EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Astroworld-festivaali

Astroworld-festivaali on yhdysvaltalainen musiikkifestivaali, joka pidetään Texasin Houstonin NRG Parkissa entisen Six Flags AstroWorld -huvipuiston alueella. Räppäri Travis Scottin perustama festivaali järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2018. Vuoden 2021 festivaali keskeytyi, kun kahdeksan ihmistä kuoli pakkautumisen seurauksena syntyneessä paniikissa. == Historia == Ensimmäinen Astroworld-festivaali järjestettiin vuonna 2018. Räppäri Travis Scott julkisti festivaalin viikon siitä, kun hänen Astroworld- niminen albuminsa oli julkaistu. Festivaali sai nimensä albumista, joka puolestaan oli nimetty suljetun Six Flags AstroWorld -huvipuiston mukaan. Lehdistötiedotteen mukaan festivaalin tarkoituksena on ”tuoda takaisin AstroWorldin rakastettu henki ja nostalgia”. Samalla se toteuttaa nuoren Travisin lapsuuden unelman. Ensimmäisessä Astroworldissa esiintyivät muun muassa Post Malone, Metro Boomin, Lil Wayne ja Travis Scott itse. Festivaali laajentui vuodelle 2019, ja mukaan tuli muun muassa reggaeton- ja hard rock -esiintyjiä. Toisella kerralla mukana olivat muun muassa Gucci Mane, Rosalía, Migos, Pharrell Williams ja Megan Thee Stallion. Vuoden 2020 festivaali jouduttiin peruuttamaan koronaviruspandemian takia, mutta Scott järjesti kuitenkin Epic Gamesin kanssa yhteistyössä Fortnite-videopeliin Astroworld- teemaisen tapahtuman. Festivaali palasi vuonna 2021, jolloin sen oli tarkoitus olla ensimmäistä kertaa kaksipäiväinen. Vuoden 2019 tapahtumassa oli noin 50 000, kun vuoden 2021 satatuhatta lippua myytiin loppuun puolessa tunnissa. Vuoden 2021 festivaali keskeytyi ensimmäisen päivän jälkeen, kun kahdeksan ihmistä kuoli paniikissa, joka syntyi, kun yleisö pakkautui liian tiiviisti kohti lavaa. Paniikki syntyi perjantain myöhäisillassa festivaalin perustajan Travis Scottin esiintyessä. Tilanne alkoi noin kello 21, ja konsertti keskeytettiin 21.38, kun sen järjestäjät huomasivat tilanteen vakavuuden. Kuolleiden lisäksi ainakin 17 ihmistä vietiin sairaalaan. Loukkaantuneita oli kaikkiaan yli 300. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Festivaalin kotisivut Luokka:Musiikkitapahtumat Yhdysvalloissa Luokka:Houston
Oskar Nero

Oskar Aleksander Nero (14. helmikuuta 1873 Turku – 5. huhtikuuta 1937 Rauma) oli suomalainen insinööri, joka toimi Rauman ensimmäisenä kaupunginjohtajana.Oskar Neron hautakivi Rauman vanhalla hautausmaalla, Suomen Sukututkimusseura. Hautakirjoituksia ja hautakuvia Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Oskar Nero, Länsi-Suomi, 06.04.1937, nro 77, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Oskar Neron vanhemmat olivat vaihdemies Antti Kustaa Nero ja Josefina Heikintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1893 ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1899. Nero johti rautatierakennustöitä eri rataosilla aina vuoteen 1915 saakka. Hän oli sitten kaupungininsinöörinä Hämeenlinnassa 1915–1917, Lappeenrannassa 1917, Porissa 1917–1918 sekä Jyväskylässä 1918–1923. Tämän jälkeen Nero oli Raumalla kaupungininsinöörinä vuodesta 1923 alkaen. Hänet valittiin myös kaupunginjohtajaksi vuonna 1929. Vuodesta 1935 lähtien hän hoiti pelkästään kaupunginjohtajan tehtäviä. Neron toimikaudella käynnistettiin Rauman sataman mittavat laajennustyöt ja perustettiin Raumalle vesijohto- ja viemärilaitos. Oskar Nero kuoli huhtikuun alussa 1937 lyhyen sairauden jälkeen. Kaupungininsinöörinä toimineen Oskar Neron mukaan on nimetty Jyväskylässä Harjulla sijaitsevat vuonna 1925 valmistuneet kiviportaat, Neron portaat.Jyväskylän keskustassa Harjulla sijaitsevat vuonna 1925 valmistuneet Neron portaat peruskorjattiin 2011 - portaat saivat aikanaan nimensä kaupungininsinöörin Oskar Neron mukaan, Kivirock 18.9.2011 Neron kerrotaan edelleen kummittelevan Rauman kaupungintalon vanhassa osassa ja eritoten sen tornissa.Rauma-opas vinkkaa: Muistatko, että kaupungintalon ja Kanalin välissä sai autoilla vielä 90-luvun alussa?, Raumalainen 20.9.2019Pelottaako? Näissä neljässä talossa kummittelee, Raumalainen 31.10.2015 Oskar Nero oli naimisissa vuodesta 1907 Aino Maria Wahlströmin kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Rauman pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Detachment 88

Detachment 88 (), tai Densus 88, on Indonesian poliisin terrorisminvastainen erikoisyksikkö, joka perustettiin vuoden 2002 Balin pommi-iskujen jälkeen kesäkuussa 2003. Sitä rahoittaa, varustaa ja kouluttaa Yhdysvallat osana Diplomatic Security Servicen Antiterrorism Assistance -ohjelmaa, sekä Australia. Yksikön tiedustelutyö oli vuoteen 2018 mennessä johtanut yli 1 200 pidätykseen. Vuodesta 2010 lähtien ryhmän on katsottu katkaisseen yli 80 terroristisuunnitelmaa. Densus 88:a pidetään yleisesti yhtenä maailman parhaimmista terrorisminvastaisista yksiköistä. == Lähteet == Luokka:Terrorismi Luokka:Poliisitoimi maittain Luokka:Erikoisjoukot Luokka:Puolisotilaalliset järjestöt
Renée Soutendijk

Renette Pauline Soutendijk (s. 21. toukokuuta 1957 Amsterdam, Pohjois- Holland), tunnetaan paremmin nimellä Renée Soutendijk, on alankomaalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi rooleistaan Paul Verhoevenin elokuvissa Nuoria haaveita (1980) ja Neljäs mies (1983). 1980-luvulla hän oli yksi Alankomaiden isoimmista seksisymboleista. 1980-luvulla Soutendijk alkoi luomaan uraa myös Yhdysvalloissa. Hän esiintyi muun muassa elokuvissa Ohjelmoitu tappamaan (1991), A Perfect Man (2013) ja Suspiria (2018). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Alankomaalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
École nationale des ponts et chaussées

École nationale des ponts et chaussées (École des Ponts ParisTech, École des Ponts et Chaussées) on ranskalainen luonnontieteen, insinööritieteiden ja tekniikan alojen korkeakoulu. Sitä kutsutaan yleensä ranskaksi nimellä "Ponts et Chaussées", "les Ponts" tai "École des Ponts ParisTech".L’École des ponts et chaussées aux xviiie et xixe siècles Tilaajille (universalis.fr) Daniel- Charles Trudainen perusti vuonna 1747 nimellä "École royale des ponts et chaussées" kouluttaakseen insinöörejä siltojen ja teiden runkoja varten, ja se on yksi Ranskan vanhimmista ja arvostetuimmista grandes écolesista. Hänet tunnetaan parhaiten insinöörikoulutuksestaan, jonka opiskelijoita ja alumneja kutsutaan nimellä "Ingénieur des Ponts et Chaussées"Perronet et l’École des Ponts et Chaussées au siècle des Lumières. == Kuuluisia valmistuneita == * Henri Becquerel, ranskalainen fyysikko * Sadi Carnot, ranskalainen insinööri ja valtiomies * Augustin Louis Cauchy, ranskalainen matemaatikko * Augustin Jean Fresnel, ranskalainen insinööri * Louis-Joseph Gay-Lussac, ranskalainen fyysikko ja kemisti * Claude-Louis Navier, ranskalainen insinööri == Viitteet == ==Lähteet== * École nationale des ponts et chaussées kotisivut ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskan yliopistot Luokka:Seine-et-Marne
Theodor Billroth

Albert Christian Theodor Billroth (26. huhtikuuta 1829 Bergen auf Rügen, Saksa – 6. helmikuuta 1894 Opatija, Itävalta-Unkari) oli saksalainen kirurgi, jonka ansioksi on luettava moni edistysaskel erityisesti sotilaskirurgian alalla. Hän teki myös uraauurtavia tutkimuksia musikaalisuuden fysiologian alalla. ==Elämä== Billroth syntyi 26. huhtikuuta 1829 Bergenissä Rügenin saarella. Hänen perheensä oli ruotsalaista alkuperää. Hän opiskeli Greifswaldin, Göttingenin ja Berliinin yliopistoissa ja suoritettuaan tohtorin tutkinnon viimeksi mainitussa yliopistossa vuonna 1852 hän lähti opintomatkalle, jonka aikana hän vieraili Wienin, Prahan, Pariisin, Edinburghin ja Lontoon lääketieteellisissä tiedekunnissa. Palattuaan Berliiniin hän toimi Bernhard von Langenbeckin assistenttina vuosina 1853-1860 ja otti sitten vastaan kirurgian professuurin Zürichin yliopistossa. Vuonna 1867 hänet kutsuttiin samaan virkaan Wieniin, ja siellä hän vietti loppuelämänsä. Vuonna 1887 hän sai paikan Itävallan keisarikunnan ylähuoneessa. Hän kuoli Opatijassa Adrianmeren rannalla 6. helmikuuta 1894. Billroth omistautui myös musiikille. Hän soitti pianoa ja viulua, ja hän oli Brahmsin läheinen ystävä ja ihailija. Monet tämän sävellyksistään esitettiin Billrothin kotonaan yksityisesti ennen niiden julkaisemista. Hänen teoksensa musiikin fysiologiasta (Wer ist musikalisch?) julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen. ==Kirurgian edistäminen== Billroth oli yksi aikansa merkittävimmistä kirurgeista. Häntä pidettiin taitavana ja kekseliäänä operaatioissaan ja hän sai nimityksen "suurten aloitteiden kirurgi". Hän oli erityisen kiinnostunut sotilaskirurgiasta, ja Saksan ja Ranskan sodan (1870-1871) aikana hän ilmoittautui vapaaehtoiseksi palvelemaan Mannheimin ja Weissenburgin sairaaloissa. Hänen ponnistelunsa paransivat sodassa haavoittuneiden kuljetus- ja hoitojärjestelyjä, ja puheessaan vuonna 1891 hän vaati parantamaan ambulanssijärjestelmää ja huomautti, että savuttoman ruudin käyttö ja nykyaikaisen sodankäynnin aseiden suurempi tarkkuus lisäävät haavoittuneiden määrää, minkä vuoksi haavoittuneiden poistamiseksi taistelukentältä on luotava tehokkaampia keinoja. Hän kirjoitti lukuisia lääketieteellisiä aiheita käsitteleviä artikkeleita ja kirjoja. Hänen teoksestaan Allgemeine chirurgische Pathologie and Therapie (1863) julkaistiin useita painoksia, ja se käännettiin monille kielille. Sitä käytettiin Suomessakin kirurgian oppikirjana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset kirurgit Luokka:Saksalaiset lääkärit Luokka:Saksalaiset musiikkitieteilijät Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Zürichin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1829 syntyneet Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Conservatoire national des arts et métiers

thumb|right|300 px|Conservatoire national des arts et métiers Conservatoire national des arts et métiers (CNAM) on grande école Pariisissa, Ranskassa. Sen tavoitteena on tarjota koulutusta ja tutkimusta tieteen ja teollisuuden edistämiseksi. Siinä on laaja keksintöjen museo, joka on myös suuren yleisön käytettävissäEn Normandie, le Cnam facilite l’accès à la formation pro. == Kuuluisia valmistuneita == * Henri Becquerel, ranskalainen fyysikko * Nicolas- Joseph Cugnot, ranskalainen sotilasinsinööri ja keksijä ==Lähteet== * Conservatoire national des arts et métiers kotisivut === Viitteet === ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskan yliopistot Luokka:Pariisin koulutus
Arno Vihalemm

Arno Vihalemm, alkuperäinen nimi Arnold Koch, (1911 Pärnu, Viro – 1990Arno Vihalemm, Estonian Writers' Online Dictionary, viitattu 7.11.2021 ) oli virolainen runoilija ja graafikko. Hän muutti 1944 Ruotsiin ja asui Ystadissa. Vihalemm kirjoitti runojen lisäksi epigrammeja. Hänen esikoiskokoelmansa Kaja kivi südames ilmestyi 1954. Seuraavana vuonna hän piti ensimmäisen itsenäisen taidenäyttelyn. Hän suunnitteli myös kirjojen ulkoasuja. Vihalemmilla oli kaksi poikaa, tieteen filosofi Rein Vihalemm (1938–2015) ja viestinnän professori Peeter Vihalemm (s. 1944). ==Suomennettuja runoja== ;LähdeArno Vihalemm, Luettelo suomennetuista runoista. Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta. Päivitetty 28.10.2021, viitattu 7.11.2021 Antologiassa: 20 nykyvirolaista runoilijaa, toim. Raili Kilpi-Hynynen & Arvo Turtiainen, Helsinki: Tammi 1969 * Elämä kehittyy * Keskipäivä, syksy ja talvi * Oljenkorsi ==Lähteet== Luokka:Virolaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Beyond the Red Mirror

Beyond the Red Mirror on Blind Guardianin kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 30. tammikuuta 2015. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Imperiumi: 9½/10 * Kaaoszine: 8/10Blind Guardian – Beyond The Red Mirror Viitattu 7.11.2021. * Soundi: Blind Guardian: Beyond The Red Mirror Viitattu 7.11.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Blind Guardianin albumit Luokka:Vuoden 2015 albumit
Heitjärvi (järvi)

Heitjärvi on järvi Kivijärven eteläosassa Keski-Suomen maakunnassa. Sen pinta- ala on 7,8 neliökilometriä. Etäisyys Jyväskylästä on 95 kilometriä pohjoisluoteeseen.Heitjärvi. Järviwiki. Viitattu 2.10.2021. == Maantiede == Heitjärven pituus kaakosta luoteeseen on 5,8 kilometriä. Järven keskiosan selkävedestä työntyy luoteeseen Rapalahti, koilliseen Säynäänlahti, kaakkoon Mansikkalahti ja etelään muutama pieni lahti. Pohjoisrannan Murtoniemi erottaa Rapalahtea ja Säynäänlahtea. Heitjärven syvin kohta, 10 metriä, sijaitsee itärannan Jylhänniemen lounaispuolella. Suuri osa järvestä on neljästä yhdeksään metriä syvä. Rannoilla on peltotilkkuja ja pientaloja. Heitjärven merkittävin saariryhmä sijaitsee Säynäänlahden suulla. Heitjärveen laskee Välijoki luoteesta Pieni Perkausjärveltä (144,1 metriä mpy) ja useita pieniä laskuojia. Heitjärven luusua sijaitsee Säynäänlahden itärannalla, josta alkaa Kivijärveen (130,8 metriä mpy) laskeva Heitjoki. Heitjärven ja Kivijärven välinen kannas on yhdestä kahteen kilometriä leveä. Heitjärven vesitilavuus on 34 532 000 kuutiometriä. Heitjärvi (14.446.1.001) kuuluu Heitjärven valuma- alueeseen (14.446), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44) ja ensimmäinen on Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4). Heitjärvi on Heitjärven valuma-alueen laajin vakavesi ja ainoa, jonka pinta-ala on yli neliökilometrin. Seuraavaksi laajin on Iso Perkausjärvi. Alueeseen kuuluu myös viisi muuta vakavettä.Heitjärven valuma-alue (14.446). Järviwiki. Viitattu 27.10.2021. Heitjärvi on toiseksi laajin Kivijärven 89:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltää Kivijärvi. Paikkakunnan kolmanneksi laajin järvi on 60-hehtaarinen Heikinjärvi.Kivijärvi (kunta). Järviwiki. Viitattu 27.10.2021. == Lähteet == Luokka:Kivijärven järvet Luokka:Kivijärven–Vuosjärven alue
Simmettijärvi

Simmettijärvi on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on 25 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Rovaniemeltä 270 kilometriä pohjoiskoilliseen.Simmettijärvi. Järviwiki. Viitattu 28.10.2021. == Maantiede == Simmettijärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Järven länsiosan noin kilometrin mittainen niemi ja niemen itäpuoliset Palosaaret jakavat allasta siten, että se koostuu suurelta osin lahdista ja salmista. Länsiosan lahden nimi on Taivaljärvi. Simmettijärveen laskee etelästä Talvitupajärvi (124,0 metriä mpy). Simmettijärveä ympäröivillä vaaroilla ja soilla sijaitsee useita nimettömiä lampia. Simmettijärvi (71.113.1.001) kuuluu Simmettijärven valuma-alueeseen (71.113), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Inarinjärven alue (71.11) ja ensimmäinen jakovaihe Inarin alue (71.1). Simmettijärvi on laajin Simmettijärven valuma-alueen 21:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Myössäjärvi ja kolmanneksi laajin Tuulijärvi. Lähes puolet alueen järvistä on vailla virallista nimeä.Simmettijärven valuma-alue (71.113). Järviwiki. Viitattu 28.10.2021. == Lähteet == Luokka:Inarin järvet Luokka:Inarinjärven alue
Pasasjärvi

Pasasjärvi on vaarojen reunustama järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 6,7 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on kymmenen kilometriä länsilounaaseen ja Rovaniemeltä 244 kilometriä pohjoiskoilliseen.Pasasjärvi. Järviwiki. Viitattu 28.10.2021. == Maantiede == Pasasjärven pituus kaakosta luoteeseen on 7,2 kilometriä. Pasasjärveen laskee Pasaslompolo luoteesta ja muutamia laskuojia eri ilmansuunnista. Pasasjärven luusua sijaitsee altaan kaakkoisrannalla, josta lähtee Pasasjoki itään kohti Ivalojokea. Pasasjärven länsipuolinen Pasaspäät-vaara kohoaa noin 380 metriä merenpinnan yläpuolelle, idässä Iso Karhuvaaran ja Luusuanvaaran huiput ovat yli 300 metriä merenpinnan yläpuolella. Pasasjärven ainoa saari on muutaman aarin laajuinen Hanhisaari järven pohjoisrannan läheisyydessä. Pasasjärven kaakkoispuolella sijaitsee Ivalon lentoasema, jonka kaakkoispuolella sijaitsee Alajärvi. Pasasjärven jää on toiminut rengasvalmistajien testiratana. Pasasjärvi (71.416.1.001) kuuluu Pasasjoen valuma-alueeseen (71.416), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Ivalojoen alaosan alue (71.41) ja ensimmäinen jakovaihe Ala-Ivalojoen alue (71.4). Pasasjärvi on laajin Pasasjoen valuma-alueen yhdeksästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Pasaslompolo ja kolmanneksi laajin Pakkasjärvi. Alueen pienimmät järvet ovat vailla virallista nimeä.Alajoen alaosan alue (71.441). Järviwiki. Viitattu 28.10.2021. == Lähteet == Luokka:Inarin järvet Luokka:Ala-Ivalojoen alue
Alajärvi (Inari)

Alajärvi on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 3,5 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on kahdeksan kilometriä etelälounaaseen ja Rovaniemeltä 243 kilometriä pohjoiskoilliseen.Alajärvi. Järviwiki. Viitattu 28.10.2021. == Maantiede == Alajärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,3 kilometriä. Järven keskiosan leveys on noin kaksi kilometriä. Noin kolmannes Alajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät kohdat, noin 23 metriä, sijaitsevat järven keskiosassa. Järven koillisosassa puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee noin 150–250 metrin päässä rantaviivasta. Alajärveen virtaa Alajoki kaakosta. Alajoki jatkuu Alajärven koilliskolkasta pohjoiseen ja laskee Ivalojokeen. Alajärven itä-, etelä- ja länsipuolella on ylänköä. Rannoilla on jonkin verran pientaloja. Järven luoteispuolella sijaitsee Ivalon lentoasema, jonka luoteispuolella sijaitsee Pasasjärvi. Alajärven vesitilavuus on 26 195 000 kuutiometriä. Alajärvi (71.441.1.001) kuuluu Alajoen alaosan alueeseen (71.441), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Alajoen valuma-alue (71.44) ja ensimmäinen jakovaihe Ala-Ivalojoen alue (71.4). Alajärvi on laajin Alajoen alaosan alueen neljästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Alalompola ja kolmanneksi laajin Halkijärvi. Alueen pienin järvi on vailla virallista nimeä.Alajoen alaosan alue (71.441). Järviwiki. Viitattu 28.10.2021. == Lähteet == Luokka:Inarin järvet Luokka:Ala-Ivalojoen alue
Thank You for the Music

Thank You for the Music on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1977. Kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Se julkaistiin The Album -studioalbumilla 12. joulukuuta 1977 ja "Eagle"-singlen b-puolena toukokuussa 1978. Singlen a-puolena se julkaistiin 1983. Päävokalistina on Agnetha Fältskog. "Thank You for the Music" on osa The Girl With The Golden Hair -pienoismusikaalia, joka esitettiin Abban maailmankiertueella vuonna 1977. Musikaalin aiheena on tyttö joka haluaa kuuluisaksi ja onnistuu aikeessaan, ja lopulta huomaa kuuluisuuden kääntöpuolen. Pienoismusikaali sai ensi-iltansa Oslossa 28. tammikuuta 1977. Lavalla esitetyn version sanoitus poikkeaa jossain määrin studioalbumille päätyneestä versiosta. Musikaali sisältää neljä kappaletta: "Thank You for the Music", "I Wonder (Departure)", "I'm a Marionette" ja "Get on the Carousel", joka jätettiin pois studioalbumilta. "Thank You for the Music" -kappaleesta levytettiin myös espanjankielinen versio "Gracias por la Música". Se on Abban espanjankielisen albumin Gracias por la Música avausraita. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1977 kappaleet Luokka:Abban kappaleet
Suomalainen rapsodia

Suomalainen rapsodia on Yleisradion 50-vuotisjuhlavuotenaan 1976 tuottama musiikkipitoinen televisio-ohjelmasarja, jonka jaksot luotasivat suomalaisen yhteiskunnan, viihde-elämän sekä radio- ja tv-toiminnan vaiheita 1920-luvulta 1970-luvulle. Sarjan juontajana toimi Sisko Ramsay ja vakioesiintyjänä oli kapellimestari Risto Hiltusen johtama lauluyhtye Hiltuset (Elisabeth Haavisto, Päivi Kautto-Niemi, Kari Pirhonen, Timo Ruottinen ja Maija Salo). Ohjelmasarjan tuotti TV2:n viihdetoimitus, ja sen toimittajia olivat Jussi Aarnio, Veikko Koski ja Esko Leimu. Viisiosainen sarja eteni takaperoisessa aikajärjestyksessä, jakso jaksolta nykypäivästä kauemmas historiaan. Ensimmäinen jakso kattoi vuodet 1966–1976, toinen 1956–1966, kolmas 1946–1956, neljäs 1936–1946 ja viimeinen osa vuodet 1926–1936. Helsingin Sanomien tv- kriitikko Jukka Kajava kirjoitti: "Harvemmin on kukaan tässä maassa niin kertaheitolla ponkaissut suosioon kuin lauluyhtye Hiltuset Tv2:n ”Suomalaisesta rapsodiasta”. He tulivat ja voittivat, vaikkeivät aina katsoneetkaan oikeaan kameraan.” Seuraavan vuoden 1978 alkukuukausina Risto Hiltunen ja Hiltuset-lauluyhtye nähtiin tv-sarjassa Laulunsekainen soittotunti. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Sinko, Säteisheitin vai Yle? Näytteitä Suomalaisesta rapsodiasta Ylen Elävässä arkistossa. Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat Luokka:1970-luvun televisiosarjat Luokka:Musiikkiohjelmat
Simon Benoit

Simon Benoit (s. 19. syyskuuta 1998 Laval, Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija. Benoit edustaa NHL-seura Toronto Maple Leafsia. Benoit on varaamaton pelaaja, joka teki Anaheim Ducksin kanssa sopimuksen maaliskuussa 2019. Elokuussa 2023 Benoit teki vapaana agenttina Maple Leafsin kanssa yksivuotisen ja 775 000 dollarin arvoisen sopimuksen. https://www.sportsnet.ca/nhl/article/maple-leafs-add-free-agent-simon-benoit- to-bolster-defence/ Maaliskuussa 2024 Benoit teki Maple Leafsin kanssa kolmivuotisen ja 4,05 miljoonan dollarin arvoisen jarkosopimuksen. https://www.sportsnet.ca/nhl/article/toronto-maple-leafs-sign-defenceman- simon-benoit-to-three-year-contract-extension/ Hän on pelipaikaltaan puolustaja ja laukoo vasemmalta. Benoit on pelannut urallaan kymmenen NHL- ottelua. Näissä hän on tehnyt yhden maalin. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Toronto Maple Leafsin pelaajat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ilmari Louhio

Ilmari Louhio (27. elokuuta 1919 Hollola – 28. heinäkuuta 2015 Heinola) oli suomalainen insinööri ja keksijä.Ilmari Louhio, Helsingin Sanomat Muistot 2.10.2015 (Tilaajille) Oy Suomen Autoteollisuus Ab:n huoltopäällikkönä toiminut Louhio kehitti 1959 ajoneuvojen voimansiirrossa käytetyn Sisu- nestemoottorin. Erikoisrakenteiseen pyörännapaan sijoitettu hydraulimoottori kehitti suuren ja varsin tasaisen vääntömomentin. Moottorin valmistus aloitettiin 1964 ja sitä on käytetty muun muassa tykkien telipyörissä, metsäperävaunuissa ja vintturien ja kelauslaitteiden voimanlähteenä. 2010-luvulla Sisu-nestemoottoreita ja sen johdannaisia valmistettiin yhä noin 10 000 vuodessa kauppanimellä Black Bruin Sampo-Rosenlew-konsernin Jyväskylän tehtaalla, moottoreista 80 prosenttia meni vientiin.Sisu-nestemoottori syntyi sisulla, Uudenmaan Insinööri ins 4/2014, sivu 8-9 Ilmari Louhio sai Suomen Työn Liiton kultaisen ansiomerkin 1966, Suomen Autoteknillisen Liiton ansiolevykkeen 1967 ja ensimmäisen palkinnon Sisu-nestemoottorin kehittämisestä Brysselin keksijämessuilla 1968. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset keksijät Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet Luokka:Sisu
Purje-evä

Purje-evä (Velifer hypselopterus) on purje-eviin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan indopasifiselta merialueelta. ==Koko ja ulkonäkö== Purje-evä voi kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkäksi. Laji on ruumiinrakenteeltaan korkearuumiinen ja litteä. Kalan selkä- ja peräevät ovat pitkät ja hyvin korkeat. Pyrstöevä on haarautunut. Purje-evä kykenee työntämään yläleukaansa eteenpäin. Väriltään purje-evä on hopeanharmaa ja ruumiissa on kuusi mustaa pystyjuovaa. ==Levinneisyys ja elintavat== Purje-evän levinneisyysalue ulottuu Etelä-Afrikasta rannikkoa pitkin Australiaan ja sieltä Japaniin. Laji liikkuu koralliriutoilla ja mannerjalustan läheisyydessä useimmiten alle 250 metrin syvyydessä. Nuoret kalat liikkuvat matalammissa vesissä kuin täysikasvuiset. ==Lähteet== Luokka:Kiiltolahnakalat
Linnoitus

Linnoitus on sotilaallinen rakennus tai rakennelma, joka on tarkoitettu alueen puolustamiseksi sodan aikana. Linnoituksia on käytetty myös vallanpitäjien vallan vahvistamiseen rauhan aikana. Linnoitukset voidaan jakaa kenttälinnoituksiin, jollaisia sotilaat voivat rakentaa sodan aikana paikalla olevasta materiaalista, ja rauhan aikana rakennettaviin kantalinnoituksiin. == Esihistorialliset linnoitukset == Varhaisimmat linnoitukset koostuivat suojaavasta maavallista ja sen viereen kaivetusta vallihaudasta. Niitä tehtiin paikkoihin, joissa maastonmuodot antoivat jo luonnostaan melko hyvän suojan. Joillakin alueilla, kuten Saksassa, tehtiin puunrungoista paaluvarustuksia. == Keskiajan linnoitukset == Keskiajan linnoituksissa oli korkeat muurit ja tornit, joista voitiin ampua tai heittää aseita hyökkääjien päälle. Niitä vastaan voitiin hyökätä joko yrittämällä kaivaa käytävä muurin alle, iskeä siihen muurinmurtajalla tai rakentaa siirrettävä hyökkäystorni, joka oli yhtä korkea kuin puolustajan tornit. == Tykkejä vastaan suojaavat linnoitukset == Kun sodankäynnissä alettin käyttää tykkejä, vanhemmat linnoitukset eivät riittäneet suojaksi. Italiassa kehitettiin 1500-luvun alussa italialaissotien aikana bastionijärjestelmä. Säännönmukainen bastioni on takaa avoin viisikulmio, joka työntyy eteen vallihautaan. Bastionin muoto mahdollisti tulituksen useaan suuntaan, myös pitkin vallihautaa. Jokainen bastioni pystyi tukemaan tulellaan viereisiä linnoituksen osia. Bastionien merkitys väheni 1700-luvun lopulla, kun alettiin rakentaa kaponieerijärjestelmiä ja ne vakiintuivat 1800-luvulla. Kaponieeri oli pieni umpeen rakennettu varustus, joka on tarkoitettu joko vallihaudan tai muun puolustuslinjan lähipuolustukseen vihollisen rynnäkön aikana. Bastioni- ja kaponieerilinnoitusten komeat muurit toimivat osittain myös vihollisen pelotuksessa. Kun sodankäynti siirtyi liikkuvan tykistön käyttämiseen, linnoituksia pyrittiin piilottamaan maastoon. == Nykyajan linnoitukset == === Juoksuhaudat === Yhdysvaltojen sisällissodassa molemmat osapuolet käyttivät kenttälinnoitteita enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Vallatut alueet linnoitettiin heti mukana kannettujen kirveiden ja lapioiden avulla. Ensin kaivettiin konekivääripesäkkeet ja sitten ne yhdistettiin juoksuhaudoin. Ensimmäisen maailmansodan alla kenraalit uskoivat uusien tuliaseiden ratkovan sodan nopeasti, mutta sen sijaan rintamat jämähtivät juoksuhautoihin yli kahdeksi vuodeksi. === Toinen maailmansota === Maailmansotien välisenä aikana monet Euroopan maat rakensivat laajoja puolustuslinjoja. Suurin oli ranskalaisten Maginot-linja, joka ulottui Sveitsin rajalta Belgian rajalle. Sen betoni oli vahvempaa kuin koskaan ennen oli käytetty, siinä oli suuria piilotettuja tykkejä, teräspalkit ja miinakentät suojasivat tankeilta. Isoja osia linnoituksista oli maan alla. === Väestönsuojat === Väestönsuojat suunniteltiin aluksi suojaamaan siviiliväestöä ilmapommituksilta. Kylmän sodan aikana niitä varustettiin myös ydinsodan varalle. == Lähteet == *
Albert Viksten

Albert Viksten (1889 Graninge, Västernorrland, Ruotsi – 1969) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen aiheensa olivat pääasiassa meriltä ja erämailta. ==Suomennetut teokset== * Töyräillä nousee myrsky (Storm över niporna); suom. Maija Savutie, Työväen Sivistysliitto 1942. * Jäämeren erämiehiä (Äventyr i Norra ishavet); suom. Helka Heinonen, Turku: Aura 1944 * Suuri rakkaus (Den stora kärleken); suom. Veera Roos, Turku: Aura 1945 * Kullankaivajien jäljillä: matkani Yukoniin ja Alaskaan (I guldjägares spår); suom. M. Holma, Helsinki: Tammi 1952 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Tom Cross

Tom Cross on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvaleikkaaja. Hän aloitti uransa apulaisleikkaajana vuonna 1997. Hän sai maailmanlaajuista huomiota työstään elokuvassa Whiplash (2014), josta hänet palkittiin parhaan leikkauksen Oscar-palkinnolla. Hän myös leikkasi Chazellen elokuvan La La Land (2016). == Filmografia == Vuosi Elokuva Ohjaaja Huom. 2010 The Space Between Travis Fine 2012 Any Day Now Travis Fine 2014 Whiplash Damien Chazelle Parhaan leikkauksen Oscar Parhaan leikkauksen Bafta 2014 Time Lapse Bradley D. King 2015 The Driftless Area Zachary Slusser 2015 Joy David O. Russell leikkaajana yhdessä Alan Baumgartenin, Christopher Tellefsenin ja Jay Cassidyn kanssa 2016 La La Land Damien Chazelle Ehdokkuus – parhaan leikkauksen Oscar Ehdokkuus – parhaan leikkauksen Bafta 2017 Hostiles Scott Cooper 2017 The Greatest Showman Michael Gracey leikkaajana yhdessä Joe Hutshingin, Jon Pollin, Michael McCuskerin, Robert Duffyn ja Spencer Susserin kanssa 2018 Ensimmäisenä kuussa Damien Chazelle 2021 007 No Time to Die Cary Joji Fukunaga leikkaajana yhdessä Elliot Grahamin kanssa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaleikkaajat Luokka:Oscar-palkinnon saajat Luokka:BAFTA-palkinnon saajat Luokka:Amerikanvietnamilaiset Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Hiisku

Hiisku on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Aune Hiisku (vuoteen 1945 Heinonen, 1902–1978), kirjailija * Helka Hiisku (vuoteen 1945 Heinonen, 1912–1962), runoilija, toimittaja ja kääntäjä, Aune Hiiskun sisar * Kyllikki Hiisku (vuoteen 1945 Heinonen, 1905–1966), toimittaja ja kirjailija, Aune Hiiskun sisar * Liisa Hiisku (oik. Liisa Rakel Lindroos, 1913–2016), nuortenkirjailija.
Sodan lait

Sodan laeilla voidaan tarkoittaa valtioiden sisäisiä sodankäyntiä koskevia lakeja, kansainvälisen oikeuden sodankäyntiä koskevia säädöksiä tai sodankäynnissä ilmeneviä tulkinnanvaraisia lainalaisuuksia. Termi "sodan lait" on monitulkintainen, sillä pelkästään sotaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole olemassa. Sodan lait, käsikirja on Gunnar Rosenin kirjoittama ja Suomen Punaisen Ristin kustantama opetusopas sodan oikeussääntöjen kouluttajille. == Sodan lait suomalaisessa lainsäädännössä == Suomen rikoslain 11. luku käsittelee sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan. Suomen rikoslakia voidaan siis pitää sodan lakina, sillä lain nojalla lakia rikkonut henkilö voidaan tuomita seuraamukseen. Suomen lainsäädännössä on myös sodankäyntiä koskevia lakeja, kuten valmiuslaki, laki Puolustusvoimista ja laki vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta. == Sodan lait kansainvälisen oikeuden näkökulmasta == Kansainvälinen oikeus käsittelee valtioiden välisiä suhteita, mukaan lukien sotaa ja rauhaa. Kansainvälistä oikeutta säätelevät tapaoikeus sekä valtioiden kansainväliset sopimukset. Kansainvälisen oikeuden säädöksiä ei ole koottu varsinaiseksi lakikokoelmaksi, joten sodankäyntiä koskevaa kansainvälistä oikeutta ei sinänsä voida pitää sodan lakina. Kansainvälinen humanitaarinen oikeus on sodankäyntiä säätelevä kansainvälisen oikeuden osa- alue, joka säätelee sodassa tapahtuvaa voimankäyttöä. Kansainvälinen humanitaarisen oikeuden asettamat säädökset sodankäynnille tunnetaan myös nimellä sodan oikeussäännöt. Kansainväliset sodan oikeussäännöt muodostuvat laajasta sopimusverkostosta sekä tapaoikeudesta. Sodan oikeussääntöjä määrittelevät muun muassa YK:n peruskirja, Geneven sopimus lisäpöytäkirjoineen, Haagin sopimukset sekä YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus. Kansainvälisiä sodan oikeussääntöjä koskevat sopimukset ovat nimensä mukaan kansainvälisiä sopimuksia, eivätkä siten varsinaisia sodan lakeja. == Tulkinnanvaraiset sodan lainalaisuudet == Sodankäynnistä on tehty historian saatossa tulkintoja, joita voidaan pitää tietynlaisina sodan lainalaisuuksina tai sodankäynnin lakeina. Sodankäynnin lakeina voidaan pitää esimerkiksi Carl von Clausewitzin määritelmää siitä, että sota on politiikan jatkamista toisin keinoin tai Sunziin teoksessaan Sodankäynnin taito esittämiä aforismeja. Sotataidon oppikirjoissa ja asevoimien ohjesäännöissä esitetään myös tietynlaisia sodankäynnin laina- alaisuuksia, jotka koskevat esimerkiksi sotilasjoukkojen voimasuhteita hyökkäys- ja puolustustaistelussa. Edellä mainittuja sodankäynnin lainalaisuuksia kutsutaan joskus virheellisesti sodan tai sodankäynnin laiksi. == Lähteet == *
Jay Maynard

Jay Maynard (s. 27. heinäkuuta 1960) on yhdysvaltalainen tietokoneohjelmoija, järjestelmänvalvoja ja vapaaehtoinen projektin ylläpitäjä Herculesille, joka on ilmainen IBM:n suurtietokonelaitteistojen emulaattori. Hänet tunnetaan Tron-elokuvaan perustuvasta itsetehdystä asustaan, josta hän sai lempinimen Tron Guy (suom. Tron-mies). == Katso myös == * Luettelo internetilmiöistä == Lähteet == Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset ohjelmoijat Luokka:Internet-huumori Luokka:Elävät henkilöt
Brassy (Nièvre)

Brassy on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Chalauxjoen ja joesta patoamalla muodostuneen Lac de Chaumeçonin tekojärven rannalla, noin 32 kilometriä Château-Chinon (Ville):n kaupungista pohjoiseen. Brassyn historia ulottuu roomalaisten hallintakauteen, jolloin se tunnettiin nimellä Braciacum. Brassyn seurakunta on tunnettu vuodesta 1052, ja noin sata vuotta myöhemmin sinne perustettiin La Charité- sur-Loiren benediktiiniläisluostari. Luostarikirkosta tuli myöhemmin seurakunnan kirkko, ja sitä on uudelleenrakennettu vuosisatojen aikana. Viimeisimmät muutostyöt Saint-Gervais-et-Saint-Protais'n kirkkoon tehtiin 1800-luvulla. Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nièvren kunnat
Brassy

Brassy voi tarkoittaa seuraavia: == Maantiede == * Brassy, kunta Ranskassa Nièvren departementissa * Brassy, kunta Ranskassa Sommen departementissa == Muuta == * Brassy, brittiäinen yhtye
Hampster Dance

Hampster Dance () on yksi varhaisimmista internetilmiöistä. Kanadalaisen taideopiskelijan Deidre LaCarten vuonna 1998 GeoCities-kotisivupalveluun luoma sivu koostuu rivistä animoituja GIF-kuvia hamstereista ja muista jyrsijöistä, jotka tanssivat eri tavoin Roger Millerin vuonna 1973 Disneyn Robin Hood -elokuvaa varten kirjoittaman ja esittämän Whistle-Stop-kappaleen nopeutetun näytteen tahtiin. Vuonna 2005 yhdysvaltalainen CNET-mediasivusto nimesi Hampster Dancen nettivillitysten ykköseksi. == Lähteet == Luokka:Internet- huumori
Wanda (nimi)

Wanda on naisen etunimi. Se on slaavilaista tai muinaisgermaanista alkuperää oleva nimi, jonka merkityksestä on esitetty useita tulkintoja. Wanda saattaa pohjautua esimerkiksi vendit-kansan nimeen. Wanda-nimi tunnetaan myös kirjallisuudesta. Ouida ja Gerhart Hauptmann ovat kumpikin kirjoittaneet tämännimisen teoksen. Wandan rinnakkaismuotona on käytössä nimiasu Vanda. Vuosina 1986–2000 Vandalla oli Ruotsin almanakassa nimipäivä 8. marraskuuta.Lindgren, Birgitta: Namnlängden och namnens placering under olika tider. – == Nimi Suomessa == Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on joulukuuhun 2024 mennessä kirjattu noin 140–160 Wanda-nimistä ja noin 50–80 Vanda-nimistä naista. == Tunnettuja Wandoja == * Wanda Dubiel (s. 1974), suomalais-puolalainen näyttelijä * Wanda Gattino (s. 1969), argentiinalainen sarjakuvapiirtäjä * Wanda Jackson (s. 1937), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä * Wanda Jewell (s. 1954), yhdysvaltalainen ampuja ja olympiamitalisti * Wanda Klaff (1922–1946), saksalainen keskitysleirivartija * Wanda Landowska (1879–1959), puolalainen cembalisti * Wanda Panfil (s. 1959), puolalainen kestävyysjuoksija * Wanda Sykes (s. 1964), yhdysvaltalainen stand up -koomikko ja näyttelijä * Wanda Vázquez Garced (s. 1960), Puerto Ricon kuvernööri v. 2019– * Wanda Wasilewska (1905–1964), puolalaissyntyinen kirjailija == Tunnettuja Vandoja == * Vanda Juknaitė (s. 1949), liettualainen kirjailija == Kuvitteellisia Wandoja == * Wanda, hahmo animaatiosarjassa Timmy ja haltijakummit * Wanda Gershwitz, naispäähenkilö elokuvassa Kala nimeltä Wanda * Wanda Maximoff, Purppuranoita, Marvel-sarjakuvahahmo == Lähteet == Luokka:Etunimet
Helinä-keiju ja siipien salaisuus

Helinä-keiju ja siipien salaisuus () on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva. == Ääniroolit == === Suomenkieliset äänet === Muissa rooleissa: Jon-Jon Geitel, Ella Pyhältö, Katja Aakkula, Tero Koponen, Antti LJ Pääkkönen, Kiti Kokkonen ja Rauno Ahonen. Suomenkielisen dialogin on ohjannut Susa Saukko. == Lähteet == Luokka:Peter Pan Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset animaatioelokuvat Luokka:Vuoden 2012 yhdysvaltalaiset elokuvat
McClure

McClure on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * James A. McClure (1924–2011), yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko * Marc McClure (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä * Michael McClure (1932–2020), yhdysvaltalainen runoilija * Richard McClure (1935–2024), kanadalainen soutaja ja olympiamitalisti * Vicky McClure, (s. 1983), englantilainen näyttelijä. == Kuvitteelliset henkilöt == * Troy McClure, hahmo Simpsoneissa
Heinrich Friedrich Link

Johann Heinrich Friedrich Link (2. helmikuuta 1767 Hildesheim, Saksa – 1. tammikuuta 1851 Berliini, Saksa) oli saksalainen kasvitieteilijä, joka tutki kasvien anatomiaa ja ensimmäisenä mikroskoopilla kivihiiltä. ==Ura== Link suoritti vuosina 1786–1789 lääketieteen opinnot Göttingenin yliopistossa ja toimi sen jälkeen farmasian yksityisluennoitsijana. Hänet nimitettiin kemian, eläintieteen ja kasvitieteen professoriksi Rostockissa vuonna 1792. Vuonna 1797 Link oli Johann Centurius von Hoffmannseggin mukana kasvitieteellisellä matkalla Portugaliin, jonka tuloksena syntyi kasvitieteellinen matkakirja Bemerkungen auf einer reise durch Frankreich, Spanien und vorzüglich Portugal (1801–1804) ja yhdessä Hoffmannseggin kanssa laadittu Flore portugaise (1809–1840). Vuonna 1811 Link siirtyi kemian ja kasvitieteen professoriksi Breslauhun, ja vuonna 1815 hänet kutsuttiin Berliiniin lääketieteen professoriksi ja samalla kasvitieteellisen puutarhan johtajaksi. Hän sai näin materiaalia useita kasvitieteellisiä kirjoituksia varten. Link oli Preussin tiedeakatemian ja Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen. Link todisti vuonna 1838 mikroskooppitutkimuksella, että hiilen koostumus on periaatteessa samanlainen kuin turpeen. Hänen lukuisista kasvitieteellisistä teoksistaan, erityisesti kasvien anatomiasta, voidaan mainita edellä mainittujen lisäksi Elementa philosophiae botanicae (1824; 2. painos 1837) ja Anatomie der pflanzen in abbildungen (1843–1847). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset kasvitieteilijät Luokka:Saksalaiset lääkärit Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Vuonna 1767 syntyneet Luokka:Vuonna 1851 kuolleet
TOP Oss

TOP Oss on alankomaalainen jalkapalloseura Ossin kaupungista, joka on perustettu vuonna 1928. Seura oli nimeltään TOP (lyhenne sanoista Tot Ons Plezier suomeksi Meidän iloksemme) aina vuoteen 1994 asti ja FC Oss vuosina 2009-2018. Kaudesta 2018/19 alkaen seuran nimi on ollut TOP Oss. Seuran kotistadion on Frans Heesenstadion. Seura pelaa tällä hetkellä Eerste divisiessä. TOP Ossilla on voimakas kilpailuasetelma FC Den Boschin kanssa.Derby tussen FC Den Bosch en TOP Oss leeft bij supporters: 'Deze wedstrijd wil je winnen' ==Lähteet== Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1928 perustetut urheiluseurat Luokka:Pohjois-Brabant
Lännenkermesmarja

Lännenkermesmarja (Phytolacca americana) on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kasvi. Se on monivuotinen, kookas, haarova ja pensasmainen, jopa usean metrin korkeaksi kasvava ruoho. Kukinnot ovat yleensä pystyjä, 6–30 senttimetriä pitkiä kukkaterttuja, joissa on pieniä, melkein valkoisia tai hennosti vaaleanpunaisia kukkia. Hedelmät ovat kypsinä puna-violetti-mustia marjoja, vajaan yhden senttimetrin kokoisia, niiden sisällä on mustia kiiltäviä siemeniä. Monet linnut syövät kermesmarjoja.Flora of North America: Phytolacca americana Viitattu 7.11.2021. Laji kasvaa alkuperäisenä Yhdysvalloissa, Meksikossa ja itäisessä Kanadassa. Se esiintyy myös tulokaslajina laajasti, Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Australiassa ja lukuisissa Euroopan ja Aasian maissa.Plants of the World Online 2021: Phytolacca americana L. Viitattu 7.11.2021. Lännenkermesmarjaa voidaan käyttää koristeperennana ja värikasvina. Se on tuoreena myrkyllinen. == Lähteet == Luokka:Kermesmarjat Luokka:Ihmisravinnoksi käytetyt kasvit Luokka:Lääkekasvit Luokka:Värikasvit
Kirjakauppaliitto

Kirjakauppaliitto ry on suomalainen yhdistys, jonka tarkoituksena on parantaa kirjakauppojen toimintaedellytyksiä ja valvoa kirjakaupan etuja suhteessa julkishallintoon sekä muihin alan kannalta keskeisiin sidosryhmiin. 1890-luvulla järjestettiin kirjakauppiaiden ja kustantajien yleiskokouksia, joiden myötä perustettiin 28. maaliskuuta 1903 Lajittelukirjakauppiasyhdistys. Vuonna 1931 paperikauppiaat perustivat Paperikauppiasliiton, joka yhdistyi Kirjakauppiasliiton kanssa vuonna 1969 Kirja- ja Paperikauppojen Liitoksi. Maaseudulla toimi vuodesta 1923 erillinen Maaseutukirjakauppiaat-yhdistys, joka sulautui 1958 kaupungeissa toimineen yhdistykseen. Nykyisen nimensä Kirjakauppaliitto sai syksyllä 1998. Kirjakauppaliiton hallituksen puheenjohtajana toimii Suomalaisen kirjakaupan toimitusjohtaja Minna Kokka ja toimitusjohtajana Laura Karlsson. Kirjakauppaliitto on Kaupan liiton ja Suomen Yrittäjien jäsen. Kirjakauppaliitto julkaisee kuukausittain tilastotietoja Suomen myydyimmistä kirjoista ja kerää neljännesvuosittain tietoa suurimpien kirjakauppojen myynnistä. Liitto jakaa vuosittain Kiitos kirjasta -mitalin Libro ry:n ja Suomen kirjastoseura ry:n kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kirjakauppaliiton verkkosivut Luokka:Suomalaiset työnantajajärjestöt
Chiayi

Chiayi () on kaupunki Taiwanissa, jota ympäröi samanniminen piirikunta. Kaupungin nykyisenä pormestarina toimii kuomintangia edustava Huang Min-hui, joka valittiin tehtäväänsä vuonna 2018. == Historia == Aikojen saatossa kaupungista on käytetty monia eri nimiä: paikalliset hoanyat käyttivät nimeä Tirosen. Kiinalaiset väänsivät nimen muotoon Chu-lô-san, joka myöhemmin lyhennettiin Chu-lô. Nykyinen nimi on peräisin vuodelta 1787, jolloin keisari Qianlong antoi kaupungille nimen kiitoksena kaupunkilaisten uskollisuudesta. Chiayi on ainoa taiwanilainen kaupunki, jonka on nimennyt keisari henkilökohtaisesti. Hollantilaiset hallitsivat Chiayita lyhyen aikaa vuosina 1624–1661, jolloin perustettiin mm. paikallishallinto (landtag). Ming- dynastian armeija ajoi hollantilaiset kuitenkin pois 1660-luvulla ja alkoi suunnitella Taiwanin jakamista kahteen piirikuntaan: Tianxing ja Wannian, joista jälkimmäiseen kuului Chiayi. Kaksi vuosikymmentä myöhemmin Qing- dynastia otti saaren haltuunsa ja jakoi sen neljään piirikuntaan. Vuonna 1786 Tsulon piirikunnassa, johon Chiayi kuului, puhkesi kapina, jonka kukistamisessa kaupunkilaiset auttoivat Qingin lähettämää armeijaa. Taiwanin siirryttyä osaksi Japanin imperiumia Chiayista tuli virallisesti kaupunki, joka kuului Tainanin piirikunnan alaisuuteen. Vuonna 1982 Kiinan tasavallan keskushallinto korotti Chiayin, yhdessä Hsinchun kanssa, suurkaupungeiksi ja eriytti sen ympäröivästä piirikunnastaan. Perusteena oli kaupungin elinvoimaisuus, yli 200 000 asukkaan väestöpohja sekä lobbaus paikallisten vaikuttajien toimesta. == Maantiede == Chiayi kuuluu lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen (Köppen Cwa), jota hallitsee kostean subtrooppinen ilmasto. Vuoden keskilämpötila on 21,9 °C, mutta etenkin loppukesää kohti lämpötilat nousevat usein 25–30 °C välille. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 3113 mm. == Väestö ja kulttuuri == Vuonna 2016 kaupungin väkiluku oli 269 815, joka edustaa noin 1,15 % Taiwanin koko väestöstä. Väentiheys on 4496 as/km2. Kaupungin pinta-ala on 60,03 km2 ja se jakautuu 84 kylään. Kaupungissa puhutaan hyvin laajalti taiwanin kieltä. Kaupungin poliittinen ja teollinen johto ovat halunneet kannustaa kielen käyttöä mandariinikiinan rinnalla ja julkaisivat huhtikuussa 2021 ehdotuksen, jonka nojalla kaikkien ravintoloiden ruokalistat olisivat jatkossa kaksikielisiä. Kaupungin nimikkokukka on hongkonginbauhinia. Kaupungin lempinimi on persikoiden kaupunki (). Chiayin nimikkoruoka on kalkkunariisi, jonka taustalla on toisen maailmansodan jälkeisen ajan niukkuus. Lisäksi kaupungin ympäristössä on useita kalkkunoiden kasvattajia. Kaupungissa toimivat Chiayin kansallinen yliopisto. === Tunnettuja chiayilaisia === * Vincent Siew (1939, Taiwanin entinen varapresidentti) * Deng Feng-zhou (1949, runoilija ja ympäristöaktivisti) * Lo Chen-jung (1961, baseball-pelaaja) * Wu Bai (1968, rock-artisti) == Lähteet == Luokka:Taiwanin kaupungit
CORSIA

The Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation (CORSIA) on hiilidioksidipäästöjen kompensointijärjestelmä, jolla pyritään hillitsemään ilmailun vaikutuksia ilmastonmuutokseen. Kansainvälisen siviili- ilmailujärjestön (ICAO) kehittämän ja lokakuussa 2016 hyväksytyn järjestelmän tavoitteena on hiilineutraali kasvu vuodesta 2020 alkaen. CORSIA käyttää markkinapohjaisia ​​ympäristöpolitiikan välineitä hiilidioksidipäästöjen kompensoimiseen: lentokoneiden käyttäjien on ostettava hiilidioksidipäästöjä hiilimarkkinoilta silloin, kun he lentävät CORSIAan osallistuvien ICAOn jäsenvaltioiden välisiä reittejä. Ilmailua järjestäville toimijoille CORSIA asettaa päästöjen raportointivelvollisuuden. Raportointivelvollisuus alkoi vuonna 2019 ja hyvitysvelvollisuus vuonna 2021. Järjestelmän on alkuperäisen suunnitelman mukaan tarkoitus olla käytössä vuoteen 2035 asti. Vuosina 2021–2023 oli CORSIAn pilottivaihe, vuosina 2024–2026 ensimmäinen vaihe ja vuosina 2027–2035 toinen vaihe. Kaikkien ICAOn jäsenvaltioiden on pakollista osallistua toiseen vaiheeseen lukuun ottamatta esimerkiksi tiettyjä kehittyviä valtioita. == Lähteet == Luokka:Ilmailu Luokka:Ilmastopolitiikka
Juliette Binochen filmografia

Tämä on Juliette Binochen filmografia. Vuosi Nimi Rooli 1984 Adieu blaireau 1985 La Vie de famille 1985 Rendez-vous Nina 1985 Hail Mary 1985 Les Nanas Antoinette 1986 Levoton veri Anna 1986 Mon beau-frère a tué ma sœur Esther 1988 Olemisen sietämätön keveys Tereza 1988 Un tour de manège Elsa 1991 Pont- Neufin rakastavaiset Michèle Stalens 1991 Women & Men 2 1992 Humiseva harju Cathy / Catherine 1993 Damage Anna Barton 1993 Kolme väriä: Sininen Julie 1994 Kolme väriä: Valkoinen Julie Vignon de Courcy 1994 Kolme väriä: Punainen Julie Vignon de Courcy 1995 Husaari katolla Pauline de Théus 1995 Pariisi, New York – vuoroin vieraissa (A Couch in New York) 1996 Englantilainen potilas Hana 1998 Rakasta minut pois (Alice et Martin) Alice 1999 Vuosi­sadan rakkaus­tarina George Sand 2000 Pieni suklaa­puoti Vianne Rocher 2000 Saint- Pierren murhenäytelmä Pauline, ”Madame La” 2000 Tuntematon koodi Anne 2002 Jet Lag Rose 2004 Country of My Skull 2005 Kätketty Anne Laurent 2005 Bee Season 2005 Mary 2006 Muutama päivä syyskuussa Irène Montano 2006 Murto ja varkaus Amira 2006 Pariisi, rakkaudella Suzanne 2007 Punaisen ilmapallon matka (Le Voyage du ballon rouge) Suzanne 2007 Dan in Real Life 2007 Disengagement Ana 2008 Kesähetket Adrienne 2008 Paris Elise 2008 Shirin 2010 Iltapäivä Toscanassa Elle 2011 Elles Anne 2011 The Son of No One 2012 Rakkautta Pariisissa Marie Speranski 2012 Cosmopolis Didi Fancher 2013 Camille Claudel 1915 Camille Claudel 2013 Tuhat kertaa hyvää yötä Rebecca 2014 Godzilla Sandra Brody 2014 Sils Marian pilvet Maria Enders 2015 Palaa luokseni vielä Anna Remigi 2017 Ghost in the Shell tohtori Ouelet 2017 Aurinko sisälläni Isabelle 2018 Rivien välissä Selena 2018 High Life 2019 Olen kuka haluat Claire Millaud 2019 Fabiennen muistelmat (La Verite) Lumir 2020 Hyvä vaimo (La Bonne épouse) Paulette Van der Beck 2022 Avec amour et acharnement Sara 2023 La passion de Dodin Bouffant Eugénie == Lähteet == * . Viitattu 7.11.2021. * . Viitattu 11.12.2017. == Aiheesta muualla == * * Luokka:Filmografiat
Lisähermo

Lisähermo () on yhdestoista aivohermo ja se hermottaa epäkäslihasten yläosia sekä päännyökkääjälihaksia. Hermon ylemmät motoneuronit eli liikehermosolut sijaitsevat motorisella aivokuorella ja hermosolujen aksonit kulkevat pyramidiradan mukana aivorunkoon, jossa ne ristitsevät vastakkaiselle puolelle ja päätyvät ydinjatkeen alaosassa olevaan accessorius-tumakkeeseen ja tämän kautta selkäytimen ylimpien cervikaalitasojen etusarvissa oleviin alempiin motoneuroneihin. Luokka:Aivohermot
Idänkermesmarja

Idänkermesmarja (Phytolacca acinosa) on Itä-Aasiasta kotoisin oleva kasvi. Se on monivuotinen, kookas, runsaasti haarova ja pensasmainen ruoho, joka kasvaa jopa kahden metrin korkuiseksi. Varsi on paksu ja mehevä, violetinsävyiseksi muuttuva. Lehdet ovat ehyet ja vastapuikeat – leveän suikeat, enintään 20 senttimetriä pitkiä. Kukintona on pysty ja tiheä valkokukkainen terttu. Kukinnosta muodostuu kookas marjaterttu. Hedelmät ovat kypsinä violetinmustia marjoja ja yksi marja koostuu 7–9 säteittäin kasvavasta yksisiemenisestä osahedelmästä. Laji kasvaa alkuperäisenä itäisessä Aasiassa: Himalajalla, Kiinassa, Koreassa, Japanissa, Taiwanissa, Myanmarissa ja Vietnamissa. Se esiintyy myös tulokaslajina Euroopassa, monissa Keski-Euroopan maissa.Plants of the World Online 2021: Phytolacca acinosa Roxb. Viitattu 7.11.2021. Idänkermesmarjaa voidaan käyttää koristeperennana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Idänkermesmarja – Phytolacca acinosa Luokka:Kermesmarjat