Kalle Vierto

Kalle Kustaa Vierto, sukunimi aik. Nyström (10. joulukuuta 1886 Jyväskylä – 11. kesäkuuta 1968 Jyväskylä) oli suomalainen suojeluskuntajärjestön sotilasohjaaja, tunturihiihdon uranuurtaja, kapteeni ja huoltopäällikkö.Jari Kanerva 20.12.2027 : Vierto, Kalle (1886–1968), Suomen Urhailuhistoriallinen Seura Kalle Vierton vanhemmat olivat Kustaa Herbert Nyström ja Sofia Jaakontytär Kuusisto. Hän kävi seminaarin harjoituskoulun ja valmistui kansakoulun opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1909 ja toimi opettajana Soinin Kivijärvellä 1909–1914 ja Lehtimäen Taimelassa 1914–1920. Suomen sisällissodan alettua Vierto liittyi tammikuun lopulla 1918 Seinäjoella Valleniuksen joukkoihin. Hän otti osaa taisteluihin Vilppulassa ja toimi Kolhon rautatieaseman komendanttina. Helmikuussa 1918 hän siirtyi Pohjois- Hämeen rykmenttiin ja otti Hans Kalmin pataljoonan mukana joukkueen johtajana ja komppanian varapäällikkönä osaa Vehkajärven, Kuhmoisten, Padasjoen, Kurkilan, Lammin, Anianpellon ja Lahden taisteluihin haavoittuen Vehkajärvellä. Sodan jälkeen Vierto oli paikallispäällikkönä Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirissä 1918–1920. Hän oli suojeluskuntajärjestön III sotilasohjaajana eli urheiluohjaajana 1920–1936 ja Jyväskylän seminaarin voimistelun ja terveysopin lehtorina 1925–1926. Vierto teki liikuntakasvatukseen liittyviä opintomatkoja Hollantiin, Saksaan ja Tanskaan. Lisäksi hän suoritti useita urheilu- ja sotilastäydennyskursseja. Vuonna 1930 Vierto oli Lapuan liikkeen talonpoikaismarssin apulaiskomentajana. Hän oli sitten Suomen Hiihtoliiton tunturihiihtokurssien johtajana 1936–1938 Vierumäellä ja Lapissa ja opetti lukuisilla mäenlasku- ja tuomarikursseilla Suomessa. Jatkosodan aikana Vierto oli Naarajärven sotavankileirin Sotavankien järjestelyleiri n:o 2:n komentajana 1942. Järjestelyleiriltä sotavangit lähetettiin varsinaisille sotavankileireille.Kalle Kustaa Vierto 50 vuotias, Opettajain lehti : kansanopetusta käsittelevä kuvallinen viikkolehti, 12.02.1937, nro 6, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 26.12.2024Kapt. Kalle Vierto 50-vuotias, Keskisuomalainen, 10.12.1936, nro 285, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 26.12.2024 Sotien jälkeen Vierto jatkoi urheilutoiminnassa Jyväskylän Kisa-Tovereissa ja toimi lisäksi Metsämiesten urheilutoiminnan yhtenä käynnistäjänä 1948 ja Metsäurheilun hallituksen jäsenenä. Vierto oli 15 vuoden ajan Suomen Valtakunnan Urheiluliiton SVUL:n Keski-Suomen piirin jäsenenä ja varapuheenjohtajana ja 25 vuotta SVUL:n hiihtojaoston ja Suomen Hiihtoliiton johtokunnan jäsenenä, josta ajasta puheenjohtajana 1941–1942. Hän oli Jyväskylän Ladun perustajajäsen 1941 ja ensimmäinen puheenjohtaja. Hänelle myönnettiin Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun kultainen ja hopeinen ansioristi. Vierto osallistui 1906 Tampereen voimistelu- ja urheilujuhlille Jyväskylän seminaarin joukkueessa. Kalle Vierton veli oli kauppaneuvos Väinö M. Nyström, jonka kanssa hän perusti 1925 Autoliike Nyström–Vierton, myöhemmin V. Nyströmin Autoliike Jyväskylään.Tampereen Auto-Tuonti Oy:n ilmoitus, Sisä- Suomi, 21.03.1926, nro 66, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 26.12.2024 Kalle Vierton poika Paavo Vierto (1915–1941) oli mäkihyppääjä, joka voitti Cortina d’Ampezzon maailmanmestaruuskisoissa 1941 Suomelle mäkihypyn ensimmäisen maailmanmestaruuden. Paavo Vierto oli mukana suomalaisessa SS-vapaaehtoispataljoonassa ja kaatui Ukrainassa joulukuussa 1941, vähän ennen kuin hänen olisi pitänyt aloittaa Saksan hiihtojoukkueen valmentajana. == Toimitustöitä == * Jyväskylän Kisa-Toverit 1912-1962; toim. Huki Lampinen, Reima Nousiainen ja Kalle Vierto. Jyväskylän Kisa-Toverit, Jyväskylä 1962 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset urheilujohtajat Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1968 kuolleet