EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Viluvere–Vändra-rata

Viluvere–Vändra-rata () oli vuosina 1928–1969 käytössä ollut Viron rataverkon kapearaiteinen rautatie. Se erkani Tallinna–Mõisaküla-radasta Viluveressa ja jatkui 10 kilometriä itään päin Vana Vändraan asti. Rata avattiin liikenteelle 16. helmikuuta 1928 ja suljettiin 8. syyskuuta 1969. Kiskot purettiin pois pian sulkemisen jälkeen. Radalla oli sekä henkilö- että tavaraliikennettä. Luokka:Viron rautatiet Luokka:Entiset rautatiet
Merimakkarat

Merimakkarat (Holothuroidea) eli merikurkut ovat makkaran muotoisia, meressä eläviä piikkinahkaisiin luettavia selkärangattomia eläimiä. Merimakkaroiden luokkaan kuuluvia lajeja tunnetaan noin 1400. Merimakkaroiden hengityseliminä ovat peräsuoleen liittyvät vesikeuhkot, kaksi viemärisuolesta ruumiinonteloon ulottuvaa haaraista putkea. Niillä on nahkaa muistuttava, haarakkeeton ruumis, josta puuttuvat muille piikkinahkaisille ominaiset piikit, kalkkilevyt (ossikkelit) ja pedikellaariat. Suuta ympäröivät lonkerot, ja imujalkoja on runsaasti varsinkin vatsapuolella. Lonkeroiden kiinnittymiskohdassa on kalkkia sisältävä rengas, ja näitä renkaita on löytynyt fossiileina. Pienimmät lajit ovat alle sentin mittaisia, suurin laji, Synapta maculata, voi kasvaa yli viisimetriseksi. Merimakkarat ovat yleensä yksi-, joskus kaksineuvoisia. Toukka, auricularia, ui vapaana. Merimakkarat voivat puolustautua syöksemällä peräaukosta ulos suuren osan sisäelimiään; niiden tilalle kasvavat uudet. Merimakkarat siilaavat ravintonsa merenpohjan läheltä. Ne syövät lähinnä kasviplanktonia. Yleisin ravinnonhankintatapa on asettua melko voimakkaan virtauksen kohdalle, levittää pyyntihapsut ja siepata ohi ajelehtivaa syötävää. Toinen tapa on tonkia itse aktiivisesti pohjalietettä. Merimakkarat ovat monin paikoin ryhtyneet hyödyntämään kalanviljelylaitosten alle kertyvää ravinnepitoista lietettä. Merimakkaroita tavataan lähes kaikilla merialueilla Eteläistä jäämerta myöten, mutta eniten lajeja elää trooppisilla koralliriutoilla. Toiset lajit pysyvät vuorovesivyöhykkeellä, jossa ne voivat joutua ajoittain kuivalle maalle, toiset taas syvimmissä merenpohjan haudoissa. Merimakkaroita käytetään Aasiassa, varsinkin Kiinassa ja Malesiassa sekä ravinnoksi että terveysvalmisteiden raaka-aineena, niin kansanlääkinnässä kuin lääketeollisuudessa. Kiinalaiset valmistavat Holothuria- ja Stichopus- lajin merimakkaroista savustamalla ruoaksi trepangia. Tyynenmeren saarilla kalastajat käyttävät merimakkaran myrkkyä saaliin tainnuttamiseen, ja hätääntyneen merimakkaran ulos työntämiä suolia verenvuodon tyrehdyttämiseen. Lääketeollisuus on kiinnostunut joidenkin lajien erittämistä myrkyistä, joilla on mikrobien kasvua estäviä, tulehdusta hillitseviä ja hyytymistä sääteleviä ominaisuuksia. Joitakin merimakkaralajeja pidetään riutta-akvaarioissa. Jotkut harrastajat kuitenkin välttävät niitä, koska kuoleva merimakkara voi myrkyttää akvaarion muuta eliöstöä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Merimakkarat (Holothuroidea) *ITIS: Holothuroidea *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Holothuroidea, taxonomy *National Center for Biotechnology Information (NCBI): Holothuroidea, taxonomy *UniProt: Taxonomy - Holothuroidea (sea cucumbers) *Animal Diversity Web (ADW): Information, Holothuroidea Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit *
Käärmetähdet

Käärmetähdet (Ophiuroidea) ovat piikkinahkaisia, meritähtien lähisukulaisia. Niiden sakarat ovat paljon ohuempia ja notkeampia kuin meritähdillä.Introduction to the Ophiuroidea Berkeley Sakaroidensa avulla käärmetähdet luikertelevat pitkin merenpohjaa ja kallionkoloja. Useimmilla käärmetähdillä on viisi sakaraa ja kolikkomainen keskivartalo. Suurimpien käärmetähtien sakarat eli lonkerot voivat kasvaa 60 cm pitkiksi. Nykyiset käärmetähdet jaetaan kolmeen lahkoon ja 17 heimoon. Niitä tunnetaan noin 2 000 lajia, mutta koska ne elävät yleisesti yli 500 metrin syvyydessä, tuntemattomia lajeja lienee vielä paljon. Käärmetähdet liikkuvat ruiskuttamalla vettä sakaroissaan olevien reikien läpi. Jos sakara tarttuu kiinni kivenkoloon tai pedon suuhun, käärmetähti voi katkaista sen ja luikerrella vielä pakoon.Subclass Ophiuroidea Animal Diveristy Web Käärmetähtiä elää kaikilla maailman merillä Jäämeriltä tropiikkiin asti. Pienemmät käärmetähdet, etenkin ruskeankirjava Ophiolepis superba ovat suosittuja riutta-akvaarion asukkaita. Vihreänsävyinen Ophiarachna incrassata on peto, ja saattaa koitua turmioksi muille akvaarion asukkaille.Brittle and Basket Stars, Class Ophiuroidea Wet Web Media == Lähteet == *ITIS: Ophiuroidea === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Käärmetähdet (Ophiuroidea) *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Ophiuroidea *National Center for Biotechnology Information (NCBI): Ophiuroidea, taxonomy *
Roomalainen tervehdys

Roomalainen tervehdys () on tervehtimiseen tai kunnioituksen osoittamiseen käytetty ele, jossa oikea käsi nostetaan vilkutusasentoon ilman vilkutukseen kuuluvaa toistuvaa sivuttaisliikettä. Roomalaisen tervehdyksen väitetään olleen antiikin roomalaisten sotilaallinen ja valtiollinen tevehdys, mutta tästä ei ole selkeitä todisteita.Tieteen kuvalehti Historia 13/2013, s.11 Käsitys on saattanut syntyä 1700-luvulla Ranskassa. Renessanssin jälkeen tervehdyksen ovat ottaneet käyttöön monet tahot. Yhdysvalloissa tervehdys tunnettiin Bellamyn tervehdyksenä keksijänsä Francis Bellamyn mukaan. Bellamyn tervehdyksellä vannottiin uskollisuutta Yhdysvaltain lipulle muun muassa kouluissa. Italian fasistit ottivat roomalaisen tervehdyksen käyttöön vuoden 1920 tienoilla ja fasistien vallan aikana se oli laajassa käytössä. Fasistit omaksuivat tervehdyksen käytön kirjailija Gabriele D’Annunziolta, joka otti sen käyttöön vuonna 1919 johtaessaan italialaisten aktivistien tilapäisesti hallitsemaa Fiumen kaupunkivaltiota. D’Annunzio itse poimi sen ilmeisesti vuonna 1914 valmistuneesta, antiikin Roomaan sijoittuvasta italialaisesta historiallisesta spektaakkelielokuvasta Cabiria, jonka käsikirjoituksen laatimiseen hän itse oli osallistunut. Benito Mussolinin hallinto määräsi vuonna 1923 käyttämään roomalaista tervehdystä koulujen lipunnostoseremonioissa.Philip Gooden & Peter Lewis: The Word at War – World War Two in 100 phrases, 78. Bloomsbury Publishing, Lontoo 2014. Natsi-Saksa seurasi perässä ja vuonna 1926 Kansallissosialistisen puolueen jäsenet alkoivat kättelyn sijaan tervehtiä toisiaan näin. Siitä lähtien se on tunnettu ”natsitervehdyksenä”. Eräät muut tahot, mukaan luettuna Yhdysvaltain koulut, lopettivat tällöin tervehdyksen käytön. Toisen maailmansodan jälkeen roomalainen tervehdys on ollut käytössä muun muassa Chilen ja Syyrian puolustusvoimissa. Lisäksi Hizbollah käyttää sitä taistelijoidensa valatilaisuuksissa. == Lähteet == Luokka:Tervehdykset Luokka:Rooman valtakunta Luokka:Käsimerkit
Nikkilä

Nikkilä () on kylä ja Sipoon osa-alue. Nikkilästä noin kymmenen kilometriä etelään sijaitsee Etelä-Sipoon paikalliskeskus Söderkulla. Nikkilä on Sipoon kunnan hallinnollinen keskus, jossa sijaitsee muun muassa kunnanvirasto. Nikkilässä on kolme ruokakauppaa, pizzerioita, kampaamoja, huoltoasema, kirpputori, kahviloita ja useita baareja. Nikkilässä on myös kaksi yläastetta ja lukiota, yksi suomen- ja yksi ruotsinkielinen. Sipoon kunnankirjaston pääkirjasto sijaitsee Nikkilässä. Julkista terveydenhuoltoa tarjoaa Nikkilän sosiaali- ja terveysasema. Vuoden 1995 taajamarajaukseen asti Nikkilä muodosti oman taajamansa, nykyisin se on osa kuntarajat ylittävää Helsingin keskustaajamaa. Nikkilän osa-alueen väkiluku vuonna 2020 oli 3 248. == Sairaala == Nikkilässä toimi vuosina 1914–1999 Helsingin kaupungin rakentama Nikkilän psykiatrinen sairaala. 2000-luvun alussa sairaalarakennuksia peruskorjattiin asunnoiksi. Sairaala on lueteltu valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi. == Joukkoliikenne == === Rautatie === Nikkilän läpi kulkee Kerava–Porvoo-rata, ja kylän pohjoisosassa sijaitsee vanha Nikkilän rautatieasema. Nikkilässä rata ylittää sillalla varsin syvän Sipoonjoen laakson. Nykyinen rautatiesilta on jo kolmas, ja myös radan linjausta on alueella hieman muutettu. Radan henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1981, ja asemalla pysähtyvät enää Porvoon museorautatien lättähatut kesälauantaisin. Muu liikenne on ohimenevää tavaraliikennettä. Tulevaisuudessa osa Helsingistä Keravalle kulkevista lähijunista saattaa jatkaa Nikkilään asti. Matka Keravalta Nikkilään kestäisi 11 minuuttia, ja liikenne voisi alkaa 2020-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. === Linja-autot === Nikkilään kulkee busseja arkiaamuisin ja -iltapäivisin noin 10 kappaletta tunnissa, viikonloppuisin taas noin 1–3 bussia tunnissa. Bussilinjat ovat: *785 Rautatientori–Viikki–Jokivarsi–Nikkilä *787 Rautatientori–Viikki–Jokivarsi–Nikkilä(–Laukkoski)–Pornainen *788 Rautatientori–Viikki–Jokivarsi–Nikkilä–Hinthaara–Porvoo *785K 787K ja 788K Kuninkaanmäen ja Nikinmäen kautta *841 Nikkilä–Söderkulla–Östersundom–Itäkeskus (M) *841B Nikkilä–Söderkulla *841N Nikkilä–Söderkulla–Östersundom–Itäkeskus–Rautatientori *982 Talman koulu–Talma Ski–Neulasniitty–Nikkilä *984 Talman koulu–Martinkylä–Nikkilä–Hindsby–Knuters *984K Talman koulu–Mårsbacka–Martinkylä–Nikkilä–Hindsby–Knuters *985 Kerava–Ahjo–Talma–Martinkylä–Nikkilä–Nikkilän kartano *986 Nikkilä–Nikkilän kartano–Etelä Paippinen–Rajakulma–Järvenpää *986B Nikkilä–Nikkilän kartano–Etelä Paippinen–Rajakulma *987 *987T *992 *993 Nikkilä–Gesterby–Box–Söderkulla–Taasjärvi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sipoon kylät Luokka:Suomen kuntakeskukset Luokka:Uudenmaan maakunnan entiset taajamat
Brent Spiner

Brent Jay Spiner (s. 2. helmikuuta 1949 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan Star Trek -televisiosarjasta ja -elokuvista, joissa hän näyttelee Enterprisen operaatioupseerina toimivaa androidi Dataa. Toinen merkittävä rooli hänellä on ollut elokuvassa Independence Day – Maailmojen sota. Pienempiä rooleja Spiner on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa Kova laki, Frendit, Deadly Games, Hulluna sinuun, Frasier, Joey, Äärirajoilla sekä elokuvissa Ihmeiden aika, Dude, Where’s My Car?, Vanhat herrat vesillä ja Lentäjä. Spiner on kunnostautunut myös laulajana; hän julkaisi albumin Ol’ Yellow Eyes Is Back vuonna 1991. Spiner ja Loree McBride menivät naimisiin vuonna 2001. Heillä on yksi lapsi, Jackson Spiner. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Star Trek Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ankeriaat

Ankeriaat (Anguillidae) on ankeriaskalojen lahkoon (Anguilliformes) kuuluva kalaheimo, johon kuuluu kaksi sukua, ankeriaat (Anguilla) ja Neoanguilla. Heimoon kuuluu 20–23 eri lajia, jotka elävät osan elämässään makeassa vedessä, osan meressä. Ankeriaat ovat merkittäviä ruokakaloja, joita syödään varsinkin savustettuina. Tärkeimmät ruokakaloina käytetyt heimon jäsenet ovat Australiassa ja Japanissa elävät lajit. Eurooppalainen, Suomessakin elävä ankerias (Anguilla anguilla) kuuluu tähän heimoon. ==Lajit== Ankeriaiden sukuun kuuluu seuraavat 19 lajia: * Anguilla anguilla (Linnaeus, 1758) – Ankerias * Anguilla australis Richardson, 1841 – Australianankerias ** Anguilla australis australis Richardson, 1841 ** Anguilla australis schmidti Phillipps, 1925 * Anguilla bengalensis (Gray, 1831) – Bengalinankerias ** Anguilla bengalensis bengalensis (Gray, 1831) ** Anguilla bengalensis labiata (Peters, 1852) * Anguilla bicolor McClelland, 1844 – Indonesianankerias ** Anguilla bicolor bicolor McClelland, 1844 ** Anguilla bicolor pacifica Schmidt, 1928 * Anguilla borneensis Popta, 1924 * Anguilla celebesensis Kaup, 1856 * Anguilla dieffenbachii Gray, 1842 – Uudenseelanninankerias * Anguilla interioris Whitley, 1938 – Uudenguineanankerias * Anguilla japonica Temminck & Schlegel, 1846 – Japaninankerias * Anguilla labiata (Peters, 1852) * Anguilla luzonensis Watanabe, Aoyama & Tsukamoto, 2009 * Anguilla malgumora Kaup, 1856 * Anguilla marmorata Quoy & Gaimard, 1824 – Jättiankerias * Anguilla megastoma Kaup, 1856 * Anguilla mossambica (Peters, 1852) – Afrikanankerias * Anguilla nebulosa McClelland, 1844 – Täpläankerias * Anguilla obscura Günther, 1872 – Etelänankerias * Anguilla reinhardtii Steindachner, 1867 – Kirjoankerias * Anguilla rostrata (Lesueur, 1817) – Amerikanankerias Lisäksi heimoon on tunnistettu uusi suku Neoanguilla ja sen ainoa laji Neoanguilla nepalensis Shrestha, 2008.http://research.calacademy.org/redirect?url=http://researcharchive.calacademy.org/research/ichthyology/catalog/fishcatget.asp&tbl;=genus&genid;=9279 ==Lähteet== * ===Viitteet=== *
Svetozar Marović

Svetozar Marović (, s. 31. maaliskuuta 1955 Kotor, Jugoslavia) on montenegrolainen poliitikko, joka oli Serbia ja Montenegron presidentti 7. maaliskuuta 2003 – 3. kesäkuuta 2006. Hänen kautensa päättyi Montenegron julistautuessa itsenäiseksi. == Elämäkerta == Marović suoritti oikeustieteen tutkinnon silloisessa Titogradissa (nykyisin Podgorica) Veljko Vlahovićin yliopistossa. Hän on naimisissa Đina Prelevićin kanssa ja heillä on kaksi lasta. Marović oli perustamassa Montenegron demokraattista sosialistipuoluetta (Demokratska partija socijalista Crne Gore), jonka edeltäjä oli Montenegron kommunistinen puolue. Marović valittiin 1990 Montenegron parlamenttiin, ja hän toimi sen puheenjohtajana kolme kautta. Marović keksi 1990-luvun alussa moton: "Sota rauhan puolesta", jolla hän kuvasi ja oikeutti Montenegron reserviläisten hyökkäyksen Dubrovnikiin ja Konavleen 1991. Vuonna 2001 entinen Montenegron presidentti Momir Bulatović syytti muistelmateoksessaan Pravila ćutanja Marovićia lahjusten ottamisesta öljyn ja tupakan salakuljetuksen jättämiseksi huomiotta. Presidentiksi Marović valittiin heinäkuussa 2003 nelivuotiskaudelle Serbia ja Montenegron parlamentin valitsemana. Hän pyysi anteeksi Kroatian ja Bosnia-Hertsegovinan kansalaisilta. Kroatian Stjepan Mesić vastasi anteeksipyyntöön omallaan, mutta kukaan Bosnian presidenttineuvostosta ei esittänyt vasta-anteeksipyyntöä. Syyskuun alussa 2005 Serbian valtiovarainministeri Mlađan Dinkić kertoi lehdistökonferenssissa Marovićin solmineen Mile Dragićin puolustusvälinetarviketarvikkeiden valmistajan kanssa 296 miljoonan euron sopimuksen muun muassa 69 000 kypärän ja 60 000 luotiliivien toimittamisesta Serbia ja Montenegron 28 000 miehen asevoimille. Marovićin DSP-puolue kannatti Montenegron itsenäisyyttä, ja Marović kampanjoi sen puolesta 2006. Kun 55,5 prosenttia äänesti 21. toukokuuta 2006 itsenäisyyden puolesta, Montenegro julistautui itsenäiseksi 3. kesäkuuta. Vuonna 2016 Marović tuomittiin talousrikoksista vankilaan ja suuriin vahingonkorvauksiin. Hän vältti rangaistuksen pakenemalla Serbiaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Montenegrolaiset poliitikot Luokka:Presidentit Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Merisiilit

Merisiilit (Echinoidea) ovat piikkisen pallon muotoisia, piikkinahkaisiin kuuluvia merten selkärangattomia. Luokkaan kuuluu noin 940 lajia.Animal Diversity Web (ADW): Information, Echinoidea Aikuinen yksilö on halkaisijaltaan tyypillisesti 3–10 cm. Ne etenevät merenpohjalla imujalkojensa avulla. Merisiilit voivat elää jopa 20 vuotta. Joidenkin merisiilien piikit voivat aiheuttaa kivuliaan tulehduksen, jos niiden päälle astuu. Tiettyjä merisiililajeja voi pitää merivesiakvaariossa. Merisiilin mätiä käytetään esim. Japanissa ruoanlaitossa, etenkin sushiannoksissa.Sushi Items - Uni (Sea Urchin) Sushi FAQ Useimmat merisiililajit ovat kasvinsyöjiä. Ne voivat syödä kaikkia levälajeja, myös kalkkipitoisia leviä, kuten Halimeda. Merisiilejä pidetään koralliriuttojen avainlajeina: jos merisiilit vähenevät, levät ottavat vallan ja koko biotooppi muuttuu.Shimek, R: Sea Urchins, A Testy Subject Reefkeeping 2003 Kylmemmissä vesissä runsastuneet levät saattavat myös aiheuttaa melkoista tuhoa rakkolevämetsille. Vaikka merisiilejä suojaa piikikäs kuori, ne eivät ole turvassa eläimiltä, jotka ovat erikoistuneet niiden pyyntiin. Tällaisia ovat esim. merisaukko ja merikissa. 1800-luvun puolivälissä merisaukot vähenivät rajusti Amerikan länsirannikolta. Sen seurauksena merisiilien määrä kasvoi räjähdysmäisesti. Eräät kalat, kuten säppikalat, pystyvät keikauttamaan merisiilin kumoon ja iskevät sitten herkkään alapuoleen. Merisiilit pystyvät kuitenkin puolustamaan itseään työntämällä piikit pohjahiekkaan tai -mutaan, jolloin kala ei pääse käsiksi niiden herkkään vatsaan. == Terävä puolustautuminen == Merisiilien terävät piikit suojaavat hyvin eläintä petoja vastaan. Niiden piikit voivat olla jopa 30 senttimetrin mittaisia, ja tavallisesti ne pitävät pedot loitolla. Piikkien pisto aiheuttaa kipua, ja lisäksi joidenkin lajien piikeistä vuotaa myrkkyä. Pahimmillaan piikkien pisto voi aiheuttaa verenmyrkytyksen. Kivun lisäksi myrkyn vaikutuksia ovat mm. pahoinvointi, puutuminen ja hengitysvaikeus. == Merisiilien historia == Merisiilejä on ollut maapallolla jo satoja miljoonia vuosia. Merisiilit ilmestyivät maapallolle ordovikikaudella (n. 490–443,5 miljoonaa vuotta sitten), eli ne kuuluvat vanhimpiin eläimiin. Niiden fossiileja on löydetty mm. Virosta, Ranskasta ja Australiasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Merisiilit (Echinoidea) *ITIS: Echinoidea *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Echinoidea, taxonomy *National Center for Biotechnology Information (NCBI): Echinoidea, taxonomy *UniProt: Taxonomy - Echinoidea (sea urchins) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Meritähdet

Meritähdet (Asteroidea) ovat piikkinahkaisiin kuuluvia merten selkärangattomia. Niiden ruumiinmuoto muistuttaa tähteä, jossa yleensä on viisi sakaraa, tai viidellä jaollinen määrä. Meritähtien sakarat ovat suhteessa lyhyemmät ja leveämmät kuin lähisukulaisilla käärmetähdillä. Meritähden alapinnalla on putkijalat, joiden avulla meritähti liikkuu ja syö. Meritähdillä ei ole päätä eikä aivoja, ja niiden ruoansulatuselimistö on varsin yksinkertainen. Jotkut meritähdet ovat petoja, jotkut syövät kivien pinnalle muodostuvaa bakteerikasvustoa, jotkut levää ja jotkut pohjalietettä. Jotkut lajit ruokailevat pullauttamalla ruoansulatuselimistönsä vartalon aukosta ulos, valuttamalla ruoan päälle entsyymejä ja imaisemalla sulaneen ruoan sisäänsä yhdessä vatsapussinsa kanssa. 1990-luvun alussa meritähtiä tunnettiin noin 1 600 lajia kaikista maailman suolaisista meristäTree of Life . Itämeren sisäosissa meritähtiä ei vähäisen suolapitoisuuden takia esiinny. Meritähdet jaetaan seitsemään lahkoon, mutta niiden keskinäisistä sukulaisuussuhteista on eri näkemyksiä. *Brisingida: moniraajaisia syvänmeren lajeja; noin 100 lajia, 17 sukua ja 6 heimoa. *Forcipulatida: noin 300 lajia, 68 sukua ja 6 heimoa. *Notomyotida: joustavaraajaisia syvänmeren lajeja; 75 lajia, 12 sukua, yksi heimo. *Paxillosida: kaivautuvat hiekkaan; 255 lajia, 46 sukua ja 5 heimoa. *Spinulosida: hento kalkkirunko; noin 120 lajia, 9 sukua ja yksi heimo. *Valvatida: tämän lahkon luokittelussa on eniten epävarmuutta; noin 695 lajia, 165 sukua ja 14 heimoa. *Velatida: paksuvartaloisia lajeja, joiden keskuskiekko on suuri ja sakaroiden välissä on vaot; noin 200 lajia, 25 sukua ja 5 heimoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Meritähdet (Asteroidea) * IL: Maailman suurin meritähti lensi Suomeen tynnyrissä *ITIS: Asteroidea *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Asteroidea, taxonomy *National Center for Biotechnology Information (NCBI): Asteroidea, taxonomy *UniProt: Taxonomy - Asteroidea (starfishes) *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Asteroidea, information *Calfo: Starfish: considerations for the common varieties Reefkeeping 2004 *
Pihlajakoski

Pihlajakoski on kylä Kuhmoisten kunnan koillisosassa Päijänteen rannalla, 20 kilometriä kirkonkylältä. Pihlajakoskella on ollut pysyvää asutusta ainakin 1540-luvulta lähtien. Kylän nimi viittaa sen läpi virtaavaan Pihlajakoskeen. Maanteitse kylään saavutaan Pihlajakoskentietä, joka kääntyy 24-tieltä Harjunsalmelta, josta matkaa on 4 km. Pihlajakosken kylän asutus sijoittuu Ison Pihlajajärven ja Päijänteen sekä useiden pienempien järvien ja lampien lomaan. Pihlajakoski valittiin Keski-Suomen Vuoden kyläksi vuonna 2003. Pihlajakosken sataman alue on kylämaisemaa vanhoine rakennuksineen, peltoaukeamineen, laivalaitureineen ja rantamakasiineineen. Kylän kaakkoispuolella, Pyhänpään tien tuntumassa, on Pyhänpään kalliomaalausten alue. Pihlajakoski on Pekko Aikamiespoika -elokuvien kuvauspaikka, joka esittää kuvitteellista Tyräahon kylää. Elokuvien tuottajana ja leikkaajana oli Jorma K. Lehtonen, joka edelleen pitää elokuvakylää Pihlajakoskella. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Pihlajakosken kyläyhdistys Luokka:Kuhmoisten kylät
Kansainvälinen kehitysjärjestö

Kansainvälinen kehitysjärjestö (, IDA) on osana Maailmanpankkia toimiva Yhdistyneiden kansakuntien (YK) perustama organisaatio. Se aloitti toimintansa 24. syyskuuta 1960. Sen tehtävänä on tukea kehitystä ja vakautta myöntämällä köyhimmille maille 30–40 vuoden lainoja, joihin tyypillisesti sisältyy lupaus 5–10 ensimmäisen vuoden korottomuudesta. IDA:n alkupääoma oli 912,7 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Sen viisitoista perustajavaltiota olivat Australia, Etelä-Vietnam, Intia, Italia, Kanada, Kiina, Länsi-Saksa, Malesia, Norja, Pakistan, Sudan, Ruotsi, Thaimaa, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Kahdeksassa kuukaudessa jäsenmäärä nousi 51:een ja nykyisin jäseniä on 172. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kansainvälisen kehitysjärjestön kotisivut Luokka:Kansainväliset talousjärjestöt Luokka:Maailmanpankki
Pako tulevaisuudesta

Pako tulevaisuudesta (Logan’s Run) on vuonna 1976 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka on ohjannut Michael Anderson. Elokuvan pääosissa nähdään Michael York ja Jenny Agutter, ja sivuosia esittävät Peter Ustinov ja Farrah Fawcett. Elokuva kertoo tulevaisuuteen sijoittuvasta dystopistisesta yhteiskunnasta. Pako tulevaisuudesta perustuu William F. Nolanin ja George Clayton Johnsonin samannimiseen vuonna 1967 julkaistuun romaaniin. Tekeillä on myös uusi elokuva samasta aiheesta, jonka ilmestymisajankohta ei ole tiedossa. Vuonna 1966 ilmestyi sävyltään ja osin juoneltaankin samantyyppinen yhteiskuntakriittinen tieteiselokuva Fahrenheit 451. Molemmat elokuvat kuvaavat futuristista yhteiskuntaa, jossa kansalaisia hallitaan, ja yksi valvovien omista riveistä nousee vastarintaan havaitessaan olevansa väärällä puolella, taistelevansa väärien arvojen puolesta. == Juoni == Pako tulevaisuudesta on tulevaisuuteen sijoittuva tarina hedonistisesta ja utopistisesta yhteiskunnasta, jossa kukaan ei elä vanhaksi. He uskovat "uusiutuvansa" karuselliksi kutsutun seremonian kautta, johon kaikki tietyn iän ylittäneet osallistuvat. Toisinaan kupoliin rakennetusta kaupungista yritetään paeta eli "juosta" tarkoituksena löytää Pyhätöksi kutsuttu turvapaikka kaupungin ulkopuolelta. "Juoksijoita" ottavat kiinni Nukkumatit, aseistetut poliisit, jotka "lopettavat" juoksijan. Kaupungin asukkaat uskovat että kuolema kohtaa vain niitä, jotka kaupungista poistuvat. Ikääntyvät ihmiset "uudistuvat" ja juoksijat "lopetetaan". Michael Yorkin esittämä Nukkumatti nimeltään Logan 5 saa kaupungin toimintaa ohjaavalta tietokoneelta tehtäväkseen tekeytyä juoksijaksi ja etsiä Pyhättö kaupungin ulkopuolelta. Hänen onnistuu saada liittolaisekseen nuori Jennifer 6 ja hänen avullaan soluttautua juoksijoiden joukkoon. Jennifer 6:n kanssa hän pakeneekin lopulta kaupungista ja löytää ulkomaailman, villin luonnon. He tapaavat Peter Ustinovin esittämän vanhan herran, joka on elänyt koko ikänsä vapaassa maailmassa. Maailman ja elämän todellinen luonne valkenee Loganille, joka on koko ikänsä elänyt valheellisessa, epätodellisessa maailmassa. Hän päättää välittää tiedon muillekin, ja vapauttaa kaupungin asukkaat heidän keinotekoisesta, valheellisesta pikkumaailmastaan, jossa yli 30-vuotiaita ei ole. == Arvioita == Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano sanoo viihdyttävyyden jäävän elokuvassa välillä toiseksi mutta kehuu erikoistehosteita. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. == Lähteet == Luokka:Dystopiaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiselokuvat Luokka:Vuoden 1976 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Michael Andersonin ohjaamat elokuvat Luokka:Metro-Goldwyn- Mayerin elokuvat
Ída

Ída () tai Ídi (Ίδη) eli Psiloreítis (Ψηλορείτης) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sekä sen korkeus että prominenssi ovat 2 456 metriä. Ída on Kreetan korkein vuori ja Kreikan kaikista vuorista yhdeksänneksi korkein. Vuoren alue muodostaa luonnonpuiston ja geopuiston nimellä Psiloreítiksen geopuisto (Γεωπάρκο/Φυσικό Πάρκο Ψηλορείτη, Geopárko/Fysikó Párko Psiloreíti). Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN). == Maantiede == Ídavuori sijaitsee Réthymnon alueyksikön alueella Kreetan keskiosissa. Vuoren korkeimman huipun nimi on Tímios Stavrós (Τίμιος Σταυρός). Muut korkeimmat huiput ovat Agkathiás (Αγκαθιάς, 2 424 m), Stolístra (Στολίστρα, 2 325 m), Vouloménou (Βουλομένου, 2 267) ja Koúsakos (Κούσακος, 2 209 m). Prominenssiltaan Ída on Kreikan korkein vuori ja koko Euroopan vuorista kahdeksanneksi korkein. Kreetalla Ída on vain kolme metriä korkeampi kuin saaren toiseksi korkein vuori Páchnes Lefká Óri -vuorilla. Vuori on lähes puuton, puustoa on ainoastaan sen alarinteillä. Aiemmin puustoa oli enemmän. Yli 2 000 metrin korkeudessa ei ole kasvillisuutta lainkaan. Vuorelta on louhittu kultaa, kuparia ja rautaa. Nykyisin Psiloreítiksen ympäristö muodostaa suojelualueen. Skínakas (Σκίνακας) -huipulla 1 750 metrin korkeudessa sijaitsee Kreetan yliopiston observatorio. Vuoren itäpuolella sijaitsee Nídan ylätasanko. Tasangon laidalla vuoren itärinteessä 1 495 metrin korkeudessa sijaitsee Ídan luola (Idaío ántro), jota pidettiin antiikin aikana Zeuksen syntymäpaikkana (yhdessä Díktin luolan kanssa). Paras polku vuorelle kulkee Nídan tasangolta. == Historia, mytologia ja kulttuuri == pienoiskuva|vasen|Ídan luola. Ídavuori vaikuttaa olleen minolaisen kulttuurin aikana pyhä vuori. Sen satulanmuotoinen huippu näkyy hyvin erityisesti Faistoksen palatsikeskukselle. Ídavuori liitettiin varhain erityisesti Zeukseen, mihin perustuu myös kreikkalaisen mytologian kertomus tämän syntymästä Ídan luolassa. Kristillisellä ajalla vuoren huipulle pystytettiin Pyhälle Ristille (Tímios Stavrós) omistettu kappeli, mistä myös vuoren korkein huippu on saanut nimensä. Kappelilla juhlitaan aina 14. syyskuuta, jolloin vuorelle kiipeää suuri joukko ihmisiä. Puolukan (Vaccinium vitis-idaea) tieteellisessä nimessä vitis tarkoittaa latinaksi viiniköynnöstä ja idaea Ídavuorella asuvaa. Nimestä huolimatta puolukka ei silti kasva vuorella. Nimi on otettu antiikin kreikkalaisen Theofrastoksen tutkimuksesta, jossa hän todennäköisesti kuvailee vuorella kasvavaa mustikkaa, ja jota tieteellisen nimen antanut Carl von Linné tulkitsi ilmeisesti väärin yhdistäen Ídavuodella asuvan lajin puolukkaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Φυσικό Πάρκο Ψηλορείτη - Psiloritis Natural Park. Psiloreítiksen luonnonpuiston verkkosivut. Luokka:Kreetan vuoret Luokka:Kreikan geopuistot Luokka:Réthymno (alueyksikkö)
Faina Ranevskaja

Faina Grigorjevna Ranevskaja (, oik. Feldman, ; 27. elokuuta (J: 15. elokuuta) 1896 Taganrog – 19. heinäkuuta 1984 Moskova) oli neuvostoliittolainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä. Faina Ranevskaja syntyi Feldman-nimisenä Taganrogissa rikkaaseen juutalaiseen perheeseen. Hänen isänsä omisti kuivamustetehtaan, rakennuksia, kaupan ja höyrylaivan. Hän myös johti kaupungin synagogaa ja perusti juutalaisen vanhainkodin. Hänen äitinsä oli suuri taiteen ja kirjallisuuden ystävä, joka ihaili erityisesti Anton Tšehovia. Perheeseen kuului myös kaksi veljeä ja sisko. Alakoulun hän kävi paikallisessa tyttökoulussa, mutta sai sittemmin kotiopetusta, joka painottui erityisesti musiikkiin ja vieraisiin kieliin. Teatterista Faina Feldman innostui 14-vuotiaana nähtyään Moskovassa Tšehovin Kirsikkapuiston. Kun hän kertoi vanhemmilleen halusta ryhtyä näyttelijäksi, aiheutti se skandaalin ja välit menivät poikki. Hän myös otti käyttöön taiteilijanimen Ranevskaja, mistä sittemmin tuli hänen virallinen sukunimensä. Näyttelijänuransa hän aloitti avustajana Malahovin kesäteatterissa Moskovan lähistöllä vuonna 1915. Feldmanin perhe lähti maasta, mutta Ranevskaja jäi jatkamaan näyttelijänuraansa ja esiintyi näytöksissä ympäri Neuvostoliittoa. Vuonna 1931 Ranevskaja siirtyi Kamera-teatterin palkkalistoille. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli vuonna 1934 valmistunut Guy de Maupassantin novelliin Rasvapallo pohjautunut mykkäfilmi Pyška, jonka ohjasi Mihail Romm. Neuvostoliitossa vierailulla ollut ranskalainen elokuvakriitikko Romain Rolland näki elokuvan ja piti siitä. Elokuvaa ryhdyttiin näyttämään teattereissa myös Ranskassa, jossa se oli katsojamenestys. Vuosina 1935–1939 Ranevskaja työskenteli Puna-armeijan keskusteatterissa, vuosina 1943–1949 nykyisessä Majakovski-teatterissa, vuosina 1955–1963 Puškin-teatterissa ja 1949–1955 ja uudelleen 1963–1983 Mossovet-teatterissa Juri Zavadskin kanssa. Vuonna 1949 Ranevskajalle myönnettiin Stalinin valtionpalkinto ja vuonna 1961 Neuvostoliiton kansan taiteilijan arvonimi. == Aiheesta muualla == * http://www.peoples.ru/art/cinema/actor/ranevskay/history3.html Luokka:Neuvostoliittolaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Puntari

Puntari on sauvamainen käsikäyttöinen vaaka, jonka toisessa päässä on koukku, johon punnittava esine ripustetaan, toisessa päässä kiinteä vastapaino ja välissä sauvaa pitkin siirrettävä, kädensijalla varustettu tukiterä. Punnittaessa tukiterä siirretään sauvaa pitkin siirretään sellaiseen kohtaan, että puntari on tasapainossa; tällöin puntariin merkitty asteikko näyttää punnittavan esineen painon tai itse asiassa massan. Puntarin käyttö tavaran punnitsemiseen kaupankäynnissä on Suomessa nykyisin kielletty. Aikaisemminkin, ainakin jo 1930-luvulla ja vielä vuonna 1992 annetun vakausasetuksen mukaan, puntarin käyttö oli pitkään ollut sallittu ainoastaan tori- ja siihen verrattavassa kaupassa sekä yksityisessä tavaranvaihdossa, mutta ei yleisissä myymälöissä. == Lähteet == Luokka:Mittalaitteet
Christ Illusion

Christ Illusion on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen Slayerin kymmenes studioalbumi. Yhtyeen alkuperäinen rumpali Dave Lombardo palasi yhtyeeseen vuonna 2001 ja soitti 14 vuoden tauon jälkeen uudella Slayer-albumilla. Christ Illusion nousi heti ensimmäisellä listaviikollaan Suomen albumilistan sijalle kaksi. Albumi nousi Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla sijalle viisi, joka on yhtyeen toiseksi korkein listasijoitus albumin Repentless (2015) neljännen sijan jälkeen.Slayer - Chart history - Billboard 200 Billboard. Viitattu 6.3.2016 Kerry King ja Dave Lombardo äänittivät Christ Illusionin ensimmäiset demot maaliskuussa 2004. Kappaleen "Catalyst" oli määrä ilmestyä jo edellisellä albumilla God Hates Us All, mutta Tom Arayan lauluosuudet äänitettiin vasta Christ Illusionin studiosessioissa. Kerry King soitti kaikkien kappaleiden rytmikitararaidat käyttäen Hannemanin komppiosuuksissa Hannemanin kitaroita ja vahvistimia. Albumilta julkaistiin singlenä kappaleet "Cult" ja "Eyes of the Insane", lisäksi albumin uudella painoksella on uusi kappale Final six. Slayer voitti vuonna 2007 Grammy-palkinnon parhaasta metalliesityksestä Christ Illusion -albumin kappaleella "Eyes of the Insane" ja vuonna 2008 Christ Illusion -albumin erikoispainoksen kappaleella "Final Six". == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittanut Kerry King, ellei toisin mainita. # # # # # # # # # # ==Christ Illusion Edit== Christ Illusionista julkaistiin erikoisversio 24. heinäkuuta 2007. Christ Illusion Edit sisältää alkuperäisten kappaleiden lisäksi kaksi ylimääräistä raitaa ja DVD:n, jolla on kolme musiikkivideota. ===Erikoisversion lisäraidat=== # * # ===DVD:n musiikkivideot=== # Slayer On Tour, 2007 # South Of Heaven (Live) # Eyes Of The Insane == Kokoonpano == * Tom Araya – basso, laulu * Jeff Hanneman – kitara * Kerry King – kitara * Dave Lombardo – rummut == Listasijoitukset == === Albumilistat === Billboard (Pohjois-Amerikka) Vuosi Lista Sijoitus 2006 The Billboard 200 5 2006 Kanadan virallinen albumilista 3 2006 Suomen virallinen albumilista 2 2006 Saksan virallinen albumilista 2 2006 Australian Aria 9 2006 Ruotsin virallinen albumilista 4 == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review * Desibeli.net: Slayer: Christ Illusion Viitattu 22.11.2022. * Imperiumi.net: Imperiumi.net * Metacritic: 72/100Metacritic aggregate * PopMatters: PopMatters * Soundi: Soundi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2006 albumit Luokka:Slayerin albumit Luokka:Rick Rubinin tuottamat albumit
Jan Stenerud

Jan Stenerud (s. 26. marraskuuta 1942 Fetsundissa Norjassa) on norjalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hän pelasi uransa aikana AFL:ssa ja NFL:ssa 20 kauden ajan. Hän pelasi 1967-69 AFL:n Kansas City Chiefsissa 1967-1969, samassa joukkueessa NFL:ssa 1970-1979. Lisäksi hän pelasi NFL:ssa Green Bay Packersissa 1980-1983 sekä Minnesota Vikingsissa 1984-85. Stenerud on ensimmäinen Euroopassa syntynyt ja kasvanut henkilö, joka on pelannut NFL:ssa. Stenerud, joka oli Norjassa lupaava mäkihyppääjä, saapui Montanan yliopistoon hiihtolajien stipendillä. Norjalaisen toisena vuonna paikallinen baseball-valmentaja huomasi Stenerudin potkimassa jalkapalloa ilmeisen lahjakkaasti. Valmentaja välitti tiedon paikalliselle amerikkalaisen jalkapallojoukkueen valmentajalle, joka kosi Stenerudin mukaan joukkueeseen. Yliopistouransa aikana Stenerud potkaisi 59 jaardin pituisen potkumaalin, joka oli aikanaan yliopistosarjojen ennätys. Stenerud oli yksi ensimmäisistä pelaajista NFL:ssa, jonka vakituisena pelipaikkana oli potkaisija. Hänen erinomaisen tarkkuutensa ansiosta Stenerud sai maineen yhtenä liigan parhaista potkaisijoista. Kansas City Chiefs valitsi norjalaisen vuoden 1966 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella. Stenerud voitti kauden 1969 Super Bowl IV:n Kansas City Chiefsissa. Finaalissa kaatui Minnesota Vikings luvuin 23-7 ja Stenerud teki 9 pisteen arvoiset kolme potkumaalia, joista yksi oli 48 jaardin pituinen, Super Bowlin historian pisin potkumaali aina tammikuuhun 1994 asti. Uransa aikana Stenerud teki 373 potkumaalia 558 yrityksestä (66 prosenttia) ja onnistui 580 lisäpisteyrityksessä 601:tä (96 prosenttia). Yhteensä Stenerud teki kokonaiset 1699 pistettä. Jan Stenerud nimettiin Pro Football Hall of Fameen 1991. Hän on edelleen Hall of Famen ainoa pelkästään potkaisijana uransa tehnyt pelaaja. Kansas City Chiefs poisti käytöstä Stenerudin pelinumeron 3 vuonna 1994. == Aiheesta muualla == *Pro Football Hall of Fame: Jäsenkuvaus Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Norjalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat
Piispankylä

Piispankylä () on noin 800 asukkaan kaupunginosa Vantaan länsiosassa. Kaupunginosa rajoittuu idässä Vantaanjokeen, etelässä Kehä III:een ja lännessä Hämeenlinnanväylään. Pohjoisessa Piispankylän kaupunginosan raja kulkee nykyisin Riipiläntietä pitkin ja jatkuu Kehäradan kohdalla Vantaanjokeen. Piispankylän naapurikaupunginosia ovat Vantaanlaakso etelässä, Myllymäki lännessä, Kivistö ja Lapinkylä pohjoisessa sekä Viinikkala idässä Vantaanjoen toisella puolella. Piispankylä kuuluu Kivistön suuralueeseen (2007-). Piispankylässä on kaksi yritysaluetta: Åbyn yritysalue Vanhan Nurmijärventien varressa ja nuorempi, 1980- ja 1990 luvuilla kehittynyt Piispankylän yritysalue Vanhan Hämeenlinnantien itäpuolella. Piispankylän teollisuusalueella sijaitsee esimerkiksi Laattapiste-konsernin pääkonttori. Kaupunginosan itäosat ovat maatalouskäytössä olevaa viljelyaluetta, joka suurelta osalta kuuluu Vantaanjokilaakson valtakunnallisesti arvokkaaksi luokiteltuun maisema-alueeseen. Lännempänä maa on metsäisempää ja kohoaa jokilaaksoa ylemmäs. Kaupunginosan pohjoisreunalle rakennettiin Kehärata vuosina 2009–2015 ja Tikkurilantien jatke, jotka ylittävät Vantaanjoen. ==Vantaanpuisto== Piispankylän eteläosissa sijaitsee Vantaanpuisto, kahdeksankerroksisista tornitaloista ja matalista lamellitaloista koostuva kerrostaloalue, jonka rakensi Silta ja Satama 1965–1970.Kallaluoto T, Kullström S. Piispankylä, kulttuurihistoria ja rakennusinventointi. Vantaan kaupunki, 2004 Ympäristössä on rivitaloja ja Kustaanmäen erillinen kerrostaloalue. Asuinalueesta piti suunnitelmien mukaan tulla oleellisesti laajempi Luoteis-Vantaan keskus. Vantaanpuiston rakentaminen kuitenkin pysähtyi 1972, kun sisäasiainministeriö jätti hyväksymättä poikkeusluvan kaavoituksen keskeneräisyyden ja lentomelun vuoksi. Sisäasiainministeriö jätti 1977 ja 1981 myös asemakaavat vahvistamatta. 1985 vahvistettiin vain jo rakennettu osa. Korkein hallinto-oikeus kielsi lisärakentamisen 1987. Vantaanpuiston alueella ei ollut alkuaikoina kaukolämpöä, joten taloissa oli kiinteistökohtainen lämmitys. Vesihuoltoa varten rakennettiin oma vedenottamo.Juuti P, Rajala R. Virtojen Vantaa - Vantaan Veden historia Kunnallisen vesijohdon myötä vedenottamo poistettiin käytöstä veden fluoripitoisuuden vuoksi ja jäi varavedenottamoksi.Ympäristölupapäätös Dnro UUS-2006-Y-383-111 Uudenmaan ympäristökeskus Alueella asuu nykyään noin 900 henkeä. Vantaanpuiston varhaisaikoina 1970-luvun alkupuolella alueella asui jopa 1600 henkeä. Vantaanpuiston ostoskeskus toimii alueen sydämenä ja tarjoaa palveluja myös naapurikaupunginosille. ==Lähteet== * Vantaa alueittain (2003). Ladattavissa kahtena pdf-tiedostona Vantaan kaupungin sivuilta. * Vantaan väestö kaupunginosittain 1.1.2006. Tilastokartta, löytyy pdf-tiedostona Vantaan kaupungin sivuilta. === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Vantaan karttapalvelu * Vantaanjokilaakson maisema-alue *
Markkinatrendi

Markkinatrendeistä puhutaan usein sijoittamisen ja finanssimarkkinoiden yhteydessä. Yleensä trendit erotellaan lyhyt- ja pitkäaikaisiksi, toissijaiseksi ja ensisijaiseksi. Käsitettä härkämarkkina käytetään pitkään jatkuneesta nousukaudesta, joka ylittää historiallisen keskiarvon. Härkämarkkinoilla odotukset ovat hyvin myönteisiä. Vastaavasti käsitettä karhumarkkina käytetään pitkään jatkuneesta laskukaudesta. Karhumarkkinoilla vallitsee pessimismi, sijoittajat myyvät mikä johtaa markkinoiden laskukierteeseen. Ehkäpä tunnetuin härkämarkkinatilanne oli valloillaan 1990-luvulla, jolloin markkinat kasvoivat ennätysvauhtia, ja joka loppui teknokuplan puhkeamiseen 2000-luvun alussa. Suurta lamaa 1930-luvulla voidaan pitää pörssihistorian pahimpana karhumarkkinatilanteena. Pitkään jatkuneilla kasvu- tai laskukausilla tapahtuu yleensä äkillisiä lasku- tai nousupiikkejä. Niitä kutsutaan korjausliikkeiksi. Käsitettä kuolleen kissan pomppu () käytetään sijoitusmarkkinoilla tilanteesta, jolloin osakekurssi on laskenut jyrkästi ja noussut hieman sen jälkeen ylöspäin. Pessimistiset sijoittajat kuvaavat tilannetta tällä käsitteellä, joka juontuu sanonnasta jopa kuollut kissa pomppaa ylöspäin, jos se putoaa korkealta. Sitä käytti tiettävästi ensimmäisenä eräs talouslehti Financial Timesin vuonna 1985 haastattelema osakevälittäjä, jolloin Singaporen ja Malesian markkinat pomppasivat ylöspäin kovan laskun jälkeen. == Katso myös == * Suhdannevaihtelu Luokka:Sijoittaminen
Messerschmitt-Bölkow-Blohm

Messerschmitt-Bölkow-Blohm GmbH (lyhenne MBB) oli saksalainen ilmailu- ja avaruustekniikan konserni. Messerschmitt-Bölkow-Blohm syntyi vuonna 1968, kun Bölkow ja Messerschmitt yhdistyivät. Tähän yhtymään liittyi vuonna 1969 vielä Hamburger Flugzeugbau GmbH, joka oli laivoja ja lentokoneita valmistavan Blohm & Vossin tytäryritys. Vuonna 1981 yhtiö hankki Vereinigte Flugtechnische Werken. Vuonna 1988 Daimler-Benz AG hankki MBB:n ja yhtiö yhdistettiin vuonna 1989 Deutsche Aerospaceen. Vuonna 2000 DASA muuntui osaksi EADSia. ==Tuotteet== *Bo 105 helikopteri *BK 117 helikopteri *Tornado (osana Panaviaa) *Airbus A300 *Airbus A310 *Airbus A320 *Transall C-160 *ESA:n röntgensatelliitti EXOSAT *Tietoliikennesatelliitti: TV-SAT 1 & 2 *Tietoliikennesatelliitti Intelsat V *Tietoliikennesatelliitti Intelsat VI *Avaruusluotain Galileo *Spacelab (osana ERNOa) *Ariane-kantoraketit 1 - 4 *Transrapid *MILAN panssarintorjuntaohjus *HOT panssarintorjuntaohjus *Kabinentaxi Hagen *InterCityExpress *ET 420 MBB valmisti myös tuulivoimaloita. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset lentokonevalmistajat Luokka:EADS
Kokomo

Kokomo on Yhdysvaltain kaupunki Indianan osavaltiossa. Se on Howardin piirikunnan pääkaupunki. Kokomo on osavaltionsa kaupungeista kahdenneksitoista suurin. United States Census Bureaun mukaan Kokomon pinta-ala on 42,1 km², josta vettä on 0,2 km² eli 0,37 %. Kokomo on nimetty miamien päällikkö Ma-Ko- Ko-Mon mukaan. Siitä tuli kaupunki vuonna 1865. Kokomossa oli vuoden väestönlaskennan aikaan 46 113 asukasta, 20 273 taloutta ja 12 204 perhettä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Indianan kaupungit
Herrat nauraa

Herrat nauraa oli keväällä 1999 valmistettu ja MTV3-kanavalla esitetty televisiosarja, joka oli lyhyt jatko-osa vuosina 1990–1996 valmistuneelle satiirisarjalle Hyvät herrat. Sarjaa esitettiin perjantai-iltaisin. Sarjan päähenkilöt olivat jo Hyvissä herroissa esiintyneet kauppaneuvos Johannes Paukku (Matti Tuominen) ja hänen vävypoikansa Raimo ”Tollo” Koskivuo (Eero Melasniemi). Kylvettäjänä oli edelleen Tyyne Hurskainen (Anja Pohjola) ja hänen apulaisenaan toimi Raimo T. Koskivuon avioliiton ulkopuolisesta suhteesta syntynyt muun muassa eläinaktivistina toiminut Rosa (Vilma Melasniemi). Sarjassa vieraili julkisuuden henkilöitä ja poliitikkoja, kuten Hjallis Harkimo, Tanja Karpela, Johannes Virolainen, Sauli Niinistö ja Leena Harkimo. Tammikuun 29. päivänä esitetyssä jaksossa ”Heili Karjalasta” Paukku ja Tollo käyvät onnittelemassa syntymäpäiviä viettävää Johannes Virolaista, joka tuolloin myös oikeasti juhli 85-vuotissyntymäpäiväänsä. ==Lähteet== Luokka:Satiirisarjat Luokka:1990-luvun suomalaiset televisiosarjat
Hoitovirhe

Hoitovirhe tarkoittaa lääketieteessä potilaan hoidossa tapahtunutta virhettä tai hoidon laiminlyöntiä. Hoitovirheet johtuvat paitsi lääkärin laiminlyönnistä, myös joskus esimerkiksi kiireisen työtahdin aiheuttamista inhimillisistä virheistä. Muun muassa resurssien puutteet (kuten henkilökuntavaje) nopeuttavat hoidon aloittamista ennen kuin potilasta koskevat tutkimukset on saatettu kunnolla päätökseen, jolloin hoitovirheiden määrä kasvaa. John Banjan mukaan hoitovirheet johtuvat narsismista, sillä lääketieteen ammattilainen, siinä missä muidenkin alojen ammattilaiset, pyrkii säilyttämään kuvan auktoriteetista, kontrollista ja tietämyksestä.Banja, John. Medical Errors and Medical Narcissism. Banjan mielestä narsisti ei suostu tunnistamaan ja myöntämään virheen tapahtuneen. Banjan mielestä myös vähemmän ilmeinen narsismi aiheuttaa kiireisen työtahdin aiheuttamat virheet, sillä esimerkiksi itsekkäistä syistä työtuntien haaliminen itselleen on narsistille tärkeämpää kuin potilaat ja heidän hoitotuloksensa. Tämä ahkera ja stressaantunut narsisti on Banjan mukaan yleisempi kuin ilminarsisti.https://psnet.ahrq.gov/perspective/conversation-withjohn-banja- phd Väärästä diagnoosista johtuva virheellinen hoito katsotaan hoitovirheeksi. Korvauksia voi hakea PotilasvakuutuskeskukseltaPotilasvakuutuskeskus Potilasvakuutuskeskuksen virallinen kotisivu 7.7.2012 Viitattu 7.7.2012 . Lomakkeita saa esimerkiksi Kansalaisen palvelut yhdestä osoitteesta Suomi.fi portaalisivustolta.Suomi.fi Kansalaisen palvelut yhdestä osoitteesta virallinen kotisivu 8.7.2012 Viitattu 8.7.2012 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos arvioi Suomessa kuolevan hoitovirheisiin vuosittain 700–1 700 henkeä. Joka kymmenes sairaalapotilas kärsii hoitovirheestä ja joka sadas saa vakavan haitan. Suomen Potilasturvallisuusyhdistyksen mukaan puolet hoitovirheistä olisi estettävissä. == Kollektiivinen hoitovirhe == Kollektiivinen hoitovirhe tarkoittaa yhteisön säännösten tai asetusten takia tekemää hoitovirhettä. Myös lääkärinvalan rikkovat määräykset, asetukset ja säännökset katsotaan kollektiiviseksi hoitovirheeksi. Kollektiivisista hoitovirheistä on useita esimerkkejä myös Suomesta. Esimerkit liittyvät lähinnä huumeiden ja alkoholin vieroitushoitojen säännösten aiheuttamaan syrjintään. Myös hoitojen toteuttamista koskevissa säännöksissä on ollut määräyksiä, jotka ovat aiheuttaneet kollektiivisia hoitovirheitä. == Katso myös == * Iatrogeneesi ==Lähteet== Luokka:Lääketieteen etiikka
Julkinen valta

Julkinen valta on julkisyhteisöjen luonnollisiin ja oikeushenkilöihin kohdistamaa vallankäyttöä. Julkiselle vallalle on ominaista, että se on luonteeltaan yksipuolista: valtaa käyttävällä on oikeus tehdä lainvoimainen oikeustoimi ilman toisen osapuolen suostumusta. Esimerkkinä kaavoitus, joka voidaan toteuttaa maanomistajan tahdon vastaisesti. Tosiasiallisessa julkisen vallan käytössä oikeussuhteita ei sen sijaan muuteta vaan toteutetaan jokin käytännön toimi, esimerkiksi häirikön poistaminen julkisesta sisätilasta. Tällaista tosiasiallisen julkisen vallan käyttöä sisältyy muun muassa poliisityöhön, opetukseen ja hoitotyöhön. Yleensä julkista valtaa käyttävät valtio ja kunnat, jotka ovat delegoineet käytännön vallankäytön virkamiehille, monijäsenisille hallintoelimille ja tuomioistuimille. Vähäisiä julkisen vallan käyttömahdollisuuksia on delegoitu lailla myös yksityisille kansalaisille (esimerkiksi kalastuksenvalvojat), julkisomisteisille liikelaitoksille ja yksityisille yhteisöille (esimerkiksi yksityiset perusopetuksen antajat). == Julkinen valta Suomessa == Suomen perustuslaki rajoittaa mahdollisuutta delegoida julkista valtaa muille kuin julkisyhteisöille. Suomessa julkisen vallan käyttöön liittyviä kysymyksiä on ollut yksityisen pysäköinninvalvonnan alalla, jota koskevan lakiehdotuksen eduskunnan perustuslakivaliokunta kielsi.Perustuslakivaliokunta ei hyväksy yksityistä pysäköinninvalvontaa, Ilta-Sanomat 18.2.2011 Valvira kielsi Rääkkylän kuntaa ulkoistamasta sosiaalipalvelujaan yksityiselle yritykselle.AL: Valvira puuttui Rääkkylän yksityistämisaikeisiin, Turun Sanomat 22.4.2011 Julkista valtaa koskevaa oikeudenalaa kutsutaan julkisoikeudeksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Julkisoikeus. * Julkista valtaa käyttävän oltava virkasuhteessa kuntaan, Kunnat ja ostopalvelut. Kuntatyönantaja 1/2003 (Archive.org) Luokka:Julkishallinto
Ida

Ida voi viitata seuraaviin: * Ida tai Iida, skandinaavinen naisen etunimi * Ida, elokuva vuodelta 2013 * Ida (k. 559), Bernician ensimmäinen kuningas * Idavuori, kaksi eri vuorta: ** Ída eli Psiloreítis, vuori Kreetan saarella Kreikassa, saaren korkein vuori ** Ida (Fryygian Ida), vuori Anatoliassa eli nykyisessä Turkissa lähellä Troijaa * IDA, Kansainvälinen kehitysjärjestö (The International Development Association), Maailmanpankin kehitysmaita tukeva osa * IDA, virolainen nettiradiokanava * 243 Ida, asteroidi * Dactyl eli (243) Ida I, asteroidi Idan kuu * Ida, kutsumanimi Saksasta löytyneelle Darwinius masillae -fossiilille * Hurrikaani Ida, hirmumyrsky Karibianmerellä ja Yhdysvaltain etelärannikolla elokuussa 2021 * Ida, sukunimenä: ** Antoinette Nana Djimou Ida (s. 1985), ranskalainen moniottelija.