EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vain elämää, kausi 11 – Ensimmäinen kattaus

on Vain elämää -televisiosarjan 11. tuotantokauden ensimmäinen kokoelma- albumi, joka ilmestyi 30. lokakuuta 2020. Kaikki kappaleet julkaistiin singleinä kunkin jakson ensiesityspäivinä. Albumi nousi Suomen virallisen listan ensimmäiseksi. == Kappaleet == Raita Esittäjä Kappale Listasijat Listasijat Raita Esittäjä Kappale Single Radio 1 Vesku Jokinen ”Muisto vain jää” — 8 2 Mariska ”Prinsessat tanssii tähtiin” (Princess) — — 3 Jannika B ”Kuusi kuuta ja Saturnuksen renkaat” 19 8 4 Stig ”Kuka on se oikea” 6 3 5 Arja Koriseva ”Älä mee” — — 6 Herra Ylppö ”Pilvenpiirtäjä nukkuu” — — 7 Reino Nordin ”Kato mitä sä teit” 16 15 8 Herra Ylppö ”Aurinko” — — 9 Reino Nordin ”Sinä vain” (Šiva) 8 — 10 Vesku Jokinen ”Aplodit mulle” — — 11 Arja Koriseva ”En luovu susta koskaan” — — 12 Mariska ”Stadinmaan tuulia” (Pohjanmaan tuulia) — — 13 Stig ”Itseni herra” — — 14 Ressu Redford (mukana Sound of R.E.L.S.) ”Kaksi jotka pelkää” — — 15 Mariska ”Kosketa” — — 16 Jannika B ”Opasta mua” (Aurinko) — — 17 Herra Ylppö ”Raha” — — 18 Ressu Redford ”Antaudun” — — 19 Vesku Jokinen ”Huominen on sun” — — 20 Arja Koriseva ”Kyynelten virta” — — 21 Stig ”Kato mua silmiin” — — 22 Reino Nordin ”Kun mennään bai-laa-maan” — — 23 Stig ”Kuningaskobra” 1 71 24 Ressu Redford ”Onnen kyyneleet” — 68 25 Mariska ”Jokin sisälläni” — — 26 Vesku Jokinen ”Enkeleitä yövuorossa” — — 27 Jannika B ”Kun minuun kosketat” — — 28 Herra Ylppö ”Leipää, lempee, lämpöö” 10 — == Lähteet == Luokka:Vain elämää -kokoelmalevyt Luokka:Vuoden 2020 kokoelma- albumit Luokka:Suomalaiset popalbumit Luokka:Suomalaiset rockalbumit Luokka:Suomalaiset hip hop -albumit
Satulakirjoahven

Satulakirjoahven (Aequidens tetramerus) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji. == Koko ja ulkonäkö == Satulakirjoahvenen standardipituus on noin 16,2 senttimetriä ja kokonaispituus 25 senttimetriä. Koiraat ovat yleensä naaraita kookkaampia, kutuaikana myös värikkäämpiä. Satulakirjoahven on yksi sukunsa värikkäimmistä lajeista. == Levinneisyys ja elinympäristö == Satulakirjoahventa tavataan Boliviasta, Brasiliasta, Kolumbiasta, Ecuadorista, Ranskan Guayanasta, Guyanasta, Perusta, Surinamesta ja Venezuelasta. Laji käyttää ravinnokseen pääasiassa hyönteisiä, mutta myös muita kaloja ja kasveja. Satulakirjoahven munii yhden kudun aikana vähintään 1 000 mätimunaa. Laji elää noin 24–26 asteen lämpöisissä vesissä. Sopiva pH-arvo sille on 4,9–7,5 ja dH-arvo 1–13,5. == Kalastus ja käyttö == Satulakirjoahventa pidetään sekä akvaariokalana että ruokakalana. Akvaariossa laji on suhteellisen helppohoitoinen, tosin se saattaa syödä pienempiä akvaariokaloja. == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Golub-Dobrzyńin piirikunta

Golub-Dobrzyńin piirikunta () on Puolan piirikunta Kujavia-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 45 018\. Piirikunta jakautuu hallintokeskus Golub-Dobrzyńin kaupunkikuntaan ja viiteen maalaiskuntaan (Ciechocin, Golub-Dobrzyń, Kowalewo Pomorskie (sisältää Kowalewo Pomorskien kaupungin), Radomin sekä Zbójno). Golub-Dobrzyńin piirikunnalla on yhteistä rajaa Wąbrzeźnon, Brodnican, Rypinin, Lipnon ja Toruńin piirikuntien kanssa. Sen pinta-alasta 19,9 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018. Piirikunnan suurimmat järvet ovat Mlewickie, Wielickie ja Wojnowskie. Golub-Dobrzyńin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 9,9 prosenttia. Luku on huomattavan korkea koko Puolan työttömyysasteeseen verrattuna. Vuoden 2019 lopussa Golub-Dobrzyńin piirikunnassa oli 45 018 asukasta, joista 50,5 prosenttia naispuolisia ja 49,5 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 45 347 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 42 292 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 19,2 prosenttia, työikäisten 61,7 prosenttia ja eläkeikäisten 19,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,2 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 505 lasta. == Lähteet == Luokka:Kujavia-Pommerin piirikunnat
Sami Partanen

Sami Partanen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: * Sami Partanen, suomalainen jääkiekkoerotuomari * Sami Partanen, suomalainen pesäpalloilija
Malin Gustafsson

Anna Malin Gustafsson (s. 24. tammikuuta 1980 Lövånger, Skellefteå, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, jonka pelasi urallaan hyökkääjänä. Hän pelasi Ruotsin naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa, jolloin Ruotsi sijoittui viidenneksi. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Kanadassa 1997. Seuratasolla Gustafsson edusti urallaan Lövångers AIKia ja Veddige HK:ta. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Konstantin Velitškov

Konstantin Velitškov (1855 Pazardžik, Bulgaria – 16. marraskuuta (J. 3. marraskuuta) 1907 Grenoble, RanskaИзложба „Величковият род“, посветена на 165-годишнината на К. Величков PA-media.Konstantin Velichkov Offnews.bgBnf) oli bulgarialainen kirjailija ja poliitikko. Hän osallistui Bulgarian vapautusliikkeeseen. Hän kirjoitti kertomuksia, sonetteja, näytelmiä ja kritiikkiä ja käänsi länsieurooppalaisia runoilijoita.Velitsjkov, Konstantin, Nordisk familjebok 31. 1921 Velitškov herätti kirjallista huomiota isänmaallis-elegisellä teoksellaan Tsarigradski soneti ja kulttuurihistoriallisilla tutkielmillaan 'Kirjeitä Roomasta'. Kertomuksessa V temnitsa hän kuvaa elämäänsä vankilassa kapinavuonna 1876. Hän toimitti tieteellisen akatemian vuosikalenteria Letopisi 1899–1905 ja julkaisi yhteistyössä Ivan Vazovin kanssa arvokkaan bulgarialaisen lukemiston, johon sisältyy hänen omia tulkintojaan monien kirjailijoiden tuotannosta, muun muassa Dantea, Friedrich Schilleriä, William Shakespearea ja Sofoklesta. Bulgarian lähettiläänä Belgradissa hän yritti turhaan saada aikaan kulttuurista lähenemistä Serbian kanssa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Bulgarialaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1855 syntyneet Luokka:Vuonna 1907 kuolleet
Senboku

Senboku () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Akitan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin itäosassa Tazawajärven ympärillä. Idässä kaupungin alue nousee Ōuvuorille ja rajautuu Iwaten prefektuuriin. Etelässä kaupunkiin kuuluu osa Senbokun tasangosta. Senbokussa on 25 441 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 1 093,56 neliökilometriä. Senboku on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Kakunodaten ja Tazawakon maaseutukaupungit sekä Nishikin kyläkunta. Kakunodate kehittyi historiallisesti linnanaluskaupunkina, jota hallitsi Japanin keskiajalla Tozawa-klaani, sittemmin Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Satake-klaani osana Akitan daimiokuntaa. Se on säilyttänyt vanhat linnanaluskaupungin piirteensä nykyaikaan saakka. Nykyisen Senbokun kaupungin alueesta noin 80 prosenttia on metsäistä vuoristoa, ja tärkeitä elinkeinoja ovat metsä- ja puutuoteteollisuus sekä riisin, vihannesten, siitakesienien, nameko-sienien ja japaninkastanjan viljely. Senbokulla on rikas kulttuuriperintö ja alueella sijaitsee monia luonnonnähtävyyksiä, kuten Tazawajärvi ja Dakigaerin rotko. Kaupungin koillisosat kuuluvat Towadan–Hachimantain kansallispuistoon. Vierailijoita kaupunkiin houkuttelevat myös Tazawajärven laskettelukeskus ja kuumat lähteet (onsen), kuten Tamagawa- onsen ja Nyūtōn onsen-kylä. Kakunodaten vanhakaupunki lukuisine riippukirsikoineen (shidarezakura) on suojeltu. Siellä syyskuisin järjestettävä festivaali Kakunodate no o-matsuri tunnetaan yama-gyōji- rituaalista, joka on valittu Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Senbokua palvelevat JR Higashi-Nihonin Tazawako-linja, jota pitkin kulkee suurnopeusjunayhteys Akita Shinkansen, ja Akita nairiku jūkan -rautatien Akita nairiku -linja. == Kuvia == Tiedosto:Fancy gate (7188596227).jpg|Aoyagin samuraitalon portti Tiedosto:Lake Tazawa seen from the vicinity of the Gozanoishi Shrine.jpg|Tazawajärvi Tiedosto:Dakigaeri Gorge's autun leaves.jpg|Dakigaerin rotko Tiedosto:Tamagawa Onsen (44985135534).jpg|Tamagawa-onsen Tiedosto:Tazawako Station 20130924-1.jpg|Tazawakon rautatieasema == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Akitan prefektuurin kaupungit
Tampereen poliisitalo

Tampereen poliisitalo (eli Tampereen pääpoliisiasema) on Tampereen keskustassa sijaitseva Sisä-Suomen poliisilaitoksen hallinnollinen keskus. Siellä työskentelee noin 400 poliisia ja lisäksi noin 50 muuta henkilöä. Poliisitalo koostuu kahdesta rakennuksesta, jotka sijoittuvat Tampereen linja-autoaseman läheisyyteen Hatanpään valtatien ja Sorinkadun varsille. Tampereen puhekielessä poliisiasema ja sen ympäristö tunnetaan nimellä Sori. Poliisitalon vanhin, kolmikerroksinen rakennus on arkkitehti Pekka Ilveskosken suunnittelema, ja se on valmistunut Hatanpään valtatielle vuonna 1963. Sorinkadulle sijoittuva viisikerroksinen osa on vuodelta 1993, ja sen on suunnitellut arkkitehti Osmo Lappo. Poliisitalon vanha ja uusi puoli on liitetty toisiinsa yhdyskäytävillä, jotka kulkevat Sorinkadun alta ja sen päältä. Vuosina 1919–1963, ennen nykyisten tilojen valmistumista, Tampereen poliisilaitos toimi Kaupunginhotellin rakennuksessa Kauppakadulla.Terveisiä putkasta. Aamulehti. 13.6.1919, s. 5. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Viitattu 9.11.2020. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Tampereen pääpoliisiaseman yhteystiedot: lupapalvelut, löytötavarat ja poliisipäivystys Poliisitalo Luokka:Suomen poliisitalot Luokka:Ratina
Napamarjat

Napamarjat (Maesa) on esikkokasvien (Primulaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 39 lajia, mutta mahdollisesti jopa noin 250 lajia. Napamarjoja ei kasva Suomessa luonnonvaraisina. == Lajeja == * Maesa argentea * Maesa confusa * Maesa densistriata * Maesa indica * Maesa lanceolata – arabiannapamarja * Maesa longilanceolata * Maesa macilentoides * Maesa membranacea * Maesa montana * Maesa nemoralis * Maesa parvifolia * Maesa ramentacea * Maesa striatocarpa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Napamarjat (Maesa) * iNaturalist: Napamarjat (Maesa) * UniProt: Taxonomy – Maesa * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Maesa * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Maesa * United States Department of Agriculture (USDA): Maesa * Flora of China: Maesa Luokka:Esikkokasvit
Noona Pölkki

Noona Pölkki on Miss Suomi -kilpailun toinen perintöprinsessa vuodelta 2020. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset missit Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ratna Pathak

Ratna Pathak tai Ratna Pathak Shah (s. 18. maaliskuuta 1957 Bombay, Bombay, Intia) on intialainen näyttelijä. Hän on työskennellyt teatterissa, televisiossa ja elokuvissa. Hänen tunnetuimpiin töihinsä kuuluvat televisiosarjat Tara ja Sarabhai vs Sarabhai sekä elokuvat Mirch Masala (1987), Jaane Tu… Ya Jaane Na (2008) ja Lipstick Under My Burkha (2017). Pathak on ollut naimisissa näyttelijä Naseeruddin Shahin kanssa vuodesta 1982. Heillä on kaksi poikaa, näyttelijät Imaad Shah ja Vivaan Shah. == Filmografia == Vuosi Elokuva Rooli Kieli 1983 Mandi Malti Hindi Kuumuus ja kiihko Ritu Englanti 1987 Mirch Masala Tehtaan työntekijä Hindi 1988 Täydellinen murhaaja Pratima Ghote Englanti 1995 Mr. Ahmed Amma Englanti 2002 Encounter: The Killing Rouva Sudhakar Rao Hindi 2005 Paheli Naisnukke (ääni) Hindi 2006 Yun Hota Toh Kya Hota Tara Hindi 2008 Jaane Tu… Ya Jaane Na Savitri Rathore Hindi 2009 Aladin Marjina Hindi 2010 Golmaal 3 Geeta Hindi 2011 The Coffin Maker Isabella Englanti 2012 Ek Main Aur Ekk Tu Rouva Kapoor Hindi 2014 Khoobsurat Kuningatar Nirmala Devi Rathore Hindi 2016 Kapoor & Sons Sunita Kapoor Hindi Nil Battey Sannata Tohtori Deewan Hindi 2017 Lipstick Under My Burkha Usha Hindi Mubarakan Jeeto/Arshveer Kaur Bajwa Hindi 2018 Love Per Square Foot Blossom D’Souza Hindi 2020 Thappad Sandhya Sandhu Hindi Unpaused Uma Hindi 2021 Hum Do Hamare Do Deepti Kashyap Hindi 2022 Jayeshbhai Jordaar Kundani Ajmera Hindi == Televisio == Vuosi Ohjelma Rooli 1985–1998 Idhar Udhar Sunita 1988 Bharat Ek Khoj Lakshmibai 1993–1995 Filmi Chakkar Rukmani 1993–1997 Tara Kanchan 1996 Mast Mast Hai Zindagi Kalpana 1997 Movers & Shakers Itsenään 1999 Gubbare Neiti Gupta 2000 Apna Apna Style Suman 2004–2006 Sarabhai vs Sarabhai Maya Sarabhai 2012 The Late Night Show Jitna Rangeen Utna Sangeen Itsenään 2017 Sarabhai vs Sarabhai: Take 2 Maya Sarabhai 2018 Selection Day Nellie == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Intialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jätkäjäärä

Jätkäjäärä (Oxymirus cursor) on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Aikuinen jätkäjäärä on melko kookas, harteikas ja taaksepäin kapeneva laji. Naaras on pituudeltaan hieman kookkaampi kuin koiras. Lajin naaraat ovat pituudeltaan ja väritykseltään erilaisia koiraisiin nähden. Naaraiden pituus on 16–21 mm ja koiraiden 14–20 mm. Naaraan pohjaväriltään mustanruskeissa peitinsiivissä on punaruskea reunus ja kummassakin peitinsiivessä on keskellä punaruskea pitkittäisjuova. Aikuisella jätkäjääränaaraalla jalat ovat punaruskeat reisien mustaa yläpuolta lukuun ottamatta. Lajin koiras on rakenteeltaan kapeampi, keskimäärin hieman pienempi ja väriltään kokonaan musta. Lajin tuntosarvet ovat hoikat. Jätkäjäärä käyttää isäntäpuunaan Suomessa etupäässä mäntyä ja kuusta sekä joskus myös haapaa. Isäntäpuuksi kelpaavat kaikenpaksuiset kuorettomat, kovapintaiset ja sisältä ruskolahot tiiviissä maakontaktissa olevat maapuut. Puuaineen kosteuden tulee olla riittävä että lahoaminen voi edetä. Jätkäjäärä on Suomessa vakiintunut ja yleinen laji esiintyen koko maassa. Suomessa se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi.Laji.fi: Jätkäjäärä (Oxymirus cursor) Lajia esiintyy pääasiassa Pohjoismaissa ja Keski-Euroopan vuoristoalueella sekä Länsi-Siperiassa.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Oxymirus cursor == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Jätkäjäärä (Oxymirus cursor) *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Oxymirus cursor *UniProt: Oxymirus cursor *Pherobase: Semiochemicals of Oxymirus cursor Luokka:Sarvijäärät
Euro Hockey Tour 2005–2006

Euro Hockey Tourin kausi 2005–2006 oli sarjan 10. kausi. Siinä pelasivat Suomen, Venäjän, Ruotsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet. == Kokonaispisteet == == Česká Pojišťovna Cup == == Karjala-turnaus == == Rosno Cup == == LG Hockey Games == == Loppuottelut== == Lähteet == * Tilastohistoria, Suomen Jääkiekkoliitto * Ruotsin jääkiekkoliiton tilastoarkisto ==Aiheesta muualla== 2005–2006 Luokka:Jääkiekkosarjojen kausi 2005–2006
Marko Hakanpää

Marko Hakanpää (s. 1970) on suomalainen kanttori ja urkuri. Hän valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta 1996 ja suoritti urkujensoiton A-tutkinnon 1998 opettajanaan Kari Jussila. Opintojaan hän on täydentänyt mestarikursseilla Suomessa ja ulkomailla. Marko Hakanpää on esiintynyt kotimaan lisäksi Skandinaviassa, Keski-Euroopassa ja Baltian maissa. Hakanpää on esiintynyt useilla äänilevyillä solistina ja säestäjänä ja nauhoittanut yli 850 urkuvideota Youtubeen. Hän on tehnyt videoituja sovituksia tunnetuista elokuvasävelmistä, kuten Tähtien sota, Kadonneen aarteen metsästäjät, Poliisiopisto ja Jurassic Park. Hakanpää perusti vuonna 2001 häämusiikkisivuston. Hän on tehnyt tunnetuksi vähän tunnettua urkumusiikkia ja kantaesittänyt kymmeniä uusia sävellyksiä. Hakanpää on säveltänyt toistakymmentä urkuteosta. Vuodesta 1998 Marko Hakanpää on toiminut Turun Mikaelinseurakunnan kanttorina, vuodesta 2010 johtavana kanttorina. Suomen Kanttori-urkuriliitto valitsi Hakanpään vuonna 2017 vuoden kanttoriksi. Samana vuonna hän sai director musices -arvonimen. Vuonna 2021 hän sai Suomen Valkoisen Ruusun ansioristin. Marko Hakanpää on Suomen ainoa kirkkomuusikko, jolla on myös veturinkuljettajan lupakirja. Hän on yksi Suomen harvoista höyryveturipätevistä veturinkuljettajista. == Diskografia == * Taas kaikki kauniit muistot (2017) * Organ Suite I - Organ Works of Grimoaldo Macchia (2017) * Ode to Joy - Oodi ilolle (2015) * Nyt kiittäkää! Now thank! (2014) * Kasvoni Kohti aurinkoa - With My Face to the Sun (2014) * The Joy of Christmas - Organ Works of Grimoaldo Macchia (2013) * Grimoaldo Macchia Organ Works (2013) * Iloinen Urkuri - The Happy Organist (2013) * Pilliparaati - Parade of the Pipes (2013) * Urkumusiikkia Englannista ja Amerikasta (2013) * Turun Mikaelinkirkon urut 10 vuotta (2012) * Kaunista, iloista ja juhlallista urkumusiikkia 2 (2011) * Kaunista, iloista ja juhlallista urkumusiikkia (2011) * Jouluista urkumusiikkia (2010) * Iloista ja juhlallista urkumusiikkia 2 (2010) * Iloista ja juhlallista urkumusiikkia (2010) * Kaunista urkumusiikkia (2010) * Joulu Mikaelissa (2009) * Kaikuja pillimetsästä (2008) * Häämusiikkia Turun Mikaelinkirkosta (2007) * Musiikkia Turun Mikaelinkirkosta syksyllä 2006 (2006) * Rukiinen virsi (2004) * Turun Mikaelinkirkon urut 2002 (2003) * Turun Mikaelinkirkon urut 1964-2001 (2001) == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Marko Hakanpään kotisivut: www.hakanpaa.net Luokka:Suomalaiset urkurit Luokka:Suomalaiset kirkkomuusikot Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Airveteran

Airveteran Oy on suomalainen vuonna 1985 perustettu osakeyhtiö, jonka toimialana on turvata ilmailuhistoriallisten lentokoneiden säilymistä Suomessa ostamalla ja hallitsemalla tällaisia lentokoneita sekä niihin liittyvää materiaalia. Koneet on tarkoitus pitää lentokunnossa. Yhtiön tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa. Yhtiö perustettiin siksi, että Suomen valtio ei suostunut myymään lentokoneita yhdistyksille. Yhtiön perustivat henkilöt, joilla oli kiinnostusta Ilmavoimien DC-3 -koneita kohtaan. Yhtiön ensimmäisen hallituksen muodostivat Juhani Hyrkkänen (pj.), Matti Karjalainen ja Carl-Henrik Kenneth Wrede af Elimä. Yhtiö osti tammikuussa 1985 Ilmavoimien kaksi viimeistä DC-3 -konetta, jotka olivat DO-8 (entinen OH-LCD) ja DO-11 (entinen OH-LCH). Koneiden myyntihinta oli yhteensä 400 000 markkaa. Yhtiön osakkeita oli 400 kappaletta ja niiden hinta oli 1 000 markkaa, jolloin pääomaa oli kauppahinnan verran. Kaupassa Airveteranille siirtyi myös huomattava määrä näiden koneiden varaosia. Koneet toimitettiin Airveteran Oy:lle tammikuussa 1986. Airveteranin varat eivät riittäneet operoimaan kahta konetta, joten DO-11 valittiin lentäväksi koneeksi, joka sai toukokuussa 1987 takaisin vanhan rekisterinsä OH-LCH. DO-8 jäi seisomaan varaosakoneeksi. Koneet saivat museoilma-aluksen statuksen. Karairin huolto suoritti lentävään koneeseen välirakennetarkastuksen (VRT-huolto), ja kone otettiin käyttöön kesäkuussa 1987. Ensimmäinen laskuvarjohyppylento suoritettiin samassa kuussa. Pian huomattiin, että osakkeenomistajien määrä ei riittänyt lentotoiminnan ylläpitämiseen. Silloin perustettiin DC-yhdistys. Yhdistyksen jäsenyys oikeuttaa lennoille osallistumisen. Airveteran Oy:n ja DC-yhdistyksen välille tehtiin vuokrasopimus koneesta, ja sopimus muutettiin käyttösopimukseksi vuonna 1996. DC-yhdistys sitoutui pitämään koneen käyttökunnossa. 1990-luvun alussa Airveteranin maksuvalmius oli heikko, ja se pyrki saamaan lisää ihmisiä mukaan toimintaan. OH-LCH huollettiin perusteellisesti ja uudistettiin kesän 1993 ja alkuvuoden 1994 aikana. Matkustamo uusittiin kokonaan. Jarrut, laskutelineet, potkurit ja korkeusperäsin huollettiin, ja kone maalattiin uudelleen. Kone maalattiin suurin piirtein samaan asuun, mikä sillä oli ollut Finnairilla viimeisinä vuosina. Finnair-tekstin sijaan koneen kyljessä tuli kuitenkin lukemaan “Finnish Airlines”. Kone jatkoi lentoja kesällä 1994. Vuonna 2008 Airveteran järjesti osakeannin mm. moottorin uusintaa varten, ja sen myötä DC-yhdistys tuli sen suurimmaksi osakkeenomistajaksi. Airveteran omistaa OH-LCD:n ja OH-LCH:n, ja DC-yhdistys vastaa lentotoiminnasta ja OH- LCH:n ylläpitämisestä. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomen ilmailu Luokka:Finnair
Nukkeruusu

Nukkeruusu (Rosa nitida) on Pohjois-Amerikassa luonnonvaraisena kasvava ruusulaji, jota on 1800-luvun alkupuolelta lähtien käytetty myös koristepensaana. Nukkeruusu on saanut tieteellisen nimensä kiiltävistä lehdistään. Nitidus tarkoittaa latinaksi loistavaa. Englannin kielessä nukkeruususta käytetään myös nimeä shining rose. == Ulkonäkö ja koko == Nukkeruusu kasvaa noin 60–90 cm korkeaksi pensaaksi. Se kasvattaa useita ohuita, punertavia versoja. Versoissa ja oksissa on runsaasti piikkejä. Lehdet ovat tummanvihreät, kiiltävät, sahalaitaiset, suippokärkiset. Nukkeruusu kukkii kesä–syyskuussa, Suomessa kesä–elokuussa. Kukissa on viisi vaaleanpunaista terälehteä. Heteet ovat kellanruskeat, emi vihertävä. Kukkien halkaisija on noin 5 cm. Kukat ovat pääasiassa yksittäin tai pieninä ryppäinä. Kukan tuoksu on mieto, miellyttävä, perustuoksuna ruusuntuoksu. Kiulukat ovat punaisia ja pyöreitä. Syksyllä lehdet värittyvät punertavan ruskeiksi. == Levinneisyys == Nukkeruusu kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan koillisosassa, Yhdysvaltain Connecticutista pohjoiseen Newfoundlandiin ja Quebeciin. Sen kasvuympäristönä ovat suot ja lampien reunat. Nukkeruusu on Yhdysvalloissa suojeltu. Connecticutissa sen uskotaan kadonneen. New Yorkin osavaltiossa se on uhanalainen. == Käyttö ruusujen jalostuksessa == Nukkeruusun ja hansaruusun risteytyksenä on kehitetty ruusulajike keijunruusu (Rosa ’Dart’s Defender’). == Käyttö koristepensaana == Nukkeruusua käytetään koristepensaana yksittäin, ryhmissä, matalana aidanteena tai rinneistutuksissa. Se viihtyy aurinkoisessa tai puolivarjoisessa paikassa, tuoreessa tai kosteassa maaperässä. Lajike menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I–V. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Nukkeruusun (Rosa nitida) levinneisyys Suomessa Luokka:Ruusulajit
Nikon D5600

Nikon D5600 on Nikonin 10. marraskuuta 2016 julkistama digitaalinen järjestelmäkamera. Siinä on 24 megapksellin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Kameralla voi kuvata jopa viisi kuvaa sekunnissa ja videoida FullHD-laatuista videota 60 kuvaa sekunnissa. Kamerassa on 3,2 tuuman kääntyvä kosketusnäyttö ja tuki Bluetoothille, NFC:lle ja Wi-Fi:lle. Kameran runko painaa akun kanssa 465 grammaa. Nikon D5600 on Nikon D5500:n seuraaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nikon D5600 Nikonin sivuilla D5600
Frankliniat

Frankliniat (Franklinia) on teekasvien (Theaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu vain yksi laji, franklinia (Franklinia alatamaha), joka tosin on kuollut luonnosta sukupuuttoon, ja kaikki sen yksilöt ovat istutusperäisiä. Frankliniat ovat läheistä sukua laakerikamelioille (Gordonia) ja kesäkamelioille (Stewartia). Franklinioiden suku on nimetty yhdysvaltalaisen Benjamin Franklinin mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Frankliniat (Franklinia) Luokka:Teekasvit
Franklinia

Franklinia (Franklinia alatamaha; engl. Franklin tree, "Franklinin puu") on teekasvien (Theaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Lajia ei nykyisin kasva enää missään luonnossa, mutta sitä kasvatetaan koristekasvina. Franklinia voi kasvaa joko yksirunkoiseksi puuksi tai monirunkoiseksi pensaaksi. Yksirunkoisena puuna franklinia voi kasvaa noin kuusi metriä korkeaksi tai korkeammaksikin, mutta yleensä se jää kuitenkin matalammaksi. Franklinian lehdet ovat puikeita, kiiltävän tummanvihreitä ja enintään noin 12 cm pitkiä. Syksyisin lehdet muuttuvat oransseiksi, punaisiksi tai purppuranvärisiksi. Franklinian kukat ovat valkoisia, ulkonäöltään kamelioiden kukkien kaltaisia ja enintään noin 7,5 cm leveitä. Kukkien keskustoissa on keltaisia heteitä. Franklinia kukkii heinä–elokuussa. Franklinia on löydetty vuonna 1765 Georgian siirtokunnan kaakkoisosista (nyk. Georgia, Yhdysvallat) Altamaha-joen penkereiltä, eikä sitä ole löydetty luonnosta mistään muualta maailmasta. Franklinian löysivät kasviston kartoitusmatkalla olleet John Bartram poikansa William Bartramin kanssa. Palatessaan matkalta vuonna 1771 William Bartram toi franklinian siemeniä Bartramien puutarhaan Philadelphiaan ja franklinia kasvoi onnistuneesti Bartramien puutarhassa. Franklinia hävisi luonnosta vuoteen 1803 mennessä ja kaikki maailmassa nykyisin kasvavat frankliniat ovat alkujaan William Bartramin keräämistä siemenistä. Franklinian luonnosta häviämisen syy ei ole täysin tiedossa ja siitä on esitetty erilaisia teorioita. Epäillään, että ylempänä Altamaha-joen varrella kasvaneilta puuvillaplantaaseilta olisi levinnyt alueelle uusi kasvitauti, jota frankliniat eivät kestäneet. Toisaalta franklinian on myös arveltu hävinneen ilmaston muuttumisen, ihmisten tekemien hakkuiden, paikallisen luonnonkatastrofin tai lajin geeniperimän liiallisen kaventumisen myötä. Kasvatettuna franklinia kasvaa parhaiten ravinteikkaassa sekä hieman kosteassa, mutta hyvin vettä läpäisevässä maaperässä. Lämpimässä ilmastossa franklinia sopii puolivarjoon, mutta hieman kylmemmässä ilmastossa täysin aurinkoiselle paikalle. Kasvavan puun siirtäminen kasvupaikalta toiselle on hankalaa herkän juuristonsa vuoksi. == Lähteet == * Missouri Botanical Garden: Franklinia alatamaha === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Franklinia (Franklinia alatamaha) * iNaturalist: Franklinia alatamaha * JSTOR Global Plants: Franklinia alatamaha * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Franklinia alatamaha * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Franklinia alatamaha * United States Department of Agriculture (USDA): Franklinia alatamaha * Flora of North America: Franklinia alatamaha Luokka:Teekasvit Luokka:Luonnosta hävinneet lajit
Eno (täsmennyssivu)

Eno voi viitata johonkin seuraavista: * eno, äidin veli * eno, iso joki * Eno, entinen kunta Pohjois-Karjalassa * ENO (Environment Online), verkkokoulu ; Henkilöitä: * Brian Eno (s. 1948), englantilainen muusikko * Roger Eno (s. 1959), englantilainen muusikko * Will Eno (s. 1965), yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija * Eno Raud (1928–1996), virolainen lastenkirjailija
Gunnar Wennerberg (täsmennyssivu)

Gunnar Wennerberg tarkoittaa muun muassa seuraavia ruotsalaisia henkilöitä: * Gunnar Wennerberg (1782–1860), pappi, itämaisten kielten dosentti * Gunnar Wennerberg (1817–1901), runoilija ja poliitikko, Gunnar Wennerberg vanhemman poika * Gunnar G:son Wennerberg (1863–1914), kuvaamataiteilija, runoilija Gunnar Wennerbergin poika
Douglas Emhoff

Douglas ”Doug” C. Emhoff (s. 13. lokakuuta 1964) on yhdysvaltalainen juristi ja Yhdysvaltain varapresidentin Kamala Harrisin puoliso. == Tausta ja yksityiselämä == Emhoff syntyi vuonna 1964 New Yorkissa, Brooklynin kaupunginosassa, ja hänellä on kaksi sisarusta. Perhe muutti New Jerseyn puolelle, ja Emhoff kasvoi Matawanissa. Myöhemmin perhe muutti uudelleen; tällä kertaa Los Angelesiin. Vuonna 1987 Emhoff valmistui kandidaatiksi Kalifornian osavaltionyliopistosta (Northridgen kampukselta) pääaineenaan viestintätieteet. Hän jatkoi opintojaan Etelä-Kalifornian yliopistossa, josta hän valmistui juristiksi vuonna 1990. Emhoff oli vuosina 1992–2008 naimisissa Kerstin Mackinin kanssa. Osasyynä erolle oli Emhoffin avioliiton ulkoinen suhde. Hänellä on tästä avioliitosta kaksi lasta. Vuonna 2013 Emhoffin ja Kalifornian silloisen oikeusministerin Kamala Harrisin yhteinen ystävä järjesti parille sokkotreffit. Emhoff ja Harris menivät naimisiin vuotta myöhemmin. Emhoffin kaksi aikuista kutsuvat Harrisia lempinimellä momala, joka on väännös jiddišinkielisestä mamaleh-sanasta. Uskonnolliselta vakaumukseltaan Emhoff on juutalainen ja ensimmäinen juutalainen presidentin tai varapresidentin puoliso. == Ura juristina == Yli 30-vuotisen juristinuransa aikana Emhoff keskittyi mm. mediaan, viihdeteollisuuteen ja tekijänoikeuksiin. Hän nousi lopulta Venable-nimisen asianajajatoimiston länsirannikon operaatioiden toimitusjohtajaksi. Vuonna 2017 Emhoff aloitti DLA Piper -asianajajatoimiston partnerina muuttaen Washingtoniin. Kun Joe Biden voitti vuoden 2020 presidentinvaalit ja Harris nousi varapresidentiksi, Emhoff jätti työnsä DLA Piperilla. Hän oli ollut lomalla jo siinä vaiheessa, kun Biden ja Harris alkoivat kampanjoimaan. == Varapresidentin puolisona == Uskonnollisen taustansa vuoksi Emhoff on varapresidentin puolisona pyrkinyt tekemään töitä antisemitismia vastaan. Lisäksi hän on toiminut Bidenin epävirallisena neuvonantajana antisemitismia koskien. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltain varapresidenttien puolisot Luokka:Amerikanjuutalaiset Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Henrik Wennä

Henrik Wennä (Wenne) eli Henricus Nicolai (k. 1513) oli suomalainen pappi ja Turun tuomiorovasti. Hän oli luultavasti se Henricus Nicolai, joka 1486 harjoitti opintoja Rostockissa ja sitten Pariisissa, jossa hän valmistui baccalareukseksi ja maisteriksi sekä kanonisen oikeuden lisensiaatiksi.Wennä (Wenne). 1. Henrik W., Tietosanakirja osa 10. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Wennä lähetettiin 1492 Liivinmaahan tekemään liittoa Venäjältä uhkaavaa vaaraa vastaan. Turun kanungin tittelillä 1496 hän oleskeli Hemming Gadhin kanssa Roomassa hoitamassa Ruotsin valtakunnan asioita ja meni takaukseen suuresta otetusta lainasta. Sen jälkeen hän palasi kotimaahan, ja hänet valittiin 1500 Turun tuomiorovastiksi. Svante Sture lähetti 1504 hänet Viipuriin Eerik Tuurenpoika Bjelken luo. Vuonna 1509 hän kävi Ruotsin lähettiläänä Kööpenhaminassa neuvottelemassa Hannu-kuninkaan kanssa. Wennä sai siten merkittäviä valtiollisia tehtäviä, mutta elämänsä viimeisinä vuosina hänet mainitaan asiakirjoissa enää harvoin. Siitä ja hänen syrjäyttämisestään piispanvaaleissa 1506 ja 1510 on päätelty, että sairaus jo heikensi häntä. Svante Niilonpoika palkitsi hänen palveluksensa läänittämällä hänelle tiluksia Suomessa. == Lähteet == Luokka:Keskiaikaisen Turun hiippakunnan tuomiorovastit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1513 kuolleet
Korumarjat

Korumarjat (Symplocos) on Symplocaceae-heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin noin 200 lajia, mutta mahdollisesti jopa noin 750 lajia. == Lajeja == * Symplocos coriacea * Symplocos glauca * Symplocos hartwegii * Symplocos lanceolata * Symplocos martinicensis * Symplocos nitens * Symplocos paniculata – safiirikorumarja * Symplocos pendula * Symplocos phaeoclados * Symplocos racemosa * Symplocos reflexa * Symplocos revoluta * Symplocos rhamnifolia * Symplocos sawafutagi – indigokorumarja * Symplocos theiformis * Symplocos tinctoria == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Korumarjat (Symplocos) * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Symplocos * ITIS: Symplocos * United States Department of Agriculture (USDA): Symplocos * UniProt: Taxonomy – Symplocos * Flora of China: Symplocos Luokka:Ericales
Kuivametsä

Kuivametsä on kasvillisuustyyppi. Kun trooppinen sademetsä vaihtuu savanniksi, se muuttuu ensin kuivametsäksi, eli kuivametsä on siis välivaihe trooppisen sademetsän savannoitumisessa. Kuivametsässä puut pudottavat lehtensä talveksi ja puiden kuoret ovat paksumpia kuin sademetsässä. == Lähteet == * Otava Manner GE2 Kpl 10 == Aiheesta muualla == * WWF: Tropical and subtropical dry broadleaf forests Luokka:Kasvillisuusvyöhykkeet
Salomo Ojala

Salomo Ojala (s. 17. huhtikuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Ekenäs IF:ää. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Ojala nousi miesten peleihin TKT:n riveissä, jossa hän pelasi kauteen 2014 asti myös junioripelejä. Kaudella 2015 hän siirtyi Kakkosessa pelanneen Ilves-Kissojen riveihin ja edelleen kaksi seuraavaa kautta 2016 ja 2017 Kakkosessa pelanneen toisen tamperelaiseseuran Tampereen Pallo-Veikkojen riveissä. Salomo Ojala siirtyi keväällä 2018 Tampereelta Valkeakoskelle Ykkösessä pelanneen FC Hakan riveihin. Kausi 2019 oli menestys Ojalalle. Haka nousi pitkän tauon jälkeen Veikkausliigaan, Ojala oli Ykkösen maalikuningas 23 maalillaan ja hänet valittiin kaudella 2019 sekä heinäkuun että koko Ykkösen parhaaksi pelaajaksi. Ensimmäinen Veikkausliigakausi 2020 meni myös hyvin. Ojala oli kuudella maalillaan joukkueensa paras maalintekijä. Kausi olikin Ojalan paras hänen Hakan Veikkausliigakausistaan.Salomo Ojala Soccerway- sivustolla Viiden Haka-kauden jälkeen Ojala siirtyi Ykkösessä pelanneen Ekenäs IF:n riveihin ollen nostamassa seuraa Veikkausliigaan. Hän oli mukana myös EIF:n veikkausligaseurassa kaudella 2024. Kauden 2024 loppuun mennessä Salomo Ojala on pelannut neljä kautta Veikkausliigaa kahdessa seurassa eli Hakassa ja EIF:ssä kaikkiaan 77 Veikkausliigaottelua ja tehnyt niissä 15 maalia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Novobiosiini

Novobiosiini (C31H36N2O11) on aminokumariinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty lääketieteessä antibioottina, mutta sen käytöstä on suurimmaksi osaksi luovuttu haittavaikutusten vuoksi. ==Ominaisuudet ja käyttö== Novobiosiinia tuottaa aktinobakteereihin kuuluva Streptomyces niveus ja se eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1955. Yhdisteen rakenne koostuu kumariinirenkaasta, johon on liittynyt novobioosisokeri ja tyydyttymätön 4-hydroksibentsoehappojohdannainen. Novobiosiini liukenee emäksisiin vesiliuoksiin ja orgaanisista liuottimista etanoliin, asetoniin ja estereihin. Aine on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky etanoliliuoksessa on -63. Novobiosiinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää bakteerien proteiinisynteesiä sitoutumalla DNA-gyraasientsyymiin. Lääkeaine tehoaa erityisesti grampositiivisiin bakteereihin (myös MRSA:han) ja eräisiin gramnegatiivisiin bakteereihin. Novobiosiinia on käytetty muun muassa stafylokokki-infektioiden hoidossa. Novobiosiini tehostaa eräiden syöpälääkkeiden vaikutusta. Novobiosiinia käytetään yhdessä triklosaanin ja kefsulodiinin kanssa eräiden bakteerien kasvatukseen käytettävien agaralustojen valmistamiseen. Näitä alustoja käytetään erityisesti Yersinia-suvun bakteerien tunnistamiseen näytteistä. ==Haittavaikutukset== Novobiosiini voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan huonovointisuutta, vatsakipuja, ripulia ja allergisia oireita kuten nokkosihottumaa. Vakavimmat haittavaikutukset ovat myrkyllisyys maksalle ja luuytimelle, mikä aiheuttaa muutoksia verisolujen määrässä. Novobiosiini on vedetty pois markkinoilta muun muassa Yhdysvalloissa. ==Lähteet== Luokka:Antibiootit
Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut 1984

Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut 1984 Isäntämaa Ajankohta 20. tammikuuta – 22. tammikuuta 1984 Mitalistit - Kulta - Hopea - Pronssi Makoto Nakamura Keiji Sanpei Akiyoshi Matsui Osallistujia 192 ottelijaaWorld Open Tournament kyokushinresults.com Viitattu 10.11.2020 3\. Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut (3rd World Open Tournament) käytiin 20.–22. tammikuuta 1984 Tokiossa. Turnauksen voitti japanilainen Makoto Nakamura, joka saavutti uransa toisen ja toisen peräkkäisen maailmanmestaruuden. ==Turnaus== Kilpailu kesti kolme päivää, joka käytiin pudotuspelimuodossa. 32 parasta ottelijaa selvisivät viimeiselle päivälle, joista ratkottiin maailmanmestari. Viimeiselle päivälle selvinneet olivat voittaneet siihen mennessä kolme tai neljä ottelua.3rd World Open Tournament kyokushinresults.com ===Lohko A=== {{Turnauspuu16 pronssiotteluton | 22.1 - Tokio | Akira Masuda | | Michel Wedel | | 22.1 - Tokio | Yasusto Onishi | | Douglas Elliott | | 22.1 - Tokio | Glenn Sharpe | | Andy Hug | | 22.1 - Tokio | Alberto Vibel | | Akiyoshi Matsui | | 22.1 - Tokio | Nick Da Costa | | Kazuhiko Ogasawara | | 22.1 - Tokio | Kenny Uttenyenbordt | | Harutomo Takeyama | | 22.1 - Tokio | James Kitamura | | S. Ghavami | | 22.1 - Tokio | Heinz Muntwyler | | Keiji Sanpei | | 22.1 - Tokio | Aika Masuda | | Yasusto Onishi | | 22.1 - Tokio | Andy Hug | | Akiyoshi Matsui | | 22.1 - Tokio | Nick Da Costa | | Kenny Uttenyenbordt | | 22.1 - Tokio | James Kitamura | | Keiji Sanpei | | 22.1 - Tokio | Yasusto Onishi | | Akiyoshi Matsui | | 22.1 - Tokio | Nick Da Costa | | Keiji Sanpei | | 22.1 - Tokio | Akiyoshi Matsui | | Keiji Sanpei | }} ===Lohko B=== {{Turnauspuu16 pronssiotteluton | 22.1 - Tokio | Makoto Nakamura | | Michael Thompson | | 22.1 - Tokio | Siamak Shirzad | | Michael Söderkvist | | 22.1 - Tokio | Dave Greaves | | Fleming Jensen | | 22.1 - Tokio | Gary Klugiewicz | | Tatsuo Miyoshi | | 22.1 - Tokio | Keizo Tahara | | Willie Williams | | 22.1 - Tokio | Alphis Sabela | | Peter Collas | | 22.1 - Tokio | Ademir Da Costa | | Salmon Yann | | 22.1 - Tokio | Mike Bracale | | Toshio Mizoguchi | | 22.1 - Tokio | Makoto Nakamura | | Michael Söderkvist | | 22.1 - Tokio | Dave Greaves | | Gary Klugiewicz | | 22.1 - Tokio | Keizo Tahara | | Peter Collas | | 22.1 - Tokio | Ademir Da Costa | | Toshio Mizoguchi | | 22.1 - Tokio | Makoto Nakamura | | Dave Greaves | | 22.1 - Tokio | Keizo Tahara | | Ademir Da Costa | | 22.1 - Tokio | Makoto Nakamura | | Ademir Da Costa | }} ===Loppuottelu=== Kultaa Hopeaa Makoto Nakamura Keiji Sanpei ==Parhaat sijoitukset== Sijoitus Ottelija 1 Makoto Nakamura 2 Keiji Sanpei 3 Akiyoshi Matsui 4 Ademir Da Costa 5 Yasuto Onishi 6 Nick Da Costa 7 Keizo Tahara 8 Dave Greaves World Open Tournaments Kyokushinkai kyokushincanada.com Viitattu 10.11.2020 ==Lähteet== Luokka:Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1984 urheilu Luokka:Tokion urheilu
Månsson

Månsson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Aki Månsson (s. 1976), suomalainen kuvataiteilija, kuvittaja ja sarjakuvapiirtäjä * Björn Månsson (s. 1952), suomalainen toimittaja ja poliitikko * Claes Månsson (s. 1950), ruotsalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja ja ohjaaja * Gertrud Månsson (1866–1934), ruotsalainen poliitikko * Gustaf Månsson (1885–1976), ruotsalainen kilpapurjehtija * Mathias Månsson (s. 1981), ruotsalainen jääkiekkoilija * Peder Månsson (1464–1534), ruotsalainen piispa * Tina Månsson (s. 1968), ruotsalainen jääkiekkoilija
Kuukirjoahven

Kuukirjoahven (Aequidens potaroensis) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji. Se voi kasvaa korkeintaan kymmenen senttimetrin mittaiseksi. Kuukirjoahventa tavataan endeemisenä eli kotoperäisenä Essequibo-joen valuma-alueelta Guyanasta. == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Tina Månsson

Johanna Maria Christina ”Tina” Månsson (s. 22. huhtikuuta 1968 Mariefred, Strängnäs, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelasi urallaan puolustajana. Månsson pelasi Ruotsin naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa, jolloin Ruotsi sijoittui viidenneksi. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Kanadassa 1990, Suomessa 1992, Yhdysvalloissa 1994, Kanadassa 1997 ja Suomessa 1999. EM- kilpailuissa Månsson edusti Ruotsia Tšekkoslovakiassa 1991, Tanskassa 1993, Latviassa 1995 ja Venäjällä 1996. Seuratasolla hän edusti urallaan FOC Farstaa. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Zacharias Werner

Friedrich Ludwig Zacharias Werner (18. marraskuuta 1768 Königsberg – 17. tammikuuta 1823 Wien, Itävalta) oli saksalainen näytelmäkirjailija. Hän oli äitinsä vaikutuksesta kiihkeän uskonnollinen. Hän oli vuodesta 1793 kamarisihteeri kotiseudulla ja 1795 Varsovassa. Hän solmi kuuden vuoden aikana kolme avioliittoa, jotka purkautuivat. Vuosina 1805–1807 hän oli yksityissihteerinä Berliinissä ja oli silloin yhteydessä uusromantiikan edustajiin. Sieltä hän lähti matkoille ja oleskeli sinä aikana madame de Staëlin luona Coppet'ssa. Hän kääntyi 1811 Roomassa katoliseksi ja suoritti 1814 papintutkinnon Aschaffenburgissa. Hän toimi saarnaajana ja herätti muun muassa Wienin kongressissa huomiota saarnojensa mystiikan ja kyynisen nokkeluuden sekoituksella.Werner, Friedrich Ludwig Zacharias Nordisk familjebok 31. 1921 Wernerin ensimmäinen näytelmä Die Söhne des Thals (1803–1804) oli menestysnäytelmä, jossa vapaamuurariseura tuhosi temppeliherrajärjestön. Sitten seurasi näytelmä Martin Luther, oder die Weihe der Kraft (1805, painettu 1807). Der Kreuz an der Ostsee (1806) kertoo pakana- ajan preussilaisten kääntymistä kristinuskoon. Kääntymisensä jälkeen hän julkaisi näytelmän Die Weihe der Unkraft (1814). Näytelmässä Der vierundzwanzigste Februar (1810, painettu 1815) on realistisia henkilökuvia. Näytelmästä sai alkunsa uusromanttinen kohtalotragedia. Werneriä pidettiin jonkin aikaa näytelmäkirjailijana Friedrich Schillerin perillisenä, ja muun muassa Goethe yritti kouluttaa heikkoa ja nautinnonhaluista miestä, mutta Werner ei koskaan kehittynyt eteenpäin ensimmäisistä näytelmistään, joissa teatraalinen paatos loi näyttämöllistä tehoa. Wernerin Ausgewählte schriften ilmestyivät 1840–1841, valikoiman kirjeitä julkaisi Oswald Floeck (1918). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1768 syntyneet Luokka:Vuonna 1823 kuolleet
The Devil All the Time

The Devil All the Time on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen jännityselokuva, jonka on ohjannut Antonio Campos sekä tähdittänyt Tom Holland, Harry Melling, Bill Skarsgård, Riley Keough, Jason Clarke, Sebastian Stan, Haley Bennett, Eliza Scanlen, Mia Wasikowska ja Robert Pattinson. Se perustuu Donald Ray Pollockin samannimiseen romaaniin. The Devil All the Time esitettiin valikoiduissa teattereissa 11. syyskuuta 2020 sekä se julkaistiin Netflixissä 16. syyskuuta 2020. Se sai ristiriitaisen vastaanoton kriitikoilta, mutta Hollandin ja Pattinsonin roolisuoritukset saivat ylistystä. == Näyttelijät == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2020 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset psykologiset jännityselokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Netflix-alkuperäiselokuvat Luokka:1950-luvulle sijoittuvat elokuvat
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1952

Vuoden 1952 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin kolmimaaotteluna Tanskan kanssa Kööpenhaminassa 7. syyskuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 42 Ruotsi 54 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi, T=Tanska) Laji 1. 2. 3. 4. 5. 6. 100 m N. Sjöström (R) 12,3 A-L. Augustsson (R) 12,3 U. Pokki (S) 12,4 J. Stormose (T) 12,6 A. Johnsen (T) 12,9 S. Sipilä (S) 12,9 200 m A-L. Augustsson (R) 25,6 G. Magnusson (R) 26,1 J. Stormose (T) 26,4 A. Autio (S) 26,6 P. Länsivuori (S) 26,6 B. Nielsen (T) 26,7 80 m aidat Aino Autio (S) 11,8 S. Pöntinen (S) 11,8 A. Anderson (R) 11,9 E. Andersen (T) 11,9 E. Hedberg (R) 11,9 B. Jörgensen (T) 12,5 4 x 100 m viesti Ruotsi 48,6 Suomi 50,3 Tanska 50,6 Korkeus G. Larking (R) 153 S. Pöntinen (S) 153 S. Ericsson (R) 150 A. Jörgensen (T) 150 P. Rode (T) 145 H. Hakola (S) 140 Pituus M. Österdahl (S) 579 G. Magnusson (R) 561 A. Reiko (S) 534 K. Martensson (R) 534 E. Andersen (T) 512 I. Jensen (T) 505 Kuula A. Östergaard (T) 13,12 E. Olsson (R) 12,74 M. Saari (S) 12,36 B. Kihlström (R) 12,19 H. Kautto (S) 11,48 S. Mölgaard (T) 11,05 Kiekko K. Koivuniemi (S) 41,07 B. Schönborg (R) 39,76 B. Östenberg (R) 39,46 M. Saari (S) 39,11 A. Östergaard (T) 38,50 S. Mölgaard (T) 33,46 Keihäs I. Almkvist (R) 43,56 L. Kelsby (T) 42,81 M. Rekola (S) 41,78 M-B. Nilsson (R) 39,45 E. Torikka (S) 38,38 S. Mölgaard (T) 38,71 ==Lisätietoa== * taulukon yksiköt: s (juoksut), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * kolmimaaottelun loppupisteet: Ruotsi 81, Suomi 64, Tanska 40 * maaottelun loppupisteet (pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3): Suomi-Ruotsi 42-54, Suomi-Tanska 56-40, Ruotsi-Tanska 64-32 * 100 m:n juoksussa Pokki juoksi uuden Suomen ennätyksen * 80 m:n aitajuoksussa sivuttiin Suomen ennätystä * Korkeushypyssä Pöntinen hyppäsi uuden Suomen ennätyksen * Pituushypyssä Österdahl ja Magnusson hyppäsivät uudet Suomen ja Ruotsin ennätykset * Kuulantyönnössä Tanskan Östergaard työnsi uuden Pohjoismaiden ennätyksen * Kiekonheitossa Koivuniemi ja Östergaard heittivät uudet Suomen ja Tanskan ennätykset * Keihäänheitossa Almkvist heitti uuden Ruotsin ennätyksen * Urheilullisesti kisajärjestelyt olivat hyvät, mutta yllättäen kilpailijoille ei ollut järjestetty ruokailua. Lisäksi Suomen joukkue oli majoitettu Kööpenhaminan ulkopuolelle Tanskan urheiluliiton harjoitusalueelle alkeellisiin majoitustiloihin. ==Lähteet== * Helsingin Sanomat 8.9. v. 1952 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1952 yleisurheilu Luokka:Kööpenhaminan urheilutapahtumat
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1953

Vuoden 1953 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Jyväskylässä 30. elokuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 48 Ruotsi 58 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m B. Mårtensson (R) 12,3 N. Sjöström (R) 12,7 U. Pokki (S) 12,8 R. Sarahete (S) 13,3 200 m G. Magnusson (R) 26,2 N. Sjöström (R) 26,3 U. Pokki (S) 26,3 M. Kivimäki (S) 27,0 800 m E. Minkkinen (S) 2.17,9 I. Nyqvist (S) 2.18,7 J. Carlsson (R) 2.28,4 G. Severinsson (R) 2.33,2 80 m aidat S. Pöntinen (S) 12,2 M. Hjertberg (R) 12,3 S. Cronholm (R) 12,4 Aune Autio (S) 12,4 4 x 100 m viesti Ruotsi (Sjöström, Hjertberg, Magnusson, Mårtensson) 48,6 Suomi (Hirvijärvi, Österdahl, Sarahete, Pokki) 51,1 Korkeus G. Larking (R) 154 I-B. Gyborn (R) 151 S. Pöntinen (S) 148 S. Heikkilä (S) 140 Pituus M. Österdahl (S) 564 K. Mårtensson (R) 563 G. Magnusson (R) 546 V. Rainsalo (S) 521 Kuula M. Saari (S) 12,89 E. Olsson (R) 12,61 B. Kihlström (R) 12,41 I. Talvitie (S) 11,67 Kiekko B. Schönberg (R) 40,00 B. Österberg (R) 39,89 K. Koivuniemi (S) 39,42 M. Saari (S) 35,99 Keihäs T. Sarkkinen (S) 42,97 E. Torikka (S) 41,16 I. Almkvist (R) 40,81 B. Österberg (R) 40,54 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * maaottelun pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3 * 200 m:n juoksussa Pokki juoksi uuden Suomen ennätyksen * Pituushypyssä Mårtensson hyppäsi uuden Ruotsin ennätyksen * Maksanutta yleisöä oli 2732 ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 31.8. v. 1953 Luokka:Suomi–Ruotsi- maaottelu Luokka:Vuoden 1953 yleisurheilu Luokka:Jyväskylän urheilutapahtumat
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1954

Vuoden 1954 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Eskilstunassa 12. syyskuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 42 Ruotsi 64 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m B. Mårtensson (R) 12,4 G. Svensson (R) 12,7 U. Pokki (S) 12,7 S. Jaakkola (S) 12,9 200 m U-B. Olofsson (R) 25,7 U. Pokki (S) 25,9 G. Magnusson (R) 25,9 A. Lehmijoki (S) 27,0 800 m I. Nyqvist (S) 2.19,0 E. Minkkinen (S) 2.19,7 U. Seger (R) 2.23,5 J. Karlsson (R) 2.25,4 80 m aidat S. Pöntinen (S) 11,9 S. Cronholm (R) 12,0 M. Hjertberg (R) 12,3 S. Keskinen (S) 12,5 4 x 100 m viesti Ruotsi (Magnusson, K.Mårtensson, Svensson, B.Mårtensson) 49,0 Suomi (Pokki, Jaakkola, Keskinen, Österdahl) 49,9 Korkeus G. Larking (R) 156 I-B. Gyborn (R) 153 S. Heikkilä (S) 145 S. Pöntinen (S) 145 Pituus K. Mårtensson (R) 582 M. Österdahl (S) 575 G. Magnusson (R) 561 V. Rainsalo (S) 511 Kuula E. Olsson (R) 12,57 B. Kihlström (R) 12,47 H. Pietilä (S) 12,07 M. Saari (S) 11,84 Kiekko K. Koivuniemi (S) 42,95 B. Schönberg (R) 41,12 I. Olander (R) 39,44 M. Saari (S) 37,51 Keihäs I. Almkvist (R) 44,99 M. Nilsson (R) 43,38 E. Torikka (S) 43,00 K. Koivuniemi (S) 41,34 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * maaottelun pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3 * 200 m:n juoksussa Pokki juoksi uuden Suomen ennätyksen * Pituushypyssä Mårtensson hyppäsi uuden Ruotsin ennätyksen * Kiekonheitossa Koivuniemi heitti uuden Suomen ennätyksen * Maksanutta yleisöä oli noin 2000 ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 13.9. v. 1954 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1954 yleisurheilu Luokka:Ruotsin urheilutapahtumat Luokka:Eskilstunan kunta