EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Audiotyöasema

Audiotyöasema (, DAW, ) tai musiikkityöasema tarkoittaa ohjelmistoa tai muuta elektronista järjestelmää, jolla tuotetaan ja käsitellään musiikkia. Digitaaliset audiotyöasemat ovat olleet olemassa 1970-luvulta lähtien ja ne yleistyivät valtavirrassa 1990-luvulla. Musiikkityöasemalla voidaan tarkoittaa myös koskettimia tai syntetisaattoria. == Historia == Ensimmäiset digitaaliset audiotyöasemat kehitettiin 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Soundstream kehitti ensimmäisen digitaalisen tallentimen vuonna 1977 ja ensimmäisen digitaalisen audiotyöaseman. Soundstreamin järjestelmä yhdisti nauha-aseman, PDP-11/60-minitietokoneen, näytön sekä ohjelmiston. Riittävän edullinen ja nopea tallennusmedia kaupallisen tason työasemalle oli suurin haaste seuraavina vuosina. Vuonna 1979 Fairlight julkaisi Computer Musical Instrument (CMI) -laitteen, jossa oli digitaalinen syntetisaattori ja sampleri sekä sisäänrakennettu kuvaputkinäyttö ja QDOS. CMI ei ollut tietokone, mutta sen tekniikka vaikutti kiintolevytallennuksen kehitykseen, ja siinä oli reaaliaikainen sekvensseri (Page R), jonka sanotaan vaikuttaneen MIDI- sekvensseriin. Kotitietokoneiden markkinat kasvoivat ja henkilökohtaiset tietokoneet kuten Apple II, Atari ST ja Commodore Amiga olivat kehittyneet riittävän tehokkaiksi. Tämän jälkeen Macromedia ja Digidesign aloittivat ohjelmistojen kehittämisen äänen editointiin ja yksinkertaiseen kaksiraitaiseen CD-levyn masterointiin. Vuonna 1994 tuotiin neliraitaiset editorit. Vuonna 1996 julkaistiin 32-raitaiset digitaaliset audiotyöasemat ja niistä tuli teollisuusstandardi. ==Ominaisuudet== Audiotyöasemaa käytetään äänen tallentamiseen (äänitys), muokkaamiseen, miksaukseen ja masterointiin muiden asioiden ohella. Audiotyöasemaa käytetään sekä ammattimaisessa että kotona tehtävässä äänen käsittelyssä. Musiikin luomisen lisäksi audiotyöasemia käytetään äänisuunnittelussa elokuviin ja televisio-ohjelmiin, podcastingissä ja monessa muussa useiden ääniraitojen järjestämisessä ja optimoimisessa. Tarkkaa määrittelyä ei ole mikä on audiotyöasemaohjelmisto, mutta yleisesti ottaen musiikkituotannon ohjelmisto kykenee tallentamaan useaa raitaa korkean tarkkuuden ääntä samaan aikaan, sekä tarjoaa korkeatasoisia äänen muokkauksen ja miksauksen ominaisuuksia. Audiotyöasemat voivat sisältää MIDI-ohjauksen ja virtuaalisia soittimia kuten syntetisaattoreita, rumpukoneita ja samplereita. Tuki kolmansien osapuolien laajennuksille on tullut normiksi ja monet tukevat videon tuomista äänen yhdistämistä varten. ==Ohjelmistot== Ohjelmistoja on sekä kaupallisia että ilmaiseksi saatavia. Esimerkkejä audiotyöasemien ohjelmistoista: * Ableton Live * Ardour * Pro Tools == Katso myös == * MIDI == Lähteet == Luokka:Digitaalinen ääni
Eino Karrakoski

Kaarlo Eino Karrakoski (12. joulukuuta 1901 Lohja – 28. helmikuuta 1986 Lohja) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Karrakosken vanhemmat olivat maanviljelijä Kaarlo Oskari Karrakoski ja Mathilda Vilhelmina Veranen ja puoliso vuodesta 1930 Irma Emma Kaisa Pantsar. Karrakoski tuli ylioppilaaksi Lohjan yhteiskoulusta 1921 ja valmistui agronomiksi 1927. Hän oli Muuruvedellä maamieskoulun opettaja 1927–1928, Pohjois-Karjalan tietopuolisen karjanhoitokoulun johtaja 1928–1929, Lohjan Maidonmyyntiosuuskunnan, vuodesta 1940 Maatalousosuuskunta Tuotte, toimitusjohtaja 1929–1955 ja Lohjan Osuusteurastamon, vuodesta 1935 Länsi- Uudenmaan Osuusteurastamo, toimitusjohtaja 1929–1964. Kansanhuoltoministeriön toimistopäällikkö hän oli 1940–1941. Karraskoski oli Lohjan kunnanvaltuuston jäsen 1935–1944 ja hänellä oli myös useita muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Karrakoski oli reservin kapteeni (1942). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1962. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Lohjan kaupunginvaltuutetut Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Hyväntahtoinen lähettiläs

__NOTOC__ Hyväntahtoinen lähettiläs on Sepi Kumpulaisen studioalbumi, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2022. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Soundi: Arvio: Sepi Kumpulainen palaa bändin kera – laulavan talonmiehen levyltä löytyy varsin koskettava kappale Viitattu 2.11.2022. == Lähteet == Luokka:Sepi Kumpulaisen albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Reino Lahtikari

Reino Armas Lahtikari, vuoteen 1950 Lahtinen (15. marraskuuta 1906 Tampere – 29. kesäkuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen kuljetusalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Lahtikarin vanhemmat olivat kauppias Johan Henrik Lahtinen ja Eleonoora Kristiina Blomberg ja puoliso vuodesta 1935 Aune Teresia Mäkinen. Lahtikari kävi Tampereen kauppakoulun 1927 ja teki opintomatkoja useisiin eri maihin. Hän oli Kuljetusliike Oy:n konttorinhoitaja 1925–1930 ja Kuljetuskeskus Oy:n, vuodesta 1952 Kiitolinja Oy, perustaja 1930, toimitusjohtaja 1930–1972 ja hallituksen puheenjohtaja 1972–1979. Lahtikari Oy:n, vuodesta 1977 Lahtikari-Yhtymä Oy, perustaja ja toimitusjohtaja hän oli vuodesta 1974, Kotkan Kuljetus Oy:n johtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1957, Euroexpress Oy:n johtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1958 ja sveitsiläisen Eurotrans-yhtymän perustajia ja johtokunnan jäsen vuodesta 1961. Lahtikari oli myös Lauttalahden tilan omistaja Kangasalla vuodesta 1940 ja toimi Tampereen teollisuuspiirin liikennepäällikkönä 1941–1944. Hän perusti nimeään kantavan Reino Lahtikarin säätiön 1983. Ammuntaa harrastanut Lahtikari oli haulikkoammunnan Suomen mestari yhteensä kolmetoista kertaa. Hänellä oli useita kuljetusalan ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Lahtikari oli reservin ylivääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1962.Kuka kukin on 1978, s. 474. Viitattu 29.9.2022. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset lahjoittajat Luokka:Suomalaiset ampujat Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Kirsi Hytönen

Kirsi Hytönen (s. 1957) on helsinkiläinen toimittaja ja kirjailija. Hän on toiminut Helsingin Sanomien ja Talouselämä-lehden taloustoimittajana ja viestintäalan yrittäjänä sekä kolumnistina. Hänen esikoiskirjansa Naisen kolmas elämä (Basam Books 2020) käsittelee keski-ikäisen naisen seksuaalisuutta ja avoimia suhteita. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Asiatonta oleskelua

Asiatonta oleskelua on suomalaisen laulaja-lauluntekijän Litku Klemetin 28. lokakuuta 2022 julkaistu studioalbumi. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säv. ja san. Sanna Klemetti. # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Sanna Klemetti – laulu, Wurlitzer-sähköpiano, piano, syntetisaattorit (Korg Poly 800, Moog) * Pekka Tuomi – taustalaulu, kitarat, saksofoni, syntetisaattorit (Alpha Juno, Moog), perkussiot, rumpukone & ohjelmointi * Aleksi Muhonen – taustalaulu, sähköbasso, tamburiini * Sami Keinänen – taustalaulu, rummut, perkussiot == Vastaanotto == Soundin kriitikot valitsivat levyn vuoden parhaaksi suomalaiseksi albumiksi. Albumi palkittiin Emma-gaalassa 2023 vuoden rock- albumina. === Arvostelut === * Desibeli.net: Litku Klemetti: Asiatonta oleskelua Viitattu 27.10.2022. * Helsingin Sanomat: Litku Klemetin uutuus on ali­suoriutumisen ylistys Viitattu 1.11.2022. * Kulttuuritoimitus: Ei auta enää itkut, ei aineet eikä litkut – arviossa Litku Klemetin Asiatonta oleskelua Viitattu 31.10.2022. * Soundi: Arvio: Litku Klemetti pyytää lauluissaan lupaa epäonnistua, mutta tekee viiden tähden albumin – Asiatonta oleskelua on avoin ja rohkea levy Viitattu 27.10.2022. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Litku Klemetin albumit
Karrakoski

Karrakoski on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Eino Karrakoski (1901−1986), osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, yritysjohtaja, rehtori ja kauppaneuvos *F. M. Karrakoski (aik. Johansson, 1888−1968), kirjailija, toimittaja ja kotiseutumies.
John Torrey

John Torrey (1796–1873) oli yhdysvaltalainen kasvitieteilijä. Hän syntyi New Yorkissa William Torreyn ja Margaret Nichols Torreyn perheeseen. John Torrey oli toinen perheen yhdeksästä lapsesta. Perhe muutti vuonna 1811 Greenwichiin ja John tutki yhdessä veljensä Williamin kanssa lähialueiden ympäristöä. John oli jo nuoresta pitäen kiinnostunut luonnosta ja kiinnostuksensa myötä hän päätyi lopulta kasvitieteen pariin. Vuonna 1814 John Torrey kirjautui sisään New Yorkin lääketieteelliseen korkeakouluun College of Physicians and Surgeons, joka on nykyisin osa Columbian yliopistoa. Siellä hän opiskeli muun muassa David Hosackin ja Samuel Mitchillin alaisuudessa. Torrey oli myös yksi New Yorkin lyseon, nykyisen New Yorkin tiedeakatemian (New York Academy of Sciences), perustajajäsenistä. Vuosina 1818–1822 Torrey opiskeli lääketiedettä, vaikka halusikin eniten kasvitieteilijäksi. Torreyn ensimmäinen virallinen painettu kirja oli vuonna 1819 julkaistu A Catalogue of Plants, Growing Spontaneously Within Thirty Miles of the City of New York. Kirja oli raporttimainen teos, jonka Torrey koosti yhdessä muiden lyseon jäsenten kanssa, mutta kirjan myötä Torrey pääsi amerikkalaisen kasvitieteen parrasvaloihin. Opintojensa jälkeen Torrey teki pitkän uran tieteellisenä opettajana ja hänet nimitettiin kemian, geologian ja mineralogian professoriksi West Pointissa vuonna 1824. Sen jälkeen hän opetti College of Physicians and Surgeonsissa, Princetonin yliopistossa sekä New Yorkin yliopistossa. Kasvitieteilijänä Torrey oli tuottoisa kirjoittaja ihan uransa alusta lähtien. Useiden muiden kasvitieteilijöiden tavoin Torrey tutki, luokitteli ja kuvasi eri tutkimusmatkoilta hänelle tuotuja kasvinäytteitä. Tällaisista näytteistä Torrey kuvasi ja nimesi muun muassa Erigeron canus -kallioislajin, Krameria lanceolata -ratanialajin sekä Acer glabrum -vaahteralajin. Luutnantti John Charles Frémontin johtamilta viideltä tutkimusmatkalta tuotiin yhteensä yli 1000 näytettä, joista kuvattiin yhteensä 137 uutta lajia ja 19 uutta sukua. Yksi noista suvuista nimettiin Torreyn mukaan nimellä Torreya. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset kasvitieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Vuonna 1796 syntyneet Luokka:Vuonna 1873 kuolleet
Korttila (sukunimi)

Korttila on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Aksa Korttila (s. 1990), näyttelijä *Veikko Korttila (1903−1987), eversti ja yleisesikuntaupseeri
Juhani Tähkävuori

Juhani Tähkävuori (s. 23. kesäkuuta 1979) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän edusti Veikkausliigassa FC Jazzia kaudella 2003. Hän on pelannut myös kaksi poikien maaottelua. Pelaajauransa jälkeen Tähkävuori on toiminut muun muassa HIFK Fotbollin myyntiorganisaatiossa. Syyskuussa 2022 Tähkävuori nimitettiin TPS:n myyntitehtäviin. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Myötätuulen koulu

Myötätuulen koulu on Porin Tiilimäellä sijaitseva erityiskoulu, joka aloitti toimintansa vuonna 2020. Koulu antaa yksilöllistä erityisopetusta oppilaille, joilla on vaikeuksia muun muassa lukemisessa, kuulemisessa ja keskittymisessä. Osana koulua toimii myös pienryhmä lastensuojelulaitos Säikässä. == Historia == Koulu perustettiin, kun Herttuan koulu ja Kallelan koulu yhdistettiin. == Koulurakennus == Koulu toimii tällä hetkellä Porin Tiilimäellä Satasairaalan vieressä sijaitsevassa rakennuksessa. Myöhemmin koulun on tarkoitus siirtyä Lyseokortteliin entisen Kallelan koulun tiloihin. == Rehtorit == * Petri Toivonen (2020->) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Myötätuulen koulun nettisivut :Luokka:Porin oppilaitokset Luokka:Porin oppilaitokset Luokka:Suomen peruskoulut
Laçınin käytävä

Laçınin käytävä on Armenian ja Vuoristo-Karabahin yhdistävä tiealue Azerbaidžanissa. Käytävä määriteltiin vuonna 2020 Armenian–Azerbaidžanin sodan rauhansopimuksessa, ja Venäjä asetti rauhanturvaajat suojaamaan käytävää. Käytävän alueella asuu noin 200 ihmistä. Venäjä veti osan rauhanturvaajistaan pois Ukrainan sodan vuoksi syksyllä 2022, jolloin alueella alkoivat taas levottomuudet. ==Lähteet== Luokka:Vuoristo-Karabah
Mäntykäärmekorento

Mäntykäärmekorento (Raphidia ophiopsis) on käärmekorentojen heimoon (Raphidiidae) kuuluva hyönteislaji. Suomessa laji on luokiteltu vakiintuneeksi ja elinvoimaiseksi esiintyen laajasti koko valtakunnan alueella.Laji.fi: Mäntykäärmekorento (Raphidia ophiopsis) Laajemmin mäntykäärmekorentoa esiintyy lähinnä Ruotsissa ja Norjassa sekä osissa Keski-Eurooppaa.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Raphidia ophiopsis Lajilla esiintyy useita alalajeja.University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Raphidia ophiopsis Mäntykäärmekorento saalistaa ainakin punalatikkaa (Aradus cinnamomeus) ja ukkoniluria (Dendroctonus micans).Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Raphidia ophiopsis == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Mäntykäärmekorento (Raphidia ophiopsis) *UniProt: Taxonomy - Raphidia ophiopsis Luokka:Uussiipiset
Hiltulanlahden työväentalo

Hiltulanlahden työväentalo oli Kuopion kaupungin Hiltulanlahden kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Hiltulanlahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907, ja yhdistys liittyi samalla SDP:hen. Perustamisvuonna yhdistyksellä oli 20 jäsentä. Talo valmistui vuonna 1910 erääseen maatilaan kuuluvan torpan maille. Vuonna 1912 tilan omistaja käski yhdistystä purkamaan talon väittäen, ettei ollut antanut sen rakentamiseen lupaa. Asiaa käsiteltiin käräjillä, kuultiin todistajia, joiden mukaan talo oli rakennettu maanomistajan luvalla, ja lopulta esitettiin kuitteja, jotka todistivat isännän olleen tietoinen työväentalon rakentamisesta. Vuonna 1922 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja seuraavana vuonna talo takavarikoitiin. Vuonna 1931 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla. Talo myytiin pakkohuutokaupassa suojeluskunnalle. Suojeluskunta puolestaan myi talon yksityiselle asuintaloksi. Vuonna 1945 yhdistys anoi taloa takaisin, mutta yksityiselle siirtynyt omistus esti sen palautuksen. ==Toimintaa työväentalolla== Raittiusyhdistys järjesti talolla iltamat vuonna 1913. Helmikuussa 1923 taas järjestettiin työväen mielenosoituskokous, johon kovasta pakkasesta huolimatta tuli noin 50 osallistujaa. Samana vuonna talolla vietettiin vappujuhlaa, jonka ohjelmassa oli laulua, puheita, soittoa, näytelmiä ja lopuksi tanssia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat
Kuopion suojeluskuntapiiri

Kuopion suojeluskuntapiiri oli Suojeluskuntajärjestön alueellista organisaatiota Pohjois-Savossa. Toiminnan keskeisiä käynnistäjiä olivat Armas Saastamoinen, Oskar Larsson, Fjalar Andersin, Hannes Saarinen, Antti Kaukonen, Yrjö Tuomikoski ja Jussi Canth.Hersalo 1966, 359 Kuopion suojeluskuntapiiri käsitti myös Iisalmen alipiirin. Piirin johtoon Sotilaskomitea (MK) määräsi Venäjän armeijassa palvelleen ratsumestari Carl Wilhelm Malmin.Korpisaari 2009, 72, 306-308 Kuopion piirissä otettiin käyttöön ilmeisesti ensimmäinen jäsenten vala eli suojeluskuntavakuutus. > Kaiken sen nimessä, mikä minulle on pyhintä ja kalleinta vannon minä (N.N.) > työskenteleväni tämän maan ja kansan hyväksi ja tarvittaessa olen valmis > uhraamaan henkeni tämän pyhän asian puolesta sekä etten milloinkaan tule > ilmiantamaan johtajiani ja tovereitani. ==Kuopion suojeluskuntapiiriin kuuluneita suojeluskuntia== Kuopion suojeluskuntapiiri Kuopion suojeluskuntapiiri Kuopion suojeluskuntapiiri Kuopion suojeluskuntapiiri Kuopion suojeluskuntapiiri Kuopion suojeluskuntapiiri Kuopion suojeluskuntapiiri Kuopion suojeluskuntapiiri Kuopion suojeluskuntapiiri suojeluskunta perustettu alue Kuopio aktivistista toimintaa vuodesta 1915 lähtien, palosuojeluskunta perustettiin 25. heinäkuuta 1917 I Siilinjärvi (Kuopion maalaiskunta) heinä-elokuu 1917 VIII Vehmersalmi (Kuopion maalaiskunta) tammikuu 1918 VI Riistavesi VI Tuusniemi VI Karttula 4. marraskuuta 1917 XIII Pielavesi helmikuu 1918 XII Keitele XII Suonenjoki marraskuu 1917 III Leppävirta syyskuu 1917 II Heinävesi sisällissodan aikana V Kaavi marraskuusta 1917 lähtien toimintaa koko pitäjässä XV Iisalmi (Iisalmen alipiiri) 4. joulukuuta 1917 X Kiuruvesi marraskuu 1917Hersalo 1966, 367 XI Vieremä XI Hersalo 1966, 364-366Selén & Pylkkänen 2004,557 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suojeluskunta
Kurkimäen työväentalo

Kurkimäen työväentalo oli Kuopion kaupungin Kurkimäen kaupunginosassa sijainnut työväentalo. Vuoteen 1968 saakka Kurkimäki kuului Kuopion maalaiskuntaan. ==Historiaa== Kurkimäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistys liittyi seuraavana vuonna SDP:hen. Tuolloin yhdistyksellä oli 21 jäsentä. Oma talo valmistui yhdistyksen 10-vuotisjuhlaan vuonna 1916. Rahaa taloa varten alettiin kerätä jo vuonna 1907 iltamilla, joiden ohjelmassa oli muun muassa soittoa, puhe, runo, satu, näytelmä ja lopuksi tanssia. Iltamat järjestettiin yksityishenkilön talossa. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja se ilmeisesti lakkautettiin. Vuonna 1925 perustettiin Kurkimäen Työväen ja Pienviljelijäin yhdistys, joka ryhtyi käyttämään työväentaloa. Vuonna 1930 talo suljettiin kommunistilakien nojalla, ja se ilmeisesti pysyi suljettuna aina vuoteen 1935 saakka, sillä tuolloin järjestettiin talon avajaisjuhlat. Juhlan järjestäjänä oli Työväen Urheiluliitto TUL, ja talo oli "ääriään myöten" täynnä. Talo toimi ilmeisesti vuodesta 1945 aina 1960-luvulle saakka SKDL:oon kuuluvana. Sittemmin se on myyty yksityiselle asuintaloksi. ==Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1921 yhdistys järjesti talollaan iltamat, joista saadut tulot luovutettiin Neuvosto-Venäjän hädänalaisten auttamiseksi. Seuraavana vuonna järjestettiin Tapaninpäivän tanssit. Vuonna 1939 talolla pidettiin naisten valistustilaisuus. Ei ole tiedossa, mikä taho tilaisuuden järjesti, mutta paikalle toivottiin etenkin "vähäväkisiä". == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat
Kuopion Niemisjärven työväentalo

Niemisjärven työväentalo oli Kuopion kaupungin (tuolloin Kuopion maalaiskunnan) Niemisjärven kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Niemisjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1910, jolloin se myös liittyi SDP:hen. Perustamisvuoden lopulla yhdistyksessä oli 22 jäsentä. Talon rakentaminen aloitettiin vuonna 1916, ja se valmistui vuonna 1920 tai 1921. Yhdistys liittyi 1920-luvun alussa Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja talo takavarikoitiin. 1930-luvun alussa yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla, ja talo myytiin valtion huutokaupassa vuonna 1932. ==Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1920 Niemisjärven ja Itä-Karttulan sosialidemokraattiset nuoriso-osastot järjestivät talolla yhteiset nuorisojuhlat. Vuonna 1922 yhdistys järjesti talollaan kuusijuhlan. Juhannusaattona 1923 talolla järjestettiin kokko-tanssit, joihin oli vapaa pääsy. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat
Anttu Harlin

Antrea Elias "Anttu" Harlin (s. 1980) on suomalainen tuottaja, kirjailija ja yrittäjä. Hän on animaatioihin keskittyneen Gigglebug Entertainment- tuotantoyhtiön toimitusjohtaja ja perustaja. Yhtiö on luonut esimerkiksi Kikattava Kakkiainen- ja Keltainen lumimies- sarjat. == Ura == Ollessaan 18-vuotias Anttu Harlin oli puoli vuotta Meksikossa enonsa Renny Harlinin ohjaaman Deep Blue Sea -elokuvan kuvauksissa osana lavasteryhmää. Lukion ja armeijan jälkeen hän on valmistunut Brightonin yliopistosta, jossa hän opiskeli kolme vuotta teatteria ja visuaalisia taiteita. Työharjoittelunsa hän teki Harlinin Mindhunters-elokuvan jälkituotannossa Lontoossa. Tämän jälkeen Harlin perusti oman studion, jossa hän teki muun muassa musiikkivideoita, dokumentteja ja mainoksia. Hän työskenteli myös helsinkiläisessä animaatiostudiossa, jossa hän tutustui animaattoreihin ja hahmosuunnittelijoihin, esimerkiksi Joonas Uttiin. Harlin ja Utti perustivat Gigglebug Entertainment- yhtiön vuonna 2013. Miehet olivat tutustuneet vuonna 2011, kun Utti esitteli Harlinille ideaansa tarttuvasta naurusta ja he olivat alkaneet suunnittella idean ympärille pelisovellusta. Sovellus julkaistiin yrityksen ensimmäisenä toimintavuonna ja Harlin ja Utti alkoivat ideoida keskenään myös Keltainen lumimies -hahmoa. Keväällä 2015 Kikattava Kakkiainen -sarja sai ensiesiintymisensä Pikku Kakkosessa ja Otava julkaisi ensimmäisen Kikattava Kakkiainen -kirjan. Yhtiö on tehnyt yhteistyötä muun muassa Disneyn kanssa, kun Harlin ja Utti suunnittelivat Disney Channelille uuden sarjan, joka pohjautui 101 dalmatialaisia -elokuvaan. == Tunnustuksia == *Vuonna 2016 julkaistu DJ Kakkiainen voitti Emman == Tuotantoja == === Animaatiosarjat === Harlin on toiminut muun muassa *päätuottajana Keltainen lumimies-sarjassa. *tuottajana Nickelodeonin julkaisemssa The BeadBuds, Let's Jam! -animaatiosarjassa === Kirjat === Harlin ja Utti ovat julkaisseet useita lastenkirjoja: *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen: naurunappikirja, 2015 *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja jymy-yllätys: metelinappikirja, 2016 *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja bändi: musiikkinappikirja, 2017 *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja Neiti Siilin avaruuskivi, 2018 *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja City-Kanin skeittilauta, 2018 *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja Herra Hirven hiekkalinna, 2019 *Harlin & Utti: Kikattava Kakkiainen ja Setä Simarusinan käpygolf, 2020 === Muut === Harlin ja Utti ovat julkaisseet myös musiikkia ja muita äänitallenteita: *Kikattava Kakkiainen: DJ Kakkiainen -CD, 2016 *Kikattava Kakkiainen: Juostaan diskoon! -CD, 2018 *Aamusatu : Kikattava Kakkiainen ja Kukkuluuruu -äänitallenne, 2019 ==Yksityiselämä == Anttu Harlin on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Hän on Renny Harlinin sisarenpoika. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset televisiotuottajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Emma-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
NHL-kausi 2022–2023

NHL-kausi 2022–2023 oli National Hockey Leaguen 105. kausi. Runkosarja alkoi 7. lokakuuta 2022 Prahassa pelatulla kahdella ottelulla. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Colorado Avalanche. Vuoden 2022 varaustilaisuuden ensimmäisen varauksen sai Montreal Canadiens, joka varasi slovakialaishyökkääjä Juraj Slafkovskýn. Slafkovský oli ensimmäinen koko varaustilaisuuden ykkösenä varattu slovakialainen pelaaja sekä ensimmäinen suomalaisesta joukkueesta varattu ykkösvaraus. == Kauden ohjelma == === Euroopassa pelatut ottelut === * Nashville Predators ja San Jose Sharks kohtasivat toisensa Prahan O2-areenalla 7. ja 8. lokakuuta 2022. * Colorado Avalanche ja Columbus Blue Jackets kohtasivat toisensa Tampereen Nokia Arenalla 4. ja 5. marraskuuta 2022. === Ulkoilmaottelut === * NHL Winter Classic -ottelu pelattiin 2. tammikuuta 2023. Boston Bruins isännöi Pittsburgh Penguinsia Fenway Park -stadionilla, joka on MLB-joukkue Boston Red Soxin kotikenttä. * Stadium Series -ottelu pelattiin 18. helmikuuta 2023. Carolina Hurricanes isännöi Washington Capitalsia Carter-Finley Stadiumilla, joka on Pohjois-Carolinan yliopistojoukkue NC State Wolfpackin jalkapallokenttä. === Tähdistöottelu === * Kauden tähdistöottelu 2023 All-Star Game pelattiin Florida Panthersin kotiareena FLA Live Arenalla viikonloppuna 3.–4. helmikuuta 2023. == Tilastot == === Pistepörssi === Runkosarja Sija Pelaaja 1\. Connor McDavid 64 89 153 2\. Leon Draisaitl 52 76 128 3\. David Pastrňák 61 52 113 4\. Nikita Kutšerov 30 83 113 5\. Nathan MacKinnon 42 69 111 6\. Jason Robertson 46 63 109 7\. Matthew Tkachuk 40 69 109 8\. Mikko Rantanen 55 50 105 9\. Ryan Nugent-Hopkins 37 67 104 10\. Elias Pettersson 39 63 102 Pudotuspelit Sija Pelaaja 1\. Jack Eichel 6 20 26 2\. Jonathan Marchessault 13 12 25 3\. Matthew Tkachuk 11 13 24 4\. Mark Stone 11 13 24 5\. Roope Hintz 10 14 24 6\. Chandler Stephenson 10 10 20 7\. Connor McDavid 8 12 20 8\. Leon Draisaitl 13 5 18 9\. Jason Robertson 7 11 18 10\. Ivan Barbašov 7 11 18 === Maalivahtien tilastot (voitot) === Runkosarja Pelaaja Linus Ullmark 49 40 6 2 93,8 % Aleksandr Georgijev 62 40 16 5 91,9 % Igor Šestjorkin 58 37 13 3 91,6 % Jake Oettinger 62 37 11 5 92,0 % Connor Hellebuyck 64 37 26 4 92,0 % Pudotuspelit Pelaaja Sergei Bobrovski 19 12 6 1 91,6 % Adin Hill 16 11 4 2 93,2 % Jake Oettinger 19 10 9 1 89,5 % Philipp Grubauer 14 7 7 0 90,3 % Laurent Brossoit 8 5 2 0 89,4 % == Sarjataulukko == === Itäinen konferenssi === ===Läntinen konferenssi=== == Pudotuspelit == ;Selite * A1, A2, A3 – Atlantin divisioonan ensimmäinen, toinen ja kolmas * M1, M2, M3 – Metropolidivisioonan ensimmäinen, toinen ja kolmas * C1, C2, C3 – Keskisen divisioonan ensimmäinen, toinen ja kolmas * P1, P2, P3 – Tyynenmeren divisioonan ensimmäinen, toinen ja kolmas * WC – Villin kortin joukkueet == Lähteet == Luokka:NHL-kaudet Luokka:Jääkiekkosarjojen kausi 2022–2023
Hunter Sansone

Hunter Sansone (s. 2. joulukuuta 1993) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Icicle Jr. (Cameron Mahkent) DC Comicsin sarjassa Stargirl. Hän esiintyi myös Disney+-sarjassa Safety, esittäen Daniel Morrelia. ==Nuoruus== Sansone syntyi Catherine ja Gregg Sansonille. Hän kasvoi St. Missourissa farmilla perheen ainoana lapsena. Sansone kiinnostui jo nuorena näyttelemisestä, osittain siksi että hänen äitinsä oli laulaja. Sansone valmistui lukiosta vuonna 2012, ja hän muutti samana vuonna Los Angelesiin, aloittamaan näyttelijän uransa. ==Ura== Muutettuaan Los Angelesiin, Sansone otti useita näyttelijän kursseja. Hänen ensimmäinen roolinsa oli lyhytelokuvassa The Trigger. Tämän jälkeen hän on näytellyt useissa pienemmissä rooleissa, ennen kuin sai roolin vuoden 2019 CWn Stargirl- sarjassa. Stargirlin jälkeen Sansone on esiintynyt Disneyn Safety-sarjassa sekä vuoden 2022 lyhytelokuvassa A Brother Story. ==Lähteet== Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Kuopion Melalahden työväentalo

Melalahden työväentalo oli Kuopion kaupungin Melalahden kylässä sijainnut työväentalo. Melalahti oli Riistaveden kunnan keskustaajama, kunnes Riistavesi liitettiin Kuopioon vuonna 1973. ==Historiaa== Melalahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talo valmistui vuonna 1909. Rahaa talon rakentamiseen kerättiin muun muassa arpajaisilla. Talossa oli neljä huonetta; se oli ilmeisesti Harju-nimisen tilan päärakennus. Vuonna 1921 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vuonna 1923 talo takavarikoitiin väliaikaisesti. 1930-luvun alussa talo suljettiin jälleen ja yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla. Sitä ennen yhdistys kuitenkin myi talonsa Kuopion sosialidemokraattiselle piirijärjestölle, luultavasti estääkseen talon takavarikoinnin valtiolle. Alkuvuodesta 1937 kihlakunnanoikeus kuitenkin mitätöi kaupan, ja hovioikeus vahvisti mitätöinnin. Piirijärjestö vei asian korkeimpaan oikeuteen, mutta tuomio ei muuttunut. Keväällä 1938 talo myytiin valtion pakkohuutokaupalla Riistaveden kunnalle. Kunta muutti työväentalon kansakouluksi, mahdollisesti purki sen ja siirsi sen toiseen paikkaan. Vuonna 1939 yhdistyksen uudelleen perustamista suunniteltiin. Ilmeisesti tämä onnistuikin, sillä yhden lähteen mukaan Melalahden työväenyhdistys liittyi vuonna 1945 SKDL:n. ==Toimintaa työväentalolla== Heinäkuussa 1913 yhdistys järjesti kesäjuhlan talollaan. Ohjelmassa oli muun muassa näytelmä ja urheilua. Vuonna 1912 työväentalolla pidetyissä perheiltamissa paikalle tuli ”majatalon poika” häiriköimään humalassa. Ovenvartijan huomautettua, että tilaisuus oli vain työväenyhdistyksen jäsenille, poika yritti väkisin sisälle, rikkoi ovenkahvan ja koetti rikkoa myös ikkunoita. Vuonna 1928 talolla järjestettiin Tapanin tanssit. Myös Melalahden Osuuskauppa piti talolla kokouksiaan. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Melalahti (Kuopio)
Vehmasmäen työväentalo

Vehmasmäen työväentalo oli Kuopion kaupungin (tuolloin Kuopion maalaiskunnan) Vehmasmäen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Vehmasmäen työväenyhdistys (myöhemmin Vehmasmäen Työväen ja Pienviljelijäin yhdistys) perustettiin vuonna 1916. Perustamisvuoden lopulla yhdistyksessä oli 50 jäsentä, ja se oli liittynyt SDP:hen. 1920-luvun alussa yhdistys kuitenkin liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Vehmasmäen työväenyhdistyksestä tosin löytyy maininta jo vuodelta 1907, joten mahdollisesti sen toiminta välillä hiipui ja käynnistettiin sitten uudelleen. Talo valmistui vuonna 1923 ja takavarikoitiin lähes saman tien. Yhdistys lakkautettiin vuonna 1931 kommunistilakien nojalla, ja talo oli väliaikaisesti suljettu jo edellisenä vuonna. Vuonna 1933 lakkautettiin myös yhdistyksen alainen Voimistelu- ja urheiluseura Virkistys. Kuopion sosialidemokraattinen piiri osti talon jossain vaiheessa, mahdollisesti jo pian vuoden 1923 takavarikon jälkeen. Heinäkuussa 1925 vasemmistoradikaali sanomalehti Pohjan Voima kertoi, että sosialidemokraatit aikoivat ”vallata” Vehmasmäen työväentalon itselleen. Jutussa viitattiin Kuopion sosialidemokraattisen piirin johtavaan rooliin aiemmissa ”anastusyrityksissä”, joten siinä luultavasti on kyse edellä mainitusta talon ostosta. Jutun mukaan asiassa oli päädytty oikeuteenkin. Talo on sittemmin myyty eteenpäin, eikä yhdistys ole enää toiminnassa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat
Musta pilvi

Musta pilvi () on vuonna 1957 ilmestynyt romaani, jonka kirjoitti brittiläinen astrofyysikko Fred Hoyle (1915–2001). Se kertoo suunnattoman suuresta älykkäästä kaasupilvestä, joka ilmestyy aurinkokuntaan ja uhkaa tuhota elämän maapallolla peittäessään auringon. Kertomus alkaa, kun norjalainen tähtitieteilijä teleskooppeineen näkee merkillisen mustan täplän Orionin tähtikuviossa. Tarina sijoittuu vuoteen 1964 eli romaanin ilmestymisajan kannalta lähitulevaisuuteen.Hoyle 1985, s. 9 Kirja ilmestyi suomeksi vuonna 1961 Mirja Tolsan kääntämänä ja Kariston kustantamana. Toinen painos ilmestyi 1985. Kirja on jännitysromaani ja yhteiskuntasatiiri. Evoluutiobiologi Richard Dawkinsin mielestä kirja on "kaikkien aikojen parhaita science fiction -romaaneja". == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Avaruusolennot Luokka:Vuoden 1957 kirjat Luokka:Brittiläiset romaanit
Carquinezinsalmi

Carquinezinsalmi on salmi, joka yhdistää San Pablon lahden Suisun Bayhyn Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltiossa, Solanon ja Contra Costan piirikunnan rajalla. Salmi on noin 13 kilometriä pitkä ja 1–2 kilometriä leveä, ja sitä reunustavat jyrkät kalliot. Sen kautta kulkeutuu merivettä Suisun Bayn ja edelleen Sacramento- ja San Joaquin -joen suistoalueelle, mikä aiheuttaa ajoittain ongelmia maanviljelylle ja vedentuotannolle. Salmi ilmeisesti syntyi noin 620 000 vuotta sitten, kun sulavat jäätiköt saivat Keskuslaaksoa peittäneen Corcoranjärven pinnan kohoamaan ja sen vedet murtautuivat salmen kohdalta Tyyneenmereen. Carquinezinsalmen pohjoisrannalla sijaitsevat Vallejon ja Benician kaupungit Solanon piirikunnassa ja etelärannalla Crockettin, Port Costan ja Martinezin kaupungit Contra Costan piirikunnassa. Sen yli on rakennettu kaksi siltaa. Carquinezin silta muodostuu itse asiassa kahdesta sillasta: vuonna 1958 valmistuneesta ulokesillasta ja vuonna 2003 valmistuneesta riippusillasta, joiden kautta Interstate 80 kulkee Vallejosta Crockettiin. Salmen läpi kulkee noin 10 metrin syvyinen laivaväylä, jota myöten valtamerialukset pääsevät Stocktoniin ja Sacramentoon saakka. Salmi on saanut nimensä karkineista (), joita eli sen ympäristössä tuhansien vuosien ajan. == Lähteet == Luokka:Kalifornian salmet
Arp 147

Arp 147 on spiraaligalaksin ja elliptisen galaksin muodostama rengasgalaksipari noin 430 miljoonan valovuoden päässä Maasta Valaskalan tähdistössä. Kahden galaksin yhteentörmäys on tuottanut huomattavaa uusien tähtien muodostumista. Toisen galaksin läpimitta on 30 000 valovuotta ja se koostuu hiljattain muodostuneista erittäin massiivisista tähdistä. Renkaalla on yhdeksän röntgenlähdettä, joiden on kirkkautensa vuoksi oltava mustia aukkoja massaltaan 10–20 Auringon massaa. == Lähteet == Luokka:Galaksit
Alta (Utah)

Alta on kunta (town) Yhdysvalloissa Utahin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 228 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Salt Laken piirikunnassa. Alta on suosittu laskettelualue, ja siellä sataakin noin 14 metriä lunta vuosittain. Alta sijaitsee noin 45 kilometrin päässä Salt Lake Citystä. == Väestö == Vuonna 2020 Altan 228 asukkaasta valkoisia oli 92,1 %. Asukkaista 3,5 % kuului johonkin muuhun rotuun, ja 4,4 % asukkaista asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. Asukkaista 2,6 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 2,0 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Utahin kunnat
Chondrós

Chondrós () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Sýmin saaren pohjoispuolella, länteen Nímoksesta. Saaren pinta-ala on noin 0,19 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Chondrós kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on Sýmin ympäristön muiden pienten lähisaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta. == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Kreikan Natura- alueet Luokka:Sými
Daskaleió (Psará)

Daskaleió () eli Daskalió (Δασκαλιό) eli Dakalió (Δακαλιό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Psarán saaren länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,002 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Daskaleió kuuluu Psarán kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Muinaisina aikoina saari oli yhteydessä Psarán pääsaareen kannaksen välityksellä muodostaen luonnonsataman. Se oli osa Archontíkin pronssikautista asutusta. Osmanien suorittaman vuoden 1824 Psarán verilöylyn aikaan Daskaleió oli läheisen Ágio Nikolákin ohella psarálaisten viimeisiä pakopaikkoja. == Lähteet == Luokka:Pohjoisen Egean saaret Luokka:Psará
Daskalió (Kykladit)

Daskalió () eli Daskaleió (Δασκαλειό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin, ja sijaitsee Kéroksen saaren länsirannikon edustalla. Saaren pinta- ala on 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Daskalió kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Daskalión etäisyys Kéroksesta on noin 100 metriä. Saari tunnetaan osana kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologista kohdetta Kávos-Daskalió, jonka toinen puoli sijaitsee Kéroksen puolella Kávoksessa. Kávoksen ja Daskalión asutus on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin ajalle noin 2800–2200 eaa. Daskalíolla sijaitsi asutuksen linnoitettu osa, joka muodosti valkoisella kivellä päällystetyn pyramidimaisen kukkulan. Saarta on tutkittu vuodesta 1965. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kéros Luokka:Kykladiset arkeologiset kohteet Luokka:Pienet Kykladit
Delfíni

Delfíni () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Límnoksen saaren pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,024 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Delfíni kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren suurin korkeus on noin 20 metriä merenpinnasta laskettuna. == Lähteet == Luokka:Límnos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Diapórti

Diapórti () eli Diapóri (Διαπόρι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Sámoksen saaren pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,021 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Diapórti kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saari on osa Samían kaupunkiyhdyskuntaa. == Lähteet == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Diapóri

Diapóri () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa: * Diapóri, saari Korakonísian saariryhmässä Amvrakikóslahdessa * Diapóri, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Thásosta * Diapórti eli Diapóri, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Sámosta == Katso myös == * Diapória Nisiá, Argo-Saronisiin saariin kuuluva saariryhmä lähellä Aíginaa
Diavátes (Dodekanesia)

Diavátes (, myös Diavatés, Διαβατές) on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Sýmin saaren länsipuolella. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti Diavátesin saaret kuuluvat Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Diavátesin saaret ovat Sýmin ympäristön muiden pienten lähisaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta. == Saaret == Nimi Sijainti Väkiluku (2011) Pinta-ala (km²) 1 Megalonísi 0 0,109 2 Karavalonísi 0 0,028 == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Sými
Dimákos

Dimákos () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja sijaitsee Euboian länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,058 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Dimákos kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. == Lähteet == Luokka:Euboian saaret Luokka:Kárystos
Drakonísi

Drakonísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Tínoksen saaren pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,014 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Drakonísi kuuluu Tínoksen kuntaan, Tínoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Tínos
Dýsvato

Dýsvato (, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Tínoksen saaren luoteiskärjen edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,025 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Dýsvato kuuluu Tínoksen kuntaan, Tínoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Dýsvaton vieressä sijaitsee Kalógeroin saari. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Tínos
Foínisses

Foínisses () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren koillispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Foínisses kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Foínisseen itäpuolella sijaitsee Evriókastron saari. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Páros
Foniás (Euboia)

Foniás () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Stýran saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,05 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Foniás kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. == Lähteet == Luokka:Euboian saaret Luokka:Kárystos
Foniás

Foniás () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Foniás, saari Eteläisessä Euboianlahdessa lähellä Euboiaa * Foniás, saari Korintinlahdessa
Foúnti

Foúnti () eli Foúntas (Φουντάς) eli Fountonísi (Φουντονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin, ja sijaitsee Megalónisoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,128 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Foúnti kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saarelle asennettiin vuonna 1913 Kreikan ensimmäinen automatisoitu majakka. == Lähteet == Luokka:Euboian saaret Luokka:Kárystos
Gaïdourónisos (Oinoússes)

Gaïdourónisos (, myös Gaïdouróniso, Γαϊδουρόνησο; ”Aasisaari”) eli Gavváthi (Γαββάθι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Oinoússeen saaren kaakkoispuolella. Saaren pinta-ala on 0,312 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gaïdourónisos kuuluu Oinoússeen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois- Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Oinoússes Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Anker Jørgensenin V hallitus

Anker Jørgensenin V hallitus oli Tanskan hallitus vuosina 1981–1982. Se koostui pelkästään Sosiaalidemokraattisesta puolueesta. ==Ministerit== Kaikki ministerit sosiaaliministeriä lukuun ottamatta pysyivät samoina koko hallituksen virassaoloajan 30.12.1981–10.9.1982. Pääministeri * Anker Jørgensen Ulkoministeri * Kjeld Olesen Valtiovarainministeri * Knud Heinesen Talousministeri * Ivar Nørgaard Teollisuusministeri * Erling Jensen Opetusministeri * Dorte Bennedsen Kulttuuri- ja pohjoismaaministeri * Lise Østergaard Puolustusministeri * Poul Søgaard Työministeri * Svend Auken Asuntoministeri * Erling Olsen Kalastusministeri * Karl Hjortnæs Energiaministeri * Poul Nielson Sisäministeri * Henning Rasmussen Ympäristöministeri * Erik Holst Oikeusministeri * Ole Espersen Kirkkoministeri ja Grönlanti-ministeri * Tove Lindbo Larsen Maatalousministeri * Bjørn Westh Vero- ja menoministeri * Mogens Lykketoft Julkisten töiden ministeri (liikenneministeri) * Jens Kristian Hansen Sosiaaliministeri * Bent Hansen (30.12.1981–27.4.1982) * Bent Rold Andersen (27.4.1982–10.9.1982) ==Lähteet== Luokka:Tanskan hallitukset
Ofeidoússa

Ofeidoússa (, myös Ofeidoúsa, Οφειδούσα) tai Ofidoússa (; myös Ofidoúsa, Οφιδούσα) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Ofeidoússa, saari Kykladien saariryhmässä * Ofidoússa, saari Dodekanesian saariryhmässä
Minna Holopainen

Minna Holopainen on suomalainen toimittaja. Holopainen on toiminut uutistoimisto STT:n vastaavana päätoimittajana lokakuusta 2018 alkaen. Hän on työskennellyt STT:llä vuodesta 1997. Ennen päätoimittajan työtä hän toimi muun muassa oikeustoimittajana, EU:n kirjeenvaihtajana sekä uutis- ja toimituspäällikkönä. Ennen STT:tä hän on työskennellyt Yleisradiossa ja Yliopisto-lehdessä. Holopainen valittiin Päätoimittajien yhdistyksen puheenjohtajaksi maaliskuussa 2020. Syyskuussa 2022 hän kertoi jääneensä oma- aloitteisesti sivuun tehtävästä ottaakseen kantaa Helsingin Sanomien vastaavan päätoimittajan Kaius Niemen toimintaan Viestikoekeskus-jutussa. Holopainen on koulutukseltaan valtiotieteen maisteri. Hän on valmistunut Helsingin yliopistosta ja on kotoisin Helsingistä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Liikennetraktori

Liikennetraktori on kansallinen ajoneuvoluokka, joka poistui uutena rekisteröitävien traktoreiden osalta vuoden 2017 lopussa. Liikennetraktorin suurin rakenteellinen nopeus on enintään 50 kilometriä tunnissa. == Lähteet == Luokka:Traktorit
Interstate 5

Interstate 5 (l-5) on Yhdysvaltojen Interstate-tieverkkoon kuuluva valtatie, joka kulkee maan länsirannikolla yli 2 200 kilometrin matkan. Se alkaa Meksikon rajalta, läpäisee Kalifornian, Oregonin ja Washingtonin osavaltiot ja päättyy Kanadan rajalle. Sen varrella sijaitsee useita suurkaupunkeja, kuten San Diego, Los Angeles, Sacramento, Portland ja Seattle. Interstate 5 noudattaa pitkälti historiallista Siskiyoun reittiä, joka oli 1800-luvulla Kalifornian ja Oregonin välisen tavara- ja henkilöliikenteen pääreitti. Se oli alun perin intiaanipolku, kunnes 1820-luvulla Hudson’s Bay Companyn turkiskauppiaat alkoivat hyödyntää sitä matkatessaan Willamette Valleystä vuorten yli Sacramento Valleyyn. Reitille rakennettiin lopulta rautatie 1880-luvulla ja ensimmäinen maantie Pacific Highway (myöh. US Highway 99) vuoteen 1924 mennessä. Presidentti Dwight D. Eisenhower allekirjoitti vuonna 1956 uuden lain Interstate-tieverkon luomiseksi. Määräyksen jälkeen Interstate 5 rakennettiin nykyiseen muotoonsa vuosina 1963–1979. == Lähteet == 5 Interstate 005 Luokka:Oregonin tiet Luokka:Washingtonin tiet
Hurrikaani Ian

Hurrikaani Ian oli vuoden 2022 Atlantin hurrikaanikaudella yhdeksäs nimetty trooppinen myrsky ja neljäs hurrikaani. Viisiportaisella Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla se saavutti korkeimmillaan neljännen asteen. Myrsky rantautui Kuubaan syyskuun 27. päivä ja aiheutti ainakin kahden ihmisen kuoleman. Hurrikaani Ian jatkoi 28. syyskuuta Yhdysvaltoihin Floridaan, jossa se aiheutti merkittäviä vahinkoja, laajoja sähkökatkoksia ja yli 80 ihmisen kuoleman. Myöhemmin 30. syyskuuta myrsky nousi vielä kerran maihin Etelä- Carolinassa ja nostatti voimakkaita tuulia ja tulvia laajalle rannikkoalueelle, mikä johti neljän ihmisen kuolemaan Pohjois-Carolinassa. == Meteorologinen historia == Myrsky kehittyi Atlantin valtamerellä ja liikkui Etelä-Amerikan pohjoisrannikon suuntaisesti Karibianmerelle. Aluksi nimityksellä Tropical depression 9 seurattu myrsky sai nimen Ian 23. syyskuuta. Tiistaina 27. syyskuuta kolmannen asteen hurrikaaniksi voimistunut myrsky kulki läntisen Kuuban yli. Keskiviikkona 28. syyskuuta neljännen asteen hurrikaaniksi voimistunut Ian rantautui Yhdysvaltain Floridan osavaltion länsirannikolle. Ylitettyään Floridan niemimaan lounaasta koilliseen Ian oli heikentynyt trooppiseksi myrskyksi. Päästyään takaisin Atlantille torstaina 29. syyskuuta myrsky voimistui uudelleen ensimmäisen asteen hurrikaaniksi. Perjantaina 30. syyskuuta Ian rantautui Etelä-Carolinaan, jolloin sen konvektio heikentyi siinä määrin, että sen katsottiin muuntuneen ekstratrooppiseksi myrskyksi. Myrsky laantui Virginian yllä lokakuun toisen päivän vastaisena yönä. == Vaikutukset == === Kuuba === Hurrikaani aiheutti Kuuban länsiosissa huomattavia vahinkoja ja ainakin kahden ihmisen kuoleman. Lisäksi myrsky kaatoi saarivaltion sähköverkon kokonaan, jolloin yli 11 miljoonaa ihmistä jäi ilman sähköä. === Yhdysvallat === ==== Florida ==== Floridassa hurrikaani nostatti laajoja tulvia ja aiheutti merkittäviä aineellisia vahinkoja sekä ainakin 81 ihmisen kuoleman. Lounais-Floridan Leen piirikunnan kaupungit Fort Myers ja Cape Coral kärsivät erityisen pahoja tuhoja, ja Leen piirikunnassa kuoli ainakin 42 ihmistä. Sähkönjakelu katkesi Floridassa noin 2,7 miljoonalta taloudelta. ==== Etelä-Carolina ==== Myrsky aiheutti Etelä-Carolinassa tulvia ja sähkökatkoksia. ==== Pohjois-Carolina ==== Myrsky aiheutti Pohjois-Carolinassa neljän ihmisen kuoleman. Flooded highway due to Ian.jpg|Tulvan katkaisema tie Floridassa 30. syyskuuta EF2 Tornado Damage from Hurricane Ian.jpg|Myrskytuhoja lähellä Floridan Delray Beachiä Downed trees and power lines in Bartow, FL following Hurricane Ian - 52393822030.jpg|Myrskytuhoja Floridan Bartow’ssa == Lähteet == Ian
Koukkujärven jätekeskus

Koukkujärven jätekeskus sijaitsee Nokialla Pirkanmaalla. Jätekeskuksen omistaa Pirkanmaan jätehuolto. Jätekeskus on ollut toiminnassa vuodesta 1995. Sen alueella sijaitsee 1960-luvulla käyttöönotettu kaatopaikka, jonka käytöstäpoistosta Pirkanmaan Jätehuolto huolehtii. Koukkujärven jätekeskus on osa bio- ja kiertotalouden ECO3-yritysaluetta. Tontille rakennettu biolaitos Biomylly aloitti toimintansa kesällä 2021. Sen tuottamaa biokaasua käytetään autojen polttoaineena. BIG-biokaasua voi tankata osoitteessa Testiradantie 10, Nokia. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Pirkanmaan jätehuolto: Biolaitos Luokka:Nokian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Jätehuolto Suomessa
Lapinlahden työväentalo

Lapinlahden työväentalo on Lapinlahden kunnan keskustassa sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Lapinlahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Vuonna 1907 yhdistys omisti 1/3 Lapinlahden seuratalosta. Muut omistajat olivat nuorisoseura ja vapaapalokunta. Tuolloin yhdistyksellä oli 39 jäsentä. Vuoteen 1916 mennessä seuratalon omistajayhdistykset kuitenkin riitautuivat ja joutuivat kaikki luopumaan talosta. Ennen sisällissotaa yhdistys ehti hankkia itselleen ensimmäisen oman talon. Sisällissodan jälkeen vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja sen omaisuus takavarikoitiin vuonna 1923. Vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin ja talo myytiin valtion pakkohuutokaupassa. Talo päätyi ilmeisesti suojeluskunnan haltuun, sillä vuonna 1934 IKL järjesti talossa ”valkoisen viikon” juhlan. Sotien jälkeen vuonna 1945 yhdistys liittyi SKDL:oon, otti nimekseen Lapinlahden Demokraattinen Yhdistys ja sai lunastaa talonsa takaisin vuonna 1948. Vuonna 1985 talo purettiin, ja tilalle valmistui seuraavana vuonna uusi talo. Talon omistaa nykyään Lapinlahden Vasemmisto ry, ja sitä vuokrataan yleisölle. Lapinlahden vasemmisto järjestää talolla myös omia tapahtumiaan, esimerkiksi vappujuhlan vuonna 2022. ==Rakennus== Talo on yksikerroksinen, runkorakenteinen lautatalo, ja se on maalattu punaiseksi. Talossa on tilaa 150 ihmiselle. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lapinlahden rakennukset ja rakennelmat
Lamminmäki

Lamminmäki on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Ari Lamminmäki, linja-autoyrittäjä, A. Lamminmäki -yhtiön perustaja *Juhani Lamminmäki (s. 1960), viulisti ja kapellimestari *Lauri Lamminmäki (1917−1987), ekonomi, mainostoimittaja ja runoilija *Lauri Lamminmäki (s. 1955), Kouvolan entinen kaupunginjohtaja.