Norsepower

Norsepower Oy on suomalainen teknologiayritys, joka kehittää ja valmistaa roottoripurjeita. Purjeiden avulla laivat voivat säästää polttoainekuluissa. Norsepower on maailman suurin roottoripurjeiden valmistaja. == Historia == === Roottoripurjeiden historia 1922– === Saksalainen Anton Flettner patentoi roottoripurjeet vuonna 1922 ja ensimmäistä kertaa niitä käytettiin Atlantin ylitykseen vuonna 1926. New Yorkiin saapuneen aluksen nimi oli Baden-Baden. Aluksen kaksi purjetta oli purettu ja niiden tilalle oli asennettu kaksi 15 metriä korkeaa sylinterin muotoista roottoripurjetta. Suomessa Sigurd Savonius hyödynsi pienessä puuveneessään roottoripurjeita jo 1920-luvulla. Alkuaikoina purjeet eivät olleet markkinoilla kilpailukykyisiä. Aluksi ongelmia tuotti tarpeeksi kestävän purjeen rakentaminen. Kun materiaali vaihdettiin metalliin, purjeista tuli turhan painavia, mikä hidasti laivan kulkemista. Kun polttoaineena käytetty hiili tai öljy olivat edullisia, eivät pienet säästöt kiinnostaneet laivayhtiöitä. 2000-luvulla teknologia alkoi kiinnostaa kahdesta syystä: siksi, että öljyn hinta oli kallistunut ja siksi, että satamat halusivat vähentää hiilidioksidipäästöjään. Ne asettivat laivoille päästörajoituksia. Esimerkiksi The International Maritime Organization tavoittelee hiilineutraaliutta vuoteen 2050 mennessä. === Norsepower 2012–2019 === Tuomas Riski keksi Norsepowerin liikeidean vuonna 2012. Myyjänä IT-alalla työskennellyt diplomi-insinööri ja ekonomi halusi cleantech-alalle voidakseen vähentää merien päästöjä. Tukenaan hänellä oli muun muassa eläkkeellä oleva laivansuunnittelija Kai Levander, toimitusjohtaja Jorma Eloranta sekä roottoripurjeita Suomessa harrastaneen Sigurd Savoniuksen pojanpoika. Yhtiö valmisti Naantalissa roottoripurjeensa ensimmäisen prototyypin. Se alkoi liikennöidä rahtialuksessa marraskuussa 2014. Ensimmäinen Norsepowerin roottoripurje alkoi liikennöidä vuonna 2015. Bore-yhtiön M/S Estraden-roro- alukseen oli asennettu kaksi 18 metriä korkeaa roottoripurjetta. Niiden avulla polttoainekulut pienenivät 6 prosenttia. Bore oli mukana Tekesin rahoittamassa pilottihankkeessa, jossa Norsepowerin roottoripurjetta päästiin testaamaan valtamerellä. Pilotin päätyttyä yhtiö osti purjeet itselleen ja kertoi säästäneensä niiden avulla 5 prosenttia polttoainekuluissa. Vuonna 2016 yhtiö sai kolmen miljoonan euron rahoituksen. Sijoittajina toimivat VNT Management, Lifeline Ventures, Finnvera ja Wate. Se oli saanut tukea myös Euroopan unionilta ja Suomen valtiolta. Riski alkoi kehittää Flettnerin kehittämää konseptia yhdessä meriarkkitehti Kai Levanderin kanssa. Vuonna 2017 yhtiöllä oli seitsemän työntekijää. Rahoitusta se oli kerännyt yhteensä noin kymmenen miljoonaa euroa. Vuonna 2018 matkustajalautta M/S Viking Graceen asennettiin 25 metriä korkea roottoripurjetorni. Alus alkoi operoida huhtikuussa. Myös tanskalaiseen tuotesäiliöalus Maersk Pelicaniin asennettiin Rotterdamin satamassa kaksi roottoripurjetta, joiden korkeus oli 30 metriä ja halkaisija viisi metriä. Asennuksen jälkeen se teki ensimmäisen matkansa syyskuussa. Maersk oli saanut hankintaan tukea Shelliltä. Yhtiö keräsi uutta rahoitusta 3,6 miljoonaa euroa, sijoittajina toimivat VNT Management ja Korkia- rahoitusyhtiön kautta toimineet yksityissijoittajat. Yhtiö suunnitteli tuotannon aloittamista ja alihankkijaverkoston perustamista Kiinassa. Elokuussa 2019 Etelä-Korean suurimmat telakat Hyundai Heavy Industries ja Samsung nostivat Norsepowerin purjeet uusien tankkereidensa designiin, eli alkoivat jälleenmyydä niitä. Syyskuussa Norsepower sai 8 miljoonan euroa rahoitusta öljy-yhtiöiden tankkerilaivastojen yhteiseltä sijoittajaryhmältä OGCI Climate Investmentsiltä. Ryhmään kuuluivat esimerkiksi Shell, Petrobras, Repsol ja Exxon Mobil. Lokakuussa kerrottiin, että Maersk Tanker oli säästänyt roottoripurjeiden avulla 8,2 prosenttia polttoainekuluissa. Vuoden loppuun mennessä Norsepowerin purjeet oli asennettu viiteen alukseen. === Norsepower 2020– === Ensimmäiset roottoripurjeet toimitettiin Kiinasta vuonna 2020. Yhtiön liikevaihto oli 5,2 miljoonaa euroa, viisinkertainen edelliseen vuoteen verrattuna. Huhtikuussa 2021 Viking Grace luopui Grace-aluksellaan olleista roottoripurjeista, sillä se piti sen avulla saatuja säästöjä liian pieninä. Polttoaineen kulutukseen vaikuttaa myös sääolosuhteet ja lasti ja yhtiön mukaan purjeesta olisi voinut olla enemmän hyötyä reitillä, jossa ollaan enemmän avomerellä. Purje asennettiin toiseen alukseen. Koronapandemia vaikutti siihen, että meriteollisuudessa lykättiin investointeja. Norsepoweriin tämä vaikutti niin, että sen liikevaihto lähes puoliintui. Vuonna 2022 liikevaihto nousi taas noin 5 miljoonaan euroon. Tammikuussa 2023 Norsepower sain 10 miljoonan euron pääomalainan Ilmastorahastolta. Maaliskuuhun mennessä yhtiö oli saanut kerättyä yhteensä 28 miljoonan euron rahoituksen kansainvälistymiseen. Kierroksen pääsijoittaja oli ranskalainen Mirova-varainhoitoyhtiö Natixis Investment Managers -konsernista. Muita sijoittajia olivat muun muassa Suomen Teollisuussijoitus ja VNT Investments. Olemassaolonsa aikana se oli saanut rahoitusta yhteensä noin 40 miljoonaa euroa. Yhtiö perusti tytäryhtiön Shanghain pohjoispuolelle Aasian tuotantoa varten. Helmikuussa 2024 yhtiö kertoi myyneensä yhteensä 18 roottoripurjetta Airbusille. Purjeet asennettiin kolmeen ranskalaisen Louis Dreyfus Armateurs -laivanvarustajan omistamaan uuteen roro-alukseen. Aluksilla kuljetetaan Airbusin valmistamia lentokonekomponentteja Euroopasta Yhdysvaltoihin. Kaupan myötä yhtiön tilauskannan arvo nousi 20 miljoonaan euroon. Yhtiön purjeita oli asennettu kahdeksaan laivaan ja toimitus oli käynnissä 14 aluksessa. Toukokuussa Tuomas Riskin seuraajana toimitusjohtajana aloitti Heikki Pöntynen, yhtiön hallituksen jäsen. == Organisaatio == Yhtiö valmistaa ja sähköistää ohjauskomponentit Suomessa. Tehtaat sillä on Puolassa ja Kiinassa. Vuonna 2022 yhtiöllä oli 40 työntekijää. == Teknologia == Norsepower valmistaa tuuliapupropulsiojärjestelmiä eli roottoripurjeita. Niiden toiminta perustuu Magnuksen ilmiöön, jossa paine-ero ilmavirrassa aiheuttaa työntövoimaa. Kun suuri, sylinterimäinen mekaaninen purje pyörii, toinen puoli sen pinnasta vetää ilmaa pienemmällä paineella kuin sen toinen puoli. Paine-ero työntää laivaa eteenpäin. Purje pyörii oman akselinsa ympärillä yli 200 kilometriä tunnissa. Roottoripurjeita käytetään laivoissa täydentävänä voimana, jonka avulla voidaan pienentää polttoaineenkulutusta. Norsepower valmistaa roottoripurjeensa hiilikuidusta, joka on huomattavasti kevyempää kuin metalli, josta purjeet oli aiemmin valmistettu. Purjeet toimivat automaattisesti ja hyödyntävät tekoälyä, joten niiden käyttämiseen ei tarvita henkilökuntaa. Vuonna 2018 Maersk arvioi, että kahden roottoripurjeen avulla se pystyi säästämään Maersk Pelicansin polttoainekuluissa 7–10 prosenttia. == Asiakkaita == Norsepowerin roottoreita on käytössä esimerkiksi seuraavissa aluksissa: *Bore-yhtiön Estraden-roro-laiva, joka operoi Hollannin ja Britannian välillä *Sea-Cargo *Scandlines-yhtiön M/V Copenhagen- ja Berlin-lautat, joka operoivat Saksan ja Tanskan välissä ja *Vale == Tunnustuksia == *Syyskuussa 2015 Norsepower voitti Energy Efficiency Solution -sarjan Fathom Maritime Intelligencen vuosittaisessa Ship Efficiency Awards -tilaisuudessa. *Kesäkuussa 2016 Norsepower voitti Amsterdamissa järjestetyllä Electric & Hybrid Marine World Expossa Innovation of the Year -kategorian *Kevällä 2017 Norsepowerin toimitusjohtaja Riski sai Young Entrepreneur Award-palkinnon Norjan prinssi Haakonilta. Palkinnon myönsivät Nor-Shipping-konferenssi ja YoungShip International -yhdistys. Syksyllä Norsepower pääsi mukaan Wired- teknologialehden listalle Helsingin kymmenestä kiinnostavimmasta startup- yrityksestä == Katso myös == * Savonius-roottori * Tuuliturbiini == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Norsepowerin verkkosivusto Luokka:Suomalaiset teknologiayritykset Luokka:Raumalaiset yritykset