EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Paratiisi (täsmennyssivu)

Paratiisi tarkoittaa seuraavia: * paratiisi, myyttinen, yliluonnollinen maailma, jossa kaikki on hyvin * Eedenin puutarha, myös paratiisi, Raamatussa esiintyvä puutarha * taivas, kristinuskossa Jumalan, enkelien ja autuaiden vainajien olinpaikka * ”Paratiisi”, Rauli Badding Somerjoen levyttämä musiikkikappale * Paratiisi, suomalainen vuonna 2010 esitetty draamasarja * Paratiisi, suomalais-espanjalainen rikosdraamasarja * Paratiisi (Paradiso), Danten Jumalaisen näytelmän kolmas osa
Heta Gylling

Heta Aleksandra Gylling (o.s. Lehtonen, vuosina 1978–1999 Häyry, s. 22. toukokuuta 1955 Joensuu) on käytännöllisen filosofian yliopistonlehtori Helsingin yliopistossa. Hän on erityisesti perehtynyt ihmisoikeus- ja sananvapauskysymyksiin. Erityisaloja ovat etiikka, yhteiskuntafilosofia, oikeusfilosofia, liberalismi, oikeudenmukaisuusteoriat ja soveltava filosofia. Hän on julkaissut filosofisia teoksia myös nimellä Heta Häyry silloisen aviomiehensä Matti Häyryn kanssa. == Teoksia == * * * * * === Toimittajana === * * * * * * ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Heta Gyllingin kotisivu Helsingin yliopiston sivuilla. Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset skeptikot Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Eerik Maununpoika

Eerik Maununpoika oli seuraavien henkilöiden nimi: * Eerik Maununpoika (1339–1359), Skånen herttua, Ruotsin kuningas 1356–1359 * Eerik Maununpoika (1282–1318), Södermanlandin herttua * Eerik II Maununpoika (1268–1299), Norjan kuningas 1280–1299.
Katuhaukka

Katuhaukka (Street Hawk) on yhdysvaltalainen ABC:n tuottama televisiosarja, jota tehtiin 13 jaksoa vuosina 1983–1984. Ritari Ässän suosion vanavedessä luodun sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 4. tammikuuta 1985 ja päättyi 16. toukokuuta 1985. Sarja kertoi Jessie Mach (Rex Smith) -nimisestä poliisista, joka taisteli salaisen henkilöllisyyden turvin rikollisia vastaan erikoisvarustellulla moottoripyörällä. Jessien tukena oli Katuhaukka-projektin pääsuunnittelija, FBI:n agentti Norman Tuttle (Joe Regalbuto), joka opasti Los Angelesin kaduilla ajelevaa Jessietä komentokeskuksesta käsin. Komentokeskuksessa oli yhteys kaikkiin mahdollisiin poliisin tietopankkeihin ja hätäkanaviin, joiden ansiosta miehet pysyivät aina ajan tasalla, missäpäin rikos oli tapahtumassa. Katuhaukka-moottoripyörässä oli useita erikoistoimintoja. Pilottijaksosta lähtien pyörän vakiovarusteena oli kyky pysähtyä täydestä vauhdista lähes silmänräpäyksessä, hyppytoiminto, joka nosti moottoripyörää paineilmalla useita metrejä ylöspäin, ja jonka ansiosta korkeidenkin esteiden yli pääsi vauhdissa, sekä komentokeskuksesta käsin aktivoitava tietokoneohjattu hyper-ajo, jolla saavutettiin 300 mailin (480 km/h) tuntinopeus. Moottoripyörässä oli myös tehtäviä helpottavia laitteita, esimerkiksi infrapunakamera ja kyky muuntautua nopeasti kaupunki- ja maastoajoon. Aseistuksena pyörässä oli aluksi vain pieni lasertykki, mutta sarjan edetessä Norman Tuttle asensi pyörään lisää aseita. Seuraksi tulivat lämpöhakuohjukset sekä pienoiskonekivääri. Sarjan tunnusmusiikkina toimi Tangerine Dream -yhtyeen kappale ”Le Parc”.https://www.youtube.com/watch?v=TCWbUM4tckshttps://www.youtube.com/watch?v=ozXdx8BJpkI == Sarjan jaksot == # Street Hawk (kahden tunnin pilottijakso) # A Second Self # The Adjuster # Vegas Run # Dog Eat Dog # Fire on the Wing # Chinatown Memories # The Unsinkable 453 # Hot Target # Murder is a Novel Idea # The Arabian # Female of the Species/The Assassin # Follow the Yellow Gold Road == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Katuhaukan epävirallinen fanisivu * Luokka:Televisiosarjojen supersankarit Luokka:Yhdysvaltalaiset toimintasarjat Luokka:Yhdysvaltalaiset seikkailusarjat Luokka:ABC:n televisio-ohjelmat Luokka:1980-luvun yhdysvaltalaiset rikossarjat
Eerik Maununpoika (herttua)

Eerik Maununpoika (1282–1318)Erik Maununpoika (noin 1282–1318) Kansallisbiografia oli Ruotsin kuningas Maunu Ladonlukon poika, Ruotsin herttua. Hän ja hänen veljensä Suomen herttua Valdemar vangitsivat veljensä Birger-kuninkaan Håtunassa ja pakottivat hänen luovuttamaan heille suuren osan valtakuntaa. Vuonna 1310 laaditussa Ruotsin valtakunnanjakosopimuksessa Eerikin hallinaan annettiin Länsi-Götanmaa, Värmlanti ja Möre. Eerik ja Valdemar vangittiin vuonna 1317 Nyköpingissä, ja he kuolivat nälkään.Eerik Maununpoika Biografiasampo Eerik Maununpojan puoliso oli Ingeborg Norjalainen. Heidän poikansa oli myöhemmin sekä Norjan että Ruotsin kuninkaaksi kohonnut Maunu Eerikinpoika. Eerikin toinen lapsi Eufemia Eerikintytär oli kuningas Albrekt Mecklenburgilaisen äiti. == Lähteet == Luokka:Ruotsin kuninkaalliset Luokka:Keskiajan henkilöt Luokka:Ruotsalaiset herttuat Luokka:Vuonna 1282 syntyneet Luokka:Vuonna 1318 kuolleet
Efraim

Efraim () oli Raamatun Joosefin ja Onin papin Poti-Feran tyttären Asenatin toinen poika. Efraim ja hänen isoveljensä Manasse syntyivät Egyptissä seitsemän hyvän vuoden aikana (1. Moos. 41:50-52). Isoisä Jaakob kuitenkin siunauksessaan nosti Efraimin esikoisasemaan. Efraimin heimoalue sijaitsi Benjaminin maiden pohjoispuolella. Efraimin heimo taipui Samuelin kehotuksesta Daavidin kuninkuuteen, mutta myöhemmin vaikutti valtakunnan jakautumiseen.Aapeli Saarisalo. Raamatun sanakirja. 1980, 186-187. Raamatussa on Efraimin mukaan nimetty metsä Jordanin itäpuolella (2 Sam. 18:6) ja eräs Jerusalemin kaupungin porteista (2. Kun. 14:3). Efraim on symboloinut myös myöhemmin heimon asuttamalla alueella sijainnutta Samariaa. == Lähteet == Luokka:Vanhan testamentin henkilöt th:เผ่าเอฟราอิม
Egill Skallagrímsson

Egill Skallagrímsson (n. 910 – n. 990)Encylopaedia Britannica oli islantilainen skaldi eli viikinkiajan runoilija. Hän on kirjoittanut muun muassa ylistysrunoelman Höfudlausn (suom. 'Pään lunnaat'). Hänen elämäänsä kuvataan Snorri Sturlusonin kirjoittamassa Egillin, Kalju-Grimrinpojan saagassa. ==Lähteet== * Encyclopaedia Britannica: Egill Skallagrímsson ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Islantilaiset runoilijat Luokka:Vuonna 910 syntyneet Luokka:Vuonna 990 kuolleet
Snorri Sturluson

Snorri Sturluson (Snorre Sturlasson) (1179 Hvamm, Islannin vapaavaltio – 23. syyskuuta 1241 Skálholt, Islanti) oli Islannin kuuluisin historiankirjoittaja, runoilija ja poliitikko. Hänen kirjoittamansa Proosa-Edda ja Heimskringla ovat erittäin tärkeitä lähteitä Skandinavian varhaishistorian ja skandinaavisen muinaisuskonnon tutkijoille. Snorri oli yksi Islannin mahtavimmista päälliköistä 1200-luvulla. ==Elämäkerta== === Sukutausta === Snorri Sturlusonin esi-isä oli viikinkiajan skaldi Egill Skallagrímsson, josta Snorri laati saagan. Snorri kuului aristokraattiseen Sturlungar-sukuun. Suvun mukaan on nimetty Sturlungien aika, noin vuosina 1220-1264 vallinnut väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien aikakausi. Se johti siihen, että Islanti menetti itsenäisyytensä Norjan kuninkaalle. Snorrilla oli kaksi vanhempaa veljeä: Þórður Sturluson (vanhempi) ja Sighvatur Sturluson. Hänen isänsä oli Sturla Þórðarson ja äitinsä Guðný Böðvarsdóttir. === Politiikassa === Snorrin kasvatti kuitenkin suurta osaa eteläisestä Islantista hallinnut Jón Loptsson Oddaverjan suvusta. Suku oli tuon ajan Islannin mahtavin, ja sen luona asuessaan Snorrilla oli hyvät mahdollisuudet saada kirjallista koulutusta. Jónilta Snorri omaksui sekä islantilaisen perinteen syvällisen tuntemuksen että eurooppalaisen avarakatseisuuden. Vuonna 1199 Snorri meni naimisiin varakkaan perijättären kanssa, ja alkoi kerätä itselleen omaisuutta ja valtaa. Snorri oli vuosina 1215–1218 ja 1222–1231 Islannin parlamentin alltingin yleiskäräjien puhemiehenä. Vuonna 1218 Norjan kuningas Haakon IV kutsui Snorrin Norjaan. Norjassa Snorri osallistui aktiivisesti politiikkaan ja vakuutti Haakonin siitä, että Snorri voisi nousta Islannin kuninkaaksi ja Haakonin vasalliksi. Snorri ystävystyi myös jaarli Skúli Bardarssonin kanssa ja pääsi osaksi hirdiä eli kuninkaallista korkea-arvoista seuruetta. Snorri palasi Islantiin vuonna 1220, mutta seuraavien vuosien aikana hän suhteensa kuningas Haakoniin heikkeni. === Kuolema === Snorrin ystävä Skúli Bardarsson yritti kaapata vallan kuningas Haakonilta vuonna 1239, jolloin Snorriakin alettiin pitää petturina ja hän joutui kuninkaan epäsuosioon. Tästä syystä hänet tapettiin kotonaan Islannissa vuonna 1241 kuningas Haakonin käskystä. == Teoksia == *Proosa-Edda, skaldeille tarkoitettu runousopin ja mytologian käsikirja. *Heimskringla, esitys Norjan kuninkaiden historiasta. Suomennettu nimellä *Norjan Kuningastarinoita. Otava, 1919 *Egillin, Kalju-Grimrinpojan saaga. == Lähteet == *Snorri Sturluson: Edda, ISBN 0-460-87616-3 *Snorrista englanniksi === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Vapaasti ladattavia Snorri Sturlusonin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä Luokka:Islannin historia Luokka:Islantilaiset runoilijat Luokka:Saagat Luokka:Viikingit Luokka:Vuonna 1179 syntyneet Luokka:Vuonna 1241 kuolleet
Elegia

Elegia () on antiikkinen runoelma, joka on rakennettu elegisen distikonin eli elegiamitan mukaisista kaksoissäkeistä. Elegioita esitettiin aatelisten miesten pitojuhlissa ja säestettiin auloksella. Elegiat olivat Antiikin Kreikassa aiheeltaan yleensä rakkauslauluja, joskus myös valtiollisia ja filosofisia. Sana eleginen tarkoittaa suruvoittoista tai kaihomielistä. Elegialla ei antiikin Kreikassa kuitenkaan viitattu runon tunneviritykseen, vaan kyseessä oli oma runouden alalajinsa. Tunnettuja muinaiskreikkalaisia elegiarunoilijoita olivat spartalainen Tyrtaios ja efesolainen Kallinos, jotka kirjoittivat taisteluelegioita 600-luvun eaa. puolivälissä. Elegioiden välityksellä esitti yhteiskunnallisia muutoksiaan myös Ateenan valtiomuodon uudistaja Solon (640–560 eaa.). Myös megaralainen, maanpakoon joutunut ylimys Theognis (580–520 eaa.) kirjoitti miete-elegioita, joissa hän esitteli poikarakastetulleen Kyrnokselle aatelisetiikkaa ja harvainvaltaista ideologiaansa. Tunnetuin antiikin Kreikan rakkauselegian edustaja oli puolestaan Mimnermos, (650–580 eaa.) joka käytti pitojuhlien ilmapiirissä virinneitä eroottisia tunteita inspiraationaan. Mimnermoksesta tuli roomalaisen, erotiikkaan keskittyneen elegian, merkittävin varhaiskreikkalainen esikuva. Nykyään elegiaksi voi nimittää mitä tahansa tunteellista tai surumielistä runoa runomitan laadusta riippumatta. Elegia voi olla myös sävellys, jossa vallitsevana on suruvoittoisesti haaveileva, laulava melodia. Luokka:Taidemusiikin muodot Luokka:Runous Luokka:Antiikin kirjallisuus
Elia

Elia voi viitata seuraaviin: * Elia, Vanhan testamentin profeetta * Elia, miehen etunimi * Elia (Matti Wallgrén), Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa (2024-) * Eliá, kylä Chersónisoksen kunnassa Iraklionin alueyksikössä Kreetan saarella Kreikassa * Eliá, kylä Nikosian alueella Kyproksella * Eliá, saari Singitikóslahdessa Keski-Makedonian alueella Kreikassa * Sukunimenä: ** Eljero Elia (s. 1987), alankomaalainen jalkapalloilija. ** Jalmari Elia (1893–1949), suomalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä
Elis

Elis () eli Eliin alueyksikkö (Περιφερειακή ενότητα Ηλείας, Perifereiakí enótita Ileías) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Länsi-Kreikan alueella ja sen hallinnollinen keskus on Pýrgos. Alueyksikön pinta-ala on 2 618 neliökilometriä ja asukasluku 159 300 (vuonna 2011). Alueyksikkö sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa. Se vastaa paljolti historiallista Eliin maakuntaa ja antiikin Elistä. == Maantiede == Eliin pohjois- ja koillispuolella sijaitsee Akhaian alueyksikkö, itäpuolella Arkadian alueyksikkö ja eteläpuolella Messenian alueyksikkö. Eliin alueella on paljon hedelmällistä tasankoa ja kukkulamaastoa. Itäosan vuoret ovat Arkadian vuorien jatkeita. Alueen tärkeimmät joet ovat Pineiós ja Alfeiós. == Kunnat == Alueyksikkö jakaantuu seitsemään kuntaan seuraavasti: Kartta Kunta Kuntakeskus Väkiluku 1 Pýrgos Pýrgos 47 995 4 Archaía Olympía Archaía Olympía 13 409 6 Andravída-Kyllíni Lechainá 21 581 3 Andrítsaina-Kréstena Kréstena 14 109 2 Ilída Amaliáda 32 219 7 Pineiós Gastoúni 21 034 5 Zacháro Zacháro 8 953 == Historia == === Antiikki === Elis on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Antiikin aikana sen alue oli pääosin Eliin kaupunkivaltion vallassa. Varhaisina aikoina sen toinen merkittävä kaupunki oli Pisa. Elis tunnetaan ennen kaikkea Olympiasta, joka oli merkittävä Zeuksen kulttipaikka ja jossa järjestettiin kautta antiikin maailman kuulut Olympian kisat. Uskonnollisen merkittävyytensä vuoksi Elis kykeni pitkään pysymään erossa muiden alueiden välisistä sodista. 400-luvulla eaa. peloponnesolaissodan alussa elisläiset olivat Spartan liittolaisia. Myöhemmin he sotivat sekä Spartaa että 300-luvulla eaa. myös Arkadian liittoa vastaan. === Myöhempi historia === Frankit valtasivat Eliin keskiajalla vuoden 1204 neljännen ristiretken jälkeen. Guillaume de Champlitte otti tukikohdakseen Andravídan. Geoffroi de Villehardouin rakensi Glarenzan (kreik. Glaréntza) linnoituskaupungin, josta tuli Peloponnesoksen länsirannikon tärkein satama. Myös Santamérin linna rakennettiin samoihin aikoihin. Myöhemmin Elis päätyi venetsialaisille, jotka antoivat alueelle nimen Belvedere. Nyky-Kreikan aiemmassa prefektuurijaossa Elis muodosti Eliin prefektuurin (Νομός Ηλείας, Nomós Ileías). Nykyinen Eliin alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä, ja se korvasi tuolloin lakkautetun prefektuurin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Liisa Salo-Lee

Liisa Salo-Lee (s. 1944 Nokia) on kulttuurienvälisen viestinnän emeritaprofessori Jyväskylän yliopistossa.Liisa Salo-Lee Jyväskylän yliopisto Hän on Lissabonin Universidade Abertan kunniatohtori Portugalissa ja Kööpenhaminan NIAS (Nordic Institute of Asian Studies) Academic Associate. Liisa Salo-Lee on kulttuurienvälisen viestinnän akateemisen opetuksen pioneereja Euroopassa ja toiminut professorina johtotehtävissä muun muassa Suomen ensimmäisissä kulttuurienvälisen viestinnän maisteri- ja tohtoriohjelmissa Jyväskylän yliopistossa. Hän on ollut SIETAR Europan (Society for Intercultural Education, Research and Training) puheenjohtaja ja Suomen Madridin kulttuuri-instituutin johtaja. Hänen tutkimusalueensa on kulttuurienvälinen dialogi erityisesti monikulttuurisissa työelämän konteksteissa. Kulttuurienvälinen dialogi liittyy olennaisesti myös Salo-Leen omaan tarinaan ja harrastuksiin (ChiJoogaChiJooga kotisivut). == Valikoidut julkaisut == * Salo-Lee, L. "Towards Integrative Intercultural Communication". Teoks. G. Rings & S. Rasinger (toim.) The Cambridge Handbook of Intercultural Communication. Cambridge: Cambridge University Press. (Ilmestyy 2020). * Salo- Lee, L. & Crawford, B. 2017. "Intercultural Communication Study in Finland", teoks. Y.Y. Kim (toim.) The International Encyclopedia of Intercultural Communication The International Encyclopedia of Intercultural Communication, online * Salo-Lee, L. 2015. "Intercultural Communication as Intercultural Dialogue: Challenges and New Paths". Teoks. F. Jiang (toim.) China Intercultural Communication Annual. Beijing: China Social Sciences Press. * Salo-Lee, L. 2009. "Seeing one´s own culture: A challenge for intercultural communication competence". Teoks. G.U. Bauer (toim.). Standpunkte und Sichtwechsel. München: IUDIUM Verlag GmbH. * Salo-Lee, L. 2009. "Towards cultural literacy". Teoks. Kaivola, T. & Melén-Paaso (toim.). Tulevaisuus meissä. Kasvaminen maailmanlaajuiseen vastuuseen. Helsinki: Opetusministeriö. * Salo-Lee, L. & Tamminen, T. 2006. "Ymmärtäminen ja inhimillinen vuorovaikutus". Teoks. Finnsight 2015. Tieteen, teknologian ja yhteiskunnan näkymät. Suomen Akatemia & Tekes. * Salo-Lee, L. 2005. "Kohden kulttuurienvälistä kompetenssia". Teoks. T. Varis (toim.) Uusrenesanssiajattelu, digitaalinen osaaminen ja monikulttuurisuuteen kasvaminen. Helsinki: OSAKA-säätiö. * Beltrán, L., Maestro, J. & Salo-Lee, L. (toim.) 2002. European Peripheries in Interaction. The Nordic Countries and the Iberian Peninsula. Alcala de Henares: Universidad de Alcalá. * Vasko, V., Kjisik, H. & Salo-Lee, L. 1998. Culture in Finnish Development Cooperation. Helsinki: SAFA/Ministry for Foreign Affairs, Dept. of Development Cooperation. * Salo-Lee, L., Malmberg, R. & Halinen, R. 1996/1998. Me ja Muut. Kulttuurienvälinen viestintä. Helsinki: YLE Opetusohjelmat. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Humanismin illat. Liisa Salo-Lee: Tämän päivän "suomalaisuus" (äänitallenne, 2007). Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elysion

Elysion tai Elysionin kentät (, ) on kreikkalaisen mytologian onnela, jossa jumalten suosikit elävät kuolemattomina ja ikuisesti nuorina. Homeroksen mukaan Elysionin kentät sijaitsivat kaukana lännessä Okeanos-valtameren äärellä.Castrén & Pietilä-Castrén 2000, s. 241. Myöhemmät kirjoittajat, esimerkiksi Vergilius, sijoittivat Elysionin Haadekseen. Homeros kuvaa Elysionia onnelliseksi maaksi, jossa ei ole lunta, ei kylmää eikä sadetta, ja jossa aina puhaltavat Zefyroksen lempeät tuulet. Siellä onnen suosimat sankarit elävät onnellisina, koskaan kuolematta, viisaan Rhadamanthys- kuninkaan vallan alla. Hesiodoksen ja Pindaroksen Elysion sijaitsee Onnellisten saarilla läntisellä valtamerellä. Tämä taru usein yhdistetään onnelliseen Atlantiksen saareen. Pariisin pääkatu Champs-Élysées ja Élysée- palatsi on nimetty Elysionin kenttien mukaan. == Katso myös == * Fiddler's Green * Paratiisi * Valhalla == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kreikkalaisen mytologian paikat
Oulunkaaren seutukunta

Oulunkaaren seutukunta (vuoteen 2003 Iin seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 173. seutukunnassa oli asukasta. Nimensä mukaisesti Oulunkaaren seutukunnan jäsenkunnat muodostavat ”kaaren” Oulun seutukunnan pohjois- ja koillispuolelle. Seutukunnan alue rajautuu pohjoisessa Lapin maakuntaan, idässä Koillismaan seutukuntaan, etelässä Kainuuseen ja Oulun seutukuntaan sekä lännessä Perämereen. Oulunkaaren kuntayhtymään kuului seutukunnan kuntien lisäksi myös Simon kunta sosiaali- ja terveystoimen osalta vuosina 2011–2022. Järjestely päättyi hyvinvointialueiden perustamiseen vuonna 2023, jolloin Simo siirtyi Lapin hyvinvointialueeseen. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maapinta- ala km² Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Ii % % % % Pudasjärvi % % % % Utajärvi % % % % Vaala % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2001 Pudasjärvi siirtyi Koillismaan seutukunnasta Iin seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2003 seutukunnan nimi vaihtui Iin seutukunnasta Oulunkaaren seutukunnaksi. * 1. tammikuuta 2004 Pudasjärvi muuttui kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2007 Ii ja Kuivaniemi yhdistyivät Iin kunnaksi. * 1. tammikuuta 2009 Ylikiiminki jätti seutukunnan liityttyään Oulun seutukuntaan kuuluvaan Oulun kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2013 Yli-Ii jätti seutukunnan liittyessään Oulun seutukuntaan kuuluvaan Oulun kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2016 Vaala siirtyi seutukuntaan Kajaanin seutukunnasta. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oulunkaaren seutukunnan kotisivut ** Iin kunnan kotisivut ** Pudasjärven kaupungin kotisivut ** Simon kunnan kotisivut ** Utajärven kunnan kotisivut ** Vaalan kunnan kotisivut Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Energetiikka

Energetiikka on oppi energiasta ja sen muutoksista. Energetiikka on myös sama kuin energeettinen todellisuuskäsitys eli energiaa luonnon perustavana tai hallitsevana tekijänä pitävä filosofinen suuntaus. Energetiikka näkee niin elottoman kuin elollisenkin luonnon ilmiöissä ainoastaan energian muutoksia. Sen moraalin perussääntö on Wilhelm Ostwaldin ns. energeettinen imperatiivi: "älä tuhlaa energiaa". Luokka:Filosofiset opit
Raahen seutukunta

Raahen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois- Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 174. seutukunnassa oli asukasta. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maapinta- ala km² Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Pyhäjoki % % % % Raahe % % % % Siikajoki % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 1994 Raahen seutukuntaan kuuluivat Raahen kaupunki sekä Pattijoen, Pyhäjoen, Ruukin, Siikajoen ja Vihannin kunnat. * 1. tammikuuta 2003 Pattijoki ja Raahe yhdistyivät Raahen kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2007 Ruukki ja Siikajoki yhdistyivät Siikajoen kunnaksi. * 1. tammikuuta 2013 Raahe ja Vihanti yhdistyivät Raahen kaupungiksi. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Raahen seutukunnan kotisivut ** Pyhäjoen kunnan kotisivut ** Raahen kaupungin kotisivut ** Siikajoen kunnan kotisivut * Raahen seutukunnan kuvapankki Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Haapaveden-Siikalatvan seutukunta

Haapaveden-Siikalatvan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 175. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Haapavesi % % % % Pyhäntä % % % % Siikalatva % % % % yhteensä % % % == Historia == * Seutukunta aloitti toimintansa vuonna 1996 nimellä Siikalatvan seutukunta. Siihen kuuluivat aluksi Kestilän, Piippolan, Pulkkilan ja Pyhännän kunnat. *1. tammikuuta 2001 Haapavesi siirtyi Nivala–Haapajärven seutukunnasta ja Rantsila Lakeuden seutukunnasta Siikalatvan seutukuntaan ja tämän jälkeen seutukunnan nimi muuttui Haapaveden-Siikalatvan seutukunnaksi * 1. tammikuuta 2009 Kestilä, Piippola, Pulkkila ja Rantsila yhdistyivät Siikalatvan kunnaksi. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Haapaveden-Siikalatvan seutukunta ** Haapaveden kaupunki ** Pyhännän kunta ** Siikalatvan kunta Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Ennius

Quintus Ennius (239 – n. 168 eaa.) oli roomalainen runoilija, näytelmäkirjailija ja satiirikko. Hänen sanotaan olleen aikansa vaikutusvaltaisin latinankielinen runoilija ja roomalaisen kirjallisuuden aloittaja. Hänen pääteoksensa oli eeppinen runoelma Annaalit (Annales), joista on jälkimaailmalle säilynyt vain 600 säettä. Ennius oli syntyjään calabrialainen ja perehtyi kotiseudullaan hellenistiseen kulttuuriin. Hän liittyi Rooman sotaväkeen toisen puunilaissodan aikana ja palveli Sardiniassa centuriona. Siellä hänen lahjakkuutensa havaitsi Marcus Porcius Cato. Ennius muutti Roomaan ja ystävystyi Scipio Africanuksen kreikkalaisystävällisen ryhmän kanssa. Roomassa Ennius ansaitsi elantonsa opettamalla yläluokkaisia nuoria. Hän oli pidetty opettaja ja tunnettu säästäväisyydestään. Hänelle myönnettiin Rooman kansalaisuus vuonna 184 eaa. Kamm, A: The Romans, s. 149, 1995 Enniuksen tuotanto on heksametrimittaista. Hänen kirjoittamastaan Annaalit-teoksesta tuli Rooman kansalliseepoksen mittoihin noussut työ. Siitä on säilynyt noin 600 säettä, joista monet ovat hyvin paatoksellisia. Hänen säkeistään on muodostunut monia lentäviä lauseita, kuten “Hädässä ystävä tunnetaan”. Hänen tiedetään kirjoittaneen ainakin 20 tragediaa ja tehneen lisäksi latinankielisiä muunnelmia Euripideen näytelmistä, mutta ne eivät ole säilyneet. Satiireillaan Ennius aloitti Gaius Luciliuksen kanssa uuden, aidosti roomalaisen kirjallisuudenlajin, jolle ei ollut kreikkalaista esikuvaa. Antiikin satiireissa oli yleensä moraalisen opetuksen sävy, jota myöhemmät satiirit eivät sisällä. == Lähteet == * Encyclopedia Britannica: Quintus Ennius * Kamm, Anthony: The Romans, An intoroduction. Routledge, Lontoon, 1995 ISBN 0-415-12039-X === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Enniuksen lentäviä lauseita. Wikiquote Luokka:200-luvulla eaa. syntyneet Luokka:100-luvulla eaa. kuolleet Luokka:Roomalaiset eeppiset runoilijat Luokka:Roomalaiset runoilijat
Ylivieskan seutukunta

Ylivieskan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Oulun Eteläisessä, Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 177. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Alavieska % % % % Kalajoki % % % % Merijärvi % % % % Oulainen % % % % Sievi % % % % Ylivieska % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2002 Kalajoki muuttui kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2010 Himanka Kokkolan seutukunnasta liittyi Kalajoen kaupunkiin. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ylivieskan seutukunnan kotisivut ** Alavieskan kunnan kotisivut ** Kalajoen kaupungin kotisivut ** Merijärven kunnan kotisivut ** Oulaisten kaupungin kotisivut ** Sievin kunnan kotisivut ** Ylivieskan kaupungin kotisivut Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
German Gref

German Oskarovitš Gref (, s. 8. helmikuuta 1964, Panfilov, Pavlodarin alue, Kazahstanin sosialistinen neuvostotasavalta) on venäläinen poliitikko, joka oli Venäjän talous- ja ulkomaankauppaministeri toukokuusta 2000 syyskuuhun 2007. Hän vastasi osaltaan Venäjän henkilötulovero- ja yritystuloverouudistuksista samoin kuin myös ulkomaankauppaan vaikuttavista vientiveroista. Vuosina 2008–2016 hän oli Sberbankin toimitusjohtaja, ja vuodesta 2015 sen hallituksen puheenjohtaja. == Elämä == Gref (saksalaisittain Hermann Gräf) syntyi Kazakstanissa sinne karkotettujen saksalaisvähemmistön yhteisössä. Gref palveli Neuvostoliiton armeijassa 1982–1984 ja suoritti Omskin valtionyliopistossa oikeustieteellisen tutkinnon vuonna 1990. Vuodesta 1991 maaliskuuhun 1992 hän työskenteli Pietarin Pietarhovin piirin omaisuuden ja taloudellisen kehityksen komiteassa. Marraskuusta 1992 lokakuuhun 1994 hän oli Pietarhovin piirin omaisuuskomitean puheenjohtaja. Lokakuussa 1994 hänet nimitettiin Pietarin omaisuuskomitean apulaisjohtajaksi ja valtion omaisuuskomitean Pietarin kiinteistöosaston päälliköksi. 2\. syyskuuta 1997 Gref nimitettiin varakuvernööriksi ja 18. elokuuta 1997 Pietarin omaisuuskomitean puheenjohtajan Mihail Manevitšin seuraajaksi Pietarin pormestari Vladimir Jakovlevin toivomuksesta. Gref nimitettiin myös Lenenergon hallituksen jäseneksi. Tammikuussa 1998 Grefistä tuli myös Venäjän federaation omaisuuskomitean jäsen. 12. elokuuta 1998 valtion omaisuudesta vastaava apulaisministeri. Hänet nimitettiin 30. joulukuuta 1998 Venäjän alueiden talouskysymysten koordinaationeuvoston jäseneksi. Vuonna 1999 Gref oli edustajana Svjazinvestissä, Rosgostrahissa, FKCB:ssä ja AK Transneftissä sekä hallituksen jäsenenä Svjazinvestissä, Aeroflotissa ja Gazpromissa. Joulukuussa 1999 Grefistä tuli strategisen kehityksen neuvoston puheenjohtaja. German Grefistä tuli 18. toukokuuta 2000 ministeri uuteen kaupan ja talouskehityksen ministeriöön, johon on koottu tehtäviä aikaisemmista Itsenäisten valtioiden yhteisön ministeriöstä, ulkomaankauppaministeriöstä, talousministeriöstä, pohjoisten alueiden valtionkomiteasta, ulkomaanmaksujen ja vientivalvonnan palvelusta sekä urheilukasvatuksen, urheilun- sekä turismin ministeriöstä. Politiikassaan Gref pyrki esimerkiksi verotuksen alentamiseen. Ulkomaankauppaministerinä hänelle kuuluivat myös investointisuoja-asiat. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ministry for Economic Development and Trade of the Russian Federation (Web Archive 2005). Luokka:Venäjän federaation talousministerit Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Venäläiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Molodtsovin aakkoset

Molodtsovin aakkoset on komilaisen kielitieteilijän Vasili Molodtsovin vuonna 1918 luoma kirjoitusjärjestelmä, jota käytettiin komin- ja komipermjakinkielisen kirjallisuuden julkaisemiseen vuodesta 1920 lähtien. Se perustuu kyrilliseen kirjaimistoon, jonka merkkejä on muunneltu erilaisten ”häntien” (komiksi böž) avulla. Ylöspäin suuntautuvat hännät osoittavat palataalisia konsonantteja, alaspäin suuntautuvat affrikaattoja. Aakkostoon kuului myös latinalaisesta kirjaimistosta lainattuja merkkejä. Venäjän äänteitä osoittavat ф, х ja ц liitettiin kirjaimistoon 1920-luvun lopussa. Molodtsovin aakkosto soveltui hyvin komin äännerakenteen merkitsemiseen, mutta kirjapainoteknisesti sen käyttö oli hankalaa. Myöhemmin sitä syytettiin nationalistiseksi. Kirjaimisto korvattiin vuosina 1930–1932 latinalaisella, mutta Komissa sitä käytettiin uudelleen vuosina 1936–1938. Vuonna 1938 komit ja komipermjakit siirtyivät venäjän aakkostoon pohjautuvaan kirjoitusjärjestelmään, johon on lisätty kirjaimet і ja ӧ. ==Unicode-tuki== Molodtsovin aakkostoon kuuluvat kirjaimet sisältyvät kaikki Unicodeen. Cyrillic-osio (0400–04FF) sisältää kirjaimet а, б, в, г, е, ж, і, ј, к, л, м, н, о, п, р, с, т, у, ф, х, ц, ч, ш, щ ja ы. Loput kirjaimet ԁ, ԃ, җ, ԅ, ԇ, ԉ, ԋ, ӧ, ԍ ja ԏ sisältyvät Cyrillic Supplementary -osioon (0500–052F). ==Aiheesta muualla== * Molodtsovski alfavit komi-zyrjanskogo jazyka Luokka:Aakkostot Luokka:Permiläiset kielet
Ngai

Ngai (Enkai, En-kai, Engai, Eng-ai, Mweai) on itäisessä Afrikassa elävien kamba-, kikuju- ja masai-heimojen yksijumalaisten uskontojen ylijumala. Kikujut uskovat, että Ngai asuu Mount Kenya-vuorella, josta he käyttävät nimitystä Kirinyaga. Luokka:Auringon jumalat Luokka:Luojajumalat
Loma

Loma on palkkatyöstä, opiskelusta, asepalveluksesta tai vastaavasta pidettävä, useimmiten lähinnä lepoon ja virkistäytymiseen tarkoitettu arkivapaa, joka ei koske muuten normaalisti vapaina vietettäviä päiviä, kuten sunnuntaita, tai kirkollisia ja maallisia juhlapäiviä. == Lomat Suomessa == Suomessa kuten monessa muussakin maassa on voimassa vuosilomalaki, joka oikeuttaa työntekijän saamaan vuosiloman, jonka pituus määräytyy työhistorian mukaan (kukin työkuukausi kerryttää lomaa). Vuosilomat pyritään sijoittamaan ensisijaisesti kesäkauteen. Lisäksi työntekijälle useimmiten kuuluu pieni määrä lomapäiviä vuosittain muina vuodenaikoina. Suomen kouluissa on nykyisin vuosittain seuraavat lomat: * kesäloma, aikavälille 30.5.–5.6. osuvasta lauantaista elokuun alkupuolelle tai puoliväliin * syysloma muutamia päiviä tai viikko lokakuun puolivälissä tai lopulla * joululoma, joka alkaa muutamia päiviä ennen jouluaattoa ja päättyy tavallisimmin loppiaisen jälkeen, mutta joskus ennenkin. Aikaisintaan 2.1. * talvi- eli hiihtoloma, yksi viikko helmikuun lopulla tai maaliskuun alussa, vaihtelee alueittain Vuoteen 1970 saakka kansa-, oppi- ja kansalaiskoulujen kesäloma kesti yleensä kolme kuukautta, kesäkuun alusta elokuun loppuunTietoa koululomista ja niiden historiasta opetusministeriön verkkolehdessä . Poikkeuksen muodostivat yksiopettajaiset, supistetut kansakoulut, joissa lukuvuosi alkoi jo elokuussa ja päättyi vasta kesäkuussaOtavan iso tietosanakirja; koululoma. Vuonna 1971 alettiin lukuvuosi enimmäkseen aloittaa jo elokuussa, kun lauantait tulivat kouluissa vapaapäiviksi.Tietoa koululomista ja niiden historiasta opetusministeriön verkkolehdessä == Katso myös == * Pyhäpäivä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vuosilomalaki Finlexissä *
Zakk Wylde

pienoiskuva|Zakk Wylde soittamassa Gibsonin hänelle valmistamaa Bullseye- Les Paulia. Zakk Wylde (oikealta nimeltään Jeffrey Phillip Wiedlandt, s. 14. tammikuuta 1967 Bayonne, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kitaristi. == Ura == Wylden kiinnostus musiikkiin alkoi hyvin nuorena ja hän soitti oboeta koulun orkesterissa ala-asteella. Pian häntä alkoi kiinnostaa kitaransoitto, joten hän osti akustisen kitaran, jonka soittaminen ei sittenkään jaksanut kauan kiinnostaa. 14-vuotiaana Wylde löysi kitaran uudelleen ja alkoi taas soittaa. Hän soitti klassista kitaraa ja kävi myös sekalaisilla kitarakursseilla. == Sooloura == Zakk Wylden soolouran julkaisuihin kuuluu akustinen albumi Book of Shadows. Wylden ensimmäinen sooloprojekti kantoi nimeä Pride & Glory (1991–1994). Hän soittaa nykyään pääasiassa omassa Black Label Society -yhtyeessä (1998–) jossa hän soolokitaran lisäksi hoitaa myös yhtyeen laulusolistin tehtävät. Pitkäaikaisin yhteistyösuhde Wyldellä kuitenkin ollut Ozzy Osbournen kanssa, jonka yhtyeessä hän on soittanut1987–1992, 1995, 1998, 2001–2004, 2006–2009 ja vuodesta 2017 lähtien. Zakk Wylde soittaa pääasiassa Gibsonin hänelle tekemällä Custom Les Paulilla joissa on EMG-mikrofonit. Myös Epiphone ja Tokai ovat saaneet luvan valmistaa hänen custom-kitaroitaan. Vuoden 2009 lopussa Ozzy Osbourne ilmoitti lopettavansa yhteistyön Zakk Wylden kanssa, Wylde kommentoi keskittyvänsä Black Label Societyyn. Ozzyn mukaan hänen musiikkinsa alkoi kuulostaa liian paljon Black Label Societylta ja Wylden silloisen alkoholiongelman nähtiin tuovan ongelmia. Wylde oli mukana Ozzyn vuoden 2012 kiertuekokoonpanossa, joka esiintyi muun muassa Helsingissä 23. toukokuuta 2012. Hän oli mukana myös Ozzyn vuoden 2017 kiertueella ja sitä seuranneella No More Tours II -kiertueella. 14\. heinäkuuta 2022 Wylden kerrottiin liittyneen yhteen palanneen Panteran kitaristiksi Dimebag Darrellin tilalle. == Soittotyyli == Wylde kommentoi oman soittotyylinsä syntyä seuraavasti Nikki Sixxin podcastissa vuonna 2017: == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Multi-instrumentalistit Luokka:Ozzy Osbourne Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Grankulla IFK

Grankulla IFK eli Idrottsföreningen Kamraterna, Grankulla (lyh. GrIFK) on kauniaislainen urheilun yleisseura. Lajeina ovat jääkiekko, jalkapallo, käsipallo, salibandy, rullakiekko ja alppihiihto. Seura on perustettu vuonna 1925 ja on yksi läntisen Uudenmaan vanhimpia urheiluseuroja. Seuran puheenjohtaja on Anna Mäkelä. == Seuran historiaa == Grankulla IFK perustettiin vuonna 1925. == Alppihiihto== Kauniaisten laskettelurinne on Suomen ensimmäinen laskettelurinne. Kauniaisia voidaan kutsua Suomen alppihiihdon syntypaikaksi. Grankulla IFK Alpine on myös maailmancupissakin esiintyneen Marcus Sandellin edustama seura. == Jalkapallo == Grankulla IFK:n miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2025 Kakkoksessa ja naisten edustusjoukkue Kolmosessa. Seuralla on yli 800 rekisteröityä pelaajaa. GrIFK pelaa ottelunsa keskuskentällä , Bembölentie 9, Kauniainen. Talvikaudella seuran joukkueet harjoittelevat omassa hallissaan GrIFK Arenalla. GrIFK jalkapallon historia täältä. == Jääkiekko == Jääkiekon edustusjoukkue pelaa II-divisioonassa Etelän lohkossa. == Käsipallo == Käsipallossa GrIFK:lla on vahvaa tyttöjen ja poikien junioritoimintaa ja edustusjoukkueet sekä naisten SM-sarjassa ja miesten SM-liigassa. Vuosina 2003–2016 miesten edustusjoukkueena toimi HC West, jonka toiminta palasi GrIFK:n nimen alle omana toimintayksikkönään kaudesta 2016–2017 alkaen. Naisten joukkue on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2009 ja 2023.https://nsm.finnhandball.net/historia/naisten-suomen-mestarit-kautta- aikojen/ Viitattu 12.5.2023. https://nsm.finnhandball.net/joukkueet-2018-19/grifk/ Viitattu 12.5.2023. == Rullakiekko == GrIFK on pelannut rullakiekon SM-liigassa vuosina 2003-2005 sekä 2007. Vuonna 2003 saavutuksena oli SM-hopea. Lisäksi seura on tehnyt rullakiekossa pitkäjännitteistä juniorityötä, joka on poikinut useita junioreiden Suomen mestaruuksia. == Salibandy == Kaudella 2020–2021 seuran miesten edustusjoukkue pelaa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomisarjassa ja naisten edustusjoukkue neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla III-divisioonassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Seuran kotisivut Luokka:Suomalaiset käsipalloseurat Luokka:Suomalaiset rullakiekkoseurat Luokka:Suomalaiset salibandyseurat Luokka:Suomalaiset jääkiekkoseurat Luokka:Kauniaislaiset urheiluseurat 5 Luokka:Vuonna 1925 perustetut urheiluseurat
Helsingin Ponnistus

Helsingin Ponnistus on Suomen toiseksi vanhin edelleen toimiva urheiluseura (vanhin Segelföreningen i Björneborg). Seuran perusti Viktor Damm vuonna 1887. Alkuaikoina Ponnistuksen urheilijat niittivät mainetta erityisesti voimistelussa ja yleisurheilussa, mutta 1903 lajivalikoimaan mukaan tullut jalkapallo nousi sittemmin seuran päälajiksi. Ponnistuksen pelaajat ovat käyttäneet vuodesta 1915 lähtien raitapaitaa. Ponnistus on pelannut neljä kautta Suomen miesten jalkapallon korkeimmalla sarjatasolla, viimeksi kaudella 1995. Kaudella 2024 Ponnistuksen miesten edustusjoukkue pelaa viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla Kolmosessa, naisten edustusjoukkue pelaa Nelosessa. Seuralla on useita juniorijoukkueita eri ikäisille tytöille ja pojille. Seuran junioritoiminta on keskittynyt Sörnäisissä sijaitsevalle Haapaniemen kentälle. Miesten edustusjoukkue pelaa ottelunsa Brahenkentällä Ponnistus järjesti Suomen ensimmäiset Urheilukuninkuuskilpailut vuonna 1902. == Päävalmentajia == * Harry Hägg (1956–1959) * Esko Piipponen (1960-1968) * Hägg (1969–1970) * Jorma Kärkkäinen (1971–1973) * Reino Koskinen (1974–1976) * Olli Lehtinen (1977–1979) * Kalevi Jääskeläinen (1980) * Seppo Mahlman (1981) * Nils Suomalainen (1982–1983) * Hägg (1984–1985) * Tapio Virolainen (1986) * Jari-Pekka Keurulainen (1987–1989) * Jari Niini (1990–1995) * Anatoli Davydov (1995) * Ari Aho (1996–1997) * Jarmo Matikainen (1998) * Petteri Salonen (1999–2000) * Juha Koskinen (2001–2002) * Mauri Sandström (2003) * Jukka Möttö (2004, 2017) * Moshood Abdul´Aziz (2005) * Ari Pasanen (2006) * Jani Kurvinen (2007–2009) * Matti Hartikainen * Markku Koskinen * Pekka Riikonen * Sami Koskinen == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Seuran sivusto Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1887 perustetut urheiluseurat Luokka:Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenseurat
Hyvinkään Palloseura

Hyvinkään Palloseura (HyPS) on hyvinkääläinen jalkapalloseura. Se on perustettu vuonna 1947 Yhdistyneitten Villatehtaitten Palloilijoiden toiminnan jatkajaksi. Seurassa on toiminut omat jaostot keilailua ja curlinga varten, mutta nykyään ne toimivat erillisinä yksikköinä omien aktiiviensa varassa. Alkuaikoina toimintaa oli myös jääpallossa ja jääkiekossa. Kaudesta 2022 lähtien seuran miesten edustusjoukkue on pelaa Kolmosta eteläisessä lohkossa. Naisten edustus pelaa kaudella 2024 valtakunnallista Kakkosta. == Jalkapallo == HyPS on rekisteröityjen pelaajien määrällä mitattuna Suomen 30 suurimman jalkapalloseuran joukossa. Vuonna 2021 HyPSiä edusti noin 1000 rekisteröityä jalkapalloilijaa. Lisäksi HyPSissä pelaa ja harjoittelee noin 600 pelaajaa tyttöjen ja poikien nappulajalkapalloa Euroliiga-nimisessä korttelijalkapallotoiminnassa. Seuran aikuis- kuin junioriedustusjoukkueissa harjoittelevien pelaajien määrä ollut nousujohteista usean vuoden ajan. Seuran edustusjoukkue pelasi vuosina 1995–2009 Kakkosessa. Korkeimmillaan se on ollut nykyistä Ykköstä vastaavassa Suomi-sarjassa neljänä kautena, joista viimeisin oli kausi 1965. Kausi 2009 päättyi pettymykseen, kun 15 Kakkosessa vietetyn kauden jälkeen seura putosi Kolmoseen. Joukkue sijoitettiin Uudenmaan kolmoslohkoon. Edustusjoukkueen kaikkien aikojen maalikuningas on Pertti Jantunen, joka on tehnyt 174 maalia. Jantusen maalisaldo on syntynyt Kakkosen lisäksi Kolmosessa ja Nelosessa. Hän on pelannut HyPSin paidassa 327 ottelua, joka on myös seuran ennätys. HyPS pelaa kotiottelunsa joko Urheilupuistossa tai Villa Parkilla. == Naisten jalkapallo == HyPSin naisten edustusjoukkue on pelannut maan pääsarjassa kahteen otteeseen 80- ja 90-luvuilla. Kaudella 2007 naiset nousivat jälleen valtakunnalliseen sarjaan, kun kauden päätteeksi joukkue saavutti nousun Naisten Kakkoseen. Kaudella 2019 joukkue pelaa Helsingin ja Uudenmaan piirin Kolmosessa Naisten reservijoukkue, HyPS 06, pelaa kaudella 2010 Nelosessa. ==Pässit== Pässit on Hyvinkään Palloseuran kannattajaryhmä, jonka tavoitteena on luoda kestävää kannattajakulttuuria maineikkaalle ja perinteikkäälle Hyvinkään Palloseuralle. Pässit aloitti järjestäytyneenä kannattajaryhmänä kaudella 2012. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == *Seuran sivut *Pässien Facebook- sivut Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Suomalaiset keilailuseurat Luokka:Hyvinkääläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1947 perustetut urheiluseurat
Käpylän Pallo

Käpylän Pallo (KäPa) on Helsingin Käpylässä toimiva jalkapalloseura. Se perustettiin vuonna 1956. KäPan miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2024 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösliigassa. Käpylän Pallo organisoi ensimmäisenä suomalaisena jalkapalloseurana ”nappulaliigat”. Liigajoukkueet saivat nimensä Englannin liigan seuroilta ja muutama joukkue jopa sai pelipaidat liigajoukkueilta lahjaksi.http://www.kapylanpallo.fi/index.php?/historia/ == Nykypäivä == Seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2024 Ykkösliigassa. Ykkösessä se pelasi historiansa ensimmäisen kerran kaudella 2008. Edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa Brahenkentällä Helsingin Kalliossa. Seuralla on juniorijoukkueita kaikissa ikäluokissa. Käpylän Pallo järjesti FC Hongan kanssa Helsinki Cupin vuodesta 1976 vuoteen 2011 saakka, jolloin KäPa luopui siitä ja tilalle tuli HJK. KäPa:n juniorien harjoitukset pidetään Käpylässä Sampsantien kentällä, Käpylän urheilupuiston nurmella ja Käpylän kuplahallin kentällä sekä Vallilanlaaksossa ja Oulunkylässä. Käpylän Pallo rakensi Käpylän liikuntapuistoon talvella 2006 kuplahallin junioreille. KäPalla on oma valmennuslinjaus: Kaikki pelaa – omalla tasollaan. Nuoret pelaajat jaetaan seurassa pienempiin ryhmiin osaamisen ja kehittymisen mukaan. KäPa tunnetaan tätä nykyä erittäin laadukkaasta junioritoiminnasta ja on voittanut useina vuosina esim. Helsinki Cupin useassa ikäluokassa. Seura on myynyt pelaajia mm. Saksaan HSV:n (Anssi Suhonen, Juho Kilo ja Jesse Kilo) ja Eintracht Braunschweigin (Ville Räty) riveihin sekä tanskalaiseen Esbjerg fB:hen (Noah Nurmi). Käpylän Pallon kasvateista miesten A-maajoukkueessa ovat pelanneet Simo Valakari, Leo Väisänen ja Onni Valakari. KäPan B-juniorit ovat voittaneet jalkapallon Suomen mestaruuden kolmesti (2016, 2019 ja 2021). Kaudella 2020 seura voitti B-nuorten SM-hopeaa ja kaudelle 2022 pronssia. == Galleria == Kuva:Max_Westerberg_Areena_2008.jpg|Aiemmin Käpylän Pallo pelasi kotiottelunsa Max Westerberg -areenalla Käpylässä. Kuva:Eero_Heinaluoma_KaPa- TP-47_2008.jpg|Eero Heinäluoma seuraamassa KäPan kotiottelua. Kuva:KaPa- TP-47_2008-001.jpg|KäPa vastaan TP-47 Torniosta. Kuva kaudelta 2008. Kuva:KaPa-TP-47_2008-002.jpg|KäPa vastaan TP-47 Torniosta. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == *Seuran sivut *Seuran valmennuskeskuksen sivut *Seuran kuplahallin sivut Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Käpylä Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1956 perustetut urheiluseurat 3
Opistoupseeri

Opistoupseeri on Päällystöopistosta tai Maanpuolustusopistosta valmistunut opistotasoisen tutkinnon suorittanut ammattisotilas. Opistoupseerin koulutus luokitellaan nykyään alimman korkea-asteen koulutukseksi (ISCED 5B). Opistoupseereiden palvelusarvot ovat vänrikki, luutnantti, yliluutnantti ja kapteeni. Reservissä opistoupseerin ylin mahdollinen sotilasarvo on majuri. == Nykytilanne == Opistoupseereita oli puolustusvoimissa vuonna 2017 vielä runsaasti, ja viimeiset opistoupseerit poistuvat reserviin puolustusvoimista vasta vuoden 2035 paikkeilla, sillä viimeinen opistoupseerikurssi valmistui vuonna 2003. Historian viimeinen opistoupseerien jatkokurssi päättyi maasotakoulussa vuonna 2012. Opistoupseereilta vapautuvat tehtävät jaetaan eri henkilöstöryhmille. Henkilöstön edunvalvonnasta huolehtii Päällystöliitto ry. == Perinteet == Opistoupseeristo toimii puolustusvoimissa myös ali-, toimi- ja opistoupseeriston perinteiden vaalijana. Perinteiden vaalimiseen osallistuu myös Ali-, toimi- ja opistoupseerien perinneyhdistys ry, ATOP ry. Palveluksesta poistuneiden evp-opistoupseereiden yhteisenä etujärjestönä toimii Päällystöliittoon kuuluva Päällystöliiton evp-yhdistys ry. Päällystöliitolla on käytössään oma lippu ja kunniamarssi "Päivää päin". Marssin on säveltänyt Artturi Rope ja sanoittanut Heikki Väisänen. == Lähteet == Luokka:Sotilasarvot
Salmanassar V

Salmanassar V oli Assyrian kuningas ja Babylonian varakuningas vuosina 727–722 eaa. Hän oli Tiglatpileser III:n poika. Assyria ja Babylonia olivat Salmanassar V:n aikana personaaliunionissa, ja kuningas asui koko valtakautensa Palestiinassa. Ensimmäinen maininta hänestä on foinikialaisen Zimirran kaupungin kuvernöörinä Tiglatpileser III:n aikaan. Syyriassa nousi levottomuuksia Salmanassar V:n aikana. Assyrian vasalli, Israelin kuningas Hoosea, nousi kapinaan. Salmanassar piiritti kolme vuotta Israelin kuningaskunnan pääkaupunkia Samariaa, mutta kapinalliset murhauttivat hänet. Salmanassaria seurasi kuninkaana hänen veljensä Sargon II. == Lähteet == Luokka:Assyrian kuninkaat
Janne Lahtela

Janne Lahtela (s. 28. helmikuuta 1974 Kemijärvi) on suomalainen, uransa lopettanut yksi kautta aikojen menestyneimmistä freestyle- ja kumparelaskijoista. Hän voitti kultamitalin 2002 talviolympialaisissa. Neljä vuotta aikaisemmin Naganon olympialaisista Lahtela voitti hopeaa hänen serkkunsa Sami Mustosen voittaessa pronssia. Lahtela osallistui olympialaisiin viidesti. Suomalaisista talviurheilijoista enemmän olympiaedustuksia on vain kuudella; Harri Kirvesniemi, Marja-Liisa Kirvesniemi, Raimo Helminen, Teemu Selänne ja Hannu Manninen, kullakin kuusi kertaa; sekä Janne Ahosella seitsemän kertaa. Lahtela toimi myös Suomen joukkueen lipunkantajana 2006 Torinon kisojen avajaisissaJanne Lahtela Suomen lipunkantajana illalla avajaisissa . 15\. kesäkuuta vuonna 2006 Lahtela ilmoitti lopettavansa kilpauransa, 32-vuotiaana.Janne Lahtela ja Henna Raita lopettivat uransa Hän ehti kilpailla kumparelaskun maailmancupissa 17 vuoden ajan. Lokakuussa 2006 Janne Lahtela teki sopimuksen Japanin Freestyle-joukkueen päävalmentajana toimimisesta. Vuonna 2011 hän alkoi tehdä harjoitusohjelmia myös motocrossin MM-sarjassa kilpaileville Toni Erikssonille ja Ludde Söderbergille.Suomalainen olympiavoittaja on Kimin crossitallin takapiru MTV3 2011 Toukokuussa 2015 hänet valittiin Suomen freestylemaajoukkueen päävalmentajaksi. ==Saavutuksia== *Olympialaiset ** Albertville 1992 18. sija ** Lillehammer 1994 9. sija ** Nagano 1998 hopeamitali ** Salt Lake City 2002 kultamitali ** Torino 2006 16. sija *Maailmanmestaruuskilpailut ** 1993 11. sija ** 1997 22. sija ** 1999 kumparelasku kultaa, parikumparelasku hopeaa ** 2001 kumparelasku 15. sija, parikumparelasku 5. sija ** 2003 kumparelasku 9. sija, parikumparelasku 4. sija ** 2005 kumparelasku 8. sija *Nuorten maailmanmestaruuskisat **1986–1987 Suomutunturi kumpareet 11. **1988–1989 Hundfjället SWE kumpareet 8. baletti 14. hypyt 13. yhteiskilpailu. pronssi. **1989–1990 Pyhätunturi kumpareet voitto. **1990–1991 Le Sauze FRA kumpareet pronssi. **1993–1994 Nuorten MM- kilpailut Laajavuori kumpareet voitto. *Freestylehiihdon Suomen- mestaruuskilpailut **1985–1986 16-vuotiaat yhteiskilpailu 12. **1986–1987 16-vuotiaat kumpareet hopea. **1988–1989 16-vuotiaat yht. hopea. **1991–1992 kumpareet voitto. **1992–1993 kumpareet hopea **1993–1994 kumpareet voitto. **1996–1997 kumpareet voitto. **1999–2000 kumpareet voitto, parikumpareet voitto **2002–2003 kumpareet hopea **2003–2004 kumpareet hopea * Maailmancup ** 20 voittoa kumparelaskussa, 3 voittoa parikumparelaskussa ** Kokonaiskilpailun voittaja kumparelaskussa 1998–1999, 1999–2000 ja 2003–2004; parikumparelaskussa 1999–2000 ja 2002–2003. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Janne Lahtelan kotisivut * Lahtela Suomen Hiihtoliiton sivuilla * Ylen Elävä arkisto: Freestylen ensimmäiset olympiamitalistit * Ylen Elävä arkisto: Janne Lahtelasta kumpareiden kuningas Luokka:Suomalaiset freestylehiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt