Olympoksen Zeuksen temppeli

Olympoksen Zeuksen temppeli eli Olympieion () on antiikin aikainen Zeukselle omistettu kreikkalainen temppeli Ateenassa Kreikassa. Temppeli oli yksi antiikin suurimmista, mutta se on nykyisin raunioina. Sen arkeologinen alue sijaitsee Ateenan keskustassa Akropoliin kaakkoispuolella. == Historia == Temppelin rakentaminen alkoi alun perin vuonna 515 eaa. tyranni Peisistratoksen käskystä. Rakennuspaikka oli Ilissos-joen rannalla. Rakentaminen kuitenkin keskeytyi vuonna 510 eaa., kun Peisistratoksen poika Hippias syöstiin vallasta. Demokratian aikana ateenalaiset mahdollisesti pitivät niin suurikokoista rakennushanketta epädemokraattisena. Muun muassa Aristoteles mainitsee temppelin eräänä esimerkkinä siitä, kuinka tyrannit käyttävät suuria rakennushankkeita kansan työllistämiseen, niin etteivät nämä ehdi kapinoimaan. pienoiskuva|vasen|Olympoksen Zeuksen temppelin rauniot, taustalla Akropolis. Temppelin rakentamista jatkettiin 100-luvulla eaa. Antiokhos IV:n rahoituksella. Tämä antoi roomalaisen arkkitehti Cossutiuksen tehtäväksi suunnitella koko maailman suurimman temppelin. Työ kuitenkin keskeytyi jälleen vuonna 164 eaa. Antiokhoksen kuoltua. Vuonna 86 eaa. Ateenan jäätyä Rooman vallan alle kaupungin vallannut kenraali Sulla vei temppelistä kaksi pylvästä Roomaan osaksi Juppiterin temppeliä. Keisari Augustus suunnitteli temppelin rakentamista loppuun, mutta hanke ei edennyt. Temppelin rakentamista jatkettiin uudestaan 100-luvulla keisari Hadrianuksen aikana ja se valmistui lopulta noin vuonna 129–131. Temppeli oli osa Ateenan uutta kaupunginosaa Hadrianupolista (Hadrianoupolista), jonka rakennuksiin kuului myös Hadrianuksen kaari. Roomalaiset kutsuivat temppeliä Juppiter Olympiuksen temppeliksi. Temppeli paloi vuonna 267 herulien hyökkäyksessä. Se vaurioitui myös maanjäristyksessä keskiajalla. Sen kiviä käytettiin muiden rakennusten osina. 1400-luvulla temppelin pylväistä oli pystyssä 21 kappaletta ja 1700-luvulle tultaessa 17 kappaletta. Vuonna 1759 yksi jäljellä olevista pylväistä kaadettiin ja käytettiin kalkkina Tzistarákiksen moskeijan rakentamiseen. Yksi pylväistä kaatui myrskyssä vuonna 1852 ja makaa edelleen siinä mihin jäi. Kun Ateenan antiikin muinaisjäänteitä alettiin tutkia, temppelin jäänteitä kutsuttiin aluksi Hadrianuksen pylväiksi, sillä tutkijat eivät tienneet, mistä rakennuksesta oli kyse. Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1880-luvulla. Samalla temppeli tunnistettiin suureksi Zeuksen temppeliksi. == Rakennus == Temppeli edustaa korinttilaista tyyliä. Se on rakennettu Pentelikon-vuoren marmorista. Temppeli on ollut 96 metriä pitkä ja 40 metriä leveä. Temppelissä oli 104 korinttilaista pylvästä, joista kukin oli 17 metriä korkea. Pylväistä 56 oli uloimmassa rivissä ja 48 sisäosassa temppelin päätykolmioiden alla. Leveyssuunnassa pylväitä oli 10 ja pituussuunnassa 20. Temppelin pylväistä on nykyisin pystyssä 15. Niistä 13 muodostaa arkkitraavin tukeman ryhmän ja kaksi seisoo erillään. Temppelin cellassa on ollut suurikokoinen kullasta ja norsunluusta valmistettu Zeuksen patsas sekä samankokoinen keisari Hadrianuksen patsas. Alkuperäinen Peisistratoksen aikana aloitettu temppeli edusti doorilaista tyyliä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Ateenan temppelit