EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Heikki Kuutti Uusitalo

Heikki Kuutti Uusitalo (s. 1979) on suomalainen järjestöjohtaja ja poliittinen taustavaikuttaja. Uusitalo on toiminut Sivistystyönantajien elinkeinopolitiikasta vastaavana johtajana elokuusta 2022 alkaen. Aikaisemmin Uusitalo on työskennellyt Teknologiateollisuuden innovaatiopolitiikan päällikkönä. Uusitalo on toiminut vuosina 2016–2018 opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasosen ja vuonna 2019 valtiovarainministeri Petteri Orpon erityisavustajana. Uusitalo vastasi työssään opetus- ja kulttuuriministerin erityisavustajana muun muassa korkeakoulutuksen ja tutkimuksen visio 2030 -linjauksen valmistelusta sekä tutkimus- ja innovaationeuvoston työn valmistelusta. Lisäksi hän on muun muassa neuvotellut budjettiriihissä kasvumoottori-, lippulaiva- ja muun TKI-rahoituksen kasvattamisesta. Uusitalo on työskennellyt opettajana, ja hänellä on veljiensä kanssa maatila Sammaljoella Sastamalassa. Koulutukseltaan Uusitalo on teologian maisteri Helsingin yliopistosta pääaineenaan sosiaalietiikka. Uusitalo on toiminut Suomen lukiolaisten liiton varapuheenjohtajana ja työskennellyt liiton edunvalvontasihterinä, opettajana eri oppilaitoksissa sekä yrittäjänä ja vapaana toimittajana. Heikki Kuutti Uusitalo sai Itä- Uudenmaan käräjäoikeudessa tuomion salakuljetuksesta 7. elokuuta 2023. Syyttäjä vaati Uusitalolle 30 päiväsakkoa. Käräjäoikeus tuomitsi hänet 20 päiväsakon rangaistukseen. Käräjäoikeuden mukaan salakuljetus tapahtui 5. tammikuuta 2022. Uusitalo valitti tuomiosta Helsingin hovioikeuteen, joka 31.10.2024 alensi poppers-valmisteiden maahantuontia koskevan tuomion nimikkeen lääkerikokseksi ja puolitti päiväsakkojen määrän. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Erityisavustajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hartikkala (Lappeenranta)

Hartikkala on Lappeenrannan kaupunginosa. Hartikkala sijaitsee noin 6 kilometriä Lappeenrannan keskustasta itään päin. Hartikkala kuuluu Lappeenrannan alueellisessa jaossa Lauritsalan alueeseen. Hartikkalan rakennuskanta koostuu enimmäkseen omakotitaloista. Vuoden 2020 lopussa Hartikkalassa oli 799 asukasta. Hartikkalan pohjoispuolella oleva Karjalantie erottaa alueen Hakalin kaupunginosasta. Lännessä Kalevankatu ja lounaassa Pajarilankatu sekä niiden välillä oleva metsäalue erottavat alueen Lapveden kaupunginosasta. Alueen eteläpuolella on valtatie 6 ja idässä Mälkiän eritasoliittymä, joidenka toisella puolella alkavat Pajarilan kaupunginosa ja Heimosillan kylä. Hartikkala oli osa vuonna 1932 Lappeesta irrotettua Lauritsalan kauppalaa, joka liitettiin Lappeenrantaan vuonna 1967. Hartikkalan alue muodostui 1950-luvun lopulla Hakalin kauppalanosan läpi kulkeneen Karjalantien etelänpuoleisesta alueesta. Vielä 1950-luvun alussa Hartikkalan alue oli maaseutua. Hartikkala on ollut myös entisen Lappeen pitäjän kylä, joka sijaitsi nykyisen Lappeenrannan Laihian kaupunginosan pohjoispuolella. Hartikkalan kylän alueella sijaitsi 1700-luvulla Hartikan kruununtila, jonka maat uloittuivat nykyisen Hakalin ja Mustolan alueille saakka. ==Lähteet== Luokka:Lappeenrannan kaupunginosat Luokka:Lauritsala
John Pankow

John Pankow (s. 28. huhtikuuta 1954 St. Louis, Missouri, Yhdysvallat)John Pankow, Rotten Tomatoes, viitattu 8.6.2023. on yhdysvaltalainen näyttelijä. == Filmografia == === Elokuvat === Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Roolihahmo 1985 Elää ja kuolla L.A:ssa To Live and Die in L.A. John Vukovich 1987 Menestyksen avain The Secret of My Success Fred Melrose 1988 Vihan lähettiläs Monkey Shines Geoffrey Fisher 1991 Väkivallan vuosi Year of the Gun Italo Bianchi 1991 Tappavat ajatukset Mortal Thoughts Arthur Kellog 1992 Muukalainen keskellämme A Stranger Among Us Levine 1998 Hellyyteni kohde The Object of My Affection Vince McBride 2009 Morsianten sota Bride Wars John === Televisiosarjat === Vuodet Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Roolihahmo 1993–2019 Hulluna sinuun Mad About You Ira Buchman 2011–2017 Amerikan frendi Episodes Merc Lapidus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Myrtle Beach

Myrtle Beach on rantakaupunki Yhdysvalloissa Etelä-Carolinan osavaltiossa. Sen väkiluku oli 35 682 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Horryn piirikunnassa. Myrtle Beach on yksi Etelä-Carolinan ja Yhdysvaltojen suosituimmista turistikohteista. Myrtle Beachillä ja lähialueilla vierailee vuosittain 19 miljoonaa turistia. Kaupungissa sijaitsee lukuisia hotelleja, ravintoloita ja golfratoja. == Väestö == Vuonna 2020 Myrtle Beachin 35 682 asukkaasta valkoisia oli 68,7 %, mustia 13,2 %, aasialaisia 2,3 %, alkuperäisasukkaita 0,5 % ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,1%. Asukkaista 7,0 % kuului johonkin muuhun rotuun, ja 8,0 % asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. 11,9 % asukkaista oli hispaanoja tai latinoja. Asukkaista 14,5 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 11,4 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Carolinan kaupungit
Saarijärven pääkirjasto

Saarijärven pääkirjasto on Saarijärven kaupungin keskustaajamassa toimiva yleinen kirjasto. Saarijärven kirjasto on Keski-Suomen vanhin kirjasto. Nykyisen kirjastorakennuksen vieressä sijaitsee Saarijärven uusi koulu- ja kulttuurikeskus. Pääkirjaston ohella Saarijärven kaupunginkirjastoon kuuluu kaupunkia kiertävä kirjastoauto. Saarijärven kaupunginkirjasto on vuodesta 2013 lähtien kuulunut Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin, jonka kokoelmat ja palvelut ovat Keski-kirjastojen jäsenkuntien asukkaiden käytettävissä. == Lähteet == Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Saarijärven rakennukset ja rakennelmat
Kivijärven kirjasto

Kivijärven kunnankirjasto on Kivijärven kirkonkylässä, Tainionmäen koulun vieressä toimiva yleinen kirjasto. Nykyisen kirjastorakennuksen (1988) suunnitteli Arkkitehtitoimisto Olli Väänänen Oy. Kivijärven kirjasto on vuodesta 2013 lähtien kuulunut Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin, jonka kokoelmat ja palvelut ovat kirjastokimpan jäsenkuntien asukkaiden käytettävissä. == Lähteet == Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Kivijärven rakennukset ja rakennelmat
Flummelit

Flummelit on yhdysvaltalainen animaatiokomedia, jonka on ohjannut David Silverman. ==Juoni== Kaksi Flummelia, Op ja Ed, veli ja sisar -kaksikko, munkkeja, joiden keskellä on reikiä, asuvat saarella, poimivat kukkia ja pyörivät kuin pyörä. ==Ääninäyttelijät== Alkuperäinen ääninäyttelijä Suomenkielinen ääninäyttelijä Rooli Rachel Bloom Heljä Heikkinen Op Adam DeVine Joonas Saartamo Ed Zazie Beetz Maria Lund Dottie Ken Jeong Antti L. J. Pääkkönen Clarance Jim Jefferies Markus Niemi Burnie Catherine O’Hara Katja Aakkula Alma Reggie Watts Tuomas Uusitalo Hoss == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset animaatioelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat
Pioneerisäätiö

Pioneerisäätiö sr on suomalainen säätiö, jonka tarkoituksena on pioneeriaselajin kehityksen edistäminen. Tarkoituksensa toteuttamiseksi säätiö jakamalla stipendejä ja palkitsemalla ansiokkaita tutkielmia edistää sekä tukee pioneeriaselajin kokeilu- ja tutkimustoimintaa.Patentti- ja rekisterihallitus, https://www.prh.fi/fi/saatiorekisteri.html, 8.6.2023 Tällä hetkellä säätiön hallituksen puheenjohtaja on Mikko Illi ja asiamies Kalle Soikkanen Tarkistettu 16.10.2024. == Säätiön perustaminen == Pioneerisäätiön syntysanat lausuttiin 16.10.1952 Korialla, jolloin vakinaisessa palveluksessa olevaa pioneeriupseerikuntaa ja reservin pioneeriupseerien edustajat olivat kokoontuneet kenraalimajuri V. H. Vainion 60-vuotisjuhlaan. Tällöin eversti Arimon esityksestä päätettiin perustaa vakinaisessa palveluksessa olevien sekä reserviin kuuluvien pioneeriupseerien yhteenliittyvä Pioneeriupseeriyhdistys sekä erillinen Pioneerisäätiö.Pioneerisäätiön arkisto 1952-61 Yhdistyksen ja säätiön perustamiskokous pidettiin 17.12.1952 Helsingissä Pääesikunnan kokoushuoneessa. Kokouksen puheenjohtajana toimi kenraalimajuri Bonsdorff. Pioneeriupseeriyhdistyksen johtokuntaan ja samalla Pioneerisäätiön hallitukseen tulivat valituksi * puheenjohtajaksi kenraalimajuri Otto Bonsdorff * varapuheenjohtajaksi diplomi-insinööri Ossian Kivelä * jäseneksi diplomi-insinööri Aulis Junttila * jäseneksi diplomi-insinööri Heikki Paasikallio * jäseneksi eversti Reino Arimo * jäseneksi majuri Lauri Sutela * varajäseneksi varatuomari Matti Ylöstalo * varajäseneksi kiinteistöluettelon hoitaja Evald Monni * varajäseneksi majuri Jorma Kämäri * varajäseneksi everstiluutnantti Veikko Komsi * sihteeriksi majuri Kämäri. == Muita pioneeriaselajiin liittyviä säätiöitä == * Kenraaliluutnantti ja rouva Unio Sarlinin pioneeriupseerisäätiö * Pioneerimuseosäätiö == Lähteet == Luokka:Suomalaiset säätiöt
Indre ja Østre Finnmarkin käräjäoikeus

Indre ja Østre Finnmarkin käräjäoikeus (norj. Indre og Østre Finnmark tingrett, pohjoissaameksi Sis- ja Nuorta-Finnmárkku diggegoddi) on yksi Norjan 23 käräjäoikeudesta ja kuuluu Hålogalandin laamanninoikeuden alaisuuteen. Se perustettiin vuonna 2021 yhdistämällä aiemmat Indre Finnmarkin ja Itä- Finnmarkin käräjäoikeudet. Käräjäoikeuden toimipisteet sijaitsevat Tenossa ja Vesisaaressa. ==Tuomiopiiri== Käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvat seuraavat kunnat: * Berlevåg * Båtsfjord * Etelä-Varanki * Gamvik * Kaarasjoki * Kautokeino * Lebesby * Teno * Uuniemi * Vesisaari * Vuoreija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Käräjäoikeuden verkkosivut Luokka:Norjan käräjäoikeudet
Pentti Rantala (liikenneneuvos)

Pentti Juhani Rantala (s. 3. kesäkuuta 1947 Tampere) on suomalainen yritys- ja järjestöjohtaja, joka on saanut liikenneneuvoksen arvonimen. Viitattu 8.6.2023. Rantala valmistui merkonomiksi Helsingin Kauppiaitten Kauppaoppilaitoksesta 1966 ja suoritti Master of Business Administration -tutkinnon Lontoossa 1997. Hän oli Oy Suomen 3M Company Ab:n, vuodesta 1972 Suomen 3M Oy, edustaja 1969–1971, myyntitarkastaja 1971–1973, myyntipäällikkö 1973–1975 ja myyntijohtaja 1975–1981, 3M Europa S.A:n tuotepäällikkö Brysselissä 1981–1987, 3M Svenska Ab:n Pohjoismaiden markkinointijohtaja Tukholmassa 1987–1991, Nokian Renkaat Oyj:n markkinointijohtaja Nokialla 1990–2001 ja Autoalan Keskusliiton toimitusjohtaja Helsingissä 2002–2010. Rantala toimi myös Tieliikenteen Tietokeskus Oy:n toimitusjohtajana ja hallituksen jäsenenä ja hänellä oli työuransa aikana useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Liikenneneuvoksen arvonimen Rantala sai 2008. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aker (Oslo)

Aker on entinen Oslon kaupunkia ympäröinyt kunta. Se perustettiin vuonna 1837 ja siitä liitettiin viidesti osia Osloon, ennen kuin koko kunta yhdistyi siihen vuonna 1948. Yhdistymishetkellä Akerin pinta-ala oli 437 neliökilometriä ja asukasluku 143 163. Trondheimsveien 5c id 164296.jpg|Entinen Akerin kunnantalo Oslon Trondheimsveienin varrella. ==Lähteet== Luokka:Norjan entiset kunnat Luokka:Oslo
Hopital

Hopital (suom. 'sairaala') voi tarkoittaa: ==Sairaalat== * Hôpital Ambroise- Paré, sairaala Boulogne-Billancourtissa * Hôpital André Mignot, sairaala Le Chesnayssa * Hôpital Foch, suresneslainen sairaala * Hôpital d’instruction des armées Percy, sairaala Pariisin esikaupungissa Clamartissa * Hôpital Lariboisière, sairaala Pariisissa * Hôpital Raymond-Poincaré, garcheslainen sairaala * Hôpital René-Huguenin, sairaala Ranskan Saint-Cloudissa * Hôpital Sainte-Périne - Rossini - Chardon-Lagache, sairaala Pariisissa ==Henkilöt== * Guillaume de l'Hôpital, ranskalainen matemaatikko ==Matematiikka== * l'Hopitalin sääntö, Guillaume de l'Hôpitalin mukaan nimetty menetelmä, jossa raja-arvo lasketaan derivoimisen avulla ==Katso myös== * Hospital Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Pentti Rantala (ympäristöneuvos)

Pentti Kalervo Rantala (20. joulukuuta 1948 Lappeenranta – 1. marraskuuta 2024 TampereKuolinilmoitus. Aamulehti 24.11.2024, s. B16.) oli suomalainen diplomi- insinööri ja jätehuollon asiantuntija, kehittäjä ja yritysjohtaja, joka sai ympäristöneuvoksen arvonimen. Lappeenrannassa syntynyt Rantala oli koulutukseltaan diplomi-insinööri. Pirkanmaan Jätehuolto Oy:n toimitusjohtaja Rantala sai ympäristöneuvoksen arvonimen joulukuussa 2013. Vuodesta 1994 yhtiön toimitusjohtajana työskennellyt Rantala jäi eläkkeelle yhtiön palveluksesta vuoden 2014 alussa. Rantala osallistui yritysjohtajan työnsä ohella muun muassa jätehuollon valtakunnallisen yhteistyöelimen Jätelaitosyhdistyksen perustamiseen ja toimi pitkään sen hallituksen puheenjohtajana vuosina 1996–2010 ja 2012–2013. Yhdistyksen toiminnan myötä myös alan kotimaisten toimijoiden kansainvälinen yhteistyö kehittyi merkittävästi. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Neferkare VII

Neferkare VII, myös Neferkare III, oli muinaisen Egyptin 9.dynastian faarao. Hän oli Herakleopoliksen hallitsija. Tästä faaraosta on hyvin vähän tietoja. Hän saattaa olla Hierakonpoliksen nomarkin Ankhtifyn elämäkerrallisessa kirjoituksessa mainittu kuningas Neferkare. Neferkare mainitaan Torinon papyruksessa, mutta ei muissa kuningasluetteloissa, eikä hänestä ole mitään arkeologisia löytöjä. == Lähteet == Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Pentti Rantala

Pentti Rantala -nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat: * Pentti Rantala (s. 1947), yritys- ja järjestöjohtaja ja liikenneneuvos * Pentti Rantala (1948–2024), diplomi-insinööri, yritysjohtaja, jätehuollon kehittäjä ja ympäristöneuvos.
Rohdoskauppa

Rohdoskauppa oli Suomessa kauppahuone, jossa myytiin rohdoksia ja myös kemiallisia tuotteita, väriaineita ja muita sekalaisia tavaroita. Rohdoskauppaa sai Suomessa harjoittaa ainoastaan kaupungeissa. Erinäisiä asetuksissa tarkemmin määrättyjä aineita esimerkiksi dekokteja ja tinktuureja ei rohdoskaupoissa saanut myydä. Rohdoksia ja kemiallisia valmisteita, joita käytetiin lääketarpeisiin, ei rohdoskaupoissa saanut myydä vähempää kuin 150 g kutakin lajia. Rohdoskaupan hoitajan tuli olla proviisoritutkinnon suorittanut henkilö.Rohdoskauppa Tietosanakirja. Osa 8, palsta 123. Tietosanakirja- osakeyhtiö 1916 Toimintaa säänneltiin vuonna 1888 annetulla asetuksella rohdoskaupasta. Laki kumottiin vuonna 1935 annetulla apteekkitavaralailla.Rohdoskauppa. Otavan Iso tietosanakirja. Osa 7, palsta 578. Helsinki: Otava 1966 ==Katso myös== * Apteekki == Lähteet == Luokka:Kauppa Luokka:Farmasia
Tapparan SM-sarjakausi 1966–1967

Tapparan SM-sarjakausi 1966-67 alkoi vahvasti, kauden aikana Tappara kerrytti 22 pelistä 12 voittoa, 4 tasapeliä ja 6 häviötä, pisteitä kertyi 28 ja Tappara ylsi sijalle 4. Kaudella mestaruuden voitti RU-38, hopealle ylsi TPS ja pronssin otti Tampereen Ilves. Tapparan kauden paras tehomies oli Esko Kaonpää, joka teki 18 maalia ja 9 syöttöpistettä, tehden yhteensä 27 tehopistettä. Kaudella pelattiin myös Suomen Cup, ensimmäisellä kierroksella Tapparaa vastaam asettui Nokian urheilijat, ja Tappara voitti ottelun 8-4. Toisille kierroksella vastaan tuli Tampereen Ilves, joka voitti Tapparan lukemin 4-2, täten Tapparan Suomen Cup päättyi toiselle kierrokselle. == Sarjataulukko == == Tapparan ottelut == 1 Tappara-Hermes(10-2) 2 Ilves- Tappara(3-4) 3 Karhut-Tappara(2-2) 4 Tappara-TPS(5-5) 5 SaiPa-Tappara(2-3) 6 Tappara-TK-V(1-4) 7 Tappara-Lukko(7-4) 8 TuTo-Tappara(3-4) 9 Tappara- Reipas(5-9) 10 Tappara-RU38 (4-6) == Huomautukset == == Lähteet == 1966-67
Reissumies

Reissumies voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Reissumies, Oululainen-leipomon pyöreä ruissämpylä muunnelmineen *Reissumies, Matti Eskon albumi vuodelta 1991 **”Reissumies”, Matti Eskon esittämä kappale vuodelta 1991, alun perin Oululaisen leipäkampanjan mainosmusiikkia *”Reissumies”, Roope Salminen & Koirat -yhtyeen kappale vuodelta 2015 *Tapio Rautavaarasta usein käytetty luonnehdinta ja lempinimi, muun muassa: **kappaleet ”Reissumies ja kissa” sekä ”Reppu ja reissumies” **Reissumies, Tapio Rautavaaran kokoelma-albumi vuodelta 1981 **useita postuumeja kokoelma-albumeja nimellä Reissumiehen taival (1979, 1982, 1987, 1991 ja 1992) **Reissumies, Tauno Yliruusin näytelmä Rautavaarasta **Tapsa – Koko kansan reissumies, kirja (Aviador, 2020).
Ulappakiislanen

Ulappakiislanen (Ptychoramphus aleuticus) on ruokkeihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Tyynenmeren ulapoilta Pohjois-Amerikassa. == Koko ja ulkonäkö == Ulappakiislanen kasvaa 22–23 cm pitkäksi. Alalajeista P. a. australis on pienempi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Ruumiinrakenteeltaan laji on tukeva ja lyhytsiipinen. Ulappakiislasen pää, selkä ja siivet ovat hyvin tumman harmaat. Rinnasta vatsaa kohden väri vaalenee, ja vatsa ja alaperä ovat valkoiset. Linnun silmien yläpuolella on kaareva valkoinen laikku. == Levinneisyys ja elintavat == Ulappakiislasta tavataan pesivänä Aleuteilta Baja Californiaan. Ainakin osa pohjoisen linnuista muuttaa etelämmäs talvehtimaan. Laji on ulapoiden lintu, ja rannikon saarilla sitä tavataan lisääntymisaikana. Ulappakiislasen ravintoa ovat erityisesti krillit ja muut äyriäiset, mutta se syö myös pieniä kaloja. Pesimäkauden huippu on Aleuteilla heinäkuussa ja Baja Californiassa marraskuussa. Laji pesii rannikon saarissa jopa yli miljoonan linnun kolonioina. Ulappakiislanen munii kivikkoon tai kaivamaansa käytävään. Kauden aikana pesintöjä voi olla kaksi. Ulappakiislanen luokitellaan silmälläpidettäväksi, ja kannan kooksi arvioidaan 5 400 000 yksilöä. Kanta on pienentynyt voimakkaasti. Suurin uhka ulappakiislaskannalle ovat pesimäsaarille levinneet rotat, minkit, ketut ja pesukarhut. Pesimäympäristöä uhkaavat myös laiduntavat vuohet ja öljyonnettomuudet. Ilmastonmuutos aiheuttaa vesien lämpenemistä, mikä ilmenee merien ravintoverkkossa äyriästen määrän vähenemisenä. == Lähteet == Luokka:Ruokit
Leppäkorven maauimala

Leppäkorven maauimala (puhekielessä usein Sandi) on hiekkakuoppaan muodostunut uimaranta Vantaan Leppäkorvessa osoitteessa Kontiotie 1. Paikallisesti Korson monttuna tunnetun pienehkön lammen kutsuminen maauimalaksi on osittain paikallinen vitsi, vaikkei sitä aina ymmärretä, sillä kyseessä ei ole mikään oikea maauimala eikä edes valvottu uimapaikka. Kevättalvella 2021 Leppäkorven maauimala ruopattiin, koska sen vedessä oli paljon vesikasvillisuutta. Ruoppauksen yhteydessä se sai myös uuden laiturin ja suihkun. Myös ilmoitustauluja uusittiin. Leppäkorven maauimalan vesi tulee lähteestä. Leppäkorven maauimalalla on myös kioskirakennus, jossa sijaitsee nykyään pizzeria. Uimalalla ei ole uimavalvontaa ja siellä on sattunut ainakin yksi hukkumistapaus. Leppäkorven maauimala on yksi pääkaupunkiseudun vilkkaimpia nuorten juhlimispaikkoja erityisesti koulujen päättäjäisten aikaan. == Lähteet == Luokka:Leppäkorpi (Vantaa) Luokka:Suomen uimarannat
Tapparan SM-sarjakausi 1967–1968

Tapparan SM-sarjakausi 1967–68 oli Tapparalle erittäin hankala. Hankalan kaudesta teki sen, että Tapparasta poistui paljon pelaajia ja kolme Tapparassa pitkään kovilla tehopisteillä pelanneet Jouni Seistamo, Juhani Peltola ja Pentti Hyytiäinen. Tästä kaudesta alkoi kolmen kauden huonompi jakso, jonka aikana Tapparan paras sijoitus ylsi vain seitsemännelle sijalle. Kaudella 1967-68 Tappara 20 ottelusta vain 8 voittoa, 1 tasapeli ja 11 häviötä, jolloin Tappara sai kasaan kauden lopuksi vain 17 pistettä ja täten oli viimeinen joukkue, joka säilytti sarjapaikkansa SM-sarjassa. Tapparan paras tehomies kaudella oli Esko Kaonpää, tehoilla 8+5=13. Tappara osallistui kaudella Suomen Cuppiin, mutta Tappara hävisi ensimmäisellä kierroksella Rauman Lukolle lukemin 6-1. == Sarjataulukko == == Lähteet == 1966-67
Blic

Blic Oy eli Blic Public Affairs on vuonna 2014 perustettu vaikuttajaviestintään ja yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen erikoistunut konsulttitoimisto. Yrityksen perustajia ovat Niilo Mustonen ja pankkiiri Peter Fagernäs. Yrityksen pyrkimyksenä on vaikuttaa lainsäädäntöön ja regulaatioon. Blic on neuvonut muun muassa Boeingia HX-hävittäjähankkeessa sekä rahapeliyhtiö Kindred Groupia markkinatilanteesta. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Niilo Mustonen. Peter Fagernäs toimi vuoteen 2019 asti Blicin hallituksen puheenjohtajana. Vuonna 2019 hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Pasi Torppa. Blicin hallituksessa ovat toimineet mm. entinen pääministeri Mari Kiviniemi sekä ex-kansanedustaja Lasse Männistö. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset konsultointiyhtiöt Luokka:Suomalaiset viestintäyhtiöt Luokka:Helsinkiläiset yritykset
Vaaranniva

Vaaranniva on Suomussalmen kunnassa sijaitseva kylä, joka sijaitsee noin 50 kilometriä Suomussalmen keskustaajamasta luoteeseen seututien 800 varrella. Kylässä sijaitseva kyläkauppa Vaarannivan talouskauppa on toiminut vuodesta 1952 lähtien. Kylällä on aikoinaan ollut oma koulu, joka alkujaan aloitti kansakouluna. Vuonna 2008 kylään rakennettiin uusi koulu vanhan koulurakennuksen tilalle. Koulu lakkautettiin kokonaan vuonna 2019. Vaarannivalla toimii myös kyläyhdistys Vaarannivan kyläyhdistys ry. ==Lähteet== Luokka:Suomussalmen kylät
Tapparan SM-sarjakausi 1968–1969

Tapparan SM-sarjakausi 1968-69 ei ollut edeltäjäänsä paljoa parempi. Kausi oli todella tasainen, sillä 4-9 sijat olivat vain kolmen pisteen sisällä toisistaan, mutta kolmen kärki meni menojaan. Kaudella pelattiin 22 peliä josta Tappara voitti 10 peliä ja hävisi 11, Tappara sai 21 pistettä kasaan, joka riitti sijalle 8. Tapparan paras tehomies kaudella oli Pertti Ansakorpi tehoilla 10+7=17. Tappara osallistui jälleen Suomen Cuppiin. Ensimmäisellä kierroksella Tappara voitti Porin Palloseuran 7-4. Toisella kierroksella Tapparaa vastaan asettui Helsingin Jokerit, mutta jostain syystä Tappara ei matkustanut Helsinkiin, vaan antoi suoraan luovutusvoiton. Kauden jälkeen pitkän pelaajauransa lopetti Tappara legenda Kalevi Numminen. == Sarjataulukko == == Lähteet == 1968-69
Artome

Artome on suomalainen yritys, joka valmistaa Heinolan tehtaalla siirrettäviä plug-and-play-ominaisuuksin varustettuja älykalusteita esittämiseen, oppimiseen ja moneen muuhun. Ajatus asennusvapaasta ja helposti käyttöön mukautuvasta esitysteknologiasta on Artomen perusta. Yrityksen tavoitteena on suunnitella ja rakentaa audiovisuaalista teknologiaa kestävällä tavalla ja tuoda joustavuutta sekä helppoutta käyttäjille suomalaista designia unohtamatta. Artomen tuotteissa yhdistyvät projektori, sisäänrakennettu äänijärjestelmä sekä videoneuvotteluominaisuudet. Heidän lippulaivatuotteensa Artome M10 on kerännyt palkintoja ympäri maailmaa: mm. kultamitalin Best of NeoCon -kilpailussa Chicagossa 2022 sekä Red Dot Product design -tunnustuksen 2023. Yrityksen on perustanut Toni Parikka. Nykyinen toimitusjohtaja on Mikael Marttinen. Se on perustettu 2016. Kalusteita viedään 30 maahan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset teknologiayritykset
Susanna Korpivaara

Susanna Korpivaara (s. 1972) on suomalainen yritysjohtaja ja RKP:n poliittinen taustavaikuttaja. Korpivaara on työskennellyt vuodesta 2021 lähtien Rud Pedersenin Suomen toimitusjohtajana. Aikaisemmin Korpivaara on toiminut seitsemän vuoden ajan Glaxo Smith Klinen palveluksessa. Korpivaara on työskennellyt vuosina 2009-2011 kulttuuri- ja urheiluministeri Stefan Wallinin ja RKP:n ministeriryhmän poliittisena erityisavustajana ja vuosina 2003–2007 ympäristöministeri Jan-Erik Enestamin erityisavustajana. Korpivaara on ollut vaikuttamassa mm. siihen, että Suomen kansalliseen rokotusohjelmaan on lisätty uusia rokotteita. Korpivaaralla on kokemusta myös kriisiviestinnästä sekä viestinnän kouluttamisesta. ​GSK:ssa Korpivaara vastasi rokotteiden myynnistä ja markkinoinnista niin julkisten hankintojen kuin apteekkimyynnin kautta. Koulutukseltaan Korpivaara on valtiotieteiden maisteri Åbo Akademista sekä MBA Readingin yliopistosta. Korpivaara on toiminut Suomen Lääketieteen Säätiön hallituksessa vuodesta 2019 ja on säätiön hallituksen varapuheenjohtaja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Erityisavustajat Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fantastista

Fantastista on suomalaisen rap-artisti Käärijän vuonna 2020 julkaistu esikoisalbumi. Albumilla vierailevat myös artistit KähinäPate sekä Vinttikoira. == Kappaleet == ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2020 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset hip hop -albumit Luokka:Käärijä
Icelandic Airlinesin lento 001

Loftleiðir Icelandic Airlinesin lento 001 oli kansainvälinen tilauslento Saudi-Arabian Jeddasta Indonesian Juandaan Sri Lankan Bandaranaiken kautta. 15. marraskuuta 1978 lähestyessään välilaskukohdettaan lentoa operoinut DC-8 putosi maahan. Koneessa olleista 262 matkustajasta ja miehistön jäsenestä 183 sai surmansa. Kyseessä on Sri Lankan toiseksi pahin lento-onnettomuus. Kone oli lähtenyt Jeddasta kello 12.58 UTC-aikaa. Koneessa oli pääosin indonesialaisia hadž-pyhiinvaeltajia matkalla Mekkaan. Lennon oli tarkoitus pysähtyä Sri Lankassa tankkausta ja miehistönvaihtoa varten. Kun miehistö otti yhteyttä aluejohtoon kello 22.53.24, he pyysivät laskeutumiseen kiitotietä 22, mihin he saivat luvan. Miehistön vaihtaessa lennonjohdolle kello 23.06.32 heidän annettiin suorittaa mittarilähestyminen kohti kiitotietä 22, lentopinnalla 20. Kun lennonjohto pyysi miehistöä ilmoittamaan, kun saavat kiinni lähestymispaikantimista, vastaus kuului, mutta itse ilmoitusta ei. Viimeinen yhteydenotto koneeseen oli, kun lennonjohto varoitti miehistöä heidän ollessa hieman sivussa laskeutumislinjaan nähden. Lennonjohdon huomatessa koneen olevan liian matalalla hän varoitti miehistöä kahdesti, mutta jostain syystä kommunikoi väärällä taajuudella. Kone katosi näköpiiristä ja pian putosi viljelyalueelle noin kahden kilometrin päähän kiitotiestä kello 23.28. Onnettomuusraportti, osa 2 Onnettomuuden syyksi todettiin muun muassa se, että miehistö ei seurannut oikeita menettelytapoja lähestymisen aikana. Miehistö oli laskeutunut minimikorkeuden alapuolelle, eikä kukaan katsonut vajoamisnopeutta, joka oli liian suuri. Onnettomuusraportti, osa 16 == Lähteet == * Tutkintakomission virallinen onnettomuusraportti, julkaistu 1979 === Viitteet=== Luokka:Vuoden 1978 lento-onnettomuudet Luokka:Sri Lankan historia
Tekir

Tekir on vuonna 2008 perustettu lobbaukseen ja kriisiviestintään erikoistunut mainostoimisto. Yrityksen perustaja ja omistaja on toimittaja Harri Saukkomaa. Yrityksen omistajana toimi vuoteen 2022 asti Harri Saukkomaa ja hänen puolisonsa. Marraskuussa 2022 yhtiö ilmoitti myyneensä 25 prosenttia osakkeista suomenruotsalaista kulttuuria edistävälle Konstsamfundetille ja 10 prosenttia VR:n entiselle toimitusjohtaja Mikael Arolle. Lisäksi joukko Tekirin avainhenkilöitä osti 4,5 prosentin osuuden. Tekir on muun muassa myynyt vaikuttajaviestinnän palveluita terveydenhuollon ohjelmisto Apotille. Tekir on toiminut vuodesta 2022 lähtien Suomi-areenan sisältökumppanina. Tekir myi vuonna 2019 Keskustan puheenjohtaja Katri Kulmunille viestintäkonsultointia ja valmennusta, mikä johti lopulta Kulmuni eroon ministerintehtävistään kesällä 2020. Tekirin asiakkaana on ollut muun muassa Talvivaara ja hävittäjälentokonevalmistaja Lockheed Martin. Vuosittain Tekirillä on yli 200 asiakasta. == Suhde politiikkaan == Tunnettuna esimerkkinä pyöröovi-ilmiöstä on pidetty kolmen pääministerin erityisavustajana työskennelleen Timo Laanisen siirtymistä joksikin aikaa Tekirin neuvonantajaksi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset viestintäyhtiöt Luokka:Suomalaiset mainostoimistot Luokka:Helsinkiläiset yritykset
Isrun Engelhardt

Isrun Engelhardt (30. syyskuuta 1941 Arnsdorf – 2. maaliskuuta 2022 Icking, Saksa) oli saksalainen historioitsija ja tibetologi. Hän valmistui tohtoriksi vuonna 1974 Ludwig-Maximilians-Universität Münchenistä väiteltyään Bysantin valtakunnan 500-luvulla Persiaan, Nubiaan ja Etiopiaan suuntautuneesta lähetystyöstä. Hän ei kuitenkaan työllistynyt keskiajan tutkijana vaan vierailtuaan Nepalissa, Intian Ladakhissa ja Tiibetissä suuntautui 1990-luvulla Tiibetin tutkimukseen. Hän opiskeli Tiibetin tutkimusta neljä vuotta Bonnin yliopistossa mutta ei suorittanut uutta tohtorintutkintoa. Tibetologina Engelhardt muistetaan tutkimuksistaan, jotka käsittelivät kapusiinimunkkien lähetystyötä Tiibetiin, Ernst Schäferin johtamaa saksalaista tutkimusmatkaa, tiibetiläistä Melong-sanomalehteä ja rautamiehenä tunnettua patsasta. Hän pyrki tutkijana puolustamaan Schäferin tutkimusmatkan tieteellisyyttä syytöksiltä ja huhuilta, joiden mukaan tutkimusmatka liittyi kansallissosialistien salatieteellisiin harrastuksiin. Engelhardt kyseenalaisti laajaa mediahuomiota keränneen rautamies-patsaan väitetyt yhteydet Schäferin tutkimusmatkaan ja esitti vuonna 2017, että patsas on Nikolai Roerichille valmistettu väärennös. Engelhardt edisti Tiibetin tutkimusta myös keräämällä aineistoa omalla kustannuksellaan. Hän lahjoitti vuosina 1925–1963 julkaistun Tibet Mirror -sanomalehden perustajan Gegen (Gergan) Dorje Tharchinin aineistoa Columbian yliopiston kirjastolle, joka perusti aineiston pohjalta Tharchin Collection -nimellä tunnetun kokoelman. Engelhardt keräsi myös Himalayan Times -sanomalehtiä, jotka Heidelbergin yliopisto on sittemmin digitoinut ja julkaissut. Engelhardt syntyi akateemiseen perheeseen ja oli kaukaista sukua Max Weberille. Hänen aviomiehensä Hans Dietrich Engelhardt toimi sosiologian ja sosiaalityön professorina Münchenin ammattikorkeakoulussa. Heille syntyi poika vuonna 1979. == Kirjallinen tuotanto == * * == Lähteet == Luokka:Saksalaiset historioitsijat Luokka:Tibetologit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Natriumioniakku

Natriumioniakku (NIB tai SIB ) on ladattava akku, joka käyttää natriumioneja (Na+) varauksen kantajina. Sen toimintaperiaate ja kennorakenne ovat samanlaiset kuin litiumioniakuissa (LIB), mutta ne käyttävät natriumioneja litiumionien sijaan. Kiinnostus natriumioniakkuja kohtaan alkoi kasvaa 2010- ja 2020-luvuilla johtuen suurelta osin useiden litiumioniakkuihin tarvittavien materiaalien epätasaisesta maantieteellisestä jakautumisesta, suurista ympäristövaikutuksista ja korkeista kustannuksista. Tärkeimmät näistä ovat litium, koboltti, kupari ja nikkeli, joita ei välttämättä tarvita natriumioniakuissa. Natriumioniakkujen suurin etu on natriumin runsas esiintyminen maaperässä, mikä helpottaa materiaalien saatavuutta ja alentaa materiaalien hintaa. Yleisesti saatavilla olevien materiaalien lisäksi natriumioniakku toimii kylmemmissä lämpötiloissa ja akku on vaurioituessaan turvallisempi kuin litiumioniakku. Käyttöönottoon liittyviä haasteita ovat esimerkiksi alhainen energiatiheys ja liian lyhyt elinikä. Natriumioniakun energiatiheys on tyypillisesti 150 Wh/kg, kun taas litiumioniakulla energiatiheys on välillä 150-300 Wh/kg. Natriumioniakkuja käyttäviä sähköajoneuvoja ei toistaiseksi ole kaupallisesti saatavilla. Vuonna 2022 maailman suurin akkuvalmistaja CATL ilmoitti kuitenkin aloittavansa natriumioniakkujen massatuotannon ja helmikuussa 2023 kiinalainen HiNa Battery Technology Co., Ltd. sijoitti 140 Wh/kg natriumioniakun ensimmäistä kertaa sähköiseen testiautoon. Marraskuussa 2024 CATL ilmoitti uudesta korkeamman energiatiheyden akusta, jonka sarjatuotanto alkaisi vuonna 2027. Uuden akun energiatiheys on 200 Wh/kg, joka on parannus edellisestä vuonna 2021 julkaistusta 160 Wh/kg akusta. == Historia == Natriumioniakku kehitettiin 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa. 1990-luvun alkaessa litiumioniakut olivat kuitenkin osoittaneet enemmän kaupallista potentiaalia, mikä tyrehdytti kiinnostuksen natrium-ioni-akkuja kohtaan. 2010-luvun alussa kiinnostus lähti uudelleen nousuun johtuen suurelta osin litiumioniakkujen raaka-aineiden kallistumisesta. == Toimintaperiaate == Natriumioniakkukennot koostuvat katodista, anodista ja nestemäisestä elektrolyytistä. Katodimateriaalit sisältävät natriumia, joka voidaan poistaa materiaalin kiderakenteesta ilman että rakenne romahtaa. Anodimateriaalit eivät välttämättä sisällä natriumia, mutta niiden täytyy pystyä vastaanottamaaan natriiumioneja ilman suuria rakennenmuutoksia. Elektrolyytti sisältää dissosioituneita natriumsuoloja polaarisissa proottisissa tai aproottisissa liuottimissa. Kun akkua ladataan, natriumionit siirtyvät katodilta anodille, ja samanaikaisesti elektronit kulkevat ulkoisen piirin kautta niin ikää katodilta anodille. Purkauksen aikana prosessi on päinvastainen. == Lähteet == Luokka:Akut
Carlo Acutis

Carlo Acutis (1991–2006) oli italialainen 15-vuotiaana kuollut videopelaaja ja ohjelmoija, jota autuaaksijulistamisensa jälkeen on jo kutsuttu "internetin suojeluspyhimykseksi". Carlo Acutis syntyi Lontoossa 1991 italialaiseen perheeseen. He muuttivat pian Milanoon, jossa Acutis vietti valtaosan elämästään. Acutis opetteli ohjelmoimaan jo pikkupoikana ja häntä pidettiin tietokonenerona.Pekka Numminen: 15-vuotiaana kuolleesta "internet-velhosta" on tulossa ensimmäinen 2000-luvun pyhimys Iltalehti.fi 12.10.2020, viitattu 2023 Hänen hautajaisensa olivat suuri tapahtuma. Osa saattoväestä joutui seisomaan kirkon ulkopuolella. Hänen tapansa elää ja kohdata ihmisiä oli tehnyt moniin niin suuren vaikutuksen, että hänellä oli pyhyyden maine jo hänen eläessään. Pian hänen kuolemansa jälkeen ihmiset alkoivat pyytää häneltä esirukouksia. Eräs rukousvastaus – brasilialainen poika parantui vakavasta sairaudesta lääkäreille selittämättömällä tavalla kosketettuaan Carlon reliikkiä – on tunnustettu virallisesti ihmeeksi, joka on edellytys autuaaksi julistamiselle.Joona Korteniemi: Autuas Carlo Acutis: Kirje nuorelle miehelle Fides, toukokuu 7, 2021, viitattu 2023 Carlo Acutis julistettiin autuaaksi 2020. Acutisin uskotaan olevan nuorin aikalaisemme, joka on julistettu autuaaksi. Mikäli pyhimykseksi julistaminen toteutuu, tulisi Acutisista ensimmäinen millenniaali, jonka katolinen kirkko on julistanut pyhäksi.Mikko Vesa: 15-vuotiaana kuollut Carlo Acutis saatetaan ensimmäisenä millenniaalina nimittää katolisen kirkon pyhimykseksi – yksi kuoleman­jälkeinen ihmeteko on Vatikaanin mukaan jo todistettu Ilta-Sanomat 13.10.2020, viitattu 2023 Carlo Acutiksen pyhimykseksijulistamisen on 2024 vahvistettu tapahtuvan vuonna 2025.Devin Watkins: Carlo Acutis and 14 Blesseds approved for canonization Vatican News, 01 July 2024 Nuorille suunnatussa kehotuskirjeessään Christus vivit (104–106) paavi Franciscus nostaa esiin Carlo Acutiksen ja lainaa tämän sanoja ’kaikki syntyvät alkuperäisinä, mutta monet kuolevat valokopioina’. Emil Anton: Carlo Acutis: Tietokonenero taivaassa. Vaticannews.va 2020, viitattu 2023 Hänen muistopäivänsä on 12. lokakuuta.Blessed Carlo Acutis. CatholicSaints.Info ==Lähteet== Luokka:Autuaaksi julistetut Luokka:Assisi Luokka:Italialaiset henkilöt Luokka:Videopelikulttuuri Luokka:Internet- persoonat Luokka:Ohjelmoijat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Nina Björkfelt

Nina Björkfelt (s. noin 1971 TurkuEnnakkosuosikki Tiina Vierto valittiin Suomen kauneimmaksi. Helsingin Sanomat 9.2.1990.) on suomalainen missi, malli, juontaja ja venäjän kielen tulkki sekä kauneudenhoitoalan yrittäjä ja opettaja. Turkulainen, ruotsinkielinen Björkfelt opiskeli lukion jälkeen kosmetologiksi ja aloitti sitten kansainvälisen markkinoinnin opinnot Åbo Akademissa. Opintoihin tuli kuitenkin kahden ja puolen vuoden tauko, kun Björkfelt voitti vuonna 1989 Marjo Sjöroosin käynnistämän Miss Turku -kilpailun ja teki sitten mallintöitä Sjöroosin vasta perustamassa Fashion Team -mallitoimistossa. Vuonna 1990 Björkfelt kruunattiin Suomen Neidoksi, oli Miss Suomi -kilpailussa kolmas ja Miss Maailma -kilpailussa neljäs. Syksyllä 1990 Björkfelt valittiin vuoden 1991 Miss Skandinaviaksi. Vuonna 1997 Björkfelt valmistui Åbo Akademista ja avioitui muusikko Ressu Redfordin kanssa. Pari erosi vuonna 2015. Heillä on kaksi yhteistä poikaa. Kotiäitivuosien jälkeen muun muassa venäjän kielen tulkin pätevyyden hankkinut Björkfelt palasi vuonna 2002 työelämään ensin Salon, sitten Turun kaupungin kansainvälisten asioiden hoitajana. Sitten hän toimi pari vuotta kosmetologien opettajana Turun ruotsinkielisessä ammatti-instituutissa ja perusti vuonna 2009 Turun Skanssi-ostoskeskukseen kauneudenhoitoalan yrityksen. Nina Björkfelt on esiintynyt 1990-luvun alkupuolella myös juontajana televisio- ohjelmissa, MTV:n tanssiorkesterikilpailussa Tulisuudelma yhdessä Klaus Thomassonin kanssa ja Yleisradion venäjän kielen opetusohjelmassa Kapusta yhdessä Mato Valtosen kanssa. Vuonna 1990 Animalia palkitsi Björkfeltin eläinsuojelun pro-palkinnolla, koska hän oli ottanut julkisuudessa kantaa misseille annettavia turkislahjoja vastaan. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset missit Luokka:Suomalaiset mallit Luokka:1970-luvulla syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset televisiojuontajat Luokka:Suomenruotsalaiset henkilöt Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kosmetologit
Agustín de Rojas Villandrando

Agustín de Rojas Villandrando (noin 1547 – vuoden 1611 jälkeen) oli espanjalainen teatterikirjailija ja näyttelijä. Hänen kaksi kirjaansa, El viaje entretenido (1604), joka sisältää 38 runo- ja proosamuotoista loa- näytelmää, ja El buen republico (1611), jonka inkvisitio kielsi, ovat hänen elämäkertatietojensa lähteitä ja sisältävät tietoa aikakauden espanjalaisesta teatterielämästä. Rojas muutti nuorena Englantiin, ryhtyi sotilaaksi, työskenteli kaleeriorjana ja palasi seikkailujen täyttämän elämän jälkeen Espanjaan, jossa hänen perustamansa teatteriseurue oli maan ensimmäisiä. Hänen näyttelijäuransa ei ollut menestyksekäs, mutta hänen kirjoittamansa loat olivat lajin esikuvia. Merkittäviä Rojasin teoksia ovat Loa de la comedia ja Todo lo nuevo aplace.Rojas Villandrando, Augustin de Nordisk familjebok, Uggleupplagan. 23. palsta 630 Nordisk familjeboks förlags 1916 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Espanjalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1547 syntyneet Luokka:1600-luvulla kuolleet
Königs Wusterhausen

Königs Wusterhausen (vuoteen 1718 Wendisch Wusterhausen) on kaupunki Brandenburgin osavaltiossa Saksan koillisosassa. Se sijaitsee historiallisen Dahmelandin alueella Berliinin suurkaupunkialueen kaakkoisosassa. == Maantiede == Königs Wusterhausen sijaitsee Dahme-joen varrella noin 30 kilometriä Berliinin keskikaupungilta kaakkoon. Dahme on Spreen 95-kilometrinen sivujoki. Se laajenee Königs Wusterhausenin kohdalla Krüpelsee-järveksi, jonka pinta-ala on 285 hehtaaria ja keskisyvyys 2,5 metriä. Königs Wusterhausenin eteläosassa sijaitsee Zeesener See ja pohjoisessa Berliiniin rajautuva Krossinsee. == Historia == pienoiskuva|vasen|1860-luvulla avatun Königs Wusterhausenin rautatieaseman halli Ensimmäinen asiakirjamaininta Wusterhausenin linnasta ja kylästä on vuodelta 1320 muodossa "hus to wosterhusen". Ruotsalaiset sotilaat tuhosivat kylän kolmikymmenvuotisen sodan aikana 1643. Vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm osti 1682 Wusterhausenin linnan pojalleen Fredrik I:lle, joka toimi Preussin kuninkaana 1700-luvun alussa. Vuonna 1698 Fredrik I antoi Wusterhausenin lahjaksi pojalleen Fredrik Vilhelm I:lle. Tämä muunsi Wusterhausenin linnan kuninkaalliseksi metsästyslinnaksi 1710-luvun aikana. Königs Wusterhausen sai nykyisen nimensä 1718 ja markkinaoikeudet (Marktrecht) 1832. Paikkakunnan väkiluku oli vuonna 1856 noin tuhat asukasta. Rautatieyhteyden paikkakunta sai 1867. Kaupungiksi Königs Wusterhausen kohotettiin 1935, sen asukasluku oli tuolloin noin 6 000\. Vuonna 1944 kaupunkiin perustettiin keskitysleiri juutalaisille ja puolalaisille. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki kuului DDR:n alueeseen. Saksan historian pahin lento-onnettomuus tapahtui Königs Wusterhausenin alueella elokuussa 1972 ja saman vuoden marraskuussa sattui hirmumyrsky, jossa sortui kaupungin 243-metrinen radiomasto. Königs Wusterhausenin linna, Schloss Königs Wusterhausen, restauroitiin 1990-luvulla museoksi. Kaupunki on Saksan radiotoiminnan kehto, ja siellä toimii museo Sender- und Funktechnikmuseum Funkerberg Königs Wusterhausen. == Talous ja liikenne == Königs Wusterhausenin elinkeinoja ovat muun muassa energiateollisuus, elintarviketeollisuus, vähittäiskauppa, terveysala, logistiikka ja koneenrakennus. Kaupunki sijaitsee Berliinin–Brandenburgin lentoaseman kaakkoispuolella. Lentoaseman ja Königs Wusterhausenin välistä kulkee moottoritie BAB 13 Berliinistä Dresdeniin. Berliinin kehämoottoritie BAB 10 kulkee kaupungin keskustan pohjoispuolitse. Kaupungin rautatieasema, Bahnhof Königs Wusterhausen, kuuluu Berliinin lähijunaliikenteen piiriin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Königs Wusterhausen, Brandenburg, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength Luokka:Brandenburgin kunnat Luokka:Dahme-Spreewald Luokka:Saksan kaupungit
Karstulan kirjasto

Karstulan kirjasto on Karstulan kirkonkylässä toimiva yleinen kirjasto. Kirjasto on perustettu vuonna 1861. Nykyisen kirjastorakennuksen (1986) suunnitteli arkkitehti Saara Juola. Kivijärven kirjasto on vuodesta 2013 lähtien kuulunut Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin, jonka kokoelmat ja palvelut ovat kirjastokimpan jäsenkuntien asukkaiden käytettävissä. == Lähteet == Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Karstulan rakennukset ja rakennelmat
Hiidenjärvi (Kuusamo)

Hiidenjärvi (myös Kaunistonjärvi) on saareton ylänköjärvi Kuusamon keskiosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuusamon keskustasta on yksitoista kilometriä koilliseen ja Oulusta 213 kilometriä itäkoilliseen. == Maantiede == Hiidenjärvi muodostuu noin puolitoista kilometriä pitkästä ja kilometrin levyisestä järvenselästä. Hiidenjärven lahdet ovat suultaan avoimia. Ne ovat järven koilliskolkan Ahonlahdelta myötäpäivään Malkolahti, Pitkälahti, Kalliolahti, Kotilahti, Kirkkolahti ja järven luoteiskulman Toolalahti. Laajin niemimaa on lounaisrannan Honkiniemi. Hiidenjärvi syvenee verraten tasaisesti rannoilta kohti ulappaa. Noin seitsemäsosa järven alasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta on kartan mukaan 17,5 metriä eli puolisen metriä enemmän kuin Ympäristökeskuksen mukaan. Hiidenjärven etelärannalla sijaitsee Kaunisto-niminen maalaisasutus. Muut rannat ovat metsää, suota on etenkin länsirannalla, pientaloja on hajanaisesti. Hiidenjärven itäpuolella kohoavien Säynäjäronin ja Varteronin korkeustasot ovat noin 330 metriä merenpinnan yläpuolella. Pohjoispuolella kohoavan Siikavaaran korkeustaso on lähes 350 metriä merenpinnan yläpuolella. Noin kaksi kilometriä Hiidenjärveltä länteen sijaitsee Hiidenvaaran laki, jonka taso on noin 400 metriä merenpinnan yläpuolella. Hiidenjärven eteläpuolitse kulkee yhdystie 8670. Hiidenjärveen virtaa suo-ojia. Hiidenjärvestä virtaa Myllypuro koilliseen Vartelampeen (289,9 metriä mpy). Vartelampi laskee kaakkoon Jorvanjärveen (282,2 metriä mpy) ja edelleen Hiisijokea kaakkoon kohti Kiitämää (252,8 metriä mpy). Hiidenjärven vesitilavuus on 6 630 000 kuutiometriä. Hiidenjärvi (73.047.1.003) kuuluu Hiisijoen valuma-alueeseen (73.047), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kuusinkijoen valuma-alue (73.04). Hiidenjärvi on laajin Hiisijoen valuma-alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Siikalampi, jota seuraa Jorvajärvi. Rastilampi, Vartelampi ja Sohramonlampi ovat alle kymmenen hehtaarin laajuisia. Kuusamon Hiidenjärvi on toiseksi laajin Suomen kahdeksasta Hiidenjärvestä.Hiidenjärvi. Järviwiki. Viitattu 2.6.2023. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Koutajoen vesistö
Tapparan SM-sarjakausi 1969–1970

Tapparan SM-sarjakausi 1969-70 oli viimeinen kausi, niistä kolmesta kaudesta, jolloinka Tappara oli pohjamudissa. Kausi 1969-70 oli myös viimeinen kausi miesten jääkiekon pääsarjassa, milloinka nähtiin neljä Tamperelaista joukkuetta, samassa sarjassa. Neljäneksi Tamperelais joukkueeksi oli noussut Tappara 2, mutta koska SM-sarja ei sallinut yhdellä joukkeella olevan kaksi seuraa, Tappara 2 vaihtoi nimensä Hilpara:ksi. Tappara sai 22 ottelussa 8 voittoa ja 10 häviötä, keräten itselleen 20 pistettä, joka riitti 7 sijalle. Hilpara (Tappara 2) sai kaudella vain 2 voittoa ja 20 häviötä, jolloinka Hilpara putosi vain yhden kauden jälkeen pääsarjasta, saatuaan 4 pistettä ja sijoittumalla 11. Tapparan kauden paras tehomies oli Seppo I. Mäkinen tehoilla 17+11=28. Tappara ei osallistunut Suomen Cuppiin. == Sarjataulukko == == Hilpara == Alun perin Hilpara oli Tapparan toinen joukkue, josta piti tehdä täysin oma joukkueensa. Kuitenkin Hilpara nousi liiankin nopeasti jääkiekko liigoja ylöspäin, sillä kahdella ylinmällä sarjalla ei saanut olla kahta seuraa, yhden joukkueen omistuksessa, joten vuonna 1967 se erotettiin emoseurasta Tapparasta ja sai nimen Hilpara. Hilpara sai nimensä hilpari aseesta joka on taistelukirveen ja pistokeihään yhdittetty ase. Inspiraatio nimeen ja logoon tuli suoraan Tapparasta, sillä Tappara on kaksi puoleinen taistelukirves. Vuonna 1969, Hilpara pääsi nousemaan Suomessa ylimmälle sarja tasolle SM-sarjaan, mutta Hilpara ei ottanut kautta tosissaan ja tavoitteenaan oli pudota alemmalle tasolle. Hilparan ja Tapparan väliset ottelut olivat enemmänkin leikkimielistä maali juhlaa. Ensimmäinen kohtaaminen Hilpara- Tappara päättyi Tapparan voittoon 8-11. Toinen ja viimeinen peli Tappara- Hilpara päättyi myös Tapparan voittoon murska lukemin 18-3. Viimeisessä kohtaamisesa Tapparan kanssa, täyttyi Hilparalla 200 päästetyn maalin raja. Tämän rajapyykin kunniaksi Hilpara tarjosi maalin tehneelle Pekka Marjamäelle kaksi nakkia, Marjamäki puolestaan ojensi toisen nakeista maalin syöttäneelle Pertti Koivulahdelle. Kauden päätteeksi Hilpara sai kasaan 2 voittoa ja 20 häviötä ja pisteitä kertyi huimat 4, kaudella Hilpara teki yhteensä 60 maalia ja omaan maaliin pääsi 240 maalia. Hilparan paras tehomies oli Harri Holli 6+7=13. == Lähteet == 1969-70
Kristian Friis Petersen

Kristian Friis Petersen (17. syyskuuta 1867 Namsos – 5. huhtikuuta 1932) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1906–1909 ja 1912–1918 sekä toimi Norjan sosiaaliministerinä 1914–1916 ja kauppaministerinä 1916–1919. Vuosina 1919–1929 hän oli Bergenin ja Hordalandin maaherra. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan maaherrat Luokka:Norjan ministerit Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Driva

Driva on norjalainen vuonna 1971 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Sunndalin Sunndalsørassa. Lehti ilmestyy kolmesti viikossa ja kuuluu Polaris Media -konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Sunndal
Tapparan SM-sarjakausi 1970–1971

SM-sarjakausi 1970–71 oli historiallinen kausi, sillä ensimmäistä kertaa Suomalaisessa pääsarjan jääkiekossa pelattiin runkosarja ja jatkosarja. Jatkosarjaan pääsi runkosarjan kuusi parasta joukkuetta. Runkosarjassa Tappara pelasi vahvasti, kerryttäen 22 ottelussa 14 voittoa ja 6 häviötä, jolloin pisteitä kertyi 30. Runkosarjassa pisteet riitti 4 sijalle ja ensimmäinen sija jäi vain 6 pisteen päähän. Jatkosarjassa pelattiin 10 ottelua joista Tappara voitti kolme, pelasi tasapelin kolmessa ja hävisi neljässä. Kun jatkosarjan ja runkosarjan pisteet laskettiin yhteen Tappara sijoittui 4 sijalle, 39 pisteellä, kun pronssia saanut HIFK oli parempi yhdellä pisteellä. Pronssi ratkesi viimeisessä pelissä. Tappara pelasi Ässiä vastaan ja Tapparalle olisi riittänyt tasapelipiste voittaakseen pronssia, mutta 6 sekunttia ennen pelin loppua Ässät iskivät voittomaalin ja voittivat 5-4, kun samaan aikaa HIFK voitti oman pelinsä nousten vain yhdellä pisteellä Tapparan ohitse. Tapparan paras tehomies kaudella oli Seppo I. Mäkinen 23+13=36. Tappara osallistui myös Suomen Cupin viimeiseen kauteen. Ensimmäisellä kierroksella Tappara voitti HPK 8-3, mutta hävisi toisella kierroksella Mäntän KiePolle 6-4. == Sarjataulukko == Runkosarja: Jatkosarjassa: (6 parhaan järjestys tulee, kun lasketaan runkosarjan ja jatkosarjan tilastot yhteensä) == Lähteet == 1970-71
Tapparan SM-sarjakausi 1971–1972

Tapparan SM-sarjakausi 1971–72 alkoi vahvasti mutta lopussa hyytyi. Kaudella oli uusi päivitetty formaatti viime kauteen, sillä nyt runkosarjan jälkeen pelattiin ylempi loppusarja (6 parasta) ja alempi loppusarja (6 huonointa). Tapparan runkosarja sujui hyvin, 22 pelatusta pelistä Tappara voitti 13 peliä ja hävisi vain 5, saaden 30 pistettä, sijoittuen 3 sijalle, yhden pisteen päässä ensimmäisestä sijasta. Tapparan ylempi loppusarja alkoi huonosti, sillä ensimmäisistä viidestä pelistä Tappara hävisi neljä, voittaen vain yhden. Lopulta kymmenen pelatun pelin jälkeen Tappara sai loppusarjassa vain kolme voittoa ja hävisi kuusi peliä. Täten Tappara putosi 3 sijalta, 5 sijalle. Tapparan kauden paras tehomies oli Jukka Alkula 18+13=31. == Sarjataulukko == Runkosarja: Ylempi loppusarja: == Lähteet == 1971-72