EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Don’t Call Me (Shineen albumi)

Don’t Call Me on eteläkorealaisen Shinee-yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 22. helmikuuta 2021. Albumi on yhtyeen ensimmäinen albumi, johon Jonghyun ei osallistunut millään tapaa. Albumin tuottamiseen osallistuivat muun muassa tuottajat Kenzie, Yoo Young-jin, Dem Jointz ja Ryan S. Jhun. Musiikillisesti albumi edustaa popia, hip-hopia, EDM:ää, R&B;:tä ja reggaeta. Albumi sijoittui listaykköseksi Gaonin albumilistalla. Shinee promosi albumia musiikkiohjelmissa. Albumista julkaistiin uudelleenjulkaisu Atlantis 12. huhtikuuta 2021, joka sisälsi kolme uutta kappaletta, mukaan lukien nimikkosinglen ”Atlantis”. == Tausta == SM Entertainment ilmoitti 1. tammikuuta 2021, että Shinee tulisi julkaisemaan jälleen uutta musiikkia. Muutama päivä ilmoituksen jälkeen paljastettiin, että yhtye tulisi julkaisemaan seitsemännen studioalbuminsa. Yhtye ei ollut julkaissut yli kahteen vuoteen musiikkia, sillä jäsenet Onew, Key ja Minho olivat armeijassa. Onew kuvaili hankalaksi takaisin laulajaksi siirtymisen pitkän tauon jälkeen. Minho totesi, että "hänellä kesti kaksi kuukautta tottua laulajana olemiseen taas". Key kertoi myös kokemistaan suorituspaineista, sillä hänestä tuntui, että monella oli suuret odotukset tauon jälkeen. Tammikuun viimeinen päivä yhtye piti YouTuben ja V-Liven välityksellä livetapahtuman. Livetapahtumassa Shinee kertoi, että Don’t Call Me julkaistaisiin 22. helmikuuta. == Vastaanotto == Albumi sijoittui Gaonin albumilistan listaykköseksi samalla viikolla, kuin se julkaistiin. Se sijoittui myös Billboardin maailmanlaajuisella albumilistalla seitsemänneksi. == Kappaleet == === Don’t Call Me === === Atlantis (uudelleenjulkaisu) === == Lähteet == Luokka:Vuoden 2021 albumit Luokka:Eteläkorealaiset popalbumit
Ylänen (Jämsä, Koskenpää)

Ylänen on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 24 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 32 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 98 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Yläsen pituus on noin 750 metriä ja leveys 400 metriä. Järven koillisosassa on saari. Rannoilla on muutama rakennus ja peltotilkku. Noin 600 metriä Yläseltä etelään maasto kohoaa ylängöksi muutaman hehtaarin laajuisella alueella. Kaakossa sijaitsee Porkkakylien pieni viljelysaukea ja Alasen järvi. Yläseen laskee pohjoisesta Pahalammilta Pahanlammioja. Jämsän pohjoisimmat järvet, Peräjärvi ja Kotanen, sijaitsevat Pahalammin pohjoispuolella. Ylänen kuuluu Vataanjoen valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 44 metriä Ylästä alempana. Koijärvi sijaitsee kolmisen kilometriä Yläseltä lounaaseen. Myös Jämsän Hallissa on Ylänen.Ylänen. Järviwiki. Viitattu 18.2.2021. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Alanen (Jämsä)

Alanen on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva noin kuudentoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 32 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 96 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Alasen pituus on noin 800 metriä, leveys on lähes koko järven mitalta noin neljänneskilometri. Järvi on saareton. Se on osa Porkkakylien maatalousmaisemaa; pienet peltoaukeat levittäytyvät järven länsi- ja itäpuolella. Pohjoisessa sijaitsee Karhukorpi ja koillisessa Yläsen järvi. Etelässä on Mataramäki (noin 160 metriä mpy). Alasen eteläkolkasta lähtee laskuoja etelään. Alanen kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 40 metriä Alasta alempana. Koijärvi sijaitsee kaksi kilometriä Alaselta etelään. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Heinäjärvi (Jämsä, Heräkulma)

Heinäjärvi on Jämsän keskiosassa Heräkulmassa sijaitseva neljän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kymmenen kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 80 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Heinäjärven ulottuvuus lännestä itään on 270 metriä ja etelästä pohjoiseen 190 metriä. Järvi on saareton ja niemetön. Se on itäisin kolmesta Heinävuorta (160 metriä mpy) ympäröivästä pienestä järvestä. Heinäjärven luoteispuolella sijaitsee Heräjärvi ja lounaispuolella Lepojärvi. Heinäjärven ja Lepojärven välissä sijaitsee Sikaliskolammi. Heinäjärven itäpuolella levittäytyy pieni viljelysaukea. Heinäjärven korkeustaso on noin kolmetoista metriä Lepojärveä alempana ja noin kymmenen metriä Heräjärveä alempana. Heinäjärven ja Heräjärven välissä virtaa Tulisevankoski. Heinäjärvi kuuluu Lahnajoen valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma- alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 18.2.2021. Suomessa on 57 Heinäjärvi-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, neljä niistä Jämsässä. Heräkulman Heinäjärven lisäksi on Paljakan Heinäjärvi, Turkinkylän Heinäjärvi ja Sammallahden Heinäjärvi.Heinäjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
10 Years

10 Years on islantilaislaulaja Daði Freyrin kappale, jolla hän edusti Gagnamagnið-yhtyeensä kanssa Islantia vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 378 pistettä ja saavutti neljännen sijan. == Lähteet == Luokka:Islannin euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2021 euroviisuedustuskappaleet
Ukrainan Helsingin-suurlähetystö

Ukrainan Helsingin-suurlähetystö () sijaitsee Kulosaaressa, Helsingissä. == Historia == Suomi ja Ukraina solmivat diplomaattiset suhteet vuonna 1918, ja Suomi oli yksi ensimmäisistä maista joka avasi diplomaattisen lähetystön Ukrainaan. Neuvostoliiton romahdettua suhteet Ukrainaan solmittiin uudelleen helmikuussa 1992. Vuonna 1994 Ukrainan valtio osti Kulosaaressa sijaitsevan Itä-Saksalle kuuluneen lähetystön Saksalta. Lähetystörakennus remontoitiin, mutta siihen kuulunut erillinen rantasauna on säilytetty lähestulkoon alkuperäisessä kunnossa. == Suurlähettiläs == Nykyinen suurlähettiläs on Olha Dibrova. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suurlähetystön kotisivu Luokka:Kulosaari Luokka:Suurlähetystöt Helsingissä Luokka:Ukrainan ulkopolitiikka Luokka:Suomen ja Ukrainan suhteet
Pukkilan kirjasto

Pukkilan kirjasto on Pukkilan kirkonkylässä toimiva yleinen, Pukkilan kunnallinen kirjasto. Sen tilat sijaitsevat vuonna 1992 rakennetussa Tietotalossa (Keskustie 15, Pukkila). Vuodesta 2018 lähtien Pukkilan kirjasto on tarjonnut palveluja hallinnollisesti Myrskylän kunnan kirjaston kanssa yhdistetyn yhteisen kirjastolaitoksen kautta. Pukkilan kirjasto toimii paitsi kirjastorakennuksessa, myös kirjaston kotipalvelun ja verkkokirjaston välityksellä. Verkkokirjasto on toteutettu osana useiden Uudenmaan kirjastojen muodostamaa seudullista kirjastokimppaa eli Helle-kirjastoja, jonka osa Pukkilan kirjasto on. == Lähteet == Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Pukkilan rakennukset ja rakennelmat
Mattinen

Mattinen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Aarre M. Mattinen (1921–2011), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos *Eero Mattinen (1917–1979), yritysjohtaja, kauppaneuvos *Jorma Mattinen (s. 1955), kemian professori ja Åbo Akademin rehtori 2005–2014 *Juho Mattinen (1894–1968), yrittäjä, toimitusjohtaja ja teollisuusneuvos *Nicolas Mattinen (s. 1998), kanadalainen jääkiekkoilija *Reijo Mattinen (s. 1963), suunnistaja *Seppo Mattinen (1930–2022), suomalais-tanskalainen taidemaalari ja -graafikko *Ville Mattinen (1884–1975), yrittäjä, toimitusjohtaja ja kauppaneuvos.
Veniamin Fleišman

Veniamin Iosifovitš Fleišman (; 20. heinäkuuta 1913 Bežetsk – 14. syyskuuta 1941 Kraassela, Leningrad) oli neuvostoliittolainen säveltäjä.Veniamin Fleishman The OREL Foundation Fleišman opiskeli lapsena viulunsoittoa ja työskenteli myöhemmin opettajana koulussa. Vuonna 1935 hän muutti Leningradiin, jossa aloitti sävellysopinnot Mihail Judinin johdolla. Vuonna 1937 hän siirtyi Dmitri Šostakovitšin ensimmäiselle sävellysluokalle Leningradin konservatorioon, jossa hänen opiskelutovereihinsa kuuluivat Orest Jevlahov, Georgi Sviridov, Juri Levitin ja Galina Ustvolskaja. Fleišmanista tuli myöhemmin Šostakovitšin ystävä, joka tämän mukaan tutustutti hänet juutalaisten kansanmusiikkiperinteisiin. Šostakovitš käytti pmaksumiaan juutalaisvaikutteita myöhemmissä sävellyksissään.Veniamin Fleishman Yad Vashem Fleišman liittyi Leningradin piirityksen aikana kaupunkilaisten vapaaehtoisprikaatiin ja sai surmansa taistellessaan. Myös hänen veljensä Isai ja Ilja kuolivat toisessa maailmansodassa vuosina 1941 ja 1942. Veniaminin kuollessa leskeksi jäi vaimo Ljudmila. Fleišman nimesi poikansa sävellysopettajansa mukaan Dmitriksi, ja hänellä oli vaimonsa kanssa myös tytär Olga. Ainoa Fleišmanilta säilynyt teos on Anton Tšehovin novelliin pohjautuva ooppera Skripka Rotšilda (Rothschildin viulu). Säveltäjä ehti laatia valmiiksi ja osin orkestroida teoksesta version lauluäänille sekä pianolle. Oopperan aihetta Fleišmanille oli ehdottanut Šostakovitš. Vuonna 1943 Šostakovitš sai haltuunsa sen nuotit toiselta entiseltä opiskelijalta, armeijan kapteeni Boris Kljuznerilta. Hän saattoi orkestraation loppuun, ja hänen aloitteestaan ooppera kantaesitettiin Moskovassa vuonna 1960. Vuonna 1968 teos esitettiin Leningradissa, mutta viranomaiset julistivat sen "sionistiseksi" ja kielsivät sen myöhemmät esitykset. == Lähteet == Luokka:Neuvostoliittolaiset säveltäjät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Live service

Live service () tarkoittaa videopeleissä esiintyvää vaihtuvaa sisältöä, johon liittyy bonuksia päivittäiseen sisäänkirjautumiseen. Palvelun ajatuksena on saada pelaajat pysymään pelaajina, jolloin nämä käyttävät enemmän rahaa mikromaksuihin. Pelaaja kannustetaan mikromaksuihin myös rajoitetun aikaa saatavilla olevilla esineillä, joka aiheuttaa pelkoa paitsi jäämisestä. Elävä sisältö tarkoittaa, että pelaaja pyritään pitämään pelissä jatkuvasta pelaamisesta annettavilla bonuksilla. Tavoite pitää pelaajat pelissä myös tarkoittaa että peliä on pelattava hyvin pitkään, jotta siinä etenee merkittävästi. Tyypillisesti peleissä on sisältöpäivityksiä ja pelin sisäisiä tapahtumia. Merkittävät indikaattorit pelin menestykselle ovat pelaajien säilyttäminen ja näiden mukanaolo. Tyyppi on yleistynyt Destinyn menestyksen myötä ja muita lajityypin pelejä ovat Fortnite ja Warframe. Tyyppiä on kritisoitu jatkuvasta crunch time -tilasta vaadittujen toistuvien päivityksien toteuttamiseksi. == Lähteet == Luokka:Videopelikäsitteet
Mäntsälän kirjasto

Mäntsälän kirjasto on Mäntsälän kirkonkylässä toimiva yleinen kunnallinen kirjasto. Mäntsälän kunnankirjasto on saanut alkunsa jo vuonna 1847. Mäntsälän kirjasto palvelee asiakkaitaan paitsi toimitiloissaan kunnan monitoimitalossa, myös Mäntsälän kirjastoauton ja verkkokirjaston välityksellä. Mäntsälän kirjasto on osa neljän uusimaalaisen kunnan (Järvenpää, Kerava, Mäntsälä ja Tuusula) muodostamaa seudullista kirjastokimppaa eli Kirkes-kirjastoja. == Lähteet == Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Mäntsälän rakennukset ja rakennelmat
Vuoriruusu

Vuoriruusu (Rosa pendulina) on Etelä- ja Keski-Euroopan vuoristoissa luonnonvaraisena kasvava ruusulaji, jota on 1600-luvulta lähtien käytetty myös koristepensaana.Gudrun Manell & Bertil K. Johansson: Ruusut - Suomen oloihin soveltaen suomentanut Hannele Vainio - Otava 1998 - Sivu 48 Carl von Linné luokitteli ja antoi ruusulle sen tieteellisen nimen Rosa pendulina kirjassaan Species Plantarum vuonna 1753. Tieteellisenä nimenä, Rosa pendulinan synonyyminä, käytetään myös nimeä Rosa alpina. Vuoriruusun englanninkieliset nimet ovat Alpine rose ja Mountain rose. Ruusun ruotsinkielinen nimi on bergros. == Ulkonäkö ja koko == Vuoriruusu kasvaa luonnonvaraisena 0,6-1,2 metriä korkeaksi pystyksi pensaaksi. Suotuisissa olosuhteissa se voi saavuttaa jopa 3 metrin korkeuden. Versot ja oksat ovat lähes piikittömät ja väriltään punaruskeat. Lehdet ovat 7-9 lehden lehdyköissä, väriltään tummanvihreät, soikeanpyöreät, kärjestä terävät, sahalaitaiset. Vuoriruusu kukkii varhain alkukesästä. Fuksianpunaiset kukat ovat halkaisijaltaan 4-6 cm ja niissä on viisi terälehteä. Heteet ovat ruskeankeltaiset. Kukan tuoksu on mieto, miellyttävä, villiruusun tuoksu, vivahteena pihka. Loppukesällä muodostuvat kiulukat ovat väriltään punaisia ja muodoltaan pyöreän pitkulaisia. Ne roikkuvat alaspäin kukkavarsista. Vuoriruusu leviää juurivesojen avulla ja luonnossa se voi muodostaa laajoja pensastoja. == Levinneisyys == Vuoriruusun alkuperäinen levinneisyysalue ulottuu Keski- ja Etelä-Euroopasta itään Kazakstaniin. Sen päälevinneisyysaluetta ovat Keski- ja Etelä-Euroopan vuoristoalueet: Pyreneiden, Apenniinien, Alppien ja Karpaattien vuoristot, joissa ruusu kasvaa laaksoissa ja vuorten rinteillä. Vieraslajina vuoriruusua esiintyy lähes koko Euroopassa ja Yhdysvaltain itäosissa. == Käyttö ruusujen jalostuksessa == Vuoriruusun ja jonkin muun ruusulajin risteyminä syntyneitä ruusulajikkeita ovat mm: Rosa 'Amadis', Rosa 'Bourgogne', ja Rosa 'Poppius' eli suviruusu. Rosa 'Tove Jansson' eli Moominrose on Rosa 'Poppiuksen' ja Rosa ’Red Nellyn’ risteytys. == Käyttö koristepensaana == Vuoriruusua käytetään koristepensaana yksittäin tai köynnösruusun tapaan. Sillä on useita koristepensaalle hyviä ominaisuuksia, kuten piikittömyys, aikainen kukinta ja hyvä talvenkestävyys. Se myös sietää varjoa ja laihaa maaperää. Ruusun kasvukorkeus vaihtelee kasvupaikan mukaan. Suomessa vuoriruusu menestyy kasvuvyöhykkeillä I-IV. == Kuvia vuoriruususta == Tiedosto:Valle de Pineta - Llanos de La Larri 01.jpg Tiedosto:Rosa pendulina PID1646-1.jpg Tiedosto:Rosa pendulina Róża alpejska 2017-08-06 02.jpg == Lähteet == Luokka:Ruusulajit
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 1970

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1970 Espoossa 28. helmikuuta – 1. maaliskuuta. Kilpailut olivat avoimet eli myös ulkomaiset urheilijat saivat osallistua. Ruotsin Kjell Isakssonin seiväshypyn voittotulos 528 cm oli uusi sisäratojen Euroopan-ennätys. == Mitalistit == === Miehet === Laji Kultaa Aika / Tulos Hopeaa Aika / Tulos Pronssia Aika / Tulos 400 m Matti Schmandt Helsingin Kisa-Veikot 51,7 Leo Koukonen PerttU 52,2 Heimo Jokinen Hyvinkään Tahko 52,3 1 500 m Ulf Högberg Ruotsi 3.51,0 Raimo Karsikas Paimion Urheilijat 3.51,9 Mikko Ala-Leppilampi Lahden Sampo 3.54,3 60 m aitajuoksu Matti Harri Helsingin Kisa-Veikot 8,3 Esko Olkkonen Oulaisten Huima 8,4 Veikko Ahvenainen Rauman Työväen Urheilijat 8,5 Seiväshyppy Kjell Isaksson Ruotsi 528 Risto Ivanoff Turun Toverit 480 Unto Sjö Loviisan Tor 480 Kolmiloikka Jorma Gröhn Joensuun Kataja 15,47 Esa Rinne Helsingin Kisa-Toverit 15,43 Heikki Olli Lappajärven Veikot 15,31 Kuulantyöntö Thord Carlsson Ruotsi 18,07 Jarmo Kunnas Lauttasaaren Pyrintö 17,85 Kalevi Lehtonen Kaarinan Ura 17,65 4 × 800 m viesti Paimion Urheilijat Antti Salamäki Heikki Mäkelä Aimo Peltonen Reijo Auvainen 8.01,2 Lahden Sampo 8.01,2 Viipurin Urheilijat 8.01,3 PB: henkilökohtainen ennätys | SB: kauden paras === Naiset === Laji Kultaa Aika / Tulos Hopeaa Aika / Tulos Pronssia Aika / Tulos 400 m Riitta Hagman Viipurin Urheilijat 61,0 Seija-Liisa Laavi Malmin Urheilijat 63,4 Ritva-Liisa Tuominen Viipurin Urheilijat 64,7 60 m aitajuoksu Pirkko Helenius Nummen Kipinä 9,5 Riitta-Liisa Ketamo Salon Viesti 9,5 Vuokko Leppämäki Petäjäveden Petäjäiset 9,6 Pituushyppy Sirpa Niiranen Joensuun Kataja 578 Pirkko Helenius Nummen Kipinä 575 Tuula Rautanen Lahden Sampo 511 Kuulantyöntö Christine Huttunen Mellunkylän Kontio 14,29 Pirkko Karjalainen Mynämäen Isku 10,95 Marja-Leena Karttunen Helsingin Toverit 10,78 PB: henkilökohtainen ennätys | SB: kauden paras == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1970 yleisurheilu Luokka:Espoon urheilutapahtumat
Heinäjärvi

Heinäjärvi voi tarkoittaa seuraavia: * Heinäjärvi, entinen kylä Kiestingissä Venäjän Karjalassa * Heinäjärvi, järvi Jämsän Heräkulmalla * Heinäjärvi, järvi Jämsän Paljakassa * Heinäjärvi, järvi Jämsän Sammallahdella * Heinäjärvi, järvi Jämsän Turkinkylässä * Heinäjärvi, järvi Kannonkoskella Lakomäen lähellä * Heinäjärvi, järvi Kannonkoskella Mannilankylän lähellä * Heinäjärvi, järvi Konnevedellä * Heinäjärvi, järvi Pälkäneellä * Heinäjärvi, järvi Saarijärvellä lähellä Kalliolahtea * Heinäjärvi, järvi Saarijärvellä lähellä Rantakylää * Alimmainen Heinäjärvi, järvi Asikkalassa * Ylimmäinen Heinäjärvi, järvi Asikkalassa * Iso Heinäjärvi, järvi Jyväskylän Markkulanmäellä * Iso Heinäjärvi, järvi Jämsän Ylä-Partalassa * Iso Heinäjärvi, järvi Kiteellä * Iso Heinäjärvi, järvi Orivedellä * Iso Heinäjärvi, järvi Soinissa * Pieni Heinäjärvi, järvi Jyväskylän Markkulanmäellä * Pieni Heinäjärvi, järvi Soinissa * Vähä Heinäjärvi, järvi Orivedellä. == Katso myös == * Heinijärvi
Ylänen

Ylänen voi tarkoittaa seuraavia: == Henkilöitä == * Helena Ylänen (1943–2018), suomalainen toimittaja ja elokuvakriitikko == Järviä == * Ylänen, järvi Jämsän Hallissa * Ylänen, järvi Järvi Jämsän Koskenpäällä * Ylänen, järvi Keuruulla * Ylänen, järvi Kuhmoisten Kylämässä.
Standardiarabia

Standardiarabia, joka tunnetaan myös nimellä fusha () on arabian kielimuoto, joka kehittyi 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Sitä käytetään kirjoitettuna ja osin myös puhuttuna yleiskielenä tiedotusvälineissä, kouluissa, kirjallisuudessa, lainsäädännössä ja tieteessä. Fusha ei ole kenenkään äidinkieli. Äidinkielenään arabit puhuvat ei-standardoitua arabiaa, joka jakautuu useisiin alueellisiin murteisiin.Johnson, ei. vl., s. 5–6 Arabian käyttäjä tarvitsee siten kahta erilaista kielimuotoa, toista arkipuheessa, toista virallisempiin tarkoituksiin. Kielitieteessä ilmiöstä käytetään nimeä diglossia. Arabian murteita ovat muun muassa algerianarabia, egyptinarabia, hassaniyya, libyanarabia, marokonarabia ja maltanarabia. Arabit pitävät luonnollisena, että henkilö puhuu fushaa, jos arabia ei ole hänen äidinkielensä. Jos taas arabi käyttäisi fushaa, se herättäisi ihmetystä. Länsimaissa erotetaan toisistaan kielimuotoina moderni fusha ja Koraanin klassinen arabia. Arabimaailmassa eroa ei tehdä. Samaistamalla fusha klassiseen arabiaan sen arvostus on pyritty siirtämään myös standardiarabiaan. Standardiarabiassa kielioppia on jossain määrin kevennetty klassiseen arabiaan verrattuna.Encyclopaedia BritannicaElgibali 1998, s. 105, 120 Syntyperäiset arabian puhujat eivät kunnolla ymmärrä Koraanin kieltä.Hämeen-Anttila 2004, s. 89 Disney-elokuvat dubattiin egyptinarabiaksi vuoteen 2013 asti, kunnes kieleksi vaihdettiin standardiarabia. Vuonna 2017 palattiin egyptinarabiaan. Sitä arabimaailmassa ymmärretään eri murteista parhaiten Egyptin runsaan viihdetuotannon takia. == Keskustelua fushan asemasta == Libanonilainen kirjoittaja Hossam Abouzahr on arvostellut arabimaissa vallitsevaa tilannetta, jossa paikallismurteilla ei ole virallista asemaa. Paikalliset murteet ovat ihmisten äidinkieltä. Ne ovat sanastoltaan laajempia ja ilmaisuvoimaisempia kuin standardiarabia, joka on täynnä tuntemattomia sanoja ja vieraita kieliopillisia rakenteita. Standardiarabia ei Abouzahrin mukaan ole nykykäytössään edes täydellinen tai elävä kieli. Sillä on tästä huolimatta virallisen kielen asema. Enimmäkseen vain sitä löytää kirjoitettuna tekstinä, vaikka kukaan ei kielimuotoa puhu. Abouzahrin mielestä vallitsevasta käytännöstä on paljon haittaa kielen ja kirjallisuuden kehitykselle. Hän puolustaa murteiden nostamista viralliseen asemaan. == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Arabian kieli
Pikkurillimonarkki

Pikkurillimonarkki (Philentoma pyrhoptera) on vangoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Kaakkois-Aasiasta. ==Koko ja ulkonäkö== Pikkurillimonarkki voi kasvaa noin 18 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Pikkurillimonarkkikoiraan pää ja selkä ovat väriltään siniset. Siivet ja pyrstö ovat väriltään alalajista riippuen joko punaruskeat tai siniset. Rinta on sininen ja vatsa harmahtava. Lajin naaras on päästään ja selästään harmahtavan ruskea sekä siivistään ja pyrstöstään punaruskea. Pikkurillimonarkin silmät ovat punaiset. ==Levinneisyys ja elintavat== Pikkirillimonarkin levinneisyysalue ulottuu Thaimaan eteläosista, Malesiaan, Sumatralle ja Borneoon. Lajin elinympäristä ovat kuivat alankojen metsät ja myös suometsät. Laji liikkuu yleensä yksittäin tai pareittain metsien alakerroksissa ja voi liittyä sekäparviin. Pikkurillimonarkin ravintoa ovat hyönteiset. ==Lähteet== Luokka:Vangat
Bernalillon piirikunta

Bernalillon piirikunta () on Yhdysvaltain New Mexicon osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 679 121 vuonna 2019 ja sen pinta-ala on 3 020 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus ja väkiluvultaan suurin kaupunki on Albuquerque. Piirikunta perustettiin vuonna 1852. == Väestö == Piirikunnan asukkaista 46,7 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 38,3 prosenttia valkoisia, 4,11 prosenttia intiaaneja ja 2,62 prosenttia aasialaisia. 94,6 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski- ikä on 37,8 vuotta. ==Kuvia piirikunnasta== Tiedosto:Bernalillo County New Mexico Courthouse.jpg|Piirikunnan oikeustalo. Tiedosto:Albuquerque and I-25.JPG|Albuquerque. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:New Mexicon piirikunnat
Muuraset

Muuraset (Myrmotherula) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintusuku. ==Lajit== Muurasten sukuun kuuluvat BirdLife Suomen mukaan seuraavat lajit: *Kääpiömuuranen (Myrmotherula brachyura) *Viiksikääpiömuuranen (Myrmotherula ignota) *Valkohiekkamuuranen (Myrmotherula ambigua) *Keltavatsamuuranen (Myrmotherula sclateri) *Ruskoviirumuuranen (Myrmotherula surinamensis) *Amazonianviirumuuranen (Myrmotherula multostriata) *Panamanviirumuuranen (Myrmotherula pacifica) *Viirumuuranen (Myrmotherula cherriei) *Paranmuuranen (Myrmotherula klagesi) *Viirurintamuuranen (Myrmotherula longicauda) *Valkokuvemuuranen (Myrmotherula axillaris) *Liuskemuuranen (Myrmotherula schisticolor) *Savumuuranen (Myrmotherula sunensis) *Harmaalakkimuuranen (Myrmotherula minor) *Pitkäsiipimuuranen (Myrmotherula longipennis) *Valkopyrstömuuranen (Myrmotherula urosticta) *Tuhkamuuranen (Myrmotherula iheringi) *Rionmuuranen (Myrmotherula fluminensis) *Bolivianmuuranen (Myrmotherula grisea) *Hiirimuuranen (Myrmotherula unicolor) *Alagoasinmuuranen (Myrmotherula snowi) *Tummasiipimuuranen (Myrmotherula behni) *Harmaarintamuuranen (Myrmotherula menetriesii) *Lyijymuuranen (Myrmotherula assimilis) ==Lähteet== *
Kääpiömuuranen

Kääpiömuuranen (Myrmotherula brachyura) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Kääpiömuurasta tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 6 790 000 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == Luokka:Muuraset Luokka:Elinvoimaiset lajit
Viiksikääpiömuuranen

Viiksikääpiömuuranen (Myrmotherula ignota) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Viiksikääpiömuurasta tavataan Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Panamassa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 2 610 000 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta sen arvellaan olevan vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Laajan levinneisyysalueen turvin se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == Luokka:Muuraset Luokka:Elinvoimaiset lajit
Valkohiekkamuuranen

Valkohiekkamuuranen (Myrmotherula ambigua) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Valkohiekkamuurasta tavataan Brasiliassa, Kolumbiassa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 313 000 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == Luokka:Muuraset Luokka:Elinvoimaiset lajit
Keltavatsamuuranen

Keltavatsamuuranen (Myrmotherula sclateri) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Keltavatsamuurasta tavataan Boliviassa, Brasiliassa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 3 100 000 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta sen arvellaan olevan vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Suuren levinneisyysalueen turvin se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == Luokka:Muuraset Luokka:Elinvoimaiset lajit
Ruskoviirumuuranen

Ruskoviirumuuranen (Myrmotherula surinamensis) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Ruskoviirumuurasta tavataan Brasiliassa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Surinamessa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 660 000 km2. Lajin arvellaan olevan vähenemässä nopeasti elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. == Lähteet == Luokka:Muuraset
Amazonianviirumuuranen

Amazonianviirumuuranen (Myrmotherula multostriata) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Amazonianviirumuurasta tavataan Boliviassa, Brasiliassa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 6 140 000 km2. Lajin on kuvattu olevan melko yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == Luokka:Muuraset Luokka:Elinvoimaiset lajit
Panamanviirumuuranen

Panamanviirumuuranen (Myrmotherula pacifica) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu. Panamanviirumuurasta tavataan Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Panamassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 824 000 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Panamanviirumuuranen (Myrmotherula pacifica) *iNaturalist: Panamanviirumuuranen (Myrmotherula pacifica) *ITIS: Myrmotherula pacifica *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Myrmotherula pacifica, Pacific antwren *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Myrmotherula pacifica Luokka:Muuraset Luokka:Elinvoimaiset lajit
Beornred

Beornred oli Mercian kuningas lyhyen aikaa vuonna 757. Beornred nousi valtaistuimelle murhattuaan edeltäjänsä Ethelbaldin. Anglosaksien kronikan mukaan Offa syrjäytti Beornredin vain vajaan vuoden sisällä tämän valtaannoususta. ==Lähteet== Luokka:Englannin anglosaksikuninkaat
Carl Georg Rosenberg

Carl (Karl) Georg Rosenberg (23. huhtikuuta 1828 Sund – 20. marraskuuta 1901 Kaarina)Geni: Karl Georg Rosenberg Viitattu 25.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja valtiopäivämies. Rosenbergin vanhemmat olivat Matts Mattsson ja Anna Catharina Sviberg ja puolisot Anna Rosenberg ja Hilda Emilia Justin. Rosenberg oli maanviljelijä ja kunnallismies, joka sai ansioistaan kunnallisneuvoksen arvon. Hän oli talonpoikaissäädyssä Ahvenanmaan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888, 1891, 1894 ja 1897. Vuonna 1891 hän oli pankkivaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1828 syntyneet Luokka:Vuonna 1901 kuolleet
Ratinen

Ratinen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Arttu Ratinen (s. 1974), näyttelijä * Ilkka Ratinen (s. 1974), professori * Samuli Ratinen (s. 1998), jääkiekkoilija * Semen Ratinen (1825–1905), maanviljelijä ja valtiopäivämies * Wasilei Ratinen (1819–1899), kauppias ja valtiopäivämies.
Johan Erik Rosenberg

Johan Erik Rosenberg (20. syyskuuta 1834 Lumparland – 31. tammikuuta 1921 Lumparland)Geni: Johan Erik Rosenberg Viitattu 25.2.2021. oli ahvenanmaalainen maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies. Rosenbergin vanhemmat olivat Anders Johan Rosenberg ja Anna Lovisa Eriksdotter ja puoliso Maria Serafia Rosina Rosenberg. Johan Erik Rosenberg oli maanviljelijä ja kunnallismies, joka harjoitti kauppaliiketoimintaa ja oli talonpoikaissäädyssä Ahvenanmaan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867, 1872, 1882, 1885, 1899 ja 1900. Vuonna 1867 hän oli valtiovarain- ja suostuntavaliokunnan jäsen, vuonna 1872 valitsijamies sekä merilakivaliokunnan jäsen ja suostunta- ja kunnallislakivaliokunnan varajäsen ja vuonna 1882 säätytalovaliokunnan jäsen ja pankkivaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1834 syntyneet Luokka:Vuonna 1921 kuolleet
Lepojärvi (Jämsä, Heräkulma)

Lepojärvi on Jämsän keskiosassa Heräkulmassa sijaitseva runsaan kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 79 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Lepojärven pituus on 270 metriä. Järvi on soikeahko, saareton ja niemetön. Se on eteläisin kolmesta Heinävuorta (160 metriä mpy) ympäröivästä pienestä järvestä. Lepojärven pohjoispuolella sijaitsee Heräjärvi ja koillispuolella Heinäjärvi. Lepojärven ja Heinäjärven välissä sijaitsee Sikaliskolammi (138,0 metriä mpy). Lepojärven ja Sikaliskolammin välistä kulkee yhdystie 14329. Heräjärven pohjoispuolella sekä Heräjärven ja Lepojärven välissä on peltotilkkuja. Heinäjärven itäpuolella levittäytyy pieni viljelysaukea. Lepojärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Lepojärvi on Lahnajoen alueen eteläisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 18.2.2021. Jämsässä on myös toinen Lepojärvi, se sijaitsee Elimäen kylän lähellä noin seitsemäntoista kilometriä Heräkulman Lepojärveltä pohjoisluoteeseen. Rumakulman länsipuolella noin kahdeksan kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen on Lepojärvi-niminen metsälampi (138,7 metriä mpy). Noin kilometri siitä luoteeseen sijaitsee puolen hehtaarin laajuinen Lepsjärvi (131,2 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Elias Rotberg

Elias Rotberg (1819 – 1890 Leppävirta) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Rotberg oli talollinen Leppävirralta, joka oli talonpoikaissäädyssä Leppävirran tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Hän oli valtiopäivillä kunnallisvaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1819 syntyneet Luokka:Vuonna 1890 kuolleet
Heräjärvi (Jämsä, Heräkulma)

Heräjärvi on Jämsän keskiosassa Heräkulmassa sijaitseva runsaan kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta noin 80 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Heräjärven pituus on 600 metriä. Se on pohjoisin ja suurin kolmesta Heinävuorta (160 metriä mpy) ympäröivästä pienestä järvestä. Heräjärven eteläpuolella on Lepojärvi ja kaakkoispuolella Heinäjärvi. Heräjärven pohjoispuolella sekä Heräjärven ja Lepojärven välissä on peltotilkkuja. Heinäjärven itäpuolella levittäytyy pieni viljelysaukea. Lepojärvi on noin kolme metriä Heräjärveä ylempänä, Heinäjärvi puolestaan noin kymmenen metriä alempana. Heräjärven ja Heinäjärven välissä virtaa Tulisevankoski. Heräjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 18.2.2021. Jämsässä on myös toinen Heräjärvi, se sijaitsee Elimäen kylän lähellä seitsemäntoista kilometriä Heräkulman Heräjärveltä pohjoisluoteeseen. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Kustaa Ruhanen

Kustaa Ruhanen (29. marraskuuta 1830 Hirvensalmi – 18. heinäkuuta 1911 Hirvensalmi)Geni: Kustaa Joosepinpoika Ruhanen Viitattu 25.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Ruhasen vanhemmat olivat Jooseppi Paavonpoika Ruhanen ja Liisa Joosepintytär Tuukkanen ja puoliso Loviisa Topiaantytär Ruhanen. Kustaa Ruhanen oli maanviljelijä ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Mäntyharjun tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894, 1900 ja 1904–1905. Vuonna 1894 hän oli talousvaliokunnan varajäsen ja vuosina 1904–1905 laki- ja talousvaliokunnan varajäsen. Tuolloin ja jo vuonna 1900 hän oli talonpoikaissäädyn kaikkien aikojen iäkkäimpiin kuulunut valtiopäivämies. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1830 syntyneet Luokka:Vuonna 1911 kuolleet
Alainen Liesjärvi

Alainen Liesjärvi on Jämsän kaakkoisosassa sijaitseva noin 47 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemän kilometriä itään ja Tampereelta 91 kilometriä itäkoilliseen. == Maantiede == Alaisen Liesjärven pituus on 1,3 kilometriä. Järvi sijaitsee Päijänteeseen työntyvän Jämsänniemen länsiosassa. Se jakautuu pohjoiseen ja eteläiseen selkään, joita yhdistää noin sata metriä pitkä salmi. Pohjoinen selkä kattaa suurimman osan järven pinta- alasta. Pohjoisella selällä on kaksi saarta ja eteläisellä yksi. Rannat ovat metsäisiä, rakennuskantaa on siroteltu puuston keskelle. Alaisen Liesjärven kaakkoispuolinen Loilonvuori kohoaa yli 200 metriä merenpinnan yläpuolelle; matka järven itärannalta vuoren huipulle on noin 1,3 kilometriä. Pohjoisessa on Himosvuori, jonka huippu on myös yli 200 metriä mpy. Matka järven pohjoiskolkasta ylängölle on noin kilometri. Alaisen Liesjärven itäpuolella on Yläinen Liesjärvi, jonka korkeustaso on noin 58 metriä Alaista Liesjärveä ylempänä. Alainen Liesjärvi kuuluu Nielevän valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Nielevän valuma- alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan. Alainen Liesjärvi on selkeästi laajin Nielevän yhdestätoista yli hehtaarin laajuisesta järvestä ja se kuuluu alueensa pohjoisiin järviin. Alaisen Liesjärven etelärannalta lähtee laskuoja lounaaseen kohti Jämsänjokea.Nielevän valuma-alue (14.519). Järviwiki. Viitattu 19.2.2021. Himoksen matkailukeskus laskettelurinteineen sijaitsee 1,5–3 kilometriä Alaiselta Liesjärveltä luoteeseen ja pohjoiseen. Nielevän alueen yli hehtaarin laajuiset vakavedet: *Alainen Liesjärvi *Yläinen Liesjärvi *Ruuhijärvi *Pirttijärvi *Kaitajärvi *Turkinjärvi *Vähä Ruuhijärvi *Mutajärvi *Heinäjärvi *Kivijärvi *Väivelammi == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Yläinen Liesjärvi

Yläinen Liesjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Himoksen lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä itään ja Tampereelta 92 kilometriä itäkoilliseen. == Maantietoa == Yläinen Liesjärvi on 920 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Järvi sijaitsee Päijänteeseen työntyvän Jämsänniemen länsiosassa ja Patalahden eteläpuolella kohoavien Himoksen vuorien päällä. Siellä se jää yli 200 metrin korkeuteen kohoavan Loilonvuoren päällä epätasaisuuksien vlisiin painaumiin. Koillispuolella kohoava Loikkomäki on samaa ylänköä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Sen rannoilla on viisi vapaa-ajan asuntoa ja sen etelärannassa on laavu. == Vesistösuhteet == Yläinen Liesjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Nielevän valuma-alueeseen (14.519) se kuuluu. Nielevän valuma-alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan. Yläinen Liesjärvi on toiseksi laajin Nielevän alueen yhdestätoista yli hehtaarin laajuisesta järvestä ja se kuuluu alueensa pohjoisiin järviin tai lampiin. Eteläiset Rimminjärvet laskevat puronsa siihen ja Yläisen Liesjärven länsipäästä alkava laskupuro virtaa vuoren rinnettä alas päätyen Alaisen Liesjärven koillisrantaan. Se laskee vuorostaan Hangasojaa myöten yhtyen Nielevään sen alajuoksulla. Yläinen Liesjärven vedenpinnan korkeus on 172,8 metriä mpy., joten Alainen Liesjärvi sijaitsee 58 metriä alempana. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Ymär Abdrahim

Ymär Abdrahim (ent. Abdrahimoff, Умяр Абдрахимов; 24. maaliskuuta 1882 – 26. maaliskuuta 1975) oli Venäjän Nižni Novgorodin alueella syntynyt ja Suomeen muuttanut tataarikauppias, joka piti menestyksekästä kangas- ja lyhyttavarakauppaa Helsingissä. Abdrahimin kangas- ja lyhyttavarakauppa sijaitsi Helsingissä Isolla Roobertinkadulla. Jo sitä ennen Abdrahimin sedällä oli ollut kauppatoimintaa Narinkkatorilla. Siellä nuori Abdrahim oppi ammattinsa. Oman liikkeensä hän avasi vuonna 1911. Abdrahim oli vuonna 1915 yksi "Helsingin musulmaanien hyväntekeväisyysseuran" sääntöjen allekirjoittajista. Kyseinen yhdistys oli Suomen ensimmäinen islamilainen yhdistys. Hän oli myös mukana perustamassa sen seuraajaa, Suomen Islam- seurakuntaa.Leitzinger 1996, s. 159-160 Hieman myöhemmällä iällä, Abdrahimin mentyä naimisiin ja saatuaan Suomen kansalaisuuden, hän toi perheensä maahan. Osa hänen lapsistaan olivat syntyneet Venäjällä, osa syntyi Suomessa. Yksi heistä oli Osman Abdrahim, joka taisteli talvi- ja jatkosodassa. Toinen poika Hasan Abdrahim oli tunnettu urheilija 1930-luvun lopulla erityisesti luistelijana ja pyöräilijänä. Hasan kaatui Talvisodan lopulla 5. maaliskuuta 1940. Ymär Abdrahim on haudattu Helsingin Islamilaiselle hautausmaalle. == Nimi == Ymär Abdrahim (Abdul-Rahim, Abdurrahim) on tataarin kirjakielellä Гомәр Габдрәхим; Ğömər Ğəbdrəxim (Ğəbderrəxim), arabialaisella kirjaimistolla عمر عبد الرحيم. Nimi aikaisemmin Ymär Abdrahimoff; ven. Умяр Абдрахимов, Umjar Abdrahimov; misäärimurteella "Ymär" (Ümer). == Lähteet == * Bedretdin, Kadriye: Tugan Tel: Kirjoituksia Suomen Tataareista. Suomen Itämainen Seura, 2011. ISBN 978-951-9380-78-0. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ymär Abdrahim - Digitaaliset aineistot- Kansalliskirjasto * Ymär Abdrahim - Wikipedia Commons (kuvia) Luokka:Suomen tataarit Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Keiomenat

Keiomenat (Dovyalis) on pääosin afrikkalainen kasvisuku, joka kuuluu pajukasvien heimoon. Suvussa on 19 lajia puita ja pensaita, joista eräät ovat vankkaokaisia. Kukat ovat yksineuvoisia. Hedelmät ovat mehevämaltoisia marjoja. Niitä voidaan käyttää ihmisravintona ja varsinkin eteläisestä Afrikasta kotoisin olevaa keltakeiomenaa, jonka hedelmät muistuttavat aprikoosia, on viljelty hedelmäpuuna. == Lajeja == * keltakeiomena (Dovyalis caffra) * punakeiomena (Dovyalis abyssinica) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Keiomenat – Dovyalis * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dovyalis *
Santelit

Santelit eli santelipuut (Santalum) on santelipuukasveihin eli santelikasveihin kuuluva kasvisuku ja heimon tyyppisuku. Se sisältää 19 lajia, joita kasvaa Intiasta Australiaan ja Tyynenmeren saarille Oseaniaan. Tunnetuin laji on pensaaksi tai pieneksi puuksi kasvava intiansanteli (Santalum album), joka tunnetaan hyväntuoksuisesta puuaineksestaan. == Lajeja == * Santalum acuminatum * intiansanteli eli santelipuu (Santalum album) * Santalum ellipticum * Santalum fernandezianum * Santalum haleakalae * Santalum insulare * Santalum lanceolatum * Santalum paniculatum * Santalum papuanum * Santalum pyrularium * Santalum spicatum == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Santalum Luokka:Santelikasvit
Irokot

Irokot (Milicia) on afrikkalainen kasvisuku, joka kuuluu mulperikasveihin. Suvussa on kaksi lajia kookkaiksi kasvavia kausivihantia lehtipuita. Afrikaniroko on erityisesti tunnettu rakentamisessa ja puuesineissä käytettynä arvokkaana kovapuuna. Irokolajit: * Afrikaniroko eli fustikki (Milicia excelsa) – esiintyy trooppisessa Afrikassa Sudanista Guineaan, Angolaan ja Mosambikiin ulottuvalla alueella. Silmälläpidettävä laji (NT). * Milicia regia – esiintyy trooppisessa Länsi-Afrikassa Senegalista Ghanaan. Vaarantunut laji (VU). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Milicia * Suomen Lajitietokeskus: Irokot – Milicia Luokka:Mulperikasvit Luokka:Puut
Lonkiot

Lonkiot (Dorstenia) on mulperikasveihin kuuluva kasvisuku. Sukuun luokitellaan 120 lajia, joita esiintyy trooppisilla alueilla Amerikassa, Afrikassa, Arabiassa ja Intiassa. Lonkiot ovat monivuotisia ruohoja tai joskus pensaita. Ruohovartiset lajit ovat yleensä ainakin juuresta tai varresta sukkulenttisia. == Lonkiolajeja == * leivoslonkio (Dorstenia arifolia) * rohtolonkio (Dorstenia brasiliensis) * ugandanlonkio (Dorstenia brownii) * taitanlonkio (Dorstenia christenhuszii) * käärmelonkio (Dorstenia contrajerva) * tansanianlonkio (Dorstenia hildebrandtii) * kongonlonkio (Dorstenia psilurus) * rihmalonkio (Dorstenia yambuyaensis) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Lonkiot – Dorstenia * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Dorstenia Luokka:Mulperikasvit
Upaspuut

Upaspuut (Antiaris) on mulperikasveihin kuuluva kasvisuku. Se sisältää nykyisin yleensä vain yhden lajin, upaspuun (Antiaris toxicaria), joka esiintyy melko laajasti vanhan maailman tropiikissa Afrikasta Kaakkois-Aasiaan ja Australiaan. Upaspuu jaetaan useisiin maantieteellisesti erillisiin alalajeihin, joita on aiemmin pidetty myös lajitason taksoneina suvussa. Upaspuu on kookas lehtipuu, jonka myrkkyä on käytetty upas-nimellä tunnettuna nuolimyrkkynä. == Laji == * upaspuu (Antiaris toxicaria (J.F.Gmel.) Lesch.) ** A. toxicaria var. africana Scott Elliot ex A.Chev. ** A. toxicaria subsp. humbertii (Leandri) C.C.Berg ** A. toxicaria subsp. macrophylla (R.Br.) C.C.Berg ** A. toxicaria subsp. madagascariensis (H.Perrier) C.C.Berg ** A. toxicaria subsp. toxicaria ** A. toxicaria var. usambarensis (Engl.) C.C.Berg ** A. toxicaria subsp. welwitschii (Engl.) C.C.Berg == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Antiaris Luokka:Mulperikasvit Luokka:Puut
Broussonetia

Mulperiot (Broussonetia) on mulperikasveihin kuuluva kasvisuku.Suomen Lajitietokeskus: Mulperiot – Broussonetia Viitattu 25.2.2021. Se sisältää neljä lajia, joita kasvaa alkuperäisenä Aasian kaakkois- ja itäosissa Intiasta Japaniin. Suvun tunnetuin laji on paperimulperio eli paperimulperipuu (Broussonetia papyrifera), joka kasvaa villiintyneenä myös monilla muilla alueilla Aasian lisäksi, kuten Etelä-Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Se on hieman mulpereita muistuttava nopeakasvuinen lehtipuu, jonka kuoren sisäkerroksesta saadaan kuitumateriaalia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Broussonetia * ITIS: Broussonetia * United States Department of Agriculture (USDA): Broussonetia * Flora of China: Broussonetia Luokka:Mulperikasvit
Akif Samaletdin

Akif Samaletdin (myös nimellä Ali Samaletdin; 31. lokakuuta 1930 Helsinki – 5. huhtikuuta 2005 Helsinki) oli tataaritaustainen suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi HIFK:n SM-sarjajoukkueessa kahdeksan ottelua kaudella 1950–1951 ja teki pelaamissaan otteluissa yhden maalin.Jääkiekkokirja 2020–2021 s.488 Samaletdin saavutti Reino Sirenin ja Yrjö Grönroosin jälkeen pronssimitalin nuorten SM-nyrkkeilyssä sarjassa alle 80 kg vuonna 1949 edustaen Helsingin Nyrkkeilijöitä.Kovia otteluja nuorten SM-nyrkkeilyssä Kouvolassa, Kouvolan Sanomat, 1949, No 111, sivut 1 ja 3, julkaistu 18.10.1949 Samaletdin aloitti jääkiekon pelaamisen tataarien joukkueessa Yolduz, jossa pelasivat myös Halid (1928–1992), Munir (1919–1996) ja Naim (1920–1980) Samaletdin.IFK–Yolduz kiekossa, Helsingin Sanomat, 1949, No 31, sivu 9, julkaistu 2.2.1949 Samaletdin pelasi myös jalkapalloa Yolduzissa maakuntasarjassa.Pelikauden viimeinen maakuntasarjaottelu Lahdessa, Etelä-Suomen Sanomat, 1956, No 244, sivu 11, julkaistu 30.9.1956 Myöhemmin hän kilpaili kartingin SM-lähdöissä luokassa 200 ksm.Moottorisahat valttia Mikro-autojen hupaisassa SM-kilpailussa Hernesaaressa, Helsingin Sanomat, 1962, No 279, sivu 21, julkaistu 15.10.1962 Samaletdin työskenteli Helsingissä ammattikuljettajana.AK jakoi ansiomerkkejä, Suomen Sosialidemokraatti, 1959, No 108, sivu 5, julkaistu 22.4.1959 ==Lähteet== Luokka:Suomen tataarit Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Aspara

Aspara on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Ilkka Aspara (s. 1951), upseeri, kenraaliluutnantti ja Suomen maavoimien komentaja 2008–2011 *Jaakko Aspara (s. 1981), liiketaloustieteilijä, diplomi- insinööri ja professori, Ilkka Asparan poika
Maria Elvira Salazar

Maria Elvira Salazar (s. 1. marraskuuta 1961 Miami, Florida) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko, joka on edustanut Floridan 27. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 2021 lähtien. Hän voitti marraskuun 2020 vaalit demokraattien Donna Shalalaa vastaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Salazarin viralliset kotisivut Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Yhdysvaltalaiset republikaanipoliitikot Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ukraine NOW

Ukraine NOW on Ukrainan valtion virallinen brändi. Se on luotu edustamaan Ukrainaa ulkomailla ja toimimaan maabrändin kehittäjänä. == Historia == Suunnittelusta vastaava 27-jäseninen komitea aloitti toimintansa 10. toukokuuta 2018 saatuaan siihen luvan maan hallitukselta. Taustalla oli selvitys, jonka mukaan kolme Ukrainaan ulkomailla eniten liitettävää sanaa olivat "korruptio", "vallankumous" ja "sota". Uuden brändin tarkoituksena olisi kohentaa kuvaa Ukrainasta maailmalla.. Brändin toteutti Banda Agency -niminen yritys, joka vastasi myös Kiovan euroviisujen brändistä vuonna 2017. Ukrainan maabrändin arvioitiin vuonna 2018 olevan arvoltaan 68 miljardia dollaria. Maan kulttuuriministeriö hyväksyi logon lopullisesti syyskuussa 2018 ja julkaisi samassa yhteydessä ohjeet siitä, miten Ukraine NOW:n logoa tulisi käyttää. Vuonna 2020 Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi alkoi kampanjoida Ukraine NOW -brändin puolesta uudelleen. YouTubessa julkaistussa videossa Zelenskyi tuo esille Ukrainaa etenkin IT-alalle potentiaalisena maana alhaisten verojen vuoksi.. == Vastaanotto == X-Ray nimesi Ukraine NOW:n vuoden 2018 uudelleenbrändäykseksi. Myös Red Dot palkitsi brändin samana vuonna. Ukraine NOW:n logo sai osakseen myös kritiikkiä, koska sen katsottiin muistuttavan liiaksi Pornhubin logoa. == Lähteet == Luokka:Ukrainan ulkopolitiikka
Altamonte Springs

Altamonte Springs on kaupunki Seminolen piirikunnassa, Floridan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 41 496. Altamonte Springs perustettiin vuonna 1920. Altamonte Springsin pormestarina toimii Patricia Bates. == Väestö == Kaupungin asukkaista 71,80 prosenttia on valkoisia, 15,20 prosenttia afroamerikkalaisia, 3,42 prosenttia aasialaisia ja 0,27 prosenttia intiaaneja. 8,83 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 36,4 vuotta. ==Kuvia kaupungista== Tiedosto:Majesty Building, Altamonte Springs, FL.jpg|Majesty Building. Tiedosto:Altamonte Fla Chapel03.jpg|Altamonten kappeli. Tiedosto:Cranes Roost Park.jpg|Cranes Roostin puisto. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaupungin kotisivut Luokka:Floridan kaupungit
WEC

WEC voi tarkoittaa seuraavia asioita * WEC, World Enduro Championship, Enduron maailmanmestaruussarja * FIA World Endurance Championship * World Extreme Cagefighting.
Taavetti Suo-Anttila

Taavetti Suo-Anttila (1832 – 1878 Luumäki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Suo-Anttila oli talollinen, lautamies ja herastuomari Luumäeltä, joka oli talonpoikaissäädyssä Lappeen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1832 syntyneet Luokka:Vuonna 1878 kuolleet
Yrjö Adolf Taskinen

Yrjö Adolf Taskinen (1827 – 3. helmikuuta 1905 Rantasalmi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Taskinen oli talollinen Rantasalmelta, joka oli talonpoikaissäädyssä Rantasalmen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867 ja 1877–1878. Hän oli 1867 säädyn yksityisen valitusvaliokunnan varajäsen ja 1877–1878 mainitun valiokunnan varsinainen jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1827 syntyneet Luokka:Vuonna 1905 kuolleet