EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Zuma (videopeli)

Zuma Deluxe on PopCap Gamesin kehittämä tietokonepeli. Se on nopeatempoinen pulmapeli, joka julkaistiin alun perin selainpelinä vuonna 2003. Sittemmin Zuma Deluxe on julkaistu useille eri alustoille, kuten Xbox- ja Xbox 360 -konsoleille. Zuma on julkaistu myös useille erilaisille kannettaville laitteille, kuten matkapuhelimille ja iPod-musiikkisoittimille. Zumassa pelaajan tarkoituksena on estää värikkäiden pallojen muodostamaa ketjua saavuttamasta pelialueen keskellä olevaa kultaista kalloa. Palloja tuhotaan muodostamalla kolmen tai useamman samanvärisen pallon yhdistelmiä. Kun mittari on täynnä eli vihreä niin palloja ei enää tule lisää. == Aiheesta muualla == * Pelin virallinen sivusto * Zuma Xboxin sivuilla Luokka:Vuoden 2003 videopelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Xbox Live Arcade -pelit Luokka:Xbox 360 Live Arcade -pelit Luokka:Pulmapelit
Keikyän vaakuna

Keikyän kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan kehityksestä. Silta edustaa tärkeää kulkureittiä Kokemäenjoen yli, jonka äärellä kunta sijaitsi. Keikyä oli yksi teollistuneimpia maalaiskuntia Suomessa, ja vaakunan hammasratas edustaakin kuntaan kehittynyttä teollisuusyhdyskuntaa. Vaakunan on suunnitellut Heikki Paaer, ja se vahvistettiin käyttöön 26. lokakuuta 1956. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä reunasta reunaan ulottuva yksikaarinen, yläreunaltaan sakarakoroinen silta, jonka alapuolella hammasratas; kaikki hopeaa”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuonna 1981 Keikyän yhdistyttyä Kiikan kanssa Äetsän kunnaksi. == Lähteet == * Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat Vaakuna
Toivo Friman

Toivo Akseli Friman (4. heinäkuuta 1910 Kittilä – 16. maaliskuuta 1987 Kittilä) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1948–1962 ja 1966–1970. Hän vaikutti myös kielletyssä SKP:ssa ja oli poliittisen toimintansa vuoksi kahdesti vankilassa 1930–1940-luvuilla. == Elämä == Toivo Frimanin vanhemmat olivat Otto Akseli Friman (1880-1958) ja Sofia Margareta Vuolli (1875-1946). Friman kävi neljä vuotta kansakoulua, jonka jälkeen hän siirtyi 11-vuotiaana työelämään. Friman teki metsä- ja uittotöitä ja liittyi 1920-luvun puolivälissä Suomen Puutyöntekijäin Liiton Kittilän osastoon. Puuttuvaa koulusivistystään Friman paikkasi ahkeralla itseopiskelulla. Suomen Kommunistisen Nuorisoliiton Kittilän nuorten työläisten opintoyhdistyksen sihteerinä hän joutui poliisikuulusteluihin talvella 1930. Suorittaessaan varusmiespalvelustaan Pohjanmaan Jääkäripataljoonassa Friman kuului sotilasosastoon, joka kesäkuussa 1932 lähetettiin kukistamaan Nivalan konikapinaa. Oulun varuskuntaan palattuaan hän ryhtyi levittämään SKP:n sotilasjaoston tapauksesta laatimaa propagandajulistusta. Friman pidätettiin ja syksyllä hän sai Vaasan hovioikeudelta kahden vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Samassa yhteydessä tuomittiin myös useita muita puolueen materiaalia levittäneitä pohjoissuomalaisia kommunisteja. Vapauduttuaan Friman työskenteli kirvesmiehenä ja viljeli pientilaansa. Hänen urakoimanaan valmistui muun muassa Kittilän työväentalo, jonka saksalaiset polttivat myöhemmin Lapin sodan aikana. Syksyllä 1939 Friman tuomitsi julkisesti Molotov-Ribbentrop-sopimuksen ”työväenluokan pettämisenä”, kun toinen kittiläläinen kommunisti Lars Junttila puolusti sopimusta. Vuosina 1938-1939 Friman työskenteli Suomen Puutyöväen Liiton järjestäjänä, kunnes hänet otettiin turvasäilöön talvisodan alkaessa. Jatkosodan aikana Friman oli pakkotyössä muun muassa Koverin ja Säämäjärven keskitysleireillä, josta hänet talvella 1942 komennettiin rakentamaan Kinnasvaaran keskitysleiriä. Friman vapautui jatkosodan päätyttyä, jonka jälkeen hänet valittiin Kittilän kunnanvaltuustoon 1945 ja eduskuntaan 1948. Hän oli presidentin valitsijamiehenä 1950, 1956, 1962 ja 1968. Friman toimi myös kahteen otteeseen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hänellä oli luottamustehtäviä muun muassa Kemijärven sellutehtaan, Pienviljelijäin Liiton, Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen, Suomen Kunnallisliiton, Asutusliiton ja Osuuskauppa Lapinmaan hallinnoissa. Vuonna 1971 Friman sai kunnallisneuvoksen arvonimen. == Perhe == Toivo Frimanin puoliso oli Anna Maria Uusisalmi (1909-1990). Heillä oli kuusi lasta. Anna Maria Frimanin veli oli kansanedustaja Reino Uusisalmi. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Kittilän kunnanvaltuutetut Luokka:Lapin vaalipiiri Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Kaino Haapanen

Kaino Mainio Haapanen (15. marraskuuta 1911 Jokioinen – 22. huhtikuuta 1986 Humppila) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Haapanen toimi kansanedustajana Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1951–1970 ja 1974–1975. Hän vaikutti myös muun muassa Humppilan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja presidentin valitsijamiehenä vaaleissa 1956, 1962, 1968. Haapanen työskenteli 1930-luvun alussa maa- ja metsätaloustöissä sekä merimiehenä vuosina 1937–1938. Sotien jälkeen hän sai esittelijän tehtävät "punaisessa" Valtiollisessa poliisissa. Kansanedustajaksi Haapanen nousi vaaleissa 1951. Hän toimi eduskunnassa muun muassa suuren valiokunnan puheenjohtajana. Haapanen putosi parlamentista vaaleissa 1970, mutta hän nousi takaisin maaliskuussa 1974 Osmo Kockin siirryttyä Suomen DDR:n suurlähettilääksi. Haapasella oli luottamustehtäviä muun muassa Hämeen maakuntaliitossa, Suomi–Unkari -seurassa ja Lännen Sokeri -yhtiössä. Hän kuului SKDL:n liittotoimikuntaan ja Yleisradion ohjelmaneuvostoon. Haapanen valmistui kauppakoulusta vuonna 1931, Valtion poliisikoulusta 1946 ja Sirola- opistosta 1950. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Humppilan kunnanvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Suomen turvallisuuspoliisin henkilökunta Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Kroatian käsipallomaajoukkue

Kroatian käsipallomaajoukkue edustaa Kroatiaa miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Sitä hallinnoi Kroatian käsipalloliitto. Joukkue aloitti toimintansa 1990-luvun alkupuolella, Kroatian itsenäistyttyä Jugoslaviasta. Kroatia on voittanut olympiakultaa Atlantassa 1996 ja Ateenassa 2004. Atlantassa se voitti välieräottelussa Ranskan 24–20 ja loppuottelussa Ruotsin 27–26Handball Olympic Games 1996 at Atlanta (usa) Men Sports123.com . Ateenassa Kroatia kukisti välierässä Unkarin 33–30 ja loppuottelussa Saksan 26–24Handball Olympic Games 2004 at Athínai (gre) Men Sports123.com . Lontoossa 2012 Kroatia saavutti pronssia. MM-kilpailuissa Kroatia on voittanut kultaa Portugalin kisoissa 2003. Se voitti välieräottelussa Espanjan kahden jatkoajan jälkeen 39–37 ja loppuottelussa Saksan 34–31.Handball Men: World Championships 2003 in Portugal Sports123.com MM-hopeaa Kroatia sai ensimmäisen kerran Islannissa 1995 hävittyään loppuottelussa Ranskalle 19–23Handball Men: World Championships 1995 in Iceland Sports123.com . Tunisian kisoissa 2005 se kärsi finaalissa tappion Espanjalle 34–40Handball Men: World Championships 2005 in Tunisia Sports123.com . Kotikisoissaan 2009 Kroatia hävisi loppuottelussa Ranskalle 19–24Handball Men: World Championships 2009 in Croatia Sports123.com . Espanjan MM-kilpailuissa 2013 Kroatia saavutti pronssia. Vuoden 2025 MM-kilpailuissa, jotka pelattiin osittain Kroatiassa, joukkue saavutti hopeaa. EM-kilpailuissa Kroatia sai hopeaa Norjassa 2008 hävittyään loppuottelussa Tanskalle 20–24Handball Men: European Championships 2008 in Norway Sports123.com ja Itävallassa 2010 hävittyään loppuottelussa Ranskalle 21–25. Portugalin EM-kisoissa 1994 Kroatia sijoittui kolmanneksi voitettuaan pronssiottelussa Tanskan 24–23Handball Men: European Championships 1994 in Portugal Sports123.com . Serbian EM-kisoissa 2012 Kroatia hävisi välierässä isäntämaalle mutta voitti pronssiottelussa Espanjan. Vuoden 2014 EM-kilpailuissa selvitti tiensä jälleen mitalipeleihin, mutta jäi neljänneksi. Puolassa vuonna 2016 järjestetyissä EM-kilpailuissa Kroatia palasi mitalikantaan voittamalla pronssia. Vuonna 2020 joukkue saavutti kolmannen kerran EM-hopeaa. == Arvokisasijoitukset == === Kesäolympialaiset === * 1992 – ei osallistunut karsintoihin * 1996 – kultaa * 2000 – ei selviytynyt kisoihin * 2004 – kultaa * 2008 – neljäs * 2012 – pronssia * 2016 – viides * 2020 – ei selviytynyt kisoihin * 2024 – yhdeksäs === MM-kilpailut === * 1993 – ei osallistunut * 1995 – hopeaa * 1997 – 13. * 1999 – kymmenes * 2001 – yhdeksäs * 2003 – kultaa * 2005 – hopeaa * 2007 – viides * 2009 – hopeaa * 2011 – viides * 2013 – pronssia * 2015 – kuudes * 2017 – neljäs * 2019 – kuudes * 2021 – 15. * 2023 – yhdeksäs * 2025 – hopeaa === EM-kilpailut === * 1994 – pronssia * 1996 – viides * 1998 – kahdeksas * 2000 – kuudes * 2002 – 16. * 2004 – neljäs * 2006 – neljäs * 2008 – hopeaa * 2010 – hopeaa * 2012 – pronssia * 2014 – neljäs * 2016 – pronssia * 2018 – viides * 2020 – hopeaa * 2022 – kahdeksas * 2024 – 11. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kroatian käsipalloliiton sivusto Maajoukkue miesten Luokka:Käsipallomaajoukkueet
Esa Hietanen

Esa Hietanen (15. heinäkuuta 1896 Suonenjoki – 15. lokakuuta 1962 Kuopio) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko ja toimittaja. Hietanen toimi kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä vuodesta 1945 kuolemaansa saakka. Myös Suomen kommunistisessa puolueessa vaikuttanut Hietanen oli vangittuna poliittisen toimintansa johdosta kolmesti vuosina 1926–1927, 1930–1934 ja 1939–1940. Ennen jatkosodan päättymistä Hietanen elätti itsensä pääasiassa metsä-, uitto- ja sahatöillä. Hän teki myös toimittajan töitä. Hietanen oli Kuopiossa ilmestyneen Savon Työn päätoimittaja vuosina 1925–1926. Myöhemmin 1920-luvulla hän valvoi lehden poliittista linjaa, kun sen toimitussihteeri tunsi vetoa SKP:n niin sanottuihin hoipertelijoihin.Esa Ruuskanen: Viholliskuviin ja viranomaisiin vetoamalla vaiennetut työväentalot, Jyväskylä Studies in Humanities 63 (Jyväskylän yliopisto 2006), s. 64. Hietanen työskenteli myös sosialististen vaalijärjestöjen palveluksessa. Jatkosodan jälkeen Hietanen toimi lyhyen aikaa SKP:n Kuopion piirisihteerinä. Kansanedustajan tehtävien ohella Hietanen päätoimitti Kansan Sanaa vuosina 1946–1954. Eduskunnassa hän oli muun muassa pankkivaliokunnan ja suuren valiokunnan puheenjohtaja. Presidentin valitsijamieheksi Hietanen valittiin vaaleissa 1950, 1956 ja 1962. Hietasella on ollut luottamustehtäviä muun muassa Savon säätiössä, Pohjois-Savon maakuntaliitossa ja Osuusliike Kallassa. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Kuopion kaupunginvaltuutetut Luokka:Pohjois-Savon vaalipiiri Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
KRC Genk

KRC Genk on belgialainen jalkapalloseura Genkin kaupungista. Se pelaa kaudella 2024–2025 maan pääsarjassa Jupiler Pro Leaguessa. Seura on syntynyt vuonna 1988 kahden aiemman seuran, KSV THOR Waterschei ja KFC Winterslag, yhdistyessä. Joukkue pelaa sinivalkoisissa väreissä. Kotistadionina toimii Cristal Arena, aiemmalta nimeltään Fenix Stadion. Joukkueen historian menestyksekkäimmät vuoden osuivat vuosituhannen vaihteeseen, jolloin seura voitti kaksi Belgian liigamestaruutta ja cupmestaruutta. Seura pelasi UEFAn Mestarien liigan lohkovaiheessa vuonna 2002, vastustajinaan suurseurat Real Madrid, AS Roma ja AEK Ateena. Suomalaisia pelaajia seurassa on ollut neljä. Tomi Kinnunen ja Juha Reini siirtyivät KRC Genkiin Vaasan Palloseurasta vuonna 1998. Kinnusen ura seurassa oli loukkaantumisten vuoksi hajanainen, mutta Juha Reini voitti joukkueen mukana sen historian kolmesta mestaruudesta kaksi. Jere Uronen solmi joukkueen kanssa sopimuksen tammikuussa 2016. Djoully Nzoko siirtyi KRC Genkiin FC Inter Turusta vuonna 2024. == Saavutukset == * Belgian mestari (4): 1998–1999, 2001–2002, 2010–2011, 2018–2019 * Belgian Cupin mestari (6): 1980, 1982 (nimellä THOR Waterschei), 1997–1998, 1999–2000, 2008–2009, 2012–2013 * Belgian supercup (1): 2011 == Valmentajat == Ernst Künnecke 01/07/1988 – 03/11/1988 Jozef "Jef" Vliers 04/11/1988 – 31/05/1989 René Desaeyere 01/06/1989 – 02/09/1989 Enver Alisic 03/09/1989 – loppusarja Fons Peeters loppusarja 1989–1990 Paul Theunis 01/07/1990 – 02/11/1991 Pierre Janssen 03/11/1991 – 12/10/1993 Luka Peruzovic 13/10/1993 – 19/01/1994 Pierre Denier & 20/01/1994 – 31/05/1994 Norbert Beuls Enver Alisic 01/06/1994 – 19/09/1996 Pierre Denier 20/09/1996 – 15/10/1996 Aimé Anthuenis 16/10/1996 – 31/05/1999 Jos Heyligen 01/06/1999 – 06/02/2000 Johan Boskamp 07/02/2000 – 09/12/2000 Pierre Denier 10/12/2000 – 31/05/2000 Sef Vergoossen 01/06/2001 – 05/04/2004 Pierre Denier & 06/04/2004 – 31/05/2004 Ronny Van Geneugden René Vandereycken 01/06/2004 – 31/05/2005 Hugo Broos 01/06/05 – 23/02/08 Ronny Van Geneugden 24/02/08 – 06/03/09 Pierre Dernier 06/03/09 – 01/06/09 Hein Vanhaezebrouck 01/06/09 – 29/11/09 Franky Vercauteren 03/12/09 – 23/08/11 Mario Been 30/08/11 – 23/02/14 Emilio Ferrera 24/02/14 – 29/07/14 Alex McLeish 01/08/14 – 30/05/15 Peter Maes 01/06/15 – 26/12/16 Albert Stuivenberg 27/12/16 – 10/12/17 Philippe Clement 19/12/17 – 24/05/19 Felice Mazzù 03/06/19 – 12/11/19 Hannes Wolf 19/11/19 – 14/09/20 Jess Thorup 24/09/20 – 02/11/20 John van den Brom 09/11/20 – 06/12/21 == Tunnettuja pelaajia == * Logan Bailly * Carmel Busuttil * Thibaut Courtois * Koen Daerden * Moumouni Dagano * Steven Defour * Orlando Engelaar * Þórður Guðjónsson * Besnik Hasi * Jesper Jansson * Juha Reini * Josip Skoko * Wesley Sonck * Branko Strupar * Bernd Thijs * Didier Zokora == Aiheesta muualla == *Virallinen sivusto *Blauw-Wit fanisivusto Genk
Joel Hongisto

Joel Mikael Hongisto (s. 28. kesäkuuta 1931 Loimaan kunta) on suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Hongisto toimi kansanedustajana vuosina 1978–1979. Hän vaikutti myös Loimaan kunnallispolitiikassa ja Metallityöväen liitossa. Hongisto työskenteli vuodesta 1945 alkaen maatöissä, linja-auton rahastajana ja penkkipuuseppänä, kunnes hän vuonna 1953 siirtyi metallitöihin Fiskars-yhtiön Ovako-Kettinkitehtaalle. Hongisto jatkoi tehtaalla vuoteen 1991 ja hän oli pääluottamusmies vuosina 1971–1989. Hongisto nousi kansanedustajaksi lokakuussa 1978 Arto Merisaaren kuoltua Rissalan lentoturmassa. Turun läänin eteläistä vaalipiiriä edustanut Hongisto kuului eduskunnassa toiseen lakivaliokuntaan. Hongisto ei uusinut paikkaansa vuoden 1979 vaaleissa ja hän ehti olla kansanedustajana alle puoli vuotta. Hongisto meni naimisiin vuonna 1953. Hänellä on kolme lasta. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Loimaan kaupunginvaltuutetut Luokka:Loimaan kunnan kunnanvaltuutetut Luokka:Varsinais- Suomen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juho Hukari

Juho Stefanus Hukari (24. elokuuta 1910 Vanaja – 22. huhtikuuta 1979 Hämeenlinna) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1945–1948. Hän oli poliittisen toimintansa johdosta vankilassa 1931–1933 ja vietti sotavuodet turvasäilössä. == Elämä == Hukarin vanhemmat olivat Kustaa Miinanpoika Hukari (1859−1922) ja Olga Maria Kukkola (1875−1949). Vanajan Punaportissa asunut Hukari työskenteli peltiseppänä ja oli mukana kielletyn SKP:n toiminnassa 1920-luvun lopusta lähtien. Heinäkuussa 1931 hän sai puolentoista vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Hukari oli toiminut Hämeenlinnan kommunististen nuorten toveriseuran varapuheenjohtajana ja seuran julkaiseman Punahehku-lehden päätoimittajana. Vapauduttuaan Hukari suoritti Työväen Akatemian kurssin vuosina 1935−1936. Talvi- ja jatkosodan ajan hän oli neljä vuotta turvasäilössä. Hukari valittiin kansanedustajaksi kevään 1945 eduskuntavaaleissa. Kansanedustajakautensa jälkeen hän piti omaa peltisepänliikettä Hämeenlinnassa. Hukari oli myös Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen 1948–1957 ja 1961–1964. Hän kuoli 68-vuotiaana huhtikuussa 1979. Hukari on haudattu Ahveniston hautausmaalle. == Perhe == Hukarin puoliso oli Kerttu Kilpinen (1906–1994). Myös Kerttu Kilpinen ja hänen sisarensa Lempi sekä heidän isänsä Kustaa Kilpinen (1877−1956) vaikuttivat kommunistisessa puolueessa. Vuonna 1932 Kerttu Kilpinen sai 1 vuoden 6 kuukauden ja Lempi 2 vuoden kuritushuonetuomion. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Hämeenlinnan kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Esteri Häikiö

Ester Emilia (Esteri) Häikiö (17. heinäkuuta 1900 Vihanti – 4. huhtikuuta 1974 Muhos) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Häikiö toimi kansanedustajana Oulun läänin vaalipiiristä vuosina 1951–1954. Hän vaikutti myös Muhoksen kunnallispolitiikassa. Häikiö työskenteli karjakkona ja sahatyöläisenä, kunnes hän vuonna 1921 meni naimisiin ja ryhtyi pientilan emännäksi. Häikiöllä oli luottamustehtäviä muun muassa Suomen naisten demokraattisessa liitossa, Pienviljelijäin liitossa ja Oulun osuuskaupassa. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Muhoksen kunnanvaltuutetut Luokka:Oulun vaalipiiri Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Varis ja valtion varatyömies

Varis ja valtion varatyömies on Veikko Lavin kahden CD:n kokoelmajulkaisu, joka ilmestyi 11. maaliskuuta 2009. Se sisältää Veikko Lavin levytyksiä vuosilta 1986–1987. == Kappaleet == === CD 1 === # # # # # # # # # # # # # # === CD 2 === # # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.rocket-records.com/veikkolavi Luokka:Vuoden 2009 kokoelma-albumit Luokka:Veikko Lavin albumit
Fabio Coltorti

Fabio Coltorti (s. 3. joulukuuta 1980 Kriens, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa saksalaista RB Leipzigia. Hänellä on myös Italian kansalaisuus. == Ura == Coltorti aloitti ammattilaisuransa kasvattajaseuransa Kriensin riveissä. Hän teki myös ensiesiintymisensä Sveitsin pääsarjassa joukkueen riveissä. Vuonna 2001 hän siirtyi toiseen sveitsiläisjoukkueeseen Schaffhauseniin. Hän pelasi siellä kaksi seuraavaa kautta. Hyvät otteet Schaffhausenissa herättivät kiinnostusta muun muassa Thunissa, jonne Coltorti vuoden 2003 lopulla viimein siirtyi. Hän pelasi kahden kauden aikana yhteensä 58 ottelua. Thunista Coltorti siirtyi Sveitsin suurseura Grasshoppersin riveihin. Vuonna 2007 hän siirtyi nelivuotisella sopimuksella espanjalaiseen Racing Santaderiin. Kaudella 2008–2009 hän pääsi pelaamaan UEFA Cupin otteluita, kun Racing Santander selvisi eurocup- kilpailuun ensimmäistä kertaa historiassaan. Coltorti pelasi sekä avausottelun että viimeisen. Kesällä 2012 Coltorti siirtyi RB Leipzigiin.Coltorti geht nach Deutschland ===Maajoukkue=== Coltorti teki ensiesiintymisensä Sveitsin maajoukkueessa 1. maaliskuuta 2006 ottelussa Skotlantia vastaan. Hän oli myös mukana vuoden 2006 jalkapallon MM-kilpailuissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Esittely Racing Santanderin sivustolla Luokka:Sveitsiläiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Óscar Serrano Rodríguez

Óscar Serrano Rodríguez (s. 30. syyskuuta 1981 Girona, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Heinäkuussa 2004 Serrano siirtyi suoraan Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneesta Figueresista pääsarjajoukkue Espanyoliin. Siirtosumma oli vain 18 000 euroa. Kaudeksi 2005–2006 Serrano siirtyi Racing Santanderiin. Kolmantena kautenaan 2007–2008 hän pelasi yhteensä 34 ottelua ja teki niissä kolme maalia. == Aiheesta muualla == *Esittely Racing Santaderin kotisivustolla Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lydia Lassila

Lydia Lassila (o.s. Ierodiaconou , s. 17. tammikuuta 1982 Melbourne) on australialainen freestylehiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän kilpailee freestylen hypyissä. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 Lassila sijoittui kahdeksanneksi ja Torinon olympialaisissa 2006 neljänneksitoista. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän voitti kultaa pistein 214,74. MM-kilpailuissa hän on sijoittunut viidenneksitoista vuonna 2003, kuudenneksitoista vuonna 2005, kolmanneksitoista vuonna 2009 ja viidenneksi vuonna 2013. Freestylehiihdon maailmancupissa hän on voittanut hyppyjen maailmancupin kaudella 2008–2009 ja sijoittunut toiseksi kausilla 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005 ja 2007–2008. Hän on voittanut 12 osakilpailua, joista viimeisimmän tammikuussa 2014 Val St. Comessa Kanadassa. Yhteensä hänellä on 34 palkintokorokesijoitusta. Lydia Lassila on ollut vuodesta 2007 lähtien naimisissa entisen suomalaisen kumparelaskijan Lauri Lassilan kanssa. Heillä on kaksi poikaa joilla on kummallakin kaksoiskansalaisuus, Suomen ja Australian. Perhe muutti vuonna 2020 Australiasta Leville Suomen Lappiin. Lassila on osallistunut kahdesti Selviytyjät Australia tosi-tv-ohjelmaan. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Australialaiset freestylehiihtäjät Luokka:Australialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mustang

Mustang tai mustangi voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia: * mustangi, Pohjois-Amerikan villihevonen * Mustang, monikansallinen elokuva vuodelta 2015 * Ford Mustang, automalli * North American P-51 Mustang, hävittäjälentokone * Fender Mustang, sähkökitara * Fender Mustang Bass, bassokitara * The Mustangs, suomalainen yhtye.
Siiri Sinnemäki

Siiri Sinnemäki (s. 1990 Helsinki) on suomalainen juristi. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa oikeustiedettä vuosina 2010−2018, jolloin hän valmistui oikeustieteen maisteriksi. Sinnemäki näytteli Kotikatu-sarjassa Tuuli Partasen roolissa vuosina 1999–2009. Hän on näytellyt myös lyhytelokuvissa Rakastin epätoivoista naista (1999) ja Vartija (1999). Sinnemäki on käynyt Kallion lukion. Sinnemäen äiti on Anni Sinnemäki ja isä muun muassa Oranssi ry:ssä toiminut Vesa Peipinen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset televisionäyttelijät Luokka:Suomalaiset lapsinäyttelijät Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Michel Desjoyeaux

Michel Desjoyeaux (s.15. heinäkuuta 1965, Concarneau) on ranskalainen kilpapurjehtija. Hän on menestynyt erityisesti pitkissä yksinpurjehduskilpailuissa ja on voittanut mm. Vendée Globen kahdesti (2008-9 ja 2000-1). ==Voittoja== * Solitaire du Figaro, 1992, 1998 ja 2007 * Vendée Globe, 2000-2001 * Route du Rhum, 2002 * Single-Handed Trans-Atlantic Race, 2004 * Transat Jacques Vabre, 2007 * Vendée Globe, 2008-2009 ==Aiheesta muualla== * Team Foncian kotisivut Luokka:Ranskalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luontolan parantola

Luontola eli Luonnonhoitola Oy oli Vihdissä vuosina 1931–1992 toiminut luontaiskylpylä. Sen perustivat Adolf Alfred Wolzenburg (1885–1938) ja hänen vaimonsa Lydia Wolzenburg (1878–1954), jotka olivat työskennelleet aiemmin Kirvun luonnonparantolassa. Kylpylässä käytettiinkin samantapaisia hoitomenetelmiä kuin Kirvussa. Niihin kuuluivat Kuhne-vesikylvyt, savikylvyt, erilaiset sähköhoidot sekä kasvisruokavalio. Suuri osa kasviksista tuli kylpylän omasta puutarhasta. Samoin kuin Kirvussa myös Luontolassa oli kahvin, tupakan ja alkoholin käyttö kielletty, ja niinpä kylpylän asiakkaat vierailivatkin ahkerasti läheisen Nummelan taajaman kahviloissa. Kylpylä toimi aluksi Kopun kartanolta vuokratuissa rakennuksissa. Entisessä Kopun talvikartanossa oli kylpylän päärakennus Joutsela ja Wolzenburgien asunto. Kylpylään kuuluivat myös punaiset Puistola- ja Muistola-nimiset rakennukset sekä joukko pieniä torppamökkejä. Vuonna 1934 alettiin rakentaa uutta kylpylärakennusta, ja samoihin aikoihin Wolzenburgit ostivat 10 hehtaaria kylpylän käyttöön. Kylpylä sai uusia asiakkaita vuonna 1936, kun Kirvun kylpylän Helsingissä sijainnut toimipaikka lakkautettiin ja sen asiakkaat siirtyivät Luontolaan. Vanha Puistola-rakennus purettiin vuonna 1939 ja korvattiin uudella majoitusrakennuksella. Sotavuosina kylpylän päärakennuksessa Joutselassa toimi sotasairaala, ja sodan jälkeen Luontolasta tuli Lääkintöhallituksen valvoma ja lääkärin johtama yksityissairaala. Vuonna 1948 valmistui kylpyläalueelle vielä pieni kappelirakennus. Sen oli kylpylän henkilökunta rakennuttanut Lydia Wolzenburgille 70-vuotissyntymäpäivälahjaksi ja Wolzenburgien jatkosodassa 1943 kaatuneen Markus-pojan muistoksi. Wolzenburgien jälkeen Luontolan omistajia olivat Lydia Wolzenburgin sisar Alma Pärnänen ja Auroora Pastinen. Luontolan kylpylän toiminta päättyi konkurssiin vuonna 1992. Kylpylän rakennukset ovat nykyisin pääosin yksityisasuntoina. Entinen kylpylärakennus toimii vanhusten Luontola-kotina, ja Puistola- rakennuksessa on päiväkoti. == Lähteet == * Heli Hacklin: Luontolan historiaa, Päiväkoti Sateenkaaren sivut * Arno Forsius: Vihdin kirkon hautausmaan esittely Oravalan juhlaviikoilla 19.7.2007 klo 19 Luokka:Vihdin historia Luokka:Vihdin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomalaiset kylpylät Luokka:Parantolat
Puoliarvoleveys

Puoliarvoleveys eli FWHM (sanoista Full Width at Half Maximum) tarkoittaa välimatkaa kahden sellaisen pisteen x1 ja x2 välillä, jotka sijaitsevat funktion f(x) maksimiarvon vastakkaisilla puolilla ja ovat kohdassa, jossa funktion f(x) arvo on puolet maksimiarvostaan. Jos funktio on normaalijakauman tiheysfunktion muotoinen eli :f(x) = \frac{1}{\sigma\sqrt{2 \pi}}e^\left[-\frac{(x-\mu)^2}{2 \sigma^2}\right] , missä \sigma on hajontaluku ja \mu on odotusarvo, niin puoliarvoleveyden ja hajontaluvun välinen riippuvuus on :\mathrm{FWHM} = 2 \sqrt{2 \ln 2 } \; \sigma \approx 2{.}35482 \; \sigma. Muun muotoisilla funktioilla riippuvuus voi olla jotakin muuta. Puoliarvoleveyttä voidaan soveltaa mm. optisessa tietoliikenteessä, spektroskopiassa ja tähtitieteessä arvioimaan tähden epäsymmetrisyyttä . ==Lähteet== Luokka:Data-analyysi
Kivisalmi

Kivisalmi on kaupunginosa Lappeenrannan keskustan pohjoispuolella, lähellä Taipalsaaren rajaa Voisalmensaarella. Kivisalmi on saanut nimensä alueen pohjoispuolella olevasta samannimisestä Pien-Saimaan salmesta, joka sijaitsee Voisalmensaaren ja Taipalsaareen kuuluvan Kuivaketveleeen välillä. Kivisalmeen valmistui pumppaamo vuonna 2015, jonka tarkoituksena on tuoda Vehkataipaleeen pumppaamon tuomaa puhtaampaa vettä Suur-Saimaalta läntiselle Pien-Saimaalle. Kivisalmen ostarilla on kauppa, kebab-pizzeria ja paikallinen pubi. Kivisalmessa sijaitsee myös Lappeenrannan seurakunnan Piiluvan leirikeskus. Kivisalmessa on myös sorapäällysteinen urheilukenttä ja valaistu kuntorata, jossa on talvisin 1,5 kilometrin mittainen hiihtolatu. Kivisalmen eteläpuolella oleva Suolahti katsotaan Lappeenrannan alueellisessa jaossa omaksi kaupunginosaksi, mutta käytännössä monet puhuvat Suolahdesta myös osana Kivisalmea. Suolahdessa sijaitsevat Kivisalmelle tärkeät työllistäjät; Metsä Groupin Lappeenrannan saha ja Mertaniemen voimalaitos. Suolahden puolella sijaitsee myös kirpputorimainen Hyöty-Halli. Kivisalmen asukkaat hyödyntävät myös läheisen Voisalmen alueen palveluja, joita ovat esimerkiksi Voisalmen koulu ja isompi kauppojen ja palveluiden keskittymä. Kivisalmeen alkoi syntyä laajemmin omakotitaloasutusta 1970-luvulla Metsä-Saimaan sahan läheisyyteen. 1980-lukuun mennessä alueelle oli rakennettu myös kerrostaloja. 1990-luvulla syntyi Kivirannnan asuinalue Taipalsaarentien länsipuolelle, Voisalmensaaren länsirannalle. Alueen pohjoisosaan rakennettiin asuintaloja 1990-luvun lopulla ja 2000-luvulla. Piiluvan leirikeskuksen alueelle on myös suunniteltu uutta asuinaluetta 2020-luvulla. == Lähteet == Luokka:Lappeenrannan kaupunginosat Luokka:Suomen lähiöt
Work It Out

"Work It Out" on Beyoncén single hänen albumiltaan Dangerously in Love. == Kappaleet == ;CD single #"Work It Out" [album Version] #"Work It Out" [Maurice's Nu Soul mix] ;Import single ;Work It Out (Import single) #"Work It Out" [radio edit] #"Work It Out" [Maurice's Nu Soul mix] #"Work It Out" [Charlie's Nu NRG mix] #"Work It Out" [H&D; Nu Rock mix] ;UK single #"Work It Out" [radio edit] #"Work It Out" [Blow Your Horn dub] #"Work It Out" [Azza's Nu Soul mix] Luokka:Vuoden 2002 kappaleet Luokka:Beyoncé Knowlesin kappaleet
Kontiolahden rautatieasema

Kontiolahden rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla . Kontiolahden rautatieasema sijaitsee Kontiolahdessa noin kolme kilometriä kirkonkylältä etelään. Liikennepaikan henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1990. Entiseen Kontiorannan varuskuntaan on noin kahden kilometrin matka. Tyyppipiirrustuksien mukaiset asemarakennus ja muut rakennukset ovat vuodelta 1908, suunnittelija on Thure Hellström. Kontiolahden rakennetun kulttuuriympäristön inventoinnin mukaan aseman "miljöö on hieno" Kontiolahti - Rakennetun kulttuuriympäristön historiaa. Uimaharjun rautatieaseman asemarakennus rakennettiin Kontiolahden aseman piirustusten mukaan, mutta peilikuvana ja hieman pienempänä. Senaatti-kiinteistöt laittoi aseman ja siihen kuuluvat rakennukset myyntiin keväällä 2009. Senaattikiinteistöt Ne myytiin yksityiselle omistajalle kesällä 2009. Asema on nykyään asuinkäytössä. ==Lähteet== Luokka:Pohjois-Karjalan rautatieliikennepaikat Rautatieasema Luokka:Kontiolahden liikenne
Putkolan pamaus

Putkolan pamauksena tunnettu räjähdysonnettomuus tapahtui 14. syyskuuta 1965 Iisalmen keskustassa. Räjähdyksessä ja sitä seuranneessa tulipalossa tuhoutui täysin Putkola Oy:n liikerakennus myymälöineen, konttoreineen ja varastoineen. Myös lähellä ollut Pohjois-Savon Kauppa Oy:n varastorakennus paloi ja ikkunoita rikkoontui laajalta alueelta lähikortteleissa. Räjähdys tapahtui yöllä, joten siitä ei aiheutunut ihmishenkien menetyksiä, koska rakennukset olivat tyhjillään. Muutamia henkilöitä loukkaantui ja aineelliset vahingot olivat huomattavat. Räjähdyksen aiheutti todennäköisesti Putkola Oy:n maali-, lakka- ja kaasupullovarastossa syttynyt tulipalo. Onnettomuuden laajuuteen arveltiin vaikuttaneen myös kantopommivaraston räjähtämisen.Maailman tapahtumat 1965, 153 Kanto- eli raivauspommeja liikkeen varastossa oli yhteensä 110–115 kilogrammaa sekä kivipommeja 35–40 kilogrammaa.Palontorjunta- lehti 8/1965, s. 401. Putkola Oy:n toimitusjohtaja Lars Mikael Aminoff rakennutti uuden liikerakennuksen tilalle. == Lähteet == * * Helsingin kaupunginkirjasto – Kysy mitä vain -palvelu. * Räjähdys Iisalmessa 14.9.1965. Palontorjunta-lehti 8/1965. * Tšokkinen, Anja: Iisalmen kaupungin historia 1930–1969. Iisalmen kaupunki, 1996. === Viitteet === Luokka:Iisalmi Luokka:Vuoden 1965 onnettomuudet Luokka:Räjähdysonnettomuudet Suomessa Luokka:Pohjois-Savon historia Luokka:1960-luvun onnettomuudet Suomessa
’03 Bonnie & Clyde

”’03 Bonnie & Clyde” on rap-artisti Jay-Z:n single yhdessä R&B-laulaja; Beyoncé Knowlesin kanssa. Kappale oli ensimmäinen singlejulkaisu hänen The Blueprint²: The Gift & The Curse -albumiltaan. == Kappaleet == * ”’03 Bonnie & Clyde” (Clean Radio Version) * ”’03 Bonnie & Clyde” (Instrumental) * ”’03 Bonnie & Clyde” (Radio Edit) ==Listasijoitukset== Listat (2002–2003) Korkein sijoitus 20px| Alankomaat - Dutch Top 40 5 20px| Australia - Australian ARIA Singles Chart 2 20px| Irlanti - Irish Singles Chart 20 Italia - Italian Singles Chart 8 Itävalta - Austrian Singles Chart 28 20px| Kanada - Canadian Singles Chart 4 20px| Norja - Norway Singles Chart 6 20px| Ranska - French Singles Chart 25 20px| Ruotsi - Swedish Singles Chart 14 Saksa - German Singles Chart 6 20px| Suomi - Finnish Singles Chart 10 20px| Sveitsi - Swiss Singles Chart 1 20px| Uusi-Seelanti - New Zealand RIANZ Singles Chart 4 Yhdistynyt kuningaskunta - UK Singles Chart 2 Yhdysvallat - Billboard Hot 100 4 Yhdysvallat - Billboard Hot R&B;/Hip-Hop Songs 5 United World Chart 7 ==Lähteet== * Luokka:Vuoden 2002 kappaleet Luokka:Beyoncé Knowlesin kappaleet
Naantalin helluntaiseurakunta

Naantalin helluntaiseurakunta on helluntaiherätyksen piiriin kuuluva naantalilainen seurakunta, joka syntyi vuonna 1986. Tätä ennen Naantalin helluntailaiset olivat kuuluneet Turun helluntaiseurakuntaan. Vuonna 2024 seurakunta päätti muuttaa nimensa Naantalin lähetysseurakunnaksi, jotta korostuu lähestystyön ja evankelioinnin merkitystä jopa seurakunnan nimessä. Seurakunnan hengellisestä johdosta vastaa vanhimmisto ja aineellisista asioista vastaa rekisteröity yhdistys Naantalin helluntailähetys r.y. Seurakunta omistaa rukoushuoneen sekä Lähetystorin Naantalissa. Toimintamuotoihin kuuluvat jumalanpalvelukset, Sanan ja rukouksen illat, sekä lapsi- ja nuorisotyö. Seurakunta tekee lähetystyötä Thaimaassa yhteistyössä Laitilan, Uudenkaupungin ja Harjavallan helluntaiseurakuntien kanssa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Naantalin helluntaiseurakunnan kotisivut Luokka:Uskonto Naantalissa Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat
Isokaislakerttunen

Isokaislakerttunen (Megalurus palustris) on Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa elävä sirkkalintuihin kuuluva varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Isokaislakerttunen on suurehko lintu, kooltaan noin 25 cm. Selän pohjaväri on vaaleanruskea. Selkää kuvioittavat leveät mustat pystyviirut. Siivet ovat väriltään hieman tummemman ruskeat. Pää on väriltään ruskea. Päässä on lisäksi heikot valkeat silmäkulmajuovat. Kurkku on väriltään valkea ja vatsa ruskea. Kummatkin sukupuolet ovat samannäköisiä. Nuoret yksilöt ovat väritykseltään hieman aikuisia lintuja kellertävämpiä. == Levinneisyys ja elinympäristö == Isokaislakerttusta tavataan vyöhykkeeltä. joka ulottuu Intiasta Kiinaan. Laji elää pitkissä ruohikoissa, pensaikoissa ja vesien lähellä ruovikoissa. == Elintavat ja ravinto == Isokaislakerttuset liikkuvat yleensä pareittain. Pesän laji rakentaa yleensä maanpinnan lähettyville. Ravinto koostuu pääasiassa selkärangattomista. == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Hirven syylätauti

Hirven syylätauti eli papillomatoosi-fibromatoosi on Suomessakin ajoittain esiintyvä virusperäinen hirven kasvaintauti. Se näkyy iholla tai muuallakin elimistössä nesteen täyttäminä syylämäisinä muodostumina. Kyseinen sairaus ei tartu muihin eläimiin, vaikka virus geneettisesti muistuttaakin muun muassa metsäkauriin papilloomavirusta.Science-Direct-artikkeli, luettu 2.2.2009 Se ei ole kovin yleinen, mutta toisinaan sitä kerrotaan tavatun metsästetyissä tai kolariyksilöissä.http://sem.mine.nu/kolari.html Kolarihirvestä 2002, juettu 2.2.2009Metsästäjien keskusjärjestön keskustelupalstalta, luettu 2.2.2009 Syylätautista hirveä ei tavallisesti suositella ravinnoksi, mutta lieväoireisen hyväkuntoisen yksilön lihoja voi käyttää, koska tauti on pääasiallisesti nahassa, joka kannattaa hävittää. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Eläinten virustaudit
Alajõe (kunta)

Alajõen kunta () oli kunta Virossa, Itä-Virumaassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Alajõen, Iisakun, Illukan, Mäetagusen ja Tudulinnan kunnat yhdistyivät Alutagusen kunnaksi. Kunnan väkiluku oli vuoden 2016 alussa 610. Kunnan pinta-ala oli 109,61 km². ==Kylät== Alajõe - Karjamaa - Katase - Remniku - Smolnitsa - Uusküla - Vasknarva ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Alajõen kunnassa oli 320 asukasta, joista 51 (15,9 %) oli virolaisia, 237 (74,1 %) venäläisiä ja 27 (8,4 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Alutaguse Luokka:Viron entiset kunnat
Alajõe

Alajõe sijaitsee Itä-Virumaassa, Virossa. Se on Alutagusen kunnan kylä. Alajõe oli aikoinaan Alajõen kunnan suurin kylä, kun siellä oli 196 asukasta. Kylä on Peipsijärven rannalla lähellä Alajõgia. Alajõe õigeusu kirik ja kirikuaed.JPG|Ortodoksinen kirkko Alajõe kalmistu 03.jpg|Hautausmaa Alajõe küla.jpg|Kylä Alajõgi 01.jpg|Alajõgi Luokka:Alutaguse Luokka:Viron kylät
Apollodoros Puutarhantyranni

Apollodoros (n. 100 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi ja epikurolaisen koulun johtaja Ateenassa. Diogenes Laertioksen mukaan Apollodoroksen lisänimi oli Puutarhantyranni (, Kēpotyrannos),Diogenes Laertios (DL): Merkittävien filosofien elämät ja opit X. koska hän johti Epikuroksen Puutarha-nimellä tunnettua koulua tyrannin ottein. Apollodoros oli Zenon Sidonlaisen opettaja. Zenonista tuli hänen seuraajansa koulun johdossa. Apollodoroksen kerrotaan kirjoittaneen noin 400 kirjaa, mutta ne ovat kaikki kadonneet. Ainoastaan kaksi teoksista mainitaan nimeltä. Toisen nimi oli Epikuroksen elämä. Toisen nimi oli Oppien kokoelma, jossa hän väitti, että Epikuros oli kirjoittanut enemmän omaperäisiä teoksia kuin stoalainen Khrysippos, koska vaikka Khrysippos olikin kirjoittanut 700 kirjaa, ne olivat täynnä lainauksia muiden kirjoittamista teoksista.DL VII.180. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Epikurolaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Apollodoros

Apollodoros (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin: * Apollodoros Akharnailainen (s. 394 eaa.), pankkiiri Pasionin poika ja monien Demostheneen puheiden kohde * Apollodoros Amfipolislainen (toimi 331 eaa.), makedonialainen sotapäällikkö * Apollodoros Artemitalainen (ensimmäinen vuosisata eaa.), kirjailija * Apollodoros Ateenalainen (s. n. 180 eaa.), historioitsija ja mytografi; tunnetuin Apollodoros ** Pseudo-Apollodoros, teoksen Bibliotheke kirjoittaja * Apollodoros Ateenalainen (toimi n. 408 eaa.), taidemaalari * Apollodoros Ateenalainen (toimi 340 eaa.), sotapäällikkö * Apollodoros Ateenalainen (toimi 140 eaa.), grammaatikko * Apollodoros Boiotialainen (toimi 183 eaa.), lähettiläänä toiminut * Apollodoros Damaskolainen (k. 129), arkkitehti ja insinööri * Apollodoros Efillos, stoalainen filosofi * Apollodoros Erythrailainen, kirjailija * Apollodoros Faleronlainen, Sokrateen oppilas * Apollodoros Gelalainen (toimi n. 340–290 eaa.), varhaisempi komediakirjailija * Apollodoros Karystoslainen (300-260 eaa.), uuden komedian aikainen komediakirjailija * Apollodoros Kassandreialainen (toimi 279 eaa.), Kassandreian tyranni * Apollodoros Kymeläinen, grammaatikko * Apollodoros Kyreneläinen, grammaatikko * Apollodoros Kyzikoslainen, sotapäällikkö * Apollodoros Kyzikoslainen, kirjailija * Apollodoros Lemnoslainen, maanviljelystä kirjoittanut * Apollodoros Logistikos, matemaatikko * Apollodoros Makedonialainen, Filippos V:n kirjuri * Apollodoros Pergamonlainen (ensimmäinen vuosisata eaa.), reettori * Apollodoros Puutarhantyranni (n. 100 eaa.), epikurolainen filosofi * Apollodoros Seleukeialainen (n. 140 eaa.), stoalainen filosofi * Apollodoros Sisilialainen, Kleopatra VII:n kumppani * Apollodoros Tarsoslainen, tragediakirjailija * Apollodoros Telmessoslainen, unien tulkinnasta kirjoittanut * Apollodoros (toimi n. 324 eaa.), kuvanveistäjä * Apollodoros, Antiokhos III:n asettama Susianan käskynhaltija * Apollodoros, African provinssin prokonsuli 399–400 jaa. * Apollodoros (toimi n. 429–438 jaa.), juristi ja yksi Codex Theodosianus -lakikokoelman kokoajista * Apollodoros, kaksi lääkäriä, Kitionlainen ja Taraslainen * Apollodoros (toimi n. 500 eaa.), attikalainen vaasimaalari == Lähteet ==
Lakitekniikka

Lakitekniikka tarkoittaa menetelmiä ja menettelytapoja, joiden avulla lain sisältö ja perustelut saadaan lakiehdotuksen muotoon. Laajasti ymmärrettynä lakitekniikkaan sisältyy myös lainvalmistelussa käytettävä suunnittelu. Koska lainsäädäntö on tärkeä yhteiskunnan ohjailukeino, edellytetään sen valmistelijoilta laajempaa ymmärrystä kuin pelkkään lain tekniseen toteuttamiseen tarvitaan. Lainvalmistelussa pitää tutkia olemassa oleva lainsäädäntö kotimaassa ja ulkomailla, asettaa tavoitteet ja tutkia käytettävissä olevat toteuttamiskeinot sekä arvioida uuden lain vaikutukset ja siitä koituvat kulut. Suppeassa merkityksessä lakitekniikka tarkoittaa vain säädösten laadinnassa käytettyä tekniikkaa, "pykälänikkarointia". Lakeja laadittaessa pitää ottaa huomioon myös maata velvoittavat valtiosopimukset ja Euroopan unionin säädökset. Pitää tietää myös esimerkiksi se, ettei asetuksella saa muuttaa lakia. Sekin tulee ottaa huomioon, että lakia kumottaessa kumoutuvat myös lain nojalla annetut asetukset ilman, että siitä erikseen säädetään. Lait kirjoitetaan tiettyä vakiorakennetta noudattaen. Lailla on asiaan kuuluva nimike, lain alussa sitä kuvaava johtolause, yksi tai useampi lainkohta sekä voimaantulosäännös. Lakitekniikassa on tärkeää myös huolellisuus ja tarkkuus. Toisiin säädöksiin viitattaessa niistä käytetään virallista nimeä ja on viitattava juuri tarkoitettuun lainkohtaan. ==Lähteet== * Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1997, ISBN 951-855-135-9, osa V palstat 605–608 ==Kirjallisuutta== * Matti Niemivuo: Lain kirjain. Lakitekniikka ja lakikieli, Edita 2008, ISBN 978-951-37-5183-8 Luokka:Lainvalmistelu
Hämes-Havunen

thumb|250px|Hämes-Havunen. Hämes-Havunen on yksi Kauhajoen vanhimmista taloista, ja se oli pitkään myös yksi Kauhajoen varakkaimmista taloista. Havusten hallintaan talo tuli vuonna 1627, kun Tyni Hannunpoika saapui Kauhajoelle Hauholta. Sitä ennen taloa olivat asuttaneet Satakunnasta Kauhajoen suuntaan eräretkiä tehneet tahot. Nykyisten talojen rakentaminen alkoi 1800-luvun alkupuolella. Esimerkiksi päärakennuksen rakentaminen aloitettiin vuonna 1827. Kaikkiaan noin 20 rakennetusta talosta suurin osa on tähän päivään mennessä ehditty purkaa tai tuhoutunut. Hämes-Havusen rakennukset ovat olleet Havusen suvun hallinnassa 1960-luvulle saakka, minkä jälkeen ne olivat asumattomina vuoteen 1974 saakka, jolloin Kauhajoen kunta osti tilan. Hämes-Havusen rakennukset entistettiin vuosina 1977–1982, ja tila on ollut avoinna yleisölle museona, joskin nykyisin vain tilauksesta. Nykyään Hämes-Havusessa järjestetään erilaisia tapahtumia ja juhlia, kuten vuosittaiset Ruokamessut. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Hämes-Havusen nettisivut *Ruokamessut ===Kirjallisuutta=== *Kahila, Petri: Hämes-Havunen: pohjalaistalosta kulttuurikyläksi. Helsingin yliopisto, Seinäjoen maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus, 1998. *Kleemola, Jussi; Ruismäki, Liisa; Taimi, Heikki. Hämes-Havunen. Pohjalaista rakennustaitoa jälkipolville. Jyväskylä 2006. Luokka:Kauhajoen nähtävyydet Luokka:Kauhajoen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Rakennusperinne Luokka:Suomen ulkoilmamuseot Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Biosemiotiikka

Biosemiotiikka on tiede, semiotiikan haara, joka tutkii semioottisia prosesseja ja eliöiden elämää suhteessa niiden ympäristöön, Umweltiin. Nykyisen biosemiotiikan mukaan kaikki eliöt muodostavat eräänlaisen merkkiprosessin eli semioosin. Sen klassikko on virolais-saksalaisen biologin Jakob von Uexküllin teos Bedeutungslehre (, 1940). == Katso myös == * Thomas A. Sebeok == Kirjallisuutta == *Emmeche, Claus; Kull, Kalevi; Stjernfelt, Frederik 2002. Reading Hoffmeyer, Rethinking Biology. (Tartu Semiotics Library 3.) Tartu: Tartu University Press. *Favareau, Donald 2006. The evolutionary history of biosemiotics. In: Barbieri, M. (ed.), Introduction to Biosemiotics: The New Biological Synthesis. Berlin: Springer, 1–67. *Kull, Kalevi 1999. Biosemiotics in the twentieth century: a view from biology. Semiotica 127(1/4): 385–414. *Sebeok T. A., Umiker-Sebeok J. (ed.) 1992. Biosemiotics: The Semiotic Web 1991. Berlin: Mouton de Gruyter. == Aiheesta muualla == * Vihelmaa, Ella: ”Miten ihmiskeskeistä tekstikäsitystä voi kyseenalaistaa semioottisista lähtökohdista?”. Teoksessa Vapaasti luettavissa Luokka:Semiotiikka Luokka:Biologia
Invincible-luokka (taisteluristeilijä)

Invincible-luokan taisteluristeilijät, jotka rakennettiin Britannian Kuninkaalliselle laivastolle 1908, olivat maailman kolme ensimmäistä taisteluristeilijää. Alusten suunnittelu perustui amiraali Sir John Fisherin ajatuksiin aluksista, joilla on vasta valmistuneen taistelulaiva HMS Dreadnoughtin 12 tuuman pääaseet ja Minotaur-luokan panssariristeilijän 6 tuuman panssarointi ja ennen kuulumaton 25 solmun nopeus. Tällainen yhdistelmä katsottiin merialueiden valvontaan parhaiten sopivaksi.Conway's s. 24 ==Suunnittelu== Kolmen aluksen lopulliset suunnitelmat saatiin valmiiksi vuoden 1906 alussa. Alusten aseistuksena tuli olemaan kahdeksan 12 tuuman tykkiä sijoitettuna neljään kahden tykin torniin. Torneista yksi sijoitettiin keulaan ja toinen perään ja loput kaksi aluksen keskelle kumpaankin laitaan. Tykit olivat samoja, joita asennettiin taistelulaivoihin. Alusten panssarointia jouduttiin keventämään halutun nopeuden saavuttamiseksi. Panssarivyö oli keskilaivassa 6 tuumaa oheten neljään keulaan ja perään mentäessä. Kansipanssari oli joissakin kohdissa ainoastaan 3/4 tuumaa. Amiraali Fisherin mielestä alusten nopeudessa oli niiden paras suoja. Alusten nopeus oli määrätty 25 solmuun, mutta valmistuttuaan alukset kykenivät 28 solmun nopeuteen. ==Lähteet== * * ===Viitteet===
Leontion (filosofi)

Leontion () (n. 300 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut naispuolinen filosofi. Hän oli Epikuroksen oppilaita ja Metrodoros Lampsakoslaisen elämänkumppani. Hänet mainitaan tunnetuimpana Ateenan Epikuroksen koulun naisfilosofeista. Leontionista tiedetään vain vähän. Hänen kirjoituksensa ovat hävinneet. Leontionin sanottiin olleen hetaira,Cicero: De natura deorum I.93. mutta kyse voi olla epikurolaisia vastaan suunnatusta panettelusta. Toisaalta hetairat nauttivat vapauksista, jotka olivat kiellettyjä muilta tuon ajan kreikkalaisilta naisilta ajan miesvaltaisessa yhteiskunnassa. Epikuroksen koulu oli poikkeuksellinen siinä, että se hyväksyi oppilaikseen naisia ja jopa orjia (vaikkakin jo sata vuotta aiemmin Platonin Akatemiasta tunnetaan kaksi naisoppilasta, Lastheneia Mantineialainen sekä Aksiothea Fleiuslainen). Epikuroksen kouluun kuuluneista naisista tunnetaan Leontionin ohella Themista Lampsakoslainen. Diogenes Laertios vaikuttaa säilyttäneen katkelman kirjeestä, jonka Epikuros ilmeisesti kirjoitti Leontionille.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit X. Siinä opettaja ylistää oppilastaan tämän hyvistä argumenteista tiettyjä filosofisia näkemyksiä (joita ei kuitenkaan mainita) vastaan. Pliniuksen mukaan Aristeides Thebalainen maalasi Leontionista maalauksen nimeltä Leontion ajattelemassa Epikurosta.Plinius: Nat. Hist., 35.99. Cicero kertoo Leontionin julkaisseen argumentteja tunnettua peripateetikkofilosofia ja Aristoteleen koulun silloista johtajaa Theofrastosta (371–287 eaa.) vastaan hyvällä Attikan murteella. Myös Plinius vanhempi (noin 79–23 eaa.) ihmetteli ja paheksui sitä, kuinka nainen voi kirjoittaa Theofrastosta vastaan.Plinius: Nat. Hist. Praefatio, 29. Giovanni Boccaccio pohdiskeli 1300-luvulla, oliko Leontion filosofiaa vahvempi vai filosofia Leontionia heikompi, koska Leontion kykeni ”vetämään filosofian alas omalle tasolleen”. ==Lähteet== Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Epikurolaiset filosofit
Indefatigable-luokka (taisteluristeilijä)

Indefatigable-luokan taisteluristeilijät olivat Britannian Kuninkaallisessa laivastossa sekä Australian laivastossa ensimmäisessä maailmansodassa palvelleita taisteluristeilijöitä. Luokka oli toinen valmistunut taisteluristeilijäluokka Kuninkaallisessa laivastossa ja sen muodosti kolme alusta, vaikka alun perin siihen kuului ainoastaan yksi. Luokan lukumäärää kasvatettiin, kun Australia ja Uusi-Seelanti päättivät osallistua alusten rahoitukseen. == Taustaa == Lukuisa joukko erilaisia raskaita risteilijöitä oli suunniteltu vuoden 1906 laivastosuunnitelmassa. Näitä oli muun muassa X4 22 500 tonnin alukset, joissa olisi 11 tuuman panssarointi ja nopeus 25 solmua. Lopulta laivastosuunnitelma käsitti ainoastaan kolme Dreadnought- tyyppistä alusta. Vuosien 1907-1908 laivastosuunnitelmaan kirjatut suunnitelmat käsittivät 18 100-21 400 tonnin aluksia, mutta taistelulaivat saivat noinakin vuosina päähuomion ja taisteluristeilijöitä ei tilattu. == Tilaus ja suunnittelu == Indefatigable-luokka tilattiin vuosien 1908-1909 laivastosuunnitelman pohjaltaConway's s. 26 ja alusluokan suunnittelutyö aloitettiin maaliskuussa 1908 ja lopulliset piirustukset hyväksyttiin marraskuussa. Luokka oli lopulta lähinnä parannettu Invincible-luokka, missä kokoa kasvatettiin, suojaa parannettiin sekä muutettiin pääaseistuksen sijaintia. Aluksen toimintasädettä parannettiin. Kaikkien 12 tuuman tykkitornien täyslaidallisen mahdollistamiseksi aluksen pituutta lisättiin. Alukset olivat kuitenkin 1 000 tonnia kevyempiä kuin saman suunnittelukauden aikana tilattu taistelulaiva HMS Neptune.Conway's s. 27 == Suoja == Alusten kyljissä oli 102-152 millimetrin panssarivyö ja sen kansi oli 38-64 millimetriä paksu. Alusten tykkiasemat sekä tornit oli suojattu 178 millimetrin panssareilla. Sen tulenjohtotornin suojana oli 102-254 millimetriä terästä. Aluksen sisäiset vedenpitävät seinämät olivat 64 millimetriä. ==Lähteet== * * ===Viitteet===