Rannankylä (Muurame)

Rannankylä on kylä Muuramen kunnassa, Muuratjärven pohjoispuolella. Se sijaitsee kirkonkylän, Isolahden ja Jyväskylän rajan välisellä alueella. Vuoden 2020 lopussa Rannankylän tilastoalueella oli 664 asukasta. Tilastoalue kattaa alueen kirkonkylän ja Isolahden välissä sekä Valkolan alueen valtatien 9 varrella. == Maantiede == Rannankylä on melko laaja alue, jolla ei ole selkeitä rajoja. Paikallisiin määritelmiin kylän rajoista ovat vaikuttaneet ainakin koulupiirien ja yhdistystoiminnan rajat. Rannankylä on myös perinteisesti jakautunut useampiin kulmakuntiin, joita ovat olleet ainakin Sötkö, Hetteenpohja ja Töppöspohja. Sötköstä voidaan erottaa myös Taka-Keljon lähellä oleva Ruokopohja, jota ei aina pidetä Rannankylän osana. Lisäksi koulupiiriin on kuulunut myös Valkola ja Oksalanmäki. Myös Isolahtea on aiemmin voitu pitää Rannankylän osana, kunnes sinne perustettiin oma koulu 1920-luvulla; Rannankylän ja Isolahden rajana on myöhemmin voitu pitää Sallaanojaa eli Mutkaojaa.Mäkinen 2006, s. 31–35. Muuratjärven ohella kylän alueella on useita pienempiä järviä tai lampia, kuten Kalajärvi, Karhijärvi ja Hokkasenlampi. Itäosassa on myös suojeltu Hongistonkorven suo, joka muodostaa Jyväskylän puoleisen Härkösuon kanssa 24 hehtaarin laajuisen Natura 2000 -kohteen. == Historiaa == Nykyisen Rannankylän alue oli Muuramen kylän asumatonta takamaata 1700-luvulle saakka. Ensimmäinen asumus alueella oli vuonna 1744 perustettu Kauppilan alainen Alhonsaaren torppa. Pian tämän jälkeen perustettiin Nisulasta käsin kaksi torppaa, Alhonsaaren lähelle Salmenlahti vuonna 1746 ja kylän pohjoispäähän Härköjärvi vuonna 1751. Varsinaisesti Rannankylä alkoi muodostua vasta isonjaon jälkeen, joka aloitettiin Muuramen kylässä vuonna 1760. Vuoteen 1820 mennessä alueelle oli perustettu 26 tilaa, joista puolet määriteltiin lohkotiloiksi ja puolet uudistaloiksi, sekä muutama torppa. Kylä pysyi vuosisadan loppuun asti melko samankokoisena, tosin muutamia torppia ja lohkotiloja perustettiin vielä.Mäkinen 2006, s. 17–20. 1800-luvulla kylää kutsuttiin usein Metsäkyläksi. Nykyinen nimi alkaa esiintyä kunnan, tuolloin vielä Korpilahden, asiakirjoissa vasta vuodesta 1901, tosin aiemmin vuonna 1895 perustettu kylän meijeriyhdistys käytti jo Rannankylän nimeä.Mäkinen 2006, s. 191–194. Muuramen kunta erosi Korpilahdesta vuonna 1921.Ruuskanen 1989, s. 340. Vuonna 1945 Muurameen alettiin asuttaa siirtoväkeä lähinnä Sortavalan maalaiskunnasta ja Pyhäjärveltä Vpl. Rannankylässä suurin osa uusista tiloista perustettiin valtion metsämaille.Ruuskanen 1989, s. 112–114. Rannankylä valittiin Suomen vuoden kyläksi vuonna 1991. == Palvelut == === Koulu === Rannankylän koulupiiri perustettiin vuonna 1900, ja koulun rakennus perustettiin Tuomiston talon maille. Rannankylän koulu oli neljäs kansakoulu silloisen Korpilahden alueella, Korpilahden kirkonkylän, Muuramen ja Putkilahden koulujen jälkeen. Isolahteen perustettiin erillinen koulu vuonna 1926. Rannankylän koulu lakkautettiin vuonna 1972. Koulupiiri ei kattanut aivan laajimman määritelmän mukaista Rannankylää, sillä Ruokopohjalta käytiin myös Taka-Keljon kansakoulussa, kun taas Valkolan alue siirrettiin kirkonkylän koulupiiriin hieman ennen Rannankylän koulun lakkauttamista. === Urheilu === Rannankylässä toimii Muurame Golfin ylläpitämä golfkenttä, joka siirrettiin Saarenkylästä Riihivuoren läheltä Rannankylään vuonna 2002. ==Lähteet== * * === Viitteet === Luokka:Muuramen kylät ja alueet