EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luxemburgin europarlamenttivaalit 2019

Vuoden 2019 europarlamenttivaalit järjestettiin Luxemburgissa 26. toukokuuta 2019. Vaaleissa valittiin Luxemburgin kuusi edustajaa europarlamenttiin. Maassa on äänestyspakko ja jokaisella äänioikeutetulla on käytössään kuusi ääntä. ==Tulokset== Luxemburgin europarlamenttivaalien 2019 tulokset |- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;" ! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolue ! colspan="3"| Äänet ! colspan="2"| Paikat |- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;" ! width="75"| Ääniä ! width="30"|% ! width="40"|+/– ! width="30"| Paikat ! width="30"|+/– |- | style="background-color: ;"| | style="text-align:left;"| Demokraattinen puolue | | 21,44 | +6,67 | 2 | 1 |- | style="background-color: ;"| | style="text-align:left;"| Kristillissosiaalinen kansanpuolue | | 21,10 | -16,55 | 2 | 1 |- | style="background-color:#99CC33;"| | style="text-align:left;"| Vihreät | | 18,91 | +3,9 | 1 | |- | style="background-color: ;"| | style="text-align:left;"| Luxemburgin sosialistinen työväenpuolue | | 12,19 | +0,44 | 1 | |- | style="background-color:#00ADDC;"| | style="text-align:left;"| Vaihtoehtoinen demokraattinen reformipuolue | | 10,04 | +2,51 | 0 | |- | style="background-color:#993399;"| | style="text-align:left;"| Luxemburgin piraattipuolue | | 7,7 | +3,47 | 0 | |- | style="background-color: #8f0109;"| | style="text-align:left;"| Vasemmisto | | 4,83 | -0,93 | 0 | |- | style="background-color: #582C83;"| | style="text-align:left;"| Volt Europa | | 2,11 | Uusi | 0 | |- | style="background-color: #CC0000;"| | style="text-align:left;"| Luxemburgin kommunistinen puolue | | 1,14 | -0,35 | 0 | |- | style="background-color: #87ceeb;"| | style="text-align:left;"| Konservatiivit | | 0,53 | Uusi | 0 | |- | colspan="9" style="background-color:#E9E9E9"| |- style="font-weight:bold;" | style="text-align:left;" colspan="2"| Yhteensä | | 100 % | style="background-color:#E9E9E9;"| | 6 | style="background-color:#E9E9E9;"| |- | colspan="9" style="background-color:#E9E9E9"| |- | style="text-align:left;" colspan="2"| Hyväksyttyjä ääniä | | 90,44 | style="background-color:#E9E9E9" colspan="3" rowspan="1"| |- | style="text-align:left;" colspan="2"| Hylättyjä | | 9.56 | style="background-color:#E9E9E9" colspan="3" rowspan="1"| |- | style="text-align:left;" colspan="2"| Äänestäneitä | | 100 | style="background-color:#E9E9E9" colspan="3" rowspan="1"| |- | style="text-align:left;" colspan="2" | Äänioikeutettuja | | style="background-color:#E9E9E9" colspan="4" | |- | colspan="9" style="background-color:#E9E9E9"| |- | style="text-align:left;font-size:90%;" colspan="9"| Lähde: |} ==Valitut edustajat== Ehdokas Puolue Puolue Äänimäärä Charles Goerens Demokraattinen puolue 97 445 Christophe Hansen Kristillissosiaalinen kansanpuolue 62 622 Tilly Metz Vihreät 55 359 Monica Semedo Demokraattinen puolue 50 890 Isabel Wiseler-Santos Lima Kristillissosiaalinen kansanpuolue 49 496 Nicolas Schmit Luxemburgin sosialistinen työväenpuolue 39 000 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Euroopan parlamentti – Eurovaalien 2019 tulokset Luxemburgissa Luokka:Europarlamenttivaalit 2019 Europarlamenttivaalit 2019
Virolaisten mielenosoitus Pietarissa

Virolaisten mielenosoitus Pietarissa oli 26. maaliskuuta (uutta lukua 8. huhtikuuta) 1917 Venäjän keisarikunnan pääkaupunki Pietarissa Viron autonomian puolesta järjestetty suurmielenosoitus, johon osallistui 40 000 virolaista. Neljä päivää mielenosoituksen jälkeen Venäjän väliaikainen hallitus taipui virolaisten vaatimuksiin ja uusi Viron kuvernementti sai väliaikaisen itsehallinnon. ==Tausta== Ensimmäistä maailmansotaa käyvä Venäjän keisarikunta oli ajautumassa vuoden 1917 alussa kriisiin inflaation ja esimerkiksi elintarvikepulan takia. Venäjän tsaari Nikolai II joutui luopumaan valtaistuimestaan Helmikuun vallankumouksen takia ja maan johtoon nousi väliaikainen hallitus. Väliaikainen hallitus nimitti muun muassa Vironmaan ja Liivinmaan ensimmäiset virolaiset (Jaan Poska) ja latvialaiset (Andrejs Kalmans) kuvernöörit. Uudessa poliittisessa tilanteessa virolaiset alkoivat jälleen toimia kansallisen autonomian saavuttamiseksi. 11.–13. maaliskuuta Viron maakuntien ja kaupunkien edustajat kokoontuivat Tarttoon itsehallinnon suunnittelemiseksi. Jaan Tõnissonin, Otto Strandmanin ja Jüri Vilmsin johdolla laadittiin Venäjän muuttamista federaatioksi ja Viron autonomian perustamista Vironmaan ja Pohjois-Liivinmaan virolaisalueille ehdottanut muistio, joka luovutettiin väliaikaiselle hallitukselle. ==Mielenosoitus== Autonomiahankkeen tueksi virolaiset järjestivät 26. maaliskuuta (uutta lukua 8. huhtikuuta) suurmielenosoituksen Pietarissa. Suureen mielenosoituskulkueeseen osallistui yli 40 000 virolaista. Heistä noin 12 000 oli tuolloin Venäjän armeijassa palvelevia virolaissotilaita. Mielenosoittajien kulkueen mukana oli orkestereita ja virolaisen perinteen mukainen sekakuoro. Kulkue kokoontui ja lähti Pietarin Pyhän Johanneksen kirkolta. Kuoro ja kulkueen edustajat kävivät väliaikaisen hallituksen luona Taurian palatsilla, jolla laulettiin virolainen laulu ja Marseljeesi. Palatsin suuressa salissa luettiin vaatimus Viron autonomiasta. ==Seuraukset== Venäjän väliaikainen hallitus ei periaatteessa ollut kovin myötämielinen ajatukselle kansallisten autonomioiden myöntämisestä. Se kuitenkin taipui antamaan päätöksen Viron väliaikaisesta itsehallinnosta 30. maaliskuuta. Väliaikaisen itsehallinnon oli tarkoitus kestää vuoden 1919 alkuun. Virolaisten asuinalue yhdistettiin Viron kuvernementiksi, jonka kuvernöörinä toimi laajennetuin valtaoikeuksin Jaan Poska. ==Lähteet== Luokka:1917 Luokka:Pietarin historia Luokka:Viron historia Luokka:Mielenosoitukset ja levottomuudet Venäjällä
Bee Gees’ 1st

Bee Gees' 1st on Bee Geesin kolmas albumi, joka julkaistiin 1968. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # # # === 2006 edition levy 2=== # # # # # # # # # # # # # # == Aiheesta muualla == * The Bee Gees 1st discogs.com -sivustolla Luokka:Bee Geesin albumit Luokka:Vuoden 1967 albumit
Tressunharjun jätinkirkot

Tressunharjun jätinkirkot on Keski-Pohjanmaalla Kokkolassa sijaitseva mahdollinen jätinkirkko. == Sijainti == Kohde sijaitsee entisen Kokkolan ja Kälviän välisellä kuntarajan lähellä Köyrisenharjun pohjoisispäässä, jota löytäjän Antti Saaren mukaan kutsutaan Tressunharjuksi. Harju jää Ristievan ja Maalarinniitun väliin ja sijaitsee erämaassa. Sinne ei tule muuta tietä kuin metsäura, jonka alku sijaitsee metsäautotiellä. Tähän risteykseen pääsee Välikylässä seututieltä 757 lounaaseen haarautuvalta metsäautotieltä. Kun sitä kulkee 5,2 kilometriä, saapuu Koukunkorvessa tienhaaraan, jossa käännytään oikealle eli lounaaseen päin Karjanevan länsipuolelle. Metsäuraa kuljetaan 1,6 kilometriä, jolloin jätinkirkko sijaitsee itäpuolella kohoavalla mäellä. == Jätinkirkko == Jätinkirkko sijaitsee pitkänomaisen moreenimäen päällä. Jätinkirkko on 40 metriä pitkä ja 18 metriä leveä. Sen kivivallit ovat todennäköisesti pääosin kiveä ja niiden kulmat ovat pyöritetyn muotoiset. Kivivallimuodostelman sisäosan muodostaa niin sanottu piha-alue, joka on melko tasainen ja se on ilmeisesti raivattu puhtaaksi kivistä. Vallissa on useita matalampia kohtia, jotka voivat olla muissa jätinkirkoissa ilmoitettuja portteja. Pohjoisrinteessä vallin painanteet voivat olla luontaisia tai erään tiedon mukaan tervahauta. Jätinkirkkoa ei ole tutkittu. Rakennelman eteläosassa on mahdollisesti toinen pieni jätinkirkko. Marianne Ridderstad on mitannut jätinkirkon pitkän sivun aseman. Se suuntautuu 33° pohjoisesta luoteeseen päin. Hän ei ole huomioinut vallin painaumia. == Ympäristö == Paikalla saattaa olla ihmisen pystyyn nostama pystykivi (bautakivi). Ridderstad ei mainitse sitä omissa tutkimuksissaan. == Tutkimuksia == Jätinkirkko on Antti Saaren löytämä ja ilmoittama. Mirja Miettinen suoritti paikalla tarkastuksen vuonna 1994. Kohde aiotaan tarkastaa toukokuussa 2019, mutta siitä ei ole vielä saatavilla raporttia. == Lähteet == Luokka:Suomen jätinkirkot Luokka:Kälviä
N. A. Raivio

Niilo (N. A.) Raivio (14. syyskuuta 1909 Pori – 28. tammikuuta 1993 Pori) oli suomalainen ammattikoulunopettaja ja tietokirjailija.Fennica Niilo Raivio teki pitkän päivätyön Porin teknisessä ammattioppilaitoksessa metalliosaston esimiesopettajana. Hän laati useita koneistamon metallinkäsittelyn oppikirjoja. == Teoksia == * Metallisorvarin käsikirja. Ammattienedistämislaitoksen ammattikirjoja n:o 23. Otava 1940, 2. uus. painos 1944 nimellä Metallinsorvaajan käsikirja, 3. uusittu ja täydennetty painos 1949 nimellä Metallinsorvarin käsikirja, 4. uusittu ja täydennetty painos 1961 ja uud. painokset nimellä Metallinsorvarin kirja, 5. uusittu ja täydennetty painos 1966, 9. uud. painos 1977 * Metallisorvaajille ammattitietoa kysymyksinä ja vastauksina : kirj. Mikko Valjakka, N. A. Raivio. Pellervo, Helsinki 1950 * Metalliala : ammattitietoa kysymyksinä ja vastauksina ; kirj. Mikko Valjakka, N. A. Raivio. Pellervo, Helsinki 1951 * Jyrsintyöt : 1-5 opintokirje. Tietomies, (teknillinen) kirjeoppilaitos, Helsinki 1953 * Sorvaustyöt : 1-6 opintokirje. Tietomies, (teknillinen) kirjeoppilaitos, Helsinki 1953 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka: Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Gaëtan Dugas

Gaëtan Dugas (20. maaliskuuta 1953 Quebec – 30. maaliskuuta 1984 Quebec) oli kanadalainen lentostuertti, jonka väitettiin aiheuttaneen AIDSin leviämisen Yhdysvaltoihin 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Väitteet on sittemmin kumottu perustuvina osin väärinkäsitykseen. == Elämä == Dugas syntyi Quebec Cityssä vuonna 1953. Hänen äidinkielensä oli ranska, mutta hän muutti Vancouveriin oppiakseen englantia, jotta voisi tulla stuertiksi. Hän sai töitä stuerttina Air Canada -lentoyhtiössä vuonna 1973. Hän vietti paljon aikaa San Franciscossa ja New Yorkissa, jotka ovat tunnettuja homoseksuaalisten miesten piireistä. Dugas oli homoseksuaalinen, ja oman ilmoituksensa mukaan hän oli harrastanut vuosien 1979 ja 1981 välillä seksiä noin 250 miehen kanssa. Hänellä todettiin vuonna 1980 harvinainen Kaposin sarkooma, jonka AIDS oli aiheuttanut. Hän hakeutui hoitoon New Yorkiin, ja vaikka hän suhtautui epäilyksellä juuri alkaneeseen uutisointiin AIDS-epidemiasta, hän tarjosi Yhdysvaltain Centers for Disease Control and Prevention -viranomaisille 72 seksikumppaninsa tiedot vuonna 1982. Tämä mahdollisti tarkemman tutkimuksen taudin leviämisestä. HIV:n geneettinen koodi saatiin myöhemmin analysoitua Dugasin verinäytteestä. Dugas kuoli vuonna 1984. == Väitteet AIDSin levittäjyydestä == Kuolemansa jälkeen Dugasin väitettiin tuoneen AIDSin Yhdysvaltoihin. Väitteet perustuvat kirjailija Randy Shiltsin Yhdysvaltain AIDS-epidemian alusta kertoneeseen, vuonna 1987 julkaistuun kirjaan And the Band Played On, jossa hänen väitettiin olleen epidemian patient zero eli ensimmäinen potilas, sekä hänen jättäneen lääkärien neuvot huomiotta ja siten levittäneen sairautta tietoisesti. Shiltsin kirjaan perustuvassa samannimisessä elokuvassa Dugasia näytteli Jeffrey Nordling. Väitteet Dugasista AIDSin alkuperäisenä tuojana Yhdysvaltoihin on sittemmin kumottu. Vuonna 2016 AIDSin todettiin tulleen Yhdysvaltoihin jo vuosien 1969 ja 1973 välillä Haitista. Dugasin osuutta laajan huomion saaneille huhuille on selitetty väärinkäsityksellä. Dugasia merkittiin alkuperäisessä, vuoden 1980 tutkimuksessa kirjaimella O, sanoista out of California (), joka oli sittemmin sekaantunut numeroon nolla, viitaten käsitteeseen patient zero (). Historioitsija Richard McKayn mukaan Dugas oli ”yksi eniten demonisoiduista potilaista” ja yksi useista henkilöistä, joiden väitettiin pahantahtoisesti levittävän sairautta. == Katso myös == *HIV miesten välisestä seksistä *Selma Dritz == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset henkilöt Luokka:AIDS Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet Luokka:Lentoemännät ja stuertit
Samuel Kujala

Samuel Kujala (s. 29. joulukuuta 1995 Tampere) on suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi pääroolistaan nuortensarjassa Nörtti: DragonSlayer666 ja YouTube-kanavastaan. Kujala on opiskellut näyttelemistä Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella. Kujala on esiintynyt elokuvassa Fucking with Nobody (2020) ja televisiosarjan Roba (2021) viidennellä kaudella. Koskinen- sarjassa Kujala näyttelee päähenkilö Sakari Koskisen poikaa Anttia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Teatteri Tuntematon

Teatteri Tuntematon on helmikuussa 2014 perustettu kesäteatteri. Teatteri sijaitsee Jokioisilla. Teatteri Tuntematon aloitti Kaihon sävelet -konsertilla 24. toukokuuta 2014 Jokioisten tietotalolla. Teatterin ensimmäinen näytelmä oli maalaiskomedia Vain muutaman huijarin tähden (2015). Toinen osa, Mooseksen perintö, esitettiin vuonna 2016 ja kolmas osa, Korkeuskammoa Kuusniemellä vuonna 2018. Konsertti Oi kallis Suomenmaa tehtiin vuonna 2017. Kesäkuussa 2019 tehtiin Tähdet, tähdet ja elokuussa näytelmä Kolme vuotta Kuusniemellä. Luokka:Jokioinen Luokka:Kesäteatterit
Aeronaut

Aeronaut oli vuosina 1921–1927 toiminut virolainen lentoyhtiö. Yhtiö liikennöi esimerkiksi Tallinnan ja Helsingin välillä. Aeronaut oli ensimmäinen virolainen lentoyhtiö. Osakeyhtiö perustettiin vuonna 1921. Yhtiön peruskirjan mukaan sen tarkoitus oli ylläpitää yhteyksiä Viron eri osista ulkomaille ja sodan sattuessa se olisi asevoimien käytössä. Yhtiön ensimmäiset reittilennot avattiin Tukholman ja Tallinnan välillä 16. heinäkuuta 1921. Seuraavana vuonna hankittiin yhtiön ensimmäiset kuusipaikkaiset Sablatnig P.III-lentokoneet. Yhtiö aloitti helmikuussa 1923 postilennot Helsinkiin ja Riikaan. Päivittäisiä lentoja alettiin tehdä myös Tallinnan–Riian–Königsbergin linjalla. Vuonna 1924 yhtiö hankki uudet Junkers F 13-matkustajakoneet. Yhtiön neljän ensimmäisen toimintavuoden aikana se teki 2 535 lentoa 309 000:lla kilometrillä ja se kuljetti 6 074 matkustajaa. Liikennöinti Riikaan lopetettiin vuonna 1926, jolloin reitti Helsingin ja Tallinnan välillä jäi yhtiön ainoaksi. Aeronautin toiminta päättyi konkurssiin vuonna 1927. ==Lähteet== Luokka:Entiset virolaiset lentoyhtiöt
Tobias Forge

Tobias Forge (s. 3. maaliskuuta 1981 Linköping, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja, muusikko ja sanoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Ghost -yhtyeen laulajana ja keulakuvana taiteilijanimillään Cardinal Copia ja Papa Emeritus. Ennen Ghostin perustamista Forge on ollut mukana lukuisissa eri yhtyeissä nimellä Mary Goore. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Ruotsalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Liepājan lentoasema

Liepājan lentoasema on lentoasema, joka sijaitsee Latviassa Grobiņan kunnassa, viisi kilometriä Liepājasta itään. Lentoaseman kautta kulki 9 751 matkustajaa vuonna 2018. == Lentoyhtiöt ja kohteet == Ainoa reittilento Liepājasta on AirBalticin lento Riikaan, jota lennetään kesäkaudella 2019 viidesti viikossa. Liepājan lentoasemalta ei ollut lainkaan kaupallisia lentoja vuosina 2008–2016. Sitä ennen sieltä lennettiin muun muassa Kööpenhaminaan ja Hampuriin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lentoaseman kotisivut Luokka:Latvian lentoasemat Luokka:Liepāja
Vaour

Vaour on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 28 kilometriä Albin kaupungista luoteeseen. Kunnan nähtävyyksiä on Temppeliherrain ritarikunnan talo Commanderie de Vaour 1100-luvulta. Temppeliherrain ritarikunta hävitettiin 1300-luvun alussa, ja talo siirtyi Johanniittain ritarikunnan hallintaan. Ranskan vallankumouksen jälkeen talo autioitui, ja 1900-luvun alussa se romahti. Vain holvattu tallirakennus säilyi ehjänä.Tour de France 2019 Toinen nähtävyys on Tarnin departementin tunnetuin dolmen, Dolmen de Peyralade. Se on listattu Ranskan historiallisten monumenttien luetteloon. Tiedosto:Vue_d'ensemble.jpg|Temppeliherrain ritarikunnan talon tallit Tiedosto:Dolmen_dit_Peyrelevade.JPG|Dolmen de Peyralade ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tarnin kunnat
Xavier Darasse

Xavier Darasse (3. syyskuuta 1934 Toulouse – 24. marraskuuta 1992 Toulouse) oli ranskalainen urkuri, säveltäjä ja musiikkipedagogi. Hän toimi Pariisin konservatorion johtajana vuosina 1991–1992.Independent: Obituary: Xavier Darasse Darasse oli Maurice Duruflén, Rolande Falcinellin ja Olivier Messiaenin oppilaana Pariisin konservatoriossa. Myös hänen äitinsä oli urkuri.Durand Salabert Eschig: Darasse, Xavier Darassesta tuli urkujensoiton professori Toulousessa vuonna 1966. Hän perusti pitkälti nykymusiikin edistämiseen kaupungissa tarkoitetun urkukilpailun, ja hänellä oli samanaikaisesti professorin asema myös Lyonin konservatoriossa. Urkurin uransa aikana Darasse kantaesitti muiden muassa György Ligetin, Sylvano Bussottin, Iannis Xenakiksen ja Gilbert Amyn sävellyksiä. Hän esitti myös omia sävellyksiään, sovituksiaan ja improvisaatioita. Darassen ura urkurina päättyi vuonna 1976, jolloin hän resitaalista palatessaan loukkaantui liikenneonnettomuudessa ja menetti pysyvästi kyvyn toisen kätensä käyttämiseen. Säveltäjänä hänen ensimmäinen ilmaisultaan moderni teoksensa oli kamarimusiikkisävellys Antagonisme (1964–1965). Hän teki sen yhteistyössä filosofi Alain Badioun kanssa tämän kirjoittaman tekstin pohjalta.IRCAM: Matthew Lorenzon: ‘Situation’ and ‘Problem Situation’ in the interaction of music and philosophy in antagonisme by Xavier Darasse on a text by Alain Badiou Darasse halusi irrottaa urut soittimena sen uskonnollisesta viitekehyksestä tekemättä siitä kuitenkaan pelkkää sinfoniaorkesterin korviketta. Darasse kuoli syöpään vuonna 1992. Vuonna 2018 esitettiin Toulousen kaupunginvaltuustolle konservatorion nimeämistä kaupungissa Darassen mukaan.Mairie de Toulouse: LE CONSERVATOIRE À RAYONNEMENT RÉGIONAL DE TOULOUSE RENOMMÉ « CONSERVATOIRE XAVIER DARASSE » == Lähteet == == Aiheesta muualla == * AllMusic.com: Xavier Darasse Luokka:Ranskalaiset urkurit Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Penne (Tarn)

Penne on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Aveyronjoen varrella noin 46 kilometriä Albin kaupungista luoteeseen. Penne on keskiaikainen kylä. Sitä suojaamaan rakennettu linna Château de Penne mainitaan jo 1000-luvulla. Linna suojasi kylää vuosisatojen ajan, mutta 1500-luvulla linna hylättiin. Kyläläiset käyttivät linnan kiviä rakennusaineina kolmen vuosisadan ajan, ja linna oli suljettuna yleisöltä yli 450 vuoden ajan. Vuonna 2006 Axel Letellier osti linnan, ja kunnostustöiden jälkeen hän avasi sen uudelleen yleisölle vuonna 2010.Tour de France 2019 Yksi tunnetuimpia kyläläisiä oli Alexandre Viguier (1835 – 1911), joka tunnetaan paremmin nimellä Le Terrrrrrrrrrrrrrrrrrrible de Penne. Hän tuli tunnetuksi köyhien puolustajana, joka jätti hiuksensa leikkaamatta, ja vaelsi ympäri Ranskaa kantaen lyhtyä oikeuden symbolina. Hän muutti Pariisiin, mutta siellä hänet passitettiin mielisairaalaan ja lähettiin takaisin Penneen. Lempinimen 19 r-kirjainta kuvastaa 19. -vuosisadan repubikaania eli tasavaltalaista. Tiedosto:Castle_of_Penne.jpg|Château de Penne Tiedosto:Le_Terrrrrrrrrrrrrrrrrrrible_de_Penne_(statue_eglise_1).jpg|Le Terrrrrrrrrrrrrrrrrrrible de Pennen patsas ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tarnin kunnat
Gay Men's Health Crisis

Gay Men's Health Crisis (lyh. GMHC) on yhdysvaltalainen terveysjärjestö, joka pyrkii estämään HIV:n ja AIDSin leviämistä ja tukee sairastuneita. Järjestön perusti vuonna 1982 joukko homoseksuaalisia miehiä ja heidän ystäviään. Heidän joukossaan oli muun muassa kirjailijat Larry Kramer ja Edmund White sekä muita tunnettuja henkilöitä. GMHC:n itsensä mukaan se oli maailman ensimmäinen AIDS- tukijärjestö. Vuonna 2018 GMHC:n auttamista 11 908 henkilöstä, jotka olivat ilmoittaneet tietonsa järjestölle, yli 60 % oli homoseksuaalisia miehiä. Noin neljännes oli heteroseksuaalisia. Yli 80 % tietonsa jättäneistä henkilöistä asui New York Cityssä. AIDS-epidemia Yhdysvalloissa alkoi 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Vuonna 1981 Yhdysvaltain Centers for Disease Control and Prevention -viranomaiset ilmoittivat tuolloin tuntemattoman sairauden leviävän homoseksuaalisten miesten keskuudessa. Jo samana vuonna joukko New Yorkin homoseksuaalisten miesten piirin vaikuttajia kokoontui kirjailija Larry Kramerin kotiin keskustelemaan asiasta. Seuraavan vuoden alussa he virallisesti perustivat GMHC:n tarjoamaan tietoa sairaudesta tartunnan saaneille tai sitä epäileville.Harden 2012, s. 37–38, 112 Kramer oli vuonna 1981 kehottanut New York Native -lehdessä homoseksuaalisia miehiä harkitsemaan seksuaalisen käyttäytymisensä muuttamista. Kehotukseen oli suhtauduttu negatiivisesti. Hänen mukaansa GMHC:n olisi pitänyt aloittaa julkisten mielensosoitusten järjestäminen, mihin järjestön muun johdon suhtauduttua varauksella Kramer erosi GMHC:sta ja perusti poliittisemmin toimivan ACT UP -järjestön.Harden 2012, s. 16, 114–115 == Katso myös == *HIV miesten välisestä seksistä *AIDES *Hivpoint == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:AIDS Luokka:Yhdysvaltalaiset järjestöt
Sinbad Merenkulkija (vuoden 1974 elokuva)

Sinbad Merenkulkija () on tšekkoslovakialainen animaatio vuodelta 1974 ja sen ohjasi tšekkiläinen animaatio-ohjaaja Karel Zeman. Animaatio kertoo Tuhannen ja yhden yön tarinoista tutun Sinbad Merenkulkijan kaikista seitsemästä seikkailusta. Suomenkielisen kertojan äänenä on Timo Toikka. == Aiheesta muualla == * * Luokka:Tšekkoslovakialaiset elokuvat Luokka:Vuoden 1974 elokuvat Luokka:Animaatioelokuvat
Kristuksen syntymän katedraali

Ortodoksinen Kristuksen syntymän katedraali (Kristus Piedzimšanas pareizticīgo katedrāle) on Riian suurin ortodoksinen temppeli. Se sijaitsee Esplanāden puistossa. Riian piispa Serafim (Protopov) muurasi katedraalin perustuskiven 3. heinäkuuta 1876. Alkuperäisessä suunnittelmassa ei ollut erillistä kellotapulia. Venäjän tsaari Aleksanteri II antoi yllätyslahjan (12 kelloa), jonka jälkeen mallia parannettiin yhdellä ylimääräisellä kellokupolilla. Katedraalin viralliset avajaiset pidettiin 28. lokakuuta 1884. Uusbysanttilainen rakennus oli ennen ensimmäistä maailmansotaa Riian kallein rakennus. 1960-luvulla neuvostoliittolaiset muuttivat katedraalin käyttötarkoitusta ja siellä sijaitsivat Tiedetalo ja planetaario. Katedraalin kattofreskot tuhottiin ja kellot sulatettiin. Kun Latvia itsenäistyi Neuvostoliitosta, rakennus palautui katedraaliksi. Katedraalin restaurointi aloitettiin 1990-luvun lopulla, ja arkkipiispa Aleksanteri pyhitti ikonostaasin 6. toukokuuta 2000. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Latvian kirkot Luokka:Katedraalit Luokka:Riian rakennukset ja rakennelmat
Hirvijärvi (Pyhtää)

Hirvijärvi on Kymenlaaksossa Pyhtään ja Kouvolaan kuuluneen Anjalankosken rajalla ja Vastilan kaakkoispuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 30 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Hirvijärvensuolla ja sen erottaa Kymijoen Hirvikoskenhaarasta kapea Kärpänniemi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta se on hyvin matala ja ruohottunut. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Länsirannassa sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa ja järvelle tulee sekä länsi- että itärannalle yksityistiet. Pyhtään ja Kouvolan välinen kuntaraja ylittää järven niin, että pieni osa sen koillispäästä jää Kouvolan puolelle. == Virkistysarvoja == Järven ohittaa Kymijokea seuraava melontareitti, jolta voi poiketa järvelle. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 17,7 metriä mpy. Vaikka Kärpänniemessä on aukkoja, joista pääsee veneellä läpi, ei aukoista vaihdu juurikaan vettä jokiuoman kanssa. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pyhtään järvet Luokka:Anjalankosken järvet Luokka:Kymijoki
Tarkjärvi (Pyhtää)

Tarkjärvi on Kymenlaaksossa Pyhtäällä, Itä-Vastilan eteläpuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kymijoen Hirvikoskenhaaran vieressä vastapäätä Hirvijärveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat Valkmusan suomaata. Järven lähellä ei ole asutusta eikä sen rannoilla ei ole rakennuksia. == Luontoarvoja == Tarkjärvi sijaitsee Valkmusan kansallispuiston reunalla, mutta järvi on rajattu ulos siitä niin, että vain osa sen rannasta kuuluu kansallispuistoon. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Suolta tulee suo-oja, joka on johdettu järveen. Järven pohjoisrannasta on kapea salmi, joka yhdistää sen Kymijokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 17,7 metriä mpy., mikä on keskimäärin sama kuin Kymijoessa ja Hirvijävellä. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pyhtään järvet Luokka:Kymijoki
Saarijärvi (Kotka)

Saarijärvi on Kymenlaaksossa Kotkassa, Juurikorvessa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 39,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kotkan järvet
Järvijoki (Kouvola)

Järvijoki on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella Huhdanniemessä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Karttojen korkeuskäyrien ja ilmavalokuvien perusteella lampi on Kymijoen entinen rinnakkaisuoma, joka on virrannut Hannulansaaren itäpuolella. Samassa joen kohdassa sijaitsevat Kunnarsaari, Koivusaari ja Heinäsaari, jotka ovat myös lietesaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Järvijoen rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on pääasiassa alavaa luhtaniittyä. Hannulansaaressa ja Kurenniityllä viljellään peltoja, mutta muualla on lähiympäristö metsämaata. Sen rannoilla ei sijaitse rakennuksia. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Siihen on johdettu Kurenniityltä ja metsästä kuivatusojia. Sen laskuoja laskee suoraan Kymijokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 22,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Haapasenjoki (Kotka)

Haapasenjoki on Kymenlaaksossa Kotkassa Hurukselassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Heposuonpelloilla kohtisuorassa Kymijoen uomaa vasten. Lampi on karttojen korkeuskäyrien ja ilmavalokuvien perusteella osa Kymijoen rinnakkaisuomasta, jolta on patoamalla katkaistu yhteys emävirtaan. Haapasenjoki on aikoinaan yhtynyt idästä tulevaan Koskuenjokeen eli Suurensuonjokeen, joka laskee aluksi Vuorenjokena ja Valkamajokena eteenpäin laskien sitten Halkolanlahteen. Lahti kuuluu Takajokeen, joka on nykyään Kymijoen jokimainen lahti. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja se on lähes joka suunnalla peltomaiden ympäröimä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Se laskee Suurensuonjokeen, josta on vesireitti Kymijokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 21,4 metriä mpy. == Historiaa == Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa näkyy Haapasenjoki virtaamassa vapaana. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kotkan järvet
Pahalammi (Kouvola, Anjala)

Pahalammi tai myös Pahalampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Marinkylässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 34,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Vähäjärvi (Kouvola, Anjala)

Vähäjärvi on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Marinkylän itäpuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 28,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Savijärvi (Kouvola)

Savijärvi on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Inkeroisten ja Liikkalan välissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 32 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 32,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Kakarlammi (Kouvola)

Kakarlampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Inkeroisissa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 46,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Koskenalus (Kouvola)

Koskenalus on Kymenlaaksossa, Kouvolan Anjalankoskella sijaitseva järvi. Se sijaitsee Anjalan ja Inkeroisten välissä taajama-alueella. Kymijoki virtaa järven läpi, joten järveä voidaan pitää Ankkapurhan kosken suvantona. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 69 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järven länsiosan muodostaa Anjalanlahti ja itäosan Mämmälänlahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven keskillä on syvimmillään 13 metriä ja Kymijoen suulla 13,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Pohjoisrannassa sijaitsee Inkeroisten kartonkitehdas, länsirannat ovat rantaviivalle asti rakennettua Inkeroisten asuinaluetta, etelärannat Anjalan Tullimäen asuinaluetta ja länsirannassa on pieni peltoalue. Järveen laskevat suoraan sekä Anjalankosken vesivoimalaitos että Inkeroisten vesivoimalaitos. Anjalanlahti 1.jpg|Näkymä Anjalanlahdelta tehdasalueelle päin. == Luontoarvoja ja hydrologiaa == Erityisesti Anjalanlahti on linnuilla syysmuuton aikainen levähdysalue. Lahtea suosivat silloin erityisesti naurulokki ja sorsalinnut. Järven läpi kulkee suuri vedenvirtaama, jonka keskivirtaama (MQ) on ollut 303 kuutiometriä sekunnissa (m³/s, vuosina 1970–2023 ), keskiylivirtaama (MHQ) 468,15 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 162,48 m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1981–2010. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Koskenalusen valuma-alueen pinta-ala on 36 449 neliökilometriä. Koskenalusen itä- ja länsirantaan laskevien ojien valuma- alueen muodostavat noin 31 neliökilometriä. Itärantaan laskevan Kortesuonojan valuma-alue on 22 neliökilometriä ja länsirantaan laskevan Pelinojan valuma- alue on kartasta mitattuna noin 7 neliökilometriä . Kortesuonojan valuma- alueella sijaitsee kuusi järveä tai lampea. Niitä ovat esimerkiksi Savijärvi, Vähäjärvi, Kakarlammi, Korjärvi ja Onkijärvi. Laskuojassa on keskijuoksulla leventymä. Näistä Korjärvi (13.006.1.002) on bifurkaatiojärvi, jonka vesistä vain osa laskee Kortesuonojaan, osa sen sijaan Sippolanjoen kautta Summanjokeen. Pekinojan valuma-alueella on karttojen mukaan muutama pikkulampi ja Pekiojassa joitakin leveitä osuuksia. Koskenalusen vedenpinnan korkeus on 22 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet Luokka:Suomen järvet
Onkijärvi (Kouvola)

Onkijärvi on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Inkeroisissa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 0,8 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 44,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Koivusaaren lampi

Koivusaaren lampi on Kymenlaaksossa Kotkassa, Hurukselassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 21,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kotkan järvet
Yläallas

Yläallas on Kymenlaakson ja Uudenmaan maakuntien rajalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä Vähä-Ahvenkoskella ja Pyhtäällä Ahvenkoskella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 115 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä, ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on Kymijoen Hirvikoskenhaaran läpivirtausjärvi, jossa käy voimakas virtaus. Se on muodostunut nykyisenlaiseksi patojärveksi, kun Ahvenkosken vesivoimalaitos rakennettiin Ahvenkosken kohdalle. Järvessä on patorakennelmat Ahvenkoskessa voimalaitoksen itäpuolella ja Ahvenkosken kartanolla. Se alkaa Sairaalasaaren alapuolelta ja päättyy voimalaitokseen. Järvessä on 50 metriä leveä kapeikko, joka tunnetaan Savukoskena. Kapeikon ylittää museosilta, joka on katkaistu tieliikenteeltä. Järvellä on kartan mukaan 21 saarta. Sen suurin saari Kirmusaari on yli 10 hehtaaria suuri. Muita saaria ovat Tervasaari, Tirikka ja Pässisaari. Kaikki saaret yhtä luotoa lukuun ottamatta kuuluvat Pyhtäälle. Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. == Säännöstely == Järven vedenpinnan korkeus on 11,4 metriä mpy. Järvi on säännöstelty, jolloin sen vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 10,85 ja 11,55 välissä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. == Historiaa == Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa saa Kymijoen viimeisistä koskista varsin hyvän käsityksen. Ennen suistoa joki haarautuu kahden saaren ympälillä virtaavaksi rinnakkaisuomaksi, jossa vesi on kuohunut koskena laskiessaan Ahvenkoskenlahteen. Abborfors karta 1700-talet.png|Ahvenkosken kartta 1700-luvulla PK Abborrfors.png|Ahvenkoski 1900-luvun alussa Ahvenkoski Kymijoessa.jpg|Yläalytaan muodostava Ahvenkosken vesivoimalaitos Pyttis, Abborrfors, Bron över Rökhusforsen.png|Savukosken sillan puomit == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Loviisan järvet Luokka:Pyhtään järvet
Ponni

Ponni on Kymenlaaksossa Anjalankoskella, Myllykoskella sijaitseva lampi, joka on entinen Kymijoen osa. Sana ponni tarkoittaa Kymenlaakson murteessa pientä ja usein keinotekoista lampea. Esimerkiksi Kotkan Juurikorvessa on nimellä Saviponni tunnettu lampi . == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee asuinalueen keskellä niin, että Pitkäkallio jää pohjoispuolelle, Juholanmäki itä- ja Keskikylän alue kaakkoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat metsikköä tai voimakkaasti rakennettua. Lammen kiertää kävelypolku ja myös Koivusaaressa kulkee polkuja. Saaren pohjoisrannassa sijaitsee Koivusaaren maauimala . Lammessa elää karppi ja sampi. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Anjalan voimalaitoksen alueeseen (14.112) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 32,1 metriä mpy. Se ei ole vapaassa yhteydessä Kymijokeen, mutta vesi vaihtuu joidenkin aukkojen kautta. == Historiaa == Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa ei Myllykosken taajamaa vielä ollut olemassa. Koskessa on karttaan merkitty kaksi myllyä vastarannoille. Länsirannalla sijaitsi ”Ummeljoki by” ja itärannalla ”Wiala by”. Ponnia ei kartassa näy . Vuoden 1914 Kotkan seudun taloudellisesta kartasta voidaan nähdä melko luotettavasti, että Ponni on tehty eristämällä lahdenpohjukka penkereellä erilleen joenuomasta. Tämä on tapahtunut vuosien 1914 ja 1967 välisenä aikana . Vuoden 1967 peruskartassa Ponni näkyy, mutta sen vapaa yhteys jokeen on katkaistu pengertiellä. Ponnin sisään jäävää saarta kutsutaan Koivusaareksi, ja siellä on aitauksissa rakennuksia. Lammessa on vuoden 1980 kartassa uimaranta. Ponni oli ennen peltomaiden ympäröimänä, mutta nykyään se sijaitsee asuinalueen sisällä. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Keskimmäinen (Iitti)

Keskimmäinen on Päijät-Hämeessä Iitissä Kalaksuella lähellä Kouvolan Jaalan rajaa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 36 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä. . == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Anjalan voimalaitoksen alueeseen (14.112) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Iitin järvet
Sammakkolampi (Kouvola, Kuusankoski)

Sammakkolampi on Kymenlaaksossa Kuusankoskella, Mäkikylässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,5 hehtaaria, se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 300 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Keltin voimalaitoksen alueeseen (14.114) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kuusankosken järvet
Kuusaanlampi

Kuusaanlampi on Kymenlaaksossa, Kouvolan Kuusankoskella ja pieniltä osin Valkealassa sijaitseva Kymijoen läpivirtausjärvi. Kuusaanlampi sijaitsee Kouvolan keskeisellä kaupunkialueella, ja sen pohjoisosa ulottuu myös Valkealan puolelle. Lampi kuului vuoteen 2008 asti suurilta osin Kuusankosken kaupunkiin ja Kouvolan raja kulki aivan sen itärannalla Savon rataa pitkin. Pohjoisin osa lammesta oli Valkealan kunnan puolella ja Valkealan raja siirtyi lammessa Kymijoen linjalle kulkien sitä pitkin Harjuun saakka. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 170 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä, ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Sillä on seitsemän saarta, joiden yhteispinta-ala on 2,81 hehtaaria. Suurin saari on Pukkisaari, jolla on pinta- ala yli 1,5 hehtaaria. Lammassaari sijaitsee järven keskellä. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 5,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0050 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 18,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee joen uomassa järvialueen pohjoispäässä Pukkisaaren rannassa. Lammen rantaviivan pituus on 10,2 kilometriä ja rannassa sijaitsevat Lamminrannan ja Riihikallion asuinalueet. Lammen länsiranta kuuluu UPM Kymi:lle. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kuusankosken voimalaitoksen alueeseen (14.115) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 55 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoki Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kuusankosken järvet Luokka:Valkealan järvet
Kalalampi (Kouvola, Lehtomäki)

Kalalampi on Kymenlaaksossa Kouvolan keskustaajaman Lehtomäessä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Kalalammen pinta-ala on 6,5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Lehtomäen asuinalueen koillispuolella ja Utumäen länsipuolella olevassa notkossa. Notko on metsäaluetta, jonka maapohja on soistunutta. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lampea kiertävät asuinalueilta alkavat kävelypolut. Lampi on autio eikä sillä ole kartan mukaan saaria. == Luontoarvoja == Lammelle on laadittu luontopolku rasteineen . Lammen rantojen rimireunuksilla kasvaa esimerkiksi tupasvillaa, mutasaraa, suokukkaa, juolukkaa, raatetta, siniheinää, pyöreälehtikihokkia, vaiveroa ja isokarpaloa. Vedessä elää ulpukka ja lumme. Hyönteisinventoinnissa on lammelta tavattu keihästytönkorento, okatytönkorento, taigatytönkorento, pikkulampikorento, lummelampikorento ja sirolampikorento. == Vesistösuhteet == Kalalampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kuusankosken voimalaitoksen alueeseen (14.115) se kuuluu. Lampeen ei ole johdettu kuivatusojia, mutta sen laskuoja virtaan kaivetun ojan kautta Lehtomäen asuinalueelle. Vanhoissa kartoissa lammen laskuoja mutkitteli metsän läpi Kymijoen Kuusaanlammelle . Asuinalueen noustua vesi on johdettu viemärin kautta Ravilehdossa virtaavaan puroon. Kalalammen vedenpinnan korkeus on 83,7 metriä mpy. ja Kymijoen vedenpinta on Kuusaanlammella 55,01–55,80 metriä mpy. Laskuojalle tulee matkalla pudotusta noin 28 metriä. == Historiaa == Vuosien 1965 ja 1970 peruskartoissa on lammen ympäristö metsämaata. Lähin asuinalue sijaitsee Kurvissa, jonne on rakennettu pientaloasuinalue. Vuoden 1980 kartoissa ovat Lehtomäen kerrostaloalueen ensimmäiset kerrostalot nousseet kaaritien varteen. Tyttilammen lähelle on rakennettu metsäautotie. Vuonna 1987 ovat asuinalue kaikki kerrostalot valmistuneet ja metsän puolelle on rakennettu pientaloalueita. Kasvavan asuinalueen tarpeisiin muodostuu lammen ympäristöön polkuverkosto. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kouvolan järvet
Junkkarinjärvi (Kouvola)

Junkkarinjärvi on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Anjalassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 141 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 0,9 metriä. Sen suurin syvyys on 1,5 metriä ja tämä kohta sijaitsee järven keskellä . Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Joutsenjoen valuma-alueeseen (14.117) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 21,5 metriä mpy. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Anjalankosken järvet
Krystyna Pettersson

Krystyna Pettersson (10. tammikuuta 1930 – 25. tammikuuta 2018)Fonus: Minnessidor: Dödsannons för Krystyna Pettersson oli puolalaissyntyinen, vuodesta 1970 Ruotsissa asunut ja uuden asuinmaansa kansalaisuuden saanut säveltäjä.Föreningen svenska tonsättare: Krystyna Pettersson Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu omaa kamarimusiikkia ja sovituksia eri soittimille. Pianon ja harmonikan osuus korostuu tuotannossa, johon lisäksi kuuluu muun muassa lauluja ja kuoromusiikkia. Pettersson työskenteli Ruotsissa myös musiikkipedagogina.Kvinnlig anhopning av svenska tonsättare: Pettersson, Krystyna Pettersson suoritti pääasialliset opintonsa Puolassa. Varhaisimmat oppinsa hän sai isältään, joka oli konserttipianisti. Vuonna 2007 Pettersson sai Puolan tasavallan presidentin myöntämän Puolan ansioritarikunnan viidennen luokan ristin työstään puolalais-ruotsalaisen kulttuuriyhteistyön kehittämiseksi. Hän oli vuodesta 2011 Ruotsin säveltäjäliiton jäsen. Petterssonin teosten joukossa ovat Ingivelse ja Sonatina da camera, jotka Ruotsin eturivin harmonikansoittaja Kallis Bengtsson kantaesitti. Helmikuussa 2012 kantaesitettiin Petterssonin teos Mysteriet Varsovan Frédéric Chopin -musiikkiyliopistossa. Hänen ensimmäinen elektroakustinen teoksensa oli Fear and a Meditation Time. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset säveltäjät Luokka:Ruotsalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Vähä-Sompanen (Kouvola)

Vähä-Sompanen on Kymenlaaksossa Kuusankoskella, Voikkaan taajaman koillispuolella sijaitseva umpeen kasvanut lampi. Järvi sijaitsee Mattilan kaupunginosassa, virallisen Sompasen eteläpuolella. == Maantietoa == Lammen suo on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sillä ei ole enää varsinaista rantaviivaa. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 68,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven alue (Kymijoki) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kuusankosken järvet
Riihilampi (Kouvola, Voikkaa)

Riihilampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Kuusankoskella, Voikkaan ja Multamäen välissä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 8,0 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Lammella on neljä vapaa-ajan asuntoa, ja rannat ovat metsämaata. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven alue (Kymijoki) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kuusankosken järvet
Kortelampi (Kouvola)

Kortelampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Jaalassa, Kimolassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven alue (Kymijoki) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jaalan järvet
Iso Hakalampi

Iso Hakalampi on Kymenlaaksossa Kouvolan Jaalassa, Kimolassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven alue (Kymijoki) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jaalan järvet