EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Heprealainen kirjaimisto

Heprealainen kirjaimisto, omakielinen nimi kahden ensimmäisen kirjaimen mukaan alef-bet (), on 22 merkistä koostuva kirjaimisto, jolla kirjoitetaan heprean kieltä ja myös muun muassa jiddišiä ja ladinoa sekä juutalaisten arameankielisiä tekstejä kuten Talmudia. Heprealainen kirjaimisto on kehittynyt aramealaisesta kirjaimistosta. Heprean kirjaimisto on abjad, ts. sillä merkitään ainoastaan konsonantit. Kirjaimisto ei sisällä vokaaleja, mutta tarvittaessa ne voidaan merkitä näkyviin nikkud-järjestelmän avulla. Jo ennen tämän yksityiskohtaisen järjestelmän kehittämistä pitkien vokaalien merkitsemiseen alettiin käyttää tiettyjä konsonantteja (niin kutsutut "lukemisen äidit", matres lectionis). Jiddišissä alefilla merkitään a:ta ja o:ta, ajinilla e:tä, jodilla i:tä ja vaavilla u:ta. Heprealaisista kirjaimista viisi esiintyy lisäksi hiukan eri muodossa sanan lopussa (sofit), mikä kasvattaa merkkien kokonaismäärän 27:ään. Hepreaa kirjoitetaan oikealta vasemmalle. Heprealaisen kirjaimiston kirjainten lukumäärä, järjestys, nimet ja äännearvot vastaavat miltei täysin aramean kirjaimistoa, koska sekä heprealaiset että aramealaiset lainasivat foinikialaisen kirjaimiston käyttöönsä toisen vuosituhannen lopulla eaa. Nykymuotoinen heprealainen kirjaimisto sai alkunsa 300-luvulla eaa., mitä ennen käytettiin ns. paleoheprealaista kirjaimistoa. == Heprealaiset kirjaimet == Heprealaisessa kirjaimistossa on 22 kirjainta. Näistä viidellä on erityinen sofit- eli lopetusmuoto, jota käytetään mikäli kirjain esiintyy sanan lopussa. Alef Bet/Vet Gimel Dalet He Vav Zajin Ḥet Tet Jod Kaf/Khaf א א ב ב ג ג ד ד ה ה ו ו ז ז ח ח ט ט י י כ כ ך ך Lamed Mem Nun Samekh Ajin Pe/Fe Tsade Qof Reš Šin Tav ל ל מ מ נ נ ס ס ע ע פ פ צ צ ק ק ר ר ש ש ת ת ם ם ן ן ף ף ץ ץ Kullakin heprealaisella kirjaimella on lukuarvo, jolloin niitä voidaan käyttää myös numeroiden merkitsemiseen (katso heprealaiset numerot). ==Heprean translitterointi== Heprealaisen kirjaimiston translitteraatio suomen kieleen on kuvattu standardissa SFS 5824 (1. painos 1998). Englannin kielessä käytetään standardia ISO 259 (1984). ISO 259-3: heprean translitterointi Heprea א ב ג ד ה ו ז ח ט י כ ל מ נ ס ע פ צ ק ר ש ת ג׳ ז׳ צ׳ שׂ Latinalainen ˀ tai ` b g d h w z ḥ ṭ y k l m n s ˁ tai ˊ p c q r š t ǧ ž č ś ==Lähteet== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Namib

Namib on aavikko Afrikan lounaisrannikolla. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Namibian alueella ja myötäilee Atlantin rannikkoa 50–160 kilometrin levyisenä ja 1 600 kilometrin pituisena. Pinta-alaltaan aavikko on noin 50 000 neliökilometriä. Sana namib tarkoittaa ’valtavaa’ naman kielessä. Namibin arvellaan olevan vanhin nykyisistä aavikoista; se on syntynyt noin 80 miljoonaa vuotta sitten, kun kylmä Benguelanvirta alkoi aiheuttaa viileän ja kuivan ilman laskeutumisen alueella. Namibin alueella sataa alle 10 millimetriä vuodessa ja se on suurimmaksi osaksi autiota. Namibissa sijaitsee ryhmä maailman korkeimpia hiekkadyynejä. Dyyni numero 7 on noin 340 metrin korkuinen. Yksi ainoista pysyvistä asutusalueista on Sossusvlei dyyniryhmän lähistöllä. Aavikon pohjoisreunalla sijaitsevat lisäksi Walvis Bayn ja Swakopmundin kaupungit. Mereltä saapuvan kostean ilman kohdatessa aavikon kuivan ilman syntyy rannikolle runsaasti sumua, joka tiivistyy aamukasteeksi harvalukuisen kasvillisuuden käyttöön. Sumu on aiheuttanut myös useiden laivojen eksymisiä ja haaksirikkoja rannikon läheisyydessä; osa hylyistä sijaitsee nykyisin maalla jopa 50 metrin päässä rannasta johtuen aavikon vähittäisestä levittäytymisestä merta kohti. Luurankomaisista hylyistä rannikko on saanut nimen Luurankorannikko. Tunnetuin Namibin aavikon eläin lienee muun muassa Damaramaassa elävä ”aavikkonorsu”, joka on savanninorsun aavikolle sopeutunut muoto. Aavikkonorsut vaeltavat aavikolla keitaalta toiselle niin kuin ”aavikkosarvikuonoiksi” kutsutut suippohuulisarvikuonotkin10 Reasons why you should visit Namibia Barefoot Namibia. . Namibin pitkän historian aikana aavikolle on ehtinyt kehittyä useita endeemisiä kasveja, jotka ovat tottuneet äärimmäiseen kuivuuteen ja kykenevät tyydyttämään vedentarpeensa pelkästä sumun kosteudesta. Tunnetuin esimerkki on ikilehti. Luonnonvaroista merkittäviä ovat volframi, suola ja timantit. Aavikko on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2013. Sossusvlei.jpg|Sossusvlei == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Afrikan aavikot Luokka:Namibian maantiede Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Namibiassa
Tekstipohjainen käyttöliittymä

Tekstipohjainen käyttöliittymä, TUI () tai puoligraafinen käyttöliittymä on käyttöliittymä, joka toimii näyttölaitteen tekstitilassa (merkkipohjainen renderöinti) graafisen tilan sijaan (pikselipohjainen renderöinti). TUI eroaa komentoliittymästä käytettävästä rivipohjaisesta liittymästä siten, ettei ohjelma toimi rivi-riviltä-tulostuksella, vaan liittymä on jatkuvasti näytöllä ja tyypillisesti siinä voidaan kursoriohjauksella valita toimintoja. Tekstipohjainen käyttöliittymä yleistyi kehittyneempien päätteiden korvattua teletype-laitteet. TUI matkii graafisen käyttöliittymän ominaisuuksia, kuten valikoita, ikkunoita ja dialogeja käyttämättä kuitenkaan graafista tilaa. Termi on retronyymi HCI-liittymälle, joka edeltää grafiikkaan kykeneviä käyttöliittymiä. Nykyään TUI-käyttöliittymiä käytetään pääte-emulaattorin avulla. == Ominaisuudet == Teksti- tai merkkipohjaisessa käyttöliittymässä näytön pikseleitä ei ohjata yksitellen, vaan kaikki näytölle tulostuva saadaan näytönohjaimen merkkigeneraattorilta, jossa on tyypillisesti ASCII-, ISO 8859-1 tai MS-DOS-koodisivu 437:n mukainen kokoelma merkkejä. Tekstipohjaista käyttöliittymää voi käyttää päätteellä joka tukee tekstin tulostusta ja sen lisäksi kohdistimen siirtoa esimerkiksi ANSI-standardin mukaisilla ohjauskoodeilla. IBM PC -yhteensopivilla koneilla ja MS-DOSin alaisuudessa käytetään näyttötiloina VGA:ta tai sitä varhaisempia EGA:ta ja CGA:ta, jotka mahdollistavat 80×25 merkin tekstitilan. PC-koneilla käyttöliittymän toteuttavat ohjelmat kirjoittavat usein suoraan näyttömuistiin nopeuden vuoksi. PC-koneiden merkistö sisältää myös viivanpiirtomerkit, joita voi käyttää käyttöliittymässä ikkunoiden reunoja tms. piirtämään. Käyttöliittymässä voidaan emuloida karkeasti grafiikkaa ja ikkunoita hyvin pienellä näyttömuistilla. Myös hiiriohjaus on mahdollinen MS-DOSissa MOUSE.SYS-laiteohjaimen avulla. == Käyttö == Tyypillisiä merkkitilassa ajettavia sovelluksia ovat tekstinkäsittelyohjelmat Microsoft Word (DOS), WordPerfect (DOS), sekä tiedostonhallintaohjelmat Norton Commander ja DOS Shell. Suosittu Turbo Pascal ja muut Borlandin ohjelmointikielet sisälsivät Turbo Vision -nimisen kirjaston, jolla voi suoraan luoda tämän kaltaisia käyttöliittymiä. Turbo Pascalin ohjelmointiympäristö on itse kirjoitettu kyseisen kirjaston avulla. Unixissa tämän kaltaisten käyttöliittymien toteuttamiseen käytetään curses- tai uudempaa ncurses-kirjastoa. Nykyaikaisissa tietokoneissa tekstipohjainen käyttöliittymä on korvattu graafisella, mutta sitä tapaa edelleen satunnaisesti sisäänkirjautumisikkunoissa, käyttöjärjestelmien asennusohjelmissa ja BIOSin hallinnassa. Luokka:Käyttöliittymät
Leimahduspiste

Leimahduspiste on alin lämpötila, jossa nesteestä normaalipaineessa haihtuu niin paljon höyryjä, että ne muodostavat nestepinnan päällä olevan ilman kanssa palavan kaasuseoksen. Leimahduspisteen lämpötila voidaan ilmaista joko lyhenteellä c.c. eli closed cup, jolloin mittaus on tehty suljetun astian menetelmällä, tai lyhenteellä o.c. eli open cup, jolloin mittaus on tehty avoimen astian menetelmällä. Eräiden aineiden leimahduspisteitä [°C] * Bensiini −46 * Etyylieetteri −45 * Asetoni −19 * Etanoli 13 * 1-butanoli 35 * Etikkahappo 40 OVA-ohjeet Ruokaöljyjen leimahduspisteitä [°C] * Soijapapuöljy 220 * Maissiöljy 321 * Auringonkukkaöljy 320 * Maapähkinäöljy 282 * Pellavansiemenöljy 321 * Oliiviöljy 225 * Laardi 260 * Kookospähkinäöljy 287 * Palmuöljy 162 Nesteet saattavat syttyä myös leimahduspisteensä alapuolella olevissa lämpötiloissa, jos ne ovat erittäin hienojakoisessa sumumaisessa muodossa tai ovat koostuneet eri jakeista kuten öljytuotteet. Nesteseoksien leimahduspiste voi olla alempi kuin yksittäisten seoksessa olevien aineiden leimahduspisteet. Nesteen leimahduspiste määritetään nostamalla hitaasti nesteen lämpötilaa, kunnes nesteen pinnasta alkaa vapautua höyryjä. Kun höyryt muodostavat oikean suhteen ilman kanssa, syntyy höyryn ja hapen syttyvä seos. Tämä voidaan todeta pinnan yläpuolelle viedyn pistoliekin avulla, jolloin liekki leiskahtaa koko nestepinnan yli. Alin lämpötila, jossa tämä leiskahdus tapahtuu, on nesteen leimahduspiste. Kun pistoliekki poistetaan, nestepinta ei kuitenkaan syty palamaan. Mikäli nestettä lämmitetään edelleen ja höyryn määrä kasvaa tarpeeksi, voi syttyä allaspalo, joka ei sammu itsestään ennen polttoaineen tai hapen loppumista. Aineiden leimahduspisteet on otettava huomioon aineiden kuljetuksissa ja varastoinnissa paloturvallisuuden kannalta. ==Lähteet== Luokka:Kemialliset ominaisuudet Luokka:Lämpötila Luokka:Polttoaineet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Burgundit

Burgundit olivat itägermaaneihin kuuluva kansa, joka on saattanut alun perin olla kotoisin Skandinaviasta. Heidän alkuperäinen kotimaansa oli Itämeren etelärannoilla, ja Bornholmin saari on saanut nimensä heidän mukaansa. He muuttivat 100-luvulla Veikselin jokilaaksoon. Gepidit kuitenkin ahdistelivat burgundeja ja pakottivat nämä muuttamaan länteen Rooman valtakunnan rajoille. Vuonna 406 burgundit tunkeutuivat vandaalien ja alaanien jäljessä Galliaan ja perustivat ensimmäisen voimakkaan kuningaskuntansa, joka laajentui 400-luvulla Reinin länsirannoille ja Geneve-järven lähistölle. He saivat sittemmin myös Rooman foederatin aseman. Aluksi Rooma koki burgundit uhaksi ja onnistui yllyttämään hunnit burgundien kimppuun. Hunnit hävittivätkin burgundien valtakunnan. Nämä tapahtumat innoittivat sittemmin Nibelungein laulun sepittäjiä. Roomalainen sotapäällikkö Aëtius antoi 440-luvulla burgundeille luvan asettua Rhônen yläjuoksulle. Burgundit myös olivat Aëtiuksen liittolaisina Katalaunien kenttien taistelussa. Länsi-Rooman heikentyessä 400-luvun loppupuoliskolla burgundit laajensivat alueitaan, ja ottivat pääkaupungikseen Lyonin. Tämä burgundien toinen valtakunta saavutti huippunsa kristityn kuningas Gundobadin aikana. Hän kokosi burgundien lait kahdeksi lakikokoelmaksi, burgundeja koskevaksi Lex Gundobadaksi ja gallialais- roomalaisia alamaisia koskevaksi Lex Romana Burgundionumiksi. Vuonna 500 saalilaiset frankit hyökkäsivät kuninkaansa Klodvigin johdolla burgundien valtakuntaan. Seuraavina vuosikymmeninä frankit hyökkäilivät toistuvasti burgundien kimppuun. Lopullisen tappion burgundit kärsivät 534 ja heidän valtakuntansa liitettiin frankkien valtakuntaan. Burgundit antoivat nimen myöhemmälle Burgundin herttuakunnalle ja alueelle. == Burgundien kuninkaat == * Gebicca * Gundomar I * Giselher * Gunther * Gunderik * Gundobad **Godegisel **Kilperik **Godomar * Sigismund * Godomar II == Lähteet == Luokka:Germaaniheimot Luokka:Euroopan historia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pappoksen lause

Pappoksen lause on geometrinen tulos, joka kuuluu seuraavasti: Olkoot l ja m suoria, A, B ja C suoralla l ja D, E ja F suoralla m. Olkoon AE \cap BD=G, AF \cap CD=H, BF \cap CE=I. Tällöin G, H ja I ovat samalla suoralla. Pappuksen lause voidaan todistaa esimerkiksi projektiivisen geometrian keinoin tai Menelaoksen lauseen avulla, mikäli mitkään kaksi suorista AB, CD ja EF eivät ole samalla suoralla. Lauseen duaalinen muoto kuuluu seuraavasti: Leikatkoon suorat A, B ja C samassa pisteessä sekä a,b,c samassa pisteessä. Tällöin suorat x,y,z, jotka kulkevat pisteiden A∩b ja a∩B, A∩c ja a∩C, B∩c ja b∩C kautta tässä järjestyksessä, leikkaavat samassa pisteessä. Pascalin lause on Pappoksen lauseen yleistys, minkä Blaise Pascal keksi 16-vuotiaana. Luokka:Geometria
Tunnustukset

Tunnustukset () on kirkkoisä Augustinuksen omaelämäkerrallinen teos, joka koostuu kolmestatoista kirjasta. Sitä pidetään yleisesti maailmankirjallisuuden ensimmäisenä omaelämäkertana. == Historia == Augustinus eli ja kirjoitti 300-luvun lopussa ja 400-luvun alussa. Teoksen Tunnustukset hän kirjoitti noin vuosina 397–398. Tuolloin Augustinus oli noin 40-vuotias. Näin kirja ei ole Augustinuksen elämän täydellinen elämäkerta; kirjan kirjoittamisen jälkeen hän eli vielä pitkään ja kirjoitti muun muassa merkittävimmän teoksensa Jumalan valtio. Kirjaa pidetään yleisesti ensimmäisenä länsimaisena omaelämäkertana, ja se antoi vaikutteita kristillisille kirjoittajille seuraavaksi tuhanneksi vuodeksi, koko keskiajalle. Teos on merkittävä myös teologisesti ja filosofisesti, sillä Augustinus mietiskelee siinä oman elämänsä lisäksi Jumalaa, maailmaa, luomista, ikuisuuden ja ajan olemusta sekä muun muassa muistin toimintaa. Kirjan useimmat suomennokset (ja muut käännökset) ovat lyhennelmiä, joista on poistettu filosofista aineistoa. == Sisältö == Augustinus kertoo kirjassa omasta syntisenä kuvaamastaan nuoruudesta ja kääntymyksestään kristinuskoon. Teos sisältää yhtenäisen selonteon hänen ajattelunsa kehityksestä, ja se on laajamittaisin yhden henkilön elämää kuvaava kertomus neljänneltä ja viidenneltä vuosisadalta. === Kirjan lukujen teemat === # Augustinuksen lapsuus ja nuoruus 15-vuotiaaksi saakka. # Hänen joutumisensa huonoon seuraan, mikä sai hänet varastamaan ja antamaan myöten himoille. # Hänen opintonsa Karthagossa, hänen kääntymyksensä manikealaisuuteen ja yhä jatkunut himoissa eläminen 16–19-vuotiaana. # Ystävän menettäminen, Aristoteleen teosten opiskelu ja muu elämä 20–29-vuotiaana. # Luopuminen manikealaisuudesta piispa Ambrosiuksen vaikutuksesta Mediolanumissa 29-vuotiaana. # Siirtyminen kirkkoa kohti 30-vuotiaana edelleen Ambrosiuksen vaikutuksesta. # Siirtyminen Jumalan suurempaan tuntemiseen 31-vuotiaana. # Kääntyminen kristinuskoon 32-vuotiaana, Simplicianuksen neuvot muiden käännyttämiseksi. # Kaste 33-vuotiaana, Monica- äidin kuolema, ystävien Nebridiuksen ja Vecunduksen kuolema, retoriikan opintojen hylkääminen. # Tunnustamisen arvon mietiskelyä, muistin toiminnan pohdiskelua. # Mietelmiä Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta ja luomisesta. # Lisää mietelmiä Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta. # Ensimmäisen Mooseksen kirjan merkityksen ja Pyhän Kolminaisuuden pohdiskelu. == Suomennos == Kirjan suomennosta ei ole pidetty kaikin puolin tyydyttävänä.Kivistö, Sari & Riikonen, H. K.: Antiikin kirjallisuus ja suomennokset uuslatinasta ja humanistikreikasta. Teoksessa == Kirjallisuutta == === Suomennokset === * * === Muuta kirjallisuutta === * == Lähteet == == Aiheesta muualla == === Teos === * Augustinus: Confessiones . The Stoa Consortium. * Augustine: The Confessions. Christian Classics Ethereal Library. === Muuta === * Pilkington, J. G.: Confessions: Explanations. New Advent. Luokka:Augustinuksen teokset Luokka:Omaelämäkerrat
Sully Prudhomme

René-François-Armand Prudhomme, kirjailijanimeltään Sully Prudhomme [syli pʁydɔm] (16. maaliskuuta 1839 – 6. syyskuuta 1907) oli ranskalainen runoilija ja esseisti, joka sai ensimmäisen Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1901. Runoilijana Prudhomme pyrki luomaan modernin ajan tieteellistä runoutta. Prudhomme syntyi Pariisissa ja menetti isänsä kaksivuotiaana. Koulussa häntä kiinnostivat klassinen kirjallisuus ja matematiikka. Hän harkitsi vähän aikaa dominikaaniveljestöön liittymistä. Lyseon jälkeen hän luki luonnontieteiden kandidaatiksi. Hän aloitti insinööriopinnot, mutta joutui keskeyttämään ne silmäsairauden takia ja siirtyi kirjallisuuden opiskelijaksi. Prudhomme oli Conference La Bruyère -opiskelijajärjestön jäsen. Opiskelutoverien rohkaisevat kommentit nuoruudentöistä rohkaisivat häntä jatkamaan runojen kirjoittamista. Jo esikoisteos Stances et Poèmes (1865) teki hänestä kuuluisan. Prudhomme oli Ranskan akatemian jäsen vuodesta 1881 kuolemaansa asti. Prudhommen varhaiset teokset ovat lyyrisiä ja heijastelevat surumielistä maailmankuvaa, mutta myöhemmässä tuotannossa hän välttää henkilökohtaista otetta ”parnassolaisiksi” kutsutun ryhmän tapaan, joka kaihtoi romantiikan ylenpalttista tunteellisuutta. ==Runojen suomennoksia== Teoksissa:Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta * Nobel-kirjailijat: 1, Otava, 1977 ISBN 951-1-04344-7 * Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa, WSOY 1976 ISBN 951-0-07416-0; * Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 4: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja, WSOY 1934; * Runot (Sarkia), WSOY 1944 * Tuhat laulujen vuotta, WSOY 1957 Runot: * Entinen mies. Suom. Jaakko Ahokas. Teoksessa: Nobel-kirjailijat: 1 * Ihanne. Suom. Kaarlo Sarkia. Teoksissa: Kaksikymmentäyksi Nobel- runoilijaa; Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 4: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja; Runot (Sarkia) * Keskeneräiset hautajaiset. Suom. Jaakko Ahokas. Teoksessa: Nobel-kirjailijat: 1 * Otava. Suom. Jaakko Ahokas. Teoksessa: Nobel-kirjailijat: 1 * Silmät. Suom. Kaarlo Sarkia. Teoksissa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa; Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 4: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja; Runot (Sarkia); Tuhat laulujen vuotta (suom. Kaarlo Sarkia, Aale Tynni) * Särkynyt maljakko. Suom. Otto Manninen. Teoksessa: Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa * Varjo. Suom. Jaakko Ahokas. Teoksessa: Nobel-kirjailijat: 1 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Poèmes: , *Les Vaines Tendresses In Libro Veritas HTML, PDF Luokka:Ranskalaiset esseistit Luokka:Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat Luokka:Ranskalaiset runoilijat Luokka:Symbolistiset taiteilijat Luokka:Ranskan akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1907 kuolleet
Käsikirja Laurentiukselle

Käsikirja Laurentiukselle eli uskosta, toivosta ja rakkaudesta (Enchiridion ad Laurentium sive de fide, spe et charitate) eli Usko, toivo, rakkaus on kirkkoisä Augustinuksen merkittävimpiä teoksia. Se on melko lyhytmuotoinen esitys kristinuskon pääkohdista ja laupeudesta. Kirja on kirjoitettu vastauksena muutoin tuntemattoman Laurentius-nimisen henkilön pyynnölle saada pieni opaskirja kristinuskon keskeisimmästä sisällöstä. Kirja muistuttaa siis katekismusta. Kirja on kirjoitettu Hieronymuksen kuoleman jälkeen, todennäköisesti vuosien 421 ja 423 välillä. Kuten kirjan nimi osoittaa, se on jaettu kolmeen osaan niiden kolmen armonlajin mukaan, jotka ovat tarpeellisia kristillisessä palvelutyössä. Nämä ovat usko, toivo ja rakkaus. Uskoa käsittelevässä osassa Augustinus selittää apostolisen uskontunnustuksen käytön kristillisen opin opetuksessa ja harhaoppien välttämisessä ja vastustamisessa. Toivoa käsittelevässä osassa hän selittää lyhyesti Isä meidän -rukouksen merkityksen kristillisen rukouksen esikuvana. Viimeinen osa käsittelee kristillistä rakkautta. == Kirjallisuutta == === Suomennos === * == Aiheesta muualla == * Augustine: Handbook on Faith, Hope, and Love Luokka:Augustinuksen teokset
Xai-Xai

Xai-Xai on Gazan provinssin pääkaupunki Mosambikin eteläosassa. Kaupunki sijaitsee Intian valtameren lähellä Limpopo-joen varrella. Vuonna 2010 kaupungissa oli 119 726 asukasta. Alueen suurin nähtävyys on ranta ja koralliriutta noin 10 kilometriä kaupungista itään. Vuoden 2000 tulvat vahingoittivat kaupunkia pahoin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mosambikin kaupungit
Windows 2.0

Windows 2.0 on Microsoftin 9. joulukuuta 1987 julkaisema 16-bittinen graafinen käyttöympäristö. Kuten Windows 1 ja seuraava Windows 3, versio 2 ei vielä ollut oma käyttöjärjestelmänsä vaan DOS:n päällä toimiva graafinen käyttöliittymä, jonka oli tarkoitus helpottaa PC-tietokoneen käyttöä. Järjestyksessään toisessa Windowsissa hyödynnettiin edeltäjäänsä tehokkaammin lisääntynyttä nopeutta ja myös kehittyneempiä muisteja. Windows 2.x:stä ja 1.x:stä tarjottiin ohjelmistokehittäjille myös nk. ajonaikaisia versioita, jotka mahdollistivat loppukäyttäjille niille tehtyjen sovellusten käytön ilman Windowsin hankintaa. Microsoft hyödynsi tätä itsekin mm. Excelin ja Wordin osalta. Käytännöstä luovuttiin Windows 3.0:n myötä. Windows 2.0:sta tehtiin myös oma versionsa Intel 80286- ja 80386 -prosessoreilla varustetuille koneille. Windows 2.0:n jälkeen seuraava varsinainen Windows oli toukokuussa 1990 ilmestynyt Windows 3.0. Vuonna 1988 tuli kuitenkin parempi versio Windows 2.x:sta nimeltään Windows 2.1. Windows 2.1 vaati kovalevyn ensimmäisenä Windowsina. Vuonna 1989 julkaistussa Windows 2.11 oli paranneltu muistinhallintaa. == Ominaisuudet == Windows 2.0 toi mukanaan muun muassa VGA- grafiikkatuen (16 väriä), uusia pikanäppäimiä, sekä Ohjauspaneeli -ikkunan. Käyttäjät pystyivät myös asettelemaan ikkunoita päällekkäin. Vakio-ohjelmia olivat kello, leikepöytä, muistio ja laskin. Word ja Excel olivat ensimmäiset Windows-alustalle tehdyt toimisto-ohjelmat. Toisaalta moniajoa parannettiin ja mm. monet nykyiset Windowsin pikanäppäinyhdistelmät ovat alkujaan peräisin tästä versiosta (Alt-Sarkain ym.) == Elinkaari == Windows 2.0:n tuki päättyi 31. joulukuuta 2001.Microsoft Support: Microsoft Windows 2.0 Standard Edition == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Microsoft Windows history Luokka:Windows-versiot Luokka:Vuoden 1987 ohjelmistot
Yhteistariffi

Yhteistariffi on joukkoliikenteessä käytetty tariffijärjestelmä, jossa tietyllä alueella kaikissa joukkoliikennevälineissä liikennöitsijästä riippumatta on sama tariffi. Jos alueella on liikennöitsijöitä vain yksi, kyseessä ei ole yhteistariffi. ==Suomen yhteistariffijärjestelmät== Suomessa on käytössä kolme yhteistariffijärjestelmää: Helsingin, Tampereen ja Turun seutujen yhteistariffit. Lisäksi useat seutulippu- ja kuntalippujärjestelmät ovat osittaisia yhteistariffeja, joissa esimerkiksi kuukausilippu käy kaikkien liikennöitsijöiden busseissa. Suomen ensimmäinen yhteistariffijärjestelmä oli Helsingin yhteistariffi, joka käynnistyi 1. toukokuuta 1971. YTV:n yhteistariffi käynnistyi 1. kesäkuuta 1986. Turussa TLO:n ja Turun liikennelaitoksen yhteistariffia suunniteltiin vuodesta 1977 alkaen. Pitkäaikaisen kiistelyn ja useiden eri mallien harkinnan jälkeen yhteistariffi astui voimaan 15. elokuuta 1988. Samalla TLO:n liikenne muuttui Turun kaupungin ostoliikenteeksi. Yhteistariffi lisäsi Turun joukkoliikenteen matkamääriä 20 %. Vuodesta 1996 alkaen on kuntalippusopimuksin saatu yhteistariffi myös eräille seutulinjoille Turun kaupungin alueella. Tampereen yhteistariffi otettiin käyttöön 1996, josta alkaen kaupungin sisäiset liput kävivät Tampereen liikennelaitoksen bussien lisäksi myös seutuliikenteen busseissa. Teiskon liikenne hoidetaan myös yhteistariffilla. Suomen yhteistariffijärjestelmissä sarja- ja kausiliput ladataan matkakortille ja kertaliput ostetaan yleensä kuljettajalta. Lippuautomaatteja on käytössä Helsingin metrossa ja raitioliikenteessä. Lisäksi Suomenlinnan lautta on ollut vuodesta 1971 lähtien ollut mukana yhteistariffi-järjestelmässä. ==Yhteistariffi muualla== Useissa Euroopan maissa yhteistariffijärjestelmät kattavat suuria alueita. Esimerkiksi Ruotsissa yhteistariffit ovat yleensä läänin kattavia nk. Länstrafiken-järjestelmiä ja Saksassa laajoja Verkehrsverbund-alueita, joilla on kattava yhteistariffi. Euroopan kattavin yhteistariffi on Hollannissa, jossa koko maan alueen kattaa yhteistariffi. Yleensä kaukoliikenteen junat, bussit, laivat ja lentokoneet eivät kuulu yhteistariffijärjestelmiin. Yhteistariffijärjestelmä ei ole käytössä kaikissa kehittyneissä joukkoliikennejärjestelmissä. Esimerkiksi Tokion joukkoliikenteessä eri metrolinjoilla on eri tariffi. Luokka:Joukkoliikenne
Stemma

Stemma on soittimen, soitinryhmän, laulajan tai laulajien esittämä osuus moniäänisessä teoksessa. Stemmaksi voidaan kutsua myös nuottia, joka sisältää tällaisen osuuden. Luokka:Musiikin teoria
Kuntalippu

Kuntalippu on joukkoliikenteen tukijärjestelmä, jossa kunta tukee lippujen edullista hintaa julkisella tuella maksamalla liikennöitsijän tariffin ja kunnan tarjoaman edullisen lipun hintaeron. Kuntalippujärjestelmäksi nimitetään yleensä järjestelmää, joka ei ole täydellinen yhteistariffi, vaan kattaa vain osan lippulajeista, esimerkiksi vain kuukausi-, eläkeläis- ja opiskelijaliput. Kuntalippujärjestelmä on joukkoliikenteen perusjärjestämistapa muun muassa Oulussa, Jyväskylässä, Lahdessa ja Kuopiossa. Kuntalippujärjestelmä on käytössä myös Turun seutulinjoilla, joilla liikennöitsijät pitävät kertalipputulot, jolloin järjestelmä ei ole varsinainen yhteistariffi. Kuntalippujärjestelmän etuna on se, että kunta ei joudu kantamaan kokonaan taloudellista vastuuta joukkoliikenteen järjestämisestä. Ongelma on puolestaan se, että kuntalippujärjestelmässä myös kannattavia linjoja tuetaan. Luokka:Joukkoliikenne
Heikki Kemppainen

Heikki Matias Kemppainen (s. 18. elokuuta 1944 Mieslahti, Paltamo) on Ristijärven ensimmäinen kunnanjohtaja. == Elämä ja ura == Heikki Kemppainen valittiin Ristijärven kunnanjohtajaksi kunnallislain muuttamisen yhteydessä, jolloin kunnanjohtajuus tuli kuntiin pakolliseksi. Siihen asti esittelyvastuu oli kunnansihteerillä ja luottamushenkilöillä. Kunnansihteerinä toimi viitasaarelainen Raimo Kemppainen. Ristijärvellä Kemppaisen tärkeitä tavoitteita olivat myös kunnallisen itsemääräämisoikeuden säilyttäminen, pienteollisuuden hankkiminen kuntaan sekä Saukkovaaran laskettelukeskus turisteja houkuttelemaan. Kunnallisvaalien 1992 jälkeen lama-aikana kunnallislakia uudistettiin jälleen. Kuntien kantokykyluokitus poistettiin, kuntien valtionapujärjestelmä muutettiin väestöpohjaiseksi, ja Ristijärven kunta ja Heikki Kemppainen joutuivat vaikeuksiin. Kunnanvaltuuston puheenjohtajan Väinö Kärnän johdolla Ristijärven kunnanvaltuusto sanoi Kemppaisen yksimielisesti irti virastaan luottamuspulan takia kaksi viikkoa sen jälkeen, kun toimenpide tuli lain mukaan mahdolliseksi. Asiasta käytiin oikeutta, mutta Kemppainen ei siinä menestynyt. Hänen seuraajakseen valittiin Lempäälän talousjohtaja Reijo Fredriksson. Heikki Kemppaisen ura jatkui muun muassa Vuokatin hiihtoputken ideoijana. Sittemmin on hän tullut mukaan politiikkaan, vuonna 2000 kunnan suurimmalla äänimäärällä Keskustan listoilta valtuustoon ja on nyt Ristijärven ainoana edustajana Kainuun maakuntavaltuustossa. Maakuntavaltuuston vaaleissa hänen äänimääränsä ylitti 220. Kemppainen on perheellinen. == Lähteet == *Luettelo Kainuun maakuntavaltuuston jäsenistä . Luokka:Ristijärven kunnanjohtajat Luokka:Ristijärven kunnanvaltuutetut Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sytytin

Sytytin voi tarkoittaa seuraavia: * sytytin, apuväline tulen sytyttämiseen esimerkiksi takkaan, kaasulieteen tai tupakkaan * sytytin eli räjäytin eli detonaattori, räjähdysainetekniikassa suuremman räjähdyspanoksen sytyttämiseen käytetty pienempi räjähdyspanos * Sytytin, loistevalaisimen osa
Kotoperäisyys

Kotoperäinen eli endeeminen eliölaji tai muu taksoni esiintyy vain jollakin tietyllä, rajatulla ja suhteellisen suppealla maantieteellisellä alueella, jolla se on isolaation seurauksena kehittynyt ja jonka olosuhteisiin se on sopeutunut. Tyypillisiä kotoperäisten lajien esiintymispaikkoja ovat valtamerten saaret (kuten Uusi-Seelanti, Madagaskar ja Havaiji), muista vesistöistä irrallaan olevat järvet (kuten Baikaljärvi ja Malawijärvi) ja vuoristojen, aavikoiden tai jäätiköiden ympäröimät alueet sekä monet monimuotoisuuskeskukset. Endeemisen vastakohta on kosmopoliitti, joka elää maapallolla kaikilla tai lähes kaikilla mantereilla. Kotoperäiset lajit ovat usein erityisen herkkiä tulokaslajien aiheuttamille uhille ja muutoksille. Nykyihminen on melko uusi tulokas monilla alueilla, ja ihmisen toiminta uhkaa monia kotoperäisiä lajeja. Myös ihmisten mukana tarkoituksellisesti tai tahattomasti kulkeutuvat vieraslajit voivat olla uhka monille kotoperäisille lajeille, erityisesti eristyneillä tai muuten ekologisesti herkillä alueilla. Suurin osa historiallisena aikana sukupuuttoon kuolleista lajeista on ollut endeemisiä. Esimerkiksi tunturisopuli on Fennoskandian kotoperäinen jyrsijä, jota ei tavata muualla. Norpan alalaji saimaannorppa puolestaan elää ainoastaan Saimaan vesistössä, samoin kuin lohen ekologinen muoto saimaanlohi. Sukupuuttoon kuollut mauritiuksendodo eli drontti esiintyi vain yhdellä Intian valtameren saarella. Kaikki makilajit elävät Madagaskarilla ja lähes kaikki kengurut Australiassa. == Lähteet == * * Luokka:Ekologia Luokka:Eliömaantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
ActiveX

ActiveX on sovelluskomponenttikerros Microsoftin Windows-käyttöjärjestelmässä, joka käyttää Component Object Model (COM) komponenttikerrosta. COM-komponentit ovat uudelleenkäytettäviä ohjelmistokomponentteja. Vuonna 1996 Microsoft nimesi markkinointisyistä osan Internet Explorer -selaimen yhteydessä käytettävästä OLE-tekniikasta ActiveX:ksi. Lopulta koko OLE sai nimen ActiveX, tosin Microsoft Officessa käytetty OLE-tekniikka kantaa vielä nimeä OLE. ActiveX-nimi on liitetty erityisesti Internet Explorer -selaimeen, jonka yhteydessä sitä markkinoitiin. Selaimeen voi liittää ActiveX-komponentteja, jotka käyttävät ActiveX-tekniikkaa. Näillä komponenteilla voidaan lisätä Web- sivuihin, (ja yleisemmin sovelluksiin) toimintoja, kuten animaatioita tai avattavia valikoita. Mm. Windows Update tarkistaa ActiveX-komponentin avulla tietokoneen vaatimat päivitykset. Selaimessa käytetyt ActiveX-komponentit toimivat käyttöjärjestelmässä normaalien suoritettavien ohjelmien tavoin ilman erityisiä toimintorajoituksia. Tuntemattomien ActiveX-komponenttien noutaminen verkosta tuo mukanaan suuria tietoturvallisuusriskejä. ActiveX-komponentit on digitaalisesti allekirjoitettu julkaisijan avaimella, mutta tämä ei poista ohjelmointivirheiden mahdollisuutta ja siitä johtuvia hyökkäyksiä. Luokka:Selainlaajennukset Luokka:Microsoft
Väisälänmäki

Väisälänmäki on Lapinlahdella, kymmenen kilometriä kuntakeskuksesta länteen sijaitseva kylä ja Suomen kansallismaisema. Museovirasto on luokitellut Väisälanmäen kylän valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Väisälänmäen korkein kohta, Linnanmäki, kohoaa 220 metrin korkeuteen meren pinnasta katsottuna ja 135 metrin korkeuteen Onkivedestä katsottuna. Mäen päällä sijaitsee vuonna 1995 rakennettu näköalatorni. Mäen läpi kiertää noin 2,5 kilometrin pituinen luontopolku, jonka varrella on useita levähdyspaikkoja, kota, sekä kesäisin auki oleva kahvila Karjamaja. Väisälänmäellä käy kesäisin tuhansia kävijöitä. Siellä järjestetään myös joitain tapahtumia, kuten Karjankutsun SM-kisat. == Historia == Väisälänmäen ensimmäinen tunnettu asukas on 1500-luvulta, ja vuonna 1664 Väisälänmäki mainittiin veroluettelossa. Kaskiviljely aloitettiin Väisälänmäellä 1700-luvun lopulla ja sitä harjoitettiin laajalti vielä 1800-luvulla. Kaskiviljelystä näkyy edelleen jälkiä. == Väisälänmäen vaikutus taiteeseen == pienoiskuva|Eero Järnefeltin Raatajat rahanalaiset, 1893. Väisälänmäen maisema on innoittanut monia taiteilijoita. Eero Järnefelt kävi 1890-luvulla Väisälänmäellä useita kertoja, ja maalasi siellä muun muassa teoksen Isäntä ja rengit (1893), sekä väisälänmäkeläisten kaskeamista kuvaavan Raatajat rahanalaiset, josta Lapinlahden vaakuna on saanut aiheensa. Väisälänmäellä syntynyt Pekka Halonen puolestaan maalasi siellä ainakin teoksen Maisema vuorelta, ja myös hänen veljensä Antti Halonen käytti maisemaa teoksissaan. 1970- ja 1980-luvuilla Raimo Puustinen vieraili Väisälänmäellä useita kertoja ja loi maiseman pohjalta teoksen Fuuga Savonia. == Kuvia == Tiedosto:Väisälänmäen näköalatorni.jpg|Vuonna 1995 rakennettu näköalatorni Tiedosto:Väisälänmäki 1.jpg|Näkymä tornista Tiedosto:Lampi Väisälänmäellä.jpg|Lampi Tiedosto:Väisälänmäki 6.jpg|Luontopolkua Tiedosto:Väisälänmäki 3.jpg ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Väisälänmäki . Imaginos. (Myös englanniksi .) *Kumpparit kattoon: Väisälänmäki, Lapinlahti (noin 2,5 km:n luontoreitti) Luokka:Pohjois-Savon nähtävyydet Luokka:Lapinlahden kylät Luokka:Suomen luonnonnähtävyydet Luokka:Suomen kansallismaisemat Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Juutit

Juutit olivat germaaninen kansa, joiden uskotaan alun perin asuneen nykyisen Tanskan Jyllannissa (Jutland, ”Juutinmaa”) sekä Friisian rannikolla. Tacitus mainitsee kirjassaan Germania heimon nimeltä eudosit (eudoses), jonka on tulkittu tarkoittavan juutteja. Juutit esiintyvät muissa varhaisissa lähteissä myös nimillä Eote, Ytene, Yte ja Iutae. Tacituksen mukaan eudosit olivat yksi niistä heimoista, jotka palvoivat Nerthus-jumalatarta.Tacitus 1976, s. 63. Juutit valloittivat yhdessä anglien, saksien ja friisien kanssa Englannin 400-luvulla. Beda Venerabiliksen mukaan juutit asettuivat Kentiin, Hampshireen ja Isle of Wightin saarelle. Tanskaan jääneet juutit sulautuivat sittemmin daaneihin. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Germaaniheimot Luokka:Schleswig-Holsteinin historia
Freiburg im Breisgau

Freiburg im Breisgau on kaupunki Lounais-Saksassa, Baden-Württembergin osavaltiossa Breisgaun alueella ja eteläisen Schwarzwaldin läntisellä reunalla. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungin väkiluku oli 234 442. Kaupunki sijoittuu kahden puolen Dreisamjokea, ja sitä ympäröivät Schwarzwaldin vuoret Rosskopf, Bromberg ja Schauinsland idässä ja etelässä sekä lännessä Schönberg, Tuniberg ja Kaiserstuhl. Freiburg muodostaa oman kaupunkipiirinsä (Stadtkreis), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Freiburgissa vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 25,3 °C, mutta elokuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella vain tammikuussa (−0,1 °C). Sadetta saadaan eniten touko- ja kesäkuussa yli sata milliä kuukaudessa. Freiburgin perusti vuonna 1120 Zähringenin herttua. Se sai saman tien kaupunkioikeudet ja oikeudet vapaakauppaan, mistä kaupunki on saanut nimensäkin (frei = vapaa). Kaupungin hallinta siirtyi 1218 Urachin kreiveille, jotka vaihtoivat sukunsa nimeksi Freiburgin kreivi. Se kuului pitkään Habsburgeille, mutta kaupungin valtasivat vuorollaan myös talonpoikaisarmeija, ruotsalaiset, baijerilaiset ja ranskalaiset, joista viimeksi mainitut linnoittivat kaupunkia. Freiburg tunnetaan ekokaupunkina. Vihreän puolueen kannattajien osuus on siellä suurempi kuin muualla Saksassa. Keskustassa on laaja autoton alue. Freiburgin liikenteen runkona toimii moderni raitiotieverkosto. Kaupungissa on aurinkoenergiaan liittyvää teollisuutta. Uudehkot Vaubanin ja Rieselfeldin lähiöt pyrittiin rakentamaan kestävän kehityksen periaatteita kunnioittaen. Vauban on rakennettu vanhan sotilastukikohdan tiloihin, ja kasarmeja on muutettu esimerkiksi opiskelija-asunnoiksi. Freiburgissa on useita korkeakouluja ja kolme Max Planck -instituutin toimipistettä. Freiburgin yliopisto eli Albert-Ludwigs-Universität Freiburg perustettiin jo 1457, ja se on yksi Saksan vanhimmista yliopistoista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin kotisivut * Kuvagalleria *
Simplikios

Simplikios (, ; 500-luku) oli kreikkalainen uusplatonilainen filosofi, joka oli kotoisin Kilikiasta. Hän oli Ammonioksen ja Damaskioksen oppilas, ja yksi viimeisiä uusplatonikkoja. Kun Ateenan filosofikoulu oli vuonna 529 suljettu, Damaskios, Simplikios, Priskianos ja neljä muuta filosofia etsivät vuonna 531 tai 532 turvapaikkaa Persian kuninkaan Khosrau I:n hovista. Heidän saamansa vastaanotto oli lämmin, mutta he huomasivat, että heidän oli mahdotonta elää ”barbaarien” keskuudessa. Kahden vuoden päästä he palasivat Kreikkaan. Khosrau oli solminut tällöin keisari Justinianuksen kanssa rauhansopimuksen vuonna 533, ja sen ehtoihin kuului, että filosofit saavat palata koteihinsa ja jatkaa elämäänsä ajatuksenvapautta nauttien (Agathias ~ 30, 31). Palattuaan Persiasta Simplikios kirjoitti kommentaareja Aristoteleen teoksiin Taivaasta, Fysiikka, Sielusta ja Kategoriat, sekä Epiktetoksen teokseen Käsikirja. Teokset ovat säilyneet. Simplikios ei ollut kovin omaperäinen ajattelija, mutta hänen tekemänsä filosofiset huomautukset olivat syvällisiä ja älykkäitä, ja hänen oppineisuutensa vakuuttavaa. Hänen kommentaarinsa ovat arvokkaita kreikkalaisen filosofian tutkijoille, sillä ne sisältävät useita katkelmia vanhemmilta filosofeilta sekä hänen suorilta edeltäjiltään. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Uusplatonistit
Ragnar Lassinantti

Ragnar Lassinantti (20. syyskuuta 1915 Ylitornion kunta, Ruotsi – 31. maaliskuuta 1985) oli ruotsalainen länsipohjalainen poliitikko ja suomenkielinen asianajaja. Hän edusti sosiaalidemokraatteja ja toimi Norrbottenin läänin maaherrana ja valtiopäiväedustajana. Lassinantti kannatti näkyvästi pohjoismaista yhteistyötä. Hän oli merkittävä syy siihen, että Ruotsin Radiossa aloitettiin suomenkieliset lähetykset vuonna 1957. Ruotsin suomenkielisen väestön keskuudessa tunnetaankin käsite "Ragnarin ratio". Omassa ohjelmassaan hän haastatteli vallanpitäjiä ja muita ihmisiä sekä Suomesta että Ruotsista. Lähetyksissä käytettiin myös meänkieltä, joka sai Ruotsissa virallisen vähemmistökielen aseman 2000-luvun taitteessa. Tornionlaaksoon liittyviä kirjoja julkaiseva Tornedalica-yhdistys oli eräs Lassinantin toteutuneista hankkeista. Lassinantista käytettiin myös nimitystä "kalotin kummisetä". Hän kävi usein Suomen Lapissa ja oli presidentti Urho Kekkosen henkilökohtainen ystävä. Lassinantti järjesti erään tunturinhuipun nimeksi Kekkonen-toppen ystävänsä mukaan. == Kirjallisuutta == * Markku Laukkanen: Ragnar Lassinantti, kalotin kummisetä (1984) == Lähteet == Luokka:Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Ruotsinsuomalaiset henkilöt Luokka:Länsipohjalaiset Luokka:Ruotsin maaherrat Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
EVP (ilmiö)

EVP (lyhenne sanoista Electronic Voice Phenomena) tai Extremely Low Voice Phenomen on elektronisista laitteista kuuluvaa selittämätöntä ääntä. Monet ilmiöstä kiinnostuneet katsovat, että äänet ovat peräisin henkimaailmasta. Samasta ilmiöstä voidaan käyttää myös nimitystä Instrumental Trans Communication. Saksan- ja suomenkielisenä lyhennyksenä käytetään myös muotoa ITK (instrumentaalinen transkommunikaatio). Yleensä ITK/ITC liitetään nimenomaan televisiosta tai tietokoneruudulta tallennettuihin kuviin, kun taas EVP tallennettuihin ääni-ilmiöihin. Spiritualismista kiinnostuneet ihmiset alkoivat etsiä elektronisista laitteista uutta aluevaltausta mediumismin alalla jo 1800-luvun loppupuolella, jota edelsi samankaltainen pyrkimys hyödyntää mekaanisia laitteita spiritualistien pyrinnöissä. Kuitenkin vasta vuonna 1959 julkaistiin ensimmäinen tutkimus, jossa parapsykologi Raymond Bayless väitti saaneensa nauhalle selittämättömiä ääniä erään meedion läsnä ollessa. Ilmiö nousi laajempaan julkisuuteen 1959, kun ruotsalainen oopperalaulaja ja elokuvatähti Friedrich Jurgensonin (1903–1987) maatalonsa puutarhassa äänittämästä nauhoitteesta, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli lintujen äänten nauhoitus, kuului myös jotain, joka kuulosti puheelta. Selittämättömien äänien joukosta Jurgenson väitti tunnistaneensa muun muassa edesmenneen äitinsä äänen. Parapsykologi William Roll matkusti Jurgensonin luokse Ruotsiin järjestääkseen ensimmäiset tieteelliset kokeet asian tiimoilta, joissa hän raportoi saaneensa vahvistusta ilmiön olemassaololle. Pian myös Jurgensoniin tutustunut latvialaissyntyinen psykologi Konstantin Raudive rupesi suorittamaan omia kokeilujaan, jotka nostivat ilmiön tunnettavuutta entisestään, sillä hänkin raportoi saavansa nauhalle samoja tuntemattomia ääniä. Näiden äänien joukossa väitetään olleen EVP-ilmiölle luonteenomaisesti myös hänen edesmenneitä tuttaviaan. Ilmiö on sittemmin yleistynyt suuresti ja aiheesta on julkaistu useita tutkimuksiakin, mutta varsinaista selitystä monellekaan tapaukselle ei ole löydetty. EVP:tä esitetään usein haamujen, henkien tai humanoidien puheena - tai jopa kykynä siirtää ajatuksia magneettisesti. EVP:hen kriittisesti suhtautuvat vetoavat siihen, että yleensä äänet ovat epämääräisiä, eivät kovin selvää puhetta - jos puhetta lainkaan. EVP -ilmiössä esiintyy usein myös usean kielen sanoja samassa lauseessa. EVP -kriitikot esittävät että tämä johtuu puheen ja kielten suuresta redundanssista, joka yhdistettynä ihmisen taipumukseen nähdä merkityksiä sielläkin missä niitä ei ole johtaa EVP -ilmiön syntyyn. EVP -nauhat eivät siis välttämättä ole edes väärennöksiä - toki niitäkin saattaa esiintyä. Osa EVP -nauhoista on syntynyt, kun nauhuri on nauhoittanut jotain radiokanavaa tai nauhoitukseen on käytetty vanhaa nauhaa, ja vanha nauhoitus on kuulunut vielä läpi. Tämän vuoksi EVP -harrastajia suositellaankin käyttämään hyvää laitteistoa sekä uusia nauhoja. == Lähteet == Luokka:Paranormaalit ilmiöt Luokka:Ääni-ilmiöt
Suuruusjärjestysepäyhtälö

Suuruusjärjestysepäyhtälöllä voidaan approksimoida kahden samanpituisten äärellisten reaalilukujen jonon alkioiden tulojen summaa. Sen mukaan Olkoon :x_1 \leq \cdots \leq x_n\quad \mbox{ja}\quad y_1 \leq \cdots \leq y_n reaalilukuja ja :x_{\sigma (1)}, \dots ,x_{\sigma (n)} mielivaltainen lukujen x_1, \dots , x_n permutaatio. Tällöin suuruusjärjestysepäyhtälön mukaan :x_1y_1 + \cdots + x_ny_n \geq x_{\sigma (1)}y_1 + \cdots + x_{\sigma (n)}y_n \geq x_ny_1 + \cdots + x_1y_n. Suuruusjärjestysepäyhtälö voidaan todistaa matemaattisella induktiolla. Moni kuuluisa summia koskeva epäyhtälö voidaan todistaa suuruusjärjestysepäyhtälön avulla kuten esimerkiksi aritmeettis- geometrinen epäyhtälö, Cauchyn–Schwarzin epäyhtälö ja Tšebyšovin summaepäyhtälö. == Aiheesta muualla == * Suuruusjärjestysepäyhtälö (Linkki vaatii kirjautumisen) Luokka:Epäyhtälöt
Technopolis

Technopolis on kiinteistöihin, toimitilojen vuokraukseen ja palveluihin erikoistunut yritys. Sen keskeinen toiminta-ajatus on yhdistää liiketoimintaa tukevat palvelut nykyaikaisiin toimitiloihin ja tarjota asiakkaille joustavat toimintaympäristöt. Yhtiö rakennuttaa, omistaa ja hallinnoi tiloja itse. Toimitiloissa työskentelee eri maissa yhteensä noin 35 000 ihmistä ja 1 200 yritystä. Technopolis oli listattuna Helsingin pörssissä vuosina 1999–2019. Kildare Partners teki 28. elokuuta 2018 julkisen ostotarjouksen kaikista Technopolis Oyj:n osakkeista ja tarjosi 4,65 euroa osakkeelta. Ostotarjous hyväksyttiin ja yritys poistui Helsingin pörssistä vuonna 2019. Kildare Partnersin tehdessä ostotarjouksen Technopoliksen suurimpia omistajia olivat työvakuutusyhtiö Varma ja Mercator Capital. ==Kiinteistöt== Technopoliksen omistamat ja hallinnoimat kiinteistösijoitukset vuonna 2024. Yhtiön kiinteistöt sijaitsevat Suomen lisäksi Tukholmassa, Luxemburgissa, Göteborgissa sekä Oslossa. === Suomessa === Kampusalue Paikkakunta Innopoli Espoo Ruoholahti Helsinki Aviapolis Vantaa Kontinkangas Oulu Linnanmaa Oulu Peltola Oulu Ydinkeskusta Oulu Hermia Tampere Yliopistonrinne Tampere Asemakeskus Tampere === Suomen ulkopuolella === Kampusalue Paikkakunta Fornebu Oslo, Norja Ullevi Göteborg, Ruotsi Kista Tukholma, Ruotsi Gasperich Luxemburg, Luxemburg ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Technopolis verkkosivut * Oulun Teknologiakylä Oy (Technopolis Oyj): osake- ja yhtiöhistoriaa Pörssitiedossa Luokka:Entiset suomalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Suomalaiset kiinteistöomistajat
Marinos

Marinos Neapolislainen () (400-luvun puoliväli) oli kreikkalainen uusplatonilainen filosofi. Hän oli kotoisin Palestiinasta, ja hän kääntyi jo varhain vanhaan kreikkalaiseen uskontoon. Marinos tuli Ateenaan kun uusplatonilaisella koululla oli Proklosta lukuun ottamatta suuri puute arvovaltaisista filosofeista. Marinos pääsi koulun johtoon Prokloksen jälkeen enemmänkin tästä syystä kuin siksi, että hänen kykynsä filosofina olisivat olleet erityisen silmiinpistäviä. Marinoksen aikaan vanhan kreikkalaisen uskonnon harjoittajat kärsivät suurissa kristittyjen toimeenpanemissa vainoissa. Marinoskin joutui pakenemaan Epidaurokseen. Marinoksen merkittävin teos oli Prokloksen elämäkerta, joka on säilynyt. Se julkaistiin ensimmäistä kertaa yhdessä Marcus Antoninuksen töiden kanssa vuonna 1559. Myöhemmin Fabricius julkaisi sen Hampurissa vuonna 1700 ja Boissonaden toimittamana uutena editiona korjausten ja huomautusten kera vuonna 1814. Marinoksen nimiin on laitettu myös muita filosofisia teoksia. Näihin sisältyy muun muassa Aristoteleen teosten ja Filebuksen kommentaarioita. Kerrotaan, että hän olisi tuhonnut jälkimmäiset, sillä hänen seuraajansa Isidoros oli ilmaissut paheksuntansa niitä kohtaan. Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Uusplatonistit
Aritmeettis-geometrinen epäyhtälö

Aritmeettis-geometrinen epäyhtälö on reaalilukuja koskeva epäyhtälö, jonka mukaan ei-negatiivisten lukujen aritmeettinen keskiarvo on aina vähintään yhtä suuri kuin niiden geometrinen keskiarvo. Muodollisesti, jos pätee x_1, x_2, \cdots, x_n\geq 0, niin on voimassa \frac{1}{n} \sum_{i=1}^n x_i \geq \sqrt[n]{\prod_{i=1}^n x_i}. Aritmeettis-geometrinen epäyhtälö voidaan todistaa esimerkiksi suuruusjärjestysepäyhtälön tai Jensenin epäyhtälön avulla. Epäyhtälössä pätee yhtäsuuruus jos ja vain jos x_1 = x_2 = \cdots = x_n. Jos lukujen x_i oletetaan kaikkien olevan positiivisia ja sovelletaan aritmeettis-geometrista epäyhtälöä lukuihin 1/x_1,1/x_2,\cdots,1/x_n, saadaan geometris-harmoninen epäyhtälö \sqrt[n]{\prod_{i=1}^n{x_i}} \geq \frac{n}{\sum_{i=1}^n \frac{1}{x_i}} . Tässä epäyhtälön oikealla puolella oleva lauseke on nimeltään harmoninen keskiarvo. Painotettu aritmeettis- geometrinen epäyhtälö yleistää hieman aritmeettis-geometrista epäyhtälöä. Sen mukaan, jos a_1, a_2, \ldots, a_n ovat ei-negatiivisia reaalilukuja ja \lambda_1, \lambda_2, \ldots, \lambda_n ovat ei-negatiivisia reaalilukuja, joiden summa on yksi, on \lambda_1 a_1 + \lambda_2 a_2 + \ldots + \lambda_n a_n \ge a_1^{\lambda_1} a_2^{\lambda_2} \cdots a_n^{\lambda_n}, eli \sum_{i=1}^n \lambda_i a_i \ge \prod_{i=1}^n a_i^{\lambda_i} . ==Sovelluksia== Aritmeettis-geometrisen epäyhtälön avulla voidaan todistaa vaikkapa eksponenttifunktion olevan äärellinen kaikilla reaaliluvuilla: Todistetaan ensin, että \left(1+\frac xn\right)^n \le e^x. Määritellään a_n=(1+\frac xn)^n, jolloin on riittävää osoittaa että a_n on kasvava kun n>|x|. Tämä seuraa, kun valitaan aritmeettis-geometrisessa epäyhtälössä n kappaletta lukuja 1+\frac {x}{n} ja kerran 1. Toisaalta epäyhtälö e^x \le \left(1-\frac xn\right)^{-n} seuraa edellisestä, kun epäyhtälössä kirjoitetaan x:n paikalle -x. ==Yleistyksiä== ===Painotettu aritmeettis-geometrinen epäyhtälö=== Olkoot epänegatiiviset luvut x_1,\ldots,x_n ja epänegatiiviset painot w_1\ldots,w_n annettu. Asetetaan w=\sum_{i=1}^n w_i. Jos w>0, on voimassa : \frac{w_1 x_1 + w_2 x_2 + \cdots + w_n x_n}{w} \ge \sqrt[w]{x_1^{w_1} x_2^{w_2} \cdots x_n^{w_n}} ja yhtäsuuruus pätee jos ja vain jos kaikki x_k, joilla w_k > 0, ovat yhtäsuuria. Tässä on oletettu, että 0^0=1. Jos kaikki w_k=1, epäyhtälö palautuu tavalliseksi aritmeettis- geometriseksi epäyhtälöksi. Muita aritmeettis-geometrisen epäyhtälön yleistyksiä ovat Muirheadin epäyhtälö, Maclaurinin epäyhtälö sekä potenssikeskiarvoepäyhtälö. Luokka:Epäyhtälöt
Taavi Tamminen

Taavi Nikolai Tamminen (10. maaliskuuta 1889 Uurainen – 19. tammikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.Siukonen, s. 300 Antwerpenin 1920 kesäolympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin 67,5 kilon sarjan loppuottelussa Tamminen houkuteltiin häviämään kultaa voittaneelle Emil Väreelle. Palkkioksi tästä hän sai Väreen kultamitalin itselleen. Vuonna 1921 hän voitti kultaa MM-kisoissa ja PM-kisoissa. Ainoan Suomen mestaruutensa Viipurin Voimailijoita edustanut Tamminen voitti 1922Pihlaja, s. 499Virtamo, s. 277. Myöhemmin hän toimi painituomarina ja Berliinin 1936 olympialaisissa Suomen olympiajoukkueen hierojana. == Saavutuksia == * olympiahopeaa Antwerpen 1920 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 67,5 kg) * MM-kultaa Helsinki 1921 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 75 kg) * PM-kultaa 1921 * SM-kultaa 1922 (sarja 67,5 kg) ja SM-hopeaa 1913 ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset kreikkalais- roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset painituomarit Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Hessu

Hessu tarkoittaa seuraavia asioita: * Hessu, järvi Lahdessa ==Nimi== * Suomalainen lempinimi; käytetään tavallisesti Heikki-nimisistä miehistä * Harvinainen suomalainen etunimi; esiintyy sekä miehen- että naisennimenä ==Henkilöt== * Hessu Reijonen, suomalaisen managerin Heikki Reijosen taiteilijanimi ===Kuvitteelliset henkilöt=== * Hessu Hopo, Disney-sarjakuvien eläinhahmo
Aika (yhtye)

:Aika-nimeä käytti myös vuosina 2001–2003 Aikakoneena paremmin tunnettu yhtye. Aika on porilainen rock-yhtye, joka toimi 1980-luvun puolenvälin tienoilla. Yhtyeelle teki kappaleita myös Dingosta tunnettu Pertti Neumann. Sittemmin Aika on keikkaillut satunnaisesti. == Kokoonpano == Kokoonpano Uni-EP:llä:EP:n kansikuva * Marko Honkanen, laulu * Petri "Peppi" Peltola, kitara * Ville Borgersen, rummut * Kyösti Isberg, koskettimet * Hannu Miettinen, basso == Julkaisut == * Rakkautta/Tämän hetken vain (1985, single) * Uni/Nähdään taas/Rakkautta/Ilman ystävää (1985, EP) * Musta timantti/Katuvalot (single, 1986) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet