EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Werner Ryselin

Gustaf Werner Ryselin (22. heinäkuuta 1870 Oulu – 31. joulukuuta 1939 Järvenpää) oli suomalainen insinööri ja teollisuusjohtaja. Ryselinin vanhemmat olivat merikapteeni, kauppias Johan Gustaf Ryselin ja Elisabet Manninen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1890 Oulun yksityislyseosta ja valmistui insinööriksi 1894. Tämän jälkeen hän työskenteli höyryveturitehtailla Sveitsissä ja Saksassa 1894–1896.Aikalaiskirja 1934 (Projekt Runeberg) Ryselin toimi piirtäjänä rautatiehallituksessa 1896–1898 ja oli sitten yksityisen Porvoon radan liikennepäällikkönä 1898 ja Tampereen pellava- ja rautateollisuus Oy;n konepajan veturiosaston teknillisenä johtajana 1899–1915. Hän oli mukana perustamassa vuonna 1915 Tampereelle Lokomon konepajaa ja hän oli Lokomon toimitusjohtajana 1915–1923. Viimeksi Ryselin oli valtionrautateiden Pasilan konepajan yli-insinöörinä 1923–1932. Ryselin oli perustamassa vuonna 1925 Ivalojoki Oy:tä joka harjoitti kullankaivuuta Lapissa Ivalojoen Ritakoskella, Hangasojan Kuivakurulla ja Sotajoen Suupankilla. Vähäiset löydetyt kultamäärät, yhtiön omistajien erimielisyydet ja riidat toisen alueella kullankaivuuta harjoittaneen yhtiön Lapin Kulta Oy:n johtivat lopulta siihen että yhtiö purettiin marraskuussa 1927.Kultamuseon sivut : Suomen kultahistoria : Ivalojoki Oy 1924-1927 Ryselin rakennutti itselleen Vihnula- nimisen huvilan Nokian Vihnusjärvelle vuosien 1905–1910 tienoilla. Hän rakennutti paikalle myös navetan ja raivasi peltoa aikoen harjoittaa puutarhaviljelyä. Tampere-Pori-rautatien ja Vihnusjärven välinen alue on täynnä Velhonlähteiksi kutsuttuja lähteitä joiden vesi on kirkasta ja radiumpitoista. Ryselin perusti vuoden 1930 tienoilla huvilan yhteyteen vesitehtaan jossa pullotettiin lähteiden radioaktiivista vettä myytäväksi terveysjuomana Aradium-tuotemerkillä. Vesitehdas Oy Radium-Vesi Ab:n tehtaalla valmistettiin myös olutta ja myöhemmin keltaista ja punaista limonadia. Sotavuosien jälkeen oluen ja limonadin valmistus siirtyi Pyynikille.Nokian Velhonlähteen radioaktiivista vettä myytiin ennen terveysjuomana – Liisa Haapaniemi, 94, muistaa tehtailijan olleen pitkä ja mukava mies, Aamulehti 29.9.2018 Ryselin oli naimisissa Emma von Schantzin (1876–1969) kanssa. Heidän tyttärensä voimistelunopettaja Märtha Maria Elisabeth Ryselin oli naimisissa oopperalaulaja Yrjö Ikosen kanssa.Kyösti Sormusen GeneaNet-sivusto : Gustaf Werner Ryselin Toinen tytär Gerda Ryselin oli Svenska Teaternin näyttelijä ja operettitähti.Biografiskt lexikon för Finland : Gerda Ryselin == Teoksia == * Rautatierakennuspolitiikkamme. Tekijä, Helsinki 1930 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mika Törmä : Lokomo - 100 vuotta konepaja- ja terästeollisuutta. Metso Minerals Oy, Tampere 2015 * W. Saenger, W. Kegel ja insinööri Ryselin Ivalojoella vuonna 1925, Museovirasto, Kansatieteen kuvakokoelma (Finna) * Ivalojoella 1925 otettu kuva, edessä W. Saenger, Werner Ryselin ja W.C. Kegel, takana vasemmalta Aarne Laitakari ja K. Nordlund. Museovirasto, Kansatieteen kuvakokoelma (Finna) Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1870 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Robbie Brady

Robbie Brady (s. 14. tammikuuta 1992 Dublin, Irlanti) on irlantilainen jalkapalloilija, joka pelasi aiemmin Englannin mestaruussarjan Norwich Cityssä. Tammikuussa 2017 hän siirtyi Valioliigan Burnleyyn arvioiden mukaan noin 13 miljoonalla punnalla, mikä oli Burnleyn siirtosummaennätys. Hän on pelipaikaltaan laitalinkki. Brady on pelannut kauden 2019–2020 loppuun mennessä Valioliigassa 141 ottelua, joista Hull Cityssä 43, Norwich Cityssä 36 ja Burnleyssa 62. Maaleja hän on Valioliigassa tehnyt yhdeksän. Brady on pelannut Irlannin maajoukkueessa 46 ottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi vuonna 2012. EM-kilpailuissa 2016 hän pelasi Irlannin kaikki neljä ottelua alusta loppuun ja teki alkulohko- ottelussa Italiaa vastaan ottelun ainoan maalin sekä tappiollisessa neljännesvälieräottelussa Ranskaa vastaan joukkueensa ainoan maalin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Irlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elias Westerberg

Elias Westerberg (ent. Härkönen) on suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi Ylen sarjasta Sekasin, jossa hän näytteli yhtä päähenkilöistä, Papillonia. Westerberg opiskelee tällä hetkellä Laajasalon opistossa näyttelijäntyötä. Westerberg kirjoitti Helsingin Uuden yhteiskoulun lukiosta ylioppilaaksi keväällä 2014. == Perhe == Elias Westerberg on yksi näyttelijä- käsikirjoittaja-ohjaaja Paavo Westerbergin viidestä lapsesta. Hänen veljensä Joel Härkönen opiskelee Teatterikorkeakoulun ohjaajakoulutuksessa. == Filmografia == === Elokuvat ja lyhytelokuvat === Vuosi Elokuva Rooli 2016 Halko Oskari 2017 Toivon tuolla puolen Winston Yösyöttö poika baarissa Tuntematon sotilas täydennysmies 2018 Viulisti Antin naapuri Kaikki oikein kassapoika 2022 Tytöt tytöt tytöt Allu 2022 Susikoira Roi Paavo 2024 ’’Jälkeemme vedenpaisumus’’ === Televisiosarjat === Vuosi Sarja Rooli 2016–2018 Sekasin Papillon 2018 Donna teku jonossa 2019 Aktivistit Arvi Nikolainen Roba Otto Maanantai Elmo Pientä laittoa varusmies Muurinen Modernit miehet Sepi 2020 Kevyttä yläpilveä Santtu Downshiftaajat Eemeli Vekselström Syke Rape 2021 Mister8 Terho Mädät omenat Tuure Lundsten 2022 Mies joka kuoli Petri == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Suojelusenkeli (laulu)

Suojelusenkeli eli Maan korvessa kulkevi lapsosen tie on suomalainen uskonnollinen laulu, joka kertoo lasta suojelevasta suojelusenkelistä. Kappaleen on sanoittanut Immi Hellén vuonna 1884 ja säveltänyt P. J. Hannikainen vuonna 1898.411\. Maan korvessa kulkevi lapsosen tie Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys. Viitattu 26.6.2016. Hellén kirjoitti tekstin alun perin runoksi nimellä ”Enkeli ohjaa”.Immi Hellén Kirjasampo.fi. Viitattu 26.6.2016. Vuonna 2016 julkaistussa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan lisävihkossa laulusta tuli myös virsi nro 971 nimellä ”Maan korvessa kulkevi lapsosen tie”.Virsikirjan lisävihko (suomenkielinen) (pdf) Suomen ev.lut. kirkko 4.11.2015. Viitattu 26.6.2016. Evankelisen herätysliikkeen virsikokoelmaan Siionin kanteleeseen se on sisältynyt jo vuodesta 1961. Hellénin on arveltu mahdollisesti saaneen laulun sanoitukseen innoitusta virrestä ”Taivaaseen käy matkamme” (nyk. virsi 623), jonka on sanoittanut saksalainen Benjamin Schmolck.Taustakuvaus virrestä 623 Virsikirja.fi. Viitattu 26.6.2016. ”Suojelusenkeliä” ehdotettiin lisättäväksi jo vuonna 1986 uudistettuun virsikirjaan, mutta ehdotus hylättiin, koska laulun sanoitusta pidettiin teologisesti ongelmallisena. Marraskuussa 2015 kirkolliskokous hyväksyi laulun lisäämisen virsikirjan lisävihkoon, jonka sisältämät 79 uutta virttä otettiin käyttöön vuoden 2016 adventtina. Lisävihkon valmistellut työryhmä ehdotti ”Suojelusenkelin” vähän tunnetun neljännen säkeistön jättämistä pois sen ”hurjan sävyn” takia ja kolmannen säkeistön muokkaamista uusiksi, mutta kirkolliskokous päätti säilyttää Hellénin tekstin tunnetussa muodossaan. Ongelmallisena pidettiin kolmannen säkeistön säettä ”Oi laps’, ethän milloinkaan ottaa sä vois, sun kättäsi enkelin kädestä pois”, jonka katsottiin sisältävän kirkon opista poikkeavan ajatuksen, että Jumalan armo olisi riippuvainen ihmisen omasta jaksamisesta.Timo Ikonen & Riina Kasurinen: "Maan korvessa kulkevi lapsosen tie" kelpaa vihdoin virreksi – esteenä oli ristiriitaisuus uskontulkinnan kanssa Yle 27.11.2015. Viitattu 26.6.2016.STT: Suojelusenkeli tulossa virsikirjaan Seurakuntalainen 12.4.2015. Viitattu 26.6.2016.Virsikirjan lisävihkot hyväksyttiin - kirkoissa viimeistään vuoden kuluttua Suomen ev.lut. kirkko 4.11.2015. Viitattu 26.6.2016. ==Alkuperäisen runon sanat== Laulettaessa jokaisen säkeistön viimeinen säe toistuu kahdesti. »Maan korvessa kulkevi lapsosen tie. Hänt’ ihana enkeli kotihin vie. Niin pitkä on matka, ei kotia näy, vaan ihana enkeli vierellä käy. On pimeä korpi ja kivinen tie. Ja usein se käytävä liukaskin lie. Oi pianhan lapsonen langeta vois, jos käsi ei enkelin kädessä ois. Ja syntikin mustia verkkoja vaan on laajalle laskenut korpehen maan. Niin pianhan niihinkin tarttua vois, jos käsi ei enkelin kädessä ois. Maan korvessa kulkevi lapsosen tie. Hänt’ ihana enkeli kotihin vie. Oi, laps’ ethän milloinkaan ottaakaan vois sä kättäsi enkelin kädestä pois.» ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet Luokka:Virret
Alarik Böök

Alexander Alarik Böök (23. heinäkuuta 1860 Padasjoki – 6. heinäkuuta 1936) oli suomalainen näyttelijä, piirustuksenopettaja ja taidemaalari.Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli : Alarik Böök Böökin vanhemmat olivat Padasjoella Alhon kartanon omistanut kuvernementin sihteeri, nimismies Thure Wilhelm Böök (1815–1871) ja Carolina Forssell (1825–1898). Hänen veljiänsä olivat näyttelijä Bruno Böök ja Hämeenlinnassa asunut opettaja, museomies ja kirjailija Albert Theodor Böök.Martti Strangin GeneaNet-sivusto : Alexander Alarik Böök Böök opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuodesta 1877 ja lisäksi piirustuksenopettajatutkintoa varten Pariisissa Léon Bonnatin johdolla. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1892 ja 1907 välillä. Böök toimi näyttelijänä 1884–1903. Böökin maalauksissa oli vaikutteita impressionismista erityisesti sen jälkeen kun hän teki vuonna 1889 stipendiaattimatkan Pariisiin.Häme-Wiki : Alarik Böök == Teoksia == * Kesämaisema Karlbergista : öljymaalaus. 1895 * Kaskenpolttoa : öljymaalaus. 1896 == Palkinnot == * III palkinto dukaattikilpailussa 1884 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Alarik Böök Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Santa Cruz (albumi)

__NOTOC__ Santa Cruz on suomalaisen samannimisen hard rock-, heavy metal- ja glam metal -yhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin 6. maaliskuuta 2015 levymerkillä Spinefarm Records. Albumilla on yhtyeen ensimmäiseen Screaming for Adrenaline (2013) -albumiin nähden raskaampia kitarariffeja sekä nopeampaa tempoa, kuten kappaleissa "Let Them Burn", "Bonafide Heroes", "We Are the Ones to Fall" ja "Wasted 'n' Wounded". Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 3. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Archie Cruz – laulu, kitara * Johnny Cruz – kitara, taustalaulu * Middy Cruz – basso, taustalaulu * Tazzy Cruz – rummut taustalaulu == Arvostelut == * Imperiumi.net: 9/10Imperiumi.net: Levyarvio * Inferno: Inferno: Levyarvio * Kaaoszine: 9/10Kaaoszine.fi: Levyarvio * Soundi: Santa Cruz: Santa Cruz Viitattu 4.1.2023. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Santa Cruz - Santa Cruz (2015) albumi tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi) * Santa Cruz - Santa Cruz (2015) albumi ostettavissa verkkosivustolla iTunes * Santa Cruz - Santa Cruz (2015) albumi kuunneltavissa suoratoistona verkkosivustolla Play.Spotify.com Luokka:Santa Cruzin albumit Luokka:Vuoden 2015 albumit
Kim Yong-sik (painija)

Kim Yong-sik (s. 17. marraskuuta 1967) on pohjoiskorealainen kilpauransa päättänyt vapaapainija, olympiamitalisti, maailmanmestari, Aasian kisojen kultamitalisti ja Aasian mestari. 52 ja 57 kilogramman painoluokissa kilpaillut Kim voitti olympiapronssia Barcelonassa 1992, maailmanmestaruuden Budapestissa 1986 ja MM-hopeaa Clermont-Ferrandissa 1987. Lisäksi hän voitti urallaan kultaa vuoden 1990 Aasian kisoista ja kaksi Aasian mestaruutta.Sports-Reference.comInternational Wrestling Database == Lähteet == * Kim Yong-Sik Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * Kim, Yong-Sik (PRK) International Wrestling Database === Viitteet === Luokka:Pohjoiskorealaiset vapaapainijat Luokka:Pohjoiskorealaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alfred Ketola

Alfred Herman Ketola (ent. Andersson, 30. lokakuuta 1882 Pietari – 30. huhtikuuta 1965) oli suomalainen oppikoulun lehtori, taide- ja teatteriarvostelija sekä taidemaalari.Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli : Alfred KetolaYlioppilasmatrikkeli 1902, matrikkelinumero 27922 Päivästä päivään, Helsingin Sanomat, 30.10.1932, nro 295, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Alfred Ketolan vanhemmat olivat suutari, talonomistaja August Ketola (ent. Andersson) ja Anna Katarina Mononen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1902 Viipurin klassillisesta lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1905. Hän täydensi sitten opintojaan Saksassa, Ranskassa ja Sveitsissä. Ketola oli saksan ja ranskan kielen opettajana Viipurin jatko-opistossa 1907–1921, Viipurin uudessa yhteiskoulussa 1909–1921 ja Joensuun lyseossa 1921–1947. Ketola oli myös saksan kielen opettajana Joensuun kauppakoulussa. Ketola toimi taidearvostelijana Helsingin Sanomissa 1905–1906 ja Karjala-lehdessä 1907–1919, sekä teatteriarvostelijana Karjalan Aamulehdessä 1919–1921 ja Joensuussa Karjalainen-lehdessä 1921–1922. Hän oli Joensuun teatterin johtokunnan sihteerinä 1923–1927 ja toimi teatterin johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1927 alkaen. Ketola opiskeli maalausta Pekka Halosen johdolla vuonna 1896 ja myöhemmin Helsingin yliopiston piirustussalissa Eero Järnefeltin johdolla vuosina 1902–1907. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1907, 1908 ja 1939. Hänellä oli yksityisnäyttelyitä Viipurissa ja Joensuussa. Alfred Ketola oli naimisissa vuodesta 1911 Laura Maria Raution kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaisen kuvataiteen bibliografia: Alfred Ketola Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Rakennusapulainen

Rakennusapulainen eli rakennusapumies on työmaalla usein työmaan ylimmän johdon alaisena, logistiikkavastaavan alaisena tai jonkun rakentamiseen tai muuhun asentamiseen suuntautuneen aliurakoitsijan alaisena, tekemässä jotain mihin tällä usein ei ole varsinaista rakennusalan ammatillista koulutusta. Usein rakennusapulaiset ovat vuokrattua työvoimaa. Rakennusapulaiset edistävät työmaan järjestystä ja työturvallisuutta ja auttavat aliurakoinnin toimintaa kokonaisuutena, muun muassa kantamalla rakennusmateriaaleja, purkamalla työmaalle tullutta materiaalia kannettavaksi, rakentamalla kulkuesteitä, kuten vaneriaitoja ja muita esteitä, putoamissuojaimia esimerkiksi hissikuiluun, keräämällä työkaluja talteen, auttamalla nosturin toiminnassa nosto- ja laskupaikoissa sekä keräämällä ja kantamalla purettua rakennusjätettä pois. Joskus rakennusapumies myös vastaa osaltaan siivoamisesta työmaalla, vaikka siihen onkin olemassa erikseen varsinaiset rakennussiivoojat. == Aiheesta muualla == * Rakennuslehti: Katso kuinka paljon rakennusalan työkaverisi ansaitsevat Luokka:Rakennusalan ammatit
Luettelo Haaparannan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Haaparannan julkista taideteoksista sisältää pääasiassa ulkona olevat julkiset taideteokset Haaparannan kunnassa. Luettelossa mainitaan taideteoksen nimi aakkosjärjestyksessä sen ruotsinkielisen nimen mukaan. Suluissa voidaan mainita myös teoksen suomenkielinen nimi. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD 2=1 Marielund Dan Lestander 2010 Bladverk Vallenin korttelin sisäpiha Sara Edström Broar kaupungintalon edessä, torin koilliskulma Haaparanta, keskusta Bo Holmlund 1992 Droppen Vallenin asuinalueen kahdessa autotallin seinässä Anna Sofia Mååg Dröm, Kram, Bön Marielundin koulun takana Birgitta Linhart Foton Kaupungintalon ulkopuolella olevat pylväät Kjell Havring Framtidsbågen Victoriatorget Vilma Herr Struves triangel Händelser längs älven Tullparken Jussi Taipaleenmäki Järnvägsbrons beskyddare Laxar betoniseinä Lundenin vanhustentalon sisäänkäynnissä Mona Lindfors Mia Green Mia Greens park Lars Stålnacke 100px Minnesvandring Hautausmaan vieressä Norrbottenskvinnan tori Sara Edström Paraply Tjärhovet (Tervahovi) Pilar de Burgos På vintergatan Klippanin vanhustentalon ulkoseinä Karin EE von Törne Haern Separation – Krigsbarnsminnesmärke Tullparken, Tullipuisto 100px Transit – Brevduvor på bord Anja Persson Venus talonpääty Köpmansgatanin ja Stationsgatanin risteyksessä Mikael Dysholm Älven med svanen – Joki ja joutsenet (Svanen vid älven – Joutsen joella)Google Maps -ryhmä "Julkisia taideteoksia Torniossa" valtakunnanrajalla, Victoria-torin eteläpäässä Suensaari 2011 100px == Lähteet == * * Statens Konstråd, Byggnadsknuten konst införskaffad 1997-2012. Haaparanta Haaparannan patsaat Luokka:Ruotsin patsaat ja veistokset Luokka:Haaparannan kunta
LittleBigPlanet 3

LittleBigPlanet 3 on vuonna 2014 PlayStation 3- ja PlayStation 4 -pelikonsoleille julkaistu tasohyppelypeli. LittleBigPlanet 3 on jatko-osa peleille LittleBigPlanet ja LittleBigPlanet 2. LittleBigPlanet 3:ssa on paljon pelattavia hahmoja. == Vastaanotto == Peli on saanut kriitikoilta positiivisia arvosteluja. Metacritic-kerääjäsivustolla peli sai 79/100 pistettä, perustuen 78 kriittiseen arvosteluun.https://www.metacritic.com/game/littlebigplanet-3/ ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Tasohyppelyt Luokka:Vuoden 2014 videopelit Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:PlayStation 3 -pelit
Apollo-teatteri

Apollo-teatteri () on New Yorkin Harlemissa sijaitseva konserttisali, joka on 1930-luvulta asti toiminut Yhdysvaltojen afroamerikkalaisen musiikkikulttuurin yhtenä tärkeimmistä keskuspaikoista.Sykes, Marc: Apollo Theatre , St. James Encyclopedia of Popular Culture, Gale 2000. Vaatii HighBeam-tilauksen. Apollo sijaitsee osoitteessa 253 West 125th Street, Adam Clayton Powell Jr. Boulevardin (aiemmin 7. avenue) ja Frederick Douglass Boulevardin (aiemmin 8. avenue) välissä. 1500-paikkainen teatteri rakennettiin vuosina 1913–1914 alun perin irlantilaisen väestönosan music halliksi ja burleskiteatteriksi, jonne oli pääsy vain valkoihoisilla. 1920- ja 1930-luvuilla Harlemista tuli maan suurin mustan väestönosan asuinalue, ja vuonna 1934 sali nimettiin Apolloksi ja siitä tuli mustien eräänlainen kulttuurikeskus. 1930-luvulta alkaen Apollo- teatterista radioitiin paikallisesti ja valtakunnallisesti monia musiikkiohjelmia, jotka toivat ensi kertaa kaikkien Yhdysvalloissa asuvien tietoisuuteen sellaisia artisteja kuin Lionel Hampton, Billie Holiday, Ella Fitzgerald ja vielä 1970-luvullakin muun muassa Luther Vandross, Gladys Knight, Donna Summer ja Michael Jackson. Kuuluisin näistä radio-ohjelmista oli Ralph Cooperin keskiviikkoiltaisin lähetetty Amateur Nights. pienoiskuva|vasen|Apollo-teatteri vuonna 2010. Apollo-teatterin suosio ja talous kärsivät 1970-luvulla, kun musiikkiartistit ansaitsivat yhä paremmin levytyksillään ja alkoivat esiintyä entistä vähemmän. Samaan aikaan Apollo- teatteri korotti vuokrahintojaan ja menetti kilpailukykyään Madison Square Gardeniin ja Lincoln Centeriin verrattuna. Vuoden 1975 Smokey Robinsonin konsertissa sattui ampumavälikohtaus, joka tahrasi Apollon mainetta rauhallisena turvasatamana väkivaltaisella asuinalueella. Apollo myytiin eräälle seurakunnalle, mutta se vei konserttisalin konkurssiin muutamaa vuotta myöhemmin. Vuonna 1982 Apollo-teatterin otti kuitenkin haltuunsa Harlem Urban Development Corporation, ja seuraavana vuonna sali suojeltiin National Historic Landmark -statuksella, mikä osaltaan varmisti sen tulevaisuuden. Vuodesta 1991 sen toimintaa on hallinnoinut säätiö nimeltä The Apollo Theater Foundation, Inc.Apollo Mission, Honoring the Legacy, Advancing the Path, Apollo Theater. Viitattu 26.6.2016. Vuosina 1987–2008 Apollo-teatterista televisioitiin Yhdysvalloissa valtakunnallisesti lähes 1 100 jaksoa musiikkiohjelmaa nimeltä Showtime at the Apollo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Yhdysvaltain konserttitalot Luokka:Manhattanin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Manhattanin kulttuuri Luokka:National Register of Historic Places -kohteet Manhattanilla Luokka:Upper Manhattan
Kasvottomat päivät

Kasvottomat päivät on suomalaisartisti Lassi Valtosen 26. elokuuta 2016 julkaistu toinen sooloalbumi. Albumin on tuottanut Erno Laitinen. Albumi ei menestynyt esikoislevyn mukaisesti, eikä se sijoittunut lainkaan Suomen viralliselle albumilistalle. Albumin ensimmäinen single ”Naapurin tyttö” julkaistiin 20. toukokuuta 2016. Toinen single ”Piru istuu olkapäällä” julkaistiin 12. elokuuta 2016. Albumi valittiin Soundin toimittajien mielestä vuoden 2016 10:nneksi parhaaksi suomalaiseksi albumiksi. == Kappaleet == Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Lassi Valtonen. == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Lassi Valtosen albumit Luokka:Erno Laitisen tuottamat albumit
Louis De Geer (1854–1935)

Gerhard Louis De Geer (1854–1935) oli Ruotsin pääministerinä muutaman kuukauden ajan vuosina 1920–1921. Hänen isänsä Louis De Geer (1818–1896) toimi maan pääministerinä 1870-luvulla. De Geer-suvusta on noussut muitakin näkyvillä paikoilla toimineita henkilöitä.De Geer nr 291. Biografiska anteckningar. Mattias Loman. Viitattu 26.6.2016. De Geer oli ammatiltaan juristi. Hän toimi maltillisen puolueen (moderata partiet, myöhemmin liberala samlingspartiet) riveissä Ruotsin valtiopäivien ensimmäisessä kamarissa vuodesta 1900. Hän nousi maan pääministeriksi vuonna 1920. Hallitus oli kuitenkin lyhytikäinen, sillä sen päätös reippaasta kahvitullin nostamisesta hylättiin valtiopäivillä ja hallitus joutui eroamaan 111 päivän ikäisenä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin pääministerit Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Otto Kuhala

Otto Kuhala on kuvitteellinen jyväskyläläinen yksityisetsivä, joka on päähenkilö Markku Ropposen kirjoittamassa kirjasarjassa. Kuhala on entinen poliisi, keski-ikäinen ja sarjan edetessä yhä enemmän vanhenemisen vaivoista kärsivä mies. Hänen tärkeä ystävänsä on lemmikkikoira Jeri ja myöhemmin Hippu- koira. Kuhala onnistuu ratkaisemaan usean rikoksen ennen poliisia, mutta ei aina saa siitä kiitosta, sillä poliisin ja Kuhalan välit ovat huonot ja heillä on keskinäistä kilpailua.DekkariseikkailuTornio.fi: Markku RopponenYle.fi: Markku Ropponen: Kuhala ja vapaa pudotusKouvolan dekkaripäivät == Otto Kuhala -kirjat == * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Lähteet== Luokka:Kuvitteelliset etsivät Luokka: Rikoskirjallisuuden henkilöhahmot
Critics’ Choice Award

Critics’ Choice Award () tarkoittaa seuraavia: * Critics’ Choice Movie Award, elokuvapalkinto * Critics’ Choice Television Award, televisiopalkinto
Synnyin, elän, kuolen

Synnyin, elän, kuolen on suomalaisartisti Hanna Pakarisen 9. syyskuuta 2016 julkaistu seitsemäs studioalbumi. Albumin kaikki kappaleet ovat Carolan alun perin levyttämiä. Albumin on tuottanut Sampo Haapaniemi. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan 11:nneksi. Albumin ensimmäinen single ”Herrojen kanssa pellon laidassa” julkaistiin tammikuussa 2016 ja toinen, ”Penkki, puu ja puistotie”, huhtikuussa 2016. Kolmas single ”Rakkauden jälkeen” julkaistiin 5. elokuuta 2016. == Kappaleet == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Suomalaiset popalbumit Luokka:Tribuuttialbumit
Dave Thomas

Dave Thomas on kanadalainen Cuppa Coffee Studiossa työskentelevä animaatio- ohjaaja. == Ura == Hän on ohjannut monia animaatiomainoksia sekä kohtauksia moniin animaatioelokuviin ja videopeleihin. Hän on erikoistunut stop motion -animaatioihin. == Filmografia == * Glenn Martin, DDS (2008) * A Miser Brothers' Chistmas (2008) * Celebrity Deathmatch (2006-) * Celebrity Deathmatch (videopeli) (2003) * Henry ' s World (2002) * Crashbox (1999) ==Aiheesta muualla== * Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Televisio-ohjaajat Luokka:Kanadalaiset taiteilijat
Jari Haapala

Jari Haapala on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja. Hän on selostanut vuosikymmenet Ylen radiokanavien jääkiekko- ja futiskierroksilla. Talviolympialaisissa 2014 Haapala selosti radiossa Yle Puheessa jääkiekkoa. Hän on selostanut Ylellä televisiossa jalkapalloa muun muassa MM-kisoissa 2014, EM-kisoissa 2016 ja MM-kisoissa 2018. Koulutukseltaan Haapala on kasvatustieteiden maisteri, ja hän on toiminut luokanopettajana alakoulussa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Into ja Kunto

Into ja Kunto (tunnetaan nimellä Into ja Kunto Tanjan kanssa engl. Dig and Dug with Daisy) on brittiläinen nukkeanimaatio, jossa työkoneet ovat tässä sarjassa mukana. Into ja Kunto ovat rakennusmiehiä, joiden apuna on ruskeatukkainen Tanja, joka tulee heitä auttamaan. Into ja Kunto TV-sarja on lyhytanimaatioelokuva, joka koostuu 16 jaksoisesta piirroselokuvasta, kun Suomessa julkaistiin VHS-kaseteille 1990-luvulla ja DVD-levyille 2000-vuosikymmennellä. Sitä esitti brittiläinen yhtiö Dorling Kindersley Vision Flick Films Limitedin kanssa vuonna 1993. Kaikkien roolien kertojana ja hahmoina toimi edesmennyt Pauli Virta, joka luki vuonna 1994. Suomessa julkaistut VHS-kasetit * Into ja Kunto maatilalla * Into ja Kunto rakennustyömaalla * Into ja Kunto tietyömaalla * Into ja Kunto tehtaalla Suomessa julkaistut DVD-levyt * Into ja Kunto (16-jaksoa sisältävä) Luokka: Lastenohjelmat Luokka: 1990-luvun piirrossarjat Luokka: Brittiläiset animaatiosarjat Luokka:Channel 4:n televisio-ohjelmat
Ako Kiiski

Ako Kiiski (s. 1969) on suomalainen muusikko, tuottaja ja säveltäjä. == Ura == Ako Kiiski on ollut basistina joidenkin televisio-ohjelmien kuten SuomiLOVE, Voice of Finland ja Vain elämää studio-orkestereissa sekä muutamien artistien levyillä ja kokoonpanoissa. Lisäksi Ako Kiiski on ollut muusikkona Ben Granfelt Bandissä, Guitar Slingersissa ja Riki Sorsan Leirinuotio- orkesterissa. Ako Kiiski on myös toiminut säveltäjänä ja sovittajana monille artisteille kuten Jore Marjarannalle, Johanna Debreczenille ja Tommi Soidinmäelle. Suurituuli-yhtyeelle Ako on toiminut myös sanoittajana. SuomiLOVE-ohjelman tunnusmusiikki on kokonaan Ako Kiisken käsialaa. Lisäksi Ville Nurmen kanssa Ako on tehnyt tunnusmusiikit monille tv-ohjelmille kuten Hertan maailma ja Itämeri. == Tuottajana == Ako Kiiski on toiminut tuottajana mm. Lenni-Kalle Taipaleen Piano-levylle ja Jore Marjarannan kolmelle levylle. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset sovittajat Luokka:Suomalaiset musiikkituottajat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
John Scott Russell

John Scott Russell (8. toukokuuta 1808 Glasgow – 8. kesäkuuta 1882 Ventnor) oli skotlantilainen insinööri ja laivanrakentaja. Hän tutki myös aaltomekaniikkaa ja teki ensimmäisenä havaintoja itseään vahvistavasta aaltopaketista eli solitonista. Russell toimi Lontoon maailmannäyttelyn promoottorina vuonna 1851. Hänellä oli patentti tietä pitkin kulkevasta höyrykäyttöisestä kulkuneuvosta.Pioneer Inventors. The History of the Automobile And Its Inventors. Lymann Weeks. Sivut 83–85. Google Books. ISBN 9783861952428. Viitattu 26.6.2016. Russel valmistui 16-vuotiaana insinööriksi Glasgowin yliopistosta ja toimi sen jälkeen yliopisto-opettajana. Hänen kiinnostuksensa laivanrakentamiseen vei kuitenkin voiton opetustyöstä. Hän pyrki laivojen rakenneratkaisuissa soveltamaan omaa tutkimustietoaan aaltomekaniikasta. Häntä kiinnostivat myös höyrylaivojen avautuvat mahdollisuudet. Vuonna 1837 hänet palkittiin aaltomekaniikan tutkimuksistaan Kuninkaallisen insinööriseuran kultamitalilla. == Great Eastern -laivan rakentaminen == Insinööri Isambard Kingdom Brunel ehdotti Russelille vuonna 1851 uudenlaisen suurlaivan rakentamista. Russell arvioi, että aluksen uppouman tulisi olla noin 20 000 tonnia ja se vaatisi ainakin 850 hevosvoiman koneen, jotta se toteuttaisi Brunelin odotukset. Laivan suunnittelua ja rakentamista pidettiin vaikeana. Tämä SS Great Eastern -niminen alus oli yhdistetty purje- ja höyrylaiva. Laiva valmistui vuonna 1858, mutta sen liikennöinnissä sattui useita pieniä onnettomuuksia ja toiminta oli kannattamatonta. Vuonna 1864 se huutokaupattiin ja muunnettiin merikaapelin laskemistyöhön.Jules Verne: Great Eastern. Viitattu 26.6.2016. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vuonna 1808 syntyneet Luokka:Vuonna 1882 kuolleet Luokka:Brittiläiset insinöörit Luokka:Laivanrakentajat
Critics’ Choice Movie Awards

Critics’ Choice Movie Awards on vuosittain järjestettävä elokuva-alan palkintogaala. Palkinnot jakaa yhdysvaltalainen elokuvakriitikkojen yhdistys nimeltä Broadcast Film Critics Association (BFCA). Palkintoja annetaan parhaille elokuville ja alan henkilöille. Järjestöön kuuluu ammattimaisten elokuvakriitikoiden lisäksi myös runsaasti verkkokirjoittajia. Critics’ Choice -elokuvapalkintoja on jattu vuodesta 1996 lähtien. Elokuvapalkinnon nimi oli aiemmin lyhyesti Critics’ Choice Award. Nimeä on muutettu, koska vuodesta 2011 asti on jaettu erillistä televisiosarjoille tarkoitettua Critics’ Choice Television Award -palkintoa. Nykyään Critics’ Choice -palkinto voi viitata siis sekä elokuva- että televisio-ohjelmapalkintoon. Vuonna 2016 molemmat palkinnot jaettiin ensimmäisen kerran samassa palkintogaalassa. == Palkintokategorioita == === Nykyisiä === * Paras elokuva (Best Picture) * Paras ohjaaja (Best Director) * Paras näyttelijäkokoonpano (Best Acting Ensemble) * Paras miespääosa (Best Actor) * Paras naispääosa (Best Actress) * Paras miessivuosa (Best Supporting Actor) * Paras naissivuosa (Best Supporting Actress) * Paras käsikirjoitus (Best Screenplay) * Paras toimintaelokuva (Best Action Movie) * Paras komediaelokuva (Best Comedy) * Paras miespääosa toimintaelokuvassa (Best Actor in an Action Movie) * Paras naispääosa toimintaelokuvassa (Best Actress in an Action Movie) * Paras miespääosa komediaelokuvassa (Best Actor in a Comedy) * Paras naispääosa komediaelokuvassa (Best Actress in a Comedy) * Paras ulkomainen elokuva (Best Foreign Language Film) * Paras animaatioelokuva (Best Animated Feature) * Paras maskeeraus (Best Makeup) * Paras nuori esiintyjä (Best Young Performer) * Paras puvustus (Best Costume Design) * Paras kuvaus (Best Cinematography) * Paras säveltäjä (Best Composer) * Paras dokumentti (Best Documentary Feature) * Paras leikkaus (Best Editing) * Paras laulu (Best Song) * Parhaat erikoistehosteet (Best Visual Effects) === Käytöstä poistettuja === * Paras perhe-elokuva (Best Family Film) * Paras äänitys (Best Sound) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Palkinnon viralliset sivut Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvapalkinnot
Eider-politiikka

Eider-politiikka oli 1800-luvulla Tanskan nationalistien vaatimus, että maan eteläraja olisi siirrettävä kulkemaan Eiderjokea pitkin, koska se oli historiallisesti ollut Schleswigin ja Holsteinin välinen raja. Suuntaus vaikutti voimakkaimmin 1830-luvulta 1860-luvulle. Vaatimus esitettiin hallituspiireissä vuonna 1842, jolloin sen toteuttaminen näytti kruununperimyksen kannalta mahdolliselta. Kun Tanska kärsi tappion toisessa Saksan–Tanskan sodassa vuonna 1864, jouduttiin Eider-politiikasta luopumaan. == Lähteet == Luokka:Tanskan ulkopolitiikka Luokka:Tanskan historia Luokka:Irredentismi
Kiurala

Kiurala on kylä Sastamalan kunnassa Pirkanmaalla. Se kuului ennen Karkun kuntaan. Kiurala sijaitsee Kuloveden ja Rautaveden rannalla vesistöjä erottavan niemekkeen kärjessä. Kiuralaan kuuluu myös useita saaria, joista suurin on Isosaari. Kiuralasta on löytynyt kivikautinen asuinpaikka, esihistoriallinen hautaröykkiö ja rautakautinen kalmisto. Kiuralan alkuperäinen kylätontti sijaitsee Rautaveden Kylälahden rannalla. Varhaisin säilynyt kirjallinen maininta Kiuralasta on vuodelta 1540, jolloin kylässä oli kaksi tilaa. Isojaon aikaan Kiuralassa oli neljä tilaa, joista vain yksi sijaitsi alkuperäisellä kylätontilla. Kiuralassa toimi vuosina 1893–1899 Suomen ensimmäinen vaneritehdas. Tehtaalla valmistettiin myös huonekaluja. Tehtaan paikalla Puljusnokantien itäpuolella on rakennusten jäännöksiä ja muistomerkki. Kiuralan ympäristöä hallitsevat kolme mäkeä: Haukkavuori, Vekonmäki ja Koliskangas. Kylän rakennuskanta on keskittynyt mäkien väliin ja Kuloveden ja Rautaveden rantaan. Kylän läpi kulkee Yhdystie 2495. ==Lähteet== Luokka:Karkun kylät
Kari Heimonen (taloustieteilijä)

Kari Heimonen on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa.https://www.jyu.fi/jsbe/yhteystiedot/jsbe- faculty/heimonen-kari Viitattu 26.6.2016 Heimonen on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1996 otsikolla "Studies on Currency Substitution: Empirical Evidence on its Significance". Viitattu 26.6.2016 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Elävät henkilöt
Acrotholus

Acrotholus oli paksupäädinosauruksiin kuulunut dinosaurussuku. Acrotholukset olivat kasvinsyöjiä, ja niiden fossiileita on löydetty Albertasta, Kanadasta.http://www.huffingtonpost.com/2013/05/08/new-dome-headed-dinosaur- acrotholus-audeti-canada_n_3236925.html Acrotholus eli noin 85 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella.http://www.sci- news.com/paleontology/article01059.html Acrotholus oli noin 1,8 metriä pitkä ja 40 kilogrammaa painava.http://www.prehistoric- wildlife.com/species/a/acrotholus.html Acrotholus on Pohjois-Amerikan vanhin ja mahdollisesti tähän mennessä maailman vanhin tunnettu paksupäädinosaurus. Se käveli kahdella jalalla ja sillä oli paksupääliskoille tyypillinen luukupoli päässä. Acrotholuksella luukupolin paksuus oli noin 10 senttimetriä. Acrotholuksesta on löydetty kallon palasia ja kaksi luukupolia. == Muuta == * Acrotholuksen nimi tarkoittaa ”korkeaa kupolia”. * Acrotholuksen tieteellinen nimi audeti tulee albertalaisen karjankasvattajan Roy Audetin, jonka mailta kyseisen dinosauruksen ensimmäiset fossiilit löydettiin vuonna 2008, sukunimestä. * Acrotholuksen fossiileja säilytetään tällä hetkellä Royal Ontario Museumissa, Kanadassa. * Acrotholusta ovat saattaneet metsästää monet pienet petodinosaurukset, kuten saurornitholestes ja richardoestesia, joiden fossiileita on löydetty samoilta alueilta kuin Acrotholuksen. == Lähteet == Luokka:Pachycephalosauria
Juha Junttila

Juha-Pekka Junttila (s. 1965Suomen valtiokalenteri 2012, s. 338. Helsinki 2012. ISBN 978-952-14-1779-5) on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa. Junttila on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 1999 tutkielmalla Essays on inflation expectations and interest rates in modern Finnish financial markets". Junttila on toiminut muun muassa tutkijana, professorina ja kansantaloustieteen laitoksen johtajana Oulun yliopistossa sekä vierailevana tutkijana Warwickin yliopistossa sekä Suomen Pankissa. Hän on Oulun yliopiston rahoitusmarkkinatutkimuksen ja makrotalouden dosentti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Junttilan tieteelliset julkaisut IDEASissa Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Oulun yliopiston professorit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1965 syntyneet
Markku Lanne

Markku Juhani Lanne (s. 1965) on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Helsingin yliopistossa. Aiemmin Lanne on työskennellyt muun muassa professorina Jyväskylän yliopiston taloustieteiden tiedekunnassa. Hän on Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti.Helsingin yliopiston taloustieteen oppiaineen dosentit Viitattu 15.7.2016 Lanne on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1997 otsikolla "Essays on Inference in Time Series Models with Near Unit Roots: Applications to Interest Rates". Professori Lanne on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2014. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lanteen kotisivu * Lanteen tieteelliset julkaisut IDEASissa * Markku Lanne Tuhat-tutkimustietokannassa (helsinki.fi) Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heikki Kauppi

Heikki Kauppi on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee professorina ja taloustieteen laitoksen johtajana Turun yliopistossa. Kauppi on erikoistunut ekonometriaan ja on Helsingin yliopiston tilastotieteen dosentti.Kaupin profiili, Turun yliopisto Viitattu 26.6.2016 Aiemmin hän on toiminut muun muassa kansantaloustieteen tutkijana ja lehtorina Helsingin yliopistossa sekä projektitutkijana Suomen Pankin tutkimusosastolla.Kauppi taloustieteen professoriksi Turun yliopiston tiedote 18.4.2008. Viitattu 26.6.2016 Kauppi on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1999 otsikolla "Essays on Econometrics of Cointegration". Viitattu 26.6.2016Väitös: VTL Heikki Kauppi Helsingin yliopisto 10.12.1999. Viitattu 26.6.2016 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupin tutkimukset IDEASissa Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset tilastotieteilijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Abuse to Suffer

__NOTOC__ Abuse to Suffer on suomalaisen grindcore-yhtye Rotten Soundin järjestyksessään seitsemäs studioalbumi, sekä ensimmäinen sitten vuonna 2011 julkaistun Cursesin.Bandcamp Albumin julkaisun tienoilla yhtye teki maalis–huhtikuussa ”Abuse to Suffer Finland Tour 2016” -kiertueen. == Vastaanotto == Albumi sai ristiriitaisen vastaanoton. Kaaoszinen Daniel Neffling kuvailia albumia tylsäksi ja sanoi sen sisältävän liian samanlaisia kappaleita, toisaalta yhtyeen tarjoavan turvallista musiikkia yhtyeen faneille. Myös Soundin arviossa tietynlainen muodottomuus otetaan tapetille, vaikka albumia kehutaankin vankaksi. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # === Digipakin bonuskappaleet === # * # == Kokoonpano == * Keijo Niinimaa – laulu * Mika Aalto – kitara * Kristian Toivainen – basso * Sami Latva – rummut === Tuotanto === * Sami Latva – tuottaja, äänittäjä (rummut), miksaaja, masteroija * Keijo Niinimaa – äänittäjä (laulu), editoija (laulu) * Janne Saksa – äänittäjä (rummut) * KR – vinyylimasterointi * Thomas Boutet – kansikuva, layout * Heikki Järvi – sampler == Arvostelut == * Angry Metal Guy: hyväAngry Metal Guy review * Heavyblogisheavy.com: Heavyblogisheavy * Kaaoszine: 6/10 * Revolver: Revolvermag * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Bandcamp * * Discogs Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Rotten Soundin albumit
Missä on jatkot?

Missä on jatkot? on Frederikin albumi, joka julkaistiin 4. huhtikuuta 2014. Frederik halusi levylleen teknoa ja siksi tuottajaksi pyydettiin Lasse Turunen. Kappaleiden teossa olivat mukana Turusen lisäksi mm. Laura Madekivi, Niina Hartikainen, Costello Hautamäki ja Jarmo "Jame" Roukala. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Missä on jatkot? discogs.com -sivustolla Luokka:Frederikin albumit Luokka:Vuoden 2014 albumit
Critics’ Choice Television Awards

Critics’ Choice Television Awards on vuosittain järjestettävä palkintogaala parhaille televisiosarjoille ja näyttelijöille. Palkinnot myöntää yhdysvaltalainen järjestö nimeltä The Broadcast Television Journalists Association (BTJA). Ensimmäiset Critics’ Choice Television Award -palkinnot myönnettiin vuonna 2011. Ennen televisio-ohjelmapalkintoja jaettiin vuodesta 1996 asti vain elokuville tarkoitettuja palkintoja, nyttemmin Critics’ Choice Movie Award -palkintoja. Nykyään Critics’ Choice -palkinto voi viitata siis sekä elokuva- että televisio-ohjelmapalkintoon. Vuodesta 2016 lähtien elokuva- ja televisiopalkinnot on jaettu samassa palkintogaalassa vuoden alussa tammikuussa. == Katso myös == * Critics’ Choice Movie Awards == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Palkinnon viralliset sivut Luokka:Yhdysvaltalaiset palkinnot Luokka:Televisio-ohjelmapalkinnot
Herman Haapaniemi

Herman Haapaniemi (10. joulukuuta 1895 Evijärvi – 21. heinäkuuta 1980 HelsinkiHietaniemen uurnalehto, kortteli 9, rivi 10, hauta 228 Viitattu 27.6.2016.) oli suomalainen kommunisti ja punaupseeri, joka taisteli vapaaehtoisena Espanjana sisällissodassa. 1930–1940-luvuilla hän oli useaan otteeseen vangittuna poliittisen toimintansa johdosta. == Elämä == === Varhaiset vuodet === Keski-Pohjanmaalla syntynyt Haapaniemi työskenteli nuoruudessaan muun muassa renkinä, tukkitöissä ja sahoilla, kunnes muutti Helsinkiin vuonna 1916. Järjestötoiminnan hän aloitti kotiseudullaan Pietarsaaressa, jossa Haapaniemi oli mukana paikallisessa työväenyhdistyksessä, liittyen 1914 myös sosialidemokraattiseen puolueeseen. Vuonna 1917 Haapaniemi liittyi helmikuun vallankumouksen jälkeen perustettuun Helsingin miliisiin, jossa hän toimi myös vuoden 1918 sisällissodan ajan. Sodan päätyttyä Haapaniemi oli muiden punaisten tavoin vankileirillä. Vapautumisensa jälkeen Haapaniemi oli 1920-luvun alussa mukana Suomen sosialistisen työväenpuolueen toiminnassa ja liittyi myöhemmin laittomaan Suomen Kommunistiseen Puolueeseen vuonna 1929. Hän toimi erilaisissa puoluetehtävissä, joutuen myös pidätetyksi 1931. === Espanjan sisällissota ja Suomen sotavuodet === 1930-luvun puolivälissä Haapaniemi matkusti Neuvostoliittoon, jossa hän kävi upseerikurssin. Vuosina 1936–1938 Haapaniemi osallistui Espanjan sisällissotaan kansainvälisten prikaatien luutnanttina. Hän toimi poliittisena komissaarina käyttäen peitenimeä Yrjö Broms. Haapaniemi palasi Suomeen joulukuussa 1938, jonka jälkeen hänet vangittiin seuraavan vuoden lokakuussa sisäministeri Urho Kekkosen toimeenpanemissa kommunistipidätyksissä. Haapaniemi vapautettiin talvisodan päätyttyä, mutta vangittiin uudelleen välirauhan aikana elokuussa 1940. Hän oli turvasäilössä koko jatkosodan ajan. Ennen pidätystään Haapaniemi ehti toukokuussa 1940 olla mukana perustamassa Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuraa. Sodan päätyttyä hän toimi punaisen Valpon ylivartijana, tehtävänään pitää silmällä sotasyyllisiä ja talteen otettuja äärioikeistolaisia. Haapaniemestä kertoo myös eversti Yrjö Vasama vuonna 1958 ilmestyneessä muistelmateoksessaan Valpon vankina. Myöhemmin Haapaniemi toimi pitkään eri tehtävissä Suomi–Neuvostoliitto-Seuran järjestötyöntekijänä. == Muuta == Nivelreumaa sairastanut Haapaniemi oli vuonna 1946 yksi Suomen Reumaliiton edeltäjän Reumayhdistyksen perustamista valmistelleen toimikunnan jäsenistä. == Lähteet == Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomen sosialistisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Punaupseerit Luokka:Espanjan sisällissodan sotilaat Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Louis De Geer

Louis De Geer -nimisiä henkilöitä ovat olleet: * Louis De Geer (1587–1652), ruotsalainen kauppias ja teollisuusmies, Ruotsin teollisuuden uranuurtaja * Louis De Geer (1818–1896), ruotsalainen vapaaherra, virkamies ja kirjailija, Ruotsin pääministeri 1876–1880 * Louis De Geer (1854–1935), Ruotsin pääministeri 1920–1921
Jukka Pirttilä

Jukka Pirttilä (s. 1. lokakuuta 1970 Riihimäki) on suomalainen taloustieteilijä. Pirttilä on julkistalouden professori Helsingin yliopistossa ja Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa Jukka Pirttilä ja Roope Uusitalo professoreiksi. Helsinki.fi.. Vuosina 2008−2018 hän työskenteli professorina Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulussa. Pirttilä toimii myös tutkijana YK-yliopiston (UNU) kehitystaloustieteen tutkimuslaitoksessa, UNU- WIDERissä. Pirttilä on erikoistunut julkistaloustieteeseen ja kehitystaloustieteeseen. Aiemmin hän on työskennellyt tutkijana Palkansaajien tutkimuslaitoksella, Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitoksella ja valtioneuvoston kansliassa sekä vierailevana tutkijana Cambridgen yliopistossa Pirttilän CV Maaliskuu 2016. Viitattu 27.6.2016. Pirttilä on Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti Helsingin yliopiston taloustieteen oppiaineen dosentit Viitattu 15.7.2016. Pirttilä on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1998 väitöskirjallaan "Essays on Environmental Taxation in a Second-Best World" . Taloustieteeseen keskittyvä IDEAS/RePEc -tietokanta rankkaa Pirttilän taloustieteilijöiden ylimpään kymmeneen prosenttiin tieteellisten julkaisujen perusteella . == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pirttilän tieteelliset julkaisut IDEASissa * Pirttilän profiili, UNU-WIDER * Pirttilän profiili, Helsingin Yliopisto Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Arvo Vaara

Arvo Vaara (syntyjään Arvi Antinpoika Tuokkola, s. 1891 Teuva – ?) oli Kanadassa ja Neuvostoliitossa työskennellyt suomalaissyntyinen toimittaja. Maanviljelijän perheeseen syntynyt Vaara muutti vuonna 1908 sisarpuolensa luokse Yhdysvaltoihin. Pian Vaara siirtyi Kanadan Vancouveriin, jossa hän työskenteli etupäässä metsätöissä. Vuonna 1912 hän liittyi Kanadan sosiaalidemokraattiseen puolueeseen. Vuosina 1924–1932 Vaara työskenteli kommunistisen Canadan Suomalaisen Järjestön julkaiseman Vapaus-lehden toimituksessa. Vuonna 1928 hänet valittiin lehden päätoimittajaksi. Seuraavana vuonna Vaara tuomittiin sakkoihin ja kuuden kuukauden vankeuteen Vapaudessa julkaistusta kirjoituksesta, jonka tulkittiin herjaavan kuningas Yrjö V:tä. Sen jälkeen hän toimi Kanadan kommunistipuolueen virkailijana. Vaara nimitettiin lehden päätoimittajaksi uudelleen syksyllä 1930. Vuonna 1932 hänet vangittiin ja karkotettiin Kanadasta osana viranomaisten kommunismin vastaista kampanjaa. Karkotuksen yhteydessä Vaaralle myönnettiin suomalainen passi ja hänet saatettiin vartioituna Halifaxista ja edelleen Lontoosta Suomeen lähtevään laivaan. Vaara jättäytyi kuitenkin Tanskassa pois laivasta ja matkusti Neuvostoliittoon. Hän sai Neuvostoliiton kansalaisuuden vuonna 1933, mutta ei päässyt NKP(b):n jäseneksi. Vaara työskenteli suomenkielisen radion toimittajana Petroskoissa ja Uhtualla. Neuvosto-Karjalan suomalaisvainojen alettua hän oli vuodet 1936–1940 metsätyöläisenä. Kesällä 1940 hänet kutsuttiin jälleen radiokomitean palvelukseen Petroskoihin. Jatkosodan aikana Petroskoita evakuoitaessa Vaaran proomu ajelehti Äänisellä Vehkaojan rantaan ja hän jäi suomalaisten vangiksi. Suomalaiset luovuttivat Vaaran kommunistina saksalaisille syyskuussa 1942, minkä jälkeen hänen jälkensä katosivat. ==Lähteet== Luokka:Kanadalaiset toimittajat Luokka:Kanadansuomalaiset henkilöt Luokka:Neuvostoliittolaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Matti Virén

Matti Virén (s. 29. lokakuuta 1948 Karuna) on suomalainen taloustieteilijä ja Turun yliopiston taloustieteen emeritusprofessori. ==Elämä== Virén on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän opiskeli taloustiedettä Chicagon yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1982 väitösotsikolla Human Capital and Wage Differentials in a Dynamic Theory of the Firm. Virén on erikoistunut muun muassa finanssipolitiikan tutkimukseen. Hän on aiemmin työskennellyt tutkijana Sitrassa ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksessa sekä tutkimusjohtajana Suomen Pankissa ja Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa.Virenin profiili, Suomen Pankki Viitattu 27.6.2016 Virén on myös ollut Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti.Helsingin yliopiston taloustieteen oppiaineen dosentitViitattu 15.7.2016 ==Politiikka== Virén on ollut perussuomalaisten eurovaaliehdokkaana vuoden 2019 vaaleissa. Hänen vaaliteemojaan olivat EU:n liittovaltiokehityksen pysäyttäminen, "tolkun saaminen ilmastohysteriaan" ja yrittäjyyden edistäminen. Virén sai vaaleissa 9 873 ääntä, muttei tullut valituksi. Hän on myös arvostellut tulonsiirtojen varassa elävien määrää ja toivonut veronalennuksia sekä menoleikkauksia. Viren on Suomen Perusta -ajatuspajan hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2022 alkaen.https://www.suomenperusta.fi/tietoa/ ==Teokset== * == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Virénin blogi * Matti Viren Turun yliopiston sivustolla Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt