Etelä-Pohjanmaan murre

Etelä-Pohjanmaan murre on suomen kielen länsimurteisiin kuuluva murre. Eteläpohjalainen murrealue sijoittuu pääosin Etelä-Pohjanmaan maakuntaan mutta ulottuu myös Pohjanmaan maakunnan alueelle ja Karviaan Satakunnassa. Se on varsin yhtenäinen murre, joka murretieteellisessä kirjallisuudessa ainoana mainitaan tavallisesti yksikössä. Useimmista muista murteista poiketen Etelä- Pohjanmaan murteen maantieteelliset rajat ovat melko selvät. ==Piirteitä== * yleiskielen d:n tilalla on sanan sisällä r ::Mä taharon uuren puukoon lahajaks. ::Älä ny täräjä, siälä mettäs on niitä marollakkia kyllä. * jälkitavun vokaalienvälinen h on säilynyt ::Me tairetahan (tairethan) saaras saretta ehtoolla. ::Me mennähän (menhän) uimahan. ::Kaikkehen tottuu paitti puukkohon seliäs, ja siihenki tottuu jos makaa vattallansa * yleiskielen vokaaliyhtymissä ea, eä, oa ja öä ensimmäiset vokaalit suppenevat ::M'oon ylypiä. ::Se kaksfooninkinen taloo on korkia. ::Emmä keriinnys sanuas sillem mihinkä Antti meni. * yleiskielen ensitavun avautuvat diftongit avautuvat vielä enemmän (ei eteläisissä pitäjissä eikä Suupohjassa) ::Tua hiano tyämiäs * konsonanttien välinen välivokaali, eli ns. švaa-vokaali kuten savolaismurteissa ::On komia ilima (ilama). ::M'oomma lähärös kalahan. ::On se ny helevetti ku ei aikuunen ihiminen osaa eres puukkoja teroottaa. * inessiivin päätteenä -s tai omistusliitteen edellä ja eräissä pronomineissa -hna/-hnä ::Mihinä se kiria on? ::Taloos on kaks koriaa flikkaa. ::Mun taloohnani ei riirellä. * sanan- ja tavunloppuinen s on muuttunut h:ksi ennen soinnillista konsonanttia ::Mennehnänsä. * sananloppuiset konsonantit ::Sem mettäpöyröön emännän hames om punaanen. * e-vartaloisten verbien yksikön 3. persoonan päätteen labiaalistuminen kuten savossa, kaakkoismurteissa ja karjalan kielessä :Jussi tuloo nyk kotua. ::Teköö häjyä kattuak ku isoo miäs itköö. * alkuperäisten jälkitavujen i-loppuisten diftongien tilalla on pitkä vokaali ::Mannoon sillekkik kaks rehupaalia. ::Nuos taloos asuu kunnov väkiä. ::Isoon taloon Antti (< *isoi, *taloi) ::äiteen tyttöö (< *äitei, *tyttöi) * monikon 1. ja 2. persoonan päätteet ovat samat kuin paikoin itämurteissa ja karjalan kielessä ::M'oon oikias, s'oot vääräs, s'on kans vääräs, ::m'oomma oikias, t'ootta vääräs, n'on aivam mettäs. Etelä-Pohjanmaalla, kuten useimmilla muillakin Suomen murrealueilla kun jokaisessa kylässäkin on oma puhetapansa. On laskettu, että maakunnassa on ainakin 25 täysin erilaista tapaa puhua ja kirjoittaa. Yllä olevat mallit soveltuvat parhaiten Seinäjoen, Ilmajoen, Kurikan, Kauhajoen ja Teuvan kuntiin. Kaksi jälkimmäistä kuntaa on asutettu Hämeen sekä Satakunnan suunnalta, ja murteestakin sen huomaa. Lisäksi on muistettava ruotsalaisasutuksen sekä Pohjanlahden rannikon läheisyyden vaikutus murteeseen. Vaasan alueella murretta puhutaan hyvin vähän, mikä johtuu ruotsalaisasutuksen lisääntymisestä. ==Eteläpohjalaisen murrealueen kunnat== Etelä-Pohjanmaan murre ei laajuudeltaan täysin vastaa Etelä-Pohjanmaan nykyistä tai historiallista maakuntaa. Laurosela (1913)Laurosela, Jussi. 1913. Äännehistoriallinen tutkimus Etelä-Pohjanmaan murteesta I. Väitöskirja. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. toteaa murteen levinneisyyden vastaavan paremmin keskiaikaisen Pohjan Kyrön pitäjän aluetta ja ehdottaakin sille rinnakkaisnimeä Kyrönmaan murre. Suluissa olevat kunnat ovat kuuluneet myös Etelä-Pohjanmaan murrealueeseen. Ne ovat tehneet kuntaliitoksen niitä edellä mainittujen kuntien kanssa 2000- ja 2010-luvuilla. * Alavus (Töysä) * Ilmajoki * Isojoki * Isokyrö * Karijoki * Karvia * Kauhava (Alahärmä, Kortesjärvi, Ylihärmä) * Kauhajoki * Kuortane * Kurikka (Jalasjärvi, Jurva) * Laihia * Lapua * Seinäjoki (Nurmo, Peräseinäjoki, Ylistaro) * Teuva * Vähäkyrö (sittemmin liittynyt Vaasan kaupunkiin, mutta on sen eksklaavi) Murrealueen ulkopuolelle jää maakunnan koillisosassa Järviseutu, joka muodostaa savolaismurteiden läntisimmän vyöhykkeen, sekä kaakossa hämäläismurteiden yläsatakuntalaiseen ryhmään kuuluva Ähtäri. ==Kulttuurituotteita Etelä- Pohjanmaan murteella== ===Kirjallisuutta=== *Etelä-Pohjanmaan murreseura Krannit: Runua ja tarinoota kranniilta, ILMO 2001 *Etelä-Pohjanmaan murreseura Krannit: Leviää syrämmestä, I-Print 2005 *Etelä-Pohjanmaan murreseura Krannit: Voi tuhannen kertaa, I-Print 2009 *Harri Harju (käänt.): Johanneksen evankeliumi Eteläpohojanmaan murtehella, Kirjapaja 1999 *Harri Harju: Eteläpohojalaasten katekismus, Kirjapaja 2000 *Harri Harju (käänt.): Raamatun parahat kohorat Etelä-Pohojanmaan murtehella, Kirjapaja 2001 *Harri Harju: Etelä-Pohjanmaan lasten satukirja: parahia tarinoota kersoolle ja aikuusille, Kirjapaja 2002 *Harri Harju (kääntäny ja lukenu): Johanneksen evankeliumi - äänikirja, Kirjapaja 2003 *Harri Harju: Isoo asia, Eila-Media 2007 *Harri Harju: Raapooksia - Etelä-Pohojanmaan vähemmän virallinen historiikki, Kustannus HD 2011 *Harri Harju: Eteläpohojalaanen Tarinaloora - Omialtaasia satuja kaiken ikääsille, Kustannus HD 2012 *Harri Harju: Sellaasta elämää..., Eteläpohjalaiset juuret ry 2015 *Lakeus nauraa - Kaskukirja, eteläpohjalaista huumoria, Ilkka 1971 *Matti Mäkelä: Syrämmen kieli, WSOY 2001 *Aulis Rintala: Kullervo Pohojalaanen, Atena Kustannus, 2000 *Aulis Rintala: Kalevala eteläpohjalaisella murteella, Lumo Kustannus 2006 *Vaasan Jaakkoo: **Akka ku ampiaanen - eteläpohjalaisia murrepakinoita, WSOY 1940 **Hellurei - eteläpohjalaisia murrepakinoita, WSOY 1943 **Sekaherelmiä - eteläpohjalaisia murrejuttuja, Gummerus 1925 **Sinsallaa - eteläpohjalaisia murrepakinoita, WSOY 1950 **Tupenkrapinoota - eteläpohjalaisia murrejuttuja, Gummerus 1926 ===Sarjakuvia=== *Dik Browne: Haaraltti Häjympi-Piremmän puukoon päällikkö - Eli Harald Hirmuinen paremmalla suomella praatattuna, käänt. Juha Kykkänen, Egemont Kustannus 2001 *Walt Disney: Isoon taloon ankka - Roope-tarinoota Etelä-Pohjanmaan murteella, käänt. Jaakko "Joose" Tammelin, Helsinki Media 1998 *Timo Mäkelä: Häjyt, Helsinki : Arktinen Banaani 2003 ISBN 952-9809-65-4 *Milla Paloniemi: ** Kiroileva siili Sammakko, 2007 ** Kiroileva siili II Sammakko, 2008 ** Kiroileva siili III Sammakko, 2009 ** Kiroileva siili IV Sammakko, 2010 *Arttu Seppälä: **Pöyrööt - tuloo! Avot design Oy, 2012 **Pöyrööt - Rakkautta kärestä pitäen. Avot design Oy, 2013 **Pöyrööt - Yritystä meillä piisaa! Avot design Oy, 2013 ===Musiikkia=== Etelä-Pohjanmaan murteella tehtyä musiikkia on parin kokoonpanon verran. Rehupiikles soittaa rock'n'rollia, jazzia, bluesia, kantria ja kansanmusiikkia. Uudella vuosituhannella tutuksi monelle pohjalainen murre on tullut myös Lauri Tähkä ja Elonkerjuu -yhtyeen kautta. Harri Harju on levyttänyt hengellistä musiikkia Etelä-Pohjanmaan murteella ja julkaissut albumit Likempänä taivasta (Eila Media 2010) ja Tällä tiällä (2011). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Pohjalaisia sanoja ja sanontoja *Kurikka–­­­­­suomi-sanakirja Luokka:Suomen murteet Luokka:Etelä-Pohjanmaan kulttuuri