EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Bollnäs

Bollnäs on samannimisen Bollnäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 842 asukasta. Bollnäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Media== Paikallislehti Ljusnan ilmestyy paperisena neljästi viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Borlänge

Borlänge on samannimisen Borlängen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 41 734 asukasta. Borlänge oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Borlänge on teollisuuskaupunki, jossa sijaitsivat Stora Kopparberg Bergslags AB:n (vuodesta 1985 Stora AB) terästehdas ja paperitehdas. Vuonna 1974 terästehdas siirtyi Wallenbergien hallitseman Storan omistuksesta osaksi tuolloin muodostettua valtiollista terästeollisuusyhtiötä SSAB Svenskt Stål AB. Stora jatkoi metsäteollisuusyhtiönä ja yhdistyi vuonna 1998 suomalaisen Enso Oy:n kanssa Stora Enso Oyj:ksi. Borlängessä sijainnut Stora Enson paperitehdas (Kvarnsvedens pappersbruk) lakkautettiin syksyllä 2021 ja 340 henkilöä irtisanottiin. Borlängen terästehdas (Domnarvets Jernverk) kuuluu nykyään SSAB Tunnplåt AB -yhtiölle. Borlängen terästehtaaseen tuli vielä 1970-luvulla Suomesta runsaasti nuoria miehiä töihin. Kunnassa asuu paljon suomalaisten siirtolaisten jälkeläisiä. Pakolaistaustaiset somalit sivuuttivat suomalaiset Borlängen suurimpana ulkomaalaisryhmänä vuonna 2009. Borlängen vanhin urheiluseura on vuonna 1906 perustettu Domnarvets GoIF. ==Media== Paikallislehti Borlänge Tidning ilmestyy kuudesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Boxholm

Boxholm on samannimisen Boxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä- Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 194 asukasta. Boxholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Taajamassa on sijainnut Boxholmin ruukki, josta muistuttaa nyt ruukkimuseo. Teräksenjalostusta jatkaa Ovakon moderni tehdas, joka käsittää Boxholmin valssaamot ja jatkojalostuksen. Raaka-ainetta sinne tuodaan päivittäin 250 kilometriä pohjoisempana sijaitsevasta Ovakon Smedjebackenin terästehtaasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Bräcke

Bräcke on samannimisen Bräcken kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jämtlandin läänissä ja Jämtlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 651 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Avista

thumb|Avista Avista on tietovisamainen korttipeli, jonka valmistus lopetettiin 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Pelaajia voi olla kahdesta noin kymmeneen. Peli on alun perin julkaistu 1930-luvulla Yhdysvalloissa nimellä Quick Wit ja Ruotsissa nimellä Kvick. Peli julkaistiin myös Suomessa jo tuolloin. == Pelin kulku == Avista-korteissa on keskellä iso kirjain, esimerkiksi K. Kortin yläreunassa on kolme eri aihepiiriä. Pelissä on myös kolme eri vaikeusastetta, joiden mukaan aihepiiri määräytyy. Helpoimman vaikeusasteen aihepiiri on kirjoitettu sinisellä, keskivaikean mustalla ja vaikeimman punaisella. Ennen peliä valitaan vaikeusaste yhdessä pelaajien kesken. Pelin alussa käännetään korttipakan päällimmäinen kortti kuvapuoli ylöspäin korttipakan viereen. Oletetaan, että ensimmäisessä kortissa vaikeutaso on helppo ja aihe vaikka huonekalu. Yksi pelaajista kääntää nopeasti pakasta kortin ja laittaa sen nykyisen päälle. Tässä juuri käännetyssä kortissa on keskellä iso L. Nyt pelaajat yrittävät nopeasti keksiä huonekalun, joka alkaa L-kirjaimella. Nopein arvaaja saa palkinnoksi kortin, josta aihe määräytyi (tässä tapauksessa ensimmäinen kortti). Seuraavaksi katsotaan aihe kortista, jonka keskellä oli L ja jatketaan kuten edellä. Korttipakan loputtua eniten kortteja kerännyt pelaaja voittaa. Luokka:Erikoiskorttipakkaa käyttävät korttipelit Luokka:Sanapelit
Båstad

Båstad on samannimisen Båstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä Skånen ja Hallandin historiallisten maakuntien rajalla Etelä- Ruotsissa. Vuoden 2020 lopussa taajamassa oli 5 711 asukasta. Båstad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Båstad on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Dorotea

Dorotea on samannimisen Dorotean kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 543 asukasta. Taajamassa sijaitsee Dorotean kirkko. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Eda

Eda on pientaajama, joka sijaitsee Ruotsissa Edan kunnassa Värmlannin läänissä. Vuoden 2010 lopussa siellä oli 74 asukasta. Paikkakunnalla sijaitsee Edan kirkko. Nimestään huolimatta Eda ei kuitenkaan ole kuntansa keskustaajama, vaan keskustaajamana toimii Charlottenberg. Kunnassa on myös Eda glasbruk -niminen taajama. ==Lähteet== Luokka:Edan kunta Luokka:Ruotsin pientaajamat
Ekerö

Ekerö on samannimisen Ekerön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 907 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Enköping

Enköping on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Enköpingin kunnan keskustaajama. Enköping sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 21 121 asukasta vuoden 2010 lopussa. Enköping oli ennen tärkeä kauppapaikka ja satamakaupunki. Varhaisin maininta kauppapaikasta on vuodelta 1164, mutta jo pronssikaudella seudulla oli asutusta. Kirkoista päätellen Enköping on ollut jo keskiajalla merkittävä: kolmesta keskiaikaisesta kirkosta kaksi purettiin uskonpuhdistuksen jälkeen, jäljellä on yhä Vårfrukyrkan eli Mariankirkko. Muita huomattavia vanhoja rakennuksia ovat raatihuone vuodelta 1783, vanha pappila sekä Ekbergska gården. Torin suihkulähde vuodelta 1958 on nimeltään "Neljä alkuainetta" ja sen on suunnitellut Nils Sjögren. Enköping tunnettiin pitkään piparjuuren viljelemisestään. Kaupungista käytetään usein slogania Enköping – Sveriges närmaste stad (Enköping – Ruotsin lähin kaupunki). Ilmaisu syntyi vuonna 1965, kun huomattiin, ettei millään muulla ruotsalaisella kaupungilla ole yhtä monta kaupunkia lähistöllään alle 120 kilometrin säteellä. Tukholmasta pääsee kaupunkiin 37 minuutissa, Västeråsista ja Uppsalasta alle 45 minuutissa. Lisäksi alle tunnin matkan päässä on kolme kansainvälistä lentokenttää. Enköping on Ruotsin poliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.En nationell översikt av kriminella nätverk med stor påverkan i lokalsamhället, Rikskriminalpolisen, Underrättelsesektionen, Oktober 2014 ==Media== Paikallislehti Enköpings-Posten ilmestyy kolmesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
AS Marsa

Avenir Sportif de la Marsa () on tunisialainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1939. Sen kotistadion on Stade Abdelaziz Chtioui, joka sijaitsee La Marsassa. Alun perin joukkue tunnettiin perustamisen jälkeen nimellä Club Musulman. AS Marsalla on joukkue myös lentopallossa ja koripallossa. ==Saavutukset== * Tunisian cup (5): 1961, 1977, 1984, 1990, 1994 * Tunisian liigacup: 2007 ==Entisiä pelaajia== 1980-luku * Mohamed Ali Mahjoubi (1986–1991) 1990-luku * Mehdi Ben Slimane (1994–1996) 2000-luku * Mohamed Larbi Arouri (2002–2003) * Issam Trabelsi (2003–2004) * Youssef Mouihbi (2005–2007) * Khaled Azaiez (2006–2008) ==Puheenjohtajat== * Montassar Mehrzi (2008–2010) ==Aiheesta muualla== * Weltfussballarchiv Marsa, AS
Falkenberg

Falkenberg on samannimisen Falkenbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 20 035 asukasta. Falkenberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Falkenberg sai kaupunkioikeudet vuonna 1432, mutta siihen aikaan sen nimi oli Ätraby. Nimi Falkenberg tuli linnasta, joka rakennettiin Ätran-joen etelärannalle 1200-luvulla tanskalaisten hallitessa Hallandia. Falkenbergin Falkagård on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.En nationell översikt av kriminella nätverk med stor påverkan i lokalsamhället, Rikskriminalpolisen, Underrättelsesektionen, Oktober 2014 ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Filipstad

Filipstad on samannimisen Filipstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 022 asukasta. Filipstadista tuli ensimmäisen kerran kaupunki vuonna 1611, mutta se menetti kaupunginoikeutensa vuoden 1694 tulipalon jälkeen. Toiset kaupunginoikeutensa Filipstad menetti 1970-luvun alun kuntauudistukseen myötä. ==Media== Paikallislehti Filipstads Tidning ilmestyy kahdesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Flen

Flen on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Flenin kunnan keskustaajama. Flen sijaitsee Södermanlandin läänissä ja samannimisessä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 6 229 asukasta vuoden 2010 lopussa. Kaupunkitaajama on kasvanut vuonna 1862 avatun rautatieaseman ympärille. Vuonna 1901 perustettiin Flenin taajaväkinen yhdyskunta, josta tuli kaupunki vuonna 1949. ==Kaupunginosia== * Brogetorp * Orrö * Salsta * Nybble * Bjuren * Flensby ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Flanderin Brabant

Flanderin Brabant (, ) on provinssi Flanderin alueella Belgiassa. Provinssin pääkaupunki on Leuven. Flanderin Brabantissa on arviolta 1 121 693 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2 106,1 neliökilometriä. Flanderin Brabantin naapuriprovinssit ovat Antwerpenin provinssi pohjoisessa, Limburg idässä, Liègen provinssi kaakossa, Vallonian Brabant etelässä, Hainaut'n provinssi lounaassa ja Itä-Flanderi lännessä. Lisäksi Brysselin pääkaupunkialue sijaitsee enklaavina Flanderin Brabantin sisällä. Flanderin Brabant syntyi vuonna 1995, kun Brabantin maakunta jaettiin kolmeen osaan. Kaksi muuta osaa ovat Vallonian Brabant ja Brysselin pääkaupunkialue. Flanderin Brabant, kuten koko Flanderi on virallisesti hollanninkielinen, mutta joissakin kunnissa asukkailla on oikeus saada kunnan palveluita ranskaksi. Näiden nk. fasiliteettikuntien asema ja tulevaisuus on keskeisiä kysymyksiä Belgiaa jakavassa kielikiistassa. Brysseliä ympäröivissä kuudessa fasiliteettikunnassa (Kraainem, Wezembeek-Oppem, Rhode-Saint-Genese, Wemmel, Linkebeek ja Drogenbos) ranskaa puhuu väestön enemmistö. Myös muissa Brysselin ympäryskunnissa asuu paljon ranskankielisiä ja ulkomaalaisia. == Kunnat == Flanderin Brabantissa on 65 kuntaa. Halle-Vilvoorden arrondissementissa sijaitsee niistä 35 ja Leuvenin arrondissementissa puolestaan 30. Halle- Vilvoorden arrondissementti: Leuvenin arrondissementti: * Affligem * Asse * Beersel * Bever * Dilbeek * Drogenbos * Galmaarden * Gooik * Grimbergen * Halle * Herne * Hoeilaart * Kampenhout * Kapelle-op-den-Bos * Kraainem * Lennik * Liedekerke * Linkebeek * Londerzeel * Machelen * Meise * Merchtem * Opwijk * Overijse * Pepingen * Roosdaal * Sint-Genesius-Rode * Sint-Pieters- Leeuw * Steenokkerzeel * Ternat * Vilvoorde * Wemmel * Wezembeek-Oppem * Zaventem * Zemst * Aarschot * Begijnendijk * Bekkevoort * Bertem * Bierbeek * Boortmeerbeek * Boutersem * Diest * Geetbets * Glabbeek * Haacht * Herent * Hoegaarden * Holsbeek * Huldenberg * Keerbergen * Kortenaken * Kortenberg * Landen * Leuven * Linter * Lubbeek * Oud-Heverlee * Rotselaar * Scherpenheuvel-Zichem * Tervuren * Tielt-Winge * Tienen * Tremelo * Zoutleeuw == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Virallinen kotisivu Luokka:Belgian provinssit Luokka:Flanderi
Hippolyte Prévost

Hippolyte Prévost (1808 Toulouse – 1873 PariisiMelin, s. 377) oli ranskalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä. Prévost julkaisi kehittämänsä pikakirjoitusjärjestelmän vuonna 1827 teoksessa Nouveau Système de Sténographie, ou Art d'écrire aussi vite que la parole. Hän toimi pikakirjoittajana ja vuodesta 1853 Ranskan parlamentin ylähuoneen pikakirjoituskanslian päällikkönä.Melin, s. 378 Prévostin järjestelmä perustui Théodore Pierre Bertinin tekemään ranskankieliseen käännökseen Samuel Taylorin englantilaisesta järjestelmästä. Prévost pyrki kehittämään järjestelmää siten, että se sopisi paremmin ammattipikakirjoittajille.Melin, s. 378, 382 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Pikakirjoittajat Luokka:Ranskalaiset keksijät
Gävle

Gävle (aiemmin Gefle) on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Gävlen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänin eteläosassa historiallisessa Gästriklandin maakunnassa. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Gävle sijaitsee Gävlejoen suulla Selkämeren länsirannikolla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 71 033 asukasta. Gävle on tärkeä satamakaupunki ja rautatieristeys sekä monipuolinen teollisuuskeskus. Teollisuuskeskus Sandviken kuuluu samaan talousalueesen. Gävlen keskustassa sijaitsee kahvinpaahtimo, jonka Gevalia-merkkinen kahvi on Pohjoismaiden eniten myyty tonneissa mitattuna. Gävle on Norlannin vanhin kaupunki 1400-luvulta. Historiallisia rakennuksia ovat Gävlejoen pohjoisrannalla mm. Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1654) ja raatihuone (1780-luvulta), joen etelärannalla Gävlen linna (1583) ja Vasa-suvun linna. Gävle tunnetaan muun muassa joka vuosi ensimmäisenä adventtina pystytettävästä 13 metriä korkeasta olkipukista. Pukki on useana vuonna poltettu tai muuten tuhottu ilkivaltaisesti. Vuonna 2006 pukkia päätettiin varjella käsittelemällä se palonestoaineilla.http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/6205744.stm Ruotsalainen tähtitieteilijä Anders Celsius hakkasi vuonna 1731 vuosiluvun Gävlen edustalla olevaan ”norppakiveen” merenpinnan seurantaa varten ja arvioi maannousun suuruudeksi yhden metrin vuosisataa kohden.An Investigation of Celsius’ Pioneering Determination of the Fennoscandian Land Uplift Rate, and of his Mean Sea Level Mark pdf 2013 ==Väestönkehitys== ==Kaupunginosat== * Alderholmen * Andersberg * Bomhus * Brynäs * Forsbacka * Forsby * Fridhem * Gamla stan * Gävle Strand * Hagaström * Hemlingby * Hemsta * Hille * Höjersdal * Järvsta * Lexe * Nordost * Norr * Nynäs * Olsbacka * Stigslund * Strömsbro * Sätra * Söder * Sörby * Tolvfors * Valbo * Vallbacken * Villastaden * Åbyggeby * Öster ==Kuvia Gävlestä== Kuva:Sjömanskyrkan gävle.jpg|Merimieskirkko. Kuva:Gävle-Gamla Stan.JPG|Gävlen vanhaakaupunkia. Kuva:Gävle-Gamla Stan 2.JPG |Gävlen vanhaakaupunkia. Kuva:Gävle-Old Industrial Area.JPG |Vanhaa teollisuusaluetta. Kuva:Gavle_christmas_billy_goat.jpg|Gävlen olkipukki. ==Media== Paikkakunnalla ilmestyvät sanomalehdet Arbetarbladet ja Gefle Dagblad. ==Urheilu== Gävleläinen jääkiekkoseura Brynäs IF pelaa Ruotsin pääsarjassa SHL:ssä. Gävlessä toimii myös jalkapallon ja yleisurheilun mahtiseura Gefle IF. Seuran jalkapallojaosto Gefle IF Fotboll pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Ettanissa. ==Kuuluisia henkilöitä Gävlestä== * Joe Hill, Amerikkaan emigroitunut poliittinen laulaja * Leif Färding, suomalainen runoilija * Nicklas Bäckström, NHL-jääkiekkoilija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Gävlen pukki webbikamerassa Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jällivaara

Jällivaara (, , ) on samannimisen Jällivaaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 449 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Habo

Habo on samannimisen Habon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 883 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Hallsberg

Hallsberg on samannimisen Hallsbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 122 asukasta. Taajama kuuluu Hallsbergin kunnan lisäksi pieniltä osin myös Kumlan kuntaan. Hallsberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Hedemora

Hedemora on samannimisen Hedemoran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 273 asukasta. Hedemora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Hedemora sai kaupunkioikeudet 1446 ja se oli jo varhain Bergslagenin yksi tärkeimpiä kauppakeskuksia. Vuosina 1587–1902 Hedemorassa pidettiin valtakunnallisesti merkittävät Paavalinmessumarkkinat tammikuussa. Kaupunki kukoisti kupari- ja rautateollisuuden kulta-ajalla. Vuonna 1754 ja 1849 kaupungissa oli suuri tulipalo. Palosta säilyneitä merkittäviä rakennuksia ovat 1200-luvulla rakennettu Hedermoran kirkko sekä raatihuone, kaupunginhotelli ja Kustaa Vaasan apteekki 1700-luvulta. Paikkakunnalla on myös 1800-luvun alussa viljamakasiiniksi rakennettu teatterilato, jonka yläkerrassa on alusta asti ollut ja on edelleen toimivat teatteritilat. Teatterilato entisöitiin perusteellisesti 1940-luvulla. == Media == Paikallislehti Södra Dalarnes Tidning ilmestyy paperisena kolmesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Hofors

Hofors on samannimisen Hoforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 681 asukasta. Hoforsin väkiluku on ollut laskussa vuosikymmeniä. Enimmillään taajamassa oli yli 12 000 asukasta 1960-luvulla. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Härnösand

Härnösand on Härnösandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 556 asukasta. Härnösand sai kaupunginoikeudet vuonna 1585 ja oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki. Härnösand on ollut Västernorrlandin läänin pääkaupunki sekä merkittävä koulu- ja varuskuntakaupunki. Härnösand on Ruotsin pienin läänin pääkaupunki. Kaupungissa on syväsatama ja öljysatama. Sundsvall-Timrån lentoasema (Midlanda) sijaitsee Indalinjoen suussa. Kaupungin nähtävyyksiä ovat raatihuone (1791), tuomiokirkko (1843), lääninmuseo Murberget ja Västanån ruukki. Luontokohteita ovat Västanån vesiputous (90 m) ja Vårdkas-vuori. ==Media== Paikallislehti Tidningen Ångermanland ilmestyy paperisena kuudesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Hässleholm

Hässleholm on samannimisen Hässleholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 500 asukasta. Hässleholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Media== Sanomalehti Norra Skåne ilmestyy kuudesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Pohjois-Chungcheong

Pohjois-Chungcheong (, hanja ) on yksi Etelä-Korean maakunnista. Se sijaitsee maan keskiosassa pääkaupunki Soulin eteläpuolella ja on Etelä-Korean maakunnista ainoa, jolla ei ole merenrantaa. Maakunta rajautuu lännessä Etelä- Chungcheongin maakuntaan ja Daejeonin metropolikaupunkiin, etelässä Pohjois- Jeollan, idässä Pohjois-Gyeongsangin sekä pohjoisessa Gangwonin ja Gyeonggin maakuntiin. Maakunnan asukasluku on 1 412 869 (vuonna 2010) ja pinta-ala 7 433,36 neliökilometriä. Sen pääkaupunkina toimii Cheongju. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Maakunnan internetsivut Luokka:Etelä-Korean provinssit
Jokimukka

Jokimukka (luulajansaameksi Jåhkåmåhkke, pohjoissaameksi Johkamohkki, ) on samannimisen Jokimukan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 786 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Jönköping

Jönköping on samannimisen Jönköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 89 396 asukasta. Jönköpingin kaupunki perustettiin 18. toukokuuta 1284, ja se oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Jönköpingissä sijaitsee vuonna 1634 perustettu Götan hovioikeus. Jönköping on Kuopion ystävyyskaupunki. HV71 on Jönköpingissä toimiva jääkiekkoseura ja Jönköpings Södra IF vuodeksi 2006 Superettaniin ja 2016 Allsvenskaniin noussut jalkapallojoukkue. Kaupunki tunnetaan lempinimellä "Smålandin Jerusalem" (). ==Väestönkehitys== ==Kaupunginosat== Seuraavassa on lueteltu Jönköpingin ja Huskvarnan kaupunginosat: * Brunstorp * Bymarken * Bäckalyckan * Dalvik * Egna Hem * Ekhagen * Gräshagen * Haga * Hisingstorp * Hovslätt * Kålgården * Liljeholmen * Ljungarum * Mariebo * Norrängen * Pettersberg * Rosenlund * Råslätt * Skänkeberg * Stensholm * Söder (Jönköping) * Söder (Huskvarna) * Torpa * Väster * Vättersnäs * Öster * Österängen * Öxnehaga ==Media== Paikallislehti Jönköpings-Posten ilmestyy kuudesti viikossa ja sen levikki on reilut 20 000. ==Tunnettuja asukkaita== * John Bauer, taidemaalari * Agnetha Fältskog, laulaja * Sanni Hakala, jääkiekkoilija * Stefan Liv, jääkiekkoilija * Dag Hammarskjöld, diplomaatti * Vladimir Oravsky, kirjailija * Nina Persson, The Cardigans * Viktor Rydberg, kirjailija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Högskolan i Jönköping * Paikallinen liikenneyhtiö * Tulitikkumuseo Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kungälv

Kungälv on samannimisen Kungälvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi- Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 768 asukasta. Kungälvin kaupunki perustettiin vuonna 1612. Ruotsissa siirryttiin 1970-luvun alun kuntauudistuksessa yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin kaupungit virallisesti lakkautettiin. ==Media== Paikallislehti Kungälvs-Posten ilmestyy kahdesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Kumla

Kumla on samannimisen Kumlan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 062 asukasta. Kumla oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Kristinehamn

Kristinehamn on samannimisen Kristinehamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 839 asukasta. Kristinehamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Kulttuuri== ===Picasson veistos=== Kristinehamnissa on Picasson suunnittelema veistos, joka pystytettiin sinne 1965. Veistos on betonia ja 15 metriä korkea. Veistoksen taustalla oli Picasson ajatus, että joka maanosassa pitäisi olla pari hänen suurta veistostaan. Ensimmäinen tuli Kristinehamniin, sattumalta. Paikallinen taiteilija Bengt Olson oli Picasson ihailija. Hän tapasi Ranskassa Picasson kanssa työskentelevän norjalaistaiteilijan Carl Nesjarin ja vaati veistossuunnitelman nähtyään, että se pystytetään hänen kotikaupunkiinsa. Samaa veistosta havitteli New York, mutta Picasso suostui nähtyään kuvat sijoituspaikasta. ===Kirjallisuus=== Ruotsalaisen kirjailijan Marcus Grahnin esikoisteos Picasso valde också Kristinehamn ei varsinaisesti kerro Picassosta eikä Kristinehamnista, vaan avioparista, jonka mies kadottaa vaimonsa ja yrittää löytää hänet. Kiintopiste on kuitenkin Kristinehamn. ==Media== Paikallislehti Nya Kristinehamns-Posten ilmestyy kolmesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Kungsbacka

Kungsbacka on samannimisen Kungsbackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 19 057 asukasta. Kungsbacka oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Media== Paikallislehti Kungsbacka- Posten ilmestyy paperisena torstaisin. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Esa Viitasalo

Esa Viitasalo (s. 19. toukokuuta 1960) on entinen suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Karijoen Tapparaa ja häntä valmensi Mikko Paananen. Viitasalo jäi karsintaan 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Bydgoszczissa 1979. Hän putosi loppukilpailusta myös Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hypättyään 16,03 m. Hän voitti kolme aikuisten maaottelukilpailua. Vuonna 1984 hän sai pronssia sotilaiden MM-kilpailuissa Urheilun vuosikymmenet Myrkyn kylä ja kulttuuri. Nuorempana Viitasalo kilpaili myös kymmenottelussa saavuttaen 20-vuotiaiden PM-hopeaa 1979 ja 1980. Viitasalo voitti ulkoratojen aikuisten Suomen mestaruuden Porissa 1983 tuulituloksella 16,74, Kajaanissa 1984 (tulos 16,53), Lahdessa 1985 (15,72) ja Hämeenlinnassa 1988 ennätyksellään 16,62. SM-hopeaa hän saavutti Kuopiossa 1987 ja pronssia Vaasassa 1986. Nykyään hän on liikunnanopettaja Variskan koulussa, Vaasassa. == Vuosittainen kehitys == Vuosi Tulos Kalevan kisat 1978 15,16 (15,21 w) 11. (14,83) 1979 15,46 6. (15,46) 1980 15,69 4. (15,69) 1981 15,56 5. (15,53) 1982 15,78 (15,87 w) 5. (15,40) 1983 16,52 (16,74 w) kultaa (16,74 w) 1984 16,24 (16,53 w) kultaa (16,53 w) 1985 16,03 kultaa (15,72) 1986 16,25 pronssia (15,77) 1987 16,08 hopeaa (16,06) 1988 16,62 kultaa (16,62) 1989 ei kilpaillut 1990 15,54 7. (15,54) w = myötätuulitulos == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kolmiloikkaajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Huiskukertut

Huiskukertut (Macrosphenus) on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttujen heimoon. Huiskukerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia. == Lajit == * Angolanhuiskukerttu (Macrosphenus pulitzeri) * Isohuiskukerttu (Macrosphenus kretschmeri) * Keltahuiskukerttu (Macrosphenus flavicans) * Ruskohuiskukerttu (Macrosphenus kempi) * Viherhuiskukerttu (Macrosphenus concolor) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *ITIS: Macrosphenus Luokka:Afrikantöpökerttuset
Kustaa Kantelinen

Kustaa Kantelinen (taiteilijanimi) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä. Hän on vieraillut monella äänitteellä kitaristina ja sovittanut monia lauluja Kikka Laitiselle. Kantelinen on ollut myös ääninäyttelijänä animaatiosarjoissa He-Man ja Transformers: Armada. ==Yhtyeitä joissa vaikuttanut tai vaikuttaa== * Kikka Laitinen Co. * Phil Harmonic * Riot * Neljänsuora * Suurimaa ==Diskografia== * Bobby ewing goes to disco (1983) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * * Elonetissä Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset sovittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Laholm

Laholm on samannimisen Laholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 150 asukasta. Laholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Kaupungin historia== Laholm on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja Hallannin vanhin. Laholm perustettiin kaupungiksi 1200-luvulla, kun alue vielä kuului Tanskalle. Ruotsin ja Tanskan välisissä sodissa 1500- ja 1600-luvulla Laholm kärsi ja paloi useasti. Siltä ajalta on peräisin muun muassa Skottorpin linna. Laholmin tieverkosto on säilynyt keskiajalta, kuten myös vuonna 1225 rakennettu Laholmin kirkko. Laholm on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.En nationell översikt av kriminella nätverk med stor påverkan i lokalsamhället, Rikskriminalpolisen, Underrättelsesektionen, Oktober 2014 ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Landskrona

Landskrona on samannimisen Landskronan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 30 499 asukasta. Landskrona oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Landskronan kaupunki perustettiin Skånen parhaaseen luonnonsatamaan poliittisesti tärkeälle paikalle, josta käsin Eerik Pommerilainen saattoi taistella Hansaliittoa vastaan. Paikalle perustettiin karmeliittaluostari 1410, englantilaiset saivat sen yhteyteen kauppaoikeudet 1412 ja varsinainen kaupunki sai kaupunkioikeudet 1413. Hansaliitto poltti Landskronan 1428. Tyko Brahe asui Venin saarella nykyisen Landskronan kunnan alueella vuosina 1576–1597. Paikalla on hänelle omistettu museo ja rekonstruoitu observatorio. Kaupunki teollistui varhain, mutta sen teollisuus on näivettynyt 1900-luvulla. Kaupungissa perustettiin Ruotsin ensimmäinen lentokonetehdas Thulin. Vuonna 1982 telakalta irtisanottiin 1 900 henkeä yhdellä kertaa Ruotsin historian suurimmassa joukkoirtisanomisessa. Landskrona yrittää houkutella asukkaikseen Helsingborgissa ja Malmössä työskenteleviä ihmisiä hyvien liikenneyhteyksien avulla. Landskronan kaupunkikuvaa arvostetaan niin, että esimerkiksi vuonna 2017 kaupunki oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.Persson, Edvard: Vilken är Sveriges vackraste stad? Arkitekturupproret-blogi 9.1.2017. Viitattu 8.7.2017. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Laxå

Laxå on samannimisen Laxån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 064 asukasta. Laxå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Leksand

Leksand on samannimisen Leksandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 934 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Lerum

Lerum on samannimisen Lerumin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi- Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 16 855 asukasta. ==Media== Ilmaisjakelulehti Lerums Tidning ilmestyy keskikiviikkoisin. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Lidingö

Lidingö on samannimisen Lidingön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 31 561 asukasta. Lidingön kunnassa ja saarella sijaitsevat Lidingön lisäksi myös Brevikin ja Sticklinge udden taajamat. Koko Lidingön kunta oli aikaisemmin kaupunki. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Lidköping

Lidköping on samannimisen Lidköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 25 644 asukasta. Lidköping sai kaupunginoikeudet vuonna 1446 Ruotsin silloiselta kuninkaalta Kristoffer Baijerilaiselta. Oikeudet säilyivät vuoteen 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Kuntaliitos toteutettiin kyseisessä "kuntablokissa" jo 1969, joten parin vuoden ajan koko Lidköpingin kuntaa pidettiin kaupunkina. Lidköping vapen.svg|Lidköpingin kaupungin käytössä ollut vaakuna ==Media== Paikallislehti Nya Lidköpings-Tidningen ilmestyy kolmesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Ljusdal

Ljusdal on samannimisen Ljusdalin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 230 asukasta. Ljusdal oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Kunnassa on Färilan lentotukikohta, ICAO: ESNF. ==Media== Paikallislehti Ljusdals-Posten ilmestyy paperisena neljästi viikossa. ==Väestönkehitys== ==Heinäkuun 2018 maastopalot== Ruotsin heinäkuun 2018 suurten maastopalojen aikana Ljusdalissa oli useita paloalueita. Palon sammutus- tai rajaustöihin osallistui kuusikymmentä puolalaista ja kuusikymmentä ranskalaista palomiestä. Maastotulipaloja sammutettiin lentokoneella ja helikoptereilla. 20\. heinäkuuta 2018 Ljusdalissa paloja sammutti kaikkiaan 168 henkilöä, neljä helikopteria ja kaksi lentokonetta. Lääninhallitus siirsi maanantaina 23. heinäkuuta 2018 johtovastun palon sammutuksesta Ljusdalin kunnalta valtiolle. Johtopaikkana oli Farilan koulu. Johtovastuun siirtymistä kunnalta valtiolle pidettiin tärkeänä koska Ljusdalissa ajauduttiin asukkaiden evakuoimiseen pois kodeistaan. Tämä edellytti sammutustoimintaa laajemoia voimavaroja. Maanantaina kunnassa vieraili myös Ruotsin puolustusministeri Peter Hulqvist Ruotsin puolustusvoimien avustusjohtajan, prikaatikenraali Urban Molinin kanssa. https://www.regeringen.se/artiklar/2017/02/nya-forsvarsberedningen/, regeringen.se, Ruotsin puolustusvoimilla oli yhteensä 500 henkeä avustamassa pelatustointa kaikissa kymmenissä maastopaloissa yhteensä. ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Ludvika

Ludvika on samannimisen Ludvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 498 asukasta. Ludvika oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Ludvikan taajama kuuluu pieniltä osin myös Smedjebackenin kuntaan. ==Media== Paikallislehti Nya Ludvika Tidning ilmestyy paperisena kolmesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Água viva, ajatuksen takana

Água viva, ajatuksen takana () on Clarice Lispectorin merkittävimpiin kuuluva, joskus jopa hienoimpana pidetty teos. Se ilmestyi 1973. Suomeksi teos ilmestyi vuonna 2000, ja sen suomentaja on Tarja Härkönen. Kun kirja ilmestyi, se julistettiin heti mestariteokseksi. Brasilialainen kriitikko kirjoitti: ”Tällä teoksella Clarice Lispector herättää Brasiliassa parhaillaan julkaistavan kirjallisuuden masentavasta ja halventavasta horrostilasta ja nostaa sen universaalille kestävälle ja loistavalle tasolle.”Ribeiro, Leo Gilson. "Auto- inspeção." Veja, 19.9.1973. Entinen nunna Olga Borelli, joka noihin aikoihin astui Lispectorin elämään ja josta tuli hänen uskollinen avustajansa ja ystävänsä, muisteli: Kriitikko Helena Sinervon mukaan Lispector pohtii kirjassa ”filosofisesti kirjoitusprosessia ja ilmaisee suoraan naisen ruumiillisuuteen vertautuvia esteettisiä pyrkimyksiä”. Lispector ja ehkä erityisesti tämä teos on vaikuttanut syvästi ranskalaisen filosofin Hélène Cixousin ajatteluun ja hänen käyttämiinsä käsitteisiin sukupuolieron poetiikka ja naiskirjoitus. Teoksen päähenkilö on taiteilija, joka on luopunut maalaamisesta ja on ryhtynyt kirjoittamaan. Hän kirjoittaa entiselle rakastetulleen, mutta kirjoittaessaan hän etsii nyt-hetkeä, sitä mikä on rivien välissä, ei sitä mikä on näennäisesti sanottu. Kirjoittaminen on kirjan ”minän” mielestä kuin rakastelua, täydellistä, tarinaksi alistamatonta nyt- hetken kokemista. Teos on abstrakti ja filosofinen, ja se jää Sinervolle etäiseksi, sillä hän pohtii tehoaisivatko ”sortaviin rakenteisiin ja naisten ongelmiin [...] pikemminkin juuri naiskirjoituksen torjumat konstit: hyvin kerrotut tarinat”. == Katso myös == * Lähellä villiä sydäntä * Tähden hetki == Lähteet == Luokka:Brasilialaiset romaanit Luokka:Vuoden 1973 kirjat
Lycksele

Lycksele (uumajansaameksi Likssjuo, eteläsaameksi Liksjoe) on samannimisen Lyckselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 513 asukasta. Lycksele oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Malå

Malå on samannimisen Malån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 050 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Malung

Malung on Malung-Sälenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 126 asukasta. Maastohiihtäjä Stina Nilsson on syntynyt Malungissa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Mariestad

Mariestad on samannimisen Mariestadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Vänernin itärannalla Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 15 591 asukasta. Mariestad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Mariestadiin liitettiin Leksbergin maalaiskunta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin laajempi Mariestadin kunta, jonka keskustaajamana entinen Mariestadin kaupunki on siitä lähtien toiminut. Kaupungin entinen vaakuna on nykyään Mariestadin kunnan käytössä. Entisen kaupungin aluetta vastaa Mariestadin seurakunta, johon liitettiin vuonna 2006 Leksbergin ja Torsön seurakunnat. Seurakunnan pääkirkko on Mariestadin tuomiokirkko, vaikka Mariestad kuuluukin Skaran hiippakuntaan. Mariestadin halki kulkee Kinnekullebanan-niminen rautatie. ==Historia== Kustaa Vaasan poika Kaarle-herttua eli myöhempi kuningas Kaarle IX perusti kaupungin vuonna 1583. Nimensä kaupunki sai herttuan vaimon Marianin mukaan. Kaupungin ja sittemmin Mariestadin kunnan vaakunassa esiintyy vesistöstä nouseva härkä. Vaakunan katsotaan viittaavan tapaukseen, jossa Maria näki härän nousevan Tidan-joesta Mariestadin kohdalla. Mariestad on Kalmarin ohella toinen niistä Ruotsin kaupungeista, joissa on tuomiokirkko, mutta ei piispaa. Vuonna 1583 Värmlannin maakunnasta sekä Länsi-Götanmaan maakuntaan kuuluneista Vadsbon ja Vallen kihlakunnista muodostettiin niin sanottu superintendentuuri, jota johti superintendentiksi kutsuttu pappi. Superintendentin istuin sijoitettiin Mariestadiin. Järjestely päättyi vuonna 1647, jolloin Mariestadin superintendentuurin tilalle perustettiin Karlstadin superintendentuuri sekä Vallen ja Vadsnom kihlakunnat liitettiin takaisin Skaran hiippakuntaan. Vuonna 1772 Karlstadin superintendentuurista tuli Karlstadin hiippakunta. Mariestad on ollut pitkään hallintokaupunki, jossa ovat sijainneet niin lääninhallitus kuin maakäräjäkunnan keskushallinto. Länsi-Götanmaan läänin muodostamisen yhteydessä huomattava osa niin valtion kuin maakäräjäkunnankin hallinnosta katosi Mariestadista. Toisen maailmansodan jälkeen kaupungissa on ollut monta suurta teollisuusyritystä, kuten tulitikkujen valmistusta ja panimo. Kaupungin panimotausta elää vielä Mariestads-nimisessä olutmerkissä. Sitä valmistaa Spendrupin panimo, joka ei kuitenkaan sijaitse Mariestadissa. ==Media== Paikallislehti Mariestads-Tidningen ilmestyy viidesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Kuvia== Kuva:Mariestad vapen.svg|Mariestadin vaakuna. Kuva:Marieholm_from_South.JPG|Marieholmin linna. Kuva:Mariestads_fängelse_fram.JPG|Mariestadin vankila. Kuva:Mariestads_stationshus_fram.JPG|Mariestadin rautatieasema. Kuva:The_river_Tidan_Mariestad_Sweden.JPG|Tidan-jokea Mariestadissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mariestadin kunnan kotisivut Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Mjölby

Mjölby on samannimisen Mjölbyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä- Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 245 asukasta. Mjölby oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Motala

Motala on samannimisen Motalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä- Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 29 823 asukasta. Motala oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Kun Götan kanava rakennettiin 1810–1822, kasvoi kanavan varrelle useita pieniä yhdyskuntia. Kun Baltzar von Platen vuonna 1822 perusti Motalaan mekaanisen konepajan, AB Motala Verkstadin, alkoi taajama kasvaa voimakkaasti. Vuonna 1881 sai Motala täydet kaupunkioikeudet. Tärkeitä työllistäjiä julkisen sektorin lisäksi ovat Electrolux, Dometic, Autoliv AB, AB Motala Verkstad, ContiTech Hycop ja Saab Underwater Systems. Motalan radioasema valmistui vuonna 1927. Tämä asema oli suomalaisille tuttu, sillä se aloitti suomenkieliset lähetykset talvisodan alla. Suomenkielistä yleisradiotoimintaa Ruotsissa jatkaa nykyään Sisuradio. Nimi Motala on tuttu monelle vanhojen putkiradioiden taajuusvirittimen asemaluettelosta. Motalan mainetta radiokaupunkina lisäsi myös Axel Holstenssonin 1923 perustama radio- ja tv-vastaanottimia valmistanut Luxor- tehdas, joka työllisti suurimmillaan yli kaksi tuhatta ihmistä. Motalassa valmistettiin parhaimmillaan joka kolmas Ruotsissa myyty televisio, mutta vuonna 1976 sattunut suuri tulipalo merkitsi Luxorin alamäen alkua yhdessä kiristyvän kansainvälisen kilpailun kanssa. Vuonna 1983 sen osti Ruotsin valtiolta suomalainen Nokia. ==Media== Sanomalehti Motala & Vadstena Tidning ilmestyy kuudesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Kuvia== Kuva:Worker's housing Motala Sweden.JPG|Motalan konepajan työväenasuntoja. Kuva:Long wave radio station 002 Motala Sweden.JPG|Motalan radioasema. Kuva:Motala_bro.jpg|Motalanvirran ylittävä silta. Kuva:Power_station_Motala_Sweden.JPG|Vesivoimala Motalassa. Kuva:Court_house_Motala_Sweden.JPG|Motalan entinen oikeustalo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Saaren kansanpuisto

Saaren kansanpuisto on kansanpuisto Tammelassa Kanta-Hämeessä. Sen pinta-ala on 48 hehtaaria, ja vuodesta 1980 sen omistajina ovat olleet Tammelan kunta ja Forssan kaupunki. Kansanpuiston perusti yleiseksi virkistys- ja vapaa- ajanviettopaikaksi vuonna 1932 Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys Tammelan Saaren kartanolta vuokratulle maalle. Puistossa on järjestetty juhannusjuhlia vuodesta 1934. Saaren Kansanpuisto sijaitsee Tammelan Saarensalmen rannalla Pyhä- ja Kuivajärvien välissä ja rajoittuu Kaukolanharjun maisemallisesti merkittävään, luonnonsuojelualueena suojeltuun harjujaksoon. Harjulla on kansanpuiston toimintaan läheisesti liittyvä Kaukolanharjun näkötorni, joka valmistui vuonna 1926. Kansanpuiston omiin rakenteisiin kuuluvat Suujärven rantaan vuonna 1933 rakennettu ulkoilmateatteri ja vuonna 1948 valmistunut kesäisin ravintolana toimiva hirsirakenteinen kotiseututalo Lounais-Hämeen Pirtti. Pirtin on suunnitellut arkkitehti Veikko Kyander, ja sen lasimaalaukset on tehnyt Tapani Lemminkäinen vuonna 1948. Kuivajärven ja Suujärven rannoissa ovat uimarannat. Puistoon liittyy myös Pyhä- ja Kuivajärvien välisen Saarensalmen ylittävä, vuonna 1923 valmistunut Saaren maantiesilta. Saaren kansanpuisto on yhdessä Saaren kartanon kanssa osa valtakunnalliseti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä Saaren kartano ja kansanpuisto. Kaukolanharjulla, paikalla, jolle Kaukolanharjun näkötorni on rakennettu, taiteilija Albert Edelfelt maalasi tunnetun maalauksensa Näkymä Kaukolanharjulta (1889-1890). Luontokohteista kansanpuistoon jää Tammelan Kuivajärven rantaa, kirkasvetinen suppalampi Suujärvi kokonaan ja rantaa toisesta suppalammesta Määrlammista. Luonnonsuojelualueelle jää osa Kaukolanharjusta sekä Tammelan Pyhäjärven, Kuivajärven ja näitä yhdistävän Saarensalmen ja useiden harjuun rajoittuvien suppalampien rantoja. Kansanpuiston ja luonnonsuojelualueen harjuilla kulkevat luontopolku ja retkeilyreitti. Yhdessä Kaukolanharjun kanssa Saaren kansanpuisto kuuluu Kaukolanharjun Natura 2000 -suojelualueeseen. Samoin kansanpuisto on osa Ympäristöministeriön määrittelemää valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-aluetta Mustiala - Porras - Kaukolanharju. Osana hanketta Lounais-Hämeen museot matkailukäyttöön Saaren kansanpuistolle tehtiin vuonna 2010 hoito- ja kehittämissuunnitelma. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Tammelan luonto Luokka:Suomen puistot Luokka:Tammelan nähtävyydet Luokka:Lounais-Häme Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Kansanpuistot
Korpraalikertut

Korpraalikertut (Hyliotidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aiemmin heimon lajit on sijoitettu vaihtelevasti kerttujen, monarkkien, sieppojen tai afrikansieppojen heimoihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten perusteella ne muodostavat oman heimonsa. Korpraalikerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan vain yksi suku korpraalikertut (Hyliota) ja kolme lajia. Korpraalikerttuja tavataan Saharan eteläpuolisen alueen metsistä. Selästään ne ovat väriltään usein tummia ja vatsastaan vaaleita. Lajien ravintoa ovat hyönteiset. == Lajit == * Korpraalikerttu (Hyliota australis) * Rusokorpraalikerttu (Hyliota flavigaster) * Sinikorpraalikerttu (Hyliota violacea) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *ITIS: Hyliota *
Sprague Cleghorn

Sprague Horace "Peg" Cleghorn (11. maaliskuuta 1890 – 12. heinäkuuta 1956) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi 10 kautta National Hockey Leaguessa seuroinaan Montreal Wanderers, Toronto St. Pats, Montreal Canadiens, Boston Bruins ja Ottawa Senators. Cleghornin NHL-ura sisälsi 251 ottelua, joissa hän teki 84 maalia ja antoi 39 maalisyöttöä (123 tehopistettä). Rangaistusminuutteja hän keräsi peräti 489; varhaisen NHL:n mittapuullakin väkivaltainen Cleghorn voitti useana kautena jäähykuninkuuden. Kaikkiaan hänen ammattilaisuransa kattoi vuodet 1909 – 1929. ==Palkintoja ja saavutuksia== * 1924 Stanley Cup * Montreal Canadiensin kapteeni 1922-25 * 1958 Hockey Hall of Fameen * 1998 sijalla 88 The Hockey News -lehden 100 suurimman NHL-pelaajan listalla. == Katso myös == * The Hockey Newsin luettelo 100 parhaasta NHL- pelaajasta ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Hockey Hall of Fame Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet