EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Paavo M. Petäjä

Paavo Matti Sakari Petäjä (30. syyskuuta 1936 Kemijärvi – 27. kesäkuuta 2018 Haapajärvi)Kuolinilmoitus, Keskipohjanmaa 15.7.2018, s. B5 oli varatuomari, nimismies, kaupunginjohtaja, yrittäjä ja urheilujohtaja. == Työura == Hän asui nuoruudessaan Haapajärvellä, jossa hänen äitinsä toimi kunnalliskodin johtajana. Petäjä kirjoitti ylioppilaaksi Haapajärvellä vuonna 1957, pääsi lukemaan oikeustiedettä Helsingin yliopistoon. Petäjä valmistui vuonna 1963 ja auskultoi Saloisten tuomiokunnassa Kalajoella 1963–1965. Nimismiehenä hän toimi ensin Paavolassa vuosina 1965–1968 jonka jälkeen Haapajärven nimismiehenä 1968–1972. Muistokirjoitus Paavo M. Petäjälle Haapajärven kauppalan- ja kaupunginjohtajana Petäjä toimi vuosina 1972–1984. Hänet valittiin tehtävään kokoomuksen edustajana.Pertti Hemánuksen artikkeli Suomen Kuvalehdessä 9/2001.81-vuotiaana kuollut Paavo M. Petäjä johti urallaan Hiihtoliiton lisäksi Haapajärveä Kaupungin johdosta Petäjä siirtyi perustamansa Suomenselän lakiasiaintoimiston johtajaksi (1984–2005). Toimisto keskittyi pääasiassa hoitamaan konkurssipesiä, joita etenkin 1990-luvun alun lamavuosina oli runsaasti. == Urheilujohtajana == Hiihdon luottamustoimet Petäjä aloitti urheiluseura Haapajärven Kiilojen hiihtojaostossa 1960-luvun lopulla. Vuonna 1972 hän johti haapajärvisten delegaatiota SHL:n liittokokouksessa. Petäjä oli hankkinut kaikille samanlaisen puvun, jotta Kiilojen joukko erottui muista.Muistokirjoitus Paavo M. Petäjälle Paavo M. Petäjä oli Suomen hiihtoliiton pitkäaikainen varapuheenjohtaja ja puheenjohtaja, sittemmin kunniapuheenjohtaja. Hän oli myös Kansainvälisen hiihtoliiton FISin maastohiihtokomitean kunniajäsen. Petäjä toimi maastohiihdon tuomarina Lake Placidin talviolympialaisissa 1980. Suomen Hiihtoliitto myönsi Paavo M. Petäjälle Hannu Koskivuori -mitalin nro 18 vuonna 2002 ansiokkaasta työstä hiihtourheilun hyväksi. == Lahden dopingskandaali == Petäjä oli Suomen hiihtoliiton puheenjohtaja dopingskandaalin aikaan Lahden hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2001. Monen mieleen ovat jäneet Petäjän heikolla englannilla – niin sanotulla tankeroenglannilla – antamat lausumat dopingskandaalin lehdistötilaisuuksissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elävä arkisto: Paavo M. Petäjä kertoi Isometsän dopingkärystä Lahden MM-kisoissa 2001 Yle. * Elävä arkisto: "Korostan sanaa epäily..." Yle. * MOT: Petäjä kiistää jyrkästi tilanneensa epo-hormonia Luokka:Suomalaiset hiihtourheiluvaikuttajat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Haapajärven kunnan- ja kaupunginjohtajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Sky Dream Fukuoka

Sky Dream Fukuoka () oli maailmanpyörä, joka sijaitsi Fukuokan kaupungin Nishi-kun alueella, Japanissa. Sky Dream Fukuoka sijaitsi EvergreenMarinoa nimisen huvipuiston sisällä, joka on osa Marinoa City Fukuoka -kauppakeskusta. Sky Dream Fukuoka kohosi 120 metriin ja oli täten maailman 4. suurin maailmanpyörä (maailman suurin on Singapore Flyer) ja samalla Aasian kolmanneksi suurin maailmanpyörä. Maailmanpyörä avattiin joulukuussa 2001. Sky Dream Fukuoka suljettiin syyskuussa 2009. ==Aiheesta muualla== * JAL:n opas Fukuokaan * Sky Dreamin kotisivut * Marinoa City Luokka:Fukuoka Luokka:Maailmanpyörät
Taepodong-1

Taepodong-1 (TD-1, Paektusan-1) on Pohjois-Korean keskimatkan-keskipitkän matkan ballistinen ohjus, joka kantaa noin 2 000 km. Ohjuksen tarkkuus (CEP) on noin 3000 m. == Ominaisuudet == Ohjuksen ominaisuudet muistuttavat Neuvostoliiton vanhaa SS-4-ohjusta, mutta teknisesti se on Neuvostoliiton lyhyen kantaman Scud-ohjuksesta kehitetty. TD-1-ohjus koostuu kahdesta rakettivaiheesta, satelliitin laukaisijaversio kolmestaNorth Korea Missile Capabilities. Ohjuksen 1. vaihe on Nodong ja 2. vaihe Hwasong 6. Tällöin ohjus käyttää ohjusteknologisesti vanhentunutta nestemäistä polttoainetta, mikä hidastaa ohjuksen laukaisuvalmisteluja. Ohjuksen kantama on kaksivaiheisena 2 000–2 200 km ja kolmivaiheisena 2 200–2 672/2 896 km. Ohjus voi kuljettaa kaksivaiheisena 700–1 000 kg ja kolmivaiheisena 290–500 kg:n painoisen taistelukärjen. 2 000 km:ää vastaa 1 500 kg taistelukärki ja 2 500 km:ää 1 000 kg taistelukärkiNorth Korea’s Taepodong and Unha Missiles. Pohjois-Korea alkoi kehitellä tätä ohjustyyppiä muiden ohjusten kanssa 1985–1987. Ohjus lienee ollut prototyyppinä valmis vuonna 1994. Kun Pohjois-Korea koetti vuonna 1998 laukaista tällä ohjuksella avaruuteen satelliitin, koe epäonnistui, mutta raketti lensi 1 600 km ennen kuin ongelmat alkoivat kolmannen vaiheen kanssaTaepodong 1 Encyclopedia Astronautica. Pohjois-Korea ei tietojen mukaan ole sijoitellut näitä ohjuksia asemiinsa, vaan koettaa kehitellä muita ohjustyyppejä. Pohjois-Korea kehitteli 2000-luvulla Taepodong-2 ("Shahab-6") -ohjusta, jonka ensimmäinen koelento heinäkuussa 2006 epäonnistui, samoin myöhemmät lennot 2009 ja 2012. Monet muutkin Taeopodong 1-ohjusta huomattavasti suuremman uuden ohjuksen käyttökokeista ovat epäonnistuneet. Tämä ohjus tulee kantamaan 4 000–15 000 km ja kuuluu silloin IRBM-ICBM- luokkaan. == Katso myös == * Nodong-1 * Taepodong-2 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Globalsecurity Taepodong * Astronautix Taepodong * FAS Taepodong Luokka:Keskimatkan ballistiset ohjukset Luokka:Pohjois-Korean ohjukset Luokka:Pohjois-Korean tiede ja tekniikka
Matkiva kulkuri

Matkiva kulkuri (ensimmäisissä painoksissa nimellä Ruonansuu) on Jope Ruonansuun vuonna 1988 julkaistu esikoisalbumi. Visa Mäkinen tuotti seuraavana vuonna Ruonansuun kanssa Matkiva kulkuri -nimisen ohjelman, joka julkaistiin VHS-tallenteena. Ohjelmassa Ruonansuu esitti erilaisia sketsejä, ja imitoi julkisuuden henkilöitä, kuten Veikko Vennamoa, Juice Leskistä ja M. A. Nummista. == Kappaleet == ===A-puoli=== # Enska ja Hanski – 2.37 # S.T.T.-rap – 4.32 # Huttusen Paavo – 2.53 # Toivotaan, toivotaan – 3.13 (Alkuperäinen kappale: Che Sará) # Sä kaunehin oot – 2.36 ===B-puoli=== # * Matkiva kulkuri – 4.21 # Imatran tilta – 3.46 # Minustako ministeri? – 2.15 # Eduskuntatalon ovi – 2.11 # Meripoikamies – 2.53 # La Bamba – 2.03 ==Kappaleiden esittelyä== ===Huttusen Paavo=== Ruonansuu kertoi vuonna 2002 julkaistussa kirjassaan Jopen pahimmat, että kappale syntyi hänen ollessa keikalla sodankyläläisessä ravintolassa vuonna 1987. Keikan jälkeen hän kuuli ravintolassa, kun eräs asiakkaista kertoi pöytäseurueellensa lausahduksen "Puotin Huttusen Paavoa turpaan!". Kyseinen lausahdus jäi hänen mieleensä, ja alkoi sen pohjalta suunnittelemaan laulua. Hän kirjoitti sanoituksen niin, että sijoitti kappaleen henkilön tavuiltaan sävelen sopivalle paikkakunnalle, ja siihen kävi Tervola. Kappaletta soitettiin ahkerasti julkaisuvuonna radiossa. Samana vuonna Ruonansuu sai puhelun Tervolasta kotoisin olevalta Paavo Huttuselta, joka kyseli kappaleen teosta. Ruonansuu kertoi kappaleen teon taustan, ja pahoitteli jos kappale oli häntä loukannut. Huttunen uhkasi viedä asian oikeuteen, jota ei kuitenkaan lopulta tehnyt. ===Matkiva kulkuri=== Kappaleessa Ruonansuu imitoi useita eri laulajia, ja laulaa heidän kappaleitaan, kuten M. A. Nummista, Tuomari Nurmiota, Rauli Badding Somerjokea ja J. Karjalaista. Kappaleen lopussa hän tulkitsee Vesa-Matti Loirin äänellä Lapin kesä -kappaleen viimeisen säkeistön. Albumin nimikappale sai huomiota, kun Ruonansuu pääsi esittämään sen aikaisessa viihdeohjelmassa Vesku Show. Sketsissä Vesa-Matti Loirin esittämä arvostelija pitää esityksestä, mutta kyselee viimeisenä imitoidun henkilön (Loiri) alkuperää. Ruonansuu toteaa tähän: "Se oli yks näyttelijä." ==Tekijät== ===Muusikot=== * Erkki Kari * Kari Hautalampi * Pekka Svala *Teuvo Lukkarinen * Ahti Kortelainen * Jorma Ruonansuu ===Tuotanto=== * Ahti Kortelainen – äänittäjä (Tico Tico Studio) * Markku Törrönen – miksaaja (Finnvox-studio) * Helena Laakso – kannen kuva * Pedro Hietanen – tuottaja ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Matkiva kulkuri discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1988 esikoisalbumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit Luokka:Pedro Hietasen tuottamat albumit
Aurélien Scholl

Aurélien Scholl (13. heinäkuuta 1833 – 16. huhtikuuta 1902) oli ranskalainen kirjailija ja toimittaja. Scholl syntyi Bordeaux’ssa, Ranskassa. Hän toimitti Voltaire ja Echo de Paris -lehtiä. Scholl kirjoitti näytelmiä teattereihin mutta myös useita romaaneja ja novelleja, jotka kuvaavat Pariisin elämää. Tyyliltään Scholl oli suureksi osaksi humoristi. == Teoksia == *Lettres à Mon Domestique (1854) *L’Outrage (1867) *Fleurs d'Adultère (1880) *L’Orgie Parisienne (1883) *La Farce Politique (1887) *Les Ingénues de Paris (1893) *Denise (1894) *Tableaux Vivants (1896) *Les petits papiers. Comédie en un acte (1897) *L’esprit d’Aurelien Scholl (1925), toimittanut Léon Treich == Aiheesta muualla == * Aurelien Scholl. Ruman miehen elämäkerta. Aura 13.1.1889. Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Ranskalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1833 syntyneet Luokka:Vuonna 1902 kuolleet
Martta Kontula

Martta Edit Maria Kontula, käytti sanoittajana salanimeä Martti, (20. kesäkuuta 1908 Kymi – 20. syyskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Kontula opiskeli Suomen Näyttämöopistossa ja aloitti uransa Helsingin Kansanteatterissa. Hän näytteli vuosina 1933–1960 yhteensä 18 elokuvassa, lähinnä sivuosissa. Ensimmäinen elokuvista oli Georg Malmsténin ainoaksi jäänyt elokuvaohjaus Pikku myyjätär, jossa Kontula oli nimiosassa. Viimeinen oli Edvin Laineen ohjaus Myöhästynyt hääyö vuodelta 1960. Kaunisääninen Kontula esiintyi teatterin puolella monissa opereteissa, joita olivat muun muassa Iloinen leski, Tanssiva Savoy ja Mustalaisruhtinatar. Hän teki myös puheteatterirooleja esimerkiksi Niskavuoren Ilonana, Ensio Rislakin Rumana Elsana, Ilmari Turjan Tuomari Marttana ja Lorcan Bernarda Alban talon vanhimpana tyttärenä.. Näyttelijäntyön ohella Kontula teki iskelmäsanoituksia, joita ovat levyttäneet Harmony Sisters ja Arvi Tikkala. Kontula sai Pro Finlandia -mitalin 1958. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * * Martta Kontulan suuri tulevaisuudentoive - kangaspuut, Seura, 16.11.1938, nro 46, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Tuomas Aho

Tuomas Aho (s. 27. toukokuuta 1981 Parikkala) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Aho edusti juniorina Keuruun Palloa, Kumu JT:tä ja FC Kouvolaa. Ensimmäiset ottelunsa miesten sarjatasoilla hän pelasi kaudella 1998 Kakkosen FC Kuusankoskessa. Veikkausliigassa Aho debytoi MyPan riveissä 27. kesäkuuta 1999 ottelussa Jazzia vastaan. Vuonna 2004 hän voitti MyPassa Suomen cupin. Vuoden 2005 alussa Aho siirtyi tanskalaisen AGF:n riveihin. Tanskasta hän palasi vuonna 2006 Suomeen HJK:hon, jota hän edusti kolmen kauden ajan, ja kaudeksi 2009 takaisin MyPaan. Hän on toiminut joukkueensa kapteenina sekä HJK:ssa että MyPassa. Keväällä 2015 Aho siirtyi yksivuotisella sopimuksella sarjanousija HIFK:n riveihin. Aho on esiintynyt useissa poikien ja nuorten maaotteluissa. Vuonna 2001 hän kuului Suomen joukkueeseen nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän oli voittamassa BV Cupia Suomelle vuonna 2006. Aho työskentelee nykyään liikunnanopettajana Myllykosken yhtenäiskoulussa. == Saavutukset == * SM-hopea 2002, 2006 ** SM-pronssi 1999, 2000, 2001 * Suomen cup 2004, 2006, 2008 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tuomas Aho Veikkausliigan sivustolla * Tuomas Aho Myllykosken Pallon sivustolla Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen Cupin mestarit Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elvis-osasto

Elvis-osasto on Jope Ruonansuun vuonna 1992 julkaistu toinen studioalbumi. Albumilla esiintyvät myös samannimisessä radio-ohjelmassakin esiintyneet Tommi Reponen ja Jari Vesa. Albumi on ylittänyt kultalevyn rajan. == Albumin kappaleet == # # (Alkuperäinen kappale: Big Fat Oranguman) # (Alkuperäinen kappale: Kierrätä pyöritä mua) # # (Alkuperäinen kappale: Moottoripyörä on moottoripyörä) # # # # # # # # # # (Alkuperäinen kappale: Tahdon olla sulle hellä) == Nyt lähtee läskit / Rantamiehen balladi -singlejulkaisu == # Nyt lähtee läskit # Rantamiehen balladi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elvis-osasto discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1992 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit
Täällä Washington

Täällä Washington on Jope Ruonansuun vuonna 1992 julkaistu kolmas albumi. Albumilla esiintyvät myös Tommi Reponen, Jari Vesa ja Nicepappi-yhtyeen Heli Luokkala-Nevalainen.Etukannen liitetiedot Albumin C-kasettiversiossa kappaleet ovat hieman eri järjestyksessä kuin CD-versiossa. Albumi on ylittänyt kultalevyn rajan. Albumia on myyty yhteensä yli 39 000. ==Kappaleet== # Aarne Tanninen "Täällä Washington" (2:32, taustalla laulaa Heli Luokkala-Nevalainen) # STT:n uutiset (2:20, Jope Ruonansuu ja Tommi Reponen) # Hei Suomen pankki (2:20, Elvis-Osasto) # Posti Pekka Höyryttää (1:45) # Epäterveysjenkka (voi hyvin) (0:58, Elvis-Osasto ja Jari Vesa) # Manu pelkää (2:25) # Kurahaaran veljekset (1:41, Elvis-Osasto) # Änkytä (3:10, Elvis-Osasto ja Jari Vesa) # Laulava talonmies (2:31, Elvis-Osasto ja Jope Ruonansuu) # Krapulassa katuani tallaan (2:38, Alkuperäinen kappale: Rapu Rallaa) # Hajuraati (3:10) # Kauko (2:41, Alkuperäinen kappale: Hauho, Elvis-Osasto ja Jope Ruonansuu) # Aarne Tannisen raportti (2:18) # Fitti hitti (2:24, Elvis-Osasto) # Jussin koktail koulu (1:52) # Ämpäritolkulla Fernet Brancaa (2:20) (Elvis-Osasto) # Manun puhe (2:05) # Alvari maininki (2:54, Elvis-Osasto ja Jope Ruonansuu) # Oula Mälkättäjä (2:18, Elvis-Osasto) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Täällä Washington discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1992 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit
Jope Ruonansuu presidentiksi

Jope Ruonansuu presidentiksi on Jope Ruonansuun vuonna 1993 julkaistu viides studioalbumi. Albumin teemana on Ruonansuun kuvitteellinen presidenttiehdokkuus. Joidenkin kappaleiden välillä tulee lyhyitä vaalimainoksia, minkä lisäksi albumin sketsit liittyvät usein poliitikkoihin. Esimerkiksi ”Teijan keittiö” -sketsissä vuoden 1994 presidentinvaalien ehdokkaat Paavo Väyrynen, Raimo Ilaskivi ja Martti Ahtisaari ovat keittämässä Teija Sopasen kanssa pontikkaa. Kultalevy myönnettiin vuonna 1994. Albumia on myyty yhteensä yli 33 000. ==Kappaleet== # # # # # (tyyliparodia Dr. Albanin kappaleesta It’s My Life) # # # # # # # # (alkuperäinen kappale: Juodaan viinaa) # # # # # # # # # # (alkuperäinen kappale: Kaiken takana on nainen) # # # # == Tekijät == * Jope Ruonansuu – tuottaja * Risto Asikainen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja * Ilkka Vainio – tuottaja * Mika Jussila – masteroija == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1993 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit Luokka:Risto Asikaisen tuottamat albumit Luokka:Ilkka Vainion tuottamat albumit
Taipaleen kanava

Taipaleen kanava on puoli kilometriä pitkä sulkukanava Varkaudessa, Unnukan ja Haukiveden Siitinselän välillä. Se on osa Saimaan syväväylää. Samalla paikalla sijaitsee vierekkäin nykyinen sulkukanava ja vanha kanava eli nykyinen museokanava. ==Ensimmäisen kanavan rakentaminen== Rakennustyöt alkoivat maaliskuussa 1835.Soikkanen s. 96 Työmaan johtajana toimi Svante Vestling. Taipaleen kanava oli Suomen ensimmäinen kanava, jossa oli sulkuportit. Taipaleen kanavan rakennustyömaalla oli myös Suomen ensimmäinen rautatie vuosina 1836–1840.Soikkanen s. 97 Kanavan juhlalliset avajaiset olivat 6. heinäkuuta 1840. Alkuperäinen kanava on nykyään museokanavana noin sata metriä itään toimivasta kanavasta. ==Uuden kanavan rakentaminen== Saimaan kanava oli valmistunut vuonna 1856. Se johti liikenteen lisääntymiseen ja Taipaleen kanava kävi ahtaaksi. Päätös uuden kanavan rakentamisesta tuli keisarillisena käskykirjeenä heinäkuussa 1865.Soikkanen s. 204 Rakennustöiden alkaminen siirtyi joulukuulle 1867. Työt osuivat siis suurten nälkävuosien ajalle. Tieto työmahdollisuudesta ja palkan maksamisesta viljana kiiri laajalle.Soikkanen s. 205 Työmaalle tuli miehiä kaikkiaan 51 pitäjästä Pohjanmaata myöten. Tammikuussa 1868 töissä oli 600 miestä, monilla heistä vielä perhe mukana. Useat asuivat maakuopissa. Alkeelliset olosuhteet ja taudit saivat aikaan murhenäytelmän, yksin huhti - toukokuun 1868 aikana haudattiin 281 henkeä.Soikkanen s. 208 Varkauden seurakunta pystytti vuonna 1936 työmaalla kuolleiden muistomerkin hautapaikalle Varkausmäkeen. Kanava avattiin uudessa paikassa 16. syyskuuta 1871. Se oli 564 metriä pitkä ja siinä oli kaksi sulkua.Soikkanen s. 209 ==Nykytilanne== Kanavaa modifioitiin vuosina 1962–1967. Kalapaikka.net 1960-luvun muutoksissa sulkukammion kokoa laajennettiin, yhdistämällä vanhat 35 metrin sulut ja niiden välissä ollut tasausallas yhdeksi 160 metrin suluksi. Muutos mahdollistaa useimpien Saimaan kanavan kautta saapuvien alusten pääsyn kanavan läpi pohjoiseen Leppävirran reitille. Kanava kuuluu osana 4,35 metrin Saimaan syväväylään, joka kulkee Savonlinnasta Kuopioon ja Siilinjärvelle asti. Kanavan sulkuja hoidetaan vieressä olevasta ohjauskeskuksesta. Vaikka sulutus toimii vesiliikennekaudella 24 tuntia vuorokaudessa, niin kanavan yhteydessä olevaa maantiesiltaa ei avata tieliikenteen ruuhka-aikoina pelkästään huvialuksia varten.Liikennevirasto Vieressä sijaitsevassa Taipaleen kanavamuseossa on sisätiloissa näyttely vesiteiden ja kanavien historiasta. Museoon kuuluu myös vanhan ja uuden kanavan rantaa kiertävä polku opasteineen.Pohjois-Savon muisti: Taipaleen kanavamuseo Nykyisen kanavan ylittävät avattava maantiesilta, joka on läppäsilta (alikulkukorkeus 4,5 metriä), sekä avattava rautatiesilta, joka on kääntösilta (alikulkukorkeus 4,7 metriä). Taipaleen ja Konnuksen kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana NRC Group Finland Oy. == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Väylävirasto - Taipaleen kanava Luokka:Varkauden kanavat Luokka:Leppävirran reitti
Ukrainan lippu

Ukrainan lippu () koostuu kahdesta yhtä paksusta vaakapalkista, joista ylempi on sininen ja alempi keltainen. Sen mittasuhteet ovat 2:3, ja se otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 1918. Maan jouduttua osaksi Neuvostoliittoa vuonna 1922 maassa otettiin käyttöön punalippu, mutta myöhemmin sen malli muuttui monta kertaa. Ukrainan itsenäistyttyä uudelleen vuonna 1991 maassa siirryttiin käyttämään alkuperäistä kaksiväristä lippua 28. tammikuuta 1992 lähtien. Ensimmäistä kertaa Ukrainan lipun esittelivät kansallismieliset Lvivissä vuonna 1844. Sen värit ovat samat kuin vanhojen ukrainalaisten ruhtinaskuntien vaakunoiden värit. Lipun on sanottu kuvaavan myös (mustanmullan maan viljavaa) peltoa ja sinistä taivasta.Suuri lippukirja, s.167 Ukrainan pitkäaikaista hankalaa suhdetta Venäjään kuvaa, ettei lipussa ole panslaavilaista väriyhdistelmää, vaikka ukrainalaisetkin ovat slaavilainen kansa. Ukrainan kansallislipun päivää vietetään vuosittain 23. elokuuta. ==Katso myös== *Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan lippu *Luettelo Ukrainan oblastien lipuista ja vaakunoista == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Valtioiden liput lippu
Politiikkaa ja erotiikkaa

Politiikkaa ja erotiikkaa on Jope Ruonansuun neljäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1993. Albumin teemana on presidentti Mauno Koiviston kuvitteellinen aikomus tehdä presidentinlinnasta ilotalo. Albumi on ylittänyt kultalevyn rajan. Albumia on myyty yhteensä yli 46 000. == Kappaleet == # (Alkuperäinen kappale: Kemiaa) # (Alkuperäinen kappale: Kiihkeät tuulet) # # (Alkuperäinen kappale: Sukkula Venukseen) # # # # (Alkuperäinen kappale: Mä haluun viihdyttää) # # == Tekijät == * Ahti Kortelainen – äänittäjä, miksaaja * Risto Asikainen – äänittäjä, miksaaja * Mika "Musta Hevonen" Jussila – masteroija * Jope Ruonansuu – tuottaja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Politiikkaa ja erotiikkaa discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1993 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit
Kiikun kaakun

Kiikun kaakun on Jope Ruonansuun kuudes albumi. Ruonansuu osallistui MTV3:n Syksyn sävel -kilpailuun albumin kappaleella ”Essayahh”. Albumin CD-versiossa on toiseksi viimeisen raidan Jätkän tekno (homelite mix) ja viimeisen raidan Karpolla on asiaa välille laitettu noin puolen tunnin pituinen väli. Mutta albumin C-kasetti -versiossa sen sijaan raitojen välissä on "normaali" muutaman sekunnin välinen tauko. Kultalevy myönnettiin vuonna 1996. Albumia on myyty yhteensä yli 32 000. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # (Alkuperäinen kappale: Jätkän humppa) # # # # # # # # # # (Alkuperäinen kappale: Jätkän humppa) # ==Tekijät== * Jope Ruonansuu – laulu, imitaatiot * Risto Asikainen – tuottaja, musiikkiohjelmointi, kitara, sovittaja * Drome – taustalaulu * Tyyne Hot – taustalaulu * Jari Valkeinen – rummut == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kiikun kaakun discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1994 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit Luokka:Risto Asikaisen tuottamat albumit
MCGA

MCGA () on IBM:n vuonna 1987 julkaisemien IBM PS/2 Model 30 ja 25 -mallien emolevylle integroitu näytönohjain. MCGA:n näyttötilat tukivat kaikkia CGA:n tiloja sekä lisäksi 640×480 pikselin yksiväritilaa 60 Hz virkistystaajuudella (tekstitilan ollessa yhteensopiva 5151-näyttöjen kanssa) ja 320 × 200 256-väritilaa 70 Hz virkistystaajuudella. MCGA ei ollut täysin alaspäin yhteensopiva. Puutteellinen tuki EGA-standardiin aiheutti monien EGA- standardille suunniteltujen pelien käynnistymisen 4-värisessä CGA-tilassa, tai jopa toimimattomuuden. Toisaalta esimerkiksi moni Sierra Gamesin ja Lucasfilm Gamesin peli sisälsi tuen suoraan sekä EGA- että MCGA-standardille. Myös ne pelit, jotka käyttivät VGA:n 320 × 200 256-väristä tilaa, eivät käyttäneet VGA:n edistyneitä ominaisuuksia, saattoivat toimia MCGA:ta käytettäessä. MCGA julkaistiin ainoastaan PS/2-malleille, ja käytti 15-pinnistä D-shell -liitäntää. Tiettävästi yhtäkään MCGA-standardia tukevaa näytönohjainta ei valmistettu. Laitteiden valmistus lopetettiin vuonna 1992 eikä standardista valmistettu klooneja johtuen VGA-standardista, joka julkaistiin samanaikaisesti MCGA:n kanssa. Luokka:IBM:n näyttöstandardit
Jäärata-ajo

Jäärata-ajo on moottoripyörillä jäälle auratulla radalla ajettava kilpa-ajo muoto. Jääratamoottoripyörät perustuvat motocrosspyöriin, ja varustetaan erikoisnastoitetuilla renkailla. ==Rata== Jäärata-ajo ajetaan luonnonjäälle auratulla 800-1500 m pitkällä radalla, kilpailun ajomatkan kokonaispituuden ollessa 6-15 km. ==Ulkomailla== Keski-Euroopassa vuoristoalueilla jäärataa ajetaan sitä varten jäädytetyillä radoilla. USA:n pohjoisosissa sekä Kanadassa käytetään nastoina ruuveja. Islannissa käytetään motocrossnastoja ja Ruotsissa ajetaan samoilla säännöillä kuin meillä. ==Rengassäännöt== Soololuokissa etu- ja takarenkaan nastan maksimikokonaispituus on 23 mm. Nastan näkyvä osuus on säännöissä määritelty siten että esimerkiksi nastan olkapään on oltava tasomainen vähintään 8 mm halkaisijaan saakka. Sivuvaunulliset pyörät varustetaan enduro/motocross-sääntöjen mukaisilla nastarenkailla. ==Luokat== Jäärataa ajetaan nykyisin kuudessa pääluokassa; *80-kuutioiset kaksitahtiset moottoripyörät ja 150cc nelitahtipyörät *JR2 (alle 125-kuutioiset kaksitahtiset ja alle 250-kuutioiset nelitahtiset) *JR1 (alle 250-kuutioiset kaksitahtiset ja alle 450- kuutioiset nelitahtiset) *JR3 (alle 500-kuutioiset kaksitahtiset ja alle 700-kuutioiset nelitahtiset) *Sivuvaunulliset moottoripyörät (kuutiotilavuus vapaa, sylinterilukumäärä enintään 1) *ATV- nelipyöräiset moottoripyörät Lisäksi soololuokat (JR1, JR2 ja JR3) jakautuvat SM huippu-urheiluun (A-luokat) ja harrastajiin (B-luokat) sekä veteraaniluokkiin. B-luokissa kisataan nousupisteistä A-luokkaan. ==Säännöt== Linkki sääntöihin ==Lisätietoja== *Lisää tietoa lajin omalla sivustolla *OFFROADPro *Suomen Moottoriliitto ==Katso myös== * Jääspeedway ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Vauhtikoneet jäällä Luokka:Moottoripyöräurheilu
Washington Bar

Washington Bar on Jope Ruonansuun vuonna 1995 julkaistu seitsemäs albumi. Albumilla esiintyy myös Tommi Reponen. Siitä on julkaistu Pappi vaan joi -single. Albumin teema perustuu Ruonansuun ja Reposen 1990-luvulla tekemään samannimiseen radion viihdeohjelmaan. Kultalevy myönnettiin vuonna 1996. Albumia on myyty yhteensä yli 22 000. ==Kappaleet== # # # # # # # # (tyyliparodia kappaleesta Korttipakka) # # # # # # # # # # (Alkuperäinen kappale: Ilman sua) # # # # ==Pappi vaan joi -singlejulkaisu== # Pappi vaan joi (Ripari Mix) # Pappi vaan joi (Makuupussi Mix) ==Tekijät== * Laulu ja imitaatiot: Jope Ruonansuu ja Tommi Reponen * Sovitukset, äänitys, miksaus, tuotanto: Risto Asikainen * Taustalaulut: Tyyne Hot ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Washington Bar discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1995 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit Luokka:Risto Asikaisen tuottamat albumit
Viitta (liturginen tekstiili)

Viitta (, ) on ortodoksisessa kirkossa kaikkien pappeuteen vihittyjen sekä luostarien asukkaiden (sisariston ja veljestön) perusasu. Viitta on yleensä musta, mutta se voi olla muunkin värinen. Papistolla (tai alipapistolla ja luostarin asukkailla) on kahdenlaisia viittoja: alusviitta eli podrasniekka ja päällysviitta eli riäsä. Alusviittaa olisi papinkin pidettävä päällään aina liikkuessaan julkisilla paikoilla, luostarin asukkailla se pitää olla päällä aina ulkona ollessaan. Joillekin kirkonpalvelijoille on myönnetty erityinen oikeus käyttää alusviittaa ilman varsinaista pappeuteen vihkimistäkin. Samoin luostarialueella pidetään asianmukaisena käyttää alusviittaa, jos on oikeus sen käyttämiseen - vielä 1970-luvullakin Valamon luostarissa puettiin jopa pikkupojatkin alusviittaan ja skufiaan. Päällysviitta vastaa päällystakkia. Sitä pidetään myös usein yllä erilaisissa juhlatilaisuuksissa. == Aiheesta muualla == *Ortodoksi.net / Viitta Luokka:Liturgiset tekstiilit en:Cassock#Eastern practice (Orthodox and Eastern Catholic)
Piinapenkki (albumi)

Piinapenkki on Jope Ruonansuun vuonna 1996 julkaistu kahdeksas albumi. == Kappaleet == #Besser + Bisser ja Henkselit - 0:43 #Maksaloota - 3:06 #Piinapenkki - 2:34 #Enkeleitä toisillemme - 3:52 #Besser + Bisser ja Peku - 0:46 #Hylamansikki - 2:28 #Besser + Bisser ja Mara - 0:38 #Halvari lentokoneeseen - 3:04 (Alkuperäinen kappale: Eviva España) #Besser + Bisser ja Aarne - 0:36 #Veronpunaiset ruusut - 2:25 #Besser + Bisser ja Hannu - 0:53 #Laila - 2:30 #Besser + Bisser ja Mallukka - 0:47 #Kolme presidenttiä - 2:31 #Besser + Bisser ja Saha - 0:55 #Pullosta helvettiin - 2:31 #Besser + Bisser ja Esa - 0:57 #Pyykkipojat - 1:43 (Alkuperäinen kappale: Les lavandiéres du Portugal) #Skooda - 2:12 #Besser + Bisser ja Jukka - 0:55 #Anoppi - 2:02 #Pätmän - 2:42 #Besser + Bisser ja Taksi - 0:42 == Muusikot == * Jope Ruonansuu – laulu, imitaatiot, huilu * Miri Miettinen – rummut * Juha Lanu – kitarat * Puppe Strandberg – basso * Heikki Keskinen – saksofoni * Antero Priha – trumpetti * Risto Asikainen – tuotanto, äänitys, miksaus, kitara, ohjelmointi, kosketinsoittimet \+ * Pauli Saastamoinen – masterointi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Piinapenkki discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1996 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit Luokka:Risto Asikaisen tuottamat albumit
Johannes Semper

Johannes Semper (22. maaliskuuta 1892 Pahuveren kylä, Tarvastu – 2. helmikuuta 1970 Tallinna) oli virolainen kirjailija ja kääntäjä. Vuosina 1910–1927 Semper opiskeli Pietarissa, Riiassa, Moskovassa, Berliinissä ja Pariisissa. Vuonna 1928 hän valmistui Tarton yliopistosta. Semper väitteli tohtoriksi aiheenaan André Giden tuotanto. Koko 1930-luvun Semper toimi kirjallisuusaikakauskirja Loomingin päätoimittajana. Hänestä tuli Viron sosialistisen neuvostotasavallan opetusministeri vuonna 1940 Varesin kansanhallituksessa. Semper kirjoitti Viron sosialistisen neuvostotasavallan hymnin sanat. Semperin laajassa tuotannossa on älyllistä runoutta, psykologista proosaa, matkakirjoja ja esseistiikkaa. Semperin runotuotantoa on julkaistu suomeksi antologiassa Eestin runotar (WSOY, 1940). Hän kuului Siuru- ja Tarapita-kirjailijaryhmien perustajiin.Facta 2001, WSOY 1985, 14. osa, palsta 582 ==Suomennettuja runoja== ;AntologioissaJohannes Semper, Luettelo suomennetuista runoista. Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta. Päivitetty 3.9.2021, viitattu 11.9.2021 * Eestin runotar: virolaisen lyriikan antologia, toim. Elsa Haavio, Helsinki: WSOY 1940 * Veri ja kulta: Yrjö Jylhän suomentamaa maailmanlyriikkaa, Otava 1954 * Yrjö Jyrinkoski, Runomuistelmat: ohjelmistoa 20 vuoden ajalta, toim. Tom Kalima, Espoo: Weilin+Göös 1981 ;Runot * Alaston kevät, suom. Yrjö Jylhä, antologioissa: Eestin runotar ja Veri ja kulta * Joku kulki, suom Yrjö Jylhä,. antologioissa: Eestin runotar ja Veri ja kulta * Kukkarannalla, suom. Yrjö Jylhä, antologiassa: Eestin runotar * Tuulihyrrä, suom. Yrjö Jylhä, antologiassa: Eestin runotar * Veturin itsemurha, suom. Yrjö Jylhä, antologioissa: Eestin runotar ja Runomuistelmat == Lähteet == Luokka:Virolaiset kirjailijat Luokka:Viron kommunistisen puolueen poliitikot Luokka:Viron opetusministerit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Vara Mara

Vara Mara on Jope Ruonansuun vuonna 1997 julkaistu yhdeksäs albumi. Se sisältää kuvitteellisen radiokonsertin, jonka juontavat Martti ja Eeva Ahtisaari. CD-singlenä (Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen) julkaistu, Jorma Reiniä pilkkaava kappale "Kaikki menee kun sovittelee" hyllytettiin pois Vara Mara -levyltä Reinin pyynnöstä. Levyn 31. kappaleen lopussa on ns. piiloraita, joka on STT:n uutisista tehty sketsi. Sketsissä Ruonansuu kertoo uutistenlukijan äänellä: "Ex-valtakunnansovittelija Jorma Reini on ottanut porot nokkiinsa taiteilija Ruonansuun pilkkalaulusta. Reini sanoo Päivän lööppi -ohjelmaan antamassa haastattelussaan, että pilkka osui omaan nilkkaan". Albumi oli vuonna 1997 parhaimmillaan Suomen virallisella listalla sijalla 32. == Kappaleet == 1\. Spiikki 1 (1,01) 2\. Mararock (2,39) (Alkuperäinen kappale: Kakerock) 3\. Spiikki 2 (0,33) 4\. Satasen laina (3,27) (Alun perin Nylon Beatin kappale. Tämä on samoilla sanoilla.) 5\. Spiikki 3 (0,26) 6\. Mattiesko Hytönen (2,35) 7\. Mara paparazzina (1,00) 8\. Spiikki 4 (0,34) 9\. Asia vilipitön hä! (3,26) 10\. Spiikki 5 (0,21) 11\. Riitta ja Topi (2,20) 12\. Spiikki 6 (0,25) 13\. Tukitango (3,30) 14\. Täällä Aarne Tanninen (0,56) 15\. Linda (2,22) 16\. Spiikki 7 (0,30) 17\. Meidän isä synnyttää (3,00) 18\. Manun tervehdys (0,53) 19\. Spiikki 8 (0,38) 20\. Juppi tyhjänuppi (1,59) (Alkuperäinen kappale: Peppi Pitkätossu / Här kommer Pippi Långstrump) 21\. Andy McCoy (0,26) 22\. Spiikki 9 (0,28) 23\. Ooks nähny kanoja (3,50) 24\. Spiikki 10 (0,28) 25\. Lasse Lehtinen (1,57) 26\. Spiikki 11 (0,28) 27\. Teemu Munuainen (3,26) 28\. Johannes Virolainen (0,13) 29\. Spiikki 12 (0,29) 30\. Jess (3,19) 31\. Jukka Virtanen (1,39) == Kaikki menee kun sovittelee / Mattiesko Hytönen -singlejulkaisu == Kappale Kaikki menee kun sovittelee piti julkaista Vara Mara -albumilla, mutta näin ei loppujen lopuksi käynyt, koska kappaleen kohteeksi joutunut ex- valtakunnansovittelija Jorma Reini suuttui kappaleen sisällöstä ja vaati sen hyllyttämistä tulevalta Vara Mara -albumilta. Mattiesko Hytösestä ja hänen juontamastaan Päivän lööppi -ohjelmasta kertova kappale Mattiesko Hytönen on sen sijaan kyseisellä albumilla. Virallisesti singleä ei ehditty myymään, kun ne vedettiin viime hetkellä markkinoilta. Single on erittäin harvinainen. # # ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Vara Mara discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1997 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit
Bulgarian vaakuna

Bulgarian vaakuna on Bulgarian kansallistunnus lipun, moton (Liitosta voimaa) ja kansallislaulun ohella. Nykyinen vaakuna määriteltiin Bulgarian perustuslaissa vuonna 1991, mutta hyväksyttiin vasta 31. heinäkuuta 1997. Se oli ensimmäinen Bulgarian vaakuna sitten kommunismin syrjäytymisen Bulgariasta 1990. Siinä on punaisella pohjalla kultainen leijona, jolla on kultainen kruunu ja kieli. Kilvenkannattajina on kaksi tammenoksilla seisovaa kultaista leijonaa, joilla on kultaiset kruunut. Tammenoksien kolme terhoa symboloivat Bulgarian kolmea historiallista osaa: Moesiaa, Traakiaa ja Makedoniaa. Vaakunan yllä on kuninkaallinen kruunu, vaikka Bulgaria onkin tasavalta ja vaakunan alla on Bulgarian motto Съединението прави силата eli Yhtenäisyydessä on voimaa. == Aiemmat versiot == |1879-1890 File:Coat of Arms of Bulgaria (1881-1927).png|1881–1927 File:Coat of arms of Bulgaria (1927–1946).svg|1927–1946 File:Coat of arms of People's Republic of Bulgaria (1946-1948).svg|1946–1948 File:Coat of arms of Bulgaria (1948).svg|1948 File:Coat of arms of Bulgaria (1948-1968).svg|1948–1967 File:Coat of arms of Bulgaria (1968-1971).svg|1967–1971 File:Coat of arms of Bulgaria (1971-1990).svg|1971–1990 == Lähteet == Luokka:Valtioiden vaakunat vaakuna
Viitta

Viitta voi tarkoittaa seuraavia: * viitta, hartioilla pidettävä vaate * vesiteiden viitoitusjärjestelmän mukainen merimerkki * tienviitta, kohteeseen opastava liikennemerkki * Viitta eli Il tabarro, Puccinin ooppera.
Luxemburgin vaakuna

Luxemburgin vaakuna on yksi Euroopassa sijaitsevan Luxemburgin kansallistunnuksista. Siinä on sini-valko-raitaisella taustalla punainen leijona, jolla on kultainen kruunu, kieli ja kynnet. Vaakunan ajatus muotoutui jo keskiajalla. Samantyyppinen ajatus löytyy Luxemburgin vaakunan lisäksi myös Belgian sekä Alankomaiden vaakunasta, joissa myös esiintyy kaksi leijonaa pitelemässä kilpeä taustanaan viitta ja kruunu. Leijonien pitelemä kilpi on Luxemburgin Henri IV:n tunnus. Luokka:Valtioiden vaakunat vaakuna
Fontainebleaun edikti

Fontainebleaun edikti () oli Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n vuonna 1685 antama edikti, joka kumosi vuoden 1598 Nantesin ediktin. Se määräsi hugenottien kirkot tuhottavaksi ja protestanttien koulut lakkautettavaksi. Seurauksena 200 000–500 000 protestanttia pakeni maasta. Luokka:Ranskan poliittinen historia Luokka:Kristittyjen vainot
Dweezil Zappa

Dweezil Zappa, syntymänimeltään Ian Donald Calvin Euclid Zappa (5. syyskuuta 1969, Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kitaristi. Dweezil on Gail Sloatmanin ja Frank Zappan poika ja toiseksi vanhin neljästä sisaruksesta. Dweezilin vanhempi sisar on Moon Unit Zappa, ja kaksi nuorempaa sisarusta ovat Ahmet Zappa ja Diva Zappa. Dweezilin rekisteröity syntymänimi oli Ian Donald Calvin Euclid Zappa, koska sairaala ei suostunut ristimään häntä nimelle Dweezil. Lasta kutsuttiin siitä huolimatta Dweeziliksi, ja hän oli viisivuotias, kun hänen viralliseksi nimekseen muutettiin Dweezil. 1990-luvun puolivälissä Dweezil oli Duckman-piirrossarjassa Ajax Duckmanin äänenä. Dweezil on tehnyt useita pieniä rooleja TV-sarjoissa ja elokuvissa. Vuonna 2006 Dweezil järjesti Zappa Plays Zappa -kiertueen ja toimi sen kitaristina. Sen jälkeen kiertue on järjestetty vuosittain. Vuoden 2009 kiertueella Zappa piti 6. kesäkuuta 2009 konsertin Helsingin Kulttuuritalossa. Paikka on sama, jossa Frank Zappa konsertoi 1974 ja jossa äänitettiin konserttialbumi You Can't Do That On Stage Anymore, vol. 2 The Helsinki Concert. == Diskografia == * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Dweezil Zappa * Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pam Ferris

Pamela E. ”Pam” Ferris (s. 11. toukokuuta 1948 Hannover, Saksa (Ison- Britannian miehitysvyöhyke)) on brittiläinen näyttelijä. Ferris asui Walesissa 13-vuotiaaksi asti, kunnes hänen perheensä muutti Uuteen-Seelantiin. Ferris palasi Britanniaan parikymppisenä. Ferris on ollut vuodesta 1986 lähtien naimisissa Roger Frostin kanssa. == Valikoitu filmografia == === Elokuvat === * Smoochy (Death to Smoochy, 2002) * Matilda ja lasten kapina (Matilda, 1996) * Harry Potter ja Azkabanin vanki (Harry Potter and the Prisoner of Azkaban, 2004) * Ihmisen pojat (Children of Men, 2006) === Televisio === * Oi ihana toukokuu (The Darling Buds of May, 1991–1993, televisiosarja) * Sydän paikallaan (Where the Heart Is, 1997–2000, televisiosarja) * Tehdas (Clocking Off, 2003, televisiosarja) * Puutarhaetsivät (Rosemary & Thyme, 2003–2006, televisiosarja) * Kotiopettajattaren romaani (Jane Eyre, 2006, televisiosarja) * Hakekaa kätilö (Call the Midwife, 2012–2016, televisiosarja) ==Aiheesta muualla== * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Orangen roomalainen teatteri

pienoiskuva|Teatterin julkisivu Orangen roomalainen teatteri () on eteläisen Ranskan Orangessa sijaitseva, ensimmäisen vuosisadan alussa rakennettu antiikkinen teatteri. Se kuuluu nykyään Orangen kunnalle, ja siellä järjestetään kesäisin oopperafestivaalit, Chorégies d'Orange. Orangen teatteri on yksi parhaiten säilyneitä roomalaisia teattereitaRoman Theatre and Museum of Orange: The best preserved theatre in the West of the Roman Empire, haettu 18.8.2009 . ==Historia== Teatteri oli merkittävässä asemassa antiikin Arausion väestön elämässä. Koko päivän kestäneissä esityksissä nähtiin mimiikkaa, pantomiimeja, runonlausuntaa ja "attelanaa", joka muistutti commedia dell’artea. Viihde-esitykset olivat kaikille avoimia ja maksuttomia. Kristinuskon vakiinnutettua asemansa Rooman valtionuskontona teatteri suljettiin virallisella ediktillä vuonna 391, koska kirkko piti teatteria pakanallisena taiteenlajina. Tämän jälkeen rakennus hylättiin täysin. Keskiajalla raunioita käytettiin puolustuskasarmina. Uskonsotien aikana 1500-luvulla teatterirakennus toimi kaupunkilaisten turvapaikkana. ==Nykyaika== Teatteri alkoi hitaasti saada mennyttä loistoaan takaisin 1800-luvulla Prosper Mériméen ansiosta. Tämän johdolla restaurointityöt aloitettiin vuonna 1825. Vuonna 1869 teatterissa järjestettiin roomalainen festivaali Chorégies d’Orange, jossa juhlittiin Rooman mahtia. Festivaaleista tuli jokakesäinen tapahtuma. Ohjelmistoon kuului muun muassa Étienne Méhulin ooppera Joseph. Vuosisadan loppupuolella ja 1900-luvun alussa kaikki Ranskan merkittävät näyttelijät ottivat osaa Orangen festivaaleihin. Sarah Bernhardt esiintyi juhlallisuuksissa 1903. Orangen roomalainen teatteri ja kaupungissa sijaitseva roomalaisajan Orangen riemukaari hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1981UNESCO: World Heritage - Roman Theatre and its Surroundings and the "Triumphal Arch" of Orange, haettu 18.8.2009. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Official website of Roman Theatre *Virtual Tour *Teatteri ja riemukaari UNESCOn sivuilla Luokka:Arkeologiset kohteet Ranskassa Luokka:Ranskan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Roomalaiset teatterit Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Ranskassa Luokka:Vaucluse
Fright Night (albumi)

Fright Night on Stratovariuksen ensimmäinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1989. Albumi poikkeaa melko paljon Stratovariuksen uudemmista albumeista, ollen äänensävyltään hieman raskaampi ja rock-painotteisempi. Fright Night on myös Stratovariuksen albumeista ainoa, jolla soittaa basisti Jyrki Lentonen. == Kappaleet == == Kokoonpano == * Timo Tolkki – kitara, laulu * Tuomo Lassila – rummut * Antti Ikonen – koskettimet * Jyrki Lentonen – basso == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic levyarvio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1989 albumit Luokka:Vuoden 1989 esikoisalbumit Luokka:Stratovariuksen albumit
Petronas

thumb|right|Petronasin päämaja Petronas Towers Kuala Lumpurissa, Malesiassa Petronas (lyhenne sanoista Petroliam Nasional Berhad) on 17. elokuuta 1974 perustettu malesialaisomistuksessa oleva öljy- ja kaasuyhtiö. Petronas on kokonaan hallituksen omistuksessa, ja sillä on käytössä kaikki Malesian kaasu- ja öljyvarat. Ajoista, jolloin Petronas oli vielä yhtymä, se on kasvanut kansainväliseksi öljy- ja kaasuyhtiöksi, jolla on liiketoimintaa 31 maassa. Marraskuun lopussa 2005 Petronas Groupiin kuului 103 kokonaisomistuksessa olevaa tytäryhtiötä, 19 osa-aikaisryhmää ja 57 liikekumppania. Näistä yhtiöistä koostuu Petronas Group, joka on tekemisissä erilaisissa öljyyn ja kaasuun liittyvissä asioissa. Petronas rakennutti päämajakseen Petronas Towersin (avattu 1998), joka on yksi maailman korkeimmista rakennuksista. ==Moottoriurheilu== Petronas oli yksi Sauber-tallin, ja BMW Sauberin, pääsponsoreista Formula ykkösissä. Yhtiö toimitti talleille voiteluaineita ja polttoainetta. Se myös omisti 40% Sauber Petronas Engineeringistä. Petronas on myös Malesian Grand Prix’n pääsponsori, ja Kiinan Grand Prix’n yhteistyösponsori. Petronas on toiminut Mercedes-Benzin F1-tallin pääsponsorina kaudesta 2010 alkaen. ==Lähteet== Luokka:Malesialaiset yritykset Luokka:Öljy-yhtiöt Luokka:Valtionyhtiöt
Järvenpään Palloseura

Järvenpään Palloseura eli JäPS on vuonna 1947 perustettu järvenpääläinen jalkapalloseura. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2024 Ykkösliigassa ja naisten edustusjoukkue Naisten Kakkosessa. JäPS:lla on noin 1 400 jäsentä, joista noin 1 000 on juniori-ikäisiä. Seura omistaa 80 prosenttia Jampan jalkapallohallista, joka on jalkapallon harjoitushalli Järvenpäässä. Seura omistaa myös valtaosan Järvenpään Monitoimihallista, joka on täysimittainen jalkapallohalli oheisharjoittelumahdollisuuksineen. Seuran miesten joukkue nousi Kakkoseen vuonna 2011, sitä ennen JäPS oli pelannut Kakkosessa myös vuosina 1978 ja 2001. Toiseksi korkeimmalle sarjatasolle, silloiseen Ykköseen, joukkue nousi kaudeksi 2022. Vuonna 2003 JäPSin miesten joukkue pääsi Suomen cupin pikkufinaaliin oltuaan cupissa parhaiten sijoittunut Kolmosen joukkue. Tätä kautta joukkue pääsi pelaamaan eurokentillä UEFA Regions' Cupissa Bulgariassa.http://www.palloliitto.fi/viestinta/?num=60290 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Järvenpään Palloseura Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Järvenpääläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1947 perustetut urheiluseurat
Tosi-CD

Tosi-CD on Jope Ruonansuun 28. toukokuuta 2004 julkaistu albumi. Albumin teemana ovat tositelevisio-ohjelmat. Levyltä julkaistiin 14. toukokuuta 2004 Yllytyshullu / Matti on numero yksi -single. Suomen Big Brother -kuuluttajana toiminut Jari Karjalainen Hausmylly-yhtyeestä on levyllä ”virallisena formaattiäänenä”. Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 8. Kultalevy myönnettiin vuonna 2005. Albumia on myyty yhteensä yli 22 000. == Kappaleet == #Virallinen formaattiääni speak 1. (0:26) # (alkuperäinen kappale: Uuno on numero yksi) #Virallinen formaattiääni speak 2. (0:20) # #Virallinen formaattiääni speak 3. (0:26) # #Virallinen formaattiääni speak 4. (0:27) # #Virallinen formaattiääni speak 5. (0:20) # #Virallinen formaattiääni speak 6. (0:23) # (Jope Ruonansuu & Juha Laitila) #Virallinen formaattiääni speak 7. (0:24) # #Virallinen formaattiääni speak 8. (0:21) # #Virallinen formaattiääni speak 9. (0:04) # # #Virallinen formaattiääni speak 10. (0:27) # #Virallinen formaattiääni speak 11. (0:18) # (Jope Ruonansuu & Juha Laitila) #Virallinen formaattiääni speak 12. (0:31) # == Yllytyshullu / Matti on numero yksi -singlejulkaisu== #Virallinen formaattiääni speak 1 (0.09) #Yllytyshullu (2.39) #Virallinen formaattiääni speak 2 (0.08) #Matti on numero yksi (3.15) == Muusikot == * Jope Ruonansuu – laulu, imitaatiot, saksofoni, huilu, taustalaulu * Kimmo Hämäläinen – rummut * Pekka Lampinen – basso * Torsti Spoof – kitara, koskettimet, ohjelmointi, taustalaulu * Jari Mikkola – kitara * Janne Kettunen – trumpetti, pasuuna, tuuba, huuliharppu, taustalaulu * Marjaana Pakkanen – taustalaulu * Jaana Pollari – taustalaulu * Antti Heerman – viulu * Jari Karjalainen – ”virallinen formaattiääni” == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Vuoden 2004 albumit Luokka:Jope Ruonansuun albumit
Orange (Ranska)

Orange (oksitaaniksi Aurenja) on kaupunki ja kunta Vauclusen departementissä eteläisessä Ranskassa. Kaupungissa on 29 859 asukasta (2006) ja se sijaitsee 21 kilometriä Avignonista pohjoiseen. Orange on keskilämpötilaltaan Ranskan lämpimin kaupunki. Orange on tunnettu roomalaisesta arkkitehtuuristaan. Kaupungissa on Euroopan parhaiten säilynyt roomalainen teatteri ja loistava riemukaari, jotka molemmat rakennettiin keisari Augustuksen aikana. Riemukaari, teatteri ja sen ympäristö kuuluvat UNESCOn maailmanperintöluetteloon. == Historia == Roomalainen Orangen kaupunki perustettiin vuonna 35 eaa. nimellä Arausio (koko nimeltään Colonia Julia Firma Secundanorum Arausio). Aiemmin paikalla oli sijainnut kelttiläinen asutuskeskus ja paikalla oli käyty taistelu, joka tunnetaan yleisesti nimellä Arausion taistelu, kahden roomalaisen armeijan sekä germaanisten kimbrien ja teutonien heimon välillä vuonna 105 eaa. Kaupunki kukoisti, vaikka visigootit ryöstivät sen vuonna 412. Orangesta tuli piispan istuin 300-luvulla. Kaupungissa on pidetty kaksi kirkolliskokousta: vuonna 441 ja 529. Jälkimmäinen oli merkittävä, sillä se tuomitsi pelagiolaisuuden harhaoppiseksi. Orangen Baux'n kreivit saavuttivat täyden itsenäisyyden, kun Arlesin kuningaskunta hajosi 1033. Orange oli pieni ruhtinaskunta Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan lääninä 1100-luvulla. Nassaun kreivi Vilhelm I Oranialainen peri vuonna 1544 tittelin Oranian prinssi Orangen kreivikunta siirtyi Orangen suvun haltuun (kts. Orania-Nassau-suku). Tämän takia Orange oli protestanttien puolella uskonsodissa, joiden aikana kaupunki vahingoittui pahasti. Orange oli Nassaun omistuksessa, kunnes Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n joukot valtasivat kaupungin 1672 Ranskan ja Hollannin välisen sodan aikana. Lopullisesti kaupunki luovutettiin Ranskalle 1713 Utrechtin rauhassa, joka päätti Ludvig XIV:n sodat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Provencen nähtävyydet *Orangen turismisivut Luokka:Ranskan kaupungit Luokka:Vauclusen kunnat
Jarkko ja Laura

Jarkko ja Laura on suomalainen iskelmäduo, joka edusti Suomea Euroviisuissa Madridissa vuonna 1969 Toivo Kärjen säveltämällä ja Juha Vainion sanoittamalla kappaleella "Kuin silloin ennen". Jarkon ja Lauran sijoitus oli kahdestoista (kuudella pisteellä). Duon jäsenistä Jarkko Antikaisesta ja Laura Ruotsalosta (myöhemmin Antikainen) tuli myös aviopari vuonna 1975. Jarkko Antikainen aloitti julkisen laulu-uransa jo pikkupoikana, kun hänet hyväksyttiin jäseneksi Cantores Minores -poikakuoroon. Sittemmin hän opiskeli myös pianon, viulun ja huilun soittoa. Myös Laura Ruotsalo harrasti jo pienestä pitäen laulua sekä pianon ja viulun soittoa. Heidän tiensä yhtyivät, kun Jarkko perusti Hobbyguys-trion, johon myös Laura sittemmin liittyi. Trion hajottua he perustivat oman duonsa, ja yleisöön teki vaikutuksen heidän herttainen ja romanttisen turvallinen laulu- ja esiintymistyylinsä.Latva, Tony – Tuunainen, Petri: Iskelmän tähtitaivas: 500 suomalaista viihdetaiteilijaa, s. 136. Porvoo-Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-27817-3. Jarkon ja Lauran läpimurtokappale oli Lauran sanoittama ja säveltämä ”Meidän laulumme” vuodelta 1966. Heidän muita tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa Gilbert Bécaud’n säveltämä ”Se oli silloin” (1968), Esther & Abi Ofarimin kansainvälisen hitin suomalaisversio ”Rakkahin Rokkefeller” (1968), Michel Legrandin elokuvasävelmä ”Samanlainen onni” (1970) sekä Toivo Kärjen ”Kai tavataan jälleen” (1970). Kaikkiin näihin suomenkieliset sanat teki Juha Vainio.Jarkko ja Laura. Äänitearkisto. Viitattu 8.8.2017. Duo jatkoi säännöllisiä esiintymisiä vuoteen 1974 saakka, ja sen jälkeen Jarkko Antikainen alkoi työskennellä perheensä tekstiiliyrityksissä Bombus ja Brenda. Hän myi yritykset vuonna 2003 ja on sen jälkeen toiminut yrittäjien mentorina. Duo Jarkko ja Laura on jatkanut esiintymisiä satunnaisesti. Laura Antikaiselta on ilmestynyt sooloalbumi Tyttö kaupungista vuonna 2004.http://www.ananas-tuotanto.com/levyinfo/index.htm Pariskunnan vanhin poika Janne Antikainen on ammattimuusikko. Samoin Jarkon ja Lauran kaksi nuorempaa poikaa työskentelevät musiikin parissa. __NOTOC__ == Duon jäsenet == * Jarkko Antikainen (s. 9. elokuuta 1950 Helsinki) * Laura Ruotsalo (s. 12. elokuuta 1949) == Valikoitu diskografia == * Jarkko ja Laura (1970, Finnlevy) * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut. Luokka:Suomalaiset duot Luokka:Suomalaiset iskelmäyhtyeet Luokka:Suomen euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1969 euroviisuedustajat