EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kiveskipu

Kiveskipu on kudosvaurion vaaraan liitetty epämiellyttävä tuntemus kivespussin alueella. == Ominaisuudet == Kiveskivun kulku vaihtelee syystä riippuen aina äkillisen kovasta kivusta lievään viikkojen aikana ilmenevään kipuun – lievin kipu voi ilmetä lähinnä tunnustelu- tai asentoarkuutena. Kivun sijainti on tois- tai molemminpuolinen ja voi paikantua kiveksiin, lisäkiveksiin tai siemenjohtimiin ja säteillä alavatsalle. Kivun laatua voidaan kuvata erilaisilla termeillä. == Syyt == Kiveskivun syihin kuuluvat: * mekaaninen vaurio vaatteiden, liikunnan tai iskujen johdosta * kiveksen tai kiveslisäkkeen kiertymä (tyypillisesti nuori seksuaalisesti inaktiivinen potilas, alavatsalta kivekseen siirtynyt äkillinen kipu ja kivespussin yläosassa horisontaalisesti sijaitseva aristava kives) * lisäkivestulehdus (epididymiitti; tyypillisesti lisäkivekseen paikantuvat oireet; turpea, punoittava ja kuumottava kivespussi; ja virtsaamisoireet) * orkiitti (kivestulehdus), jonka tavallinen syy oli aiemmin sikotauti * kives- tai lisäkivesturvotus * bakteeri-infektio (virtsatieinfektiobakteerit, klamydia, gonokokki), jolle voi altistaa mm. virtsarakon tyhjenemishäiriö, virtsaputken toimenpiteet ja ektooppinen ureter * vesikives * kiveskohju (varikoseele) * kivessyöpä * säteilykipu virtsanjohtimista tai nivustyrästä * vasektomialeikkaus * nivustyräleikkaus (noin 10 %) Krooniselle kivespussin kivulle ei yleensä löydetä selvää yksittäistä syytä. == Tutkiminen == Kiveskipu on usein aihetta tutkia vähintään kliinisesti; poikkeuksiin kuuluvat esimerkiksi ilmiselvän lievän vamman aiheuttama kipu ilman turvotusta. Kiveksen kiertymä vaatii nopeaa tunnistusta, joten tämä on aina ensimmäinen epäily äkillisessä kiveskivussa ja erikoissairaanhoitoa käytetään herkästi. Kasvainepäily on niin ikään aihe erikoissairaanhoidon tutkimuksiin.. Kaikututkimus voi olla aiheellista muun muassa epäselvässä kivesturvotuksessa ja poissulkumielessä kroonisessa kivespussin kivussa (nivustyrä, kivessyöpä). == Hoito == Lievän vamman aiheuttama kipu ilman turvotus ei yleensä vaadi erityistä hoitoa. * kiristyksen, hankauksen ja roikkumisen vähentäminen esim. vaatetusta ja liikuntamuotoja muuttamalla * viilentäminen ja tulehduskipulääkkeet kivun lievittämiseksi * bakteerilääkkeet lisäkivestulehduksessa (aikuisilla yleensä 2 viikon fluorokinoloni) * leikkaushoito kiertymän, vaikean vamman tai kasvaimen korjaamiseksi * moniammatillinen kivunhoito kroonisessa kivespussin kivussa * funikkelin denervaatio, jos puudutukselle on vastetta * siemenjohtimen uudelleenliitos vasektomian jälkeisessä kivussa * sytostaatti- ja sädehoito kivessyövän hoidossa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mayo Clinic: Testicle pain Luokka:Uroksen sukupuolielimistön sairaudet
Kopiopuristin

Kopiopuristin, myös jäljennyspainin, on mekaaninen ruuvipuristin, jolla 1800-luvun loppupuolella erilaisissa toimistoissa, pankeissa, kauppahuoneiden konttoreissa ja lehtien toimituksissa valmistettiin jäljennöksiä lähtevästä kirjeenvaihdosta. James Watt oli hakenut patentin keksimälleen laitteelle jo 1780. Artikkeli Jäljennyspainin, Tietosanakirja 3. osa, Tietosanakirja- osakeyhtiö, 1911, palsta 1577. ==Toimintaperiaate== Kopiomusteella kirjoitettu kirje asetettiin kopiokirjan kostutettua silkkipaperista sivua vasten, jotka suojattiin vielä molemmin puolin vahapapereilla. Kopiokirja asetettiin puristimeen kahden metallilevyn väliin, jotka puristettiin yhteen kammesta kierreruuvia pyörittäen. Paineen vaikutuksesta kostunutta mustetta tarttui tällöin kopioitavasta kirjeestä silkkipaperiin muodostaen alkuperäiskirjoituksen peilikuvan. Ohuen silkkipaperin läpikuultavuuden vuoksi teksti oli luettavissa sivun kääntöpuolelta. Myös kirjoituskoneen kirjoitusta oli mahdollista jäljentää samalla menetelmällä. Päivän aikana kirjoitetut kirjeet olivat tavallisesti yön yli puristimessa kopiokirjan välissä. Monissa toimistoissa kopiopuristimia käytettiin pitkälle 1900-luvun alkuun, kunnes uudet monistusmenetelmät ja yksinkertaiset kopiokoneet korvasivat ne.Artikkeli Kopiepress, Nordisk familjebok – Konversationslexikon och realencyklopedi 14. bandet, Nordisk familjeboks förlag, 1911, palsta 968 ==Lähteet== Luokka:Kirjapainotaito Luokka:Toimistotekniikka
Salon työväentalo

Salon työväentalo on Salon kaupungin keskustassa sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Salon Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1891, ja sen toiminta elvytettiin vuonna 1901. Yhdistys oli ostanut tontin työväentaloa varten vuonna 1906, ja se oli maksanut 600 markkaa. Työväentalon ensimmäinen osa rakennettiin vuonna 1908, ja saliosa valmistui vuonna 1910. Ullakkokerrosta on muutettu ja laajennettu myöhemmin. Ravintolasiipi korotettiin kaksikerroksiseksi vuonna 1958. Myöhemmin sen jatkoksi on rakennettu matala liikesiipi.. ==Rakennus== Talo sijaitsee Salon keskustassa. Julkisivut on vuorattu ponttilaudoituksella. Talo on maalattu punaiseksi, ja sen listoitukset ovat valkoiset. Talon alkuperäiset piirustukset on tehnyt A. Tapio, ja ne perustuvat osittain jäsenen K. Valppaan ehdotukseen. Työväenyhdistysten keskusliitto on tehnyt kahden viimeisimmän lisärakennuksen piirustukset. Sisätilat on uudistettu useita kertoja ajanmukaisiksi. ==Toimintaa työväentalolla== Työläisnuorten talvikatselmus monine kilpailuineen keräsi vuonna 1937 yli 150 osallistujaa työväentalolle./> Järjestäytynyt työläisnuoriso tuomitsi vuonna 1932 kokouksessaan työväenjärjestöihin kohdistuvan vainon. Turun Työväenteatteri vieraili työväentalolla esittämällä operetin Prinssipuoliso. Työväentalolla järjestettiin runsaasti erilaisia huvitilaisuuksia, näyttämöesityksiä, tansseja ja karnevaaleja. ==Nykyinen käyttö== Talo on myyty viereiselle kauppakeskukselle. Taloa käytetään kuitenkin edelleen, koska kauppakeskuksen laajenemissuunnitelmat on jäädytetty Salon seudun heikon taloudellisen tilanteen vuoksi. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka: Salon rakennukset ja rakennelmat
Gáhteriinná

Gáhteriinná ja Káhtariinná ovat naisen etunimiä. Ne ovat Katariina-nimen saamelaisia vastineita. Vuoteen 2022 mennessä Gáhteriinná on ollut Suomessa virallisena etunimenä alle 5 naisella. Káhtariinná-nimisiä henkilöitä ei ole kirjattu Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon lainkaan. == Nimipäivä == Gáhteriinná- ja Káhtariinná-nimet sisältyvät pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin, jonka on laatinut Oulun yliopiston professori Pekka Sammallahti. Nimipäivä on 25. marraskuuta.Saarelma-Paukkala 2017, s. 183–185, 257. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Káre

Káre ja Gáre ovat naisen etunimiä. Ne ovat Katarina-nimen saamelaisia muunnoksia. Marraskuuhun 2022 mennessä Káre on ollut Suomessa virallisena etunimenä alle 15 naisella. Gáre-nimisiä henkilöitä ei ole kirjattu Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon lainkaan. == Nimipäivä == Káre- ja Gáre- nimet sisältyvät pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin, jonka on laatinut Oulun yliopiston professori Pekka Sammallahti. Nimipäivä on 25. marraskuuta. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Kalmasaari (Vuokkijärvi)

Kalmasaari (myös Kalmosaari) on Suomen ja Venäjän rajalla Vuokkijärvessä sijaitseva 1,15 hehtaarin suuruinen saari. Rajalinja kulkee saaren poikki niin että noin neljäsosa siitä kuuluu Suomussalmen kuntaan ja loput Kostamuksen kaupunkipiiriin. Kalmasaaressa sijaitsee entinen Kuivajärven, Hietajärven ja Vuokinsalmen vienalaiskylien hautausmaa. Venäjän välinen raja kulki Kalmasaaren kautta jo ennen Suomen itsenäistymistä. Hautausmaan käyttö lopetettiin Neuvostoliiton rajan sulkeuduttua vuonna 1922, jonka jälkeen perustettiin uusi hautausmaa Kuivajärven Kalmisaareen. Helsingin Sanomiin vuonna 1929 kirjoittaneen Onttoni Miihkalin mukaan Suomen puolelle jäi vain pari vainajaa. Hän kertoi myös bolševikkien hakanneen kaikki kalmakuuset ja ristit haloiksi, jolloin ainoastaan yksi risti oli jäänyt seisomaan Suomen puolelle. Kalmasaareen on haudattu muun muassa tietäjä ja parantaja Miines Huovinen. Kalmasaaren Suomen puoleisessa osassa ei ole näkyviä jäänteitä haudoista, mutta saaressa on vuonna 1987 muistomerkiksi pystytetty vienalaistyylinen ortodoksinen hautaristi. Sen on pystyttänyt hietajärveläinen runonlaulaja Jussi Huovinen Kalmasaareen haudattujen esivanhempien muistoksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomussalmen luonto Luokka:Suomen sisävesien saaret Luokka:Karjalan tasavallan saaret Luokka:Suomen hautausmaat
Chuy García

Jesús G. "Chuy" García (s. 12. huhtikuuta 1956 Durango, Meksiko) on yhdysvaltalainen poliitikko demokraattisesta puolueesta. Vuoden 2019 alusta alkaen hän on ollut Yhdysvaltain kongressin edustajainhuoneen jäsen Illinoisin osavaltiosta. Rush kävi Illinoisin yliopistoa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset demokraattipoliitikot
Amália – O Filme

Amália – O Filme on vuoden 2008 portugalilainen draamaelokuva. Se kertoo fadolaulaja Amália Rodriguesin elämästä ja kuvaa hänen nousuaan äärimmäisestä köyhyydestä kansainväliseen tähteyteen. Carlos Coelho da Silvan ohjaamassa elokuvassa Amália Rodriguesia esittää Sandra Barata Belo. Jotkut Amália Rodriguesin sukulaisista ovat kritisoineet elokuvaa ankarasti. Laulajan sisko Celeste pyrki estämään elokuvan ensi-illan, koska hänen mukaansa sen kummemmin Rodriguesin kuin hänen sukulaistensakaan persoonallisuuksia ei elokuvassa esitetty totuudenmukaisella tavalla. Ohjaaja Carlos Coelho da Silva kuitenkin katsoi elokuvan pohjautuneen perusteelliseen tutkimustyöhön ja laulajan hyvin tunteneiden ihmisten haastatteluihin. Amália – O Filmestä tuli useammissa portugalilaisissa elokuvateattereissa esitetty elokuva kuin mistään sitä edeltäneestä portugalilaisesta elokuvasta. Elokuvasta tehtiin jakelusopimuksia myös kymmeniin muihin maihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Portugalilaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2008 elokuvat Luokka:Draamaelokuvat
Olli Ahonen (maastohiihtäjä)

Olli Santeri Ahonen (s. 16. lokakuuta 1999 Imatra) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa seuratasolla Imatran Urheilijoita. == Ura == === Kansalliset kilpailut === Ahonen on edustanut koko uransa ajan Imatran Urheilijoita. SM-kilpailuissa Ahonen on sijoittunut henkilökohtaisissa kisoissa parhaimmillaan viidenneksi vapaan hiihtotavan sprintissä Imatralla 2022 ja perinteisen hiihtotavan sprintissä Tampereella 2023. SM- parisprinteissä hän on voittanut kultaa vapaalla hiihtotavalla Imatran SM- kilpailuissa 2022 sekä saavuttanut hopeaa vapaalla hiihtotavalla Tampereen SM- kilpailuissa 2023 ja pronssia Imatralla 2025 Imatran Urheilijoiden joukkueessa yhdessä Miro Karppasen kanssa. SM-viesteissä hän on yltänyt Imatran Urheilijoiden joukkueen kanssa hopealle Inarissa 2023 sekä pronssille Rovaniemellä 2022 ja Äänekoskella 2024. === Kansainväliset kilpailut === Ahonen teki maailmancup-debyyttinsä Rukalla marraskuussa 2019. Siellä hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä 60:nneksi. Kaudella 2022–2023 Ahonen hiihti B-maajoukkueessa. Hän hiihti joulukuussa 2022 Beitostølenin maailmancuposakilpailussa perinteisen hiihtotavan sprinttikisassa sijoitukselle 43, ja tammikuussa 2023 Les Roussesin maailmancuposakilpailussa perinteisen hiihtotavan sprinttikisassa sijoitukselle 29. Maaliskuussa 2023 hän hiihti Drammenin maailmancuposakilpailuissa perinteisen hiihtotavan sprinttikisassa sijoitukselle 50, ja maailmancup-kauden 2022–2023 päättäneissä Lahden osakilpailuissa hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprinttikisassa 20:nneksi, joka on hänen tähänastinen paras sijoituksensa maailmancupin osakilpailussa. Kaudelle 2023–2024 Ahonen valittiin jälleen B-maajoukkueeseen. Maailmancup-kauden avanneissa Rukan osakilpailuissa hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä 55:nneksi. Lisäksi hän hiihti Trondheimin osakilpailuissa, sijoittuen vapaan hiihtotavan sprintissä 60:nneksi. == Muuta == Myös Ahosen veli Ville Ahonen on maastohiihtäjä. Ahonen opiskelee Itä- Suomen yliopistossa ravitsemustieteitä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Katrineholms-Kuriren

Katrineholms-Kuriren on ruotsalainen vuonna 1916 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Katrineholm. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan liberaali ja kuuluu NTM-konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Katrineholmin kunta
Paavo Tarkiainen

Paavo Akseli Tarkiainen (27. lokakuuta 1923 Viipuri – 11. marraskuuta 2001) oli suomalainen kultaseppä, yrittäjä yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 11.11.2022. Tarkiaisen vanhemmat olivat kultaseppä Johan Akseli Tarkiainen ja Saara Vilhelmiina Lahtinen ja puolisot 1947–1958 Asta Oksala ja 1960–1970 lääketieteen ja kirurgian tohtori Erna Katro. Tarkiainen kävi keskikoulun Viipurin kaksoislyseossa ja sittemmin Helsingin kaksoisyhteislyseossa 1946, sai kultasepän oppia isänsä liikkeessä ja suoritti Kultaseppäkoulun päästötutkinnon 1945, Taideteollisen oppilaitoksen iltalinjan 1939–1945 ja tarkastusleimaustutkinnon 1945. Hän oli Kulta- ja Kellosepänliike J. A. Tarkiainen Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1947, kunnes hänen poikansa jatkoi isänsä työtä. Tarkiainen oli myös Finnantic Oy:n toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsen 1970–1972. Hän kuului Helsingin Kultaseppien yhdistyksen johtokuntaan 1946–1959, Kultaseppäkoulun johtokuntaan 1946–1960 ja Suomen Kultaseppien Liiton johtokuntaan 1953–1961 ja valtuuskuntaan 1958–1961. Sotilasarvoltaan Tarkiainen on reservin alikersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1974. Tarkiainen tunnettiin myös aktiivisena keräilijänä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset kultasepät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Suomalaiset keräilijät Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Kauko Uusitalo

Kauko Aulis Uusitalo (11. kesäkuuta 1921 Dragsfjärd – 22. kesäkuuta 1988 Espoo) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Uusitalon vanhemmat olivat metsäteknikko Vihtori Jalmari Uusitalo ja Aili Amanda Nygård ja puoliso vuodesta 1949 sairaanhoitaja Vappu Sinikka Houttu. Uusitalo tuli ylioppilaaksi Lahden lyseosta 1942 ja valmistui diplomi- insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1949. Hän oli Helsingin teknillisen opiston tuntiopettaja 1948–1949 ja Osuuskunta Metexin vienti - ja myynti- insinööri vuodesta 1949, apulaisjohtaja vuodesta 1952 ja toimitusjohtaja 1956–1984. Teknillisen korkeakoulun konepajatekniikan assistenttina Uusitalo toimi 1951–1954. Hänellä oli myös useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Uusitalo oli reservin kapteeni. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1974.Kuka kukin on 1978, s. 1036. Viitattu 11.11.2022. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Vilho Valjus

Vilho Olavi Valjus (19. joulukuuta 1920 Haukipudas – 13. marraskuuta 2009 Oulu) oli suomalainen osuustoiminnallisten liikeyritysten johtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Haukiputaan Martinniemellä syntyneen Vilho Valjuksen vanhemmat olivat Juho Valjus ja Lyydia Pahikka-aho ja puoliso vuodesta 1947 Kirsti Männistö. Valjus kävi Hankkijan maataloustavarakurssin 1945 ja Osuuskauppakoulun 1945–1946, opiskeli kauppaopiston aineita 1951–1956, suoritti International Co-op School -kurssin Englannissa 1958 ja hankki liikkeenjohdon jatkokoulutuksen 1970–luvulla. Hän oli apupoika, varastomies, myyjä, myymälänhoitaja, varastonhoitaja ja keskusmyymälänhoitaja Haukiputaan Osuuskaupassa 1936–1940 ja 1944–1945, tarkastaja SOK:n pääkonttorissa 1946, Oulun konttorissa 1946–1947 ja Rovaniemen konttorissa 1948–1951, kouluttaja SOK:n pääkonttorin koulutusosastolla 1952–1955 ja kenttäharjoittelussa SOK:n Tampereen ja Kuopion konttoreissa 1956. Valjus oli SOK:n Joensuun konttorin johtaja 1957–1960, Jyväskylän konttorin johtaja 1961–1967 ja Oulun konttorin johtaja 1968–1976 ja Helsingin Osuuskaupan toimitusjohtaja 1976–1981. Pellervon kirjeopiston sivutoiminen opettaja Valjus oli 1952–1955. Hänellä oli myös useita osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Valjus oli reservin kersantti (1942). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1974. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Valjus

Valjus tai Waljus on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Henny Waljus (myös Valjus, oik. Waljus-Edelmann, 1906–1991), näyttelijä * Seppo Valjus (1928–2014), arkkitehti, professori * Vilho Valjus (1920–2009), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Keisarillinen hallituskonselji

Keisarillinen hallituskonselji on Keisarillisen kolmikantaisen neuvotteluryhmän esityksestä perustettu Suomen Suuriruhtinaskunnan ylin hallintoelin eli Suomen ensimmäinen hallitusneuvosto, talous ja oikeusosasto. Avajaisseremonia pidettiin Turun aurajoen rannassa 2. lokakuuta 1809. Hallitusneuvosto nimettiin vuonna 1816 Suomen keisarilliseksi senaatiksi. Konseljin ensimmäiset kymmenen jäsentä valittiin aikaisemmin saman vuoden maaliskuussa pidetyillä Porvoon valtiopäivillä, valitut hallitusjäsenet ja virkamiehet koostuvat muun muassa hallituksen konseljipresidentistä ja hallituksen esittelijäsihteereistä. == Historia == Konseljin avajaisjuhlallisuus pidettiin Turussa 2. lokakuuta 1809 aamupäivän jumalanpalveluksella kello 10:45 minkä jälkeen jäsenet ja virkamiehet kokoontuivat kenraalikuvernööri M. Barclay de Tollyn asunnolle Brinkkalan taloon vanhalle suurtorille. missä Kenraalikuvernööri piti avajaispuheen keisarin Porvoosta tuodun valtaistuimen edessä. Tämän jälkeen luettiin konseljin ensimmäinen ohjesääntöpainos ja jäsenten asettamiskirjeet. Ensimmäisessä istunnossa virkavalan vannoi 10 jäsentä. ==== Ensimmäinen plenum ==== Hallituskonseljin ensimmäisessä plenumin työistunnossa 3.marraskuuta. esittelijäsihteerit vannoivat virkavalan. Ensimmäinen päätös koski yleisölle annettavaa julistusta, jonka konselji päätti antaa kenraalikuvernöörin ehdotuksesta kokoontumisensa johdosta. Julistuksessa konselji esiintyi ensimmäisen kerran ”Hänen Majesteettinsa Keisarin korkeassa nimessä”. ”Me Alexander I:nen” käski ”kaikkia asianomaisia noudattamaan mitä tämä konselji meidän korkeassa nimessämme käskee ja määrää”. Julistuksessa konselji esitti ohjesääntönsä johdannon hengessä tulevia suuntalinjoja. Sen tarkoituksena ”oli säilyttää perusteiden yhdenmukaisuus ja antaa laeille voimaa, elinkeinoille eloa ja valistukselle kasvuvoimaa”. Ensimmäisessä istunnossa vahvistettiin myös konseljin ohjesäännön ruotsinkielinen käännös ja tehtiin päätös sen suomentamisesta. == Katso myös == * Konselji == Lähteet == Luokka:Suomen suuriruhtinaskunta Luokka:Hallituskoalitiot
Henry Duncan

Henry Duncan (1774–1846) oli skotlantilainen pappi ja säästöpankin perustaja. Duncan nimitettiin 1798 papiksi Skotlantiin Ruthwellin kuntaan, jonne hän perusti 1810 säästöpankin. Se oli mallina myöhemmin perustetuille säästöpankeille ja koko säästöpankkiaatteen kehitykselle. Duncan kirjoitti säästöpankkikokemuksistaan ja -ajatuksistaan muun muassa kirjoituksessa ”Essay on the nature and advantages of Parish Banks” (1815). Hänen ansiostaan laadittiin 1819 laki Skotlannin säästöpankeista. ==Lähteet== Luokka:Säästöpankit Luokka:Skotlantilaiset papit Luokka:Vuonna 1774 syntyneet Luokka:Vuonna 1846 kuolleet
Ruthven (Angus)

Ruthven (; ) on kylä Skotlannissa. Siellä oli vuonna 1846 julkaistun tietosanakirjan mukaan 471 asukasta. Kylän pinta-ala oli samaan aikaan 8,23 neliökilometriä. Siellä on jäänteitä kylässä vaikuttaneen Crichtonin suvun linnasta. Suku sammui 1742, ja maat osti Thomas Ogilvy. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Skotlannin kylät Luokka:Angus
Ruthven

Ruthven voi viitata seuraaviin asioihin: *Ruthven, kylä Aberdeenshiren alueella Skotlannissa *Ruthven, kylä Angusin alueella Skotlannissa *Ruthven, kaupunki Iowassa Yhdysvalloissa *Ruthvenin klaani, skotlantilainen klaani
Gáren

Gáren on saamelainen naisen etunimi. Se on Katarina-nimen muunnos, joka sisältyy professori Pekka Sammallahden laatimaan pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin. Gárenin nimipäivä on 25. marraskuuta. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2022 mennessä tilastoitu alle 5 Gáren-nimistä naista. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Gustav Lokotar

Gustav Lokotar (12. lokakuuta 1899 Kalvi, Virumaa, Vironmaan kuvernementti – 12. lokakuuta 1969 Tallinna, Neuvosto-Viro) oli virolainen ampuja, joka on 1930-luvun MM-kisoissa menestynyt virolaisampuja kautta aikain. Hänen aseensa olivat niin vapaakivääri kuin pienoiskivääri. Kivistik aloitti ampumisharjoittelun vuonna 1932. Hän kuului sen jälkeen vuosina 1934–1939 Viron ampumamaajoukkueeseen. Hän sai kaikkiaan 19 MM-mitalia vuosina 1935–1939 henkilökohtaisissa ja joukkuekilpailuissa. Niistä oli 12 kultaa, kolme hopeaa ja neljä pronssia. == Mitalit MM-kisoissa == === Henkilökohtainen kilpailu === ;Kultaa *50 m pienoiskivääri, polvi (1935 Rooma) *300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki) ;Hopeaa *300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki) ;Pronssia *300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki) *50 m pienoiskivääri, asennot (1937 Helsinki) === Joukkuekilpailu === ;Kultaa *50 m pienoiskivääri, polvi (1935 Rooma) *50 m pienoiskivääri, makuu (1935 Rooma) *300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki) *300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki) *300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki) *300 m vapaakivääri, pysty (1937 Helsinki) *50 m pienoiskivääri, polvi (1937 Helsinki) *50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki) *300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern) *50 m pienoiskivääri, polvi (1939 Luzern) ;Hopeaa *300 m sotilaskivääri, polvi (1937 Helsinki) *300 m sotilaskivääri, pysty (1937 Helsinki) ;Pronssia *50 m pienoiskivääri, makuu (1937 Helsinki) *300 m sotilaskivääri, asennot (1937 Helsinki) == Ennätykset ja tunnustukset == Vuosina 1933–39 hän voitti Viron mestaruuden seitsemän kertaa henkilökohtaisissa ja 11 joukkueissa. Henkilökohtaiset ennätykset: * 1138 pistettä vapaakivääri 3 x 40 laukausta, asennot (1939), * 562 pistettä 3 × 20 laukausta, sotilaskivääri (1938). Hän sai vuoden 1935 urheilusuorituksistaan palkinnon Viron vuoden parhaasta urheilusuorituksesta. Vuonna 1938 hänelle myönnettiin Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen Ristin III luokan ansiomerkki. == Urheilu-uran ulkopuolinen elämä == Lokotar toimi aliupseerikoulun opettajana ja sai kersantin arvon vuonna 1939. Toisen maailmansodan jälkeen hän toimi vuosina 1941-1966 linja-autonkuljettajana Tallinnassa. Vuodesta 2009 Lokotarin kunniaksi on järjestetty hänelle nimetty ampumakilpailu. ==Lähteet== Luokka:Virolaiset ampujat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Harvialan työväentalo

Harvialan työväentalo oli Hämeenlinnan kaupungin Harvialan kaupunginosassa (vuoteen 1967 saakka osa Vanajan kuntaa) sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Harvialan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1928. Tupaantuliaisia vietettiin helluntaipäivänä, vaikka talo ei ollut vielä aivan valmis – juhlilla kerättiinkin rahaa sen viimeistelyyn. Jäseniä yhdistyksellä oli 38 vuonna 1931. Talon rakentamista varten otettiin lainaa, ja 1930-luvun alun lama-aikana yhdistys kärsi talousvaikeuksista. Aatteellista toimintaa ei juuri pystytty hoitamaan, kun oli keskityttävä taloudelliseen pärjäämiseen. 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa yhdistyksen sisällä oli myös suuntakiistoja sosialidemokraattien ja kommunistien välillä. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon, ja talolla järjestettiin tilaisuuksia ainakin vielä vuonna 1953. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1928 yhdistyksen nuoriso perusti sen yhteyteen voimistelu- ja urheiluseuran nimeltä Tenho. 1930-luvun alussa Tenho piti työväentalolla keskiviikkoisin voimisteluharjoituksia, joissa nyrkkeiltiin, painittiin ja harjoiteltiin rekkitangolla. Talolla järjestettiin 1930-luvun alussa myös näytelmäkursseja. Juuri ennen talvisodan syttymistä, 26.11.1939, talolla järjestettiin iltamat reserviläisten hyväksi. Ohjelmassa oli kuplettilaulua, näytelmä ja tanssia. == Lähteet == Luokka:Hämeenlinnan työväentalot Luokka:Harviala (kaupunginosa)
Ruthwell

Ruthwell () on kylä Skotlannissa Dumfries ja Gallowayn paikallishallintoalueella. Se sijaitsee Dumfriesin ja Annanin kaupunkien välissä lähellä Solway Firthin lahtea. Ruthwellin kirkossa on noin 5,3 metriä korkea anglosaksinen risti, joka on todennäköisesti peräisin 700-luvun toiselta neljännekseltä. Se on Britteinsaarten varhaisimpia ja parhaiten säilyneitä vapaasta seisovia kiviristejä.John, Higgitt: ”Ruthwell Cross”. Teoksessa Ruthwell on tunnettu myös maailman ensimmäisestä säästöpankista. Sen kylään perusti Henry Duncan vuonna 1810. Tiedosto:Ruthwell_Church_- _from_the_south.jpg|Ruthwellin kirkko Tiedosto:Ruthwell_002.jpg|Ruthwellin risti Tiedosto:Ruthwell Savings Bank Museum, Dumfries & Galloway, Scotland.jpg|Ruthwellin säästöpankkimuseo == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Skotlannin kylät Luokka:Dumfries ja Galloway
Deltasäteily

Deltasäteily on ionisoivaa säteilyä, jonka aiheuttajia ovat deltasäteet. Deltasäteet voivat muodostua alfapartikkeleista tai nopeasti liikkuvista elektroneista. Deltasäteilyn myötä tapahtuva ionisoituminen laukaisee liikkeelle tuhansia elektroneja. Tämän jälkeen syntyy aalto, jossa on elektroneja ja protoneja. Tässä tapahtumassa on hetkellisesti hyvin suuri määrä energiaa. Jotkut elektronit saattavat aiheuttaa sekundäärisen ionisoitumisen. Deltasäteilyn vaikutuksia eliöiden soluihin on tutkittu perustuen hiukkasradalla kulkevien partikkelien määrään solua kohti. == Lähteet == Luokka:Radioaktiivisuus
Ei pakotietä

Ei pakotietä (No Way Out) on Roger Donaldsonin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1987. Elokuva oli läpimurto Kevin Costnerille, joka esittää elokuvan miespääosaa, puolustusministeriön palvelukseen astuvaa nuorta meriupseeria, joka saa tehtäväkseen selvittää murhaa josta häntä itseään epäillään. Elokuva perustuu väljästi Kenneth Fearingin romaaniin The Big Clock (1946) ja sen elokuvaversioon Kohtalon kello (1948). Naispääosassa näyttelee Sean Young ja miessivuosaa, puolustusministeriä, Gene Hackman. Helsingin Sanomien Pertti Avola piti elokuvaa keskinkertaisena jännärinä, jossa parasta on Gene Hackmanin roolityö. Video-oppaassa vuodelta 1994 Harri Närhi kirjoitti nopeiden juonenkäänteiden pudottavan katsojan helposti kärryiltä, mutta antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä sanallisena arviona tarkoittaa ”hyvä”.Video-opas 95, WSOY 1994. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1987 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Roger Donaldsonin ohjaamat elokuvat
Kaulanauhakotilot

Kaulanauhakotilot (Naticidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan meri- ja murtovesistä. == Taksonomia ja anatomia == Kaulanauhakotilot jaetaan neljään alaheimoon ja 35 sukuun. Suvuista kolme on alaheimoihin luokittelemattomia. Lajeja heimossa on yli 260 ja kaikki alaheimot eivät ole monofyleettisiä. Kaulanauhakotiloiden kuori on muodoltaan pyöreä tai soikea ja aina kierteinen. Kuoressa on sarveisaineesta muodostunut sulkulevy. Heimon lajien jalka on kookas ja hyvin kehittynyt. Pää on pieni ja tuntosarvet lyhyet. Silmät sijaitsevat tuntosarvien takana tai puuttuvat kokonaan. ==Levinneisyys ja elintavat== Kaulanauhakotilota tavataan maailmanlaajuisesti meristä ja murtovesistä. Runsaimmillaan lajikirjo on lämpimillä alueilla, mutta niitä elää myös lauhkeissa vesissä. Kaulanauhakotilot ovat petoja ja syövät simpukoita ja kotiloita. Ravinnon kuoren läpäisyyn ne käyttävät raspikieltään ja tuottamaansa happoa. == Lähteet == Luokka:Kotilot
Idänpään työväentalo Torppa

Idänpään työväentalo Torppa on Hämeenlinnan kaupungin Idänpään kaupunginosassa (vuoteen 1967 saakka osa Vanajan kuntaa) sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Idänpään työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, alun perin nimellä Idänpään ja Hätilän työväenyhdistys Toveri. Yhdistyksen jäsenten joukossa oli paljon mäkitupalaisia. Talo, Torppa, valmistui vuonna 1908. Tuolloin yhdistyksen jäsenmäärä oli 67. Jäsenmäärä lähti kuitenkin laskuun: vuonna 1915 se oli 27 ja vuonna 1931 25. Sisällissodan aikana talo oli takavarikossa, ja sen aikana suurin osa yhdistyksen irtaimistosta katosi. Takaisin saatiin ainoastaan yhdistyksen urheiluosaston voimistelumatto. Helmikuussa 1931 työväentalo yritettiin räjäyttää. Pihalle ajaneesta autosta noussut henkilö kiipesi tikkailla katolle ja pudotti kotitekoisen dynamiittipommin savupiipusta sisään. Pommi rikkoi palomuurin ja tiiliä lensi ikkunoista ulos, mutta talo pysyi muuten ehjänä. Tapausta selviteltäessä lääninetsivä huomasi, että Vaasassa oli yritetty räjäyttää kirjapaino samalla metodilla. Vaasan räjäytysyrityksestä epäilty henkilö oli myös joidenkin todistajanlausuntojen mukaan ollut Idänpään tapahtuman aikoihin Hämeenlinnan rautatieasemalla. Juttu kuitenkin kuivui kokoon, eikä ketään saatu syytteeseen. Vuodesta 2019 alkaen Idänpään Työväenyhdistys on vuokrannut Torpan ylläpidon ja tilojen vuokraamisen ulkopuoliselle pitopalvelulle. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla on toiminut urheiluseura Idänpään Toive (vuodet 1909–1920 nimellä Toivo), ja sitä ovat käyttäneet kokous- ja juhlapaikkana niin sadat eri järjestöt kuin yksityishenkilötkin. Talolla on myös pidetty huutokauppoja, kirpputoreja ja myyjäisiä. Etenkin 1970–1980-luvuilla Torpan tanssit olivat todella suosittuja. ==Rakennus== Taloa laajennettiin vuosina 1971 ja 1973. Talon vanha puoli on hirsirakenteinen, vuonna 1973 valmistunut uusi osa taas rankorakenteinen. Katto oli alun perin päre- ja huopakatto; vuonna 1973 asennettiin peltikatto. Vanhan osan ulkoseinät olivat vuoraamattomat, uuden osan seinät vuoratut. Seinät on maalattu punaisiksi ja ruskeiksi. Talossa on ollut juhlasali, kaksi ravintolaa, keittiö, eteinen ja vahtimestarin asunto. Näyttämö ja rakennuksen kuistit purettiin 1970-luvun alussa. 1970-luvun aikana taloon tuli myös vesijohto, viemäri, sisä-wc ja sähköpatterit. Vuonna 2000 rakennus uusittiin. Talo on kaksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 317 m². == Lähteet == Luokka:Hämeenlinnan työväentalot
Duncian

Duncian (, ’hölmö’), tarkoittaa kahta runoa. Sittemmin duncian on saanut yleensä satiirisen runon merkityksen. * Duncian, Alexander Popen satiirillinen runoelma, joka ivaa ajan huonoja runoilijoita * La Dunciade, Charles Palissot de Montenoyn kirjoittama pilkkaruno, jossa vitsotaan ranskalaisia ensyklopedisteja ja filosofeja Popen tyyliinn. ==Lähteet== Luokka:Runot
Nils Dunér

Nils Christofer Dunér (21. toukokuuta 1839 – 10. marraskuuta 1914) oli ruotsalainen astronomi. Hän oli vuodesta 1862 observaattorina Lundin tähtitornissa ja vuodesta 1888 Lundin yliopiston professori ja Uppsalan observatorion johtaja. Hän oli Adolf Erik Nordenskiöldin johtamien Ruotsin Huippuvuori-retkikuntien jäsen 1861 ja 1869. Hän osallistui Astronomische Gesellschaftin zoonihavaintoihin. Hän oli ensi sijassa astrofyysikko. Alaa käsitteleviä Dunérin tutkimuksia ovat Sur les étoiles à spectre de la troisième classe (1885), jonka ansiosta Dunér sai Royal Societyn Rumford- mitalin, ja Recherches sur la rotation du soleil (1891). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset tähtitieteilijät Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Vyöhykehavainnot

Vyöhykehavainnot, aiemmin zoonihavainnot, tarkoittavat tietyn taivaanpallovyöhykkeen tähtien paikanmääritystä varten tehtyjä havaintoja. ==Lähteet== Luokka:Tähtitiede
Konsta Sohlberg

Konsta Sohlberg (s. 21. marraskuuta 1973) on suomalainen elokuvaaja. Sohlberg on opiskellut elokuvausta Aalto-yliopistossa sekä puusepäksi Stadin aikuisopistossa. Hän on Suomen Elokuvaajien Yhdistys F.S.C:n jäsen. Sohlberg on kuvannut toistakymmentä pitkää elokuvateatterielokuvaa sekä kuvannut tv- sarjoja ja mainoksia. Sohlberg oli ehdolla 2014 parhaan kuvauksen Jussi- palkintoon elokuvasta Kekkonen tulee! ==Valikoitu filmografia== * Stadilaista tangoa etsimässä, 2009 * Pihalla, 2009 * Sisko tahtoisin jäädä, 2010 * Kekkonen tulee!, 2013 * Hevisaurus, 2015 * Tulen morsian, 2016 * Yösyöttö, 2017 * Oma maa, 2018 * Tarhapäivä, 2019 * Fingerpori, 2019 * Peruna, 2020 * Syke-elokuva: Hätätila, 2021 * Hamsterit, 2023 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elokuvaajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1973 syntyneet
Punalatviot

Punalatviot (Eutrochium) on asterikasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on viisi lajia. Punalatviot ovat punalatvojen (Eupatorium) lähisukuisia ruohoja, joita esiintyy alkuperäisenä Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Nykyinen suku on 2000-luvun alussa erotettu punalatvoihin aiemmin kuuluneista lajeista. Osaa punalatvioista viljellään koristekasvina mm. Euroopassa, purppurapunalatvio (aiemmin purppurapunalatva) on lajeista käytetyin perennana. == Lajit == * Eutrochium dubium, syn. Eupatorium dubium * rusopunalatva (Eutrochium fistulosum, syn. Eupatorium fistulosum) * täpläpunalatvio (täpläpunalatva) (Eutrochium maculatum, syn. Eupatorium maculatum) * purppurapunalatvio (purppurapunalatva) (Eutrochium purpureum, syn. Eupatorium purpureum) * Eutrochium steelei, syn. Eupatorium steelei == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Punalatviot – Eutrochium Luokka:Asterikasvit
Viisarin työväentalo

Viisarin työväentalo (alun perin Hämeenlinnan maalaiskunnan työväentalo) on Hämeenlinnan kaupungin Viisarin kaupunginosassa sijaitseva työväentalo. Vuoteen 1948 saakka Viisari kuului Hämeenlinnan maalaiskuntaan. ==Historiaa== Hämeenlinnan maalaiskunnan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Mukaan liittyi 63 henkeä. Ensimmäisen talonsa yhdistys osti jo seuraavana vuonna, mutta se todettiin pian liian pieneksi. Vuonna 1917 yhdistys osti entisen liiketalon. Yhdistyksen jäsenmäärä laski vuoteen 1912 saakka, jolloin se oli 32, mutta lähti sitten taas nousuun. Vuoden 1918 alussa saavutettiin huippu, 233 jäsentä. Sisällissodan aikaan talo oli takavarikossa. Sen jälkeen jäsenmäärä lähti jälleen laskuun ja oli vuonna 1931 vähän yli 50. Yhdistys vaihtoi myöhemmin nimensä Viisarin Työväenyhdistykseksi ja sittemmin Viisarin Sosialidemokraattiseksi työväenyhdistykseksi. Jossain vaiheessa suurin osa talosta laitettiin vuokralle niin, että vuonna 1982 talosta oli yhdistyksen omassa käytössä vain korjattu entinen näyttämö. ==Toimintaa työväentalolla== Ennen sisällissotaa yhdistyksen alaisuudessa toimi Voimistelu- ja Urheiluseura Kehitys. Toiminta ilmeisesti päättyi sisällissotaan, ja vuonna 1924 perustettiin Voimistelu- ja Urheiluseura Ryhti. Vuonna 1929 talolla pidettiin opintokerhon perustava kokous. Talolla on järjestetty myös muun muassa kokouksia ja nuorisotoimintaa. Nykyään tilaa vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten. ==Rakennus== Talon rakennusvuodeksi mainitaan yhdessä lähteessä 1880 ja toisessa 1898. Sen pinta-ala on 239 m². Talo on hirsirakenteinen ja lautavuorattu ja siinä on peltikatto. Sisäseinillä oli aiemmin paneeli, vuodesta 1934 tapetti. Talossa on juhlasali, keittiö, eteinen sekä vahtimestarin asunto. Ostettuaan talon vuonna 1917 yhdistys rakensi siihen näyttämön, joka purettiin vuonna 1975. Samana vuonna talo liitettiin vesijohto- ja viemäriverkkoon ja asennettiin sisä-wc. Lämmitysmuoto vaihdettiin puusta sähköön vuonna 1978. Talon alakerrassa oli alun perin ravintola ja vaatesäilytys. == Lähteet == Luokka:Hämeenlinnan työväentalot
Effloresenssi (kemia)

Effloresenssi kemiassa on suolakerros, joka on syntynyt, kun suolavedestä on vesi haihtunut pois. Se on usein osana geopolymeerien ja alkaliyhdisteiden muodostumisessa. Kun suolakerros syntyy, se saattaa muodostaa vallimaisen muodostuman. Effloresenssikerrostuma sisältää usein sulfaatteja ja karbonaatteja, jotka sisältävät kaliumia, kalsiumia ja natriumia. Tällaiset kalsiumsulfaatit sisältävät muun muassa kipsiä ja anhydriittiä. == Lähteet == Luokka:Suolat
Harald Kivioja

Harald Kivioja (7. heinäkuuta 1908 Nursi, Võrumaa, Liivinmaan kuvernementti – 7. maaliskuuta 1978 Borås, Ruotsi) oli virolainen ampuja, joka menestyi 1930-luvulla MM-kisoissa. Hänen aseinaan oli vapaa - ja pienoiskivääri. Kivioja asui Viron neuvostomiehityksen jälkeen loppuelämänsä Ruotsissa. Harald Kivioja syntyi kalastajaperheeseen, joka eli Vagula järven rannalla. Hän sai kansakoulun jälkeen lukkoseppäkoulutuksen Võrun teknillisessä koulussa. Hän aloitti ampumisharjoittelun vuonna 1928 palvellessaan ratsuväkirykmentissä Tartossa. Hän kuului sen jälkeen vuosina 1936–1939 Viron ampumamaajoukkueeseen. Hän sai kaikkiaan 11 MM-mitalia vuosina 1937–1939 henkilökohtaisissa ja joukkuekilpailuissa. Niistä oli 10 kultaa ja yksi hopea. == Mitalit MM-kisoissa == === Henkilökohtainen kilpailu === ;Kultaa *50 m pienoiskivääri, polvi (1937 Helsinki) ;Hopeaa *300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki) === Joukkuekilpailu === ;Kultaa *300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki) *300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki) *300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki) *300 m vapaakivääri, pysty (1937 Helsinki) *50 m pienoiskivääri, polvi (1937 Helsinki) *50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki) *300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern) *50 m pienoiskivääri, makuu (1939 Luzern) *50 m pienoiskivääri, polvi (1939 Luzern) == Ennätykset ja tunnustukset == Vuosina 1933–39 hän voitti Viron mestaruuden kaksi kertaa henkilökohtaisissa ja neljä joukkueissa. Henkilökohtaiset ennätykset: * 560 pistettä vapaakivääri 3 x 20 laukausta, asennot (1937), * 1157 pistettä pienoiskivääri 3 x 40 laukausta (1939), * 580 pistettä pienoiskivääri 3 × 20 laukausta (1938), * 394 pistettä pienoiskivääri 40 laukausta, makuu (1936). Hän sai vuoden 1935 urheilusuorituksistaan palkinnon Viron vuoden parhaasta urheilusuorituksesta. Vuonna 1938 hänelle myönnettiin Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen Ristin III luokan ansiomerkki. == Urheilu-uran ulkopuolinen elämä == Kivioja toimi vuodesta 1927 ratsuväkirykmentissä osa- aikaisena upseerina. Hän oli perustamissa rykmenttinsä ampumaurheiluseuraa ja oli myöhemmin sen puheenjohtaja. Ensimmäisen neuvostomiehityksen loppuvaiheessa kesällä 1941 Kivioja painui maan alle, ja saksalaisten miehitettyä Viron hänestä tuli kyläpoliisi. Tässä tehtävässä hän toimi syksyyn 1944, jolloin hän pakeni saksalaisjoukkojen mukana Saksaan ja sieltä edelleen kaksi vuotta myöhemmin Ruotsiin, jossa hän eli loppuelämänsä. ==Viitteet== Luokka:Virolaiset ampujat Luokka:Ruotsin virolaiset Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Freya (kissa)

Freya (s. noin huhtikuu 2009 – 4. elokuuta 2022) oli kissa, joka toimi kabinetin kanslian päähiirestäjänä vuosina 2012–2014 yhdessä Larryn kanssa. Myöhemmin Freyan omisti Yhdistyneen kuningaskunnan entinen valtiovarainministeri George Osborne perheineen. == Lähteet == Luokka:Kuuluisat kissat
Oinaslampi

Oinaslampi tai Oinaslampi voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Oinaslammi, järvi Janakkalassa * Oinaslammi, järvi Jämsässä * Oinaslampi, järvi Ilomantsissa * Oinaslampi, järvi Joensuun Uimaharjussa * Oinaslampi, järvi Joensuun Öllölässä * Oinaslampi, järvi Kuhmossa * Oinaslampi, järvi Leppävirralla * Oinaslampi, järvi Toivakassa * Oinaslampi, järvi Vesannolla. Luokka:Järvien täsmennyssivut
Porraslampi

Porraslampi tai Porraslammi voivat tarkoittaa seuraavia asioita: == Kylä == * Porraslampi, kylä Kuortaneella == Järvi == * Porraslampi, järvi Joensuussa * Porraslampi, järvi Juuassa * Porraslampi, järvi Kuhmossa * Porraslampi, järvi Kuopiossa * Porraslampi, järvi Kuortaneella * Porraslampi, järvi Lestijärvellä * Porraslampi, järvi Mäntyharjussa * Porraslampi, järvi Nurmeksessa * Porraslampi, järvi Posiolla * Porraslampi, järvi Puolangalla * Porraslampi, järvi Puumalassa * Porraslampi, järvi Rautavaaralla * Porraslampi, järvi Suomussalmella * Porraslampi, järvi Taivalkosken Jurmulla * Porraslampi, järvi Taivalkosken Koitilalla * Porraslampi, järvi Tohmajärvellä * Porraslampi, järvi Vieremällä * Porraslammi, järvi Jämsän Hirvelänkylällä * Porraslammi, järvi Jämsän Hämepohjalla * Porraslammi, järvi Ruovedellä * Porraslammi, järvi Tammelassa Luokka:Järvien täsmennyssivut
Horse Girl

Horse Girl on Jeff Baenan ohjaama elokuva joka sai ensi-iltansa 27. tammikuuta 2020 Sundancen elokuvajuhlilla, ja samana vuonna 7. helmikuuta Netflixillä. Ohjaaja on käsikirjoittanut sen yhdessä sen pääosan esittäjän Alison Brien kanssa joka on käyttänyt käsikirjoituksessa hyväkseen omakohtaisia kokemuksia omista ja sukunsa mielenterveysongelmista. == Juoni == Elokuva kertoo Sarahista (Alison Brie) joka on yksinäinen ja epävarman oloinen nainen joka jakaa asunnon kämppäkaverinsa Nikki (Debby Ryan) kanssa, ja on myyjänä kangaskaupassa. Hänen äitinsä on tehnyt äskettäin itsemurhan, ja hänellä on myös trauma joka liittyy jollain lailla lapsuudessa koettuun ratsastusonnettomuuteen. Sarah elämä alkaa muuttumaan kun alkaa näkemään enteellisiä unia ihmisistä joita ei ole tavannut, mutta jotka tapaa myöhemmin. Hänen unensa alkavat mennä sekaisin todellisuuden kanssa, hän alkaa kävelemään unisssaa ja hänelle tule selittämättömiä nenäverenvuotoja. Myöhemmin hän alkaa kertomaan yliluonnollisista asiosta, kuten teleportaatioista, salaliitoista ja avaruusolennoista, työtovereilleen ja muille tutuille. == Näyttelijät == Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiselokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Netflix- alkuperäiselokuvat Luokka:Vuoden 2020 yhdysvaltalaiset elokuvat
Ritolampi

Ritolampi tai Ritolammi voi tarkoittaa seuraavia asioita: == Lampi == * Ritolampi, järvenosa Heinävedellä * Ritolampi, järvi Juuassa * Ritolampi, järvi Leppävirralla * Ritolampi, järvi Mikkelissä * Ritolampi, järvi Nurmeksen Kalamäellä * Ritolampi, järvi Nurmeksen Ritolassa * Ritolampi, järvi Oulussa * Ritolampi, järvi Pudasjärvellä * Ritolampi, järvi Rantasalmella * Ritolampi, järvi Ruokolahdella * Ritolampi, järvi Suomussalmella * Ritolampi, järvi Suonenjoella == Lammi == * Ritolammi, järvi Jämsän Koskenpäällä * Ritolammi, järvi Jämsän Valkealuomella
A. C. Normann

Arnold Christian Normann (23. maaliskuuta 1904 Hjerm – 11. joulukuuta 1978) oli tanskalainen toimittaja ja Radikaalin Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1950–1972 ja toimi Tanskan Grönlanti-ministerinä 1968–1971 ja kalastusministerinä 1960–1964 sekä 1968–1971. ==Yksityiselämä== Normann oli vuonna 1971 osallisena vakavassa auto-onnettomuudessa ja hänet tuomittiin vankilaan, eikä hän voinut enää asettua ehdolle vuoden 1972 kansankäräjävaaleissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * A. C. Normann Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan kalastusministerit Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Perniön Mathildedalin työväentalo

Mathildedalin työväentalo on Matildan () kylässä Perniössä Salossa sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Mathildedalin Työväenyhdistyksen perustava kokous oli tammikuun 7. päivänä 1899, jonka jälkeen opettaja J. Torvelainen, koneenkäyttäjä F. G. Blom sekä seppä Sundberg hakivat säännöille vahvistusta kruununvouti Silenin ja nimismies Mobergin puoltolauseella. Turun ja Porin kuvernööri vahvisti säännöt maaliskuun 21. päivänä vuonna 1899. Alkuun toimintamuotoja oli lukutupa sekä iltamien ja arpajaisten järjestäminen. Vuodet 1900–1904 olivat yhdistyksen toiminnassa hiljaista aikaa. Syksyllä 1912 yhdistys osti tontin omaa työväentaloa varten. Tätä ennen oli kokoontumiset olivat olleet kansakoulun tiloissa. Joskus oli kokoonnuttu jopa taivasalla, kun lupaa kokoontua koululla ei saatu. Työväentalon tupaantuliaisjuhlia vietettiin joulukuun 7. päivänä 1913. Talon vihkiäisjuhla vietettiin vasta kaksi vuotta myöhemmin. Mathildedalin työväentalo sai Hyvän korjauksen kilpailun kunniamaininnan vuonna 2016. Talo on Varsinais-Suomen seutukaavoissa lueteltu suojelukohde. ==Toimintaa työväentalolla== Valistusiltamia järjestettiin 1930-luvulla. Salon seudun ammatillinen paikallisjärjestö järjesti työväentalolla kesäjuhlan vuonna 1938. Talossa oli myös vierailevien teattereiden näytäntöjä, ja Salon Näyttämö esitti näytelmän Unkarin mustalaiset. Sodan jälkeen talolla tanssittiin useampana iltana viikossa. ==Nykyinen käyttö== Viime vuosina Työväenyhdistyksen taloa, nykyiseltä nimeltään Matilda-taloa, on kunnostettu talkoilla ja avustusten turvin. Matilda-taloa on Matildan Näytelmäkerho käyttänyt jo useamman vuoden harjoittelu- ja esiintymispaikkanaan. Talo on myös erittäin suosittu häiden ym. tilaisuuksien pitopaikka. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka: Salon rakennukset ja rakennelmat
Kristen Helveg Petersen

Kristen Helveg Petersen (29. marraskuuta 1909 Longelse – 9. syyskuuta 1997) oli tanskalainen opettaja ja Radikaalin Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1964–1975 ja toimi Tanskan opetusministerinä 1961–1964 sekä kulttuuriministerinä 1968–1971. ==Yksityiselämä== Kristen Helveg Petersenin poika Niels Helveg Petersen toimi Radikaalin Venstren puheenjohtajana 1978–1990. Myös hänen pojanpoikansa Morten Helveg Petersen ja Rasmus Helveg Petersen ovat poliitikkoja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kristen Helveg Petersen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan kulttuuriministerit Luokka:Tanskan opetusministerit Luokka:Tanskalaiset europarlamentaarikot Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Tuulensuun tuvassa

Tuulensuun tuvassa (aluksi Tuulentupa, myöhemmin Tuulensuun tupa tai Tuulensuuntupa) oli Mainostelevision ohjelmistossa vuodesta 1964 ainakin vuoteen 1967 esitetty televisiosarja. Se kertoi pienviljelijäperheen elämästä, kun useimmat siihenastiset perhesarjat (kuten Me Tammelat) olivat sijoittuneet kaupunkilaiskoteihin. Sarjan käsikirjoittaja oli Else Mattila, ohjaaja Kaarlo Hiltunen ja sen pääosissa näyttelivät Holger Salin (isä), Henny Valjus (äiti), Olavi Kaihlanen (Petteri), Alla Kaihlanen (Anu) ja Anja Haahdenmaa (Helinä). MTV esitti sarjaa ensin sunnuntai-, sitten lauantai-illoissa ja lopulta keväällä 1967 tiistai-illoissa kerran kuukaudessa. Vuoden 1964 tammikuussa alkanut sarja ylsi vielä maaliskuussa 1967 MTV:n ohjelmiston neljänneksi katsotuimmaksi ohjelmaksi lähes puolellatoista miljoonalla katsojalla. Sarjan jaksot olivat noin puolen tunnin mittaisia ja mustavalkoisia. Yhtään jaksoa ei ole säilynyt. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:1960-luvun televisiosarjat
Södermanlands Nyheter

Södermanlands Nyheter (lyh. SN) on ruotsalainen vuonna 1893 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Nyköping. Se ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan keskustalainen ja kuuluu NTM-konserniin. SN. St Annegatan 1-3, Nyköping.JPG|Lehden toimitus Nyköpingissä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Nyköpingin kunta
Lyra (koodekki)

Lyra on Googlen kehittämä koodekki, joka on tarkoitettu puheen pakkaamiseen. Lyra on suunniteltu toimimaan alhaisella bittinopeudella (bittimäärällä), jolloin puhetta voidaan siirtää myös hyvin hitaissa verkoissa. Lyra hyödyntää koneoppimisella koulutettuja malleja. Koodekki pakkaa äänen 3 kbps (kilobittiä sekunnissa) bittimäärälle laadulla, joka Googlen mukaan on laadultaan vertailukelpoinen muihin koodekkeihin. Googlen mukaan Lyra 3 kbps bittimäärällä on vertailtavissa Opus-pakkaukseen 8 kbps bittimäärällä, jolloin kaistan tarve vähenee 60 prosenttia. Lyra versio 2 perustuu arkkitehtuuriltaan SoundStream-koodekille. Google on julkaissut koodekin lähdekoodit avoimena lähdekoodina huhtikuussa 2021 Apache-lisenssillä. Lyra on kirjoitettu C++-kielellä. Lyra on tuettu Androidilla, Linuxilla, macOS:llä ja Windowsissa. Kääntämiseen tarvitaan Bazel-käännösjärjestelmä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wavenet based low rate speech coding (PDF) * Handling Background Noise in Neural Speech Generation (PDF) * Generative speech coding with predictive variance regularization (PDF) * SoundStream: An end-to-end neural audio codec (PDF) Luokka:Koodausmenetelmät Luokka:Googlen ohjelmistot
Vaarallinen loma

Vaarallinen loma (; ) on vuonna 1969 ensi-iltansa saanut ranskalais- italialainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Jacques Deray. Sen pääosia esittävät Alain Delon, Romy Schneider, Maurice Ronet ja Jane Birkin. Elokuva sai Suomen-ensi-iltansa 3. lokakuuta 1969. Elokuvan keskiössä ovat rakastavaiset Jean-Paul (Delon) ja Marianne (Schneider), jotka lomailevat huvilalla Ranskan Rivieralla. Seksuaaliset jänniteet alkavat kasvaa, kun Mariannen entinen rakastaja (Ronet) saapuu kylään 18-vuotiaan tyttärensä (Birkin) kanssa. == Näyttelijät == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1969 ranskalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 1969 italialaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset jännityselokuvat Luokka:Ranskalaiset rikosdraamaelokuvat