Kuopion Palloseura

Kuopion Palloseura eli KuPS on vuonna 1923 perustettu Veikkausliigassa pelaava kuopiolainen jalkapalloseura. KuPS on voittanut Suomen mestaruuden seitsemästi, Suomen Cupin viidesti ja Liigacupin kerran. KuPS pelaa kotiottelunsa Kuopion keskuskentällä. Seuran peliasussa paita ja sukat ovat keltaiset ja housut ovat mustat. == Historia == === Seuran perustaminen ja alkuvuodet === Maaliskuussa 1923 joukko kuopiolaisia miehiä otti tavoitteekseen perustaa kaupunkiin jalkapalloon keskittyvän seuran. Seuran perustava kokous pidettiin Seurahuoneella 16. maaliskuuta 1923. Seuran nimeksi päätettiin ottaa Kuopion Palloseura ja lyhenteeksi KPS. Suomen Palloliiton jäseneksi seura hyväksyttiin 28. kesäkuuta 1923. Ensimmäiset vuodet KuPS pelasi mustavihreissä pystyraitaisissa paidoissa, valkoisissa housuissa ja mustissa sukissa. Vuonna 1935 seuran peliasun värit päätettiin muuttaa Savon väreihin eli keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin sukkiin. Seuran nimilyhenteeksi vaihtui samalla KuPS. Seura nousi pääsarjaan ensimmäistä kertaa kaudeksi 1947–1948. Vuonna 1945 seuran edustusjoukkueessa teki debyyttinsä myös 16-vuotias Aulis Rytkönen, joka edusti seuraa vuodet 1945–1952. KuPS putosi pääsarjasta ensimmäisen kauden jälkeen, mutta nousi takaisin pääsarjaan syksyllä 1948 viettäen pääsarjassa seuraavat 44 peräkkäistä kautta. === Kultaiset vuosikymmenet === KuPS:n kultaiset vuosikymmenet sijoittuvat 1950–1970 -luvuille jolloin seura saavutti viisi mestaruutta, kahdeksan hopeaa ja yhden pronssisen mitalin . Seuran ensimmäinen mitali pääsarjassa tuli kaudella 1950, jolloin seura saavutti hopeaa Tuunanen s. 13. KuPS:n ensimmäinen mestaruus tuli kaudella 1956. KuPS voitti toisen mestaruutensa kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1958. Molemmat mestaruudet varmistuivat Helsingin Olympiastadionilla pelatuissa otteluissa. Seuran kolmas ja ensimmäinen Kuopiossa varmistunut mestaruus tuli Väinölänniemellä lokakuussa 1966 3–0 voitolla Turun Palloseurasta.Tuunanen s. 19–21 KuPS sai ensimmäisen Suomen Cup-mestaruutensa vuonna 1968 voittamalla Olympiastadionilla pelatussa finaalissa Kotkan Työväen Palloilijat maalein 2–1 Tuunanen s. 21–22. KuPS:n neljäs mestaruus tuli kaudella 1974 ja viides mestaruus kaudella 1976 . === Vaikeat vuosikymmenet === KuPS pelasi pääsarjassa ilman merkittävää menestystä 1980-luvulla. 1980-luku päättyi kuitenkin lopulta seuran toiseen Suomen Cupin voittoon vuonna 1989. Olympiastadionilla lokakuussa pelatussa finaalissa KuPS otti Hakasta 3–2 voiton. Kauden 1992 jälkeen KuPS tippui 44 peräkkäisen pääsarjakauden jälkeen sarjatasoa alemmas I divisioonaan, jossa se vietti pääosan 1990-luvusta . Kaudeksi 1998 KuPS putosi Kakkoseen yhden kauden ajaksi . 1990-luvulla seura oli jatkuvissa talousongelmissa. Seuran pelastamiseksi konkurssilta perustettiin lokakuussa 1998 KuPS Oy, joka järjesti yhdistyksen velat verottajalle. Karjalainen s. 65 2000-luvun alussa KuPS vietti kausia sekä Ykkösessä että Veikkausliigassa. Ykkösen mestaruudet se voitti kausina 2001, 2004, 2007. Kaudesta 2008 alkaen KuPS on pelannut Veikkausliigassa. Kauden 2006 jälkeen KuPS oli jälleen taloudellisissa ongelmissa ja lähellä konkurssia. Seuran pelasti konkurssilta joulukuussa 2006 savolaislähtöinen investointipankkiiri Ari Lahti, joka nousi seuran pääomistajaksi. Taipale, Taru. Arvopaperi-lehti, Huhtikuu nro 4/2008. === Paluu Suomen huipulle === 2010-luvulla KuPS vakiinnutti asemansa uudelleen pääsarjassa. Vuonna 2010 KuPS saavutti 31 vuoden tauon jälkeen mitalin yltämällä hopealle. Vuosina 2011, 2012 ja 2013 seura esiintyi kolme kertaa peräkkäin häviävänä osapuolena Suomen Cupin finaalissa. Kausina 2017–2023 seura saavutti seitsemän peräkkäistä mitalia Veikkausliigassa. Kuudennen Suomen mestaruutensa KuPS otti kaudella 2019 . Mestaruus varmistui päätöskierroksella 19. lokakuuta 2019 Turussa Kupittaan stadionilla pelatussa ottelussa, jossa KuPS voitti Interin 0–2 . KuPS voitti 32 vuoden tauon jälkeen seuran kolmannen Suomen Cupin kaudella 2021. Olympiastadionilla pelatussa finaalissa kaatui HJK rangaistuspotkukilpailussa maalein 5–4 . Menestys Suomen Cupissa sai jatkoa myös vuonna 2022, jolloin KuPS kaatoi finaalissa Interin maalein 1–0 . Kausina 2021–2023 KuPS tuli kolmesti peräkkäin sarjassa hopealle. Kaudella 2024 KuPS saavutti seurahistorian ensimmäisen tuplamestaruuden. Suomen Cupin voiton seura otti 21. syyskuuta 2024 Tammelan stadionilla pelatussa finaalissa Interiä vastaan jatko-ottelun jälkeen luvuin 1–2. Veikkausliigan mestaruuden KuPS ratkaisi Keskuskentällä 19. lokakuuta 2024 pelatussa päätöskierroksen ottelussa 1–0 voitolla HJK:ta vastaan . == Seuratunnukset == === Seuravaakunat === Seura käytti itsestään alkujaan lyhennettä KPS. Vuonna 1935 otettiin käyttöön nimilyhenne KuPS. Alkuperäistä logoa käytettiin kuitenkin 1970-luvulle saakka. Seura pelasi vuosikymmenten ajan ilman seuravaakunaa peliapaidassa. 1970-luvulla pelipaitaa hallitsi vaatevalmistaja Turon mainos. 1980-luvun lopulla seuravaakunan paikalla luki ainoastaan KuPS. 1990-luvulla seuran nimi sai peräänsä lisäkaneetin No Smoking Team. 1970-luvun alussa tunnuksena käytettiin hetken aikaa vaakunaa, jossa pikkulintu seisoo pallon päällä. Tämä tunnus haki inspiraatiota englantilaisseuroilta, mutta tunnus ei kuitenkaan ollut seuran virallinen seuravaakuna. KuPS juhlisti satavuotista historiaansa 5. toukokuuta 2023 pelatussa juhlaottelussa HJK:ta vastaan pelaamalla alkuperäisellä asulla jonka paidan rintamuksessa oli seuran alkuperäinen logo. KuPS:n nykyisen seuravaakunan suunnittelivat 1970-luvulla Savon Sanomien kuvatoimittaja Mauno Hämäläinen ja graafikko Erkki Torvinen. Sueuravaakuna on sijainnut toisinaan keskellä pelipaitaa ja toisinaan sydämen kohdalla. Vuonna 2014 seuravaakunasta otettiin käyttöön taitettu kolmiulotteinen muoto. Kolmiulotteisesta logosta siirryttiin takaisin perinteiseen malliin vuonna 2020. Tiedosto:KuPS_vanha.png| Alkuperäinen KPS-logo (1923–1976) Tiedosto:KuPS logo 2014.png | Kolmiulotteinen KuPS-logo (2014–2019) Tiedosto:Kuopion Palloseura logo 1977.svg| Nykyinen logo === Värit === Ensimmäiset vuodet KuPS pelasi mustavihreissä pystyraitaisissa paidoissa, valkoisissa housuissa ja mustissa sukissa. Vuonna 1935 seuran peliasun värit päätettiin muuttaa Savon väreihin eli keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin raidallisiin sukkiin. Sukkien väriksi vakiintui myöhemmin keltainen jonka lisäksi värinä on käytetty myös mustaa. Seuran peliasujen päävärit. Seuran peliasujen päävärit. Seuran peliasujen päävärit. == Stadionit == === Kuopion keskuskenttä === KuPS pelaa kotiottelunsa nykyisin Kuopion keskuskentällä, joka avattiin alun perin toukokuussa 1939. Keskuskenttä sijaitsee Kuopion keskustan tuntumassa Mölymäellä Haapaniemen kaupunginosassa. Seura pelasi ajoittain otteluita keskuskentällä myös 1940–1970 -luvuilla. KuPS on pelannut keskuskentällä kaudesta 2005 alkaen, jolloin stadionille valmistui uusi pääkatsomo. Uuden stadionin avausottelussa 3. heinäkuuta 2005 KuPS kohtasi Hakan. Stadionin yleisöennätys on tehty 19. lokakuuta 2024 pelatussa Veikkausliigan päätöskierroksen ottelussa KuPS–HJK, jota oli seuraamassa 8543 katsojaa . Keskuskentän pääkatsomon kapasiteetti on 2 700 katsojaa ja päädyssä on 490 kiinteää katsomopaikkaa. Kiinteä istumapaikkakapasiteetti on yhteensä 3190. Lisäksi stadionilla on siirrettävä puinen aurinkokatsomo. Siten stadionin istumakapasiteetti on noin 4000 katsojaa. Pelialustana keskuskentällä on lämmitettävä tekonurmi. === Väinölänniemen stadion === KuPS:n ensimmäinen virallinen kilpaottelu pelattiin 6. syyskuuta 1923 Väinölänniemen stadionilla Varkauden Suojeluskunnan Palloilijoita vastaan Banzine III/2006. BANZAI - KuPSin kannattajat ry. 2006. 24 s.. Stadionin katsomorakennus valmistui 1952. Väinölänniemi toimi seuran ensisijaisena kotistadionina kaudelle 2005 saakka. Keskuskentän tekonurmialustan uusimisen vuoksi Väinölänniemellä pelattiin kaudella 2009 neljä kotiottelua ja kaudella 2016 kaksi kotiottelua . Pelialustana stadionilla oli luonnonnurmi. === Muut kentät === KuPS on pelannut virallisia pääsarjan kotiotteluita myös Keskuskentän stadionin vieressä sijainneella hiekkakentällä. Kenttä oli käytössä keväisin kun nurmikentät eivät olleet vielä pelikuntoisia. Kentällä pelattiin esimerkiksi kauden 1991 avausottelu. Kauden 1994 avausottelu pelattiin puolestaan Kuopio-hallissa . 1970-luvulla KuPS pelasi Euroopan Cupin kotiotteluita Mikkelin urheilupuistossa, koska Väinölänniemen stadionilta puuttui vaadittava valaistus . 2020-luvun alussa KuPS joutui pelaamaan Euroopan Cup-kilpailujen kotiotteluita Helsingin Olympiastadionilla ja Kupittaan stadionilla, koska Kuopion keskuskenttä ei täyttänyt Euroopan jalkapalloliitto Uefan kriteereitä . == Kannattajat == === Kannattajaryhmät === Seuralla on ollut monta virallista ja epävirallista eri kaupungeissa toimivaa kannattajayhdistystä historiansa aikana. Maaningan kannatusyhdistys on tiedossa olevista KuPS:n kannatusryhmistä rekisteröity ensimmäisenä tammikuussa 1973 . KuPS Supporters' Club (KSC) sai alkunsa KuPS:n 1970-luvun mestaruushuumassa ja perustettiin virallisesti 8. lokakuuta 1979 Kettunen, Jari (puh.joht). KuPS SC 1980-81, KuPS SC:n toisen toimintavuoden 1981 päätteeksi laadittu katsaus yhdistyksen toimintaan. 1981.. KSC:n ydinryhmä perusti vuonna 1980 Kings Soccer Clubin, jota vastaan KuPS pelasi myöhemmin kaudella 1998 pudottuaan Kakkoseen. Kannattajatoiminta aktivoitui seuran noustua 2000-luvun alussa takaisin Veikkausliigaan. Banzai - KuPS:n kannattajat ry rekisteröitiin 4. heinäkuuta 2003, mutta toiminta hiipui 2000-luvun lopulla. 2006 perustettu KPO Crew on sittemmin vakiinnuttanut asemansa kuopiolaisessa kannattajatoiminnassa. Kannattajien katsomoksi on 2010-luvulla vakiintunut Keskuskentän pääkatsomon eteläpäädyn katsomonosa. === Kannatuslaulut === Tunnetuin seuran kannatuslaulu on vuonna 1975 ensimmäisen kerran levytetty ”Banzai Banzai”. Kappaleen sävelsi Antti Hyvärinen, sanoitti Jukka Virtanen ja esitti alun perin Kai Hyttinen. Banzai-termin kappaleeseen keksi kuopiolaistaustainen runoilija Pekka Kejonen. Singlenä julkaistun levytyksen B-puolella oli Hyvärisen ja Virtasen tekemä kappale nimeltään ”Elä laakase, naatitaan!” jonka esitti Pelurit-niminen Hyvärisen johtama orkesteri. Einin ”Kesä ja yö” -kappale oli joukkueen tunnuslaulu seuran voittaessa kuudennen mestaruuden vuonna 2019. Kuopion torilla järjestetyissä mestaruusjuhlissa Eini lauloi kappaleen paikalle saapuneille tuhansille kuopiolaisille. Kappale on alun perin levytetty vuonna 1985. Kappaletta on soitettu myös 2020-luvulla seuran voittamien kotiotteluiden jälkeen. == Organisaatio ja talous == KuPS yhtiöitettiin ja toiminta siirrettiin kaudesta 1999 alkaen Kuopion Palloseura Oy:lle . Seuran pääomistaja on investointipankkiiri Ari Lahti . Lahti oli mukana pelastamassa seuraa 1990-luvulla ja nousi merkittävimmäksi osakkeenomistajaksi pelastettuaan seuran uudestaan vuonna 2006 . 2010–2020-luvulla Lahti on sijoittanut seuraan noin miljoona euroa vuosittain . Lahti toimi Kuopion Palloseura Oy:n hallituksen puheenjohtajana yli kymmenen vuoden ajan, kunnes luopui puheenjohtajuudesta tultuaan valituksi Suomen Palloliiton puheenjohtajaksi vuonna 2018 . === Kuopion Palloseura Oy === *Toimitusjohtaja: Tomi Erola *Toimistopäällikkö: Johanna Taipale *Myynti- ja markkinointipäällikkö: Tero Taipale *Mediapäällikkö: Niklas Pehkonen *Tiedotuspäällikkö: Martti Juurtela *Turvallisuuspäällikkö: Mika Määttänen *Hallituksen puheenjohtaja: Vesa Kauppila === Muut toimijat === * KuPS ry vuokraa liigapaikkaa edelleen KuPS Oy:lle. * Juniori-KuPS ry hallinnoi SM-sarjassa pelaavia A- ja B-nuoria, nuorempien junioreiden joukkueita sekä kaupunginosajoukkueita. * Pohjois-Savon jalkapallosäätiö ry omistaa keskuskentän jalkapallostadionia hallinnoivan kiinteistöosakeyhtiön. * KuPS Akatemia toimii seuran farmijoukkueena. 2000-luvulla farmijoukkueena ovat toimineet myös kuopiolaiset SC KuFu-98 ja Kings Kuopio, iisalmelainen PK-37 ja varkautelainen Warkauden JK . * KuPS IV vastaa seuran ottelutapahtumien järjestämisestä. == Pelaajat ja valmentajat == === Edustusjoukkue 2024 === :Päivitetty 10. elokuuta 2024. {| style="width: 250px;" Maalivahdit 1 Johannes Kreidl 12 Aatu Hakala Puolustajat 4 Kristopher Da Graca 15 Ibrahim Cissé 16 Samuli Miettinen 18 Seth Saarinen 19 Samu Koistinen 25 Clinton Antwi 31 Tatu Hukkanen 33 Taneli Hämäläinen === Joukkueenjohto === *Päävalmentaja: Jarkko Wiss *Valmentaja: Sixten Boström *Valmentaja: Mika Lähderinne *Maalivahtivalmentaja: Joonas Pöntinen *Fysioterapeutti: Joonas Ojantie *Huoltaja: Sami Miettinen *Lääkäri: Henri Miettinen *Lääkäri: Janne Pesonen *Videoanalyytikko: Viki Savonen *Joukkueenjohtaja: Sami Miettinen === Päävalmentajat === KuPS:n pitkäaikaisin valmentaja on seuraa yhteensä 18 kauden ajan valmentanut Aaro Heikkinen. Martti Räsänen valmensi joukkuetta yli kymmenen kauden ajan. 2000-luvulla Esa Pekonen ja Jani Honkavaara ovat valmentaneet seuraa kahteen otteeseen. Kahdesti KuPS:n mestaruuteen ovat valmentaneet Martti Räsänen (1974 ja 1976) ja Jani Honkavaara (2019 ja 2024). Kertaalleen mestaruuden valmentajana ovat saaneet Aaro Heikkinen (1956), Martti Kosma (1958) ja pelaajavalmentaja Gunnar Boman (1966). * 1945: Väinö Heikkinen KuPS toimintakertomus 13.2.1945 – 31.1.1946 * 1945–1957: Aaro Heikkinen * 1958: Martti Kosma * 1959: Reino Miettinen * 1960: Veijo Pehkonen ja Asser Väisänen * 1961–1965: Aaro Heikkinen * 1966–1968: Gunnar Boman * 1969–1971: Veikko Jokinen ja Unto Nevalainen * 1972–1979: Martti Räsänen * 1980: Matti Terästö * 1980: Jarmo Flink * 1981: Ari Savolainen * 1982: Matti Väänänen * 1983–1985: Boguslaw Hajdas * 1986–1987: Jouko Pasanen * 1987: Aarre Miettinen * 1988–1989: Heikki Turunen * 1989: Markku Hyvärinen ja Olavi Rissanen * 1990–1992: Martti Räsänen * 1992: Jouni Jäntti * 1993–1994: Keijo Voutilainen * 1995–1996: Hannu Turunen * 1997–1998: Jouni Jäntti * 1999: Heikki Turunen * 2000–2001: Esa Pekonen * 2002–2003: Jari Pyykölä * 2003: Ismo Lius * 2004–2006: Juha Malinen * 2007–2009: Kai Nyyssönen * 2009–2014: Esa Pekonen * 2014: Tero Taipale * 2014–2016: Marko Rajamäki * 2017–2019: Jani Honkavaara * 2020: Arne Erlandsen * 2021–2022: Simo Valakari * 2023: Pasi Tuutti * 2023–2024: Jani Honkavaara * 2025–: Jarkko Wiss === Entiset pelaajat === '' Seurahistorian alkuvuosien kuuluisin pelaaja on ensimmäisenä suomalaisena ulkomailla ammattilaisena pelannut Aulis Rytkönen. Keskuskentän vieressä nuoruutensa asunut Rytkönen oli nostamassa seuraa pääsarjaan ja saavuttamassa seurahistorian ensimmäisen mitalin 1950. Rytkönen valittiin Vuoden jalkapalloilijaksi 1949, 1950 ja 1952, ja on ainut seuraa edustanut pelaaja palkinnon saadessaan. Rytkönen pelasi KuPS:ssa yhteensä kahdeksan kauden ajan tehden 68 maalia 87 ottelussa . Keskuskentän eteläpuolelta ohi menevä katu nimettiin Aulis Rytkösen kaduksi vuonna 2010 . Muita seurahistorian ensimmäisten vuosikymmenten merkittäviä pelaajia olivat esimerkiksi ensimmäisessä mestaruusjoukkueessa 1956 pelannut ja mestaruusjoukkueen 1966 pelaajavalmentajana toiminut Gunnar Boman, mestaruuden 1958 voittaneessa joukkueessa pelannut Matti Hiltunen ja edustusjoukkueen maskottina aloittanut mestaruusvuoden 1966 pääsarjan maalikuningas Markku Hyvärinen. Kuopion Palloseuran kaikkien aikojen pääsarjan maalintekijätilastoa johtaa Olavi Rissanen 121 maalilla. Ranskalainen Richard Boucher on tiettävästi ensimmäinen ulkomaalaispelaaja, joka on pelannut ottelun seurassa. Boucher pelasi Aulis Rytkösen houkuttelemana kesällä 1958 yhden ystävyysottelun neuvostoliittolaisjoukkue Krylja Sovetovia vastaan Karjalainen s. 30. Saksalaisesta Dieter Wendlingistä tuli 1980 seuran historian ensimmäinen ulkomaalaisvahvistus, joka pelasi pääsarjaottelussaKarjalainen s. 198. === Juniorit === KuPS:lla on juniorijoukkueet kaikissa poikien ikäluokissa. Lisäksi toimintaa on tyttöjen puolella naisten joukkueiden siirryttyä seuran alle vuonna 2018. Seuralla on omat kaupunginosajoukkueet. Juniori-KuPS ry hallinnoi SM-sarjassa pelaavia A- ja B-nuoria, nuorempien junioreiden joukkueita sekä kaupunginosajoukkueita. KuPS on yksi Suomen menestyneimmistä junioriseuroista. Vuoteen 2019 mennessä seura oli saavuttanut 14 A-poikien Suomen mestaruutta ja 8 B-poikien Suomen mestaruutta . == Saavutukset == Mestaruussarja ja Veikkausliiga * Mestaruus: 7 (1956, 1958, 1966, 1974, 1976, 2019, 2024) * Hopea: 13 (1950, 1954, 1964, 1967, 1969, 1975, 1977, 1979, 2010, 2017, 2021, 2022, 2023) * Pronssi: 3 (1953, 2018, 2020) Suomen Cup * Mestaruus: 5 (1968, 1989, 2021, 2022, 2024) * Hopea: 3 (2011, 2012, 2013) Liigacup * Mestaruus: 1 (2006) * Hopea: 1 (2024) Ykkönen * Mestaruus: 4 (1993, 2001, 2004, 2007) Kakkonen * Mestaruus: 1 (1998) == Tilastot == === Sarjasijoitukset === Kausi Sarja O V T H TM–PM P Sija Suomen Cup 1930 B-sarja 2 1 0 1 9–4 1931 Savon piirisarja 4 4 0 0 23–3 8 1 1931 B-sarja (karsinta) 2 1 0 1 6–5 1932 Savon piirisarja 5 4 1 0 28–4 9 1 1932 B-sarja 5 1 0 4 10–11 2 6 1933 Savon piirisarja 5 3 2 0 13–2 8 1 1933 B-sarja (karsinta) 2 2 0 0 7–2 1933 B-sarja 5 0 1 4 3–11 1 6 1934 Savon piirisarja 5 5 0 0 14–1 10 1 1934 B-sarja 5 3 1 1 9–5 7 3 1935 Savon piirisarja 16 4 0 2 16–6 8 2 1935 B-sarja 5 2 3 0 12–4 7 2 1935 B-sarja (loppusarja) 3 0 0 3 4–8 0 4 1936 Itä–Länsi-sarja 10 4 2 4 32–25 10 4 1937 Itä–Länsi-sarja 10 4 3 3 13–12 11 3 1938 Itä–Länsi-sarja 8 4 2 2 20–11 10 3 1939 Itä–Länsi-sarja (runkosarja) 10 9 0 1 36–9 18 1 1939 Itä–Länsi-sarja (nousukarsinta) 2 0 0 2 2–8 1940–1941 B-sarja 14 9 2 3 45–21 20 3 1942 Suomensarjaa ei pelattu Suomensarjaa ei pelattu Suomensarjaa ei pelattu Suomensarjaa ei pelattu Suomensarjaa ei pelattu Suomensarjaa ei pelattu Suomensarjaa ei pelattu Suomensarjaa ei pelattu 1943–1944 KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta KuPS ei osallistunut Suomensarjaan pelaajavaikeuksien johdosta 1945–1946 Suomensarja (karsintasarja) 7 7 0 0 37–13 14 1 1945–1946 Suomensarja (runkosarja) 14 4 1 9 30–39 9 7 1945–1946 Suomensarja (karsinta) 1 1 0 0 7–0 1946–1947 Suomensarja (runkosarja) 14 12 2 0 46–13 26 1 1946–1947 Suomensarja (karsintasarja) 3 1 2 0 7–4 4 2 1947–1948 Mestaruussarja 14 4 3 7 32–32 11 7 1948 Suomensarja 14 12 0 2 36–16 24 1 1949 Mestaruussarja 22 7 5 10 38–41 19 8 1950 Mestaruussarja 18 11 0 7 46–39 22 2 1951 Mestaruussarja 18 8 2 8 38–35 18 5 1952 Mestaruussarja 18 7 4 7 28–31 18 5 1953 Mestaruussarja 18 9 3 6 32–25 21 3 1954 Mestaruussarja 18 8 6 4 38–23 22 2 1955 Mestaruussarja 18 7 6 5 38–21 20 4 Puolivälierä 1956 Mestaruussarja 18 11 5 2 31–12 27 1 Puolivälierä 1957 Mestaruussarja 18 8 3 7 28–34 19 4 1. kierros 1958 Mestaruussarja 18 13 0 5 40–22 26 1 Puolivälierä 1959 Mestaruussarja 18 9 3 6 37–30 21 4 Välierä 1960 Mestaruussarja 22 8 7 7 47–47 23 6 – 1961 Mestaruussarja 22 8 3 11 40–45 19 9 1. kierros 1962 Mestaruussarja 22 7 9 6 35–28 23 5 1. kierros 1963 Mestaruussarja 22 8 6 8 29–31 22 6 – 1964 Mestaruussarja 22 13 4 5 39–21 30 2 2. kierros 1965 Mestaruussarja 22 8 6 8 25–28 22 6 3. kierros 1966 Mestaruussarja 22 12 5 5 41–23 29 1 – 1967 Mestaruussarja 22 12 6 4 28–17 30 2 3. kierros 1968 Mestaruussarja 22 11 3 8 39–29 25 4 Mestaruus 1969 Mestaruussarja 22 13 6 3 47–24 32 2 Välierä 1970 Mestaruussarja 22 10 7 5 35–25 27 4 3. kierros 1971 Mestaruussarja 26 11 5 10 45–34 27 7 3. kierros 1972 Mestaruussarja 22 12 2 8 37–31 26 4 3. kierros 1973 Mestaruussarja 22 10 6 6 34–22 26 4 1. kierros 1974 Mestaruussarja 22 13 7 2 62–30 33 1 Puolivälierä 1975 Mestaruussarja 22 12 6 4 40–24 30 2 2. kierros 1976 Mestaruussarja 22 13 6 3 40–21 32 1 1. kierros 1977 Mestaruussarja 22 12 2 8 40–35 26 2 1. kierros 1978 Mestaruussarja 22 9 3 10 33–31 21 7 Välierä 1979 Mestaruussarja (runkosarja) 22 12 5 5 38–25 29 2 Välierä 1979 Mestaruussarja (loppusarja) 29 17 6 6 58–33 40 2 Välierä 1980 Mestaruussarja (runkosarja) 22 7 3 12 28–45 17 8 1. kierros 1980 Mestaruussarja (loppusarja) 7 0 2 5 35–63 11 8 1. kierros 1981 Mestaruussarja (runkosarja) 22 10 3 9 34–37 23 8 Välierä 1981 Mestaruussarja (loppusarja) 7 1 4 2 46–50 18 7 Välierä 1982 Mestaruussarja (runkosarja) 22 8 5 9 24–41 21 8 1. kierros 1982 Mestaruussarja (loppusarja) 7 1 3 3 31–51 16 8 1. kierros 1983 Mestaruussarja (runkosarja) 22 7 4 11 27–31 18 9 1. kierros 1983 Mestaruussarja (loppusarja) 7 6 0 1 19–5 16 1 1. kierros 1984 Mestaruussarja 22 6 7 9 25–32 19 9 7. kierros 1985 Mestaruussarja 22 10 5 7 42–27 25 6 7. kierros 1986 Mestaruussarja 22 7 4 11 23–38 18 10 Välierä 1987 Mestaruussarja 22 8 5 9 34–39 21 8 6. kierros 1988 Mestaruussarja (runkosarja) 22 3 8 11 18–30 14 11 Välierä 1988 Mestaruussarja (loppusarja) 27 4 12 11 24–34 20 5 Välierä 1988 Mestaruussarja (karsinta) 2 1 1 0 4–3 Välierä 1989 Mestaruussarja (runkosarja) 22 9 5 8 30–30 23 9 Mestaruus 1989 Mestaruussarja (loppusarja) 27 12 5 10 39–37 29 1 Mestaruus 1990 Futisliiga (runkosarja) 22 8 8 6 24–22 24 4 Välierä 1990 Futisliiga (pudotuspelit) 2 2 0 0 1–3 Välierä 1991 Futisliiga 33 8 13 12 54–54 37 10 6. kierros 1992 Veikkausliiga 33 8 7 18 33–56 31 12 7. kierros 1993 Ykkönen 22 13 4 5 42–20 43 1 7. kierros 1993 Liigakarsinta 7 3 2 2 15–10 11 3 7. kierros 1994 Veikkausliiga 26 6 2 18 24–59 20 14 7. kierros 1995 Ykkönen 26 6 7 13 27–36 25 12 7. kierros 1996 Ykkönen 27 8 8 11 39–37 32 7 6. kierros 1997 Ykkönen (runkosarja) 18 6 4 8 12–18 22 7 6. kierros 1997 Ykkönen (loppusarja) 22 7 6 9 19–22 27 3 6. kierros 1997 Ykkönen (karsintasarja) 2 0 2 0 1–1 2 2 6. kierros 1998 Kakkonen 22 16 1 5 52–20 49 1 4. kierros 1999 Ykkönen (runkosarja) 18 7 5 6 29–24 26 4 5. kierros 1999 Ykkönen (loppusarja) 9 3 2 4 16–21 12 7 5. kierros 2000 Ykkönen (runkosarja) 18 15 2 1 44–9 47 1 4. kierros 2000 Ykkönen (loppusarja) 9 6 2 1 18–11 25 1 4. kierros 2001 Veikkausliiga 33 9 10 14 37–48 37 8 5. kierros 2002 Veikkausliiga (runkosarja) 22 6 6 10 26–30 24 9 6. kierros 2002 Veikkausliiga (karsintasarja) 7 4 1 2 14–4 16 1 6. kierros 2003 Veikkausliiga 26 4 6 16 25–57 18 14 6. kierros 2004 Ykkönen 26 16 6 4 51–22 54 1 5. kierros 2005 Veikkausliiga 26 8 5 13 32–45 29 10 6. kierros 2006 Veikkausliiga 24 5 4 15 18–41 19 13 Puolivälierä 2007 Ykkönen 26 16 8 2 44–17 56 1 6. kierros 2008 Veikkausliiga (runkosarja) 26 4 7 15 26–56 19 13 Puolivälierä 2008 Veikkausliiga (karsinta) 2 1 1 0 2–1 Puolivälierä 2009 Veikkausliiga 26 6 5 15 29–53 23 12 Puolivälierä 2010 Veikkausliiga 26 15 3 8 45–36 48 2 Välierä 2011 Veikkausliiga 33 10 10 13 44–55 40 6 Hopea 2012 Veikkausliiga 33 10 6 17 39–53 36 10 Hopea 2013 Veikkausliiga 33 11 8 14 43–42 41 7 Hopea 2014 Veikkausliiga 33 11 11 11 44–44 44 7 Puolivälierä 2015 Veikkausliiga 33 9 11 13 32–40 38 9 Välierä 2016 Veikkausliiga 33 14 7 12 37–31 49 7 Puolivälierä 2017 Veikkausliiga 33 16 8 9 51–36 56 2 Puolivälieräkarsinta 2018 Veikkausliiga 33 17 7 9 56–37 58 3 Puolivälierä 2019 Veikkausliiga (runkosarja) 22 11 7 4 39–23 40 2 Lohkovaihe 2019 Veikkausliiga (loppusarja) 27 15 8 4 46–24 53 1 Lohkovaihe 2020 Veikkausliiga 22 12 5 5 39–26 41 3 Puolivälierä 2021 Veikkausliiga (runkosarja) 22 15 4 3 38–14 49 1 Mestaruus 2021 Veikkausliiga (loppusarja) 27 17 7 3 46–20 58 2 Mestaruus 2022 Veikkausliiga (runkosarja) 22 14 5 3 36–16 47 2 Mestaruus 2022 Veikkausliiga (loppusarja) 27 17 6 4 43–21 57 2 Mestaruus 2023 Veikkausliiga (runkosarja) 22 13 4 5 34–15 43 2 Puolivälierä 2023 Veikkausliiga (loppusarja) 27 16 5 6 41–20 53 2 Puolivälierä 2024 Veikkausliiga (runkosarja) 22 13 5 4 39–22 44 1 Mestaruus 2024 Veikkausliiga (loppusarja) 27 17 5 7 46–24 56 1 Mestaruus Lähteet: Kuopion Palloseura , Karjalainen & Huttunen (2005), Veikkausliiga , Transfermarkt ja Finland Football . === Euroopan Cup-ottelut === Kausi Kilpailu Kierros Maa Vastustaja Tulos 1959–1960 Euroopan Cup PR Eintracht Frankfurt KuPS vetäytyi 1967–1968 Euroopan Cup 1R AS Saint-Étienne 0–3, 2–0 1969–1970 Cup-voittajien Cup 1R Académica de Coimbra 0–1, 0–0 1975–1977 Euroopan Cup 1R Ruch Chorzów 2–2, 0–5 1976–1977 Uefa Cup 1R Östers IF 3–2, 2–0 1977–1978 Euroopan Cup 1R Club Brugge KV 0–4, 5–2 1978–1979 Uefa Cup 1R Boldklubben 1903 2–1, 4–4 1978–1979 Uefa Cup 2R Esbjerg fB 0–2, 4–1 1980–1981 Uefa Cup 1R AS Saint-Étienne 0–7, 7–0 1990–1991 Cup-voittajien Cup 1R Kiovan Dynamo 2–2, 4–0 2011–2012 Eurooppa-liiga 2QR Gaz Metan 1–0, 2–0 2012–2013 Eurooppa-liiga 1QR Llanelli Town AFC 2–1, 1–1 2012–2013 Eurooppa-liiga 2QR Maccabi Netanya FC 1–2, 0–1 2012–2013 Eurooppa-liiga 3QR Bursaspor 1–0, 6–0 2018–2019 Eurooppa-liiga 1QR FC Kööpenhamina 0–1, 1–1 2019–2020 Eurooppa-liiga 1QR FC Vitebsk 2–0, 1–1 2019–2020 Eurooppa-liiga 2QR KP Legia Varsova 0–0, 1–0 2020–2021 Mestarien liiga 1QR Molde FK 5–0 (v) 2020–2021 Eurooppa-liiga 2QR ŠK Slovan Bratislava 0–0 (jo. 1–1, rp. 4–3) (k) 2020–2021 Eurooppa-liiga 3QR FK Sūduva 2–0 (k) 2020–2021 Eurooppa-liiga PO CFR Cluj 3–1 (v) 2021–2022 Konferenssiliiga 1QR FC Noah 5–0, 1–0 2021–2022 Konferenssiliiga 2QR FC Vorskla Pultava 2–2, 2–2 (jo. 0-1) 2021–2022 Konferenssiliiga 3QR FK Astana 1–1, 3–4 2021–2022 Konferenssiliiga PO 1. FC Union Berlin 0–4, 0–0 2022–2023 Konferenssiliiga 1QR FC Dila Gori 2–0, 0–0 2022–2023 Konferenssiliiga 2QR FC Milsami Orhei 2–2, 1–4 2022–2023 Konferenssiliiga 3QR BSC Young Boys 0–2, 3–0 2023–2024 Konferenssiliiga 2QR Derry City FC 3–3, 2–1 2024–2025 Konferenssiliiga 1QR FC UNA Strassen 5–0, 0–0 2024–2025 Konferenssiliiga 2QR Tromsø IL 0–1, 1–0 Selitteet: PR = alkukierros, 1R = 1. kierros, 1QR = 1. karsintakierros, PO = play-off -kierros, KuPS:n kotiottelun tulos mainittu ensin. Lähteet: Kuopion Palloseura , Karjalainen & Huttunen (2005) , Uefa ja Transfermarkt . === Pelaajatilastot === Kuopion Palloseurassa eniten pääsarjaotteluita on pelannut Tuomo Hyvärinen, joka pelasi pääsarjassa 275 ottelua. Lisäksi hän pelasi seuran kanssa I divisioonassa kymmenen ottelua. Kaikki viralliset pelit mukaan luettuna eniten otteluita on pelannut Ilja Venäläinen (333), joka teki seurassa yhteensä 105 maalia. Eniten otteluita maalivahtina seurassa on pelannut Pertti Hänninen (206), joka pelasi vuoden 1968 Suomen Cupin finaalissa kenttäpelaajana. Eniten maaleja virallisissa otteluissa teki seuraa myöhemmin pitkään valmentanut Aaro Heikkinen, joka pelasi 186 ottelua ja teki 126 maalia 1920–1940 -luvuilla Tuunanen s. 128. Aaro Heikkinen ei pelannut kuitenkaan yhtään pääsarjaottelua. Pääsarjatasolla eniten maaleja seurassa on tehnyt Olavi Rissanen, joka pelasi KuPS:ssa 248 ottelua tehden niissä 121 maalia. Seuran yhden kauden pääsarjamaalien ennätystä jakavat 16 maalilla Markku Hyvärinen, Olavi Rissanen ja Rasmus Karjalainen. Pelaajatilastot päivitetty kauteen -2004 Eniten pääsarjaotteluita {| class="wikitable" style="margin: 0.5em 0.5em 0 0;" Sija Pelaaja Pääsarjakaudet Ottelut 1 Tuomo Hyvärinen 1980–1991 275 Vuorinen, Kasila s. 90. 2 Antero Kostilainen 1955, 1957–1970 257 Vuorinen, Kasila s. 149. 3 Olavi Rissanen 1970–1981 248 Vuorinen, Kasila s. 288. 4 Gunnar Boman 1952, 1955–1968 241 Vuorinen, Kasila s. 31. == Muut lajit == Vaikka jalkapallo oli seuran päälaji, saivat omat jaostonsa seuran alkuvuosina myös tennis, pesäpallo ja jääpallo. 1940-luvulla myös jääkiekko tuli KuPS:n ohjelmaan. Vuonna 1947 KuPS saavutti paikan jääkiekon Suomensarjassa ja kaudeksi 1953–1954 seura nousi pääsarjaan ensimmäisenä kuopiolaisena seurana. Jääkiekon pyörittäminen kuitenkin rasitti seuran taloutta, joten vuonna 1956 jääkiekkotoiminta ja sarjapaikka myytiin KalPalle 75 000 markan summalla. 1980-luvun lopussa KuPS teki yhteistyösopimuksen lentopallon pääsarjassa pelanneen Kuopiovolleyn kanssa, jonka nimeksi tuli KuPS-Volley. Seura hallitsi lentopallon pääsarjaa 1990-luvulla voittaen kahdeksan mestaruutta, mutta meni konkurssiin vuonna 2001. ==Lähteet== * * * * * * * * * * * ===Viitteet=== * == Aiheesta muualla == * Kuopion Palloseuran viralliset kotisivut * Kuopion Palloseuran YouTube-tili * KuPS – 100 tarinaa. Savon Aallot, Podtail * Veikkauliiga KuPS pelaajien perustilastot 1990– * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit