EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Excelsior (yritys, Suomi)

Ab Excelsior Oy oli suomalainen rakennusheloja ja muita hienotakeita valmistanut metallialan yritys joka toimi 1917–1985. Yhtiön tehdas sijaitsi Tampereen Epilässä Tohlopinranta 28:ssa. Heikki Kokko: Excelsior, Koskesta voimaa -sivustoAb Excelsior Oy, täydentäviä yhtiötietoja, Pörssitieto G. KockPunainen Pispala : 1910 Epilän teollisuuskeskus ja ammattiosastot Tehtaat perustivat tanskalaissyntyiset Zachariassenin veljekset jotka ostivat 1917 Epilästä vanhan perunanjalostustehtaan toimitiloiksi. Excelsior valmisti rakennushelojen (tuotemerkki EXO) ohella muun muassa saksia, hevos- ja lehmäsukia, kuolaimia, vene- ja valjasheloja, solkia ja erilaisia prässituotteita. Sotavuosina valmistettiin armeijalle kenttäpakkeja, kaasunaamareiden metalliosia, kenkien korkorautoja ja ammusten pyrstöosia. Tehtaaseen kuului metallivalimo, paja, stanssausosasto, hiomo ja galvanoimislaitos. Työntekijöitä oli 1930-luvulla keskimäärin noin 50. Sotien jälkeen tehtaan työntekijämääräksi vakiintui noin 150. Tehtaan yhteyteen valmistui uusi konttori ja ruokailurakennus vuonna 1947 ja itse tehdasrakennusta korotettiin yhdellä kerroksella vuonna 1956. Yhtiön pääomistajina oli Zachariassenin suku. Yhtiön toimitusjohtajana oli 1936–1962 Kustaa Lakanen (1900–1966). Vuonna 1970 yhtiön palveluksessa oli 306 henkilöä ja liikevaihto oli 6,7 miljoonaa markkaa. Wärtsilä osti vuonna 1982 yhtiöstä 54 prosenttia ja 1984 loput. Yhtiö fuusioitiin Wärtsilään 1985 ja tehdastoiminta Epilässä päättyi 2011 kun viimeinen omistaja Abloy lopetti tehtaan. Vuonna 2015 puretun tehtaan paikalle suunnitellaan asuintaloja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Excelsiorin hinnastoja ja tuoiteluetteloita, Kansalliskirjasto digitoidut aineistot : Pienpainatteet Luokka:Entiset suomalaiset metalliteollisuusyhtiöt Luokka:Tampereen historia Luokka:Epilänharju
Gangneung Hockey Centre

Gangneung Hockey Centre on vuonna 2016 avattu areena Gangneungissa Etelä- Koreassa. Gangneung Hockey Centre oli yksi jääkiekon kisapaikoista vuoden 2018 talviolympialaisissa, se tulee myös olemaan kelkkajääkiekon kisapaikka saman vuoden talviparalympialaisissa. Areenan kapasiteetti on 10 000 katsojaa. == Lähteet == Luokka:Etelä-Korean jäähallit Luokka:Talviolympialaiset 2018 Luokka:Talviparalympialaiset 2018 Luokka:Jääkiekko talviolympialaisissa 2018 Luokka:Gangneung
OK Cowboy

OK Cowboy on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin esikoisalbumi, joka julkaistiin 26. huhtikuuta 2005. Vuonna 2006 albumista julkaistiin uusi versio, sisältäen toisen CD-levyn. ==Kappaleet== #Polkamatic – 1.52 #Poney Part 1 – 5.22 #My Friend Dario – 3.37 #Wooo – 3.52 #La Rock 01 – 5.25 #The Past – 4.27 #No Fun – 3.36 #Poney Part 2 – 5.12 #Repair Machines – 3.45 #Newman – 4.50 #Trahison – 4.31 #U and I – 3.39 #Valletta Fanfares – 2.24 ===Vuoden 2006 uudelleenjulkaisun bonuslevy=== #Repair Machine (discomix) #You Are My Sun #Suicide Commando #Juliet India #Bells (featuring Linda Lamb) #Warm Leatherette (live) #My Friend Dario (Dima prefers newbeat mix) #Fanfares #Candy #One Billion Dollar Studio ==Arvostelut== *AllMusic: *Entertainment Weekly: B *The Guardian: *The Irish Times: *Pitchfork: 8.6/10 ==Lähteet== Luokka:Vitalicin albumit Luokka:Vuoden 2005 esikoisalbumit
Gangneung Oval

Gangneung Oval on vuonna 2017 käyttöön avattu pikaluisteluhalli Gangneungissa, Etelä-Koreassa. Se sijaitsee keskellä Gangneungin olympiapuistoa. Gangneung Ovalilla on 400 metriä pitkä luistelurata, jossa kilpailtiin vuoden 2018 talviolympialaisten pikaluistelun kilpailut. == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 2018 Luokka:Gangneung Luokka:Etelä-Korean urheilupaikat Luokka:Pikaluisteluradat
Monacon multimediakirjasto

Monacon multimediakirjasto eli Monacon mediateekki (, ) on Monacon ruhtinaskunnassa toimiva monia eri media-aloja yhdistävä kirjasto, joka toimii kolmessa eri toimipisteessä. Se toimii myös Monacon kansalliskirjastona. Perinteistä kirjallista aineistoa lainaava toimipiste kantaa nimeä Louis Notarin kirjasto (, ). Kirjasto on perustettu vuonna 1909. Se uudelleennimettiin vuonna 1980, jolloin kirjasto omistettiin runoilija Louis Notarille. Sittemmin kirjasto laajensi tarjontaansa myös sähköisiin tallennemuotoihin, esimerkiksi CD-äänitteisiin ja DVD-aineistoihin. Vuonna 2006 kirjastolle myönnettiin vapaakappaleoikeus ja sen asemaa Monacon kansalliskirjastona vahvistui. Kirjaston kokoelmat sisältävät noin 450 000 dokumenttia: kuten kirjoja, DVD (8 000 kpl), CD (yli 30 000 kpl), ransakan- ja vieraskielisiä sanoma- ja aikakauslehtiä, sanakirjoja, tietosanakirjoja, käsikirjoituksia, paino- ja valokuvia, nuotteja ja kirjeenvaihtoa. ==Lähteet== Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Euroopan kirjastot Luokka:Monacon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Monacolainen kulttuuri
My Friend Dario

My Friend Dario on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin esikoisalbumin OK Cowboy ensimmäinen single. Se on Vitalicin ensimmäinen single, jossa hän käyttää ”Brigitte”-nimistä puhesynteesiohjelmaa. Myös OK Cowboyn toisessa kappaleessa ”No Fun” käytetään Brigitteä. ==Formaatit== ;12″ #My Friend Dario (extended mix) – 4.38 #My Friend Dario (Dima prefers new beat mix) – 5.30 ;CD #My Friend Dario – 3.37 #My Friend Dario (extended mix) – 4.38 #My Friend Dario (Dima prefers new beat mix) – 5.30 #Warm Leatherette (as heard on Radio 1) ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset elektronisen musiikin kappaleet Luokka:Vuoden 2005 kappaleet
Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 2018 talviolympialaisissa kilpailtiin 102 lajissa 15 eri urheilumuodossa. ==Mitalitaulukko== * 2018
Liechtensteinin kansalliskirjasto

Liechtensteinin kansalliskirjasto (, ) on Liechtensteinin ruhtinaskunnan pääkaupungissa Vaduzissa toimiva maansa kansalliskirjasto. Säätiömuotoinen kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1961. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== * Bibliothèque nationale du Liechtenstein (infoclio.ch) * Zahlen und Fakten (2016) (landesbibliothek.li) * Jahresbericht und Jahresrechnung 2016 (pdf, 2017) (landesbibliothek.li) *eLiechtensteinensia (eliechtensteinensia.li) *Katalog der Liechtensteinischen Bibliotheken – Gesamtkatalog (lbfl.li) Luokka:Euroopan kirjastot Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Liechtensteinin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Liechtensteinilainen kulttuuri Luokka:Vaduz
Jaakko Laitinen (lääkäri)

Jaakko Laitinen (s. 10. helmikuuta 1938 Varkaus) on suomalainen Turussa asuva lääketieteen lisensiaatti ja kirjailija.Kirjasampo.fi : Jaakko Laitinen Laitinen valmistui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1965 ja kirurgian erikoislääkäriksi 1972 sekä fysiatrian erikoislääkäriksi 1973. Hän toimi ennen eläkkeelle jäämistään kuntoutusylilääkärinä. Laitinen oli kaupunginvaltuutettuna ja osallistui Lääkärit ydinsotaa vastaan-järjestön toimintaan. Hän teki usean kuukauden pituiset tutkimusmatkat Kiinaan, Intiaan ja Mongoliaan tutustuen buddhalaisuuteen ja vaihtoehtoiseen lääketieteeseen. == Teoksia == * Marjukka Laitinen : Migreeni ; lääketieteellisenä asiantuntijana toiminut ja tekstin tark. Pentti Kangasniemi ; luvun Fysikaaliset hoidot on kirj. Jaakko Laitinen ; piirrokset Riitta Koivula. Seepra 98. WSOY 1976 * Transsendenttinen mietiskely Suomessa ; kirj. Valo Saikku, Jaakko Laitinen. Kirjayhtymä, Helsinki 1977 * Akupunktion aika. Tammi 1978 * Lääkäri Kiinan muurilla ; kirjoittamiseen osallistunut Marjukka Laitinen. Tammi 1979 * Fysikaalinen lääketiede teoksessa MEDI-lääkärikeskus. WSOY 1980 * Akupunktio, THS ; kirj. Jaakko Laitinen, Marjukka Laitinen. WSOY 1981, 3. painos 2004 * Kuoleman kellarit : romaani. Tammi 1983 * AIDS Suomessa : turkulaislääkärin järkyttäviä kuvauksia ; toim. Saska Saarikoski. WSOY 1985 * Elämän ja kuoleman mandala : matkoja ajassa ja avaruudessa. Esoterica, Helsinki 1992 * Fysioterapian vaikuttavuudesta. Turun kaupungin terveydenhuollon julkaisuja 1993,11. Turku 1993 * Parantava voima. Unio mystica, Helsinki 1996 * Yritysten asialla : johtamistaidon opisto JTO 1946-2006 ; historiikkityöryhmä Matti Heinänen, Jaakko Laitinen, Markku Mansner. Johtamistaidon opisto, Oitmäki 2006 * Kuolema Ulan Batorissa : romaani. Into, Helsinki 2012 * Anthrax, moi! : näytelmä * Ennen täysikuuta on lähdettävä : näytelmä * Isän maa ja äidin : näytelmä ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1914

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1914 olivat viidennet viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut. Kilpailut käytiin Vaasassa 20.–21. kesäkuuta 1914. Kilpailuissa juostiin myös naisten 100 metrin henkilökohtainen mestaruuskilpailu. Ohjelmassa oli myös piirien välinen 3000 metrin joukkuejuoksu ja 5-ottelu Vaasan piiriläisille. ==Miehet== === Miehet 4 × 100 metriä === Epätasaisten rataolosuhteiden vuoksi kilpailussa juostiin ensiksi välierä joukkue kerrallaan. HIFK 45,3 ja HKV 45,9 selvisivät loppukilpailuun, josta Vaasan Kiisto putosi ajalla 47,0. Sija Seura Kilpailijat Aika 1 Helsingin IFK John Engberg, Lars Hornborg, Valentin Malinovski, Paul Jefimoff 45,1 2 Helsingin Kisa-Veikot Toivo Latvio, Viljo Seppälä, Erkki Kättö, Emil Liljeberg 45,3 3 Vaasan Kiisto 47,5 === Miehet 1 600 metriä === (800 + 400 + 200 + 200) Sija Seura Kilpailijat Aika 1 Helsingin IFK Fagerström, Valentin Malinovski, John Engberg, Paul Jefimoff 3.47,5 2 Helsingin Kisa-Veikot Eino Alho, Erkki Kättö, Viljo Seppälä, Toivo Latvio 3.47 ? 3 Vaasan Kiisto 3.52,4 === Miehet 5 × 2 000 metriä === Sija Seura Kilpailijat Aika 1 Helsingin IFK Erik Wasenius, Ossian Bärlund, Uno Fagerström, Valter Nyström, Hjalmar Nyström 30.40,0 2 Vaasan Kiisto Pihlajamäki, E. Geiger, L. Paloluoma, Frans Ilomäki, A. Saario 31.38,6 3 ==Naiset== === Naiset 4 × 100 metriä === Sija Seura Kilpailijat Aika 1 Vaasan Kiisto L. Mäkipää, S. Autio, E. Huhtamaa, F. Sinervo 62,3 2 3 === Naiset 100 metriä === Mukana 10 juoksijaa. Suoritettiin alku- ja välierät ennen loppukilpailua. Sija Kilpailija Seura Aika 1 Ida Välimäki 14,2 2 Lisie Nyström 14,3 3 Ida Paananen 14,6 == Lähteet == * Suomen Urheilulehti, 27.06.1914, nro 39, s. 10-11 Luokka:Vuoden 1914 yleisurheilu Luokka:Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut Luokka:Vaasan urheilutapahtumat
Kapinmesikot

Kapinmesikot (Promeropidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimoon kuuluu BirdLife Suomen luokituksen mukaan neljä sukua ja viisi lajia. Lajit ovat kapinmesikko (Promerops cafer), natalinmesikko Promerops gurneyi, bulbulirastas Arcanator orostruthus, rokkorastas, Modulatrix stictigula ja kastanjatimali Kakamega poliothorax. Kolme viimeistä lajia katsotaan toisinaan kuuluviksi kapinmesikoiden heimon sijasta heimoon Modulatricidae ==Lähteet== Luokka:Kapinmesikot
Myräjärvi

Myräjärvi on järvi Nuijamaan Myrän kylässä Lappeenrannassa. Järven pinta-ala on 24,02 hehtaaria, rantaviivan pituus 3,8 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 33,5 metriä. Järvi sijaitsee lähellä Venäjän rajaa välittömästi rajavyöhykkeen ulkopuolella. Sen lasku-uoma Revorianoja laskee Venäjän puolella olevaan Pankajärveen. Järvi kuuluu Suomen valuma-aluejaossa Venäjän raja-alueen valuma-alueeseen 86.001 ja on tämän valuma-alueen Suomen puoleisen osan suurin järvi. Suomen ympäristökeskuksen tiedoissa valuma-alueen nimenä on virheellisesti Rokkalanjoen valuma-alue. Tieto on virheellinen, koska valuma- alueen laskujokena on Kilpeenjoki (). Rokkalanjoki () sijaitsee etelämpänä Karjalankannaksella eikä sen valuma-alue ulotu Suomen nykyiselle alueelle. ==Lähteet== Luokka:Lappeenrannan järvet Luokka:Nuijamaa Luokka:Kilpeenjoen vesistö
Korsnäsin seurakunta

Korsnäsin seurakunta () on Porvoon hiippakuntaan ja Närpiön rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Korsnäsin kunnan alueella. Seurakunnan kirkkoherra on Rose-Maj Friman. == Herätysliikkeet == Korsnäsin seurakunta muodostaa muun Pohjanmaan rannikon tavoin voimakkaan ja yhtenäisen ruotsinkielisen evankelisen herätysliikkeen tukialueen. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Korsnäsin seurakunnan kirkkoherroina:Korsnäs kommun 1981, s. 138 === Korsnäsin kappeliseurakunta === * 1665–1694: Jacobus Eliae Holmius * 1694–1716: Gabriel Kalm * 1722–1742: Isak Henrici Brenner * 1742–1745: Henrik Henrici Moliis * 1745–1791: Samuel Simalin * 1774–1824: Josef Moliis * 1826–1844: Anders Johan Enholm * 1847–1878: Karl Henrik Leidenius === Korsnäsin seurakunta === * 1887–1891: Yrjö Gideon Forsman * 1891: Karl Alfred Konstantin Moliis * 1891–1893: vt. Reinhold Hedberg * 1893–1896: Edvard Johansson * 1897–1907: Johannes Bernhard Lagus * 1908–1925: Immanuel Bäck * 1925–1933: Sigurd Vilhelm Öhrnberg * 1933–1934: Torsten Alexander Hällsten * 1937–1949: Helge Immanuel Bäck * 1950–1966: Sigurd Vilhelm Öhrnberg * 1966–1974: Johan Rafael Järnström * 1975–1976: Fjalar Bjarne Audas * 1979–1981: Börje Lillsjö * 1982–2018: Guy Kronqvist * 2018–2022: Janne Heikkilä * 2023– Rose-Maj Friman == Katso myös == * Korsnäsin Filadelfia-seurakunta == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Korsnäsin seurakunnan kotisivut Luokka:Porvoon hiippakunnan seurakunnat Luokka:Korsnäsin seurakunnat
Ala-Kemijoen alue

Ala-Kemijoen alue (vesistöaluetunnus 65.1) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 922,96 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,28 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoen joensuussa Vallitunsaari, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 51 127,28 neliökilometriä ja järvisyys 4,3 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Kemijoen alaosan alue (65.11) * Ossauskosken voimalaitoksen alue (65.12) * Petäjäskosken voimalaitoksen alue (65.13) * Kaisajoen valuma-alue (65.14) * Louejoen alue (65.15) * Vaajoen valuma-alue (65.16) * Vähäjoen valuma-alue (65.17) * Runkausjoen valuma-alue (65.18) * Akkunusjoen valuma-alue (65.19) == Lähteet == === Viitteet === *
Toivo Kaipio

Toivo Mauri Kaipio, vuoteen 1900 Laurén (25. helmikuuta 1882 Tampere – 17. helmikuuta 1949 Tampere) oli suomalainen filosofian maisteri, toimitusjohtaja ja kauppaneuvos.Ylioppilasmatrikkeli 1901, matrikkelinumero 27545Veikko Huuska : Vapaamuurareita kansakunnan kaapin päällä. Osa II, Uusi Suomi Puheenvuoro 7.9.2016 Kaipion vanhemmat olivat talonomistaja Tuomas Mauri Laurén ja Gustava Sofia Sillman (Oksala). Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1901 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1906 ja filosofian maisteriksi 1907. Kaipio toimi pankki- ja liikemiehenä Tampereella ja Vaasassa vuodesta 1907 alkaen. Hän oli vuonna 1916 omistukseensa hankkimansa tamperelaisen G. R. Grundströmin Kassakaappitehdas Oy:n (vuodesta 1935 Kaipio Oy) toimitusjohtajana ja hän sai kauppaneuvoksen arvon 1939. Vuonna 1914 Kaipio perusti yhdessä kuvanveistäjä Adolf Aarnon ja Juho Sohlmanin kanssa Suomen Graniitti Oy:n joka toimii nykyisin nimellä Tampereen Kovakivi Oy. Yhtiö louhii Kurun harmaata graniittia Kurussa Niemikylän louhoksella.Elomaat pyörittävät perinteistä kivifirmaa jo neljännessä sukupolvessa. Kurun graniitti kantaa satavuotiasta perheyritystä, Ylöjärven Uutiset 20.8.2014 Kaipio omisti Tampereella Pirkankatu 2:ssa sijainneen Kaipion talon. Kaipio omisti Wuolteen kartanon Hämeenlinnan Hauholla. Hän oli vuodesta 1914 lähtien naimisissa Aina Ingrid Langin kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * SKS biografiakeskus : Suomen talouselämän vaikuttajat : Kauppaneuvos Toivo Kaipio (1882–1949) * Toivo Kaipio : Kassakaappiteollisuuden kehitys, Forum, 01.01.1935, nro 9-10, s. 75, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Kemijärven–Pelkosenniemen alue

Kemijärven–Pelkosenniemen alue (vesistöaluetunnus 65.3) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 989,34 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,27 %. Vesistön alueen alarajana on Seitakorvan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 424,02 neliökilometriä ja järvisyys 5,16 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Kemijärven alue (65.31) * Kemijoen Kostamon alue (65.32) * Kemijoen Pelkosenniemen alue (65.33) * Kiviperän–Ala-Kivijärven valuma-alue (65.34) * Javarusjoen valuma-alue (65.35) * Pyhäjoen valuma-alue (65.36) * Käsmäjoen valuma-alue (65.37) * Portinjoen valuma-alue (65.38) * Jumiskon voimalaitoksen valuma-alue (65.39) == Lähteet == === Viitteet === *
Ylä-Kemijoen valuma-alue

Ylä-Kemijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.4) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 9 347,6 neliökilometriä, ja josta 4 414,77 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 4 932,83 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 0,65 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kitinen. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Kemijoen Viitarannan alue (65.41) * Kemijoen Martin alue (65.42) * Kemijoen latvan valuma-alue (65.43) * Kairijoen valuma-alue (65.44) * Värriöjoen valuma-alue (65.45) * Tenniöjoen alue (65.46) * Naruskajoen valuma-alue (65.47) * Kuolajoen valuma-alue (65.48) * Vuotosjoen valuma-alue (65.49) == Lähteet == === Viitteet === *
Ala-Ounasjoen alue

Ala-Ounasjoen alue (vesistöaluetunnus 65.5) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7 127,25 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,49 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 13 852,78 neliökilometriä ja järvisyys 2,82 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma- aluetta : * Ounasjoen alaosan alue (65.51) * Ounasjoen Meltauksen alue (65.52) * Ounasjoen lohinivan alue (65.53) * Ounasjoen Kittilän alue (65.54) * Marrasjoen valuma-alue (65.55) * Lainionjoen valuma-alue (65.56) * Kuusan valuma-alue (65.57) * Molkojoen valuma-alue (65.58) * Meltausjoen valuma-alue (65.59) == Lähteet == === Viitteet === *
Ylä-Ounasjoen valuma-alue

Ylä-Ounasjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.6) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 725,53 neliökilometriä, ja josta 6 698,42 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 27,11 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 3,17 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Loukinen. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Ounasjoen Köngäksen alue (65.61) * Ounasjoen Raattaman alue (65.62) * Ounasjärven valuma-alue (65.63) * Levijoen valuma-alue (65.64) * Pallasjoen valuma-alue (65.65) * Vuontisjoen valuma-alue (65.66) * Käkkälöjoen valuma-alue (65.67) * Syvän tepastojoen valuma-alue (65.68) * Loukisen valuma-alue (65.69) == Lähteet == === Viitteet === *
Raudanjoen valuma-alue

Raudanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.7) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 608,65 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,01 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kemijoki. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Olkkajärven alue (65.71) * Nampajärvien alue (65.72) * Käyrämön alue (65.73) * Raudanjoen yläosan valuma-alue (65.74) * Perunkajoen valuma-alue (65.75) * Säynäjäjoen valuma-alue (65.76) * Seipäjoen valuma-alue (65.77) * Kierijoen valuma-alue (65.78) * Vianjoen valuma-alue (65.79) == Lähteet == === Viitteet === *
Kitisen alue

Kitisen alue (vesistöaluetunnus 65.8) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7 671,55 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,99 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 12 087,08 neliökilometriä ja järvisyys 6,11 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma- aluetta : * Kitisen alaosan alue (65.81) * Kitisen keskiosan alue (65.82) * Porttipahdan tekojärven alue (65.83) * Kitisen latvan valuma-alue (65.84) * Jeesiöjoen valuma-alue (65.85) * Sattasen valuma-alue (65.86) * Ala-Postojoen valuma-alue (65.87) * Tankajoen valuma-alue (65.88) * Kelujoen valuma-alue (65.89) == Lähteet == *
Luiron valuma-alue

Luiron valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.9) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 4 415,53 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,78 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kitinen. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Luiron alaosan alue (65.91) * Luiron keskiosan alue (65.92) * Lokan tekojärven alue (65.93) * Luiron latvan valuma-alue (65.94) * Hietajoen valuma-alue (65.95) * Kopsusjoen valuma-alue (65.96) * Pihtijoen valuma-alue (65.97) * Vuoltisen valuma-alue (65.98) * Pessijoen valuma-alue (65.99) == Lähteet == === Viitteet === *
Vessel

__NOTOC__ Vessel on yhdysvaltalaisen alternative rock duo Twenty One Pilotsin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Fueled by Ramen 8. tammikuuta 2013 ja albumi ottaa vaikutteita rock musiikista. Vessel oli yhtyeen läpimurtoalbumi ja se saavutti platinastatuksen Yhdysvalloissa vuonna 2016.Alternative Press: Twenty One Pilots’ ‘Blurryface’ has been certified RIAA 3X Platinum (13.3.2017) Yhtye lähti vuonna 2014 "Quiet is Violent World Tour" -kiertueelle, joka alkoi vuoden 2014 syyskuussa ja loppui saman vuoden marraskuussa.Setlist.fm: Quiet is Violent World Tour – Concert Map == Taustaa == Vessel on Twenty One Pilotsin ensimmäinen albumi duona. Vuonna 2011 yhtyeeseen kuuluneet jäsenet, Nick Salih ja Chris Thomas erosivat yhtyeeseen ja heidän tilalleen tuli rumpali Josh Dun. Duo liittyi Fueled by Ramen levy- yhtiöön vuonna 2012.Fueledbyramen.com: Twenty One Pilots: Signing To Fueled By Ramen (30.4.2012) Twenty One Pilots julkaisivat Three Songs EP:n, 17. heinäkuuta 2012 jonka mukana julkaistiin kappaleet "Guns for Hands", "Migraine" ja "Ode to Sleep". Albumin kannessa esiintyvät miehet ovat jäsenten isoisät, Dunin isoisä kuoli ennen albumin julkaisua.Facebook: Käyttäjä Josh Dunin postaus 1. maaliskuuta 2013 == Kappaleet == Albumista julkaistiin myös laajennettu versio joka sisälsi kappaleita edelliseltä "Regional at Best" -albumilta. # # # # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic: Vessel-albumin levyarvostelu == Lähteet == Luokka:Vuoden 2013 albumit Luokka:Twenty One Pilotsin albumit
Radalla (televisiosarja)

Radalla on Sub-kanavalla esitetty suomalainen dokumenttisarja, jossa seurattiin VR:n työntekijöiden arkea heidän työssään. Ohjelman kertojaäänenä ensimmäisellä kaudella toimi näyttelijä Wanda Dubiel. Toisella kaudella Tiina Esama. Helsingin Sanomien toimittajan mielestä ohjelman tarkoituksena on ”kiillottaa” VR:n brändiä, joka on saanut ”osakseen kielteistä julkisuutta”. Toisen kauden kuvaukset käynnistyivät kesällä 2018. Toinen kausi alkoi Subilla tammikuussa 2019. == Jaksot == === Ensimmäinen tuotantokausi === Jakso Nimi Ensiesityspäivä Katsojaluvut 1 Kuin junan vessa 30. tammikuuta 2018 291 000 2 Juhannusruuhka 6. helmikuuta 2018 190 000 3 Lomalle 13. helmikuuta 2018 161 000 4 Festarit kutsuu 20. helmikuuta 2018 147 000 5 Myöhässä 27. helmikuuta 2018 150 000 6 Illat pimenee 6. maaliskuuta 2018 132 000 7 Kiire 13. maaliskuuta 2018 125 000 8 VR yllätti lumen 20. maaliskuuta 2018 136 000 9 Perhe on paras 27. maaliskuuta 2018 136 000 10 Kaikki tontut junassa 3. huhtikuuta 2018 136 000 === Toinen tuotantokausi === Jakso Nimi Ensiesityspäivä Katsojaluvut1 1 Lokki virroittimessa 21. tammikuuta 2019 180 000 2 Vuosia mittariin 28. tammikuuta 2019 170 000 3 Öljysheikki sohvalla 4. helmikuuta 2019 109 000 4 Rautaa, ruokaa ja ratamuistoja 11. helmikuuta 2019 123 000 5 Ei oppi ojaan kaada 18. helmikuuta 2019 137 000 6 Leimaan päivin leimaan öin 25. helmikuuta 2019 118 000 7 Possumaista menoa 4. maaliskuuta 2019 86 000 8 Raiteiden ritarit 11. maaliskuuta 2019 95 000 9 Tonttu skrabaa 18. maaliskuuta 2019 62 000 10 Pikku pakkasta ja pendelöintiä 25. maaliskuuta 2019 76 000 1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Ohjelman verkkosivut * Ohjelman mainos YouTubessa Luokka:2010-luvun suomalaiset dokumenttiohjelmat Luokka:2010-luvun suomalaiset tositelevisiosarjat Luokka:MTV Subin televisio-ohjelmat
Radalla

Radalla voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Radalla, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2002 * Radalla, suomalainen televisiosarja vuodelta 2018
Rollei

Rollei [ˈʁɔlaɪ] on saksalainen kameroita ja muita valokuvaustuotteita valmistava yritys. Yrityksen perustivat vuonna 1920 Paul Franke ja Reinhold Heidecke Braunschweigin kaupungissa. Yrityksen nimi oli alun perin Werkstatt für Feinmechanik und Optik, Franke & Heidecke. Rollei tunnetaan erityisesti Rolleiflex-rullafilmikameroista. Yhtiön historiaan on kuulunut lukuisia nimenmuutoksia ja omistajanvaihdoksia. Vuodesta 2015 Rollei-tuotemerkin on omistanut saksalainen Rollei GmbH & Co. KG -yritys. Brändin alla myydään nykyisin muun muassa kameroita, kamerajalustoja, salamalaitteita ja muita valokuvaustuotteita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksalaiset teollisuusyritykset Luokka:Valokuvausalan yhtiöt Luokka:Valokuvausalan tuotemerkit
Ähtärin seurakunta

Ähtärin seurakunta on Lapuan hiippakuntaan ja Lapuan hiippakunnan tuomiorovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Ähtärin kaupungin alueella. == Historia == Ähtärin alue sai kiinteän asutuksensa 1550-luvulla. Varhaisimmat uudisasukkaat tekivät kirkkomatkansa aluksi Pirkkalan, myöhemmin Ruoveden kirkkoon. Pitkien kirkkomatkojen vuoksi ähtäriläiset halusivat pian oman kirkkorakennuksen. 20. tammikuuta 1651 Ähtäristä tuli Ruoveden alainen kappeliseurakunta, jonka kirkko valmistui 1657. Kappeliseurakuntaan kuului aluksi vain 27 taloa, mihin kuuluivat myös suuret osat myöhempää Lehtimäkeä ja Soinia. 1700-luvulla purettiin vanha kirkko ja rakennettiin uusi. Vuonna 1847 rakennettiin kolmas kirkko, joka paloi salamaniskun seurauksena vuonna 1935. Nykyinen Ähtärin kirkko valmistui vuonna 1937. Seurakunnasta tuli täysin itsenäinen vuonna 1859. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Ähtärin kappeliseurakunnan kappalaisina ja Ähtärin seurakunnan kirkkoherroina: === Ähtärin kappeliseurakunnan kappalaiset === * 1651–1701: Karl Henrikinpoika Frosterus * 1702–1723: Johannes Johanneksenpoika Collinus * 1723–1730: Daniel Johanneksenpoika Collinus * 1730–1752: Simon Cannelin * 1753–1795: Erik Perander * 1798–1812: Isak Johan Hagelberg * 1814–1835: Karl Gustaf Borenius * 1841–1890: Karl Edvard Bergroth === Ähtärin seurakunnan kirkkoherrat === * 1892–1902: Alfred Elieser Backman * 1903–1913: Julius Bergroth * 1915–1951: Teodor Natanael von Pfaler * 1954–1974: Veikko Mattila * 1975–1993: Juhani Mannila * 1993–2002: Simo Pessi * 2002–2007: Unto Kangasniemi * 2007–2011: Harri Erkamaa * 2011–2016: Pauli Kaivosoja * 2016–?: Kalle Peltokangas * 1. syyskuuta 2023–30. huhtikuuta 2024: Paula Soininen (vt.) * 1.5 2024–: Jenny Kärki (vt.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Ähtärin seurakunnan kotisivut Luokka:Lapuan hiippakunnan seurakunnat Luokka:Ähtäri
Moldovan tasavallan evankelisluterilainen kirkko

Moldovan tasavallan evankelisluterilainen kirkko () on pieni luterilainen kirkkokunta Moldovan tasavallassa. Pastori Vladimir Moser toimii kirkon esimiehenä.http://lutheran.md/ Luterilaisen kirkon juuret Moldovassa ovat 1700-luvulla. Vuonna 1994 Natalia ja Vladimir Moser ottivat muutaman muun saksalaisen luterilaisen perheen kanssa vastaan kutsun jälleenrakentaa Moldovan luterilainen kirkko. Vuonna 1997 Vladimir Moser vihittiin papiksi ja asetettiin Tiraspolin seurakunnan saarnaajaksi. Moser perusti seurakuntia seuraaviin kaupunkeihin: Bender, Chișinău, Rîbnița ja Kamenka. Keväällä vuonna 1999 Moldovan evankelisluterilainen kirkko rekisteröitiin muodollisesti viranomaisten kanssa. Norsk Luthersk Lekmannsmisjon (NLL) aloitti lähetystyön Moldovassa syksyllä 1999 ja teki virallisen yhteistyösopimuksen Moldovan evankelisluterilainen kirkon kanssa. Lyhyen ajan kuluttua myös Nordisk Östmission (NÖ) aloitti lähetystyön Moldovan evankelisluterilaisen kirkon kanssa. NÖ:n taloudellisen tuen avulla on ollut mahdollista ostaa luterilainen keskus, auto ja autotalli kirkolle, välineet seurojen pitämiseen sekä liturgisia välineitä.http://www.nordiskostmission.se/tidningen/no2006_1.pdf == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Viralliset kotisivut (venäjäksi) *NÖ nr 1 2006 (ruotsiksi), Moldovasta sivuilla 19-20, 52-53 Luokka:Evankelis- luterilaiset kirkot evankelisluterilainen kirkko
Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue

Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.4) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 193,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,4 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Syvinkisalmi. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Tarjanneveden alue (35.41) * Toisveden alue (35.42) * Ähtärinjärven alue (35.43) * Vaskuunjärven valuma- alue (35.44) * Vermasjärven valuma-alue (35.45) * Kolunjoen valuma-alue (35.46) * Niemisjoen valuma-alue (35.47) * Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48) * Vehkajärven valuma-alue (35.49) == Lähteet == *
Keuruun reitin valuma-alue

Keuruun reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.6) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 027,52 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,45 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Vilppulankoski. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Kuoreveden alue (35.61) * Keurusselän alue (35.62) * Tarhianjoen alue (35.63) * Pussijoen valuma-alue (35.64) * Ristajoen valuma- alue (35.65) * Kupanjoen valuma-alue (35.66) * Multianjoen valuma-alue (35.67) * Asunnanjärven valuma-alue (35.68) * Kertejoen valuma-alue (35.69) == Lähteet == === Viitteet === *
Kontéla

Kontéla on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Goundara sijaitsee piirin keskiosassa 140 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 21 500 ja kylässä 600 asukasta (vuonna 2009). Kontélan kunta rajoittuu etelässä Bafoulabén piirin Oualian, lounaassa Bafoulabén, luoteessa Tomoran, koillisessa Diallanin ja idässä Kitan piirin Séféto Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu 28 kylää. Niistä suurin on 1 800 asukkaan Tombinasso. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja jahankoja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös protestantteja ja animisteja. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti, käsityöammatit ja hedelmäpuiden viljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, maissi, lehmänpapu, maapapu, fonio, bataatti ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Mayodanissa ja Toumbinassoussa pidetään viikoittaiset markkinat. ==Lähteet== Luokka:Bafoulabén piiri Luokka:Malin kunnat
Laivakissa

Laivakissa on laivassa pidettävä kissa. Sen tarkoitus on onnen tuominen laivalle, sään ja muiden tapahtumien ennustaminen sekä hiirten ja muiden tuholaisten pyydystäminen. Laivakissoja on ollut jo muinaisista ajoista alkaen paitsi torjumassa tuholaisia myös uskonnollisista ja taikauskoisista syistä. Muinaisegyptiläinen kissaan liitetty Isis-jumalatar oli navigointitaidon ja merimiesten suojelija, jolle merimiehet uhrasivat ja jonka vuoksi he alkoivat ottaa laivoihinsa kissoja tuomaan onnea. Antiikin aikana oli yleistä, että laivoissa oli keulakoristeena kissa ja laivan nimen osana oli Isiksen nimi. Kissojen uskottiin vuosituhansien ajan tuovan laivalle onnea vaarallisilla vesillä purjehdittaessa. Laivakissojen käyttäytymisestä luettiin hyviä ja huonoja enteitä, ja niiden uskottiin pystyvän esimerkiksi nostattamaan myrskyn häntäänsä sitoutuneella taikavoimalla. Joissakin säähän liittyvissä uskomuksissa olikin perää: kissat esimerkiksi pystyvät havaitsemaan ilmanpaineen pienetkin muutokset ja levottomalla käyttäytymisellään ilmaisemaan matalapaineen. Laivakissan yli laidan heittämisestä uskottiin seuraavan myrsky ja yhdeksän vuoden epäonni. Laivakissoja ruokittiin ja kohdeltiin tästä syystä hyvin. Ruotsissa keskiajalla laki määräsi kauppalaivurit pitämään kissaa laivassa rangaistuksen uhalla. Joskus merimiehet salakuljettivat laivalle omiakin kissojaan seuralaisikseen. Ison- Britannian kuninkaallisessa laivastossa määrättiin, että laivalla piti olla vähintään yksi laivakissa palvelemassa valtiota. Laivakissat kiellettiin kuninkaallisessa laivastossa vasta vuonna 1975 hygieniasyihin vedoten. Monet purjelaivoihin liittyneet asiat on eri kielissä, kuten englannissa ja saksassa, nimetty kissojen mukaan. Vanha tapa nimetä laivat feminiinisin nimin on sekin osa kissoja ja laivoja yhdistävää perinnettä, sillä mytologisissa tarinoissa kissat olivat tavallisesti naaraita. Laivakissoina on usein suosittu monivarpaisia kissoja, joiden uskottiin pysyvän kannella pienempitassuisia kissoja paremmin ja tuovan onnea. Monivarpaisia kissoja kutsutaankin yhä yleisesti laivakissoiksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kissa Luokka:Maskotit Luokka:Merenkulku Luokka:Merihistoria Luokka:Vesiliikenteen ammatit
Abigail de Andrade

Abigail De Andrade (1864 Rio de Janeiro – 1891) oli brasilialainen taiteilija. Hän opiskeli taidetta Liceu de Artes e Oficios -koulussa, jossa opetettiin naistaiteilijoita. Hän oli ensimmäinen nainen, jolle Imperial Academy of Fine Arts myönsi palkinnon. De Andrade kuoli vain 27 vuoden iässä Ranskassa, jonne hän oli muuttanut rakastettunsa kanssa. De Andraden taide oli erilaista muiden aikansa naistaiteilijoiden töihin verrattuna. De Andrade kuvasi työssään usein tavallisia tilanteita sekä maalasi myös omakuvia. Tämä oli epätavallista, sillä naiset kuvasivat usein vain koristeellisia asioita. Koska De Andrella ei ollut virallista akateemista koulutusta hän ei saanut luonnostella elävästä mallista, vaan käytti usein itseään harjoitellakseen. De Andrade halusi ihmisten arvostavan hänen taidettaan, ei ulkonäköään, ja halusi ilmaista oikeuttaan olla ammattilaistaiteilija sukupuolestaan huolimatta. Vaikka De Andraden työt voittivatkin kilpailuja, sanottiin hänen silti olevan "vain harrastelija", koska hän oli nainen. Silti Abigail De Andraden voittajatyö A Corner of My Studio kertoo De Andraden olleen vakavissaan taiteestaan. Ei ole varmaa kuinka monta maalausta De Andrade tuotti uransa aikana, mutta töitä arvellaan olevan alle 50, ja osan maalauksista arvellaan menneen hukkaan tai olevan tunnistamatta. De Andraden kuoli tuberkuloosiin Pariisissa Ranskassa, jonne hän oli muuttanut italialaisen miehensä ja lastensa isän, Angelo Agostinin kanssa. Miehellä oli ollut tärkeä osuus vaimon taiteilijauran alkuaikana. == Lähteet == *The beautiful self-portraits of Abigail de Andrade. Daily Art Magazine. *Abigail de Andrade. Enciclopedia Itaú Cultural. Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet Luokka:Brasilialaiset taiteilijat
Three Songs

Three Songs on alternative-duo Twenty One Pilotsin EP-levy, joka oli heidän ensimmäinen julkaisunsa levy-yhtiöllä Fueled by Ramen. EP julkaistiin 17. heinäkuuta 2012.Fueled by Ramen: twenty | one | pilots: three songs EP (29.6.2012) EP:llä esiintyy kaksi uudelleennauhoitettua versiota kappaleista Guns for Hands ja Ode to Sleep, jotka julkaistiin alun perin Regional at Best -albumilla. Migraine oli ainoa uusi kappale.Genius: Twenty One Pilots - Three Songs EP == Kappaleet == # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2013 EP:t Luokka:Twenty One Pilotsin albumit
Sidibéla

Sidibéla on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Tigana sijaitsee piirin pohjoisosassa 65 kilometriä Bafoulabésta pohjoiseen. Kunnassa on 7 600 ja kylässä 1 400 asukasta (vuonna 2009). Sidibélan kunta rajoittuu pohjoisessa ja idässä Bafoulabén piirin Tomoran, etelässä Bafoulabén ja lännessä Kayesin piirin Ségalan kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Niistä suurin on 1 700 asukkaan Saorane. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, riisi, hirssi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset ja siipikarja. ==Lähteet== Luokka:Bafoulabén piiri Luokka:Malin kunnat
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten yhdistelmähiihto

Maastohiihdon miesten yhdistelmähiihdon kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 11. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa. ==Tulokset== Sija Nro. Nimi Maa 15 km (p) Sija Vaihto Sija 15 km (v) Sija Maali-aika Ero 7 Simen Hegstad Krüger 40:46.1 14 27.7 8 35:06.2 1 1:16:20.0 – 6 Martin Johnsrud Sundby 40:30.5 2 35.1 57 35:22.4 2 1:16:28.0 +8.0 5 Hans Christer Holund 40:33.3 7 28.5 13 35:28.1 5 1:16:29.9 +9.9 16 Denis Spitsov 40:35.0 13 31.2 27 35:26.5 3 1:16:32.7 +12.7 2 Maurice Manificat 40:33.6 8 30.0 20 35:30.6 6 1:16:34.2 +14.2 3 Dario Cologna 40:30.9 3 32.3 34 35:41.9 12 1:16:45.1 +25.1 10 Andrew Musgrave 40:34.9 12 31.9 31 35:38.9 9 1:16:45.7 +25.7 4 Alex Harvey 40:31.4 4 27.3 5 35:54.7 14 1:16:53.4 +33.4 22 Martin Jaks 40:53.2 19 33.6 47 35:27.0 4 1:16:53.8 +33.8 10 1 Johannes Høsflot Klæbo 40:31.8 5 26.8 2 36:04.8 18 1:17:03.4 +43.4 11 20 Thomas Bing 40:34.4 11 28.6 14 36:00.7 16 1:17:03.7 +43.7 12 14 Marcus Hellner 40:34.2 10 30.3 23 36:00.3 15 1:17:04.8 +44.8 13 18 Clement Parisse 40:48.9 17 28.0 9 35:51.7 13 1:17:08.6 +48.6 14 15 Daniel Rickardsson 40:34.0 9 34.1 54 36:04.1 17 1:17:12.2 +52.2 15 41 Jules Lapierre 41:13.0 24 32.9 39 35:33.2 8 1:17:19.1 +59.1 16 21 Lucas Bögl 40:47.2 15 27.5 6 36:05.2 19 1:17:19.9 +59.9 17 25 Jens Burman 41:13.4 25 31.1 26 35:39.4 10 1:17:23.9 +1:03.9 18 33 Scott Patterson 41:14.4 26 31.9 31 35:41.2 11 1:17:27.5 +1:07.5 19 8 Iivo Niskanen 40:30.0 1 29.9 19 36:34.3 26 1:17:34.2 +1:14.2 20 13 Francesco de Fabiani 41:11.4 22 30.0 20 36:13.5 20 1:17:54.9 +1:34.9 21 12 Matti Heikkinen 41:55.6 34 28.3 11 35:32.0 7 1:17:55.9 +1:35.9 22 35 Jonas Dobler 40:52.7 18 32.4 35 36:31.5 25 1:17:56.6 +1:36.6 23 28 Aleksei Vitsenko 41:09.2 20 32.4 35 36:20.6 22 1:18:02.2 +1:42.2 24 43 Paul Constantin Pepene 41:16.2 30 26.4 1 36:37.8 28 1:18:20.4 +2:00.4 25 23 Keishin Yoshida 41:11.9 23 33.6 47 36:37.5 27 1:18:23.0 +2:03.0 26 31 Giandomenico Salvadori 40:47.8 16 28.2 10 37:20.9 36 1:18:36.9 +2:16.9 27 38 Max Hauke 41:15.7 29 31.4 28 36:57.5 32 1:18:44.6 +2:24.6 28 9 Jean Marc Gaillard 40:32.6 6 26.8 2 37:49.1 38 1:18:48.5 +2:28.5 29 29 Andrey Melnichenko 41:46.4 32 34.0 53 36:30.1 24 1:18:50.5 +2:30.5 30 11 Andrei Larkov 41:37.5 31 35.1 57 36:38.0 29 1:18:50.6 +2:30.6 31 34 Candide Pralong 42:26.0 39 33.5 45 36:16.1 21 1:19:15.6 +2:55.6 32 36 Karel Tammjärv 41:56.6 35 36.2 63 36:52.4 31 1:19:25.2 +3:05.2 33 24 Lari Lehtonen 42:28.9 41 29.6 17 36:28.1 23 1:19:26.6 +3:06.6 34 49 Vitaliy Pukhalo 42:27.0 40 33.8 49 36:45.9 30 1:19:46.7 +3:26.7 35 32 Andreas Katz 41:10.3 21 29.5 16 38:09.4 42 1:19:49.2 +3:29.2 36 37 Devon Kershaw 41:14.8 27 32.9 39 38:07.6 41 1:19:55.3 +3:35.3 37 30 Dietmar Nöckler 41:15.2 28 34.8 56 38:05.5 40 1:19:55.5 +3:35.5 38 58 Petr Knop 42:29.8 43 31.6 29 37:10.7 34 1:20:12.1 +3:52.1 39 19 Jonas Baumann 42:25.7 38 27.6 7 37:20.1 35 1:20:13.4 +3:53.4 40 27 Toni Livers 42:36.1 44 36.5 64 37:00.8 33 1:20:13.4 +3:53.4 ==Lähteet== miesten yhdistelmähiihto
Tomora

Tomora on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Oussoubidiangna sijaitsee piirin pohjoisosassa 100 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 32 200 ja kylässä 3 300 asukasta (vuonna 2009). Tomoran kunta rajoittuu pohjoisessa Bafoulabén piirin Diakonin, idässä Diallanin, kaakossa Kontélan, lounaassa Bafoulabén sekä lännessä Sidibélan ja Kayesin piirin Ségalan kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu 35 kylää. Asukkaat ovat etupäässä khasonkoja. Lisäksi on soninkeja, fulbeja ja mandinkoja. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, pavut, maniokki ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Oussoubidiagnassa pidetään viikoittaiset markkinat. ==Lähteet== Luokka:Bafoulabén piiri Luokka:Malin kunnat
Etelä-Afrikan kansanäänestys tasavaltalaisesta perustuslaista 1960

Kansanäänestys tasavaltalaisesta perustuslaista järjestettiin Etelä-Afrikan unionissa 5. lokakuuta 1960. Vuodesta 1948 vallassa ollut afrikaanerinationalistinen Kansallispuolue tuki tasavaltaa joka korvaisi kuningatar Elisabet II:n Etelä-Afrikan valtionpäämiehenä valtiollisella presidentillä.South Africa: A War Won, TIME, June 9, 1961 Tämän takia puolue järjesti äänestyksen. Äänestys oli rajattu vain valkoisille äänestäjille. 52,29% äänesti tasavallan puolesta.South Africa, 5 October 1960: Proclamation of the Republic Direct Democracy Etelä-Afrikasta tuli tasavalta 31. toukokuuta 1961 ja samalla kenraalikuvernööri Charles Robberts Swart vannoi virkavalansa Etelä-Afrikan 1. valtiollisena presidenttinä. Samalla Etelä- Afrikka erosi Commonwealth realmista ja Kansainyhteisöstä. Apartheidin päätyttyä maa palasi Kansainyhteisön jäseneksi vuonna 1994. ==Tulokset== Valinta Äänet % Kyllä 850 458 52,29 Ei 775 878 47,71 Hylätty 7 904 – Yhteensä 1 634 240 100 Tulos 1 800 426 90,77 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, page 1289 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, page 1289 Lähde: The Statesman's Year- Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, page 1289 ===Provinssittain=== Provinssi Kyllä Kyllä Ei Ei Hylätyt Yhteensä Rekisteröidyt äänet Aktiivisuus Provinssi Äänet % Äänet % Hylätyt Yhteensä Rekisteröidyt äänet Aktiivisuus Kapmaa 271 418 50,15 269 784 49,85 2 881 544 083 591 298 92,02 Natal 42 299 23.78 135 598 76 22 688 178 585 193 103 92,48 Oranjen vapaavaltio 110 171 76,72 33 438 23,28 798 144 407 160 843 89,78 Lounais-Afrikka 19 938 62,39 12 017 37,61 280 32 235 37 135 86,80 Transvaal 406 632 55,58 325 041 44,42 3 257 734 930 818 047 89,84 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 Lähde: The Statesman's Year- Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 Lähde: The Statesman's Year-Book 1975-76, J. Paxton, 1976, Macmillan, sivu 1289 ==Lähteet== Luokka:Kansanäänestykset Luokka:Etelä-Afrikan historia Luokka:Etelä-Afrikan politiikka
Tommy Westerlund

thumb|Tommy Westerlund Helsingin kirjamessuilla lokakuussa 2015 Tommy Westerlund (s. 29. elokuuta 1959 Tammisaari) on suomalainen päätoimittaja. Tommy Westerlund syntyi sähköasentaja Henry Westerlundin ja konttoristi Damaris Karsltedtin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1994 on ekonomi Karin Björklöf. Westerlund valmistui valtiotieteen kandidaatiksi 1982 ja oli Yleisradion ruotsinkielisten radiouutisten toimittaja 1982–1985. Yle Västnylandin aluepäällikkönä hän toimi 2003–2005. Hän oli Hufvudstadsbladetin toimittaja, uutispäällikkö ja politiikan toimituksen päällikkö 1985–2003. Västra Nylandin päätoimittaja Westerlund oli 2005–2007 ja toimitusjohtaja vuodesta 2008. Hän toimi myös Hangötidiningen-Hangonlehti -sanomalehden päätoimittajana vuodesta 2012. Aftonbladetin kirjeenvaihtajana Westerlund työskenteli 1995–2000. Hänet nimitettiin Hufvudstadsbladetin päätoimittajaksi vuonna 2015. Tommy Westerlund ny chefredaktör för pappers-HBL. Yle Nyheter, 20.4.2015 (ruots.) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset politiikantoimittajat
Georg Luger

Georg Johann Luger (6. maaliskuuta 1849 – 22. joulukuuta 1923) oli itävaltalainen asesuunnittelija. Hän suunnitteli kuuluisan Parabellum P08 -pistoolin, joka tunnetaan Yhdysvalloissa nimeltä Luger, sekä 9×19 mm Parabellum -patruunan. ==Elämä== Georg Luger syntyi Steinach am Brennerissa Tirolin herttuakunnassa Itävallan keisarikunnassa tohtori Bartholomaeus von Lugerille, joka oli kirurgi. Lugerin syntymän jälkeen perhe muutti Italiaan, jossa tohtori Luger opetti Padovan yliopistossa. Georg varttui kaksikielisenä: hänen toinen äidinkielensä oli italia. Hän suoritti Grundschulen ja lukion Itävallan Padovassa. Valmistumisen jälkeen hänen vanhempansa lähettivät hänet Wieniin, jossa hän opiskeli nykyisen Vienna Business Schoolin edeltäjässä Wiener Handelsakademia -koulussa. 19\. joulukuuta 1867 17-vuotias Luger ilmoittautui vapaaehtoisesti asepalvelukseen. Hyvänä ampujana tunnetusta Lugerista tuli korpraali 1. kesäkuuta 1868. Luger meni naimisiin Elisabeth Josefa Dufekin kanssa vuonna 1873. He muuttivat Wieniin, jossa heidän kolme lastaan syntyivät. Heidän ensimmäisestä pojastaan Georg Franzista tuli myöhemmin insinööri. Toinen poika, Julius Wilhelm Bartholomaeus, syntyi 16. maaliskuuta 1880. Hän kuoli sodassa vuonna 1914. Heidän kolmas poikansa Friedrich Alexander Georg syntyi 26. huhtikuuta 1884. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Asesuunnittelijat Luokka:Itävaltalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1849 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet
Gounfan

Gounfan on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin länsiosassa 55 kilometriä Bafoulabésta lounaaseen. Kunnassa on 7 000 ja kylässä 2 500 asukasta (vuonna 2009). Gounfanin kunta rajoittuu luoteessa Niambian, koillisessa Mahinan, kaakossa Koundianin ja lounaassa Kéniéban piirin Kassaman ja Dialafaran kuntiin. Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. ==Lähteet== Luokka:Bafoulabén piiri Luokka:Malin kunnat
Inarin alue

Inarin alue (vesistöaluetunnus 71.1) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 943,64 neliökilometriä, ja josta 4 923,00 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 20,64 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 29,69 %. Suomen puolisen vesistöalueen alarajana on valtakunnanraja, jonka yläpuolisen valuma- alueen pinta-ala on 14 491,60 neliökilometriä. Koko vesistön pinta-ala on 14 512,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12,38 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Inarinjärven alue (71.11) * Nellimön valuma-alue (71.12) * Sarmijärven valuma-alue (71.13) * Nangujärven valuma-alue (71.14) * Niipijoen valuma-alue (71.15) * Siuttajoen valuma-alue (71.16) * Nitsijärven valuma-alue (71.17) * Kyyneljärven valuma- alue (71.18) * Surnujoen valuma-alue (71.19) == Lähteet == *
Paatarin–Mutusjärven alue

Paatarin–Mutusjärven alue (vesistöaluetunnus 71.2) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 869,83 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,12 %. Vesistön alueen alarajana on Inarijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5 214,15 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,64 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta : * Juutuanjoen alue (71.21) * Paatarin alue (71.22) * Kyläjoen valuma-alue (71.23) * Mutusjärven alue (71.24) * Terstojoen valuma-alue (71.25) * Vuontisjärven valuma-alue (71.26) == Lähteet == === Viitteet === *
Vaskojoen valuma-alue

Vaskojoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.3) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 432 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,66 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta : * Vaskojoen alaosan alue (71.31) * Vaskojoen keskiosan alue (71.32) * Vaskojoen yläosan valuma-alue (71.33) * Postijoen valuma-alue (71.34) * Kurtojoen valuma-alue (71.35) * Palojärven valuma-alue (71.36) * Vestojoen valuma-alue (71.37) == Lähteet == === Viitteet === *