Petäjävesi

Petäjävesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä (), ja sen pinta-ala on km² josta km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Petäjävesi on tunnettu puukirkosta, Takomarkkinoistaan ja seppäkulttuuristaan. Petäjävedellä on järjestetty taonnan SM-kilpailuja ja vesijuoksun MM-kisoja. Osa Suomen MM-rallin erikoiskokeista ajetaan Petäjäveden alueella. Petäjävedellä on useita pieniä museoita, joista tunnetuimmat ovat Keski-Suomen tieliikennemuseo ja Radio- ja puhelinmuseo.Petäjänveden radio- ja puhelinmuseo == Maantiede == Petäjäveden naapurikunnat ovat Jyväskylä, Jämsä, Keuruu, Multia ja Uurainen. Petäjävedellä on kaikkiaan 99 järveä. Niistä suurimmat ovat Jämsänvesi–Petäjävesi, Ala- Kintaus ja Ylä-Kintaus. Petäjävedellä on kaksi Natura-kohdetta: Syrjäharju, jossa on harjuselänteen lisäksi vanhojen metsien suojeluohjelman alue, ja Sallistensuon laajahko, varsin luonnontilainen keidassuo. ===Kyliä=== Kintaus, Ylä-Kintaus, Pengerjoki, Metsäkulma, Kuivasmäki, Heikkilänperä, Töysänperä, Kukkaro, Piesalankylä === Asuinalueita === Litma, Olkkola, Kapakallio, Salmela, Halkokangas, Miilulampi, Hätälänmäki, Honkola, Pappilanpelto, Oiniemi. === Taajamat === pienoiskuva|Petäjäveden keskustaa Vuoden 2019 lopussa Petäjävedellä oli 3 841 asukasta, joista 2 315 asui taajamissa, 1 437 haja-asutusalueilla. 89:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Petäjäveden taajama-aste on 60,3 %. Petäjäveden taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken: # Taajama Väkiluku (31.12.2017) 1 Petäjäveden kirkonkylä 1 813 2 Kintaus 281 Kunnan keskustaajama on lihavoitu. == Historia == Vuosina 1763-1765 rakennettu Petäjäveden vanha kirkko on puurakentamisen mestariteos, joka on UNESCOn Maailmanperintöluettelossa. Jaakko Leppäsen rakentamaa kirkkoa pidetään kansanrakentajien vaikuttavimpana saavutuksena. Petäjäveden uusi kirkko on valmistunut vuonna 1879. Petäjävesi muodostettiin Jämsän kappeliseurakunnaksi vuonna 1779 ja se itsenäistyi 1867. Petäjäveden seurakunta kuuluu Jyväskylän rovastikuntaan ja Lapuan hiippakuntaan.Otavan iso tietosanakirja, osa 6. Helsinki: Otava, 1963. Petäjävedelle sijoitettiin toisen maailmansodan jälkeen siirtoväkeä Valkjärveltä, Lumivaarasta ja Sortavalan seudulta. Ilmatieteen laitos rakensi säätutkan Petäjävedelle vuonna 2015. == Hallinto == Petäjäveden kunnanjohtajana on ollut toukokuusta 2024 alkaen Arto KummalaArto Kummala valittiin Petäjäveden uudeksi kunnanjohtajaksi äänin 12 – 9, sitä ennen 2021–2024 Mikko Latvala. Hänen edeltäjänsä oli vuodesta 2016 toiminut Eero Vainio. Vuosina 2000–2016 kunnanjohtajana toimi Teppo Sirniö. Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista seitsemän on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Hannu Ässämäki. == Talous == Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Petäjäveden Metalli, Petäjäveden osuuspankki ja Ässä-Konsultit. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen. ==Seurakunnat== Vuoden 2018 aluejaon mukaan Petäjävedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: * Petäjäveden seurakunta Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Petäjävedellä toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakuntahttps://ort.fi/seurakunnat- hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/jyvaskylan-ortodoksinen-seurakunta . Lisäksi Petäjävedellä on baptistiseurakunta. ==Liikenne== pienoiskuva|Petäjäveden rautatieasema Petäjäveden kautta kulkevat Jyväskylän ja Porin välinen valtatie 23 sekä Jyväskylän ja Vaasan välinen valtatie 18, jotka risteävät kirkonkylän tuntumassa, sekä Jyväskylän ja Haapamäen välinen rautatie. == Palvelut == Petäjävedellä toimivat Petäjäkallion ja Kintauden päiväkodit sekä Kirkonkylän koulu, Kintauden koulu ja Petäjäveden yläkoulu. Toisen asteen opetusta tarjoavat muun muassa Petäjäveden lukio ja kansalaisopisto, joka on yhteinen Petäjäveden ja Multian kuntien sekä Keuruun kaupungin kanssa. Petäjäveden kirjasto kuuluu Keski-kirjastot- kirjastokimppaan. Perusterveydenhuollon palveluja tarjotaan muun muassa Petäjäveden terveysasemalla. Kiireellisissä tilanteissa Sairaala Novan yhteispäivystys Jyväskylässä tai muut kiirevastaanotot lähikunnissa tarjoavat terveyspalveluja. Keski-Suomen perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon palveluista on vuoden 2023 alusta lähtien vastannut Keski-Suomen hyvinvointialue. == Kulttuuri == === Nähtävyyksiä === pienoiskuva|Petäjäveden vanha kirkko etelästä * Petäjäveden vanha kirkko (Unescon maailmanperintökohde) * Karhunahas retkeilyreitti * Karikkoselkä meteoriittijärvi * Tampin kierros retkeilyreitti * Keski-Suomen tieliikennemuseo * Petäjäveden radio- ja puhelinmuseo === Ruokakulttuuri === Petäjäveden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla taikinakuoressa paistettu liha, peruhauvikkaat ja paistettu viili. === Tapahtumat === Vanhoillislestadiolaisten suviseurat järjestettiin Petäjävedellä vuonna 2000. Vuodesta 2022 Petäjävedellä on järjestetty indiemusiikkiin painottuva kaksipäiväinen festivaali "Asema Elää!". ==Tunnettuja petäjävetisiä== * Mika Aaltola, Euroopan parlamentin jäsen * Mikko Hannula, urheilutoimittaja * Eemil Helander, kestävyysjuoksija ja hiihtäjä * Kaarle Karikko, kirjailija * Kaija Kiiski, näyttelijä * Jarmo Kytölehto, entinen ralliautoilija * Jukka Maalampi, fyysikko * Mikko Porvali, kirjailija * Juhana Vähänen, kirjailija == Katso myös == * Luettelo Petäjäveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Lerkkanen, Lea: Perhe kuin puolet pitäjää : Petäjäveden Metsäkulma, Piesalankylä, Kukkaro, Karikko, Urria – alueen kyläkirja. Petäjävesi: Metsäkulma-seura, 2013. 485 sivua. ISBN 978-952-93-2861-1. * == Aiheesta muualla == * Petäjäveden kunnan kotisivut * Tilastokeskus – Petäjäveden avainluvut * Radio- ja puhelinmuseon sivut * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit