Liljendal

Liljendal on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Itä-Uudenmaan maakunnassa, Etelä-Suomen läänissä. Liljendalin naapurikunnat olivat Lapinjärvi, Myrskylä ja Pernaja ennen kuntaliitosta vuoden 2010 alussa Loviisaan yhdessä Pernajan ja Ruotsinpyhtään kanssa. Liljendalin halki kulkevat valtatie 6 ja Lahti–Loviisa-rata. ==Loviisan–Vesijärven rautatie== Kunnan alueita halkova Lahti-Loviisa-rata oli alun perin Loviisan–Vesijärven rautatien kapearaiteinen rataosa, joka avattiin väliaikaiselle liikenteelle vuonna 1900 ja yleiselle liikenteelle vuonna 1904. Liljendalin kunnan alueella junat pysähtyivät Umpalan (ent. Michelspiltom) ja Eskelinkylän (ent. Eskilom) asemilla. Henkilöliikenteen lisäksi rautatie välitti runsaasti rahtia, joista suuri osa oli Vesijärveltä ja Päijänteeltä tullutta puutavaraa. Vähitellen kannattamattomaksi ajautunut rautatie myytiin valtionrautateille vuonna 1956 ja rata leveäraiteistettiin vuonna 1960. ==Väestö== Kunnassa asui ihmistä. Kunta oli kaksikielinen: enemmistö eli 77 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 20 prosenttia suomea.Internet Wayback Machine, suomenkielinen wikipedia 7. tammikuuta 2007, tieto otettu tuolloin finstatilta ==Maantiede== Liljendalin pinta-ala oli km², josta km² oli maata ja loput km² sisävesialueita. Merkittävin vesialue on Hopjärvi (, alkuperäiseltä nimeltään Haapajärvi), joka pääosin sijaitsi Liljendalin kunnan alueella. Järvi kuuluu Koskenkylänjoen vesistöön. Pinta-alaltaan se on 624 hehtaaria ja valuma-alueen koko noin 3 200 hehtaaria. Järven keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 6,5 metriä. Järvenlaskut ovat pienentäneet sen pinta-alaa alkuperäisestä koosta. ===Sävträsk=== Kirkonkylän maisemassa sen länsipuolella on Sävträsk, joka on pitkälti umpeenrehevöitynyt. Se on kuitenkin vesilintujen pesimäpaikka, ja laitamilla on rakennettuja lintuhavaintopaikkoja. Kirkonkylän eteläosa on osa Sävträskin kylää. Siellä on peruskoulu, kirjasto, lounasravintola ja Sävträsk FBK, Sävträskin VPK, joka on Porvoon kaupungin Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokunta. ==Etäisyyksiä Liljendalista== * Helsinki 75 km * Kotka 55 km * Kouvola 60 km * Lahti 60 km * Loviisa 15 km * Porvoo 25 km ==Loviisan kaupungin entisen Liljendalin kunnan kylät== Anteronkylä (Andersby), Embom, Eskelinkylä (Eskilom), Garpom, Hopom, Huomanninkylä t. Huomaninkylä (Hommansby), Kuckubacken, Kvarnbacken, Reimansbacken, Rumpila (Drombom), Sporrasbacken, Sävträsk, Söderby, Umpala (Mickelspiltom)Tietoja seurakunnista/Liljendal Numero Maarekisterikylä Kylän osia 434-416 Andersby (suom. Anteronkylä) 434-417 Drombom (suom. Rumpila) 434-419 Eskilom (suom. Eskelinkylä) 434-420 Garpom 434-422 Hopom 434-421 Hommansby (suom. Huomanninkylä t. Huomaninkylä) 434-895 Kuckubacken 434-451 Kuskosk (suom. Kuuskoski) 434-486 Kvarnbacken 434-420 Reimansbacken 434-424 Söderby Sporrasbacken 434-483 Suomenkylä 434-423 Mickelspiltom (suom. Umpala) Hommansbacken ===Sävträsk=== Sävträsk on kaupunginosana tai entisen Liljendalin kunnan kylänä Liljendalin kirkonkylän eteläinen jatke, jossa on edelleen mm. Länsi-Kymen Osuuspankin Liljendalin konttori, Sävträsk skola () https://www.loviisa.fi/paivahoito-ja-koulutus/esi-ja- perusopetus/koulut/savtrask-skola sekä Loviisan kaupunginkirjaston Liljendalin lähikirjasto. https://www.loviisa.fi/kulttuuri-ja-vapaa-aika/kirjastot Sävträskissä on myös sopimuspalokunta, Sävträsk FBK (. Sävträskissä tien länsipuolella Porvoon kaupungin Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen Sävträskin vapaapalokunnan pohjoispuolella on lounasravintola Bagarstugan, joka on Carl Gustaf Armfelt vanhemman talo kartanon ajoilta. Hän asui taloa everstinä perheensä kanssa Suuren Pohjan sodan aikana 1713, minä vuonna hänet ylennettiin kenraalimajuriksi, mistä hän joutui luopumaan Ruotsin armeijan vetäytyessä Georg Lybeckerin komennossa. ==Nähtävyyksiä== thumb|300px|Liljendalin, Lapinjärven ja Myrskylän taistelun muistokivi Suomen sodasta (1808–1809) * Liljendalin kirkko == Kulttuuri == === Murre === Liljendalin alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Suomen kielessä Liljendalin puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Liljendalin murre kuuluu kaakkoishämäläiseen Iitin ryhmään. Liljendalin ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän itä-uusimaalaisiin murteisiin. === Ruokakulttuuri === Liljendalin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 57. Helsinki: Patakolmonen Ky. ==Lähteet== *Suomen Sukututkimusseura: Tietoja seurakunnista ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Liljendalin seurakunta * Itä-Uudenmaan tapahtumakalenteri *