EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mjällom

Mjällom on taajama Kramforsin kunnassa Västernorrlandin läänissä Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 202 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Kramforsin kunta
Tollarp

Tollarp on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 3 385 asukasta. Tollarpissa on Orklan tehdas, jossa valmistetaan mehuja ja hilloja. ==Tunnettuja henkilöitä== * Gellert Tamas (s. 1963), toimittaja ja tietokirjailija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Gellert Tamas

Gellert Tamas (s. 17. helmikuuta 1963) on ruotsalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän on työskennellyt muun muassa Ordfront Magasinissa ja Dagens Nyheterissä sekä TV4:llä ja julkaissut useita kirjoja, jotka käsittelevät muukalaisvihamielisyyttä ja uskonnollista ääriajattelua Ruotsissa. Hänet tunnetaan erityisesti John Ausoniuksesta kertovasta kirjasta Lasermannen: En berättelse om Sverige (2002). Tamas on kotoisin Tollarpista. Hänen vanhempansa muuttivat Ruotsiin Unkarista, ja hän puhuu äidinkielenään unkaria. ==Teoksia== * Sverige, Sverige, forsterland: Om ungdom, identitet och främlingskap (1995) * Lasermannen: En berättelse om Sverige (2002) * De apatiska: Om makt, myter och manipulation (2009) * Det svenska hatet (2016) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset toimittajat Luokka:Ruotsalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Stoke Space

Stoke Space on yhdysvaltalainen avaruustekniikkayhtiö. Se kehittää kokonaan uudelleenkäytettävää Nova kantorakettia. Tavoitteena on 3000 kg kapasiteetti LEO:lle. Kaksivaiheisen kantoraketin ensimmäinen vaiheen moottorina on seitsemän täyden virtauksen vaiheistetun polton Zenith-rakettimoottoria. Ajoaineena on metaani ja happi. Tavoitteena on 345 Isp ja yli 3110 kN työntövoima. Toisen vaiheen moottorina on expander-tyyppinen moottori. Ajoaineena on vety ja happi. Tavoitteena on yli 425 Isp ja yli 111 kN työtövoima. Moottori on lämpökilven kanssa yhtenäinen kokonaisuus. Rakettimoottorin suuttimet ovat vaiheen ulkokehällä. Moottorin suuttimet ja lämpökilpi ovat aktiivisesti jäähdytettyjä. Stoke Spacen pääkonttori ja valmistus sijaitsevat Kentissä. 30 hehtaarin testauslaitos sijaitsee muutaman tunnin ajomatkan päässä lähellä Moses Laken lentokenttää. == Stoke Space Nova == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * www.stokespace.com * https://everydayastronaut.com/stoke-space/ Luokka:Yhdysvaltalaiset avaruustekniikkayhtiöt
Önos

AB Önos on vuonna 1903 Ruotsin Eslövissä perustettu elintarvikeyritys, joka kuuluu nykyisin Orkla-konserniin. Önos valmistaa muun muassa mehuja, hilloja ja säilykkeitä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * onos.se Luokka:Orklan tuotemerkit Luokka:Eslövin kunta
Hammar (Kristianstad)

Hammar on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 3 585 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Fjälkinge

Fjälkinge on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 872 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Brunein kansainvälinen lentoasema

Brunein kansainvälinen lentoasema () on lentoasema Brunein pääkaupunki Bandar Seri Begawanissa. Nykyinen kansainvälinen lentoasema on valmistunut vuonna 1974. Lentoasema on maan kansallisen lentoyhtiö Royal Brunei Airlinesin keskus ja sen ylläpidosta vastaa maan liikenneministeriön alainen Bruinein siviili- ilmailuhallinto. ==Historia== Bruneissa ei vielä ennen toista maailmansotaa ollut omaa lentokenttäänsä. Ainut lentoreitti kulki Supermarine Sea Otter- amfibeilla Belaitin piirikunnasta Lutongiin Sarawakin puolella. Maailmansodan aikana japanilaiset rakennuttivat pienen kiitotien nykyisen kansainvälisen lentoaseman kohdalle ja sodan jälkeen British Malayan Petroleum Company rakennutti pienen lentoaseman Andukiin lähellä Serian kaupunkia. Toisen maailmansodan jälkeen Brunein valtio rakennutti uuden lentoaseman vanhan japanilaisen kiitotien paikalle. Tältä "vanhana lentoasemana" myöhemmin tunnetuksi tulleelta paikalta liikennöitiin Brunein kaupungista eli nykyisestä Bandar Seri Begawanista Andukiin vuodesta 1953 ja myöhemmin myös Labuaniin, Lutongiin ja Singaporeen. Ilmailuliikenteen kasvaessa tuli tarve rakentaa entistä suurempi lentoasema, jollainen päätettiin rakentaa vanhan paikalle. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1970 ja ne valmistuivat liikennöinnin alkaessa vuonna 1974. Saman vuonna perustettiin Brunein kansallinen lentoyhtiö Royal Brunei Airlines. Nykyisin lentoasema on kansallisen lentoyhtiön keskus. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Brunein siviili-ilmailuhallinto Luokka:Brunein rakennukset ja rakennelmat Luokka:Aasian lentoasemat Luokka:Brunein liikenne Luokka:Bandar Seri Begawan
Tomi (täsmennyssivu)

Tomi voi viitata seuraaviin: * Tomi, etunimi * Tōmi, kaupunki Japanissa * Tomis (lat. Tomi), antiikin aikainen kaupunki Pontisessa Traakiassa
Elias Schneider

Elias Schneider (s. 8. heinäkuuta 2007 Rosenheim, Saksa) on saksalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä ja hän laukoo vasemmalta. Schneider edustaa DEL-liigassa pelaavaa Eisbären Berliniä. Schneiderin kasvattajaseura on SB Rosenheim. Schneider on pelannut neljä DEL-liigan ottelua ilman tehopisteitä. Schneider on edustanut Saksan alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta. Uran tilastot päivitetty 20. joulukuuta 2024. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 2007 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juusten

Juusten oli viipurilainen suku, joka polveutui Pietari Juustenista, joka oli Viipurin porvari. Hänen poikansa, piispa Paavali Juusten aateloitiin vuonna 1572. Hänen poikiinsa kuuluu Pietari Paavalinpoika Juusten. Tämä suku, jota ei otettu Ruotsin ritarihuoneeseen, sammui miehenpuolelta Paavali Juustenin pojanpoikaan vuonna 1640.Jully Ramsay: Juusten Frälsesläkter i Finland intill stora ofreden (1909-1916), s. 215-217 Yhdestä Paavali Juustenin pojista, Kaspar Juustenista, tuli kuningas Sigismundin hovijunkkari.Tietosanakirja / 3. Haggard-Kaiverrus Paavali Juustenin veljen, Hauhon kirkkoherran Severi Juustenin poika, amiraali Pentti Severinpoika Juusten aateloitiin vuonna 1591 nimellä Gyllenlood, ja suku otettiin Ruotsin ritarihuoneeseen 1634. Tämä sukuhaara sammui 1756.Adliga ätten Gyllenlood nr 216 Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor. 1925-36. Juustenin suvulla on edelleen laajasti naiskantaisia jälkeläisiä.K. Grotenfelt: Piispa Paavali Juustenin jälkeläisistä. Suomen Sukutukimusseuran Vuosikirja I (1917), s. 6-10. Sursillin sukuun yhtyneinä piispa Paavali Juustenin jälkeläiset muodostavat sukukokonaisuuksia, joissa 50 000–100 000 identifioidun jälkeläisen määrät ovat tyypillisiä.Iikko B. Voipio: Sursillin suku (1400–). Kansallisbiografia 9. SKS, Helsinki 2007 Ulkomailla myös eräiden eurooppalaisten ruhtinassukujen jäsenet polveutuvat Juustenin suvusta naislinjoja pitkin.Osmo Durchman: Finska anor inom furstehus. Genos 5 (1934), s. 37-87 ==Katso myös== *Juustila *Luettelo Viipurin kauppiassuvuista ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Gunnar Sarva: Tietoja Anna Juustenin jälkeläisistä. Suomen sukututkimusseuran vuosikirja 12 1928, s. 278—282. *Anneli Mäkelä-Alitalo: Juusten, Anna (K 1642), Biografiasampo (Kansallisbiografia) Luokka:Suomalaiset aatelissuvut Luokka:Viipurin historia
Yoro (Honduras)

Yoro on kunta ja Hondurasin Yoron departementin aluekeskus maan pohjoisosassa. Kaupungin väkiluku oli 21 052 (VL2013). Kaupungin aseman paikkakunta sai vuonna 1852. Espanjan kielen sana Yoro tarkoittaa ’keskellä sydäntä’; Yoro on siis Hondurasin sydänmaata. == Lähteet == Luokka:Hondurasin kaupungit
Viljo Paananen

Viljo Severi Paananen (17. elokuuta 1892 Virrat – 23. maaliskuuta 1958 Jyväskylä) oli suomalainen järjestö- ja yritysjohtaja, joka sai talousneuvoksen arvonimen. ==Henkilöhistoria== Paanasen vanhemmat olivat työnjohtaja Severus Paananen ja Rosa Sundberg ja puoliso vuodesta 1917 opettaja Siiri Elisabet Aarnisalo, rovasti Otto Aarnisalon tytär. Kaupunginjohtaja Ilmo Paananen oli heidän poikansa. Viljo Paananen tuli ylioppilaaksi Sortavalan lyseosta 1913. Hän oli Suomen Kirkon Sisälähetysseuran taloudenhoitaja 1915–1937, varatoimitusjohtaja 1937–1945 ja talousjohtaja vuodesta 1945. Raamattutalo Oy:n toimitusjohtaja Paananen oli 1925–1958. Hänellä oli myös useita luottamustoimia, hän muun muassa toimi Sortavalassa kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana ja oli Pieksämäellä kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsen vuodesta 1948. Talousneuvoksen arvonimen Paananen sai 1942. (ei-vapaa) ==Julkaisuja== * Sortavalan miesdiakonialaitos: piirteitä Suomen sisälähetysasian ja erityisesti miesdiakonian vaiheista, Oskari Kanervo, Viljo Paananen, Pieksämäki: Suomen kirkon sisälähetysseura, 1953 * Eloa on paljon: näkymiä Suomen kirkon sisälähetysseuran työvainioilta, Kusti Korhonen, Viljo Paananen, Pieksämäki: Suomen kirkon sisälähetysseura, 1955 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Sortavalan kaupunginvaltuutetut Luokka:Pieksämäen kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Huhtasuon yhtenäiskoulu

Huhtasuon yhtenäiskoulu on Jyväskylässä Huhtasuon kaupunginosassa toimiva peruskoulu vuosiluokille 1–9. Koulussa on 835 oppilasta, joista 420 on luokilla 1–6 ja 415 luokilla 7–9 (20.9.2024). Tiloissa toimii myös päiväkoti. Koulu on perustettu vuonna 2015. Rakennuksen pinta-ala on noin 16 000 neliömetriä, johon kuuluu yli 1 100 neliömetrin kokoinen liikuntahalli. Koulun rehtori on Kirsi Kallionpää. == Historiaa == Huhtasuon yhtenäiskoulu muodostettiin vuonna 2015 yhdistämällä aiemmat Huhtaharjun, Huhtarinteen, Huhtasuon ja Päiväharjun koulut. Aiemmista kouluista Huhtasuon koulu oli alakoulu (1–6), Huhtaharjun koulu yläkoulu (7–9) ja Huhtarinteen sekä Päiväharjun koulut olivat erityiskouluja. Aikaisempien rakennusten sisäilmaongelmien ja etenkin Huhtasuon ja Päiväharjun koulujen huonon kunnon vuoksi yhtenäiskoulun perustamista alettiin suunnitella vuonna 2010. Jyväskylän kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelman vuonna 2011, jolloin kustannuksiksi arvioitiin noin 55 miljoonaa euroa. Rakentajaksi valittiin YIT, ja rakentaminen päätettiin toteuttaa kahdessa osassa. Erityiskoulun ja päiväkodin osa saatiin käyttöön vuonna 2013 ja peruskoulun vuonna 2015. == Lähteet == Luokka:Jyväskylän peruskoulut Luokka:Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Huhtasuo
U2 (Hampurin metro)

U2 on Hampurin metron linja, joka avattiin 21. lokakuuta 1913. Sillä on 25 asemaa ja 24,5 kilometriä pituutta. Se alkaa Niendorf Nordista ja kulkee Hauptbahnhof Nordin kautta Mümmelmannsbergiin. Jungfernstiegistä Billstedtiin se jakaa raiteet U4:n kanssa. Sen tunnusväri on punainen. == Historia == Linjan ensimmäinen osa avattiin 21. lokakuuta 1913 Schlumpista Emilienstraßelle. Vuonna 1914 sitä laajennettiin Hellkampin asemalle, joka suljettiin ja purettiin vuonna 1964 ja korvattiin vuonna 1965 uudella asemalla Lutterothstraßella. Vuonna 2009 U2- ja U3-linjojen itäiset rataosuudet vaihdettiin keskenään. Ennen muutosta U2 oli kulkenut Wandsbek-Gartenstadtiin. Muutoksen jälkeen linja liikennöi Mümmelmannsbergiin, ja U3: sta tuli jälleen kehälinja, jolla oli haara Wandsbek-Gartenstadtiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UrbanRail.net Luokka:Hampurin metro
Bernice Sundkvist

Bernice Maria Sundkvist (s. 1956) on suomalainen teologi, joka toimi käytännöllisen teologian professorina Åbo Akademissa vuosina 2007–2021. Hän oli ensimmäinen nainen Åbo Akademin teologisen tiedekunnan professorina. Hän siirtyi eläkkeelle elokuussa 2021. Väitöskirjassaan Det sakramentala draget i Luthers förkunnelse Sundkvist tutki Lutherin näkemystä saarnaamisesta. Sundkvistin 60-vuotissyntymäpäivän kunniaksi julkaistiin vuonna 2016 Birgitta Sarelinin ja Mikael Lindfeltin toimittama Den kommunikativa kyrkan: festskrift till Bernice Sundkvist på 60-årsdagen -juhlajulkaisu. Sundkvistille myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki vuonna 2021. == Teokset == * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset teologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
U3 (Hampurin metro)

U3 on Hampurin metron linja. Sillä on 25 asemaa ja 20,68 kilometriä pituutta. Ensimmäinen osa avattiin 1. maaliskuuta 1912. Linja alkaa Wandsbek- Gartenstadtista ja johtaa Barmbekin kautta kaupungin keskustan läpi kulkevaan renkaaseen ja takaisin Barmbekiin. == Historia == Kehälinja rakennettiin vuosina 1906-1912 ja sen pituus oli 17,48 km ja siinä oli 23 asemaa. Linjan ensimmäinen osa avattiin helmikuussa 1912 ja kulki Rathausin ja Barmbekin välillä. 2. tammikuuta 1967 avattiin Billstedtiin johtavan linjan ensimmäinen osuus, joka johti Horner Rennbahniin ja U3 ei kulkenut enää kehässä ennen vuotta 2009. Vuonna 2009 U2- ja U3-linjojen itäiset rataosuudet vaihdettiin keskenään. Ennen muutosta U2 oli kulkenut Wandsbek-Gartenstadtiin. Muutoksen jälkeen linja liikennöi Mümmelmannsbergiin, ja U3: sta tuli jälleen kehälinja, jolla oli haara Wandsbek-Gartenstadtiin. == Tulevaisuus == Barmbekin ja Habichtstraßen asemien väliin suunnitellaan uutta Fuhlsbüttler Straßen metroasemaa jonka rakentaminen alkaisi vuonna 2027. Sen olisi tarkoitus valmistua vuonna 2029. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UrbanRail.net Luokka:Hampurin metro
U1 (Hampurin metro)

U1 on Hampurin metron linja joka avattiin 1. joulukuuta 1914. Sillä on 47 asemaa ja 55,383 kilometriä pituutta. Se alkaa Norderstedt Mittestä ja johtaa Jungfernstiegin ja Hauptbahnhof Südin kautta Volksdorfiin, jossa se jakautuu kahteen haaraan, johtaen Ohlstedtiin ja Großhansdorfiin. Linjan tunnusväri on sininen. U1 on Saksan pisin metroreitti. Linja on ollut nykyisessä muodossaan käytössä vuodesta 1966, mutta sen historia ulottuu vuoteen 1914, jolloin Ohlsdorfin haararata avattiin. U1 ulottuu Hampurin rajojen ulkopuolelle Norderstedtiin pohjoisessa sekä Ahrensburgiin ja Großhansdorfiin idässä. Asemien keskimääräinen etäisyys on noin 1 180 metriä, ja matka linjan päästä päähän kestää noin 76–84 minuuttia haarasta riippuen. Reitin nopeusrajoitukset vaihtelevat osuuksittain 50–80 km/h välillä, ja liikenne on jaettu useisiin rataosuuksiin, kuten A-, C- ja D-reitit. Linjaa on laajennettu useaan otteeseen, viimeisimpänä Oldenfelde-aseman avaaminen vuonna 2019. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UrbanRail.net Luokka:Hampurin metro
U5 (Hampurin metro)

U5 on Hampurin metron rakenteilla oleva linja, jonka ensimmäisen osan on tarkoitus valmistua vuonna 2029. Valmistuessaan se tulee kulkemaan Bramfeldin kaupunginosan keskustasta Steilshoopin asuinalueen ja nykyisen Sengelmannstraßen metroaseman kautta City Nordin toimistoalueelle. Myöhemmin linjan on kuitenkin tarkoitus kulkea keskustan läpi Volksparkstadionille., jolloin sen pituus tulee olemaan noin 25 kilometriä. Linja tulee kulkemaan täysin maan alla, ja se on myös ensimmäinen täysautomatisoitu metrolinja Hampurissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UrbanRail.net Luokka:Hampurin metro
Sivilisaatioprosessi

Sivilisaatioprosessi tarkoittaa Euroopassa 1400―1700-luvulla renessanssin ja valistuksen aikana vallinnutta prosessia, jonka seurauksena sosiaaliset normit ja käytöstavat tiukkenivat ja sopivan käytöksen katsottiin yhä enemmän toteutuvan itsesäätelyn ja häveliäisyyden kautta. Käytöstapojen muodollistumiseen johti etenkin työnjaon eriytyminen, joka lisäsi erilaisten ihmisten ja ryhmien välistä kanssakäymistä ja synnytti uusia verkostoja. Renessanssin aikana hoveissa aristokratia alkoi erotella ja arvostella ihmisiä sen mukaan, osasivatko he käyttäytyä ja olla olemukseltaan hovin etiketin mukaisia. Erasmus Rotterdamilaisen teoksen perusajatuksena on, että sopiva käytös toteutuu itsesäätelyn ja -hillinnän kautta. Sivilisaatioprosessin myötä ihmisten ruumiillinen kosketus toisiinsa muuttui tiukasti säädellyksi. Sen seurauksena alettiin säädellä monia toimintoja, joita vielä 1500-luvulla saatettiin pitää luonnollisina. Erityisesti eläimellisyyteen viittaavien toimintojen, eleiden ja äänien esittämisestä toisten nähden pyrittiin eroon. Ulkonäköön ja puhtauteen alettiin kiinnittää huomiota, esimerkiksi likaiset vaatteet sekä nenän kaivaminen, röyhtäily ja piereminen muiden läsnäollessa tulivat sopimattomiksi. Vielä 1400- ja 1500-luvulla oli esimerkiksi tavallista törmätä julkisella paikalla virtsaavaan tai ulostavaan henkilöön, ja tällaisessa kohtaamistilanteessa oli sopivaa jättää tervehtimättä. Vähitellen nämä ruumiintoiminnot alettiin suorittaa suljetuissa käymälöissä suojassa muiden katseilta. Myös ruokailutavat muuttuivat sivistyneemmiksi, esimerkiksi yhteiset astiat, hotkiminen, suu auki syöminen ja ruoka suussa puhuminen tulivat sopimattomiksi. Myös voimakkaassa humalassa olemiseen alettiin suhtautua kriittisemmin kuin keskiajalla. Sivilisaatioprosessi toi mukanaan lukuisia uusia käytäntöjä yksityisyyteen liittyen, ja länsimainen ihminen tuli aiempaa tietoisemmaksi siitä, miten esittää itsensä muille. Yksilön katsottiin olevan aiempaa enemmän vastuussa omasta käyttäytymisestään. Ihmiset alkoivat entistä enemmän muokata eleitään ja olemustaan kulloiseenkin tilanteeseen sopivaksi, ja epäonnistumista itsensä esittämisessä alettiin pitää entistä häpeällisempänä. Julkisen käytöksen sopivaisuus siirsi voimakkaiden tunteiden näyttämisen yksityisyyden piiriin. Normeista tuli luonnollisia ja itsestäänselviä, ja niitä saatettiin noudattaa jopa yksin ollessa, kun yksilö oli sisäistänyt vaatimukset niin hyvin, että alkoi kontrolloida käytöstään ja olemustaan itsekin. Normien noudattaminen oli merkki sivistyneestä, kokonaisesta yksilöstä, kun taas normien rikkominen saattoi johtaa leimautumiseen "typeräksi", "idiootiksi", tai "sivistymättömäksi barbaariksi". == Lähteet == Luokka:Renessanssi Luokka:Valistus Luokka:Sosiologia Luokka:Käytös- ja tapatieto
Titaanikeltainen

Titaanikeltainen (C28H19S4N5O6Na2) on bentsotiatsolirakenteinen heterosyklinen ja aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa titaanikeltainen on keltaista ja hieman ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen, emäksiin, happoihin ja vähäisissä määrin etanoliin. Aineen liuokset ovat pH- indikaattoreita ja niiden väri muuttuu keltaisesta punaiseksi pH-välillä 11–13. Titaanikeltaista valmistetaan dehydrotio-p-toluidiinisulfonihapon ja sen diatsoniumsuolan välisellä reaktiolla. Titaanikeltaista voidaan käyttää tekstiilien, nahan ja paperin värjäykseen. Analyyttisessä kemiassa yhdistettä käytetään määritettäessä magnesiuminpitoisuuksia spektrofotometrisesti. Biokemiallisissa tutkimuksissa titaanikeltaisella on käyttöä fluoresenssimikroskopiassa väriaineena ja albumiinin läsnäolon osoittamisessa. ==Lähteet== Luokka:Väriaineet
Jalmari Kahra

Jalmari Kahra (24. joulukuuta 1890 Laihia – 29. marraskuuta 1981 Laihia) oli kansalaissodan veteraani, maanviljelijä ja kunnallisneuvos. Hänen vanhempansa olivat Mikko Kahra (1866-1934) ja Anna-Liisa o.s. Laitala (1867-1920). == Julkinen ura == Käytyään Vaasan kauppakoulun Kahra valittiin vuonna 1917 Laihian rahainhoitovaliokuntaan. Keväällä 1918 hän osallistui kansalaissotaan valkoisten puolella, oli mukana mm. Oulun ja Tampereen valtauksessa. Sen jälkeen hän toimi pitkään suojeluskunnan esikunnassa. Vuonna 1920 hänet valittiin Laihian kunnansihteeriksi, lisäksi hän hakeutui moniin luottamustehtäviin. Vuosina 1930-1935 Kahra toimi sanomalehti Ilkan taloudenhoitajana. Laihialla hän johti isänsä vuonna 1910 perustamaa Laihian Mallastehdasta (nykyään Laihian Mallas) ja viljeli maata omalla pientilallaan Miettylän kylässä. Kahra oli Laihian kunnanhallituksessa yli 10 vuotta, kolme vuotta puheenjohtajana. Laihian Säästöpankin hallituksessa hän toimi 40 vuotta, lisäksi kirkkohallintokunnan puheenjohtajana, Laihian Sähkön toimitusjohtajana ja Osuuskaupan hallintoneuvoston jäsenenä. == Kunnianosoitukset == 1960 Kunnallisneuvoksen arvonimi 1962 Maalaisliiton kultainen ansiomerkki 1963 Keskuskauppakamarin kultainen ansiomerkki 1965 Maalaiskuntien Liiton kultainen ansiomerkki 1966 Vapaussodan huoltosäätiön viiri 1967 Suomen Leijonan Ritarikunnan I luokan risti == Yksityiselämä == Jalmari Kahra avioitui vuonna 1916 laihialaisen Lyyli Leikkaan (1895-1972) kanssa. He asettuivat asumaan Laihian Miettylään. Avioliitto kesti vaimon kuolemaan saakka. Lapsia heille ei syntynyt. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Lempäälän lukio

Lempäälän lukio on Lempäälässä, Pirkanmaalla toimiva lukio. Vuonna 2024 lukiossa oli noin 450 opiskelijaa. ==Historiaa== Vuonna 1953 perustettu Lempäälän-Vesilahden yhteiskoulu sai ylioppilastutkinto-oikeuden vuonna 1962. Vuonna 1976 peruskoulujärjestelmään siirtymisen myötä Lempäälän-Vesilahden yhteiskoulun toimintaa jatkamaan perustettiin Lempäälän-Vesilahden yläaste (Hakkarin koulu) sekä Lempäälän lukio. Koulu toimi pitkään arkkitehti Jaakko Ilveskosken suunnittelemassa rakennuksessa Lempäälän kanavan rannalla. Koulun toiminta siirtyi vuonna 2017 uusiin tiloihin Virta-kampukselle yhdessä Tredu Lempäälän kanssa. Rakennuksessa toimii myös Pirkan opisto, ja siellä sijaitsevat Lempäälän kunnanvaltuuston istuntotilat. Vanhan koulurakennuksen paikalla sijaitsee vuonna 2021 valmistunut Kanavan koulu. ==Lähteet== Luokka:Suomen lukiot Luokka:Lempäälän rakennukset ja rakennelmat
Nordfors

Nordfors on Suomessa ja Skandinaviassa käytössä oleva sukunimi, joka on mm. seuraavilla henkilöillä: * Bengt Nordfors (s. 1957), ruotsalainen oopperalaulaja * Kurt Nordfors (1898–1968), suomalainen kansanedustaja ja toimittaja * Paula Nordfors (s. 1977), suomalainen taidemaalari ja valokuvaaja * Ulla Nordfors, suomalainen arkeologi.
Volvo EX30

Volvo EX30 on Volvon vuodesta 2023 lähtien valmistama crossover-tyyppinen sähköautomalli. Se on Volvon pienin sähköautomalli, ja siitä on taka- ja nelivetoiset versiot. Vuoden 2024 Euro NCAP -kolaritestistä EX30 sai tulokseksi täydet viisi tähteä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == EX30 Luokka:Sähköautot Luokka:J-segmentin autot Luokka:2020-luvun autot
Anian David

Anian David (myös Daavid) oli 1400-luvulla Ylä-Satakunnassa vaikuttanut vauras talonpoika. Hän toimi nimeään kantaneen talonpoikaiskapinan johtajana. David oli kotoisin Vesilahden pitäjän Anian kylästä, jossa hän omisti ainakin 1500-luvulla Heikkilä-nimellä tunnetun talon. Anian kylä on nimetty Davidin suvun liikanimen, mahdollisesti vanhan sukunimen mukaan. Heikkilän talo oli vauras, ja sillä oli eräomistuksia Ruovedellä saakka. David nousi syksyllä 1438 Ylä-Satakunnan talonpoikien kapinan johtajaksi. Hänen sanotaan korottaneen itse itsensä talonpoikaiskuninkaaksi (bondekonung). Lempäälän Kuokkalaan kapinaa saapui sovittelemaan Turun piispa Maunu II Tavast, ja 9. tammikuuta 1439 laadittiinkin piispan johdolla sitoumuskirje, jolla talonpojat lupasivat olla nousematta enää koskaan esivaltaansa ja valtakuntaa vastaan. Talonpojat selvisivät tapahtumista vähällä, mutta David ja hänen veljensä eivät kuuluneet armahdettujen joukkoon, sillä he olivat paenneet Rääveliin. Viipurin linnanpäällikkö Krister Nilsinpoika kehotti kirjeessään 5. heinäkuuta 1439 Räävelin raatia vangitsemaan Davidin, jos hän ilmestyy kaupunkiin, ja toimittamaan hänet Hans Kröpelinille. Davidin myöhempiä elämänvaiheita ei tunneta, mutta tila Anian kylässä säilyi suvun hallinnassa. Ilmeisesti sen omaisuutta takavarikoitiin jonkin verran, ainakin väliaikaisesti. ==Lähteet== * Luokka:Suomalaiset kapinajohtajat Luokka:Suomen keskiajan henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Kuolinvuosi puuttuu
Jaakko Pietiläinen (taiteilija)

Jaakko Pietiläinen (s. 1986) on liikkuvan kuvan, kuvanveiston, esitystaiteen ja lavastustaiteen parissa toimiva taiteilija. Pietiläinen on valmistunut kuvataiteen maisteriksi Taideyliopiston Kuvataideakatemian tila-aikataiteen osastolta vuonna 2022. Hänellä on myös kandidaatin tutkinnot graafisesta suunnittelusta ja lavastussuunnittelusta Aalto-yliopistosta. == Taiteellinen työskentely == Pietiläisen teokset koostuvat videoista, veistoksista, installaatioista, performansseista ja lavastuksista, joiden avulla hän tutkii erilaisia huokoisia asioita, kuten aikaa, muistia, valtaa ja ruumista. Pietiläisen teokset ovat usein paikka- ja/tai tilannesidonnaisia, ja ne operoivat todellisuuden ja fiktiivisten narratiivien välisellä vuorovaikutuksella. Kapitalistinen teknologia ja sen tiedostamattomat vaikutukset kieleen, tietoon ja havaintoon ovat toistuvia teemoja hänen teoksissaan. Pietiläisen teoksissa toistuu usein hahmo, joka joko aktiivisesti yrittää ratkaista tilanteen tai tehtävän tai joka passiivisesti alistuu vallitseviin olosuhteisiin. Toinen keskeinen elementti hänen taiteessaan on (arkkitehtoninen) tila. === Ura === Pietiläisen näyttelyitä ovat mm. Galerie Anhava, Helsinki (2024), Tallinnan Taidehalli (2024), Nykytaiteen museo Kiasma, Helsinki (2024), Taattisten tila, Merimasku (2023), Sinne-galleria, Helsinki (2023) sekä EMMA – Espoon modernin taiteen museo (2022). Hänen teostaan Shrouds Have No Pockets on esitetty Doclisboa (2023) ja Nordische Filmtage -festivaaleilla (2021). Pietiläisen teoksia on Nykytaiteen museo Kiasman ja Saastamoisen säätiön kokoelmissa. Pietiläinen työskentelee Helsingissä Porukalle -työtilassa, joka on jaettu työhuone sekä tila taiteelliselle työlle. Tilassa ovat työskennelleet Pietiläisen lisäksi kuvanveistäjä Man Yau, kuvataiteilija Elina Vainio, taidemaalari Jussi Niskanen, kuvanveistäjä Hermanni Saarinen, kuvataidekasvattaja Juuso Tervo sekä kuvataiteilija ja kuraattori Sakari Tervo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jaakko Pietiläisen kotisivut Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset taiteilijat (taiteen uudet alueet) Luokka:Suomalaiset mediataiteilijat
HMS Silvio

HMS Silvio oli Britannian kuninkaallisen laivaston 24-luokan miinanraivaussluuppi ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin Glasgowsta Barclay Curle and Companyltä, missä köli laskettiin 27. marraskuuta 1917. Alus laskettiin vesille 12. huhtikuuta 1918 ja otettiin palvelukseen 25. toukokuuta.seapower.navy.gov.au == Palvelus == Alus palveli ensimmäisessä maailmansodassa saattuetehtävissä, minkä jälkeen se poistettiin palveluksesta. Alus muutettiin 1924-1925 Pembroken telakalla tutkimusalukseksi. === HMAS Moresby === Alus luovutettiin Australialle, joka liitti sen laivastoonsa 20. kesäkuuta 1925 nimellä HMAS Moresby päällikkönään John A. Edgell. Alus lähti 28. kesäkuuta Britteinsaarilta Gibraltarin, Port Saidin, Adenin, Colombon, Singaporen ja Thursday Islandin kautta Australian Brisbaneen, jonne se saapui 10. syyskuuta. Alus tutki Suurta valliriuttaa, kunnes se poistettiin palveluksesta 21. joulukuuta 1929 Sydneyssä. Alus palautettiin palvelukseen 27. huhtikuuta 1933 kartoittamaan Pohjois-Australian rannikkovesiä, kunnes se poistettiin palveluksesta 14. joulukuuta 1934 Sydneyssä. Alus palautettiin palvelukseen 11. huhtikuuta 1935 rannikkovesiä Cliffy Islandilta Wilsons Prpmotoryyn. Kesäkuussa alus siirtyi Darwiniin, mistä se siirrettiin 28. lokakuuta Queenslandin pohjoisosiin. Vulcan Islandin ja Matupin tulivuorenpurkaukset toukokuussa 1937 pakottivat evakuoimaan kaupunkien väestön Kokopoon. Moresby, joka oli Carpentarianlahdella, määrättiin Rabauliin avustamaan pelastustöissä. Tehtävästä vapauduttuaan alus jatkoi kartoitustehtävissä toisen maailmansodan alkamiseen syyskuussa 1939. Sodan alun alus oli sukellusveneidentorjuntahenkilöstön koulutusaluksena Australian itärannikolla, kunnes se tammikuussa 1941 palasi tutkimustehtäviin kartoittamaan Pohjois-Australian ja Uuden-Guinean rannikoita. Japanin liittyessä sotaan joulukuussa 1941 alus siirrettiin saattuetehtäviin Australian itärannikolle. Marraskuussa 1943 alus siirrettiin tutkimustehtäviin ja sodan loppuun mennessä se oli kartoittanut Darwinin ja Bathurst Islandin alueet. Alus palasi 13. joulukuuta 1945 Sydneyyn, missä se poistettiin palveluksesta 14. maaliskuuta 1946. Alus myytiin 3. helmikuuta 1947 romutettavaksi Broken Hill Pty Co Ltd:lle. Alus romutettiin lopulta Newcastlessa Australiassa. == Lähteet == Luokka:24-luokan sluupit
Sirkka Metsäsaari

Sirkka Metsäsaari (5. elokuuta 1923 Tampere – 10. helmikuuta 2001 Espoo) oli suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja. Metsäsaari aloitti teatteriuransa vuonna 1947, ensin näyttelijänä ja sitten ohjaajana, pedagogina ja teatterinjohtajana. Hän oli johtajana Rovaniemen Teatterissa 1955–1959, Lohjan työväenteatterissa 1959–1961 ja helsinkiläisellä Elannon Näyttämöllä 1961–1965. Helsingin-vuosinaan hän ohjasi myös Teatteri Jurkalle, MTV-teatterille ja Jyväskylän Huoneteatterille. Hän toimi vuodesta 1966 Työväen Näyttämöiden Liiton ohjaajana ja pedagogina. Seuraavaksi hän siirtyi Rauman teatterin johtoon vuosiksi 1968–1971 ja sitten ohjaajaksi ja näyttelijäksi Rovaniemen kaupunginteatteriin. Sirkka Metsäsaari näyttelee Rauni Mollbergin elokuvissa Aika hyvä ihmiseksi (1977), Milka (1980), Tuntematon sotilas (1985), Ystävät, toverit (1990) ja Paratiisin lapset (1994). Hän tekee pienen sivuosan myös Tapio Suomisen elokuvassa Syöksykierre (1981) ja kreditoimattomana muutamissa muissakin elokuvissa 1940-luvulta 1960-luvulle. Metsäsaari sai Rovaniemen kulttuuripalkinnon vuonna 1978. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Angle Inlet

Angle Inlet on väestönlaskennallinen asuinpaikka Yhdysvaltain Minnesotan osavaltiossa Northwest Anglen alueella Lake of the Wooodsin piirikunnassa. Angle Ingletin väkiluku oli 54 vuoden 2020 väestönlaskennassa. Angle inlet on Alaskan väestönlaskennallisia asuinpaikkoja lukuun ottamatta Yhdysvaltain pohjoisin väestönlaskennallinen asuinpaikka. Angle Inletissä sijaitsee Minnesotan viimeinen yksihuoneinen koulu. == Väestö == Vuonna 2020 Angle Inletin 54 asukkaasta valkoisia oli 53. Yksi asukas kuului kahteen tai useampaan rotuun, ja yksi asukas oli hispaano tai latino mistä tahansa rodusta. == Lähteet == Luokka:Minnesotan väestönlaskennalliset asuinpaikat
Önnestad

Önnestad on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 393 asukasta. ==Tunnettuja henkilöitä== * Gottfrid Billing (1841–1925), piispa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Degeberga

Degeberga on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 350 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Norra Åsum

Norra Åsum on asuinalue Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Se muodosti oman taajamansa vuoteen 2015, jolloin se kasvoi yhteen Kristianstadin kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin entiset taajamat
Färlöv

Färlöv on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 630 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Viby

Viby on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 212 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Gärds Köpinge

Gärds Köpinge on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 893 asukasta. Dansband-yhtye Lasse Stefanz on kotoisin Gärds Köpingestä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Lasse Stefanz

Lasse Stefanz on ruotsalainen dansband, joka on perustettu Kristianstadin Gärds Köpingessä vuonna 1967. Kokoonpano on muuttunut vuosien varrella, mutta alkuperäisistä jäsenistä jäljellä ovat Olle Jönsson ja Christer Ericsson. Lasse Stefanz kuuluu Ruotsin menestyneimpiin dansbandeihin, ja miljoonan myydyn levyn raja ylittyi vuonna 1992. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset yhtyeet
Everöd

Everöd on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 906 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Arkelstorp

Arkelstorp on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 792 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Rinkaby

Rinkaby on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 748 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Balsby

Balsby on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 475 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Österslöv

Österslöv on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 468 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Linderöd

Linderöd on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 473 asukasta. ==Tunnettuja henkilöitä== * Amanda Fondell (s. 1994), laulaja ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kristianstadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Adolf Wilhelm Edelsvärd

Adolf Wilhelm Edelsvärd (28. kesäkuuta 1824 Östersund – 15. lokakuuta 1919 Tukholma) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän suunnitteli useita merkittäviä rakennuksia Göteborgiin 1850-luvulla ja siirtyi sittemmin Tukholmaan. Edelsvärd oli myös Ruotsin valtionrautateiden pääarkkitehti, ja hänen tunnetuin työnsä on Tukholman keskusrautatieasema. ==Töitä== Göteborgs centralstation (15207751507).jpg|Göteborgin keskusrautatieasema (1858) Hagakyrkan, Göteborg-1.jpg|Hagan kirkko, Göteborg (1859) Stockholm Central Station - main building, 2019 (02).jpg|Tukholman keskusrautatieasema (1871) Linköpings central jul.jpg|Linköpingin keskusrautatieasema (1872) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1824 syntyneet Luokka:Vuonna 1919 kuolleet
Lake of the Woodsin piirikunta

Lake of the Woodsin piirikunta () on Yhdysvaltojen Minnesotan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 3 763 vuonna 2020, ja se on väkiluvultaan Minnesotan osavaltion toiseksi pienin piirikunta. Piirikunnan hallintokeskus on Baudetten kaupunki, joka on myös piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1922, ja se on Minnesotan nuorin piirikunta. Lake of the Woodsin piirikunta on saanut nimensä samannimisestä järvestä. == Väestö == Vuoden 2020 väestönlaskennassa Lake of the Woodsin piirikunnan asukasluku oli 3 763\. Arvion mukaan asukkaista valkoisia on 93,5 %, aasialaisia 1,6 %, alkuperäisasukkaita 1,2 % ja mustia 0,9 %. Asukkaista 2,8 % kuuluu kahteen tai useampaan rotuun. 1,9 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,4 % asukkaista on syntynyt ulkomailla. == Kuvia piirikunnasta == Kuva:Zippel Bay State Park, Minnesota - Sunset on Lake of the Woods.jpg|Lake of the Woodsin järveä. Kuva:2 Northernmost Point in the Contiguous US.jpg|Pohjoisin kohta Yhdysvalloissa Alaskaa lukuun ottamatta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Minnesotan piirikunnat
Waasa Township

Waasa Township on kunta (township) Yhdysvalloissa Minnesotan osavaltiossa. Sen väkiluku oli 225 vuonna 2020. Kunta sijaitsee St. Louisin piirikunnassa. Waasa Township on saanut nimensä Vaasan läänistä. == Väestö == Vuonna 2020 Waasa Townshipin 225 asukkaasta valkoisia oli 96,4 %, alkuperäisasukkaita 0,4 % ja mustia 0,4 %. Asukkaista 2,7 % asukkaista asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. 0,9 % asukkaista oli hispaanoja tai latinoita mistä tahansa rodusta. Asukkaista 0,9 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 0,9 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == Luokka:Minnesotan kunnat
Toivola Township

Toivola Township on kunta (township) Yhdysvalloissa Minnesotan osavaltiossa. Sen väkiluku oli 179 vuonna 2020. Kunta sijaitsee St. Louisin piirikunnassa. Toivola Townshipin nimesi suomalainen uudisasukas. == Väestö == Vuonna 2020 Toivola Townshipin 179 asukkaasta valkoisia oli 97,8 % ja alkuperäisasukkaita 0,6 %. Asukkaista 0,6 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 1,1 % asukkaista asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. 1,1 % asukkaista oli hispaanoita tai latinoita mistä tahansa rodusta. == Lähteet == Luokka:Minnesotan kunnat
65 536

65 536 (kuusikymmentäviisituhattaviisisataakolmekymmentäkuusi) on luonnollinen luku, jota edeltää 65 535 ja seuraa 65 537. == Matematiikassa == * 65 536 on yhdistetty luku. * 65 536 on kahden potenssi: 2^{16}. * 65 536 on myös kahden potenssi, jonka eksponentti on myös kahden potenssi: 224. * 65 536 ainoa kahden potenssi pienempi kuin 231000 jonka desimaaliesitys ei sisällä numeroita 1, 2, 4 tai 8. == Tietotekniikassa == *65 536 (216) on eri 16-bittisessä järjestelmässä esitettävien kokonaislukujen lukumäärä. *65 536-bittinen kokonaisluku voi edustaa 265 536 (2,00352993...x 1019 728) arvoa. *65 536 on merkkien lukumäärä alkuperäisessä Unicodessa, ja nykyisin yhdellä Unicode-tasolla. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Ateismi Kiinassa

Ateismi Kiinassa liittyy historiallisesti Kiinan sekulaariin perinteeseen. 1900-luvun puolivälistä alkaen kommunistinen Kiinan kansantasavalta on harjoittanut valtioateismia. Maolaisuuden kauden jälkeen taisteleva uskonnonvastaisuus väistyi maltillisemman marxilaisen uskontopolitiikan tieltä. 1980-luvulla Kiinan perustuslaissa määriteltiin uskonnonvapaus. Kiinan kommunistisen puolueen jäseneltä edellytetään ateismia. Ajoittainen osallistuminen uskonnollisiin rituaaleihin on kuitenkin sallittua. Kiinan kouluissa ja valtiollisissa tiedotusvälineissä propagoidaan marxilaista käsitystä uskonnosta ja ateismista. Kiinan presidentti Xi Jinping sanoi vuonna 2016, että puolueen jäsenten on oltava ”taipumattomia marxilaisia ateisteja”. Xi Jinpingin mukaan uskontojen on mukauduttava Kiinan sosialistiseen yhteiskuntaan. Kiinan valtio tunnustaa virallisesti viisi uskontoa, joiden piiriin kuuluu noin kymmenen prosenttia väestöstä. Muiden uskontojen harjoittaminen on virallisesti kiellettyä, usein käytännössä sallittua. Uskonnolliset henkilöt voivat joutua painostuksen kohteeksi ja useita tuhansia on vankilassa uskonnollisten mielipiteiden vuoksi. Noin 33 prosenttia väestöstä on buddhalaisia. Kommunistinen puolue suosii buddhalaisuutta ja muita Kiinan perinteisiä uskontoja, koska niiden ei katsota kyseenalaistavan puolueen valtaa. Uskontoon on suhtauduttu ”hyödyllisenä oopiumina”, jossa uskontopolitiikka on osa valtion yhtenäisyyttä. Vähemmistökansojen uskontoja ja yhteiskunnalle vaarallisina kultteina pidettyjä uskontoja on vainottu. == Lähteet == Kiinassa Luokka:Uskonto Kiinassa
Tapiola (Michigan)

Tapiola on kunnallishallinnoton alue Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa Houghtonin piirikunnassa Portage Charter Townshipin kunnan alueella. Tapiolan perustivat amerikansuomalaiset, ja nimensä Tapiola sai suomalaisen mytologian metsän jumala Tapiosta. == Lähteet == Luokka:Michiganin kunnallishallinnottomat alueet
Toivola (Michigan)

Toivola on kunnallishallinnoton alue Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa Houghtonin piirikunnassa Adams Townshipin ja Stanton Townshipin kuntien alueilla. Toivolan perustivat amerikansuomalaiset, ja pääasiallinen elinkeino oli historiallisesti metsänhakkuu Siellä oli enimmillään 13 koulua ja yli 60 maatilaa. Toivolassa sijaitse nykyäänkin toiminnassa oleva postitoimisto ja luterilainen kirkko. == Lähteet == Luokka:Michiganin kunnallishallinnottomat alueet
Kallion virastotalo

Kallion virastotalo on Helsingin Kalliossa Siltasaaren osa-alueella sijaitseva suuri toimistorakennusten ryhmä. Se valmistui vuonna 1965 Kaija ja Heikki Sirenin suunnittelemana ja toimi aluksi vuoteen 1970 asti Helsingin tilapäisenä kaupungintalona, kun Helsingin kaupungintaloa Kauppatorin laidalla peruskorjattiin ja laajennettiin. Rakennusurakka oli suurin Helsingissä siihen mennessä toteutettu, Eduskuntataloakin suurempi. Rakentajia oli samaan aikaan töissä enimmillään 350, betonia tarvittiin 20 000 kuutiometriä, tiiliä neljännesmiljoona, ovia 1 700 ja ikkunoita kolme tuhatta. Virastotalohanke alkoi vuonna 1955 sosiaalivirastotalokomitean mietinnöstä ja arkkitehtikilpailusta, jonka perusteella suunnittelutyö annettiin huhtikuussa 1958 Heikki Sirenille. Pääpiirustukset saivat hyväksyntänsä kesällä 1962, ja urakkasopimus Jalo Syvähuokon Rakennustoimi Oy:n kanssa allekirjoitettiin maaliskuussa 1963. Tokoinrannassa Toisen linjan ja Eläintarhantien välisellä kallioisella tontilla kohoavassa virastotalossa toimii Helsingin kaupungin eri virastoja ja asiakaspalvelutiloja, erityisesti sosiaalialan toimipisteitä. Virastotalon 11-kerroksisessa torniosassa työskentelee sosiaali- ja terveysviraston johto sekä hallintoa. Etelä-pohjoissuuntaista torniosaa ympäröi useita matalampia itä-länsisuuntaisia siipirakennuksia. Helsingin kaupunginarkisto on toiminut siipirakennuksessa talon valmistumisesta alkaen. Talossa toimi myös Kallion terveysasema, kunnes sen toiminnot siirrettiin vuonna 2018 valmistuneeseen Kalasataman terveys- ja hyvinvointikeskukseen. 1990-luvun alussa Kallion virastotalossa työskenteli noin 1 200 ihmistä 735 huoneessa. Talossa on 11 sisäänkäyntiä omine porraskäytävineen ja hisseineen. Rakennusryhmän kaakkoispuolella on kolme vuotta myöhemmin valmistunut, niin ikään Sirenien piirtämä Ympyrätalo, ja itäpuolella 2020-luvun alkuvuosina rakennettu Lyyra-kortteli, jonka tieltä purettiin kaksi 1980-luvun alun virastorakennusta. Virastotalon korttelin itälaidalla Porthaninrinteen varrella sijaitsee Heikki Häiväojan veistos Sodanajan naisen muistomerkki. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Helsinki rakentaa: Kallion virastotalo, video 10 min. Valentin Vaala, Suomi-Filmi Oy 1966. *Valokuvia rakennuksesta Luokka:Helsingin toimistorakennukset Luokka:Hakaniemi Luokka:Heikki ja Kaija Sirenin suunnittelemat rakennukset Luokka:Modernistinen arkkitehtuuri
Karl Birnbaum

Karl Birnbaum (1878–1950) oli saksalainen psykiatri, neurologi ja psykopatian tutkija. Birnbaumin psykopatia-käsite oli laaja ja se vastasi ennemmin nykyistä persoonallisuushäiriöiden alaa. Hän ehdotti vuonna 1909 että psykopaattisen sijasta henkilöiden käytös oli sosiopaattista (ks. Sosiopatia). Birnbaumin mielestä psykopaattinen tarkoitti borderline-tilaa. Henkilö oli erotettavissa todella sairaasta, mutta henkilön tunnistaminen psykopaattiseksi oli vaikeaa. Birnbaumin mukaan psykopaattisuus on dispositiona (saks. Anlage) biologista ja periytyvää.https://journals.sagepub.com/doi/abs/10.1177/000271623014900306 Vuonna 1931 Birnbaum kannatti kirjassaan psykopaattien sterilisointia.Birnbaum, K. (1931): Kriminalpsychopathologie und psychobiologische Verbrecherkunde. 2nd ed. Berlin: Springer. s. 190. Yhdysvaltalainen psykologi George E. Partridge muokkasi Birnbaumin huomion sosiopaattisesta käsitteeksi sosiopatia. Käsite sai suosiota ja muodostui vaikutusvaltaiseksi Yhdysvalloissa. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset psykiatrit
Simo Pakarinen

Simo Pakarinen (10. syyskuuta 1882 Joensuu – 22. joulukuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja -johtaja. ==Henkilöhistoria== Pakarisen vanhemmat olivat ajuri Petter Johan Pakarinen ja Anna Maria Matilainen ja puoliso vuodesta 1914 Liisa Maria Kaukomeri. Pakarinen tuli ylioppilaaksi 1901 ja opiskeli yliopistossa loppututkintoa kuitenkaan suorittamatta. Toimittuaan ensin opettajana hän oli Helsingin yliopiston kirjaston ylimääräinen amanuenssi 1908–1917, nuorempi alikirjastonhoitaja 1918–1919 ja vanhempi alikirjastonhoitaja 1919–1949. Helsingin kaupunginkirjaston amanuenssi Pakarinen oli 1916–1919 ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan kirjaston hoitaja 1928–1938. Pakarinen toimitti muutaman vuoden välein uusina painoksina ilmestynyttä suomalaisen kirjallisuuden bibliografiaa vuoden 1901 kirjallisuudesta alkaen vuoden 1943 kirjallisuuteen asti. (ei-vapaa) ==Julkaisuja== * Suomalainen kirjallisuus 1901–1905: aakkosellinen ja aineenmukainen ynnä suomentajain luettelo = La littérature finnoise 1901–1905: catalogue alphabétique et systématique avec un index des traducteursi, Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1912, toim. Simo Pakarinen yhdessä muiden kanssa (myös vuosilta 1906–1910, 1911–1915, 1916–1920, 1921–1923, 1924–1926, 1927–1929, 1930–1932, 1936–1938, 1939–1943) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjastonjohtajat Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Terrasite

__NOTOC__ Terrasite on Cattle Decapitationin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 12. toukokuuta 2023. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Travis Ryan – laulu * Josh Elmore – kitara * Belisario Dimuzio – kitara * Olivier Pinard – bassokitara * Dave McGraw – rummut == Arvostelut == * Kaaoszine: * Soundi: ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Cattle Decapitationin albumit Luokka:Vuoden 2023 albumit
Death Atlas

__NOTOC__ Death Atlas on Cattle Decapitationin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 29. marraskuuta 2019. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # #(bonuskappale) #(bonuskappale) == Kokoonpano == * Travis Ryan – laulu * Josh Elmore – kitara * Belisario Dimuzio – kitara * Olivier Pinard – basso * Dave McGraw – rummut == Arvostelut == * Inferno: * Kaaoszine: ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Cattle Decapitationin albumit Luokka:Vuoden 2019 albumit
Turun suojeluskunta

Turun suojeluskunta oli vuosina 1917–1944 toiminut suojeluskunta. == Historia == Turun suojeluskunta perustettiin 20.8.1917 Turun Sanomien päätoimittajan ja nuorsuomalaisten kansanedustajan Antti Mikkolan aloitteesta. Sen ensimmäiseksi sotilaalliseksi johtajaksi nimettiin kapteeni Eugène Schönberg. Kesällä 1918 Turun suojeluskunnassa oli 1600 jäsentä. Maaliskuussa 1920 päälliköksi valittiin saksalainen everstiluutnantti Rainer Stahel, joka hoiti tehtävää 1.7.1925 saakka. Vuoden 1934 organisaatiouudistuksessa Turun suojeluskuntaan liitettiin Kaarinan-Maarian suojeluskunta. Turun suojeluskunta toimi kaupungilta vuokratuissa ja aiemmin palokunnan käytössä olleissa tiloissa Läntisen Rantakadun ja Linnankadun välissä. Suojeluskunnan omaisuutta luovutettiin marraskuun 3. päivänä 1944 päivätyllä lahjakirjalla Turun kaupungille. Turun suojeluskunta lakkautettiin Liittoutuneiden valvontakomission käskystä. == Lähteet == Luokka:Suojeluskunta Luokka:Turun historia
The Anthropocene Extinction

__NOTOC__ The Anthropocene Extinction on Cattle Decapitationin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 7. elokuuta 2015. == Teema == The Anthropocene Extinction käsittelee ihmiskunnan ympäristövaikutusten seurauksia, kuten Tyynenmeren jätepyörrettä. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # #(bonuskappale) #(bonuskappale) == Kokoonpano == * Travis Ryan – laulu * Josh Elmore – kitara * Derek Engemann – bassokitara * Dave McGraw – rummut === Vierailevia muusikoita === * Philip Anselmo – kertomus aiheesta "The Prophets Of Loss" === Muita muusikoita === * Author & Punisher – "Plagueborne" esittely * Jürgen Bartsch (Betlehem) – puhuttu sana aiheesta "Pacific Grim" == Arvostelut == * Kaaoszine: 6/10 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Cattle Decapitationin albumit Luokka:Vuoden 2015 albumit
Monolith of Inhumanity

__NOTOC__ Monolith of Inhumanity on Cattle Decapitationin viides studioalbumi, joka julkaistiin 8. toukokuuta 2012. ==Teema== Monolith of Inhumanity käsittelee Maa tulevaisuutta, jos ihmiskunta säilyttää nykyisen elämäntyylinsä. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # #(bonuskappale) == Kokoonpano == * Travis Ryan – laulu * Josh Elmore – kitara * Derek Engemann – basso * Dave McGraw – rummut == Arvostelut == * Kaaoszine: 8/10 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Cattle Decapitationin albumit Luokka:Vuoden 2012 albumit