EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Salomon temppeli

Salomon temppeli (, Beit HaMikdash) oli Raamatussa kuvattu Jerusalemin Temppelivuorella sijainnut juutalaisten pyhäkkö, jossa säilytettiin liitonarkkia. Temppelin rakennutti Israelin kuningas Salomo isänsä, kuningas Daavidin sekä Jumalan toiveesta. Temppelin rakentamisesta kerrotaan ensimmäisessä kuninkaiden kirjassa ja toisessa aikakirjassa. Temppeli tuhottiin vuonna 586 eaa. eikä siitä ole jäänyt mitään jäljelle. ==Historia== Temppelin rakentaminen aloitettiin Salomon neljäntenä hallitusvuonna. Rakennustyöt kestivät seitsemän vuotta. Temppelin vihkiäisjuhlissa uhrattiin 22 000 härkää ja 120 000 lammasta. Temppelin mitat olivat 30 × 12 metriä, ja sen katto oli 18 metrin korkeudella. Temppelin arkkitehtuurin mallina oli ilmestysmaja eli teltta, jossa liitonarkkia oli aiemmin säilytetty. Temppeli rakennettiin kivestä, paneloitiin setripuulla ja kullattiin. Temppelin sisäseinät koristeltiin kaiverruksin ja sisätiloissa oli muun muassa kultaisia lampunjalkoja, suitsukealttari ja kaksi pronssista pilaria. Ulko-ovet oli tehty norsunluusta. Temppelin ympärille rakennettiin piha ja sivuhuoneita. Kun temppeli oli valmistunut, Salomo siirrätti liitonarkin uuden temppelin länsiseinustalla olevaan erityiseen kammioon, ”kaikkeinpyhimpään”, joka oli mittasuhteiltaan 6 × 6 × 6 metriä. Vain ylipapilla oli oikeus mennä tähän huoneeseen. Raamatun mukaan temppeli ryöstettiin useita kertoja sen historiassa (vuosiluvut ovat arvioita): * 933 eaa. Kuningas Sisak Egyptistä (1. kun. 14:25–26), Rehabeamin valtakaudella. * 900 eaa. Kuningas Asa tyhjensi Temppelin aarteista ja käytti niitä lahjuksena saadakseen Ben-Hadadin liittolaisekseen Baesaa vastaan (1. kun. 15:18–24); * 825 eaa. Kuningas Joas (Juuda) käytti kaiken aarrekammion kullan saadakseen aikaan rauhan Hasaelin kanssa (2. kun. 12:18–19); * 790 eaa. Kuningas Joas (Israel) (2. kun. 14:14); * 734 eaa. Kuningas Aahas lähetti kullan Tiglatpileser III:lle saadakseen tämän liittolaisekseen Pekahia vastaan (2. kun. 16:8); * 712 eaa. Kuningas Hiskia lähetti kaiken Temppelin hopean kuningas Sanheribille lopettaakseen tämän ryöstelyt (2. kun. 18:14–16). * 597 eaa. Kuningas Nebukadressar II ryösti Temppelin kahdesti. (2. kun. 24:13; 2. aik. 36:7, 10) * 586 eaa. Kuningas Nebukadressar II ryösti Temppelin kolmannen kerran, minkä jälkeen hän tuhosi sen ja vei kaikki sen aarteet Babyloniin (2. kun. 25:8–17; 2. aik. 36:17–19; Jes. 64:10). Kun babylonialaiset olivat tuhonneet temppelin vuonna 586 eaa., myös liitonarkki katosi lopullisesti. Kun juutalaiset saivat palata Jerusalemiin vuosikymmeniä myöhemmin, he rakensivat temppelin paikalle toisen temppelin. Salomon temppelistä ei ole löydetty mitään jäänteitä. Se tunnetaan vain Raamatun kuvauksista, ja jotain on myös yritetty päätellä samaan aikaan samalla seudulla rakennettujen muiden pyhäkköjen jäänteistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * , Raamatun kertomus temppelin rakentamisesta * , Jatkoa temppelin rakentamiseen: vaskipylväät, vaskimeret ja temppeliin valmistetut kalut Luokka:Jerusalemin historia Luokka:Juutalaisuuden historia Luokka:Jerusalemin toinen temppeli Luokka:Jerusalemin entiset rakennukset ja rakennelmat
Kumpuaminen

Kumpuaminen on oseanografinen ilmiö, jossa tiheää, yleensä ravinteikasta vettä kohoaa meren pintaa kohti. Kumpuamista tapahtuu yleensä rannikoiden läheisyydessä, mutta tuuli voi aiheuttaa kumpuamista myös keskemmällä valtamerta tai se voi liittyä merenpohjan topografiaan. Vastakkaista ilmiötä, jossa vesi painuu kohti pohjaa, kutsutaan painumiseksi. Rannikon lähettyvillä tapahtuva kumpuaminen tunnetaan parhaiten ja siitä on ihmiselle eniten hyötyä kalastuksen kannalta. Kumpuaminen tuo pintaan ravinteikasta vettä, jonka perässä tulevat planktonia ravintonaan käyttävät merenelävät. Kumpuamista tapahtuu etenkin Perun, Arabianmeren ja Kalifornian rannikoilla sekä eteläisen Afrikan länsi- ja Uuden-Seelannin itärannikolla. Avaintekijä rannikon lähellä tapahtuvassa kumpuamisessa on Coriolis-ilmiö, joka kääntää merivirtoja pohjoisella pallonpuoliskolla virtaussuunnasta oikealle ja eteläisellä vasemmalle. Kun tuuli puhaltaa rannikon suuntaisesti, Coriolis-ilmiö aiheuttaa joko rannikolta poispäin tai rannikkoa kohti suuntautuvan virtauksen, ns. Ekmanin kuljetusvirran. Jos vesi kulkeutuu rannikolta poispäin, sen korvaa syvemmältä nouseva tiheämpi vesi. Päinvastaisessa tapauksessa tapahtuu painumista. Myös konvektio voi aiheuttaa veden nousemisen kohti pintaa, mutta tällöin ei tarkkaan ottaen ole kyse kumpuamisesta. Konvektiota tapahtuu myös muissa fluideissa, esimerkiksi Maan vaipan magmassa tai tähden plasmassa. ==Biologiset seuraukset== Kumpuaminen nostaa pintaan ravinteikasta vettä, jossa on runsaasti nitraatteja ja fosfaatteja, mikä johtaa yksisoluisten levien eli fytoplanktonin runsaaseen lisääntymiseen. Tämän vaikutus näkyy koko ravintoketjussa, jonka viimeinen lenkki plankton on. Esimerkiksi merenalaisen vuoren lähellä tapahtuvat merivirtojen poikkeamat voivat aiheuttaa paikallista kumpuamista, mikä näkyy eliörikkaana alueena keskellä muuten tuottamatonta valtamerta. ==Aiheesta muualla== *Itämeriportaali – kumpuamisen fysiikkaa Luokka:Meritiede
Jerusalemin temppeli

Jerusalemin temppeli voi tarkoittaa: * Salomon temppeliä eli Jerusalemin ensimmäistä temppeliä * Jerusalemin toista temppeliä * Herodeksen temppeliä * Jerusalemin kolmatta temppeliä, profetioissa mainittua tulevaa rakennusta
Oratorio

Oratorio (ital. rukoushuone) on musiikkiteos orkesterille, kuorolle ja laulusolisteille. Se poikkeaa oopperasta siten, että siitä puuttuu näyttämötoiminta ja lavasteet ja että sen libretto käsittelee tavallisesti raamatullisia tai muita uskonnollisia aiheita – joskus myös antiikin tarustoa. Oratorio syntyi rinnan oopperan kanssa, ja sen tyyli on yleensä ollut hyvin lähellä saman ajan oopperatyyliä. Oopperassa keskeinen narratiivinen ja dramaattinen tapahtumien kulku saattaa kuitenkin oratoriosta puuttua kokonaan . Keskeinen musiikillinen ero on kuoro-osuuksien selvästi vahvempi osuus oratorioissa. Barokin aikana samat säveltäjät sävelsivät usein molempia teoslajeja siten, että uskonnollisiin aiheisiin keskittyneitä oratorioita esitettiin paastonaikana, jolloin ei ollut sopivaa esittää maallisia aiheita käsitteleviä viihteellisiä oopperoita. Oratorioita sävellettiin eniten 1600-luvun loppupuolella ja 1700-luvulla. Passiot, joissa kuvataan Kristuksen kärsimysnäytelmää, ovat yksi oratorion alalaji. Pienimuotoisia passioita voidaan tosin pitää ennemminkin kantaatteina. Oratoriossa on: * Alkusoitto * Aarioita vokalistien esittämänä (yksi tai useampia samaan aikaan) * Resitatiiveja * Kuoro-osuuksia (omina kappaleinaan sekä myös välillä aarioiden yhteydessä), usein mahtipontisia. Tunnetuimpia oratorioita ovat Georg Friedrich Händelin Messias, Johann Sebastian Bachin jouluoratorio, Joseph Haydnin Luominen ja Vuodenajat sekä Felix Mendelssohnin Elias. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Musiikkitermit
Hyde Park

Hyde Park on Lontoon suurin kuninkaallinen puisto. Alun perin se oli kuningas Henrik VIII:n metsästysmaa, jonka hän hankki Westminster Abbeyn munkeilta vuonna 1536. Puistossa on 137 hehtaaria puita ja ruohoa, mahdollisuus veneillä ja uida Serpentine-järvessä sekä ratsastaa Rotten Row’lla. Puistossa sijaitsevat myös Speakers’ Corner ja kaunis puutarha, joka ympäröi edesmenneen Walesin prinsessa Dianan asuntoa, Kensingtonin palatsia. Hyde Park ulottuu Serpentine-järveen, jonka länsipuolella ovat Kensingtonin palatsin puutarhat. Itse järvi luotiin 1730-luvulla Yrjö II:n vaimon kuningatar Carolinen käskystä. Puistossa on muistomerkki prinsessa Dianalle ja Holocaust- muistomerkki. Myös nykytaiteen Serpentine Gallery -museo sijaitsee Serpentinen rannalla. Puistossa sijaitsee tunnettu alue ”Speakers’ Corner”, jossa kuka tahansa voi sunnuntaisin pitää puheen. ==Tapahtumia== Puistossa on järjestetty monia tilaisuuksia. Siellä juhlittiin vuonna 1814 Napoleonin kukistumista ja pidettiin Lontoon maailmannäyttely vuonna 1851, jolloin Crystal Palace pystytettiin puiston maille. Hyde Parkissa on myös järjestetty monia rock- konsertteja. Esiintyjinä ovat olleet muun muassa Jethro Tull (1968), Blind Faith (1969), The Rolling Stones (1969), King Crimson (1969), Pink Floyd (1970), Roy Harper (1971), The Who (1973), Eric Clapton (1996), Bon Jovi (2003), Red Hot Chili Peppers (2004), Queen ja Paul Rodgers (2005) ja Foo Fighters (2006). Queenin konsertissa vuonna 1976 oli yli 150 000 kuuntelijaa. Myös The Beatles on esiintynyt Hyde Parkissa. Live 8 -konsertti järjestettiin Hyde Parkissa 2. heinäkuuta 2005. Puistossa on järjestetty useita mielenosoituksia aina naisten äänioikeuden vaatimisesta Irakin sodan vastustamiseen. ==Muuta== Hyde Park on keskeisessä asemassa John Galsworthyn romaanitrilogiassa Forsytein taru, jossa se toimii yhtenä Forsytein mahtisuvun tragedian näyttämönä. Kirjassa sanotaan, että suvun vanhin sukupolvi vartioi kuninkaallista puistoa asuessaan Hyde Parkin joka laidalla. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Virallinen sivu * Hyde Parkissa vallitsee täydellinen sananvapaus, Kuva, 16.08.1939, nro 17, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:City of Westminster Luokka:Lontoon puistot
XLink

XLink (Extensible Linking Language) on XML-dokumenttien tehokasta ulkoista linkitystä varten tuotettu kieli. XLink on W3C-spesifikaatio ja se mahdollistaa esimerkiksi ristiin- ja taaksepäin viittaukset. XLinkissä on kaksi tapaa linkittää XML-dokumentteja. Laajennetut linkit ovat monimutkaisempia linkityksiä ja yksinkertaiset linkit toimivat samalla periaatteella kuin HTML-linkit. Laajennetut linkit tarjoavat mahdollisuuden linkkien kokoomiseen erilliseen tietokantaan, jolloin dokumenttia ei tarvitse muokata linkin muuttuessa. Luokka:XML
Matotškin Šar

Matotškin Šar (Маточкин Шар) on salmi, joka erottaa toisistaan Novaja Zemljan pohjois- ja eteläsaaren. Se myös yhdistää toisiinsa Barentsinmeren ja Karanmeren. Salmi on noin 100 kilometriä pitkä ja kapeimmalta kohdaltaan sen leveys on 600 metriä. Suurimman osan vuodesta salmi on jäässä. == Lähteet == Luokka:Venäjän salmet Luokka:Novaja Zemlja
Giuseppe Mezzofanti

Giuseppe Caspar Mezzofanti (17. syyskuuta 1774 – 15. maaliskuuta 1849) oli bolognalainen katolinen kardinaali ja kielitieteilijä. Hän osasi tai ymmärsi noin 60 eri kieltä. Hän syntyi Bolognassa ja opiskeli siellä teologiaa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1797, ja samana vuonna hänestä tuli Bolognan yliopiston arabian kielen professori. Luokka:Italialaiset kardinaalit Luokka:Italialaiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1774 syntyneet Luokka:Vuonna 1849 kuolleet
Gordion

thumb|250px|Gordionin raunioita Gordion oli muinaisen Fryygian pääkaupunki. Se sijaitsi nykyisessä Ankaran maakunnassa noin 70 km Ankarasta lounaaseen. Kaupunki on nimetty myöhemmin Fryygian ensimmäisen kuninkaan Gordioksen mukaan ja siitä tuli fryygialaisten pääkaupunki noin 1100-luvulla eaa. Gordioksen kuoleman jälkeen koko valtakunta jäi hänen pojalleen, nimestään kuuluisalle Midakselle. ==Kaupunki== Kaupunki oli rakennettu tasangon keskelle laakealle Yassi Hoyuk -nimiselle vuorelle. Se oli vahvasti linnoitettu ja sitä ympäröi koko matkalta korkea muuri. Kaupungin keskellä kohosi kuninkaallinen palatsi, jolla oli omat muurinsa. Mahdollisten hyökkääjien oli yritettävä päästä kaupunkiin jykevän 9 metriä korkean ja 23 metriä pitkän porttimonumentin läpi, jota edelsi jyrkkää ja pitkä luiska. Rakennelman tarkoitus oli saada vastustaja unohtamaan hyökkäysaikeensa ja menettämään rohkeutensa. Muureilta puolustajat saattoivat valita maalinsa rauhassa. ==Historiaa== Fryygian valtakunta kukoisti 700-luvulla eaa. Midaksen ollessa hallitsijana, noin 700 eaa., pääkaupunki tuhoutui valtakuntaan tapahtuneen hyökkäyksen yhteydessä suuressa tulipalossa. Hyökkääjinä on useimmiten pidetty Kaukasus-vuorilta peräisin olevaa kimmerialaisten paimentolaisheimoa. Tämän jälkeen Gordion ja koko valtakunta joutui Lyydian vallan alle. Kun persialaiset kukistivat Lyydian 547 eaa., tuli Gordionista osa heidän hallitsemaansa Fryygian maakuntaa. Vuonna 334 eaa. makedonialaiset kuitenkin valloittivat Gordionin. Ollessaan Gordionissa Aleksanteri Suuren sanotaan ratkaisseen niin sanotun "Gordionin solmun". Aleksanterin kuoleman jälkeen Gordionia hallitsivat aluksi seleukidit, mutta galatialaiset valtasivat sen heiltä. Myöhemmin se joutui Pergamonin Attalidien valtaan ennen kuin roomalaiset valtasivat sen. Gordionin kaupunki löydettiin kaivauksissa vuonna 1900 Gustav ja Alfred Körten tekemissä kaivauksissa. Kaivauksissa ei saavutettu varhaisimpia, noin vuoden 800 eaa. aikaisia kerroksia, mutta he löysivät hautoja, joiden esineistö ajoitettiin 700-luvulle eaa. Löydösten joukossa oli esimerkiksi keramiikkaa sekä puu- ja metalliesineitä. Vuosina 1950-1973 Rodney S. Young Pennsylvanian yliopistosta johti Gordionin kaivauksia ja vuonna 1988 kaivaukset kaupungin alueella käynnistettiin uudelleen. ==Aiheesta muualla== Luokka:Ankaran maakunta Luokka:Fryygian kaupungit Luokka:Galatian provinssin kaupungit
Mi-la-ras-pa

Rje-btsun Mi-la-ras-pa (myös Jetsun Milarepa, n. 1040–1123) oli tiibetiläinen kirjailija, mystikko ja runoilija, lamalainen erakkojoogiWSOY Iso tietosanakirja 6, s. 212, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4. Teoksissaan hän kuvasi vuoristoisen maansa Tiibetin ihmisten elämää ja luontoa sekä mystisiä kokemuksia. Hän kuvaa säkeissään myös erakon kehittymistä noidasta pyhäksi mieheksi. Milarepa on tunnetuin Tiibetin runoilijoista. Hän on keskeinen tiibetinbuddhalaisen kagyu-koulukunnan historiassa. Hänen opettajansa Marpa toi opetukset Intiasta. Milarepan pääoppilaat olivat Gampopa ja Rechung Dorje Drakpa. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Tiibetiläiset kirjailijat Luokka:Lamat
Tasaday-heimo

Tasaday on vuonna 1971 Mindanaolta, Filippiinien toiseksi suurimmalta saarelta, löydetty ihmisheimo, joka eli eristyksissä sademetsässä kivikauden tasolla. Koko heimo saattoi kuitenkin olla keksitty. == Heimon löytyminen ja huijaus == 1970-luvulla tasaday-heimo herätti laajaa mielenkiintoa eri puolilla maailmaa. Antropologeja ja muita tutkijoita kiinnostivat heimon keräilyelämäntapa, heidän tuntematon kielensä ja eristäytynyt elämäntapansa. Heimo ei käyttänyt vaatteita, sillä ei ollut aseita eikä sen kielessä ollut vastinetta sanalle sota. Vuonna 1972 kontaktit ulkomaailmaan lopetettiin täysin. Länsimaiset toimittajat tapasivat heimon jäseniä uudelleen vuonna 1986. Tällä kertaa heimolaiset asuivat majoissa ja pukeutuivat länsimaisiin vaatteisiin. Koko heimon epäillään olleen hallituksen poliittisista syistä keksimä huijaus. Vuonna 2005 tasaday-heimolaisten lukumäärä oli 160. == Lähteet == Luokka:Filippiinien etniset ryhmät Luokka:Huijaukset Luokka:1971
Vuorovesiporras

Vuorovesiporras eli vuoksiaalto on ilmiö, jossa vuorovesi aiheuttaa virtausta vastaan liikkuvan, aallon kaltaisen portaan esimerkiksi jokeen. Vuorovesiportaita esiintyy vain harvoissa paikoissa maailmassa, usein siellä missä vuoroveden vaihtelu on erityisen voimakasta ja missä vesi joutuu kapenevaan jokeen tai lahteen, jollaista kutsutaan nimellä estuaari. Suuret portaat voivat aiheuttaa vaaraa laivoille, mutta tarjoavat myös mahdollisuuden lainelautailuun. Jokia, joissa on havaittu vuorovesiportaita: * Amazon, jopa neljä metriä korkeita portaita (pororoca) * Batang Lupar, Malesia * Brahmaputra, Intia, Bangladesh * Indus, Pakistan * Petitcodiac-joki, Kanada (jopa 7,5 metriä) * Qiantang, Kiina, jossa esiintyvät maailman suurimmat vuorovesiportaat (jopa 9 metriä korkeita) * Seine-joessa Ranskassa esiintyi vuorovesiportaita ("le mascaret") aina 1960-luvulle asti, mutta ruoppaus on hävittänyt ilmiön * Saltstraumen, Norja * Severn, Englanti * Trent, Englanti Nimeä vuoksiaalto on aikaisemmin käytetty harhaanjohtavasti tsunamista. Luokka:Meritiede Luokka:Aallot (vesi)
Rikkidioksidi

Rikkidioksidi (SO2) on väritön, pistävänhajuinen, ärsyttävä ja syövyttävä kaasu. Se on rikin ja hapen yhdiste, jota syntyy muun muassa rikin tai rikkipitoisten aineiden palaessa, esimerkiksi eräitä fossiilisia polttoaineita käytettäessä sekä tulivuorenpurkausten yhteydessä. Kivihiiltä poltettaessa kaikki kivihiilen sisältämä rikki hapettuu rikkidioksidiksi. Rikkidioksidi esiintyy ulkoilmassa hiukkasina tai kaasumaisena aerosolina.http://www.uku.fi/avoin/ymp_terveys/oppimateriaali/terveys/terveys_altistus1_ilma.html Rikkidioksidia pidetään ongelmallisena ilmansaasteena, koska se reagoi herkästi veden kanssa muodostaen rikkihapoketta (SO2 \+ H2O → H2SO3), joka muuntuu edelleen rikkihapoksi H2SO4 tai sulfaatiksi eli rikkihapon suolaksi SO42−. Rikkihappoa liukenee pilvien sisältämiin vesipisaroihin, jotka satavat alas maaperää ja vesistöjä happamoittavana ja rakennusmateriaaleja syövyttävänä happamana sateena. Hapan sade syövyttää myös erilaisia materiaaleja sekä aiheuttaa haittaa ihmiselle ja muille eliöille. Rikkidioksidi on vesiliukoista, ja sen takia suurin osa hengityselimistöön joutuneesta rikkidioksidista jääkin ylähengitysteiden kosteisiin limakalvoihin. Osa siitä kuitenkin päätyy keuhkorakkuloihin asti, ja aiheuttaa kudosvaurioita. Se ärsyttää hengitysteitä ja suuria keuhkoputkia. Tyypillisiä äkillisiä oireita ovat yskä, nuha, hengenahdistus ja keuhkoputkien supistuminen. Erityisesti astmaatikot ovat herkkiä rikkidioksidille, ja pakkanen pahentaa rikkidioksidista aiheutuneita oireita. Rikkidioksidi aiheuttaa myös silmien ärsytystä. Pitkäaikainen altistuminen rikkidioksidille vaurioittaa hengitysteiden lisäksi hammaskiillettä.http://www.ilmanlaatu.fi/ilmansaasteet/terveys/huono_ilmanlaatu.phphttp://hengitysliitto.fi/Heli/Ajankohtaista/Uutiset/Energiaasaastamallavaikutetaanhengitysilmaan/ Rikkidioksidi vaurioittaa suurina pitoisuuksina puiden lehtiä ja neulasia. Rikkidioksidipäästöillä on toisaalta huomattava ilmaston lämpenemistä hidastava vaikutus, koska rikkihappo- ja sulfaattihiukkaset viilentävät ilmakehääHeikki Nevanlinna (toim.) 2008: Muutamme ilmastoa. Ilmatieteen laitoksen tutkijoiden katsaus ilmastonmuutokseen. Sivu 87.. Puhdistusmenetelmät ovat kehittyneet viime vuosikymmenien aikana, EU on päätöksillään pyrkinyt vähentämään rikkidioksidipäästöjään mahdollisimman paljon, ja esimerkiksi Suomessa rikkidioksidipäästöt ovatkin vähentyneet tehokkaasti. Nykyään Suomen rikkidioksidipäästöt ovat enää noin kymmenes siitä, mitä ne olivat 1980-luvulla.http://www.medicina.fi/fato/76.pdf Rikkidioksidin CAS-numero on 7446-09-5. Rikkidioksidia käytetään elintarvikkeiden säilöntäaineena ja sen merkintä tällöin on E220. == Katso myös == *Rikkidioksidipäästöt *Rikkitrioksidi *Rikin oksidit ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Oksidit Luokka:Rikkiyhdisteet Luokka:Säilöntäaineet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nostava runko

Nostava runko on ilma-aluksen rakenne, jossa koneen runko tuottaa merkittävän osan nostovoimasta. Lentävä siipi ei käytä juuri lainkaan rungoksi määriteltyä osaa kun taas nostava runko ei käytä juuri lainkaan siiviksi määriteltävää osaa. Muotoilu voidaan toteuttaa siten, että kone on ylhäältä kuperampi kuin alhaalta, jolloin syntyy noste. Nostavan rungon avulla siipiä voidaan pienentää tai ne voidaan poistaa kokonaan. Nostavaa runkoa ollaan käytetty hävittäjissä pienemmän koon takia ja avaruussukkuloissa painon vähentämiseksi. Venäjän avaruusjärjestön suunnitteleman Kliper-nostavan rungon on tarkoitus korvata ballistinen Sojuz-avaruusalus. Lisäksi NASA on tutkinut mahdollisuutta käyttää nostavia runkoja avaruusaluksissa ja lentokoneissa. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Lentokonetekniikka
Swissair

Swissair (lyhenne nimestä Swiss Air Transport Company Limited, saks. Schweizerische Luftverkehr AG) oli Sveitsin kansallinen lentoyhtiö 71 vuoden ajan 1931-2002\. Swissair syntyi lentoyhtiöiden Balair ja Ad Astra Aero fuusioituessa. Suurimman osan eliniästään Swissair oli tunnettu taloudellisesta vakaudestaan, ja se tunnettiinkin "lentävänä pankkina". Swissairia pidettiin Sveitsin kansallissymbolina. Valtio omisti Swissairista noin 30 %, romahtaessaan yrityksen omistivat holdingyhtiö SAirGroup ja lentoyhtiöt Crossair ja Balair. Swissairin tärkeimmät kentät olivat Geneven ja Zürichin kansainväliset lentokentät. == Swissairin konkurssi == 1990-luvulla Swissair aloitti suuren laajennusohjelman, joka tunnettiin "metsästysstrategiana". Ohjelman avulla yritys pyrki laajentumaan ostamalla omistusosuuksia pienistä lentoyhtiöistä sen sijaan, että se olisi liittoutunut muiden yhtiöiden kanssa. Swissair hankki 49,5 prosentin osuuden Sabenasta, Belgian kansallisesta lentoyhtiöstä, ja osti kaksi pienempää ranskalaista lentoyhtiötä, Air Libertéen ja AOM:n. Strategia osoittautui kuitenkin liian kalliiksi, ja vuonna 2001 raskaasti tappiollinen Swissair haettiin osittaiseen konkurssiin. Sveitsin suurinta pankkia UBS AG:tä syytettiin siitä, ettei se enää myöntänyt Swissairille luottoa. Vuonna 2002 Swissairin lentokoneet ja kannattavat reitit liitettiin tytäryhtiö Crossairiin, ja muut osat lakkautettiin tai myytiin. Crossair sai uuden nimen vuonna 2002: Swiss International Air Lines eli Swiss. == Katso myös == *Swissairin lento 111 Luokka:Entiset sveitsiläiset lentoyhtiöt
Tukiranka

Tukiranka on eliön ruumista sisä- tai ulkopuolisesti tukeva elimistön osa. Selkäjänteisillä on sisäinen tukiranka, ja esimerkiksi niveljalkaisilla on ulkoinen tukiranka. Nivelmadoilla on hydrostaattinen tukiranka, jossa tuki muodostuu kudosnesteestä. Solulla taas on solun tukiranka. Luiden lisäksi tukirankaan lasketaan rustot ja tietyssä mielessä myös lihakset, jänteet ja nivelsiteet. ==Lähteet== Luokka:Tuki- ja liikuntaelimistö
Joulutähti

Joulutähti (Euphorbia pulcherrima) eli tähtilatva on tyräkkikasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Laji on kotoisin Väli-Amerikasta ja sitä käytetään laajasti koristekasvina. Joulutähti ei ole myrkyllinen, mutta syötynä paikallisesti ärsyttävä.Lomakasvio 2014, s. 126. == Ulkonäkö ja koko == === Varret ja lehdet === Joulutähti on ikivihreä pensas tai pieni puu joka saattaa kasvaa noin 3–4 metriä korkeaksi. Tummanvihreät lehdet ovat suuria, muodoltaan soikeita tai vinoneliömäisiä ja yleensä teräväkärkisiä. Tyvestä lehdet ovat usein suurihampaisia. Oksien kärkien suojuslehdet ovat huomiota herättävän kirkkaanpunaisia ja ne säilyvät kuivan kauden ajan kasvin ollessa muuten lehdetön. === Kukinto === Sillä on pienet viherstävänkeltaiset tyräkeille ominaiset valekukat (cyathium) jotka ovat suojuslehtien keskellä. Kukinnoissa on punaisia hedetuppoja ja niiden välissä keltaisia sarvimaisia mesiäisiä. Luonnonvaraisenakin joulutähden kukinta ajoittuu talviaikaan. Joulutähti ei ole myrkyllinen, mutta syötynä paikallisesti ärsyttävä. == Levinneisyys == Joulutähti on alkujaan kotoisin Väli-Amerikasta ja Meksikosta. == Jalostus == 1960-luvulla norjalaiset kehittivät joulutähdestä matalia ja väriltään joulunpunaisia kasveja. Kasvia oli sitä ennen käytetty vain leikkokukkana, koska se teki pitkät varret eikä sopinut sellaisena ruukkukasviksi. 1990-luvulla joulutähdestä jalostettiin minimuotoja, jotka ovat suosittuja erilaisissa istutuksissa. Pääosa viljellyistä joulutähdistä ovat punasuojuslehtisiä, mutta siitä on jalostettu myös muun muassa valkosuojuslehdellisiä lajikkeita. == Joulutähti koristekasvina == Joulutähteä kasvatetaan luonnollisilla esiintymisaluillaan koristekasvina ulkona puistoissa ja pihoilla koristepensaana tai -puuna. Laji on kuitenkin parhaiten tunnettu joulunajan koristekasvina. Joulutähti on Suomen suosituin joulukukka: sitä myydään 1,8 miljoonaa ruukkua. Sitä myydään vuosittain 10– 15 miljoonalla eurolla Suomessa. Joulutähdet kasvatetaan myyntiin Suomessa koska se ei kestä hyvin kuljetusta ja päivän pituuden eroa. Jonkun verran niitä on tuotu Virosta koska sieltä tuonti onnistuu läheisen sijainnin vuoksi. Se on myös arka kylmälle ja vedolle ja saattaa pudottaa lehtensä tai kuolla alle 14 °C lämpötilassa. Joulutähden kasvatus on taloudellisesti tärkeää etenkin Alankomaissa ja Yhdysvalloissa. Joulutähti ostetaan yleensä joulunajan kaunistukseksi, mutta sitä voidaan kasvattaa myös monivuotisena huonekasvina. Joulutähti on lyhyenpäivänkasvi, joten kukkiakseen se tarvitsee 6–8 viikon jakson, jolloin päivän valoisa aika ei saa ylittää kymmentä tuntia. == Muuta == Yhdysvalloissa 12. joulukuuta vietetään kansallista joulutähtipäivää (Poinsettia Day). Päivä on valittu joulutähden Yhdysvaltoihin tuoneen Meksikon suurlähettilään ja kasviharrastajan Joel Roberts Poinsettin (1779–1851) kuolinpäivän mukaan. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Tyräkit Luokka:Myrkylliset kasvit Luokka:Joulukukat
EbXML

EbXML (lyhenne sanoista Electronic business Extensible Markup Language) on määritysperhe, joka sisältää joukon standardeja ja muita määrityksiä sähköiseen liiketoimintaan. EbXML-hankkeen tarkoituksena on edistää sähköistä kaupankäyntiä sekä yhtenäistää säädöksiä ja teknisiä ratkaisuja, parantaen siten kaikkien liiketoiminnan osapuolten toimintaa. Pyrkimyksenä on luoda globaali yhteisö, jossa eri yritykset koosta tai sijainnista riippumatta voivat viestiä keskenään ja löytää uusia osapuolia liiketoimintaansa. EbXML- määritysperhe tarjoaa yrityksille kehyksen elektronisen liiketoiminnan käyttöönottoon, liikekumppaneiden löytämiseen, tiedonvälitykseen sekä yhteistyön ja sopimusten hallintaan. ==Historiaa== * kehitys alkanut 1999 * laajan yhteistyön tuloksena syntynyt kokonaisuus * projektissa mukana alusta asti ** OASIS (Organization for the Advancement of Structured Information Standards) ** UN/CEFACT (United Nations Centre for Trade Facilitation and Electronic Business) ==Tärkeimmät komponentit== * BPSS-kieli (Business Process Spesification Schema) * Tietorekisteri (Registry, repository) * Yhteistyökäytäntöprofiilit eli CPP:t (Collaboration Protocol Profile) * Yhteistyökäytäntösopimukset eli CPA:t (Collaboration Protocol Agreement) ==Nykytilanne== ebXML:n on sanottu olevan enemmän kunnianhimoinen standardointihanke kuin käytännöllinen määritysperhe. Toimialariippumattomana hankkeena ebXML ei ole kyennyt määrittelemään monia asioita niin yksityiskohtaisesti kuin monet olisivat halunneet. Tämä on hidastanut standardien leviämistä ja ebXML:n käyttöönottoa. ==Katso myös== * RosettaNet * XML ==Lisätietoa== * Sähköisen liiketoiminnan määritysperheet ebXML ja RosettaNet -harjoitustyö Luokka:XML
Ruotsin kansallissosialistinen rintama

Ruotsin kansallissosialistinen rintama (, NSF) oli ruotsalainen kansallissosialistinen puolue. Se perustettiin 8. elokuuta 1994 Karlskronassa. Varsinaiseksi puolueeksi NSF julistautui 20. huhtikuuta 1999, Adolf Hitlerin syntymäpäivänä. Puoluetta johti kolmen miehen neuvosto. Se haarautui pienempiin paikallisiin jaoksiin, jotka itsessään olivat pienimuotoisia järjestöjä. Kaikki olivat kuitenkin ylimmän johdon käskynalaisuudessa ja sen kautta nivoutuneita yhdeksi suuremmaksi kokonaisuudeksi, Ruotsin kansallissosialistiseksi rintamaksi. Puolue lakkautettiin 22. marraskuuta 2008, jolloin sen seuraajaksi perustettiin Folkfronten-puolue. Se muutti nimekseen myöhemmin Ruotsalaisten puolueen ja luopui muun muassa hakaristisymboleista. Uusi puolue sai ensimmäisen kunnanvaltuutettunsa vuoden 2010 vaaleissa.http://www.hs.fi/ulkomaat/artikkeli/Kansallissosialistit+saivat+ensimm%C3%A4isen+kunnanvaltuutettunsa+Ruotsissa/1135260279568 == Puolueohjelma == NSF ilmoitti tavoitteekseen ”pelastaa Ruotsi ja ruotsalainen kansa sukupuutolta”. Sukupuutolla NSF tarkoitti monikulttuurisuutta: se pelkäsi Euroopan ulkopuolelta tulevien maahanmuuttajien tuhoavan maan alkuperäisen kulttuurin rikastamalla sitä omilla perinteillään. Monikulttuurisuushankkeen pääarkkitehdeiksi NSF syytti demokraatteja, jotka olivat heidän mukaansa olleet liian anteliaasti avaamassa ovia muille kulttuureille oman kulttuurinsa kustannuksella, sekä kansainvälisiä sionisteja. Pelastuskeinoksi NSF esitti ruotsalaisen kulttuurihistorian yhä suurempaa vaalimista, pohjoismaisten perinteiden kunnioitusta sekä maahanmuuttopolitiikan jyrkkää tiukentamista. == Toiminta == NSF järjesti useita mielenilmauksia, marsseja ja julkisia kokoontumisia ympäri Ruotsia. Aatetta levitettiin eteenpäin myös muun muassa lentolehtisten ja konserttien avulla. NSF:n jäsenet vierailivat myös suuremmissa kansallissosialistissa kokoontumisissa, muun muassa Tanskassa ja Saksassa. Puolueen tavoitteena oli saavuttaa lähitulevaisuudessa paikkoja paikallisista parlamenteista; rakentaa alusta, josta olisi voinut ponnistaa ja laajentua lopulta koko valtion kattavaksi puolueeksi. Vuoden 2006 parlamenttivaaleissa he odottivat saavansa edes muutaman paikan parlamenteista ympäri Ruotsia, eritoten eteläisiltä alueilta, mutteivät saaneet yhtään. == Muuta == NSF julkaisi nimellä Den Svenske Nationalsocialisten (”ruotsalaiset kansallissosialistit”) kulkevaa sanomalehteä, jonka avulla se pyrki herättämään ruotsalaisia aatteeseensa. Lehteä julkaistiin myös internet- painoksena. == Lähteet == Luokka:Ruotsin puolueet Luokka:Uusnatsistiset puolueet
FN F2000

FN F2000 on belgialaisen FN Herstalin suunnittelema ja valmistama modulaarinen bullpup-tyyppinen rynnäkkökivääri, joka esiteltiin vuonna 2001. Aseen standardimallissa on irrotettava 1,6 kertaa suurentava optinen tähtäin, mutta sen Picatinny-kiinnityskiskoon voi kiinnittää halutun mallisen, esimerkiksi yötähtäimen, tai sen voi korvata FN:n laser-etäisyysmittarilla varustetulla tähtäinmoduulilla, jonka tietokone pystyy laskemaan sekä kiväärin luodin että heittimen kranaatin osumapisteen. Etutukin tilalle voi kiinnittää FN:n 40 mm kranaatinheittimen tai XM303-moduulin, jolla voi ampua ei-tappavia 12-kaliiperisia maali- tai kyynelkaasuammuksia, saatavissa on myös lampulla tai laserosoittimella varustettuja etutukkeja. Aseen etuosasta tapahtuvan hylsynpoiston ja molemminpuolisen tulenvalitsimen vuoksi se soveltuu sekä oikea- että vasenkätisille ilman mitään rakenteellisia muutoksia. ==Aiheesta muualla== * FN Herstalin kotisivu * Modern Firearms - FN F2000 Luokka:Rynnäkkökiväärit Luokka:Bullpup
HFM

Helsingin Miekkailijat (lyh. HFM, ) on Suomen vanhin miekkailuseura, joka perustettiin 29. marraskuuta 1923. Seuran perustajiin kuului muun muassa everstiluutnantti Carl Aejmelaeus-Äimä, joka toimi tasavallan presidentti K. J. Ståhlbergin adjutanttina. 1930-luvulla seuran johtohahmoksi nousi Nils Sjöblom, joka oli opiskellut miekkailunopettajaksi Tanskassa. Sjöblomin aloitteesta avattiin seuran ensimmäinen miekkailusali Fredrikintorille. Se kuitenkin tuhoutui talvisodan pommituksissa 1939. Sittemmin seuran sali sijaitsi Sörnäisissä, Käenkujalla. 2010-luvun puolestavälistä alkaen sali on sijainnut entisessä liikehuoneistossa Kyllikinkadulla Länsi- Pasilassa.Helsingin miekkailijoiden Yhteystiedot-verkkosivu. Tarkistettu 26.2.2017 Seuran jäseniin kuuluvat kymmenkertainen veteraanikalvan maailmanmestari Marja-Liisa Someroja, miesten maajoukkueen Niko Vuorinen ja Jaakko Paavolainen, vuoden 2005 kalvan Pohjoismaiden mestari András Koroknay- Pál sekä Suomen mestarit Catharina Kock ja Alexander Lahtinen. Seuran puheenjohtajana toimii Anneli Vuorinen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Seuran verkkosivusto Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat Luokka:Suomalaiset miekkailuseurat Luokka:Vuonna 1923 perustetut urheiluseurat
Hattara (makeinen)

Hattara on hattarakoneella sokerista valmistettua makeaa ainetta. Se koostuu hyvin ohuista, silkkimäisistä sokerisäikeistä. Suurin osa hattarasta on ilmaa: sokeria siinä on vain runsas ruokalusikallinen. Se on hyvin makeaa ja muuttuu kastuessaan tahmeaksi. Suussa se tuntuu pehmeältä ja villavalta kuin pumpuli, mutta liukenee nopeasti. Hattarat värjätään yleensä elintarvikeväreillä. Tyypillisin hattaran väri on vaaleanpunainen. Hattaroita myydään huvipuistoissa ja muissa huvittelupaikoissa. == Hattaran valmistaminen == Hattarakoneessa on keskellä pieni kulho, johon sokeri ja elintarvikeväri kaadetaan. Sokeri kuumennetaan 165 asteeseen, jolloin se sulaa ja kulkee pyörivän liikkeen ajamana pienten reikien läpi suurempaan astiaan, josta laitteen käyttäjä pyörittää jähmettyneitä, lasimaisia sokerisäikeitä tikun tai paperikartion ympärille. Hattaraa myydään yleensä hyvin suurina annoksina, koska suurin osa (98 %) sen tilavuudesta on ilmaa. Hattara ei ole hyväksi hampaille, mutta sisältää silti yllättävän vähän sokeria: tavallisessa hattarassa sokeria on vähemmän kuin tölkillisessä normaalia virvoitusjuomaa. ==Historia== Pehmeä ja pilvimäinen hattara keksittiin 1800-luvun lopulla, mutta jo paljon aikaisemmin sulatetusta sokerista valmistettiin erilaisia koristeita esimerkiksi jälkiruokiin. Alkeellista hattaraa voidaan valmistaa kastamalla haarukka sulaan sokeriin: kun haarukka vedetään pois, syntyy ohuita sokerisäikeitä. Haarukkaa liikutetaan nopeasti edestakaisin öljytyn, ylösalaisin käännetyn kulhon yläpuolella. Näin saatu massa voidaan pyörittää palloksi ja tarjota muiden jälkiruokien kuten jäätelön kanssa. Tällaista harrastettiin Italiassa jo 1400-luvulla. Valmistustapa sopii esimerkiksi ravintoloihin, mutta suurten kansanjoukkojen hattarannälän tyydyttämiseksi menetelmä on liian työläs ja hidas. Laajamittaiseen kaupalliseen valmistamiseen tarvittiin tehokkaampia välineitä. Nykyisenlaisen hattaran keksijöiksi on useita ehdokkaita. Ilmeisesti ensimmäisen hattarakoneen keksivät kaksi Nashvillessa asunutta makeisvalmistajaa, William Morrison ja John C. Wharton vuonna 1897. Heidän laitteessaan sokeri kaadettiin kuumennetulle levylle, joka sulatti sen. Levy pyöri hyvin nopeasti, jolloin keskipakoisvoima pakotti sulaneen sokerin pienten reikien läpi. Wharton ja Morrison saivat laitteelleen patentin vuonna 1899. Ensimmäisen kerran sitä käytettiin vuonna 1904 Saint Louisin maailmannäyttelyssä. Keksijät kutsuivat tuotetta nimellä fairy floss ja myivät sitä laatikoissa 25 sentin hintaan annokselta. Tuohon aikaan hinta oli hyvin kallis: puolet näyttelyn pääsymaksusta. Siitä huolimatta hattaraa myytiin näyttelyssä 68 656 laatikollista. Hattara ei ole juurikaan muuttunut historiansa aikana. Korkeintaan siihen on lisätty uudenlaisia väri- ja makuaineita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Makeiset
Korkeamäki

Korkeamäki () on osa-alue Vaasassa. Nimensä se on saanut Vaasan nykyisestä keskustasta Vanhaan Vaasaan johtavan Rantamaantien korkeimman mäen mukaan. Aluetta ryhdyttiin rakentamaan 1950-luvun alussa. Korkeamäen ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1953. Ensin alueelle rakennettiin puolitoistakerroksisia rintamamiestaloja. Myöhemmin 1960-luvulla Hirventien länsipuolelle Karhuntien varrelle rakennettiin kymmenkunta kerrostaloa. Alueen tien nimet (Hirventie, Karhuntie, Sudentie, Näädäntie, Ahmantie, Ilveksentie) viittaavat Suomen metsien eläimiin. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Korkeamäen pienalue kuuluu Suvilahden suuralueeseen ja muodostaa Suvilahden kanssa asemakaavoissa määritellyn Vaasan 25. kaupunginosan. ==Väestö== Vuonna 2015 Korkeamäen alueella asui 927 asukasta. Korkeamäen asukkaista äidinkielenään suomea puhui 80,8 %, ruotsia 13,7 % ja muita kieliä 5,5 % vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 13,4 % ja työttömiä 11,1 % vuonna 2013. == Lähteet == Luokka:Vaasan kaupunginosat Luokka:Suvilahden suuralue
Erkki Kataja

Erkki Olavi Kataja (19. kesäkuuta 1924 Kuusankoski – 27. huhtikuuta 1969 Kuusankoski) oli suomalainen seiväshyppääjä ja olympiamitalisti. Hän edusti Lahden Kalevaa, Turun Urheiluliittoa ja Kuusankosken Urheiluseuraa. Kataja tuli tunnetuksi siitä että hän hyppäsi kesähelteilläkin pipo päässä. Ammatiltaan hän oli poliisi. Kataja paransi kesäkuussa 1950 seiväshypyn Suomen-ennätystä kahdella senttimetrillä lukemiin 427. Hän jäi kuitenkin elokuun Kalevan kisoissa kolmanneksi, joten häntä ei valittu Suomen joukkueeseen Brysselin EM-kisoihin. == Saavutuksia == * olympiahopeaa Lontoo 1948 (seiväshyppy, tulos 420, Suomen ensimmäinen olympiamitali seiväshypyssä) * olympialaisten 10. sija Helsinki 1952 (tulos 410) * SM-kultaa 1947–1949 * ennätys 427, Varkaus 2. heinäkuuta 1950 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset seiväshyppääjät Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
András Koroknay-Pál

András Koroknay-Pál (s. 19. huhtikuuta 1976) on suomalainen miekkailija. Hän edustaa Helsingin miekkailijoita ja hänen valmentajansa on Peter Neelis. Koroknay-Pál on Pohjoismaiden mestari kalvalla vuodelta 2005 ja voittanut pronssia vuonna 1999. Hän on voittanut kalvan Suomen mestaruuden vuosina 1996, 2003, 2005, 2007, 2009 ja 2013. Lisäksi hän on voittanut floretin Suomen mestaruuden vuosina 1998, 2000, 2001, 2002, 2004, 2006, 2007, 2009, 2010 ja 2012. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset miekkailijat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pavel Kolobkov

Pavel Anatolevitš Kolobkov (, 22. syyskuuta 1969 Moskova) on venäläinen kalpamiekkailija ja olympiavoittaja. Kolobkovia pidetään laajasti yhtenä kaikkien aikojen parhaista kalpamiekkailijana. Kolobkov on voittanut yhteensä kolme henkilökohtaista ja kolme joukkuemitalia viisissä eri olympiakisoissa. Hän saavutti joukkuekilpailussa pronssia jo Soulin 1988 olympialaisissa, joissa hän edusti Neuvostoliittoa. Henkilökohtaisen kultamitalin hän voitti Sydneyn 2000 olympialaisissa. Vielä Ateenassa 2004 hän sai pronssia. Kolobkov on voittanut henkilökohtaisen maailmanmestaruuden neljä kertaa, viimeksi vuonna 2005. Euroopan mestaruuden hän on voittanut kahdesti ja sai vielä pronssia vuonna 2006. Kolobkov harrasti lapsena kaunoluistelua ja uintia ja aloitti miekkailun kymmenvuotiaana ja nousi Neuvostoliiton maajoukkueeseen jo teini-ikäisenä. Kolobkovin valmentajana on toiminut pitkään B. Nikolaitšuk. Kolobkov on naimisissa ja hänellä on yksi vuonna 1992 syntynyt tytär. ==Saavutukset== ===Olympialaisissa=== * Kultaa kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 2000 * Hopeaa kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 1992 * Hopeaa kalvan joukkuekilpailussa 1996 * Pronssia kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 2004 * Pronssia kalvan joukkuekilpailussa 1988 ja 1992 ===MM-kilpailuissa=== * Kultaa kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 1993, 1994, 2002 ja 2005 * Hopeaa kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 1997 * Pronssia kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 1989 ja 1999 ===EM-kilpailuissa=== * Kultaa kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 1996 ja 2000 * Hopeaa kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 2002, 2003 ja 2005 * Pronssia kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 1999, 2001, 2004 ja 2006 == Lähteet == Luokka:Venäläiset miekkailijat Luokka:Neuvostoliittolaiset miekkailijat Luokka:Venäläiset olympiavoittajat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hattara

Hattara tarkoittaa seuraavia asioita: * hattara, sokerista valmistettu makeinen * Hattara, suomalainen taruolento * hattara, pilvenhattara, pieni pilvi * sukunimenä: ** Armas Hattara (1884–1951), suomalainen teatterinjohtaja, teatteriohjaaja ja näyttelijä ** Pia Hattara (1923–2015), suomalainen näyttelijä
Sisygambis

Sisygambis oli Persian kuninkaan Dareios III:n äiti. Hän oli ehkä myös Dareioksen vaimon Statiran äiti. Vuonna 333 eaa. Dareios lähti Vähään-Aasiaan kukistamaan Aleksanteri Suuren johtamia makedonialaisia. Dareios otti äitinsä, vaimonsa ja tyttärensä Statiran ja Drypetiksen mukanaan tälle sotaretkelle. Persialaisten kärsittyä tappion Issoksen taistelussa Darioksen perhe joutui Aleksanterin vangiksi. Dareioksen perhe luuli Dareioksen kuolleen, mutta Aleksanteri lähetti Leonnatoksen heidän luokseen kertomaan, että Dareios oli vielä elossa. Kun Aleksanteri meni tapaamaan Dareioksen perhettä Hefaistionin kanssa, luuli Sisygambis aluksi, että pidempi Hefaistion olisi ollut kuningas. Huomattuaan virheensä Sisygambis pelästyi, mutta Aleksanteri ei välittänyt tästä vaan antoi Dareioksen perheelle samanlaiset oikeudet, mitä heillä oli ollut ennenkin. Sisygambis seurasi perheensä kanssa Aleksanterin armeijan mukana. Heidän annettiin lopulta asettua Susaan. Dareioksen vaimo Stateira oli kuollut aikaisemmin, ehkä vuonna 331 eaa. Kun Bessos tappoi Dareioksen, lähetti Aleksanteri Dareioksen ruumiin Sisygambikselle, jotta tämä saisi haudata poikansa persialaisen tavan mukaan. Kun Aleksanteri palasi Intian sotaretkeltään vuonna 324 eaa., meni hän naimisiin Sisygambiksen lapsenlapsen Statiran kanssa. Hefaistion puolestaan meni naimisiin Drypetiksen kanssa. Kummastakin tuli kuitenkin pian leskiä, koska Hefaistion kuoli vuonna 324 eaa. ja Aleksanteri vuonna 323 eaa. Aleksanterin kuoleman jälkeen Roksane antoi murhata sisarukset. Sisygambis kuoli myös pian tämän jälkeen. Quintus Curtius Rufuksen mukaan Sisygambis teki itsemurhan kuultuaan Aleksanterin kuolemasta. Luokka:Akhaimenidit
Savoiji

Savoiji (, , ) oli historiallinen valtio nykyisen Ranskan alueella. == Historia == Savoijin ruhtinaskunta syntyi, kun Burgundin kuningas Rudolf III (n. 970–1032) läänitti vuonna 1003 Mauriennen vuoristoalueen aatelismies Humbert I Valkokädelle (k. 1048), Savoijin kuningassuvun perustajalle, joka hallitsi itse asiassa suurta osaa alueesta. Humbert ja hänen seuraajansa rakensivat keskiajalla itselleen merkittävän valtion, jonka tukikohtana oli Savoiji ja joka ulottui itään Alppien yli Piemonten alueelle. Savoiji päätyi 1000-luvulla Burgundin maiden mukana Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaisuuteen. Savoijista tuli vuonna 1416 herttuakunta Pyhässä saksalais- roomalaisessa keisarikunnassa. 1400-luvun lopulla Savoijin herttua peri esiäitinsä kautta menetettyjen ristiretkeläisvaltakuntien eli Jerusalemin, Kyproksen ja Armenian kuninkaan tittelin, jota herttuat seuraavina vuosisatoina käyttivät, mutta ulkovallat tunnustivat sen vain satunnaisesti. Uuden ajan alussa Savoijista tuli Ranskan laajentumisen kohde sen strategisen aseman vuoksi, joka ohjasi reittejä Italiaan. Vaikka ranskalaiset joukot miehittivät Savoijin useita kertoja 1500- ja 1600-luvuilla, Savoijin herttuat pystyivät valtaaman sen takaisin. Samaan aikaan pääosin ranskankielinen Savoiji menetti hegemoniansa Savoijin maiden keskuudessa, kun herttuat alkoivat suosia italialaisia ​​alueitaan, mikä heijastui pääkaupungin siirrossa Chambérysta Piemonten Torinoon vuonna 1563. Habsburgien ja Ranskan välisen Espanjan perimyssodan jälkeen vuonna 1714 Savoijin herttua sai Utrechtin rauhassa Sisilian kuningaskunnan ja Sisilian kuninkaan tittelin. Vuonna 1720 Sisilia vaihdettiin Sardiniaan, jolloin herttuan hallitsemista alueista muodostui Sardinian kuningaskunta. Savoiji liitettiin Ranskaan vallankumoussotien aikana vuonna 1792 ja palautettiin perinteisille hallitsijoilleen vuonna 1815. Vuonna 1860 Napoleon III liitti ranskanpuoleisen Savoijin ja Nizzan kreivi­kunnan Ranskaan. Nykyisin Savoijin alue käsittää Ranskan Savoien ja Haute-Savoien departementit Rhône-Alpesin hallintoalueella. == Maantiede, elinkeinot, uskonto == Genevenjärven eteläpuolella sijaitseva alue koostuu lähes kokonaan vuoristokasvillisuudesta. Suuri osa alueen rajallisesta viljelysmaasta on käytetty karjankasvatukseen ja lypsykarjan pitämiseen, maanviljelyksessä kasvatetaan viljaa, viiniköynnöstä ja hedelmiä (omenoita). Metsät ovat tärkeä luonnonvara, ja juustonvalmistus ja sahateollisuus ovat tärkeitä teollisuudenaloja. Perinteiset asuintalot (châlets) Savoijin luoteisosassa on rakennettu puusta ja Hautes-Alpes alueen talot on suurelta osin rakennettu kivestä. Maatilat sijaitsevat yleensä erittäin hajallaan. Savoiji on pääasiallisesti roomalaiskatolinen, jonne protestanttisuus on ulottunut harvakseltaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Antti Korkealaakso

Antti Juho Samuli Korkealaakso (s. 14. helmikuuta 1984 Kauhava) on suomalainen pika-aitajuoksija. Hän edustaa Seinäjoen Seudun Urheilijoita edustettuaan vuoteen 2009 Kauhavan Wisaa. Antti Korkealaakson valmentajana toimi Heikki Hernesaho vuoteen 2008 asti. Hernesahon sairastuttua joulukuussa 2007 ja myöhemmin kuoltua Korkealaakson valmentajana on toiminut Antti Haapakoski. Korkealaakso sai hopeaa 22-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa 2004. Hän osallistui vuonna 2005 saman ikäluokan Euroopan- mestaruuskilpailuihin karsiutuen alkuerissä. Talvella 2006 hän voitti 22-vuotiaiden Suomen-mestaruuden 60 metrin aidoissahttp://www.kauhavanwisa.com/Wisa/yleisurheilu.nsf/Uutiset/9BA28B2F22CF9A2DC2257128006C71E8?opendocument sekä kesällä 110 metrin aidat samassa sarjassa. Vuonna 2006 Korkealaakso voitti myös nuorten Pohjoismaiden mestaruuden 110 metrin aitajuoksussa ajalla 14,30. Lappeenrannan Kalevan kisoissa 2007 hän voitti ensimmäisen aikuisten Suomen-mestaruutensa. Espoon Kalevan kisoissa 2009 hän sijoittui toiseksi. Hän voitti Suomen-mestaruuden Kajaanissa 2010 ennätyksellään 13,88. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai pronssia 60 metrin aitajuoksussa Helsingissä 2011. Hän voitti Suomen-mestaruuden Turun Kalevan kisoissa 2011. Lahden Kalevan kisoissa 2012 hän sai hopeaa. == Ennätykset == * 60 m: 7,09 Tampere 18. tammikuuta 2007 * 100 m: 11,02 Ikaalinen 20. elokuuta 2005 * 200 m: 23,12 Lappajärvi 15. heinäkuuta 2003 * 60 m aidat: 7,94 Helsinki 20. helmikuuta 2011 * 110 m aidat: 13,83 Joensuu 21. elokuuta 2010 * 400 m aidat: 56,42 Imatra 4. elokuuta 2002 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset pika-aitajuoksijat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
So Far, So Good... So What!

So Far, So Good... So What! on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin kolmas studioalbumi. Albumi äänitettiin Kalifornian Los Angelesissa Music Grinder Studios -äänitysstudiolla, ja levy-yhtiö Capitol Records julkaisi albumin vuoden 1988 tammikuussa. Albumin tuottivat Paul Lani ja Megadethin laulaja ja kitaristi Dave Mustaine. Albumilta julkaistiin kolme singleä: Sex Pistols -cover “Anarchy in the U.K.“, “Mary Jane“ ja “Liar“, mutta yksikään singejulkaisu ei noussut listoille. Tämän johdosta albumin nousua Yhdysvalloissa Billboard 200 -albumilistan 28. listasijalle voidaan pitää merkittävänä saavutuksena, sillä sen singlejulkaisut eivät tehostaneet albumin kaupallista menestymistä. Albumin kappaleista “Anarchy in the U.K.“ ja “In My Darkest Hour“ julkaistiin musiikkivideot. So Far, So Good... So What! sai yleisön keskuudessa positiivisen vastaanoton ja se myi Yhdysvalloissa 400 000 kappaletta kuukaudessa julkaisunsa jälkeen, ja se oli yhtyeen siihenastisen uran nopeiten myynyt albumi. So Far, So Good... So What! myi lopulta platinaa Yhdysvalloissa. Yleisömenestyksestä huolimatta albumin vastaanotto oli kriitikoiden keskuudessa vaihteleva. Tuottaja Paul Lani erotettiin tehtävistään albumin miksauksen alkaessa, ja albumin miksasi Michael Wagener. ==Saavutukset== ===RIAA:n sertifikaatit=== RIAA:n sertifikaatti Myöntämispäivä RIAA Gold & Platinum search Kultalevy 16. helmikuuta 1990 Platinalevy 26. toukokuuta 1998 == Kappalelista == === Alkuperäinen julkaisu === # # # # # # # # === Vuoden 2004 remasteroitu painos === # # # # # # # # # * # # # == Kokoonpano == ;Megadeth * Dave Mustaine - soolo- ja rytmikitara, laulu, akustinen kitara * David Ellefson - basso ja taustalaulu * Jeff Young - soolo- ja rytmikitara, akustinen kitara * Chuck Behler - rummut ja lyömäsoittimet ;Vierailevat muusikot * Steve Jones - soolokitara kappaleessa “Anarchy in the U.K.“ ;Tuotanto * Tuotanto – Dave Mustaine ja Paul Lani, vuoden 2004 uusintapainoksella Dave Mustaine * Avustava tuottaja - Tim Carr * Äänittäminen - Paul Lani ja Matt Freeman, vuoden 2004 uusintapainoksella Ralph Patlan ja Lance Dean * Miksaus – Michael Wagener, vuoden 2004 uusintapainoksella Ralph Patlan * Masterointi - Stephen Marcussen * Vuoden 2004 uusintapainoksen masterointi - Tom Baker * Vuoden 2004 uusintapainoksen editointi - Lance Dean ja Scott Harrison ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1988 albumit Luokka:Megadethin albumit
Microraptor

Microraptor on sukupuuttoon kuollut pienten petodinosaurusten suku. Niillä oli höyhenpeite kaikissa neljässä raajassa, ja ne pystyivät liitämään ja ehkä myös lentämään. Ne olivat siis ensimmäisten alkeellisen lentokyvyn kehittäneiden hirmuliskojen joukossa. Yleisesti ensimmäisenä lintuna pidetty Archaeopteryx oli jo ilmestynyt ennen Microraptoria. Nelisiipisen Microraptorin arvellaan liitäneen siipiensä avulla puusta puuhun hieman nykyisten liito-oravien tapaan. Microraptorin jäänteet on löydetty Kiinasta, ja ne ovat peräisin varhaiselta liitukaudelta 125 miljoonaa vuotta sitten. Täysikasvuiset Microraptorit kasvoivat 42–83 senttiä pitkiksi ja painoivat noin kilon, joten Microraptor oli yksi pienimmistä dinosauruksista. Se oli myös yksi ensimmäisitä dinosauruksista, jotka pystyivät liitämään. == Populaarikulttuurissa == Microraptor esiintyy Esihistoriallinen puisto-TV- sarjassa, jossa se syö titanosaurien esiinajaamia hyönteisiä. == Aiheesta muualla == * kuva fossiilista Luokka:Esihistorialliset linnut Luokka:Dromaeosaurit