EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lauri (täsmennyssivu)

Lauri tarkoittaa seuraavia: * Lauri, miehen etunimi == Sukunimi == * Arvo Lauri (1931–2015), eversti * Hannele Lauri (s. 1952), näyttelijä * Hannu Lauri (s. 1945), näyttelijä * Maris Lauri (s. 1966), virolainen taloustieteilijä, poliitikko ja ministeri * Sirkka Lauri (1939–2023), hoitotieteen professori * Tomi Lauri (s. 1979), kuvataiteilija, lavastaja ja näyttelijä * Urpo Lauri (1919–1962), teatteriohjaaja, radiokuunnelmien ohjaaja, dramaturgi ja kääntäjä ==Nimen muita käyttöyhteyksiä== *Lauri on radioaakkosissa L (”L niin kuin Lauri”) *S/S Lauri, Saimaalla liikennöivä yksityinen hinaaja *Tieto-Lauri, nuorten tietokirjojen tekijöille myönnettävä palkinto *Vantaan Lauri, Vantaan seurakuntien lehti Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Sirkka Lauri

Sirkka Helena Lauri (o.s. Ihalainen; 17. maaliskuuta 1939 Ilmajoki – 5. tammikuuta 2023 HelsinkiKuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 26.2.2023, s. B 27.) oli suomalainen erikoissairaanhoitaja ja filosofian tohtori, joka toimi hoitotieteen tutkijana ja oli hoitotieteen professori sekä Turun yliopistollisen keskussairaalan (TYKS) aiempi ylihoitaja. Lauri tuli ylioppilaaksi Kuopion tyttölyseosta (1958). Hän suoritti Helsingissä erikoissairaanhoitajan tutkinnon (1963), valmistui kasvatustieteen kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta (1972) ja filosofian tohtoriksi Joensuun korkeakoulusta (myöhempi Joensuun yliopisto; FT 1979). Hän kävi opinto- ja tutkimusmatkalla Kalifornian yliopistossa vuonna 1976. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (1979) oli otsikoitu Terveydenhoitaja 1–2-vuotiaan lapsen hoidon ja kasvatuksen ohjaajana. Hän oli Kuopion korkeakoulun terveyden- ja sairaanhoidon didaktiikan dosentti (1980–1983). Työuransa alkupuolella Lauri oli HYKS:n sairaanhoitaja (1961–1962), SPR:n terveydenhoitaja (1963–1964), Pohjois-Karjalan sairaanhoitajaopiston opettaja (1964–1967) ja Honkalammen keskuslaitoksen ylihoitaja (1971–1973). Kasvatustieteen korkeakoulututkinnon suoritettuaan hän oli Joensuun korkeakoulun assistentti (1973–1977) ja yliassistentti (1978–1982). Sitten hän toimi Kuopion korkeakoulun terveyden- ja sairaanhoidon apulaisprofessorina (1983–1986), vuodesta 1984 Kuopion yliopistossa, ja oli saman yliopiston hoitotieteen professori (1986–1988) sekä johti yhteiskuntatieteen osastoa (1984–1986). Vuodesta 1988 vuoteen 2002 saakka hän oli Turun yliopiston hoitotieteen professori toimien samalla osan aikaa hoitotieteen laitoksen johtajana (1989–1995 ja 1998–2000) sekä TYKS:n ylihoitajana (1991– eläkkeelle jäämiseensä saakka). Hän oli kanadalaisen Manitoban yliopiston vieraileva professori vuonna 1992. Hän jäi Turun yliopistosta eläkkeelle 2002. Turun yliopistossa Sirkka Lauri oli hoitotieteen ensimmäinen professori 1. heinäkuuta 1988 lukien. Hoitotieteen laitos puolestaan perustettiin Turkuun 1. tammikuuta 1989. Hoitotieteellinen tutkimus käynnistettiin Turussa erityisesti tieteellisen jatkokoulutuksen alettua syksyllä 1988. Laitoksen ensimmäinen tutkimusohjelma laadittiin vuonna 1991. Tutkimuksen lähtökohta oli terveystieteellinen, ja se kohdistui hoidollista toimintaa koskevan tiedon eri alueille. Laurin tutkimuskohteita olivat hoitotieteen teoria ja käytäntö.WSOY Iso Tietosanakirja 5. osa, s. 217, WSOY 1996. Hän oli luottamustehtävänään esimerkiksi aikakauskirja Hoitotieteen päätoimittaja (1989–1991) ja Turun kesäyliopiston rehtori (1997–1998). Laurin saamiin tunnustuksiin kuuluu Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan ritarin arvo. Lauri on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Sirkka Laurin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset tieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Kuopion yliopiston professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset sairaanhoitajat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Kaitajärvi

Kaitajärvi voi tarkoittaa seuraavia: * Kaitajärvi, järvi Hirvensalmella * Kaitajärvi, järvi Ikaalisten Karpanperällä * Kaitajärvi, järvi Ilomantsissa * Kaitajärvi, järvi Jyväskylän Korpilahdella * Kaitajärvi, järvi Jyväskylän Markkulanjärvellä * Kaitajärvi, järvi Jyväskylän Reijunperällä * Kaitajärvi, järvi Jyväskylän Synsiällä * Kaitajärvi, järvi Jämsän Jämsänniemellä * Kaitajärvi, järvi Jämsän Rasissa * Kaitajärvi, järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirissä Venäjällä * Kaitajärvi, järvi Kontiolahdella * Kaitajärvi, järvi Kuhmoisten Ouninpohjalla * Kaitajärvi, järvi Kuhmoisten Pihlajakoskella * Kaitajärvi, järvi Lemillä * Kaitajärvi, järvi Lempäälässä * Kaitajärvi, järvi Lohjalla * Kaitajärvi, järvi Mikkelissä * Kaitajärvi, järvi Mäntyharjun Ketunkylässä * Kaitajärvi, järvi Mäntyharjussa * Kaitajärvi, järvi Padasjoen Arrakoskella * Kaitajärvi, järvi Padasjoen Kailankuilmalla * Kaitajärvi, järvi Padasjoen Vakkilassa * Kaitajärvi, järvi Pirkkalassa * Kaitajärvi, järvi Puumalassa (sen rannalla on Kaitajärven kalliomaalaus) * Kaitajärvi, järvi Ranualla * Kaitajärvi, järvi Sastamalan Horniossa * Kaitajärvi, järvi Sastamalan Kiikassa * Kaitajärvi, järvi Sysmässä * Kaitajärvi, järvi Virroilla lähellä Keihään kylää * Kaitajärvi, järvi Ylitornion Lohijärvellä * Kaitajärvi, järvi Ylitornin Mellajärvellä * Takainen Kaitajärvi, järvi Ylitornion Mellajärvellä * Iso Kaitajärvi, järvi Ylöjärven Kaidankylässä * Vähä Kaitajärvi, järvi Ylöjärven Kaidankylässä * Tammelan Kaitajärvi, järvi Tammelassa Luokka:Järvien täsmennyssivut
Birgitan polku

{ "type": "ExternalData", "service": "geoline", "ids": "Q27995617" } Birgitan polku on Lempäälän alueella kulkeva retkeilypolkuverkosto. Se muodostaa noin 50 kilometriä pitkän ympyräreitin. Polkureitin varressa on monia laavuja. Birgitan polulta on yhteys Kangasalan Kaarinanpolulle. == Kohteita polulla == * Siisjärvi * Ammejärvi * Kaitajärvi * Kirskaanniemi Höytämöjärven rannalla * Vähä-Riutta ja Iso-Riutta * Haapalammi, Vähä-Kausjärvi, Kyynäröjärvi, Haapalammi * Hääkiven rautakautinen polttokenttäkalmisto * Lempäälän kirkko eli Pyhän Birgitan kirkko == Historia == Birgitan polku avattiin käyttöön vuonna 1997. Polku on saanut nimensä Lempäälän keskustassa sijaitsevan Pyhän Birgitan kirkon mukaan. Birgitan polku valittiin Vuoden retkikohteeksi vuonna 2006. == Lähteet == *Birgitan polku -esite === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Birgitan polku; Lempäälän kunta * Birgitan polku, esittely Luokka:Lempäälän luonto Luokka:Suomen vaellusreitit
Eta Sagittarii

Eta Sagittarii on kaksoistähti eteläisellä eläinradan puoliskolla jousimiehen tähdistössä. Tähtipari sijaitsee noin 149 valovuoden päässä maapallosta.http://stars.astro.illinois.edu/sow/etasgr.html Ensisijainen tähti järjestelmässä on η Sagittarii A, joka on spektriltään luokkaan M III sijoittuva punainen jättiläinen. Tähden parin η Sagittarii B:n löysi vuonna 1879 amerikkalainen astronomi S. W. Burnham. == Lähteet == Luokka:Kaksoistähdet Luokka:M-spektriluokan tähdet Luokka:Jättiläistähdet
Tubuain lentoasema

Tubuain lentoasema on lentoasema Tubuain saarella Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 4,8 kilometrin päässä Matauran kylästä. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 19 000 matkustajaa. == Lentoyhtiöt ja kohteet == Lentoyhtiö Kohteet Air Tahiti Papeete, Raivavae, Rimatara, Rurutu == Lähteet == Luokka:Ranskan Polynesian lentoasemat
Maupitin lentoasema

Maupitin lentoasema on lentoasema Maupitin saarella Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee kahden kilometrin päässä saaren kylästä. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 22 500 matkustajaa. == Lentoyhtiöt ja kohteet == Lentoyhtiö Kohteet Air Tahiti Bora Bora, Papeete, Raiatea == Lähteet == Luokka:Ranskan Polynesian lentoasemat
Rakkopensaat

Rakkopensaat (Colutea) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 28 lajia.Plants of the World Online: Colutea L. Viitattu 25.11.2020. Useimmat lajit esiintyvät Länsi- tai Keski-Aasiassa. Euroopassa esiintyy muutama rakkopensaslaji, laajimmin on levinnyt keltarakkopensas, jota kasvaa alkuperäisenä Välimereltä Saksan korkeudelle. == Lajeja == * keltarakkopensas (Colutea arborescens) * rodoksenrakkopensas (Colutea insularis) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rakkopensaat (Colutea) * Suomen Lajitietokeskus: Rakkopensaat – Colutea * ITIS: Colutea * United States Department of Agriculture (USDA): Colutea * Flora of China: Colutea Luokka:Hernekasvit
Sulkapensaat

Sulkapensaat (Amorpha) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 15 lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, Yhdysvalloissa ja Meksikossa. == Lajeja == * tuhkasulkapensas (Amorpha canescens) * huiskusulkapensas (Amorpha fruticosa) * pikkusulkapensas (Amorpha nana) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sulkapensaat (Amorpha) * Suomen Lajitietokeskus: Sulkapensaat (Amorpha) * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Amorpha * United States Department of Agriculture (USDA): Amorpha * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Amorpha * Flora of China: Amorpha Luokka:Hernekasvit
Korallipuut

Korallipuut (Erythrina) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu yli 120 lajia, joita esiintyy tropiikissa ja subtropiikissa. == Lajeja == * Erythrina abyssinica – abessiniankorallipuu eli punakorallipuu * Erythrina burttii – rohtokorallipuu * Erythrina caffra – oranssikorallipuu * Erythrina crista- galli – kukonkorallipuu eli korallipensas * Erythrina fusca – loimukorallipuu * Erythrina herbacea – pikkukorallipuu * Erythrina latissima – leijakorallipuu * Erythrina lysistemon – zulukorallipuu * Erythrina speciosa – komeakorallipuu * Erythrina variegata – kirjokorallipuu * Erythrina verna – ukkoskorallipuu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Korallipuut (Erythrina) * Suomen Lajitietokeskus: Korallipuut – Erythrina * ITIS: Erythrina * United States Department of Agriculture (USDA): Erythrina * Flora of China: Erythrina *
Jouko Ylihannu

Jouko Ylihannu (25. elokuuta 1912 Viipurin maalaiskunta – 3. joulukuuta 1987) oli suomalainen arkkitehti.Arkkitehtuurimuseon arkkitehtiesittely : Jouko Ylihannu Ylihannu pääsi ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta vuonna 1931 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1937. Hän työskenteli Jalmari Peltosen arkkitehtitoimistossa vuosina 1935–1937 ja valmistumisensa jälkeen Viipurin kaupungin rakennuskonttorissa 1938–1940 ja 1942. Hän toimi samalla myös suunnittelijana Martikainen-Ypyä & Ypyän arkkitehtitoimistossa. Sotavuosina Ylihannu oli työssä Turun kaupungin rakennustoimistossa 1940–1941 ja jatkosodan aikana hän oli jälleenrakennustehtävissä sekä valvoi armeijan talo- ja korsurakennustoimintaa. Sotavuosien jälkeen Ylihannu oli vuodesta 1945 Suomen Matkailijayhdistyksen ja Matkaravinto Oy:n arkkitehtinä ja 1949–1951 Teknillisen korkeakoulun rakennusopin assistenttina. Myöhemmin hän työskenteli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) arkkitehtiosastolla, jonka päällikkönä hän oli vuodesta 1954 1970-luvun lopulle. Väitöskirjan verkkoversio Ylihannun tuotanto on laaja sisältäen erilaisia uudisrakennuskohteita ja muutossuunnitelmia esimerkiksi saunoista, kesämökeistä ja hiihtomajoista hotelleihin, asuinkerrostaloihin, kouluihin ja muihin julkisiin rakennuksiin, tavarataloihin ja tehtaisiin. Ylihannu teki paljon suunnittelutyötä etenkin Lapin lääniin, jonka rakennuskanta tuhottiin suurimmalta osin Lapin sodan aikana. Ylihannu pelasi nuorena pesäpalloa Viipurin Pallonlyöjien joukkueessa, joka voitti pronssia vuoden 1933 suomenmestaruuskisoissa. == Töitä == * Pallastunturin matkailumaja, Pallastunturi 1948 * Hotelli Pohjanhovi, Rovaniemi 1948 (Aulis E. Hämäläisen kanssa) * Elannon leipätehtaan laajennus (nykyinen Taiteen talo), Helsinki 1955 (Pauli Lehtisen kanssa) * Asunto Oy Kivitorpantie 1-3-5, Munkkiniemi, Helsinki 1957 * Vesijärvenkatu 18, Lahti 1957 * Centrumin talo (ent. Voiman tavaratalo ja Kaupunginhotelli), Tampere 1961 (Sakari Siitosen kanssa) * vakuutusyhtiö Kansan pääkonttori, Hämeentie 33, Helsinki 1962 (Eero Hoviniemen ja Marjatta Kivijärven kanssa) * Tornionlaakson museo, Tornio 1962 * Asunto Oy Tietola, Virkkala, Lohja 1965 * KTV:n toimitalo, Kolmas linja 4, Helsinki 1971 (purettu 2007) * Hotelli Inter- Continental, Helsinki 1972 * tavaratalo Centrum, Pori 1973 (nyk. kauppakeskus IsoKarhu) * Matinkylän ostoskeskus, Espoo 1977 * TVK:n järjestötalo, Itä- Pasila, Helsinki 1977 (Osmo Jalovaaran kanssa)Järjestötalo HAKA; Asemamiehenkatu 4. Kellosilta 6.; Helsinki Helsingin kaupunginmuseo, Finna.fi. Viitattu 19.2.2020. == Lähteet == == Kirjallisuutta == *Harri Hautajärvi: Autiotuvista lomakaupunkeihin. Lapin matkailun arkkitehtuurihistoria Väitöskirja. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Arkkitehtuurin laitos 2014. ISBN 978-952-60-5597-8 Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Veripihkapuut

Veripihkapuut (Pterocarpus) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 40 lajia, joita kasvaa enimmäkseen tropiikissa. Useat veripihkapuulajit ovat taloudellisesti merkittäviä puutavaran lähteitä. == Lajeja == * Pterocarpus angolensis – afrikanveripihkapuu * Pterocarpus dalbergioides – andamaanienveripihkapuu * Pterocarpus erinaceus – senegalinveripihkapuu * Pterocarpus indicus – manilanveripihkapuu * Pterocarpus macrocarpus – burmanveripihkapuu * Pterocarpus marsupium * Pterocarpus rotundifolius – pyöröveripihkapuu * Pterocarpus santalinus – intianveripihkapuu, myös punasanteli ja padouk * Pterocarpus soyauxii – punaveripihkapuu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Veripihkapuut (Pterocarpus) * ITIS: Pterocarpus * United States Department of Agriculture (USDA): Pterocarpus * Flora of China: Pterocarpus Luokka:Hernekasvit Luokka:Puut
Hevonpalot

Hevonpalot (Hippocrepis) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 33 lajia, joita esiintyy Länsi-Euroopasta Lounais-Aasiaan ja Afrikkaan.Plants of the World Online: Hippocrepis L. Viitattu 25.11.2021. == Hevonpalkolajeja == * nystyhevonpalko (Hippocrepis comosa) * kurehevonpalko (Hippocrepis constricta) * pensashevonpalko (Hippocrepis emerus) * koukkuhevonpalko (Hippocrepis multisiliquosa) * marokonhevonpalko (Hippocrepis salzmannii) * etelänhevonpalko (Hippocrepis unisiliquosa) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hevonpalot (Hippocrepis) * Suomen Lajitietokeskus: Hevonpalot – Hippocrepis *ITIS: Hippocrepis *United States Department of Agriculture (USDA): Hippocrepis Luokka:Hernekasvit
Linssit

Linssit (Lens) on hernekasveihin kuvattu kasvisuku, joka on tunnettu erityisesti sen lajien syötävistä siemenistä. Sukuun on kuulunut ainakin neljä lajia, nykyisin linssilajit kuitenkin yhdistetään lähisukuisiin virnoihin (Vicia).The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro- Mediterranean plant diversity: Lens Mill. Viitattu 10.4.2021. Linssiä ja villilinssiä viljellään ravintokasveina. Linssi kasvaa noin 40 cm korkeaksi. == Lajeja == * linssi eli rokkalinssi eli kylvövirvilä (Lens culinaris eli Vicia lens) * Lens ervoides * Lens himalayensis * Lens kotschyana * Lens lamottei * Lens montbretii * villilinssi (Lens nigricans eli Vicia lentoides) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Linssit (Lens) * ITIS: Lens * United States Department of Agriculture (USDA): Lens * Flora of China: Lens *
Skorpionipalot

Skorpionipalot (Scorpiurus) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita esiintyy Välimeren ympäristössä ja Lounais-Aasiassa. Piikkiskorpionipalkoa ja matoskorpionipalkoa viljellään ravintokasvina. == Lajit == * piikkiskorpionipalko (Scorpiurus muricatus) * matoskorpionipalko (Scorpiurus vermiculatus) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Skorpionipalot (Scorpiurus) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Skorpionipalot (Scorpiurus) * ITIS: Scorpiurus * United States Department of Agriculture (USDA): Scorpiurus Luokka:Hernekasvit
Kärsäpalot

Kärsäpalot (Securigera) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 14 lajia, jotka ovat Euroopassa, Länsi-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa alkuperäisenä esiintyviä ruohoja. == Lajeja == * keltakärsäpalko (Securigera securidaca) * kirjokärsäpalko eli kirjonivelvirna (Securigera varia, syn. Coronilla varia) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kärsäpalot (Securigera) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kärsäpalot (Securigera) * ITIS: Securigera * United States Department of Agriculture (USDA): Securigera Luokka:Hernekasvit
Kolibrinpavut

Kolibrinpavut (Sesbania) on kasvisuku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 60 lajia, joita esiintyy koko maailmassa trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä. == Lajeja == * Sesbania bispinosa * nauhakolibrinpapu (Sesbania grandiflora) * tikaskolibrinpapu (Sesbania herbacea, syn. S. exaltata) * egyptinkolibrinpapu (Sesbania sesban) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kolibrinpavut (Sesbania) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kolibrinpavut (Sesbania) * ITIS: Sesbania * United States Department of Agriculture (USDA): Sesbania * Flora of China: Sesbania Luokka:Hernekasvit
Peugeot 2008

Peugeot 2008 on Peugeot’n vuodesta 2013 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka korvasi markkinoille tullessaan Peugeot 207:n farmarimallin. == Peugeot 2008 I (2013–) == Ensimmäisen sukupolven Peugeot 2008 perustuu alustaltaan ja tekniikaltaan ensimmäisen sukupolven Peugeot 208 -malliin, ja samaa alustarakennetta käytetään myös Opel Crossland -mallissa. Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä 2008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä. Geneven autonäyttelyssä helmikuussa 2016 esiteltiin uudistunut Peugeot 2008, jonka ulkonäköä on muokattu vastaamaan uudempia Peugeot-malleja. == Peugeot 2008 II (2019–) == Toisen sukupolven 2008 paljastettiin kesällä 2019. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin toisen sukupolven Peugeot 208, DS 3 Crossback ja Opel Corsa F. Edeltäjäänsä verrattuna auto on 140 millimetriä pidempi kokonaispituudeltaan ja 60 millimetriä akseliväliltään. Lisäksi auto leveni 30 millimetrillä. Vuoden 2019 Euro NCAP -kolaritestistä 2008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä. Moottorivalikoimassa ovat kolmesylinterinen 1,2-litrainen (99/128/153 hv) Puretech-bensiinimoottori sekä 1,5-litrainen (99 hv) BlueHDi-dieselmoottori. Lisäksi auto tuli saataville myös täyssähköisenä versiona. == Lähteet == == Aiheesta muualla == 2008 Luokka:Sähköautot Luokka:J-segmentin autot Luokka:2010-luvun autot Luokka:2020-luvun autot
Revonpavut

Revonpavut (Thermopsis) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 27 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Aasiassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Muutamia suvun lajeja käytetään monivuotisina koristekasveina. == Lajeja == * aasianrevonpapu (Thermopsis lanceolata) * idänrevonpapu (Thermopsis lupinoides) * vuorirevonpapu (Thermopsis montana) * preeriarevonpapu (Thermopsis rhombifolia) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Revonpavut (Thermopsis) *Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Revonpavut (Thermopsis) *ITIS: Thermopsis *United States Department of Agriculture (USDA): Thermopsis *Flora of China: Thermopsis Luokka:Hernekasvit
Linnunjalat

Linnunjalat (Ornithopus) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu kuusi lajia ruohoja, joita esiintyy Euroopassa, Välimeren alueella, Lounais-Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. == Lajeja == * keltalinnunjalka (Ornithopus compressus) * pikkulinnunjalka (Ornithopus perpusillus) * tikaslinnunjalka (Ornithopus pinnatus) * peltolinnunjalka (Ornithopus sativus) ** etelänpeltolinnunjalka (subsp. isthmocarpus) ** rehupeltolinnunjalka (subsp. sativus) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Linnunjalat (Ornithopus) *Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Linnunjalat (Ornithopus) *ITIS: Ornithopus *United States Department of Agriculture (USDA): Ornithopus Luokka:Hernekasvit
Roibospensaat

Roibospensaat (Aspalathus) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 290 lajia pensaita, jotka kasvavat eteläisessä Afrikassa. Suvun tunnetuin laji on mauste- ja teekasvina käytetty kapinroibos eli kapinroibospensas (Aspalathus linearis), joka kasvaa luontaisesti Etelä-Afrikan Kapmaalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Roibos(pensaat) (Aspalathus) * ITIS: Aspalathus * United States Department of Agriculture (USDA): Aspalathus Luokka:Hernekasvit
Sennat

Sennat (Senna) on kasvisuku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 280 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Australiassa. Sennoja viljellään muun muassa lääkekasvina. Aleksandriansennan sisältämistä sennaglykosideista valmistetaan ulostuslääkettä. == Lajeja == * Senna alata * Senna alexandrina – aleksandriansenna * Senna bicapsularis – kaksossenna * Senna corymbosa – huiskilosenna * Senna didymobotrya – terttusenna * Senna holosericea – adeninsenna * Senna italica – italiansenna * Senna marilandica – amerikansenna * Senna meridionalis – madagaskarinsenna * Senna multiglandulosa – nystysenna * Senna obtusifolia – soijasenna * Senna occidentalis – kahvisenna * Senna reticulata – kultalyhtysenna * Senna siamea – siaminsenna * Senna spectabilis – loistosenna * Senna surattensis – hopeasenna * Senna tora – sirppisenna (syn. Cassia tora – sirppikassia) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sennat (Senna) * Suomen Lajitietokeskus: Sennat – Senna *ITIS: Senna *United States Department of Agriculture (USDA): Senna *Flora of China: Senna Luokka:Hernekasvit
Shibori

Shibori ( tai 絞り) on japanilainen värjäystekniikka, jolla luodaan kuvioita tekstiileihin. Shiborin tekniikkana on taitella, kiertää ja solmia kangasta kuvioiden luomiseksi. Tekniikka muistuttaa jossain määrin batiikkivärjäystä. == Historia == Varhaisin shibori-tekniikalla värjätty kangas on peräisin 700-luvun Japanista. Kangas oli keisari Shōmun Naran Tōdai-jille lahjoittamien esineiden joukossa 1900-luvulle asti tärkeimmät käytetyt tekstiilit olivat silkki, hamppu ja puuvilla. Pääasiallinen väriaine oli indigo. Myös alitsariinia ja punajuurta käytettiin jossain määrin. Luokka:Tekstiilit Luokka:Värjäys
Will Brooks

Willie Love Brooks (s. 8. lokakuuta 1986 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on entinen Bellatorin kevytsarjan mestari. ==Vapaaottelu== Brooks aloitti vapaaottelemisen XFO-järjestössä tammikuussa 2011. Hän voitti avauskamppailunsa J.R. Hinesia vastaan teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Brooks otteli yhteensä viisi kamppailua XFO:ssa ja voitti kaikki kamppailunsa. Hän voitti muun muassa Chris Pagen tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä ja Joseph Richardsonin käsilukolla myös ensimmäisessä erässä. Brooks otteli samaan aikaan myös Chicago Cagefighting Championship -järjestössä kaksi kamppailua. Hän voitti molemmat kamppailunsa takakuristuksella toisen erän alussa. Ensimmäisessä kamppailussaan hän voitti Guillermo Sermentin ja toisessa Ryan Bixlerin. Brooks otteli yhden ottelun Japanissa Satoru Kitaokaa vastaan DREAMissa. Hän voitti entisen Sengokun kevyensarjan mestarin teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä. ===UFC=== Brooks allekirjoitti kuuden ottelun sopimuksen UFC:n kanssa ja otteli ensimmäisen kerran heinäkuussa 2016 Ross Pearsonia vastaan. Hän voitti kamppailun tuomariäänin. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset vapaaottelijat Luokka:Afroamerikkalaiset Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pysäkki

Pysäkki voi tarkoittaa: * linja-autopysäkki, paikka, jossa linja-autot ottavat ja jättävät matkustajia * raitiovaunupysäkki * asemaa pienempi rautatieliikennepaikka, seisake
Omenastruudeli

pienoiskuva|Leipomossa valmistetaan omenastruudelia Omenastruudeli () on suosittu struudeli. Sana "struudeli" tulee saksankielisestä sanasta Strudel ja tarkoittaa pyörrettä. Valmistukseen käytetään etenkin sitä varten kehitettyä struudelitaikinaa mutta myös lehtitaikinaa tai tarkoitukseen sopivaa hiivataikinaa. Leipurin bravuuri on osata tehdä paperinohut n.s. "vedetty struudelitaikina", jolloin struudeliakin kutsutaan vedetyksi struudeliksi eli saksaksi ausgezogener Apfelstrudel. Tällä tavoin valmistettu omenastruudeli on perinteinen Itävalta-Unkarin ajalta periytyvä jälkiruoka ja Itävallan kansallisruoka. Omenastruudelin täyte koostuu (ilman siemenkotaa) viipaloidusta, sopivan happamista omenista, rusinoista, voissa ruskistetuista korppujauhoista, kanelista ja sokerista. Omenastruudeli tarjoillaan lämpimänä, kylmänä tai jälkikäteen lämmitettynä. Yleensä se puuteroidaan tomusokerilla ja tarjoillaan joskus vaniljakastikkeen, vaniljajäätelön tai kermavaahdon kanssa, vaikka lisukkeet eivät kuulu perinteiseen itävaltalaiseen versioon. Omenastruudelista tehdään muunnelmia myös mantelitikkujen, hienonnettujen saksanpähkinöiden, Stroh-rommissa turvonneiden rusinoiden ja raastetun sitruunankuoren kanssa. == Historia == Struudelitaikinan alkuperä on luultavasti Arabian niemimaalla, mistä se tuli Egyptin, Palestiinan ja Syyrian kautta Turkkiin. Sieltä resepti tuli Konstantinopolin valloituksen jälkeen vuonna 1453 turkkilaisen baklavan tai kenties täytetyn pitaleivän reseptistä edelleen kehiteltynä Balkanin kautta Wieniin. Hyvin säilyvänä sitä käytettiin armeijoiden muonituksessa. Itävalta-Unkarin keisarikunnan aikana tuli omenastruudeli (unkariksi: Almás rétes) Unkarista Wieniin.Irene Krauß: Chronik bildschöner Backwerke. Unkarilaiset oppivat paperinohuen taikinan valmistuksen Wienin turkkilaispiirityksen aikana 1500- ja 1600-luvuilla. Omenastruudeli mainitaan kirjallisesti ensimmäistä kertaa vuonna 1696. == Muuta == Omenastruudeliin sopivia happamahkoja omanalajikkeita myydään Itävallassa toreilla nimellä "Strudler" eli struudeloija. Vuonna 1991 sai itävaltalainen kondiittori Roman Huemer televisioidussa struudelikilpailussa venytettyä struudelitaikinan alle kahdessa minuutissa kolmen neliömetrin kokoiseksi, ja hän kääri siihen 252 cm pitkän struudelin.https://youtu.be/EiI92q3XxFo Studelkönig Weltrekord Itävallassa on sanonta ”das zieht sich wie ein Strudelteig” eli "se venyy kuin struudelitaikina", mikä tarkoittaa sellaista, missä ei näytä tapahtuvan edistystä eikä sen loppua ole nähtävissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Apfelstrudel, Milchrahmstrudel, Topfenstrudel. des österreichischenLebensministeriums. Itävallan elintarvikeministeriön perinneruokarekisteri. * Youtubevideo, jossa näytetään "venytetyn struudelitaikinan" venyttäminen. * Lähes alkuperäinen resepti suomeksi. Luokka:Leivokset Luokka:Itävaltalainen keittiö
Karhusaari (täsmennyssivu)

Karhusaari viittaa tai liittyy muun muassa seuraaviin: * Karhusaari, Norjalle kuuluva saari Jäämerellä * Karhusaari, saari Etelämantereella * Karhusaari, saari ja kaupunginosa Helsingissä * Karhusaari, Pietarsaaren kaupunginosa * Iso Karhusaari, Päijänteen saari Sysmässä * Vähä Karhusaari, Päijänteen saari Sysmässä * Noin 65 saaren nimi muualla Suomessa * Karhusaari, niemi Espoon Westendin kaupunginosassa ** Karhusaaren taidekeskus, entinen Sinebrychoffin huvila Espoon Karhusaaressa * Karhusaari, vuoden 1979 elokuva * Karhusaari, Anssi Kelan laulu vuodelta 2005 * Karhusaaren kalliomaalaus, kalliomaalaus Iitin Konniveden Karhusaaressa * Karhusaaren aarnialue, osa Pudasjärvellä ja Ranualla sijaitsevaa Litokairan Natura 2000 -luonnonsuojelualuetta
Holzhaus Bethlehem

Holzhaus Bethlehem on Euroopan vanhin puurakenteinen asuintalo Sveitsissä. Vuonna 1287 rakennetun talon ikä selvitettiin vuosirengasajoituksella. Talon rakennuttaja on tuntematon, mutta hänen ja myöhempien asukkaiden oletetaan kuuluneen paikallisiin johtohenkilöihin. Kaksikerroksinen talo toimii nykyään museona. == Lähteet == Luokka:Sveitsin nähtävyydet
Jonas Pettersson

Johan (Jonas) Alfred Pettersson (Peson) (31. tammikuuta 1887 Helsinki – 18. joulukuuta 1952) oli suomalainen taidemaalari.Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli : Jonas Pettersson Jonas Pettersson opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1908–1911. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1911, 1912 ja 1913. Hänen töitään oli esillä myös Tukholmassa 1916. Pettersson asui Norjassa 1916–1917 ja hän oli Norjan kansalainen vuodesta 1917 alkaen. Pettersson teki julkisten rakennusten seinämaalauksia Länsi-Norjassa. == Teoksia == * Markuskirkon freskot, Bergen, Norja * Kolmas mies : öljymaalaus. 1915 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Jonas Pettersson Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Guanidiinifosfaatti

Guanidiinifosfaatti (CH6N3H2PO4) on guanidinium- ja divetyfosfaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää palonsuoja-aineena ja lannoitteena. ==Ominaisuudet== Guanidiinifosfaatti on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja muodostuva vesiliuos on hapan. Guanidiinifosfaatin paloaestävät ominaisuudet perustuvat siihen, että sen hajotessa kuumuuden vaikutuksesta muodostuu palamattomia kaasuja, jotka estävät hapen pääsyn palavalle aineelle.Thomas Güthner, Bernd Mertschenk & Bernd Schulz: Guanidine and Derivatives, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2006. Viitattu 2.10.2016 ==Valmistus== Guanidiinifosfaattia valmistetaan guanidiinisuolan kuten guanidiinikarbonaatin tai -nitraatin ja fosforihapon välisellä reaktiolla. :(CH6N3)2CO3 \+ 2 H3PO4 → 2 CH6N3H2PO4 \+ CO2 \+ H2O Guanidiinifosfaattia käytetään palonsuoja-aineena erityisesti selluloosapohjaisten tuotteiden kuten puun, paperin, tekstiilien ja laminaattien palonsuoja-aineena, mikäli runsaasta vesiliukoisuudesta ei ole haittaa.Thomas Güthner & Bernd Mertschenk: Cyanamides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2006. Viitattu 2.10.2016 Sitä voidaan käyttää myös lannoitteena. ==Lähteet== Luokka:Fosfaatit
Te Atua Mou E

Te Atua Mou Ē () on Cookinsaarten kansallislaulu. Sen on säveltänyt vuonna 1981 maan silloinen pääministeri, Sir Thomas Davis. Kansallislaulun on sanoittanut hänen puolisonsa, Tepaeru Terito. == Sanat rarotongan kielellä == Te Atua mou e Ko koe rai te pu O te pa enua e Akarongo mai I to matou nei reo Te kapiki atu nei Paruru mai Ia matou nei Omai te korona mou Kia ngateitei Kia vai rai te aroa O te pa enua e Lähde: == Epävirallinen käännös englanniksi == To God Almighty Ruler of the isles of the sea Hearken our call Protect us Crown us with liberty May peace and love reign supreme throughout the land Lähde: == Lähteet == Luokka:Kansallislaulut Luokka:Cookinsaaret Luokka:Oseanian kansallislaulut
Aggregaatti (täsmennyssivu)

Aggregaatti tarkoittaa yleisesti kahden tai useamman asian kokoumaa tai yhdistelmää. Erityisesti sillä voidaan tarkoittaa seuraavaa: * aggregaatti, moottorin ja sähkögeneraattorin yhdistelmä * aggregaatti, geologinen termi * aggregaatti, sosiaalipsykologian termi * aggregaatti, taloustieteessä tunnusluku, joka kuvaa jotakin kokonaisuutta. == Lähteet ==
Belau rekid

Belau rekid (engl. Our Palau), Palaun kansallislaulu, otettiin käyttöön vuonna 1981. Kansallislaulun on säveltänyt Ymesei O. Ezekiel, laulun sanat on koottu useilta eri sanoittajilta. == Sanat Palaun kielellä == Belau loba klisiich er a kelulul El di mla ngar ngii ra rechuodel mei Meng mengeluolu er a chimol beluu El ngar eungel a rirch el lomekesang Bodo leketek a keruul era beluad Loba a blak el reng ma duch el reng Belau a chotil a Klengar er kid Me bodo rurt a bedul msa klisichel Bod kaiuereked chim lokiu a reng E do ngedmokl er a di mla koted Lomcheliu a rengedel ma klebkellel Lokiu a budech ma beltik el reng Dios mo mekngeltengat ra belumam El di mla dikesam ra rechuodel mei Beskemam a klisicham ma lemeltam Lorrurt a klungiolam el mo cherechar Lähde: == Käännös englanniksi == Palau is coming forth with strength and power. By her old ways abides still every hour. One country, safe, secure, one government. Under the glowing floating soft light stands. Lets build our economy protecting fence. With courage, faithfulness and diligence. Our life is anchored in Palau, our land. We with our might through life and death defend. In spirit lets join hands, united, one. Care for our homeland from forefathers on. Look after its concord, its glory keep. Through peace and love and hearts devotion deep. God bless our country, our island home always. Our sweet inheritance from ancient days. Give us the strength and power and all the rights. To govern with to all eternity. Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Belau Rekid -äänitiedosto Luokka:Kansallislaulut Luokka:Oseanian kansallislaulut Luokka:Palaun kansallissymbolit
Mosaic (María Farantoúrin albumi)

Mosaic on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 2004. Albumilla Farantoúri laulaa Välimeren alueelta koottuja uusia folk-kappaleita. Lauluntekijöinä albumilla tavataan muun muassa Mágda Papadáki, Ross Daly, Fuat Saka, Glen Velez, Haig Yazdjian, Giórgos Magkláras sekä Giótis Kiourtsóglou. == Kappaleet == # O chorós ton eptá péplon (Ο χορός των επτά πέπλων) # Kókkini vrochí (Κόκκινη βροχή) (mukana Fuat Saka) # Oi pio ómorfes vradiés (Οι πιο όμορφες βραδιές) # Févgo (Φεύγω) # Sti makriní Anatolí (Στη μακρινή Ανατολή) (mukana Fuat Saka) # Neráida (Νεράιδα) # Tis vradiés tou Ai Giánni (Τις βραδιές του Αη Γιάννη) # Balánta tis siopís (Μπαλάντα της σιωπής) # Akrovátes (Ακροβάτες) # Drómos (Δρόμος) # Págos fotiá (Πάγος φωτιά) # Kóra (Κόρα) # Kókkini vrochí (Κόκκινη βροχή) # To mystikó (Το μυστικό) == Lähteet == * farantouri.gr Luokka:María Farantoúrin albumit Luokka:Vuoden 2004 albumit
Brackets

Brackets on Adobe Systemsin kehittämä avoimen lähdekoodin tekstieditori Windowsille, Macille ja Linuxille. Brackets on suunniteltu erityisesti verkkosivuja ja -sovelluksia varten.http://brackets.io/ Adobe Systems ilmoitti maaliskuussa 2021 lopettavansa Bracketsin tuen 1. syyskuuta 2021 alkaen. == Lähteet == Luokka:Tietotekniikka Luokka:Adoben ohjelmistot
Esko Alhava

Esko Matti Alhava (15. maaliskuuta 1941 Lahti – 23. syyskuuta 2016 NappulamäkiKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 2.10.2016 s. C 17) oli suomalainen lääketieteilijä, joka toimi Kuopion yliopiston kirurgian professorina vuosina 1992–2009. Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1966, lääketieteen tohtoriksi 1974 ja sai kirurgian erikoislääkärin pätevyyden 1973.Kirurgia, Duodecimin oppiportti ==Teokset== * Peter J. Roberts, Esko Alhava, Krister Höckerstedt ja Ari Leppäniemi: Kirurgia, Duodecim 2016 978-951-656-558-6 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirurgit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Kuopion yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Eva Törnwall-Collin

Eva Helena Collin (o.s. Törnwall, 23. joulukuuta 1896 Helsinki – 28. kesäkuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli : Eva Collin Collin opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1912–1914 ja Vapaassa Taidekoulussa 1914–1915. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1915–1917, 1919, 1921, 1932, 1954 ja 1955. Hänen töitään oli esillä myös ulkomailla Oslossa ja Tukholmassa 1929, Amsterdamissa ja Antwerpenissä 1931, Moskovassa 1934, Riiassa 1935, Oslossa 1936 ja 1940 sekä Tukholmassa ja Göteborgissa 1940. Collin toimi opettajana käsityökoulussa 1922–1924. Eva Collin oli naimisissa professori ja taiteilija Marcus Collinin kanssa.Marcus Collins minnesfond == Teoksia == * Helsingin ruotsalaisen teatterin seinämaalaukset 1937 == Palkinnot == * IV palkinto Kansallisteatterin kattomaalauskilpailussa 1932 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Eva Collin Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Pekka Prättälä

Pekka Johannes Prättälä (11. marraskuuta 1923 Haapajärvi – 11. syyskuuta 2016 JyväskyläKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 2.10.2016 s. C 17) oli Osuuskauppa Keskimaan toimitusjohtaja. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1977. Prättälä aloitti Haapajärvellä osuuskaupan juoksupoikana. Hänellä oli lukuhaluja, mutta perheellä ei ollut varaa hänen koulunkäyntiinsä. Suomen Osuuskauppakoulussa hän suoritti kaksivuotisen kaupallisen kurssin. Vaihtelevien työtehtävien jälkeen hän nousi osuuskauppa Keskimaan toimitusjohtajaksi vuonna 1960 ja teki alkuaan velkaisesta ja vanhoillisesta osuuskaupasta 20 vuodessa Keski-Suomen suurimman vähittäiskauppaliikkeen. Prisma-nimi on Prättälän keksimä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
The Poetry in Hellenic Music

The Poetry in Hellenic Music () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 2003. Levy painottuu kreikkalaisrunoilijoiden, kuten Odysséas Elýtiksen sekä Giánnis Rítsoksen tuotantoon. == Kappaleet == === CD 1 === # Epitáfios (Επιτάφιος) # I pólis (Η πόλις) (mukana Fuat Saka) # Eis Sámon (Εις Σάμον) # Kélomai se Gongýla (Κέλομαί σε Γογγύλα) # Me tin Elláda karavokýri (Με την Ελλάδα καραβοκύρη) # Thessaloníki (Θεσσαλονίκη) # Kemál (Κεμάλ) # Vosporídes (Βοσπορίδες) # Tóra to vrády vrády (Τώρα το βράδυ βράδυ) (mukana Eléni & Souzánna Vougiouklí) # Kósmon (Κόσμον) (mukana Ávaton) # Aeríon epéon árchomai (Αερίων επέων άρχομαι) (mukana Ávaton) === CD 2 === # O ýpnos se týlixe (Ο ύπνος σε τύλιξε) # Tou mikroú voriá (Του μικρού βοριά) # Poú pétaxe t'agóri mou? (Πού πέταξε τ’ αγόρι μου;) # Kouvénta m'éna louloúdi (Κουβέντα μ’ ένα λουλούδι) # Treis kalogéroi Kritikoí (Τρεις καλογέροι Κρητικοί) # Monachogiós o Konstantís (Μοναχογιός ο Κωνσταντής) # Gaía (Γαία) (mukana Ávaton) # Ymínaon (Υμήναον) (mukana Ávaton) # T'astéri tou voriá (Τ’ αστέρι του βοριά) (mukana M. Katsinaváki) # Lígo akóma (Λίγο ακόμα) # Éna to chelidóni (Ένα το χελιδόνι) == Lähteet == * farantouri.gr Luokka:María Farantoúrin albumit Luokka:Vuoden 2003 albumit
Ransom Riggs

Ransom Riggs (s. 3. helmikuuta 1979 ) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tuli tunnetuksi menestyneestä esikoisromaanistaan Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille. Riggs on kotoisin Yhdysvaltain Marylandista ja on naimisissa kirjailija Tahereh Mafin kanssa. Teoksesta Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille julkaistiin elokuvaohjaaja Tim Burtonin filmatisoitu versio 25. syyskuuta 2016. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 30. syyskuuta 2016. ==Yksityiselämä== Ransom Riggs syntyi Marylandissa vuonna 1979 yli 200-vuotiaalla maatilalla. Riggs vietti nuoruutensa Floridassa, missä hän kävi Pine View School of the Gifted -nimistä koulua. Riggs opiskeli englantilaista kirjallisuutta yksityisessä taidekoulussa, Kenyon Collegessa. Myöhemmin hän opiskeli elokuvataidetta Etelä-Kalifornian yliopistossa. Tällä hetkellä Riggs asuu Santa Monicassa Kaliforniassa. Hän meni naimisiin kirjailija Tahereh Mafin kanssa vuonna 2013. Riggsillä ja Mafilla on yksi yhteinen lapsi, tytär Layla, joka syntyi 30. toukokuuta 2017. ==Ura== Internetiin tekemiensä lyhytfilmien ja Mental Floss -medialle bloggaamisen ansiosta Riggs sai mahdollisuuden kirjoittaa The Sherlock Holmes Handbook -teoksen. Teos julkaistiin osana Sherlock Holmes -elokuvien oheistuotteita vuonna 2009. Riggs otti yhteyttä julkaisijaansa, Quirk Books -yhtiöön, ja ehdotti, että voisi käyttää keräämiään vanhoja valokuvia osana suunnittelemaansa kuvakirjaa. Toimittajan suosituksesta Riggs päätti käyttää kuvia pohjana kertomukselle. Tuloksena tästä syntyi vuonna 2011 Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille, joka pääsi The New York Times -lehden bestseller-listalle. Vuonna 2016 kirjasta tehtiin Eva Greenin tähdittämä filmatisoitu versio. Vuonna 2012 Harper Collins julkaisi Riggsin toteuttaman Talking Pictures -kuvakirjan, joka perustuu vanhoihin valokuviin. Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille -kirjan jatko-osa, Kolkko kaupunki, julkaistiin Yhdysvalloissa tammikuussa 2014. Kolmas jatko-osa, Library of Souls, julkaistiin syyskuussa 2015. ==Teokset== ===Alkuperäiskieliset=== *The Sherlock Holmes Handbook: The Methods and Mysteries of the World's Greatest Detective (2009) *Miss Peregrine's Home for Peculiar Children (2011) *Talking Pictures: Images and Messages Rescued from the Past (2012) *Hollow City: The Second Novel of Miss Peregrine's Children (2014) *Library of Souls: The Third Novel of Miss Peregrine's Children (2015) *Tales of the Peculiar (2016) *A Map of Days: The Fourth Novel of Miss Peregrine's Children (2018) *The Conference of the Birds: The Fifth Novel of Miss Peregrine's Children (2020) *The Desolations of Devil's Acre: The Sixth Novel of Miss Peregrine's Children (2021) ===Suomennetut=== *Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille (2012) *Kolkko kaupunki: Toinen romaani neiti Peregrinen eriskummallisista lapsista (2016) == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gustaf Nyholm

Gustaf Georg Nyholm (14. huhtikuuta 1898 Helsinki – 11. huhtikuuta 1946) oli suomalainen kuvanveistäjä.Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli : Gustaf Nyholm Gustaf Nyholm opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1912–1914 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1914–1917. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1914, 1915, 1917, 1918, 1921, 1922, 1923, 1926, 1930, 1931, 1932 ja 1943. Hänen töitään oli esillä myös ulkomailla Tukholmassa 1929. Nyholm toimi 1920-luvun lopulla pienoisveistosten suunnittelijana Arabian tehtailla.Designmuseo : Kysy museolta : Gustaf Nyholmin jääkarhut == Teoksia == * Istuva tyttö : marmoriveistos. 1917 * Makaava nainen, malli K 20 : Arabian sarjatuotantona valmistama posliiniveistos. * Kukkateline "Afrodite", malli K 22 : Arabian sarjatuotantona valmistama posliiniveistos. * Jääkarhuveistos, malli K 39 : Arabian sarjatuotantona valmistama posliiniveistos. 1927-1929 == Palkinnot == * III palkinto dukaattikilpailussa 1915 * II palkinto dukaattikilpailussa 1916 * I palkinto dukaattikilpailussa 1922 * IV palkinto valtion taidekilpailussa 1935 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Gustaf Nyholm Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Kauko Kokko

Kauko Erik Kokko (18. elokuuta 1923 Kurkijoki – 1. syyskuuta 2016 Espoo) oli suomalainen arkkitehti ja tekniikan tohtori.Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 2.10.2016 s. C 19 Hän oli Rakennushallituksen yliarkkitehtiTeija Ahola: Mielisairaalat 1950-luvulta 1970-luvulle s. 22. ==Ura== Kokko kirjoitti ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta 1944, valmistui diplomiarkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1949, tekniikan lisensiaatiksi Oulun yliopiston teknillisestä tiedekunnasta 1970 ja väitteli 1971 Oulun yliopiston teknillisessä tiedekunnassa tekniikan tohtoriksi aiheenaan The general hospital ward. Kauko Kokko aloitti arkkitehdin uransa Yhdysvalloista, jossa hän työskenteli 1949–1952 arkkitehtitoimistoissa John W Maloney ja Manley & Meyer Arch AIA. Suomeen palattuaan hän oli toimistoarkkitehtina Arkkitehtitoimisto Aarne Ervissä 1952–1953 ja yksityisenä arkkitehtina 1953–1959. Rakennushallituksen yliarkkitehtina Kokko työskenteli 1959–1975 ja Lahden teknillisen oppilaitoksen yliopettajana 1974–1983, jonka jälkeen hän jäi eläkkeelle. Sivutoimenaan hän oli Arkkitehtitoimisto Kauko Kokko & Co:n vastuunalainen yhtiömies 1959–1977 ja Oulun yliopiston arkkitehtiosaston dosentti 1972–1983. Kokko työskenteli vuodesta 1953 yhteistyössä Niilo Kokon kanssa.Uppslagsverket.fi Hän oli mukana Tapiolan suunnittelussa.Museovirasto, viitattu 2.10.2016 ==Töitä== * Kerrostalo, Lauttasaarentie 17, Helsinki, 1954, yhdessä Niilo Kokon kanssaHelsingin kaupunginmuseo * Ivalon kirkko, 1966 ==Julkaisut== *Yleissairaala rakennustyyppinä, (Rakennushallitus 1968) *The general hospital ward, (Oulun yliopisto 1971) *Artikkeleita aikakaus-, ammatti- ja sanomalehdissä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Mika Ikonen

Mika Ikonen on suomalainen laulaja, joka tuli alun perin tunnetuksi XL5-yhtyeen solistina taiteilijanimellä Mica. XL5 nousi suursuosioon vuonna 1996 erityisesti hitillään ”Kaunis peto”, ja myi Pedon merkki ja Jäätä ja tulta -albumejaan yli 50 000 kappaletta. Yhtyeen kauden 1996–1998 jälkeen Ikonen on vaikuttanut Käsityöläiset-yhtyeessä ja ollut mukana XL5:n paluualbumilla X vuonna 2008. Syksyllä 2016 Ikonen julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa Kuu ja maa. Albumijulkaisua edelsivät singlet ”Kaikki on oolrait” keväällä 2015 sekä ”Kesäkuun aikaan” ja ”Anna mun halata” vuonna 2016. "Anna mun halata" -kappale musiikkivideoineen innosti kokonaisen halauskampanjan, missä Ikonen tavoittelee 50 000 halausta. Single "Niinku Nykäsen Matti" on nimensä mukaan ylistys Matti Nykäselle. Käsityöläiset-yhtye on perustettu 1998, ja se on esittänyt yli tuhat keikkaa. Yhtye julkaissut albumin Suurimmat hitit vuonna 2001. Ikonen on yhtyeen laulusolisti. Uransa aikana Mika Ikonen on toiminut myös muun muassa vuonna 2004 esitetyn Suomen Popstars -ohjelman toisen tuotantokauden tuomarina. Ikonen kokeili soolouraa nimellä Mica Ikonen vuonna 2012, jolloin hän osallistui Uuden Musiikin kilpailuun kappaleella "Antaa mennä". Kesällä 2019 Ikonen julkaisi singlen 7 Donaa (feat. Blaka). Syksyllä 2019 julkaisuvuoron sai Bulevardin puu, jossa Mika kuvailee vanhemmuutta siinä vaiheessa, kun lapsi on muuttamassa omilleen. Tammikuussa 2020 julkaistu Sä tiedät inspiroitui pienestä onnettomuudesta. "Mietin sitä, että mitä itsestäni jää jäljelle. En ole rakentanut taloa, mökkiä tai mitään monumenttia. Mun kohdallani jäljelle jää kuitenkin biisit", Ikonen kertoo kappaleen synnystä. Kevään ja kesän 2020 aikana Ikonen julkaisi kolme EP-levyä: Sata vuotta maaliskuussa, Ainoo kesäkuussa ja Levoton sydän elokuussa. Ainoo-EP:n nimiraita on duetto Auroran kanssa. Toinen sooloalbumi, Sinun, julkaistiin 2.10.2020. == Diskografia == === Albumit === * * * Minun (2021) === EP-levyt === * Sata vuotta (2020) * Ainoo (2020) * Levoton sydän (2020) === Singlet === * ”Kaikki on oolrait” (2015) * ”Kesäkuun aikaan” (2016) * ”Anna mun halata” (2016) * "Niinku Nykäsen Matti" (2016) * "7 Donaa (feat. Blaka)" (2019) * "Bulevardin puu" (2019) * "Sä tiedät" (2020) * "Sata vuotta" (2020) * "Sinun" (2020) * "Punaviinii" (2021) * "Minä tahdon sinut" (2022) * "Matkalla" (2022) === Musiikkivideot === * Kaikki on oolrait (ohj. Mikko Lehtonen ) * Kesäkuun aikaan (ohj. Jyri Sariola ) * Anna mun halata (ohj. Markku Suoniemi ) * Niinku Nykäsen Matti (ohj. Markku Suoniemi ) * Luodut toisillemme (ohj. Markku Suoniemi ) * 7 Donaa (feat. Blaka) (ohj. Kimi Nordström ) *Bulevardin puu (ohj. Kimi Nordström) *Ainoo (ohj. Sami Helakorpi) *Ei voi tietää (ohj. Kristian Pekkala) *Levoton sydän (ohj. Kristian Pekkala) *Sinun (ohj. Mika Ikonen, kuv. Kristian Pekkala) *Minä tahdon sinut" == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mika Ikosen viralliset verkkosivut * Käsityöläiset-yhtyeen verkkosivut * Mika Ikonen lauluntekijänä - Fono.fi Luokka:Suomalaiset poplaulajat Luokka:Suomalaiset lauluntekijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Afiéroma ston Míki Theodoráki

Afiéroma ston Míki Theodoráki () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin livealbumi vuodelta 2009. Albumilla Farantoúri laulaa Míkis Theodorákisin säveltämiä kappaleita. == Kappaleet == # Tin pórta anoígo to vrády (Την πόρτα ανοίγω το βράδυ) # Antonio Torres Herredia I # I pólis (Η πόλις) # Káto ap' ta roúcha mou (Κάτω απ’ τα ρούχα μου) # Déntra neroú (Δέντρα νερού) # Prodoméni agápi (Προδομένη αγάπη) # Cháthika (Χάθηκα) # Chrysoprásino fýllo (Χρυσοπράσινο φύλλο) # Sto parathýri stékosoun (Στο παραθύρι στέκοσουν) # Méra Magioú mou mísepses (Μέρα Μαγιού μου μίσεψες) # Vasílepses astéri mou (Βασίλεψες αστέρι μου) # Epouránioi potamoí (Επουράνιοι ποταμοί) # O Antónis (Ο Αντώνης) # Aftoktonía efédrou minós (Αυτοκτονία εφέδρου μηνός) == Lähteet == * farantouri.gr Luokka:María Farantoúrin albumit Luokka:Vuoden 2009 konserttitallenteet
Champagne Pool

Champagne Pool on kuuma lähde ja osa Wai-O-Tapun geotermistä aluetta Uuden- Seelannin pohjoissaarella. Champagne Poolilta on matkaa noin 30 kilometriä Rotoruaan ja 50 kilometriä Taupoon. Hydroterminen purkaus muodosti halkaisijaltaan 65-metrisen ja 62 metriä syvän kraatterin noin 900 vuotta sitten synnyttäen kuuman lähteen. Champagne Poolin arvioidaan olevan vetoisuudeltaan 5 000 m3 ja veden pinnan lämpötila on 74 °C. Champagne Poolin alla oleva syvä geoterminen vesi on lämpötilaltaan suunnilleen 260 °C. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Uuden-Seelannin maantiede