EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Bendemeerin metroasema

Bendemeer on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 12. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä Downtown Line DT1 Bukit Panjang 6:02 6:20 0:06 DT35 Expo 6:15 6:35 0:16 == Lähteet == Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Geylang Bahrun metroasema

Geylang Bahru on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallang Bahrun ja Geylang Bahrun risteyksessä Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä Downtown Line DT1 Bukit Panjang 6:00 6:18 0:04 DT35 Expo 5:59 6:19 0:18 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Heksaminolevulinaatti

Heksaminolevulinaatti eli heksyyliaminolevulinaatti (C11H21NO3) on estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Rakenteeltaan se on aminolevuliinihaposta ja heksanolista muodostunut esteri. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä diagnostisena yhdisteenä virtsarakon syövän tutkimisessa. ==Vaikutusmekanismi, käyttö ja valmistus== Heksaminolevulinaatti metaboloituu virtsarakossa ja suolistossa aminolevuliinihapoksi ja edelleen protoporfyriini IX:ksi ja muiksi valoaktiivisiksi porfyriineiksi. Nämä yhdisteet kerääntyvät erityisesti epänormaaleihin kudoksiin kuten syöpäkasvaimiin. Kun kudoksiin kohdistetaan sähkömagneettista säteilyä, jonka aallonpituus on sinisen valon aallonpituudella, fluoresoivat nämä yhdisteet punaisina. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää myös aminolevuliinihappoa, mutta heksaminolevulinaatin etuna on sen huomattavasti parempi rasvaliukoisuus ja sitä kautta kulkeutuminen kudoksissa. Myös fluoresenssin intensiteetin on havaittu olevan huomattavasti suurempi käytettäessä heksaminolevulinaattia verrattuna aminolevuliinihappoon. Euroopan unionin alueella heksaminolevulinaatti hyväksyttiin käytettäväksi diagnostisena reagenssina virtsarakon syöpiin vuonna 2005 ja Yhdysvalloissa vuonna 2010. Usein yhdistettä käytetään sen hydrokloridisuolana. Heksaminolevulinaattia voidaan valmistaa metanolista ja aminolevuliinihapon hydrokloridisuolasta tionyylikloridin avulla. ==Lähteet== Luokka:Esterit
Fergal O’Brien

Fergal O’Brien (s. 8. maaliskuuta 1972 Dublin, Irlanti) on irlantilainen snooker-ammattilainen. Hän aloitti ammattiuransa jo vuonna 1991, ja voitti vuonna 1999 British Openin, jossa hän kukisti Anthony Hamiltonin erin 9–7. == Lähteet == * Fergal O'Brien WorldSnooker.com Luokka:Irlantilaiset snookerpelaajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Herberts Cukurs

Herberts Cukurs (17. toukokuuta 1900 Liepāja, Kuurinmaa, Venäjän valtakunta – 23. helmikuuta 1965 Shangrilá, Uruguay) oli latvialainen lentäjä ja sotarikollinen toisen maailmansodan aikana. Cukurs syyllistyi muun muassa vuonna 1941 juutalaisten massateloituksiin Riiassa, Latviassa yhdessä fasistisen Arājs-kommandon kanssa. Hänen väitetään syyllistyneen jopa yli 30 000 juutalaisen murhaan. Israelin tiedustelupalvelu Mossad salamurhasi hänet sotarikoksista vuonna 1965.The Jerusalem Post: Executing the Hangman (Abraham Rabinovich, 5. maaliskuuta 2010) Viitattu 12. elokuuta 2017 Cukursin murhannut agentti Anton Künzle ja journalisti Gad Shimron kirjoittivat hänestä kirjan nimeltä Riian teurastaja. ==Lähteet== Luokka:SS-sotilaat Luokka:Latvialaiset sotilaat Luokka:Sotarikoksista syytetyt Luokka:Latvialaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Modesto Menabue

Modesto Menabue (s. 28. lokakuuta 1961) on italialainen Ferrarin Formula 1 -tallin insinööri. Menabue aloitti uransa Ferrarilla tammikuussa 1978. Menabue oli tuolloin vasta 16-vuotias kun hän aloitti työskentelyn Ferrarin moottoriosastolla.Räikkösen pomolta loistavaa palkitsemista - ”Kuka on tuo mies, joka juhlii Kimin kanssa?” Hän sai kunnian nousta palkintokorokkeelle vuoden 2015 Singaporen GP:ssä vastaan ottamaan voittaneen valmistajan palkinnon. Ferrari halusi tällä tapaa palkita pian 40 vuotta tallissa palvellutta moottori-insinööriä.Juniorit tekivät työt, Ferrari-veteraani pääsi juhlimaan Hänen isoveljensä Anselmo Menabue on myös entinen Ferrari -tallin työntekijä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://f1.wikia.com/wiki/Modesto_Menabue Luokka:Formula 1 -tallien työntekijät Luokka:Italialaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Geostationaarinen siirtorata

Geostationaarinen siirtorata (, lyhenne GTO) on Hohmannin siirtorata Maasta sen geostationaariselle kiertoradalle. GTO:n perigeum on matalan Maan kiertoradan (LEO) korkeudella ja apogeum geostanionaarisen kiertoradan korkeudella 42 164 km. Laukaistaessa satelliitteja geostationaariselle kiertoradalle Maasta kantoraketti laukaisee satelliitin ainoastaan siirtoradalle. Satelliitti itse huolehtii sitten siirtymisen siirtoradalla halutulle kiertoradalle. == Aiheesta muualla == * Typical delta V (velocity increment) value(s) for various space manoevres Luokka:Avaruustoiminta
Harju laht

Harju laht (myös Arju laht) on Virossa Saarenmaalla Kakunan ja Kõrkveren kylissä Saarenmaan kunnassa sijaitseva järvi, joka on erotettu merestä pengertien avulla. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 191 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järveen ei laske kaivettuja ojia eikä sillä ole laskuojia. Pengertien ali johtaa kaksi silta-aukkoa, josta vesi voi vaihtua järveen. Pengertien edustalla sijaitsee Kaldun satama. Saaria on kuusi, niiden yhteinen pinta-ala on 2,1 ha. Järven rantaviivan pituus on 12,3 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen ruovikkoista kosteikkoa. Kakunan kylän peltoaukea jää järven länsipuolelle. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Vägara laht

Vägara laht (myös Väike Mullutu laht, Kiisajärv) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 84 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järven pohjoispäähän laskeva Pühajõgi on sen ainoa tulo-oja ja se saa alkunsa pieneltä suolta Jäinassoon ja Marissoon välistä. Se on 18 kilometriä pitkä joki, joka laskee Vägara lahden läpi ja joka pian tämän jälkeen laskee Mullutun lahteen. Vesireitin viimeinen osuus on Mullutu lahden jälkeen Nasva jõgi, joka laskee Saarenmaan eteläpuolella Suur Kateliin. Järven rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi sijaitsee samalla ranta-alueella, missä sijaitsevat muutkin ”rantajärvet” () ja joka on siis täytynyt kuroutua erilleen merestä geologisesti ajatellen varsin hiljattain. Tällaiset järvet muodostavat muutaman sadan vuoden ajan murtovesialtaan, jossa menestyvät sekä makean- että suolaisen veden lajisto. Nykyään järveen tulee suolapulsseja vähemmän kuin suoralla jokiyhteydessä olevaan Mullutu lahteen. Suolaisuutta vähentää myös Pühajõgi, jonka valunta tulee 65 neliökilometrin suuruiselta alueelta. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Kooru järv

Kooru järv (myös Suur Kaanda järv) on Virossa Saarenmaalla Mustjalassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 84 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se luode-kaakko-suuntainen järvi, jonka kaakkoispäässä työntyy itään ja koilliseen leveä lahti. lahti jää Parnanukkin ja Osmussaaren taakse suojaan. Siinä on saaria yhdeksän, joiden yhteinen pinta-ala on 0,78 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 metriä mpy. Kaakosta päin laskee sen kaakkoispäähän Vanakubja oja, jonka vanha nimi on Südejõgi, ja se tulee Kivijärvestä. Järven laskuoja on myös Vanakubja oja, jonka vanha nimi on Kaanda jõgi. Laskujoki laskee Väki-Kaanda- ja Kaanda järven läpi ja se päättyy Itämeren Tahalahteen, missä sijaitsee pitkä Kanndan ranta. Järven valuma-alueen laajuus on 38,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja sen suurin syvyys on 1,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,6 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa ja heinikkoa. Järven ohittaa rannan puolelta rantatie ja järven etelärantaan tulee myös tie. Järvi on kuitenkin autio. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Karijärv

Karijärv on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 82 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Elvajoen länsipuolella Karijärven kylän vieressä. Järven ympäristö on alavaa metsä- ja suoaluetta, jossa asutus sijaitsee kuitenkin melko lähellä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,7 metriä mpy.. Siihen on johdettu parikymmentä metsä- ja suo-ojaa, joista luontainen Karioja on levein. Karioja on myös laskuojan nimi ja se laskee 1,7 kilometrin päässä Keeri järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys 14,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0047 kuutiokilometriä eli 4,7 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsä- ja suomaata. Järvi on autio lukuun ottamatta eteläpään kiinteistöjä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Elva Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Elva jõen valuma-alue
Mõisalaht

Mõisalaht on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaan Virtsun kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Se sijaitsee meren äärellä niin, että meren ja järven välissä on kapea tienpenger, jossa kulkee Tammitie. Järven takana koillisessa on vielä järvi Kasse laht. Saaria on kahdeksan, joiden yhteinen pinta-ala on 2,04 ha. Järven rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa. == Lähteet == Luokka:Lääneranna Luokka:Pärnumaan järvet Luokka:Matsalun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Vööla meri

Vööla meri (myös Vööle meri, Võõla meri; ) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 74 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on luode-kaakko-suuntainen pitkän muotoinen järvi, joka sijaitsee 400 metriä meren rannasta. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 0,5 metriä mpy ja järven lasku-uoma on suoraksi kaivettu kanava. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja sen rannat ovat rovikkoaluetta tai metsämaata. Haja-asutusalue muodostuu pienestä Haran kylästä, joka sijaitsee itäpuolella, ja toisesta nimettömästä kylästä järven länsipuolella. Vain yksi talo on aivan rannan tuntumassa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Lähteet == Luokka:Lääne-Nigula Luokka:Läänemaan järvet Luokka:Matsalun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Kasse laht

Kasse laht (myös Kasselaht) on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 1,33 ha. Siihen laskee Hanila oja (Hanila jõgi) koillisesta Massun peltoaukealta ja toinen oja Mädasoon ja Heinlahden soilta. Järvestä lähtee länsirannasta 500 metrinen laskuoja Mõisalahteen, joka vuorostaan laskee pengertien ali Itämeren Ramelahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 48,2 neliökilometriä. Järven suurin syvyys vain 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Lähteet == Luokka:Lääneranna Luokka:Pärnumaan järvet Luokka:Matsalun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Ohepalu järv

Ohepalu järv (myös Ohepalu Suurjärv) on Virossa Kadrinan kunnassa Länsi- Virumaalla Pandiveren ylängöllä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee keskellä Ohepalu rabaa (suo) ja sen pinta-ala on 68 hehtaaria (ha) ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 91,0 metriä mpy. Järveen on kaivettu neljä suo-ojaa, joista etelään suuntautuva on yhdistetty Rutka kraaviin, joka yhtyy Valgejõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,5 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00034 kuutiokilometriä eli 0,34 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kaikkialla suota. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7). Vikipeedia suvepäevad 2021, Ohepalu suurjärv.jpg Ohepalu looduskaitseala 044.jpg Ohepalu looduskaitseala 054.jpg == Luontoarvoja == Suojärvi oli aiemmin niin sanottu umpijärvi eli siinä ei ollut ojia. Lammen yleisin kala on hauki. Järvi on ympäröivän suon kanssa suojeltu. == Lähteet == Luokka:Kadrina Luokka:Valgejõen vesistö Luokka:Länsi- Virumaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Murati järv

Murati järv eli Muratu ezers on Võrumaalla Rõugen kunnassa Virossa ja Alūksnen Ziemerissa Latviassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta- ala on 66 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 171,9 metriä mpy. Sen laskujoki on Vaidava jõgi ja tulo-ojina ovat Allumäe oja, joka laskee Majori järvestä, ja Kuura jõgi, joka laskee Palojärvestä. Allumäe oja toimii hetken Latvian rajajokena samoin kuin tekee Vaidava jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen . Pieni osa (11,2 ha ) järven eteläpäästä kuuluu Latvialle. Järven valuma-alueen laajuus on 84,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00139 kuutiokilometriä eli 1,39 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai suota lukuun ottamatta järven pohjoispään peltomaita. Riian ja Pihkvan välinen maantie ohittaa järven luoteispuolelta ennen rajan ylittämistä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. == Luontoarvoja == Järvessä viihtyvät hauki, suutari, ahven, särki ja lahna. == Lähteet == Luokka:Rõuge Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Latvian järvet Luokka:Gaujan vesistö Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Botin luomat artikkelit
Valgjärv (Otepää)

Valgjärv (myös Kriisa tiik) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta- ala on 0,77 ha. Länsipäässä sijaitsevia Mustasaaria, jotka ovat 110 ja 60 metriä pitkät, yhdistää kävelysilta. Luoteisrannan läheisyydessä sijaitsee 40 metriä pitkä Pajusaar. Järveen laskee viisi ojaa, joista huomattavimmat ovat lounaasta tuleva Roodevikukraav, etelästä tuleva Põdrajärve oja ja kaakosta Mikumõtsa oja. Sen laskujoki on Elva jõgi (Tamme jõgi), joka lähtee Pajusaaren takaa virtaamaan kohti luodetta. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 177,0 metriä mpy ja sen valuma-alueen laajuus on 4,9 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021 kuutiokilometriä eli 2,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itärannalla sijaitsee Valgjärven kylä, jonka asutus on levinnyt rantaan. Etelässä sijaitsee kylän puisto, jossa on vanhoja tammia. Otepää Valgjärv2.jpg|Veneilijä vastarannassa Valgjärv 2006 08 11.jpg|Valgjärven kylää == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei pienen syväyksensä vuoksi lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kanepi Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Elva jõen valuma-alue
Laialepa laht

Laialepa laht (myös Junkrulaht) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Harilaidin niemellä Saarenmaan luoteispäässä ja järven erottaa Itämerestä puoli kilometriä pitkä ja kapeimmillaan 40 metriä leveä kannas, jossa kulkee tie. Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järven lounaispäästä lähtee pieni oja, joka johtaa niemen länsirantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 1,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on vain metri. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052 kuutiokilometriä eli 0,52 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja rannat ovat autiot ja matalaa metsää tai pensaikkoa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Loopealne Harilaiul 2.jpg|Harilaidin niemen kasvillisuutta == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Gino Rosato

Gino Rosato (s. 16. maaliskuuta 1972 Laval)The Gino Rosato Story - WordPress.com on kanadalainen Ferrarin Formula 1 -tallin monitoimimies. Rosato aloitti työskentelyn Ferrarilla osa-aikaisesti vuonna 1991 ja kokopäiväisesti vuonna 1997.Gino Rosato – From Jack-of-all-trades at Ferrari to Corporate Affairs Vice President at Lotus Vuodesta 2009 lähtien Rosato toimi Lotus Groupin varatoimitusjohtajana.Räikkösen pojalle erikoinen toinen nimi – Ferrarin työntekijän keksimä Hän palasi takaisin Ferrarille vuonna 2014. Rosato tunnetaan Kimi Räikkösen hyvänä ystävänä sekä hänen Robin-poikansa kummisetänä. == Lähteet == Luokka:Formula 1 -tallien työntekijät Luokka:Kanadalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lohja järv

Lohja järv on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Kolgan kylän pohjoispuolella ja Loksasta etelään, Lohjan suon ja Suomenlahden välissä. Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 5,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kymmenen metsä- ja pelto-ojaa, joista Ämmoja, Tölli oja ja Ristoru kraavi ovat huomattavimmat. Sen laskuoja on Lohja oja, joka lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 2,5 kilometrin pituisena Suomenlahden Haran lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 12,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 kuutiokilometriä eli 1,2 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja järven pohjois- ja luoteisrannat ovat hiekkapohjaiset. Järven eteläpuolella on peltoa, jonka kuivatusvedet laskevat järven eteläpäähän. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. == Luontoarvoja == Järvessä elää särki ja ahven, mutta siellä esiintyy myös karppi, suutari ja hauki. Järvi kuroutui erilleen Suomenlahdesta 2500 vuotta sitten. Sen jälkeen kävi Kalevipoik jättämässä jalanjälkensä järvellä olevalle isolle kivelle, joka löytyy edelleen järven etelärannalla.Kalevipoeg: 125. INIMESE VÕI LOOMA JÄLJED KIVIL, viitattu 3.4.2017 Lohja järv, Juminda poolsaar.jpg|Lohja järv ilmasta kuvattuna lounaastapäin elokuussa 2015 == Lähteet == Luokka:Kuusalu Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Pikkjärv (Kaarepere)

Pikkjärv (myös Kaarepere Pikkjärv) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 56,0 metriä mpy. Kaharoja, joka on padottu, laskee järven luoteispäähän. Samaan päähän laskee myös läpi järven virtaava Nava oja, jolla on myös patoallas (Pikkjärve paisjärv) hieman ylempänä. Koska Pikkjärv jää kahden mäenharjanteen väliin, ei muita merkittäviä ojia ole. Nava oja virtaa samaan suuntaan 7 kilometriä, missä se laskee Raigastveren järveen. Järven valuma- alueen laajuus on 24,6 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00135 kuutiokilometriä eli 1,35 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja rinteiden yläpuolella on peltomaata. Rannat ovat jyrkkiä ja rannat ovat metsäiset. Järven ohittaa lounaassa Tarton ja Jõgevan välinen maantie. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Luontoarvoja == Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, suutari, ruutana ja allikkosalakka. Pikkjärve paisjärv - Nava oja.jpg|Nava ojan patojärven nimi on myös Kaarepere paisjärv == Lähteet == Luokka:Jõgeva Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Amme jõen valuma-alue
Käsmu järv

Käsmu järv on Virossa Erun ja Käsmun kylien rajalla Haljalan kunnassa Länsi- Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Suomenlahden rannikolla Käsmun niemellä sen länsirannan tuntumassa. Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,9 metriä mpy. Sen läpi virtaa pieni Käsmu oja, joka laskee Käsmun niemen itärannalla Käsmun lahteen. Järvestä on piirretty karttaan myös lyhyt oja niemen itärannalle Erun lahteen, jossa on alle 200 metrinen kannas nimeltään Järvekael (Järven kaula). Järven valuma- alueen laajuus on 16,5 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00107 kuutiokilometriä eli 1,07 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja rannat ovat sora- ja hiekkapohjaista metsää. Järven pohjoispäässä sijaitsee muutaman talouden kulmakunta. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. == Lähteet == Luokka:Haljala Luokka:Länsi- Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Järlepa järv

Järlepa järv (myös Suur Järlepa järv) on Virossa Raplan kunnassa Raplamaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää 50 metriä leveä salmi. Sen pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Siihen laskee neljä suo-ojaa, joista yksi on Järvlepa raban suolammen suoraksi kaivettu laskuoja. Järvellä ei ole selvää laskuojaa, mutta ohi virtaavaan Angerja ojaan on johdettu rantasuolta länteen virtaava suora oja. Sen valuma-alueen laajuus on 8,4 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00068 kuutiokilometriä eli 0,68 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Järven eteläpuolella sijaitsee Järlepan kylä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. Järlepa järv, Raplamaa.JPG|Järven hiekkarantaa ja yleinen laituri heinäkuussa 2014 == Lähteet == Luokka:Rapla Luokka:Raplamaan järvet Luokka:Pirita jõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Prästvike

Prästvike (myös Prest vike, Kirikuviik; ) on Virossa Vormsin maalaiskunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järvi on Itämeren Väinämeressä sijaitsevan Vormsin saaren suurin järvi noin kilometrin verran saaren etelärannasta. Järven pinta-ala on 38 hehtaaria (ha) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on saaria vain yksi ja sen pinta-ala on 0,11 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 1,0 metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi tuo Suurallikkaasta (Suuri lähde) purkautuvaa vettä järven pohjoispäähän. Sen laskuoja on Prestviigi oja, joka laskee 900 metrin pituisena Hullon lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,4 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys 0,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00011 kkuutiometriä eli 0,11 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Hullon kylä sijaitsee järven itäpuolella. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Vormsi Luokka:Läänemaan järvet Luokka:Matsalun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Prossa järv

Prossa järv (myös Luua järv) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 61,0 metriä mpy. Siihen laskee neljä pientä ojaa pelloilta ja metsästä ja sen laskuoja Kohinaoja eli Prossa kraavi yhtyy Navan ojaan kaakossa harjun kohdalla. Navan oja laskee lopulta Raigastveren järveen. Prossan järven valuma-alueen laajuus on 5,6 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000724 kuutiokilometriä eli 0,724 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rantoja kiertää suoreunus, jonka takana on metsää ja jossakin paikoin peltoa. Pikkjärven kylä sijaitsee järvestä puoli kilometriä länteen. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Jõgeva Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Amme jõen valuma-alue
Männikjärv

Männikjärv (myös Männikjärv, Männikujärv) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa Tooman kylässä sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven länsipuolella kohoaa Männikjärve raba ja koilispuolella Tooman kylän peltoinen mäki. Järven pinta-ala on 17 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Siihen laskee yksi kokoava oja, johon laskevat suoalueen kuivausojat sekä Suur Linajärven ja Väike Linajärven yhteinen laskuoja. Järven eteläpuolella kulkee Tooma kraavi, johon myös Männikjärven laskuoja yhtyy. Tooma kraavi jatkaa sitten länteen ja se yhtyy Põltsamaa jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Endlan järveen. Männikujärven valuma- alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on metsäisenä autio. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. == Luontoarvoja == Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen. Männikjärvellä on opastetut pitkospuut (2,2 kilometriä) ja lintutorni. Reitti kulkee järven ympäri metsässä sekä sen takana suoalueella. Endla looduskaitseala õhtupoolikul.jpg|Männikjärve raba kuuluu Endlan luonnonsuojelualueeseen samoin kuin Männikjärv == Lähteet == Luokka:Jõgeva Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pedja jõen valuma-alue
Väinjärv (Jussi)

Väinjärv (myös Veinjärv) on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa Koitjärven kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on Võhma raban ja Kõnnu suursoon välisellä harjualueella sijaitsevien Jussin järvien pohjoisin järvi. Järven pinta-ala on 6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen laskuoja on kaivettuna suunnattu yhtymään Valgejõgeen parin kilometrin päässä. Suurjärvestä laskee lyhyt oja.Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00015 kuutiokilometriä eli 0,15 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 950 metriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. == Luontoarvoja == Jussin järvet ovat patikointialueen ydin kahden suoalueen ja niiden välisen harjualeen ympäristössä. Alueella on kuusi järveä, joista Väinjärvellä on yksityinen leirintäalue. Muut järvet ovat Mustjärv, Linajärv, Suurjärv, Pikkjärv ja Kõverjärv. Järveraballa on satoja rimpiä. Jussi Väinjärv1.jpg|Väinjärvi sijaitsee suojelualueella. Kuvattu elokuussa 2013 == Lähteet == Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Valgejõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Suurjärv (Kurtna)

Suurjärv (myös Kurtna järv, Kurtna Suurjärv) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Kurtnan kylässä sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä. == Maantietoa == Suurjärvi muodostuu kahdesta erikokoisesta järvialtaasta, joista eteläisin on pienin ja se on nimeltään Peenjärv. Altaita yhdistää 70 metrinen salmi, joka jää kahdenterävän niemenkärjen väliin. Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa ja sen laskujoki on Vasavere jõgi, joka alkaa järven luoteispäästä. Se laskee Suomenlahteen. Kartan mukaan myös eteläpäästä alkava oja on laskuoja, joka laskee Niinisaaren järveen ja sieltä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 10,5 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys 6,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0015 kuutiokilometriä eli 1,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Peenjärven eteläpäässä on hiekkapohjaista metsämaata, jonka rannat ovat hiekkaisia. Järven pohjassa on mutaa. Järvi on myös autio. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. == Luontoarvot == Järvi on suhteellisen kalaisa. Siinä elävät lahna, ahven, särki, hauki, sorva ja suutari. Kurtna Suurjärv.jpg|Järvi kuvattuna lokakuussa 2013 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kurtna järvestik () Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Vasavere jõen valuma-alue Luokka:Kurtnan järvialue Luokka:Botin luomat artikkelit
Nõmme järv (Kurtna)

Nõmme järv (myös Kurtna Nõmmejärv, Nõmmjärv) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Konsun kylässä sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu osittain Mustajõen valuma-alueella olevasta 42 järvestä ja niiden ympäristöstä. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen laskujokena toimii Raudi kanal (Raudi jõgi), joka on kaivettu yhdysoja Särgjärven ja Ahvenjärven kautta Konsun järveen. Kanava alkaa 13 kilometrin päässä öljyliuskekaivokselta . Myös tulee laskuoja, joka viimeinen oja ketjussa Suurjärv, Niinisaare järv ja Mustjärv. Järven valuma-alueen laajuus on 20,6 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 7,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsää. Konsun kylä sijaitsee Räätsman järven rannalla 300 metrin päässä Nõmmen järvestä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kurtna järvestik () Luokka:Kurtnan järvialue Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Mustajõen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Inahamne

Inahamne (myös In hamne) on Osmussaaressa Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Viron pohjoisrannikolla Suomenlahdella olevan Osmussaaren eteläpäässä. en pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järveen ei ole ojia eikä sillä ole laskuojakaan. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,4 km². Järven suurin syvyys 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoa. Lyhin etäisyys Suomenlahteen on etelään, missä 100 metrin kannas erottaa järven Storhamne'sta. Kummankin puoleisen rannan ohi kulkee tiet, joista toinen johtaa saaren eteläkärjessä olevalle laiturille. Viereisen järven Lihlhamnen ja Inhamnen välissä on talo. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Inahamne roostik.JPG|Järven ruovikkoa toukokuussa 2015 Inahamne järv.JPG|Toukokuussa 2015 Inahamne järv Osmussaarel.JPG|Joutsen uimassa, toukokuu 2015 Osmussaar. Inahamne.jpg|Toukokuussa 2015 == Lähteet == Luokka:Lääne-Nigula Luokka:Läänemaan järvet Luokka:Matsalun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Õdri järv

Õdri järv (myös Õdra järv, Õdre järv, Edre järv) on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa Rebasemõisan kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee metsämaastossa olevassa painaumassa, joka on osittain soistunut. Sen pinta-ala on 4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen ei tule- eikä siitä lähde ojia, joten se on umpijärvi. Järven suurin syvyys 9 metriä. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä ja pohjois- ja länsirannat ovat pääosin metsää ja muut rannat suota. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Lüllemäen ja Litsmetsan yhdistävä maantie, josta erkanee järven ympärille metsään metsäteitä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. == Lähteet == Luokka:Valga Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Võrtsjärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Võrtsjärven valuma-alue
Valgjärv

Valgjärv voi tarkoittaa seuraavia: * Valgjärv, Köörkula Valgjärv, järvi Virossa Törvan kylässä * Valgjärv, Kriisa Tiik, järvi Virossa Kanepin kunnassa * Valgjärv, Jaanipeebu järv, järvi Virossa Rõugen kunnassa * Valgjärv, Valgejärv, järvi Virossa Sauen ja Lääne-Nigulan kunnissa * Valgjärv, Jaani järv, järvi Võrun kunnan Kosen kauppalassa * Võru Valgjärv, Verijärv, järvi Virossa Võrun kunnassa. == Katso myös == * Valkjärvi, suomenkielisiä järvennimiä ‎ Luokka:Järvien täsmennyssivut
Andy Hicks

Andy Hicks (s. 10. elokuuta 1973) on englantilainen snooker-ammattilainen. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1991. Hän on saavuttanut 100 kilpailutilanteessa pelattua sadan tai yli breikkiä. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Englantilaiset snookerpelaajat Luokka:Elävät henkilöt
Paula Purhonen

Paula Purhonen (s. 1945) on suomalainen arkeologi. Hän toimi vuosina 2003–2009 Museoviraston pääjohtajana. Hän aloitti työnsä Museoviraston edeltäjässä, Muinaistieteellisessä toimikunnassa, vuonna 1973. Hänen uransa tärkeimpiä tutkimuskohteita olivat viikinkiaikainen Laitilan Vainionmäen kalmisto ja Karijoen Susiluola.Turun Sanomat 9.12.2005: 60 vuotta huomenna, viitattu 31.3.2017. Purhonen väitteli vuonna 1998 tohtoriksi uskontotieteen laitokselle tekemällään väitöskirjalla Kristinuskon saapumisesta Suomeen: Uskontoarkeologinen tutkimus.Helsingin yliopisto: Väitöskirjat, viitattu 31.3.2017. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset arkeologit Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Museoviraston johtajat Luokka:Elävät henkilöt
Lovecraftin lähteillä

Lovecraftin lähteillä on Markku Sadelehdon toimittama ja Jalavan vuonna 2013 julkaisema antologia. Se on tarkoitettu H. P. Lovecraftin Koottujen teosten oheislukemistoksi ja esittelee Lovecraftin esikuvien ja ystävien kirjoittamia kauhunovelleja.Sadelehdon esipuhe, s. 7. Myös Lovecraftin tekstiä on mukana: novelli ”Arvoitus tuolta puolen” on hänen, C. L. Mooren, A. Merrittin, Robert E. Howardin ja Frank Belknap Longin yhteistyössä kirjoittama siten, että seuraava kirjailija on aina jatkanut tarinaa siitä, mihin edellinen oli sen jättänyt.”Arvoitus tuolta puolen”, s. 149–166. == Sisältö == * Robert Bloch: ”Kulkija tähdistä” (The Shambler from the Stars, 1935) * John Martin Leahy: ”Amundsenin teltassa” (In Amundsen’s Tent, 1928) * Clark Ashton Smith: ”Yoh- Vombisin holvit” (The Vaults of Yoh-Vombis, 1932) * Frank Belknap Long: ”Avaruuden ahmijat” (The Space-Eaters, 1928) * Donald Wandrei: ”Punaiset aivot” (The Red Brain, 1927) * Henry Kuttner: ”Salemin kauhu” (The Salem Horror, 1937) * Robert E. Howard: ”Yön lapset” (The Children of the Night, 1931) * C. L. Moore, A. Merritt, H. P. Lovecraft, Robert E. Howard & Frank Belknap Long: ”Arvoitus tuolta puolen” (The Challenge from Beyond, 1935) * A. Merritt: ”Kuutamon allas” (The Moon Pool, 1918) * Arthur Machen: ”Kertomus mustasta sinetistä” (The Novel of the Black Seal, 1895) * Guy de Maupassant: ”Horla” (Le Horla, 1887) == Arvostelut == Kirjavinkit-sivuston arvostelija Juha Salmi kiittää Sadenlehdon ”todella laajaa tietämys[tä] Lovecraftin aikakauden kauhukirjallisuudesta”, ja mukana on sekä kuuluisia että vähemmän tunnettuja kirjailijoita. Cthulhu-tarustoon kytkeytyvä avausnovelli ”Kulkija tähdistä” on ”juuri sitä, mitä lukija kirjalta odottaakin”. Muissa novelleissa kauhua rakennetaan vaihtelevista lähtökohdista. Kirjan kiinnostavimpana novellina Salmi pitää usean kirjoittajan yhteistyönä syntynyttä ”Arvoitusta tuolta puolen”, josta ”paistaa ennen kaikkea kirjoittamisen hauskuus kyseisille herroille”. == Lähteet == Luokka:Markku Sadelehdon toimittamat kirjat Luokka:Suomalaiset kauhunovellikokoelmat Luokka:Vuoden 2013 kirjat
Graeme Lowdon

Graeme Lowdon (s. 23. huhtikuuta 1965) on brittiläinen liikemies ja yrittäjä sekä entinen Manorin Formula 1 -tallin toimitusjohtaja. Hän toimi Virginin, Marussian sekä Manor tallien toimitusjohtajana vuosina 2010–2015. ==Lähteet== Luokka:Formula 1 -tallien työntekijät Luokka:Brittiläiset liikemiehet Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bois-d’Arcy (Yvelines)

Bois-d’Arcy on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 30 km Pariisista länteen. Vaikka kunnan pinta- alasta on lähes puolet metsää, on se kuitenkin suuri työpaikkakeskittymä Versailles’n alueella.Paris-Nice 2017 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Yvelinesin kunnat
Niangaye

Niangaye (myös Niangay) on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla. Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Dolosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Tounkaraoun ohi Niangayeen. Niangayejärvestä lähtee Bambara Maoundén ohi kulkeva kanava Dôjärveen.Monographie, s. 13–14. Kolmionmuotoinen Niangayejärvi on lähes 40 kilometriä pitkä ja 7–13 kilometriä leveäMonographie, s. 13.. Sen enimmäispinta-ala on 335 tai 400 neliökilometriä. Vesimäärä on enimmillään 1 300 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys noin 6,5 metriä. Järven olemassaolo riippuu Nigerjoen vuosittaisen tulvan korkeudesta. Nigerin tulvien heikentymisen ohella Niangayen täyttymistä estää hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan. Niangaye kuivui kokonaan vuonna 1981 ja sen alapuolella sijaitsevat järvet ovat olleet kokonaan kuivia vuodesta 1972 lähtienMonographie, s. 14.. Kuivuus on vaikeuttanut suuresti alueen maanviljelyä ja karjanhoitoa ja lopettanut kokonaan kalastuksen. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Malin järvet Luokka:Nigerin vesistö
Aougoundou

Aougoundou on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla. Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Doiosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Niangayeen. Marras-tammikuussa saapuvan Nigerin tulvan lisäksi vähäisiä valumavesiä saadaan elo-syyskuussa järven itäpuolella sijaitsevilta Oré-Vendoun vuorilta ja mahdollisesti syys-lokakuussa Koraroujärven suunnasta. Kolmionmuotoisen järven pinta-ala on 80–130 neliökilometriä. Sen keskellä sijaitsee Doundé-Alkayan saari. Nigerjoen tulvien heikentymisestä huolimatta Aougoundoussa on yleensä vettä ympäri vuoden . Vuoden 1983 lopusta marraskuuhun 1994 saakka se oli kuitenkin kokonaan kuiva. Järven täyttymistä vaikeuttaa hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan. ==Lähteet== Luokka:Malin järvet Luokka:Nigerin vesistö
Mamdouh Elssbiay

Mamdouh Elssbiay (s. 16. syyskuuta 1984) on egyptiläinen kehonrakentaja ja IFBB-ammattilainen. Lempinimellä ”Big Ramy” tunnettu Elssbiay voitti Mr. Olympia -kilpailun vuosina 2020 ja 2021. ==Lähteet== Luokka:Egyptiläiset kehonrakentajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jean-Marie Duhamel

Jean-Marie Constant Duhamel (5. helmikuuta 1797 – 29. huhtikuuta 1872)Jean- Marie Constant Duhame oli ranskalainen matemaatikko ja fyysikko. Hänen mukaansa on nimetty epälineaaristen osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ratkaisumenetelmä Duhamelin periaate. Hän oli ensisijaisesti matemaatikko, mutta tutki myös lämpöä, mekaniikkaa ja akustiikkaa. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset matemaatikot Luokka:Ranskalaiset fyysikot Luokka:Ranskan tiedeakatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1797 syntyneet Luokka:Vuonna 1872 kuolleet
Korarou (järvi)

Korarou on järvi Malissa. Se sijaitsee Bandiagaran–Homborin ylängön pohjoispuolella Moptin alueen Douentzan piirissä. Pohjois-eteläsuuntainen kapea järvi on 20–30 kilometriä pitkä. Veden ollessa korkeimmilaan se ulottuu pohjoisessa aina Kersaniin saakka. Pinta-ala vaihtelee 80 ja 170 neliökilometrin välillä. Korarouta ruokkivat etupäässä etelästä Bandiagaran ylängöltä ja idästä Goundouroun vuorilta heinä-syyskuussa valuvat sadevedet, mutta marras-tammikuussa siihen voi virrata myös Nigerjoen tulvavesiä Aougoundoujärven suunnasta. Järven valuma-alueen laajuus on 3 200 neliökilometriä. Nykyään Koraroussa on vettä yleensä vain heinä-lokakuussa. Poikkeuksellisen kosteina vuosina se voi kuivua vasta maaliskuussa. Järvellä harjoitetaan riisin viljelyä, karjanhoitoa ja kalastusta. Sen rannalla sijaitsee Koraroun kunnan keskuskylä Diona. ==Lähteet== Luokka:Malin järvet Luokka:Nigerin vesistö