EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Nordkapp

Nordkapp (, saameksi Davvinjárga) on Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa sijaitseva kunta, jonka asutus on keskittynyt Magerøyan saarelle. Saarelta on tieyhteys mantereelle 6 870 metriä pitkän tunnelin kautta. Kunnan kuuluisin paikka, jonka mukaan se on myös nimetty, on Nordkapp. Se on Huippuvuoria (Svalbardia) lukuun ottamatta Norjan pohjoisin paikka ja samalla myös pohjoisin Manner-Euroopasta käsin maanteitse saavutettava paikka () Pohjoisen jäämeren rannalla. Nordkappin nimesi englantilaisen Edward Bonaventure -aluksen kapteeni Stephen Borough, joka purjehti sen ohi vuonna 1553 etsiessään Koillisväylää. Nimen loppuosa tulee latinan kielen sanasta "caput", joka tarkoittaa päätä. Kunnan keskustaajama Honningsvåg on yksi maailman pohjoisimmista kaupungeista. Noin 250 000 turistia vierailee vuosittain Nordkappissa. Hieman vielä Nordkappia pohjoisempana sijaitsee Knivskjellodden, 71°11′08″ N, mutta se ei ole yhtä suosittu vaatimattomamman näköalan ja maantien puutteen vuoksi. Nordkappin kunta rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, ja se sijaitsee Jäämeren saarilla sekä Porsanginvuonon suulla. Idässä Nordkappin kunta rajoittuu Lebesbyn kuntaan, etelässä Porsangin kuntaan ja lounaassa Moseijan kuntaan. ==Kyliä ja paikkoja== Kelviika (Kjelvik), Makaravjo (Magerøya), Makreija (Magerøya), Oppana (Opnan), Riisvuono (Risfjorden), Porsanginvuono (Porsangen) == Media == Paikallislehti Finnmarksposten ilmestyy torstaisin. ==Tunnettuja henkilöitä== * Knut Erik Jensen (s. 1940), elokuva- ja dokumenttiohjaaja * Idar Kristiansen (1932–1985), kirjailija * Terje Stigen (1922–2010), kirjailija * Gunnar Stålsett (s. 1935), piispa ja poliitikko == Kuvia == Kuva:North_Cape_2005-07-18.jpg|Nordkapp Kuva:Midnight_sun.jpg|Keskiyön aurinko Nordkapissa. Kuva:Nortdkapp&Knivskjellodden.JPG;|Nordkapp (edessä), Knivskjellodden (taustalla). Kuva:Honningsvåg church.jpg|Honningsvågin kirkko säästyi tuholta toisessa maailmansodassa. == Katso myös == * Francesco Negri, italialainen pappi, joka matkusti Nordkappiin 1600-luvulla == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kunnan verkkosivut * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Anekdootti

__NOTOC__ Anekdootti on lyhyt ja mahdollisesti todentamaton, usein viihteellinen tai humoristinen, tarina henkilöstä tai tapahtumasta. Anekdootti on yleensä liioiteltu, pelkistetty tai karrikoitu. Sen ensisijainen tarkoitus ei kuitenkaan ole naurattaa vaan kertoa henkilöstä, tapahtumasta tai asiasta jokin olennainen seikka, yleispätevä ja jopa universaali totuus. Anekdootin alalajeja ovat esimerkiksi niin sanotut kaupunkitarinat, tornihuhut, kaskut tai vaikkapa vitsit. == Katso myös == * Anekdoottinen todiste ==Lähteet== * * * Luokka:Kirjallisuuden lajit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ranvika

Ranvika oli Pohjois-Norjan Etelä-Varangin kunnan suurin lintuvuori. Vuori sijaitsee lähellä Pykeijan kylää, josta sinne on puolentoista tunnin kävelyrupeama.http://www.visitnorway.com/en/Product/?id=&pid;=61634 Lintuvuorella pesi vuosittain jopa 10 000 lokinsukuista pikkukajavaparia. Ranvika oli tunnettu lintuharrastajien matkailukohde. Pikkukajavat ovat dramaattisesti vähentyneet 1980-luvun alusta lähtien. Nykyään Ranvikassa ei pesi enää yhtään pikkukajavaa. == Lähteet == Luokka:Norjan vuoret Luokka:Etelä-Varanki
FreeDOS

FreeDOS on vapaa DOS-käyttöjärjestelmä (Disk Operating System), joka on kirjoitettu korvaamaan MS-DOS-käyttöjärjestelmä Microsoftin lakattua tukemasta sitä 6.22-version jälkeen, vuonna 1994. FreeDOSin käyttö perustuu komentoriviin ja tavallisten DOS-komentojen käyttöön. Komentotulkki on tosin OpenCOM, command.comin avoin versio. FreeDOSin etuja ovat sen keveys sekä monipuolisuus. FreeDOS tukee FAT32-tiedostojärjestelmää ja siten pitkiä tiedostonimiä, ja sen voi ladata esimerkiksi cd-levyltä. Freedosin mukana tulee myös avoin GEMiin pohjautuva graafinen käyttöliittymä, OpenGEM. Osa Freedosin versioista on suoraan cd-levyltä käynnistettäviä. FreeDOSin versio 1.0 julkaistiin 3.9.2006. Versio 1.2 julkaistiin 25.12.2016. == Katso myös == * Käyttöjärjestelmä * MS-DOS * PC-DOS ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * http://www.freedos.org/ — Projektisivu * http://www.ibiblio.org/pub/micro/pc- stuff/freedos/files/distributions/1.0/ - Lataus Luokka:DOS
Strippi

Strippi on lyhyt sarjakuva, jonka pituus on yleensä 2–4 ruutua. Niitä julkaistaan eniten sanomalehdissä ja Internetissä. Sunnuntaistrippi on kaksi- tai kolmirivinen. Monet aikakauslehdetkin julkaisevat tällaisia puolen sivun sarjoja. Suosittuja strippejä kootaan myös sarjakuvakirjoiksi. Perinteinen strippisarja tehdään nopeasti silmäiltäväksi sanomalehden kevennykseksi. Strippi voi olla yksittäiseen tapahtumaan tai oivallukseen perustuva vitsi tai osa jatkokertomusta. Kun strippejä julkaistaan arkipäivisin, yhden jatkokertomuksen ilmestyminen voi kestää kuukausia. Suurin osa stripeistä on huumorisarjoja, jotka kuvaavat koomisia arkipäivän tapahtumia (esim. Lassi ja Leevi, Jere, B. Virtanen). Sanomalehtistrippeinä julkaistaan myös poliisi- ja jännityssarjoja (esim. Mustanaamio, Rip Kirby), mutta niiden suosio strippimuodossa on ollut jo pitkään laskussa. == Katso myös == * Yonkoma * Luettelo strippisarjakuvista *
Kauppaoikeus

Kauppaoikeus on siviilioikeuden ala, jonka keskeisimpiä alueita ovat yhteisöoikeus, kuluttajaoikeus, kansainvälistä kaupankäyntiä koskevat säännöt (UNIDROIT, CISG) sekä markkinaoikeus. Nykyisin kauppaoikeuteen luetaan vakiintuneesti myös aineettomia oikeuksia käsittelevä immateriaalioikeus, joka aikaisemmin on yleensä mielletty varallisuusoikeuden osaksi. Kauppaoikeuden tehtävänä on myös tutkia yritys- ja elinkeinotoimintaa koskevia lainkäyttö- ja täytäntöönpanonormeja. Kaiken kaikkiaan kauppaoikeus muodostaa oikeudenalana melko heterogeenisen kokonaisuuden, jonka eri osa-alueiden keskinäiset yhteydet eivät aina ole ilmeiset. == Yhteisöoikeus == Kauppaoikeuden oikeudenaloista yhteisöoikeus tutkii yritys- ja elinkeinotoiminnan oikeussäännösten sisältöä ja systematiosi niitä. Keskeisimmät ovat säännökset yritys- ja elinkeinomuodoista kuten avoin yhtiö (ay), kommandiittiyhtiö (ky), osakeyhtiö (oy/oyj) ja osuuskunta. Yhteisöoikeuden kannalta mielenkiintoisimpia uudistuksia on valmisteilla oleva osakeyhtiölain uudistus, jonka myötä nykyistä osakeyhtiölakia pyritään selkeyttämään. Yhteisöoikeuden piiriin kuuluvat myös esimerkiksi kirjanpito- ja tilintarkastuslain säännökset. == Kuluttajaoikeus == Nykyään myös useimmat kuluttajansuojalakia koskevat säännökset kuuluvat kauppaoikeuden alaan. Valitusti systematisointiperusteesta riippuen ainakin niin sanotusta kollektiivista kuluttajaoikeutta käsittelevät kysymykset kuuluvat kauppaoikeuden piiriin. Sen sijaan kuluttajakauppaa käsittelevät oikeussäännöt (erityisesti kuluttajansuojalain 5 luku) on saatettu lukea vaihtoehtoisesti velvoiteoikeuteen. Kuluttajaoikeuden tarkoituksena on tarkastella kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisiä suhteita, jolloin lähtökohtana on suojata heikommaksi osapuoleksi katsottavan kuluttajan etuja ja asemaa. Kuluttajansuojalaki on pakottavaa oikeutta, eli elinkeinonharjoittaja ei voi sopimusehdoilla tms. vapauttaa itseään lain säännöksistä. Esimerkiksi takuuajan rajoittaminen ei näin ollen ole mahdollista, vaan kuluttajalla on oikeus vedota tavaran virheeseen kohtuullisen ajan kuluessa ostohetkestä lukien. Tämä oikeus kuluttajalla on riippumatta siitä, minkäpituisen takuun myyjä olisi tuotteelle antanut. Kuluttaja voi myös virheen sattuessa vedota mm. kuluttajariitalautakuntaan, jonka käsittely on maksuton ja jossa kuluttaja voi helposti edustaa itse itseään. == Markkinaoikeus == Markkinaoikeus tutkii terveitä ja toimivia markkinoita häiritseviä ilmiöitä, joista merkittävimpinä ovat kilpailua rajoittavat toimenpiteet sekä määräävän markkina-aseman väärinkäyttö. EU-oikeuden harmonisointi on vaikuttanut myös Suomessa kansallisen kilpailunrajoituslainsäädännön uudistamiseen, joka astui voimaan uusien jäsenmaiden liityttyä jäseniksi 1.5.2004. Uusien säännösten mukaan muun muassa kilpailuviraston tulee soveltaa mahdollisuuksien mukaan Rooman sopimuksen 81 ja 82 artikloissa säädeltyjä Euroopan kilpailusäännöksiä. Markkinaoikeuteen kuuluu myös tavaroiden vapaan liikkuvuuden turvaaminen EU- maiden välillä. ==Kirjallisuutta== * *
Historisismi

Historisismi on historiaan painottuva näkemys. Se voi tarkoittaa seuraavia: *historisismi, Saksasta lähtöisin oleva historiantutkimuksen suuntaus, joka painottaa tutkittavien kohteiden suhteellisuutta silloisesta näkökulmasta *historisismi, Karl Popperin nimitys hegeliläislähtöiselle yhteiskuntatieteelle, joka yrittää ennustaa tulevaisuutta tai johtaa arvoja historiallisista lainalaisuuksista.
Taikaluotiteoria

Taikaluotiteoria eli lääkeruiskuteoria esittää, että joukkotiedotusvälineillä on suora, välitön ja voimakas vaikutus seuraajiinsa. Teorian mukaan viestit osuvat kohteeseensa kuin luoti tai uppoavat ihmiseen kuin lääkeruiskulla annosteltuna, aiheuttaen passiivisissa vastaanottajissaan juuri halutun reaktion. Teoria oli joukkotiedotusvälineiden alkuvaiheita 1940- ja 1950-luvuilla hallinnut käsitys. Sen nousuun vaikuttivat etenkin radion ja television nopea nousu, mainonnan ja propagandan yleistyminen, tutkimukset elokuvien vaikutuksesta lapsiin, sekä Natsi-Saksan median monopolisointi kansan kääntämiseksi puolueen taakse. Nykyisin uskotaan jonkinlaiseen medialukutaitoon. Myös alitajuisten viestien olemassaolo tai vähintään tehokkuus on tieteellisesti kyseenalaista. Frankfurtin yhteiskuntatieteilijöiden kriittinen koulukunta nousi taikaluotiteorian vallitsevasta ajattelutavasta yrittäen selvittää tiedon intressejä ja analysoiden tieteellisen tiedon puolueettomuutta. On kyseenalaista, kuinka suurta osaa kriittisestä teoriasta pidetään vielä pätevänä nykyisen viestintätutkimuksen valossa. ==Lähteet== Luokka:Media
Kollektivismi

Kollektivismi on yhteisöllisyyttä, yhteisöllisyyslähtöisyyttä ja yhteisön korostamista yksilön kustannuksella. Kollektivismi on individualismin eli yksilökeskeisyyden vastakohta, ja näiden yhdistelmä on organisaatio. ==Kollektivistiset aatteet== Poliittista kollektivismia edustavat muun muassa sosiaalidemokratia sekä ja kommunismi. Kollektivismia ovat myös Jean-Jacques Rousseaun vaatimus yksilöiden alistumisesta ”yleistahdolle” ja G.W.F. Hegelin vaatimus yksilön alistumisesta kansallisvaltion instituutioille.Encyclopædia Britannica. 2007. Encyclopædia Britannica Online. Luettu 23.11.2010 Anarkokollektivismi on sosialistinen aate, jonka perustajana pidetään Mihail Bakuninia, kun taas osa anarkisteista on anarkoindividualisteja. Kollektivismiin voidaan laskea myös muun muassa kansallissosialismi sekä islamismin kaltaiset teokraattiset aatteet. ==Arvostelua== Kollektivismin katsotaan tukahduttavan yksilöllisyyttä ja moniarvoisuutta vaatimalla yhteistä identiteettiä kuten nationalismia tai rotua. Lisäksi, kun poliittista valtaa käytetään kollektivististen päämäärien edistämiseksi, ihmisten itsemääräämisoikeutta rajoitetaan ja statismia edistetään.Heywood, Andrew. Key Concepts in Politics. Palgrave Macmillan. p. 122 Tunnetuimpia kollektivismin kritiikkejä on Friedrich von Hayekin kirja Tie orjuuteen (1944). Ludwig von Mises kirjoitti: :”Kollektivismin perusajatukset johtavat väistämättä sosiaaliseen hajaannukseen ja jatkuvaan aseelliseen konfliktiin. On totta, että kaikki kollektivismin haarat lupaavat ikuista rauhaa siitä hetkestä alkaen, kun kyseinen haara saavuttaa lopullisen voiton ja tuhoaa kaikki muut ideologiat kannattajineen. … Heti kun jokin kollektivismin faktio voittaa haltuunsa valtiovallan, se voi kieltää muilta kaikki ne demokraattiset oikeudet, joiden avulla se aiemmin kamppaili itsensä valtaan.”The Fallacy of Collectivism Demokraattinen sosialistiOrwell, George Why I Write George Orwell katsoi kollektivismin johtavan siihen, että jokin ihmisten vähemmistö saa oikeutuksen sortaa enemmistöä vapauden tai jonkin muun ihanteen nimissä. :”Ei voida sanoa liian usein – mikään sanomisen taajuus ei ole läheskään tarpeeksi usein – että kollektivismi ei ole luonnostaan demokraattista vaan päinvastoin antaa tyrannimaiselle vähemmistölle sellaisen vallan, josta Espanjan inkvisitio ei edes haaveillut.”George Orwell, review of The Road to Serfdom (1944) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Filosofiset opit Luokka:Ihmisen toiminta Luokka:Politiikan tutkimus
Porttiteoria

Porttiteoria on käsitys, jonka mukaan laillisten tai ”mietojen” päihteiden käyttö toimii ”porttina” kovempiin aineisiin, eli johtaa ennen pitkää siihen, että niiden käyttäjä alkaa käyttää vaarallisempia huumeita.Gateway and Steppingstone Substances Tyyppiesimerkkeinä pidetään yleensä alkoholia, tupakkaa ja kannabista, sekä usein ylipäätään kaikkia riippuvuutta aiheuttavia aineita.Kansanterveyslehti, numero 7/2004 On esitetty, että erilaiset riippuvuutta aiheuttavat aineet herkistävät aivojen mielihyväkeskusta ja saavat ne ”kaipaamaan” kovempia päihteitä. Porttiteoriaa on usein kritisoitu siitä, että se jättää huomioimatta lukuisia päihteidenkäytölle altistavia tekijöitä, kuten geenien ja ympäristötekijöiden vaikutukset. Tutkimusten mukaan siihen päätyykö nuori kovien huumeiden käyttäjäksi vaikuttaa enemminkin sosiaalinen ympäristö ja työllisyystilanne, kuin kannabiksen käyttö. == Tutkimukset == Tutkimustulokset porttiteoriasta ovat ristiriitaisia.SKY - 2001 kotimaan uutiset - Kannabis tullut tupakan tilalle Muun muassa hiirikokeissa on todettu geenien muuttumiseen perustuva mekanismi, joka tukee porttiteoriaa nikotiinin kohdalla. Ihmisellä tätä ei ole vahvistettu.tiede.fi, luettu 19.11.2011 Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa ne nuoret, joilla ei ollut havaittu muita käytöshäiriöitä ja jotka olivat käyttäneet alkoholia tai tupakkaa viimeisen kuukauden aikana käyttivät 30 kertaa todennäköisemmin kannabista. Ne jotka olivat kokeilleet myös kannabista käyttivät 17 kertaa todennäköisemmin kokaiinia, heroiinia tai LSD:tä.National Center on Addiction and Substance Abuse: MARIJUANA: IT'S A HARD DRUG Suomen akatemian tutkimuksen mukaan nuorilla, jotka ovat aloittaneet tupakoinnin varhain oli moninkertainen riski aloittaa myöhemmin myös kannabiksen käyttö. Tutkijoiden mukaan tulokset tukevat porttiteoriaa, jonka mukaan lailliset päihteet, kuten tupakka ja alkoholi, toimivat porttina laittomien huumeiden käytön aloittamiseen. Muita kannabiksen käyttöön vaikuttavia tekijöitä olivat nuoren impulsiivisuus ja toisen vanhemman alkoholinkäyttö.Varhainen tupakointi johtaa usein kannabiksen käyttöön Iltalehti 16.3.2011. Vuonna 2012 julkaistussa yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa selvitettiin alkoholin, tupakan ja kannabiksen käytön vaikutusta lukioikäisten päihdekokeiluihin. Tutkimuksen mukaan varhainen alkoholin käytön aloittaminen lisää kaikkein selvimmin todennäköisyyttä käyttää myöhemmin tupakkaa, kannabista ja muita päihteitä. Täten ennalta ehkäisevä päihdetyö tulisi kohdistaa alkoholin käytön aloittamisen välttämiseen ja myöhäistämiseen.Alcohol as a Gateway Drug: A Study of US 12th Graders Journal of School Health Volume 82, Issue 8, pages 371–379, August 2012. == Katso myös == * Päihdepolitiikka * Päihdevalistus * Cum hoc ergo propter hoc == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aivotutkija: Sokeri altistaa lapset riippuvuuksille Iltalehti 9.10.2014. * Poliisi uskoo porttiteoriaan, tutkija tyrmää - "Teoria on täysin järjetön ja virheellinen" Etelä-Suomen Sanomat 9.12.2015. Luokka:Päihderiippuvuus
Rayman (pelisarja)

Rayman on Ubisoftin tasohyppelypelisarja, jonka pääosassa on Rayman-hahmo. ==Sarjan pelit== Rayman on pelisarjan ensimmäinen osa, joka julkaistiin vuonna 1995. Se on kaksiulotteinen tasohyppelypeli. Rayman 2: The Great Escape on pelisarjan toinen osa, joka julkaistiin vuonna 1999. Rayman 2 on kolmiulotteinen peli. Siinä Raymanin tehtävä on pelastaa maailma ilkeiden robomerirosvojen käsistä. Rayman 3: Hoodlum Havoc -pelissä Raymanin pitää pelastaa maailma ilkeiltä Hoodlumeilta, jotka ovat muuttaneet punaiset Lum- oliot Hoodlumeiksi. Rayman: Hoodlums' Revenge sijoittuu Hoodlum Havocin tapahtumien jälkeen. Peli on julkaistu vain Game Boy Advancelle. Rayman Origins -pelissä pelaajan täytyy auttaa Raymania, Globoxia ja muutamia Teensies-olentoja pelastamaan Raymanin maailma ja kaikki vaaleanpunaisen väriset Electoonit ilkeiltä Darktoon-nimisiltä olennoilta. === Pääsarja === Vuosi Nimi Kehittäjä 1995 Rayman Ubisoft Montpellier Digital Eclipse 1999 Rayman 2: The Great Escape Ubisoft Montpellier Ubisoft Paris Gameloft 2000 Rayman Junior Aqua Pacific 2003 Rayman 3: Hoodlum Havoc Ubisoft Shanghai Ubisoft Paris Gameloft 2003 Rayman Golf Gameloft 2005 Rayman: Hoodlums' Revenge Backbone Entertainment 2011 Rayman Origins Ubisoft Montpellier 2012 Rayman Jungle Run Ubisoft Montpellier Pastagames 2013 Rayman Legends Ubisoft Montpellier 2013 Rayman Fiesta Run Ubisoft Casablanca === Spin-off-sarja === * Rayman Rush *: Kolmiulotteinen kilpajuoksupeli, jossa ei taistella ketään vastaan. * Rayman Gold *: Kuin alkuperäinen Rayman, mutta tässä on 24 uutta kenttää, ja pelaaja voi tehdä omia ratoja. * Rayman M *: Peliä voi pelata yksin- tai moninpelinä. === Raving Rabbids -sarja === * Rayman Raving Rabbids *: Sisältää 70 pientä peliä. Ensimmäinen Wiille julkaistu Rayman-peli. * Rayman Raving Rabbids 2 *: Uusia minipelejä sisältävä jatko-osa, joka julkaistiin Wiille ja Nintendo DS:lle. *Rayman Raving Rabbids TV Party *: Minipelisarjan kolmas osa, joka julkaistiin Wiille ja Nintendo DS:lle. * Rabbids Go Home *: Ensimmäinen Rayman-pelisarjan peli, jossa Rayman ei ole pääroolissa. Pelaajan täytyy läpäistä tutuilla Rabbids-olennoilla erilaisia minipelejä. * Raving Rabbids: Travel in Time *: Pelaajan täytyy lähinnä läpäistä erilaisia minipelejä lautapelipainotteisesti. * Rabbids 3D *: Rabbids-pelisarjan tasohyppelypeli, joka on julkaistu Nintendo 3DS:lle. * Raving Rabbids: Alive & Kicking *: Ensimmäinen Rayman-pelisarjan peli, jossa käytetään Kinect-ohjainta. Wii-versio hyödyntää perusohjaimia. * fr:Rayman
Hiilivoima

Hiilivoima on sähköntuotantoa voimalaitoksella, jossa lämpöenergia muunnetaan kineettiseksi energiaksi kivihiiltä polttamalla El-Sharkawi, M. A. (2013) Electric energy : an introduction. Kappale 4.2, s. 70–75, 3. painos. Boca Raton, FL: Taylor & Francis. ISBN: 9781466504318 . == Yleistä == Maailman energian kokonaiskulutuksesta vuonna 2022 hiillellä tuotetun energian osuus oli öljyn jälkeen toiseksi suurin. Hiilivoiman tuotannon suuruus oli 44 854 TWh.Ritchie, H., Rosado, P. and Roser, M. (2024) Energy mix. https://ourworldindata.org/energy-mix. Suomessa hiilivoimalla tuotettiin 3,252 TWh energiaa ja hiilivoima oli neljänneksi suurin energian lähde vuonna 2022.Sähkön hankinta energialähteittäin, 1990-2023. Tilastokeskus (2023) , katsottu 16.6.2024 == Voimalaitoksen toimintaperiaate == Hiilivoimalan toimintaperiaate on seuraava: hiiltä poltettaessa lämpö höyrystää valtavassa kattilassa olevan veden. Paineistettu höyry pyörittää puolestaan turbiinia, jonka liike-energian generaattori muuttaa sähköenergiaksi. El-Sharkawi, M. A. (2013) Electric energy : an introduction. Kappale 4.2, s. 70–71, 3. painos. Boca Raton, FL: Taylor & Francis. ISBN: 9781466504318 == Suomen hiilivoimalat == *Hiilivoima Suomessa == Haitat == Hiilivoiman haittoja ovat suuret rikki- ja hiilidioksidipäästöt sekä erilaisten typen oksidien pääsy ilmakehään.El- Sharkawi, M. A. (2013) Electric energy : an introduction. Kpl 5.1, s. 90–96, 3. painos. Boca Raton, FL: Taylor & Francis. ISBN: 9781466504318 Jatkuvat päästöt aiheuttavat ympäristövahinkojaEl-Sharkawi, M. A. (2013) Electric energy : an introduction. Kpl 5.1, s. 93–95, 3. painos. Boca Raton, FL: Taylor & Francis. ISBN: 9781466504318 ja saastuneilla alueilla terveyshaittoja.Brumberg, H.L. ym. (2021) 'Ambient air pollution: health hazards to children,' Pediatrics, 147(6). Health and Environment Alliancen raportin mukaan hiilivoima aiheuttaa Euroopassa vuosittain yli 18 000 kuolemaa ja 43 miljardin euron terveysmenot.Coal-fired plants cause huge health bill in Europe, Deutsche Welle, 07.03.2013.Hiilivoiman väitetään aiheuttavan tuhansia kuolemia – Energiayritykset tyrmäävät väitteen, Verkkouutiset 24.4.2013. Saksassa näitä kuolintapauksia olisi 2 700 vuodessa ja kustannukset olisivat 2–6 miljardia euroa.Hiilivoiman väitetään aiheuttavan tuhansia kuolemia – Energiayritykset tyrmäävät väitteen, Verkkouutiset 24.4.2013. Hiilivoimaloiden ollaan todettu olevan Shanghaissa hiilivoimaloiden lähellä asuneilla lapsilla merkittävä lyijyaltistuksen lähde verenkierrossa. Lyijyä voidaan pitää terveyshaittana ihmiselle.Liang, F. ym. (2010) Lead in Children’s Blood Is Mainly Caused by Coal-Fired Ash after Phasing out of Leaded Gasoline in Shanghai, Environmental Science & Technology, 44(12), ss. 4760–4765. == Katso myös == * Energiavarat maailmassa * Energia Suomessa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hiilivoima ja ilmastonmuutos * Hiilitieto.fi Sivuston taustalla Suomen energiayhtiöt Luokka:Kivihiili
Kiinnitys

Kiinnitys tarkoittaa tavallisesti kiinteään omaisuuteen kohdistuvaa, lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin tehtävää merkintää kiinteän omaisuuden käyttämiseksi velan tai muun saamisen vakuutena. Kiinteää omaisuutta (engl. immovable property, real property, immovables) ovat maa-alueet ja vuokraoikeus rakennuksineen, muu omaisuus on irtainta omaisuutta. Kiinnityksen kohteena voi olla joko kiinteä omaisuus, johon kiinnityksen hakijalla on lainhuuto tai vaihtoehtoisesti vuokraoikeus rakennuksineen. Tällöin maa-alueen omistaa esim. kaupunki, mutta vuokralainen hallitsee aluetta vuokrasopimuksen perusteella. Alueella sijaitsee usein myös vuokralaisen omistamia rakennuksia. Ennen kiinnityksen hakemista kiinteistölle on haettava lainhuuto, jolla varmennetaan, että kiinnityksen hakija on todella kiinteistön omistaja. Kiinnitystä tarvitaan kiinteistön panttaamista varten, kun omaisuutta halutaan käyttää luoton vakuutena. Vain lainhuudon saanut omistaja voi pantata kiinteistön. Kiinnitys ja siitä todistukseksi annettu panttikirja ovat voimassa pysyvästi, ellei kiinnitystä erikseen kuoleteta. Kiinteistön kiinnitykset rekisteröidään Maanmittauslaitoksessa, ja voimassa olevat kiinnitykset selviävät rasitustodistuksesta. ==Lähteet== *Maanmittauslaitos: Kiinteistö lainan vakuutena *Maanmittauslaitos: Vuokraoikeudet ==Aiheesta muualla== *Maanmittauslaitos *Lisätietoa vuokraoikeuksien kiinnityksistä Maanmittauslaitoksen sivuilla Luokka:Rakentamisen normit ja määräykset Luokka:Kiinteistöoikeus Luokka:Esineoikeus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Vakuudet
Avaruusluotain

Avaruusluotain on mikä tahansa Maasta Maan kiertorataa edemmäs avaruuteen laukaistu miehittämätön avaruusalus, jonka on tarkoitus suorittaa mittauksia.http://www.avaruus.info/avaruustietoa/sanasto/ Sitä ohjataan Maassa olevasta lennonohjauskeskuksesta mutta jo pelkästään väistämättömän viiveen takia niissä on myös runsaasti autonomista toimintakykyä. Luotain on tyypillisesti ohilento-, kiertolais- (ts. satelliitti) iskeytymis- tai laskeutumisluotain tai jokin näiden yhdistelmä. Kun avaruusluotain laukaistaan avaruuteen, saa se raketilta tarpeeksi suuren pakonopeuden pystyäkseen poistumaan Maan painovoimakentästä. Avaruusluotaimet lähetetään yleensä tutkimaan yhtä tai muutamaa tiettyä kohdetta avaruudessa, joista tieteilijät haluavat lisää tietoa. Ohilennon, kiertoradalle asettumisen ja iskeytymisen lisäksi luotain voi myös laskeutua tai sisältää erillisen laskeutuja-osan, joka kohteen lähellä irtoaa muusta luotaimesta ja laskeutuu tutkittavan kohteen pinnalle. Pinnalle laskeutunut tutkimuslaite yleensä välittää tietonsa kiertoradalle jääneeseen luotaimeen, joka edelleen välittää tiedon Maahan. Laskeutujan oma radiolähetin ei yleensä ole tarpeeksi voimakas välittämään tietoa suoraan Maahan. Hyvä esimerkki tällaisesta yhteistyöstä on Saturnusta ja sen kuuta Titania tutkimaan lähetetty Cassini-Huygens. Marsiin lähetetyt kulkijat Spirit ja Opportunity voivat viestiä Maahan jo aikaisemmin Marsin kiertoradalla lähetetyn Mars Global Surveyor -kiertolaisen kautta. Avaruusluotaimia on lähetetty tutkimaan useita Aurinkokunnan planeettoja, pikkuplaneettoja, asteroideja sekä komeettoja. Ensimmäinen Aurinkokunnasta poistuva luotain on Voyager 1. == Avaruusluotainten perustyypit == *Ohilentoluotain lentää taivaankappaleen ohi, tehden mittauksia ja ottaen kuvia. *Kiertolaisluotain asettuu taivaankappaletta kiertävälle radalle. *Iskeytymisluotain osuu vauhdilla taivaankappaleen pinnalle ja murskautuu. *Laskeutumisluotain laskeutuu pehmeästi taivaankappaleen pinnalle esimerkiksi jarrurakettien tai laskuvarjojen avulla. Näiden yhdistelmät ovat tavallisia. Esimerkiksi Saturnusta kiertävä Cassini-Huygens on kiertolais- laskeutumisluotain. == Katso myös == *Luettelo avaruusluotaimista == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Braunschweig

Braunschweig on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Kaupunki sijaitsee Harz-vuoristosta pohjoiseen Okerjoen varrella. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 242 537 asukasta. Braunschweig lienee perustettu vuoden 1000 tienoilla mutta tuli kuuluisaksi Baijerin ja Saksin herttuan Henrik Leijonan tehtyä siitä Saksin herttuakunnan pääkaupungin. Henrik rakennutti kaupunkiin myös Braunschweigin katedraalin sekä itselleen linnan. Molemmat ovat edelleen kaupungin nähtävyyksiä. Kaupungista tuli Hansaliiton jäsen 1200-luvulla. Braunschweig on rautateiden risteysasema ja siellä on lentoasema. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kaupungin kotisivut *
Paradigma

Paradigma on jonkin tieteenalan kulloinkin yleisesti hyväksytty oppirakennelma, ajattelutapa, suuntaus. Yleensä paradigma viittaa tieteellistä toimintaa ohjaaviin ajatuskulkuihin tai muihin tietoteoreettisiin näkökulmiin. Selkokielellä paradigma tarkoittaa oikeana pidettyä, yleisesti hyväksyttyä ja auktoriteetin asemassa olevaa teoriaa tai viitekehystä, kuten evoluutioteoriaa tai suhteellisuusteoriaa.Kiikeri & Ylikoski 2004. Laajasti ajateltuna paradigma voi tarkoittaa sitä miten tietoa saadaan (ennen esimerkiksi uskonnot, nykyään esimerkiksi empirismi). Suppeammin ajateltuna paradigma voi tarkoittaa jonkin tieteenalan – kuten biologian – jotakin keskeistä teoriaa. Termi ”paradigma” tulee muinaiskreikan sanasta paradeigma (), ”malliesimerkki”, ”esimerkki”, ”näyte”. == Paradigman sisältö == Sanan ’paradigma’ merkitys on joskus epäselvä, mutta sen yleisin merkitys on peräisin Thomas Kuhnin tieteenfilosofiasta. Kuhn käytti sitä teoksessaan Tieteellisten vallankumousten rakenne kuvaamassa tiettyjä vakiintuneita tieteen toiminnan tapoja: * Mitä tulee tarkkailla ja tutkia. * Minkälaisia kysymyksiä tulee kysyä tutkimustilanteessa tai tutkia aiheeseen liittyen. * Kuinka nämä kysymykset esitetään. * Kuinka tieteellisiä tutkimustuloksia tulkitaan. Kuhnin mukaan tiede ei niinkään esiinny yksittäisten teorioiden kehityksenä vaan paradigman vaihdoksina. Paradigman käsitteen sekaantuessa hän itse alkoi käyttää muun muassa termiä normaalitiede. == Paradigman muutoksen seurauksia == Uusi paradigma sisältää yleensä vanhan erikoistapauksena. Uusi tapa tehdä tiedettä on siis laajempi: se selittää enemmän ja paremmin. Eräs esimerkki on kvanttimekaniikka suhteessa klassiseen mekaniikkaan. Teorioiden korvautuminen paremmilla on yleistä tieteen perusolemusta, tieteen täydentymistä. Uudesta teoriasta tulee paradigma vasta silloin, kun se on perustavanlaatuinen muutos tieteellisessä selityksessä ja se edustaa laajempaa muutosta ajattelussa. Koska vanhassa paradigmassa on taustalla suuri määrä valtaa ja yhteiskunnallisia suhteita ja erilaisten tieteellisten organisaatioiden olemassaolo voi olla kiinni jostain paradigmasta, paradigman vaihtumisen tunnustaminen ei ole aina helppo ja nopea tapahtuma. Lopulta uusi paradigma muuttaa kuitenkin tiedettä, sitten teknologiaa ja lopulta ihmisten elämää ja yleistä näkemystä olemassaolosta. Esimerkiksi Galileo Galilein voidaan katsoa romuttaneen tai asettaneen epäilyksenalaiseksi ihmisten uskon kirkon erehtymättömyyteen ja ihmisen ainutlaatuiseen asemaan luonnossa. Samaa tekivät Charles Darwin ja DNA:n löytäjät. == Katso myös == * Tieteellinen konsensus == Lähteet == * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Tieteenfilosofia
Deduktiivinen päättely

Deduktiivinen päättely eli validi päättely on päättelytapa, jossa tosista premisseistä seuraa välttämättä tosi johtopäätös. Toisinaan deduktiivinen päättely määritellään esittämällä, että päättely etenee johtamalla yleistyksestä yksittäistapausta koskeva johtopäätös. Sana 'deduktio' tulee latinankielen sanasta deduco, joka tarkoittaa "esiin johtaa". Nimensä mukaisesti deduktiivinen päättely ei anna uutta tietoa, vaan "johtaa esiin" oletuksen, joka sisältyy annettuihin premisseihin. Tällä tarkoitetaan sitä, että deduktiivinen päättely on päättelyä tunnetuista tapauksista toisiin tunnettuihin tapauksiin. Esimerkki 1 # Kaikki ihmiset ovat kuolevaisia (Premissi 1) # Sokrates on ihminen (Premissi 2) # Sokrates on kuolevainen (Johtopäätös) Selitys: Ensimmäisessä premisissä tehdään yleistys kaikkien ihmisten kuolevaisuudesta. Toisessa premisissä esitetään väite, että Sokrates kuuluu ihmisten luokkaan. Näistä perusteista päätellään, että Sokrates, joka on ihminen, on myös kuolevainen. Johtopäätös ei lisää tietoamme, sillä kaikki siinä esitetty tieto sisältyy jo premisseihin. Deduktiivisessa päättelyssä tosista premisseistä ei voi koskaan seurata epätotta johtopäätöstä. Deduktiivinen päättely ja rationalismi liitetään usein yhteen. Rationalismilla tarkoitetaan tietoteoreettista näkemystä, joka pitää tiedon lähteen pätevyyden ratkaisijana järkeä, ei kokemuspohjaista havainnointia. == Katso myös == * Induktiivinen päättely * Deduktiivis-nomologinen malli * Diagrammimenetelmä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Logiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Induktio

Induktio voi tarkoittaa seuraavia: * Induktiivinen päättely filosofiassa * Fysiikassa: ** Sähköstaattinen induktio eli influenssi, metalliesineen eri osien varautuminen ulkoisessa sähkökentässä ** Sähkömagneettinen induktio, sähkökentän syntyminen muuttuvan magneettikentän vaikutuksesta * Induktio matematiikassa: ** induktiotodistus ** transfiniittinen induktio * Induktio biologiassa: ** alkioinduktio * Induktio lääketieteessä: ** anestesiainduktio Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Abduktio

Abduktio tarkoittaa seuraavia asioita: * abduktiivinen päättely, logiikan käsite * kidnappaus, henkilön kaappaus * ufosieppaus, avaruusolentojen tekemä henkilön kaappaus * Abduktio, yhtye * Abduktio, Abduktio-yhtyeen albumi * abduktio, raajan, sormen tai varpaan loitontaminen kehon, käden tai jalan keskiviivasta. == Katso myös == * Abduction
Rakas

Rakas voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Rakas..., Maunu Kurkvaaran ohjaama elokuva vuodelta 1961 * ”Rakas”, Haloo Helsinki! -yhtyeen kappale vuodelta 2016. == Katso myös == * Rakkaus
Seurustelu

Seurustelu on vakituinen rakkauteen ja yhdessäoloon perustuva suhde. Nimitystä seurustelu käytetään myös ihmisten välisestä yhdessä oleskelusta ja keskustelusta. Seurustelusuhde voi johtaa kihlautumiseen tai avo- tai avioliittoon. Länsimaissa avoliittoa tai avioliittoa edeltääkin yleensä seurustelu. Nykyään on silti hyvin yleistä, että seurustelu ei johda ja tavoite ei ole johtaa kihlautumiseen, avo- tai avioliittoon. ==Seurustelun aloittaminen== Suomalainen mies aloittaa seurustelun keskimäärin 17,5-vuotiaana, nainen 16,5-vuotiaana. Viidesosa aloitti alle 15-vuotiaana ja kolmasosa alle 16-vuotiaana. Ennen 1960-lukua seurustelu aloitettiin pari vuotta myöhemmin. Yhdynnän aloittamisikä on pudonnut vastaavasti ja on vain hieman korkeampi. == Katso myös == * Ihmissuhde * Parisuhde * Treffit == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Ero edessä – hoida se kuin mies. Huoltamo.com. Luokka:Sosiaaliset suhteet Luokka:Seksuaalisuhteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit eo:Pariĝa ceremonio
Operationalismi

Operationalismin mukaan jokainen tieteellinen käsite pitää määritellä operationaalisesti eli tietyn mittauksen avulla. Esimerkiksi lämpötila määritellään operationaalisesti suureeksi, jota mitataan lämpömittarilla. Operationalismin mukaan erilaiset mittaustavat, esimerkiksi elohopea- ja kaksoismetallilämpömittarit, määrittelevät eri käsitteet. Tieteessä käytetään kuitenkin vain yhtä lämpötilan käsitettä ja lämpötilaa voidaan mitata eri tavoin. Operationalismia muotoili muiden muassa P. W. Bridgman (1882 - 1961). == Katso myös == * Operationalisointi == Aiheesta muualla == * Luokka:Filosofiset opit Luokka:Tieteenfilosofia
Methodenstreit

Methodenstreit (saksaa, ) oli itävaltalaisten ja saksalaisten taloustieteilijöiden kiista tieteellisistä metodeista, joilla taloustiedettä tulisi tutkia, sekä yleisesti ottaen ihmisten toiminnan selittämisen epistemologisesta muodosta. Gustav von Schmoller ja historiallinen koulukunta uskoivat, että taloustieteilijät kykenivät päättelemään uusia ja parempia sosiaalisia lakeja tilastoista ja historiallisesta materiaalista. He eivät luottaneet taloustieteellisiin teorioihin, jotka eivät pohjautuneet historiallisiin tutkimuksiin. Carl Menger ja muut itävaltalaiset taas uskoivat, että ihmisten toiminta on palautettavissa filosofiseen logiikkaan eikä niinkään monimutkaista asiaa kuin ihmisten motiiveja ja sosiaalista yhteistyötä voi tutkia laveista yleisistä tilastoista. Yleisesti ottaen käsite "itävaltalaisen taloustieteen koulukunta" syntyi Schmollerin käytettyä sitä kriittisessä kirja-arviossaan. Hän tarkoitti käsitteellä lähinnä hämäryyttä ja takaperoisuutta. == Katso myös == *Prakseologia *Historisismi (Popper) Luokka:Taloushistoria Luokka:Kiistat Luokka:Saksankieliset sanat ja sanonnat
Lateksi

Lateksi on mikroskooppisen polymeerihiukkasten ja veden muodostama seos, eli emulsio. Luonnosta saatava lateksi, eli luonnonkumi on eräistä puukasveista saatavaa maitiaisnestettä, joka koaguloituu joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa. Luonnonkumista valmistetaan kautsua, joka on kumiteollisuuden raaka- aine. Lateksia voidaan valmistaa myös synteettisesti pinta-aktiivisilla aineilla käsiteltyjä monomeereja polymerisoimalla. Lateksin merkitykseksi arkikielessä on tullut vesiohenteisen maalin sideaine tai siveltävä ilmassa jähmettyvä muovimassa (käyttökohteena esimerkiksi: lateksimaskit ja kondomit). Maaliteollisuuden raaka-aineena synteettiset lateksit ovat usein akryylipohjaisten polymeerien vesiseoksia eli dispersioita. Lateksimaalia voi olla hyödytöntä sävyttää öljypohjaisella maalilla, esimerkiksi alkydimaalit eivät muuta lateksin väriä yhtään. Lateksi voi ihokosketuksessa aiheuttaa allergisia reaktioita. Lateksia, joka ei synnytä allergisia reaktioita, valmistetaan hopeahelmikin (Parthenium argentatum) maitiaisnesteestä. Eräät pygmikansat ovat oppineet lateksin juottamisen menetelmän jo hyvin varhain. Vuonna 1938 tutkijat löysivät lateksijäämiä Liberiasta Benen kylän liepeiltä, ja radiohiiliajoituksen perusteella niiden arvioidaan olevan peräisin neljänneltä vuosituhannelta eaa. Nämä löydöt tunnetaan nimellä Benen lateksi. Tutkijat havaitsivat myös pygmeiltä peräisin olevia luita löytöpaikan välittömästä läheisyydestä, jonka perusteella pääteltiin, että useat pygmit menehtyivät lateksin aiheuttamiin allergisiin komplikaatioihin. Lateksi oli pitkään yleisimpiä kuolinsyitä pygmien keskuudessa, sillä sen vaaroja ei tiedostettu. == Lähteet == Luokka:Kemialliset aineet Luokka:Polymeerit Luokka:Kemianteollisuus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kesäolympialaiset 1972

Vuoden 1972 kesäolympialaiset järjestettiin Münchenissä Saksan liittotasavallassa 26. elokuuta 1972 – 11. syyskuuta 1972. Olympialaisiin osallistui 121 kansakunnan 7 123 urheilijaa, jotka kilpailivat 23 urheilumuodossa. Urheilullista sisältöään paremmin kisat muistetaan Münchenin verilöylystä: palestiinalaiset Musta syyskuu -järjestön terroristit ottivat 5. syyskuuta 11 israelilaista olympiaedustajaa panttivangiksi. Epäonnistunut vapautusyritys johti kymmenen panttivangin sekä viiden terroristin ja yhden poliisin kuolemaan. Kansainvälisen olympiakomitean päätöksellä kisoja jatkettiin surmansa saaneiden urheilijoiden muistotilaisuuden jälkeen.Jorma O. Tiainen: Vuosisatamme Kronikka, s. 1023–1024. Jyväskylä: Gummerus, 1987. ISBN 951-20-2893-X. Kansainvälinen politiikka oli mukana Münchenin olympialaisissa jo ennen niiden alkamista. 12 Afrikan maata uhkasi vetäytyä kisoista, mikäli Rhodesian sallittaisiin osallistua niihin. Rhodesia puolestaan ei hyväksynyt Kansainvälisen olympiakomitean 9. elokuuta esittämää kompromissiratkaisua, jonka mukaan rhodesialaiset urheilijat saisivat olla mukana Britannian kansalaisina eivätkä oman maansa nimellä. Rhodesian 52-jäseninen olympiajoukkue saapui Müncheniin 11. elokuuta, ja maan urheilijat olivat kirjoittaneet passeihinsa omakätisesti "Ison-Britannian kansalainen". KOK taipui äänestyksen jälkeen boikotilla uhanneiden maiden painostukseen ja päätti vain neljä päivää ennen kisojen avajaisia, 22. elokuuta, sulkea Rhodesian olympiajoukkueen kisojen ulkopuolelle. Urheilullisella puolella Yhdysvaltain Mark Spitz voitti uinnissa seitsemän kultaa. Suomen Lasse Viren voitti 10 000 metrin juoksun maailmanennätysajalla sekä myöhemmin vielä 5 000 metrin kilpailun. Neuvostoliiton Olga Korbut aloitti voimistelussa "lapsinaisten" aikakauden. Koripallossa Neuvostoliitto katkaisi Yhdysvaltojen voittokulun dramaattisessa ja suorastaan skandaalinkäryisessä finaalissa. Kaikkiaan Münchenin olympialaisissa tehtiin 50 maailmanennätystä ja 164 olympiaennätystä. == Valintaprosessi == München valittiin kisojen pitopaikaksi ennen Madridia ja Montrealia. Äänestystulokset 25\. huhtikuuta 1966 Rooma, Italia Kaupunki Maa Kierros 1 Kierros 2 München 29 31 Madrid 16 16 Montreal 6 13 Detroit 6 == Lajit == Münchenin kesäolympialaisten ohjelmassa oli 195 kilpailutapahtumaa 23 urheilulajissa. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * === Näytöslajit === * * == Osallistuneet maat == Vuoden 1972 kesäolympialaisiin osallistui 121 maata. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Mitalitaulukko == Kisojen selvästi menestyksekkäimmät maat olivat Yhdysvallat ja Neuvostoliitto. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kesäolympialaiset 1976

Vuoden 1976 kesäolympialaiset pidettiin Montrealissa, Kanadassa 17. heinäkuuta — 1. elokuuta 1976. Turvatoimet olivat ennennäkemättömät edellisissä kesäolympialaisissa koetun Münchenin verilöylyn vuoksi. == Valintaprosessi == Montreal valittiin kisojen isäntäkaupungiksi ennen Moskovaa ja Los Angelesia, jotka saivat järjestettäväkseen kahdet seuraavat olympialaiset. Äänestystulokset 12\. toukokuuta 1970 Amsterdam, Alankomaat Kaupunki Maa Kierros 1 Kierros 2 Montreal 25 41 Moskova 28 28 Los Angeles 17 == Lajit == Montrealin kesäolympialaisten ohjelmassa oli 198 kilpailutapahtumaa 23 urheilulajissa. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Osallistuneet maat == * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * === Boikotti === Vuoden 1976 kesäolympialaisiin osallistui 92 maata. 31 Afrikan maata boikotoi kisoja Uuden-Seelannin osallistumisen vuoksi, koska se oli kisannut Etelä-Afrikan kanssa rugbyssä samana vuonna. Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) ei katsonut voivansa sulkea Uutta- Seelantia kisoista, koska rugby oli tuolloin olympialaisten ulkopuolinen laji. Kisoja boikotoineet Afrikan maat olivat Algeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Kongon kansantasavalta, Egypti, Etiopia, Gabon, Gambia, Ghana, Kenia, Libya, Lesotho, Madagaskar, Malawi, Mali, Marokko, Niger, Nigeria, Sudan, Swazimaa, Tansania, Togo, Tunisia, Uganda, Ylä-Volta ja Sambia. Samasta syystä kisoja boikotoi myös Irak ja Etelä-Amerikan maista Guyana. Egypti, Tunisia, Kamerun ja Marokko boikotoivat myös kisoja, mutta muutama näiden maiden urheilija ehti osallistua kilpailuihin ennen boikottipäätöstä. Taiwan boikotoi kisoja, sillä isäntämaa Kanadan hallitus ei ollut tunnustanut maata ja taiwanilaisia ei aluksi päästetty maahan. Monet maat, mukaan lukien Yhdysvallat, uhkasi myös boikotoivansa kisoja tukeakseen Taiwania. Taiwanin sallittiin lopulta osallistua kisoihin, mutta maa päätti kuitenkin boikotoida Kanadassa pidettyjä olympialaisia. Kisoja boikotoi myös Kiinan kansantasavalta pitkään jatkuneen nimikiistan takia. Manner-Kiina ei tunnustanut Kiinan tasavaltaa ja jäi pois olympialaisista 1950-luvulta lähtien, aina 1980-luvulle asti, protestina Taiwanin osallistumiselle. == Mitalitaulukko == Kisojen menestyksekkäin maa oli Neuvostoliitto. == Tapahtumia == * Romaniaa edustanut voimistelija Nadia Comaneci sai ensimmäisenä telinevoimistelijana suorituksestaan täydet 10 pistettä ja voitti kolme kultamitalia. * Yhdistyneen kuningaskunnan prinsessa Anne osallistui ensimmäisenä brittikuninkaallisena olympialaisiin. Hän oli maansa ratsastusjoukkueen jäsen. Prinsessa Anne oli ainoa naiskilpailija, jolle ei suoritettu sukupuolitestiä. == Kuvagalleria == Kuva:Bundesarchiv Bild 183-R0731-0135, Montreal, XXI. Olympiade, Waldemar Cierpinski.jpg|Waldemar Cierpinski Kuva:Bernt Harry Johansson, 1976 Olympic Road Race Gold Medalist.tif|Bernt Johansson == Katso myös == * Kesäparalympialaiset 1976 == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Anneli Taina

Anneli Kristiina Taina (o.s. Jussila, s. 21. kesäkuuta 1951 Imatra) on suomalainen maaherra, joka on Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja vuodesta 2010 lähtien. Taina on syntynyt Imatralla, mutta asunut pitkään Tampereella. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Hämeen läänin pohjoisen/Pirkanmaan vaalipiirin edustajana vuosina 1987–1999. Taina oli lyhyen aikaa asuntoministerinä Ahon hallituksessa vuonna 1995. Vuoden 1995 eduskuntavaalien jälkeen Tainasta tuli Suomen toinen naispuolinen puolustusministeri Elisabeth Rehnin jälkeen Lipposen I hallitukseen 1995–1999. Jätettyään eduskunnan Taina valittiin Etelä-Suomen läänin maaherraksi vuonna 2004. Läänien lakkauttamisen myötä valtioneuvosto nimitti Tainan Etelä-Suomen läänin tilalle perustetun Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajaksi vuonna 2009. Tainalle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi toukokuussa 2023. == Lähteet == * * Anneli Taina ministeritietojärjestelmässä === Viitteet === Luokka:Aluehallintovirastojen ylijohtajat Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Suomen maaherrat Luokka:Suomen puolustusministerit Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut Luokka:Pirkanmaan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Pirkanmaan aluevaltuutetut
Rousseau

Rousseau on ranskalainen sukunimi. ==Rousseau-nimisiä henkilöitä== * Eugène Rousseau (1810–1870), ranskalainen shakkimestari, jonka mukaan on saanut nimensä Rousseaun gambiitti * Florian Rousseau (s. 1974), ranskalainen ratapyöräilijä * Henri Rousseau (1844–1910), ”Tullimies”, ranskalainen naivistinen taidemaalari * Jacques Rousseau (1951–2024), ranskalainen pituushyppääjä * Jean-Baptiste Rousseau (1671–1741), ranskalainen runoilija * Jean-Jacques Rousseau (1712–1778), ranskalainen valistusajan filosofi * Michel Rousseau (1936–2016), ranskalainen ratapyöräilijä * Pierre Waldeck-Rousseau (1846–1904), ranskalainen poliitikko, Ranskan pääministeri * Robert Rousseau (s. 1940), kanadalainen jääkiekkoilija * Théodore Rousseau (1812–1867), ranskalainen taidemaalari (Barbizonin koulu) == Kuvitteellisia henkilöitä == * Alex Rousseau ja Danielle Rousseau, tv-sarjassa Lost ==Muita== * FS Waldeck- Rousseau (1908), 1900-luvun alussa valmistettu Ranskan laivaston panssariristeilijä * Rousseaun gambiitti, shakkiavaus Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Modaalilogiikka

Modaalilogiikka (aleettinen modaalilogiikka) on logiikan alue, jolla tutkitaan aleettisten modaliteettien eli välttämättömyyden ja mahdollisuuden loogisia piirteitä. Usein termi "modaalilogiikka" ymmärretään kokonaisnimityksenä kaikkien modaliteettien logiikoille. Muita modaliteetteja ovat muun muassa episteeminen, temporaalinen ja deonttinen. Alla esitellään esimerkinomainen aleettinen modaalilogiikka. == Modaalilauselogiikka == === Modaalilauselogiikan syntaksi === Modaalipropositiologiikka sisältää normaalien propositiologiikan symbolien lisäksi merkinnät välttämättömyydelle (on välttämätöntä, että p) ja mahdollisuudelle (on mahdollista, että p). Seuraavassa rekursiivisessa määritelmässä määritellään kaikki modaalipropositiologiikan lauseet. Määritelmä 1 # Propositiosymbolit ovat modaalilogiikan lauseita. # Jos A\,\\! on modaalilogiikan lause, niin eg{}A\,\\! on modaalilogiikan lause. # Jos A\,\\! ja B\,\\! ovat modaalilogiikan lauseita, niin (A\wedge{}B)\,\\! on modaalilogiikan lause. # Jos A\,\\! ja B\,\\! ovat modaalilogiikan lauseita, niin (A\vee{}B)\,\\! on modaalilogiikan lause. # Jos A\,\\! ja B\,\\! ovat modaalilogiikan lauseita, niin (A\to{}B)\,\\! on modaalilogiikan lause. # Jos A\,\\! ja B\,\\! ovat modaalilogiikan lauseita, niin (A\leftrightarrow{}B)\,\\! on modaalilogiikan lause. # Jos A\,\\! on modaalilogiikan lause, niin LA\,\\! on modaalilogiikan lause. # Jos A\,\\! on modaalilogiikan lause, niin MA\,\\! on modaalilogiikan lause. === Modaalilauselogiikan semantiikka === == Kvantifiointi modaalilogiikassa == == Muita modaalilogiikoita == Muita modaalilogiikoita ovat muun muassa episteeminen logiikka, temporaalinen logiikka, deonttinen logiikka ja doksastinen logiikka . == Kirjallisuutta == * Allwood, Jens, Lars- Gunnar Andersson & Östen Dahl (1988): Logiikka ja kieli. 2. painos. Suomentanut Paavo Siro. Helsinki: Yliopistopaino. (1. painos 1980 Gaudeamuksen kustantamana. Alkuteos: Logik för lingvister, 1972. Suomennettu englanninkielisestä laitoksesta Logic in Linguistics, 1979.) ISBN 951-570-020-5 * Rantala, Veikko & Virtanen, Ari (2004): Johdatus modaalilogiikkaan. Helsinki: Gaudeamus. ISBN 951-662-907-5 == Aiheesta muualla == * * *
Ihmisen ja tietokoneen välinen vuorovaikutus

Ihmisen ja tietokoneen välinen vuorovaikutus tai HCI () tarkoittaa ihmisen ja tietokoneen välistä vuorovaikutusta ja sen tutkimusta. Kyseessä on monitieteinen tutkimusalue, jossa ihmisen ja tietokoneen toimintaa tarkastellaan useista eri näkökulmista. Tällaisia ovat esimerkiksi kognitiivinen psykologia, tietojenkäsittelytiede, käyttöliittymät, käytettävyys, käyttäjäkokemus ja ohjelmistot. Aihealueen perusoppikirjoissa jaotellaakin sisältöä esittelemällä ihmisen toiminta (esimerkiksi havaitsemisen ja ymmärtämisen perusrakenteet), tietokoneen tapa tarjota vuorovaikutuksellisia rakenteita vuorovaikutusvälineineen, sekä vuorovaikutuksen mallittaminen. Ihmisen ja tietokoneen välisen vuorovaikutuksen tutkimuksen tavoitteena on kehittää yhä luontevampia ja luonnollisempia vuorovaikutustekniikoita ja -rakenteita luomaan yhä helpompia ja monipuolisemmin ihmisen piirteitä huomioon ottavia vuorovaikutusratkaisuja. Ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutusta on tutkittu aktiivisesti 1970-luvulta alkaen, vaikka jo aiemminkin ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutuksesta on esitetty vahvoja ajatuksia (esimerkiksi J. C. R. Licklider vuonna 1960 kirjassaan Man-Computer Symbiosis). 1980-luvun alussa ACM:n puitteissa perustettiin aihealuetta tarkasteleva ryhmä SIGCHI (CHI = Computer-Human Interaction), jolla on nyttemmin myös suomalainen vuonna 2001 perustettu paikallisyhdistys. 1990-luvulla itsenäiseksi käsitteeksi muodostuneella käytettävyydellä on vahvaa taustaa ihminen-tietokone-vuorovaikutuksen tutkimuksessa. Suomessa alan tutkimusta tehdään muun muassa Aalto-yliopistolla http://designresearch.aalto.fi/groups/encore/ http://userinterfaces.aalto.fi , Tietotekniikan tutkimuslaitos HIITillä, Oulun yliopistolla http://www.chiru.fi/ http://www.infotech.oulu.fi/Research/Groups/INTERACT.html , Jyväskylän yliopistolla , Tampereen yliopistolla http://www.uta.fi/sis/tauchi/. Teollisuudessa tutkimusta tehdään esimerkiksi Nokian tutkimuskeskuksessa. == Katso myös == * Aivokäyttöliittymä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * TAUCHI-tutkimuskeskuksen tutkimus * IHTE-yksikön tutkimus * SIGCHI Finland - HCI alan ihmisten yhdistys Suomessa *