EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Latinxua Sin Wenz

Latinxua Sin Wenz (, myös Sin Wenz, Latinxua Sinwenz, Zhongguo Latinxua Sin Wenz, Beifangxua Latinxua Sin Wenz tai Latinxua) on vähän käytetty mandariinikiinan latinisaatio. Sitä käytettiin aluksi ilman tooneja, koska ajateltiin, että toonit voitaisiin ymmärtää kontekstin perusteella. Latinxua oli ensimmäinen mandariinikiinaa äidinkielenään käyttävien henkilöiden kehittämä latinisaatio. Alun perin se kehitettiin Neuvostoliitossa ja sitä käyttivät Neuvostoliitossa asuneet kiinalaiset siirtolaiset kunnes suurin osa heistä poistui maasta. Tämän jälkeen latinisaatiota käytettiin hetken aikaa Pohjois-Kiinassa ennen kuin Kiinan kansantasavalta lakkautti sen käytön. == Historia ja kehitys == Työ Kiinan kielen kirjoittamiseksi latinalaisin kirjaimin alkoi Moskovassa jo vuonna 1928 kun alettiin pohtia keinoja, jolla Neuvostoliiton kaukoidässä sijaitsevilla alueilla asuville kiinalaisille voitaisiin opettaa luku- ja kirjoitustaito. Latinxua poikkesi huomattavasti muista latinisaatioista, sillä sen oli tarkoitus korvata merkkien käyttö. Latinisaatiossa päätettiin käyttää latinalaisia aakkosia koska sen katsottiin toimivan kyrillistä kirjaimistoa paremmin. Toisin kuin Gwoyeu Romatzyh, joka käyttää hyvin monimutkaista järjestelmää kuvatakseen tooneja, latinxua ei kuvaa tooneja lainkaan. Latinxua ei myöskään ole sidottu mandariinikiinaan, vaan sitä voitaisiin käyttää kuvaamaan myös muita kiinan kieliä ja murteita. Prototyyppi kielen latinisaatioksi valmistui vuonna 1929 ja järjestelmä valmistui vuonna 1931. Jonkin aikaa järjestelmä oli erittäin merkittävä ja sen avulla julkaistiin yli 300 teosta, joista otettiin yli puoli miljoonaa kopioita. Vuonna 1944 Kiinan hallitus kuitenkin päätti lakkauttaa järjestelmän käytön. Lakkauttamisen virallisena syynä oli, että järjestelmän opettajia ei ollut saatavilla tarpeeksi. luokka:Kiinan kielet Luokka:Siniittiset kielet
Lännenliekosammal

Lännenliekosammal (Rhytidiadelphus loreus) on liekosammalten sukuun kuuluva sammallaji. Sitä esiintyy Etelä-Suomessa ja Tunturi-Lapissa. Laji on valtakunnallisessa uhanalaisuusluokittelussa elinvoimainen, mutta alueellisesti uhanalainen näillä alueilla Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Yleisväriltään lännenliekosammal on vihreää. ==Lähteet== Luokka:Liekosammalet
Kaarle VII

Kaarle VII voi tarkoittaa seuraavia hallitsijoita: * Kaarle VII, Ranskan kuningas vuosina 1422–1461 * Kaarle VII Albrekt, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuosina 1742–1745 * Kaarle VII, Espanjan Kaarle III:n titteli Napolin kuninkaana * Kaarle Sverkerinpoika, myös Kaarle VII, Ruotsin kuningas vuosina 1160–1167 * Don Carlos, esiintyi Espanjan kruununtavoittelijana nimellä Kaarle VII vuosina 1868–1909
Tiukan vaakuna

Tiukan vaakuna oli Tiukan kunnan tunnus, joka oli saanut aiheensa lähes muuttumattomana Lapväärtti-Tiukan perinteisen kansanpuvun nauhoissa esiintyvästä ornamenttikuviosta. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 10. syyskuuta 1969. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kultahirsi, jossa kaksi punaista punosruutua”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1973, kun Tiukan kunta liittyi osaksi Kristiinankaupunkia yhdessä Lapväärtin ja Siipyyn kanssa. == Lähteet == * Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Vaakuna
Niittyliekosammal

Niittyliekosammal (Rhytidiadelphus squarrosus) liekosammalten sukuun kuuluva isokokoinen sammallaji. Se voi kasvaa yli 15 senttimetriä pitkäksi. Yleisväriltään laji on kellanvihreää, ja varret ovat punaisenruskehtavia. Niittyliekosammal kasvaa yleisenä Etelä- ja Keski-Suomessa niityillä, lehtomaisissa metsissä, puistoilla ja laitumilla. Luontaisten kasvupaikkojensa lisäksi se ilmestyy myös hyvin usein pihanurmikoille. https://www.kotipuutarha.fi/pihasuunnittelu/sammalet/ http://luopioistenkasvisto.fi/blogi/?p=2826 Uhanalaisuusluokittelussa se on elinvoimainen.Pinkka: Niittyliekosammal. Viitattu 8.9.2009 ==Lähteet== Luokka:Liekosammalet
Abraham Stiller

Abraham Stiller (30. kesäkuuta 1885 Helsinki – 15. syyskuuta 1972) oli suomenjuutalainen liikemies, joka tunnettiin hyväntekijänä ja 1930–1940-lukujen vaikeina aikoina juutalaisten puolustajana sekä silloin kuten myöhemminkin suomenjuutalaisten itseoikeutettuna keskushahmona. Orvoksi jääneellä Stillerillä oli menestyvä vaatetusliike Oy Stiller Ab, jonka toiminnasta hänen vaimonsa Vera Stiller vastasi. Abraham oli sionisti ja kannatti juutalaisvaltion perustamista Palestiinaan. Hänen veljensä oli elokuvaohjaaja Mauritz Stiller, ja hänen lapsenlapsensa on toimittaja Ruben Stiller. Elokuvaohjaaja Klaus Härö teki Stillerin elämästä Ei koskaan yksin -nimisen elokuvan, joka sai ensi-iltansa 17. tammikuuta 2025. == Kirjallisuutta == * == Lähteet == * Amitys.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomen juutalaiset Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Sarita Koskelin

Sarita Koskelin (ent. Harma) on MTV3:n draamapäällikkö. Hän on tuottanut mm. Salatut elämät -sarjaa. Koskelin aloitti vuonna 2018 Suomen elokuvasäätiön tuotantoneuvojana. Hän käsittelee säätiössä pitkien fiktioiden kehittämis- ja tuotantotukia, draamasarjojen kehittämistukia, pitkien fiktioiden markkinointi- ja levitystukia, slate-tukia ja 50/50-tuotantukia. Koskelinin puoliso on muusikko Heikki Harma eli Hector, jonka kanssa hän on esittänyt kappaleen "Vanhat polkupyörät"https://www.youtube.com/watch?v=vfpquwCV9XA ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset televisiotuottajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Mårten Wikström

Mårten Karl Fredrik Wikström (20. kesäkuuta 1945 Helsinki – 7. tammikuuta 2024 Helsinki)Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 21.1.2024, s. B 30. oli suomalainen fysikaalisen biokemian professori ja rakennebiologian ja biofysiikan tutkimusohjelman aiempi johtaja Helsingin yliopiston biotekniikan instituutissa. Wikström pääsi ylioppilaaksi 1963 Brändö svenska samskolasta, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1971 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi samana vuonna. Lääketieteellisen kemian dosentti hän oli vuosina 1973–1983. Vuosina 1973–1982 hän oli apulaisopettajana Helsingin yliopistossa, josta vuosina 1975–1976 Pennsylvanian yliopiston vierailevana professorina. Fysikaalisen biokemian professorina hän toimi vuodesta 1983 eläkkeelle jäämiseensä saakka. Vuosina 1996–2006 Wikströmille oli myönnetty Suomen Akatemian akatemiaprofessuuri. Vuodesta 1998 hän johti rakennebiologian ja biofysiikan tutkimusohjelmaa Helsingin yliopiston biotekniikan instituutissa. Hän oli Biohit Oyj:n hallituksen jäsen (1997–). Professori Wikström oli Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 1982, EMBO:n (European Molecular Biology Organization) jäsen vuodesta 1985, Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1992 ja Academia Europæan jäsen vuodesta 2010. Koulu- ja opiskeluaikanaan Wikström soitti rumpuja The Scaffolds -nimisessä rautalankayhtyeessä. Wickström on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mårten Wikströmin online-CV (luettu 6.9.2009) * Mårten Wikström (tuhat.helsinki.fi) *Mårten Wikströmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Akatemiaprofessorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Matti Äyräpään palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet Luokka:Academia Europæan jäsenet
Domra

Domra () on venäläinen sormintasoitin, joka muistuttaa balalaikkaa. Siinä on pitkä otelauta ja kolme tai neljä kieltä. Nelikielistä domraa soitetaan pääasiassa Ukrainassa. Domra on kehittynyt dombrasta, kaksikielisestä kielisoittimesta, jonka mongolivalloittajat toivat mukanaan Venäjälle.Intrada - Domra Tsaari Aleksei Mihailovitš kielsi domran soittamisen valtakunnassaan 1600-luvulla. Soittimet kerättiin ja poltettiin julkisesti roviolla. Kiellon tarkoituksena oli "kohottaa moraalia ja tuhota taikausko".Dahlblom, Yrjänäinen Ajalta ei ole säilynyt ainuttakaan soitinta. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * BDAA - Amerikan balalaikka- ja domrayhdistys * Domrakvartetti Intradan sivut * Helsingin domraorkesteri Luokka:Kansanmusiikki Luokka:Sormintasoittimet Luokka:Venäjän musiikki
Markku Myllykangas

Markku Myllykangas (s. 1951 Kuopio) on suomalainen terveyssosiologian professori emeritus. Hän työskenteli Itä-Suomen yliopiston kansanterveystieteen yksikössä vuoden 2016 alkuun saakka, jolloin jäi eläkkeelle. Hän sai Tieteentekijöiden liiton Vuoden tieteentekijän palkinnon vuonna 2000. Hän on kirjoittanut muun muassa medikalisaatiosta, uskomushoidoista ja lääketieteen etiikasta. Myllykangas valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1976 ja terveydenhuollon lisensiaatiksi Kuopion yliopistosta 1984. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1986. Vuonna 1989 Myllykangas nimitettiin terveyssosiologian dosentiksi. Myllykangas on ollut mukana useissa oppikirjatyöryhmissä ja kirjoittanut yhdessä kansanedustaja Päivi Räsäsen kanssa keskustelukirjeisiin pohjautuvan kirjan Mitä maksaa ihmishenki? Vuonna 2009 ilmestyi Myllykankaan teos Rahan raiskaama terveydenhuolto. Myllykangas tunnetaan myös kärkkäänä kolumnistina. Hänet valittiin vuonna 2008 Helsingin Sanomien julkaisemaan 30 suomalaisen toisinajattelijan luetteloon. == Teokset == * * * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset kolumnistit Luokka:Suomalaiset sosiologit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset skeptikot Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ich tu dir weh

”Ich tu dir weh” on toinen single Rammsteinin kuudennelta albumilta Liebe ist für alle da ja se julkaistiin helmikuussa 2010. Kappaleen tuotti Jacob Hellner. Kappaleesta julkaistiin 21. joulukuuta 2009 Visit-X:n internetsivuilla musiikkivideo, jonka ohjaajana oli ruotsalainen Jonas Åkerlund. Luokka:Rammsteinin kappaleet Luokka:Vuoden 2010 kappaleet
Rahan raiskaama terveydenhuolto

Rahan raiskaama terveydenhuolto on Markku Myllykankaan vuonna 2009 ilmestynyt teos suomalaisesta terveydenhuollosta. Teos on Myllykankaan ensimmäinen kokonaan itse kirjoittama kirja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kirjan esittely kustantajan sivuilla. * Kati Haapakoski: Ahneiden pidot . Mediuutiset 8.5.2009. * * Seija Holtari: Riskien hoito tuottaa paljon rahaa . Talouselämä 26.5.2009. Luokka:Kirjat yhteiskunnasta Luokka:Vuoden 2009 kirjat Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Kate Chopin

Kate Chopin (syntyjään Catherine O’Flaherty, 8. helmikuuta 1850 – 22. elokuuta 1904) oli yhdysvaltalainen proosakirjailija. Hänen novellinsa ja romaaninsa kuvaavat lähinnä Louisianan kreolien elämää. Nykyisin hänet tunnustetaan yhdeksi feministisen kirjallisuuden esitaistelijoista. Chopin nousi aikanaan lukijoitten ja arvostelijoitten suosikiksi idyllisillä novelleillaan. Tilanne muuttui kuitenkin täysin, kun hänen esikoisromaaninsa Herääminen (The Awakening, 1899) ilmestyi. Romaani kuvaa perheenäidin seksuaalista heräämistä ja aviorikosta. Tämä oli aikalaisyleisölle liikaa, varsinkin kun kirjailija ei millään tavalla tuominnut päähenkilönsä moraalittomaksi määriteltyä käytöstä. Tuossa närkästyneessä ilmapiirissä Chopinin kirjailijanura käytännössä tukahtui.Säntti, Joonas: Herääminen yksinäisyyteen. Kiiltomato.net 10.2.2010. Viitattu 15.2.2010. Jälkipolvien silmissä Chopin muistetaan nimenomaan Heräämisen kirjoittajana. Feministisessä kirjallisuudentutkimuksessa puhutaan naisten heräämisromaaneista (), joka on yksi naiskehitysromaanin muoto. Nimitys juontuu suoraan Chopinin romaanin nimeen. == Suomennettu teos == * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Kate Chopin International Society. Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Viialanjärvi

Viialanjärvi on pieni 1,4 hehtaarin järvi Luonnonmaalla Naantalissa. Järven rannat ovat soistuneet, ja niillä kasvaa runsas suolajisto. Järven rannalla on myös tervaleppäkorpi ja luhtaa. Järven läheltä kulkee Seututie 189, jonka toisella puolella sijaitsee Metsäjärvi, johon Viialanjärvi laskee. Järven eteläpuolella on korkea 51,7 metrin korkuinen luonnonsuojelualue Linnavuori. Muutama sata metriä järven itä- ja eteläpuolella on runsaasti omakoti- ja rivitaloja. Viialanjärven ympäri kiertää osittain pitkostettu luontopolku "Rinki", joka on osa Aurinkopolkua. Vedenlaatutiedot Päivämäärä Kokonaisfosfori Liukoinen happi Näytteenottosyvyys 26.02.1990 33,00 μg/l 3,80 mg/l 0,3 m 25.06.1990 47,00 μg/l 6,70 mg/l 0,3 m == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Naantalin järvet
Tanssihitit Vol 3

Tanssihitit Vol. 3 on Smurffien kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 1997. Levyn myynti ylitti kuusi kertaa kultalevyyn ja kolme kertaa platinalevyyn oikeuttavan määrän. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 1997 albumit Luokka:Smurffien albumit
Kesähitit Vol 4

Kesähitit Vol. 4 on Smurffien neljäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1998. Albumi saavutti kaksi kultalevyä sekä yhden platinalevyn. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 1998 albumit Luokka:Smurffien albumit
Sporttihitit Vol 9

Sporttihitit Vol. 9 on Smurffien yhdeksäs albumi. Se julkaistiin vuonna 2002. Albumi oli smurffilevyistä ensimmäinen joka ei saavuttanut myynnillään kultalevyyn oikeuttavaa määrää. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2002 albumit Luokka:Smurffien albumit
Tykkihitit Vol 11

Tykkihitit Vol. 11 on Smurffien 11. albumi. Se julkaistiin vuonna 2003. Levy toi Smurffeille kaksi kultalevyä ja platinalevyn. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2003 albumit Luokka:Smurffien albumit
Avaruudessa Vol 5

Avaruudessa Vol. 5 on Smurffien viides albumi, joka julkaistiin vuonna 1998. Albumi saavutti marraskuussa 1998 kolme kultalevyä sekä platinalevyn. Albumi sisältää lisäksi Karaoke-Smurffit -CD:n. == Kappaleet == ;CD 1 # # # # # # # # # # # # # # # # CD 2: Karaoke-smurffit # Smurffijengi (Coco Jamboo) # Tähdet yllä Smurfimaan (Lemon Tree) # Smurffijumppa (Drill Instructor) # Macarena Smurffiina (Macarena) # Smurffitanssi (Uh La La La) # Smurffibailut (Bailando) # Arkasmurffi pihkaantuu (Anyone But You) # Maalihai (Dr. Jones) # Kun Smurffilta suukon mä sain (Vill ha dig) # Joulu Smurffimaassa (40 Years of Smurffing Fun) # Sisään Smurffit nyt jää (On a Smurffary Day) # Luistelemaan (Smurfs in the Snow) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Avaruudessa Vol 5 discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1998 albumit Luokka:Smurffien albumit
Veet

Veet (tunnettu aikaisemmin nimillä Immac ja Neet) on alun perin kanadalainen ja nykyisin brittiläisen Reckitt Benckiserin valmistama ihokarvojen poistotuote. Tuotemerkin alla valmistetaan sekä karvanpoistoon tarkoitettuja voiteita että vahoja, joita myydään ympäri maailmaa. == Aiheesta muualla == * Yrityksen verkkosivut Luokka:Kosmetiikkamerkit
Audiosaari

Audiosaari on suomalainen vuonna 2002 perustettu levymerkki, jonka puitteissa toimii myössaman niminen ohjelmatoimisto ja äänitysstudio. Audiosaari levymerkillä levyttäneitä yhtyeitä ja artisteja ovat muun muassa Antti Kuosmanen, Jari Aaltonen, Kristiina Rytky, Mark Moon ja Sähköankerias. Audiosaari on alusta lähtien käyttänyt Internetin verkkosivuja ensisijaisena musiikinjulkaisukanavanaan. Audiosaari toiminut lisäksi digitaalisena jakelijana seuraaville artisteille ja yhtyeille: Anna Sipilän Lapsi, Lasse Hyytinen, Sami Joensuu sekä Väinö Tuonela & Kerettiläiset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Audiosaaren sivusto Luokka:Suomalaiset levy-yhtiöt
Patrick Gordon

Patrick Gordon (31. maaliskuuta 1635 – 29. marraskuuta 1699) oli skotlantilainen sotilas, joka nousi Venäjän armeijan kenraaliksi. Gordon oli alhaisen aberdeenshirelaisen lairdin poika. Hänen isänsä tuki Stuart-sukua. Gordon palveli Ruotsin ja Puolan sekä saksalaisissa armeijoissa, kunnes vuonna 1661 siirtyi Venäjän armeijan palvelukseen. Hän kunnostautui Venäjän Turkkia vastaan käymässä sodassa 1666. Vuonna 1676 hän ystävystyi François Lefortin kanssa. Gordon kunnostautui vuonna 1687 Krimin kaanikuntaa vastaan käydyssä sodassa ja hänet ylennettiin kenraaliksi. Patriarkka ennusti katastrofia Venäjän armeijalle, koska sitä johti vääräuskoinen. Gordon auttoi 1689 Pietari Suurta vallankaappauksessa. Tästä palkkioksi Pietari antoi hänelle laajoja maa-alueita. Gordon osallistui vuosina 1695 ja 1696 Azovin sotaretkiin ja osallistui Azovin piiritykseen. Kun Venäjä oli vallannut Azovin, Gordonille annettiin tehtäväksi kaupungin linnoittaminen. Vuonna 1698 Gordon kukisti Aleksei Šein avustamana streltsien kapinan, kun Pietari oli kiertämässä Länsi- Eurooppaa. Gordonin pitämä päiväkirja on tärkeä historiallinen lähde. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *Päiväkirja otteita 1698 -1699 Luokka:Kenraalit Luokka:Venäläiset kenraalit Luokka:Skotlantilaiset palkkasoturit Luokka:Venäjän skotlantilaiset Luokka:Vuonna 1635 syntyneet Luokka:Vuonna 1699 kuolleet
Santeri Siimes

Santeri Siimes (s. 1981 Helsinki) on suomalainen säveltäjä, urkuri ja kieltenopettaja. Siimes opiskeli urkujen- ja pianonsoittoa Sibelius- Akatemiassa opettajinaan muun muassa Harri Viitanen, Meri Louhos ja Carlos Juris ja on lisäksi täydentänyt urkuopintojaan Naji Hakimin mestarikurssilla. Urkurina hän on omistautunut ennen muuta 1800- ja 1900-lukujen ranskalaisen koulukunnan musiikin esittämiseen. Siimes on esiintynyt niin solistina kuin kamarimuusikkona ja säestäjänä teini-ikäisestä lähtien, Suomen tärkeimmistä tapahtumista muun muassa Helsingin Urkukesässä sekä Urkuyö ja aaria -festivaalilla. Säveltäjänä Siimes on itseoppinut. Hänen tuotantonsa käsittää urkumusiikkia, muun muassa kaksitoista urkusinfoniaa, sekä piano-, kamari-, orkesteri- ja vokaaliteoksia. Vuonna 2011 hänen teoksensa Trois études voitti 2. palkinnon kansainvälisessä Aristide Cavaillé-Coll -sävellyskilpailussa Ranskassa Musiikillisen työn ohella Siimes on opiskellut romaanista filologiaa Helsingin yliopistossa ja toiminut useiden romaanisten kielten opettajana. Hän opettaa nykyisin muun muassa galegon kieltä ja Galician kirjallisuutta Helsingin yliopistossa. Hän teki gradun galegon kielestä vertailevasta näkökulmasta. Hän on kääntänyt ruotsista galegoksi Astrid Lindgrenin kirjan Rasmus på luffen (Rasmus ja kulkuri). Romaanisten kielten lisäksi hän on opiskellut ja puhuu pariakymmentä muuta eurooppalaista kieltä, kuten liettuaa. Siimes konsertoi Pariisin Notre-Damessa syyskuussa 2009. Ohjelmistossa oli Louis Viernen, René Viernen ja Léonce de Saint-Martinin teosten lisäksi Siimeksen oma sävellys Suite en forme de messe basse (2008). Heinäkuussa 2010 ilmestyi Siimeksen ensimmäinen soololevy "Santeri Siimes : Œuvres pour orgue", joka sisältää hänen urkusinfoniansa numerot X ja XI sekä kappaleet Toccata ja Complainte. CD on äänitetty Helsingissä Kallion kirkossa, jonka lehteriurut sopivat hyvin Siimeksen ranskalaisvaikutteiseen urkusävellystyyliin. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Santeri Siimes Helsingin yliopiston "Kuukauden humanisti" -haastattelussa *Urkuyö ja aaria: Santeri Siimes *Suomalaisurkuri konsertoi Notre-Damessa Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset urkurit Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Helsinki, ikuisesti

Helsinki, ikuisesti () on Helsingin kaupungista kertova, arkistomateriaaliin perustuva kompilaatiomuotoinen dokumenttielokuva. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Peter von Bagh. Suuri osa elokuvan kuvamateriaalista on otteita Helsingissä eri vuosikymmenillä kuvatuista fiktioelokuvista. == Tuotantoryhmä == * Käsikirjoitus: Peter von Bagh * Ohjaus: Peter von Bagh * Apulaisohjaus: Anna Korhonen * Äänisuunnittelu: Martti Turunen * Leikkaus: Petteri Evilampi * Tuottaja: Jouko Aaltonen * Lukijat: Sulevi Peltola, Erja Manto, Peter von Bagh * Värimäärittely: Petteri Evilampi * Tuotantoyhtiö: Illume Oy == Arviot ja vastaanotto == Sight & Soundin kriitikko Jonathan Rosenbaum piti Helsinki, ikuisesti -elokuvaa "mestariteoksena" luetellessaan vuoden 2009 parhaita elokuvia. Rosenbaum arvioi sen olevan "monessa suhteessa paras". Myös Film Comment -elokuvalehti pitää elokuvaa vuosikymmenen parhaimmistoon kuuluvana.http://www.hs.fi/kulttuuri/artikkeli/Sight++Sound+ylist%C3%A4%C3%A4+Helsinki+ikuisesti+-elokuvaa/1135254905897 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Helsinki, ikuisesti Helsinki, ikuisesti- elokuvan arvostelu Iltalehden verkkosivustolla * Helsinki, ikuisesti elokuva Helsinki, ikuisesti dvdplaza.fi-verkkosivustolla Luokka:Vuoden 2008 dokumenttielokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Luontoissuoritus

Luontoissuoritus eli luontaissuoritus on hyvitys tai maksu, joka suoritetaan rahan asemasta tavarana tai työnä.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966. Velvoite täytetään siis alkuperäisen määränsä mukaisena, mutta jonkin muun kuin rahan avulla. Luontoissuoritus voi olla esineen luovutus, esineen valmistaminen, palveluksen suorittaminen tai pidättyminen jostakin toiminnasta. Suoritushäiriön seuraamuksena se voi merkitä suorituksen tekemistä uudelleen kokonaan tai osittain. Luontoissuoritukseksi katsotaan myös suoritusvirheen korjaaminen. Sopimusoikeudessa luontoissuoritus on usein suoritushäiriön seuraamus.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 456–457. Toisaalta sen käyttöä vähentää pakkotäytäntöönpanon hankaluus.Erkki Aurejärvi & Mika Hemmo: Velvoiteoikeuden oppikirja, Condictio 1998, ISBN 951-95570-1-6, sivu 79. Edellä luontoissuoritusta on pidetty rahasuorituksen vastakohtana. Tämä onkin usein paikallaan, mutta käytännössä luontoissuoritusvelvoite voi täytäntöönpanovaiheessa muuttua rahavelaksi. Esimerkiksi velallisen tehtäväksi tuomittu työsuoritus annetaan ulosotossa yleensä ulkopuolisen tehtäväksi ja siitä aiheutuneet kulut peritään velalliselta rahana.Aurejärvi s. 78.Ulosottokaari 7:12. Aina velkoja ei voi vaatia luontoissuoritusta sopimuksen perusteella, sillä velallista ei voi pakottaa hänen työpanostaan vaativan työsuorituksen tekemiseen. Luontoissuorituspakkoa voidaan harvoin käyttää apuvelvoitteiden ja velvoitteiden tehosteena. Velvoitteet täyttämistä luontoissuorituksen avulla rajoittaa vetoaminen liikavaikeuteen, mahdottomuuteen ja ylivoimaiseen esteeseen. Velallinen voi myös välttyä luontoissuorituksesta vetäytymällä sopimuksesta. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Erkki Aurejärvi & Mika Hemmo: Velvoiteoikeuden oppikirja, Condictio 1998, ISBN 951-95570-1-6 sivut 78–86. Luokka:Velvoiteoikeus
Tutkimusalus Muikku

Tutkimusalus Muikku on entinen Etelä-Savon ympäristökeskuksen omistama merentutkimusalus. Aluksen tutkimuslaitteiden hankinnasta ja ylläpidosta, laboratoriotoiminnoista sekä käytön koordinoinnista vastasi Joensuun yliopisto. Kalastusteknisistä laitteista vastasi Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos. Lokakuussa 2017 Muikku siirtyi Suomen Saaristokuljetus Oy:n hallintaan ja TMSJ Group Oy:n omistukseen. Yhtiö entisöi ja kunnosti alusta huomattavasti. Alus toimi hotellilaivana Helsingin Kauppatorilla talvikauden 2017–2018. Keväällä 2018 alus myytiin Raumalle ravintolakäyttöön. TMSJ Group Oy osti Muikun takaisin heinäkuussa 2022. Jatkossa Muikku toimii tilaus- ja reittiliikenteessä sekä satamassa ollessaan juhlatilana ja majoitusyksikkönä. Muikku on TRAFICOM:n katsastama kauppa-alus ja rekisteröity Suomen lipun alle. Aluksen kotisatama on Helsinki. == Tekniset tiedot == Muikun runko on valmistettu teräksestä. Pituutta aluksella on 27,7 metriä, leveyttä 6,9 metriä ja syväys on 2,1 metriä. Laivan matkanopeus on 10 solmua. ==Lähteet== *Joensuun yliopisto, Suurjärvitutkimus *Hotellilaiva Muikku === Viitteet === Luokka:Tutkimusalukset
Hampus Julius Oldenburg

Hampus Julius Oldenburg (28. maaliskuuta 1819 Tukholma, Ruotsi – 18. helmikuuta 1876 Viipuri) oli ruotsalaissyntyinen kauppias joka perusti vuonna 1851 Porin tulitikkutehtaan. Hän kuului vanhaan tukholmalaiseen kauppiassukuun, Oldenburgin isä Henrik Julius Oldenburg omisti aikoinaan Porissa toimineen Tuorsniemen lasitehtaan. Nuorempi Oldenburg muutti kaupunkiin vuonna 1841 ja meni naimisiin kauppias Johan Souranderin tyttären Sofia Albertinan (1821–1910) kanssa.Teollisuustyön jäljillä – Porin tulitikkutehdas Viitattu 21.8.2013. Hän työskenteli Porissa aluksi Axel Wilhelm Wahrenin omistaman Oy Forssa Ab:n puuvillatehtaan tavaravaraston hoitajana ja toimi myös laivanvarustajana ennen tulitikkutehtaan perustamista. Oldenburgin perustamasta tehtaasta kasvoi vuosien myötä Suomen suurin ja yksi Euroopan suurimpia tulitikkutehtaita, joka toimi Porissa aina vuoteen 1987 saakka. Hänen vuonna 1858 järjestämäänsä tehtaan osakeantia on pidetty Suomen historian ensimmäisenä osakehuijauksena. Vuonna 1861 Oldenburg ajautui pahoihin taloudellisiin vaikeuksiin ja pakeni velkojiaan Pietariin. Hän joutui luopumaan tulitikkutehtaastaan ja muutti perheineen Viipuriin vuonna 1873, jossa vietti viimeiset elinvuotensa ja kuoli kolme vuotta myöhemmin.Jouni Yrjänä: "Metsäpirulainen – Liikemies Erik Johan Längman (1799-1863) talousjärjestelmän murroksessa" (s. 314). Helsingin yliopisto 2009. Viitattu 7.9.2009 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oldenburgin elämäkerta Kansallisbiografiassa * Hampus Julius Oldenburg porilainen tulitikkuhuijari, Suomen Kuvalehti, 09.10.1937, nro 41, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Vuonna 1819 syntyneet Luokka:Vuonna 1876 kuolleet
Säädösohjailu

Säädösohjailu on valtion keino ohjata yhteiskunnallista kehitystä lainsäädännön avulla. Näin pyritään siihen, että viranomaiset, yhteisöt ja yksilöt toimisivat suotavana pidetyllä tavalla. Perusajatuksena on, että epäkohdat voidaan poistaa lakeja ja muita säädöksiä säätämällä tai muuttamalla. Käytännössä on kuitenkin ongelmia, joiden ratkaisemiseen on tarkoituksenmukaista käyttää muitakin keinoja. Tällaisia ovat esimerkiksi ympäristöongelmat, sukupuolten välinen tasa-arvo ja huumeongelmat.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa V palstat 882–888. Säädösohjailu on tärkein ja laajin oikeudellisen sääntelyn osa-alue. Oikeudellisella sääntelyllä tarkoitetaan laajasti ymmärrettynä julkisyhteisöjen toimintaa, jolla pyritään ohjaamaan kansalaisten käyttäytymistä. Suppeammin ymmärrettynä se tarkoittaa vain yleisten sääntöjen luomista ja voimaan saattamista.Encyclopædia iuridica fennica, osa V palsta 683. Demokraattisen oikeusvaltion ongelmat ovat yleensä moniulotteisia, jolloin lainsäädännön ohella tarvitaan muitakin keinoja. Valtio voi vaikuttaa lainsäädännöllä välittömästi lähinnä vain omaan organisaatioonsa ja sen toimintaan. Välillisiä vaikutuskeinoja ovat pyrkimykset ohjata muiden päätöksentekijöiden, kuten kuntien ja yhteisöjen, toimintaa. Tällöin ratkaisuvalta on muiden käsissä, eikä valtion säädösohjailu johda aina toivottuun tulokseen. Valtion vaikutuskeinoja rajoittavat kansainväliset sopimukset, kotimainen ja kansainvälinen talouskehitys, teollisuuden kansainvälinen kilpailukyky, ideologiset syyt, julkisen vallan organisaation rajalliset voimavarat, asiantuntemus ja käytettävissä oleva aika. Ohjailun vastustajat vetoavat usein vapaaseen kilpailuun ja yksityiseen yritystoimintaan. Eräs mahdollisuus jakaa yhteiskunnallisen ohjailun keinot on seuraava * Perusperiaatteiden ja tavoitteiden sääntelyssä voidaan liittää oikeusnormi perustuslakiin tai säätää laki, joka sisältää tavoitesäännöksiä. * Viranomaisohjaus ja viranomaisvalvonta voi olla esimerkiksi selvitysten tekoa tai hyvin konkreettista toimintaa, kuten poliisin ja tullin valvontatoimet. * Käskyt ja kiellot edellyttävät konkreettista toimintaa tai pidättäytymistä tietystä toiminnasta. * Tiedonvälitys on tärkeä osa viranomaisohjausta. Siinä annetaan neuvoja, tiedotetaan ja järjestetään koulutusta. * Taloudelliset etuudet ja rasitukset tekevät tietynlaisen toiminnan taloudellisesti kannattavammaksi kuin toisenlaisen toiminnan. Tähän ryhmään kuuluvat esimerkiksi valtionavut, verot ja maksut. * Muita keinoja ovat esimerkiksi rakentaminen ja kaavoitus, jotka vaikuttavat kansalaisten ja yhteisöjen kotipaikan ja työpaikan valintaan. ==Lähteet== Luokka:Säädökset
Henna leuʹdd

Henna leuʹdd (myös nimellä Hennan leuʹdd) on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut suomalainen lyhyt dokumenttielokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Heikki Huttu-Hiltunen. == Juoni == Henna Mäki on 14-vuotias kolttatyttö pohjoisimmasta Lapista läheltä Norjan ja Venäjän rajaa. Hän asuu Sevettijärven kylässä, jossa elää noin puolet Suomen kolttasaamelaisista. Harventuvassa joukossa Henna jatkaa kolttien vanhaa leuʹdd-lauluperinnettä. Hän opettelee leuʹddeja vanhoista ääninauhoista isoisänsä ja tätinsä kanssa. Yhdessä he matkustavat Norjan puolelle esiintymään turisteille. == Esiintyjät == *Henna Mäki *Tyyne Fofonoff *Elias Moshnikoff == Tuotantoryhmä == * Käsikirjoitus: Heikki Huttu-Hiltunen * Ohjaus: Heikki Huttu-Hiltunen * Apulaisohjaus: Liisa Holmberg * Kuvaus: Seppo Louhi, Ville Tanttu * Äänisuunnittelu: Niko Paakkunainen * Leikkaus: Rotislav Aalto * Tuottajat: Pertti Veijalainen * Tuotantoyhtiö: Illume Oy == Aiheesta muualla == * Elokuvan arvostelu BBC:n verkkosivustolla Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2001 dokumenttielokuvat
Imukaasumoottori

Imukaasumoottori oli varhainen harvakäyntinen polttomoottorityyppi, jossa moottorin polttoaineena oli erityisessä kaasunkehittäjässä tuotettu häkäkaasu eli imukaasu. Imukaasumoottorit olivat kiinteästi sijoitettuja paikallismoottoreita. Sotavuosina autoissa käytetyt puukaasumoottorit perustuivat samaan periaatteeseen. Kaasunkehittäjässä palavasta polttoaineesta vapautuva hiilidioksidi pelkistyi hehkuvien hiilien vaikutuksesta hiilimonoksidiksi. Hiiliin johdettiin myös vesihöyryä, jolloin syntyi vetyä. Tämä kaasuseos kulki sitten puhdistimen ja välisäiliön kautta itse moottoriin. Imukaasumoottorin kaasunkehittäjässä voitiin käyttää erilaisia polttoaineita kuten antrasiittia, koksia, turvetta sekä sahanjauhoa, rimoja ynnä muuta puujätettä. Moottoria käytettiin paljon esimerkiksi sahoilla, joissa sahauksessa syntyvää jätepuuta voitiin näin hyödyntää. Ensimmäisen Suomessa rakennetun imukaasumoottorin valmisti syksyllä 1922 Lokomo Tampereella. 50 hevosvoiman moottori tuli Aitoon Sähkö Oy:n saha-, mylly- ja sähkölaitokselle ja se otettiin käyttöön 10. marraskuuta 1922.Huomattava voitto kotimaiselle teollisuudelle. Ensimmäinen maassamme valmistunut imukaasumoottori valmistunut, Aamulehti, 11.11.1922, nro 262, s. 4,Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == * Projekt Runeberg: Pieni tietosanakirja 1925–1928, hakusana Imukaasumoottori * Projekt Runeberg: Pieni tietosanakirja 1925–1928, hakusana Kaasugeneraattori Luokka:Polttomoottorit
Jaakko kulta

"Jaakko kulta" (Frère Jacques) on alkujaan ranskalainen lastenlaulu, joka tunnetaan hyvin laajalti eri maissa. Kappaleen tarkka alkuperä on tuntematon. Siitä on esitetty lukuisia teorioita, mutta todisteita minkään näkökannan puolesta ei ole löydetty. Kappaletta voidaan laulaa kaanonina, koska se on yksisointuinen. ==Sanoitukset== Ranskalaiset sanoitukset: > Frère Jacques, frère Jacques, Dormez-vous? Dormez-vous? Sonnez les matines! > Sonnez les matines! Ding, dang, dong. Ding, dang, dong. Suomeksi kappale lauletaan yleensä näin: > Jaakko kulta, Jaakko kulta! Herää jo! Herää jo! Kellojasi soita! Kellojasi > soita! Pium paum poum, pium paum poum! Suora käännös ranskasta: > Veli Jacques, Veli Jacques, Nukutteko te? Nukutteko te? Soittakaa > aamukelloja! Soittakaa aamukelloja! Ding, dang, dong. Ding, dang, dong. ==Laulun esiintyminen eri yhteyksissä== *Gustav Mahlerin ensimmäisessä sinfoniassa, kolmannessa osassa, käytetään kappaleen melodiaa mollissa. *Ranskalainen viihdyttäjä, Le Pétomane, esitti kappaleesta omanlaisensa version 1800-luvulla. *Itä-Aasiassa, kuten Kiinassa ja Vietnamissa, käytetään melodiaa laajalti eri sanoituksilla. Lapset tekevät lauluun omia sanoituksiaan. Tiananmenin aukion protestoijat vuonna 1989 esittivät poliittisia iskulauseita laulun melodiaa käyttäen. Melodiaa on käytetty myös Kiinan kommunistien omissa lauluissa. * Harrison ja Lennon laulavat kappaletta Beatlesin kappaleen "Paperback Writer" taustalla. * Beach Boysin "Surf's Up" viittaa laulun englanninkielisiin sanoihin. * Jerusalem-niminen tietokonevirus käyttää laulua joissakin versioissaan soittaen sitä silloin, kun on perjantai 13. päivä. Luokka:Lastenlaulut Luokka:Ranskalaiset musiikkikappaleet
Oikeusasema

Oikeusasema tarkoittaa oikeudenhaltijan asemaa eli statusta henkilösuhteissa, joihin oikeudet, velvollisuudet ja oikeussuhteet hänet saattavat tietyllä hetkellä. Oikeudenhaltijoita ovat esimerkiksi omistajat, pantinhaltijat, rasiteoikeuden haltijat ja vuokramiehet. Oikeudenhaltijat voivat olla ihmisiä tai oikeushenkilöitä. ==Lähteet== Luokka:Oikeustiede
Giovanni Melis Fois

Giovanni Melis Fois (7. lokakuuta 1916 – 3. syyskuuta 2009) oli katolisen kirkon italialainen piispa. Hän syntyi Sorgonossa ja sai vihkimyksen papiksi 13. elokuuta 1939 sekä piispaksi 28. heinäkuuta 1963. Hän toimi Ampurias e Tempion (1963–1970) ja Nuoron (1970–1992) hiippakuntien piispana. == Aiheesta muualla == * Catholic-hierarchy.org: Bishop Giovanni Melis Fois Luokka:Italialaiset piispat Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Anouk Hoogendijk

Anouk Hoogendijk (s. 6. toukokuuta 1985 Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Arsenalia ja Alankomaiden maajoukkuetta. Hoogendijk on edustanut Utrechtia alkaen vuodesta 2007, jolloin seuran naisjoukkue ja naisten Eredivisie perustettiin. Sitä ennen hän edusti Saestumia, jonka kanssa hän voitti kahdesti Alankomaiden-mestaruuden ja ylsi kauden 2006–2007 UEFA Cupin puolivälieriin. Alankomaiden maajoukkueissa Hoogendijk on pelannut 14-vuotiaasta lähtien. Hän pelasi alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 2003, mikä oli ensimmäinen kerta kun alankomaalainen naisjoukkue osallistui arvokilpailuihin. Naisten maajoukkueessa Hoogendijk debytoi 6. elokuuta 2004 ottelussa Japania vastaan. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2009 EM- kilpailuissa, joissa se ylsi välieriin. Hän oli avauskokoonpanossa joukkueensa kaikissa viidessä ottelussa ja teki ratkaisevan maalin rangaistuspotkukilpailussa Ranskaa vastaan turnauksen puolivälierissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Anouk Hoogendijkin esittely FC Utrechtin sivustolla * Anouk Hoogendijkin esittely Alankomaiden maajoukkueen sivustolla Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Erkki Kuujo

Erkki Kuujo (18. elokuuta 1921 Viipuri – 4. tammikuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen historioitsija, professori ja tietokirjailija. Hän on tutkinut teoksissaan Suomen kansallisbiografiaa ja henkilöhistoriaa. Kuujo toimi paljon Viipurin Suomalaisen Kirjallisuusseuran kanssa. Hän vaikutti 1970-luvulla ylioppilastutkintolautakunnan puheenjohtajana. == Teoksia == * Kurkijoen vaiheet asutuksen alusta v:een 1570. Kurkijoen kihlakunnan historia. Pieksämäki 1958 * Käkisalmen historia. Käkisalmen kaupungin ja maalaiskunnan vaiheita. Käki-säätiö, Lahti 1958 * Taka-Karjalan verotus vuoteen 1710. Suomen Historiallinen seura 1959 * Raja-Karjala Ruotsin vallan aikana. Helsinki 1962 * Sortavalan kaupungin historia. Sortavalaisten seura, Jyväskylä 1970 * Entisajan Mikkeli: Mikkelin kaupungin vaiheita 1838-1917. Mikkeli 1971 * 90 Vuotta NMKY-työtä: Helsingin Nuorten Miesten Kristillisen Yhdistyksen historia. Helsingin nuorten miesten kristillinen yhdistys 1979, ISBN 9519923543 * Turun Kaupungin Historia 1366-1521. Turun kaupunki 1981, ISBN 9519508317 * Laivat Laatokalla: Laatokan suomalainen laivaliikenne n. v. 1890-1939. Lappeenranta 1987, ISBN 9519980970 * Säiniö. Viipurin portti. Säiniön historiatoimikunta, Hämeenlinna 1988, ISBN 9529004230 * Nevan kauttakulun katkeaminen v. 1938. 1989 (julkaisussa "Viipurin suomalaisen kirjallisuusseuran toimitteita", ISBN 9519540296) * Jo Karjalan kunnailla lehtii puu...: Moskovan rauhassa luovutettujen alueiden varhaisempia vaiheita. Lappeenranta 1993, ISBN 9519599061 * Viipurin seitsemän vuosisataa.. Kirjaveteraanit 1993, ISBN 9519620931 ==Lähteet== * Erkki Kuujon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa ==Kirjallisuutta== * Erkki Kuujo 1921-2004, Suvanto, Pekka 2004 Suomen Historiallinen seura Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Seksiorjuus

Seksiorjuus tai pakkoprostituutio on henkilön alistamista pitkäksi ajaksi erilaisia keinoja hyödyntämällä ja käyttäen tätä seksuaalisesti hyväkseen. Seksiorjuuteen liittyy usein ihmiskauppa. Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukaan ”raiskaus, seksuaalinen orjuus, pakkoprostituutio, pakkoraskaus, pakkosterilisaatio tai muu yhtä törkeä seksuaalisen väkivallan muoto” on rikos ihmisyyttä vastaan silloin, kun se tehdään osana siviiliväestöön kohdistuvaa laajamittaista tai järjestelmällistä hyökkäystä ja hyökkäyksestä tietoisena. Poikkeusaikoina, kuten sodassa, valloitetun alueen naisväestöä saatetaan käyttää miehitysjoukkojen viihdytykseen. Japani perusti laajenemissotansa aikana eri puolille Aasiaa bordelleja, joissa harjoitettiin lohtunaisiksi kutsuttujen naisten pakkoprostituutiota.BBC News: Abe questions sex slave 'coercion' (2.3.2007) haettu 7.9.2009 Koreassa seksiorjuuteen pakotettuja naisia kutsutaan nimellä chongshindae,Chosun: Military Record of 'Comfort Woman' Unearthed (Kim Yun-deok, 11.1.2005) haettu 7.9.2009 muualla termillä jugunianfu.The People's Korea: Jugunianfu Indonesia haettu 7.9.2009 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Washington Coalition for Comfort Women Issues Luokka:Ihmiskauppa Luokka:Orjuus Luokka:Seksuaalirikokset
John Sholto Douglas

John Sholto Douglas, 9. Queensberryn markiisi (20. heinäkuuta 1844 – 31. tammikuuta 1900) oli skottilainen aatelismies, joka tunnetaan nimen antamisesta nykyaikaisen nyrkkeilyn säännöille sekä oikeusjutusta Oscar Wildeä vastaan. Queensberry oli innokas nyrkkeily- ja urheilumies. Hän oli yksi Amateur Athletic Clubin perustajista. Kyseessä oli yksi Britannian ensimmäisiä urheiluseuroja, jotka hyväksyivät jäsenikseen muita kuin yläluokan edustajia. Seura kehitti 12 modernin nyrkkeilyn sääntöä. Säännöt laati John Graham Chambers, mutta ne on nimetty Chambersin tukijan mukaan Queensberryn säännöiksi. Queensberry valittiin 1872 Ylähuoneeseen skottiaatelisten edustajana, mutta hän menetti myöhemmin paikkansa kieltäydyttyään ateistina vannomasta uskonnollista valaa kruunulle. Oscar Wilde nosti Queensberryä vastaan kunnianloukkausjutun, kun tämä oli herjannut Wildeä sanalla "sondomite" (sodomite, sodomiitti). Queensberry ei hyväksynyt Wilden ja poikansa lordi Alfred Douglasin suhdetta.Sir John Sholto Douglas The Editors of The Gazetteer for Scotland Kunnianloukkausjuttu kuivui pian kokoon, ja Wilde itse tuomittiin vankilaan törkeästä siveettömyydestä. ==Lähteet== Luokka:Nyrkkeily Luokka:Brittiläiset markiisit
Uhrit 1918

Uhrit 1918 () on vuonna 2008 valmistunut suomalainen dokumenttielokuva. Elokuva kertoo Suomen sisällissodasta ja sitä seuranneesta ajasta. Elokuvan on ohjannut Seppo Rustanius, joka on myös aikaisemmissa elokuvissaan käsitellyt Suomen sisällissotaan liittyviä aiheita. == Synopsis == Vuoden 1918 sisällissodan aikana ja varsinkin sodan jälkimainingeissa teloitettiin tuhansia suomalaisia. Elokuva kertoo tästä ajasta kahden ihmisen, teloittajan ja teloitetun tarinoiden kautta. Elokuvassa seurataan punaisia teloittaneen suomenruotsalaisen lehtimiehen Erik Grotenfeltin sekä Kemijärvellä ammutun maalarin Matti Ollankedon vaiheita sisällissodan aikana. == Tuotantoryhmä == * Käsikirjoitus: Seppo Rustanius * Ohjaus: Seppo Rustanius * Kuvaus: Pekka Aine * Leikkaus: Timo Linnasalo * Äänisuunnittelu: Martti Turunen * Musiikki: Perttu Kivilaakso * Tuottaja: Jouko Aaltonen * Tuotantoyhtiö: Illume Oy ==Palkinnot== *Ensimmäinen kunniamaininta, Arktisen Upeeta-elokuvafestivaali, 2008 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *illume.fi Luokka:Vuoden 2008 dokumenttielokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Suomen sisällissotaan pohjautuvat elokuvat
Buenos Aires -luokka

Buenos Aires -luokka oli Argentiinan laivaston seitsemän hävittäjän muodostama alusluokka, jonka alukset tilattiin Britanniasta Vickers Armstrongin, Cammell Lairdin ja John Brown and Companyn telakoilta. Luokan alukset muistuttivat suuresti Britannian kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjää HMS Glowwormia. Ne tarjosivat Argentiinan laivastolle modernin merikelpoisen hävittäjäluokan, joka yhdessä Veinticinco de Mayo -luokan risteilijöiden sekä risteilijä ARA La Argentinan ja vanhempien viiden Mendoza- ja Cervantes- luokkien hävittäjien kanssa Etelä-Amerikan suurimman merimahdin.Whitley, M.J. s. 16 Toisen maailmansodan päätyttyä alusten puolen tuuman konekiväärit korvattiin kahdella yksiputkisella Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntakanuunalla, jotka asennettiin savuhormien väliin. Taaemmat torpedoputket poistettiin 1956. Samassa yhteydessä taaempi etsintävaloteline laajennettiin ja sille asennettiin kaksi kaksiputkista Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntakanuunaa. Lisäksi aluksille asennettiin tutkat. == Alukset == Buenos Aires -luokan hävittäjät Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo ARA Buenos Aires Vickers Armstrong, Barrow-in-Furness 1936 21. syyskuuta 1937 4. huhtikuuta 1938 poistettu palveluksesta 1971 ARA Corrientes Vickers Armstrong 1936 21. syyskuuta 1937 1. heinäkuuta 1938 uponnut 3. lokakuuta 1941 kolaroituaan ARA Almirante Brownin kanssa ARA Entre Rios Vickers Armstrong 1936 21. syyskuuta 1937 15. toukokuuta 1938 poistettu palveluksesta 1973 ARA Misiones Cammell Laird - 23. syyskuuta 1937 5. syyskuuta 1938 poistettu palveluksesta 3. toukokuuta 1971 ARA San Juan John Brown and Company - 24. kesäkuuta 1937 23. maaliskuuta 1938 poistettu palveluksesta 1973 ARA San Luis John Brown - 23. elokuuta 1937 23. maaliskuuta 1938 poistettu palveluksesta 3. toukokuuta 1971 ARA Santa Cruz Cammell Laird - 3. marraskuuta 1937 26. syyskuuta 1938 poistettu palveluksesta 1973 == Lähteet == * * === Viitteet === *
Buick Y-Job

Buick Y-Job on amerikkalaisen autovalmistajan Buickin vuonna 1938 julkaisema konseptiauto. Auton suunnitteli Harley Earl, ja sitä pidetään maailman ensimmäisenä konseptiautona. Autossa oli muun muassa sähkökäyttöiset piiloon kääntyvät etuvalot, tähtäinristikon mallinen nokkakoriste ja muita myös Buickin myöhemmistä tuotantomalleista löytyneitä yksityiskohtia. Vuonna 2001 Buick valmisti Buick Y-Jobista modernisoidun version, joka esiteltiin nimellä Buick Blackhawk. ==Lähteet== Y-Job Luokka:Konseptiautot
Nokkakoriste

Nokkakoriste on tavallisesti auton konepellin etureunassa keskellä sijaitseva koriste. Nokkakoriste voi olla esimerkiksi auton valmistajan tunnus tai pienoisveistos. Tunnetuimpia nokkakoristeita ovat Rolls-Roycen naishahmoinen Spirit of Ecstasy ja Mercedes-Benzin nokkakoristeena käyttämä kolmisakarainen tähti. Tiedosto:Bentley motifs - Flickr - exfordy (2).jpg|Bentley Tiedosto:Beauford Tourer alternative mascot - Flickr - exfordy (1).jpg|Beauford Tiedosto:1956 Chevrolet Hood Mascot. (18666992693).jpg|Chevrolet Tiedosto:Hispano-suiza- hood-ornament.JPG|Hispano-Suiza Tiedosto:Rolls-Royce Spirit Of Ecstasy Ornament.jpg|Rolls-Roycen "Spirit Of Ecstasy" Tiedosto:1949 Kaiser Virginian hood ornament.jpg|Kaiser Tiedosto:GAZ (Volga) Kühlerfigur (26794528707).jpg|Volga Tiedosto:Maybach symbol.jpg|Maybach Tiedosto:Horch Kühlerfigur.jpg|Horch Tiedosto:Oldsmobile badge (3896248321).jpg|Oldsmobile Tiedosto:070707-092310.jpg|Buick Tiedosto:Isotta Fraschini Auto & Technik Museum Sinsheim (6944066668).jpg|Isotta Fraschini Tiedosto:1966 Jaguar S Type 3.8 - Flickr - The Car Spy (22).jpg|Jaguar Tiedosto:Vasters 6578 (7958557404).jpg|Pierce-Arrow Tiedosto:Concours élégance Villa Este 17.JPG|Farmanin Ikaros Tiedosto:Dodge RAM (46884377534).jpg|Dodge Tiedosto:1989 Cadillac hood ornament.jpg|Cadillac Tiedosto:Peugeot Kuehlerfigur.jpg|Peugeot Tiedosto:Voisin C5 1924 hood ornament Bil- och teknikhistoriska samlingarna 2021 - 01.jpg|Voisin Tiedosto:Autosammlung Steim - Schramberg 081 Auburn (7671848762).jpg|Auburn Tiedosto:Armstrong Siddeley Kuehlerfigut.JPG|Armstrong Siddeleyn sfinksi Tiedosto:Tete De Paon by Rene Lalique Toyota Automobile Museum.jpg|René Laliquen valaistu lasiveistos Tiedosto:Aftermarket Golfer Radiator Mascot on 1920s Dodge Brothers Car.jpg|Uljas golfaaja Dodgen keulalla ==Aiheesta muualla== Luokka:Autotekniikka Luokka:Koriste-esineet
52 (luku)

52 (viisikymmentäkaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 51 ja seuraa luku 53. == Matematiikassa == * 52 on yhdistetty ja vajaa luku. * 52 on kymmenkulmioluku. * 52 on Harshad-luku nelijärjestelmässä (3104). * 52 on palindromi kolmijärjestelmässä (12213). * 52 on palindromi viisijärjestelmässä (2025). * 52 kuuluu Bellin lukuihin. * 52 kuuluu ”koskemattomiin lukuihin” (), koska minkään luvun itseään pienempien tekijöiden summa ei ole 52. * 52 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: 23+29. * 52 voidaan muodostaa kahden eri neliöluvun summana: 6^2+4^2. * 52 voidaan muodostaa kuutioluvun ja neliöluvun summana: 3^3+5^2. * 52 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa: ja .52 Fifty-Two LII (arkistoitu) == Luonnontieteissä == * 52 on telluurin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä. * Kromi-52 on kromin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi. * Zirkonium-92 on zirkoniumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 52.Isotope data for zirconium-92 in the Periodic Table * Niobium-93 on niobiumin ainoa vakaa isotooppi. Sen neutroniluku on 52. * Molybdeeni-94 on molybdeenin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 52.Isotope data for molybdenum-94 in the Periodic Table * Rutenium-96 on ruteniumin kevyin vakaa isotooppi. Sen neutroniluku on 52. == Ajanlaskussa == * Vuodessa on 52 viikkoa ja 1–2 päivää. Viikkonumeroinnin kannalta useimpiin vuosiin lasketaan 52, joskus 53 viikkoa. * Mayakalenterissa 52 vuoden jaksolla on keskeinen merkitys. == Muissa yhteyksissä == * Tavallisessa korttipakassa on 52 korttia. * Tavallisessa pianossa on 52 valkoista kosketinta. * 52 on Meksikon kansainvälinen suuntanumero. * Abraham Lincoln ja Jimmy Carter astuivat Yhdysvaltain presidentin virkaan 52-vuotiaina. * Boeing B-52 Stratofortress on amerikkalainen pommikone. * Eurooppatie E52 kulkee Ranskan ja Itävallan välillä. * Kantatie 52 kulkee Raaseporin ja Jokioisten välillä. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Little Nicky (elokuva)

Little Nicky on Steven Brillin ohjaama elokuva vuodelta 2000. Pääosaa esittää Adam Sandler, joka esittää Nickyä, yhtä Saatanan kolmesta pojasta. Elokuva sisältää huomattavia määriä mustaa- ja älyvapaata huumoria, sekä cameo- esiintymisiä, esimerkiksi Ozzy Osbourne ja Henry Winkler. == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Vuoden 2000 yhdysvaltalaiset elokuvat