Saksa yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

Sija Yhteensä 4\. 42 42 51 135 Saksan liittotasavalta on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin mukaan lukien vuoden 1976 erillinen 50 kilometrin kävelyn MM-kilpailu sekä vuoden 1980 naisten 3 000 metrin juoksun ja 400 metrin aitajuoksun MM- tapahtuma. Se on saanut MM-kilpailuissa yhteensä 135 mitalia, joista 42 on kultaisia. Se sijoittuu MM-kilpailujen kaikkien aikojen mitalitaulukossa neljänneksi Yhdysvaltain, Kenian ja Venäjän jälkeen. Ilman mitalia maa on täyden ohjelman MM-kilpailuissa jäänyt ainoastaan Budapestissä 2023. Ilman kultamitalia maa jäi Roomassa 1987, jolloin liittotasavaltaan myöhemmin liitetty Saksan demokraattinen tasavalta oli mitalitilaston ykkönen, sekä Pariisissa 2003. Saksa on toiminut MM-kilpailujen isäntämaana vuonna 1993, jolloin kisat pidettiin Stuttgartissa, ja vuonna 2009, jolloin kisakaupunkina oli maan pääkaupunki Berliini. Saksan menestynein MM-kisaurheilija on kiekonheittäjä Lars Riedel, joka voitti kultaa viidesti ja saavutti kerran pronssia vuosina 1991–2001. Astrid Kumbernuss voitti kuulantyönnössä kolme kultamitalia vuosina 1995–1999, ja samaan suoritukseen yltivät kiekonheittäjät Franka Dietzsch vuosina 1999–2007 ja Robert Harting vuosina 2009–2013. Pikajuoksija Katrin Krabbe, seitsenottelija Sabine Braun, kuulantyöntäjä David Storl ja pituushyppääjä Malaika Mihambo ovat kaksinkertaisia kultamitalisteja. Heike Drechsler voitti pituushypyssä kultaa Stuttgartissa 1993 ja Saksan demokraattisen tasavallan riveissä jo kymmenen vuotta aiemmin Helsingin kisoissa. Maan ensimmäinen kultamitalisti oli Birgit Friedmann, joka voitti 3 000 metrin juoksun Sittardissa 1980. == Saksan MM-mitalit kisoittain == Kisavuosi ja -paikka Miehet Naiset Yhteensä Kulta Hopea Pronssi Kulta Hopea Pronssi Kulta Hopea Pronssi Yhteensä Sijoitus mitalitilastossa 1976 Malmö 0 0 0 – – – 0 0 0 0 - 1980 Sittard – – – 1 0 0 1 0 0 1 2. 1983 Helsinki 2 3 1 0 2 0 2 5 1 8 5. 1987 Rooma 0 1 1 0 0 1 0 1 2 3 18 1991 Tokio 1 0 4 4 4 4 5 4 8 17 3. 1993 Stuttgart 1 0 3 1 2 1 2 2 4 8 6. 1995 Göteborg 1 0 1 1 2 1 2 2 2 6 3. 1997 Ateena 2 1 2 3 0 2 5 1 4 10 2. 1999 Sevilla 2 2 2 2 2 2 4 4 4 12 3. 2001 Edmonton 2 1 1 1 2 0 3 3 1 7 4. 2003 Pariisi 0 0 2 0 1 1 0 1 3 4 27. 2005 Helsinki 0 0 3 1 1 2 1 1 5 7 11. 2007 Osaka 0 1 1 2 2 1 2 3 2 7 5. 2009 Berliini 1 0 2 1 4 1 2 4 3 9 4. 2011 Daegu 3 0 0 0 4 1 3 4 1 8 4. 2013 Moskova 3 1 1 1 1 0 4 2 1 7 4. 2015 Peking 0 2 1 2 1 2 2 3 3 8 7. 2017 Lontoo 1 1 1 0 1 1 1 2 2 5 9. 2019 Doha 1 0 1 1 0 3 2 0 4 6 7. 2022 Eugene 0 0 0 1 0 1 1 0 1 2 19. 2023 Budapest 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 – Yhteensä 20 13 27 22 29 24 42 42 51 135 4. == Saksan parhaat MM- mitaliurheilijat == Urheilija Kulta Hopea Pronssi Yhteensä Vuodet Lars Riedel 5 0 1 6 1991–2001 Robert Harting 3 1 0 4 2007–2013 Astrid Kumbernuss 3 0 0 3 1995–1999 Franka Dietzsch 3 0 0 3 1999–2007 Sabine Braun 2 1 0 3 1991–1997 David Storl 2 1 0 3 2011–2015 Katrin Krabbe 2 0 2 4 1991 Malaika Mihambo 2 0 0 2 2019–2022 Grit Breuer 1 2 3 6 1991–2001 Christina Obergföll 1 2 1 4 2005–2013 Betty Heidler 1 2 0 3 2007–2011 Heike Drechsler 1 1 1 3 1991–1993 Anja Rücker 1 1 1 3 1997–1999 Christina Schwanitz 1 1 1 3 2013–2019 Raphael Holzdeppe 1 1 0 2 2013–2015 Steffi Nerius 1 0 3 4 2003–2009 Uta Rohländer * 1 0 2 3 1991–1999 Heinz Weis 1 0 1 2 1987–1991 Martin Buss 1 0 1 2 1999–2001 Anke Feller * 1 0 1 2 1997–1999 Melanie Paschke * 1 0 1 2 1995–2001 Marion Wagner * 1 0 1 2 2001–2009 Johannes Vetter 1 0 1 2 2017–2019 *) Ei henkilökohtaisia mitaleja == Lähteet == * * Osaka 2007 – mitalitaulukko IAAF . Viitattu 11.1.2018 * Berliini 2009 – mitalitaulukko IAAF . Viitattu 9.11.2019 * * * * * * * Maailmanmestaruuskilpailuissa Luokka:Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut maittain