EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Nadezhda Gokhshtein

Nadežda Gokhshtein (o.s. , s. 22. lokakuuta 1982 Petroskoi) on entinen venäläinen lentopalloilija, joka edusti kausina 2015-2017 salolaista LP Viestiä. Hänen kasvattajaseuransa on TTU Pietari. Gokhshtein on pelannut useissa huippuseuroissa Venäjällä, Turkissa ja Azerbaidžanissa. Ennen salolaisjoukkueeseen liittymistään joulukuussa 2015 hänellä oli taukoa lentopallosta kaksi kautta, koska perheeseen syntyi tytär vuoden 2015 alussa. Gokhshtein asuu miehensä kanssa Viipurissa. Gokhshtein oli voittamassa LP Viestille lentopallon naisten cupmestaruutta ja Suomen mestaruutta esimerkiksi keväällä 2017. Hän osallistui LP Viestissä myös kuuteen Euroopan Cupin otteluun. Gokhshtein lopetti kevätkauden 2017 jälkeen salolaisjoukkueessa ja keskittyi perheeseensä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * *16 Nadezhda GOKHSHTEIN (cev.lu) Luokka:Venäläiset lentopalloilijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Haukijärvi (Nokia)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Nokian ja Ylöjärven rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Vihnusjärven valuma-aluetta. == Maantietoa == Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Siihen ei laske yhtään ojaa, mutta sillä on järven kaakkoispäästä alkunsa saava laskuoja Leppioja, joka yhtyy kolmen kilometrin päässä Haukiluomassa Pohjajärvestä tulevaan laskuojaan. Nämä jatkavat Myllypuron nimisenä etelään laskien Nokianvirtaan. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on muualla soistuvaa metsää, mutta eteläranta on moreenimäen rinnettä. Mäellä sijaitsee kaksi kiinteistöä ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Järvelle pääsee Ylöjärven Soppeenmäen ja Nokian Lähdeniittyn yhdistävältä tieltä. Kuntien välinen raja ylittää järven niin, että yli puolet jää Nokian puolelle. Järven kaakkoisrannassa on rajapyykki, josta saa alkunsa myös Tampereen ja Ylöjärven välinen Leppiojaa seuraava raja. == Vedenlaatu == Haukijärven vedenlaatua on tutkittu vähän. Vedenväri on erittäin ruskeaa ja vesi on hyvin hapanta. Vuonna 1985 sen väriluku oli 180 mg Pt/l ja veden happamuustaso eli pH-arvo oli 5,1, joka on jo haitallista useimmille kalalajeille. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan ei enää ollut jäljellä, joten järvi oli todennäköisesti happamoitunut. Veden ravintopitoisuudet olivat koholla. Fosforipitoisuus mitattiin tuolloin 28 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Sen perusteella vesi oli lievästi rehevöityneen järven tasoa. Järven virkistysarvo oli vuonna 1985 välttävä. == Historiaa == Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Iso-Ahvenistolle johtavalta metsätieltä on Haukijärvelle merkitty polku, joten järvi on kuulunut jonkun ylöjärveläisen talon talouskäyttöön. Järvi on ollut autio, mutta vuoden 1964 peruskartassa järven etelärantaan oli merkitty rantatontin rajat ja Ylöjärven Soppeenmäen suunnasta oli merkitty tienvaraus. Kun tie rakennettiin Nokian Niittymäen suuntaan, heräsi kiinnostus rakentaa järvelle asuntoja. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven alue (Tampere) Luokka:Nokian järvet Luokka:Ylöjärven järvet
Sipsikaljavegaanit

Sipsikaljavegaanit on suomalainen kehopositiivinen Facebook-ryhmä, jossa jaetaan tietoa vegaanisesta ja energiapitoisesta ruoasta sekä siitä nauttimisesta. Ryhmässä arvostetaan maukasta vegaanista ”mättöruokaa” ja terveellisyyteen viittaavat julkaisut poistetaan. Ryhmän tarkoituksena on tehdä veganismista helposti lähestyttävää. Sipsikaljavegaani oli yksi Kielitoimiston sanakirjan uudissanoista vuonna 2016. Sen määritelmän mukaan sana on itseironinen nimitys Facebook-ryhmälle, mutta lisäksi sillä voi viitata myös vegaaniin, joka nautiskelee ”epäterveellisistä ruoista ja juomista” ja ”välttelee terveysintoilua”. Sotkamolainen Terhi Heimonen perusti ryhmän loppuvuodesta 2015 kanavaksi, jossa tiedotetaan vegaanisista tuotteista ja niiden saatavuudesta Suomessa. Alkuvaiheessa ryhmässä jaettiin erityisesti kokemuksia HoviRuoan kasvispiirakasta eli ”vihiksestä”, joka oli myös alkuperäinen syy ryhmän perustamiseen. Joulukuussa 2016 ryhmässä oli yli 35 000 jäsentä. Ryhmän ansioksi on laskettu veganismin suosion nopea kasvaminen Suomessa vuonna 2016. Ryhmässä huomiota saaneiden tuotteiden kysyntä on kasvanut. Ryhmän välityksellä esimerkiksi Hoviruoan valmistamista kasvispiirakoista tuli myynti-ilmiö, ja elokuussa 2016 ryhmäläiset järjestivät kasvispiirakan mukaan nimetyn Vihisfestin, joka keskittyi vegaanisen ruoan nautiskeluun. Ryhmän jäsenet ovat myös perustaneet Helsinkiin vegaanisen nakkikioskin Jänön. Animalia myönsi ryhmälle Pro Animalia -palkinnon työstä rennon veganismin edistämiseksi vuonna 2016. Image-lehti valitsi Sipsikaljavegaanit vuoden 2016 someilmiöksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sipsikaljavegaanit Facebookissa Luokka:Veganismi Luokka:Facebook-ryhmät
Folsom Prison Blues

Folsom Prison Blues on Johnny Cashin kirjoittama laulu. Se nauhoitettiin heinäkuussa 1955 ja julkaistiin saman vuoden joulukuussa. Se on myös singlenä Johnny Cashin vuoden 1957 albumilla With His Hot and Blue Guitar. Vuoden 1956 alussa Folsom Prison Blues pääsi Billboard-lehden C&W; Best Sellers -listan sijalle 4. Vuonna 1968 Johnny Cash julkaisi Folsom Prison Bluesista uuden version, joka pääsi Billboard Hot Country Singles -listan sijalle 1 sekä Billboard Hot 100:n sijalle 32. Omien sanojensa mukaan Cash sai innoitusta kappaleen kirjoittamiseen nähtyään Inside the Walls of Folsom Prison -rikoselokuvan. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1955 kappaleet Luokka:Johnny Cashin kappaleet
Gustav Klutsis

Gustav Klutsis (, ) (4. tammikuuta 1895 – 26. helmikuuta 1938) oli latvialais- neuvostoliittolainen valokuvaaja ja konstruktivistisen avantgarde-taiteen tekijä. Hän on tunnettu yhdessä vaimonsa ja pitkäaikaisen yhteistyökumppaninsa Valentina Kulaginan kanssa tekemästään Neuvostoliiton vallankumouksellisesta ja stalinistisesta propagandasta. Hänen nimestään käytetään suomen kielessä sekä latviankielistä asua Gustavs Klucis että venäjänkielistä asua translitteroidussa muodossa Gustav Klutsis. == Elämäkerta == Klutsis syntyi Latviassa Rūjienassa. Hän opiskeli taidekoulussa Riiassa vuosina 1912–1915.Gustav Klucis. Gustav Klutsis. Gustav Klutsis. Hän päätyi Venäjälle vuonna 1915 tsaarin armeijassa ja päätti jäädä sinne lokakuun vallankumouksen jälkeen latvialaisten tarkka-ampujien joukossa.Gustav Klucis. 1920–1930-luvun venäläinen avantgarde. Kumu. Seuraavan kolmen vuoden aikana hän alkoi tutustua taiteeseen Kazimir Malevitšin ja Antoine Pevsnerin oppilaana ja liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueseen. Hän tutustui Valentina Kulaginaan, ja he avioituivat. Hän valmistui Valtion taidekoulusta VKhUTEMASista. Hän jatkoi koulun väriteorian professorina vuodesta 1924, kunnes koulu suljettiin vuonna 1930. Klutsis opetti, kirjoitti ja tuotti Neuvostoliiton valtiollista poliittista taidetta koko loppuelämänsä. Pariskunnan taide oli omistettu edistämään Josif Stalinin henkilökulttia.Gustavs Klucis ja hänen taiteensa. Yle. Huolimatta aktiivisesta ja uskollisesta palvelusta Neuvostoliiton kommunistiselle puolueelle Klutsis pidätettiin Moskovassa 17. tammikuuta 1938, kun hän valmistautui lähtemään New Yorkin maailmannäyttelyyn. Epätietoisuus Klutsisin kohtalosta jatkui vuoteen 1989 saakka, jolloin todettiin, että hänet oli teloitettu Stalinin vainoissa pian vangitsemisensa jälkeen vuonna 1938. Klutsis on yksi neljästä taiteilijasta, jotka keksivät poliittisen valokuvamontaasin 1918 (yhdessä saksalaisen dadaistien Hannah Höch ja Raoul Hausmann sekä venäläisen El Lisitskin kanssa). Hän työskenteli El Lisitskin kanssa kansainvälisessä näyttelyssä Kölnissä ja Pariisissa vuonna 1937. == Työt == Klutsisin tunnetuimpia teoksia ovat *”Krasnyi tšelovek” (Punainen ihminen, 1918) *”Dinamitšeskij gorod” (Dynaaminen kaupunki, 1919) *”Aksonometritšeskaja živopis” (Aksonometrinen maalaus, 1920) *”Spartakiadi- sarja” (Moskovan spartakiadeihin suunniteltu juliste- ja postikorttisarja, 1928) *”Vypolnim plan velikih rabot” (Täytämme suurten töiden suunnitelman, 1930) *”SSSR – ydarnaja brigada proletariata vsego mira (Neuvostoliitto – koko maailman proletariaatin iskuprikaati, 1931). == Lähteet == Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet Luokka:Graafiset suunnittelijat Luokka:Neuvostoliittolaiset valokuvaajat Luokka:Stalinin vainoissa kuolleet
Sykloheptatrieeni

Sykloheptatrieeni eli tropylideeni (C7H8) on rengasrakenteisiin sykloalkeeneihin kuuluva hiilivety. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä ja esimerkiksi ligandina organometalliyhdisteissä. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa sykloheptatrieeni on väritöntä tai hieman kellertävää nestettä. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, kloroformiin ja aromaattisiin liuottimiin. Sykloheptatrieeni muodostaa hartsimaisen polymeerin ilman vaikutuksesta. Sykloheptatrieeni ei itsessään ole aromaattinen yhdiste, mutta se voidaan hapettaa esimerkiksi bromin tai karbokationien avulla aromaattiseksi tropyliumioniksi. Vahvemmat hapettimet kuten kaliumpermanganaatti hapettavat yhdisteen tropoloniksi.Bernhard Kammermeier: Reduction, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 17.12.2016 Sykloheptatrieeni muodostaa organometalliyhdisteitä muun muassa kromin, molybdeenin, volframin, mangaanin ja raudan kanssa. ==Valmistus ja käyttö== Ensimmäisen kerran sykloheptatrieeniä huomattiin muodostuvan kuumennettaessa eräitä alkaloideja kuten atropiiniä tai kokaiinia. Nykyään valmistus lähtee bentseenistä, joka reagoi diatsometaanin kanssa. Ensin reaktiossa muodostuu norkaradieeniä, joka hyvin nopeasti isomerisoituu sykloheptatrieeniksi. Toinen tapa on 7,7-dibromibisyklo[4.1.0]heptaanin pyrolyysi. Sykloheptatrieeniä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä organometalliyhdisteiden valmistamiseen, sekä troponoidien, polysyklisten yhdisteiden ja tropyliumsuolojen synteesiin. ==Lähteet== Luokka:Alkeenit
Jackson (kappale)

Jackson on kappale, jonka kirjoittivat Billy Edd Wheeler ja Jerry Leiber vuonna 1963. Kappaleen nauhoitti ensimmäisenä Wheeler. Vuonna 1967 Jacksonin nauhoittivat ja julkaisivat Johnny Cash ja June Carter sekä Nancy Sinatra ja Lee Hazlewood. Kappaleen eri versioista tunnetuin on mahdollisesti Cashin ja Carterin versio. Merkittävä on myös The Kingston Trion versio vuodelta 1963. Suomeksi kappale tunnetaan Carolan ja Lasse Mårtensonin esittämänä ja Kari Tuomisaaren sanoittamana nimellä ”Mä lähden Stadiin” (1967). ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1963 kappaleet Luokka:Yhdysvaltalaiset countrykappaleet Luokka:Johnny Cashin kappaleet
Korkeamäen jätinkirkko

Korkeamäen jätinkirkko eli Korkiasaaren jätinkirkko on Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan Alahärmässä sijaitseva jätinkirkko. Aiemmin röykkiökohteena tunnettu muinaisjäännös on vuonna 2010 luokiteltu myös jätinkirkoksi. == Sijainti == Alue sijaitsee Alahärmän kirkosta 6,5 kilometriä itään Haarusjärven eteläpuolella ja Kortesjärven puolella sijaitsevien kalliopaljastumien länsipuolella. Alueella sijaitsee laajoja ojitettuja soita, kuten esimerkiksi Kaakkurinneva, ja siellä on myös kallioinen mäki, jota kutsutaan Korkeamäeksi tai Korkiasaareksi. Mäen päällä on useita kivisiä muinaisjäännöksiä. Ne sijaitsevat pääasiassa mäen koillissivulla, missä muinainen rantakin on sijainnut. Korkiasaaren juurelle pääsee metsäautotieltä, joka tulee siihen Alhärmästä alkavalta yhdystieltä 17843. Metsäautotietä ajetaan yhdystieltä 1,2 kilometriä etelään. == Jätinkirkko == Lokakuussa 2010 tehdyssä tarkastuksessa kohde luokiteltiin myös jätinkirkoksi. Luontaisia kivivalleja on muokattu ja laajennettu ladotuilla kivivalleilla niin, että syntynyt rakennelma on soikea. Marianna Ridderstad mittasi jätinkirkon mittoja jätinkirkkojen paleoastronomisen tutkimushankkeen aikana. Jätinkirkko on hänen mukaansa 60 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Rakenteen pituusakselin suuntaus on 17° pohjoisesta vastapäivään eli pohjois-koilliseen. Kivivalleissa on kolme kraatteriröykkiötä, joissa röykkiön keskellä on kuoppa. Näiden arvellaan olevan saaliiden säilytyskuoppia. Ridderstad on ilmoittanut, että kivivallissa on kaksi sisäkkäistä vallirakennetta. Näyttää siltä, ettei valleihin ole raivattu liikkumista helpottavia kohtia eli portteja. == Ympäristö == Alueen kiviset rakenteet on tunnettu kauan, mutta mäen eteläpäässä sijaitseva jätinkirkko on uusi havainto. Muut kiviröykkiöt sijaitsevat mäen pohjoispuolella. Pohjoispään keskittymä sijaitsee 75 metriä jätinkirkosta pohjoisluoteeseen ja toinen 40 metriä siitä pohjoiseen. Röykkiöt ovat sammaleiden ja kasvuston peittämiä, mutta ne ovat pintamaata raivaamatta havaittavissa. Niitä on tulkintatavasta riippuen 4–7 kappaletta. Röykkiöiden läpimitta vaihtelee viidestä metristä kahdeksaan metriin. Jokaista röykkiötä on kaiveltu niiden keskikohdasta. Mäellä on näiden lisäksi kaksi jätinkirkkoa pienempää latomusta, jossa on ilmeisesti keskeltä raivattu puhtaaksi alue luontaisesta kivikosta ja raivatut kivet pinottu reunavalliksi. Toisen raivatun alueen halkaisija on 16 metriä, ja toisen alueen mitat ovat 16×10 metriä. == Tutkimuksia == Kohteessa on käyty tutkimassa alueen kivisiä rakenteita tarkastuksien ja inventointien yhteydessä vuosina 1967 (Ari Siiriäinen), 1984 (Matti Bergström), 2008 (Taisto Karjalainen) ja 2010 (Kaisa Lehtonen ja Pentti Risla). Vuoden 2010 käynnin aikana huomattiin jätinkirkon suuri rakenne. Alueen muinaishautoja ei ole tutkittu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Okkonen, Jari: Jätinkirkot – Pohjanmaan arvoitukselliset muinaisjäännökset , Arkeologia NYT! 2-3/2008, s.5–7 Luokka:Suomen jätinkirkot Luokka:Alahärmä Luokka:Etelä-Pohjanmaan historia
Roosna-Alliku

Roosna-Alliku on pienkauppala ja entinen kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Paiden kaupunki, Paiden kunta ja Roosna- Alliku uudeksi Paiden kaupungiksi. Roosna-Allikun kunnan keskus, Roosna- Allikun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana. == Entinen kunta == Roosna-Allikun kunta sijaitsi Järvamaan keskiosassa Paiden koillispuolella. Roosna-Allikussa oli arviolta 1 037 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 132,16 neliökilometriä. Kuntaan kuului Roosna-Allikun pienkauppala (alevik) ja 12 kylää: Allikjärve, Esna, Kaaruka, Kihme, Kirisaare, Kodasema, Koordi, Oeti, Tännapere, Valasti, Vedruka ja Viisu. === Väestö === Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Roosna-Allikun kunnassa oli 973 asukasta, joista 930 (95,6 %) oli virolaisia, 18 (1,8 %) venäläisiä ja 24 (2,5 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Esna mõis 02.jpg|Esnan kartanon päärakennus Tiedosto:Esna park.jpg|Esnan puistoa == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Paide Luokka:Viron pienkauppalat Luokka:Viron entiset kunnat
Türi (kunta)

Türi () oli kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Türin, Väätsan ja Kärun kunnat yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi. Türin kunta sijaitsi Järvamaan eteläosassa Paiden lounaispuolella. Kunnassa oli arviolta 9 351 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 598,37 neliökilometriä. Kuntaan kuuluivat Türin epäitsenäinen kaupunki (vallasisene linn), Oisun ja Säreveren pienkauppalat (alevik) sekä 35 kylää: Arkma, Jändja, Kabala, Kahala, Karjaküla, Kirna, Kolu, Kurla, Kärevere, Laupa, Lokuta, Meossaare, Metsaküla, Mäeküla, Näsuvere, Ollepa, Pala, Pibari, Poaka, Põikva, Rassi, Raukla, Retla, Rikassaare, Saareotsa, Sagevere, Taikse, Tori, Tännassilma, Türi-Alliku, Vilita, Villevere, Väljaotsa, Äiamaa ja Änari. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Türin kunnassa (Türin epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 9 419 asukasta, joista 8 967 (95,2 %) oli virolaisia, 207 (2,2 %) venäläisiä ja 237 (2,5 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Laupa manor 2.jpg|Laupan kartano Tiedosto:Raudmetsa mänd.jpg|Raudmetsan mänty Tiedosto:Türi kirik 2.JPG|Türin kirkko Tiedosto:Jändja_vesiveski_varemed1.jpg|Jändjan mylly == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Viron entiset kunnat
Väätsa

Väätsa on pienkauppala ja entinen kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Türin, Väätsan ja Kärun kunnat yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi. Väätsan kunnan keskus, Väätsan pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana. == Entinen kunta == Väätsan kunta sijaitsi Järvamaan länsiosassa Paiden länsipuolella. Väätsassa oli arviolta 1 280 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 195,17 neliökilometriä. Kuntaan kuului Väätsan pienkauppala (alevik) ja 10 kylää: Aasuvälja, Lõõla, Piiumetsa, Reopalu, Roovere, Röa, Saueaugu, Vissuvere, Väljataguse ja Ülejõe. === Väestö === Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Väätsan kunnassa oli 1 256 asukasta, joista 1 200 (95,5 %) oli virolaisia, 21 (1,7 %) venäläisiä ja 36 (2,9 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Väätsa mõisa peahoone.jpg|Väätsan kartano Tiedosto:Väätsa mõisa park.jpg|Väätsan kartanon puisto == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Türi Luokka:Viron pienkauppalat Luokka:Viron entiset kunnat
Juuru

Juuru on pienkauppala ja entinen kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. Juurun kunnan keskus, Juurun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana. == Entinen kunta == Juurun kunta sijaitsi Raplamaan koillisosassa Tallinnan etelä- ja Raplan koillispuolella. Juurussa oli arviolta 1 429 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 152,4 neliökilometriä. Kuntaan kuului Juurun pienkauppala (alevik) ja 14 kylää: Atla, Helda, Hõreda, Härgla, Jaluse, Järlepa, Kalda, Lõiuse, Mahtra, Maidla, Orguse, Pirgu, Sadala ja Vankse. === Väestö === Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Juurun kunnassa oli 1 511 asukasta, joista 1 464 (96,9 %) oli virolaisia, 33 (2,2 %) venäläisiä ja 15 (1,0 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Järlepa järv, Raplamaa.JPG|Järlepan järvi Tiedosto:Kultusekivi, Hõreda küla, Allika Rehepõllu 11879.jpg|Kultusekivi Hõredan kylässä Tiedosto:Juuru kirik 1.jpg|Juurun kirkko == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rapla Luokka:Viron pienkauppalat Luokka:Viron entiset kunnat
Brendan Murray

Brendan Murray (s. 16. marraskuuta 1996) on irlantilainen laulaja ja entinen irlantilaisbändi Hometownin jäsen. Hän edusti Irlantia sooloartistina vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa. ==Elämä ja ura== === 2014–2016 === Vuonna 2014 Murraysta tuli osa Hometown-nimistä irlantilaisbändiä, jota johti Louis Walsh. Bändi saavutti kolme listamenestystä kotimaassaan, sisältäen ykkössinglet ”Where I Belong” vuonna 2014 ja ”Cry for Help” vuonna 2015. Heidän debyyttialbuminsa HomeTown julkaistiin marraskuussa 2015 ja se nousi neljännelle sijalle Irlannissa. Joulukuussa 2016 bändi ilmoitti, että he lopettaisivat toimintansa. === 2016- === 16\. joulukuuta 2016 Murrayn ilmoitettiin olevan Irlannin euroviisuedustaja vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. 10. maaliskuuta 2017 hänen kappaleensa ”Dying To Try” julkaistiin. ==Lähteet== Luokka:Irlantilaiset laulajat Luokka:Irlannin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2017 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jaakko Puomila

Jaakko Kalevi Valter Puomila (26. tammikuuta 1952 Lohja) on suomalainen toimittaja ja toimitusjohtaja. Hän toimi sanomalehti Länsi-Uusimaan päätoimittajana vuosina 1988-1998, 2008-2014 ja toimitusjohtajana vuosina 1998-2009. Lisäksi hän toimi Riihimäen Sanomat Oy:n toimitusjohtajana ja Riihimäen Sanomien päätoimittajana vuosina 1996-1998. Hän on toiminut Länsi- Uudenmaan Säästöpankin hallituksessa vuodesta 2007 toimien sen puheenjohtajana vuodesta 2009. Lisäksi hän on toiminut Säästöpankkiliiton hallintoneuvostossa vuodesta 2009 toimien sen puheenjohtajana vuodesta 2012. Hänelle myönnettiin kamarineuvoksen arvonimi vuonna 2011. Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1952 syntyneet
Rosenfeld

Rosenfeld on saksankielinen sukunimi. Se voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Rosenfeld, kaupunki Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa *Rosenfeld, japanilainen thrash metal -yhtye ==Sukunimenä== *Alexandra Rosenfeld (s. 1986), ranskalainen malli, Miss Eurooppa 2006 *Bobbie Rosenfeld (1904–1969), kanadalainen yleisurheilija ja olympiavoittaja *Daniel Rosenfeld, taiteilijanimi C418 (s. 1989), saksalainen muusikko ja pelisäveltäjä *Eva Rosenfeld (1892–1977), saksalais-englantilainen psykoanalyytikko *Lev Kamenev, oik. Lev Rosenfeld (1883–1937), neuvostoliittolainen poliitikko
Järvakandi

Järvakandi on kauppala ja entinen kunta Virossa Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kehtnan ja Järvakandin kunnat yhdistettiin uudeksi Kehtnan kunnaksi. Järvakandin kunnan muodosti kokonaisuudessaan Järvakandin itsenäinen kauppala (alev). Järvakandi sijaitsee Raplamaan eteläosassa Raplan eteläpuolella. Järvakandissa on arviolta 1 256 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4,85 neliökilometriä. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Järvakandin kunnassa (ja samalla Järvakandin kauppalassa, alev) oli 1 273 asukasta, joista 1 107 (87,0 %) oli virolaisia, 105 (8,2 %) venäläisiä ja 60 (4,7 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Järvakandi mõisa peahoone.jpg|Järvakandin kartano 1800-luvun lopulla. Tiedosto:Rabarocki külastajad IMG 099.jpg|Rabarock-festivaalit. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kehtna Luokka:Viron entiset kunnat Luokka:Viron kauppalat
Toluidiini

Toluidiini viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin: *m-Toluidiini *o-Toluidiini *p-Toluidiini
Nitrotolueeni

Nitrotolueeni viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin: *m-nitrotolueeni *o-nitrotolueeni *p-nitrotolueeni
Kaiu

Kaiu on pienkauppala ja entinen kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. Kaiun kunnan keskus, Kaiun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana. == Entinen kunta == Kaiun kunta sijaitsi Raplamaan itäosassa Tallinnan etelä- ja Raplan itäpuolella. Kaiussa oli arviolta 1 253 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 261,07 neliökilometriä. Kuntaan kuului Kaiun pienkauppala (alevik) ja 12 kylää: Kuimetsa, Karitsa, Kasvandu, Oblu, Põlliku, Suurekivi, Tamsi, Tolla, Toomja, Vahastu, Vana-Kaiu ja Vaopere. === Väestö === Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kaiun kunnassa oli 1 307 asukasta, joista 1 290 (98,7 %) oli virolaisia, 12 (0,9 %) venäläisiä ja 6 (0,5 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Vahastu Suurkivi.jpg|Vahastu Suurkivi Tiedosto:Vahastu kirik.jpg|Vahastun kirkko == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rapla Luokka:Viron pienkauppalat Luokka:Viron entiset kunnat
Marko Pomerants

Marko Pomerants (s. 24. syyskuuta 1964 Tamsalu) on virolainen poliitikko ja moninkertainen ministeri. Pomerants edustaa konservatiivipuolue Isänmaan ja Res Publican liittoa. ==Nuoruus== Pomerants kävi Tamsalun keskikoulua ja opiskeli Tarton yliopistossa. Hänellä on tutkinnot geologiassa ja hallintotieteissä. ==Poliittinen ura== Pomerantsin poliittinen ura alkoi Länsi-Virumaan ympäristövirastossa 1994. Vuoden kuluttua hänestä tuli maaherra () ja hän oli tehtävässä kahdeksan vuotta. Pomerants valittiin 2003 riigikoguun. 10. huhtikuuta 2003 hänet nimitettiin sosiaaliministeriksi, ja hän oli tehtävässä 13. huhtikuuta 2005 asti. Hän oli riigikogun jäsen 2007–2009. Vuosina 2009–2011 Pomerants oli sisäministeri. Viron parlamenttivaaleissa 2015 Pomerants valittiin jälleen riigikoguun, ja hän sai 2 681 ääntä. 9\. huhtikuuta 2015 hänet nimitettiin ympäristöministeriksi Taavi Rõivasin toiseen hallitukseen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Isänmaan ja Res Publican liiton poliitikot Luokka:Riigikogun jäsenet Luokka:Viron maaherrat Luokka:Viron sisäministerit Luokka:Viron sosiaaliministerit Luokka:Viron ympäristöministerit Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Riviera (täsmennyssivu)

Riviera voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Riviera, alue Ranskan ja Italian Välimeren-rannikolla ** Ranskan Riviera ** Italian Riviera * Riviera, alue Sveitsissä, Ticinojoen laaksossa * Riviera, kunta Sveitsissä, Ticinon kantonissa * Riviera, hallintoalue Sveitsissä, Ticinon kantonissa * 1426 Riviera, asteroidi * Kerran agentti, aina agentti (Riviera), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1987 * Buick Riviera, vuosina 1963–1999 valmistettu luksusauto * HMS Riviera, Britannian Kuninkaallisen laivaston vesilentokoneiden emälaiva * Nick Riviera, hahmo piirrossarjassa Simpsonit * Ateenan Riviera, Saroninlahden rannikkoalue Kreikassa lähellä Ateenaa * Maskun Riviera, Suomen Maskussa sijaitseva hiekkakuoppa-alue, jossa on uimarantoja ja virkistysalue * Riviera, Las Vegasissa Yhdysvalloissa vuosina 1955–2015 toiminut hotelli ja kasino * Riviera, elokuvateatteri Helsingin Harjukadulla * Riviera Punavuori, elokuvateatteri Helsingin Punavuoressa.
Kehtna

Kehtna () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan eteläpuolella. Kehtnassa oli arviolta 4 405 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 507,11 neliökilometriä. == Kylät ja kauppalat == Kuntaan kuului viisi pienkauppalaa (alevik) – Eidapere, Kaerepere, Keava, Kehtna ja Lelle – ja 43 kylää: Ahekõnnu, Ellamaa, Haakla, Hertu, Hiie, Ingliste, Käbiküla, Kaerepere, Kalbu, Kärpla, Kehtna-Nurme, Kastna, Kenni, Koogimäe, Koogiste, Kõrbja, Kumma, Laeste, Lalli, Lau, Lellapere, Lellapere-Nurme, Linnaaluste, Lokuta, Metsaääre, Mukri, Nadalama, Nõlva, Ohekatku, Pae, Palasi, Paluküla, Põllu, Põrsaku, Reonda, Rõue, Saarepõllu, Saksa, Saunaküla, Selja, Sooaluste, Valtu-Nurme ja Vastja. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kehtnan kunnassa oli 4 394 asukasta, joista 4 182 (95,2 %) oli virolaisia, 120 (2,7 %) venäläisiä ja 90 (2,0 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Kehtna Peetri kirik2.jpg|Kehtnan kirkko Tiedosto:15198 Kehtna mõisa peahoone1.JPG|Kehtnan kartano Tiedosto:Lelle jaamahoone (04-2012).jpg|Lellen rautatieasema Tiedosto:Keava mõisa peahoone (3a).jpg|Keavan kartanon raunioitunut päärakennus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Viron entiset kunnat
Käru

Käru on järvamaalaiseen Türin kuntaan kuuluva pienkauppala ja entinen Raplamaan kunta Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Järvamaan Türi ja Väätsa sekä Käru yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi. Kärun kunnan keskus, Kärun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana. == Entinen kunta == Kärun kunta sijaitsi Raplamaan maakunnan kaakkoisosassa Raplan kaakkois- ja Paiden länsipuolella. Kärussa oli arviolta 609 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 214,92 neliökilometriä. Kuntaan kuului Kärun pienkauppala (alevik) ja kahdeksan kylää: Jõeküla, Kullimaa, Kõdu, Kädva, Kändliku, Lauri, Lungu ja Sonni. === Väestö === Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kärun kunnassa oli 632 asukasta, joista 609 (96,4 %) oli virolaisia, 12 (1,9 %) venäläisiä ja 12 (1,9 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Käru rüütlimõisa park.JPG|Kärun kartanon puistoa Tiedosto:Käru vaade Türi.jpg|Kärun rautatieasema Tiedosto:Käru kirik.jpg|Kärun kirkko == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Türi Luokka:Viron pienkauppalat Luokka:Viron entiset kunnat
Paavo Hirvikallio

Paavo Hirvikallio (4. syyskuuta 1911 Luumäki – 7. maaliskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteen tohtori ja poliittisen historian tutkija.Paavo Hirvikallon rahaston esite Hirvikallion vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Taavetti (Taavi) Hirvikallio (1882–1918) ja Aliina Riihelä (1889–1926). Hirvikallion isä joutui Suomen sisällissodan aikana punaisten teloittamaksi Kouvolassa 10. huhtikuuta 1918Suomen sotasurmat 1914-1922-tietokanta ja hänen pankin prokuristina toiminut äitinsä surmattiin Taavetin Kansallis-Osake- Pankin konttorin ryöstöyrityksen yhteydessä 1. kesäkuuta 1926.Matti Hirvikallio - poliitikko ja muikunkalastaja, Virolahden Tulkit 18, Virolahden Tulkit ry Sukuyhdistyksen tiedotuslehti 15.6.2012, sivut 7-9 Hirvikallio pääsi ylioppilaaksi 1929 Kouvolan yhteiskoulusta ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1935. Hän suoritti 1951 puhetaidon opettajan (logonomi) tutkinnon ja väitteli 1958 valtiotieteen tohtoriksi. Hirvenkallion väitöskirja käsitteli Suomen tasavallan presidentinvaaleja vuosina 1919–1950 ja presidenttien valintaan liittyneitä taustatekijöitä. Väitöskirjaa varten Hirvikallio haastatteli muun muassa kaikkia vuonna 1958 elossa olleita presidentin valitsijamiehiä. Eerik Lagerspetz : Social Choice and Democratic Values, Springer 2016, sivu 393 (Google kirjat linkki) Hirvikallio oli työssä Kansallis-Osake-Pankin pääkonttorissa 1936–1946 ja kauppa- ja teollisuusministeriössä 1946–1950. Hän toimi sitten valtio-opin, yhteiskuntaopin ja kansainvälisen politiikan opettajana muun muassa Sotakorkeakoulussa ja Maasotakoulussa. Hirvikallio kuului 1930-luvulla äärioikeistolaisuutta vastustaneen Vapaamielisten Klubin perustajiin. Hän oli mukana perustamassa vuonna 1935 politiikan tutkimukseen erikoistunutta Valtiotieteellistä yhdistystä ja hän toimitti yhdistyksen vuosikirjat 1941–1951. Paavo Hirvikallio oli naimisissa 1936–1994 Gertrud Emilia Modigin (1907–1994) kanssa. Suomen Kulttuurirahaston yhteydessä toimii Hirvikallion testamenttilahjoitukseen perustuva Paavo Hirvikallion rahasto joka tukee poliittisen historian jatko-opintoja. == Teoksia == * Tasavallan presidentin vaalit Suomessa 1919-1950, Helsingin yliopiston väitöskirja. Tekijä, Porvoo 1958 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset politiikan tutkijat Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Raikküla

Raikküla () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan lounaispuolella. Raikkülassa oli arviolta 1 519 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 229 neliökilometriä. Kuntaan kuului 22 kylää: Jalase, Kaigepere, Keo, Koikse, Kõrvetaguse, Lipa, Lipametsa, Loe, Lõpemetsa, Metsküla, Nõmmemetsa, Nõmmküla, Põlma, Pühatu, Purku, Raela, Raikküla, Riidaku, Tamme, Ummaru, Vahakõnnu, Valli. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raikkülan kunnassa oli 1 588 asukasta, joista 1 536 (96,7 %) oli virolaisia, 24 (1,5 %) venäläisiä ja 30 (1,9 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Kabala mõisa vesiveski tamm.jpg|Kabalan kartanon vesimylly Tiedosto:Raikküla mõisa kuivati3.jpg|Raikkülan kartanon kuivaushuone == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rapla Luokka:Viron entiset kunnat
Rapla (kunta)

Rapla () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Tallinnan eteläpuolella, ja sen hallinnollisena keskuksena toimii Raplan epäitsenäinen kaupunki. Kunnassa oli arviolta 9 170 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 243,39 neliökilometriä. Kuntaan kuului Raplan epäitsenäisen kaupungin lisäksi kolme pienkauppalaa (alevik) – Alu, Hagudi ja Kuusiku – sekä 38 kylää: Alu-Metsküla, Aranküla, Hagudi, Iira, Juula, Kalevi, Kelba, Kodila, Kodila-Metsküla, Koigi, Kuku, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipstu, Mahlamäe, Mõisaaseme, Mällu, Nõmme, Oela, Ohulepa, Oola, Palamulla, Purila, Raka, Ridaküla, Röa, Seli, Seli-Nurme, Sikeldi, Sulupere, Tapupere, Tuti, Tõrma, Uusküla, Valtu, Väljataguse, Äherdi ja Ülejõe. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raplan kunnassa (Raplan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 9 051 asukasta, joista 8 667 (95,8 %) oli virolaisia, 222 (2,5 %) venäläisiä ja 156 (1,7 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Alu mõisa peahoone1.jpg|Alun kartanon päärakennus Tiedosto:Hagudi.jpg|Hagudin kauppalaa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Viron entiset kunnat
Vigala

Vigala () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Märjamaan ja Vigalan kunnat yhdistettiin uudeksi Märjamaan kunnaksi. Kunta sijaitsi maakunnan lounaisosassa Raplan lounais- ja Pärnun pohjoispuolella. Vigalassa oli arviolta 1 222 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 269,68 neliökilometriä. Kuntaan kuului 27 kylää: Araste, Avaste, Jädivere, Kausi, Kesu, Kivi-Vigala, Kojastu, Konnapere, Kurevere, Leibre, Läti, Manni, Naravere, Oese, Ojapere, Paljasmaa, Palase, Pallika, Päärdu, Rääski, Sääla, Tiduvere, Tõnumaa, Vaguja, Vanamõisa, Vana-Vigala ja Vängla. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Vigalan kunnassa oli 1 224 asukasta, joista 1 194 (97,5 %) oli virolaisia, 15 (1,2 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Vana-Vigala park ja sild 2013 jaanuar.JPG|Vana-Vigalan puistoa ja silta Tiedosto:Vana-Vigala Põhikool eestpoolt 2.jpg|Vana-Vigalan kartano Tiedosto:Sunda talu (jaan 2010).JPG|Tiduveren kylää == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Märjamaa Luokka:Viron entiset kunnat
Kwango (maakunta)

Kwango on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Kenge. Kwango erosi Bandundun maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa. == Lähteet == Luokka:Kongon demokraattisen tasavallan maakunnat
Seth Vesa

Seth Vesa (27. tammikuuta 1890 Teisko – 27. elokuuta 1957 Ikaalinen) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja maastohiihtäjä.Keski-Suomen hiihto : Historiaa Hänen veljensä Konsta ja Heikki Vesa olivat myös tunnettuja hiihtäjiä.Jussi Kirjavainen : Pohjois-hämäläisiä hiihtäjiä IV. Maailman paras suurhiihtäjä-veljeskolmikko: Heikki, Konsta ja Seth Vesa, Aamulehti, 09.02.1936, nro 38, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotJussi Kirjavainen : Pohjoishämäläisiä hiihtäjiä V. Seth Vesa, Aamulehti, 16.02.1936, nro 45, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Seth Vesan vanhemmat olivat Teiskon Yli-Rantalan torppari Juho Vesa ja Karoliina Vesa. Perheessä oli kahdeksan poikaa ja kolme tytärtä. Juho Vesa otti Teiskossa Ala-Rantalan tilan vuokralle kahdeksikymmeneksi vuodeksi ja hän toimi myös puuseppänä valmistaen veneitä ja ajokaluja. Teiskossa syntynyt Seth Vesa voitti murtomaahiihdon 20 ja 30 kilometrin SM-kultaa 19-vuotiaana vuonna 1909 sekä samana vuonna Tukholmassa Pohjoismaisten kisojen 30 kilometrin murtomaahiihdon. Vesa lopetti hiihtouransa jo vuonna 1910, mutta hän julkaisi vuonna 1925 Hiihtäjän opas -nimisen hiihto-oppaan ja muita hiihtoon liittyviä kirjoja. Veikko Huuska : Edvard Gylling ja hänen patsaansa tarina. - Ikaalisten vaikuttajain kavalkadi, Uusi Suomi Puheenvuoro 2.3.2016Wanhojen Hiiihtoveikkojen historiaa - urheilukirjailija Lauri Järvinen Seth Vesan kilpailu-ura päättyi kun hän meni Jyväskylän seminaariin opiskelemaan. Hän valmistui sieltä kansakoulunopettajaksi vuonna 1913. Seth Vesa toimi opettajana Asikkalassa, Uudella kirkolla ja vuodesta 1922 Ikaalisissa. Hän kuoli tapaturmaisesti kaaduttuaan polkupyörällään syysliukkailla vuonna 1957. == Teoksia == * Hyvän suksen ominaisuuksista ja suksien hoito. Suomen urheiluaitta, Helsinki 1917 * Hiihto urheiluna ja liikuntoharjoituksena. Urheilijain kustannus, Helsinki 1918 * Hiihto : hiihtäjän opas : sisältää myös Suomen hiihdon historian, tarkat selostukset suksien ja hiihtovälineiden valmistamiseen sekä Toivo Aron kirjoituksen suksien muodon varhaisemmasta kehityksestä ja Arvo Vesan kirjoituksen hiihtäjän terveyden hoidosta. 2. laaj. painos Otava 1925 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Seth Vesa : Hämäläisestä suksesta ja suksisepistä. Suksentekotaidon vaiheita 1880-luvulta nykypäiviin asti, Aamulehti, 27.02.1927, nro 57, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset urheilukirjailijat Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Mai-Ndombe

Mai-Ndombe on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Inongo. Mai-Ndombe erosi Bandundun maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa. == Lähteet == Luokka:Kongon demokraattisen tasavallan maakunnat
Kasai (maakunta)

Kasaï on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Tshikapa. Kasai erosi Länsi-Kasain maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa. Vuodesta 2017 alkaen maakunnan eteläosissa on kärsitty pahasta nälänhädästä. Heimopäällikön murha lietsoi etnisiä väkivaltaisuuksia ja sai aikaan suuria sisäisen pakolaisuuden virtoja. == Lähteet == Luokka:Kongon demokraattisen tasavallan maakunnat
Itä-Kasai

Itä-Kasai eli Kasaï Oriental on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Mbuji-Mayi. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa maakunnasta erotettiin Lomamin ja Sankurun maakunnat (entiset piirikunnat). Niinpä maakunnan pinta-alaksi jäi vain 9 481 neliökilometriä, joten se on alaltaan Kongon pienin. Itä-Kasai on yksi Kongon demokraattisen tasavallan köyhimmistä maakunnista. Alueen kallioperässä on timantteja, ja kaksi kaivosyhtiötä houkuttelivat monia maalaisia muuttamaan työn perässä kaivospaikkakunnille 1980-luvulla. Yhtiöt ovat lopettaneet toimintansa, mutta timantteja kaivetaan pienistä käsityöläislouhoksista. Kaivosalueilla esiintyy prostituutiota ja lapsityötä. Kaivostyön lisäksi elinkeinoja ovat lähinnä maatalous ja karjanhoito. Polttopuun kerääminen yhdessä ilmastonmuutoksen vaikutusten kanssa on saanut alueen metsävarat vähenemään huolestuttavasti. == Lähteet == Luokka:Kongon demokraattisen tasavallan maakunnat
Dedzan piirikunta

Dedzan piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Ntcheun piirikuntaan ja Mosambikiin, lännessä ja luoteessa Lilongwen, pohjoisessa Saliman piirikuntaan sekä idässä Malawijärveen ja pieneltä osin Mangochin piirikuntaan. Piirikunnan pinta-ala on 3 624,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 298 200 as. (1977), 411 800 as. (1987), 486 700 as. (1998), 624 400 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 718 747 as. Piirikunnan keskus on Dedzan kaupunki (20 241 as., 2008). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Current Members of Parliament (several from the Constituencies of Dedza district) (parliament.gov.mw) Luokka:Malawin piirikunnat
Ryan Zinke

Ryan Keith Zinke (s. 1. marraskuuta 1961) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja entinen Yhdysvaltain sisäministeri. Vuosina 2015–2017 hän toimi Montanan osavaltion edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneessa. Hän on entinen laivaston eliittijoukkojen upseeri. Joulukuussa 2016 presidentiksi valittu Donald Trump ilmoitti että Zinke on hänen ehdokkaansa sisäministeriksi. Senaatti vahvisti Zinken nimityksen 1. maaliskuuta 2017 ja hän astui virkaansa samana päivänä. Trumpin toiveiden mukaisesti hän edisti öljynporaus- ja hiilikaivoshankkeita sisäministerinä. Joulukuussa 2018 Zinken ilmoitettiin olevan eroamassa. == Lähteet == Luokka:Trumpin hallituksen jäsenet Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Yhdysvaltain sisäministerit Luokka:Yhdysvaltalaiset republikaanipoliitikot Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Saliman piirikunta

Saliman piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Dezdan, lännessä Lilongwen ja Dowan, luoteessa Ntchisin ja pohjoisessa Nkhotakotan piirikuntaan sekä idässä Malawijärveen. Piirikunnan pinta-ala on 2 196,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 132 300 as. (1977), 189 200 as. (1987), 248 200 as. (1998), 337 900 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 407 148 asukasta. Piirikunnan keskus on Saliman kaupunki (27 852 as., 2008). Se sijaitsee maanteitse noin 22 kilometriä Malawijärveltä länteen. Kaupunkiin on noin 110 kilometriä pääkaupunki Lilongwesta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Current Members of Parliament (several from the Constituencies of Salima district) (parliament.gov.mw) Luokka:Malawin piirikunnat
Viljo Jääskeläinen

Viljo Herman Antero Jääskeläinen (20. huhtikuuta 1886 Sortavala – 18. elokuuta 1946 Helsinki)Viljo Jääskeläisen kuolinilmoitus (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 20.8.1946, HS Aikakone. Viitattu 11.3.2018. oli suomalainen kalastusbiologi. Jääskeläisen vanhemmat olivat vaatturimestari Antti Jääskeläinen ja Anna Tiilikainen. Hän pääsi ylioppilaaksi Sortavalan lyseosta 1906 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1913 ja maisteriksi 1919.Aikalaiskirja 1934 (Projekt Runeberg) Jääskeläinen toimi Suomen kalastusyhdistyksen assistenttina 1913–1918, kalastushallituksen apulaiskalastusneuvoksena 1918–1923 sekä maataloushallituksen kalataloudellisen tutkimustoimiston kalastusbiologina vuodesta 1923 alkaen. Hän oli Helsingin suomalaisen lyseon opettajana 1926–1928, Suomen kalastusyhdistyksen sihteerinä 1919 ja 1922–1924, Suomen Kalastuslehden toimittajana vuonna 1919 ja 1922–1929 sekä Metsästys ja Kalastus-lehden toimittajana 1925–1926. Jääskeläinen toimi lisäksi Suomalais-venäläisen keskuskomitean asiantuntijana 1922 ja Laatokan kalakauppakomitean puheenjohtajana 1925.Maisteri Viljo Jääskeläinen, Laatokka 21.04.1936, nro 43, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Teoksia == * Huomioita Kemijoen kalastosta. 2 nide. Suomen kalatalous 13. Suomen kalastusyhdistys, Helsinki 1913 * Pohjois-Laatokan kaloista ja kalastuksesta. Suomen kalatalous 4. Suomen kalastusyhdistys, Helsinki 1917 * Über die Nahrung und die Parasiten der Fische im Ladogasee nebst einem Verzeichnis der in Finnland bisher konstatierten Fischhelminthen nach ihren Wirten geordnet. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 14,3. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1921 * Katsaus kalastuksiin merenrannikolla ja Laatokalla v. 1924. Maataloushallituksen tiedonantoja 167. Kalataloudellinen tutkimustoimisto, Helsinki 1925 * Kalastuskirjanpito ; kirj. Viljo Jääskeläinen, Reino Sirola. WSOY 1934 * Itä-Karjala kalastusalueena. Helsinki 1942 * Kalastusoloista Itä- karjalassa. Helsinki 1942 == Toimitustöitä == * Valamo ; valokuvat Heinrich Iffland ; toim. Viljo Jääskeläinen. Otava 1933 == Suomennoksia == * F. A. Mitchell Hedges : Kamppailuja jättiläiskalojen kanssa : seikkailuja valtamerillä ; valokuvannut Lady Richmond Brown ; lyhennellen suomentanut Viljo Jääskeläinen. WSOY 1936 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kalastusneuvos Viljo Jääskeläinen : Kala hoidokkinamme. Piirteitä kalanviljelyksestä ja kalanistutuksista maassamme, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 30.03.1930, nro 13, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset biologit Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Kidutuksen vastainen komitea

Kidutuksen vastainen komitea voi tarkoittaa: * Euroopan neuvoston kidutuksen vastaista komiteaa (CPT) * YK:n kidutuksen vastaista komiteaa (CAT-komitea)
Lilongwen piirikunta

Lilongwen piirikunta on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunnan keskus on piirikunnan pohjoisosassa sijaitseva ja piirikuntaan kuuluva maan pääkaupunki Lilongwe (674 400 as., 2008). Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu lounaassa Mozambikiin, luoteessa Mchinjin, pohjoisessa Kasungun ja Dowan, lännessä Saliman ja kaakossa Dedzan piirikuntaan. Piirikunnan maaseutuosan pinta-ala on 5 703,0 neliökilometriä ja pääkaupungin 456,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 1,200 milj. (vuonna 1987; maaseutu 976 600 as. ja kaupunki 223 300 as.), 1,787 milj. (1998; maaseutu 1 346 400 as. ja kaupunki 440 500 as.), 1,905 milj. (2008; maaseutu 1 230 800 as. ja 674 400 as. kaupunki). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli jo 2,4 miljoonaa (josta piirikunnan maaseudulla 1 421 454 ja pääkaupungissa 978 780 asukasta). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Current Members of Parliament (several from the Constituencies of Lilongwe district) (parliament.gov.mw) Luokka:Malawin piirikunnat
San Bernardino Verbano

San Bernardino Verbano on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. San Bernardino Verbanon naapurikunnat ovat Cossogno, Mergozzo, Premosello-Chiovenda ja Verbania. == Lähteet == Luokka:Verbano-Cusio-Ossolan maakunnan kunnat
Gustav Fridolin

Per Gustav Edvard Fridolin (s. 10. toukokuuta 1983 Vittsjö) on ruotsalainen entinen poliitikko. Fridolin toimi toisena vihreiden puheenjohtajista ensin Åsa Romsonin kanssa vuosina 2011–2016 ja sitten Isabella Lövinin kanssa vuosina 2016–2019. Vuosina 2014–2019 hän toimi Ruotsin opetusministerinä. Fridolin toimi valtiopäiväedustajana vuosina 2002–2006 sekä 2010–2019. Viimeisellä kaudellaan hän edusti Tukholman vaalipiiriä. Siviiliammatiltaan Fridolin on toimittaja, kirjailija ja opettaja. == Elämä ja ura == Fridolin syntyi Vittsjössä, Hässleholmin kunnassa, Skånen läänissä, Ruotsissa. Hän liittyi ympäristöpuolueeseen vuonna 1994, ja toimi toisena Vihreän Nuorison kahdesta puheenjohtajista vuosina 1999–2003. Fridolinin ensimmäinen kausi valtiopäivillä oli vuosina 2002–2006, jolloin hän edusti Tukholman vaalipiiriä. Fridolin oli tuolloin vain 19-vuotias, ja siten nuorin kansanedustaja Ruotsin historiassa. Hän piti ennätystä hallussaan vuoteen 2010 asti, jolloin maltillisten Anton Abele rikkoi sen. Ensimmäisen kautensa aikana Fridolin oli perustuslakikomitean jäsen. Hän toimi myös ympäristöpuolueen hallituksen jäsenenä 2004–2006 ja oli yksi puolueen edustajista neuvotteluissa sosiaalidemokraattisen hallituksen ja vasemmistopuolueen kanssa. Vuonna 2005 Fridolin ilmoitti, ettei hän olisi ehdolla vuoden 2006 valtiopäivävaaleissa. Vuosina 2006–2009 hän työskenteli reportterina tutkivassa televisio-ohjelmassa nimeltä Kalla fakta. Fridolin opiskeli Tukholman ja Linköpingin yliopistoissa, minkä jälkeen hän sai luvan opettaa kansankorkeakouluissa, mutta ei ole koskaan toiminut opettajana. Fridolin oli ehdolla jälleen vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa ja edusti Skånen läänin pohjoista ja itäistä vaalipiiriä. Hän istuu EU-asioiden komiteassa ja on myös varajäsen ulkoasiainkomiteassa, sisäasiainkomiteassa sekä teollisuus- ja talouskomiteassa. Fridolin on kirjoittanut kolme kirjaa, jotka kaikki käsittelevät politiikkaa. Ensimmäinen, nimeltään Från Vittsjö till världen – om global apartheid och alla vi som vill någon annanstans (), julkaistiin vuonna 2006. Hänen toinen kirjansa, nimeltään Blåsta, julkaistiin vuonna 2009, ja hänen kolmas kirjansa, Maskiner och människor – en skrift om arbete och framtidstro () vuonna 2011. Fridolin kirjoitti Koneet ja miehet yhdessä Ulf Bodach Söderströmin kanssa, ja siinä esitellään vihreän politiikan mahdollisuuksia. Fridolinin poliittinen esikuva on sosiaaliliberaali pääministeri Karl Staaff, jota hän kehui lehtiartikkelissa vuonna 2011. Vuonna 2014 Fridolinista tuli Löfvenin ensimmäisen hallituksen opetusministeri. Vuonna 2019 Fridolin vetäytyi politiikasta ja palasi opettajaksi. Fridolin kertoi syyksi, että politiikka vei liikaa aikaa perhe-elämältä. == Lähteet == Luokka:Ruotsin puolueiden puheenjohtajat Luokka:Ympäristöpuolue vihreiden poliitikot Luokka:Ruotsin kansanedustajat Luokka:Ruotsin ministerit Luokka:Opetusministerit Luokka:Ruotsalaiset toimittajat Luokka:Ruotsalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Terry Farrell

Terry Farrell voi viitata seuraaviin henkilöihin (ikäjärjestyksessä): * Sir Terry Farrell (s. 1938), brittiläinen arkkitehti * Terry Farrell (s. 1963), yhdysvaltalainen näyttelijätär