Pomerium

Pomerium () oli pyhä rajaviiva, joka rajasi roomalaisen ja alun perin etruskilaisen kaupungin varsinaisen kaupunkialueen. Se tunnetaan erityisesti antiikin Rooman kaupungista. Roomassa alkuperäisen pomeriumin katsottiin olleen Romuluksen vetämä. Myöhemmin pomeriumia ja samalla sen määrittämää varsinaista kaupunkialuetta laajennettiin sitä mukaa kun Rooman mahti kasvoi. Tavaksi muodostui, että valtakunnan alueen laajentajat saivat laajentaa myös kaupunkialuetta. Myöhempinä aikoina tätä oikeutta käyttivät muun muassa Sulla sekä eräät keisarit, kuten Augustus ja Claudius.Tacitus: Keisarillisen Rooman historia (Annales) 12.23–24. == Merkitys == Pomerium oli kaupungin pyhä raja, joka vihittiin auguurisen perinteen mukaisesti templumiksi eli alueeksi, jossa voitiin ottaa enteitä. Se saattoi yhtyä kaupunginmuuriin tai sijaita sen ulko- tai sisäpuolella. Pomerium erotettiin ager publicuksesta säännöllisin välimatkoin asetetuilla kivillä. Varro kuvaa kaupungin muodollista perustamista seuraavasti:Varro: De lingua Latina 5.143: ”oppida condebant in Latio Etrusco ritu multi, id est iunctis bobus, tauro et vacca, interiore aratro circumagebant sulcum (hoc faciebant religionis causa die auspicato), ut fossa et muro essent muniti. terram unde exculpserant, fossam vocabant et introrsus iactam murum; post ea qui fiebat orbis, urbis principium, qui quod erat post murum, postmoerium dictum, eoque auspicia urbana finiuntur.” Näin ollen vako vastasi vallihautaa, ja auralla ylös käännetty maa muodosti kaupungin symbolisen muurin. Rajaviiva, joka tunnettiin nimellä urbis principium tai pomerium, oli ”muurin takana” (post + murus) eli sisäpuolella, ja merkitsi sen vihityn alueen rajaa, jossa voitiin suorittaa kaupungin alueelle kuuluneiden ennusmerkkien tarkkailu (auspicia urbana). Tällaisia enteitä ei ollut lupa ottaa pomeriumin ulkopuolella. Sana pomerium siirtyi kuitenkin pian tarkoittamaan myös tämän rajalinjan ja kaupungin varsinaisen muurin väliin jäävää kaistaletta. Myöhemmin termiä käytettiin virheellisesti myös viittaamaan kaistaleeseen muurin molemmin puolin.Livius: Rooman synty 1.44. Pomeriumin ja kaupunginmuurin väliselle alueelle ei ainakaan alun perin saanut rakentaa mitään. Virkamiehelle myönnetty imperium eli korkein sotilaallinen ja hallinnollinen käskyvalta oli voimassa ainoastaan pomeriumin ulkopuolella, ellei tähän myönnetty poikkeusta esimerkiksi triumfia varten. == Rooman pomeriumin vaiheet == === Palatiumin kaupunki === Rooman ensimmäinen pomerium kuului Romuluksen Roomalle eli Palatiumilla olleelle alkuperäiselle kaupungille, jonka muuri oli rakennettu rinteen alapuolelle. Sen tarkkaa linjaa ei tunneta, mutta Tacitus kuvaa Romuluksen kaupungilleen määrittämää rajalinjaa seuraavasti:Tacitus: Keisarillisen Rooman historia (Annales) 12.24: ”a foro boario . . . sulcus designandi oppidi coeptus, ut magnam Herculis aram amplecteretur; inde certis spatiis interiecti lapides per ima montis Palatini ad aram Consi, mox curias veteres, tunc ad sacellum Larum”; suomennos Iiro Kajanto, suomennosta korjattu. Tämä vastasi ilmeisesti lupercien kulkureittiä Tacituksen aikana, mutta ei täsmää täysin Varron esityksen kanssa.Solinus, Gaius Julius: De mirabilibus mundi 1.17. Kolmessa kohdassa aurat nostettiin varovasti ja niitä kannettiin muutaman askeleen matkan. Nämä keskeytykset vakojen linjassa merkitsivät niiden kolmen portin paikkoja, jotka etruskilainen perinne vaati jokaiseen asutukseen.Varro: De lingua Latina 5.142; Servius Honoratus, Maurus: Kommentaari Aeneikseen (Ad Aeneid) 1.422; Dionysios Halikarnassoslainen: Rooman historia (Rhōmaikē arkhaiologia) 2.50; Pompeius Festus, Sextus: De verborum significatione 144; Solinus, Gaius Julius: De mirabilibus mundi 1.24. === Myöhemmät muutokset === Kaupungin kasvaessa pomeriumia laajennettiin. Varhaisin laajempi pomerium tunnetaan Servius Tulliuksen ”neljän alueen kaupungista” (regiones quattuor), jossa se käsitti kaupungin klassiset seitsemän kukkulaa lukuun ottamatta kuitenkaan Esquilinuksen pääosaa ja Aventinusta. Serviuksen muurin rakentamisen yhteydessä pomeriumia ei ulotettu muurin tasalle, vaan mainitut alueet pysyivät edelleen pomeriumin ulkopuolella, ja Aventinusta ei todennäköisesti liitetty edes muurin sisäpuolelle ennen vuotta 390 eaa. Tilanne säilyi tällaisena aina Sullan aikaan saakka. Hän laajensi pomeriumia perustellen sen periaatteella:Aulus Gellius: Attikan öitä (Noctes Atticae) 13.14.3. Hänen aikanaan tämä koski Italiaa,Seneca: Elämän lyhyydestä (De brevitate vitae) 13. mutta myöhemmin se laajennettiin koskemaan myös ager barbaricusta.Historia Augusta, Aurelianus 21. Sullan laajennuksen tarkasta laajuudesta ei ole tietoa, eikä myöskään Julius Caesarin,Dion Kassios: Rooman historia (Historia Romana) 53.50. Augustuksen,Tacitus: Keisarillisen Rooman historia (Annales) 12.23; Dion Kassios: Rooman historia (Historia Romana) 5.6. Neron, Trajanuksen tai AurelianuksenHistoria Augusta, Aurelianus 21. tekemistä mahdollisista muutoksista. Augustuksen lyömien rahojen tarkastelun perusteella on ehdotettu, että hänen aikaisensa pomeriumin laajennus olisi tapahtunut kolmesti, vuosina 27, 18 ja 8 eaa. Trajanuksen aikaisesta rajanvedosta saattaa todistaa noin vuodelle 107 ajoitettu raha, joka tunnetaan kahden contorniate-rahan kautta. Paremmin tunnetaan Claudiuksen, Vespasianuksen ja Hadrianuksen suorittamat laajennokset, sillä niistä todistavat piirtokirjoituksin merkityt rajakivet (cippus, mon. cippi): ==== Claudius ==== Claudiuksen vuonna 49 jaa. tekemästä laajennuksesta todistavat kiistattomasti sekä kirjalliset lähteetTacitus: Keisarillisen Rooman historia (Annales) 12.24; Aulus Gellius: Attikan öitä (Noctes Atticae) 13.14.7. että kaivauksissa löydetyt cippukset. Nämä suorakulmaiset cippukset kantavat yläosassaan sanaa pomerium. Etupuolella on piirtokirjoitus, joka kertoo laajennuksesta, ja vasemmalla puolella on kiven järjestysnumero. Tämä numero tunnetaan neljästä cippuksesta; muista se on joko kulunut pois tai sitä ei koskaan kaiverrettu. Numeroidut cippukset: * (a) CIL VI 31537a – Numero VIII, löydetty alkuperäiseltä paikaltaan kaakkoon Monte Testacciosta. * (b) CIL VI 1231b = 31537b – Numero XXXV, löydetty Porta Metronian läheltä Aurelianuksen muurin sisältä, todennäköisesti hyvin läheltä alkuperäistä sijaintiaan. * (c) NS 1909, 45; BC 1909, 130 – Numero CIIX, löydetty alkuperäiseltä paikaltaan noin 70 metriä länteen Via Salariasta ja noin 400 metriä pohjoiseen Porta Salariasta. * (d) NS 1913, 68; BC 1913, 67; AJA 1914, 400 – Numero CXXXIX, löydetty alkuperäiseltä paikaltaan 32,50 metriä länteen Via Flaminialta ja 330 metriä pohjoiseen Porta Flaminiasta (nyk. Porta del Popolo). Numeroimattomat cippukset: * (e) NS 1909, 44; BC 1909, 132 – Fragmentti löydetty läheltä Tre Archia, jossa rautatielinjat kulkevat Aurelianuksen muurin läpi pohjoiseen Porta Praenestinasta (nyk. Porta Maggiore). Tämä cippus oli todennäköisesti hyvin lähellä alkuperäistä paikkaansa. * (f) CIL VI 1231c = 31537c – Löydetty vuonna 1738 Vigna Narista Porta Salarian ulkopuolelta, hyvin läheltä (c)-kiveä. Sitä ei raportoitu löydetyn alkuperäiseltä paikaltaan. * (g) CIL VI 1231a = 31537d – Löydetty Campus Martiukselta läheltä Santa Lucia della Chiavica -kirkkoa, ei täysin alkuperäiseltä paikaltaan, mutta todennäköisesti läheltä sitä. * (h) NS 1912, 197; BC 1912, 259–260; AJA 1913, 444 – Cippus, joka muodoltaan vastaa Claudiuksen aikaisia, mutta jossa ei ole muuta kaiverrusta kuin sana pomerium yläosassa. Löydetty Palazzo delle Ferrovien alta, Viale del Policlinicon kulmasta, juuri Porta Pian ulkopuolelta, ei täysin alkuperäiseltä paikaltaan. Jos oletetaan, että linja alkoi Tiberin rannalta Aventinuksen eteläpuolelta, mistä myös Aurelianuksen muuri myöhemmin alkoi, etäisyys pisteeseen (a), joka on merkitty numerolla VIII (8), on noin 570 metriä, mikä vastaa lähes täsmälleen kahdeksankertaista 71 metriä eli 568 metriä. 71 metriä vastaa 240 roomalaista jalkaa, eli bini actusta, joka oli jugerumin pitkän sivun pituus, akveduktien specuksen aukkojen välinen etäisyysVitruvius: Arkkitehtuurista (De architectura) 8.6.3. sekä niiden päätepisteiden cippusten välinen matka. On siis varsin todennäköistä, että myös pomeriumin cippukset oli sijoitettu samojen etäisyyksien päähän toisistaan. Etäisyys pisteestä (a) pisteeseen (b), jotka on merkitty VIII (8) ja XXXV (35), on noin metriä, mikä taas on lähes 71 × (35 − 8) = 71 × 27 = metriä. Vastaavasti etäisyys pisteestä (c) pisteeseen (d), jotka on merkitty CIIX (108) ja CXXXIX (139), voisi helposti olla noin 71 × (139 − 108) = 71 × 31 = metriä. Jos tämä linja jatkui suoraan Tiberille pisteestä (d) noin 300 metrin verran, olisi siellä ollut vielä kolme tai neljä cippusta lisää, jolloin niiden kokonaismäärä olisi ollut 142 tai 143. Lisäksi, jos pomerium, joka kulki näiden neljän numeroidun pisteen kautta, noudatti suurin piirtein myöhemmin rakennetun Aurelianuksen muurin linjaa – jättäen huomioimatta ulokkeet, kuten Caracallan kylpylöiden kohdalla etelään päin työntyvän osan – tällöin piste (e) olisi luontevasti osunut tälle linjalle, ja pisteiden (f) ja (h) voidaan olettaa siirtyneen hieman alkuperäisiltä paikoiltaan. Kaupungin länsipuolen linja on kuitenkin täysin epävarma, sillä piste (g) on todennäköisesti lähellä alkuperäistä paikkaansa, kun taas sen tavoin Campus Martiuksella sijainneet Iseum sekä Porticus Octaviae sijaitsivat pomeriumin ulkopuolella Tiberiuksen aikanaDion Kassios: Rooman historia (Historia Romana) 55.8. sekä Vespasianuksen juhliessa triumfiaan vuonna 71 jaa.Josephus: Juutalaissodan historia (Bellum Judaicum) 7.5.4 (123 sqq.). ==== Vespasianus ==== Vespasianukselle annettiin lupa pomeriumin laajentamiseen lex de imperio -laissa,CIL VI 930, 14–16. ja hänen määräämiltään rajoilta on löydetty kolme piirtokirjoituksin varustettua cippusta: * (i) CIL VI 31538a; BC 1882, 154 – Numero XXXI, löydetty noin vuonna 1540–1550 Porta Pincianan ulkopuolelta. Alkuperäinen kivi on kadonnut, eikä sen tarkkaa sijaintia voida enää määrittää, mutta se oli todennäköisesti portilta noin 150 metriä länsiluoteeseen portilta. * (k) CIL VI 1232 = 31538b = NS 1886, 232 – Vasemmalla puolella merkintä XLVII ja oikealla P. CCCXLVII. Löydetty vuonna 1856 läheltä Porta Ostiensista (nyk. Porta San Paolo), juuri Aurelianuksen muurin sisäpuolelta ja 60 metrin päästä pisteestä (a). * (m) CIL VI 31538c; NS 1900, 15–17; BC 1899, 270–279 – Löydetty Santa Cecilia in Trastevere -kirkon alta, jossa se oli muurattuna myöhäiseen seinärakenteeseen, eikä todennäköisesti ollut enää alkuperäisellä paikallaan. Tässä cippuksessa ei ole numeroa, ja se osa, jossa seuraavaan kiveen johtava etäisyys oli kaiverrettu, on lohjennut pois. ==== Hadrianus ==== Hadrianuksen aikana vuonna 121 jaa. linja merkittiin jälleen, ja neljä hänen cippuksistaan on löydetty, mutta niiden piirtokirjoitukset viittaavat entisöintiin, eivät alkuperäiseen laajennukseen: * (n) CIL VI 1233a = 31539a; NS 1887, 18; BC 1887, 149 – Vasemmalla puolella merkintä VI ja oikealla P. CCCCLXXX. Löydetty vuonna 1867 osoitteen Piazza Sforza Cesarini 18 alta. * (o) CIL VI 31539b – Löydetty vuosina 1732 tai 1735 seinän perustuksista läheltä Santo Stefano del Cacco -kirkkoa. * (p) CIL VI 1233b = 31539c – Kopioitu 1500-luvulla ”ante domum Caesiam”, mutta sen alkuperäistä sijaintia ei voida varmistaa. * (q) Erään cippuksen kerrotaan löytyneen niin sanotun Porta Chiusan läheltä. Teksti on identtinen (n)-kiven CIL VI 31539a:n kanssa. == Johtopäätöksiä == Samuel Ball Platnerin mukaan löydettyjen cippusten vertailu antaa perusteita seuraaville johtopäätöksille: * Pinciuksen pohjoispuolella pomerium ulottui jonkin verran Aurelianuksen muurin linjan ulkopuolelle. * Augustuksen Regio XIII ja suurin osa Regiosta XII sijaitsivat pomeriumin sisällä. * Joissakin kohdissa (vrt. (b), (e), (h)) pomerium ja muuri yhtyivät. * Riippumatta Claudiuksen linjasta, Vespasianuksen ja Hadrianuksen pomerium kulki Campus Martiuksen halki suunnilleen Dis Paterin ja Proserpinan alttarista Saepta Julian eteläpäätyyn (vrt. (n), (o)), ja tästä linjasta pohjoiseen jäänyt osa Campuksesta oli sen ulkopuolella. * Yhden kiven (m) löytäminen ei tee todennäköiseksi sitä, että Vespasianus olisi laajentanut pomeriumia Tiberin toiselle puolelle. * Kahden kiven (k, n) merkitsemät etäisyydet seuraavaan cippukseen ja niiden kaiverretut numerot eivät tarjoa riittävästi tietoa koko linjan hahmottamiseksi – paitsi mahdollisesti Claudiuksen linjan osalta ylempänä kuvatulla tavalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Rooman kaupunki Luokka:Rajat