EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Joseph Alessi

Joseph Alessi (s. 20. syyskuuta 1959 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen pasunisti.Joseph Alessi AllMusic Alessi aloitti musiikkiopintonsa Kaliforniassa isänsä Joseph Alessi vanhemman johdolla high school -aikoinaan. Hän toimi solistina San Franciscon sinfoniaorkesterissa ennen opintojensa jatkamista Curtis Institute of Musicissa. Hän oli myös neljän kauden ajan toisena pasunistina Philadelphian orkesterissa ja yhden kauden ajan ensipasunistina Montrealin sinfoniaorkesterissa. Vuonna 1985 Alessi sai nimityksen New Yorkin filharmonikkojen ensipasunistiksi. Hän on soittanut myös vierailevana ensipasunistina Lontoon sinfoniaorkesterissa ja vieraillut lukuisten muiden sinfoniaorkestereiden solistina eri maissa.Alessi, Joseph The Juilliard School Huhtikuussa 1990 Alessi teki solistisen debyyttinsä New Yorkin filharmonikkojen kanssa Paul Crestonin teoksen Fantasy for Trombone esityksessä. Vuonna 1992 hän kantaesitti Christopher Rousen Pulitzer-palkitun pasuunakonserton New Yorkin filharmonikkojen kanssa. Teos oli tilattu orkesterin 150-vuotisjuhlia varten, ja orkesterin omalla levy-yhtiöllä (New York Philharmonic Special Editions) julkaistiin live-esityksestä tehty levytys. Helmikuussa 2007 Alessi oli solistina Melinda Wagnerin pasuunakonserton kantaesityksessä, jonka johti Lorin Maazel. Bramwell Tovey sävelsi Alessia varten teoksen The Lincoln Tunnel Cabaret for Trombone and Orchestra, jonka hän esitti New Yorkin filharmonikkojen solistina heinäkuussa 2013 Summertime Classics - ja Bravo! Vail -tapahtumissa säveltäjän itsensä johdolla. Kesäkuussa 2016 Alessi kantaesitti William Bolmcoin pasuunakonserton, jota New Yorkin filharmonikot olivat olleet mukana tilaamassa; esityksen johti Alan Gilbert.Joseph Alessi, Principal Trombone NY Phil Alessi on ollut aktiivinen myös resitalistina ja kamarimuusikkona. Hän on osallistunut useisiin festivaaleihin, joihin ovat kuuluneet Cabrillon nykymusiikkifestivaali ja Lieksan vaskiviikko. Vuonna 1997 Alessi oli mukana Feldkirchin Kansainvälisessä pasuunafestivaalissa. Lillessä hän esiintyi Kansainvälisessä vaskisoitintapaamisessa. Alessi on kiertänyt Eurooppaa laajasti resitalistina ja opetustehtävien merkeissä. Alessi on soittanut monien johtavien puhallinorkesterien solistina. Näihin ovat kuuluneet West Point Band, United States Army Band ja United States Marine Band. Alessi on myös levyttänyt Canadian Brassin kanssa. Hän oli Summit Brass -kokoonpanon perustajajäsen Arizonan Tempen Rafael Méndez Brass Institutessa. Alessi aloitti opettamisen Juilliard Schoolin henkilökunnan jäsenenä vuonna 1986 ja alkoi opettaa myös sen korkeakouluopintoihin valmentavalla laitoksella vuonna 2007. Alessi on tehnyt monia levytyksiä muiden muassa Naxokselle ja Summit Recordsille. Bridge Recordsille George Crumbin Star-Child-teoksesta tehty äänitys, jolla Alessi soittaa, sai Grammy-palkinnon. Alessi sai vuonna 2002 International Trombone Associationin palkinnon ansioistaan pasuunansoiton ja pasuunamusiikin parissa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset pasunistit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ylikylänjärvi

Ylikylänjärvi on kulttuurimaiseman ympäröimä järvi Ylikylässä Nurmeksen keskiosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 120 kilometriä pohjoisluoteeseen.Ylikylänjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.6.2022. == Maantiede == Ylikylänjärvi koostuu varsinaisesta Ylikylänjärvestä ja sen itäpuolisesta Roukkajanjärvestä, jonka luoteisosan muodostaa Talvilahti. Ylikylänjärveä ja Roukkajanjärveä yhdistää noin 50 metriä leveä Niemisalmi. Ylikylän viljelysmaisema sijaitsee suurelta osin järvenosia erottavalla niemimaalla. Noin kymmenesosa Ylikylänjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee Roukkajanjärvellä. Ylikylänjärven länsiosassa sijaitsee noin kymmenen aarin laajuinen Papinsilmä, jota ympäröi matala vesialue. Roukkajanjärven pääaltaan ja Talvilahden välissä sijaitsee noin viisihehtaarinen Aaronsaari, joka on piirretty karttaan niemimaana. Järvikokonaisuuden länsipuolella kohoavan Kurkivaaran laki on noin 200 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylikylänjärveen virtaa Saramojoki koillisesta. Vedet laskevat Ylikylänjärvestä Hirvikoskea etelään Ylikylänjokeen, joka laskee Lautiaiseen. Lautiainen on osa Pielistä (93,7 metriä mpy). Talvilahteen virtaa Sulkusalmi pohjoisesta Sulkujärveltä (95,0 metriä mpy). Ylikylänjärven vesitilavuus on 4 216 000 kuutiometriä. Ylikylänjärvi (04.471.1.001) kuuluu Ylikylän alueeseen (04.471), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Saramojoen valuma-alue (04.47) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Ylikylänjärvi on laajin Ylikylän alueen seitsemästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Kuusi muuta ovat Lehmilampi, Sulkujärvi, Peräjärvi, Kolmisoppi, Hoikanlampi ja Kuikkalampi.Ylikylän alue (04.471). Järviwiki. Viitattu 18.6.2022. == Lähteet == Luokka:Nurmeksen järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
My Love, My Life

My Love, My Life on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1976. Se on hidastempoinen rakkauslaulu, jonka sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson, Björn Ulvaeus ja Stig Anderson. Päävokalistina on Agnetha Fältskog. "My Love, My Life" -kappaleen levyttäminen aloitettiin 20. elokuuta 1976 Metronome Studiolla, sen työnimenä oli "Monsieur, Monsieur". Ensimmäinen julkaisu oli Arrival-studioalbumilla lokakuussa 1976.Thank You for the Music -cd-kokoelma, s. 56 "My Love, My Life" on versioitu useaan otteeseen: Hazell Dean levytti sen 1996, siitä on tehty instrumentaaliversio "Tiden kommer, tiden går" ja Agneta Jönsson levytti ruotsinkielisen version "Mitt liv mit tid" 1986. Kappale on mukana musikaalielokuvassa Mamma Mia: Here We Go Again! (2018). == Lähteet == Luokka:Abban kappaleet Luokka:Vuoden 1976 kappaleet
Stadtlohn

Stadtlohn on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Stadtlohnin tekstiiliteollisuuden perinteet ovat pitkät. == Maantiede == Stadtlohn sijaitsee Westfalenin alangolla Nordrhein-Westfalenin luoteisosassa noin 85 kilometriä Düsseldorfista pohjoiseen, 50 kilometriä Münsteristä länteen ja 145 kilometriä Amsterdamista kaakkoon. Etäisyys Hampurista on noin 270 kilometriä lounaaseen, maanteitse noin 340 kilometriä. Kaupungin halki virtaa Berkel, joka on IJsselin 115-kilometrinen sivujoki. Nykyinen Stadtlohn alkoi hahmottua 1964, jolloin maalaiskunnista Almsick, Estern-Büren, Hengeler- Wendfeld, Hundewick ja Wessendorf muodostettiin Kirchspiel Stadtlohn, joka liitettiin Stadtlohnin kaupunkiin 1969. == Historia == pienoiskuva|200px|vasen|PONGS Textil GmbH -yritykselle kuuluva rakennus Stadtlohn mainitaan asiakirjassa ensi kerran elokuussa 1389 muodossa Stadloen. Alueen historia asuttuna paikkana on paljon vanhempi, Karolingit olivat perustaneet sinne Hünenburg-linnavuoren 770-luvulla. Stadtlohn tuhoutui lähes tyystin vuoden 1611 kaupunginpalossa. Se ei myöskään säästynyt 1500- ja 1600-lukujen sotilaallisilta vastakkainasetteluilta: paikkakunnalla käytiin elokuussa 1623 tuhansia kuolonuhreja vaatinut Stadtlohnin taistelu. Kuusi vuotta myöhemmin kaupunkia pienennettiin erottamalla Butenstadt omaksi alueekseen. Stadtlohniin rakennettiin 1690-luvulla Hilgenbergkapelle (Hilgenbergin kappeli), joka oli seuraavana vuosisatana pyhiinvaellusten kohde. Stadtlohnissa pitkään harjoitetut keramiikan valmistus ja pellavankudonta muuttuivat 1800-luvulla teolliseksi toiminnaksi. Stadtlohn tuhottiin lähes kokonaan maaliskuun 1945 ilmapommituksissa, ja se rakennettiin sodan jälkeen uudelleen. Lisäksi kaupungin teollinen rakenne monipuolistui. Uusi raatihuone valmistui 1953. Stadtlohnin historiallisia rakennuksia ovat muun muassa Hilgenbergkapelle ja St. Carl Borromäus -kirkko. == Talous ja liikenne == Stadtlohnissa harjoitetaan muun muassa tekstiiliteollisuutta, maatalouskoneiden ja ajoneuvojen valmistusta sekä metalliteollisuutta. Kaupungin länsipuolitse kulkee Bundesstraße 70 ja itäpuolitse moottoritie BAB 31. Kaupungin alueella kulkee pyörätie Europaradweg R1. Stadtlohnin ja sen luoteispuolella sijaitsevan Vredenin rajalla sijaitsee lentopaikka Flugplatz Stadtlohn-Vreden. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Stadtlohn, Nordrhein- Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength Luokka:Nordrhein-Westfalenin kunnat Luokka:Saksan kaupungit
Juuso Kalmakoski

Juuso Kalmakoski (s. 4. toukokuuta 1990 Oulu) on suomalainen pesäpalloilija. Kalmakoski edusti koko uransa Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Kempeleen Kiriä. https://www.pesis.fi/wp-content/uploads/2021/01/Kalmakoski-Juuso.xlsx Hän pelasi ulkokentällä kakkospolttajana. http://old.pesistulokset.fi/cgi- bin/tilastot/ottelu2.py?data=28-1-1&id;=29687 Hän toimi myös joukkueen kapteenina. https://kempeleenkiri.fi/pesis/miesten-superpesis/kapteeni- kalmakoski-nauttii-pitkaaikaisen-tavoitteen-saavuttamisesta Kalmakoski pelasi 57 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja 17 tavallista juoksua, toi 20 juoksua ja keräsi 114 kärkilyöntipistettä. Kalmakoski pelasi yhdeksän Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja neljä tavallista juoksua, toi kaksi juoksua ja keräsi 13 kärkilyöntipistettä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
La Palma (Panama)

La Palma on pieni kaupunki Panaman itäosissa. Kaupunki sijaitsee Tuira-joen estuaarin rannalla lähellä San Miguelin lahtea. La Palma on alueen keskus, joskin sen lähialueet ovat laajalti harvaan asuttuja. La Palman väkiluku vuonna 2010 oli noin 4200 henkilöä. Alueella kasvatetaan maissia ja riisiä sekä pidetään kotieläimiä. Lisäksi alueella on jonkin verran sahateollisuutta. Turismilla on pienehkö merkitys alueen elinkeinoelämässä. La Palman kaupungista ei ole moottoritieyhteyttä keskiseen tai läntiseen Panamaan, mutta kaupungissa on pieni lentokenttä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Panaman kaupungit
Helfaut

Helfaut on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de- Francen alueella. Se sijaitsee noin 7 kilometriä Saint-Omerin kaupungista etelään. == Historia == Helfautin tasanko on ollut usean sotatoimen näyttämönä. 1. vuosisadalla eKr. roomalaiset legioonat taistelivat siellä morineja vastaan. Vuonna 275 Pohjois-Gallian ensimmäinen kirkko rakennettiin Helfautiin. Ensimmäisen kerran Helfaut esiintyy kartalla 700-luvulla nimellä Heleerfelt, joka tarkoittaa "pyhää kenttää". 1300-luvulla alueelle hyökkäsivät englantilaiset joukot, ja 1500-luvulla flaamit sekä Pyhän saksalais- roomalaisen keisarikunnan hallitsija Kaarle V. 1600-luvulla rutto tappoi lähes kaikki asukkaat. 10. elokuuta 1678 Nijmegenin sopimuksella Ludvig XIV liitti Audomaroisin ja samalla Helfautin Ranskan kuningaskuntaan. 1700-luvun lopulla Helfautin tasangolle perustettiin 2500 sotilaan leirin, ja vuonna 1804 palattuaan Boulogne-sur-Meristä Napoleon I osallistui sotilasharjoituksiin Helfautin leirillä. Vuonna 1815, keisarikunnan kaatumisen jälkeen, englantilaiset ja skotlantilaiset joukot miehittivät leirin. Ranskalaiset ottivat sen haltuunsa taas vuonna 1825. Leirille osallistuivat muiden muassa vuonna 1826 Ranskan kuningas Kaarle X ja Orléansin herttua Ferdinand Filip, vuonna 1853 Napoleon III ja keisarinna Eugénie ja vuonna 1874 Ranskan marsalkka Patrice de Mac-Mahon. Toisen maailmansodan aikana Organisation Todt rakensi syksystä 1943 lähtien Hitlerin käskystä bunkkeria Helfauttiin, josta oli tarkoitus laukaista V2-ohjuksia Lontooseen. Bunkkeri tunnetaan nimellä La Coupole. Bunkkerissa on satoja metrejä maanalaisia käytäviä. Bunkkerin päällä on laukaisun valmisteluhuonetta peittävä kupoli, joka on 55 000 tonnia painava teräsbetoninen puolipallo, ja jonka halkaisija on 77 metriä ja paksuus 5,5 metriä. Bunkkeri ei ollut koskaan toiminnassa, sillä liittoutuneiden pommitukset ja Normandian maihinnousu haittasivat sen toimintaa. Bunkkeri kunnostettiin vuonna 1997 Centre d’Histoire et de Mémoire -historiakeskukseksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pas-de-Calais’n kunnat
Hartly

Hartly on kunta (town) Yhdysvalloissa Delawaren osavaltiossa. Sen väkiluku oli 73 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Kentin piirikunnassa. Hartly on väkiluvultaan ja pinta-alaltaan Delawaren osavaltion pienin kunta. == Väestö == Vuonna 2020 Hartlyn 73 asukkaasta valkoisia oli 69,9 %, mustia 8,2 %, alkuperäisasukkaita 2,7 % ja aasialaisia 1,4 %. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Delawaren kunnat
Iiro Åman

Iiro Åman (s. 6. kesäkuuta 1987 Oulunsalo) on suomalainen pesäpalloilija. Åman edusti koko uransa Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Kempeleen Kiriä. https://www.pesis.fi/wp-content/uploads/2021/02/Åman-Iiro.xlsx Hän pelasi joukkueen etenijäjokerina. https://www.iltalehti.fi/pesapallo/a/2016052921647975 Åman pelasi 51 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi viisi tavallista juoksua, toi 32 juoksua ja keräsi 142 kärkilyöntipistettä. Åman pelasi yhdeksän Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän toi kahdeksan juoksua ja keräsi 39 kärkilyöntipistettä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Monin kieli

Moni on paniaijärvien kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Papualla, Indonesiassa. Kielen katsotaan olevan elinvoimainen ja sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat mm. ekari ja wolani. == Lähteet == Luokka:Paniaijärvien kielet Luokka:Indonesian kielet
Axel Lindebäck

Frans Axel Lindebäck (8. syyskuuta 1841 Vähäkyrö – 31. lokakuuta 1917 Hämeenlinna) oli suomalainen tilanomistaja ja virkamies, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. Lindebäckin vanhemmat olivat verkatehtailija, maanmittari Frans Emil Lindebäck ja Amanda Maria Weissman von Weissenstein ja puoliso 1871–1911 Laimi Lovisa Evelina Granfelt. Lindebäck kävi maanviljelyskoulua Viipurissa 1860–1862 ja maanviljelysopistoa Mustialassa 1869–1871. Hän oli Metsähallituksen palveluksessa Hämeen läänin itäisen osan virkatalojen tarkastaja 1871–1907 ja sen ohessa Suomen Hypoteekkiyhdistyksen arviomies Hämeen läänissä. Lindebäck oli myös Vähän Paturin tilan, sittemmin Ellilän kartanon, omistaja Hattulassa 1882–1905. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai eläkkeelle jäädessään 1908. Pyhän Stanislauksen ritarikunnan 3. luokan ritarimerkin Lindebäck oli saanut jo 1892. ==Lähteet== Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Vuonna 1841 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Sami Makkonen

Sami Makkonen (s. 1975 Savonlinna) on suomalainen sarjakuvataiteilija. Makkonen on opiskellut Savonlinnan Taidelukiossa ja Tarton yliopistossa, josta hän valmistui kuvataiteilijaksi pääaineenaan taidemaalaus vuonna 2003. Makkonen voitti Sarjis-kilpailun vuonna 2007 sarjallaan Pelastus ja anteeksianto. Hän on kuvittanut yhdysvaltalaiskustantajien sarjakuvia vuodesta 2008 alkaen. == Teoksia == * Genco, Elizabeth & Makkonen, Sami: Blue. Dallas: Desperado, 2008. ISBN 9781935002062 * Reed, Gary & Makkonen, Sami: Deadworld: Slaughterhouse. Dallas: Desperado, 2010. * Beddor, Frank & Cavalier, Liz & Makkonen, Sami: Hatter M, Volume 2: Mad with Wonder. Los Angeles, CA: Automatic Pictures Publishing, 2009. * Beddor, Frank & Cavalier, Liz & Makkonen, Sami: Hatter M, Volume 3: Nature of Wonder. Los Angeles, CA: Automatic Pictures Publishing, 2010. * Beddor, Frank & Cavalier, Liz & Makkonen, Sami: Hatter M, Volume 4: Zen of Wonder. Los Angeles, CA: Automatic Pictures Publishing, 2013. * Beddor, Frank & Cavalier, Liz & Makkonen, Sami: Hatter M, Volume 5: Love of Wonder. Los Angeles, CA: Automatic Pictures Publishing, 2015. * Beddor, Frank & Makkonen, Sami & Schroeder, Tyson: Hatter M.: Seeking Wonder. Los Angeles, CA: Automatic Pictures Publishing, 2015. ISBN 9780991272914 * Beddor, Frank & Clark, Curtis & Makkonen, Sami: Looking Glass Wars: Crossfire. Los Angeles, CA: Automatic Pictures Publishing, 2016. ISBN-13, ‎978-0991272952 * Beddor, Frank & Clark, Curtis & Makkonen, Sami: Looking Glass Wars: Underfire. Los Angeles, CA: Automatic Pictures Publishing, 2016. ISBN 9780989222136 * Kalevala. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 2019. * Kalevala: Sampo. Helsinki: Like, 2020. * Hevosjumala. Helsinki: Like, 2022. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Werner Lönnholtz

Werner Johan Lönnholtz (18. elokuuta 1869 Vanaja – 15. lokakuuta 1917 Kalvola) oli suomalainen tilanomistaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. Lönnholtzin vanhemmat olivat tilanomistaja, kunnallisneuvos Johan Fredrik Lönnholtz ja Ida Maria Brander ja puoliso vuodesta 1896 Nathalia Novoschiloff. Lönnholtz kävi seitsemän luokkaa Nya svenska läroverket -koulua 1882–1889 ja Ateneumin piirustuskoulua ja valmistui agronomiksi Mustialasta 1895. Hän oli Niemen kartanon osakas Kalvolassa 1877–1895 ja Niemen kartanon ja Kuurilan tilan omistaja vuodesta 1895. Kalvolan kunnallislautakunnan esimies Lönnholtz oli 1907–1909. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvonimen 1910 ja kultamitalin vuoden 1906 Kuopion maatalousnäyttelyssä, parhaiten hoidetusta suomalaisesta maatilasta kokonaisuutena. ==Lähteet== Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Robert Finlay

Robert Finlay (5. marraskuuta 1719 Dublin – 1785 Bordeaux) oli ruotsalainen liikemies ja ruukinpatruuna ja ensimmäinen Suomessa toiminut kauppaneuvos. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1762. Dublinissa Irlannissa syntyneen Finlayn vanhemmat olivat tukkukauppias John Finlay ja Maren Daway ja puoliso vuodesta 1751 Elisabeth Plomgren. Robert Finlay oli aikanaan Tukholman rikkaimpia ja vaikutusvaltaisimpia henkilöitä. Ennen Ruotsiin muuttoaan Finlay työskenteli Moskovassa ja ennen kauppiasuraansa Tukholmassa hän toimi siellä ruotsalaisen suurkauppiaan kirjanpitäjänä. Skotlantilaisen aatelissuvun edustajana hänet naturalisoitiin 1755 Ruotsin ritarihuoneeseen. Ruotsissa hänellä olivat muun muassa Forsmarkin, Strömin, Gnarpin, Gimon, Skebon ja Ortalan ruukit ja Norrtäljen manufaktuuri sekä Robertsforsin ruukki. Suomesta Finlay hankki tai perusti Kärkelän kuparisulaton, Orijärven kaivoksen sekä Kimon, Männaisten, Kosken ja Fiskarsin ruukit. Ritariston ja aatelin edustaja hän oli Ruotsissa valtiopäivillä 1760–1771. Vararikon liiketoimissaan lopulta tehnyt Finlay muutti viimeisiksi vuosikseen tiluksilleen Ranskaan. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset liikemiehet Luokka:Ruukinpatruunat Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Ruotsin skotlantilaiset Luokka:Vuonna 1719 syntyneet Luokka:Vuonna 1785 kuolleet
Åman

Åman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Annika Åman (s. 1986), suomalainen kirjailija, näyttelijä ja ohjaaja * Annina Åman (s. 1984), suomalainen jalkapalloilija * Iiro Åman (s. 1987), suomalainen pesäpalloilija * Patrik Åman, (s. 1983), ruotsalainen salibandymaalivahti * Rut Åman (1915–1999), suomalainen runoilija * Tove Åman (s. 1970), suomalainen laulaja (sopraano).
Lindeberg

Lindeberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Aleksander Lindeberg (1917–2015), suomalainen taidemaalari ja kuvittaja * Anders Lindeberg (1789–1849), ruotsalainen upseeri, kirjailija, toimittaja ja teatterinjohtaja * Anders Lindhielm, alk. Lindeberg (1634–1704), Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherra * Anton Lindeberg (1855–1930), suomalainen kirjakauppias ja kauppaneuvos * Astrid Lindeberg (s. 1942), virolais- suomalainen koripalloilija ja kieltenopettaja * Gunnar William Lindeberg (1877–1939), suomalainen hovioikeudenneuvos ja Turun hovioikeuden varapresidentti * Jarl Waldemar Lindeberg (1876–1934), suomalainen matemaatikko, toinen Lindebergin–Fellerin lauseen keksijöistä * Johan Lindeberg (s. 1957), ruotsalainen muotisuunnittelija, J. Lindeberg -vaateyrityksen perustaja * Karl Leonard Lindeberg (1834–1899), suomalainen opettaja, virkamies ja Polyteknillisen opiston johtaja * Karl Wilhelm Lindeberg (1768–1834), suomalainen yrittäjä, kauppias ja laivanvarustaja, kauppaneuvos * Minna Lindeberg (s. 1968), suomalainen kirjailija * Tuuli Lindeberg, suomalainen sopraano * Ture Waldemar Lindeberg (1850–1932), suomalainen tilanomistaja ja maanviljelysneuvos. == Katso myös == * Lindberg
Tietomalli

Tietomalli on Sanastokeskuksen määritelmän mukaan "malli, joka kuvaa tietoa ja tietojen välisiä suhteita". Tietomallissa kuvataan tietokentät ja miten ne ovat kytköksissä toisiinsa. Tietomalleja tarvitaan, kun määritellään tietokantojen rakennetta. ==Lähteet== Luokka:Tiedonhallinta
Henrik Jakob Bruun

Henrik Jakob Bruun (16. kesäkuuta 1754 Hamina – 28. kesäkuuta 1829 Pietari) oli suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja sahan omistaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen heti Suomen autonomian ajan alussa, vuonna 1809. Bruunin vanhemmat olivat Heino Erik Bruun ja Margareta Tesche ja puoliso 1777–1814 Beata Catharina Boisman (k. 1814). Bruun lähti opiskelemaan Hampuriin 1772, 18-vuotiaana. Hän oli kauppias Haminassa 1790–1805 ja sitten Turussa ja Pietarissa, samoin kuin sahanomistaja ja laivanvarustaja. Hän oli myös Haminan raatimies sekä Haminan kaupunginneuvoston puheenjohtaja 1791–1796 ja edusti Haminaa keisari Paavali I:n kruunauksessa Moskovassa 1796. Bruun toimi Venäjän konsulina Turussa, jonne hän muutti Haminasta 1805. Vaikka Bruun siirtyi sittemmin Turusta Pietariin, jonne hänen poikansa oli asettunut tukkukauppiaaksi, hänellä oli yhä merkittävä osakkuus vesisahasta Valkealan Kannuskoskella. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1754 syntyneet Luokka:Vuonna 1829 kuolleet
Tuira (joki)

Tuira tai Tuyra () on joki Panaman itäosissa. Se on kokonaisuudessaan noin 170 km pitkä, mutta purjehduskelpoinen noin 120 km sen suulta lähtien. Tuira saa alkunsa Dariénin maakunnan ylänköalueilta. Joki virtaa aluksi etelään tai kaakkoon, kääntyy sitten pohjoiseen ja länteen ohittaen El Real de Santa Marían pikkukaupungin. Siellä jokeen yhtyy Chucunaque-joki, minkä jälkeen joki virtaa pohjoiseen La Palman kaupungin ohi San Miguelin lahteen, joka on osa Tyyntämerta. Tuiran valuma-alue on pääasiassa trooppista sademetsää, jonka vuotuinen sadanta on yli 2000 mm ja jossa ei ole varsinaista kuivaa kautta. Joen valuma-alueena oleva sademetsä on chocó-intiaanien kotiseutua. == Lähteet == Luokka:Pohjois-Amerikan joet Luokka:Panaman maantiede
Jääkiekon I-divisioona 1987–1988

Jääkiekon I-divisioona 1987–1988 oli Suomen toiseksi korkeimman Jääkiekon I-divisioonan 14. kausi. HPK Hämeenlinna ja SaiPa Lappeenranta nousivat suoraan SM-liigaan. Lahden Kiekko-Reipas selviytyi Liigakarsintoihin Kouvolan KooKoota vastaan, jossa lopulta epäonnistui. VaKi Vantaa putosi kolmanteen divisioonaan. ==Runkosarja== joukkue O V T H TM-PM pisteet 1\. HPK Hämeenlinna 44 36 2 6 302:98 74 2\. SaiPa Lappeenranta 44 30 3 11 239:166 63 3\. Kiekko- Reipas Lahti 44 27 4 13 212:161 58 4\. JoKP Joensuu 44 28 0 16 217:173 56 5\. Vaasan Sport 44 25 0 19 218:173 50 6\. TuTo Hockey 44 23 3 18 236:224 49 7\. Jokerit Helsinki 44 20 6 18 193:182 46 8\. SaPKo Savonlinna 44 15 4 25 191:230 34 9\. Ketterä Imatra 44 16 0 28 191:243 32 10\. FoPS Forssa 44 13 2 29 185:276 28 11\. Karhu-Kissat 44 13 1 30 175:267 27 12\. VaKi Vantaa 44 4 3 37 123:289 11 ==Liigakarsinta== Liigakarsintaottelut pelattiin paras viidestä järjestelmällä. SM-liigan 10. Kouvolan KooKoo sai vastaansa I-divisioonassa kolmanneksi sijoittuneen Lahden Kiekkoreippaan. KooKoo – Kiekkoreipas KooKoo Kiekkoreipas 4–3 Kiekkoreipas KooKoo 5–1 KooKoo Kiekkoreipas 3–4 Kiekkoreipas KooKoo 3–4 KooKoo Kiekkoreipas 8–5 KooKoo säilyi SM-liigassa voitoin 3-2. Kiekkoreipas jäi I-divisioonaan == I-divisioonakarsinta == Koo-Vee, Kiekko- Espoo ja Peliitat nousivat I-divisioonaan. VaKi putosi II-divisioonaan. == Lähteet == 88 Luokka:Jääkiekkosarjojen kausi 1987–1988
Diego Ramírezin saaret

Diego Ramírezin saaret () ovat Chilelle kuuluva subantarktinen saariryhmä eteläisellä Tyynellämerellä Etelä-Amerikan eteläpuolella. Saaret sijaitsevat noin 60 merimailia lounaaseen Kap Hornin saaristosta ja noin 430 merimailia luoteeseen Antarktiksen niemimaasta. Diego Ramírezin saaret ovat Etelä- Amerikan laatan kaikkein eteläisin maa-alue. Eurooppalaiset löysivät Diego Ramírezin saaret 1600-luvulla. Saarilla oli pysyvää asutusta 1900-luvun puoleenväliin asti, jolloin Chilen laivasto rakensi majakan Gonzalon saarelle. Nykyisin alue on Diego Ramírezin – Drakensalmen mereistä kansallispuistoa. Saariston kahdella suurimmalla saarella, Gonzalolla ja Bartolomélla, on raportoitu kasvavan kahdeksan putkilokasvilajia: Callitriche antarctica, Cardamine glacialis, Colobanthus quitensis, Cotula scariosa, Crassula moschata, Plantago barbata, Poa flabellata ja Ranunculus biternatus. Saarten rinteiden valtalajina on Poa flabellata -heinälaji, kun taas tasaisilla paikoilla kasvaa tiiviisti Colobanthus quitensis ja Plantago barbata -lajeja. Puuvartisia kasveja saarilla ei kasva lainkaan, eikä vierasperäisiä kasvilajejakaan ole havaittu. Kasvistoltaan saaret muistuttavat muita subantarktisia saaria, kuten Etelä-Georgiaa, sekä erityisesti Kap Hornin saaristoa. Erilaisia sammalia on Gonzalon saarelta havaittu 14 lajia, joista kahdeksan on maksasammalia ja kuusi lehtisammalia. Diego Ramírezin saaret ovat yksi kahdeksasta sekä kaikkein eteläisin harmaapääalbatrossin tunnetuista pesimisalueista maailmassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Chilen saaret Luokka:Subantarktiset saaret
Užokin arkkienkeli Mikaelin kirkko

Užokin arkkienkeli Mikaelin kirkko () on Užokissa Užhorodin piirissä Taka- Karpatian alueella Ukrainassa sijaitseva vuonna 1745 rakennettu puukirkko, joka yhdessä muiden vastaavien Ukrainassa ja Puolassa sijaitsevien kirkkojen kanssa kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon yhteisnimellä Puolan ja Ukrainan Karpaattien puiset tserkvat. ==Historia== Arkkienkeli Mikaelille omistetun kirkon rakensivat mestari Pavel Toniv läheisestä Bitljan kylästä sekä mestari Ivan Tsyhanyn Tyh’yin kylästä. Kirkko valmistui 11. kesäkuuta 1745. Kerrotaan, että kylän kirkko olisi aiemmin sijainnut vuorenrinteellä, mutta vanhusten oli vaikea kävellä sinne ja siksi kirkko siirtyi alemmas lähelle tietä. Vuonna 1751 piispanvierailun yhteydessä mainitaan Užokin uudesta kirkosta, jolla oli kaksi kelloa. Ensimmäisen maailmansodan aikana Itävalta-Unkarin hallinto takavarikoi kirkonkellot sotilaallisiin tarkoituksiin. Vuonna 1927 lähelle kirkkoa rakennettiin kaksikerroksinen kellotorni. Vuonna 2013 kirkko lisättiin yhdessä muiden samankaltaisten kanssa UNESCOn maailmanperintöluetteloon. ==Arkkitehtuuri== Kirkko on yksi noin 50 Boiko-tyyliä edustavasta puukirkosta, jotka sijaitsevat Ukrainassa Lvivin ja Ivano-Frankivskin alueilla sekä Puolassa. Kirkolla on kolme tornia, hallitseva keskuskupoli, pieni kupoli alttarin päällä sekä pieni suorakaiteen muotoinen torni kirkon länsiosan yläpuolella. Tässä se on jossain määrin omintakeinen verrattuna edellä mainittujen alueiden vastaaviin kirkkoihin. == Kuvia kirkosta == Tiedosto:Użok, cerkiew św. Michała Archanioła (HB6).jpg|Kirkon vuonna 1927 valmistunut kellotorni. Tiedosto:Uzsok1FotoThalerTamas.JPG|Kirkon sisäkattoa. Tiedosto:Uzsok Foto Thaler Tamas.JPG|Kirkon ikonostaasi. Tiedosto:Uzhok. Wooden Church WDL10049.png|Kirkko vuonna 1919. Tiedosto:Uzsok6FotoThalerTamas.JPG|Kirkon länsipääty. Tiedosto:WP Church in Uzhok, Zakarpattia.jpg|Kirkon itäpääty sekä kellotapuli ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainan kirkot Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Ukrainassa Luokka:Užhorodin piiri
Adolf Noreen

Adolf Gotthard Noreen (13. maaliskuuta 1854 Östra Ämtervik, Värmlanti, Ruotsi – 13. kesäkuuta 1925 Uppsala, Ruotsi) oli ruotsalainen kielitieteilijä, Uppsalan yliopiston professori 1887–1919 sekä Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 1919 alkaen ja kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1917. Noreen opiskeli Leipzigissa vuonna 1879. Hän tutustui siellä liettuan kieleen tunnetun slaavilaisuuden tutkijan August Leskienin johdolla, ja sai kielitieteellisen innostuksen, joka johti hänet huomattavaan tiedeuraansa. Noreen tutki enimmäkseen ruotsia ja sen sukulaiskieliä. Hänen pääteoksenaan pidetään laajaa nykyruotsin kielioppia Vårt Språk alkaen 1903, johon hän ehti laatia useita niteitä, mutta joka jäi keskeneräiseksi. Teoksessa hän pyrki eroon kaavamaisista klassisista kieliopillisista kaavoista. Hänen kielioppinsa jakoperusteena olivat äänneoppi eli fonologia, muoto-oppi eli morfologia ja merkitysoppi eli semologia, jossa hän tutki ”semeemejä” kuten esimerkiksi sanojen etu- ja jälkiliitteitä, päätteitä ja sanayhtymätyyppejä. Hän julkaisi myös saksaksi useita teoksia, muun muassa Altswedische Grammatik ilmestyi vuonna 1904. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset kielitieteilijät Luokka:Ruotsin akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Maranormaali ilmiö

Maranormaali ilmiö on Mara Ballsin kolmas, 10. kesäkuuta 2022 julkaistu studioalbumi. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Arvostelut == * Kulttuuritoimitus: Mara Ballsin kolmas studioalbumi leijailee ja maalaa ytimekkäästi – arviossa Maranormaali ilmiö Viitattu 23.6.2022. * Soundi: Levyarvio: Mara Ballsin uutuusalbumilla optimismi ja pessimismi ottavat mittaa toisistaan – Luvassa jyräävää rockia ja uskottavaa herkkyyttä Viitattu 23.6.2022. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Suomalaiset albumit
Mount Abu

Mount Abu () tai yksinkertaisemmin vain Abu on kaupunki Intia Rajasthanin lounaisosassa. Mount Abu on paitsi kaupunki, mutta myös vuori. Historiallisesti seutu tunnettiin Dilwara-nimisestä jainalaisesta temppelialueesta. Nykyinen kaupunki sai alkunsa Hill Stationina eli lomakohteena brittiläisen Intian kaudella. ==Maantiede== thumb|vasen|Näkymää Mount Abun Guru-huipulta. Mount Abu sijaitsee Intian Rajasthanin osavaltion lounaisosassa Sirohin piirikunnassa. Mount Abu on paitsi paikalla oleva kaupunki, mutta myös Aravallivuorista erillään sijaitseva massiivi (vuori). Mount Abun korkein huippu Guru on 1 722 metrin korkeudella merenpinnasta. Itse kaupunki levittäytyy vuorella suurin piirtein huipun korkeudella. Kaupungin vieressä on pieni pyhänä pidetty Nakki-jävi. Ilmasto alueella on välimerellinen. Seutu on tunnettu linnustostaan. ==Historia== Mount Abu tunnetaan etenkin jainalaisista temppeleistä noin 2 kilometriä Nakkijärvestä. Dilwara-nimiseen temppelikompleksiin kuuluu viisi temppeliä, joista tunnetuimmat ovat 1000–12000 luvuilla rakennetut Vimala ja Tejahpala. Nykyinen Rajasthan ja Gujarat olivat historiallisesti jainalaisten tärkeää tukialuetta Intiassa ja Dilawara on jainalaisten yksi arvostetuimmista pyhiinvaelluskohteista. Nakki-järveen liitetyn tarinan mukaan kuolettavasti sairaat matkustivat sille hukuttautumaan, jotta he pääsisivät välittömästi taivaaseen. Nykyinen Mount Abun kaupunki sai alkunsa brittiläisenä Hill Stationina. Hill Stationit olivat lomakohteita, joita rakennettiin tyypillisesti vuoristoseuduille niiden leudomman ilmaston takia. Samaan aikaan Mount Abu oli Intian brittihallinnon alaisen Rajputanan (Rajputana Agency) hallinnollinen keskus. Mount Abu on edelleen suosittu matkailukohde ja kaupungissa on esimerkiksi useita hotelleja. ==Väestö== Mount Abun väkiluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 22 943\. Asukkaista 89,31 % oli hinduja, 7,69 % muslimeja, 1,45 % kristittyjä, 0,68 % jainalaisia ja 0,62 % sikhejä. ==Lähteet== Luokka:Rajasthanin kaupungit
Lewes (Delaware)

Lewes on rantakaupunki Yhdysvalloissa Delawaren osavaltiossa. Sen väkiluku oli 3 303 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Sussexin piirikunnassa. Lewes tunnetaan Yhdysvaltojen ensimmäisen osavaltion ensimmäisenä asutuskeskuksena. Lewes perustetiin vuonna 1631, jolloin se tunnetiin nimellä Swanendael. Lewes sai kuntaoikeudet vuonna 1818. == Väestö == Vuonna 2020 Lewesin 3 303 asukkaasta valkoisia oli 89,6 %, mustia 4,9 %, aasialaisia 0,7 % ja alkuperäisasukkaita 0,2 %. 3,7 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 3,0 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Kuvia kaupungista == Kuva:Lewes After Dark (58921426).jpeg|Lewesin kaupunkia. Kuva:Deleware Bay Sunset (58826118).jpeg|Auringonlasku Lewesissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Delawaren kaupungit
Rauhanomaisen rinnakkainelon oppi

Rauhanomainen rinnakkaiselo () oli Neuvostoliiton eri vaiheissa kylmän sodan aikana kehittämä ja ensisijaisesti marxilais-leninistisen ulkopolitiikan yhteydessä soveltama teoria, jonka myös Neuvostoliiton sosialistiset liittolaisvaltiot omaksuivat. Sen mukaan he voisivat elää rauhanomaisesti rinnakkain kapitalistisen blokin (eli Yhdysvaltojen liittoutuneiden valtioiden) kanssa. Tämä oli ristiriidassa sen käsityksen kanssa, että mukaan sosialismi ja kapitalismi olivat sovittamattomassa ristiriidassa ja että rauha niiden välillä on täysin kestämätön. Neuvostoliitto sovelsi rauhanomaisen rinnakkaiselon oppia läntisen maailman, erityisesti Nato-maiden, ja Varsovan liiton maiden välisiin suhteisiin. Erimielisyys rauhanomaisen rinnakkaiselon mahdollisuudesta oli yksi syy Kiinan ja Neuvostoliiton välirikkoon 1950- ja 1960-luvuilla. 1960-luvulla ja 1970-luvun alussa Kiinan kansantasavalta perustajansa Mao Zedongin johdolla väitti, että kapitalistisia maita kohtaan tulisi säilyttää sotainen asenne, ja hylkäsi siksi aluksi rauhanomaisen rinnakkaiselon teorian olennaisesti marxilaisuuden vastaisena revisionismina. Kuitenkin heidän vuonna 1972 tekemänsä päätös kauppasuhteen solmimisesta Yhdysvaltojen kanssa osoitti Kiinan varovasti itsekin omaksuvan teorian ja soveltavan sitä itsensä ja ei-sosialististen maiden välisiin suhteisiin. Siitä lähtien 1980-luvun alkuun ja kiinalaisia ​​piirteitä sisältävän sosialismin omaksumiseen saakka Kiina laajensi yhä enemmän omaa rauhanomaisen rinnakkaiselon käsitettään kattamaan kaikki kansat. Albanian johtaja Enver Hoxha, joka aikoinaan oli ollut Kiinan ainoa todellinen liittolainen, tuomitsi myös tämän ja kääntyi Kiinaa vastaan ​​Kiinan tiivistyneiden länsisuhteiden vuoksi, jota osoitti muun muassa presidentti Richard Nixonin vierailu Kiinassa vuonna 1972. Hoxhalaiset puolueet kiistävät yhä rauhanomaisen rinnakkaiselon mahdollisuuden. Rauhanomaisesta rinnakkaiselosta, joka ulottui kaikkiin maihin ja yhteiskunnallisiin liikkeisiin, jotka olivat sidoksissa Neuvostoliiton kommunismin tulkintaan, tuli nopeasti myös monien yksittäisten kommunististen puolueiden toimintatapa, mikä rohkaisi monia, erityisesti kehittyneiden maiden edustajia, luopumaan pitkäaikaisista kommunistisista puolueistaan. Aikakauden tavoite kerätä tukea aseelliselle, kapinalliselle kommunistiselle vallankumoukselle vaihtui täysimääräisempään osallistumiseen vaalipropagandaan. Luokka:Kylmä sota Luokka:Neuvostoliiton ulkopolitiikka
Emil Aarestrup

Emil Aarestrup (1800–1856) oli tanskalainen runoilija. Hän toimi lääkärinä Laalandilla. Hän julkaisi elinaikanaan yhden runokokoelman 1837, mutta se ei saanut juuri huomiota. Kuolemansa jälkeen hän nousi Tanskan merkittävimpien runoilijoiden joukkoon. Hän kuvaa runoissaan erityisesti naisen kauneutta ja rakkauden nautintoa. Viisiosainen kootut teokset Samlade skrifter ilmestyi 1922–1925.Aakjær, Jeppe Nordisk familjebok osa 1, palsta 8. Malmö: Förlagshuset Norden 1951 ==Suomennetut runot== Teoksessa Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 2: Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja (WSOY 1930) on Lauri Viljasen suomentamat runot "Lumella" ja "Mietelmiä".Emil Aarestrup, Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta päivitetty 28.1.2022, viitattu 23.6.2022 Runo "Lumella" (Paa Sneen) on valittu Tanskan kulttuurikaanoniin. 238 sivua ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tanskalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1800 syntyneet Luokka:Vuonna 1856 kuolleet
Elvis (vuoden 2022 elokuva)

Elvis on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut australialais-yhdysvaltalainen elämäkerrallinen musikaali-draamaelokuva, jonka on ohjannut Baz Luhrmann. Elokuva kertoo laulaja ja näyttelijä Elvis Presleystä. Presleytä elokuvassa esittää Austin Butler. Muissa rooleissa ovat Tom Hanks, Olivia DeJonge, Helen Thomson, Richard Roxburgh, David Wenham, Kodi Smit-McPhee ja Luke Bracey. Elvis sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 2022. Suomen ensi-iltansa se sai 29. kesäkuuta 2022. Elokuva oli taloudellinen menestys tuottaen 286 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Se sai myös positiivisia arvosteluja: erityisesti Butlerin roolisuoritusta, puvustusta, lavastusta, leikkausta ja musikaalinumeroita ylistettiin. Elokuva on ehdolla kahdeksaan Oscar-palkintoon vuoden 2023 gaalassa, mukaan lukien paras elokuva ja paras miespääosa (Butler). Butler palkittiin myös parhaan draamaelokuvan miespääosan Golden Globella. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Luokka:Vuoden 2022 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Australialaiset draamaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset elämäkertaelokuvat Luokka:Baz Luhrmannin ohjaamat elokuvat Luokka:Golden Globe -palkitut elokuvat Luokka:Teokset Elvis Presleystä
Gabriel Gestrin

Gabriel Gestrin (18. lokakuuta 1763 Porvoo – 21. elokuuta 1831 Turku) oli suomalainen kauppias ja laivanvarustaja, joka sai Suomen autonomian aikana ensimmäisten joukossa kauppaneuvoksen arvonimen. Gestrinin vanhemmat olivat räätäli Johan Gestrin ja Anna Boxman ja puolisot 1795–1800 Magdalena Lovisa Ståhlström, 1800–1807 Susanna Claesson ja vuodesta 1807 Christina Margareta Pettersson. Gestrin oli ensin kauppa-apulainen Turussa noin 1781–1791, kunnes sai itse porvarinoikeudet siellä 1791. Hän oli Turun varakkaimpia porvareita, mutta menetti suuren osan omaisuuttaan Turun palossa 1827. Gestrin oli myös laivanvarustaja ja Turun laivaveistämön osakas ja omisti Koriston säteritilan Kaarinassa. Gestrinillä oli Turussa useita luottamustoimia. Turun kaupunginvanhimpiin hän kuului vuodesta 1808. Gestrin sai kauppaneuvoksen arvonimen 1810. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1763 syntyneet Luokka:Vuonna 1831 kuolleet
Melissa Doi

Melissa Cándida Doi (1. syyskuuta 1969 New York, New York, Yhdysvallat – 11. syyskuuta 2001 New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen finanssialalla työskennellyt nainen. Doi menehtyi syyskuun 11. päivän terroriteoissa. Doi tunnetaan hänen hätäpuhelustaan, jonka hän soitti etelätornin 83. kerroksesta. Hänen puhelunsa sai kansainvälistä huomiota. Nauhoitusta käytettiin Zacarias Moussaouin oikeudenkäynnissä.https://www.nytimes.com/2006/08/17/nyregion/17tapes.html == Kuolema == Doi työskenteli vuonna 2001 yhdysvaltalaisessa IQ Financial Systems -finanssiyhtiössä, jonka toimitilat sijaitsivat World Trade Centerin etelätornin 83. kerroksessa.https://www.latimes.com/archives/la- xpm-2002-sep-09-fi-comeback9-story.html Doi oli World Trade Centerin terrori- iskujen tapahtuessa työpaikallaan. Kun United Airlinesin lento 175 osui etelätorniin, Doi jäi loukkuun viiden muun ihmisen kanssa. Hän soitti hätänumeroon kello 9.17, noin kymmenen minuuttia sen jälkeen, kun lentokone osui torniin. Doi kertoi puhelussa, että tornissa oli todella kuuma, ja että hän ei pystynyt hengittämään. Hän sanoi myöhemmin hätäkeskuspäivystäjälle "Voitko pysyä linjalla kanssani? Tuntuu kuin kuolisin." Doi myös sanoi monta kertaa "Tulen kuolemaan". Doi kuuli jossain kohtaa ääniä, ja koitti huutaa apua. Puhelun lopuilla Doi pyysi, että hänen äitinsä, Evelyn, lisättäisiin puheluun. Hätäkeskuspäivystäjä ei pystynyt tekemään tätä, joten Doi antoi hänelle äitinsä puhelinnumeron. Doi käski kertoa äidilleen, että hän "Rakastaa häntä ja hän on maailman paras äiti." Puhelusta on julkaistu vain 4 minuuttia, koko puhelu kesti yli 24 minuuttia. Kun etelätorni romahti, Melissa menehtyi. Hänen jäännöksensä löytyivät vasta vuonna 2004. == Yksityiselämä == Melissa oli äitinsä ainoa lapsi. Hän opiskeli Northwestern-yliopistossa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset liikemiehet Luokka:Syyskuun 11. päivän iskujen uhrit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Anu Sajavaara

Anu Marjukka Sajavaara (s. 20. joulukuuta 1964 Helsinki) on suomalainen juristi, joka toimii valtakunnansovittelijana elokuusta 2022 lähtien. Sajavaara valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1991. Hän on työskennellyt 1990-luvulla eri ministeriöissä sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa juristi-lingvistinä 1995–1998. Vuosituhannen lopulla Sajavaara siirtyi työmarkkinajärjestöjen palvelukseen. Liikenne- ja erityisalojen työnantajat LTY ry:n työmarkkina-asiamiehenä hän toimi vuosina 1999–2005, Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n asiantuntijana 2005–2013 sekä Paltan työmarkkinapäällikkönä 2013–2019, toimialapäällikkönä 2019–2021 ja neuvottelujohtajana vuodesta 2021. Kesäkuussa 2022 hänet nimitettiin valtakunnansovittelijaksi työministeri Tuula Haataisen esityksestä.Paltan neuvottelujohtaja Anu Sajavaara nimitettiin valtakunnansovittelijaksi. Yle Uutiset 22.6.2022. Anu Sajavaaran vanhemmat ovat professori Kari Sajavaara ja lehtori Paula Sajavaara. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen valtakunnansovittelijat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mollie O’Callaghan

Mollie O’Callaghan (s. 2. huhtikuuta 2004) on australialainen uimari. Hän on voittanut olympiakultaa 200 metrin vapaauinnissa ja neljä kertaa viesteissä. Hän on voittanut kahdeksan pitkän radan ja kolme lyhyen radan maailmanmestaruutta, ja pitkän radan mestaruuksista kolme on henkilökohtaisilta vapaauintimatkoilta. O’Callaghan kilpaili vuonna 2019 nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa ja saavutti hopeaa 4 × 100 metrin vapaauinnissa. Vuoteen 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän ui Australian naisten joukkueessa jokaisen kolmen viestikilpailun alkuerissä ja sai kaikissa mitalin vaikka ei uinutkaan enää loppukilpailuissa: kultaa 4 × 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauinnissa sekä pronssia 4 × 200 metrin vapaauinnissa. Budapestin MM-kilpailuissa 2022 O’Callaghan voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa, 4 × 100 metrin vapaauinnissa ja sekajoukkueiden 4 × 100 metrin vapaauinnissa sekä saavutti hopeaa 200 metrin vapaauinnissa, 4 × 200 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauinnissa. Saman vuoden Birminghamin Kansainyhteisön kisoissa hän voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa, kaikissa kolmessa naisten viestissä ja sekajoukkueiden 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Lisäksi hän sai hopeaa 50 metrin selkäuinnissa ja 200 metrin vapaauinnissa. O'Callaghan saavutti Melbournen lyhyen radan MM-kilpailuissa 2022 kultaa 4 × 100 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviesteissä ja 4 × 50 metrin sekauintiviestissä, hopeaa 100 metrin selkäuinnissa, 4 × 50 metrin vapaauintiviestissä ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä pronssia 50 metrin selkäuinnissa. Fukuokan pitkän radan MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 52,16, 200 metrin vapaauinnissa maailmanennätysajalla 1.52,85, naisten 4 × 100 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviesteissä sekä sekajoukkueiden 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Lisäksi hän sai hopeaa naisten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. O'Callaghan voitti Pariisin olympialaisissa 2024 kultaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.53,27 sekä naisten 4 × 100 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviesteissä. Lisäksi hän sai hopeaa naisten ja pronssia sekajoukkueiden 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä oli neljäs 100 metrin vapaauinnissa. == Lähteet == Luokka:Australialaiset uimarit Luokka:Australialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Henrik Jakob Govinius

Henrik Jakob Govinius (9. syyskuuta 1753 Helsinki – 23. tammikuuta 1825 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja liikemies, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen Suomen autonomian ajan alkuvaiheessa. Goviniuksen vanhemmat olivat kauppias, pormestari Zacharias Govinius ja Elisabeta Catharina Fabritia ja puoliso vuodesta 1792 Johanna Elisabeth Burtz. Hän oli ensin harjoittelija isänsä liikkeessä 1770– ja 1780-luvuila ja sitten kauppakirjanpitäjä appensa kauppias Johan Burtzin liikkeessä, kunnes perusti oman kauppaliikkeen Helsinkiin 1788. Govinius oli myös muun muassa sokeritehtaan osakas Porvoossa ja omisti useita vesisahoja ja maatiloja. Puutavaraa Govinius vei Lyypekkiin. Hän toimi Helsingin uudelleenrakennuskomitean rahastonhoitajana 1811–1825, Helsingin marraskuussa 1808 tapahtuneen palon jälkeen, jolloin myös hänen siellä omistamansa rakennukset tuhoutuivat. Uuden arkkitehti Pehr Granstedtin suunnitteleman talon Govinius rakennutti Helsinkiin 1815–1819, jossa toimi myöhemmin muun muassa Louis Kleinehin omistama hotelli. Kauppaneuvoksen arvonimen Govinius sai 1810. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1753 syntyneet Luokka:Vuonna 1825 kuolleet
Lonnie Donegan

Anthony James ”Lonnie” Donegan (29. huhtikuuta 1931 Glasgow, Skotlanti – 3. marraskuuta 2002 Market Deeping, Lincolnshire, Englanti) oli skotlantilainen laulaja, lauluntekijä ja muusikko. Donegan aloitti soittamisen ja laulamisen jo nuorena. Hänellä oli pitkä muusikkoura. Hänestä käytettiin kunnianimistystä King of Skiffle. Donegan kuoli 3. marraskuuta 2002 71-vuotiaana sydänkohtaukseen. Eräs Doneganin tunnetuimmista levytyksistä oli Puttin' on the Style (1957), jonka suomeksi levyttivät muiden muassa Lasse Liemola ja Hullujussi nimellä Diivaillen. Suomennos on Lasse Liemolan käsialaa. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset laulajat Luokka:Brittiläiset lauluntekijät Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Lumbres

Lumbres on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de- Francen alueella. Se sijaitsee Aajoen varrella, noin 12 kilometriä Saint- Omerin kaupungista lounaaseen. Lumbres tunnetaan mäkistä maisemistaan ja liitukivilouhoksistaan. Kunta kehittyi kun se sai rautatieyhteyden 1800-luvulla, ja sementtitehtaiden tuotteet saatiin paremmin markkinoille. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pas-de-Calais’n kunnat
Mcdonaldisaatio

Mcdonaldisaatio on ilmiö, jossa yhteiskunta, sen instituutiot ja organisaatiot omaksuvat pikaruokaravintolan periaatteet. Näitä ominaisuuksia ovat tehokkuus, laskettavuus, ennustettavuus ja standardointi sekä hallinta. Käsitteen esitteli sosiologi George Ritzer kirjassaan The McDonaldization of Society. Ritzerin mukaan nämä ominaisuudet ulottuu heijastusvaikutuksina sosiaalisen elämän kaikilla osa-alueilla. Ritzerin mukaan mcdonaldisaatiota edustavat esimerkiksi kauppakeskukset. Mcdonaldisoitumista on myös lehtien ja tv- ohjelmien juttu- ja ohjelmaformaatit. Mcdonaldisaation hyötyjä ovat esimerkiksi laskevat tuotteiden hinnat, tuotteiden ja palvelujen tasalaatuisisuus. Ilmiön kielteisiä vaikutuksia ovat yksilön valinnanmahdollisuuksien väheneminen, elämän rutinoituminen ja ihmisten alistuminen ennalta suunniteltuihin ratkaisuihin. == Katso myös == * McDonald’s == Lähteet == Luokka:McDonald’s Luokka:Sosiologia Luokka:Globalisaatio
Keisarillisen Saksan armeija

Saksan keisarillinen armeija (virallisesti , ’Saksan armeija’) oli Saksan keisarikunnan asevoimat. Se perustettiin 1871 Preussin armeijan tilalle Saksan yhdistymisen jälkeen. Armeija lopetettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen. == Historia == Ranskan ja Saksan sodan syttymisen jälkeen vuonna 1870 Baijeri, Württemberg ja Baden yhdistivät voimansa Preussin armeijan kanssa, ja Saksan valtakunnan julistamisen myötä vuonna 1871 muodostettiin yhteinen armeija. Ylin komentaja oli käytännössä Saksan keisari itse. Häntä auttoi Saksan sotakabinetti, ja hän kontrolloi eniten puolustusministeriötä ja kenraalin esikuntaa. Pääesikunnan päällikkö toimi myös keisarin henkilökohtaisena neuvonantajana puolustusasioissa. Baijeri kuitenkin säilytti oman puolustusministeriönsä ja sillä oli myös oma kenraali, joka kuitenkin teki läheistä yhteistyötä Saksan kanssa. == Aiheesta muualla == Luokka:Saksan keisarikunta
The Sick, the Dying... and the Dead!

The Sick, the Dying... and the Dead! on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen Megadethin kuudestoista albumi, joka julkaistiin 2. syyskuuta 2022. Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet "We’ll Be Back", "Night Stalkers", sekä "Soldier On!". == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Dave Mustaine– kitara, laulu * Kiko Loureiro– kitara, taustalaulu, huilu * Dirk Verbeuren – rummut * Steve DiGiorgio – basso == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Megadethin albumit