EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Poimulehväsammal

Poimulehväsammal (Plagiomnium undulatum) on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa (Mniaceae). Sen levinneisyysaluetta on Eurooppa, Kaukasus ja Afrikan vuoristot. Pohjoismaissa sitä esiintyy enimmäkseen hemiboreaalisella vyöhykkeellä. Poimulehväsammalen versot ovat suikertavia tai pystyjä, latvasta usein haarovia. Se kasvaa viidestä viiteentoista senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat pitkän kielimäisiä, pyöreäkärkisiä ja poikittain aaltoilevan poimuisia. Itiöpesäkkeet ovat harvinaisia, niitä kasvaa useita samassa varressa. Poimulehväsammalen levinneisyys Suomessa on eteläinen, sitä esiintyy harvinaisena Pohjois-Karjalan korkeudelle. Laji kasvaa lehtometsissä, lettokorvissa ja lähteiköissä kostealla maalla. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava. === Viitteet === Luokka:Metsälehväsammalet
Lehtosiipisammal

Lehtosiipisammal (Fissidens taxifolius) on lehtisammallaji siipisammalten heimossa (Fissidentaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkeilla alueilla, Keski-Amerikassa ja Tulimaassa. Pohjoismaissa se on eteläinen erityisesti tammivyöhykkeen laji. Lehtosiipisammal kasvaa hyvin löyhinä kasvustoina. Haarattomat versot ovat enimmillään kymmenen senttimetriä pitkiä. Lehdet ovat sahalaitaisia. Keskisuoni on lehteä pidempi ja ulottuu piikkinä lehden kärjen yli. Laji on yksikotinen, itiöpesäkkeitä kasvaa toisinaan. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi- Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava. === Viitteet === == Aiheesta muualla == Kuvalinkit: * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Lehtosiipisammal (Fissidens taxifolius) Luokka:Siipisammalet
HMNZS Canterbury (F421)

HMNZS Canterbury (viirinumerot F148 ja F421) oli Uuden-Seelannin kuninkaallisen laivaston Leander-luokan fregatti. == Valmistus == Alus tilattiin Yarrow Shipbuildersilta Scotstounista, missä köli laskettiin 12. kesäkuuta 1969. Se laskettiin vesille 6. toukokuuta 1970 ja valmistui 22. lokakuuta 1971.Gardiner, Robert s. 284 == Palvelus == Alus upotettiin keinotekoiseksi riutaksi 2007. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Uuden-Seelannin laivaston Leander-luokan fregatit Luokka:Yarrow’n valmistamat alukset
Kaihelehväsammal

Kaihelehväsammal (Mnium marginatum) on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa (Mniaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä. Suomen alueella laji on jokseenkin harvinainen ja esiintyy suurehkossa osassa maata. Kaihelehväsammal kasvaa kahdesta neljään senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat punavartisessa versossa sivulle siirottavina. Lehdet ovat pitkulaiset ja kolmesta viiteen millimetriä pitkät. Niiden reuna on kaksirivisesti hampainen, keskisuoni on punainen. Itiöpesäkkeitä kasvaa toisinaan. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava. === Viitteet === Luokka:Lehväsammalet
Maija Suova

Olga Maija Suova (o.s. Hämäläinen, 10. huhtikuuta 1897 Kerimäki – 17. syyskuuta 1981) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän toimi Uuden Suomen maakuntakirjeenvaihtajana Turussa vuosina 1930–1935 ja toimittajana vuosina 1936–1937. Suovan puoliso oli vuodesta 1920 professori Eino Suova.Kuka kukin on 1954 artikkeli Suova, Maija (Runeberg.org) == Teoksia == * Sokkosilla : avioliittoromaani. WSOY 1936 * Rakastavaiset taiteen valossa ; tekstit Aili Palmén-Suolahti. Tammi 1947 * Joka naisen niksikirja ; koonnut Maija Suova ; somistanut Helena Malisto. WSOY 1951, 6. painos 1952, 9. painos 1953, 12. painos 1959, 13. uus. painos 1966 * Tomuna tuulessa : Toivioretki aikojen taa. WSOY 1967 == Toimitustöitä == * Karjala, muistojen maa : Karjalan Liiton muistojulkaisu ; toim. Olavi Paavolainen ; avustajana Maija Suova. WSOY 1940, 2. painos 1941, 3. painos 1949, 1. näköispainos vuoden 1949 laitoksesta WSOY 1991, 2. näköisp. 1991, 3. näköisp. 1992, 4. näköisp. 2001 * Voittojemme päivät : kuvateos Suomen sodasta 1941 : 1. Nide. Jatkoteos teokselle Kunniamme päivät. WSOY 1941, 2. painos 1943 * Suomi kuvina / Das ist Suomi : Finnland in Bild und Wort ; toim. Maija Suova. WSOY 1942, 1943, 1951 * Voittojemme päivät : kuvateos Suomen sodasta 1941 : 2. Nide. Jatkoteos teokselle Kunniamme päivät. WSOY 1942, 2. painos 1943 * Voittojemme päivät : kuvateos Suomen sodasta 1941 : 3. Nide. Jatkoteos teokselle Kunniamme päivät. WSOY 1942 * Voittojemme päivät : kuvateos Suomen sodasta 1941 : 4. Nide. Jatkoteos teokselle Kunniamme päivät. WSOY 1942 * Voittojemme päivät : kuvateos Suomen sodasta 1941 : 5. Nide. Jatkoteos teokselle Kunniamme päivät. WSOY 1943 * Suomi kuvina / Finland i ord och bild ; toim. Maija Suova ; ruotsintanut Gunnar Mårtenson. WSOY 1944, 5. painos 1949 * Äidin maailma taiteilijan silmin. WSOY 1945, 2. painos 1947 * Suomi kuvina / Finland in pictures ; toim. Maija Suova ; taideosaston tekstit laatinut Onni Okkonen ; muut tekstit kirjoittanut Ilmari Lahti ; englanniksi kääntänyt Paul Sjöblom. WSOY 1946 * Finland in pictures / Finlandia en fotografías. WSOY 1950 * Maan äitejä : kirja Suomen tasavallan presidenttien puolisoista ; kirj. Toini Havu ym. ; toim. Elsa Heporauta ; avustajina Maija Suova ja Kaarina Visakanto. WSOY 1953 * Finland illustrated. WSOY 1956 * Finland i bild. WSOY 1956 * Finlandia en fotografía. WSOY 1957 * Finnland im Bild. WSOY 1957 * Živopisnaja Finljandija ; glavnyj red. Maija Suova. WSOY 1957 * Emännän tietokirja 1 : A–K 4. uud. laitos, toim. Maija Suova. WSOY 1958 * Emännän tietokirja 2 : L–Ö 4. uud. laitos, toim. Maija Suova. WSOY 1958 * Nykynaisen suuri pulma : keskustelua perheenäidin kahdesta työkentästä. WSOY 1959 * Arvo Ylppö : Elämäni pienten ja suurten parissa : muistikuvia ja kuvamuistoja ; toim. Maija Suova. WSOY 1964 == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Haapahiippasammal

Haapahiippasammal (Nyholmiella obtusifolia) on lehtisammallaji hiippasammalten heimossa (Orthotrichaceae). Sitä esiintyy pohjoisella pallonpuoliskolla. Skandinaviassa laji on tavallinen paitsi tuntureilla. Suomen alueella haapahiippasammal on elinvoimainen ja sitä esiintyy yleisenä Ahvenanmaalta pohjoisimpaan Lappiin. Haapahiippasammal kasvaa metsissä ja puistoissa lehtipuiden erityisesti metsähaavan kaarnalla. Laji voi kasvaa myös kalkkipitoisella kivialustalla. Haapahiippasammal on pienikokoinen. Sen lehdet ovat tylppäkärkisiä. Itiöpesäkkeitä kasvaa melko harvoin, suvuttoman lisääntymisen kappaleet, itujyväset ovat yleisiä. == Lähteet == * Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki. * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Haapahiippasammal (Orthotrichum obtusifolium) *Luopioisten kasvisto: Haapahiippasammal (Orthotrichum obtusifolium) *ITIS: Orthotrichum obtusifolium *Bryophyte Flora of North America: Orthotrichum obtusifolium Luokka:Hiirensammalet (alaluokka)
Etelänhiippasammal

Etelänhiippasammal (Orthotrichum cupulatum) on lehtisammallaji hiippasammalten heimossa (Orthotrichaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoisen ja eteläisen puoliskon lauhkealla vyöhykkeellä. Suomen alueella laji on eteläinen, sitä esiintyy harvinaisena Lounais-Suomessa ja Pohjois-Karjalassa. Etelänhiippasammal kasvaa yhdestä kolmeen senttimetriä pitkäksi ja muodostaa tiheitä ruskeanvihreitä kasvustoja. Lehdet ovat pitkät ja kapeat, tylppä- tai lyhytkärkiset. Niiden reunat ovat taakäänteiset. Itiöpesäke on soikea ja sen kaulaosa puolipallomainen. Pesäkkeessä on 16 eripituista juomua. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. Helsinki Otava. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *ITIS: Orthotrichum cupulatum *Bryophyte Flora of North America: Orthotrichum cupulatum Luokka:Hiippasammalet
Lindblom

Lindblom on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Andreas Lindblom (1889–1977), ruotsalainen taidehistorian professori * Gunnel Lindblom (1931–2021), ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja * Gustaf "Topsy" Lindblom (1891–1960), ruotsalainen yleisurheilija, kolmiloikan olympiavoittaja * Gustaf Adolf Lindblom (1828–1889), turkulainen laivanvarustaja, kauppaneuvos, valtiopäivämies ja lahjoittaja * Göran Lindblom (s. 1956), ruotsalainen jääkiekkoilija * Gösta Lindblom (1862–1916), turkulainen kauppias, yritysjohtaja ja valtiopäivämies, Gustaf Adolf Lindblomin poika * Jarl Lindblom (1902–1985), suomalainen diplomi-insinööri, laivojen ja veneiden suunnittelija * Karl Lindblom (1927–2003), suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, talous- ja kauppaneuvos * Leif Lindblom (s. 1967), ruotsalainen elokuvaohjaaja * Leo Lindblom (1927–2018), suomalainen rumpali * Lilli Sukula- Lindblom (s. 1956), suomalainen näyttelijä ja klovni * Max Lindblom (1891–1973), suomalainen jääkäriluutnantti * Olavi Lindblom (1911–1990), suomalainen ammattiyhdistysjohtaja * Oskar Lindblom (s. 1996), ruotsalainen jääkiekkoilija * Sari Lindblom (s. 1960), suomalainen professori ja rehtori * Seppo Lindblom (s. 1935), suomalainen pankinjohtaja, poliitikko ja ministeri * Tomi Lindblom (s. 1965), suomalainen valtiotieteiden tohtori, tietokirjailija ja toimittaja. == Muut merkitykset == * Lindblomin talo, Turussa vuosina 1891−1956 sijainnut kerrostalo.
Paul (täsmennyssivu)

Paul voi tarkoittaa seuraavia: * Paul, miehen etunimi * Paul, vuoden 2011 brittiläis-yhdysvaltalainen tieteiselokuva * Paul (2008–2010), Saksassa Sea Life -akvaariossa elänyt meritursas * parkki Paul, myrskyssä vuonna 1920 uponnut suomalainen parkkilaiva == Sukunimi == Paul tai De Paul, sukunimenä: * Aaron Paul (s. 1979), yhdysvaltalainen näyttelijä * Adolf Paul (oik. Georg Wiedersheim-Paul, 1863–1943), ruotsalainen kirjailija * Alice Paul (1885–1977), yhdysvaltalainen feministi ja kansalaisaktivisti * Amala Paul (s. 1991), intialainen näyttelijä * Chris Paul (s. 1985), yhdysvaltalainen koripalloilija * Darin de Paul, yhdysvaltalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä * David Paul (s. 1957), yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, Barbarian Brothers-ryhmän jäsen * Don Michael Paul (s. 1963), yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä * Félix Paul (1935–2001), seychelliläinen katolinen piispa * Frank R. Paul (1884–1963), itävaltalais-yhdysvaltalainen kuvittaja * Gene De Paul (1919–1988), yhdysvaltalainen populaari- ja elokuvamusiikin säveltäjä * Herman Paul (1827–1885), saksalais-suomalainen muusikko, lehtori ja kirjallisuuden kääntäjä * Hermann Paul (1846–1921), saksalainen kielitieteilijä * Fredrik Paul (s. 1981), suomalainen pikajuoksija * Henri Paul (1956–1997), ranskalainen Hôtel Ritz Parisin turvamies * Ida Paul, suomalainen laulaja ja lauluntekijä * Jake Paul (s. 1997), yhdysvaltalainen näyttelijä ja Internet-videoiden tekijä * John Joseph Paul (1918–2006), yhdysvaltalainen katolinen piispa * Kurt Paul, yhdysvaltalainen näyttelijä ja sijaisnäyttelijä * Les Paul (oik. Lester William Polsfuss, 1915–2009), yhdysvaltalainen kitaristi ja lauluntekijä * Logan Paul (s. 1995), yhdysvaltalainen näyttelijä ja Internet-videoiden tekijä * Lynsey de Paul (1950–2014), englantilainen laulaja ja lauluntekijä * Magnus Paul, suomalainen tukkukauppias * Martin Paul (1843–1893), tanskalais-ruotsalais-suomalainen harmonikansoittaja * Nick Paul (s. 1995), kanadalainen jääkiekkoilija * Oscar Paul (1836–1898), saksalainen pianisti, musiikkitieteilijä ja musiikkikirjailija * Peter Paul (s. 1957), yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, Barbarian Brothers-ryhmän jäsen * Rand Paul (s. 1963), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko * Richard Paul (1940–1998), yhdysvaltalainen näyttelijä * Robert William Paul (1869–1943), englantilainen insinööri, tarkkuustyökalujen optisten laitteiden valmistaja * Rodrigo De Paul (s. 1994), argentiinalainen jalkapalloilija * Ron Paul (s. 1935), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko * Tamatha Paul (s. 1997), uusiseelantilainen poliitikko ja maorien oikeuksia ajava aktivisti * Terrence Paul (s. 1964), kanadalainen soutaja * Vincent de Paul (1591–1660), ranskalainen pyhimys * Vinnie Paul, oik. Vincent Paul Abbott (1964–2018), yhdysvaltalainen rumpali * Wolfgang Paul (1913–1993), saksalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja. == Katso myös == * Saint Paul (täsmennyssivu)
Aarne Nopsanen

Aarne Nopsanen (17. helmikuuta 1907 Lahti – 23. syyskuuta 1990 Lahti) oli suomalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kuvittaja. ==Ura== Nopsanen kävi keskikoulun ja opiskeli sitten Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa 1924–1925, Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1928–1930 sekä Pariisin Académie Colarossissa 1931–1932. Hän työskenteli 1930-luvulla aluksi Suomen Ilmoituskeskuksessa ja vuosina 1934–1939 mainostoimisto Erva-Latvalassa.Come to Finland. Julisteita & matkoja – Affischer & resor 1851–1965. Viitattu 28.1.2014. Nopsanen sai 1930-luvulla grafiikkatöitään esille Nuoren Voiman Liiton taidenäyttelyissä ja Nuori Voima -lehdessä. Jatkosodan aikana hän oli TK-piirtäjänä 1. tiedotuskomppaniassa.Ville Hänninen: Kirjan kasvot: sata vuotta suomalaisia kirjankansia, s. 79–80. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2017. Nopsanen hankki toimeentulonsa käyttögraafikkona ja kuvittajana. Hän teki kansikuvat useisiin Olavi Paavolaisen kirjoihin, kuten Ristiin ja hakaristiin (1938) sekä Synkkään yksinpuheluun (1946). Kuuluisa on myös Nopsasen kansikuva Pidot Tornissa -kirjaan (1937). Sotien jälkeen Nopsanen kuvitti muun muassa oppikirjoja, satukirjoja ja historiateoksia sekä 1940-luvun puolivälissä Aleksis Kiven Nummisuutarit. Hän sai vuonna 1973 Rudolf Koivu -palkinnon kuvituksestaan Peruskoulun historia -oppikirjaan. Hän toteutti myös useita tyylitellyn modernistisia julisteita. Taidemaalarina Nopsanen maalasi noin parisataa muotokuvaa, joista monet esittävät Mannerheim- ristin ritareita ja teollisuusjohtajia. Hänen tunnetuin maalauksensa on Keskiviikkokerho (1959), joka esittää Suomen sodanjälkeisen ajan politiikan ja talouselämän merkkihenkilöiden samannimisen keskustelukerhon jäseniä. Nopsanen maalasi 1940-luvulla myös kaupunkimaisemia. Hän osallistui aktiivisesti Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1930–1950-luvuilla. Nopsanen piirsi myös Raul Roineen käsikirjoittamaa Antti Puuhaara -sarjakuvaa ja kuvitti useita Roineen satukirjoja. Nopsanen suunnitteli myös exlibriksiä, muun muassa kirjailija Mika Waltarille, sekä joitain mitaleita. Myös Aarne Nopsasen vaimo Maija ja heidän poikansa Jukka Nopsanen ovat taiteilijoita. Aarne Nopsasen veli oli nuortenkirjailija Aulis Nopsanen. == Maalauksia == * Rue de la Gaité. 1950 * Keskiviikkokerho. 1959 == Kirjallista tuotantoa == * Nopsanen, Aarne – Dahlgren, Maija: Valon ja varjon Viipuri. Una-kustannus, Espoo 1986. == Palkintoja == * Rudolf Koivu -säätiön kunniapalkinto 1973 * WSOY:n tunnustuspalkinto 1973 == Lähteet == * Kuvataiteilijamatrikkeli * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset kuvittajat Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Kaski (täsmennyssivu)

Kaski voi tarkoittaa seuraavia: * kaski, kaskiviljelyä varten raivattu alue * kaski, sotilaan tai palokuntalaisen kypärä * Kaski, maisema Uudeltamaalta, Fanny Churbergin maalaus * Kaski eli Raatajat rahanalaiset, Eero Järnefeltin maalaus == Sukunimi == Kaski on seuraavien suomalaisten sukunimi: * A. J. Kaski, arkkiveisujen tekijä * Feodor Kaski (1884–1957), muusikko ja taidemaalari * Eero Kaski (oik. Jalmari Kara, 1890–1936), jääkärikapteeni, diplomi-insinööri ja kirjailija * Erkki Kaski (1929–2015), ekonomi, Lasten Päivän Säätiön toimitusjohtaja * Heino Kaski (1885–1957), säveltäjä ja pianisti * Jari Kaski (s. 1953), jääkiekkoilija * Kimmo Kaski (s. 1950), tekniikantutkija, professori * Kunto Kaski (1921–2020), ammattiyhdistysjohtaja * Matti Kaski (1939–2011), jääkiekkoilija * Oliwer Kaski (s. 1995), jääkiekkoilija, Matti Kasken poika * Olli Kaski (s. 1967), jääkiekkoilija, Jari Kasken veli * Paavali Alarik Kaski (ent. Kask, 1893–1919), jääkärivänrikki * Samuel Kaski (s. 1968), tietojenkäsittelytieteen professori ja akatemiaprofessori * Petteri Kaski, tietotekniikan apulaisprofessori * Teemu Kaski (s. 1972), nyrkkeilijä * Tero Kaski (Daddy T-Roy, 1950–2001), reggae-vaikuttaja * Topias Kaski (s. 2002), jääkiekkoilija * Unto Kaski (1913–1986), taidemaalari * Väinö Kaski (1890–1945), jääkärikapteeni * Yrjö Kaski (1894–1920), jääkärivääpeli Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Almirante Condell (PFG-06)

Almirante Condell (viirinumero PFG-06) oli Chilen laivaston Condell-luokan fregatti. Se muistuttaa suuresti Britannian Leander-luokan aluksia. == Valmistus == Alus tilattiin Yarrow and Companyltä Scotstounista Glasgow'sta. Sen köli laskettiin 5. kesäkuuta 1971 ja alus laskettiin vesille 12. kesäkuuta 1972. Alus valmistui 21. joulukuuta 1973.Gardiner, Robert s. 52 == Palvelus == Alus myytiin maaliskuussa 2008 Ecuadorille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä BAE Eloy Alfaro (FM-01). == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Condell-luokan fregatit Luokka:Yarrow’n valmistamat alukset
Aulis Nopsanen

Aulis Nopsanen (2. kesäkuuta 1915 Pori – 21. huhtikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen lastenkirjailija ja suomentaja. Hänen veljensä oli kuvittaja, taidegraafikko ja taidemaalari Aarne Nopsanen. == Teoksia == * A bibliography of Finland in English : a catalogue of Finnish literature translated into English and English and American literature concerning Finland. Tekijä, Helsinki 1946 * Englanninkielen keskeisintä sananparsistoa : a concise collection of English phrases. Kansankirja, Helsinki 1946 * Vanhan hongan tarina ja muita satuja ; kuvittanut Aarne Nopsanen. Otava 1947 * Onnen saappaat ja muita satuja ; kuvittanut Aarne Nopsanen. Otava 1948 * Kuningas Mesikämmenen pidot. Kuvataide, Helsinki 1951 * Prinssi ja ihmeellinen taikasauva ; vanhan kansansadun mukaan kertonut Aulis Nopsanen. Kuvataide, Helsinki 1952 * Haltiavuoren tonttu ja muita satuja ; kuv. Aarne Nopsanen. Valistus 1954 * Hannu ja tuhma peikko ; kuv. Aarne Nopsanen. Kuvataide, Helsinki 1954 * Eri maiden parhaat sadut : kansainvälinen satuantologia ; koonnut ja suom. Aulis Nopsanen ; kuv. Aarne Nopsanen. Otava 1956 == Suomennoksia == * Kiinalais-japanilainen selkkaus : molemminpuolisia perusteluja. Itä-Aasian tutkimus, Helsinki 1938 * Robert Louis Stevenson : Aarresaari. WSOY 1945, 2. painos 1951 * M. T. Yates : Vasco da Gaman retki : kertomus nuorisolle. Gummerus 1946 (alkuteos The story of Vasco da Gama) * Oscar Wilde : Dorian Grayn muotokuva. Mantere, Helsinki 1947 * Moore Raymond : Hymy-Pekka. WSOY 1947 (alkuteos Smiley) * Thomas B. Costain : Musta ruusu. Tammi 1947 (alkuteos The black rose) * Lau Shaw : Rikšapoika. Mantere, Helsinki 1948 (alkuteos Rickshaw Boy) * Edgar Allan Poe : Punaisen surman naamio ja muita kertomuksia ; osaksi lyhentäen tai mukaillen suom. Aulis Nopsanen. Karisto 1954, 2. painos 1981 == Englannin kielelle käännöksiä == *Larin-Kyösti : The Kantele : selection of his poems ; transl. by E. Horward Harris and Aulis Nopsanen. London 1945 *Ilmari Hannikainen : Sibelius and the development of Finnish music ; with a preface by Toivo Haapanen ; translated by Aulis Nopsanen. Hinrichsen Edition, Chingford London 1948 == Lähteet == * Luokka:Suomentajat Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Almirante Lynch (PFG-07)

Almirante Lynch (viirinumero PFG-07) oli Chilen laivaston Condell-luokan fregatti, joka muistuttaa suuresti Britannian kuninkaallisen laivaston Leander-luokan aluksia. == Valmistus == Alus tilattiin Yarrow and Companyltä Scotstounista Glasgow'sta, missä köli laskettiin 6. joulukuuta 1971. Alus laskettiin vesille 6. joulukuuta 1972 ja valmistui 25. toukokuuta 1974.Gardiner, Robert s. 52 == Palvelus == Alus myytiin maaliskuussa 2008 Ecuadorille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä BAP Morán Valverde runkonumerolla FM-02. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Condell-luokan fregatit Luokka:Yarrow’n valmistamat alukset
Sini Kuutamo

Sini Kuutamo (s. 1995) on suomalainen uimari, joka edustaa Espoon Cetusta. Syksyllä 2011 hän lähti viettämään vaihto-oppilasvuotta Ranskaan. Joulukuussa 2011 hän voitti Ranskan nuorten mestaruuskilpailuissa kultaa 50 metrin perhosuinnissa. Häntä valmentaa ranskalainen Denis Lamur. Lokakuussa 2012 Kuutamo teki Suomen ennätyksen 50 metrin perhosuinnissa Tukholman lyhyen radan maailmancup-kilpailussa. Hän sijoittui ajalla 26,12 finaalissa neljänneksi. Marraskuussa 2012 Kuutamo kilpaili lyhyen radan EM-kilpailuissa Chartres'ssa, jossa hän sijoittui 50 metrin perhosuinnissa kymmenenneksi ajalla 26,44. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1995 syntyneet
Almirante Condell

Almirante Condell on ollut neljän Chilen laivaston aluksen nimenä. *Almirante Condell (1891) *Almirante Condell (1912), Almirante Lynch -luokan hävittäjä *Almirante Condell (PFG-06), Condell-luokan fregatti *Almirante Condell (FF-06), Tyypin 23 ohjusfregatti.
Pekkanen

Pekkanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Emil Pekkanen (1894–1962), varatuomari, majuri ja heimoaktivisti * Hilkka Pekkanen (s. 1948), kirjallisuuden kääntäjä * Kirsi Pekkanen (s. 1995), pika- ja keskimatkojen juoksija * Leila Pekkanen (s. 1958), toimitusjohtaja ja entinen kunnanjohtaja * Maija Pekkanen (1941–2021), pukusuunnittelija ja skenografi * Teuvo Matias (Matti) Pekkanen (1925–2004), diplomi-insinööri ja talouselämän vaikuttaja, jonka mukaan on nimetty ”pekkaspäivät” * Paavo Pekkanen (1922–2003), juristi, Kunnallisliiton toimitusjohtaja * Panu Pekkanen (1932–1986), kääntäjä * Pertti Pekkanen (s. 1944), kapellimestari * Raimo Pekkanen (1927–2021), kansliapäällikkö, hallintoneuvos ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomari 1990–1998 * Reetta Pekkanen (s. 1985), runoilija * Timo Pekkanen (1933–2009), eläinlääkäri, professori * Toivo Pekkanen (1902–1957), kirjailija * Tuomo Pekkanen (s. 1934), antiikin tutkija ja Jyväskylän yliopiston professori.
Ääniruno

Ääniruno voi tarkoittaa * Runon ääneen lukemista eli tulkitsemista tai sellaisesta tehtyä tallennetta * Ihmisäänen avulla tuotettua akustista taidetta, joka ei sisällä sanoja. Toisin kuin scat ja beatbox, äänirunous on melodista.
Maija Lehtonen

Helena Maria (Maija) Lehtonen (10. tammikuuta 1924 Helsinki – 20. marraskuuta 2015 HelsinkiKuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 7.12.2015, s. B 11.) oli suomalainen professori, kirjallisuudentutkija ja opettaja. Lehtonen kirjoitti ylioppilaaksi 1946, valmistui filosofian kandidaatiksi 1950 ja lisensiaatiksi 1958 ja väitteli tohtoriksi 1964. Hän oli Helsingin tyttölukion ranskan ja saksan kielen opettaja 1956–1960, Helsingin yliopistossa estetiikan ja nykyiskansain kirjallisuuden assistentti 1961–1965, dosentti 1964–1965, apulaisprofessori 1966–1971, yleisen kirjallisuustieteen professori 1975–1990. Suomen akatemian humanistisen toimikunnan vanhempi tutkija hän oli 1971–1972, Uppsalan yliopistossa ranskankielisen kirjallisuuden professori 1972–1977. Hänen keskeinen tutkimuskohteensa oli ranskalainen romantiikan ajan kirjallisuus. Hän oli myös suomalaisen lastenkirjallisuuden tutkimuksen uranuurtaja.Kuka kukin on 1978, s. 512. Runeberg.org. Hän suomensi ranskalaista kirjallisuutta, esimerkiksi Albert Camus'ta. Alfred Kordelinin säätiö myönsi Lehtoselle 30 000 euron tunnustuspalkinnon vuonna 2009. Lehtonen oli Suomalaisen Tiedeakatemian kunniajäsen. Lehtosen vanhemmat olivat professori J. V. Lehtonen ja Elsa Lehtonen o.s. Rinne. Lehtonen testamenttasi koko omaisuutensa Helsingin yliopistolle. Lahjoitus – neljä miljoonaa euroa – on suurin Helsingin yliopiston saama kertalahjoitus. ==Julkaisut== * Anni Swan, Helsinki: WSOY 1958 * L'expression imagée dans l'œuvre de Chateaubriand, Société néophilologique de Helsinki, 1964. väitöskirja * Tieto ja mielikuvitus: Professori Irma Rantavaaran juhlakirja 4.5.1968, Toimituskunta: Maija Lehtonen. Otava, 1969 * Essai sur Dominique de Fromentin, Suomalainen tiedeakatemia, 1972 (Annales Academiae scientiarum Fennicae 176. ISSN 0066-2011). ISBN 951-41-0000-X. * Essai sur La confession d'un enfant du siècle, Suomalainen tiedeakatemia, 1982 (Annales Academiae scientiarum Fennicae tom. 218. ISSN 0066-2011). ISBN 951-41-0403-X. * Jyrki Aroalho, Maija Lehtonen, Hannu Riikonen (toim.) Renessanssin estetiikka. Gaudeamus, 1984 (Suomen estetiikan seuran vuosikirja, ISSN 0357-069X). ISBN 951-662-357-3 *Arto Haapala (toim.), Maija Lehtonen (toimituskunnan puheenjohtaja), Taiteen kritiikki : professori Aarne Kinnusen 60-vuotispäiväksi, WSOY, 1990 ISBN 951-0-16136-5. * Le Cercle Franco-Finlandais de Helsinki a 100 ans, Cercle Franco-Finlandais, 1991 ISBN 952-90-3341-9. * Études sur le romantisme français, Suomalainen tiedeakatemia, 1995 (Annales Academiae scientiarum Fennicae tom. 273. ISSN 0066-2011). ISBN 951-41-0733-0. * Aaveita ja enkeleitä, lapsia ja sankareita: näkökulmia Topeliukseen, Suomen nuorisokirjallisuuden instituutti, 2002 (Suomen nuorisokirjallisuuden instituutin julkaisuja 25, ISSN 0358-4968). ISBN 952-9577-10-9. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Almirante Lynch

Almirante Lynch on ollut neljän Chilen laivaston aluksen nimenä. *Almirante Lynch (1890), Almirante Lynch -luokan torpedovenehävittäjä *Almirante Lynch (1912), Almirante Lynch -luokan hävittäjä *Almirante Lynch (PFG-07), Condell- luokan fregatti *Almirante Lynch (FFG-07), Tyypin 23 ohjusfregatti.
Spektr

Spektr () oli Suomessa ilmestynyt venäjänkielinen aikakauslehti. Se alkoi ilmestyä vuonna 1998 ja lopetti vuonna 2020. Lehti ilmestyi tabloidina 12 kertaa vuodessa. Lehden päätoimittaja oli vuoteen 2017 Eilina Gusatinsky ja kustannusyhtiön toimitusjohtaja ja vuodesta 2017 alkaen päätoimittaja oli hänen veljensä Vladimir Gusatinsky. Lehden painosmäärä ylitti 20 000 kappaletta. Lehti ilmestyi sekä tilauspohjaisena että myyntiin ja ilmaisjakeluun. Lehden tarkoituksena oli muuttaa venäjänkielisen väestön stereotyyppistä mielikuvaa Suomesta niin maan sisällä kuin sen ulkopuolellakin.http://spektr.net/content/suomeksi Vuoden 2021 alusta lehti muuttui kerran kuussa ilmestyväksi Finskaja Gazeta -printtilehdeksi ja Gazeta.fi-uutissivustoksi. Kustantajaksi ryhtyi päätoimittaja Vladimir Gusatinskyn perustama yhtiö Suomen konsultti- ja työnvälityspalvelu. Iltalehden mukaan Finskaja Gazeta on läheisessä yhteistyössä Venäjän hallinnon kanssa, joka Ukrainan vastaista propagandaa ja tukee Kremlin politiikkaa. Suomen ulko- ja turvallisuuspoliitiikan lähteet ovat Iltalehden mukaan arvioineet, että lehden toiminta vaikutti jo vuosina 2021 ja 2022 Venäjä- mieliseltä informaatiovaikuttamiselta. Helsingin apulaispormestari Daniel Sazonov (kok.) toimi lehden kolumnistina vuosina 2020-2022 ja kutsui häntä "meidän mieheksi". Ollessaan Helsingin pormestariehdokkaana Sazonov luonnehti lehteen kirjoittamista virheeksi. Lehden etusivu koristeltiin voitonpäivänä mustaoranssilla Pyhän Yrjön nauhalla, jota venäläiset pitävät symbolinaan myös laittomassa hyökkäyssodassaan Ukrainaa vastaan. Lehdessä julkaistaan kerran kuukaudessa varsin rajattu määrä uutisia. Suomalaiset uusnatsit ylittivät uutiskynnyksen useasti. Uusnatsit ovat keskeinen elementti Venäjän propagandassa. Venäjä on perustellut hyökkäyssotaansa Ukrainassa maan väitetyllä uusnatsiongelmalla ja kertoo suorittavansa maassa denatsifikaatiota eli puhdistavansa Ukrainaa natseista. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset venäjänkieliset lehdet
Holland-luokka (ulkovartiolaiva)

Holland-luokka on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston neljän ulkovartiolaivan muodostama alusluokka. == Alukset == Holland-luokan ulkovartiolaivatDamen Schelde - Holland-luokan ulkovartiolaivatWaters, Conrad s. 91 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Hr. Ms. Holland Damen Schelde Naval Shipbuilding, Vlissingen 8. joulukuuta 2008 2. helmikuuta 2010 12. toukokuuta 2011 I-masto asennettu marraskuussa 2011 palvelukseen 6. heinäkuuta 2012 Hr. Ms. Zeeland DSNS 5. lokakuuta 2009 20. marraskuuta 2010 20. lokakuuta 2011 I-masto asennettu tammikuussa 2013 palvelukseen 22. elokuuta 2013 Hr. Ms. Friesland Damen Galati 26. marraskuuta 2009 4. marraskuuta 2010 11. huhtikuuta 2012 I-masto asennettu elokuussa 2014 palvelukseen 22. tammikuuta 2013 Hr. Ms. Groningen Damen Galati 9. huhtikuuta 2010 21. huhtikuuta 2011 16. tammikuuta 2013 I-masto asennettu huhtikuussa 2013 palvelukseen 29. marraskuuta == Lähteet == * === Viitteet === *
Lindemann

Lindemann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Ernst Lindemann (1894–1941), saksalainen kommodori * Ferdinand von Lindemann (1852–1939), saksalainen matemaatikko * Frederick Alexander Lindemann (1886–1957), englantilainen fyysikko * Fritz Lindemann (1894–1944), saksalainen tykistöupseeri ja heinäkuun 20. päivän salaliiton osallinen * Georg Lindemann (1884–1963), saksalainen kenraalieversti * Gerhard Lindemann (1896–1994), saksalainen kenraalimajuri * Hermann Lindemann (1910–2002), saksalainen jalkapalloilija ja jalkapallomanageri * Kelvin Lindemann (1911–2004), tanskalainen kirjailija * Jens Lindemann (s. 1966), kanadalainen trumpetisti * Laura Lindemann (s. 1996), saksalainen triathlonisti * Stefan Lindemann (s. 1980), saksalainen taitoluistelija * Till Lindemann (s. 1963), saksalainen metalliyhtye Rammsteinin laulaja. == Nimen muita merkityksiä == * Lindemann, saksalainen yhtye == Katso myös == * Lindeman, sukunimi
Backtrackin’

Backtrackin’ – 20th Anniversary Edition on Black Sabbath -yhtyeen kokoelma vuodelta 1989. Sen julkaisi Castle Communications, joka omisti tuolloin yhtyeen varhaisen katalogin. Kokoelman kappaleet sijoittuvat vuosille 1970–1975. Albumi julkaistiin alun perin tupla-vinyylinä ja pari vuotta myöhemmin yhden CD:n versiona. Kokoelma ei kuulu yhtyeen viralliseen diskografiaan. == Kappaleet == *kaikki kappaleet säv., san. ja sov. Iommi, Ward, Butler ja Osbourne ===Vinyyliversio=== A-puoli #Paranoid #Iron Man #Black Sabbath #Killing Yourself to Live #Snowblind #Sweet Leaf B-puoli #Children of the Grave #Sabbath Bloody Sabbath #N.I.B. #Symptom of the Universe #Planet Caravan #War Pigs C-puoli #Into the Void #Electric Funeral #Sabbra Cadabra #St. Vitus Dance #Fairies Wear Boots #Supertzar D-puoli #Rat Salad #Am I Going Insane (Radio) #Megalomania #The Wizard #Cornucopia #Hole in the Sky ===CD-versio=== #Paranoid - 2:48 #Killing Yourself To Live - 5:40 #Snowblind - 5:26 #Sweet Leaf - 5:00 #Sabbath Bloody Sabbath - 5:43 #Symptom Of The Universe - 6:29 #Planet Caravan - 4:24 #War Pigs - 7:54 #Into The Void - 6:12 #Electric Funeral - 4:45 #Sabbra Cadabra - 5:57 #St. Vitus Dance - 2:26 #Fairies Wear Boots - 6:11 #The Wizard - 4:20 #Cornucopia - 3:52 == Julkaisuhistoria == *1989: Masterpiece Music Productions Ltd / Castle, TRKLP 103, 2-LP, UK *1991: Castle, TRKCD 103, CD (alaviitteellä 21th Anniversary Edition) Luokka:Vuoden 1989 kokoelma-albumit Luokka:Black Sabbathin kokoelma- albumit
Waters

Waters on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Anthony Waters (s. 1985), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja * Brian Waters (s. 1977), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja * Crystal Waters (s. 1964), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä * Daniel Waters (s. 1962), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja * Darrell Waters (s. 1975), yhdysvaltalainen koripalloilija * Dina Waters (s. 1965), yhdysvaltalainen näyttelijä, tunnetaam myös nimellä Dina Spybey * Ethel Waters (1896–1977), afroamerikkalainen blues- ja jazz-laulaja ja näyttelijä * Harry Waters (s. 1976), englantilainen pianisti ja urkuri * Jeff Waters (s. 1966), kanadalainen thrash metal -yhtye Annihilatorin kitaristi * John Waters (s. 1946), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja * Katarina Waters (s. 1980), englantilainen vapaapainija * Margaret Waters (1835–1870), englantilainen murhaaja * Mark Waters (s. 1964), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja * Muddy Waters, oik. McKinley Morganfield (1913–1983), yhdysvaltalainen blues-laulaja sekä kitaristi * Richard Waters (1935–2013), yhdysvaltalainen multimediataiteilija, säveltäjä ja waterphone -soittimen kehittäjä * Roger Waters (s. 1943), englantilainen muusikko ja lauluntekijä * Russell Waters (1908–1982),, skotlantilainen elokuvaohjaaja * Sarah Waters (s. 1966), brittiläinen kirjailija
Hr. Ms. Johan de Witt (L801)

Hr. Ms. Johan de Witt (runkonumero L801) on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Rotterdam-luokan maihinnousualus. == Valmistus == Alus tilattiin Damen Scheldeltä Vlissingenistä, missä köli laskettiin 18. kesäkuuta 2003 telakkanumerolla 393. Se laskettiin vesille 13. toukokuuta 2005 ja valmistui 26. lokakuuta 2006.Damen Schelde - Hr. Ms. Johan de Witt == Palvelus == Alus osallistui Suomen rannikolla järjestettyyn BALTOPS 2016 -harjoitukseen.US Naval Forces Europe-Africa/US 6th Fleet == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rotterdam-luokan maihinnousualukset
Uppsalan yliopiston päärakennus

Uppsalan yliopiston päärakennus () on vuonna 1887 valmistunut, Herman Holmgrenin suunnittelema rakennus Uppsalassa Ruotsissa. Rakennus on suojeltu ja sijaitsee kaupungin keskustassa yliopistoalueella tuomiokirkon lähistöllä. Rakennuksessa järjestetään Uppsalan yliopiston luentoja, seminaareja, konferensseja sekä akateemisia seremonioita, kuten promootioita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Yliopiston päärakennus Päärakennus Luokka:Ruotsin suojellut rakennukset
Hr. Ms. Rotterdam (L800)

Hr. Ms. Rotterdam (runkonumero L800) on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Rotterdam-luokan maihinnousualus. == Valmistus == Alus tilattiin Damen Scheldeltä Vlissingenistä, missä köli laskettiin 25. tammikuuta 1996 telakkanumerolla 377. Se laskettiin vesille 22. helmikuuta 1997 ja valmistui 18. huhtikuuta 1998.Damen Schelde - Hr. Ms. Rotterdam == Lähteet == Luokka:Rotterdam-luokan maihinnousualukset
Hr. Ms. Mercuur (A900)

Hr. Ms. Mercuur (runkonumero A900) on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston sukellusveneiden emälaiva. == Valmistus == Alus tilattiin Damen Scheldeltä Vlissingenistä, missä köli laskettiin 6. marraskuuta 1985 telakkanumerolla 372. Se laskettiin vesille 25. marraskuuta 1986 ja valmistui 21. elokuuta 1987.Damen Schelde - Hr. Ms. Mercuur == Lähteet == Luokka:Alankomaiden laivaston apualukset
Haller

Haller voi tarkoittaa seuraavia: == Paikkoja == * Haller, paikakunta Luxemburgissa == Henkilöitä == * Albrecht von Haller (1708–1777), sveitsiläinen fysiologi, biologi, ensyklopedisti ja runoilija * Berchtold Haller (1498–1536), saksalainen uskonpuhdistaja * Ernest Haller (1896–1970), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja * Frank Haller (1883–1939), yhdysvaltalainen ammattinyrkkeilijä ja olympiamitalisti * Helmut Haller (1939–2012), saksalainen jalkapalloilija * Józef Haller (1873–1960), puolalainen kenraaliluutnantti * Karl Ludwig von Haller (1768–1854), sveitsiläinen juristi ja kirjailija * Kevin Haller (s. 1970), kanadalainen jääkiekkoilija * Sébastien Haller (s. 1994), ranskalainen jalkapalloilija * Stanisław Haller (1872–1940), puolalainen poliitikko ja kenraali * Ursina Haller (s. 1985), sveitsiläinen lumilautailija == Muita merkityksiä == * General Haller, Puolan merivoimissa 1921-1939 palvellut tykkivene
Arvid Söderman

Arvid Severin Söderman (28. syyskuuta 1905 Korsnäs – 24. maaliskuuta 1984) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. == Teoksia == * Bygdemålsberättelser: korsnäsdialekt: novellikokoelma. Tekijä, Korsnäs 1935, uusi näköispainos A. Söderman, Korsnäs 1981 == Lähteet == * Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Heller

Ihmisiä, joiden sukunimi on Heller: * Heller (sukunimi) Fiktiivisiä hahmoja: * James Heller, hahmo sarjassa 24 * Jettero Heller, päähahmo Ron L. Hubbardin Mission Earth -novelleissa Muita: * Heller, joki Saksassa * Heller SA, ranskalainen pienoismalleja valmistava yritys * Heller, saksalainen raha * Heller, serbialainen speed/thrash metal -yhtye ** Heller, yhtyeen esikoisalbumi * Heller in Pink Tights, yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1960 * Hellerin tauti '
Bertel Eklund

Bertel Johannes Eklund ( 28. syyskuuta 1911 Turku – 1984) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Eklund valmistui kansakoulunopettajaksi opettajaseminaarista 1934. Hän toimi opettajana Iniössä, Korppoossa, Nauvossa ja Västanfjärdissä kunnes jäi eläkkeelle 1972. Eklundin vuonna 1945 julkaistun romaanin Gunnel utmanar ödet tapahtumapaikkana on Uudenkaarlepyyn opettajaseminaari. Eklund avusti myös 40 vuoden ajan Hufvudstadsbladet-lehteä. == Teoksia == * Gunnel utmanar ödet : romaani. Förlaget Bro, Åbo 1945 == Lähteet == * * Nykarlebyvyer : Bertel Eklund Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Heller (sukunimi)

Heller on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Ágnes Heller (1929–2019), unkarilainen filosofi * André Heller (s. 1947), itävaltalainen kirjailija, taiteilija, laulaja ja näyttelijä * André Heller (s. 1975), brasilialainen lentopalloilija ja olympiavoittaja * Bruno Heller (s. 1960), englantilainen tv-käsikirjoittaja (Rooma, The Mentalist) * Dean Heller (s. 1960), yhdysvaltalainen senaattori * Frank Heller, oik. Gunnar Serner (1886–1947), ruotsalainen kirjailija * Gerald Elliot Heller, Jerry Heller (1940–2016), yhdysvaltalainen musiikinhoitaja ja liikemies * Joseph Heller (1923–1999), yhdysvaltalainen kirjailija * Michał Heller (s. 1936), puolalainen filosofi * Stephen Heller (1813–1888), unkarilainen säveltäjä ja pianisti * Theodor Heller (1869–1938), itävaltalainen lääkäri, jonka mukaan on saanut nimensä Hellerin tauti == Katso myös == * Geller * Hiller Luokka:Sukunimet
Anna-Maria Haarala

Taimi Ingeborg Lounassalo, kirjailijanimi Anna-Maria Haarala (20. kesäkuuta 1910 Nastola – 7. elokuuta 1982 Pori) oli suomalainen opettaja ja kirjailija. == Teoksia == Nimellä Anna-Maria Haarala: * Pitäisikö minun ottaa pulveri : 3-näytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 26. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1935 * Yksityisyritteliäisyyttä : kaksinäytöksinen näytelmä. Seuranäytelmiä 438. Karisto 1938 Nimellä Taimi Okkeri-Lounassalo: * Veljeslaulu : runoja. T. Okkeri-Lounassalo, Jalmari Lounassalo (ent. Lemberg), Pori 1977 == Lähteet == * * Kirjasampo.fi : Anna-Maria Haarala Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Heller (yhtye)

Heller oli serbialainen ja entinen jugoslavialainen speed/thrash metal -yhtye Belgradista. Se oli ensimmäisiä jugoslavialaisia thrash metal -yhtyeitä sekä maan extreme-musiikin pioneereja. == Diskografia == * * * * == Aiheesta muualla == * * Luokka:Serbialaiset yhtyeet Luokka:Thrash metal -yhtyeet
Happonen

Happonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Aarre Happonen (1910–1989), ammattiyhdistysjohtaja ja päätoimittaja * Heimo Happonen (1944–1993), näyttelijä * Janne Happonen (s. 1984), mäkihyppääjä * Juha Happonen (s. 1963), kalastusopas ja iktyocare-menetelmän kehittäjä * Kaisa Happonen (o.s. Järnefelt, s. 1982), lasten- ja nuortenkirjailija * Lauri 'Cyanide' Happonen (s. 1994), League of Legends -ammattilainen * Leo Happonen (1922–2010), agronomi ja maanviljelysneuvos * Olli Happonen (s. 1976), mäkihyppääjä * Onni Happonen (1898–1930), sosialidemokraattinen kunnallispoliitikko, henkirikoksen uhri * Pentti Happonen (1929–2009), taidemaalari * Päivi Happonen (s. 1967), Kansallisarkiston pääjohtaja * Päivi Happonen, Yleisradion oikeustoimittaja * Seija Happonen (o.s. Knuutila, 1935–2016), pesäpalloilija * Sirke Happonen (s. 1971), lastenkirjallisuuden tutkija ja yliopistonlehtori * Tuomas Happonen (s. 1996), jalkapalloilija * Tuure Happonen (1899–1918), suomalainen jääkärialiupseeri * Yrjö Happonen (s. 1970), jalkapalloilija.
Kosti Vasa

Kosti Vasa (aiemmin Waldstedt, 5. lokakuuta 1898 Uusikirkko (T.l.) – 22. maaliskuuta 1979 Helsinki Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 94. Helsinki: Otava, 1979. ) oli rikostutkimuskeskuksen ja myöhemmin keskusrikospoliisin päällikkö sekä poliisineuvos. ==Perhetausta== Kosti Waldstedtin vanhemmat olivat rovasti August F. Waldstedt ja Aina Katarina Widell. Waldstedt opiskeli Turun klassisessa lyseossa, kun sisällissota alkoi tammikuussa 1918. Hän vaelsi muutamien luokkatoveriensa kanssa Kankaanpäähän, missä liittyi Porin rykmentin 5. komppaniaan. Pomarkun taisteluun osallistuttuaan Waldstedtista tuli ilman erityistä koulutusta komppaniansa välskärin apulainen, siis lääkintämies.Vasa 1967, 9, 27, 35-41 Hän vapautui palveluksesta alaikäisenä vapaaehtoisena 5. toukokuuta 1918. Sodan jälkeen hänet muiden syksyn 1917 kahdeksasluokkalaisten tapaan julistettiin ylioppilaaksi ilman tutkintoa.Vasa 1967, 46 ==Opinnot ja virkauran alku== Waldstedt aloitti lakitieteen opintonsa Helsingin yliopistossa tammikuussa 1919. Keväällä oli vuorossa asevelvollisuus Santahaminan ilmailupataljoonassa. Opinnot jatkuivat syksyllä 1920 ja hän sai valmiiksi oikeustutkinnon toukokuussa 1923 ja auskultoi tämän jälkeen Turun hovioikeudessa.Vasa 1967, 55–59 Varatuomarin arvon hän sai 1927. Rymättylän kunnan nimismiehenä vuosina 1925–1925 toimiessaan Waldstedt joutui kosketuksiin muun muassa 1. kesäkuuta 1919 voimaan astuneen kieltolain synnyttämän alkoholin salakuljetuksen kanssa.Vasa 1967, 66–77 Rymättylän jälkeen Waldstedt toimi Hauhon nimismiehenä. Vuonna 1929 hän muutti sukunimekseen Vasa.Vasa 1967, 95 Kosti Vasa avioitui vuonna 1930 sairaanhoitaja Aino Matilda Roosin kanssa. ==Rikostutkimuskeskukseen== Tehtyään opintomatkan Wieniin ja Dresdeniin Vasa nimitettiin rikostutkimuskeskuksen apulaispäälliköksi vuonna 1930 hänen edeltäjänsä siirtyessä sisäasiainministeriöön.Vasa 1967, 102 Vasasta tuli 1935 keskuksen päällikkö; samalla apulaispäällikön virka lakkautettiin. ==Keskusrikospoliisi== Keskusrikospoliisi perustettiin rikostutkimuskeskuksesta ja Uudenmaan läänin rikospoliisikeskuksesta 30. joulukuuta 1954 annetulla lailla.Vasa 1967, 107 Kosti Vasa nimitettiin organisaation ensimmäiseksi päälliköksi. Hän jäi eläkkeelle 5. lokakuuta 1965.Vasa 1967, 175 ==Julkaisuja== * Vasa, Kosti: Ehdotuksia maamme rikospoliisitoiminnan keskittämiseksi, Vammala, 1955 * Vasa, Kosti: Huomioita nuorisorikollisuudesta vuoden 1964 rikostilaston perusteella, Vammala, 1965 * Vasa, Kosti: Kansainvälinen rikospoliisijärjestö, Vammala, 1959 * Vasa, Kosti: Näytteet kirjoitustutkimuksia varten, Vammala, 1960 * Vasa, Kosti: Pidätettyjen henkilöllisyyden selvittämisestä, Vammala, 1964 * Vasa, Kosti: Poliisimiehen muistelmia, Porvoo, Helsinki: WSOY, 1967 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Operaatio Haudegen

Operaatio Haudegen oli toisessa maailmansodassa saksalaisten suorittama sotilasoperaatio, jossa sukellusvene U-307 ja kuljetuslaiva Karl J. Busch kuljettivat ryhmän saksalaisia sotilaita Huippuvuorille tarkoituksenaan ottaa haltuunsa saarilla olleet säähavaintoasemat. Operaatio pantiin toimeen syyskuussa 1944 onnistuneesti. Asemalla olleet saksalaissotilaat pitivät aseman hallussaan 4. syyskuuta 1945 asti, jolloin yhteyden katkettua lopullisesti sotilaat antautuivat saarelle saapuneen norjalaisen hylkeenmetsästyslaivan kapteenille, joka kuljetti sotilaat pois saarelta. Kyseiset saksalaissotilaat olivat viimeiset antautuneet saksalaissotilaat Euroopassa. ==Aiheesta kirjallisuudessa== * Article on the "weather war" in the North Atlantic * Article on the history of Svalbard Island * "Vergessen, verloren, verwirrt" ("Forgotten, lost, confused", in German), Berliner Morgenpost, March 20, 2005. * * Luokka:Saksan sotilasoperaatiot toisessa maailmansodassa Luokka:Huippuvuoret Luokka:Vuoden 1944 sotahistoria
Helsinki-Vantaan lentoaseman piiritys

Helsinki-Vantaan lentoaseman piiritys oli loppusyksystä 1977 Helsinki-Vantaan lentoasemalla tapahtunut sotilasoperaatio, jonka tarkoituksena oli suojata lentoasema mahdolliselta terroristi-iskulta. Lentoaseman piiritys oli yksi suurimmista ja salaisimmista toisen maailmansodan jälkeen tapahtuneista suomalaisista sotilasoperaatioista. Piiritys kesti pari päivää ja siitä vaiettiin julkisuudessa täysin.Lentoposti.fi - Yle: Kovat piipussa Helsinki- Vantaalla - salainen sotilasoperaatio torjui 1977 terroristien ohjusuhkaaUusi Suomi - Yle: Jättimäinen sotilasoperaatio salattiin suomalaisilta 1977 ==Tapahtumat== Loppusyksyllä 1977 Länsi-Saksasta otettiin yhteyttä ja varoitettiin mahdollisesta Punaisen armeijakunnan (RAF) suunnittelemasta iskusta Lufthansan koneita vastaan Helsingissä. Uhan taustalla oli Lufthansan lennon 181 kaappauksen vapauttaminen erikoisjoukkojen avulla, josta RAF:n tiedettiin suunnittelevan kostoiskua. RAF:n tiedettiin varastaneen FIM-43 Redeye -olkapääohjuksia, joita voitiin käyttää nousevia ja laskevia koneita vastaan. Uhka otettiin vakavasti. Puolustusvoimat määräsi satoja sotilaita piirittämään Helsinki-Vantaan lentokenttää ja vartiovuorossa oleville jaettiin kovia patruunoita. Piiritys kesti pari päivää. Poliisi suojasi Lufthansan lentoja kentällä vielä vuosi uhkauksen jälkeen. Etelä-Suomen sotilasläänin esikunnan operatiivisen toimiston päällikkönä toiminut Pekka Visuri kommentoi operaatioita myöhemmin näin: ”Uskallan väittää, että se oli Suomen suurin ja salaisin operaatio, koska siitä ei ole jälkeenpäin puhuttu mitään. Vastaavaa kovaa tilannetta en tiedä Suomessa tapahtuneen, ja olen näitä aika lailla tutkinut.” ==Lähteet== * Dokumentti - Muisti: Suomi varpaillaan terrorismin takia - YLE ===Viitteet=== Luokka:1977 Luokka:Suomen politiikka 1970-luvulla‎ Luokka:Suomen sotilasoperaatiot Luokka:Terrorismi Suomessa Luokka:Vantaan historia
Gesellius, Lindgren, Saarinen

Gesellius, Lindgren, Saarinen oli arkkitehtitoimisto, jonka Herman Gesellius, Armas Lindgren ja Eliel Saarinen perustivat vuonna 1896 opiskellessaan Polyteknillisessä opistossa. He valmistuivat vuonna 1897, ja jo seuraavana vuonna toimisto nousi julkisuuteen voittamalla Tallbergin asuintalon suunnittelusta järjestetyn arkkitehtikilpailun. Kansainväliseen tietoisuuteen toimiston nosti vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyyn suunniteltu Suomen paviljonki. Toimisto lopetettiin virallisesti vuoden 1905 lopussa, vaikka yhteistyö oli lakannut vuodenvaihteessa 1904–1905. Saarinen työskenteli Geselliuksen kanssa vuoteen 1907 ja sen jälkeen yksin. Lindgren perusti oman toimiston. Gesellius suunnitteli yksin sen jälkeen, kun yhteistyö Saarisen kanssa loppui. Hän sairasti vuodesta 1912 lähtien keuhkosairautta, oleskeli paljon ulkomailla ja kuoli Kirkkonummella 1916. == Toimiston suunnittelutöitä == * Tallbergin talo, Helsinki, 1898 * Suomen paviljonki Pariisin maailmannäyttelyyn, Pariisi, 1900 * Pohjolan talo, Helsinki, 1899–1901 * Säästöpankintalo (vanhimmat osat), Tampere, 1900 * Lääkäreiden talo, Helsinki, 1901 * Hvitträsk, Kirkkonummi, 1903 * Hvittorp, Kirkkonummi, 1904 * Suur- Merijoki, Viipurin maalaiskunta, 1904 * Suomen kansallismuseo, Helsinki, 1910. Toimiston lopetettua toimintansa Armas Lindgren saattoi työn loppuun == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Entiset suomalaiset arkkitehtitoimistot