EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Krateros

Krateros (, ; kuoli 320 eaa.) oli yksi Aleksanteri Suuren kenraaleista ja hänen seuraajistaan, eli diadokeista. Granikosjoen taistelussa Krateros oli yhden falangiyksikön päällikkö. Krateros oli ilmeisesti taitava komentaja, koska Issoksen ja Gaugamelan taisteluissa hän komensikin jo koko vasemman siiven jalkaväkeä. Kuuluisan tarinan mukaan Krateros rakasti Aleksanteria, koska hän oli kuningas; Hefaistion taas rakasti häntä, koska hän oli Aleksanteri. Krateros ja Hefaistion olivatkin kilpailijoita ja jopa vihamiehiä. Toinen Krateroksen vihamiehistä oli Parmenionin poika Filotas. Krateros syytti Filotasta siitä ettei tämä ollut paljastanut salaliittoa, joka oli tullut tämän tietoon. Filotas tuomittiin kuolemaan. Hydaspesjoen taistelussa Krateros johti joukkoja, jotka Aleksanteri jätti joen toiselle puolelle. Aleksanterin marssiessa joukkoinensa Industa pitkin Intian valtamerelle Krateros johti sitä armeijan puolikasta, joka marssi joen länsirannalla. Vuonna 325 eaa. Aleksanteri lähetti Krateroksen takaisin länteen samalla, kun osa armeijasta jatkoi matkaa merelle. Kun Aleksanteri palasi Susaan vuonna 323 eaa., hän halusi että hänen johtavat upseerinsa menisivät naimisiin persialaisten naisten kanssa. Krateros meni naimisiin Dareioksen veljen Oksyathreen tyttären Amastriin kanssa. Krateros oli Aleksanterin ja Hefaistionin lisäksi ainut joka sai vaimokseen Akemenidien hallitsijasukuun kuuluvan naisen. Ennen kuolemaansa Aleksanteri lähetti Krateroksen ja Polyperkhonin Makedoniaan mukanaan 11 500 veteraania jotka saivat palata kotiin. Kilikiassa ollessaan Krateros sai kuulla että Aleksanteri oli kuollut. Krateros jäi osatta kun Aleksanterin valtakunta jaettiin diadokkien kesken. Hän ei tosin heti osoittanut tyytymättömyyttään, vaan lähti auttamaan Antipatrosta Lamian sodassa. Vuonna 322 eaa. alkaneessa Ensimmäinen diadokkisodassa Krateros auttoi Antipatrosta, joka kapinoi Perdikkasta vastaan Ptolemaios I kanssa. Krateros meni myös naimisiin Antipatroksen tyttären Filan kanssa. Samalla kun Perdikkas lähti kukistamaan Egyptiä, hän lähetti kreikkalaisen Eumenesin Kraterosta ja Antipatrosta vastaan. Eumenes oli Aleksanterin entinen sihteeri eikä hänellä ollut kokemusta sodankäynnistä. Kaikkien suureksi yllätykseksi Eumenes kukisti vihollisensa ja Krateros kuoli taistelussa. Luokka:Antiikin kreikkalaiset sotilaat Luokka:Diadokit
The Star-Spangled Banner

The Star-Spangled Banner () on Yhdysvaltain kansallislaulu. Sen sanat kirjoitti vuonna 1814 Francis Scott Key, ja siitä tuli Yhdysvaltain kansallislaulu vuonna 1931. == Historia == Ennen The Star-Spangled Banneriä Yhdysvaltojen kansallislauluina toimivat My Country, 'Tis of Thee sekä Hail, Columbia -marssi. Näistä ensiksi mainitun melodia on sama kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kansallishymnin God Save the King. Laulun sanat kirjoitti 1814 Francis Scott Key, 35-vuotias lakimies ja amatöörirunoilija. Hän oli ollut seuraamassa, kun brittiläinen maihinnousulaivasto tulitti Baltimoren satamaa suojannutta Fort McHenryn rannikkolinnaketta vuoden 1812 sodassa. Hän kirjoitti sen runoksi nimeltään ”Defense of Fort M'Henry”, koska hän näki pommitusten jälkeen Yhdysvaltain lipun yhä pystyssä, josta tuli kuuluisat sanat ”And the rocket’s red glare, the bombs bursting in air, Gave proof through the night that our flag was still there.” kansallislauluun. Siitä tuli suosittu patrioottien laulu, kun se sovitettiin englantilaiseen juomalauluun ”To Anacreon in Heaven”. Vuonna 1916 presidentti Woodrow Wilson teki laulusta Yhdysvaltain asevoimien virallisen laulun. Laulua alettiin laulaa urheilutapahtumissa noin vuonna 1918 World Seriesin aikana. Toisen maailmansodan päätyttyä laulua alettiin laulaa NFL-pelien alussa. The Star- Spangled Banner oli aina ollut suosittu isänmaallinen laulu amerikkalaisten keskuudessa. Sitä oli yritetty saada Yhdysvaltain kansallislauluksi nelisenkymmentä kertaa, kunnes näin vihdoin tapahtui kongressin päätöksellä 3. maaliskuuta 1931. Yhdysvaltain musiikinopettajien liitto vastusti laulun korottamista kansallislaulun asemaan johtuen sen laulamisen vaikeudesta; sitä pidettiin liian vaikeana tavallisen ihmisen laulettavaksi. == Laulun vaikeus == Laulua pidetään yleisesti vaikeana laulettavana, sillä se sisältää sekä matalia että korkeita säveliä ja vaikeita sanoja. Matalimman ja korkeimman sävelen välinen ero puolitoista oktaavia. Useimmat kuorotkaan eivät osaa laulaa laulua hyvin, ja jotkut ihmiset kieltäytyvät laulamasta sitä sen vaikeuden vuoksi. Populaarimusiikin laulajilla on tapana esittää laulusta oma tulkintansa. == Sanat englanniksi == == Suomenkieliset käännökset == Vuoden 1920 suomennos ”Tähtiviiri” (Eino Leino) == Protesteja == Marraskuussa 2017 afroamerikkalaisten kansalaisoikeusjärjestö NAACP:n Kalifornian paikallisosasto teki aloitteen kansallislaulun korvaamisesta jollain muulla laululla. Perusteluna oli se, että The Star-Spangled Bannerin katsottiin olevan rasistinen, koska sen kolmannessa säkeistössä glorifioidaan sitä, ettei pakeneville orjille ole turvapaikkaa missään. ==Katso myös== * ”Columbia, the Gem of the Ocean” * ”Stars and Stripes Forever” == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kansallislaulut Luokka:Yhdysvaltain kansallissymbolit Luokka:Yhdysvaltalaiset isänmaalliset laulut
Tiiviste

Tiiviste tarkoittaa: *Tiiviste, tekniikassa esine tai materiaali kahden kappaleen välissä eristämässä virtaavia aineita sekoittumasta. *Tiiviste, elintarvikkeena esimerkiksi mehutiiviste. * hajautusalgoritmi * kryptografinen tiiviste
Merihirviö

Merihirviö tarkoittaa tieteelle tuntematonta suurikokoista merieläintä tai myyttiä sellaisesta. Merenkulkijat ovat pelänneet merihirviöitä jo ammoisista ajoista. Niitä lisättiin usein karttoihin koristeiksi. Alkujaan myös jotkin valaat, airokalat ja jättiläiskalmarit olivat merihirviöitä, sillä niistä ei tiedetty juuri mitään. Jättiläismustekalat saattoivat upottaakin pienikokoisia laivoja ja valaiden syöksemä höyrypatsas toi mieleen lohikäärmeen. Nykyajan suosituimpia merihirviöitä ovat joutsenliskot. Tällaisia asuu kansanperinteen mukaan sisämaavesistöissäkin, esimerkiksi Loch Nessin hirviö. Muutamia merihirviöitä: Kraken, Iku-Turso , hippokamppi, Skylla ja Kharybdis, valaskala eli cetus, merimunkki tai -piispa, merenneito, merikäärme, Leviatan, Ceto eli Keto, Cadborosaurus willsi eli Caddy. |Lophius americanusta merihirviönä esittävä piirros vuodelta 1856. Image:Sea serpent Cape Ann 1639.jpg|Piirros Cape Annissa Massachusettsissa vuonna 1639 nähdyksi ilmoitetusta merikäärmeestä. Image:Sea serpent from Hart Nautical Collections.jpg|1800-luvun piirros merikäärmeestä. ==Lähteet== * ==Viitteet== == Aiheesta muualla == * Vaarallinen merihirviö Raippaluodon vesillä puoli vuosisataa sitten, Suomen Kuvalehti, 27.03.1934, nro 13-14, s. 42, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Kryptozoologia Luokka:Hirviöt
Honiara

Honiara on Tyynenmeren lounaisosassa sijaitsevan Salomoninsaarten pääkaupunki, ja väkiluvultaan maan ylivoimaisesti suurin kaupunki. Sen asukasluku vuoden 2009 väestönlaskennassa oli 64 602 ja arvio vuodelle 2017 oli 84 520\. Kaupungin pinta-ala on noin 22 neliökilometriä. Kaupungissa on satama, lentoasema, uudelleenrakennettu hallitustalo ja kansallismuseo. == Maantieto == Kaupunki sijaitsee Guadalcanal-saaren pohjoisrannalla Mataniko-joen suulla. "Honiara" on gharinkielinen nimitys nykyisen Honiaran alueella sijaitsevalle Point Cruzille, joka on pieni, kaupungin ainoa, luonnollinen satama sen rannikkoalueella. "Naho-ni-ara" puolestaan tarkoittaa "Kohti koillistuulta". === Ilmasto === Honiarassa on trooppinen ilmasto, vuorokauden kuukausikeskilämpötila on ympäri vuoden noin 26–27 °C. Korkein kaupungissa mitattu lämpötila on 35 °C ja matalin 17 °C. Sadekausi kestää marraskuusta huhtikuuhun ja sen aikana kuukauden keskisademäärä on lähes 300 millimetriä. Toukokuun ja syyskuun välisenä aikana Honiarassa on kuiva kausi, jonka aikana kuukaudessa sataa keskimäärin 100 millimetriä. Vuosittainen sademäärä on noin 2 000–2 500 millimetriä. Suurin vuosittainen sademäärä on ollut 2 970 mm. Trooppiset hirmumyrksyt eivät ole tavallisia Honiarassa, mutta niitä esiintyy jossain määrin. Honiarassa tuulee pääsääntöisesti lounaasta ja etelästä. == Historia == Ennen eurooppalaisten tuloa nykyisen Honiaran alue oli osa Ndi- Nggain territoriota ja sen alueella sijaitsi kaksi kylää, joiden nimet olivat Mataniko ja Kakambona. 1800- ja 1900-luvuilla eurooppalaiset kauppiaat aloittivat alueen vuokraamisen ja vuonna 1893 alue tuli osaksi Brittiläistä Salomonsaarten protektoraattia. Alueella sijaitsi toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltojen sotilastukikohta ja Honiaran kaupunki perustettiin sodan jälkeen. Sodan aikana rakennettua infrastruktuuria, kuten sairaalaa, teitä ja siltoja, käytettiin hyväksi kaupungin kehittämisessä. Saaren vallanneet japanilaiset olivat myös rakentaneet kaupungin läheisyyteen lentokentän, joka toimii yhä Honiaran lentökenttänä. Vuonna 1952 Honiara korvasi entisen pääkaupungin, Tulaghin, Brittiläisen protektoraatin pääkaupunkina, ja säilytti pääkaupunkiasemansa myös maan itsenäistyessä.Vacations Honiara - Solomon Islands Places Online == Hallinto == Honiara muodostaa oman hallintoalueensa eli pääkaupunkialueen. Honiaran kaupunginvaltuusto on Salomonsaarten ainoa paikallishallinto, jolla on laajat valtuudet esimerkiksi nostaa veroja, ja joka on yksin vastuussa alueen kaupankäynnistä. == Talous == Honiaran talous alkoi kehittymään huomattavasti 1960-luvulla, ja ensimmäiset monikerroksiset talot rakennettiin 1980-luvulla. Honiaran tärkeitä kauppatavaroita ovat esimerkiksi kookospähkinät, puutavara, kala ja kulta. == Urheilu == Vuoden 2023 Tyynenmeren kisat tullaan järjestämään Honiarassa. == Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Salomoninsaarten maantiede Luokka:Oseanian pääkaupungit
Pojanluoma

Pojanluoma on Ilmajoen kunnan kylä Etelä-Pohjanmaalla vajaan 20 kilometrin päässä Seinäjoesta. Kylällä sijaitsee mm. Neiron koulu ja Pojanluoma-seuran kylätalo Seurala. Pojanluoman asukasluku on yli 400. Pojanluoman vanhalla koululla toimii kansainvälinen laulukoulu. Luomuliitto on valinnut vuoden 2008 luomuyrittäjäksi Ilmajoen Makkaramestarit, joka toimii Pojanluoman kylässä. Pojanluomalta on alle 5 kilometriä Seinäjoen lentoasemalle. Kylän nimessä esiintyvä luoma-sana on maastotermi, joka tarkoittaa jyrkkäreunaista puroa tai notkelmaa. ==Aiheesta muualla== *Kyläseuran verkkosivut *Metsä-Ketelä, Esa ym. (toim.): Pojanluomaa ennen ja nyt. Pojanluoma-seura, cop. 2008. ISBN 978-952-92-3795-1. *Soini, Eija: Pojanluoman osuusmeijeri : kylän kermaa. Omakustanne, 2008. ISBN 978-952-92-3950-4. == Lähteet == Luokka:Ilmajoen kylät
Ampumahautakuume

Ampumahautakuume oli ensimmäisen maailmansodan ja toisen maailmansodan aikana esiintynyt infektiotauti, johon sairastui yli miljoona sotilasta. Tauti levisi vaatetäin levittämänä. Sen aiheuttaja on organismi Bartonella quintana, joka elää täiden vatsaseinämissä. Leviäminen tapahtuu hierottaessa infektoituneen täin ulosteita silmiin tai rikkoontuneelle iholle. Taudille ovat ominaisia viiden päivän korkeat kuumejaksot, voimakkaat pään-, selkä- ja jalkasäryt sekä ihottuma ja huonovointisuus. Toipuminen kestää yli kuukauden. Tautia on ilmennyt kodittomien, alkoholistien ja suonensisäisten huumeiden käyttäjien keskuudessa Seattlessa, Baltimoressa, Marseillessa ja Burundissa. == Hoito == Ampumahautakuumeen hoitoon käytetään antibiootteja. Yleisimmin käytetyt antibiootit ovat tetrasykliinit, aminoglykosidit ja makrolidit. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes, Disease (KEGG): Trench fever * National Library of Medicine, National Center for Biotechnology Information (NCBI): Trench Fever Luokka:Tartuntataudit
Jenisei

Jenisei (, tuvaksi Ulug-Khem) on suurjoki Siperiassa Venäjällä ja Mongoliassa. Joki on keskivirtaamaltaan suurin Jäämereen laskevista vesistöistä. Se on myös yksi maailman pisimmistä joista. Jenisein vesistö on valuma-alueeltaan Obin vesistön jälkeen Venäjän toiseksi suurin ja koko maailmassa seitsemänneksi suurin. Joen vuotuinen keskivirtaama on 19 800 m3/s. Jenisei on jäässä yli puolet vuodesta; kuukausivirtaama on alimmillaan kevättalvella. Kevättulva ajoittuu touko-heinäkuulle. == Joen kulku ja pituus == Jenisein suurempi alkujoki Bolšoi Jenisei (eli Bi-Hem) saa alkunsa Sajanvuorilta Venäjän ja Mongolian rajamailta Baikaljärven länsipuolelta. Kyzylin kaupungin luona siihen liittyy toinen alkujoki tai sivuhaara Malyi Jenisei (Ka-Hem). Tästä eteenpäin joki kantaa nimeä Jenisei. Jenisei laskee Karanmereen 3 487 kilometriä myöhemmin. Jos joen pituus lasketaan alkujoki Malyi Jenisein alusta, Jenisein pituus on 4 102 kilometriä. Yläjuoksulta suuaukolle laskien suurin joen pituus on jopa 5 539 kilometriä, mikä on pisin Venäjän läpi virtaavista joista. Tämä muodostuu reittiä Selengan sivujoen Iderin latvoilta Selengan, Baikaljärven ja sen laskujoen Angaran kautta. Aerial view of Krasnoyarsk 1.jpg|Jenisei Krasnojarskissa Sayano–Shushenskaya Dam1.JPG |Sajano-Šušenskajan voimalaitoksen suurpato Jeniseillä Yenisei River from Observation deck «Tsar-Fish» (Sliznevo village, Krasnoyarsk Krai) 4Y1A8619 (27747418543).jpg|Jenisei Krasnojarskissa Yenisei River.jpg|Jenisei pohjoisessa ==Sivujoet== Merkittävimmät sivujoet ovat Angara (Ylä-Tunguska), Kivinen-Tunguska ja Ala-Tunguska. ==Jokiliikenne== Joella on säännöllistä laivaliikennettä yläjuoksun Sajanogorskiin saakka, valtamerialuksilla päästään alajuoksun Igarkaan asti. ==Suurimmat kaupungit == Suurimpia Jenisein pääuoman varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat Kyzyl, Abakan ja Krasnojarsk. Sivu-uomien varrella sijaitsevat muun muassa Ulan Ude, Irkutsk, Angarsk, Bratsk, Ust- Ilimsk ja Kansk. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Yenisey At Igarka (R-ArcticNet) *Yenisey At Podkamennaya Tunguska (R-ArcticNet) *Yenisey At Yeniseysk (R-ArcticNet) *Yenisey At Bazaikha (R-ArcticNet) *Yenisey At Nikitino (R-ArcticNet) *Yenisey at Kyizyil (R-ArcticNet) *Bol'shoy Yenisey At Tora-Khem (R-ArcticNet) Luokka:Venäjän joet Luokka:Hakassian joet Luokka:Krasnojarskin aluepiirin joet Luokka:Tuvan joet * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sajan

Sajan (, ) on vuoristoalue eteläisessä Siperiassa Mongolian rajan tuntumassa. Se koostuu kahdesta osasta joilla on erilainen geologinen historia. Länsi- Sajan muodostaa Altain jatkeen koillisessa. Itä-Sajan ulottuu Jenisein latvoilta Baikaljärven eteläpäähän. Vuoriston korkein huippu Itä-Sajanilla on Munku Sardyk 3491 metrin korkeudessa Venäjän ja Mongolian rajalla. Sajanin alueen alkuperäistä väestöä ovat turkkilaisia kieliä puhuvat kansat sekä suomensukuisia kieliä puhuneet kamassit ja matorit. Tiedosto:Altay-Sayan map en.png|Länsi-Sajanin (Western Sayan ja Itä-Sajanin (Eastern Sayan) sijainti. Tiedosto:Sayan Mountains - Daily Rest (6232014997).jpg|Lehmiä lepäämässä Sajanin vuoristossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Venäjän vuoristot Luokka:Tuvan maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vesisuoni

Vesisuoni tarkoittaa kansanuskomusten mukaista maan alla kulkevaa pohjaveden väylää tai kanavaa, joka muistuttaa lähinnä maanalaista puroa. Todellisuudessa tällaiset väylät ovat harvinaisia, ja suurin osa vesisuonia koskevista käsityksistä on näennäistiedettä ja kansanuskomuksia. Vedellä ei ole taipumusta muodostaa itselleen suonia. Suurin osa pohjavedestä liikkuu maan huokoisissa kerroksissa kuten hiekassa ja sorassa. Kallioperässä esiintyy joskus halkeamia ja esimerkiksi kalkkikivessä luoliakin, joissa on vettä. == Uskomukset == Vesisuoniin liittyy paljon näennäistieteellisiä käsityksiä. Vesisuoniin uskovat katsovat kuitenkin veden kulkevan vesisuonissa lähes millaisessa maastossa tahansa. Esimerkiksi valtaosa taikavarvun käyttäjistä uskoo vesisuoniin. Oletettujen vesisuonten kannalta otollisimmin saatetaan jopa rakentaa taloja, yleensä vesisuonia välttäen. Kaivo taas saatetaan tehdä esimerkiksi "kolmen vesisuonen risteykseen". Uskomus vesisuoniin on usein jollakin tavalla mystinen. Vesisuonet saattavat muodostaa erilaisia verkostoja ja säteittäisiäkin kuvioita maan alla, joita voi selvittää vain asioihin perehtynyt tietäjä varpuineen. Hyvin samantapaisia ovat käsitykset kuviteltujen henkimaailman energioiden vastaavantapaisesta virtaamisesta. Vesisuonten on väitetty vaikuttavan taika­varpuun maasäteilyn tai heikkojen magneetti­kenttien välityksellä. Termin maa­säteily on tehnyt tunnetuksi saksalainen Gustav von Pohl, joka myös väitti tämän säteilyn aiheuttavan syöpää ja muita sairauksia.Maasäteilyraportti, s. 14 Tästä ei kuitenkaan ole todisteita. Teoreettisesti on päätelty, että maan alla virtaava vesi todella aiheuttaa heikkoja magneetti­kentän muutoksia, mutta ne ovat niin pieniä, ettei niitä ole voitu mitata. Kuitenkin Finn Skøtt Andersen on väittänyt ihmisen kykenevän havaitsemaan näinkin heikot magneetti­kentän vaihtelut, mitä useimmat tutkijat eivät pidä uskottavana. == Kenttäkokeet == Helsingin yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa Kaisaniemessä tehtiin hydrologisen toimiston Matti Wäreen johdolla tutkimuksia alueen vesisuonista. Useita kymmeniä varpumiehiä teki kartan alueen vesisuonista ja kaikki ne olivat erilaisia. Koe toistettiin Eläintarhan kentällä. Tällöin ilmeni, että eri etsimiskerrat tuottivat eri tuloksia, mutta aiemman tuloksen perusteella maastoon merkityt suonet löysivät toisetkin etsijät, vaikka merkinnät oli tehty eri tutkintaruutuun kuin itse havainnot. Vuonna 1985 tehtiin Oulun yliopistossa tutkimus professori Onni Kari-Koskisen johdolla. Tutkimuksessa ajettiin erästä tietä ja merkittiin varpumiesten löytämien suonten paikat. Sama toistettiin paluumatkalla eivätkä paluumatkalla löydetyt suonet olleet samoissa paikoissa kuin menomatkan suonet.Häyry, Karttunen, Virtanen s. 114–116 == Katso myös == * Ley-linja * Maasäteily * Arteesinen kaivo == Lähteet == * * Ihmeellinen maailma: taikavarpu === Viitteet === Luokka:Geotieteet ja näennäistiede
Virva

Virva voi tarkoittaa seuraavia: *Virva, suomalainen naisen etunimi *Virvatuli
Kildaren kreivikunta

Kildaren kreivikunta (, ) on Irlannin kreivikunta maan itäosassa pääkaupunki Dublinin lounaispuolella. Sen rajanaapureita ovat Dublinin, Wicklow’n, Carlow’n, Laoisin, Offalyn, Westmeathin ja Meathin kreivikunnat. Siellä on 222 130 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1 693,25 neliökilometriä. Se on saanut nimensä Kildaren kaupungilta. Kreivikunnassa sijaitseva Maynoothin kaupunki (Maigh Nuad) oli ennen vanhaan tunnettu pappisseminaaristaan, joka on nyttemmin muutettu Irlannin kansallisen yliopistoverkon yhdeksi haaraosastoksi tai collegeksi (coláiste). Newbridgen länsipuolella on The Curragh (Curach Chill Dara), nykyisin muun muassa hevoskilpailuihin käytetty autio alue. Aiemmin se toimi asevoimien harjoituskenttänä, mutta toisen maailmansodan – irlantilaisittain ”hätätilan” (the Emergency, an Éigeandáil) – vuosina siellä oli vankileiri, jossa pidettiin IRA:n kannattajia. Siellä muun muassa iirinkielinen kirjailija Máirtín Ó Cadhain ideoi ainoan elinaikana julkaistun romaaninsa Cré na Cille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kreivikunnan internetsivut Luokka:Irlannin kreivikunnat
Keskitin

Keskitin () on tietoliikennetekniikassa käytetty verkon komponentti, joka ottaa signaalin vastaan ja lähettää sen edelleen muuttamattomana. Keskitin perustuu toistimiin ja toimii OSI-mallin kerroksella yksi (fyysinen kerros). Toisin kuin kytkin, jokainen toistimessa oleva portti jakaa yhteisen kaistan, toistimiin perustuva verkko ruuhkautuu liikenteen kasvaessa yli kriittisen rajan. Ethernet-verkoissa tämä tarkoittaa, että uudelleenlähetysten määrä vilkkaasti liikennöidyssä verkossa kasvaa nopeasti, ja läpi menevän liikenteen määrä romahtaa. Koska moniporttitoistimeen saapuvat paketit lähetetään jokaiseen toistimessa olevaan porttiin, verkon liikennettä voi salakuunnella helposti. ==Katso myös== * lähiverkkotopologiat * lähiverkko * reititin Luokka:Ethernet Luokka:Dataliikenne
St. George’s

St. George’s on satamakaupunki ja Grenadan pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 1991 väestönlaskennassa 4 520\. Arvio vuodelle 2010 on noin 5 200 asukasta.Grenada: largest cities and towns and statistics of their population World Gazetteer St. George’s oli brittiläisen Windward Islands -siirtokunnan pääkaupunki. Kaupunkia ympäröi osa vanhan tulivuoren kraatterista, joka aukeaa hevosenkengän muotoisena meren rannalle. St. George’s on suosittu huvivenesatama ja Karibian-risteilyiden pysähtymispaikka. Kaupungin perustivat ranskalaiset vuonna 1650. Ranskalaisten vaikutus näkyy edelleen kaupungin arkkitehtuurissa. Sen taloissa on takorautaisia kaiteita ja kalansuomutiilikattoja. Hurrikaani Ivan vahingoitti monia vanhoja rakennuksia vuonna 2004.http://www.travelgrenada.com/map09a.pdf St. George’sin nähtävyyksiin kuuluvat ranskalaisten 1700-luvulla rakennuttamat linnoitukset fort George ja Fort Frederick, Varenagen ranta satamineen ja sinne johtava Sendallin tunneli sekä kaksi kirkkoa. Vuosien 1980–2016 tilastojen mukaan St. George’sissa on trooppinen ilmasto, lämpötilat ovat ympäri vuoden tasaisia ja pääasiassa välillä 24 °C–30 °C. Sademäärät vaihtelevat hyvin paljon vuodenajan mukaan, kesä-marraskuussa keskimääräinen kuukausittainen sadanta on yli 100 millimetriä ja tammi-huhtikuussa alle 50 millimetriä kuukaudessa. == Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Grenadan maantiede Luokka:Pohjois-Amerikan pääkaupungit
Joukkohallusinaatio

Joukkohallusinaatio on oletettu ilmiö, jossa useampi ihminen kokee lähes samansisältöisen hallusinaation. == Katso myös == * Skeptismi * Kollektiivinen mielenhäiriö eli joukkopsykoosi * Joukkohysteria * Kollektiivinen tietoisuus Luokka:Psykologia ja näennäistiede Luokka:Harhat
Pöljä

Pöljä on kylä ja taajama Pohjois-Siilinjärvellä valtatie 5:n varrella, Pöljänjärven ja Pitkäjärven rannoilla. Asutusta Pöljällä tiedetään olleen jo viisituhatta vuotta sitten (asbestikeramiikka, ennen pronssikautta). Tätä keramiikkatyyppiä löydettiin Suomesta ensimmäisenä juuri Pöljältä, siksi sitä sanotaan Pöljän tyypiksi. Pöljällä on vuonna 1902 rakennettu rautatieseisake, jolla junat eivät enää pysähdy. Seisake on kyläyhdistyksen omistuksessa. Se mainitaan Juhani Ahon romaanissa Rautatie (1884) sekä Kalle Väänäsen romaanissa Pöljäm pysäkiltä palamupuihen siimekseen (1926). Pöljällä on kotiseutumuseo. Pöljällä sijaitsee neljä järveä, jotka yhdistyvät toisiinsa. Pöljällä on kyläkoulu, jossa on kaikki alakoulun luokat ja esikoulu. Pöljällä on Seo-huoltoasema Viitostupa. Kyläkauppa Tiensuu on lopettanut. Vuonna 2015 Pöljä valittiin Pohjois-Savon vuoden kyläksi.http://www.siilinjarvi.fi/?we_objectID=14558 ==Lähteet== Luokka:Siilinjärven kylät ja alueet Luokka:Siilinjärven taajamat
Falluja

Falluja (, joskus translitteroitu myös Fallujah, Fallouja tai Falloujah) on Irakin länsiosan Anbarin maakunnan piirikunta, alipiirikunta ja kaupunki. ==Maantiede== Falluja sijaitsee Irakin keskiosassa Eufratjoen varrella niin sanotun sunnikolmion alueella. Matkaa Irakin pääkaupunki Bagdadiin idässä on noin 70 kilometriä. ==Historia== Nykyisen Fallujan aluetta on asutettu jo vähintään Babylonian kuningas Hammurabin valtakaudelta lähtien 1700-luvulla ennen ajanlaskun alkua. Babylonin vankeudesta lähtien paikkakunta tunnettiin juutalaisen oppineisuuden keskuksena aina 1000-luvun alkuun jälkeen ajanlaskun alun. Osmanien valtakunnan kaudella paikka oli tärkeä kulkureitti. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Irak siirtyi osmanihallinnosta brittien alaisuuteen. Toisen maailmansodan aikana Rashid Ali al-Gaylani kaappasi vallan Irakissa ja alkoi tukeutua akselivaltoihin. Britit kukistivat al-Gaylanin lyhyessä sodassa, jonka aikana käytiin taistelu Fallujan hallinnasta. Falluja kasvoi sittemmin nopeasti etenkin Irakin rikastuessa öljytuloilla. Vielä vuonna 1947 sen asukasluku oli vain 10 000\. Kaupunki oli yksi Baath-puolueen tärkeistä tukialueista ja Saddam Husseinin kaudella valtio käytti kaupungin teollistamiseen suuria summia. Monet paikalliset olivat huomattavissa asemissa maan virkakoneistossa. Kaupungin strateginen merkitys väheni tosin jonkin verran, kun uusi neljäkaistainen moottoritie rakennettiin sen ohi. Persianlahden sodan aikana vuonna 1991 Eufratin yli kulkevat sillat tuhottiin ilmaiskuilla. Lisäksi noin 200 siviiliä sai surmansa. Irakin sodan alkuvaiheessa kaupunki säästyi pahemmilta tuhoilta, sillä kaupungissa olleet Irakin armeijan joukot pakenivat asemistaan. Väkivaltaisuudet alkoivat kuitenkin sodan jälkeen. Esimerkiksi laaja työttömyys aiheutti monien paikallisten liittymisen eri kapinallisjärjestöihin. Vuonna 2004 kapinallisia vastaan käytiin ensimmäinen ja Fallujan toinen taistelu. Taistelujen myötä suuri osa kaupungista raunioitui. Vuonna 2014 kaupungin valtasivat ääri- islamilaisen Isis-järjestön taistelijat. Irakin hallituksen joukot valtasivat kaupungin takaisin vuonna 2016. ==Väestö== Vuoden 2014 tammikuussa Fallujan piirikunnassa arvioitiin asuvan 35 prosenttia koko maakunnan väestöstä eli noin 520 000 asukasta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Falluja
Etiäinen

Etiäinen on kansanuskomusten mukaan ihmisen kuvajainen, kaksoisolento tai aistittava vaikutelma, joka kulkee hänen edellään ja tekee tai on tekevinään edellä samoja asioita, jotka asianosainen myöhemmin itse tekee. Etiäiseksi voidaan kutsua myös kokemusta tällaisen "olennon" kohtaamisesta. Etiäinen voi kuulua, joskus näkyäkin. Ihmiset saattavat kuulla esimerkiksi perheenjäsenensä kävelevän pihaan, avaavan oven, jopa nähdä tämän hahmon tai varjon, kunnes huomaavat, ettei tämä todellisuudessa vielä tullutkaan. Pian perheenjäsen kuitenkin tulee ja toistaa saman kuin etiäisensä. Etiäinen saadaan kolmen päivän vanhana, ja se noudattaa ihmisensä luonteenpiirteitä. Erityisesti tarmokkailla haltijoilla on kyky toimia ilmoittajina isäntänsä ulkopuolella. Sanalla voidaan myös tarkoittaa ennakkoaavistusta. == Katso myös== * Vardøger, norjalainen etiäinen * Ovdasaš, saamelainen etiäinen == Lähteet == Luokka:Suomalainen mytologia Luokka:Paranormaalit ilmiöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Guatemala (kaupunki)

Guatemala (virallisesti La Nueva Guatemala de la Asunción, paikalliset käyttävät nimeä Guatemala, Guate tai La Capital; yleisesti käytössä on Ciudad de Guatemala ja kansainvälisissä yhteyksissä Guatemala City) on Guatemalan valtion pääkaupunki ja suurin kaupunki. Vuoden 2018 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 923 392 asukasta. Kaupunki sijaitsee vuorilaaksossa maan eteläosassa lähes 1500 metrin korkeudessa, missä ilmasto on miellyttävän viileä. Guatemalan kaupunki on maan taloudellinen, hallinnollinen ja kulttuurinen keskus ja yksi Keski-Amerikan suurimmista metropoleista. Eräs kaupungin viidestä yliopistosta: Universidad de San Carlos, on Uuden maailman kolmanneksi vanhin yliopisto. == Historia == Nykyisen Guatemalan paikalla on aikoinaan sijainnut mayakaupunki Kaminaljuyu. Kaminaljuyun historia ulottuu 2000 vuoden päähän.Kaminaljuyú Authentic Maya Espanjan siirtomaa-aikana paikalla oli pieni luostarikylä nimeltään El Carmen, joka perustettiin vuonna 1620. Espanjan Keski-Amerikan pääkaupunki siirrettiin tänne, kun maanjäristys oli tuhonnut vanhan pääkaupungin Antigua Guatemalan vuonna 1775. Tästä alkoi kaupungin laajeneminen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.visitguatemala.com * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vainionmäen kalmisto

thumb|300px|Vainionmäen kalmisto kuvattuna luoteeseen. Kalmistokumpu on entistetty kaivausten jälkeen. Vainionmäen kalmisto löydettiin 1980-luvulla Laitilan Kodjalasta Varsinais-Suomesta. Kyseessä on polttokenttäkalmisto ja kiviröykkiö, joka ajoittuu merovingiajalle noin vuosiin 650–800. Kalmistosta eli hautapaikasta on löytynyt yksitoista miekkaa, keihäänkärkiä, veitsenteriä, kilven keskitukia eli kilvenkupuroita, ratsastustarvikkeita ja noin kymmenen miehen jäännökset. Osa aseista oli runsaasti koristeltuja, miekoissa on jopa puolijalokiviä (granaatteja). Hautaan on ilmeisesti haudattu merkkihenkilöitä usean sukupolven ajalta, mahdollisesti ylimyssuvun päämiehiä. Kalmistoon haudattiin myös naisia. ==Kirjallisuutta== *Purhonen, Paula (toim.): Vainionmäki - A Merovingian Period Cemetery in Laitila, Finland. Museovirasto; Helsinki 1996. Luokka:Suomen muinaisjäännökset Luokka:Laitila Luokka:Muinaishaudat Luokka:Rautakausi Suomessa Luokka:Varsinais-Suomen historia
SIL

SIL tai Sil voi tarkoittaa seuraavaa: * SIL International, huonosti tunnettujen kielten kansainvälinen tutkimusjärjestö * Suomen Ilmailuliitto * Sähköinsinöörit – SIL, suomalaisten sähköinsinöörien yhdistys * Sil, Miñon sivujoki Espanjan Galiciassa * Sil-nimisiä henkilöitä: ** Choi Jin Sil (1968–2008), eteläkorealainen näyttelijä ja malli
SIL International

SIL International on voittoa tavoittelematon kristillinen järjestö, joka tutkii, kehittää ja dokumentoi huonosti tunnettuja kieliä. Järjestön päämääränä on kielitieteellisen tietämyksen lisääminen, maailman kirjallisuuden edistäminen ja pienten kielten tutkimustyön avustaminen. Se tarjoaa resursseja kielten tutkimukseen Ethnologue-nimisellä kotisivuillaan. Toinen tärkeä tavoite on lukutaidon edistäminen pienten kielten alueilla. SIL Internationalin toiminta jakaantuu neljään osaan: se järjestää koulutusta, tarjoaa tuki- ja neuvontapalveluja pienten vähemmistökielien alueella, julkaisee tietoa tiedejulkaisuissa ja muilla kanavilla, sekä isännöi konferensseja ja seminaareja. Alkujaan nimellä The Summer Institute of Linguistics (suom. Kielitieteellinen kesäinstituutti) toiminta alkoi pienenä kesäkokouksena Arkansasissa vuonna 1934. Kokouksen tarkoituksena oli tutustuttaa kristittyjä lähetystyöntekijöitä kielitieteen, antropologian ja kääntämisen periaatteisiin.History SIL Järjestön päämaja sijaitsee Dallasissa, Texasissa. Se toimii yli 1600 kielen puhujien kanssa 85 maassa. Kaikkiaan järjestössä työskentelee yli viisituhatta henkeä 84 maasta. SIL Internationalilla on neuvoa antava asema UNESCOssa ja Yhdistyneissä kansakunnissa. Järjestö tekee yhteistyötä myös kansallisten hallitusten sekä kansalaisjärjestöjen kanssa. Sen suurimpiin rahoittajiin kuuluu kristillinen Wycliffe International. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ethnologue * https://www.sil.org Luokka:Kansainväliset järjestöt Luokka:Kielitiede Luokka:Lähetystyö
Myrmidonit

Myrmidonit () olivat kreikkalaisessa mytologiassa Aiginan saarella asunut heimo, ”muurahaisihmiset”.Ovidius: "Muodonmuutoksia", VII. Kun rutto tappoi kaikki saaren ihmiset, kuningas Aiakos rukoili isältään Zeukselta apua. Zeus vastasi muuttamalla kaikki saaren muurahaiset ihmisiksi. Näitä muurahaisista luotuja ihmisiä kutsuttiin myrmidoneiksi. Homeroksen Iliaan runoissa myrmidonien myöhemmin perustama Fthian kuningaskunta Thessaliassa osallistui Troijan sotaan, johtajanaan Akhilleus, joka oli Aiakoksen lapsenlapsi. Myyttiset myrmidonit olivat kuuluisia sokeasta ja armottomasta lojaalisuudesta johtajiaan kohtaan. Tämän vuoksi esiteollisessa Euroopassa sana ”myrmidoni” sisälsi monia samoja merkityksiä kuin termi ”robotti” nykyään. == Lähteet == Luokka:Aígina Luokka:Kreikkalaisen mytologian heimot
ISO 639

ISO 639 on kansainvälinen standardi, joka määrää kielten kaksi- ja kolmikirjaimiset tunnukset. Standardi koostuu useasta osasta, joita on julkaistu viisi. ISO 639 -tunnuksia ei ole tarkoitus käyttää kielten lyhenteinä vaan ainoastaan niiden yksiselitteisinä koodeina. Vuonna 2023 julkaistu ISO 639:2023 yhdistää viisi aiempaa standardia yhdeksi kokonaisuudeksi. Ensimmäinen ISO 639 -standardi hyväksyttiin vuonna 1967. Standardi jaettiin kahteen osaan vuonna 2002, jolloin alkuperäisten kaksikirjaimisten tunnusten päivitetystä versiosta tuli ISO 639-1. Viimeinen lisäys siihen on tehty 11. helmikuuta 2013. Toisen osan muodostavat kolmikirjaimiset tunnukset, ja se sisältää myös kaikki ensimmäisen osan kielet. Yksittäisten kielten lisäksi ISO 639-2 määrittää tunnuksia myös kieliryhmille. Kolmas osa ISO 639-3 pyrkii antamaan kolmikirjaimisen tunnuksen kaikille tunnetuille ihmiskielille. Unicoden CLDR-hankkeessa (Common Locale Data Repository) kielten suomenkieliset nimet ovat Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen tarkastamia. Esimerkiksi suomen kielen ISO 639-1 -koodi on ”fi” ja ISO 639-2 -koodi on ”fin”. == ISO 639:2023 == ISO 639:2023 yhdistää aiemmin julkaistut viisi standardia yhdeksi yhtenäiseksi kokonaisuudeksi ja tämän johdosta aiemmat standardit on vedetty pois. Aiemmat standardit ovat: * ISO 639-1:2002 * ISO 639-2:1998 * ISO 639-3:2007 * ISO 639-4:2010 * ISO 639-5:2008 Aiempien osien koodimäärityksiä on myös päivitetty. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kielten nimiä ja koodeja (J. Korpela) * Codes for the Representation of Names of Languages * Common Locale Data Repository (CLDR) Project Luokka:Kielitiede Luokka:ISO
Aarre Elo

Aarre Olavi Elo (21. syyskuuta 1934 HelsinkiKuka kukin on 1978, s. 120. – 17. helmikuuta 2022 HelsinkiJonni Aromaa: Viihteen grand old man Aarre Elo on kuollut – toi merkittävän tv-palkinnon Suomeen 1960-luvulla Yle 18.2.2022. Viitattu 18.2.2022.) oli suomalainen toimittaja ja televisioviihteen ammattilainen, joka loi uransa pääosin Yleisradion palveluksessa, viimeksi TV1:n ohjelmajohtajana. Hän vaikutti keskeisesti Ylen viihdeohjelmien sisältöön 1960–1980-luvuilla. Elo muodosti 1960-luvulla Jukka Virtasen ja Matti Kuuslan kanssa niin sanotun VEK-ryhmän. Hän oli myös musiikkiviihderyhmä Songilon perustajajäsen. ==Ura== Elo aloitti uransa Fennada-Filmin valomiehenä vuonna 1951. Myöhemmin hän siirtyi äänittäjäksi. Vuonna 1954 Elo erosi Fennadan palveluksesta ja siirtyi äänittäjäksi Filmi-Ääni-yritykseen, joka teki elokuvien lisäksi äänityksiä levy-yhtiö Scandialle. Elo työskenteli useiden kuuluisien laulajien kuten Olavi Virran, Annikki Tähden, Laila Kinnusen ja Pirkko Mannolan kanssa. Vuonna 1962 Elo aloitti työskentelyn Yleisradiossa televisio-ohjelmien parissa. Elon työtovereina olivat Jukka Virtanen ja Matti Kuusla. Heidän kanssaan hän muodosti VEK-ryhmän, jolla oli merkittävä vaikutus suomalaisen televisioviihteen kehitykseen sen alkuaikoina. Tunnetuin VEK-ryhmän ohjelmista lienee Lumilinna-komedia, joka palkittiin vuonna 1965 Montreux’n kansainvälisillä televisiofestivaaleilla parhaana viihdeohjelmana. VEK-ryhmä hajosi vuonna 1966 Virtasen ja Kuuslan siirryttyä vapaiksi toimittajiksi. Elo jatkoi Yleisradion palveluksessa TV1:n Ajanvietetoimituksen, sittemmin TV1:n Viihdetoimituksen, päällikkönä vuoteen 1970 asti. Elo oli mukana tekemässä useita suosittuja viihdeohjelmia, joista menestynein oli vuosina 1967–1969 esitetty Jatkoaika. 1970-luvulta lähtien Elo oli viihdeohjelmien lisäksi toteuttamassa suurten urheilutapahtumien kuten olympialaisten ja eri urheilulajien maailmanmestaruuskilpailujen televisiointia Yleisradiolle. Samalla vuosikymmenellä Elo perusti musiikkiviihderyhmä Songilon, jossa hänen lisäkseen olivat mukana Jukka Virtanen, Heikki Kahila, Jani Uhlenius ja Apeli Halinen. Vuodesta 1981 lähtien Elo oli mukana myös Uuden iloisen teatterin toiminnassa. Elo jäi eläkkeelle TV1:n ohjelmajohtajan virasta 1990-luvun alussa. Aarre Elon ystävä Juha Vainio teki hänen 40-vuotissyntymäpäivänsä kunniaksi kappaleen ”Aarre Elo 40 v”. ==Yksityiselämä== Aarre Elolla oli kahdesta avioliitosta viisi lasta. Hänen ensimmäinen vaimonsa sai surmansa auto-onnettomuudessa vuonna 1968, ja myös yksi hänen lapsistaan kuoli auto-onnettomuudessa kymmenen vuotta myöhemmin 24-vuotiaana. Elon tytär Maria JungnerIlta-Sanomat 31.1.2007, s. 2. toimi Yle TV1:ssä televisiokuuluttajana. Elolla oli diagnosoitu afasia ja hän menetti vanhoilla päivillään puhekykynsä lähes kokonaan. Hän menehtyi sairauskohtaukseen hoitokodissa Helsingissä helmikuussa 2022. Elo on haudattu Hietaniemen hautausmaalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset kulttuurielämän vaikuttajat Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Suomalaiset televisiotoimittajat Luokka:Suomalaiset televisiojuontajat Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Vasara

Vasara on työkalu, jolla on tarkoitus keskittää iskuvoimaa kapeaan pisteeseen. Yleisimmin vasaralla lyödään nauloja, sovitellaan kappaleita paikoilleen, muotoillaan tai rikotaan jotain. Vasara on etenkin geologien, kirvesmiesten, seppien ja monien muiden käsityöläisten ja ammattiryhmien tärkeä työkalu. Vasaran käyttöön viitataan sanoilla vasaroida ja vasarointi. == Vasaratyypit == Vasaroita on useita erilaisia eri käyttötarkoituksia varten, jolloin niiden muotokin vaihtelee. Vasarassa on varsi ja varren toisessa päässä yleensä metallinen pää. Päässä on tasainen iskupinta toisella puolella ja toisella puolella voi olla haara naulojen irrotusta varten tai se voi olla esimerkiksi pallo- tai kiilamainen. Erikoistarkoituksia varten on myös kumi-, muovi- ja muita vasaroita. Vasaroiden kokoluokka on tapana ilmoittaa unsseissa (oz). Kirvesmiehen vasaroiden tavallinen paino on 16–20 unssia.tut.fi, Lyöntityökalut Painavasta ja lyhytvartisesta pajavasarasta käytetään nimitystä moska. Pitkävartinen painava vasara on leka. Rekyylitön vasara ei kimpoa niin helposti takaisin iskettäessä kuin perinteinen. ==Etymologia ja alkuperä== thumb|Pajavasara Sanalla vasara on vastineita kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä. Vasara tiedetään vanhaksi arjalaiseksi, eli indoeurooppalaiseksi lainaksi. "...siihen on verrattu mm. tärkeän muinaiskielen avestan sanaa vazra-, 'nuija' ja muinaisintian sanaa vájrah, joka on tarkoittanut ukkosen vajaa, taivaanjumalan asetta." Sana on selvästi vanha sana, joka voi hyvinkin liittyä vasarakirveskulttuuriin, jota muinaiset indoeurooppalaiset edustivat ja levittivät. Suomen kirjakielessä sana on tunnettu Agricolan ajoista alkaen. Kaisa Häkkinen: Nykysuomen etymologinen sanakirja, s. 1460–1461, Juva 2005 == Naulaaminen == Iskettäessä vasaralla naulan kantaan kosketusaika on tyypillisesti 4 ms. Vasara osuu tuolloin naulaan nopeudella 6–8 m/s ja voima on luokkaa 1 kN.. ==Katso myös== * Vasara aseena ks. Sotavasara * Nuija == Lähteet == Luokka:Työkalut
Käsisaha

thumb|300px|Perinteinen käsisaha. thumb|300px|Eräsaha: halkosahan terään on tehty puinen kaari. Kuvan saha on luultavasti partiolaisten työtä Hyvinkäältä. Käsisaha on käsikäyttöinen käsivoimainen saha, jolla lastuamalla leikataan puuta, metallia tai muita materiaaleja. Siinä on hammastettu (sahalaitainen) terä, joka liikkuessa kohdetta vasten leikkaa sitä. Käsisahoissa liike on edestakainen, ja eurooppalaiset sahat tyypillisesti leikkaavat sahaa työnnettäessä. Saha voi myös leikata vetäessä tai jopa molempiin suuntiin. Käsisahalla voidaan viitata myös konevoimaisiin sahoihin, kuten käsisirkkeli, joissa työstön tekee konevoimainen osa mutta syöttöliike tehdään käsivoimaisesti. thumb|300px|Perinteinen metsätöissä käytetty puukehyksinen pokasaha. Saha on purettavissa kuljetusta varten. Metsuri saattoi itse rakentaa sahansa puuosat. == Sahanterä == Leikkaustapahtuman kannalta sahan tärkein ominaisuus on terän hampaiden geometria. Hampaan leikkaava sivu voi olla positiivisessa, nolla- tai negatiivisessa kulmassa suhteessa leikattavaan aineeseen. Toinen hyvin tärkeä tekijä on hampaan koko. Hampaan kokoa mitataan yleensä laskemalla kuinka monta hammasta on yhden tuuman matkalla (tpi - teeth per inch). Pienihampaiset sahat, toisin sanottuna ne, joilla on suuri tpi- arvo, leikkaavat hienoa pintaa ja repivät vain vähän materiaalia. Isohampaiset sahat taas leikkaavat nopeammin. Kolmas tekijä sahan geometriassa on ns. hampaiden haritus. Sahan hampaita on käännetty sivuille, jolloin saha leikkaa leveämmän uran kuin sahan materiaalipaksuus. Harituksen hyötynä on sahan vähäisempi jumittuminen sahausuraan. Vetosaha on saha, jolla sahataan vetämällä eikä työntämällä. Siksi terä ja sahausura voi olla hyvin ohut, joten vetosaha säästää voimia ja on hyödyllinen tarkkuutta vaativissa töissä. Metallisahoissa hammastus on tiheämpi kuin puuta sahaavissa sahoissa.Facta 2001 s. 236 ==Sahatyyppejä== * Japaninsaha, ohutteräinen vetämällä sahaava saha. * Jiirisaha, jänne- tai selkäsahan tyyppinen saha, joka on yhdistetty telineeseen, jolla voidaan sahata tarkasti kulmiin eli jiiriin. * Justeeri, puiden kaatoon ja toisinaan lankkujen sahaamiseen käytetty kahden miehen perinteinen saha. * Lehtisaha, pienikokoinen kaarisaha, jolla voi sahata erilaisia muotoja. * Jännesaha, hyvin karkeaan puun sahaukseen. * Listasaha, listojen sahaus ja puusepän työt. * Oksasaha, yleisesti puiden oksien katkomiseen ja karsimiseen. * Pokasaha, metsätöissä käytettävä saha. * Selkäsaha, saha, jossa terän selässä on jäykiste * Timpurin saha, karkeaan sahaukseen * Metallisaha eli rautasaha on eri metallien käsisahaukseen tarkoitettu saha. Siitä on muutamia erilaisia tyyppejä. Retkeilysahat voivat olla sellasia, että mukana kuljetetaan vain pelkkää terää esimerkiksi kaksinkertaisen vyön sisällä. Kun sahaa tarvitaan otetaan kaari tai kahvapuut luonnosta. Sahansoittajille tehdään usein erikoissahoja erikseen. ==Lähteet== Luokka:Sahat
1406 Komppa

1406 Komppa on Yrjö Väisälän 13. syyskuuta 1936 Turussa löytämä asteroidi, joka kiertää Aurinkoa asteroidien päävyöhykkeellä. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 1936 RF. Kompan kiertoaika on 4,43 vuotta ja inklinaatio 12,42412°.JPL Small-Body Database Browser: 1406 Komppa (1936 RF) Sen likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä ja keskimääräinen etäisyys Auringosta 2,70 tähtitieteellistä yksikköä.Tärkeimpiä tietoja "suomalaisista" pikkuplaneetoista == Lähteet == *Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets (1)-(5000): Minor Planet Center *Numbered minor planets === Viitteet === Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Rova

Rova tarkoittaa seuraavia: * Rova, kylä Muhoksella * rova, jääröykkiö tai muinainen kiviröykkiö * rova, kivikkoinen, harvametsäinen kohouma tai muusta maastosta koholla oleva alue * rova, unkarilaiset riimut, Székely Rovásírás -merkit, muinainen unkarilaisten kirjoitusjärjestelmä. * Rova, sukunimenä: ** Jarno Rova (s. 1987), suomalainen jalkapalloilija
Suomen Kansan Järjestö

Suomen Kansan Järjestö (SKJ) (, FFO) oli jääkärikapteeni Arvi Kalstan perustama kaksikielinen kansallissosialistinen puolue. Liikkeen kannattajia kutsuttiin myös perustajansa mukaan kalstalaisiksi. Järjestön perustava kokous pidettiin maaliskuussa 1933 ja siihen osallistui noin 500 jäsentä. SKJ julkaisi lehtiä Herää Suomi (1933–1934), Hakkorset (1933–1934, ruotsinkielinen, toimittaja Thorvald Oljemark) ja Hakaristi (1934–1937, toimittaja Yrjö Raikas). Omien lehtien lisäksi järjestöllä oli oma kustantamo Vasara. Järjestö käytti ruskeaa univormua Saksan natsipuolueen Sturmabteilung- järjestön tapaan, ja tervehdyshuutoja Herää Suomi! - Hell Finland! Kalsta pyrki tuloksetta yhteistyöhön pulaliikkeiden johtohahmon V. F. Johansonin kanssa. Yhteistyö Yrjö Ruudun Suomen Kansallissosialistisen Liiton ja Isänmaallisen kansanliikkeen kanssa kaatui kieliriitoihin: kalstalaiset suhtautuivat myönteisesti kaksikieliseen Suomeen, ja käyttivät tilaisuuksissaan molempia kieliä. Puolue saikin hieman kannatusta Uudenmaan ruotsinkielisissä pitäjissä. Järjestön toiminta hiipui vuonna 1936, kun Kalsta siirtyi Rovaniemelle Hotelli Pohjanhovin johtajaksi. SKJ:n johtoon nousi Yrjö Raikas, joka ei kuitenkaan onnistunut pitämään puoluetta kasassa ja liike hajosi kilpaileviin ryhmiin. Raikas kannattajineen perusti loppuvuonna 1936 Suomen Työrintama -puolueen, jota tutkija Henrik Ekberg on pitänyt SKJ:n legitiimeimpänä perillisenä. Vuonna 1940 Kalsta palasi politiikkaan ja hän, yhdessä muun muassa Raikkaan kanssa, perusti uuden Kansallissosialistien Järjestön. KSJ omaksui SKJ:n vanhan ohjelman. Järjestö ei missään vaiheessa noussut kovin merkittävään asemaan, vaikka sen jäsenmäärä oli suurimmillaan jopa 20 000. Vuoden 1933 eduskuntavaaleissa SKJ:n listat saivat 2 733 ääntä, joista 2 103 annettiin Uudellamaalla ja 630 Viipurin läänin itäisessä vaalipiirissä (lista Jaakko Seise). Järjestön vähäisesti merkityksestä huolimatta Etsivä Keskuspoliisi seurasi Kalstan toimintaa tarkasti. ==Huomattavia Jäseniä== *Jääkärimajuri Onni KohonenEkberg 1991: 189–190. *Kurt Herrmann, tuomari *Valdemar SiitoinPohjola, Mike (toim.): Mitä Pekka Siitoin tarkoittaa? Savukeidas, 2015. ISBN 978-952-268-155-3 s.79 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomen kansallissosialistiset puolueet Luokka:Suomen entiset puolueet
Sloveeni

Sloveeni (omakielinen nimi: slovenski jezik tai slovenščina) on eteläslaavilaisiin kieliin kuuluva indoeurooppalainen kieli. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat serbokroaatti ja molisenkroatia.. Sitä puhuu noin 2,5 miljoonaa ihmistä Sloveniassa sekä naapurimaissa Italiassa, Unkarissa ja Itävallassa. Kielellä on virallisen kielen asema Sloveniassa ja Euroopan unionissa. Lisäksi kielellä on virallisen vähemmistökielen asema Italiassa ja Itävällassa. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan sloveeniksi vuonna 1584. == Historiaa == Sloveeni jakaantuu kymmeniin murteisiin, jotka eroavat toisistaan niin paljon, että ymmärtäminen saattaa olla vaikeaa. Esimerkiksi itäisimmällä prekmurščinan tai prekmursko narečje -murteella, jota puhutaan Prekmurjessa ja Unkarissa, on noin 80 000 puhujaa. Sillä oli myös 200 vuoden ajan 1900-luvun alkuun asti oma kirjallinen traditionsa ja sanomalehdistö.Neologisms of the First Prekmurje Newspaper Prijatel, NATALIJA ULČNIK, University of Maribor Toinen standardi-sloveniasta merkittävästi eroava murre oli rozajanski langač (sloveeniksi rezijanščina), jota puhuttiin Resian laaksossa Italian Udinessa. Standardi-slovenia eli niin sanottu uusi slovenia luotiin 1800-luvun puolivälissä. Se perustuu alun perin 1500-luvulla Ljubljanassa puhuttuun kieleen, jolla Primož Trubar julkaisi ensimmäisen kirjan vuonna 1550 ja jolle Jurij Dalmatin käänsi Raamatun vuonna 1584. Kieltä vakiinnutti Jernej Kopitar vuoden 1809 kieliopillaan, mutta sen jälkeen monien sanojen oikeinkirjoitusta muutettiin vielä muinaiskirkkoslaavia vastaavaksi ja kieleen otettiin muiden slaavilaisten kielten ja kirkkoslaavin mukaiset monikkomuodot.The dual in Slovene dialects, Tjaša Jakop, s. 2 == Äänneoppi == === Konsonantit === Labiaali Dentaali Alveolaari Palataali Velaari Nasaali m n Klusiili b d g Affrikaatta ts ʤ Frikatiivi v z ʒ x Approksimantti j Tremulantti r Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea e o Puoliavoin ɛ ə ɔ Avoin a Lähde: == Kielioppi == Sloveenissa on kuusi sijamuotoa ja kolme kieliopillista sukua. Muista slaavilaisista kielistä sloveeni eroaa siten, että siinä on yksikön ja monikon lisäksi edelleen duaali, tasan kahta asiaa tarkoittava kieliopillinen luku, joka on muista kielistä hävinnyt. ==Kielinäyte== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Slovenian kielet Luokka:Unkarin kielet Luokka:Italian kielet Luokka:Itävallan kielet Luokka:Eteläslaavilaiset kielet
Hektor

Hektor () oli kreikkalaisessa mytologiassa Troijan prinssi ja Akhilleuksen jälkeen Troijan sodan toiseksi mahtavin soturi. Hän oli Troijan kuninkaan Priamoksen ja Hekaben vanhin lapsi. Homeros kutsui häntä "Hevosten murtajaksi", pitkälti kuvatakseen hänen kokoaan ja osittain siitä syystä, että Troija oli yleisesti tunnettu hevosten kasvatuksesta. Hektorilla oli vaimonsa Andromakhen kanssa poika Astyanaks. Iliaassa mainittujen ystävien nimet olivat Misenos ja Polydamas ja hänen vaunujensa ajaja Troijan sodassa oli hänen velipuolensa Kebriones. Hektor on hyvin erilainen hahmo kuin Akhilleus, joka ennen kaikkea eli sodasta. Hektor ei taistellut henkilökohtaisen kunnian takia, vaan puolustaakseen kotimaataan. Hänen lauseestaan "Taistele maasi puolesta — tämä on ensimmäinen ja ainoa enne" tuli lentävä lause isänmaallisessa Kreikassa. Hänen kauttaan voidaan nähdä aavistus siitä, millaista elämä olisi voinut olla Troijassa rauhanomaisempina aikoina. Kohtaus, jossa hän hyvästelee vaimonsa Andromakhen ja lapsensa Astyanaksin on yksi Iliaan liikuttavimpia kohtauksia. Troijan sodassa Hektor surmaa Protesilaoksen ja Aias haavoittaa häntä. Iliaan sodasta kertovissa kohtauksissa hän taistelee monien kreikkalaisten sotureiden kanssa ja onnistuu usein (mutta ei aina) surmaamaan vastustajansa tai haavoittamaan tätä. Siitä huolimatta Hektorin kohtalo on selvä. Akhilleus surmaa hänet Patrokloksen kuoleman synnyttämässä vihassa ja vetää hänen ruumistaan ympäri Troijan muureja. Lopulta Priamos saa Hermes-jumalan avulla Akhilleuksen antamaan Hektorin ruumiin haudattavaksi. Hektorin hautajaiset ovat Iliaan lopussa (suom. Otto Manninen 1919): :Kons' oli kumpu luotu, he lähtivät taas sekä sitten :suuriin, kuuluihin surujuhliin atrian ääreen :kertyivät Priamon jumalaisen valtiaslinnaan. :Noin jalot vietettiin hevonsuistajan Hektorin peijaat. Hektorin hautajaisten jälkeen Troijan tuho on vain ajan kysymys. Vergiliuksen Aeneiksen toisessa kirjassa Troijan kaupungin tuhosta kerrotaan, että Hektorin isä ja moni hänen veljistään surmataan ja hänen poikansa heitetään muurilta alas, jottei tämä voisi kostaa Hektorin kuolemaa. Vergiliuksen mukaan Akhilleuksen poika Neoptolemos otti Hektorin vaimon Andromakhen orjaksi. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaisen mytologian sankarit