EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kunnanhallituksen puheenjohtaja

Kunnanhallituksen puheenjohtaja, itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa kaupunginhallituksen puheenjohtaja, on kunnanvaltuuston hallituksen puheenjohtaja. (Tehtävä on siis eri asia kuin kunnanvaltuuston puheenjohtaja.) Se on kuntalakiin perustuva tehtävä, johon valitaan pääsääntöisesti kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Hän on luottamushenkilö, mutta voi toimia joko pelkästään luottamustoimena tai osapäiväisenä tai kokopäiväisenä. Kuntien organisaatiot sekä toimintakulttuurit ja käytännöt vaihtelevat suurestikin, joten puheenjohtajan tehtävistä määräävät pääsääntöisesti kunnat omissa hallintosäännöissään, mutta kuntalaissa on selkeä pykälä (40§) kunnanhallituksen puheenjohtajan tehtävistä. Kunnanhallituksen puheenjohtaja johtaa poliittista yhteistyötä ja puhetta kunnanhallituksen kokouksissa ja päivittäistä poliittista toimintaa kunnassa sekä tehtäviä, joita kunnanhallituksen toteuttaminen edellyttää. Mikäli kokouksessa annetut äänet menevät tasan, ratkaisee puheenjohtajan ääni. Lisäksi puheenjohtajalla on yksin otto-oikeus kunnan asioihin. Hän voi myös olla ottamatta asioita kokouksessa käsittelyyn. Hallituksen puheenjohtajalla on erityinen rooli ja merkitys kunnanjohtajan (kaupunginjohtajan) yhteistyökumppanina. Parhaimmillaan kunnanhallituksen puheenjohtaja ja kunnanjohtaja toimivat kumppanuudessa, jolloin he luovat edellytyksiä toistensa työlle. Tärkeintä on, että he arvostavat toisten osaamista, tukevat toisiaan, luottavat toisiinsa ja välittävät toisilleen avoimesti tietoa. Uuden sääntelyn tarkoituksena on kunnanhallituksen puheenjohtajan roolin selkeyttäminen ja toiminta- edellytysten parantaminen. Sääntely korostaa osaltaan poliittista johtamista sellaisessa kunnassa, jossa toimii kunnanjohtaja. Erityisenä haasteena kunnan johtamisessa on työnjako ja vastuu kunnanjohtajan ja kunnanhallituksen puheenjohtajan välillä. Kunnanhallituksen puheenjohtajan tehtävän sääntelyllä pyritään selkeyttämään puheenjohtajan ja kunnanhallituksen välistä työnjakoa. Pykälä on luonteeltaan informatiivinen ja toteava. == Historiaa == Ennen uutta kuntalakia 1976, kunnanhallituksen puheenjohtajana toimi aina kaupunginjohtaja. Uudessa laissa se kiellettiin ja tehtävään istutettiin luottamushenkilö. == Erottaminen == Kunnanhallituksen puheenjohtajan poliittinen johtajuus korostuu myös erottamismahdollisuudella. Valtuusto voi erottaa kunnanhallituksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kesken toimikauden, jos se on menettänyt luottamuksensa kyseiseen henkilöön (Kuntalaki 34 §). Tämä on kuntalaissa uusi säännös. ==Katso myös== *Kunnanvaltuuston puheenjohtaja *Kunnallinen protokolla Luokka:Hallinnon ammatit Luokka:Suomen kunnallishallinto
Konrehtori

Konrehtori (lat. con = kera, rector = johtaja), aikaisemmin, muun muassa 1843 ja 1856 vuoden kymnaasi- ja koulujärjestyksissä käytetty nimitys ylemmän alkeiskoulun toiselle, rehtorin jälkeiselle opettajalle. Hänen palkkansa oli pienempi kuin rehtorin, mutta korkeampi kuin kollegan.Tietosanakirja osa 4, palsta 1285, Projekt Runeberg ==Lähteet== Luokka:Rehtorit
Kunnanvaltuuston puheenjohtaja

Kunnanvaltuuston puheenjohtaja, itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, on valtuuston keskuudestaan itselleen valitsema luottamushenkilö pääsääntöisesti koko valtuustokaudeksi. Hän johtaa puhetta valtuuston kokouksissa ja kutsuu koolle valtuuston kokoukset. Vaikka kunnanhallituksen puheenjohtajalla on enemmän ns. poliittista valtaa kunnassa tehtävien muodossa, toimii valtuuston puheenjohtaja korkeimpana poliittisena luottamushenkilönä kunnassa. Tehtävään sisältyy myös paljon edustuksellisia tehtäviä. Kunnanvaltuuston puheenjohtajaa ei voi erottaa. == Katso myös == *Kunnallinen protokolla Luokka:Hallinnon ammatit Luokka:Suomen kunnallishallinto
Kollega

Kollega (lat. collē'ga) tarkoittaa virkakumppania, mutta on aiemmin ollut myös yleisesti käytetty eräiden oppikoulunopettajien nimityksenä lehtorin arvoa alempana virkanimikkeenä. Se säilytettiin vielä vuoden 1872 koulujärjestyksessä (§ 8. 51, 68). Kolleganvirkoja oli lyseoissa, tyttökouluissa, valtion viisiluokkaisissa yhteiskouluissa sekä muutamissa seminaareissa harjoitusaineissa.Tietosanakirja osa 4, palsta 1197, Projekt Runeberg Myöhemmin nimityksen korvasi nuorempi lehtoriPieni tietosanakirja osa 2, palsta 619, Projekt Runeberg. ==Lähteet== Luokka:Opetus
Ojavalo

Ojavalo on auton keulaan kiinnitetty lisävalo, jonka tarkoitus on valaista tien oikeata reunaa auton lähellä. Muiden lisävalojen tavoin ojavalot olivat Suomessa suosittuja erityisesti 1960-luvulla. Ojavalon linssi ja muu rakenne on suunniteltu niin, että valaisimen keskeltä lähtee kapea pistemäinen valokeila.von Bell, Clas: Päivän kuva: Valokummajainen kiellettiin Uusi Suomi. 8.5.2016. Ajoneuvohallintokeskuksen mukaan yhtä hyväksyttyä mallia olevaa ojavaloa saa yhä käyttää ennen 1. tammikuuta 1971 käyttöönotetussa autossa. Se on sijoitettava auton keskilinjalle tai sen vasemmalle puolelle, vähintään 300 millimetrin korkeudelle muttei lähivaloja korkeammalle, ja suunnattava oikealle ja alas ettei se häikäise vastaantulijoita. Ojavalon teho saa olla enintään 40 wattia ja siinä tulee olla hajasäteilyn estävä kenno tai vastaava laite.Valomääräyksiä, Määräys/Ohje nro 79/208/2004, AKE 14.1.2004. == Lähteet == Luokka:Auton sähköjärjestelmät
Hans Aufrichtig

Hans Sigmund Aufrichtig (5. syyskuuta 1869 Praha, Böömin kuningaskunta – 26. toukokuuta 1951 Helsinki) oli böömiläissyntyinen kapellimestari, kuoronjohtaja ja säveltäjä, joka vaikutti sittemmin Suomessa.Kuka kukin oli, Wikisource Aufrichtigin vanhemmat olivat taidemaalari Ferdinand Aufrichtig ja Luise Hviždalek. Hän avioitui vuonna 1894 Augusta Eriksonin kanssa (k. 1943). Aufrichtig opiskeli musiikkia Prahassa 1885-1890 ja Berliinissä Hugo Leichtentrittin johdolla 1912. Tultuaan Suomeen 1890-luvullaHans Aufrichtig, Svenska litteratursällskapet i Finland (Artikkelissa lisätietoa hänen kansanlaulujen keruutyöstään.)hän työskenteli 1901-1915 Vaasassa laulunopettajana. Hän oli Vaasan orkesterin kapellimestari 1911-1915, Suomalaisen oopperan harjoitus- ja kuoronjohtaja 1918-1942 ja toimi oopperassa kapellimestarina 1920–1930.Suomen Kansallisooppera Aufrichtigin tuotantoon kuuluu piano-, viulu- ja sellosävellyksiä, ja hän sävelsi musiikin satunäytelmään Rosenröd. Hän keräsi Pohjanmaalta kansanlauluja muistiin ja teki kansanlaulusovituksia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Elämäkerta sukusivustolla Luokka:Suomalaiset kapellimestarit Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1951 kuolleet
FK Makedonija Gjorče Petrov

Fudbalski klub Makedonija Gjorče Petrov () on pohjoismakedonialainen jalkapalloseura Skopjen kaupungista, Gjorče Petrovin kunnasta. Gjorče Petrov pelaa Pohjois-Makedonian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Vtora Ligassa. Seura on voittanut Pohjois-Makedonian mestaruuden kaudella 2008–2009. Makedonian Cupin se on voittanut 2005–2006, 2021-2022 ja 2022-2023. Makedonija GP on selviytynyt useana vuonna UEFAn järjestämiin Euroopan sisäisiin kilpailuihin. Ensimmäisen kerran se esiintyi turnauksissa vuonna 1998 UEFA Intertoto Cupissa, jolloin se putosi toisella kierroksella. Viimeisin kerta Euroopan sisäisissä turnauksissa on ollut kaudella 2009–2010, kun seura pääsi Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. Tällöin valkovenäläinen FK BATE oli parempi maalein 4–0. ==Lähteet== m Luokka:Skopjen urheilu m
Ranskan Helsingin-suurlähetystö

Ranskan Helsingin-suurlähetystö sijaitsee Kaivopuistossa osoitteessa Itäinen Puistotie 13. Se sijaitsee suoraan vastapäätä Yhdysvaltain Helsingin- suurlähetystöä ja aivan Ison-Britannian Helsingin-suurlähetystön vieressä. Nykyinen suurlähettiläs on Agnès Cukierman, joka on toiminut tehtävässään vuodesta 2020. Korttelissa nro 203 ei ole muita rakennuksia kuin Ranskan ja Britannian suurlähetystöt. Nykyisen Ranskan suurlähetystön paikalle valmistui vuonna 1917 arkkitehti Jarl Eklundin suunnittelema Lydeckenin huvila, joka vaurioitui pahoin talvi- ja jatkosodan pommituksissa.Antti Manninen: Puretut talot: 100 tarinaa Helsingistä, s. 124. Helsingin Sanomat 2004. Ranskan valtio osti rakennuksen vuonna 1946 ja purki sen. Nykyinen lähetystörakennus valmistui sen paikalle tammikuussa 1951.Anja Kervanto Nevanlinna: Voimat jotka rakensivat Helsinkiä 1945–2010. Helsingin historia vuodesta 1945, osa 4, s. 54–55. Otava, Helsinki 2012. U-kirjaimen muotoisen kaksikerroksisen tiilitalon suunnittelivat yhdessä ranskalainen arkkitehti Félix Brunau ja Suomen rakennushallituksen pääjohtaja Erkki Huttunen. Modernista arkkitehtuurista huolimatta rakennuksen pohjakaava vastaa perinteisiä ranskalaisia hôtel- kaupunkitaloja: kolme siipeä on ryhmitelty avoimen sisäpihan eli cour d’honneurin ympärille. Kadun puolella on porttirakennus ja itse päärakennus on pihan perällä. Suurlähettilään virka-asunnon sisustuksen suunnitteli tunnettu sisustussuunnittelija Jean Royère.Suurlähettilään virka-asunto 1950-luvulla Ranskan Helsingin-suurlähetystö. Viitattu 8.5.2016. Sekä Ranskan että Britannian suurlähetystöt sijaitsevat alueella, joka kuului aikoinaan ruhtinatar Zenaida Jusupoffin 1840-luvulla rakentaman huvilan pihapiiriin. Seurasaaren ulkomuseoon vuonna 1916 siirretty niin sanottu Jusupoffin talli sijaitsi nykyisen Ranskan suurlähetystön kohdalla.Liisa Tiilikka: Seurasaaren Jusupoffin tallin palautussuunnitelma museon näyttelytilaksi, s. 2–8 opinnäytetyö, Metropolia Ammattikorkeakoulu 2014. Viitattu 8.5.2016. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Lähetystön kotisivu *Luettelo aiemmista suurlähettiläistä vuodesta 1945 alkaen Luokka:Suurlähetystöt Helsingissä Luokka:Kaivopuisto
Työmiehen Illanvietto

Työmiehen Illanvietto oli Helsingissä vuosina 1902–1906 ilmestynyt sosialidemokraattinen aikakauslehti. Työmiehen kustannusyhtiön julkaisema Työväen Illanvietto oli sisällöltään kevyt viikkolehti, joka viihdyttäjän roolinsa ohella pyrki edistämään työväenaatetta. Sen toimittajat Veikko Palomaa ja A. B. Sarlin työskentelivät samaan aikaan Työmiehen toimituksessa. Lehden avustajina toimi myös useita työväenliikkeeseen kuulumattomia henkilöitä, kuten Maila Talvio, J. J. Mikkola, Arvid Järnefelt ja Pekka Ervast. Työmiehen Illanvieton levikki oli parhaimmillaan yli 2 600 kappaletta vuonna 1902 mutta kääntyi sen jälkeen laskuun ja oli vuonna 1904 enää runsas tuhat. Kannattamaton lehti korvattiin Sosialistisella Aikakauslehdellä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Työmiehen Illanvietto digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Helsingin media Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet Luokka:SDP:n lehdet
Yhdistyneen kuningaskunnan Helsingin-suurlähetystö

thumb|upright|Suurlähetystörakennuksen pääty. Yhdistyneen kuningaskunnan Helsingin-suurlähetystö (suurlähetystö itse ilmoittaa suomenkieliseksi nimekseen Britannian suurlähetystöSirkka Paikkala: Saarivaltakunnan nimi Kielikello 3/1996. Viitattu 8.5.2016.) sijaitsee Kaivopuistossa osoitteessa Itäinen Puistotie 17. Modernin suurlähetystörakennuksen vieressä on vanhassa jugend-huvilassa toimiva suurlähettilään virka-asunto. Nykyinen suurlähettiläs on Laura Davies, joka aloitti tehtävissään marraskuussa 2024. Edeltäjä Theresa Bubbear toimi tehtävässä vuosina 2021–2024 ja hänen edeltäjänsä Tom Dodd vuosina 2018–2021. ==Lähetystörakennusten historia== Korttelissa nro 203 ei ole muita rakennuksia kuin Britannian ja Ranskan suurlähetystöt. Alueella sijaitsi aikanaan ruhtinatar Zenaida Jusupoffin 1840-luvulla rakentama huvila Rauhaniemi, joka purettiin 1910-luvulla. Sen tontti lohkottiin kolmeen osaan, joista jokaiseen valmistui jugend-tyylinen huvila. Arkkitehti Jarl Eklund suunnitteli vuonna 1917 valmistuneet kaksi pohjoisempaa huvilaa, joista pohjoisin purettiin 1940-luvun lopussa Ranskan lähetystön tieltä. Jusupoffin huvilan paikalle rakennettu toinen Eklundin suunnittelema talo (Itäinen Puistotie 15) on säilynyt ja toimii nykyään Britannian suurlähettilään virka- asuntona.Antti Manninen: Puretut talot: 100 tarinaa Helsingistä, s. 124, 126. Helsingin Sanomat 2004.Kirsti Toppari: Päivänkakkara ja Lumme, s. 338–339 teoksessa Puhvelista Punatulkkuun: Helsingin vanhoja kortteleita (Kaija Ollila & Kirsti Toppari). Sanoma, Helsinki 1977. Rakennus on ollut tässä käytössä vuodesta 1926.Leena Nurmi: Pieni pala Britanniaa Kodin Pellervo 1/2009. Viitattu 8.5.2016. Kuningatar Elisabet II majoittui residenssiin vieraillessaan Suomessa vuonna 1976.OpenHouseHelsinki 12.9.2014 Viitattu 8.5.2016. Eteläisin alueen kolmesta vanhasta jugend-huvilasta oli vuonna 1913 valmistunut Lars Sonckin suunnittelema Villa Baumgartner, jonka Britannian lähetystö osti ja purki vuonna 1972, vaikka se oli luokitettu Suomessa merkittäväksi rakennustaiteelliseksi muistomerkiksi. Purkaminen herätti paljon kielteistä huomioita. Uuden suurlähetystörakennuksen suunnittelu viivästyi. Arkkitehti Stephen Quinlanin suunnittelema rakennus valmistui lopulta vuonna 1990. Rakennuksen ulkoseinät on verhoiltu harmaalla Kurun graniitilla. Rakennusta hallitsee kaareva arkadimainen lasikatto. Rakennuksen vihki käyttöön Britannian pääministeri Margaret Thatcher vieraillessaan Suomessa vuonna 1990. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Lähetystön kotisivu Luokka:Suurlähetystöt Helsingissä Luokka:Kaivopuisto Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopolitiikka
Myrskylän Myrsky

Myrskylän Myrsky r.y. on 19. maaliskuuta 1922 perustettu urheiluseura Itä- Uudenmaan Myrskylässä. Alun perin yleisurheilutoimintaa Myrskylässä harjoitti Myrskylän Suomalainen nuorisoseura, mutta Myrskylän Myrskyn perustamisen jälkeen urheilutoiminta kiinnittyi siihen. Myrskylän Myrsky ylläpitää Kiparkatti-nimistä tanssipaikkaa, jonka maastoissa on suunnistusrasteja ja valaistu pururata, joka toimiin hiihtolatuna talvella. Myrskylän Myrsky järjestää vuosittain myös Lassen hölkän, joka on saanut nimensä Myrskylän Myrskyn jäsenestä, nelinkertaisesta olympiavoittajasta, Lasse Virénistä. Yhdistyksellä on kaksi jaostoa: yleisurheilujaosto ja suunnistusjaosto. http://www.myrskylanmyrsky.fi/yhteystiedot Myrskylän Myrskyn miesten jalkapallojoukkue pelasi 2018 kauden Suomen Palloliiton Uudenmaan piirin kolmannen divisioonan neljännessä lohkossa. == Myrskylän Myrskyn urheilijoita == * Mikko Ala-Leppilampi, suomalainen estejuoksija * Seppo Tuominen, suomalainen kestävyysjuoksija * Lasse Virén, suomalainen kestävyysjuoksija ==Lähteet== * http://www.myrskylanmyrsky.fi/historia ===Viitteet=== *
Suomen somalit (kirja)

Suomen somalit on Yusuf M. Mubarakin, Eva Nilssonin & Niklas Saxénin vuonna 2015 ilmestynyt kirja Suomen somaleista. Teos ilmestyi Innon kustantamana. == Lähteet == Luokka:Kirjat kansoista Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 2015 kirjat
Tafelmusik

Tafelmusik tarkoittaa seuraavia: * Pöytämusiikki (lat. Mensa sonora; saks. Die klingende Taffel), Heinrich Ignaz Franz Biberin sonaattikokoelma * Pöytämusiikki (ransk. Musique de table; saks. Tafel-Music, Tafelmusik), Georg Philipp Telemannin soitinmusiikkikokoelma * Tafelmusik Baroque Orchestra, kanadalainen barokkiyhtye * Tafelmusik Chamber Choir, kanadalainen kamarikuoro
Pöytämusiikki

Pöytämusiikki voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * pöytämusiikki (engl. table music; saks. Tafelmusik), varsinkin barokkiaikana suosittu musiikinlaji, juhlamusiikkia * Pöytämusiikki (lat. Mensa sonora; saks. Die klingende Taffel), Heinrich Ignaz Franz Biberin säveltämä sonaattikokoelma * Pöytämusiikki (ransk. Musique de table; saks. Tafel-Music, Tafelmusik), Georg Philipp Telemannin säveltämä soitinmusiikkikokoelma.
Luettelo televisiosarjan Varjoankka jaksoista

Tämä on luettelo televisiosarjan Varjoankka jaksoista. == Jaksoluettelo: == === 1. tuotantokausi === # Suomenkielinen nimi Englanninkielinen nimi 1\. Ankka vankka vaarojen, osa 1 Darkly Dawns the Duck, part 1 2\. Ankka vankka vaarojen, osa 2 Darkly Dawns the Duck, part 2 3\. ? Beauty and the Beet 4\. ? Getting Antsy 5\. ? Night of the Living Squd 6\. ? Apes of Wrath 7\. ? Dirty Money 8\. ? Duck Blind 9\. Kaikkien supersarjojen äiti Comic Book Capers 10\. ? Water Way to Go 11\. ? Paraducks 12\. ? Easy Come, Easy Grows 13\. ? A Revolution in Home Appliances 14\. ? Trading Faces 15\. ? Hush, Hush Sweet Charlatan 16\. ? Can't Bayou Love 17\. ? Bearskin Thug 18\. ? You Sweat Your Life 19\. ? Days of Blunder 20\. Oikeusankat yhtykää, osa 1 Just Us Justice Ducks, part 1 21\. Oikeusankat yhtykää, osa 2 Just Us Justice Ducks, part 2 22\. ? Double Darkwings 23\. ? Aduckyphobia 24\. ? When Aliens Collide 25\. ? Jurassic Jumble 26\. ? Cleanliness is Next to Badliness 27\. Avaruus sankari Smarter Than a Speeding Bullet 28\. ? All's Fahrenheit in Love and War 29\. ? Whiffle While You Work 30\. ? Ghoul of My Dreams 31\. ? Adopt-a-Con 32\. ? Toys Czar Us 33\. ? The Secret Origins of Darkwing Duck 34\. ? Up, Up, and Awry 35\. ? Life, the Negaverse, and Everyting 36\. ? Dry Hard 37\. ? Heavy Mental 38\. ? Disguise the Limit 39\. ? Planet of the Capes 40\. ? Darkwing Doubloon 41\. ? It's a Wonderful Leaf 42\. ? Twitching Channels 43\. Pakoon Dances with Bigfoot 44\. ? Twin Beaks 45\. ? The Incredible Bulk 46\. ? My Valentine Ghoul 47\. ? Dead Duck 48\. ? A Duck by Any Other Name 49\. ? Let's Get Respectable 50\. ? In Like Blunt 51\. ? Quack of Ages 52\. ? Time and Punishment 53\. ? Stressed to Kill 54\. ? The Darkwing Squad 55\. ? Inside Binkie's Brain 56\. ? The Haunting of Mr. Banana Brain 57\. ? Slime OK, You're OK 58\. ? Whirled History 59\. ? U.F. Foe 60\. ? A Star is Scorned 61\. ? The Quiverwing Quack 62\. ? Jail Bird 63\. ? Dirtysomething 64\. ? Kung Fooled 65\. ? Bad Luck Duck === 2. tuotantokausi === # Suomenkielinen nimi Englanninkielinen nimi 66\. ? That Sinking Feeling 67\. Filmihullu Film Flam 68\. Nega-ankka Negaduck 69\. ? Fungus Armongus 70\. ? Slaves to Fashion 71\. ? Something Fishy 72\. Titaanien Taisto Tiff of the Titans 73\. ? Calm a Chameleon 74\. ? Battle of the Brainteasers 75\. ? Bad Tidings 76\. ? Going Nowhere Fast 77\. Taiteiden Limbo A Brush with Oblivion 78\. ? The Merchant of Menace === 3. Tuotantokausi === # Suomenkielinen nimi Englanninkielinen nimi 79\. ? Monsters R Us 80\. ? Inherit the Wimp 81\. ? Revenge of the Brainteasers, Too 82\. ? Star Crossed Circuits 83\. ? The Steerminator 84\. ? The Frequeancy Fiends 85\. ? Paint Misbehavin' 86\. ? Hot Spells 87\. ? Fraudcast News 88\. ? Clash Reunion 89\. ? Mutantcy on the Bouncy 90\. ? Malice's Restaurant 91\. ? Extinct Possibility Varjoankka
Hämeen ratsurykmentti

Hämeen ratsurykmentti oli alun perin Suomen sisällissodassa Viipurin valtaukseen osallistunut Karjalan ratsujääkärirykmentti, jonka sijoituspaikkoina olivat olleet Kuopio ja Lappeenranta ennen kuin se vakiintui Hämeenlinnaan. Hämeenlinnassa sen komentajana toimi everstiluutnantti Veli Gunnar Bogislaus von Hohenthal, joka oli palvellut Venäjän keisarikunnan armeijassa. Hämeen ratsurykmentin perinnepäivä oli 1. syyskuuta 1917 tapahtuneesta jääkäripataljoona 27:n Liepājassa tapahtuneen Melderreiter- kurssin perustaminen. Vasta myöhemmin suomalaisen ratsuväen perinnepäiväksi vakiintui 7. syyskuuta. Vuonna 1921 HRR siirrettiin Lappeenrantaan ja toimii nykyisin nimellä Rakuunaeskadroona. Talvisodassa Hämeen ratsurykmentti kuului sodan alussa Karjalankannaksen suojajoukkotaisteluissa II armeijakunnan Uudenkirkon ryhmään. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Finna.fi: Hämeen ratsurykmentti - Hämeen ratsujääkäripataljoona 1917-1967 Luokka:Hämeenlinnan historia Luokka:Suomen puolustusvoimien rykmentit
Saimi Vuolle

Saimi Matilda Vuolle (o.s. Lehtinen, 13. toukokuuta 1889 Hattula – 27. huhtikuuta 1966 Viitattu 8.5.2016.) oli suomalainen puvustaja ja näyttelijä. Hän työskenteli Tampereen Työväen Teatterin puvustonhoitajana vuosina 1919–1965, esiintyen myös näyttelijänä. Lisäksi Vuolle teki pieniä rooleja useissa suomalaisissa elokuvissa. Hänen puolisonsa oli näyttelijä Jalmari Kustaa Vuolle. Viitattu 8.5.2016. == Filmografia == *Ja alla oli tulinen järvi (1937) *Paimen, piika ja emäntä (1938) *Yrjänän emännän synti (1943) *Pikku- Matti maailmalla (1947) *Isäpappa ja keltanokka (1950) *Pitkäjärveläiset (1951) *Opri (1954) *Poika eli kesäänsä (1955) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Teatteripukusuunnittelijat Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Kello käy

Kello käy on rockyhtye St. Petersaaren kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 8. maaliskuuta 2013 levymerkillä Rocket Records.iTunes Se on yhtyeen ensimmäinen sitten vuoden 1982 albumin Tämänkin laulun jälkeen. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Kari Ilmonen – laulu, huuliharppu * Heimo Riihimäki – laulu, mandoliini, huilut, tinapilli * Timo Hautamäki – laulu, sähkökitara * Markus Fagerudd – kosketinsoittimet * Hannu Pirttimaa – basso * Ari-Matti Lepistö – basso * Jan Stenhäll – rummut, perkussiot * Simo Pirttimaa – akustinen kitara * Thomas Haldin – kosketinsoittimet, perkussiot, akustinen kitara == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Albumi Fono.fi:in tietokannassa Luokka:Vuoden 2013 albumit Luokka:St. Petersaaren albumit Luokka:Rocket Recordsin albumit
Think–Tank–Funk

Think–Tank–Funk on säveltäjä, sovittaja ja pianisti Esa Helasvuon vuonna 1973 ilmestynyt esikoisalbumi. Albumi julkaistiin uudelleen CD-formaatissa vuonna 2011 sekä vinyylinä vuonna 2016. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt Esa Helasvuo, ellei toisin mainita. === A-puoli === # # # === B-puoli === # * # # # # == Kokoonpano == * Esa Helasvuo – piano * Teppo Hauta-aho – basso * Veli-Pekka Bister – kornetti * Edward Vesala – rummut * Hasse Walli – kitara * Ylermi Poijärvi – alttoviulu * Yrjö Lasonpalo – viulu * Pekka Helasvuo – viulu * Pirjo Helasvuo – laulu == Aiheesta muualla == * Albumi Fono.fi:in tietokannassa * discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1973 esikoisalbumit Luokka:Esa Helasvuon albumit
Paul Linder

Karl Magnus Paul Linder (4. joulukuuta 1873 Helsinki – 25. syyskuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen keisarillisen Venäjän armeijassa palvellut eversti. Linderin vanhemmat olivat ministerivaltiosihteeri, ylihovijahtimestari Constantin Linder ja Elisabet Amélie Hélène de Fontenilliat. Hän pääsi ylioppilaaksi 1892 (Nya svenska läroverket i Helsingfors) ja opiskeli jonkin aikaa oikeustiedettä Helsingin yliopistossa. Linder liittyi 1892 vapaaehtoisena aliupseerina Henkikaartin 3. suomalaiseen tarkka- ampujapataljoonaan. Hän kävi vuosina 1894–1896 Nikolajevskin ratsuväkikoulun ja oli koulusta päästyään kornettina Aleksandra Feodorovnan ulaanirykmentissä. Linder ylennettiin luutnantiksi vuonna 1900 ja esikuntaratsumestariksi 1904. Hän otti osaa Venäjän–Japanin sotaan 1904–1905 Siperian kasakkadivisioonaan sijoitetun kaartinratsuväestä muodostetun konekiväärieskadroonan päällikkönä. Ensimmäisen maailmansodan aikana Linder oli itärintaman eteläosassa Kubanin kasakkarykmentin komentajana Karpaattien rintamalla. Hänet ylennettiin everstiluutnantiksi 1915 ja vähän myöhemmin everstiksi ja Kubanin kasakkajoukkojen 2. linjarykmentin komentajaksi.Dödsfall, Hufvudstadsbladet, 28.09.1940, nro 263 (2. painos), s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Linder palasi Suomeen 1917 ja oli aluksi maanviljelijänä kunnes hän muutti Helsinkiin. 1930-luvulla hän julkaisi lehdissä metsästys- ja sotamuistojaan artikkeleina. Hän asui myös muun muassa Rio de Janeirossa ja Tallinnassa. Linder julkaisi muistelmansa nimellä Keisarillisen kaartin upseerina (Otava 1938). Ilmari Turjan mukaan Linder toimi 1930-luvulla Suomen Kuvalehden avustajana.Ilmari Turja : Arkistot auki. Kirjayhtymä 1986, s. 249–250 Linder oli naimisissa 1902–1914 Nina Chanchieffin kanssa ja avioeron jälkeen hän meni uudelleen naimisiin 1918 Zeneide Madeleine Theres Ossovskan kanssa. Seurapiirinainen Kitty Linder oli Paul Linderin sisko ja kamariherra Hjalmar Linder oli heidän velipuolensa. == Teoksia == * Keisarillisen kaartin upseerina. Otava 1938 * novellit Karhunkaadannassa Venäjällä ja Muistoja eräästä ”parforce”-susimetsästyksestä Keski-Venäjällä ilmestyneet kokoelmassa Raja-Karjalan riistapoluilta. Otava 2002 Kirjasampo.fi : Paul Linder == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luettelo Paul Linder kirjoittamista lehtiartikkeleista Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Agricolankatu

Agricolankatu () on asuin- ja liikekatu Helsingissä Kallion kaupunginosassa. Katu nimettiin vuonna 1901 uskonpuhdistaja Mikael Agricolan mukaan. ==Profiili ja arkkitehtuuri== Agricolankadun linja on lähes suora ja sen pituus on runsas kolmanneskilometri. Katu on itä–länsisuuntainen. Sen poikkikadut idästä alkaen ovat *Pengerkatu *Porthaninkatu / Torkkelinkatu *Fleminginkatu *Viides linja / Kaarlenkatu *Itäinen papinkatu Itäisimmässä osassaan Agricolankatu on pengerretty kahdelle eri korkeustasolle. Porthaninkadun ja Viidennen linjan välissä Agricolankatu rajoittuu eteläosaltaan kahteen pieneen puistoon: Matti Heleniuksen puistoon ja Karhupuistoon. Lännessä Agricolankadun linja jatkuu lyhyen matkaa Itäisenä papinkatuna, joka päättyy Neljänteen linjaan. Matti Heleniuksen puiston kohdalla Agricolankatu on päällystetty nupukivin, muutoin katu on sekä jalkakäytäviensä että autokaistojensa osalta asfalttipäällysteinen. Agricolankadun rakennuskanta on suurelta osin 1910–1930-luvuilta. Vanhin talo on Ihantola muhkeine torneineen Agricolankadun, Viidennen linjan ja Itäisen papinkadun kulmassa. Ihantolan piirsi O. E. Koskinen ja se valmistui 1907. Kaupunkikuvallisesti Ihantola kuuluu Viidennen linjan kulttuurihistoriallisesti arvokkaaseen talorivistöön.Nenonen & Toppari, 1983, s. 166 ja 167 Agricolankatu 9, 11 ja 13 kadun pohjoislaidalla valmistuivat 1910-luvun alussa.Nenonen & Toppari, 1983, s. 234 Nenonen & Toppari, 1983, s. 238 1900-luvun alussa niiden tienoilla oli maalaistalo, josta Neljännen linjan asukkaat ostivat tinkimaitoa. Karhupuiston kohdalla sijaitsi niin ikään maalaistupa. Agricolankadun itäpäässä on 1930-luvun nousukauden aikana rakennettuja ilmeeltään pelkistettyjä asuinkerrostaloja. Porthaninkadun ja Agricolankadun kulmassa sijaitseva Lauri Tolosen piirtämä kerrostalo oli Helsingin ensimmäinen kokonaan sähköistetty vuokratalo.Nenonen & Toppari, 1983, s. 224Nenonen & Toppari, 1983, s. 222 Agricolankadun ja Torkkelinkadun kulmassa sijaitseva suurikokoinen koulurakennus on Yrjö Sadeniemen käsialaa ja se valmistui 1929.Nenonen & Toppari, 1983, s. 230–231 Kadun länsipäässä sijaitseva Helsingin keskuspelastusasema rakennettiin kolmessa vaiheessa: ensimmäinen vaihe on vuodelta 1914, muutos- ja lisärakennus valmistui 1933 ja uusin osa vuonna 1978. Kortteli oli määrätty Kallion paloaseman paikaksi jo 1903, mutta tuolloin sitä ympäröiviä katuja ei vielä ollut rakennettu.Nenonen & Toppari, 1983, s. 202 ja 205 Lännen suunnassa Agricolankadun arkkitehtonista ilmettä hallitsee Kallion kirkko 65-metrisine torneineen. Agricolankatuun temaattisesti liittyvä Agricolankuja sijaitsee Torkkelinkadun ja Fleminginkadun välissä Agricolankadun pohjoispuolella. ==Lähteet== *Nenonen, Katri, Toppari, Kirsi: Herrasväen ja työläisten kaupunki - Helsingin vanhoja kortteleita 2, Sanoma 1983, ISBN 951-9135-03-0 *Auvinen, Jari: Puutalojen Kallio, Kustantaja Laaksonen, 2010, ISBN 978-952-5805-27-7 *Auvinen, Jari: Kallion kaduilla puutalojen aikaan, Kustantaja Laaksonen, 2012, ISBN 978-952-5805-47-5 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Helsingin kadut Luokka:Kallio Luokka:Mikael Agricola
Goran Vlaović

Goran Vlaović (s. 7. elokuuta 1972 Nova Gradiška, Kroatian ST, Jugoslavian SLT) on kroatialainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.Goran Vlaović National Football Teams -sivustolla Vlaović edusti urallaan kroatialaisia Osijekia ja Dinamo Zagrebia, italialaista Padovaa, espanjalaista Valenciaa ja kreikkalaista Panathinaikosia. Hän voitti seurajoukkuetasolla Dinamo Zagrebissa Kroatian-mestaruuden kaudella 1992–1993 ja Kroatian cupin seuraavalla kaudella, Valenciassa Copa del Reyn kaudella 1998–1999 ja Panathinaikosissa sekä Kreikan Superliigan että Kreikan cupin kaudella 2003–2004. Kroatian maajoukkueessa Vlaović pelasi 53 maaottelua ja teki 15 maalia vuosina 1992–2002. Hän saavutti pronssia MM-kilpailuissa 1998 ja oli mukana myös EM-kilpailuissa 1996 ja MM-kilpailuissa 2002. MM-tasolla Vlaović pelasi vuoden 1998 turnauksessa seitsemän ottelua ja teki yhden maalin, mutta vuoden 2002 turnauksessa hän ei pelannut otteluakaanGoran Vlaović FIFA:n sivustolla . == Lähteet == Luokka:Kroatialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jacques Charpentier

Jacques Charpentier [šarpãtje] (18. lokakuuta 1933 Pariisi – 15. kesäkuuta 2017 Lézignan-Corbières) oli ranskalainen säveltäjä, urkuri ja kulttuurivaikuttaja. Monissa Charpentier’n sävellyksissä oli intialaisia vaikutteita. Hän sävelsi paljon ondes Martenot -instrumentille.Slonimsky, Nicolas ym.: Charpentier, Jacques , Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, The Gale Group, Inc. 2001. Vaatii HighBeam-tilauksen. Viitattu 8.5.2016. Charpentier opiskeli pianonsoittoa Maria Cerati-Boutillierin ja Jeanine Rueffin johdolla ja tutki vuosina 1953–1954 intialaista musiikkia Kalkutassa. Palattuaan Pariisiin hän opiskeli säveltämistä Tony Aubinin ja Olivier Messiaenin johdolla. Vuonna 1954 Jacques Charpentier nimitettiin Saint-Benoît-d’Issyn kirkon urkuriksi. Vuonna 1966 hän sai paikan musiikkialan ylitarkastajana Ranskan kulttuuriministeriössä, ja vuonna 1974 hän aloitti Saint-Nicolas du Chardonnet -kirkon urkurina Pariisissa. Vuosina 1979–1981 hän johti kulttuuriministeriön musiikin, lyriikan ja tanssin osastoa. ==Teoksia== Lähde: ===Näyttämöteoksia=== *La Femme et son ombre, baletti (1967) *Béatrice de Planisoles, ooppera (1971) ===Orkesteriteoksia=== *Viulukonsertto (1953) *Sinfonia nro 1 Symphonie breve jousille (1958) *Sinfonia nro 2 Sinfonia sacra jousille (1965) *Sinfonia nro 3 Shiva Nataraja (1969) *Sinfonia nro 4 Brasil, Villa-Lobosin muistolle (1973) *Sinfonia nro 5 Et l’imaginaire se mit à danser (1977) *Sinfonia nro 6 orkesterille ja uruille (1979) *Sinfonia nro 7 Acropolis (1985) *Konsertto Ondes Martenot’lle (1959) *Alla francese Ondes Martenot’lle, jousille ja lyömäsoittimille (1959–1960) *Konsertto Octuple 8 puhallinsoittajalle ja jousille (1963) *Prélude pour la Genèse jousille (1967) *Récitatif viululle ja orkesterille (1968) *10 konserttoa eri kokoonpanoille 1969–1983 ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Ranskalaiset urkurit Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
NK Široki Brijeg

thumb|right|230px|Kuva NK Široki Brijegin ottelusta vuodelta 2009. Nogometni klub Široki Brijeg on bosniahertsegovinalainen jalkapalloseura Široki Brijegin kaupungista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Bosnia ja Hertsegovinan Valioliigassa. Seura on voittanut kahdesti Bosnia ja Hertsegovinan mestaruuden. Tämä on tapahtunut kausina 2003–2004 ja 2005–2006. Bosnia ja Hertsegovinan Cupin Široki Brijeg on voittanut vuosina 2007 ja 2013. Seura on pelannut useana kertana UEFAn alaisissa Euroopan sisäisissä turnauksissa. Ensimmäisen kerran se oli mukana Eurooppa-liigan edeltäjässä UEFA Cupissa kaudella 2002–2003. Mestarien liigassa se on pelannut kahdella kaudella. 2004–2005 Široki Brijeg hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella azerbaidžanilaiselle Neftçi Bakulle vierasmaalisäännön perusteella. Kaudella 2006–2007 seura voitti ensimmäisellä kierroksella valkovenäläisen Shakhtyor Soligorskin 2–0, mutta seuraavalla kierroksella skotlantilainen Hearts oli parempi yhteismaalein 3–0. Eurooppa-liigassa tai UEFA Cupissa seura ei ole koskaan edennyt lohkovaiheeseen. ==Lähteet== Luokka:Bosniahertsegovinalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1948 perustetut urheiluseurat Luokka:Bosnia- Hertsegovinan federaatio
Duartin linna

Duartin linna on Mullin saarella Skotlannin länsirannikolla sijaitseva linna, joka on Macleanin klaanin omistuksessa. Paikalle rakennettiin kivimuuri 1200-luvulla ja uusi omistaja rakensi sydänlinnan alkuperäisen muurin ulkopuolelle, josta tuli sisämuuri. Pohjoispuolelta linnaa suojasivat jyrkät kalliot. Murray Guthrie myi hyvin huonossa kunnossa olleen linnan Sir Fitzroy Macleanille vuonna 1911. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Linnan sivusto Luokka:Argyll ja Buten linnat
Huuhtanen

Huuhtanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Jorma Huuhtanen (s. 1945), lääkäri ja poliitikko * Niko Huuhtanen (s. 2003), jääkiekkoilija * Peke Huuhtanen (s. 1981), jalkapalloilija * Ville Huuhtanen, pesäpalloilija * Väinö Huuhtanen (1896–1951), Maalaisliiton kansanedustaja.
Pohjois-Makedonian käsipallomaajoukkue

Pohjois-Makedonian käsipallomaajoukkue edustaa Pohjois-Makedoniaa miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Sitä hallinnoi Pohjois-Makedonian käsipalloliitto. Joukkue aloitti toimintansa vuonna 1993 Pohjois-Makedonian, tuolloisen Makedonian tasavallan, itsenäistyttyä Jugoslaviasta. Pohjois- Makedonia on selviytynyt arvokisoihin 16 kertaa vuoden 2024 EM-kilpailut mukaan lukien. Sen paras sijoitus on viides sija EM-kilpailuissa 2012. == Arvokisasijoitukset == === Kesäolympialaiset === * 1996–2016 – ei selviytynyt kisoihin === MM-kilpailut === * 1993–1997 – ei selviytynyt kisoihin * 1999 – 18. * 2001–2007 – ei selviytynyt kisoihin * 2009 – 11. * 2011 – ei selviytynyt kisoihin * 2013 – 14. * 2015 – yhdeksäs * 2017 – 15. * 2019 – 15. * 2021 – 23. * 2023 – 27. === EM-kilpailut === * 1994–1996 – ei selviytynyt kisoihin * 1998 – 12. * 2000–2010 – ei selviytynyt kisoihin * 2012 – viides * 2014 – kymmenes * 2016 – 11. * 2018 – 11. * 2020 – 15. * 2022 – 22. * 2024 – 17. == Lähteet == Luokka:Käsipallomaajoukkueet Luokka:Pohjois-Makedonian käsipallo
Frans Mikael Gripenberg

Frans Mikael (Michael) Gripenberg (6. marraskuuta 1882 Helsinki – 7. huhtikuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen everstiluutnantti ja Suomen Punaisen Ristin pitkäaikainen pääsihteeri.Geni.com : Frans Michael Gripenberg Gripenbergin vanhemmat olivat todellinen valtioneuvos, vankeinhoitohallituksen ylijohtaja Claes Alexis Konstantin Gripenberg (1852–1927) ja Helena Rosina von Born (1854–1882). Hän oli naimisissa marsalkka Mannerheimin sisarpuolen Olga Sofia Marguérite (Kissie) Mannerheimin (1884–1958) kanssa. Paul Gustafssonin kirjan Suurta unta (Kirjayhtymä 1992) mukaan Gripenbergin ylennys majuriksi vuonna 1918 oli liikaa jääkäreille ja saksalaisille ja tämä johti Mannerheimin eroon ylipäällikön tehtävistä. Jääkärit olivat olleet tyytymättömiä Mannerheimin nimityspolitiikkaan koska heidän mielestään siviilejä ja ruotsalaisia nimitettiin korkeisiin virkoihin ja autonomian aikaisessa Suomen sotaväessä palvelleita upseereita ylennettiin aiheetta. Valkoisten päämajassa palvellut Mannerheimin lanko Gripenberg ei ollut osallistunut varsinaisiin sotatoimiin.”Tapaus Gripenberg” – suomalaisen diplomatian ja päällekarkauksien historiaa, Agricolan uutis- ja keskustelufoorumit 4.10.2012 Gripenberg toimi vuodesta 1922 Suomen Punaisen Ristin pääsihteerinä. Hänet ylennettiin reservissä everstiluutnantiksi tammikuussa 1941. Gripenberg oli myös appensa Carl Robert Mannerheimin perustamassa toimistotarvikkeiden maahantuontia harjoittaneessa Oy Systema Ab:ssä johtotehtävissä. Gripenbergin velipuoli oli suurlähettiläs Georg Achates Gripenberg. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Frankofiili

Frankofiili on henkilö, jonka kiinnostuksen kohde on ranskan kieli, Ranskan historia, Ranskan kulttuuri, ranskalaiset, ranskalainen keittiö tai kirjallisuus. Frankofiilin vastakohta on frankofobi eli henkilö, joka inhoaa tai vieroksuu kaikkea ranskalaista. BBC World Servicen vuoden 2005 kyselyn mukaan 48 % suomalaisista pitävät Ranskan vaikutetta positiivisena kun taas 26 % pitää sitä negatiivisena. ==Lähteet== Luokka:Ranskalainen kulttuuri
FK Sloboda Tuzla

Fudbalski Klub Sloboda Tuzla on bosniahertsegovinalainen jalkapalloseura Tuzlan kaupungista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Bosnia ja Hertsegovinan Valioliigassa. Seura ei ole voittanut maansa mestaruutta. Se on kuitenkin pelannut UEFAn alaisissa Euroopan sisäisissä turnauksissa. Eurooppa- liigan edeltäjässä UEFA Cupissa seura esiintyi kaudella 1977–1978, jolloin jäi ensimmäiselle karsintakierrokselle. Intertoto Cupissa se on pelannut kahdesti: 2003 ja 2004, jolloin se on jäänyt kummallakin kerralla toiselle karsintakierrokselle. ==Lähteet== Luokka:Bosniahertsegovinalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1919 perustetut urheiluseurat Luokka:Bosnia- Hertsegovinan federaatio
Lars Rådeström

Lars Gunnar Robert Rådeström (7. kesäkuuta 1944) on uransa lopettanut ruotsalainen koelentäjä. Hän on tullut lähinnä tunnetuksi Saabin koelentäjänä, joka koki kaksi lento-onnettomuutta JAS 39 Gripen -monitoimihävittäjällä. Hän itse selviytyi näistä suhteellisen vammoitta, mutta kummatkin näistä koekoneista tuhoutuivat maahansyöksyissä.http://www.netti.fi/halle/planes/swe/gripen.htm Viitattu 8.5.2016. ==Lähteet== Luokka: Vuonna 1944 syntyneet Luokka: Ruotsalaiset lentäjät Luokka: Koelentäjät Luokka:Elävät henkilöt
NK Vitez

Nogometni klub Vitez on bosniahertsegovinalainen jalkapalloseura Vitezin kaupungista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Bosnia ja Hertsegovinan Valioliigassa. ==Lähteet== Luokka:Bosniahertsegovinalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1947 perustetut urheiluseurat Luokka:Bosnia- Hertsegovinan federaatio
Sara Martins

Sara Martins (s. 19. elokuuta 1977 Faro) on portugalilainen näyttelijä. Hän esiintyi rikos­draamassa Murha paratiisissa rikos­yli­konstaapeli Camille Bordeyn osassa. Hän on opiskellut näyttelemistä Pariisin École de théâtre Les Enfants Terribles -koulussa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Ranskalaiset näyttelijät
Praktololi

Praktololi (Cardiol, Cardiolyt, Eraldin, Praktol, Pralon) on beetasalpaaja. Se on eräs lääkeaine, jota käytetään sydän- ja verenkiertoelinten sairauksissa. Lääke laskee sydämen syketaajuutta ja alentaa verenpainetta. Praktololin antotavat ovat olleet suun kautta otettava tabletti ja kapseli sekä iv.-ruiske. Lääkeaineinjektio annetaan hitaasti ruiskuttaen.PF-76: s. 27 Praktololia on suositeltu käytettäväksi keuhkoastmaa sairastavilla potilailla, sillä lääkeaineen vaikutustapa ei ilmeisesti ole yhtä lailla hengitystoimintaa haittaavaa, kuin joillain toisilla samaan lääkeaineryhmään eli beetasalpaajiin liittyvillä valmisteilla. Praktololin haittavaikutuksina esitetään olleen silmä- ja iho-oireita, joista jotkin ovat muistuttaneet psoriasista ja niin sanottua LED-oireyhtymää. Lääkkeen käytön äkillinen lopettaminen on voinut johtaa takykardiaan ja rintakipujen esiintymisiin.Alfering-Tuomi-Olli, Lääkkeet ja niiden käyttö, 1977: s. 50 Praktololin kemiallinen kaava on C14H22N2O3, moolimassa 266,336 g/mol ja CAS-numero 6673-35-4. == Lähteet == *1976 Lääkevalmisteet – Pharmaca Fennica, PF-76. Lääketeollisuusyhdistys ry. sekä Lääketuojat ry. Helsinki, 1976. Painopaikka Länsi-Suomi Oy, Rauma. s. 27 *Alfering, Sirkku – Olli, Marcus – Tuomi, Eero: Lääkkeet ja niiden käyttö, WSOY-SHKS, 1977 (s. 50, 61) ISBN 951-0-06936-1 (ensipainos 1973) == Aiheesta muualla == *PubChem: Practolol *Human Metabolome Database (HMDB): Practolol *DrugBank: Practolol *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Practolol Luokka:Selektiiviset β1-salpaajat
Elastinen feat. (albumi)

Elastinen feat. on saman nimisessä suomalaisessa televisiosarjassa tehdyistä kappaleista 6. toukokuuta 2016 julkaistu albumi. Rap-artisti Elastinen teki ohjelman jokaisessa jaksossa vieraana olleen artistin kanssa yhden uuden kappaleen. Albumi julkaistiin julkaisupäivänään 6. toukokuuta vain CD-levynä ja 20. toukokuuta 2016 digitaalisesti. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan suoraan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiseksi. Elastisen vieraina olivat laulajat Lauri Tähkä, Anssi Kela, Samu Haber, Robin, Paula Vesala, Juha Tapio, Hector, Johanna Kurkela, Anna Puu sekä koomikko Sami Hedberg. Ohjelman musiikkituottajana toimii Jukka Immonen. Albumi sai päivää ennen julkaisuaan kultalevyn, kun sen kappaleiden yhteenlaskettu striimausmäärä ylitti kymmenen miljoonan. Yksittäisistä kappaleista kultalevyn ovat saaneet kappaleet ”Lempo”, ”Oota mua” ja ”Täytyy jaksaa”. Rumban toimittaja Joonas Kuisma antoi albumille arvosanan 3.8/10, ja vertasi albumia makkaraan: Hän sanoi suomalaisten pitävän siitä, vaikka se ei ole uniikki eikä maistu millekkään. == Kappaleet == == Kappaleiden listasijoitukset == Kappale Latauslista Singlelista Radiolista ”En tunne sua” 24 – – ”Lempo” 6 1 – ”Oota mua” 5 2 1 ”Täytyy jaksaa” 1 1 – == Arvostelut == * Rumba: 3.8/10 == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Elastisen albumit Luokka:Jukka Immosen tuottamat albumit
Suihkulautailu

Suihkulautailu on vesijetin tuottamaa voimaa ja vesivirtaa hyödyntävän vesisuihku-urheilun (engl. hydroflight sports) alalaji. Suihkulautailussa vesijetin tuottama vesivirtaus ohjataan noin 20 metriä pitkään letkuun. Letkun toisessa päässä olevan laudan pohjasta vesivirta ohjataan alaspäin samalla nostaen laudan päälle kiinnitetyissä monoissa seisova lautailija ilmaan. Lautailijan lentokorkeus riippuu vedenpaineesta, jota säädellään vesijetin kaasua käyttäen. Lajissa on tarkoitus suorittaa akrobaattisia liikkeitä, trikkejä. Lajille ominaisimpia trikkejä ovat erilaiset voltit, spinnit ja lennokkaat sukellukset. Kilpatasolla lajin arvostelu perustuu pääasiassa trikeille ja niiden yhdistelmille, komboille, annettuihin pisteisiin, tekniseen suorituspuhtauteen sekä tietysti myös lentäjän omaperäisyyteen ja show-elementteihin. Kilpatasoiseksi urheilulajiksi suihkulautailu ylsi vuonna 2012, jolloin järjestettiin ensimmäinen Flyboard® World Cup. http://www.h2romagazine.com/hydroflight-sports Maailman ensimmäinen valmistajasta riippumaton suihkulautailukilpailu Session One järjestettiin Floridassa helmikuussa 2016.http://www.x-jetpacks.com/session-one-overview/ == Lähteet == Luokka:Vesiurheilu Luokka:Extremeurheilu
Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2014

Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2014 olivat järjestyksessään kuudennet nuorten tyttöjen MM-kilpailut. Ne pelattiin Puolassa 30. huhtikuuta – 4. toukokuuta 2014. Ukrainalle turnaus oli ensimmäinen MM-tasolla. == A-sarja == === Lohkon A sarjataulukko === === Lohkon B sarjataulukko === === Sijoitus- ja mitaliottelut === Sijat 7–8 Sijat 5–6 Välierät Pronssiottelut Loppuottelu == B-sarja == === Sarjataulukko === == Lopputulokset == === A-sarja === # # # # # # # # Unkari putosi B-sarjaan vuoden 2016 kisoihin. === B-sarja === # # # # # Norja nousi A-sarjaan vuoden 2016 kisoihin. == Aiheesta muualla == * Virallinen kisasivusto (arkistoitu versio) * Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla * 2014 Luokka:Vuoden 2014 salibandy Luokka:Puolan salibandy
Taina Valkonen

Taina Valkonen (s.1967 Lappeenranta) on suomalainen kuvataiteilija, performanssitaiteilija ja skenografi. Valkonen on tehnyt performanssia vuodesta 2001. Sitä ennen hän toimi 11 vuotta skenografina.Teme.fi Hän teki nukketeatterinukkeja klassikoihin ”Pippuridino- Dunderdino” ja ”Rosina ja Ritari von Rusina” Patrik Draken kanssa sekä ”Ali Baba ja 40 rosvoa” ja ”Pinokkio” Jack Witikkan kanssa Teatteri Hevosenkengässä. Ali Baba ja 40 rosvoa -esityksen nuket ovat näytteillä Helsingin Teatterimuseossa. Nukketeatteri Vihreässä Omenassa Valkonen työskenteli vuonna 1997 näytelmässä ”Empiror´s new Clothes” Luis Z Boyn ( Norwich Puppet theatre) kanssa ja vuonna 2001 Nukketeatteri Vihreän Omenan 30-vuotisjuhlanäytelmässä ”Oksilla Otavan”.. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Taina Valkosen soundcloud-tili * Taina Valkonen Muu ry:n Performanssipankissa Luokka:Suomalaiset performanssitaiteilijat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Michell von Jordan

Michell (Mikael) von Jordan (n. 1590 Liivinmaa – 1652 Tukholma) oli ruotsalainen eversti, josta polveutuu aatelinen Jordan-suku. Suomessa hänen läänityksiään oli muun muassa Rauman seudulla. Lisäksi Jordan toimi Savonlinnan läänin maaherrana. == Elämä == Michell von Jordanin isä oli Liivin- ja Vironmaan maanjaon toimeenpannut baltiansaksalainen kamreeri Michel Jordan, joka 1600-luvun alkuvuosina vaikutti lyhyen aikaa myös Suomessa. Vuonna 1621 Jordan palveli Ruotsin armeijassa vänrikkinä ja myöhemmin kapteenina ja ratsumestarina, kunnes ylennettiin everstiksi 1636. Tammikuussa 1638 kuningas Kustaa II Aadolf aateloi hänet ansioistaan kolmikymmenvuotisessa sodassa. Suomessa Jordan sai läänityksiä eri puolilta Satakuntaa ja Hämettä, hänen omistukseensa tulivat Lahden, Uotilan ja Sorkan kylät Rauman maaseurakunnasta, Villilän kartano ja Leistilän kylä Ulvilasta sekä Hyömäen kylä Hauholta. Raumalle Jordan rakennutti Vanhan-Lahden kartanon sekä säteritilan Haapasaareen. Vuosina 1645–1650 Jordan toimi Savonlinnan läänin maaherrana. Hän kuoli Tukholmassa ennen joulukuun puoliväliä 1652 ja haudattiin 30. joulukuuta Saksalaiseen kirkkoon. Vuonna 1655 Jordanin jäännökset siirrettiin Raumalle Pyhän Ristin kirkkoon, josta hänen suvulleen annettiin hautapaikka. Testamentissaan Michell von Jordan jakoi omaisuutensa niin, että vanhimmat pojat Johan ja Karl saivat Smoolannin Kongassa sijaitsevat läänitykset ja puoliso Christina van Monkhoven puolestaan Suomen ja Uplannin läänitykset, ja häneltä ne periytyivät pariskunnan nuoremmille lapsille. Jordan tunnettiin Rauman seudulla ahneena ja jopa väkivaltaisena miehenä, joka vaati itselleen myös maita ja kalavesiä, joita hän ei omistanut. Erimielisyyksiä paikallisten asukkaiden kanssa oli muun muassa Rauman pohjoisen saariston saarista, kuten Nurmeksesta, Reksaaresta ja Omenapuumaasta. Vuonna 2002 Raumalla esitettiin Kalle Luotosen kirjoittamaa Jordanista kertovaa näytelmää Lahden herra osana kaupungin 560-vuotisjuhlia. == Katso myös == * Carl Jordan * Jordan (suku) == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Ruotsalaiset upseerit Luokka:Suomen maaherrat Luokka:Vuonna 1590 syntyneet Luokka:Vuonna 1652 kuolleet
Spets

Spets oli Helsingissä vuosina 1881–1889 ilmestynyt ruotsinkielinen pilalehti. C. H. Nummelinin perustaman Spetsin todellinen toimittaja oli F. J. Valbäck, jonka nimimerkkiin perustui myös lehden nimi. Helmikuussa 1884 lehti siirtyi E. G. Jakobssonin ja saman vuoden joulukuussa Wilhelm Boxbergin omistukseen. Vuonna 1887 Spets palasi Valbäckin julkaistavaksi ja toimitettavaksi. Aluksi kahdesti kuukaudessa ja vuodesta 1886 kerran viikossa ilmestynyt lehti lakkasi lopulta kannattamattomana. Jyrkän ruotsinmielinen Valbäck hyökkäsi Spetsissä huumorin ja satiirin keinoin fennomanian ”hirviötä” vastaan. Osansa saivat myös fennomaanien ”hännystelijät”, liberaalit ja maltilliset ruotsinkieliset. Kuvittajana työskenteli aluksi Teodor Holmberg, sittemmin F. M. Mexmontan ja loppuvaiheessa Alexander Federley. Sensuuri puuttui usein lehden kirjoitteluun. Spetsin kilpailijoina toimivat lyhytikäiset Ta-Tsien-Lu ja Lördags-Nisse. Seuraava ruotsinkielinen pilalehti oli vuonna 1898 perustettu Fyren. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Spets digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Helsingin media Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet Luokka:Suomalaiset pilalehdet Luokka:Suomalaiset ruotsinkieliset aikakauslehdet
Jokivarren koulu (Vantaa)

Jokivarren koulu on alakoulu Jokivarren ja Nikinmäen kaupunginosissa Korson suuralueella Koillis-Vantaalla. Noin 820 oppilaan suomenkieliseen alakouluun kuuluvat luokka-asteet 1–6. Koululla on kaksi opetuspistettä: * Jokivarren koulu (Sorvatie 16, 01480 Vantaa) * Nikinmäen opetuspiste (Perhotie 27, 01490 Vantaa) Päätös Jokivarren koulun perustamisesta tehtiin Korson koulupiirissä helmikuussa 1903. Kansakoulu valmistui vuonna 1922. Kaksikerroksinen rakennus toimi nuorisotilana 1980- ja 1990-luvuilla ja myöhemmin päiväkotina Vanhan Lahdentien varrella. Viimeistään 2000-luvun puolella se siirtyi yksityisomistukseen. Viereiselle tontille Harrikujan mutkaan avautui suurempi päiväkoti vuonna 2012. Tammikuussa 1958 alkoi kouluopetus nykyisen Jokivarren koulun kiinteistössä Lahdenväylän Sipoontien liittymän koillispuolella. Koulurakennus sai lisäsiiven vuonna 1996 ja vanha puoli kunnostettiin seuraavana vuonna. Lisääntyneen oppilasmäärän johdosta koulua laajennettiin vuonna 2002 pihapaviljongilla. Nikinmäen opetuspiste otettiin käyttöön syksyllä 2006. Nikinmäen koulua laajennettiin vuosina 2011–2012 kunnostamalla rakennuksessa sijainneet neuvola ja pienemmän piharakennuksen päiväkoti koulutiloiksi. Nikinmäen koulurakennuksessa toimii nykyäänkin Nikinmäen päiväkoti. ==Lähteet== Luokka:Vantaan peruskoulut Luokka:Jokivarsi (Vantaa) Luokka:Nikinmäki