EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Loppuvastus

Loppuvastus, loppupomo tai päävihollinen on videopeleissä tekoälyn ohjaama vihollinen, jonka voitettuaan pelaaja on läpäissyt pelin tai tietyn osion pelistä. Loppuvastus sijaitsee yleensä tason lopussa ja se on tyypillisesti huomattavasti vahvempi kuin muut vastukset, joita pelaaja on siihen mennessä kohdannut. Loppuvastukset ovat usein suurikokoisia vihollisia, jotka voivat vaatia tietyn taktiikan niiden voittamiseen. Esimerkiksi voi olla, että vastusta voi vahingoittaa vain iskemällä sitä tiettyyn heikkoon kohtaan. Tunnettuja loppuvastuksia ovat muun muassa Bowser eli Kuningas Koopa Super Mario -peleistä, Dr. Wily Mega Man -sarjan ensimmäisistä peleistä, Ganondorf The Legend of Zelda -sarjan peleistä, tohtori Ivo ”Eggman” Robotnik Sonic the Hedgehog -sarjan peleistä, Neo Cortex Crash Bandicoot -sarjan peleistä, Kuningas K. Rool Donkey Kong Country -sarjan peleistä, Ripto Spyro -sarjan peleistä ja Gruntilda Banjo-Kazooie -sarjan peleistä. Yksi varhaisimmista loppuvastuksen sisältävistä peleistä on Taito-yhtiön vuonna 1980 julkaistu Phoenix. ==Alakäsitteitä== ===Välipomo=== Välipomo tai minipomo () tarkoittaa yleisesti kesken tason ilmestyvää tavanomaista haastavampaa vastusta, joka on kuitenkin loppuvastusta heikompi. Välipomon voittamisesta saatetaan palkita usein uudella aseella tai esineellä, joka on yleensä tärkeä tason varsinaisen loppuvastuksen voittamisessa. ===Superpomo=== Joissain peleissä on myös niin sanottuja superpomoja tai bonuspomoja (). Superpomot ovat erittäin vahvoja, mutta niitä vastaan taisteleminen on valinnaista. Niitä ei tarvitse voittaa pelin tarinan läpäisemistä varten. Ne on yleensä tarkoitettu äärimmäiseksi haasteeksi pelaajille, jotka ovat valmiita käyttämään peliin enemmän aikaa ja vaivaa. Superpomot voivat olla hyvin piilotettuja, ja vaatia että tietyt ehdot on täytetty, ennen kuin pelaaja voi haastaa sen. Tällaisia pomoja esiintyy usein tietokone- ja konsoliroolipeleissä. ===Pomoryntäys=== Boss rush viittaa peleissä tilanteisiin, joissa pelaajan tulee taistella peräkkäin useita pomoja vastaan. Esimerkiksi voi olla, että pelin loppupuolella pelaajan tulee taistella uudelleen aiemmin voitettuja pomoja vastaan (muodostunut perinteeksi mm. Mega Man -pelisarjassa). Boss rush voi olla myös oma erillinen pelitilansa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Boss Battle - Artikkeli TV Tropes -sivustolla * Luokka:Videopelikäsitteet
Lua

Lua on kevyt ja kooltaan pieni skriptikieli. Se on tarkoitettu lähinnä ohjelmien helppoon laajentamiseen, mutta sillä voi myös tehdä laajempiakin kokonaisuuksia. Kielen nimi tulee portugalin sanasta lua, joka tarkoittaa kuuta. Luan logona onkin kuu. Lua on pääasiassa proseduraalinen kieli, mutta Lua tukee funktionaalisesta ohjelmoinnista ja olio-ohjelmoinnista tunnettuja ominaisuuksia. Luassa on muun muassa ensimmäisen kertaluokan funktiot täydellä leksikaalisella näkyvyydellä. Muita kielen ominaisuuksia ovat assosiatiiviset taulukot, vuoroittaisrutiinit sekä metataulut. Kielessä on mahdollista käyttää moniperintää. Lua on julkaistu MIT-lisenssillä, joka sallii hyvin vapaan käytön jopa kaupallisiin tarkoituksiin. Luaa käytetäänkin paljon erilaisissa sovellusohjelmissa (esim. VLC, Lightroom) ja tietokonepelien sisäisenä skriptikielenä (esim. World of Warcraft). Neovim-tekstieditori mahdollistaa lisäosien ja konfiguraation kirjoittamisen Vimscriptin lisäksi Lualla. Lua on suunniteltu helposti yhdistettäväksi muihin ohjelmointikieliin. Alkuperäisessä toteutuksessa on rajapinta, jota voi käyttää C- ja C++-ohjelmointikielillä. Tämän lisäksi rajapintoja löytyy muun muassa Pascalille, .NET:lle sekä Adalle. == Historia == Kielen edeltäjiä ovat Petrobrasin kehittämät DEL (Data Entry Language) ja SOL (Simple Object Language). == Toteutus == Lua käännetään omalle virtuaalikoneelle. Ohjelmat voi kääntää virtuaalikoneen binääreiksi, mutta yleisempi käyttötapa on, että Lua-kääntäjä kääntää ohjelman muistiin ja suorittaa sen suoraan virtuaalikoneessa. Luan virtuaalikone on rekisteripohjainen erona pinopohjaisista virtuaalikoneista. Rekisteripohjainen virtuaalikone julkaistiin Lua-versiossa 5.0 vuonna 2003. Kielessä ei ole C-kielen kaltaista `switch`-lausetta, mutta vastaava toiminnallisuus voidaan toteuttaa käyttämällä hakutaulua (lookup-taulua) apuna. Lua tukee säännöllisiä lausekkeita, mutta ei POSIX-standardin mukaisessa muodossa vaan merkittävästi yksinkertaisempana. == Esimerkkejä == Esimerkkiohjelma tulostaa rivin "Hei maailma!": print("Hei maailma!") Seuraava ohjelma laskee annetun luvun kertoman: \-- Kertoma-funktio function fact (n) if n == 0 then return 1 else return n * fact(n-1) end end print("Anna luku:") a = io.read("*number") -- Lue luku print(fact(a)) Kommentti alkaa kahdella viivalla, useammalle riville ulottuva kommentti merkitään hakasulkeisiin. \-- Tämä on yksirivinen kommentti print("Hei maailma!") \--[[ Tämä on kommentti, joka kattaa useamman rivin ]] print("Hei maailma!") == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luan kotisivut * pas2lua Lähdekoodit joilla Luan voi ottaa käyttöön Delphissä, FreePascalissa ja Lazaruksessa. Luokka:Vuoden 1993 ohjelmistot Luokka:1990-luvun ohjelmointikielet
Suodatus

Suodatusta käytetään kemiassa erottamaan liuoksesta epäpuhtauksia tai erottamaan aineet toisistaan. Suodatus voidaan suorittaa käyttämällä Büchnersuppiloa. Büchner-suppiloon laitetaan sopiva suodatinpaperi, liuos suodatetaan sen läpi imussa. Myös tavallinen suppilo soveltuu suodatukseen. Siihen voidaan laittaa suodatinpaperi, jonka läpi nesteen annetaan valua. Suodatinpaperin asemasta voidaan käyttää myös pumpulia. Mikäli kiinteä aine ei liukene nesteeseen, muodostuu heterogeeninen seos, josta liukenematon aine voidaan erottaa suodattamalla. Suodatuksessa hyödynnetään hiukkasten kokoeroja. Luokka:Erotusmenetelmät
Suodatin

Suodatin eli suodin (ark. filtteri) voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Elektroniikassa suodatin on piiri, joka muokkaa signaalia halutunlaiseksi * Kemiallinen suodatus * Mekaaninen suodatus **Paperisuodatin **Tekstiilisuodatin **Sähkösuodatin * Savukkeen suodatin * Äänen suodatin eli äänisuodin * Matematiikassa joukko-opillinen suodatin * Optiikassa optinen suodatin ** Valokuvauksessa suodin
David Copperfield

David Copperfield (oik. David Seth Kotkin, s. 16. syyskuuta 1956 Metuchen, New Jersey) on yhdysvaltalainen taikuri. ==Ura== Copperfield aloitti viihdyttäjän uransa kymmenvuotiaana vatsastapuhujana. Ryhdyttyään taikuriksi hän otti taiteilijanimekseen ensin Davino ja sen jälkeen Charles Dickensin romaanihahmon mukaan David Copperfield. Copperfield valittiin Yhdysvaltain taikurijärjestöön sen historian nuorimpana jäsenenä. Vielä teini-ikäisenä hän ehti myös opettaa taikuutta New Yorkin yliopistossa ja esiintyä chicagolaisessa musikaalissa The Magic Man. Copperfieldistä tuli Yhdysvalloissa tunnettu ABC-televisiokanavan esityskauden 1977–1978 esittelijänä. Sen jälkeen hän esiintyi taikurina CBS-kanavan erikoislähetyksissä. Copperfieldin tunnetuimpia illuusioita televisiossa olivat Grand Canyonin yli lentäminen, Kiinan muurin läpi käveleminen ja Vapaudenpatsaan taikominen näkymättömiin. Copperfieldin lavaesityksissä on taikuuden lisäksi musiikkia, tanssia ja tarinallisuutta. Copperfield vähensi televisioesiintymisiään 1990-luvulle tultaessa. Broadwaylla hän esiintyi ensi kertaa vuoden 1996 näytelmässä Dreams and Nightmares. Vuonna 1999 hän aloitti kiertueen nimeltä You!. Copperfieldilla on ollut oma show Las Vegasissa vuodesta 1996 alkaen. Copperfield keräilee taikuusaiheista kirjallisuutta ja historiallisia esineitä, jotka ovat näytteillä yksityismuseossa Las Vegasissa. Copperfield avustaa Project Magic -nimistä hyväntekeväisyysjärjestöä, joka opettaa silmänkääntötemppuja terapeuttisessa tarkoituksessa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * David Copperfieldin virallinen sivusto * Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Yhdysvaltalaiset taikurit Luokka:Amerikanjuutalaiset Luokka:Amerikanvenäläiset Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jordanin mitta

Jordanin mitta on Riemannin integraalin avulla määritelty mitta \mathbb{R}^n-avaruuksille. Mittaa voi pitää luonnollisena sikäli, että se yhtyy reaalimaailman pituus-, pinta-ala- ja tilavuuskäsitteiden kanssa. Joukko E \subset \mathbb{R}^n on Jordan-mitallinen, jos E rajoitettu ja indikaattorifunktion avulla määritelty kuvaus 1_E on Riemann-integroituva. Tällöin joukon E Jordan-mitta on \int_{\mathbb{R}^n} 1_E (x) \, dx. == Katso myös == * Lebesguen mitta ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * MathWorld. Jordan Measure Luokka:Mittateoria
Viesti

Viesti tarkoittaa seuraavia asioita: * viesti, sanoma, jonka lähettäjä lähettää yhdelle tai useammalle vastaanottajalle * viestikilpailu, yksilöurheilulajien suoritustapa, jossa joukkueen jäsenet suorittavat omilla peräkkäisillä vuoroillaan tietyn urheilusuorituksen * viestiaselaji, puolustushaarojen aselaji * Viestinnän asiantuntijoiden ammattijärjestö Viesti
Lautanen (astia)

Lautanen on matala, yleensä pyöreä syömä-, tarjoilu- tai koristeastia. Lautaset valmistetaan yleensä posliinista tai muovista. Lautasia on monenkokoisia ja -muotoisia. Syvempiä käytetään yleensä keiton tai muun nestemäisen ruoan syöntiin, kun taas litteämpiä käytetään kiinteämmän ruoan syöntiin. Suurin lautanen on niin sanottu katelautanen, jonka käyttö on kotioloissa melko harvinaista. Katelautanen katetaan pöytään muiden lautasten alle. Matalat ruokalautaset ovat yleensä 22–25 cm läpimitaltaan, jälkiruokalautaset yleensä 18–20 cm ja leipälautaset 15–17 cm. Syvien ruokalautasten tilavuus on yleensä 3–5 desilitraa. == Lähteet == Luokka:Astiat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kolmoispiste

Kolmoispiste on aineen tietyssä lämpötilassa ja paineessa tila, jossa aineen kolme olomuotoa (kiinteä, neste, kaasu) ovat tasapainossa, eli järjestelmän kaikki aine on mahdollista muuttaa kiinteäksi, nesteeksi tai kaasuksi erittäin pienellä paineen tai lämpötilan muutoksella. == Veden kolmoispiste == Veden kolmoispiste on lämpötilassa 273,16 K (0,01 °C) ja paineessa 611,73 Pa (noin 0,006 bar). Normaalipaineessa veden sulamispiste on 0 °C, mutta paineen laskiessa siitä se aavistuksen kasvaa tuohon pisteeseen asti. Normaalipaineessa veden kiehumispiste on 100 °C, mutta paineen laskiessa se vähenee, joten tyhjiötä lähellä olevassa noin 0,006 ilmakehän paineessa kiehumispiste on sama kuin sulamispiste, 0,01 °C. Ylempi kuvaaja ei siis vastaa veden käyttäytymistä, vain alempi. Kolmoispistettä alemmissa paineissa jää muuttuu suoraan höyryksi ja päinvastoin: nestemäistä vettä ei ole. Veden kolmoispisteen lämpötilaa on käytetty celsius- ja kelvinasteikkojen määrittelyyn. Vuonna 1954 kymmenes yleinen paino- ja mittakonferenssi määritteli kelvinasteikon niin, että veden kolmoispiste oli tarkalleen 273,16 °K. Myöhemmin kelvinasteen nimi lyhennettiin muotoon kelvin ja tunnus muotoon K. Vuonna 2018 kelvin kuitenkin määriteltiin uudelleen Boltzmannin vakion avulla, eikä määritelmä näin ollen enää perustu veden kolmoispisteeseen. Kolmoispisteen lämpötila saadaan aikaan käyttämällä kolmoispistekalibraattoria. Laite koostuu sisäkkäisistä astioista. Sisin astia on mittauskammio, jonka lämpötila asettuu kolmoispisteeseen. Sen ulkopuolella on astia, joka on mittaustilanteessa osittain jäätyneenä, osittain nesteenä ja osittain pelkän vesihöyryn täyttämä. Kaikkein uloimpana on lämpöeriste. Kalibraattori pystyy pitämään yllä kolmoispistelämpötilaa muutamia tunteja sen jälkeen, kun siitä ensin on poistettu kaikki ilma. Vesi on sen jälkeen jäädytetty ja osittain sulatettu, minkä jälkeen lämpötila hakeutuu kolmoispisteeseen. ==Katso myös== * Kriittinen piste (termodynamiikka) ==Lähteet== Luokka:Termodynamiikka
Geomatiikka

Geomatiikka on tieteenala, joka tutkii kuinka rakentaa tehokas paikkaan sidotun tiedon tuotannon työnkulku, joka alkaa mittauksista erinäisillä teknologioilla prosessointiin ja lopulta käytettäväksi tuotteeksi karttojen, spatiaalisten tietokantojen, ilmakuvien jne. muodossa, eli keräämisen, taltioinnin, käsittelyn ja esittämisen. Sana viittaa erityisesti seuraaviin tieteenaloihin: * fotogrammetria * geodesia * geoinformatiikka * kartografia * kaukokartoitus * maanmittaus * paikannus Geomatiikka erityisesti nojaa geoinformatiikkaan (joka tarjoaa modernit informaatioteknologian välineet), tietoliikenneteknologioihin (muun muassa langattomat verkot, matkapuhelimet) ja tiedonvälityksen ratkaisuihin (muun muassa protokollat, standardit, yhteensopivuus ja yhteentoimivuus). == Historia == Nimi on peräisin ranskan sanasta géomatique. Ensimmäisen kirjattu käyttö tapahtui Ranskassa 1970-luvun alussa ja myöhemmin se keksittiin uudelleen Kanadassa. Siellä Lavalin Yliopiston maanmittausosasto otti käsitteen alkuperäistä laajemman merkityksen käyttöön nimeten sen mukaan maanmittausohjelmansa. Tätä kautta käsite levisi kaikkialle Kanadassa ja ulkomaille. == Aiheesta muualla == * Aalto-yliopisto, Geoinformatiikka == Lähteet == * Yvan Bedard (2008). Geomatics. In Karen K. Kemp (ed.), Encyclopedia of Geographic Information Science, pp. 195-197, SAGE Publications, Inc., ISBN 978-1-4129-1313-3. == Kirjallisuutta == * Bedard, Y., Gagnon, P., & Gagnon, P.A. (1987). Modernizing Surveying and Mapping Education: the Programs in Geomatics at Laval University. Proceedings of the XIIth National Surveying Teachers Conference: Surveying the Future. In cooperation with ACSM-ASPRS-ILI-WSLS, University of Wisconsin-Madison, July 5th-10th, pp. 239-256. * Gagnon, P., & Coleman, D. (1990). Geomatics, an Integrated, Systemic Approach to Meet the Needs for Spatial Information. CISM Journal ACSGC, Canadian Institute of Surveying and Mapping, 44 (4), pp. 377-382. * Paradis, M. (1981). De l'arpentage à la géomatique (From Surveying to Geomatics). The Canadian Surveyor, Ottawa, Canada, 35 (3), pp. 262-268. Luokka:Geotieteet
Kesäkolmio

Kesäkolmio on kesäisellä yötaivaalla näkyvä asterismi, joka muodostuu Lyyran tähdistön päätähdestä Vegasta, Joutsenen Denebistä ja Kotkan AltairistaTähdet 2012, s. 50.. Nimensä tähtikuvio on saanut muodostaan ja kesäisestä näkymisajankohdasta. Se on korkealla etelässä, kun loppukesällä illat alkavat hämärtyä ja tähdet näkyä. Tyypillisesti ensimmäinen näkyviin ilmestyvä tähti on Lyyran Vega, joka heinäkuun loppupäivinä on etelässä noin kello 23.30 lähes 70 asteen korkeudella. ==Yleinen näkyvyys== Öiden pitenemisestä johtuen Kesäkolmio näkyy etelässä iltahämärissä pitkälle syksyyn. Talven tultua se katoaa kuviona läntiselle taivaalle, vaikka sekä Vega että Deneb näkyvät keskellä talvea matalalla pohjoisen suunnalla. Keväällä Kesäkolmio tulee näkyviin aamuyöllä itäiselle taivaalle. Kesäkolmion tähdet ovat olleet ennen satelliittinavigoinnin yleistymistä tärkeitä navigointitähtiä, sillä ne näkyvät aamuyöstä hyvin selkeinä ja kirkkaina. ==Vastaavia kohteita== Myös talvitaivaalle on yritetty nimetä vastaavia kuvioita, näistä talvitimantti ja talvineliö tai -suunnikas ovat ehkä tunnetuimmat. Talvineliö muodostuu Orionin tähdistön Rigelistä ja Betelgeuzesta sekä Pienen koiran Procyonista ja Ison koiran Siriuksesta. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Asterismit
Käsi

Käsi () on osalla nisäkkäistä esiintyvä tarttumiseen ja pitelemiseen erikoistunut yläraajan osa. Käsi sisältää kyynärvarresta poispäin sijaitsevan alueen; ranteen, sormet sekä kämmenen alueen. Yleiskielessä kädellä voidaan tarkoittaa koko yläraajaa: olkavartta, kyynärvartta, rannetta, kämmentä sekä sormia. Kädelliset ovat yksi merkittävä eliöryhmä, jonka kaikilla jäsenillä on käsi. Kädelliset eivät ole kuitenkaan ainoa ryhmä, vaan monilla puussa elävillä nisäkkäillä kuten vaikkapa oravalla on tarttumiseen erikoistunut raaja. Kädellisillä on jokaisessa kädessä viisi sormea,Erilaisten kehityshäiriöiden seurauksena sormien määrä saattaa vaihdella. joille jokaiselle on annettu oma nimi: peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön ja pikkusormi. Kädellisten määritelmä on, että niillä on viisi sormea. Peukalo koostuu kahdesta luusta, muut sormet kolmesta. Sormien päissä on kynnet. Ihmisen peukalon sijoittuminen käteen ja sen suuri liikkuvuus mahdollistavat näppärämmät käden toiminnot kuin muilla kädellisillä. Tärkein peukalon tehtävä on mahdollistaa niin kutsuttu opponens-liike, jossa peukalo taipuu koskettamaan muiden sormien päitä. Liikkeen avulla ihmisen kyky tarttua sekä tarkkuutta vaativien tehtävien tekeminen käden avulla paranee. ==Ihmisen käden luut== Ihmisen käsi koostuu 27 luusta: kahdeksasta ranneluusta, viidestä kämmenluusta ja 14 sormien luusta. Ranteen luut sijoittuvat kahteen riviin. Kämmenluita on yksi jokaiselle sormelle, ja jokainen niistä niveltyy yhteen sormista. Peukalo koostuu kahdesta sormiluusta, muut sormet kolmesta. Ranteen luut eli karpaalit järjestyksessä ranteesta päin, pikkusormen puolelta riveittäin:Panelius et al. 2013, s. 104–106. * herneluu (pisiforme) * kolmioluu (triquetrum) * puolikuuluu (lunatum) * veneluu (scaphoideum) * hakaluu (hamatum) * iso ranneluu (capitatum) * pieni monikulmaluu (trapezoideum) * iso monikulmaluu (trapezium) ==Otteet== Käden erilaisia otteita on useita, mutta otteiden päätyyppejä ovat voimaote ja täsmäote. Ote riippuu kohteen suuruudesta, muodosta, pinnasta, lämpötilasta, painosta ja tilanteen erityistekijöitä. Täsmäotteessa käytetään huolellisuutta. Siinä peukalonpää asettuu vastakkain vähintään etusormenpään kanssa. Peukaloa vastaan voivat tarvittaessa asettua myös muut sormet. Voimaotetta käytetään vahvuutta kysyvissä tilanteissa. Siinä sormet puristuvat kohteen ympärille ja painavat sen kämmenpohjaa ja eminenssejä vasten. Peukalo voi vielä lukita otteen.Panelius et al. 2013, s. 132–134. Täsmäotteessa käytetään käden alueella olevia intrinsisiä lihaksia, ja voimaotteessa korostuu käsivarren ekstrinsisten lihasten työ.Panelius et al. 2013, s. 137. ==Katso myös== *Kätisyys *Käsinsyöminen == Lähteet == ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * *Käden harjoitusohjeet Luokka:Yläraajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tut

Tut voi tarkoittaa seuraavia: * Tut, piirikunta Adıyamanin maakunnassa, Turkissa * Tut eli monguorit, Kiinassa asuva etelämongolilainen kansa == Lyhenne == Lyhenteenä TUT voi tarkoittaa: * TUT, Tampere University of Technology; Tampereen teknillinen yliopisto * TUT, Turun Uusi Telakka; Pernon telakka Turussa.
Vetokannas

Vetokannas () on kaupunginosa Vaasassa, Kotirannan ja Palosaaren välillä. Kaupunginosa on kehittynyt maakaistaleelle, joka yhdistää Palosaaren mantereeseen. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Vetokannas kuuluu Gerbyn suuralueeseen. Kartta Kaupungin asemakaavoissa alue muodostaa Vaasan 20. kaupunginosan, johon kuuluu Vetokannaksen lisäksi myös Isolahden pienalue.Vaasan karttapalvelu (Julkiset palvelut > Kaupunginosat) Vaasan kiinteistötoimi Viitattu 23.1.2025 Vetokannas on rivi- ja omakotitaloaluetta. Rakennukset on rakennettu pääosin 1930- ja 2000-lukujen välisenä aikana. Vetokannaksen kirkko, jonka omistaa Vasa Kyrkliga Stiftelsen, valmistui vuonna 1961. ==Historia== Kaupunginosan nimi on lähtöisin 1300-luvulta, jolloin kalastajat ja muut merenkävijät vetivät veneensä kapean kannaksen yli välttyäkseen kiertämästä Palosaarta. Vetokannaksen läpi on kulkenut Vanhan Vaasan, Gerbyn ja Västervikin välinen tie 1780-luvulta alkaen, kun Vaasan satama siirtyi Palosaareen. Jo ennen tätä alueella oli ratsastutie Gerbyn ja kaupungin välillä. Liikenneyhteydet Vetokannakselta kaupunkiin paranivat vuonna 1900, kun sittemmin jo kuivatetun Pitkänlahden yli rakennettiin silta. Vetokannas liitettiin Mustasaaresta Vaasaan vuonna 1935. Vetokannaksen ensimmäinen asemakaava hyväksyttiin vuonna 1942. Ennen kuin nykyinen Alskatintie valmistui 1980-luvulla, kaupunginosan rajan katsottiin menevän Vapaudentien kohdalla. Vikingan ja Vetokannaksen kaupunginosien välillä olikin ennen seututien valmistumista katkeamattomat katuyhteydet, muun muassa Vikingan Kannaksenkatu jatkui Muuntajankadulle asti. Vetokannas oli 1960-luvulla tärkeä teollisuus- ja työpaikkakeskittymä, siellä sijaitsi muun muassa panimo ja verkkotehdas. Vuonna 1966 Vetokannakselle perustettiin Tukku- Tulimaa Oy:n toimesta Suomen ensimmäinen supermarketti, TT-Supermarket. Nykyään samoissa tiloissa on Keskon K-Market. ==Väestö== Vuonna 2013 Vetokannaksen alueella oli 1 547 asukasta. Vetokannaksen asukkaista äidinkielenään suomea puhui 55,9 %, ruotsia 35,2 % ja muita kieliä 8,9 % vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 17,0 % ja työttömiä 12,3 % vuonna 2013. == Lähteet == *
Impulssi

Impulssi (tunnus \mathbf{I}) on mekaniikassa suure, joka kuvaa voiman vaikutusta sen vaikutusajan yli. Jos vaikuttava voima \mathbf{F} pysyy vakiona ajan \Delta t yli, impulssi saadaan voiman ja vaikutusajan tulona: : \mathbf{I} = \mathbf{F} \Delta t. Impulssin SI-yksikkö on sama kuin liikemäärän, eli Ns (newtonsekunti), mikä voidaan ilmaista myös muodossa kg*m/s (kilogramma metri per sekunti). Impulssi on vektorisuure eli sillä sekä suuruus että suunta, joka on sama kuin voiman suunta. Newtonin toisen lain mukaan kappaleen liikemäärän muutosnopeus vastaa siihen kohdistuvaa kokonaisvoimaa: :\frac{d \mathbf{p}}{d t} = \mathbf{F}, missä \mathbf{p} on kappaleen liikemäärä ja \mathbf F kappaleeseen kohdistuva voima. Olettaen että voima pysyy vakiona vaikutusajan \Delta t yli, liikemäärän kokonaismuutos \Delta \mathbf{p} on :\Delta \mathbf{p} = \mathbf F \Delta t = \mathbf{I}. Kappaleen liikemäärän muutos vuorovaikutustapahtumassa vastaa siis siihen kohdistunutta (kokonais)impulssia. Liikemäärän muutoksen ja impulssin vastaavuus pätee vaikka voima ei pysyisi vakiona. Tällöin impulssi määritellään voiman integraalina sen vaikutusajan yli, :\mathbf{I} = \int_0^{\Delta t} \mathbf{F}(t)\, dt , missä \mathbf{F}(t) on voima ajan t funktiona. Impulssi on hyödyllinen käsite esimerkiksi tarkasteltaessa törmäystapahtumia, jossa ei yleensä tunneta tarkkaan kappaleisiin vaikuttavia voimia. Newtonin kolmas laki eli voiman ja vastavoiman laki voidaan muotoilla koskemaan voimien sijasta impulsseja: törmäyksessä (tai muussa vuorovaikutustilanteessa) kappaleisiin kohdistuvat kokonaisimpulssit ovat yhtä suuret mutta vastakkaismerkkiset. Saksankielinen termi Impuls tarkoittaa impulssin sijasta liikemäärää, ja tämän vuoksi termiä impulssi on myös suomessa aiemmin käytetty, ja käytetään toisinaan vieläkin nykystandardin vastaisesti liikemäärän merkityksessä. ==Katso myös== *Voima *Liikemäärä *Integrointi *Rekyyli == Lähteet == Luokka:Suureet Luokka:Klassinen mekaniikka de:Impuls#Kraftstoß sv:Rörelsemängd#Impuls
Avaruushissi

Avaruushissi on toistaiseksi teorian tasolla kehitelty hissi, jolla voisi nousta Maata kiertävälle radalle avaruuteen. Konstantin Tsiolkovski esitteli avaruushissin periaatteen vuonna 1895 kirjoittamassaan artikkelissa. Teoriaa kehitti Juri Artsutanov vuonna 1960 kirjoittamassaan artikkelissa. Avaruushissi on perinteisesti esiintynyt lähinnä tieteistarinoissa, kuten Arthur C. Clarken Paratiisin suihkulähteissä, mutta tekniikan kehittymisen myötä sitä on tutkittu vakavammin. ==Rakenne ja toiminta== Avaruushissin olisi sijaittava suunnilleen päiväntasaajalla ja sen Maata kiertävän huippuosan olisi kierrettävä planeetan ympäri samalla kulmanopeudella kuin planeetta pyörii, sillä muutoin varsi katkeaisi huipun loitontuessa tyvestä. Yksi avaruushissin toimintamahdollisuus olisi nostaa satelliitteja ja muita aluksia Maata kiertävälle radalle, ja yhdistää se vaijerilla maahan. Avaruushissin avulla voitaisiin myös lähettää kustannustehokkaasti laitteita kauemmaksi avaruuteen. On ehdotettu, että vaijeri tehtäisiin nanokuiduista, jotka ovat lujia, mutta niiden nykyteknologialla saavutettava enimmäispituus ja pienet valmistusmäärät estävät käytön tällä hetkellä. Nanokuidut ovat niin kestäviä, että hissin seinämä voi olla todella ohut, alle millimetrin paksuinen, ja siten erittäin kevyt. Varsinaisen hissinauhan leveys voi olla metrin luokkaa. Satelliitit ja avaruusalukset liikkuisivat hissiä pitkin esimerkiksi laserkäyttöisillä purjeilla varustettuna. Näin vältyttäisiin kalliin ja painavan polttoaineen kuljettamiselta yläilmoihin. Vaikka avaruushissin rakennuskustannukset nousisivat kymmeniin miljardeihin dollareihin, on laskettu, että hissi maksaisi itsensä takaisin noin kymmenessä vuodessa. Hissillä kuljetuskustannukset avaruuden ja Maan välillä olisivat vain murto- osan siitä, mitä perinteisellä polttoainekäyttöisellä avaruusraketilla tai sukkulalla. == Katso myös == * Avaruuskoukku == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Science fictionin käsitteet Luokka:Hypoteettiset avaruuslaitteet Luokka:Hissit
Femto

Femto (tunnus f) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa tuhannesbiljoonasosaa (10-15). Esimerkiksi femtoampeeri (fA) on tuhannesbiljoonasosa ampeeria (A) ja siten :1 000 fA = 1 pA, :1 000 000 fA = 1 nA, :1 000 000 000 fA = 1 μA, :1 000 000 000 000 fA = 1 mA ja :1 000 000 000 000 000 fA = 1 A. == Lähteet == Luokka:Kerrannaisyksiköt
Auringonvarjo

thumb|Mies istumassa rantavarjon alla. Auringonvarjo eli päivänvarjo on sateenvarjon kaltainen suoja, jonka tarkoitus on suojata ihmistä auringon paahtavalta lämpösäteilyltä. Auringonvarjossa on avautuva suojaosa, joka on kiinni varjon varressa. Auringonvarjossa ei ole kädensijaa. Varsi kiinnitetään maahan tai muuhun tukevaan paikkaan, kuten pöytään. Monissa puutarhapöydissä on keskellä reikä auringonvarjoa varten. Monissa auringonvarjoissa on myös oma tukeva ja riittävän painava jalusta estämään varjon kaatumista ja karkaamista tuulella. ==Avaruuden aurinkovarjo== Aurinkovarjo on myös tieteiskuvitelmien ja tulevaisuuden visioiden laite, jonka avulla estetään kasvihuoneilmiön eteneminen. Varjostin viedään auringon ja Maan väliin, jossa se avataan paketistaan ja levitetään siten, että pieni osa maahan tulevasta auringonvalosta peittyy. Mahdollisesti pienelläkin muutoksella auringon valovoimassa olisi suuria vaikutuksia ilmastoon. Aurinkovarjoon käytetyn materiaalin pitää olla äärimmäisen ohutta, ja sen on oltava valtavan iso. Luokka:Meteorologia Luokka:Pihakalusteet
Solmisaatio

Solmisaatio on säveltavujen käyttöä sävelten niminä. Solmisaatiossa ei oteta kantaa sävelten absoluuttiseen korkeuteen, vaan ainoastaan sävelten keskinäisillä korkeuseroilla on merkitystä. Täten esimerkiksi sama laulu voidaan laulaa monelta eri korkeudelta samoilla solmisaatiotavuilla. Solmisaation kehitti Guido Arezzolainen eli Guido Aretino 1000-luvulla.Facta 2001, WSOY 1985, 15. osa, palsta 111 Länsimaisessa musiikissa yleisen diatonisen sävelasteikon solmisaatiotavut ovat tavallisimmin do, re, mi, fa, so, la, si, do Aikaisemmin käytettiin do-tavun sijasta nimeä ut. Solmisaatiotavut (paitsi si) ovat peräisin keskiaikaisen, Johannes Kastajan kunniaksi sävelletyn hymnin Ut queant laxis säkeiden alkutavuista, paitsi muita myöhemmin käyttöön tullut si, joka johtuu viimeisen säkeen sanojen alkukirjaimista. Tämän hymnin kuusi ensimmäistä säettä alkavat duuriasteikon kuudelta ensimmäiseltä säveleltä (samaan tapaan kuin musikaalin The Sound of Music laulussa Do Re Mi). Hymnin latinankieliset sanat ovat: : queant laxis :sonare fibris, :ra gestorum :muli tuorum, :ve polluti :bii reatum, :ancte oannes. Myöhemmin on ut useimmiten vaihdettu helpommin laulettavaksi tavuksi do. Nykyään käytetään tavujen sol ja si asemesta joskus muotoja so ja ti. Varsinkin romaanisissa kielissä kuten ranskassa ja italiassa, mutta myös esimerkiksi turkissa käytetään solmisaatiotavuja myös sävelten absoluuttisen korkeuden osoittavina niminä, jolloin ut tai do = C, re = D, mi = E jne. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Musiikin teoria Luokka:Musiikkitermit
Avaruuskoukku

Avaruuskoukku on hypoteettinen laite, jonka avulla voidaan nousta Maan pinnalta kiertoradalle. Satelliitti ampuu kiertoradalta Maan pinnalle vaijerin, jonka päässä on esimerkiksi koukku. Koukkuun kiinnitetään jotain, esimerkiksi matkustajia tai tavaraa. Sitten satelliitti vetää vaijerin ja koukun takaisin avaruuteen. Suurin ja ehkä yksinkertaisin tähän periaatteeseen perustuva rakennelma on avaruushissi. Juri Artsutanov esitteli tämän idean vuonna 1960 kirjoittamassaan artikkelissa. == Katso myös == * Avaruushissi Luokka:Hypoteettiset avaruuslaitteet
Norther

Norther oli suomalainen metallimusiikin yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1996 ja se hajosi vuonna 2012. Vuosina 1996-2000 yhtye toimi nimellä Requiem. Yhtye on sijoittunut Suomen viralliselle albumi- ja singlelistalle jokaisella julkaisullaan. Yhtyeen kitaristin Kristian Rannan lisäksi merkittävä kappaleentekijä oli entinen laulaja-kitaristi Petri Lindroos. Myös basisti Jukka Koskinen ja kosketinsoittaja Tuomas Planman ovat osallistuneet kappaleiden tekemiseen. == Historia == Yhtye perustettiin nimellä Requiem vuonna 1996 ja vuonna 2000 se sai nimeksi Norther. Yhtyeen perustivat Toni Hallio ja Petri Lindroos. Vuonna 2000 mukaan liittyi Kristian Ranta, jolloin nimi vaihtui ja ensimmäinen demo äänitettiin. Yhtyeen ensimmäinen albumi Dreams of Endless War julkaistiin vuonna 2002. Helmikuussa 2007 yhtye siirtyi pois Spinefarm Recordsilta ja julkaisi viisi uutta kappaletta sisältäneen No Way Back -minialbumin, joka nousi Suomen singlelistalla sijalle 1. Levy oli rumpali Heikki Saaren ensimmäinen yhtyeen kanssa. Kappale ”Frozen Angel” valittiin V2 – Jäätynyt enkeli -elokuvan nimikappaleeksi, ja yhtye esiintyi elokuvassa myös itse. No Way Backin julkaisi Suomen Musiikki. Marraskuun loppupuolella 2007 Norther liittyi Century Media Recordsin listoille. Yhtyeen viides täyspitkä albumi N julkaistiin 13. helmikuuta 2008. 19\. huhtikuuta 2009 yhtye ilmoitti kotisivuillaan, että yhtyeen alkuperäisjäsen, laulaja- kitaristi ja säveltäjä Petri Lindroos erotettiin yhtyeestä, sillä hänen toinen bändinsä Ensiferum vie häneltä suurimman osan ajasta. 14. huhtikuuta 2009 yhtye ilmoitti uudeksi laulajaksi Aleksi Sihvosen. Toiseksi kitaristiksi keikoille saatiin samalla Daniel Freyberg, jonka yhtye vahvisti helmikuussa 2010 sivuillaan viralliseksi jäseneksi. 24. heinäkuuta 2012 yhtye ilmoitti kotisivuillaan lopettavansa ajan puutteen vuoksi. thumb|150px|Kristian Ranta == Jäsenet == * Aleksi Sihvonen – murinalaulu (2009-2012) * Kristian Ranta – kitara (2000-2012), laulu (puhdas, 2005-2012) * Tuomas Planman – koskettimet (2000-2012) * Jukka Koskinen – basso (2000-2012) * Heikki Saari – rummut (2005-2012) * Daniel Freyberg – kitara (2010-2012) === Aiemmat jäsenet === * Petri Lindroos – laulu & kitara (1996-2009) * Joakim Ekroos – basso (2000) * Tuomas Solja – basso (1996–1997) * Toni Hallio – rummut (1996–2005) * Sebastian Knight – kosketinsoittimet (2000) * Roni Korpas – kitara (1996–1999) == Diskografia == === Albumit === * * * * * * === EP:t === * * === Singlet === * * * * * === DVD:t === * == Videografia == Video Album Length Released Dreams of Endless War 4:12 Mirror of Madness Mirror of Madness 4:32 Death Unlimited Death Unlimited 4:55 Frozen Angel No Way Back/N 4:07 We Rock N 3:57 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Facebook-sivusto Luokka:Suomalaiset death metal -yhtyeet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lyhytsarviset

Lyhytsarviset (Caelifera) on suorasiipisten lahkoon kuuluva hyönteisten alalahko, johon kuuluvat heinäsirkat ja okasirkat. Ne ovat yleensä kasveja syöviä hyönteisiä, joilla on pitkät takajalat. Voimakkaiden takajalkojensa avulla heinäsirkat pystyvät tekemään pitkiä hyppyjä. Houkutellakseen naaraita luokseen koiraat hankaamalla takajalkojaan siivenreunoihin. Alalahkoon kuuluu noin 11 000 lajia, jotka jaetaan noin 20 heimoon. Nykyisin elävien lajien fylogenetiikkaa on tutkittu DNA-analyysillä, ja fossiilisia lajeja on luokiteltu niiden rakenteen perusteella. Eri tutkijat ovat esittäneet erilaisia luokitteluja. Lyhytsarviset elävät miltei kaikkialla maailmassa lukuun ottamatta kylmimpiä napaseutuja. Lyhytsarviset suosivat paikkoja, joissa niillä on paljon syötävää, kuten niittyjä ja metsiä. Jotkut lyhytsarvislajit syövät vain tietyntyyppisiä kasveja, toiset lajeista ovat kaikkiruokaisia. Merkittävin lyhytsarviskantoja rajoittava tekijä on sää, mutta alueellisesti lyhytsarvisten luonnolliset viholliset voivat rajoittaa populaatiota säätä enemmän. Lyhytsarvisten suurimpiin vihollisiin kuuluvat monenlaiset loiskärpäset, jotka laskevat munansa heinäsirkan munien lähelle tai jopa niiden sisään. Jotkut kärpäset voivat laskea munansa tai toukkansa heinäsirkan sisään. Siten kärpäsen toukat syövät lyhytsarvisen sisältäpäin.Grasshoppers - Clear-Winged Muita lyhytsarvisten vihollisia ovat kovakuoriaiset, linnut, jyrsijät, käärmeet ja hämähäkit. Heinäsirkkoihin lukeutuvista kulkusirkoista muodostuva parvi voi syödä ihmisten viljelykset muutamassa minuutissa. Välimeren maissa kuulee usein heinäsirkkamaista siritystä iltaisin, mutta tämä ääni ei lähde heinäsirkoista vaan laulukaskaista. == Suomessa tavattavia lajeja == Suomessa tavattavia lyhytsarvisten lajeja ovat * Heimo Heinäsirkat (Acrididae) ** Alaheimo Cantatopinae *** Lapinsirkka (Melanoplus frigidus) *** Kangassirkka (Podisma pedestris) ** Alaheimo Gomphocerinae *** Keroheinäsirkka (Aeropedellus variegatus) *** Ketoheinäsirkka (Chorthippus brunneus) *** Ahoheinäsirkka (Chorthippus biguttulus) *** Rantaheinäsirkka (Chorthippus albomarginatus) *** Nurmiheinäsirkka (Chorthippus parallelus) *** Nevaheinäsirkka (Chorthippus montanus) *** Kultaheinäsirkka (Chrysochraon dispar) *** Nuijaheinäsirkka (Myrmeleotettix maculatus) *** Tummaheinäsirkka (Omocestus rufipes) *** Niittyheinäsirkka (Omocestus viridulus) ** Alaheimo Oedipodinae *** Ruususiipisirkka (Bryodema tuberculata, uhanalainen) *** Idänkulkusirkka (Locusta migratoria, satunnainen vierailija) *** Palosirkka (Psophus stridulus, uhanalainen) *** Sinisiipisirkka (Sphingonotus caerulans, uhanalainen) *** Suosirkka (Stethophyma grossum) * Heimo Okasirkat (Tetrigidae) ** Nummiokasirkka (Tetrix bipunctata) ** Lapinokasirkka (Tetrix fuliginosa) ** Rantaokasirkka (Tetrix subulata) ** Sarviokasirkka (Tetrix tenuicornis) ** Lännenokasirkka (Tetrix undulata) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lajiluettelo Suomen heinäsirkoista ja hepokateista * Acrididae * Tetrigidae * Heinäsirkat luultua älykkäämpiä, YLE uutiset 23.12.2009 Luokka:Suorasiipiset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kuopparinta

Kuopparinta tai suutarinkuoppa eli pectus excavatum on rintalastan sisäänpainuminen, joka johtuu kylkiluiden liikakasvusta, jonka syytä ei tunneta, rintalastan jatkuvasta painamisesta, kuten suutarin työssä kengän pitämisestä rintaa vasten, tai esimerkiksi epäonnistuneesta voltista, jossa hyppääjä putoaa niskoilleen ja rintalasta taittuu sisäänpäin kuin nivel. Tällaisissa tapauksissa kuopparinta on muodoltaan erilainen, koska rintalasta on vääntynyt ja siinä on selvä taitoskohta, josta huomaa, miltä kohdalta se on onnettomuushetkellä taittunut. Se voi olla myös synnynnäinen, jolloin syyksi on arveltu lapsiveden puutetta ja tähän liittyvää, esimerkiksi jalkaterän puristumista rintakehää vasten. Kahdessa ensimmäisessä tapauksessa kuopparinta syntyy teini-iässä eikä muutu sen jälkeen luiden luutuessa. Kuopparintaa vastaava rinnan ulostyöntyminen on harjurinta. Nämä muistuttavat paljon skolioosia. Kuopparinnalle altistavat Marfanin syndrooma, eräät mineraalipuutokset, kuten sinkin ja magnesiumin puute, sekä osteoporoosi. Kuopparinta on melko yleinen: se kehittyy yhdelle 300:sta. Rintalastan sisäänpainuminen aiheuttaa myös ahdistuneisuutta. == Korjaus == Kuopparinta on hyvänlaatuinen eikä Kelan mukaan aiheuta toiminnallista haittaa, joten sen korjauttamista ei korvata. Rinnan painuminen sisään altistaa kuitenkin sydämen läppävialle. Epämuodostuma voidaan korjata useilla menetelmillä, joista Ravitch-menetelmä on morbidi ja yksinkertainen ja aiheuttaa vähiten komplikaatioita. Siinä iho leikataan kokonaan auki, rintalastan luu sekä kylkiluut murretaan luukalvon alta, luuta poistetaan ja näin rintalasta voidaan nostaa normaaliin asentoon ja tukea metallitangon varaan. Komplikaatiot ja uusiminen ovat harvinaisia. Uudemmat, vähemmän morbidit Nuss- ja Leonard-menetelmät perustuvat pienten haavojen kautta tähystyksessä lisättäviin metallitankoihin. Huonona puolena on suurempi komplikaatioriski sekä se, etteivät ne välttämättä korjaa ongelmaa kokonaan, koska luuta ei muotoilla uudelleen niin perusteellisesti kuin Ravitch-menetelmässä. Suhteellisen uusi vaihtoehtoinen hoitomuoto on saksalaisen insinöörin Eckart Kloben kehittämä laite tyhjiökoppa (engl. vacuum bell), jolla rintalastaa nostetaan alipaineen avulla. Koska laite on suhteellisen uusi, näyttöä pitkäkestoisista vaikutuksista ei ole. == Katso myös == * Marfanin oireyhtymä ==Aiheesta muualla== *Ravitchin operaation kulku kuvina *Tietoa kuopparinnasta ja keskustelufoorumi Luokka:Synnynnäiset epämuodostumat Luokka:Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kingston (Jamaika)

Kingston on Jamaikan pääkaupunki. Vuoden 2011 laskennassa itse kaupungissa oli 584 627 asukasta, Kingston & St. Andrewin kunnassa 662 426 asukasta. Kaupunki perustettiin 1692 sen sataman suulla sijainneen Port Royalin tuhouduttua maanjäristyksessä. Kingstonista tuli Jamaikan hallinnollinen pääkaupunki vuonna 1872 ja itsenäisen Jamaikan pääkaupunki 1962. 14. tammikuuta 1907 maanjäristys tappoi kaupungissa yli 1 000 ihmistä. Kingston tunnetaan erityisesti reggaemusiikista. Kaupungin tunnetuimman asukkaan Bob Marleyn asunto toimii nykyisin museona. Kingstonin lentoasema on Norman Manleyn kansainvälinen lentoasema. == Maantiede ja ilmasto == Kingston sijaitsee Jamaikan saaren kaakkoispuolella. Se sijaitsee Kingstonin luonnonsataman ja Blue Mountains -vuorijonon välissä. Kaupunki jakaantuu kahteen osaan. Historiallinen keskusta Parade-kadun ympärillä ja lahden rannalla on osa alakaupunkia, samoin kuin sen länsiosien huonomaineiset alueet. Varakkaat ihmiset ja hienot talot ovat yläkaupungissa, ja arvokkaimmat asunnot ovat vuorten juurella. == Historia == Port Royalin tuhouduttua maanjäristyksessä vuonna 1692 sen asukkaat asettuivat rannikon tasangolle lähelle satamaa. Siihen piirrettiin Kingstonin kaupungin ruutukaava, johon kuuluivat yhdensuuntaiset, 20 metriä leveät pääkadut jotka kulkivat satamasta plantaaseille. Leveät kadut suojasivat kaupunkia maanjäristysten tai hurrikaanien aikaansaamilta tulipaloilta, ja helpottivat järjestyksen ylläpitoa. Kaupungin läpi kulkevasta kauppatavarasta tärkeimpiä olivat sokeri ja orjat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Leetspeak

Leetspeak (1337speak tai elite-kirjoitus) on BBS-kulttuurista lähtöisin oleva kirjoitustyyli, jossa yleensä käytetään isoja ja pieniä kirjaimia sekaisin, ja joskus korvataan osa kirjaimista muilla merkeillä, etenkin numeroilla. Tyyliin kuuluu usein myös runsas lyhenteiden ja puhekielenomaisten kirjoitusasujen käyttö (esimerkiksi the=dA). Elite-tyyliä käytettiin etenkin piraatti- ja demoskeneaiheisten BBS-järjestelmien ASCII- ja ANSI-grafiikkaisissa mainoksissa, valikoissa ja tiedostokuvauksissa estetiikan ja myöhemmin myös huumorin vuoksi. Tyyli yhdistettiin etenkin piraattimaailman niin kutsuttuun eliittiin, joka levitti ”purkkien” kautta korkeintaan muutamaa päivää aikaisemmin julkaistuja pelejä ja ohjelmistoja. Kirjoitustyylistä tuli suosittu pilkan aihe etenkin 1990-luvun keskivaiheilla, kun hyvin nuoret BBS- käyttäjät halusivat osoittaa etevyyttään jäljittelemällä ”isojen poikien kirjoitustyyliä”. Tästä pilkanteosta syntyi nykyisen kaltainen leetspeak eli ns. peeloihin yhdistetty tyyli, jossa kirjaimet korvataan merkeillä ja merkkiyhdistelmillä. Monet ohjelmointiharrastajat ovat myös kirjoittaneet ”elitemuuntimia”, jotka muuttavat näppäimistöltä kirjoitetut merkit lennossa leetspeakiksi. Esimerkki ”aidosta” elite-kirjoituksesta "Bumple Bee Land"-piraattipurkin mainoksessa: http://www.textfiles.com/artscene/mirrors/FTP.MIMIC.CA/edge/EDGE-JKR.TXT dIST sITE fOR : rAZOR 1911 - oFFENCE - eSSENCE - tRSI - cADAVER sUSPIRIA - gODS - pARAMOUNT pRODS - cARAMBA - eDGE Esimerkki nykyaikaisemmasta huumorimielessä kirjoitetusta leetspeakista: ”/\/\01 \/ähÄN>< 00/\/ 1HQ |-|4X0R!!!” == Tyypillisiä leetspeak- kirjoituskäytäntöjä == A 4, /\, @, /-\, ^, a, ?, ?, ª N //, ^/, |\|, /\/, [\\], , <\>, {\\}, []\\[], n,|\| /V B 8, 6, |3, ß, P>, |: O 0, (), ?p, o, [] C [, ¢, <, ( P ph, |^, |*, |o, |^(o), |>, |", 9, []D, |̊, |7 D |), o|, [), I>, |>, ? Q 9, (,), <|, ^(o)|, ¶, O_ E 3, &, £, e, €, e, |=- R |2, P\, |?, |^, lz, [z, ?, P-,/2 F |=, ph, |# S 5, $, z, § G 6, &, (_+, 9, C-, (, T 7, +, -|-, 1, '][' H #, /-/, [-], {=}, <~>, |-|, ]~[, }{, ]-[, ?, }-{ U (_), |_|, v, u I 1, !, |, &, eye, 3y3, i, ][ V \/, < J ,|, _|, ; W \/\/, '//, \^/, (n), \V/, \//, \X/ K X, |<, |{, ]{, }<, |( X ><, ?, + , )( L 1, 7 (käytetään myös T-kirjaimen sijasta), |, |_, #, l Y Y, '/, `/, V/, \\-/, j, ¥, % M //., ^^, |v|, [V], {V}, |\/|, /\/\, (u), []V[], (V) Z 2, z, ~\\_, ~/_ == Katso myös == * Internet- slangi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Merkit Luokka:Internet- slangi Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Wannsee

Wannsee tarkoittaa seuraavia: * Großer Wannsee, järvi Saksassa Berliinissä * Kleiner Wannsee, järvi Saksassa Berliinissä * Wannsee, kaupunginosa Berliinissä * Wannsee, Berliinin S-Bahnin asema ==Katso myös== * Wannseen konferenssi
Hengellinen laulukirja

Hengellinen laulukirja on Suomessa vapaiden suuntien käyttämä yhteinen laulukirja. Sitä käyttävät kirjan johdannon mukaan Suomen vapaakristilliseen neuvostoon kuuluvat yhteisöt, joita ovat Suomen Helluntaikirkko, Suomen Baptistikirkko, Suomen Metodistikirkko ja Suomen Vapaakirkko. Neuvostoon kuuluvat myös Suomen Adventtikirkko, jolla on oma laulukirja Seurakunta laulaa ja Pelastusarmeija, joka käyttää Pelastusarmeijan laulukirja -nimistä kokoelmaa. == Historia == Hengellinen laulukirja ilmestyi 1976. Sitä ennen kirjaa nykyisin käyttävät yhteisöt käyttivät kukin omaa laulukirjaansa. Niitä olivat Suomen Vapaakirkon Harpunsäveliä, Suomen Metodistikirkon Rauhansäveliä, Suomen Baptistikirkon Kaikuja kotimaasta ja Helluntaiherätyksen Herramme tulee -kokoelma. Kun Suomen Vapaakirkko aloitti vuonna 1970 oman laulukirjansa uudistamisen, heräsi Vapaitten Kristittyjen neuvostossa ajatus yhteisen laulukirjan saamisesta. Jo silloin oli noin 300 laulua, jotka olivat yhteisiä kaikille mainituille yhteisöille. Lauluista oli eri kirjoissa toisistaan hieman poikkeavia sanoja ja sävelkulkuja. Yhteinen kirja Hengellinen laulukirja rakentuu yhteisöjen omista kokoelmista otettujen laulujen varaan. Vanhimmat lauluista ovat 1500-luvulta, mutta niiden pääosa on 1850-luvun jälkeen syntyneitä lauluja ja mukana on myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsiä. Vuonna 1991 valmistui kirjasta uusi laitos, jossa on otettu huomioon vuoden 1986 luterilainen virsikirja. Hengellisen laulukirjan käytössä olevassa vuoden 1991 laitoksessa on 642 laulua. 2010-luvun alussa ilmestyi Laulun aika -niminen Hengellisen laulukirjan lisäosa, ja siinä on 145 laulua.Hengellinen laulukirja Laulun aika, Keuruu Aikamedia, 2011 ISBN 978-951-606-958-9 == Laulut == Hengellisen laulukirjan laulut on ryhmitelty kahdeksaan osastoonː * I. Jumala ja Hänen sanansa (Laulut 1–25) * II. Jeesus Kristus (26–118) ** 1. Jeesuksen syntyminen ** 2. Jeesuksen elämä ja vaikutus ** 3. Jeesuksen kärsiminen ** 4. Jeesuksen ylösnousemus * III. Pyhä Henki (119–148) * IV. Seurakunta ja Jumalan valtakunta (149–219) ** 1. Seurakunta ** 2. Kaste ** 3. Ehtoollinen ** 4. Evankelioiminen ** 5. Lähetystyö * V. Kristillinen elämä (220–538) ** 1. Kutsu, herätys ja pelastus ** 2. Uskonelämä ja vaellus ** 3. Rukous ** 4. Kiitos * VI. Eri tilaisuudet (539–595) ** 1. Aamu ja ilta ** 2. Lapset ja nuoret ** 3. Koti ja isänmaa ** 4. Uusi vuosi ja vuodenajat ** 5. Hautajaiset * VII. Herran tuleminen (596–613) * VIII. Taivas ja Iankaikkinen elämä (614–642). == Lähteet == Luokka:Hengelliset laulukokoelmat Luokka:Vuoden 1991 kirjat Luokka:Helluntaiherätys Suomessa Luokka:Baptismi Suomessa Luokka:Metodismi Suomessa
DFA

DFA tarkoittaa seuraavia asioita: *Design for All (DfA), tuotteiden ja palveluiden suunnittelu siten, että ne ovat mahdollisimman monen käyttäjän saavutettavissa, erityisesti tieto- ja viestintätekniikassa *deterministinen äärellinen automaatti, DFA (englannin sanoista deterministic finite-state automaton), tietojenkäsittelytieteen automaattiteorian ja kieliteknologian käsite.
SQLWindows

SQLWindows on sovelluskehitin, jonka ohjelmointikielenä on olio- ohjelmointisuuntautunut SAL (SQLWindows Application Language). Se soveltuu tietokantapohjaisten Client-Server -sovellusten tekemiseen MS-Windows- ja Linux-ympäristöön. Tämä graafisen sovelluskehittimen ja ohjelmointikielen yhdistelmä tunnetaan myös nimillä Centura sekä TD (Team Developer). SQLWindows tukee ohjelmistokehityksessä ryhmätyöskentelyä. Lähdekoodi voidaan pilkkoa kirjastoiksi, joita samanaikaisesti muokataan eri tahoilla, ja kun yhden kirjaston muutokset ovat valmiit ja kirjasto siirretään työryhmälle jakoon, uusi versio lähdekoodikirjastosta on heti kaikkien muiden nähtävissä ja käytettävissä. SQLWindows käyttää samantapaisia rakenteita (If, Select Case, While ...) kuin mitä esiintyy esimerkiksi C-kielessä, mutta SQLWindowsin perusajatuksena on toteuttaa ohjelmointi lähettämällä ja vastaanottamalla viestejä graafisten komponenttien välillä. Viestit voivat olla sekä Windows- käyttöjärjestelmän lähettämiä (esimerkiksi WM_LBUTTONDOWN), ohjelmointikielen omia (esimerkiksi SAM_Click), tai ohjelmoijan itse määrittelemiä. Viestien käsittely tarkoittaa sitä, että sovellusikkuna tai sovellusikkunassa oleva elementti (esimerkiksi painike) saavat monenlaisia viestejä, mutta sovelluksessa erikseen kerrotaan, mihin viesteihin halutaan reagoida ja millä tavalla. Esimerkiksi kun käyttäjä napsauttaa sovellusikkunassa olevaa painiketta, painike saa viestin SAM_Click. Painikkeen alle koodissa voidaan sitten laittaa Message Actions -lohkoon rivin ”On SAM_Click” sekä sen alle tehtävät toimenpiteet. Klassikkoesimerkki toteutettuna TD:llä (avataan viesti- ikkuna tervehdyksellä ja OK-painikkeella): On SAM_Click Call SalMessageBox ( "Hei maailma!", "IkkunaOtsikko", MB_Ok ) Luokka:Ohjelmointi
Louisville (täsmennyssivu)

Louisville voi viitata seuraaviin paikkakuntiin eri maissa: == Yhdysvallat == * Louisville Coloradossa * Louisville Georgiassa * Louisville Illinois’ssa * Louisville Kansasissa * Louisville Kentuckyssä * Louisville Mississippissä * Louisville Nebraskassa * Louisville New Yorkissa * Louisville Ohiossa * Louisville Tennesseessä * Louisville Township Minnesotassa * St. Louisville Ohiossa == Muu maailma == * Louisville Belizessä
Romano Scarpa

Romano Scarpa (27. syyskuuta 1927 Venetsia, ItaliaIn memoriam Romano Scarpa. Aku Ankka 22/2005. - 23\. huhtikuuta 2005 Málaga, Espanja) oli italialainen Aku Ankka -piirtäjä ja -käsikirjoittaja. 1950-luvulta alkaen hän piirsi lähes 15 000 sivua ankka- ja hiiriseikkailuja.Unohtumaton Romano Scarpa. Aku Ankka 41/2005. Scarpa piti lapsena suunnattomasti amerikkalaisista piirretyistä. Lapsena hän luki Topolino-lehdestä Floyd Gottfredsonin Mikki Hiiri -sarjakuvia ja myöhemmin erityisesti myös Carl Barksin tarinoita. Molempia hän piti myöhemmin esikuvinaan. Taidekoulutaustaa hän sai Venetsian taideakatemiasta ja opiskeli myös arkkitehtuuria. Vuosina 1945-1953 hänellä oli oma animaatiostudio, jossa hän teki mainoksia ja muutamia lyhyitä piirrettyjä, joiden juoni oli usein lainattu Hans Christian Andersenin saduista. Hän palasi animaatioiden pariin vielä 1970-80-luvuilla ja piirsi muun muassa Ankronikka- sarjaa. Kun vuonna 1956 Italian Topolino-sarjakuvalehdellä ei ollut enää uusia Gottfredsonin tekemiä Mikki Hiiri -sarjakuvia julkaistavana, vastuu sarjojen tekemisestä jäi Scarpalle. Hän piirsi kuitenkin myös Ankka-sarjoja. Scarpa kirjoitti moniin tarinoihinsa käsikirjoituksen itse, mutta hän työskenteli myös käsikirjoittajien, kuten Guido Martinan ja Fabio Michelinin kanssa. Scarpan tussaajina toimivat mm. vuosina 1956-1958 Luciano Gatto, 1959-1962 Rodolfo Cimino ja 1961-1971 Giorgio Cavazzano. Hänen tunnetuimpia sarjojaan on nähty Suomessa Aku Ankan taskukirjoissa vuodesta 1970 lähtien ja hänen Disney- sarjakuvistaan on suomeksi julkaistu kaksi kokoelmaa: Ankantekijät 2: Lentävä skotlantilainen ja Aku Ankan taskukirjan erikoisnumero Kalin kynsi. Suuri osa hänen tuotannostaan on kuitenkin vielä julkaisematta Suomessa. Scarpa loi Ankkalinnaan lukuisia uusia hahmoja, kuten Riitta Hanhen, Kuuno Kaakkurin, Into Ankan ja Atomiinuksen. Scarpalle myönnettiin vuonna 1990 Luccan sarjakuvafestivaaleilla Yellow Kid -palkinto elämäntyöstään sarjakuvien parissa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Dimensionedelta * Scarpa Suomen julkaisuissa * Luokka:Disneyn sarjakuvien tekijät Luokka:Italialaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet