EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vahto

Vahto on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Vuodesta 2009 se on ollut osana Ruskoa. == Historiaa ja nykypäivää== Vahto kuului alun perin Ruskon pitäjään, jolloin sitä kutsuttiin Puu-Ruskoksi tai Ruskon korveksi. Itsenäisenä kuntana Vahto aloitti 1870-luvulla, jolloin pidettiin ensimmäinen kuntakokous. Vahdon kunta liittyi Ruskoon vuoden 2009 alussa. Ruskon vaakunaksi tuli tässä yhteydessä Vahdon vaakuna. Vahdon naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Aura, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Turku ja Yläne. Vahdon pohjoisin piste oli Kuhankuono, joka oli aiemmin kaikkiaan kahdeksan kunnan yhteinen rajapyykki. Vahdolla on suuria sora-alueita ja runsaat hyvälaatuiset pohjavesivarat. Lisäksi luonnonvaraisia soita on kunnassa useita. Vahdon suurimpia työllistäjiä on Virtasen autokoritehdas. == Kyliä == Vahdon alueen kyliä ovat Askainen, Auvainen, Hemmola, Hyrköinen, Inkinen, Järvijoki (jakaa Tortinmäen kanssa), Kautranta, Kierikkala, Koivisto, Kylämäki, Laukola, Lavamäki, Parikka, Peijari, Riittiö, Seppälä, Silvola, Sysimäki. == Tunnettuja vahtolaisia == * Mauno Jussila, kansanedustaja ja ministeri * Kalevi Keihänen, seuramatkailun kehittäjä * Tauno Laurila, metsänhoitaja, metsäneuvos * Konrad Lehtimäki, kirjailija * Verner Lehtimäki, punakaartin päällikköjä * Satu Salonen, hiihtäjä. == Kulttuuri == === Murre === Vahdon alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Vahdon murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään. === Ruokakulttuuri === Vahdon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianpääsyltty ja pullamaito.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 32. Helsinki: Patakolmonen Ky. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vahdon historiaa * Vahdon murteesta *
Velkua

VelkuaFacta 2001, aiemmin PalvaPalva. Otavan Iso tietosanakirja. Osa 6, 3. p. Helsinki, Otava 1967 on Suomen entinen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa Länsi-Suomen läänissä. Velkuasta tuli itsenäinen kunta vuonna 1863. Asutusta pitäjän saarilla oli ollut jo paljon tätä aiemmin. Suurimmat saaret – Palva, Velkuanmaa, Teersalo, Salavainen ja Kettumaa – asutettiin jo keskiajalla. Velkua liitettiin Naantalin kaupunkiin 1. tammikuuta 2009. Se oli pitkään Suomen pienin suomenkielinen kunta, sekä pienin kunta Ahvenanmaan ulkopuolella. Velkuan alue Naantalissa muodostuu 300 saaresta, joista yhdeksällä on ympärivuotista asutusta. Velkualle on maantie- ja lauttayhteys Askaisten kautta. Väestöstä 99,60 prosenttia puhui vuonna 2002 äidinkielenään suomea ja 0,40 prosenttia ruotsia. Vakituisten asukkaiden lisäksi kunnan alueella oli noin 1 700 kesäasukasta.Faktaa, Hallinnon perustiedot, Velkua.fi Velkua, Merimasku ja Rymättylä päättivät liittyä osaksi Naantalia vuoden 2009 alussa. Kaupungin nimi säilyi ennallaan, ja asukasluvuksi tuli vajaat 20 000.Kuntaliitos hyväksyttiin valtuustoissa pienin murinoin , Turun Sanomat 28.8.2007 Evankelisluterilainen Velkuan seurakunta oli liitetty Naantalin seurakuntaan jo vuonna 2005. Velkuan kirkko on peräisin vuodelta 1793. Ennen lakkauttamistaan Velkuan naapurikunnat olivat Askainen, Iniö, Kustavi, Merimasku, Korppoo, Rymättylä ja Taivassalo. Velkuan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1968. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 173. Otava 1979, Helsinki. ==Maantiede== Velkua sijaitsee kokonaan Turun saaristossa. Sen pääsaari on Palva, johon on lossiyhteys Livonsaaresta , jonka eteläkärki Teersalo kuului Velkuaan. Palvasta on lossiyhteys edelleen Velkuanmaalle. Muita merkittäviä saaria ovat Lailuoto, Talosmeri ja Salavainen Palvan eteläpuolella. Lisäksi vakituista asutusta on Munninmaalla ja Kettumaalla. === Kylät === Haukka, Kalsor, Kettumaa, Krööpilä, Palva, Pohjakylä, Salavainen, Teersalo, Tiurla. == Elinkeinorakenne == * maa- ja metsätalous 18,43 % * jalostus 18,3 % * palvelut 59,6 % * muut 3,7 % ==Kulttuuri ja ruoka== Kalle Isokallion romaani Vapaa Velkua vuodelta 1997 sijoittuu Velkualle. Velkuan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla vaspuukit eli pienistä silakoista tai kilohaileista tehty maustekala.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 32. Helsinki: Patakolmonen Ky. == Kuuluisia velkualaisia == * Roosa ja Roope (Pikku Kakkosen pienohjelma) * Ville Itälä (kesämökkiasukkaana)Profiilissa Kokoomuksen tuleva puheenjohtaja Ville Itälä, Yle.fi 5.6.2001, päivitetty 6.6. Viitattu 15.9.2006 == Lähteet == * Velkuan historiaa, Naantali.fi ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *
Vuolijoki

Vuolijoki on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Kainuun maakuntaan kuuluvassa Kajaanin seutukunnassa, Oulun läänissä. Vuolijoen naapurikuntia olivat Kajaani, Kestilä, Paltamo, Pyhäntä, Sonkajärvi, Vaala ja Vieremä. Vuolijoen ollessa itsenäisenä kuntana sen väkiluku oli 2 643, ja väestötiheys 3,8 asukasta/km². Vuolijoen alueen pinta-ala on 896,78 km², josta 207,87 km² on vesistöjä. Vuolijoen suurin vesistö on Oulujärven Ärjänselkä. Vuolijoki on Kainuun metalliteollisuuden keskus. Vuolijoen kuntaan kuulunut Otanmäki on merkittävä Škoda Transtech Oy:n vaunutehtaan vuoksi. == Historia == Nimenä Vuolijoki esiintyy jo 1500-luvun asiakirjoissa. Varhaisimpia mainintoja ovat Woli joen niemi (1555), Wolilax (1605), Wuolilax by (1642), Wuoli jocki by (1654) ja Wuolijoki by (1673). Nimen tausta ei ole selvä: suomen kielessä vuoli tarkoittaa 'katon vaakasuoraa tukipuuta', karjalassa 'sillan kannatinparrua'. Todennäköisimmin kyseessä on kuitenkin saamelaista alkuperää oleva nimi, joka on tarkoittanut yksinkertaisesti "alajokea" (vrt. pohjoissaamen vuolli 'ala-').Räisänen, Alpo: Vuolijoki. Teoksessa Vuolijoen kirkko rakennettiin 1907. Vuolijoen kunta perustettiin 11.12.1915 Penttilän talossa pidetyssä perustamiskokouksessa. Vuolijoen kunnan perustamisen yhteydessä päätettiin rakentaa toimitilat. Maatalousvaltainen kunta teollistui vahvasti 1950-luvulla Otanmäen malmikaivoksen myötä. Myöhemmin Vuolijoelle perustettiin myös Vuorokkaan kaivos. Kunta liitettiin Kajaanin kaupunkiin vuoden 2007 alussa. ==Vuolijoen kylät == thumb|Peltomaisema Vuolijoelta, elokuu 1989 Kirkonkylä, Otanmäki, Käkilahti, Saaresmäki, Vuottolahti, Kytökoski, Kuusiranta, Ojanperä, Itäranta, Siltala (osittain Kajaanin puolella jo ennen liitosta) ==Liikenne== Vaalan Säräisniemeltä tulee Seututie 879 Vuolijoelle ja jatkuu Kajaanin Vuottolahteen. Kajaanista Vuolijoelle liikennöi kaksi linja-autovuoroa päivässä. ==Nähtävyyksiä== *Vuolijoen kirkko, Josef Stenbäck, 1906. *Riihipihan talonpoikaismuseo *Talaskankaan luonnonsuojelualue *SFC-kohtauspaikka *Vuolijoen kesäteatteri *Otanmäen maauimala *Onnelan matkailun ralliautoilu == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == *
Luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan

Tämä on luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan . Kuntien mediaanissa on (). Lähimpänä keskiarvoa () on Äänekoski (). thumb|. Helsinki. thumb|. Oulu. thumb|. Kuopio. thumb|. Rovaniemi. thumb|. Mikkeli. thumb|. Porvoo. thumb|. Kotka. thumb|. Tuusula. # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () # () == Katso myös == * Luettelo Suomen kunnista == Lähteet == Kunnat väkiluvun mukaan
Luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan

Tämä on luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan pois lukien merialueet . Kuntien mediaanissa on ( km²). Lähimpänä keskiarvoa (1 095,38 km²) on Haapavesi ( km²). # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) # ( km²) * Koko maa: km² == Katso myös == *Luettelo Suomen kunnista == Lähteet == Kunnat pinta-alan mukaan
Silmarillion

Silmarillion (The Silmarillion) on J. R. R. Tolkienin kirjoittama ja hänen poikansa Christopher Tolkienin kokoama fantasiatarinakokoelma. Sen on suomentanut Kersti Juva. Säkeiden suomentaja on Panu Pekkanen. Teoksistaan Taru sormusten herrasta ja Hobitti eli sinne ja takaisin tunnettu J. R. R. Tolkien kirjoitti näiden teosten kanssa samaan maailmaan sijoittuvaa Silmarillionia lähes koko aikuisikänsä. Hän itse piti Silmarillionia pääteoksenaan, mutta ei saanut sitä valmiiksi vaan kirjoitti sen eri osista yhä uusia versioita. Silmarillion ilmestyi vasta postuumisti vuonna 1977, neljä vuotta Tolkienin kuoleman jälkeen, kun kirjailijan poika Christopher Tolkien kokosi käsikirjoituksen isänsä irtoteksteistä. Kaunokirjallisena teoksena Silmarillion on varsin erikoislaatuinen. Se muistuttaa osin Raamatun Vanhan testamentin tekstiä ja on kirjoitettu ylevään ja etäiseen tyyliin. Lukukokemuksena sitä on kuvailtu raskaaksi, mutta myös erityisen kauniiksi.Ahlström, Mikael: ”J. R. R. Tolkien”, teoksessa Silmarillion koostuu Tolkienin luoman mielikuvitusmaailman, Keski-Maan ja koko Ardan, asukkaiden alkuperäisistä myyteistä. == Teoksen osat == Teos jakautuu viiteen osaan. Kukin osa on kerronnaltaan erilainen ja sijoittuu eri aikakauteen. Kirja keskittyy haltioiden ja ihmisten sukujen alkuaikoihin. Ensimmäisessä osassa Ainulindalë kerrotaan, miten Arda eli maailma luotiin. Toisessa osassa Valaquentassa kerrotaan valarin ja maiarin nimet ja kuvaillaan heitä. Kolmannessa osassa Quenta Silmarillion kerrotaan, miten valar loivat kaiken olevan maan päälle, sekä myös haltioiden ja ihmisten historiasta. Neljännessä osassa Akallabêth kerrotaan Númenorin saaresta, jonka ihmiset saivat palkkioksi sodittuaan haltioiden rinnalla Morgothia vastaan. Viidennessä osassa kerrotaan lähinnä Taru sormusten herrasta -trilogian tapahtumat lyhennetysti sekä tarua edeltäneen ajan tapahtumista, jolloin mahtisormukset taottiin. == Vastaanotto == Kirja sai ilmestyessään kriitikoilta pääosin kielteisen vastaanoton. Monet kirjallisuuskriitikot pitivät teosta liian vakavana verrattuna Tolkienin romaaneihin Taru sormusten herrasta ja Hobitti eli sinne ja takaisin, joissa on enemmän iloisia hetkiä. Time-lehden mukaan kirjan ongelmana oli, ettei siinä ollut yhtään hahmoa, johon voisi samaistua. New York Timesin arvostelu piti kuitenkin myönteisenä asiana, että Tolkien oli onnistunut luomaan laajan teoksen, ja luonnehti sitä sankarilliseksi yritykseksi. Myös Time kehui tarinan laajaa ja yksityiskohtaista maailmaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Arda

Arda on J. R. R. Tolkienin keksimä fantasiamaailma. Sen kuuluisin maanosa on Keski-Maa, jonne sijoittuvat kirjojen Silmarillion, Taru sormusten herrasta, Keskeneräisten tarujen kirja sekä Hobitti eli sinne ja takaisin tapahtumat. ”Maailmaa” tarkoittava haltiakielinen sana ”Arda” esiintyy Tolkienin kirjoissa vain satunnaisesti, mutta se on omaksuttu Tolkien-fanien keskuudessa hänen luomansa mielikuvitusmaailman vakiintuneeksi erisnimeksi. Arda on olevinaan Maa myyttisenä muinaisaikana, jolloin ”maat ja meret olivat vielä toisenlaiset”. Silmarillionin ensimmäinen osa Ainulindalë kertoo Ardan luomisesta. Eru kutsui ainurin soittamaan suurimman soiton, ja näiden tietämättä Eru loi heidän soitostaan Eän, maailmankaikkeuden. == Katso myös == * Ardan aikajana Luokka:Keski-Maa de:Tolkiens Welt#Geschichte Ardas la:Legendarium Tolkienianum#Geographia
Varkaus

Varkaus tai Warkaus tarkoittaa seuraavia asioita: * varkaus eli varastaminen, toisen omaisuuden anastaminen * Varkaus, kaupunki Suomessa Pohjois-Savon maakunnassa * S/S Warkaus, vuonna 1910 rakennettu höyrylaiva * * varkaus on myös vesistönimi kapealle, virtaavalle salmelle.
Puheteknologia

Puheteknologian menetelmillä koodataan, tuotetaan, tunnistetaan, analysoidaan tai muuten käsitellään ihmisen puhetta. Puheteknologian voidaan katsoa kuuluvan toisaalta kieliteknologiaan sen osa-alueena ja toisaalta signaalinkäsittelyyn tai akustiikkaan teknisenä tieteenä. == Puheteknologian osa-alueita == * Puhesynteesi, jossa puhetta tuotetaan koneellisesti. * Puheanalyysi, jossa puhetta analysoidaan koneellisesti. * Puheentunnistus, jossa kone tunnistaa ihmisen puhetta. * Puhujantunnistus, jossa kone päättelee, kuka ennalta tunnetuista henkilöistä puhuu. * Kielentunnistus, jossa kone päättelee, mitä kieltä tai murretta puhuja puhuu tai mikä hänen asemansa on. * Puhujanvarmennus, jossa kone arvioi, kuinka varmasti puhuja on se, joka väittää olevansa. * Puheen koodaus, jossa puhesignaali koodataan siirrettävän tai tallennettavan tietomäärän tiivistämiseksi, niin että puheen laatu kuitenkin säilyy mahdollisimman hyvänä. == Lähitieteitä == * Fonetiikka, akustiikka, digitaalinen signaalinkäsittely, yleinen kielitiede. == Katso myös == * Puheteknologian historiaa Suomessa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Language Technology World *
Uusmedia

Uusmedia (myös ”uusi media”) on 1990-luvulla syntynyt nimike vuorovaikutteiselle digitaaliselle medialle. ==Määritelmä== Uusmedia on suora käännös englannin kielen New Mediasta. Termin yleistymisen aikaan, 1990-luvulla, pyrkimyksenä oli tehdä ero perinteiseen painettuun ja sähköiseen mediaan kuten sanomalehtiin ja kirjoihin sekä radioon ja televisioon. Internetin ja WWW:n yleistymisen myötä uusmedia vakiintui tarkoittamaan suomessa ensisijaisesti www-palveluja, internetiä hyödyntävää mainontaa ja näihin liittyviä teknisiä ratkaisuja, tietokonepelejä sekä niin sanottua sosiaalista mediaa. Helomaa, Joni & Tommi Pelkonen & Teemu Väänänen (1999): Uusmediatoimiala Suomessa 1996–2001. Teoksessa: Eija Jokinen (toim.): Suomalainen uusmedia. Eväät kasvuun ja kansainvälistymiseen. Digitaalisen median sisältötuotteet -teknologiaohjelman loppuraportti. Teknologiaohjelmaraportti 3/1999. Loppuraportti. Tekes. Tampere. Akateemisessa tutkimuksessa uusmedialla (myös uusi media, englanniksi New Media) tarkoitetaan ilmiötä joka syntyi 1990-luvun alkupuolella (1) perinteisen joukkoviestinnän (painotuotteet, sähköinen media), (2) tietokoneiden ja (3) verkottuneen viestinvälittämisen risteyskohtaan. Kolmen alan risteyskohta mahdollisti uudenlaisia ilmaisumuotoja, tuotteita, palveluja ja kulttuuria. Tutkimuksen ja opetuksen kohteena uusmedia on monialainen. Uusmedian voidaan nähdä kuuluvan toisaalta viestintätieteisiin, mutta myös taiteen, muotoilun ja tietojenkäsittelyn piiriin. Tutkimuksen kohteena uusmedia sisältää esimerkiksi interaktiosuunnittelun, sosiaalisen median palvelut ja ilmiöt, tietokoneohjelmien kulttuurilliset kysymykset, tietokoneohjelmien toimintatapojen ja ihmisten toimintatapojen kohtaamiset, tieto- ja viestintäteknologian kulttuurisena ilmiönä sekä muutokset jotka liittyvät perinteisen median digitaaliseen välittämiseen. Lev Manovich (2002): New media from Borges to HTML. The new media reader, 2002. == Uusmedia Suomessa == Uusmedian synty, osana suomalaista internetkulttuuria, sijoittuu ajallisesti 1990-luvulle Helomaa, Joni & Tommi Pelkonen & Teemu Väänänen (1999): Uusmediatoimiala Suomessa 1996–2001. Teoksessa: Eija Jokinen (toim.): Suomalainen uusmedia. Eväät kasvuun ja kansainvälistymiseen. Digitaalisen median sisältötuotteet -teknologiaohjelman loppuraportti. Teknologiaohjelmaraportti 3/1999. Loppuraportti. Tekes. Tampere.. 1990-luvun lopulla alalla koettiin niin sanottu uusmediakupla ja sen puhkeaminen. Tämän jälkeen alan toimijat halusivat kutsua alaansa uusmedian sijaan digimediaksi ja digimediasektoriksi. Pelkonen, T. & Kallio, J (2003) Digimedia 2003: nykytila ja kasvunäkymiä. LTT-Tutkimus, 2003. Suomessa uuden mediaa muotoilua tutkitaan ja opetetaan Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa. http://mlab.uiah.fi == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * Lev Manovich: The Language of New Media. MIT Press, Cambridge Mass. 2001, ISBN 0-262-13374-1. == Aiheesta muualla == * Vierityspalkki-uusmediablogi raportoi alan kehityksestä ja tapahtumista * 2ndhead 2000–2008, palasia Suomen uusmedian historiasta -artikkeli Luokka:Digitaalinen media Luokka:Viestintätieteet Luokka:Mediataide
Tietokonelingvistiikka

Tietokonelingvistiikka on kieliteknologian keskeisistä menetelmistä koostuva ydin ilman näiden menetelmien lukuisia sovellusalueita. Tietokonelingvistiikan tavoitteeksi määritellään usein ihmisten kielen rakenteen ja toiminnan kuvaus tietojenkäsittelyn menetelmien ja teorioiden avulla. Keskeisenä tavoitteena on luonnollisen kielen jäsentäminen s.o. lauseiden tai sananmuotojen rakenteen tunnistaminen. ==Lähteet== * * ==Katso myös== *Kansainvälistäminen ja lokalisointi Luokka:Kieliteknologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit cs:Kvantitativní lingvistika
Puhesynteesi

Puhesynteesi on ihmispuheen mallintamista keinotekoisesti. Tietokoneella suoritettuna se on osa digitaalista signaalinkäsittelyä. Tekstistä puheeksi -synteesissä (text-to-speech, TTS) pyritään muuttamaan kirjoitettu teksti puhuttuun muotoon. Käsitteestä puheeksi -synteesissä (concept-to-speech, CTS) puhuttava pyritään rakentamaan jostakin ei-kielellisestä tiedosta, esimerkiksi lämpötilatietokannan perusteella. Synteesimenetelmiä on ainakin neljä: * artikulatorinen synteesi pyrkii mallintamaan ihmisen ääntöväylää ja sen avulla tuottamaan luonnollisenkuuloista puhetta. Ensimmäiset mekaaniset laitteet ovat peräisin jo 1700-luvulta (von Kempelen) * formanttisynteesi pyrkii mallintamaan puheessa olevia formantteja. Esimerkiksi Dennis Klattin kehittämä Klatt-syntetisaattori perustuu formanttisynteesiin * konkatenaatiosynteesi perustuu nauhoitetusta puheäänestä leikattujen palasten yhdistämiseen. Ymmärtämisen kannalta tärkeää ovat siirtymät yhdestä äänteestä toiseen, ei niinkään äänteet puhtaimmillaan. Difoni on kahden äänteen puolikkaasta muodostettu kokonaisuus. Difonikonkatenaatiossa luodaan difonitietokanta kaikista kielen kaikista mahdollisista (ja mahdottomista) äännepareista. (Lisää: LPC-analyysi, perustaajuuden ja keston venytys ja paukutus) Luonnollisemman kuuloista puhetta saadaan tällä hetkellä ns. Unit Selection -menetelmällä. Siinä tietokanta koostuu tuhansista lauseista aitoa puhetta. Tietokannasta poimitaan sitten halutun puhutun puhunnoksen kannalta mahdollisimman sopivat palat. Parhaimmillaan menetelmän avulla saadaan erittäin luonnollisen kuuloista puhetta, mutta huonoimmillaan palojen liitoskohtiin tulee amplitudin ja korkeuden pomppimisia, epäjatkuvia formantteja ja naksumisia * HMM-pohjainen puhesynteesi, jossa signaalin generoimisessa hyödynnetään puheentunnistuksen puolella kehitettyjä menetelmiä. Sen etuna on pienet kielimallit ja erittäin luonnollinen prosodia. Ongelmana tekniikassa on vokooderin aiheuttama pieni ”pörinä”. Suomen kielelle on avoimeen lähdekoodiin pohjaava, Festival-pohjainen Suopuhe-syntetisaattori, joka julkaistiin 19. marraskuuta 2004. ESpeak sisältää myös suomen kielen tuen. Festival on Edinburghin yliopistossa kehitetty ilmainen puhesynteesin kehitysalusta, jolle saa ilmaiseksi ainakin englannin-, espanjan-, kroatian- ja kymrinkielisiä ääniä. == Katso myös == * Synte 2, Synte 3 ja SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattori == Lähteet == == Aiheesta muualla == * VoxForge, vapaasti lisensoitu puhesynteesimalli * Intelligent Speaker – Teksti-puheen selaimen laajennus Luokka:Puheteknologia
Regina

Regina voi tarkoittaa seuraavia asioita: * kuningatar (lat. regina), kuningaskunnan eli monarkian naispuolinen hallitsija * Regina, naisen etunimi * Regina, suomalainen naistenlehti * Regina, suomalainen elektropop-yhtye * Regina, kaupunki Kanadassa * Regina, Ruotsissa käytettävä junamalli * Regina, bosniahertsegovinalainen rockyhtye. * Regina, makeinen Fazerin Parhain makeissekoituksessa * Kino Regina, elokuvateatteri Helsingissä kirjastorakennus Oodissa * Regina-koulu, Anjalassa 1803–1931 toiminut alkeiskoulu, jonka yhteyteen perustettiin myös Suomen ensimmäinen kansankirjasto * Regina, sukunimenä: ** Kristiina Regina, suomalainen Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori
Vaivaiskoivu

Vaivaiskoivu (Betula nana) on koivukasveihin (Betulaceae) kuuluva kasvilaji. Se on paljon muita koivuja pienempi, mistä sen nimikin johtuu. Vaivaiskoivu voi risteytyä sekä hies- että rauduskoivun kanssa. Tunturikoivun perimässä saattaa olla vaivaiskoivua, vaikka se katsotaankin hieskoivun alalajiksi. Risteymät tuottavat huonosti jälkeläisiä. == Ulkonäkö == Vaivaiskoivu ei kasva metriä korkeammaksi; se on kokoluokaltaan varpu tai pieni pensas. Vaivaiskoivun lehdet ovat pienet, pyöreät ja nyhälaitaiset. == Levinneisyys ja elinympäristö == Vaivaiskoivu on esiintymiseltään maailman pohjoisin koivulaji. Alalaji Betula nana subsp. nana kasvaa lähinnä Pohjois-Euroopassa ja Venäjällä Jeniseille saakka, sekä muun muassa Grönlannissa ja Huippuvuorilla. Alalaji Betula nana subsp. exilis kasvaa Yhdysvaltojen pohjoisosissa ja Koillis-Aasiassa. Eteläisimmät esiintymisalueet ovat vuoristoissa muun muassa Skotlannissa ja Alpeilla. Suomessa se kasvaa koko maassa, mutta Lapissa yleisempänä. Pohjoisessa Suomessa laji kasvaa soilla ja metsissä, etelässä vain soilla. Tunturipaljakalla vaivaiskoivu kasvaa yleisenä jopa kilometrin korkeudella merenpinnasta. == Vaivaiskoivu ravintona == Vaivaiskoivun lehtiä syövinä tuholaisina esiintyvät metsäpohjanmittarin (Entephria caesiata) ja tunturimittarin (Epirrita autumnata) toukat. == Lähteet == * Tero Uusitalo, Helsingin yliopisto, Metsäekologian laitos: Vaivaiskoivu (Betula nana) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Vaivaiskoivun (Betula nana) levinneisyys Suomessa * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Vaivaiskoivu (Betula nana) * LuontoPortti: Vaivaiskoivu (Betula nana) * Valokki-nettikasvio: Vaivaiskoivu (Betula nana) * United States Department of Agriculture (USDA): Betula nana Luokka:Koivut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Siperianlehtikuusi

Siperianlehtikuusi (Larix sibirica) on lehtikuusien sukuun (Larix) kuuluva puu. Lajin suomenkielinen ja tieteellinen nimi ovat sikäli harhaanjohtavia, että sen luontainen levinneisyysalue ulottuu pitkälle Venäjän Euroopan puoleiseen osaan, läntisimmillään Äänisjärven tienoille.Metla , luettu 2.2.2007 Tosin sen esiintyminen on satunnaista levinneisyysalueen länsiosissa; yhtenäisehköjä lehtikuusimetsiä on vasta Siperian puolella. Siperianlehtikuusi kasvaa 20-35 metrin korkuiseksi. Se menestyy hyvin niin hiekka-, savi- kuin moreenimaassakin. Kasvupaikan on oltava valoisa.Tampereen kaupungin viheryksikkö, luettu 2.2.2007 Soisia paikkoja siperianlehtikuusi ei siedä, kuten eivät muutkaan lehtikuusilajit. Suomessa sopivan viljavilla paikoilla siperianlehtikuusi saattaa kasvaa jopa paremmin kuin kotimainen kuusi. Siperianlehtikuusi on erotettavissa euroopanlehtikuusesta käpyjen kasvutavan perusteella. Emikukinnot ovat punertavia. Kävyt ovat pyöreähköjä ja noin 30-suomuisia. Nuorena käpyjen suomut ovat nukkapintaisia eivätkä peitinsuomut ole näkyvissä. Siperianlehtikuusi on eniten viljelty vierasperäinen puulaji Suomessa (noin 30 000 hehtaaria). Sitä kasvatetaan sekä metsä- että koristepuuna. Vanhimmat nyky-Suomen alueella olevat siperianlehtikuusikot ovat peräisin 1840-luvulta (Kitee ja Fiskars). Suomen suurimpiin kuuluva siperianlehtikuusi kasvoi Punkaharjulla: sen läpimitta 71-vuotiaana oli 61 cm ja korkeus 40,5 m. Kasvitauteja ja -tuholaisia vastaan siperianlehtikuusi on kestävä laji. Se sietää myös muuten Suomen olosuhteita, jopa Lapissa asti. == Lähteet == Luokka:Lehtikuuset
Kuuleva

Kuuleva on henkilö, jonka molemmissa korvissa on normaali kuulo tai jonka kuulonalenema on niin lievä, ettei se haittaa hänen jokapäiväistä elämäänsä. Kuuloa mitataan logaritmisella desibeliasteikolla. Normaalikuuloksi lasketaan kuulo, jossa kuulokynnys on yli –20 desibeliä. Arvo 0 desibeliä on terveen nuoren ihannekuulo, mitattu keskiarvo siitä normaalikorvan herkkyydestä, jolla yleensä ääniä kuullaan. ==Katso myös== *Kuuro *Huonokuuloinen *Kuuroutunut Luokka:Kuulovammaisuus
Friikki

Friikki voi tarkoittaa * kummajainen * jonkin asian innokas harrastaja tai ihailija
TKIP

Temporal Key Integrity Protocol (TKIP) on langattomien lähiverkkojen tietoturvaprotokolla, joka vanhentui Wi-Fi 802.11-standardissa vuonna 2012. TKIP kehitettiin alkuperäisen WEP-protokollan tilalle, koska WEP-protokollasta on löytynyt lukuisia vakavia haavoittuvuuksia. TKIP ei kuitenkaan ole varsinaisesti oma protokollansa, vaan se käytännössä luotiin WEP-protollan ympärille. TKIP käyttää samaa RC4-algoritmia, mutta TKIP:n salausavain on 128-bittinen. TKIP onnistui ratkaisemaan joitakin WEP:n haavoittuvuuksia, mutta koska sen perusjärjestelmä oli sama, TKIP:kin on altis hyökkäyksille. == Lähteet == Luokka:Salausprotokollat
CCMP

Counter Mode with CBC-MAC Protocol (CCMP) on langattomien lähiverkkojen tulevaisuudessa käyttämä salausprotokolla liikennöitävän tiedon suojaamiseen. Se korvaa aikaisemman TKIP-salausprotokollan. CCMP kuuluu osana IEEE 802.11i-standardiin, jonka olisi tarkoitus ratkaista kaikki WLAN-verkkojen nykyisin tunnetut tietoturvaongelmat. Luokka:Langaton dataliikenne Luokka:Tietoturvaprotokollat Luokka:Salausprotokollat
Tynkä

Tynkä on noin 850 asukkaan kylä Kalajoen kaupungissa, Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. ==Sijainti== Tynkä sijaitsee peltomaisemassa Kala- ja Vääräjokien yhtymäkohdassa, noin yhdeksän kilometrin päässä Kalajoen kirkonkylältä kaakkoon. ==Väestö== Tyngän väestö on suhteellisen nuorta, mistä näkyvimpänä merkkinä on kylän kasvava oppilasmäärä. Tyngän väkiluku oli 852 vuonna 2014. ==Elinkeinoelämä== Tyngän kylän suurin tulolähde on maatalous, etenkin perunanviljely sekä lypsykarjan pito. Kylän työllisyystilanne on hyvä; oman kylän yritykset työllistävät osan asukkaista. Tyngällä sijaitsee Tyngän Mylly, jossa on myös kauppa ja asiamiesposti. ==Lähteet== Luokka:Kalajoen kylät
WPA (salausprotokolla)

WPA eli Wi-Fi Protected Access on WLAN-verkoissa käytettävä salausprotokolla. Sen kehitti Wi-Fi Alliancen aiemmin käytetyn WEP-salauksen ongelmien paljastuttua 2000-luvun alussa. WPA-stardardi julkaistiin 2003 ja se tarkoitettiin siirtymävaiheen protokollaksi ennen WPA2:a . WPA-protokollassa WEP-salauksen heikot aloitusvektorit on korjattu ja lisäksi salausavainta vaihdetaan automaattisesti 10 000 paketin välein. WPA:ssa on käytössä TKIP- salaus (Temporal Key Integrity Protocol) eli WEP-avaimen hajautus mahdollistaa jaetun salaisen avaimen suojaamisen hyökkäyksiltä. TKIP parantaa langattoman verkon turvallisuutta huomattavasti ottamalla käyttöön pakettikohtaiset salausavaimet. TKIP salaa liikenteen RC4-algoritmilla mutta salausavaimen pituus on 128 bittiä. WPAn huonona puolena pidetään sen alttiutta palvelunestohyökkäyksille. Myös WPA:sta on löydetty useita haavoittuvuuksia , ja sitä seurasikin myöhemmin WPA2, eli IEEE 802.11i protokolla, jossa tietoturvaominaisuuksia on edelleen kehitetty. == Lähteet == Luokka:Salausprotokollat Luokka:Ethernet
PPTP

PPTP (Point-to-Point Tunneling Protocol) on VPN-tunnelointiprotokolla, joka pohjautuu PPP-protokollaan. Se on alun perin tarkoitettu yrityksen ulkopuolella olevien Windows-työasemien kytkeytymiseen Windows-palvelimille julkisen verkon yli. PPTP-protokolla on PPP-protokollan laajennus joten se voi tunneloida muitakin protokollia kuin TCP/IPtä. ==Standardointi== PPTP määritellään Microsoftin tekemässä RFC-dokumentissa , joka on informatiivisella statuksella (ei standardina). Protokolla hyödyntää GRE- protokollaa pakettien tunneloimiseen ja välittämiseen. Osaksi GRE-protokollan ongelmista johtuen ei PPTP ole kovinkaan suosittu kiinteissä verkkojen yhdistämisissä, vaan sitä käytetään lähinnä liikkuvien etäpisteiden tunnelointiin. Protokollan kehitys on pysähtynyt, kun L2TP-protokolla on pääosin korvannut sen ja kiinnostus on siirtynyt kohti IPsec- ja SSL- protokollilla toteutettuja salattuja VPN-tunneleita. ==Katso myös== * PPPoE == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Point-to-Point Tunneling Protocol (PPTP) Luokka:TCP/IP
L2TP

L2TP (Layer 2 Tunneling Protocol) on VPN-tunnelointiprotokolla, joka toimii OSI-mallin 2. kerroksessa ja siten tukee myös ei-IP-protokollia. L2TP:n juuret ovat vanhemmissa Ciscon ja Microsoftin L2F ja PPTP -protokollissa. == Standardit == * * L2TPv3 * Luokka:Internet-standardit Luokka:OSI- siirtoyhteyskerros
Velkopopovický Kozel

Velkopopovický Kozel on tšekkiläinen vuonna 1874 syntynyt olutmerkki. Sitä valmistetaan Plzeňský Prazdroj’n panimossa Velké Popovicen kunnassa. Kozel- oluet ovat voittaneet useita kansainvälisiä palkintoja. Kozel tarkoittaa vuohipukkia, joka toimii oluen tunnuksena. Velkopopovický Kozel -oluista on eri variaatioita. Näistä Černý on tumma dunkel-tyylinen lagerolut, kun taas Kozel 10, Kozel 11, Kozel Mistrův ležák, Kozel Černý, Kozel Řezaný ja Kozel Nealko ovat vaaleita pilsnereitä. == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset panimot ja olutmerkit Luokka:Keski-Böömin lääni
Nörtti

__NOTOC__ Nörtti on arkikielessä käytetty ilmaus esimerkiksi innokkaasta tietotekniikan harrastajasta, joskin termillä voidaan viitata laaja-alaisesti eri aihepiirien innokkaisiin harrastajiin. Stereotyyppisessä merkityksessään nörtti on harrastukseensa syventynyt ja sosiaalisesta elämästä hieman syrjäytynyt. Nörtti-sanaa on suomen kielessä käytetty 1980-luvusta lähtien merkityksissä ”saamaton nahjus, nynny”, ”yli-innokas koululainen, hikipinko” ja ”innokas tietokoneiden harrastaja”. == Samantapaisia sanoja == Friikki muistuttaa nörttiä; hän on jonkin asian innokas harrastaja tai ihailija. Toinen nörtille sukua oleva ilmiö on giikki (). Geek saatetaan nykyisin määritellä ”sosiaalisesti lahjakkaaksi, ulkonäöstään huolehtivaksi nörtiksi”, joka on intohimoisen kiinnostunut jostakin tekniikkaan tai populaarikulttuuriin liittyvästä asiasta. Geek-naisten esiäidiksi mainitaan 1800-luvulla elänyt matemaatikko Ada Lovelace, jota pidetään kaikkien aikojen ensimmäisenä tietokoneohjelmoijana. == Nörttikulttuuri == 25\. toukokuuta on julistettu Geek Pride Day’ksi. Tällöin juhlitaan ensimmäisen Tähtien sota -elokuvan julkaisua, Linnunradan käsikirja liftareille -kirjan innoittamaa pyyhepäivää ja Terry Pratchettin kirjaan viittaavaa päivää Glorious 25 May. Suomessa nörttien järjestöksi ilmoittautui vuonna 1997 perustettu Irti Elämästä -yhdistys, joka järjesti tiedotusvälineissäkin huomiota saaneen ”nörtti-iskun” tammikuussa 1999, jolloin yhdistyksen jäsenet chattailivat Helsingin rautatieaseman matkatavaralokeroissa. Yhdistys ei ole enää aktiivinen. Vuonna 2013 perustettu suomalainen Nörttitytöt ry pyrkii nettisivujensa mukaan edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa nörttipiireissä ja maailmassa yleisesti. Nimestään huolimatta toiminta on avointa kaikille sukupuolesta riippumatta. Nörttitytöt ry ylläpitää Nörttitytöt-blogia, jossa julkaistaan nörttiaiheisia artikkeleita useamman kerran viikossa. == Muoti == Sarvisankaisia silmälaseja kutsutaan ”nörttilaseiksi”. == Katso myös == * Guru * Hakkeri * Tuning * Hikikomori * Sarjakuvahemmo, nörttihahmo Simpsonit-televisiosarjassa * Sosiaalisesti rajoittuneet, suomalainen nörttisarjakuva == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kulttuurisosiologia Luokka:Nuorisokulttuuri Luokka:Stereotyypit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Cinderella

Cinderella voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Tuhkimo (), satuhahmo * Cinderella, glam metal -yhtye * Tuhkimo (Cinderella), Disneyn animaatioelokuva vuodelta 1950 * Cinderella – Tuhkimon tarina, Kenneth Branaghin ohjaama elokuva vuodelta 2015 * DJ Cinderella, Bruno Garottin ohjaama elokuva vuodelta 2019 * M/S Cinderella, matkustaja-autolautta * ”Cinderella”, Manianin musiikkikappale. ==Katso myös== *Tuhkimo (täsmennyssivu)
WEP

WEP () on IEEE:n 802.11-standardin ensimmäinen työaseman ja tukiaseman välistä langatonta tietoliikennettä suojaamaan kehitetty salausmenetelmä. WEP- salauksen on tarkoitus suojata langatonta verkkoa salakuuntelulta ja estää valtuuttamattomilta käyttäjiltä pääsy verkkoon.http://kb.netgear.com/app/answers/detail/a_id/1141/~/what-is-wep- wireless-encryption%3F WEP luottaa salaiseen avaimeen, josta alun perin tehtiin Yhdysvaltain tiukkojen salakirjoitukseen liittyvien vientimääräysten vuoksi vain 40-bittinen. Myöhemmin kehitettyjen 802.11b- ja 802.11g-suositusten myötä voidaan käyttää myös 64- tai 128-bittistä salaista avainta. Salainen avain hoitaa lähetettävien pakettien kryptaamisen ja pyrkii takaamaan siirrettävän tiedon eheyden. == Tietoturvan taso == Koska WEP-salaus on purettavissa helposti 'kotikonstein', voidaan WEPiä pitää hyvin heikkona salausmenetelmänä. Useat WLANit ovat kuitenkin täysin suojaamattomia, joten WEP-salaus saattaa toimia psykologisena hidasteena, jos samalla alueella on myös salaamattomia WLANeja. On muistettava, että WLANit toimivat hyvin rajatulla alueella. WEP-salauksella suojattu verkko on kuitenkin haavoittuvainen vain harkituille väärinkäytöksille eli heikon avaimen murtamiselle, eikä WEP-salausta voida murtaa vahingossa. WEP käyttää RSA Securityn RC4-salausalgoritmia, jonka toiminnassa on havaittu puutteita. WEP- salauksen haittana ovat myös lyhyet alustusvektorit (IV, Initialization Vector), jotka lähetetään salaamattomina jokaisen kehyksen parissa ensimmäisessä bitissä. Tietoliikennettä kuuntelemalla sekä siirrettävää dataa ja samankaltaisia alustusvektoreita seuraamalla voidaan laskea salattu avain eli murtaa verkon salaus. Siirrettävät datamäärät langattomassa verkossa vaikuttavat siihen, kuinka helposti ja nopeasti avain on murrettavissa. MAC- osoitteisiin pohjautuvaa suodatusta on käytetty WEP:n rinnalla, vaikka MAC- suodatin ei 802.11-standardiin varsinaisesti kuulukaan. Käytännössä MAC- suodatinta käyttävä langattoman verkon tukiasema tai palomuuri takaa pääsyn verkkoon vain niille verkkolaitteille, joiden MAC-osoitteet on määritetty ennalta. Pelkkä MAC-suodatin ei kuitenkaan yksin riitä, sillä joillekin verkkokorteille on mahdollista ohjelmiston avulla määrittää itse MAC-osoite, ja langattoman lähiverkon liikennettä voidaan kuunnella myös yrittämättä edes itse yhdistää siihen. == Parempia ratkaisuja == WEPin parempi versio on nimeltään Temporal Key Integrity Protocol, TKIP. Käyttäjien tunnistamiseen on vaivalloisten käsin asetettavien avainten lisäksi olemassa IEEE 802.1X-standardi. WEP-salauksen ongelmien paljastuttua kehitettiin WPA- salaustekniikka, joka on mitä suurimmissa määrin syrjäyttänyt WEP-salauksen, vaikka jotkin laitevalmistajat tarjoavat laitteistoasetuksissa vielä WEP- salauksen käyttömahdollisuutta. ==Lähteet== Luokka:Salausprotokollat
RC4

RC4 (Ron's Code 4, Rivest Cipher 4, ARC4, ARCFOUR) on RSA Laboratoriesin (nykyisin RSA Security) työntekijän Ronald Rivestin 1987 suunnittelema salausalgoritmi. RC4 on symmetrinen jonosalaaja, joka salaa tiedon yksi tavu kerrallaan. Algoritmi on nopea ja se perustuu vaihtelevan mittaiseen salaiseen avaimeen. Alussa RC4 -avain oli rajoitettu vain 40 bittiin USA:n vientirajoitusten vuoksi, mutta nykyään sitä saa käyttää Suomessakin 64- ja 128-bittisinä (Wassenaarin sopimus). Teoriassa on mahdollista käyttää avaimia yhdestä bitistä 2048:aan asti. RC4 on kaupallisesti laajasti käytössä mm. Lotus Notesissa, Oracle SQL:ssä, Microsoft Windowsissa sekä SSL-protokollassa. Algoritmi on tarkoin varjeltu salaisuus, mutta kryptoanalyytikot ovat onnistuneet purkamaan sen. RC4 on toteutettu mm. ilmaisessa OpenSSL- ohjelmistokirjastossa. == Käyttökielto == RC4:n murrettavuudesta johtuvien huolien vuoksi se on asetettu käyttökieltoon. IETF on kieltänyt algoritmin käytön TLS-salauksessa (). Myös Mozilla ja Microsoft kieltäneet algoritmin käytön. == Tietoturvasta == Tuntematon henkilö vuosi 9. syyskuuta 1994 RC4:n lähdekoodin internetiin. Tutkijat ovat löytäneet myös pari ongelmaa esimerkiksi RC4:n KSA:sta. KSA on tekniikka, joka pidentää avaimen generaattorin tilaksi - RC4:n kohdalla 256 luvun permutaatioksi. KSA:ssa vaihtelua ei ole tarpeeksi: juuri alustetun generaattorin tila on liitettävissä samankaltaisella avaimella alustettuun tilaan. Tämä johtaa avainvirran ensimmäisten tavujen samankaltaisuuteen samankaltaisilla avaimilla. Mikäli alustusvektori vain liitetään salaisen avaimen perään, avain on mahdollista selvittää seuraamalla suurta määrää viestejä. Tämä ongelma yleensä väistetään ohittamalla avainvirran ensimmäiset tavut. RC4-salausavaimen voi murtaa myös uudella PTW-hyökkäyksellä joka tarkkailee RC4-virran kulkua. PTW-hyökkäys on käytössä mm. aircrack-ng:llä. == Toiminta == RC4 on käytännössä näennäissatunnaislukugeneraattori (Pseudo-Random Number Generator, PRNG). Se siis luo isoja satunnaislukuja annettujen avainten perusteella. Salattu teksti saadaan yhdistämällä satunnaisluku ja salattava teksti XOR-operaatiolla. Koska sama satunnaisluku syntyy aina samalla avaimella, tekstin purkaminen onnistuu samalla tekniikalla (kaksi XOR- operaatiota samalla satunnaisluvulla tietysti kumoavat toisensa). == Lähteet == Luokka:Salausalgoritmit
Francis Bacon (taidemaalari)

Francis Bacon (28. lokakuuta 1909 Dublin, Irlanti – 28. huhtikuuta 1992 Madrid, Espanja) oli irlantilaissyntyinen brittiläinen ekspressionistinen taidemaalari. == Lapsuus ja nuoruus == Bacon syntyi Dublinissa, Irlannissa englantilaiseen perheeseen. Baconin ollessa lapsi perhe muutti useita kertoja Dublinista Lontooseen ja takaisin. Bacon sairasti astmaa, ja häntä pidettiin sairaalloisena lapsena. Hänen isänsä yritti ”karaista” Baconia piiskauttamalla häntä. Hänet ajettiin 16-vuotiaana pois kotoa, kun vanhemmat saivat tietää hänen homoseksuaalisuudestaan. Bacon asui muutaman kuukauden Berliinissä ja sitten puolitoista vuotta Pariisissa, kunnes palasi Lontooseen. Hänen Pariisissa näkemänsä Pablo Picasson näyttely innoitti häntä tekemään ensimmäiset piirustuksensa ja maalauksensa. Bacon maalasi niukasti 1940-luvun lopulle asti ja hävitti myöhemmin suurimman osan ennen vuotta 1944 tekemistään maalauksista. == Ura == Bacon oli taiteilijana itseoppinut. Hän sai vaikutteita Pablo Picassolta, Diego Velázquezilta ja koko surrealistisesta taidesuunnasta. Hän piti tärkeimpänä surrealistisena vaikuttajanaan Luis Buñuelin sekä Sergei Eisensteinin elokuvia. Hän oli myös erittäin kiinnostunut Abel Gancen, Jean-Luc Godardin ja Alain Resnais’n elokuvista. Baconin tunnettuja teoksia ovat paaviaiheiset maalaukset, ristiinnaulitsemisen innoittamat maalaukset sekä monet taiteilijaa itseään tai hänen ystäviään esittävät muotokuvat, jotka perustuvat valokuviin ja muistikuviin. Hänen maalauksensa näkymät olivat 1950-luvun lopulle asti tummia ja hämäriä. Sen jälkeen hän alkoi maalata kirkkaasti valaistuja näkymiä ja toisaalta sotkea maalipintaa. Hänen maalaustensa ihmishahmot ovat usein sumeita ja vääristyneitä. Baconin pyrkimyksenä oli toistaa kuvissaan ihmisen perusolemus. Alkuvuodesta 2007 Baconin maalaus Study from Innocent X, 1962 huutokaupattiin Lontoossa yli 26,6 miljoonalla punnalla eli lähes 35,5 miljoonalla eurolla, mikä oli kallein eurooppalaisessa huutokaupassa sodanjälkeisen ajan taideteoksesta maksettu hinta. Toukokuussa 2008 Baconin Triptyykki 1974-77 myytiin Lontoon Sotheby’sin huutokaupassa vieläkin kalliimmalla ja siitä maksettiin 86 miljoonaa dollaria eli noin 55,4 miljoonaa euroa. Kaupan ansiosta Sothebyn huutokauppa teki 300-vuotisen historiansa parhaan tuloksen. Tämäkin ennätys rikkoutui 12. marraskuuta 2013, kun Three Studies of Lucian Freud myytiin New Yorkin Christie’s:issa hintaan 142,4 miljoonaa dollaria, eli noin 106 miljoonaa euroa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Englantilaiset taidemaalarit Luokka:Irlantilaiset taidemaalarit Luokka:Ekspressionistit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Chicagon pojat

Chicagon pojat olivat Chilessä Augusto Pinochetin hallinnossa työskennelleitä chileläisiä taloustieteilijöitä, jotka saivat koulutuksensa Chicagon yliopistossa Milton Friedmanin ja Arnold Harbergerin alaisuudessa tai sen tehokkaassa vesassa Chilen paavillisen yliopiston taloustieteen laitoksella. Sieltä he palasivat Chileen ja työskentelivät talouspoliittisissa tehtävissä, kuten valtiovarainministereinä tai talouspoliittisina neuvonantajina. Koulutus Chicagossa oli tulosta Yhdysvaltain valtionhallinnon "Chile-projektista" joka organisoitiin 1940-luvulla, jota rahoitti Fordin säätiö ja jonka tarkoituksena oli vaikuttaa chileläiseen talousajatteluun. "Chicagon pojat" pääsivätkin kirjoittamaan 189-sivuista "Taloudellisen kehityksen ohjelmaa" ("Tiiliskiveä"), joka esiteltiin 1969 Jorge Alessandrin presidentinvaalikampanjassa. Sosialisti Salvador Allende kuitenkin voitti vaalit 36,2 prosentilla äänistä oikeiston äänienemmistön jakautuessa ja hallitsi 1970-73. Allenden kauden lopulla talous joutui vakaviin ongelmiin: inflaatio oli 605 % vuodessa, julkinen vaje oli peräti 25 % kansantuotteesta, suurin osa julkisista menoista rahoitettiin velalla, ja Chile alkoi velkaantua nopeasti. Maataloustuotanto putosi kolmanneksen, ruokaa säännösteltiin. Myös teollisuuden, kalastuksen ja kuparikaivosten tuotanto sekä kansantuote kutistuivat 1971-1973. Allenden kaudella valuutan arvo putosi kolmasosaan ja vaihtotaseeseen tuli pian satojenmiljoonien nykydollarien vaje. Hinnat ja palkat oli säännelty. Tiedotusvälineistä 70 % otettiin valtion haltuun. Allenden hallinto myös rikkoi perustuslakia toistuvasti.The end of Allende, The Economist, Sep 15th 1973. Pinochet väitti Allenden muuttavan Chileä diktatuuriksi ja kaappasi vallan Chilen vuoden 1973 sotilasvallankaappauksessa. Hän otti sittemmin "Tiiliskiven" osaksi ohjelmaansa. Jo vuonna 1974 budjettivaje supistettiin 30 prosentista 2 prosenttiin BKT:stä. Vienti kymmenkertaistui 1974-2000 ja kuparin osuus putosi 76 prosentista 38 prosenttiin. Harmaa talous on pudonnut poikkeuksellisen vähäiseksi (19,8 %). Kun vuonna 1975 inflaatio oli yhä korkea ja maailman taantuma sai aikaan laman Chilessä, kenraali Pinochet nimitti monia "Chicagon poikia" keskeisiin asemiin hallituksessa.Two Lucky People: Memoirs. Milton Friedman and Rose D. Friedman. University of Chicago Press, 1998. p. 398. Vähitellen syntyi "Chilen ihmeeksi" kutsuttu Chilen nousu keskitason valtiosta maanosan vauraimmaksi. Sen seurauksena myös köyhyys väheni huomattavasti. Naomi Kleinin kirja sanoo, että Orlando Letelier, Allenden Washingtonin lähettiläs, väitti yleisesti sotilasvallankaappauksena pidettyä hanketta ekonomistien ja armeijan yhteishankkeeksi.Klein, Naomi (2007), Tuhokapitalismin nousu, s. 90 Vuonna 1976 Letelier syytti kirjoituksessaan vallankaappaajia miljardien dollarien siirtämisestä ulkomaisille kapitalisteille.Klein, s. 108 ==Katso myös== *Tuhokapitalismin nousu *Berkeleyn mafia == Lähteet == Luokka:Chilen historia Luokka:Chilen talous
Voyeurismi

Voyeurismi [vuajör-] (< 'katselija') eli seksuaalinen tirkistelyhäiriö on parafilia eli seksuaalinen käytöshäiriö, jossa asianosainen haluaa tarkkailla alastomia ihmisiä tai toisen sukupuoliyhdyntää.http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00495&p;_haku=Sukupuoliset%20kohdeh%E4iri%F6t%20(pedofilia%20ja%20muut%20parafiliat) Tavallisesti tämä tapahtuu tirkistelyn kohteen tietämättä ja johtaa kiihottumiseen ja masturbaatioon. Tirkistelijä ei yleensä pyri kontaktiin tirkistelyn kohteen kanssa vaan muodostaa tästä eroottisia fantasioita itsetyydytyksensä tueksi. Toisinaan on sanottu voyeuristiksi myös henkilöä, joka yhdynnässä ollessaan nauttii siitä, että läsnä on tirkistelijä. Toiminnasta saattaa kehittyä riippuvuutta aiheuttava pakkotoiminto, jolloin puhutaan sukupuolisesta tirkistelyhäiriöstä (ICD-10 F65.3). Useimmilla henkilöillä, joilla on diagnosoitu seksuaalinen tirkistelyhäiriö, on todettu heikot sosiaaliset taidot, voimakkaita alemmuuden ja riittämättömyyden tunteita ja epäkypsyyttä kohdata toinen ihminen seksuaalisesti tasavertaisena yksilönä. On myös olemassa tirkistelynhalun muoto, joka ei tuota seksuaalista kiihottumista. Tällainen tirkistely on useimmissa maissa kriminalisoitu kotirauhaan ja yksityisyyteen kohdistuvana rikkeenä ja hyvien tapojen vastaisena. == Tirkistelyesitys == Tirkistelyesityksessä eli peep show'ssa pornonäyttelijä esiintyy tietoisesti tirkistelijöille. ==Katso myös== *Ekshibitionismi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Parafiliat