EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Korpuajärvi (Kuusamo, pohjoinen)

Korpuajärvi on osin kulttuurimaiseman reunustama matala ylänköjärvi Käsmän kylässä Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 178 kilometriä itäkoilliseen.Korpuajärvi. Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. == Maantiede == Korpuajärven pituus lännestä itään on 2,4 kilometriä. Järven leveys on enimmillään noin 700 metriä. Itärannalta länteen suuntaava niemimaa jakaa järven itäosan kahtia. Selvimmin pääaltaasta erottuu järven kaakkoisosasta etelään työntyvä noin kuusihehtaarinen Jokilahti, jonka pohjukasta alkaa etelään virtaava Korpuanjoki. Korpuanjärveen laskee useita suo-ojia. Vain viisi hehtaaria Korpuanjärvestä on vähintään kaksi metriä syvä. Syvin kohta, kolme metriä, sijaitsee järven eteläosassa. Korpuajärven itäosassa sijaitsee noin 30 aarin laajuinen Korpuansaari. Järven rannoilla on suhteellisen paljon asutusta. Korpuajärven pohjoispuolella sijaitsee Käsmäjärvi, järvien välisellä kannaksella sijaitsee Käsmän kylä. Kannaksen halki kulkee yhdystie 18843. Korpuajärven vesitilavuus on 1 318 000 kuutiometriä. Korpuajärvi (61.682.1.015) kuuluu Pisamon valuma-alueeseen (61.682), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korpuanjoen valuma-alue (61.68) ja ensimmäinen jakovaihe on Kostonjoen valuma-alue (61.6). Pisamon valuma-alueella on 23 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Korpuajärvi on toiseksi laajin. Laajin on Pisamo ja kolmanneksi laajin on Poikkijärvi.Korpuanjoen alaosan alue (61.681). Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. Kuusamossa on toinenkin Korpuajärvi (61.681.1.009). Se sijaitsee Korpuanjoen alaosan alueella seitsemisen kilometriä Pisamon valuma-alueen Korpuajärveltä etelään.Korpuajärvi (61.681.1.009). Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Kostonjoen valuma-alue
Pisamo

Pisamo on matala ja suurelta osin suorantainen ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois- Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,8 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 174 kilometriä itäkoilliseen.Pisamo. Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. == Maantiede == Pisamon pituus kaakosta luoteeseen on 2,75 kilometriä. Järven keskiosa on kaakkoista ja luoteista osaa leveämpi. Pisamon lahdista vain länsiosan Leväperällä on karttanimi. Nimettyjä niemiä ovat etelärannan Niskaniemi ja Saariniemi sekä luoteisrannan Auskarinniemi ja Pisamonniemi. Noin 17 hehtaaria Pisamosta on vähintään kaksi metriä syvä. Erityisen matalaa on järven itäosassa. Syvin kohta, kolme metriä, sijaitsee järven länsiosassa. Pisamon ainoa saari on noin kaksi aaria laaja nimetön saari Saariniemen pohjoispuolella. Järvi rajautuu luoteessa Leväperänsuohon ja kaakossa Pisamonsuohon. Myös muut rannat ovat suurelta osin suomaata, joka ei kohoa montaakaan metriä järven pintaa korkeammalle. Pisamon luoteisrantaan laskee Pisamonjoki pohjoisesta. Pisamo laskee sen etelärannalta alkavaa Jämsänkoskea etelään Korpuajärveen, jonka korkeustaso on 3,7 metriä Pisamoa alempi. Pisamon ja Korpuajärven välinen kannas on lasku-uoman kohdalla noin 400 metriä leveä. Pisamon vesitilavuus on 2 089 000 kuutiometriä. Pisamo (61.682.1.001) kuuluu Pisamon valuma-alueeseen (61.682), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korpuanjoen valuma-alue (61.68) ja ensimmäinen jakovaihe on Kostonjoen valuma-alue (61.6). Pisamon valuma- alueella on 23 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pisamo on laajin. Toiseksi laajin on Pisamon pohjoispuolella Käsmän kylässä sijaitseva Korpuajärvi ja kolmanneksi laajin on Poikkijärvi.Korpuanjoen alaosan alue (61.681). Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. Pudasjärvellä sijaitsee pieni Pisamojärvi-niminen vakavesi.Pisamojärvi (61.221.1.007). Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Kostonjoen valuma-alue
Kalliojärvi (Puolanka, läntinen)

Kalliojärvi on soiden ja vaarojen ympäröimä järvi Puokion pohjoispuolella Puolangalla Kainuun luoteisosassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 63 kilometriä pohjoisluoteeseen.Kalliojärvi. Järviwiki. Viitattu 22.6.2022. == Maantiede == Kalliojärven pituus lounaasta koilliseen on 2,6 kilometriä. Järvi koostuu selkävedestä, jonka eteläosa on pohjoisosaa leveämpi. Lahdet ovat suiltaan leveitä eikä niillä ole karttanimiä. Noin seitsemäsosa Kalliojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvänteet sijaitsevat järven keskiosassa ja koillisessa, jossa on syvin piste, 19 metriä. Järven eteläisin osa on hyvin matala. Kalliojärven laajin saari on altaan eteläosassa sijaitseva Isosaari (noin 70 aaria). Sen länsipuolella sijaitsee Pikkusaari. Kalliojärven rannoilla on useita pientaloja ja joitakin peltoalueita. Itärannan Kalliovaara kohoaa noin 205 metriä merenpinnan yläpuolelle eli lähes 40 metriä järven pintaa korkeammalle. Kalliojärven länsipuolitse kulkee seututie 800. Kalliojärveen laskee Kuivikonjoki idästä Kuivikkojärveltä (178,5 metriä mpy) ja Härköpuro järven eteläpuoliselta suoalueelta. Kalliojärvi laskee järven länsirannan Jokiniemen ja Aittoniemen välistä virtaavaa noin 30 metriä leveää salmea länteen Jokilampeen, joka on lähes samantasoinen Kalliojärven kanssa. Jokilampi kaventuu luusuaksi, josta alkaa länteen Piltunginjärveen (156,2 metriä mpy) virtaava Kalliojoki. Kalliojärven ja Piltunginjärven välinen etäisyys on runsaat viisi kilometriä. Kalliojärven vesitilavuus on 8 046 000 kuutiometriä. Kalliojärvi (59.249.1.002) kuuluu Kalliojärven valuma-alueeseen (59.249), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Utosjoen yläosan valuma-alue (59.24) ja ensimmäinen on Ylä-Oulujoen alue (59.2). Kalliojärvi on Kalliojärven valuma-alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat ovat Kuivikkojärvi ja Avainlampi. Alueeseen kuuluu 13 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Kalliojärven valuma-alue (59.249). Järviwiki. Viitattu 22.6.2022. == Lähteet == Luokka:Puolangan järvet Luokka:Ylä-Oulujoen alue
Penikkajärvi (Kuusamo, pohjoinen)

Penikkajärvi on niemien halkoma ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,8 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 230 kilometriä itäkoilliseen.Penikkajärvi. Järviwiki. Viitattu 23.6.2022. == Maantiede == Penikkajärven pituus lännestä itään on 3,8 kilometriä. Järven mutkittelevan rantaviivan pituus on 19 151 metriä. Penikanniemi, Lauriniemi ja Paloniemi erottavat järven eteläosaa pohjoisosasta. Järven kaakkoisosaa jakaa Riihiniemi ja koillisosaa Lammintaus, joka erottaa Nevalanlampea muusta järvestä. Vain 13 hehtaaria Penikanjärvestä on vähintään viisi metriä syvä. Etenkin Nevalanlampi on matalaa vesialuetta. Järven syvin kohta on 11 metriä. Penikkajärven saarista Peltosaarella ja Pikkusaarella on karttanimi. Järven rannoilla on haja-asutusta. Penikkajärven ja sen pohjoispuolella sijaitsevan Munalammen välisellä kannaksella sijaitsee Nevalanvaara-niminen asutus. Myös järven muilla rannoilla on asutusta. Luonnontilaisinta on järven itäisimmällä rannalla, joka sijaitsee alle kahden kilometrin päässä Suomen ja Venäjän väliseltä rajavyöhykkeeltä. Penikkajärveen laskee Siltajoki luoteesta, Nevalanjoki pohjoisesta Munalammelta (257,8 metriä mpy) ja Välijoki kaakosta Angerjärveltä (255,6 metriä mpy). Penikkajärven luusua sijaitsee etelärannan Molloniemen kohdalla. Siitä alkaa Muojärveen (253,0 metriä mpy) virtaava Penikkajoki. Penikkajärven pohjoispuolitse kulkee yhdystie 18871. Penikkajärven vesitilavuus on 4 571 000 kuutiometriä. Penikkajärvi (74.023.1.003) kuuluu Penikkajoen valuma-alueeseen (74.023), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vienan Kemin päävesistössä (74). Toinen jakovaihe on Muojärven alue (74.02). Penikkajoen valuma-alueella on 24 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Penikkajärvi on laajin. Toiseksi laajin on Munalampi, jota seuraa Angerjärvi.Penikkajoen valuma-alue (74.023). Järviwiki. Viitattu 23.6.2022. Kuusamossa on toinenkin Penikkajärvi (61.345.1.002). Se sijaitsee Iijoen vesistössä noin 20 kilometriä Vienan Kemin vesistön Penikkajärveltä lounaaseen. Myös Utajärvellä ja Kittilässä on Penikkajärvi- niminen vakavesi.Penikkajärvi. Järviwiki. Viitattu 23.6.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Kemijoen vesistö (Viena)
Dolly Style

Dolly Style on ruotsalainen tyttöbändi. Bändi perustettiin kesällä 2014, ja ensimmäisen singlensä Hello Hi se julkaisi helmikuussa 2015, kun yhtye osallistui Melodifestivaleniin. He osallistuivat kilpailuun myös 2016 ja 2019. Yhtye on saanut inspiraatiota japanilaisesta kawaii-muodista. == Jäsenet == Dolly Stylen jäsenet ovat vaihtuneet useita kertoja. Alkuperäisessä kokoonpanossa siinä lauloivat: * Emma Pucek (Polly 2015), erosi rokkibändi Hartin takia, jonka solisti hän oli. * Carolina Magnell (Molly 2015), erosi opiskelun ja henkisen jaksamisen vuoksi. * Alexandra Salomonsson (Holly 2015–2018), erosi aloittaessaan soolouran. Muita jäseniä ovat olleet: * Marielle Hochwälder (Polly 2015–2016), erosi yliopisto-opintojen vuoksi * Sarah Von Reis (Polly 2016–2018), ryhmän entinen manageri Emma Nors erotti hänet. * Mikaela Samuelsson (Molly 2015–2019), erosi soolouran ja oman kauneusyrityksen vuoksi. Mikaela palasi Dolly Styleen ”Yollyna” joulukuussa 2023. * Linnea Källström (Molly 2019–2021), erosi siirtyessään showryhmä Lecrashiin, jonka työntekijä hän nykyään on. Nykyiset jäsenet ovat: * Caroline Aronsson (Polly 2018–) * Annie Moreau (Molly 2021–) * Vilma Davidsson (Holly 2018–) * Mikaela Samuelsson (tuli takaisin 2023 Yollynä) == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset popyhtyeet Luokka:Tyttöbändit
Oivanginjärvi

Oivanginjärvi on useasta altaasta koostuva ylänköjärvi Kuusamon keskustan luoteispuolella Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 3,4 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 201 kilometriä koilliseen.Oivanginjärvi. Järviwiki. Viitattu 23.6.2022. == Maantiede == Oivanginjärven ulottuvuus lännestä itään on 4,7 kilometriä ja kaakosta luoteeseen 4,6 kilometriä. Järven eteläosan nimi on Ala-Oivanki, pohjoisosa on varsinainen Oivanginjärvi, jonka länsipuolella sijaitsee Kylmäperä. Oivanginjärveä ja Kylmäperää erottaa Autioniemi ja Paskaniemi, niitä yhdistää Autiosalmi. Oivanginjärveä ja Ala- Oivankia erottaa Murhiniemi, niitä yhdistää muutaman metrin levyinen Murhisalmi. Ala-Oivangin itäosan muodostaa Rantalahti ja eteläosan Ruotsanperä. Noin viidesosa Oivanginjärvestä on vähintään viisi metriä syvä. Syvin kohta, 11 metriä, sijaitsee varsinaisella Oivanginjärvellä. Kylmäperän länsiosassa on lähes kymmenmetrinen syvänne. Oivanginjärven kuudesta saaresta vain Kylmänperänsaari (noin 2,5 ha) on yli hehtaarin laajuinen. Järven rannat ovat metsämaata, rakennuskantaa on etenkin Ala-Oivangin ranta-alueella. Oivanginjärveen laskee Kotijoki eli Myllyjoki luoteesta Singerjärveltä (262,6 metriä mpy). Oivanginjärvi laskee Ruotsanperän länsirannalta alkavaa Oivanginjokea länteen Petäjälampeen (259,9 metriä mpy). Oivanginjärven itäpuolitse kulkee valtatie 5 ja pohjoispuolitse kantatie 81. Oivanginjärven vesitilavuus on 10 764 000 kuutiometriä. Oivanginjärvi (74.041.1.014) kuuluu Oivanginjärven lähialueeseen (74.041), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vienan Kemin päävesistössä (74). Toinen jakovaihe on Oivanginjärven valuma- alue (74.04). Oivanginjärven lähialueella on 47 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Oivanginjärvi on laajin. Toiseksi laajin on Singerjärvi, jota seuraa Nilojärvi.Oivanginjärven lähialue (74.041). Järviwiki. Viitattu 23.6.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Kemijoen vesistö (Viena)
Hernejärvi

Hernejärvi on matala, lyhytviipymäinen ja runsashumuksinen läpivirtausjärvi Iisalmen itäosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 71 kilometriä pohjoiseen. Hernejärveä ympäröi Niuvankylän kulttuurimaisema.Hernejärvi. Järviwiki. Viitattu 27.6.2022. == Maantiede == Hernejärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 4,1 kilometriä. Järvi koostuu eteläosan Niuvanselästä, keskiosan varsinaisesta Hernejärvestä ja pohjoisosan Pikkuselästä. Pikkuselkää erottaa muusta järvestä noin 70-hehtaarinen Hernesaari. Pikkuselkää yhdistää eteläisempiin järvenosiin Surmasalmi, Niuvanselkää puolestaan yhdistää pohjoisempiin järvenosiin Tervasalmi. Varsinainen Hernejärvi on järvikokonaisuuden syvin osa, sen keskellä sijaitsee noin kuusi hehtaaria laaja alue, jonka syvyys on kymmenestä kahteentoista metriä. Pikkuselkä on erittäin matala, ja Niuvanselänkin syvimmät kohdat ovat vain noin neljä metriä. Niuvanselän eteläosan Kainulanlahti sijaitsee Lapinlahden alueella. Hernesaareen on maantieyhteys Sikalansalmen yli. Saari on viljelty ja asuttu. Pikkuselän keskiosassa sijaitsee noin hehtaarin laajuinen Hautaluoto. Hernejärven rannoilla on runsaasti maatalousmaata, metsää on eniten Niuvanselän lounaisrannan Niuvanmäen kohdalla Hernejärveen laskee Matkusjoki pohjoisesta ja Varpasjoki etelästä. Kaakosta Iso-Musta-järveltä virtaa Mustanpuro ja idästä Lauttalammelta Lauttapuro. Koillisesta Pieni-Ihottu-järveltä virtaa Myllypuro Pikkuselän Ihotunlahteen. Hernejärven luoteisrannan Huttulanniemen vieritse laskee Koukunjoki luoteeseen Niskajärveen ja edelleen Viitaanjärveen (86,0 metriä mpy). Varpasjoki on Iisalmen ja Lapinlahden rajajoki. Hernejärven vesitilavuus on 6 392 000 kuutiometriä. Järven tila on luokiteltu tyydyttäväksi ja sen vesikasvillisuuden tila on tyydyttävä. Hernejärvi (04.581.1.021) kuuluu Kilpijärven-Hernejärven alueeseen (04.581), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Hernejärvi on Kilpijärven-Hernejärven alueen kolmanneksi laajin vakavesi. Laajin on Kilpijärvi ja toiseksi laajin on Viitaanjärvi. Neljänneksi laajin on Nieminen. Alueeseen kuuluu 33 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista neljä on yli neliökilometrin laajuisia.Kilpijärven - Hernejärven alue (04.581). Järviwiki. Viitattu 27.6.2022. == Lähteet == Luokka:Iisalmen järvet Luokka:Lapinlahden järvet Luokka:Iisalmen reitin valuma-alue
Lisa-Marie Koroll

Lisa-Marie Koroll (s. 26. joulukuuta 1997 Eisenach, Saksa) on saksalainen näyttelijä, malli, laulaja ja kirjailija. Hän tuli tunnetuksi vuoden 2014 elokuvasarjasta Bibi ja Tina. Koroll näyttelee päärooleissa yhdessä laulaja Lina Larissa Strahlin kanssa. Koroll esittää Tina Martinia. ==Ura== Lisa-Marie Koroll debytoi vuonna 2005 lapsinäyttelijänä televisiosarjassa Familie Dr. Kleist, jossa hänet nähtiin Clara Hoferin roolissa toisesta yhdeksänteen ja viimeiseen tuotantokauteen. Kesällä 2013 hänet otettiin Tina Martinin nimirooliin radionäytelmäsarjan Bibi ja Tina elokuvasovituksissa. Hän esiintyi ensimmäisessä elokuvassaan Tina Martinin roolissa elokuvassa Bibi ja Tina. Sen ohjasi Detlev Buck ja se julkaistiin 6. maaliskuuta 2014. Hän näytteli jatkuvasti Tinan roolia kaikissa kolmessa sarjan elokuvassa. Koroll kävi Albert-Schweitzer-Gymnasiumia Ruhlassa ja suoritti Abiturinsa siellä vuonna 2016. Koroll ei ole rajoittunut näyttelemiseen, hän on myös kirjailija. Hänen ensimmäinen kirjansa (saksa: Lass Konfetti für dich regnen: Sei glücklich, nicht perfekt) julkaistiin vuonna 2017. Vuonna 2019 hänet otettiin päärooliin RTL Zwei -televisiosarjassa We are now ja elokuvassa Misfit ja Abikalypse. Vuonna 2015 hänelle myönnettiin "Bunte New Faces Award" roolista elokuvassa Bibi ja Tina. Luokka:Saksalaiset näyttelijät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1997 syntyneet
Lina Larissa Strahl

Lina Larissa Strahl (s. 15. joulukuuta 1997 Seelze, Ala-Saksi, Saksa) on saksalainen näyttelijä, laulaja ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan rooleistaan ​​Bibi Blocksbergina Bibi ja Tina -elokuvasarjassa ja Frankien roolissa Disney Channelin musiikkidraamassa The Lodge. ==Nuoruus== Strahl syntyi vuonna 1997. Hän syntyi Seelzessä ja kasvoi Hannoverissa. Tällä hetkellä Strahl asuu Hampurissa. Hän on suhteessa saksalaisen näyttelijän Tilman Pörzgenin kanssa. ==Ura== Vuonna 2013 Strahl voitti KiKa-kanavan musiikkikilpailun Dein Songin esitettyään finaalissa Freakin’ Outin, kappaleen, joka säveltiin yhdessä [✓MIA]]:n kanssa. Hän julkaisi singlen Wie ich bin maaliskuussa 2016. Hänen ensimmäinen albuminsa, Official, julkaistiin myöhemmin samana vuonna. Strahl tunnetaan myös Bibi Blocksbergin roolista neljässä Bibi ja Tina -elokuva sarjassa, Lisa Marie Korollin kanssa. Vuonna 2017 hän esiintyi The Lodge -elokuvassa esittäen musiikkiopiskelijaa nimeltä Frankie. Myöhemmin samana vuonna Strahl julkaisi toisen studioalbuminsa, Ego. Tästä tuli hänen ensimmäinen top 5 -albuminsa Saksassa. 9. marraskuuta 2018 Strahl julkaisi kolmannen albuminsa nimeltä R3bellin. Albumi saavutti sijan 1 Saksan listoilla. Luokka:Saksalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Wasquehal

Wasquehal on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Marquejoen ja Roubaix’n kanava varrella, noin 10 kilometriä Lillen kaupungista koilliseen. Wasquehal on Lillen metropolialueen tärkeä liiketoimintakeskus, jossa on yli 15 000 työpaikkaa. Kunnan nähtävyyksiä on Pyhän Nikolauksen kirkko ja sen urut. Kirkko on valmistunut vuonna 1879. Uruissa on 2 800 pilliä ja ne kunnostettiin vuonna 2019. ==Liikenne== Wasquehalin kautta kulkee Lillen metrolinja 2, ja kunnan alueella on kaksi metroasemaa: Pavé de Lille ja Hôtel de Ville. ==Tunnettuja kuntalaisia== *Maxence Van der Meersch (1907-1951), kirjailija Tiedosto:Orgue de l'église Saint-Nicolas, Wasquehal.png|Pyhän Nikolauksen kirkon urut Tiedosto:Wasquehal-Pavé de Lille.JPG|Pavé de Lillen metroasema Tiedosto:Écluse du Triest à Wasquehal(3).jpg|Roubaix’n kanavan entinen sulkuasema ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nordin kunnat
Nissinjärvi

Nissinjärvi (myös Nissi) on suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 206 kilometriä koilliseen.Nissi. Järviwiki. Viitattu 28.6.2022. == Maantiede == Nissin pituus järven kaakkoisosan Etulahdelta luoteisosan Kokkoperään on 4,1 kilometriä. Nissin pohjoisosan muodostaa leveäsuinen Huuskonlahti, jonka rannalta on yli kilometri järven eteläiselle vastarannalle. Huomattavin niemimaa on järven kaakkoisosan noin 800 metriä pitkä Tuovilanniemi. Vain runsaat 20 hehtaaria Nissistä on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven itäosa on selvästi länsiosaa syvempi. Nissin saariluku on kolme. Saaret ovat yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Laajin saarin on lähes hehtaarin kokoinen Rouvansaari Huuskonlahden suulla. Sen länsipuolella sijaitsee noin puolen hehtaarin kokoinen Hiisisaari. Nissin länsirannalla sijaitsee Nissinvaaran kylä, koillisrannalla sijaitsee Hautaranta-niminen asutus. Nissin länsipuolitse kulkee valtatie 5 ja itäpuolitse yhdystie 8690. Nissiin laskee Ikkunusjoki kaakosta Ikkunus-järveltä (291,7 metriä mpy). Nissin länsipuolella sijaitsee Pikku Nissi (274,9 metriä mpy), joka laskee noin 300 metrin pituista uomaa Nissin luoteisrannalle. Nissin pohjoispuoliselta Huuskonsuolta laskee useita suo-ojia. Nissin lasku-uoma Nissinjoki alkaa järven lounaisrannalta ja virtaa etelään Nissinlampeen (256,8 metriä mpy) ja edelleen Tatankiin (256,8 metriä mpy). Nissin vesitilavuus on 12 836 000 kuutiometriä. Nissi (74.082.1.001) kuuluu Nissinjoen valuma-alueeseen (74.086), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vienan Kemin päävesistössä (74). Toinen jakovaihe on Kolvangin valuma- alue (74.08). Nissinjoen valuma-alueella on 13 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Nissi on laajin. Toiseksi laajin on Ikkunus, jota seuraa Pikku Nissi.Nissinjoen valuma-alue (74.082). Järviwiki. Viitattu 28.6.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Kemijoen vesistö (Viena)
Niels Helveg Petersen

Niels Lolk Helveg Petersen (17. tammikuuta 1939 Odense – 3. kesäkuuta 2017 Tullebølle) oli tanskalainen Radikaalin Venstren poliitikko. Hän toimi puolueensa poliittisena johtajana vuosina 1978–1990, istui kansankäräjillä vuosina 1966–1974, 1977–1993 sekä 1994–2011 ja toimi Tanskan talousministerinä vuosina 1988–1990 sekä ulkoministerinä 1993–2000. ==Yksityiselämä== Niels Helveg Petersenin isä Kristen Helveg Petersen (1909–1997) toimi 1960-luvulla opetusministerinä ja kulttuuriministerinä ja äiti Lily Helveg Petersen oli pormestari. Nielsin pojat Rasmus Helveg Petersen ja Morten Helveg Petersen ovat myös poliitikkoja. Niels Helveg Petersen kuoli ruokatorven syöpään vuonna 2017. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Niels Helveg Petersen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ulkoministerit Luokka:Tanskan puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Quran.com

Quran.com on internetsivusto, joka perustettiin vuonna 1995 tavoitteena saattaa Koraani kaikkien ulottuville lukemista, opiskelua ja oppimista varten. Koraani on sivustolla luettavissa arabian lisäksi useilla muilla kielillä. Sen resitointia arabiaksi voidaan samoin kuunnella useiden lukijoiden esityksinä. Koraanin käännökset ovat verkosta löytyviä ilmaisversioita, jotka ovat muslimien hyväksymiä. Suomenkielinen versio on vuoden 1942 Zinetullah Ahsen Bören nimissä julkaistu käännös. == Aiheesta muualla == * == Lähteet == Luokka:Islamilainen media Luokka:Verkkosivustot
Croix (Nord)

Croix on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Lillen kaupungista koilliseen. pienoiskuva|vasen|Villa Cavrois Kunnan nähtävyyksiä on uusgoottilainen Saint- Martinin kirkko. Se rakennettiin vuosina 1847-1851 ja se on listattu historialliseksi muistomerkiksi. Toinen merkittävä rakennus on Villa Cavrois. Se on arkkitehti Robert Mallet-Stevensin vuonna 1929 suunnittelema huvila. Se valmistui vuonna 1932, ja se on yksi kuuluisimmista modernin arkkitehtuurin ja sisustuksen saavutuksista Ranskassa. Huvila oli Cavroisin perheen käytössä vuoteen 1987 saakka. Sen jälkeen huvila kärsi vaurioita vuosina 1988-2001, vaikka se oli luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi vuonna 1990. Huvila kunnostettiin ja se avasi ovensa yleisölle vuonna 2015. ==Liikenne== Croix’n kautta kulkee Lillen metrolinja 2, ja kunnan alueella on kaksi metroasemaa: Croix - Centre ja Mairie de Croix. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nordin kunnat
Croix

Croix voi tarkoittaa seuraavia: == Maantiede == * Croix, kunta Ranskassa Nordin departementissa * Croix, kunta Ranskassa Territoire de Belfortin departementissa * Croix-Saint-Leufroy, kunta Ranskassa Euren departementissa.
Sairauskertomus

Sairauskertomus tai potilaskertomus on määrämuotoinen asiakirja, joka sisältää tiedot potilaan sairaudesta, hänelle tehdyistä tutkimuksista ja annetusta hoidosta.https://www.terve.fi/sanastot/sairauskertomus Käynnistä tehtyyn kirjaukseen voi kuulua esim. tulosyy, esitiedot, nykytila, tutkimukset, työdiagnoosi (ICD-10) ja suunnitelma. Erilaisiin potilaskertomuksessa oleviin teksteihin kuuluvat esim. käyntiteksti, tuloteksti, päivittäismerkintä, loppulausunto (epikriisi), tutkimuslähete ja tutkimuslausunto (esim. radiologin). == Lähteet == Luokka:Terveydenhoito
Cantacuzino

Cantacuzino on kreikkalaista alkuperää oleva romanialainen bojaarisuku, joka pitää Bysantin keisari Johannes VI:ttä kantaisänään. Valakian ruhtinaina olivat Serban Cantacuzino (1678–1688) ja Stefan Cantacuzino (1714–1715), Moldovassa taas Dumitru Cantacuzino (1673–1675 ja 1684–1685). Suvun myöhemmistä jäsenistä ovat huomattavia mm:Tietosanakirja / 1. A-Confort1911 Encyclopædia Britannica/Cantacuzino * Gheorghe Cantacuzino (1845–1898), valtiomies, liberaalisen puolueen jäsen * Gheorghe Grigore Cantacuzino (1837–1913), valtiomies, konservatiivisen puolueen johtaja ==Lähteet== Luokka:Romanialaiset suvut Luokka:Kreikkalaiset suvut Luokka:Ruotsalaiset suvut Luokka:Hallitsijasuvut
Buhta Severin satama

Buhta Severin satama (myös Buhta Severin öljyterminaali, ; käytössä myös nimitys ) on rakenteilla oleva satama Venäjän Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piirin luoteisosassa. Satama sijaitsee noin 40 kilometriä arktisesta Diksonin kaupunkityyppisestä taajamasta etelään, Karanmeren Jeniseinlahden itärannalla. Rakennushanke käynnistettiin useiden vuosien valmistelevien kenttätöiden ja suunnittelun sekä poliittis- taloudellisten päätösten jälkeen keväällä 2021. Sataman rakennushankkeesta on suunniteltu kolmivaiheista. Rakennustöiden vilkkaus on näkynyt esimerkiksi Koillisväylän liikennetilastoissa monina Buhta Severiin suuntautuneina laivakäynteinä. Tavoitteena on rakentaa rahtikapasiteetiltaan eräs Venäjän suurimmista satamista. Pyrkimyksenä on 25 miljoonan öljytonnin kuljetuskapasiteetti jo vuonna 2024 ja 100 miljoonan öljytonnin kapasiteetti vuonna 2030. Maaoljyn lisäksi satamasta voitaisiin viedä nesteytettyä maakaasua (LNG). == Satama on Vostok Oil -megahankeen osa == Buhta Severin sataman rakentaminen on osa pääosin öljy-yhtiö Rosneftin omistamaa Vostok Oil -megahanketta, joka tähtää Jenisein alajuoksun tuntumassa sijaitsevan laajan Pajahskojen öljykentän hyödyntämiseen. Hankkeeseen kuuluu muun muassa satojen öljypumppujen, 413 kilometrin mittaisen öljyn pääsiirtoputken (kaksoisputki eli yhteensä runsas 800 km; lisäksi 7 000 km kenttäputkistoa), 3 500 kilometrin sähkönsiirtoverkon, 2 000 MWW:n voimalakapasiteetin, kahden lentokentän, sataman ja 15 asuintaajaman rakentaminen. Asuintaajamat ovat pääsääntöisesti tilapäisesti kuukauden tai muutaman kuukauden vuorojaksoissa palveleville rakennus- ja öljyntuotantohankkeen työntekijöille tarkoitettuja. Rostneft rakennuttaa öljynkuljetuksiin ainakin kymmenen jäävahvisteista öljytankkeria. Megahankkeen on esitetty työllistävän noin 100 000 henkeä ja sen kustannusarvion ylittävän 100 miljardia dollaria. Rosneft käynnisti vuonna 2021 lentoreitin Norilsk-Dikson-Buhta Sever. Henkilöstön kuljetuksiin yhtiö hankkii 43 helikopteria ja kymmenen lentokonetta. Vostok Oil -megahanke on vain osa useista suunnitelluista ja käynnistetyistä Taimyrin alueen luonnonvarojen hyödyntämishankkeista 2020- ja 2030-luvuilla. == Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Satama-alueen yleissuunnitelma (jpg) (dudbibl.ru) * Satama-alueen sijainti suhteessa ajateltuihin markkinasuuntiin (jpg) (ttelegraf.ru) Luokka:Taimyr Luokka:Venäjän Pohjoisen jäämeren satamat
Baani

Baani (unk. bán) on arvonimi, jota on menneisyydessä käytetty useiden Unkarin kuningaskunnan eteläisten rajamaiden ylimmistä päälliköistä ja sittemmin vain Kroatian ja Slavonian käskynhaltijasta.Nordisk familjebok / Uggleupplagan. 2. Armatoler - Bergsund1911 Encyclopædia Britannica/BanMeyers Konversationslexikon Sana on mongolilais-turkkilaista alkuperää: bajan tarkoittaa rikasta tai mahtavaa. Tietosanakirja / 1. A-Confort ==Katso myös== *Rajakreivi *Baanaatti *Kroatian Banovina *Vardarin banovina ==Lähteet== Luokka:Arvonimet Luokka:Unkarin historia Luokka:Kroatian historia
Stranger in a Strange Land (romaani)

Stranger in a Strange Land on Robert A. Heinleinin klassikkoromaani, joka on julkaistu vuonna 1961. Kirja kertoo Marsissa kasvaneesta ihmisestä, joka tulee Maahan ja haastaa käsitykset seksistä, kuolemasta, uskonnosta ja rahasta. Kirjasta tuli 1960-luvun vastakulttuurin ikoni ja se voitti parhaan romaanin Hugo-palkinnon vuonna 1962. Kirja oli suosittu ja nousi ensimmäisena tieteisfiktioteoksena The New York Timesin bestseller-listalle. Yhdysvaltain kongressin kirjasto on valinnut teoksen yhdeksi listalle kirjoista, jotka "muokkasivat Amerikkaa". Teos sisältää politiikan ja järjestäytyneen uskonnon kritiikkiä, sekä käsittelee seksuaalista käyttäytymistä. Osia tästä koettiin aikanaan järkyttäväksi ja julkaisija poisti . Heinleinin leski julkaisi lyhentämättömän version vuonna 1991 kolme vuotta kirjailijan kuoleman jälkeen. Teosta on sanottu Heinleinin tunnetuimmaksi työksi. == Tarina == Valentine Michael (“Mike”) Smith on syntynyt Marsissa kahdelle Maasta lähteneen retkikunnan jäsenelle. Ainoana retkikunnan eloonjääneenä Marsilaiset kasvattavat hänet. 25-vuotiaana toinen retkikunta saapuu ja tuo hänet mukanaan Maahan, joka on käynyt läpi kolmannen maailmansodan. Vaikka Smith on teknisesti Maasta kulttuuri on Smithille vierasta ja pelottavaa ja hän on "muukalainen vieraalla maalla". == Kehitys == Vuonna 1948 Virginia Heinlein ehdotti muiden ehdotusten joukossa tarinaa muukalaisrodun kasvattamasta ihmisestä. Robert piti ajatuksesta ja merkitsi sen muistiin, mutta jatkoi muiden tarinoiden kehitystä. Hän palasi muistiinpanoihin ajoittain seuraavan vuosikymmenen aikana. Tarinasta tuli lopulta Stranger in a Strange Land ja käsikirjoitus oli 800 sivua pitkä, josta julkaisija halusi leikata pois noin 250 sivua. Robert ei pitänyt sisällön leikkaamisesta ja kuoleman jälkeen Virginia vertaili alkuperäistä käsikirjoitusta julkaistuun versioon ja tuli johtopäätökseen että lyhentäminen oli virhe. Kaikki eivät pitäneet uudesta lyhentämättömästä versiosta, mutta muun muassa Kurt Vonnegut piti sitä hyödyllisenä. == Vaikutus == Heinleinin käyttämä sana "grok" (sanamukaisesti "juoda" mutta laajemmin "ymmärtää syvällisesti ja intuitiivisesti") on myöhemmin levinnyt ja päätynyt englanninkielisiin sanakirjoihin. == Katso myös == * Stranger in a Strange Land == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Stranger in a Strange Land Internet Speculative Fiction Database -sivustolla Luokka:Robert A. Heinlein Luokka:Vuoden 1961 kirjat Luokka:Tieteisromaanit
Selainposti

Selainposti on verkkopohjainen sähköpostitili, jota käytetään verkkosivuston kautta. Tällaiset sähköpostitilit ovat yleensä maksuttomia. Esimerkkejä selainposteista ovat Gmail, Hotmail ja Yahoo! Mail. Selainpostin avulla käyttäjät voivat käyttää sähköpostitilejään laitteesta riippumatta, kunhan heillä on Internet-yhteys ja verkkoselain. == Luettelo selainposteista == Nimi Suomenkielinen käyttöliittymä URL-osoite Lähde AOL Mail. Kyllä https://login.aol.com/ eclipso Ei https://www.eclipso.eu/ eFind Ei https://mail.efind.com/ Gmail Kyllä https://www.gmail.com/ GMX Ei https://www.gmx.com/mail/ Inbox.lv Ei https://www.inbox.lv/ Lycos Mail Ei https://www.mail.lycos.com/ Mail.com Ei https://www.mail.com/mail/ Mail2World Ei https://www.mail2world.com/ Mailfence Ei https://mailfence.com/ Mailo Ei https://www.mailo.com/ Meiliboxi Kyllä https://meiliboxi.fi/ OnMail Ei https://www.onmail.com/ Outlook.com Kyllä https://outlook.live.com/owa/ Proton Ei https://proton.me/ Rediffmail Ei https://mail.rediff.com/cgi-bin/login.cgi Tutanota Kyllä https://tutanota.com/fi/ Vivaldi Webmail Ei https://webmail.vivaldi.net/ Webmail.co.za Ei https://www.webmail.co.za/ YaaniMail Ei https://www.yaanimail.com/home Yahoo! Mail Kyllä https://overview.mail.yahoo.com/ Yandex.Mail Ei https://mail.yandex.com/ Zoho Mail Ei https://www.zoho.com/mail/ == Lähteet == Luokka:Selaimet Luokka:Sähköposti
Nathanael Heidenstrauch

Nathanael Heidenstrauch (2. joulukuuta 1738 Turku – 7. huhtikuuta 1823 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Heidenstrauchin vanhemmat olivat tullinhoitaja Claes Heidenstrauch ja Christina Margareta Ekerodde ja puoliso 1786–1790 Sofia Margareta Wendelia. Heidenstrauch oli kauppias Zacharias Goviniuksen palveluksessa Helsingissä vuodesta 1753, toimien kauppa-apulaisena vuodesta 1759 ja kirjanpitäjänä 1761–1763. Kauppias Johan Sederholmin kirjanpitäjä hän oli 1763–1774. Saatuaan porvarinoikeudet Helsingissä 1774 Heidenstrauch toimi siellä kauppiaaana ja teollisuudenharjoittajana, omistaen osakkuuksia eri yrityksissä. Hän oli Helsingin kaupungin edustaja porvarissäädyssä valtiopäivillä Gävlessä 1792, ja siellä pankkivaliokunnan jäsen. Helsingin kaupunginvanhin Heidenstrauch oli vuodesta 1784 ja Helsingin uudelleenrakennuskomitean jäsen 1812–1821. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1816, muutamaa vuotta ennen veljenpoikaansa Johan Henrik Heidenstrauchia. Varakas Heidenstrauch toimi kauppiasuransa jälkeen yksityisenä lainanantajana, pankkitoiminnan ollessa Suomessa vielä kehittymätöntä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1738 syntyneet Luokka:Vuonna 1823 kuolleet Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet
Amroha

Amroha on kaupunki Intian Uttar Pradeshin osavaltiossa. Sen asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 198 471\. ==Maantiede== Amroha sijaitsee Intian Uttar Pradeshin osavaltion pohjoisosassa Moradabadin kaupungin luoteispuoloella. ==Historia== Amroha kasvoi kaupungingksi Intian keskiajalla. Vuonna 1266 valtaan noussut Delhin sulttaani Ghiyas ud din Balban loi iqta- läännityksen häntä vastaan kapinoineen raijputihallitsijan maista. Myöhemmin iqta-läännitys muutettin edelleen suoraan hallitsijan alaiseksi alueeksi. Samalla Amrohaan rakennettiin runsaasti julkisia rakennuksia, kuten linnoitus, moskeijoita ja madrasoja. Nykypäiviin saakka on tosin säilynyt vain vuonna 1287 rakennettu moskeija. Ibn Battuta kuvaili seuraavalla vuosisadalla kaupunkia kauniiksi. Kaupunki oli hallinnollinen keskus, jonka viranomaisiin lukeutuivat esimerkiksi qadi ja shayk al-islam. Kaupunkia kuvailtiin tärkeäksi muslimikulttuurin keskukseksi. Amroha alkoi menettää merkitystään sulttaani Firuz Šah Tughluqin valtakaudella. Alueen hallinnollinen keskuys siirtyi Sambhaliin, joskin Amroha oli edelleen tärkeä kulttuurillinen keskus. Kaupunki tuotti useita oppineita, sekä esimerkiksi suufilaisia pyhimyksiä vielä Suurmogulien valtakunnan kaudella. ==Väestö== Amrohan asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 198 471\. Sen asukkaista 73,8 % oli muslimeja ja 25,48 % hinduja. ==Lähteet== Luokka:Uttar Pradeshin kaupungit
Adolf Fredrik Gebauer

Adolf Fredrik Gebauer (21. marraskuuta 1766 Tukholma – 6. joulukuuta 1842 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Gebauerin vanhemmat olivat harjantekijöiden oltermanni Gottlieb Gebauer ja Cicilia Burman ja puoliso 1816–1833 Maria Sofia Schwartz, aiemmin Sunn. Gebauer oli kauppa-apulainen Johan Burtzin liikkeessä 1780-luvun puolivälissä ja sitten kirjanpitäjä Henrik Jakob Goviniuksen liikkeessä 1790-luvun alusta. Hän oli myös Ullanlinnan viinapolttimon vuokraaja Helsingissä 1811–1816, omisti sahan Janakkalassa piti omaa kauppaliikettä viimeistään vuodesta 1817. Kauppiaskunnan puhemies Gebauer oli vuodesta 1818 ja Helsingin jälleenrakennuskomitean jäsen vuodesta 1821, Nathanael Heidenstrauchin seuraajana. Hän edusti porvarissäätyä keisari Nikolai I:tä virkaanastumisen jälkeen onnitelleessa nelihenkisessä lähetystössä vuonna 1826. Kauppaneuvoksen arvonimen Gebauer sai vuonna 1819. Helsingin torikortteleiden alueelle Gebauer rakennutti arkkitehti Pehr Granstedtin suunnitteleman kivitalon, joka tunnetaan Balderin talona. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1766 syntyneet Luokka:Vuonna 1842 kuolleet
Kanivin tekojärvi

Kanivin tekojärvi () on Ukrainan keskiosissa sijaitseva, pinta-alaltaan Euroopan yhdenneksitoista suurin tekojärvi ja 28. suurin makeanveden allas. Se muodostaa osan Dneprin pääuomaa, ja sijaitsee pääkaupunki Kiovasta kaakkoon. Tekojärvi sijaitsee Kiovan ja Tšerkasyn alueilla Tekojärvi syntyi Kanivin vesivoimalapadon rakentamisen seurauksena Dnepriin vuosina 1972-1978. Tekojärven pituus on 162 kilometriä ja leveys enimmillään 5,1 kilometriä. Pinta-ala on 675 neliökilometriä, ja vesitilavuus 2,6 kuutiokilometriä. Tekojärveä käytetään muun muassa kasteluun, tulvien ehkäisyyn, kalastukseen ja vesitienä. Tärkeimmät rantakaupungit ovat Kiova ja Kaniv. ==Kuvia== Kuva:Kaniv Hydroelectric Station.jpg|Kanivin vesivoimalaitos. Kuva:Husintsi Church-2009.JPG|Rauniokirkko saarella. Kuva:Вид на Канівське водосховище з дніпровської кручі (біля села Балико-Щучинка).jpg|Näkymä tekojärveltä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Dneprin vesistö Luokka:Ukrainan tekojärvet Luokka:Kiovan alue Luokka:Tšerkasyn alue
Jacob Johan Maexmontan

Jacob Johan Maexmontan (15. maaliskuuta 1760 Lempäälä – 8. huhtikuuta 1829 Piikkiö) oli suomalainen kauppias, laivanvarustaja, maanviljelijä ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Maexmontanin vanhemmat olivat kappalainen Michael Maexmontanus ja Anna Charlotta Gadd ja puoliso vuodesta 1795 Margareta Elisabeth Roos. Jakob Johan Maexmontan oli heidän poikansa. Jacob Johan Maexmontan oli kauppa-apulainen Barbara Wittfoothin palveluksessa Turussa ja kirjanpitäjä kauppias Mathias Augustinin palveluksessa. Porvarinoikeudet Turussa hänellä oli 1793–1822 ja hän oli siellä paitsi kauppias, myös laivanvarustaja ja verkatehtaan omistaja. Maexmontan omisti myös Piikkiössä Pukkilan kartanon vuodesta 1811 ja Pussilan kartanon vuodesta 1823. Turun kaupunginvanhin hän oli 1808–1817 ja kuului porvarissäädyn kansliajohtokuntaan vuodesta 1809. Hän oli myös Turun satama- ja ruoppausproomukassan hoitaja sekä ruoppaustöiden valvoja 1810–1822 ja Suomen Evankeliumiseuran rahastonhoitaja vuodesta 1826. Kauppaneuvoksen arvonimen Maexmontan sai 1819. Luovuttuaan 1822 porvarinoikeuksistaan Maexmontan toimi maanviljelijänä Pukkilan kartanossa, jonne hän muutti lopullisesti Turun palon jälkeen 1827. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1760 syntyneet Luokka:Vuonna 1829 kuolleet
Denys Zubrytskyi

Denys Zubrytskyi, salanimi: Denis Venava iz Zubritsyi, (1777 Batjatytši, Žovkvan piiri, Galitsia – 16. tammikuuta 1862 Lviv) oli Galitsian ensimmäinen ammattimainen ukrainalainen historioitsija ja arkistonhoitaja. Hän oli Pyhän Pietarin arkeografisen komission kirjeenvaihtajajäsen vuodesta 1842 ja Venäjän tiedeakatemian kirjeenvaihtajajäsen vuodesta 1855. Hän oli Kiovan arkeografisen komission kunniajäsen vuodesta 1844 ja Moskovan Venäjän historian ja muinaisaikojen seuran kunniajäsen vuodesta 1846. Zubrytskyi valmistui Lvivin kimnaasista 1795 ja työskenteli virkamiehenä Brzezowassa (Sjanikin piirikunta) ja muualla Galitsiassa. Hän oli 1829–1847 luottamustehtävissä Stauropegiaalisessa instituutissa. Vuosina 1843–1854 hänellä oli tehtävänä järjestää kuntoon Lvivin kaupunginarkisto ja kirjoittaa siitä selostus. Zubrytskyihin vaikutti voimakkaasti venäläisen historioitsija Mihail Pogodinin teoria venäläis-ukrainalaisesta kansasta. Hän itse puolestaan antoi vaikutteita Galitsian venäläismielisille tutkijoille. Zubrytskyi vastusti puolalaista ylimystöä ja Puolan valtaa Galitsiassa ja ihannoi Venäjän keisarin yksinvaltaisuutta mutta pysyi uskollisena Itävallan kruunulle. Habsburgien monarkian vallankumousvuosina 1848–1849 hän tuki ruteenien korkeinta neuvostoa mutta vastusti maaorjuuden lopettamista. Zubrytskyi teki runsaasti arkistotutkimuksia ja julkaisi artikkeleita ja katsauksia sekä Galitsian ja Volynian ruhtinaskunnasta kolmiosaisen venäjänkielisen magnum opuksen (1852, 1855), joka vaikutti merkittävästi hänen galitsialaisiin aikalaisiinsa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1777 syntyneet Luokka:Vuonna 1862 kuolleet
Leitha

Leitha (unk. Lajta tai Lajtha) on joki eteläisessä Keski-Euroopassa. Se on Tonavan sivujoki ja pituudeltaan 121 kilometriä (168,5 km jos mukaan lasketaan sen lähdejoki Schwarza). Sen valuma-alue on 2138 km2. pienoiskuva|vasen|Kyltti Leithan alkulähteillä. ==Maantiede== Leitha saa alkunsa Ala-Itävallassa Lanzenkirchenin kaupungin luona, missä pohjoisilta Kalkki-Alpeilta virtaavat purot ja pikkujoet, tärkeimpinä Schwarza ja Pitten, yhtyvät. Se on osan matkaa Ala-Itävallan ja Burgenlandin rajajokena. Joenvarren kaupungeista tärkeimpiä ovat Wiener Neustadt, Bruck an der Leitha ja Mosonmagyaróvár. Suuri osa Leithan vedestä ohjataan Wiener Neustadtin kanavaan, Wienin juomavedenottamoihin ja lukuisiin pienempiin kastelukanaviin ja vesivoimaloihin. Tämän takia pitkät osuudet Leithan uomasta ovat kuivia tai lähes kuivia, paitsi milloin virtaama yläjuoksulla on poikkeuksellisen suuri. ==Historia== Ensimmäinen maininta Leithasta on Lithahan nimellä Itä-Frankian hallitsijan Ludvig Saksalaisen vuonna 833 antamassa lainhuudossa. Muinaisyläsaksalainen nimi lît tarkoittaa luultavasti "mutaa". Unkarilaisten valloitettua Karpaattien altaan 800-luvun lopulla, he jatkoivat hyökkäilyä frankkien maille, kunnes Otto Suuri kukisti heidät Lechfeldin taistelussa. Leithasta tuli Itävallan markin ja unkarilaisten asuttaman Pannonian rajajoki, ja se jäi lähes tuhanneksi vuodeksi Unkarin ja Itävallan rajaksi. Itävalta- Unkarin kompromississa 1867, joka korvasi Habsburgien keisarikunnan Itävalta- Unkarilla, valtakunta jaettiin epävirallisesti Cisleithaniaan ("Leithan tämänpuoliset maat") ja Transleithaniaan ("Leithan takaiset maat"). Leitha ei kuitenkaan muodostanut koko rajaa Itävallan ja Unkarin välillä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Trianonin rauha v. 1920 määräsi Lajtabánságin (Leithan baanaati) alueen Itävallalle, jolloin siitä muodostettiin Burgenlandin osavaltio, ja joesta tuli Itävallan sisäinen osavaltioraja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Itävallan joet Luokka:Unkarin joet Luokka:Tonavan vesistö
Rauta(III)fosfaatti

Rauta(III)fosfaatti (FePO4) eli ferrifosfaatti on rauta- ja fosfaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään katalyyttinä ja etanamyrkkynä maataloudessa. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa rauta(III)fosfaatti on keltaista tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdisteestä tunnetaan useita kidemuotoja esimerkiksi alkeiskopiltaan monokliiniset ja ortorombiset muodot. Kidevedettömän rauta(III)fosfaatin lisäksi tunnetaan myös kidevedellisiä muotoja kuten di- ja tetra-hydraatit (FePO4·2H2O ja FePO4·4H2O). Aine ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee happoihin. Rauta(III)fosfaattia valmistetaan saostamalla rauta(III)kloridin vesiliuoksesta natriumvetyfosfaatin avulla. Rauta(III)fosfaattia käytetään katalyyttinä hapetuksissa. Sitä käytetään myös litiumioniakuissa. Maataloudessa yhdistettä käytetään etanamyrkkynä, koska se on myrkyllistä nilviäisille. ==Lähteet== Luokka:Fosfaatit Luokka:Rautayhdisteet
Yrityssalaisuuden rikkominen

Yrityssalaisuuden rikkomiseen syyllistyy henkilö, joka pyrkii hankkimaan itselleen taloudellista hyötyä tai toista vahingoittaakseen oikeudettomasti paljastaa liikesalaisuuden tai käyttää sellaista hyväkseen. Henkilö on saanut edellä tarkoitetun liikesalaisuuden tietoon ollessa toisen palveluksessa, toimiessaan yhteisön hallituksen jäsenenä tai merkittävässä luottamustoimessa tai yrityssaneerausmenettelyn yhteydessä. Yrityssalaisuuden rikkomisesta voidaan Suomen rikoslain luvun 40 5§:n mukaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Myös yritys on rangaistava. == Lähteet == # Rikoslaki, luku 30 - Elikeinorikoksista Finlex. Viitattu 30.06.2022. Luokka:Rikokset
Länsi-Porin koulu

Länsi-Porin koulu on Porin Vähäraumalla sijaitseva noin 500 oppilaan yläkoulu. Se aloitti toimintansa vuonna 1965. == Historia == Koulu aloitti toimintansa "Vähärauman yhteislyseo" -nimisenä vuonna 1965. Koulu oli oppikoulu ja sen ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat vuonna 1973. Peruskoulu-uudistuksessa vuonna 1974 koulu jakautui Länsi-Porin yläasteeksi ja Länsi-Porin lukioksi.https://peda.net/pori/perusopetus/koulujen- kotisivut/pl7/lansiporinkoulu Lukio kuitenkin lakkautettiin vuonna 2016, ja se liitettiin Porin suomalaiseen yhteislyseoon.https://yle.fi/uutiset/3-8675211 Itse koulurakennus valmistui vasta vuonna 1973 ja sen lukion lakkautuksen myötä tehty saneeraus valmistui vuonna 2018. Vuosina 2018-2022 koulun tiloissa toimi osia Vähärauman koulusta.https://peda.net/pori/perusopetus/koulujen- kotisivut/pl1/vaharaumankoulu/meid%C3%A4n-koulu == Nykyinen toiminta == Länsi- Porin koulussa toimii 23 perusopetuksen luokkaa, sekä pienryhmiä ja joustavan perusopetuksen ryhmä. Koulussa on myös liikunta-, kuvataide- ja luonnontiedepainotteiset luokat.https://peda.net/pori/perusopetus/koulujen- kotisivut/pl7/lansiporinkoulu/opetus/painotetut-luokat == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Länsi-Porin koulun kotisivut Luokka:Porin peruskoulut
Fiji Water

Fiji Water on fidžiläinen pullovesimerkki. Sitä on tuotettu vuodesta 1996. Fiji Water on Fidžin johtava vientituote; se nousi Yhdysvaltain myydyimmäksi maahantuoduksi pullovesimerkiksi, ja sitä on saatavilla kymmenissä muissakin maissa eri puolilla maailmaa.About Us FIJI Water Vuonna 2010 pullovesi muodosti 20 % Fidžin viennistä ja 3 % maan BKT:sta. Yrityksellä ja Fidžin valtiolla on sopimus, jonka nojalla Fiji Water ei maksa yhtään veroja Fidžille, mitä on puolustettu mm. sillä, että sopimus luo ympäristön, joka kannustaa myös muunlaisia yrityksiä toimimaan Fidžillä. Fiji Water -tuotemerkin perusti vuonna 1996 kanadalainen liikemies David Gilmour, ja vuonna 2004 sitä tuottavan Fiji Water -yhtiön ostivat kalifornialaiset Lynda ja Stewart Resnick.The Dark Secret of FIJI Water New University, UC Irvine Vuonna 2007 Fiji Waterin yhteyteen perustettiin hyväntekeväisyyssäätiö Fiji Water Foundation. == Lähteet == Luokka:Pullovesi Luokka:Fidži
Christian Bruun

Christian Bruun (1. marraskuuta 1789 Hamina – 28. tammikuuta 1864 Hamina) oli suomalainen kauppias ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Bruunin vanhemmat olivat kauppias Carl Bruun ja Elisabeth Fabritia ja puolisot 1812–1816 Maria Elisabet Pasko ja vuodesta 1816 Anna Sophia von Daehn. Jean Bruun oli Christian Bruunin poika toisesta avioliitosta. Bruunin veli oli puolestaan kauppaneuvos Anthon Bruun. Christian Bruun toimi kauppiaana Haminassa, mutta oli myös laivanvarustaja ja tilanomistaja ja omisti useita sahoja Kaakkois-Suomessa. Hän oli Haminan kaupunginvanhimpien puheenjohtaja vuodesta 1824 ja samasta vuodesta Alankomaiden konsuli. Kauppaneuvoksen arvonimen Bruun sai 1819, 30-vuotiaana. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1789 syntyneet Luokka:Vuonna 1864 kuolleet
Vieraita toisillemme

Vieraita toisillemme on punk-yhtye Puhelinseksin 10. kesäkuuta 2022 julkaistu studioalbumi. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Arvostelut == * Kaaoszine: Hyvää melodista punkrockia – Arviossa Puhelinseksin toinen albumi ”Vieraita toisillemme” Viitattu 30.6.2022. * Kulttuuritoimitus: ”Sirpaleita lattialla / painajaisia peilikuvassa” – Puhelinseksi uskaltaa jälleen tasapainoilla korniuden rajoilla Viitattu 30.6.2022. * Noise.fi: Puhelinseksi : Vieraita toisillemme – “Laadukkaan kaihoisaa hipsteripunkkia” Viitattu 30.6.2022. * Soundi: Levyarvio: Sydänsuruja ja päihdeongelmia – Puhelinseksi rakentaa laulunsa hyvistä aineksista suurella sydämellä Viitattu 30.6.2022. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Suomalaiset punkalbumit
Johan Grönberg

Johan (Johannes) Grönberg (15. joulukuuta 1777 Uusikaarlepyy – 15. joulukuuta 1843 Vaasa) oli suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Grönbergin vanhemmat olivat kauppias Anders Grönberg ja Anna Kindman ja puoliso vuodesta 1805 Catharina Elisabeth Bulér. Kauppias, tehtailija, valtiopäivämies Karl Jakob Grönberg oli heidän poikansa. Johan Grönberg oli kauppa-apulainen isänsä liikkeessä Uudessakaarlepyyssä vuoteen 1799 ja Vaasassa 1799–1803. Oma kauppahuone Vaasassa hänellä oli vuodesta 1803. Hän oli myös Iskmossa sijainneen laivaveistämön ja myllyn perustaja ja omistaja, Grönvikin lasitehtaan perustaja ja omistaja vuodesta 1812 ja Jungsundin paperitehtaan perustaja ja omistaja vuodesta 1828. Grönberg omisti lasitehtaansa lähellä sijainneen Grönvikin kartanon. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1819. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1777 syntyneet Luokka:Vuonna 1843 kuolleet
Survival of the Sickest

Survival of the Sickest on ruotsalaisen death metal -yhtye Bloodbathin kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 9. syyskuuta 2022. Albumin ensimmäinen single on "Zombie Inferno". == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Nick Holmes - laulu * Anders Nyström - kitara * Tomas Åkvik - kitara * Jonas Renkse - basso * Martin "Axe" Axenrot - rummut == Arvostelut == * Inferno: Nyt nimittäin toimii – arviossa Bloodbath Viitattu 26.9.2022. * Soundi: Arvio: Taukoamatonta mättöä ilman kompromisseja – Bloodbathia saa sanoa syystäkin supergroupiksi Viitattu 11.10.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Bloodbathin albumit