EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Psametik I

Psametik I oli faarao, joka hallitsi Egyptiä vuosina 664–610 eaa. ja aloitti Egyptin 26. dynastian. Psametik I oli Saisin prinssi Nekau I:n poika. Assyrialaisten vetäydyttyä hän otti Egyptissä vallan ja onnistui Joonian ja Karyan palkkasotilaiden tuella saamaan Niilin suiston herruuden. Psametikin joukot etenivät Palestiinaan asti ja piirittivät Ashdodia. Psametik onnistui liittämään valtakuntaansa myös Keski-Egyptin, jota hallitsivat tuolloin Herakleopoliteksen regentit Padiiset ja Sematauiefankh. Vuonna 656 eaa. Psametik valloitti Theban ja sai diplomaattisten ponnistelujen ansiosta myös Ylä-Egyptin hallintaansa. Psametikin sotilaallinen toiminta keskittyi sen jälkeen pääasiassa Libyaan ja Aasiaan. Vastauksena Median ja Babylonian kasvavaan valtaan Psametik alkoi tukea Assyriaa. Valtakautensa aikana Psametik laajensi Serapeionia ja rakensi lukuisia muistomerkkejä lähinnä suistoalueella. Hän kuoli pitkän valtakauden jälkeen ja haudattiin Saisiin. Kreikkalainen historioitsija Herodotos kertoo, että Psametik valitsi kansan keskuudesta kaksi vastasyntynyttä poikaa, antoi ne eräälle paimenelle ja määräsi, että lapset piti kasvattaa täydessä eristyksessä, eikä kukaan saanut puhua heidän läsnä ollessaan. Psametik halusi selvittää, mitä kieltä lapset puhuisivat, jos kukaan ei puhuisi heidän lähellään, koska hän uskoi sen olevan maailman alkukieli.Tiedon jännittävä maailma s. 174 Herodotos kertoo, että lasten ollessa kaksivuotiaita paimen kuuli heidän toistavan sanaa bekos. Sana samaistettiin Anatoliassa (nyk. Turkki) asuvien fryygialaisten leipää tarkoittavaan sanaan. Testin perusteella Psametik uskoi, että fryygialaisten kieli oli ensimmäinen puhuttu kieli. Nykypäivinä ei kukaan kuitenkaan usko Psametiksen ajatukseen. == Lähteet == Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Take Cover

Take Cover on Queensrÿche-yhtyeen cover-albumi vuodelta 2007. Queensrÿche tunnetaan yhtyeenä, joka soittaa covereita vain harvoin livenä.Incoming!!! Queensrÿche pay homage to their idols with Take Cover Queensryche.com. Viitattu 19.1.2009. Laulaja Geoff Tate kertoi idean cover-albumin äänittämisestä syntyneen vuoden 2006 kiertueella, jolla yhtye esitti kaksiosaista Operation: Mindcrime -konseptialbumiaan. Yhtyeellä oli tapana soittaa soundcheckissä suosikkikappaleitaan muilta yhtyeiltä, mikä tarjosi mahdollisuuden rentoutua ja vaihtelua muutoin joka ilta toistuvaan kappalelistaan.Track by Track of Take Cover Queensryche.com. Viitattu 19.1.2009. Albumi ylsi The Billboard 200 -listalla sijalle 173.The Billboard 200 Billboard.com. Viitattu 19.1.2009. == Kappaleet == # Welcome to the Machine (Pink Floyd) – 4:54 # Heaven on Their Minds (Andrew Lloyd Webber ja Tim Rice) – 4:54 # Almost Cut My Hair (Crosby, Stills, Nash & Young) – 4:18 # For What It’s Worth (Buffalo Springfield) – 2:33 # For the Love of Money (The O’Jays) – 4:58 # Innuendo (Queen) – 6:11 # Neon Knights (Black Sabbath) – 3:42 # Synchronicity II (The Police) – 4:55 # Red Rain (Peter Gabriel) – 4:39 # Odissea (Carlo Marrale ja Cheope) – 3:53 # Bullet the Blue Sky (live, U2) – 10:26 == Kokoonpano == * Eddie Jackson – basso * Scott Rockenfield – rummut * Mike Stone – kitara * Geoff Tate – laulu * Michael Wilton – kitara === Vierailevat muusikot === * Kelly Gray – kitara (kappaleessa 11) * Leopoldo Larsen – kosketinsoitin == Arvostelut == * About.com: About.com * Allmusic: Allmusic review * Imperiumi: 7½/10Queensrÿche Take Cover Viitattu 23.11.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Take Cover Queensrÿchen sivustolla * * Luokka:Queensrÿchen albumit Luokka:Vuoden 2007 albumit Luokka:Cover-albumit
Mynämäen Suunnistajat -52

Mynämäen Suunnistajat-52 ry (MS-52) on vuonna 1952 perustettu mynämäkeläinen suunnistusseura. Seuralla on noin kolmesataa jäsentä. Eija Koskivaara ja Vesa Mäkipää ovat seuran kasvatteja. Liedon Parmalla ja Mynämäen Suunnistajat -52:lla on yhteinen edustusseura, MS Parma. ==Lähteet== Luokka:Mynämäen urheilu Luokka:Suomalaiset suunnistusseurat Luokka:Vuonna 1952 perustetut urheiluseurat
Hippopus porcellanus

Hippopus porcellanus on harvinainen jättiläissimpukkalaji. == Ulkonäkö ja koko == Hippopus porcellanus kasvaa halkaisijaltaan korkeintaan 45 cm pitkäksi. Nuoren simpukan saranapuolella on kapea aukko, josta työntyy esille tarttumaelimiä, joilla simpukka takertuu alustaansa. Simpukan kasvaessa suuremmaksi aukko sulkeutuu, tarttumaelin surkastuu ja simpukka pysyy paikallaan massansa avulla.Lukan E.M. Tridacnid Clams: The Basics Animal World Kuoren ulkopinta on harmaa, sisäpinta posliininen valkoinen. Vaippa on sävyltään oliivinvihreäRosewater, J: 1982: A New Species of Genus Hippopus Nautilus Se muistuttaa sukulaistaan Hippopus hippopus -lajia sekä Tridacna derasa-lajia, mutta porcellanus-lajin kuori on vähemmän poimuinen ja suhteessa kevyempi. == Alkuperä == Hippopus porcellanus -simpukoita on tavattu Indonesiassa, Palaulla ja Filippiineillä.IUCN (kuollut linkki) Se elää melko matalassa vedessä koralliriuttojen hiekka- tai sorapohjaisilla tasanteilla. Sitä on viljelty simpukkaviljelmillä, mutta laji on edelleen harvinainen.Clam Shells Aquasearch (myös kuva) == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Jättiläissimpukat
Rantakerttulit

Rantakerttulit (Parkesia) on kerttuleiden heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu BirdLife Suomen luokituksen mukaan kaksi lajia. Lajit luettiin aiemmin purokerttulien (Seiurus) sukuun. == Lajit == * Purokerttuli (Parkesia motacilla) * Rantakerttuli (Parkesia noveboracensis) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *ITIS: Parkesia *
Hepokulta

Hepokulta on lähiö Turun Vätin kaupunginosassa. Se on rakennettu 1969–1974 . Hepokulta on tyypillinen 1970-luvun pääasiassa betonielementtitaloista koostuva lähiö, jossa on noin 2 000 asukasta. Alun perin asukkaista oli 1970-luvulla noin 3 500. Huomattava osa asukkaista on nyt eläkeläisiä, vaikka alueelle on viime vuosina muuttanut useita lapsiperheitä. Hepokultaan kuuluu 34 asuinkerrostaloa yhdeksässä yhtiössä. Taloista 12 on nelikerroksisia ja loput 7–8-kerroksisia tornitaloja. Taloja palvelee 13 autokatosta ja neljä betonirakenteista autohallia. Kaikki talot on suunnitellut Olli Vahteran arkkitehtitoimisto. Lämpökeskusrakennuksessa sijaitsi alun perin uimahalli, saunatilat ja pesula. Kaukolämpöön siirtymisen jälkeen lämpökeskuksen entisiin tiloihin remontoitiin 1990-luvulla myös Hepokulta-sali. Lisäksi Hepokullan alueeseen kuuluu neljä rivitaloyhtiötä (Taalinrivit), vaikka maantieteelliseltä kannalta tarkasteltuna rivitaloyhtiöt eivät Hepokullan alueeseen näytäkään kuuluvan. Hepokullassa on lisäksi seurakuntatalo ja liikekeskus, jotka sijaitsevat Varkkavuorenkadun varrella lähiön ytimessä. Liikekeskuksessa (os. Varkkavuorenkatu 34) toimii pubi, parturikampaamo, K-market sekä kebab-pizzeria. Varkkavuorenkadun lisäksi lähiötä halkovat poikkikatu Jahtilähteenkatu ja kävelytie Ruohomäenpolku. Lähiön luoteiskärjessä sijaitsee Hepokullan alakoulu sekä koilliskärjessä kaupungin ylläpitämä talvisin luistelukentäksi muunnettava urheilukenttä. ==Rahalöytö 1915== Vuonna 1915 Hepokullan nykyisen liikekeskuksen läheistä kalliota louhiessaan kivimiehet löysivät ison lohkareen taakse piilotetun suuren rahakätkön, johon kuului 2 847 hopeakolikkoa 1500-luvulta. He aikoivat aluksi pitää rahat itse, mutta tieto kantautui viranomaisille, ja kolikot päätyivät Kansallismuseolle. Kivimiehet saivat kuitenkin sadan markan löytöpalkkion kukin. Palkkio vastasi tuohon aikaan suunnilleen rengin vuosipalkkaa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Hepokullan nettisivut Luokka:Turun lähiöt
Trattenbach

Trattenbach on kunta Itävallassa, Ala-Itävallan osavaltion Neuenkirchenin piirikunnassa. Vuoden 2019 arvion mukaan kunnassa oli 539 asukasta ja väestötiheys oli noin 17 asukasta neliökilometriä kohden. Pinta-alaa Trattenbachilla on 31 neliökilometriä. Trattenbachin naapurikunnat pohjoisesta myötäpäivään ovat: Schottwien, Raach am Hochgebirge, Otterthal, Kirchberg am Wechsel ja Aspangberg-St. Peter Ala-Itävallassa sekä Rettenegg ja Spital am Semmering Steiermarkissa. Antiikin aikana Trattenbachin seutu oli osa Roomaan kuuluvaa Noricumin provinssia. Itävaltalais-englantilainen filosofi Ludwig Wittgenstein asui vuosina 1920–1922 Trattenbachissa sekä työskenteli opettajana paikallisessa koulussa. Trattenbachissa toimii nykyisin Wittgenstein-museo. Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa kirkko ja Naturdenkmal Moorwiese -luonnonsuojelualue. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu Luokka:Ala-Itävallan kunnat
Smiljan

Smiljan on noin 500 asukkaan kylä vuoristoisella seudulla läntisessä Kroatiassa, seitsemän kilometriä Gospićin kaupungista länteen. Kylä tunnetaan serbialais-amerikkalaisen keksijän Nikola Teslan synnyinpaikkana. Smiljaniin on rakennettu Teslan elämäntyötä esittelevä museo, jonka yhteydessä on myös kokoustiloja. == Aiheesta muualla == * Tesla-teemapuiston kotisivut (kroatiaksi) Luokka:Kroatian kylät
Jamie Zawinski

Jamie W. Zawinski (s. 3. marraskuuta 1968 Pittsburgh, Pennsylvania), joka tunnetaan myös nimellä jwz, on yhdysvaltalainen ohjelmoija ja hakkeri. Hän on ollut merkittävä sovelluskehittäjä vapaiden ohjelmistojen – kuten XEmacsin ja Mozillan – parissa, sekä myös vanhempien Netscape Navigator -selainversioiden kanssa. Zawinski ylläpitää edelleen XScreenSaver-projektia, joka on käytössä useimmissa Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä huolehtimassa näytönsäästäjätoiminnallisuudesta. Nykyään Zawinski omistaa DNA Lounge -yökerhon San Franciscossa. == Elämäkerta == Zawinski palkattiin ensin Scott Fahlmanin Lisp-ohjelmointikielen tutkimusryhmään Carnegie Mellon -yliopistoon, Pittsburghiin. Hän työskenteli myös Expert Technologies, Inc. -yrityksessä ennen muuttoa Kaliforniaan, jossa hän toimi Robert Wilenskyn ja Peter Norvigin ryhmässä Berkeleyssä. 1990-luvun alussa Zawinski palkattiin Richard P. Gabrielin Lucid Inc. -yritykseen, jossa hän työskenteli Energize C++ -ohjelmointiympäristön parissa. Lucid päätti käyttää GNU Emacsia tekstieditorina johtuen sen ilmaisesta lisenssistä, suosiosta ja laajennettavuudesta. Zawinski ja muut ohjelmoijat alkoivat tekemään keskeisiä muutoksia GNU Emacsiin uusien ominaisuuksien lisäämiseksi; jännitteet liittyen näiden muutosten liittämiseksi alkuperäiseen Emacs-koodikantaan johti kuuluisaan haaraumaan (forkkaus) GNU Emacsiksi ja XEmacsiksi. Zawinski teki töitä Netscape Navigator -selaimen parissa, pääasiassa Unixille tehdyn 1.0-julkaisun kanssa. Internetin alkuaikoina hän tuli varsin tunnetuksi Netscape-selaimessa olleesta pääsiäismunasta: kirjoittamalla "about:jwz" osoitekenttään vei käyttäjän hänen omalle kotisivulleen. Hän oli myös vastuussa Unix- ja Macintosh-käyttäjien näkemän Netscape-ikonin muuttumisesta laivan kompassiksi selaimen ladatessa verkkosivua. Lisäksi Zawinski sanoo keksineensä Mozilla-nimen. Zawinski oli merkittävä henkilö Mozilla-selaimen lähdekoodin saattamisessa julkiseksi, mutta hän pettyi projektiin, kun koodi päätettiin uudelleenkirjoittaa. Hän irtisanoutui Netscape Communications Corporationista 1. huhtikuuta 1999. Nykyään hän johtaa omaa DNA Lounge -yökerhoa San Franciscossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Henkilökohtaiset kotisivut * Livejournal-blogi Luokka:Yhdysvaltalaiset ohjelmoijat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tridacna costata

Tridacna costata on jättiläissimpukkalaji. Se elää luonnossa Punaisellamerellä. Fossiililööytöjen perusteella se oli aiemmin yleisempi, mutta alkoi vähentyä noin 125 000 vuotta sitten. Vähenemisen syynä pidetään ihmisen voimakasta keräilyä ravinnoksi.Marine scientists from the German federal state Bremen discover new giant clam - A hitherto unknown species shows signs of overfishing that already began 125.000 years ago Alfred Wegener Institute (myös kuvia) Laji on voimakkaasti poimullinen eikä kovin pullea - kuori suljettuna se muistuttaa siksak-kuviota. == Lähteet == Luokka:Jättiläissimpukat
Järvikylä (Nivala)

Järvikylä on kylä ja taajama Nivalan kaupungissa. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 843 ja pinta-ala 2,7 km². Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 404 asukasta. Kyläkeskuksessa toimii Aittolan ala-aste ja Järvikylän koulu. Järvikylällä on myös oma kappeli ja hautausmaa. Kyläkeskuksessa toimi myös Järvikylän Osuuspankin sivukonttori, joka oli auki kerran viikossa, mutta se suljettiin vuonna 2011 pienen konttoripalveluja tarvitsevan asiakaskunnan vuoksi. Järvikylän maisemaa koristaa laajat peltoaukeat varsinkin Kalajoen rantamilla. == Lähteet == Luokka:Nivalan kylät Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan taajamat
Ušguli

thumb|300px|Ušgulin kylä, taustalla Škhara-vuori. Ušguli () on kyläryhmä Enguri-joen laakson yläpäässä Mestian maakunnassa Svanetian alueella Georgiassa. Se koostuu 5 kylästä:Svaneti and Its Inhabitants Roland Topchishvili, nplg.gov.ge * Žibiani () noin 2100 metrin korkeudella merenpinnasta; * Tšvibiani tai Tšubiani (); * Tšažaši tai Tšadžaši (); * Murqmeli (); * Lamjurishi (). Ušgulin kylissä on rakennuksia, jotka on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon osana ylemmän Svanetian kohdetta.World Heritage List - Upper Svaneti 1993-10-28 Kylien sanotaan sijaitsevan 2086–2200 metrin korkeudella ja Ušgulia pidetäänkin joskus Euroopan korkeimpana kylänä.DCP: 43 degrees north, 43 degrees east confluence.org, 'Ushguli is claimed to be the highest inhabited village in Europe and according to my GPS the village is at an elevation of 2086m', 2006-08-27 Se sijaitsee Suureen Kaukasukseen kuuluvan Škharan juurella. Alueella asuu noin 70 perhettä (200 henkeä) ja siellä on pieni koulu. Lumi peittää alueen kuusi kuukautta vuodesta ja Mestian kaupunkiin johtava tie on usein suljettu. Koko kylän alueella on tyypillisiä svanetialaisia vartiotorneja. Ušgulin kappeli kukkulan huipulla kylän lähellä on rakennettu 1100-luvulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ushguli – Svanetia Luokka:Georgian maantiede Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Georgiassa
American Comedy Awards

American Comedy Awards oli Yhdysvalloissa vuosina 1987–2001 komedian eri alojen esityksille ja esiintyjille jaettu sarja palkintoja. Niitä jaettiin muun muassa komediaelokuville. Palkintojen jako aloitettiin vuonna 1987, ja yhtä vuotta lukuun ottamatta palkinnot kustansi televisioyhtiö ABC. Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvapalkinnot
Velaaristuminen

Äänneopissa velaaristumiseksi kutsutaan sitä, kun ensisijaisen artikulaation kanssa samanaikaisesti kielen takaselkä nousee lähemmäs kitapurjetta, josta syntyy u:ta muistuttava paksu äänne. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Fonetiikka
Steven M. Bellovin

Steven M. Bellovin on yhdysvaltalainen tiedonsiirtoverkkojen ja tietoturvallisuuden tutkija. Hän on nykyään professorina Columbia Universityssä, aikaisemmin hän oli pitkäaikainen AT&T; Labs:in työntekijä New Jerseyssä. Opiskeluaikanaan Bellovin oli yksi USENETin perustajista. Hän myöhemmin ehdotti, että Gene Spaffordin tulisi perustaa Phage-sähköpostilista Morris-haittaohjelman (yksi ensimmäisistä Internetin madoista) tunnistamiseksi ja tuhoamiseksi. Bellovin on ollut aktiivinen IETF:ssä. Hän oli IETF:n työryhmien toimintaa valvovassa Internet Architecture Boardissa (IAB) jäsenenä vuosina 1996-2002\. Myöhemmin hän oli turvallisuusalueen johtajana ja Internet Engineering Steering Groupin (IESG) jäsen 2002-2004\. Hän tunnisti joitakin olennaisia turvallisuuspuutteita nimipalvelusta (DNS); nämä ja muut heikkoudet lopulta johtivat DNSSEC:n kehittämiseen. Hän otti vuonna 2007 vastaan kansallisen tietokonejärjestemien turvallisuuspalkinnon (National Computer Systems Security Award), jonka hänelle myönsivät yhdysvaltalaiset NIST ja NSA. Bellovin on aktiivinen NetBSD:n käyttäjä ja hän on ollut NetBSD-kehittäjänä keskittyen arkkitehtuurisiin, operationaalisiin ja turvallisuusasioihin. == Julkaisut == Bellovin on kirjoittanut useita kirjoja, RFC-dokumentteja ja teknisiä julkaisuita, mm.: * Firewalls and Internet Security: Repelling the Wily Hacker (ISBN 0-201-63357-4) (W. Cheswickin kanssa) - yksi ensimmäisistä Internetin turvallisuutta käsittelevistä kirjoista. * Firewall-Friendly FTP * Security Concerns for IPng * On Many Addresses per Host * Defending Against Sequence Number Attacks * The Security Flag in the IPv4 Header (Aprillipila) * On the Use of Stream Control Transmission Protocol (SCTP) with IPsec (J. Ioannidis, A. Keromytis, R. Stewart.) * Security Mechanisms for the Internet (J. Schiller, Ed., C. Kaufman) * Guidelines for Cryptographic Key Management (R. Housley) == Lähteet == == Aiheesta lisää == * Henkilökohtainen kotisivu * Bellovinin blogi Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Yhdysvaltalaiset tietojenkäsittelytieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset tietotekniikan kehittäjät Luokka:Usenet Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Torino Esposizioni

Torino Esposizioni on Torinossa sijaitseva messukesus, joka valmistui vuonna 2001. Messukeskukseen tehtiin väliaikainen jääkiekkokaukalo 2006 talviolympialaisia varten. Silloin katsomaan mahtui 4 320 katsojaa. Kisojen toinen areena oli Torino Palasport Olimpico. Olympialaisten jälkeen kaukalo purettiin ja messukeskus palautettiin alkuperäiseen asuunsa. Luokka:Kongressikeskukset Luokka:Italian jäähallit Luokka:Talviolympialaiset 2006 Luokka:Talviparalympialaiset 2006 Luokka:Torinon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Torinon urheilu
CableACE-palkinto

CableACE-palkinto (ACE oli akronyymi sanoista Award for Cable Excellence) oli palkinto, jota jaettiin aina vuodesta 1978 vuoteen 1997 asti yhdysvaltalaisen kaapelitelevision ohjelmantekijöille. Palkinnon laati National Cable & Telecommunications Association (NCTA) kaapelitelevisiolle vastineeksi Emmy- palkinnolle, jota ei ennen kautta 1987–1988 jaettu kaapelitv-ohjelmille. Vuoden 1997 jälkeen Emmy-gaala sisälsi myös tämän palkinnon ja CableACE- palkinnon jakaminen lopetettiin. Luokka:Televisio-ohjelmapalkinnot
Alppilan lukio

Alppilan lukio on päivälukio Helsingissä. Se sijaitsee Alppilan Viipurinkadulla. Vuonna 2023 lukiossa oli noin 800 opiskelijaa. == Historia == KA-raja 2000–2024 Vuosi KA-raja 2000–2001 8,18 2001–2002 8 2002–2003 8,09 2003–2004 8,1 2004–2005 8,2 2005–2006 7,9 2006–2007 8,1 2007–2008 8,31 2008–2009 8,25 2009–2010 8,33 2010–2011 8,25 2011–2012 8,23 2012–2013 8,31 2013–2014 8,25 2014–2015 8,08 2015–2016 7,83 2016–2017 7,83 2017–2018 7,83 2018–2019 8,00 2019–2020 8,42 2020–2021 8,67 2021–2022 8,54 2022–2023 8,33 2023–2024 8,42 2024–2025 8,42 Vuonna 1959 perustettiin Alppilan yhteislyseo valtion kokeilukouluksi. Lukiosta tuli luokaton jo 1970-luvulla. Yhteislyseo jaettiin peruskoulu-uudistuksen yhteydessä 1970-luvulla yläasteeksi ja lukioksi. Joulukuussa 2016 Alppilan lukio siirtyi väistötiloihin Haagaan peruskorjauksen vuoksi. Uudet peruskorjatut tilat otettiin käyttöön elokuussa 2019. == Henkilökunta == Koulun rehtorina toimii Susanna Kalmari. Koulun opetustehtävissä työskentelee lisäksi noin 50 opettajaa. Koulun johtokunnan puheenjohtajana toimii Niina Ketonen-Mustakorpi. == Lähteet == == Kirjallisuutta == *Kalalahti, Aulikki ym.: Oppia Alppilasta 50 vuotta. Alppilan lukio, Alppilan yläaste, 2009. ISBN 978-952-223-521-3. == Aiheesta muualla == * Koulun kotisivut Luokka:Helsingin lukiot Luokka:Alppiharju
Classic Masters (Queensrÿche)

Classic Masters on Queensrÿche-yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 2003. Se sisältää kappaleita Queensrÿche-EP:stä (1983) Hear in the Now Frontier -albumiin (1997) uudelleenmasteroituina versioina. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Yhtye == * Chris DeGarmo – kitara * Eddie Jackson – basso * Scott Rockenfield – rummut * Geoff Tate – laulu * Michael Wilton – kitara == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Classic Masters Queensrÿchen sivustolla * * Luokka:Vuoden 2003 kokoelma-albumit Luokka:Queensrÿchen albumit
Jussi Hautamäki (kenraali)

Jussi Hautamäki (s. 15. huhtikuuta 1941 Kylmäkoski) on Suomen puolustusvoimien kenraaliluutnantti evp. Hautamäki kirjoitti ylioppilaaksi Toijalan yhteislyseosta vuonna 1960. Hän valmistui kadettikoulusta 1963 ja suoritti yleisesikuntaupseeritutkinnon Sotakorkeakoulussa vuonna 1975, jossa hän toimi myös opettajana 1970-luvulla. Puolustusvoimat: Kenraaliluutnantti Jussi Hautamäki 60 vuotta Luettu 20.1.2009 Hautamäki toimi vuonna 1970 Kadettikoulun Toimituskomppanian päällikkönä. Hän toimi Hämeen jääkäripataljoonan komentajana vuosina 1983-1985 ja Panssarivaunupataljoonan komentajana 1985-1988, jonka jälkeen hän oli operaatiopäällikkönä YK:n UNIFIL- rauhanturvaoperaatiossa Libanonissa. Vuosina 1990-1991 Hautamäki toimi valtakunnallisten maanpuolustuskurssien johtajana. 1990-luvulla hän palveli pääesikunnassa eri tehtävissä ja 1998 hänet nimitettiin Läntisen Maanpuolustusalueen komentajaksi. Jäätyään eläkkeelle puolustusvoimista Hautamäki on osallistunut kunnallispolitiikkaan Keravalla Kokoomuksessa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jorma Järventaus

Jorma Johannes Järventaus (1. heinäkuuta 1911 Enontekiö − 22. lokakuuta 2005) oli Suomen puolustusvoimien kenraaliluutnantti. Jorma Järventaus syntyi heinäkuussa 1911 Enontekiöllä kirkkoherra ja kirjailija Arvi Järventauksen ja tämän vaimon Jenny o.s. Visurin perheeseen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta vuonna 1932 ja suoritti varusmiespalveluksensa Helsingissä Suomen valkoisessa kaartissa vuosina 1932–1933. Vuosina 1932–1934 Järventaus toimi nuorempana upseerina eli niin sanottuna kesä-vänrikkinä Viestirykmentissä ja jatkoi sen jälkeen Kadettikouluun 18. kadettikurssille. Kadettikoulun jälkeen vuonna 1938 hän avioitui Annikki o.s. Estolan kanssa. Kadettikoulun jälkeen hän toimi valkoisessa kaartissa koulutusupseerina ja komppanianpäällikkönä. Talvisodassa hän oli luutnanttina Kannaksella ja jatkosodassa muun muassa pataljoonankomentajana jalkaväkirykmentti 44:ssä ja Jalkaväkirykmentti 1:ssä. Hänet ylennettiin jatkosodan aikana kapteeniksi ja vuonna 1942 majuriksi. Sodan jälkeen Järventaus jatkoi sotilasuraa ja käyden sotakorkeakoulun 1947. Myöhemmin hän oli sotakorkeakoulussa sotahistorian ja taktiikan opettajana vuosina 1947−1954. Vuosina 1954−1956 hän oli Jääkäripataljoona 5:n komentajana ja tämän jälkeen osastopäällikkönä Pääesikunnan koulutusosastolla 1956−1957 sekä koulutus- ja komentopäällikkönä 1957−1960. Viimeiset palvelusvuotensa 1960–1966 hän oli 3. divisioonan komentajana Kouvolassa. Järventaus oli Helsingin Sanomien sotilaspoliittinen asiantuntijana 15 vuoden ajan. Tässä ominaisuudessa hän vieraili seuraamassa YK:n UNFICYP-rauhanturvaoperaatiota Kyproksella vuonna 1966.Sinibaretti-lehti Viitattu 20.1.2009 Hän oli vuonna 1960 perustetun Suomen ampumahiihtoliiton perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja. Järventaus ylennettiin everstiluutnantiksi 1952, everstiksi 1956, kenraalimajuriksi 29. elokuuta 1958 ja kenraaliluutnantiksi 14. heinäkuuta 1961.Suomi sodassa s. 519 Keväällä 1965 Järventaus oli ehdolla puolustusvoimain komentajaksi Sakari Simeliuksen seuraajaksi tämän tuella, mutta hävisi kilpailun Yrjö Keinoselle, jonka tukiryhmässä olivat muun muassa Arvo Korsimo, Arvo Pentti ja Adolf Ehrnrooth. == Teoksia == * * Jorma Järventaus: Rannikon puolustus ja Suomen turvallisuuspolitiikka (artikkeli lehdessä Rannikon puolustaja, nro 4/1970) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Jorma Järventauksen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Margaret Hamilton (näyttelijä)

Margaret Hamilton (9. joulukuuta 1902 Cleveland, Ohio – 16. toukokuuta 1985)filmreference.com: Margaret Hamilton Biography (1902-1985) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on Lännen paha noita vuoden 1939 elokuvassa Ihmemaa Oz.hollywood.com: Margaret Hamilton Ennen näyttelijänuraansa Hamilton toimi lastentarhanopettajana. Läpimurtonsa näyttelijänä hän teki vuonna 1932 Broadway-näytelmässä Another Language ja siitä tehdyssä elokuvaversiossa, jonka jälkeen Hamilton esiintyi useissa elokuvasivuosissa. Ihmemaa Ozin jälkeen hän esiintyi muun muassa elokuvissa Veijari Villissä lännessä, George White's Scandals, Ratkaisun edessä ja Poika joka halusi siivet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Talvivaaran ratapiha

Talvivaaran ratapiha on rautatieliikennepaikka Sotkamon kunnassa Kainuun maakunnassa, ja se on Murtomäen rautatieasemalta alkavan Talvivaaran kaivosradan pääteliikennepaikka. Liikenne­paikka otettiin kaupallisen liikenteen käyttöön yhtä aikaa radan kanssa kesällä 2009. Liikennepaikkaa käytetään paitsi kaivoksen ja rikastamon tuottaman murskeen ja malmirikasteen lähteviin kuljetuksiin, myös kaivos- ja rikastamotoiminnan vaatimien materiaalien ja kemikaalien saapuviin kuljetuksiin. Sähköistetyn luovutusratapihan ja sähköistämättömän kaivoksen ratapihan yhteinen raidepituus on 6,7 kilometriä ja raiteita on yhteensä kahdeksan kappaletta. ==Lähteet== Luokka:Sotkamon rautatieliikennepaikat
Kreatiinikinaasi

Kreatiinikinaasi eli kreatiinifosfokinaasi eli CK on entsyymi, jota on erityisesti lihaksissa ja keskushermostossa. Entsyymi katalysoi kreatiinin ja adenosiinitrifosfaatin reaktiota fosfokreatiiniksi ja adenosiinidifosfaatiksi. Se katalysoi niin ikään tälle käänteistä reaktiota. : == Olosuhteet == Kreatiinikinaasin massa vaihtelee eliöstä riippuen 42-371 kilodaltonin välillä. Toimiakseen kunnolla entsyymiin täytyy olla kiinnittyneenä magnesiumioneja ja ihmisellä lisäksi myös mangaania. Entsyymin toimintaa haittaavat halogeenien anionit, tiettyjen metallien kuten kuparin ionit ja useat orgaaniset molekyylit kuten 4-hydroksinonenaali, etyylimalonihappo ja jodiasetamidi. Parhaiten kreatiinikinaasi toimii lämpötilan ollessa eliöstä riippuen 0,5-45 °C ja pH:n ollessa 6-9. == Kreatiinikinaasi ja sairaudet == Kreatiinikinaasitaso on korkealla fyysisten suoritusten jälkeen. Korkeita kreatiinikinaasipitoisuuksia tavataan myös lihasdystrofiaa, myosiittia ja sydänlihastulehdusta sairastavilla. Korkea entsyymitaso voi olla myös merkki tukoksesta sepelvaltimossa. Matala kreatiinikinaasitaso voi olla merkki alkoholin aiheuttamasta maksasairaudesta tai nivelreumasta. == Lähteet == Luokka:Transferaasit
Maakiitäjäiset

Maakiitäjäiset (Carabidae) on kovakuoriaisiin (Coleoptera), petokuoriaisten (Adephaga) alalahkoon kuuluva heimo. Heimon kuoriaisilla on yleensä pitkät ja hoikat raajat, ja ne ovat melko nopealiikkeisiä. Väriltään ne ovat useimmin mustia tai metallinkiiltoisia. Maakiitäjäisiä tunnetaan Suomesta noin 330 lajia, joista suurin osa on petoja. Maailmanlaajuisesti maakiitäjäisten heimoon kuuluu yli 200 sukua. Selvästi erillisen ryhmän muodostavat heimoon kuuluvan hietakiitäjäisten alaheimon (Cicindelinae) kuoriaiset. Ne tunnetaan muun muassa uurteettomista peitinsiivistä, joissa ei ole säännöllisiä pisterivejä. Tunnusomaisia hietakiitäjäisille on suuri ja voimakasleukainen pää sekä suuret verkkosilmät. Hietakiitäjäiset liikkuvat yleensä auringonpaisteessa, ja muista maakiitäjäisistä poiketen, pyrähtävät herkästi lentoon. Aikuisen kuoriaisen lailla myös hietakiitäjäisen toukka on peto. Toukka kaivaa maahan pystysuoran käytävän, josta se vaanii saalista. Suomessa tunnetaan elävän neljä hietakiitäjäislajia. Näistä yleisin on kenttäkiitäjäinen (Cicindela campestris). == Alaheimoja == * Maakiitäjäiset Carabinae * Hietakiitäjäiset Cicindelinae * Cicindinae * Elaphrinae * Gehringiinae * Hiletinae * Loricerinae * Migadopinae * Nebriinae * Nototylinae * Omophroninae * Paussinae * Promecognathinae * Scaritinae * Siagoninae Carabidae Conjunctae -kladi: * Apotominae * Brachininae * Broscinae * Harpalinae * Melaeninae * Patrobinae * Psydrinae * Trechinae * Incertae sedis ** Rhysodini -tribus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Maakiitäjäiset (Carabidae) *Ötökkätieto: Maakiitäjäiset (Carabidae) *ITIS: Carabidae *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Carabidae carabes, ground beetles *Bug Guide: Family Carabidae - Ground Beetles *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Carabidae (ground beetles) *Pherobase: Family - Carabidae Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit *
Skunk Works

Skunk Works on Lockheed Martin -suunnitteluyhtiö Advanced Development Programsin (ADP) aiempi peitenimi, nykyään virallinen aputoiminimi. Skunk Works on suunnitellut useita kuuluisia lentokoneita, mm. U-2-tiedustelukoneen, SR-71 Blackbirdin, F-117-häivekoneen ja F-22 Raptorin. Suurin sen nykyisistä tiedossa olevista projekteista on F-35 Lightning II. Myös mystistä ja huippusalaista uuden sukupolven tiedustelukone SR-91 Auroraa epäillään Skunk Worksin suunittelemaksi, jos konetta ylipäänsä on olemassa. Termiä ”Skunk works” tai ”skunkworks” käytetään yleisesti liike-elämässä ja suunnittelussa sekä muissa teknisissä yhteyksissä tarkoittamaan yksikköä, jolla on suuri autonomia ja jota ei rajoiteta byrokratialla. Tämänkaltaisen yksikön tehtävät ovat yleensä vaativia tai salaisia. Skunk Works-osaston aloittajana ja vetäjänä toimi Lockheedilla Clarence L. ”Kelly” Johnson. Boeingin vastaava yksikkö on nimeltään Phantom Works. ==Projektit== ===Lentokoneet=== * Lockheed P-38 Lightning (epävirallinen, kone oli laajalti käytössä tiedustelukoneena) * Lockheed L-1049 Constellation (epävirallinen, mutta kone oli myös sotilaskäytössä) * Lockheed P-80 Shooting Star (1943 aloitettu projekti, Skunk Worksin alkuna pidetty projekti)Smith 2013, 26 * Lockheed XF-90 * Lockheed F-104 Starfighter * Lockheed U-2 * Lockheed X-26 Frigate * Lockheed YO-3 * Lockheed A-12 * Lockheed SR-71 Blackbird * Lockheed D-21 * Lockheed XST (Have Blue) * Lockheed F-117 Nighthawk * Lockheed Martin F-22 Raptor * Lockheed Martin X-35 ja Lockheed Martin F-35 Lightning II * Lockheed X-27 * Lockheed Martin Polecat * Quiet Supersonic Transport * Lockheed Martin Cormorant * Lockheed Martin Desert Hawk * Lockheed Martin RQ-170 Sentinel * Lockheed Martin X-55 ===Muut projektit=== * High beta fusion reactor * Sea Shadow (IX-529) ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Lockheed Martin
Peer Gynt (baletti)

pienoiskuva|Anitran tanssi baletista Peer Gynt esittäjänä Społeczna Szkoła Baletowa w Częstochowie.Peer Gynt on baletti, jonka koreografian loi John Neumeier. Libretto perustuu löyhästi Henrik Ibsenin näytelmään, mutta Neumeier ei käyttänyt Edvard Griegin tunnettua näyttämömusiikkia, vaan musiikin balettiin sävelsi Alfred Schnittke. Baletissa on kolme näytöstä.Alfred Schnittke: Peer Gynt (BIS Audio CD) Teos kantaesitettiin sen tilanneessa Hampurin valtionoopperassa vuonna 1989.Hamburg Ballett == Lähteet == Luokka:Baletit
Lainkohta

Lainkohta (vanha nimitys lainpaikka) on lakitekniikassa käytettävä vakiintuneen järjestelmän mukainen ilmaus, jonka avulla säädöksen osat yksilöidään. Teknistä nimitystä lainkohta ei pidä sekoittaa nimitykseen oikeussäännös, joka tarkoittaa säädökseen sisältyvää oikeusnormia. Lainkohtaan voi sisältyä useita säännöksiä ja säännös voi muodostua useasta lainkohdasta. ==Suomalaiset säädökset== Suomalaiset säädökset jakaantuvat arabialaisin numeroin numeroituihin pykäliin. Usean pykälän ryhmä voidaan nimetä luvuksi ja luvut voidaan yhdistää osiksi. Säädöksessä, jota ei ole jaettu lukuihin, voidaan pykäliä ryhmitellä väliotsikoiden avulla. Pykälät jakaantuvat momentteihin, joita ei yleensä numeroida, mutta jotka voidaan joskus varustaa pisteellä muusta tekstistä erotetuilla arabialaisilla numeroilla. Vain yhden momentin sisältäviin pykäliin viitattaessa käytetään ainoastaan ilmaisua pykälä, ja jos halutaan viitata pykälän mahdollisiin kohtiin, käytetään ilmaisua pykälän kohta. Oikeustieteellisissä yhteyksissä pykälän merkintänä käytetään pykälämerkkiä § ja pykälän arabialaisen numeron perässä ei käytetä pistettä. Lukuihin jakaantuvien säädösten pykälät numeroidaan joko juoksevasti lain alusta sen loppuun saakka tai juoksevasti luvun alusta luvun loppuun saakka. Jos pykälät on numeroitu luvuttain, on pykäliin viitattaessa ilmoitettava myös luku, johon pykälä sisältyy. Säädösteksteissä luku ilmaistaan kirjoittamalla sana luku. Oikeustieteellisissä kirjoituksissa sanan luku tilalla käytetään kaksoispistettä. Esimerkiksi rikoslain 24 luvun 1 § lyhennetään RL 24:1. Momentti jakaantuu toisinaan johdantokappaleeseen ja sitä seuraaviin kohtiin, jotka voivat jakaantua alakohtiin. Kohdat numeroidaan arabialaisin numeroin, jotka erotetaan muusta tekstistä oikealla kaarisulkeella ")". Alakohdat yksilöidään alussa olevan pienaakkosen avulla. Kohtiin jaetussa momentissa kohtia edeltää johdantokappale, jonka perässä on kaksoispiste. Säädösteksteissä sanaa momentti ei lyhennetä. Sen sijaan muissa teksteissä se usein lyhennetään "mom.". ==Muut säädökset== Euroopan unionin säädöksissä pykäliä vastaavat artiklat, jotka jakaantuvat yhdestä tai useammasta tekstikappaleesta muodostuviin numeroituihin kohtiin. Kohdat jakaantuvat alakohtiin. Suomalaisissa valtiosopimuksissa ja sopimusten suomennoksissa käytetään pykälän sijasta sanaa artikla ja momentin sijasta sanaa kappale. ==Lähteet== * Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen Lakimiesyhdistys 1997, osa V palstat 538–539 ja 866–867 Luokka:Säädökset
Pekka Huokuna

Jari Pekka Huokuna (s. 19. marraskuuta 1960 Pori) on suomalainen evankelis- luterilaisen kirkon pappi. Hän on toiminut Evankelis-luterilaisen kirkon kirkkohallituksen kansliapäällikkönä 1. tammikuuta 2019 lähtien. Aikaisemmin Huokuna toimi kirkkoneuvoksena (2009-2018) ja Kirkkohallituksen toiminnallisen osaston johtajana. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, josta valmistui teologian maisteriksi vuonna 1985. Hän sai pappisvihkimyksensä Helsingissä samana vuonna. Hänestä tuli vuonna 2006 Mikkelin maaseurakunnan kirkkoherra ja Mikkelin tuomiorovastikunnan lääninrovasti. Aiempaan uraan kuuluu myös 16 vuoden jakso kirkkoherrana Hirvensalmella sekä viiden vuoden jakso seurakuntapappina Helsingin Vartiokylässä. Huokuna valittiin Vuoden papiksi vuonna 2008. Hän on ollut Mikkelin hiippakunnan pappisedustajana kirkolliskokouksessa 2000–2004 ja 2008–2009 sekä Kirkkohallituksen pappisjäsenenä 2008–2009. Hän on myös sanoittanut lauluja. == Lähteet == Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon kirkolliskokousedustajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Kirkkohallituksen kansliapäälliköt
Maan suolaantuminen

Maan suolaantuminen on joillakin kuivilla alueilla yleinen ilmiö, jossa tyypillisesti runsas haihtuminen aiheuttaa suolan rikastumista maan pintakerrokseen. Suolaantuminen voi tapahtua sekä luonnollisten prosessien että ihmisen toiminnan kautta. Suolaantumisessa natriumin, kalsiumin ja magnesiumin suoloja kerääntyy maan pintakerrokseen ja juuristovyöhykkeeseen, niin että kasvit eivät pysty enää hankkimaan vettä ja ravinteita entiseen tapaan. Suolaantuminen pahenee yleensä vaiheittain, jolloin maanviljelijät joutuvat asteittain siirtymään entistä paremmin suolaa kestäviin kasvilajeihin tai -lajikkeisiin. Lopulta tuottavuus muodostuu niin alhaiseksi, ettei viljely enää kannata. Joidenkin korkeakulttuurien taantumisen merkittävänä osasyynä pidetään suolaantumisesta aiheutunutta ruoantuotannon laskua. Suolaantumista tapahtuu erityisesti keinokastelluilla alueilla, jossa sademäärä on vähäinen mutta haihtuminen suurta. Tällöin suola kerääntyy hiljalleen maan pintakerrokseen eikä pysty huuhtoutumaan alemmaksi. Merkittävimpiä ihmisen aiheuttamia syitä suolaantumiselle ovatkin maankäyttö, viljelymenetelmät ja maan hoito. Sopimattomat kastelutavat, kuten liian suolainen kasteluvesi, ja riittämätön kuivatus ovat suolaantumista aiheuttavia tekijöitä. Rannikkoseuduilla suolaantuminen liittyy usein pohjaveden liikakäyttöön, jolloin vedenpinta laskee ja merivesi voi päästä pohjavesiin. Jotkin luonnollisetkin tekijät aiheuttavat myös suolaantumista. Tällaisia tekijöitä voivat esimerkiksi olla geologiset tapahtumat, jotka voivat lisätä suolojen määrää pohjavedessä, tai tekijät, joiden seurauksena suolainen pohjavesi nousee maan pintakerrokseen. ==Katso myös== *Maan tiivistyminen == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Salt-Affected Soils and their Management Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) Luokka:Maaperätiede Luokka:Ympäristöongelmat
Pykälä

Pykälä, vanhentunut nimi paragrafi, on jonkin kirjoituksen osa, jonka avulla kirjoituksen sisältö jakaantuu jäsennystä selventäviin alaosastoihin. Pykäliä käytetään järjestelmällisissä esityksissä, kuten laeissa, asetuksissa, säännöissä, pöytäkirjoissa ja muissa vastaavissa kirjoituksissa. == Merkintä == Uuden pykälän alkamisen merkiksi kirjoitetaan lyhenteenomainen pykälämerkki §, jonka yhteyteen liitetään arabialainen numero. Pykälämerkki voi tilanteen mukaan olla numeron edellä tai sen perässä: § 10 (’pykälä kymmenen’) tai 10. § (’kymmenes pykälä’). Säädösteksteissä ja oikeustieteellisissä yhteyksissä järjestysluvun piste kuitenkin jää pois: 10 § (yleiskielen periaatteiden mukaan ’kymmenen pykälää’, mutta lakikielessä ’kymmenes pykälä’). Lyhyissä laeissa on usein pelkkä pykäläjako, kun taas laajemmat lait jakaantuvat lukuihin ja luvut pykäliin. Pykälät voivat jakaantua momentteihin, ne taas kohtiin ja kohdat alakohtiin. Jos laki jakaantuu lukuihin, pykälien numerointi voi olla koko laissa juokseva (esimerkiksi tieliikennelaissa) tai alkaa kussakin luvussa uudestaan 1:stä (esimerkiksi rikoslaissa). Jälkimmäisessä tapauksessa on pykälään viitattaessa aina mainittava, minkä luvun pykälää tarkoitetaan. ==Katso myös== * Lainkohta ==Lähteet== * Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963 * Iso tietosanakirja, Otava 1936 * Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen Lakimiesyhdistys 1997, ISBN 951-855-135-9, osa V palsta 538 Luokka:Säädökset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit en:Paragraphos
Péter Erdő

Péter Erdő (s. 25. kesäkuuta 1952) on katolisen kirkon unkarilainen pappi. Hänet vihittiin papiksi 18. kesäkuuta 1975 ja piispaksi 6. tammikuuta 2000. Hänet nimitettiin Esztergom-Budapestin arkkihiippakunnan arkkipiispaksi 7. joulukuuta 2002, ja hän astui virkaansa 11. tammikuuta 2003. Hän sai nimityksen kardinaaliksi 21. lokakuuta 2003 ja astui virkaansa S. Balbinan kardinaalipappina 9. maaliskuuta 2004. Erdő osallistui vuonna 2005 uuden paavin valinneeseen konklaaviin. == Aiheesta muualla == * Catholic- hierarchy.org: Péter Cardinal Erdõ Luokka:Unkarilaiset kardinaalit Luokka:Unkarilaiset katoliset arkkipiispat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Momentti (oikeustiede)

Momentti (lyhennetään mom.) on lakiin, asetukseen tai sääntöihin sisältyvän pykälän alakohta tai kappale.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965. Laajat momentit jakaantuvat usein kohtiin ja kohdat alakohtiin.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa V palsta 538. Suomen lainsäädännössä momentteja ei yleensä eksplisiittisesti numeroida, mutta niihin viitataan numeroin, esimerkiksi: "Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään..." Yleensä saman pykälän eri momentit erotetaan lakitekstissä toisistaan typografisesti samoin kuin kappaleet normaalissa tekstissä. Suomen lainsäädännössä on kuitenkin myös säädöksiä, joissa momentin alussa on muusta tekstistä pisteellä erotettu arabialainen numero selventämässä pitkää ja mutkikasta pykälää.Esimerkiksi asetus rehujen ja lannoitteiden tarkastuksesta suoritettavista maksuista ja palkkioista, 115/1969. Valtion talousarviossa johonkin tarkoitukseen osoitettu määräraha käsittää yleensä koko momentin. Momentti saattaa kuitenkin jakaantua useaankin määrärahaan, joiden tarkoitus kerrotaan tarkemmin talousarvion perusteluissa.Encyclopædia iuridica fennica, osa V palsta 658. ==Katso myös== * Lainkohta == Lähteet == Luokka:Säädökset
Argumentti ja kritiikki

Argumentti ja kritiikki: Lukemisen, keskustelun ja vakuuttamisen taidot on ensimmäinen perusteellinen suomalainen argumentaation, väittelyn ja retoriikan oppikirja. Teoksen on toimittanut Marja-Liisa Kakkuri-Knuuttila ja sen on julkaissut Gaudeamus vuonna 1998. Teoksen tavoitteena on kehittää lukemisen, kirjoittamisen, väittelyn ja keskustelun taitoja. Teos on suunniteltu erityisesti korkeakoulujen opetuksen käyttöön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Anne Virolainen: Punnittua puhetta. Yliopisto 5/1999. (arkistoitu versio) Luokka:Kirjat tieteestä Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 1998 kirjat
Theodore Ts’o

Theodore Y. ”Ted” Ts'o (s. 1968 Palo Alto) on yhdysvaltalainen ohjelmistokehittäjä, joka tunnetaan työstään Linux-ytimen parissa. Ts'o sai vuonna 1990 tietotekniikan korkeakoulututkintonsa valmiiksi MIT:ssä. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli Information Systems & Technology -laitoksella (IS&T;) MIT:ssä aina vuoteen 1999 asti. Hän oli mm. projektipäällikkönä Kerberos V5 -ryhmässä. IS&T;:n jälkeen Ts'o siirtyi kahdeksi vuodeksi töihin VA Linux Systemsiin. Joulukuusta 2002 lukien hän oli töissä IBM:llä parantamassa Linux-ytimen tehokkuutta ja skaalautuvuutta. Joulukuussa 2007 Ts'o siirtyi töihin Linux Foundationiin. Hän on suunnitellut palaavansa takaisin IBM:ään joulukuussa 2009. Vuonna 2010 hän aloitti työt Googlella. Hän aloitti työskentelyn Linux-ytimen parissa heinäkuussa 1991, ytimen alkuaikoina. Linus Torvaldsin mukaan hän oli ensimmäinen Linux-ytimen kehittäjä Pohjois-Amerikasta. Ts'o on e2fsprogs-ohjelmistopaketin pääkehittäjä ja ylläpitäjä. e2fsprogs sisältää työkaluja ext2, ext3 ja ext4-tiedostojärjestelmiä varten. Hän myös ylläpitää useita muita Debian- levityspaketin paketteja. Hän oli IETF:n turvallisuusalan johtokunnan sekä IPsec-työryhmän jäsen. Ts'o oli yksi Free Standards Group -organisaation perustajajäsenistä ja tällä hetkellä sen puheenjohtaja. Ts'olle myönnettiin FSF:n Advancement of Free Software -palkinto vuonna 2006. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Henkilökohtainen kotisivu Luokka:Yhdysvaltalaiset ohjelmoijat Luokka:IBM:n henkilöstö Luokka:Googlen henkilöstö Luokka:Linux- kehittäjät Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dardanos Ateenalainen

Dardanos () (n. 160–85 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta. Dardanos oli Diogenes Babylonialaisen ja Antripatros Tarsoslaisen oppilas. Cicero mainitsee hänet yhtenä stoalaisen koulun johtajista () Ateenassa yhdessä Mnesarkhoksen kanssa aikana, jolloin Antiokhos Askalonlainen oli luopumassa skeptisismistä (eli noin vuonna 95 eaa.).Cicero: Academica, 2. 69. Antiokhos oli Dardanoksen ja Mnesarkhoksen oppilaita. Panaitioksen kuoltua (109 eaa.) Ateenan stoalainen koulu vaikuttaa hajaantuneen, ja niin Dardanos oli todennäköisesti yksi useista johtavista stoalaisista tuona aikana. Dardanoksen elämästä ei tiedetä muuta. Hänen oletetaan olleen kuollut jo silloin, kun Cicero opiskeli filosofiaa Ateenassa vuonna 79 eaa. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Taasianjoki

Taasianjoki eli Tesjoki () on Suomenlahteen laskeva joki Suomessa. Taasianjoen vesistöalueen eteläosat sijaitsevat Uudenmaan maakunnan alueella ja pohjoisosat Kymenlaakson maakunnan ja pieneltä osin Päijät-Hämeen maakunnan alueella. Taasianjoen valuma-alueen järvisyys on ainoastaan 0,46 prosenttia. Taasianjoen vesistö saa alkunsa ensimmäisen Salpausselän eteläpuolelta Iitin Kausalan ja Kouvolan Korian väliseltä alueelta. Alajuoksun varrella Loviisassa on Tesjoen kylä. Joki laskee Loviisassa entisen Ruotsinpyhtään kunnan alueella Ahvenkoskenlahden länsipuolella olevaan Kullanlahteen. Taasianjoen ja sen sivujokien varrella Iitissä ovat Suomen ainoat paikat, jossa kasvaa luonnonvaraisena rauhoitettua taponlehteä (Asarum europaeum).Ryttäri 1997, s. 76. == Lähteet == *http://www.ymparisto.fi *http://www.ahven.net (pdf) * Ryttäri, Terhi: Taponlehti. Teoksessa Uhanalaiset kasvimme. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 76. === Viitteet === * Luokka:Loviisan joet Luokka:Lapinjärven joet Luokka:Iitin luonto Luokka:Kouvolan joet Luokka:Ruotsinpyhtää
Dardanos

Dardanos () tai Dardanus (lat.) voi viitata seuraaviin: * Dardanos, kreikkalaisessa mytologiassa Zeuksen ja Elektran poika ja Dardanian kaupungin perustaja * Dardanos, asklepiadi 4. sukupolvessa * Dardanos Ateenalainen (n. 160–85 eaa.), stoalainen filosofi * Dardanos eli Dardania, antiikin aikainen kaupunki Troaksessa * Dardanus, Jean-Philippe Rameaun säveltämä ooppera * Dardanus, Antonio Sacchinin säveltämä ooppera.
Alsila

Alsila (Sauvon historia I, s. 394.) on kylä Sauvossa, Varsinais-Suomessa. == Sijainti ja maantiede == Kylä sijaitsee Sauvon keskiosassa ja se rajautuu Siurin, Martbölen ja Luurilan kyliin. Sen keskivaiheilla levittäytyy naapurikylien peltoihin yhdistyvä yhtenäinen peltoaukea. Kylän pohjois- ja eteläosa on metsää. Kylän rakennuskanta keskittyy kylän eteläreunalle ja vanhan kylätontin läheisyyteen.Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 89. == Historia == Kylä kuului Ruonankartanon läänin Lattmarkin verokuntaan. Ruonankartanon lääni oli ruotsalaisen siirtolaisuuden aluetta, minkä vuoksi myös Alsila (Alsböle) on ilmeisesti ollut keskiajalla ruotsinkielinen kyläSauvon historia I, s. 84.. Siihen kuului koko Ruotsin vallan ajan kaksi taloa, Alastalo (Alitalo) ja Ylistalo (Ylöstalo). Molemmat olivat 1660-luvulta lähtien Turun Akatemian palkkatiloja. Alastalolla mainitaan vuonna 1808 olleen yksi torppa. Kumpikin tila säilyi kruununtilana vuoteen 1830 asti.Sauvon historia I, s. 346. 1890-luvulla riehui Alsilan vanhalla kylätontilla tulipalo, joka tuhosi miltei kaikki rakennukset. Alastalon rakennuksia ei rakennettu enää uudelleen, jolloin tontti jäi tyhjäksi ja yhdistettiin myöhemmin Ylitaloon, jonka kantatalo sijaitsee yhä vanhalla kylätontilla. Yhdessä sen työväenrakennuksista toimi 1900-luvun alussa puhelinkeskus.Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 89-90. Vuonna 1899 rakennettiin Alsilaan kansakoulu, jonka rakennuspiirustukset laati Wihtori Sjöberg ja rakensi rakennusmies Otto Lehtonen. Koulu toimi vuoteen 1972 asti, jolloin Alsilan koulupiiri lakkautettiin.Sauvon kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 90. ==Lähteet== * * === Viitteet === Luokka:Sauvon kylät
Seitsemän sotaklassikkoa

Seitsemän sotaklassikkoa (武經七書 wǔjīngqīshū) ovat Kiinan menneisyyden tärkeimmät sodankäyntiä koskevat kirjat. Niille annettiin arvoa jo Tang- dynastian aikana. Song-kaudella 1000-luvun puolessavälissä luettelo virallistettiin ja ne mainitaan useimmissa sodankäynnin tietokirjoissa. Upseeriuralle tähtäävän piti tuntea ainakin muutama seitsemästä klassikosta. Sekä Kiinan kansantasavallan kommunistisen puolueen johto sisällissodan aikana että monet eurooppalaiset ja amerikkalaiset sodankäynnistä vastaavat ovat tutustuneet näihin teoksiin. Seitsemän klassikkoa ovat: * Jiang Ziya (姜子牙 Jiāng Zǐyá): Suuriruhtinaan kuusi salaista suunnitelmaa (太公六韜 Tàigōng liùtāo) * Sima Rangju (司馬穰苴 Sīmǎ Rángjū): Sotaministerin keinot (司馬法 Sīmǎfǎ, Siman menetelmä) * Sunzi (孫子 Sūnzǐ): Sodankäynnin taito (孫子兵法 Sūnzǐ bīngfǎ, Sunzin sodankäynnin menetelmä) * Wu Qi (吳起 Wú Qǐ): Sodankäynti (吳子 Wúzǐ, mestari Wu) * Wei Liao: Weiliaozi (尉繚子 Wèiliáozǐ, mestari Wei Liao) * Huangshigongin kolme strategiaa (黃石公三略, Huángshígōng sānlüè, Keltaisen kiven mestarin kolme suunnitelmaa) * Li Jing: Tangin Taizongin ja Li Weigongin vuoropuhelu (唐太宗李衛公問對 Táng Tàizōng Lǐ Wèigōng wènduì, Tang-dynastian Taizongin ja Li Weigongin kysymyksiä ja vastauksia) ==Katso myös== * Jymäyttämisen taito Luokka:Sotakirjat Luokka:Kiinalaiset kirjat Luokka:Kiinalainen sodankäynti
HMS Superb

HMS Superb on ollut yhdentoista Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä. * HMS Superb (1710), 56-tykkinen neljännen luokan alus * HMS Superb (1736), 60-tykkinen neljännen luokan alus * HMS Superb (1760), Bellona-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva * HMS Superbe (1795), 22-tykkinen kuudennen luokan alus * HMS Superb (1798), Achille-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva * HMS Superb (1842), Vanguard-luokan 80-tykkinen toisen luokan linjalaiva * HMS Superb (1875), taistelulaiva * HMS Superb (1907), Bellerophon-luokan taistelulaiva * HMS Superb (25), Minotaur-luokan kevyt risteilijä * HMS Superb (S109), Swiftsure-luokan ydinsukellusvene