EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Euraasia

Euraasia on manner (tai osa Vanhaa mannerta), jota ympäröivät Pohjoinen jäämeri, Atlantin valtameri, Välimeri, Punainenmeri, Intian valtameri ja Tyynimeri. Sen pinta-ala on 54,8 milj. km² ja on maapallon mantereista suurin. Mantereella sijaitsee kaksi maanosaa, joiden mukaan se on nimetty: Eurooppa ja Aasia. Jako Eurooppaan ja Aasiaan on kuitenkin pikemmin historiallinen kuin maantieteellinen. Rajaksi on katsottu yleensä Uralvuoret ja Kaukasus sekä Musta- ja Kaspianmeri. Eurooppaa voidaan pitää Euraasian niemimaana. Laattatektonisesti suurin osa Euraasiaa muodostaa Euraasian laatan. Intia ja Lähi-itä muodostavat kuitenkin omat mannerlaattansa. ==Euraasian ihmistyyppien jakautuminen== Euraasiassa esiintyy euripidisiä ja mongolidisia ihmistyyppejä, joiden jakautuminen ei kuitenkaan vastaa Euroopan ja Aasian maantieteellistä jakoa, kun Lähi-idän ja Intian (samoin kuin Pohjois-Afrikan) väestöistä valtaosa on euripidisia, ja euripidistä väestöä on historiallisena aikana levinnyt myös Siperiaan. == Euraasian kulttuuripiirit == Useat kulttuurihistorioitsijat, esimerkiksi Arnold J. Toynbee ja myöhemmin Samuel P. Huntington, jakavat Euraasian viiteen tai kuuteen kulttuuripiiriin, jotka ovat länsimaisen kulttuurin kanta-alue Länsi-Euroopassa, ortodoksinen kulttuuri Itä-Euroopassa, islamilainen kulttuuri Lähi-idässä, intialainen kulttuuri ja Itä-Aasian kulttuuri, joista viimeksi mainittu saatetaan jakaa edelleen kiinalaiseen ja japanilaiseen kulttuuripiiriin. == Katso myös == *Euraasian unioni *Afrikka *Etelä-Amerikka *Etelämanner *Oseania *Pohjois-Amerikka *Amerikka *Afro-Euraasia == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Euroopan maantiede Luokka:Aasian maantiede Luokka:Vanha manner Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
MPEG-1

MPEG-1 on tiedostomuotostandardi, jonka tavoitteena on pakata ääntä ja kuvaa kohtuullisella laadulla niin ettei se kuitenkaan vie kohtuutoman paljoa tallennustilaa. Tämä standardi (ISO-11172) oli ensimmäinen MPEG-komitean tulos ja se valmistui 1992. Tunnetuin MPEG-1-standardin osa on äänen koodaus MPEG-1 Layer-3 eli MP3, joka mullisti digitaalisen musiikin jakamisen ja toistamisen. Standardi on tarkoitettu kuvan ja äänen pakkaamiseen digitaaliselle tallennusmedialle kuten CD-ROMille. MPEG-1 koodaus voidaan jakaa kolmeen osaan; systeemi, video ja ääni. Koodaus MPEG-1 muotoon tapahtuu kiinteää datavirtaa käyttäen (CBR), videon maksimi datavirta on 100 Mbit/s, ja maksimi kuvakoko 4095×4095. MPEG-1 video on aina lomittelematonta. Video-CD järjestelmän pakkauksessa käytetty kuvakoko PAL-järjestelmälle on 352 x 288 kuvapistettä, ja NTSC-järjestelmälle 352 x 240 kuvapistettä. Maksimi videon datavirta on 1,1519 Mbit/s. Videokuva voidaan pakata suhteessa 50:1, jolloin kuvan laatu säilyy kohtalaisena. Suurempaa pakkauskerrointa (200:1) voidaan käyttää silloin kun laadusta voidaan tinkiä. Audiokoodeekkina voidaan käyttää joko Audio-CD:ltä tuttua PCM-ääntä tai MPEG-1 Audio Layer II (MP2) -pakkausta, jonka datavirta on kiinteä 224 kbit/s. Tällä pakkauksella ääni voi olla kaksikanavainen mono, stereo, intensity stereo tai joint stereo. Äänen ja kuvan synkronoinnin takaamiseksi ääni- ja kuvadata ovat lomitettuna MPEG:n videosektoreissa. Stillvideo on koodattava mpeg-Intra kuviksi. Normaali kuvakoko on 352 x 240 kuvapistettä NTSC- ja 352 x 288 kuvapistettä PAL- järjestelmässä. Käytettävissä on myös suurempikokoinen (High Resolution) kuva, jolloin kuvakoot NTSC- ja PAL-järjestelmissä ovat vastaavasti 704 x 480 ja 704 x 576 kuvapistettä. MPEG-2 on "päivitetty" versio MPEG-1:stä, jonka kehittäminen aloitettiin jo ennen kuin MPEG-1 standardi oli saatu valmiiksi. MPEG-2 toi mukanaan mm. tuen lomitetulle videolle sekä useammalle äänikoodekille. == Lähteet == Luokka:MPEG
Etikkahappo

Etikkahappo eli etaanihappo on karboksyylihappo, jossa on yksi karboksyyliryhmä. Se on kirkasta, pistävän hajuista, syövyttävää veteen sekoittuvaa nestettä. Etikkahapon rakennekaava on CH3COOH ja molekyylikaava C2H4O2. Etikkahappo on heikko monoproottinen happo, jonka happovakio on 1,75 × 10-5 (pKa 4,75). Sen konjugaattiemäs on asetaatti-ioni (CH3COO−). Kotitaloudessa käytettävä etikka on etikka­hapon laimea liuos.. Vedetöntä tai yli 80-massaprosenttista etikkahappoliuosta sanotaan jääetikaksi. Vedetön etikkahappo kiteytyy jo 16,7 °C:ssa eli vain vähän alle huoneenlämpötilan. Etikkahapon moolimassa on 60,1 g/mol, sulamispiste 16,7 °C, kiehumispiste 118 °C, tiheys (20 °C:ssa) 1,05 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), leimahduspiste 39 °C c.c., itsesyttymislämpötila 427 °C ja CAS-numero 64–19–7. Etikkahapon suoloja ja estereitä nimitetään asetaateiksi. Etikkahappo on tärkeimpiä kemianteollisuuden raaka-aineita. Sitä käytetään muun muassa elintarvikkeiden lisäaineena (E260), monien lääkeaineiden (kuten aspiriinin), hajuaineiden, painovärien, muovien, selluloosa-asetaatin, pehmitinaineiden ja asetaattikuitujen valmistukseen. Suomessa etikkahappoa käytetään muun muassa seuraavien kemikaalien valmistukseen: karboksimetyyliselluloosa (CMC), peretikkahappo (C2H4O3) ja kloorietikkahappo (C2H3ClO2). Etikkahappoa valmistetaan hapettamalla etanolia synteettisesti tai etikkahappobakteerienMälkönen, s. 132 avulla. Reaktioyhtälö on CH3CH2OH + O2 → CH3COOH + H2O. Nykyisin etikkahappoa valmistetaan myös kalsiumkarbidista sekä hiilivetyjä, esimerkiksi butaania, hapettamalla. Puun kuivatislaustuote sisältää etikkahappoa noin 50 %. Etikkahappoa esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä. Etikkahappopitoisuutta mitataan asetometrillä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Onnettomuuden vaaraa aiheuttavat aineet -turvallisuusohjeet: Etikkahappo *Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Etikkahappo *PubChem: Acetic acid *Human Metabolome Database: Acetic acid *DrugBank: Acetic acid *Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Acetic acid *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Acetic acid *Pherobase: Floral Compound - acetic acid *Pherobase: Semiochemical - acetic acid Luokka:Karboksyylihapot Luokka:Säilöntäaineet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Konstantinos III

Konstantinos III (612–641) oli Bysantin keisari 11. helmikuuta – 25. toukokuuta vuonna 641. Konstantinos III hallitsi velipuolensa Heraklonaksen kanssa heidän isänsä Herakleioksen kuoltua. Konstantinos oli sairaalloinen ja kuoli hallittuaan vain kolme kuukautta. Hänen kuolinsyykseen on esitetty sekä myrkytystä että tuberkuloosia. Pian Konstantinos III:n kuoltua hänen kannattajansa nousivat kapinaan ja hänen nuori poikansa Konstans II kruunattiin keisariksi ja Heraklonas karkotettiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 612 syntyneet Luokka:Vuonna 641 kuolleet
Heraklonas

Heraklonas (626-641) oli Bysantin keisari 11. helmikuuta alkaen syyskuuhun saakka vuonna 641. Heraklonas hallitsi velipuolensa Konstantinos III:n kanssa heidän isänsä Herakleioksen kuoltua. Konstantinos III:n kuoltua toukokuussa 641 todellinen valta oli Heraklonaksen äidillä Martinalla. Pian Konstantinos III:n kuoltua hänen kannattajansa nousivat kapinaan ja hänen nuori poikansa Konstans II kruunattiin keisariksi. Syyskuussa Heraklonas ja Martina karkotettiin. Persialaisen mallin mukaan Martinan kieli ja Heraklonaksen nenä leikattiin pois. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 626 syntyneet Luokka:Vuonna 641 kuolleet
Konstans II

Konstans II, Herakleios Pogonatus (630–668), oli Konstantinos III:n poika ja Bysantin keisari vuosina 641–668.Treadgold s. 308 Konstans sai lisänimeä Pogonatus, "parrakas", koska hänellä oli vanhempana pitkä ja tuuhea parta. Konstans II:sta tuli keisari, kun hänen 15-vuotias setänsä Heraklonas syrjäytettiin vallasta vuonna 641. Konstans oli tuolloin vasta vain yksitoistavuotias. Hän oli ristimänimeltään Herakleios, mutta otti nimekseen kruunajaisten yhteydessä Konstans. Todellinen valta oli sotapäällikkö Valentinoksella, joka pakotti nuoren keisarin menemään naimisiin tyttärensä Faustan kanssa. Valentinos yritti julistaa itsensä keisariksi vuonna 644, mutta vihainen väkijoukko tappoi hänet. Treadgold s. 309-310 Keisari Heraklonaksen alulle panema sopimus arabien kanssa pantiin käytäntöön heti Konstansin noustua valtaistuimelle. Bysantin joukot jättivät Aleksandrian 12. syyskuuta 642 ja arabit valloittivat kenraali Amrin johdolla Pohjois-Afrikan rannikkoa Tripoliin asti. Kun kalifi Omar I kuoli vuonna 644, tuli Bysantille hyvä tilaisuus vastaiskuun. Vahva laivasto lähetettiin Egyptiin kenraali Manuelin johdolla ja se saikin vallattua takaisin Aleksandrian vuonna 645. Vuonna 646 Amr kuitenkin löi Manuelin joukot.Treadgold s. 311-312 Kun arabit olivat varmistaneet valloittamansa Syyrian ja Mesopotamian, he hyökkäsivät Armeniaan ja Vähään-Aasiaan vuonna 642 ja Kappadokiaan vuonna 647. Kenraali Muawijan johdolla arabit rakensivat ensimmäisen laivastonsa, jolla he vuonna 649 valloittivat Kyproksen. Bysantin neuvotteleman kolmen vuoden aselevon jälkeen Muawijan valloitti vielä Rodoksen ja Kosin. Oli selvää, että arabien seuraavana kohteena oli Konstantinopoli. Konstans otti nyt itse Bysantin laivaston johdettavakseen ja kohtasi arabien laivaston vuonna 655. Arabien voitto oli täydellinen ja keisari pääsi vain täpärästi pakenemaan. Vuonna 656 Uthman ibn Affan murhattiin ja Muawijan julistautui kalifiksi Syyriassa. Sisällissodan uhatessa Muawijan solmi rauhansopimuksen Bysantin kanssa vuonna 659. Idän uhan hellitäessä Konstans pystyi vuonna 658 johtamaan retkikuntaa slaaveja vastaan Balkanilla. Suuria joukkoja slaaveja pakkosiirrettiin Vähään- Aasiaan. Vuonna 653 Konstans lähetti armeijan syrjäyttämään paavi Martinus I:n. Varmistaakseen keisarinvallan perillisilleen Konstans tapatti veljensä Theodosiuksen ja teki pojastaan Konstantinoksesta keisarin. Sama kunnia annettiin nuoremmille pojille Herakleiokselle ja Tiberiukselle vuonna 659. Vuonna 663 Konstans aloitti kampanjan langobardeja vastaan Italiassa. Aluksi kaikki meni hyvin, mutta talven tultua armeijan oli vetäydyttävä Napoliin. Täältä keisari matkasi Roomaan, jossa uusi paavi Vitalianus vastaanotti hänet. Hän jatkoi matkaansa pian Sisiliaan, jonka puolustusta oli kohennettava arabien hyökkäyksiä vastaan. Konstansin toiminnasta Sisiliassa ei tiedetä paljon, mutta kesällä 668 hänet murhattiin Syrakusassa, kun hän oli kylpemässä. Konstansin kuoltua hänen pojastaan Konstantinista tuli keisari.Treadgold s. 320-321 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 630 syntyneet Luokka:Vuonna 668 kuolleet
Psykoakustiikka

Psykoakustiikka tutkii kuuloa psykofyysisillä kokeilla. Psykoakustiikassa tutkitaan äänen aiheuttamaa vastetta kuulossa epäsuorasti havainnoimalla eikä suorilla fysiologisilla mittauksilla. Psykoakustiikan avulla on löydetty monia lainalaisuuksia ja koneistoja, joilla kuulo toimii, mutta se ei selvitä kovin matalalla tasolla kuulon toimintaa. Kuulo on kuitenkin niin monimutkainen asia, että psykoakustiikan avulla saadaan tärkeitä tuloksia, joita voidaan soveltaa monilla eri aloilla (esimerkiksi äänenpakkaus) – fysiologisella tasolla vastaavanlaajuisten tulosten saaminen ei ole vielä mahdollista, koska aivojen toimintaa ei tunneta riittävän hyvin. Fysiologinen tutkimus kuitenkin täydentää ja varmentaa tiettyjä havaintoja psykoakustiikassa. Psykoakustisia käsitteitä ovat muun muassa peittoilmiö, äänekkyys, äänekkyystaso, äänenkorkeus, aistittu dissonanssi ja äänenväri. == Katso myös == *Akustiikka ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * * Luokka:Akustiikka Luokka:Psykologia
Järjestysluku (kemia)

Alkuaineen järjestysluku (Z) on sama kuin protonien lukumäärä kyseisen alkuaineen atomin ytimessä. Ytimen varaus on suoraan verrannollinen siinä olevien protonien lukumäärään ja siten alkuaineen järjestyslukuun. Esimerkiksi hiilen järjestysluku on kuusi (Z = 6), koska hiiliatomin ytimessä on kuusi protonia. Jaksollisessa järjestelmässä alkuaineet on järjestetty kasvavan järjestysluvun mukaisesti. == Historia == Dmitri Mendelejevin jaksollisessa järjestelmässä oli ongelmana alkuaineiden järjestys. Kun alkuaineet järjestettiin ryhmiin kemiallisen käyttäytymisen perusteella, useimmat niistä olivat atomimassan mukaisessa suuruusjärjestyksessä, mutta tästä oli muutamia poikkeuksia. Esimerkiksi telluuri oli jaksollisessa järjestelmässä ennen kevyempää jodia. Ongelman ratkaisi Henry Gwyn Jeffreys Moseley vuonna 1913. Moseley päätteli eri alkuaineiden röntgenspektrien avulla, että atomissa on perussuure, joka kasvaa tasaisesti siirryttäessä jaksollisen järjestelmän alkuaineesta seuraavaan. Tämä suure on järjestysluku, joka osoittaa alkuaineen paikan jaksollisessa järjestelmässä. Järjestysluku on yhtä suuri kuin atomin ytimen positiivinen varaus.Hudson, s. 261 Moseleyn kokeet osoittivat, että alkuaineen kemialliset ominaisuudet määrää järjestysluku eikä atomimassa. Jälkimmäiseen vaikuttaa protonien ohella myös ytimessä olevien neutronien lukumäärä. Siten voitiin hyväksyä se, että telluuri on jaksollisessa järjestelmässä ennen jodia. == Katso myös == * Massaluku * Luettelo alkuaineista == Lähteet == Luokka:Kemialliset ominaisuudet Luokka:Jaksollinen järjestelmä Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Moolimassa

Moolimassa (tunnus M, yksikkö g/mol tai kg/mol ISBN 952-5420-93-0) on se massa, joka on yhdellä moolilla atomeita tai molekyylejä. Yhdessä moolissa on Avogadron vakion (NA = 6,02214·1023) osoittama määrä rakenneyksiköitä. Alkuaineiden suhteellinen atomimassa, joka on lukuarvoltaan sama kuin niiden moolimassa, on ilmoitettu jaksollisessa järjestelmässä. Molekyyli- ja ioniyhdisteen moolimassa saadaan tietää laskemalla yhteen niiden alkuaineatomien atomimassat, joista yhdiste on muodostunut. Ioniyhdisteillä on kiinteässä olomuodossa jatkuva hilarakenne, joten niille laskettu moolimassa on niiden kaavamassa, joka ilmoittaa ioniyhdisteen empiirisen kaavan mukaisen moolimassan. Lukuarvoon liitetään yksiköksi g/mol. Moolimassa voidaan myös laskea, jos tunnetaan aineen massa ja ainemäärä: :M=\frac{m}{n}, missä M on moolimassa, m on aineen massa, ja n on ainemäärä mooleissa. == Esimerkkejä == Hiilen (isotooppi 12) moolimassa M(12C) on määritelmän mukaisesti 12,000 g/mol, toisin sanoen yksi mooli hiiltä on massaltaan 12,000 g. Systeemin perusosaset voivat olla atomeja, molekyylejä, ioneja, elektroneja tai muita määriteltyjä hiukkasia. Alkuaineen moolimassa on sama kuin alkuaineen suhteellinen moolimassa. Luonnossa hiili esiintyy pääasiassa isotooppien 12C (98,9 %) ja 13C (1,1 %) seoksena, jolloin suhteelliseksi moolimassaksi saadaan 12,011 g/mol. Yhdisteen moolimassa saadaan laskemalla yhdisteen kaavassa esiintyvien atomien moolimassat yhteen. Veden moolimassa M(H2O) = 2 * M(H) + M(O) = 2 * 1,008 g/mol + 16,00 g/mol = 18,016 g/mol. Tässä vedyn atomimassa on 1,008 u ja hapen atomimassa on 16,00 u. == Polymeerien moolimassa == Polymeerimateriaaleille ei voida laskea yhtä yksittäistä moolimassaa, koska polymeerimateriaali sisältää käytännössä aina eripituisia ja täten myös erimassaisia polymeeriketjuja: kyseessä on siis eräänlainen seos. Polymeerimateriaaleille onkin olemassa erilaisia keskimääräisiä moolimassoja, kuten painokeskimääräinen moolimassa (Mw), lukukeskimääräinen moolimassa (Mn) ja viskositeettikeskimääräinen moolimassa (Mv). Näistä yleisimmin käytetään Mn:aa ja Mw:aa. Mw:n ja Mn:n osamääränä (Mw/Mn) polymeerille saadaan moolimassadispersiteetti-arvo. Sijoittamalla polymeerimateriaalin polymeeriketjujen pituudet massan suhteen graafiseksi esitykseksi saadaan aikaan polymeerin moolimassajakauma. ==Lähteet== Luokka:Massan yksiköt Luokka:Kemialliset ominaisuudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vandaalit

Vandaalit olivat germaanikansa, joka saapui Rooman valtakunnan alueelle ja perusti vandaalien kuningaskunnan Pohjois-Afrikkaan Karthagon ympärille. Ajanlaskun alussa vandaalit asuivat Sleesiassa.Rantala 1993, s. 974 Aikaisemmin on uskottu, että vandaalit tulivat nykyisen Ruotsin alueelta, koska Uppsalan lähellä sijaitsee Vendel-niminen paikkakunta. Vandaalit ilmaantuivat nykyisen Puolan alueelle ehkä 100-luvulla eaa. Historioitsija Tacitus mainitsee vuonna 98 vandaalien asuvan Oderin ja Veikselin välillä. On epäselvää, miten paljon näillä vandaaleilla oli yhteistä 400-luvulla kirjallisiin lähteisiin ilmaantuvien vandaalien kanssa. Vandaalit alkoivat paeta hunneja länteen 400-luvun alkupuolella. Vandaalit ylittivät Reinin 31. joulukuuta 406 kukistettuaan frankit. Vandaalit tuhosivat Rooman hylkäämää Galliaa kolme vuotta ennen siirtymistään vuonna 409 Hispaniaan. Rooman kanssa liittoutuneet visigootit voittivat toisen vandaalien ryhmän, silingit, vuosina 416–418. Vandaalien kuningas Geiserik rakennutti laivaston ja vuonna 429 siirtyi Gibraltarinsalmen yli Pohjois-Afrikkaan. Roomalaiset antoivat vandaaleille maata Afrikassa, mutta he valloittivat Mauretanian ja Numidian vuoteen 435 mennessä ja Karthagon vuonna 439 ja saivat haltuunsa Pohjois- Afrikan viljavarannot. Geiserik perusti vandaalien kuningaskunnan ja jatkoi valloittamalla laivastoineen Sisilian, Korsikan, Sardinian ja Baleaarit. Vuonna 455 vandaalit valtasivat ja ryöstivät Rooman. Itä-Rooman eli Bysantin yritykset valloittaa Afrikka epäonnistuivat ja 474 keisari Zenon solmi sopimuksen vandaalien valtakunnan kanssa. Geiserikin perustama dynastia hallitsi pitkään Afrikassa. Vandaalit olivat kiihkeitä areiolaisia kristittyjä, ja he vainosivat ankarasti katolisia Afrikassa etenkin Geiserikin seuraajan Hunerikin aikana. Vandaalien kuningaskunta alkoi kuitenkin vähitellen heiketä. Vandaalien kuningaskunta kukistui vandaalisodassa keisari Justinianus I:n aikana vuonna 533 sotapäällikkö Belisariuksen ansiosta. Bysantin joukot syrjäyttivät Gelimerin, joka oli aiemmin anastanut vallan Hunerikin pojalta Hilderikiltä. Tämän jälkeen vandaalien kuningaskunta hajosi. == Jälkimaine == Rooman ryöstön takia vandaalit saivat ryöstelijöiden ja hävittäjien jälkimaineen, mihin perustuu ilkivaltaa tarkoittava sana vandalismi. Todellisuudessa vandaalien tuskin voidaan sanoa olleen sen väkivaltaisempia kuin muut tuon ajan germaanikansat. Afrikassa vandaalien valtakunta oli myöhäisantiikin vauraimpia ja sivistyneimpiäkin valtioita. Vandaalit ovat luultavasti antaneet nimen Etelä-Espanjan Andalusian maakunnalle (alun perin Vandalusia, sitten arabiaksi Al-Andalus), jossa he asuivat hetken ennen siirtymistään Afrikkaan. == Vandaalien kuninkaat == * Godigisel (359–406) * Gunderik (407–428) * Geiserik (428–477) * Hunerik (477–484) * Gundamund (484–496) * Trasamund (496–523) * Hilderik (523–530) * Gelimer (530–534) ==Lähteet== * Rantala, Risto (toim.): Perustieto. Akateemisen tietosanakirja. Otava 1993. ISBN 951-1-12579-6 * ===Viitteet=== Luokka:Vandaalit Luokka:Rooman viholliset ja liittolaiset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
528

== Tapahtumia == * Buddhalaisuudesta tuli Korean kolmen kuningaskunnan valtionuskonto * Maanjäristys Antiokiassa, tuhansia kuolleita. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:500-luku
529

== Tapahtumia == * Platonin Akatemia sulki ovensa. * Benedictus Nursialainen perusti Monte Cassinoon ensimmäisen luostarin. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:500-luku
530

== Tapahtumia == * syyskuu - Halleyn komeetta ohitti Maan * Gelimeristä tulee vandaalien kuningas == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Felix IV, paavi Luokka:530-luku
531

== Tapahtumia == * 19. huhtikuuta: Callinicumin taistelu == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Amalarik, visigoottien kuningas * Japanin keisari Keitai Luokka:530-luku
532

== Tapahtumia == * 11. tammikuuta: Bysantissa alkoi Nika-kapina == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 17. lokakuuta: Bonifatius II, paavi Luokka:530-luku
Maanantai

Maanantai (lyhenne ma, maa tai maan.) on sunnuntain ja tiistain väliin jäävä viikonpäivä. ISO 8601 -standardin mukaan maanantai on viikon ensimmäinen päivä ja useimmiten myös työviikon ensimmäinen päivä. Juutalaisessa traditiossa se on viikon toinen päivä.Time and Date: The Days of the Week Suomessa maanantaista tuli viikon ensimmäinen päivä vuoden 1973 alussa, kun Suomessa siirryttiin kansainvälisen standardin mukaiseen viikkonumerointiin.Helsingin yliopisto: Yliopiston almanakka vuodeksi 2010 jälkeen Vapahtajamme Kristuksen syntymän, kappale Viikkonumerointi sivulla 4, Ajasto 2009, ISSN 1239-1654 Aikaisemmin viikon oli katsottu alkavan sunnuntaista. ==Maanantai muissa kielissä== Sanan ”maanantai” etymologia on muinaisskandinaavisessa sanassa mánandagr, kuupäivä.Otavan iso Fokus, 4. osa (Kr-Mn), art. Maanantai, ISBN 951-1-00388-7 Maanantai on useissa muissakin kielissä kuun päivä. Latinan kielellä se on Dies lunae, englannin kielellä Monday (muinaisenglanti: Mōnandæg) ja ranskan kielellä lundi (latinan kuuta tarkoittavasta sanasta luna). Myös japaniksi maanantai on kuun (月) päivä (月曜日, getsuyōbi). Venäjällä ja Virossa maanantaita on jo vanhastaan pidetty viikon ensimmäisenä päivänä. Venäjän kielellä maanantai on понеде́льник, ’pyhän jälkeinen päivä’, ja viron kielellä esmaspäev, ’ensimmäinen päivä’. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Viikonpäivät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tiistai

Tiistai (lyhenne ti tai tiist.) on viikonpäivä maanantain jälkeen ja ennen keskiviikkoa. == Muissa kielissä == Sanan ”tiistai” etymologia on ruotsin sanassa tisdag. Tämä, samoin kuin vastaavat saksan ja englannin sanat tarkoittavat Tyr-jumalan päivää: Dienstag tai Tuesday. Useissa muissa kielissä se on Mars-jumalan päivä, Dies Martis, espanjaksi martes, ranskaksi mardi ja italiaksi martedí. Myös japaniksi se on planeetta Marsin (火星, kasei) päivä 火曜日 (kayōbi). Venäjässä tiistai on вторник (toinen päivä), kuten myös kiinaksi ja portugaliksi kolmas. ==Katso myös== *Laskiaistiistai *Tikkutiistai == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viikonpäivät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Roskapankki

Roskapankki on kansanomainen nimitys omaisuudenhoitoyhtiölle, johon siirretään pankkien yliarvostettuja omaisuuseriä hoitoa ja myyntiä varten. Roskapankin tarkoituksena on turvata pankkien normaali lainananto. Käytännössä roskapankki ostaa liikepankilta ongelmaluotot ja omaisuuden, jotka on yliarvostettu pankin taseessa ja joita kukaan muu ei halua pankilta ostaa. Hinta on yleensä varsin alhainen ja ostomenettelyssä voidaan käyttää esimerkiksi käänteistä huutokauppaa. Roskapankki pyrkii pidemmän ajan kuluessa saamaan rahaa luotoista erilaisilla maksujärjestelyillä tai realisoimalla ostettua omaisuutta ja lainojen vakuutena olevaa omaisuutta. Roskapankkijärjestelyllä pyritään vakauttamaan liikepankin rahatilannetta siten, että liikepankin konkurssi vältetään. == Historia == Yhdysvalloissa 1980-luvun säästöpankkikriisissä Mellon Bank oli ensimmäinen roskapankki. === Roskapankin perustaminen Suomeen === Suomeen roskapankkeja perustettiin Yhdysvaltain mallin innoittamana hoitamaan 1990-luvun alun lamaa ja pankkikriisiä. Näihin omaisuudenhoitoyhtiöihin siirretään pankkien luotonannon erittäin riskipitoiset osat eli niin kutsutut ongelmaluotot (pahimmat luottotappiot ja niiden vakuuksina olevat kiinteistöt). Suomen lama-ajan pankkikriisissä veronmaksajat käytännössä maksoivat luottotappiot pankkitukena. Tunnetuin roskapankki Suomessa oli Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal, joka perustettiin 18. marraskuuta 1993 hallinnoimaan Suomen Säästöpankki – SSP Oy:n järjestämättömiä ja muita luottoja sekä realisoimaan sen kiinteistöomaisuutta ja muuta omaisuutta. === Subprime-kriisi === Subprime-kriisin takia Yhdysvaltain edustajainhuone hyväksyi suunnitelman roskapankin perustamisesta 3. lokakuuta 2008 äänin 263–171. Suunnitelma oli kaatunut 29. syyskuuta 2008 äänin 228–205, mikä sai Dow Jones -osakeindeksin laskemaan yhden päivän aikana ennätykselliset 778 pistettä eli seitsemän prosenttia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== (29.9.2008) (3.10.2008) Luokka:Pankkitoimi
Elektronivoltti

Elektronivoltti (symboli eV) on energian yksikkö, jota käytetään usein atomi- ja ydinfysiikassa. Se on suuruudeltaan energiamäärä, jonka elektroni saa kulkiessaan tyhjiössä yhden voltin suuruisen potentiaalieron lävitse. Yksi elektronivoltti vastaa siis yhtä volttia kerrottuna alkeisvarauksella. SI- yksikköinä 1 eV = 1,602176634·10-19 J. Hiukkasfysiikassa megaelektronivolttia (1 MeV = 106 eV) käytetään myös massan yksikkönä mitattaessa alkeishiukkasten massoja. Tämä perustuu massan ja energian ekvivalenssiin ja suppean suhteellisuusteorian kaavaan :E = mc^2, missä E tarkoittaa energiaa, m massaa ja c valon nopeutta tyhjiössä. Näitä yksiköitä käyttäen elektronin massa on noin 0,5 MeV ja protonin massa noin 940 MeV."MAOL taulukot", 2–4. painos, sivu 107. Otava, 2007 ==Elektronivoltit ja lämpötila== Tietyillä fysiikan alueilla, esimerkiksi plasmafysiikassa on käytännöllistä käyttää elektronivolttia lämpötilan yksikkönä. Elektronivoltin muunnos kelvin-asteiksi (symboli K) määritellään käyttäen Boltzmannin vakiota kB: :{1 \mbox{ eV} \over k_B} = {1{,}602176634 \times 10^{-19} \mbox{J} \over 1{,}380649 \times 10^{-23} \mbox{J/K}} = 11604{,}501812 \mbox{ K.} Esimerkiksi tyypillinen magneettisesti rajoitetun fuusion plasma on 15 keV, tai 175 megakelviniä. == SI-kertoimet == ==Lähteet== Luokka:Energian yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Konstantinos IV

Konstantinos IV (652–685) oli Bysantin keisari vuosina 668–685. Konstantinoksesta tuli keisari kun hänen isänsä Konstans II murhattiin. Hänen veljensä nimettiin kanssahallitsijoiksi. Arabien laivasto eteni vuonna 674 Konstantinopolin edustalle mutta joutui perääntymään syksyn tullessa. Lopulta arabit piirittivät Konstantinopolia vuonna 678, mutta heidät lyötiin kun Bysantin laivasto käytti "kreikkalaista tulta". Kalifi Muawija solmi nyt rauhan kolmeksikymmeneksi vuodeksi Bysantin kanssa. Pohjoisesta uhkasi jo uusi vaara, kun Asparuhin johtamat bulgaarit ylittivät Tonavan ja vuonna 680 Konstantin lähetti laivaston heitä vastaan. Laivasto purjehti Mustanmeren rantaa Tonavan suistolle samalla kun ratsuväkeä seurasi Traakian kautta. Yrityksistä hulimatta bulgaareihin ei saatu kosketusta ja armeija joutui vetäytymään kun keisari sairastui. Ylittäessään Tonavaan Bysantin armeija joutui bulgaarien hyökkäyksen kohteeksi ja koki suuria tappioita. Bulgaarit tunkeutuivat nyt Bysantin alueelle ja perustivat uuden kuningaskunnan, Bulgarian. Vuonna 680 Konstantinos kutsui koolle kuudennen ekumeenisen kirkolliskokouksen Konstantinopolissa. Samoihin aikoihin hän pyrki varmistamaan poikansa aseman kruununperijänä. Niinpä Konstantinos riisti veljiltään Herekleiosilta ja Tiberiukselta heidän keisarilliset arvonimensä ja antoi silpoa heidän nenänsä niin ettei heistä olisi tulevaisuudessa keisareiksi. Konstantinos kuoli syyskuussa 685 ollessaan vain 33-vuotias. Hänen vanhimmasta pojastaan Justinianuksesta tuli uusi keisari. == Lähteet == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 652 syntyneet Luokka:Vuonna 685 kuolleet
Leontios

Leontios () oli Bysantin keisari vuosina 695–698. Leontios oli taitava sotilasjohtaja ja palveli useiden keisarien alaisuudessa. Konstantinus IV nimitti hänet Anatolikonin strategiksi. Justinianus II lähetti hänet sotimaan arabeja vastaan ensin Armeniaan ja Georgiaan, sitten Azerbaidžaniin ja Albaniaan. Voittoisan sotaretken seurauksena Bysantti sai paremman sopimuksen,ja kalifi Abd al-Malik suostui jakamaan Armeniasta, Iberiasta ja Kyproksesta saadut tulot Bysantin kanssa. Leontios vangittiin Sebastopoliksen tappion jälkeen vuonna 692. Vapauduttuaan Leontios johti kapinaa Justinianusta vastaan, ja hänet julistettiin keisariksi vuonna 695. Hän karkotti Justiniauksen Krimille ja määräsi tämän nenän ja kielen halkaistaviksi. Vuonna 697 arabit valloittivat Karthagon ja Leonitios lähetti laivaston kukistamaan heidät. Vaikka laivasto onnistuikin aluksi, se kärsi tappion seuraavana vuonna, kun arabit hyökkäsivät uudelleen. Laivasto kapinoi, ja sen johtajasta Apsimarista tuli keisari Tiberius III. Leontios vangittiin luostariin, ja hänen nenänsä ja kielensä halkaistiin, kuten hän oli silponut Justinianus II:n kolme vuotta aikaisemmin. Justinianus II teloitutti Leonitioksen palattuaan keisarin valtaistuimelle. == Lähteet == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 706 kuolleet
Eksoterminen reaktio

Eksoterminen reaktio on kemiallinen reaktio, joka vapauttaa lämpöä. Eksotermisessä reaktiossa systeemistä virtaa lämpöä ympäristöön. Systeemin potentiaalienergia on lopussa pienempi kuin alussa. Jos eksoterminen reaktio tapahtuu vakiopaineessa, systeemin entalpia eli energiasisältö pienenee eli ΔH < 0. Tyypillisiä eksotermisiä reaktioita ovat palamisreaktiot. Esimerkiksi vety palaa seuraavasti: :2H2(g) + O2(g) → 2H2O(g) + lämpöenergiaa. Lämpöä sitovaa reaktiota sanotaan endotermiseksi reaktioksi. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Opetus.tv: Eksoterminen ja endoterminen reaktio Luokka:Kemialliset reaktiot
Vaihtovirta

Vaihtovirta on sähkövirtaa, jonka suunta vaihtelee ajan funktiona. Valtakunnan sähköverkossa käytetty vaihtovirta on sinimuotoista. Vaihtovirran merkkinä käytetään symbolia "~" tai merkintää "AC" (). Suomessa kotitalouksissa käytettävä verkkovirta on sinimuotoista vaihtovirtaa, jonka vaihejännitteen tehollisarvo on nimellisesti 230 volttia ja taajuus 50 hertsiä. Standardin mukaan jännitteen tehollisarvo voi vaihdella 207 ja 244 voltin välillä mm. sähköverkon kuormituksen vaihtelun takia. Samanlaista sähköä tarjotaan myös suurimmassa osassa muuta Eurooppaa. Toinen yleinen verkkovirta maailmalla on 120 voltin ja 60 hertsin vaihtovirta. Kyseinen vaihtovirta on käytössä muun muassa Yhdysvalloissa. Vaihtovirran tehollisarvo määritellään siten, että vaihtovirran lämmittävä vaikutus vastuksessa on yhtä suuri kuin tehollisarvoltaan saman suuruisen tasavirran. Tehollisarvo lasketaan vaihtovirrasta jakamalla vaihtovirran huippuarvo √2:lla. Vaihtovirralla sähköinen teho jakaantuu pätötehoon, loistehoon ja näennäistehoon. Ainoastaan pätöteho on energiaa siirtävää ja työtä tekevää. ==Vaihtovirran historiaa== Vaihtovirran käytön sähkönsiirtojärjestelmissä suunnitteli Nikola Tesla Westinghouse Electricille. Tesla oli työskennellyt Edisonin laboratoriossa mutta riitaantui Edisonin kanssa. Edison kannatti tasavirtajärjestelmää sen turvallisuuden vuoksi; tasavirta ei ole sydämelle samalla tavalla vaarallista kuin vaihtovirta. 1890-luvulla taistelu näiden järjestelmien välillä kiihtyi hyvin likaiseksi. Edison esimerkiksi teloitutti vaihtovirralla Coney Islandin eläintarhan Topsy-norsun - omistajien pyynnöstä, koska tämä oli tallannut ihmisiä kuoliaaksi - osoittaakseen vaihtovirran vaarallisuuden. Edison ja tasavirtajärjestelmä olivat jo 1890-luvulla häviämässä sodan, koska vaihtovirtajärjestelmässä oli kiistattomia etuja.Chaline s. 59 Vaihtovirtajärjestelmässä jännitettä voidaan muuttaa helposti muuntajalla, mistä on etua sähkönsiirrossa pitkillä etäisyyksillä: korkealla jännitteellä häviöt ovat pienempiä ja siirtojohdot voivat olla ohuempia. Samoin vaihtosähköllä voidaan käyttää yksinkertaisia sähkömoottoreita kuten oikosulkumoottoria. ==Katso myös== ===Virta=== *kolmivaihevirta *tasavirta *pyörrevirta ===Sovellutuksia=== *dynamo *generaattori *hakkuriteholähde ===Sähkönjakelu=== *sähköverkko ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Elektroniikka Luokka:Sähkötekniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Puunilaissodat

Puunilaissodat olivat kolmen sodan sarja, jotka käytiin Rooman ja Karthagon välillä vuosina 264–146 eaa. Sotien nimet tulevat siitä, että roomalaiset kutsuivat Karthagon asukkaita puunilaisiksi. Sana viittaa karthagolaisten foinikialaiseen alkuperään.Carthage – a lost empire Channel4 Tärkein syy oli eturistiriita Karthagon ja Rooman tasavallan välillä. Roomalaiset olivat aluksi kiinnostuneita laajentamisesta Sisilian suuntaan. Osa Sisiliasta oli Karthagon valvonnassa. Rooma voitti sodan kaikilla kolmella kerralla. Ensimmäisessä puunilaissodassa Karthago menetti Roomalle Sisilian, toisessa Iberian. Kolmannessa puunilaissodassa Karthago tuhottiin täysin, ja sen alueet liitettiin kokonaisuudessaan Rooman valtakuntaan. == Taustaa == Vuonna 264 eaa., Karthago oli suuri satamakaupunki, joka sijaitsi nykyisen Tunisian rannikolla. Foinikialaiset olivat perustaneet kaupungin 800-luvun puolivälissä eaa. Se oli voimakas kaupunkivaltio, suuri ja tuottoisa kaupan keskus. Karthagon maa-armeija koostui pääosin vierasmaalaisista palkkasotureista, mutta sen laivasto oli Välimeren voimakkaimpia ja koostui pelkästään syntyperäisistä karthagolaisista. === Ensimmäinen puunilaissota === Ensimmäinen puunilaissota alkoi paikallisena yhteenottona Sisiliassa. Taisteluja käytiin Afrikassa ja merellä. *264 eaa. - 241 eaa. Ensimmäinen puunilaissota Ensimmäistä puunilaissotaa seurasi Karthagon sisällä palkkasoturien sotana tunnettu kapina 240 eaa. - 238 eaa. === Toinen puunilaissota === Karthagolainen sotapäällikkö Hannibal teki sotaretken Alppien yli Italian niemimaalle. Sota päättyi Rooman voittoon, mutta tuli valtakunnalle kalliiksi. Asevelvollisten miesten määrä väheni neljänneksellä seitsemäntoista sotavuoden aikana. On laskettu, että Italian kansojen miehistä 300 000 kaatui sodan aikana. Lisäksi Hannibalin joukot hävittivät siviiliväestön koteja, ja viljantuotanto kärsi siitä, että peltoja ei voitu viljellä vuosikausiin. *218 eaa. - 202 eaa. Toinen puunilaissota === Kolmas puunilaissota === Rooma saartoi, valloitti ja tuhosi Karthagon kaupungin. Karthagon valtakunta lakkasi olemasta. *149 eaa. - 146 eaa. Kolmas puunilaissota == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman sodat Luokka:Karthago Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luuttu

Luuttu on näppäilemällä soitettava kielisoitin. Sille ovat tyypillisiä lyhyt kaula ja pyöreä, hyvin syvä kaikukoppa sekä verraten pieni kaikuaukko, joka vaikuttaa soittimen dynamiikkaan ja resonanssiin. Luuttu, joka kehitettiin keskiajalla, on saanut alkuperänsä Lähi-idässä keksitystä samankaltaisesta soittimesta Udista. Barokkiluutun tunnistaa leveästä otelaudasta, renessanssin aikana otelauta oli kapeampi. == Historia == Luuttu kulkeutui Eurooppaan Lähi- idästä joko ristiretkeläisten aiheuttaman väestöliikkeen tai kaupankäynnin kautta. Keskiajalla luutut olivat pieniä, 4- tai 5-kielisiä soittimia, joita näppäiltiin sulan tyvellä. Renessanssin aikana kieliä lisättiin ja luuttua soitettiin sormin. Samalla myös kehitettiin erikokoisia luuttuja eri äänialueineen. Luuttumusiikki oli aikakaudella hyvinkin suosittua, ja soittimelle sävellettiin paljon teoksia. 1500–1600-lukujen vaihdetta kutsutaan usein englantilaisen luuttumusiikin kultakaudeksi muun muassa John Johnsonin ja John Dowlandin teoksien ansiosta. Barokin myötä luuttu siirtyi yhä enemmän taustasoittimeksi, kunnes sen lopulta korvasivat lähinnä erilaiset kosketinsoittimet kuten cembalo ja myöhemmin piano. Barokinajalta on kuitenkin joitakin luuttumusiikin keskeisiä teoksia kuten Johann Sebastian Bachin kuusi luuttusarjaa ja Antonio Vivaldin luuttukonsertot. Luuttu katosi länsimaisesta soitinperinteestä lähes kokonaan. 1900-luvun alussa heräsi kiinnostus historialliseen musiikkiin ja myös luuttuun. ==Katso myös== *Ud *Kitara *Sitar == Aiheesta muualla == * Lyhyesti luuttujen eri tyypeistä Luokka:Sormintasoittimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oortin pilvi

Oortin pilvi eli Öpikin-Oortin pilvi on aurinkokunnan ulko-osissa sijaitseva komeettapilvi. Se on nimetty alankomaalaisen tähtitieteilijän Jan Oortin mukaan. Oortin pilven olemassaolosta ei ole toistaiseksi tehty suoria havaintoja, vaan pilven olemassaolo on päätelty tarkkailemalla komeettojen ratoja. Oortin pilven ulkoraja on noin 100 000 AU:n kohdalla, eli yli 2 000 kertaa Pluton etäisyyttä kauempana ja noin kolmasosassa lähimmän tähden etäisyydestä. 100 000 AU:ta vastaa 15 biljoonan kilometrin eli yli 1,5 valovuoden etäisyyttä. Tässä pallomaisessa "pilvessä" voi olla jopa miljoonia komeetan aihioita. Komeettoja on kaikkiaan ehkä noin 10 Maan massan verran. Teorian mukaan useimmat näistä ovat vakaita, koska tällä etäisyydellä Auringon säteily on erittäin heikkoa. Vain pieni osa käy aurinkokunnan sisimmillä alueilla. Oortin pilvi on pitkäjaksoisten komeettojen lähde. Nämä komeetat saapuvat aurinkokuntaan satunnaisista suunnista, mikä viittaa Oortin pilven pallomaiseen luonteeseen. Auringon kiertäessä Linnunradan keskustaa sitä seuraisi siis joukko komeettojen ytimiä. Koska nämä ytimet ovat kuitenkin niin kaukana Auringosta, kaukaisenkin tähden ohitus riittää syöksemään komeettojen ytimiä hyvin soikeille radoille. Oortin pilven kappaleet ovat ilmeisesti muodostuneet lähempänä Aurinkoa kuin Kuiperin vyöhykkeen kappaleet. Arvellaan, että Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus sinkosivat komeetat Oortin pilveen painovoimallaanBailey 1990, s. 233, 243. Jos jokin kappale ohittaa massiivisen kappaleen hyvin läheltä, se voi saada valtavan nopeuden. Komeetat ovat jääneet Oortin pilveen, koska sen lähellä ja läpi kulkevien tähtien radat ovat muuttaneet komeettojen ratoja niin, että komeetat kiertävät Oortin pilvessä. Maaliskuussa 2004 löytyneen Sednan on epäilty kuuluvan Oortin pilveen. Se kiertää kuitenkin kauimmillaankin alle 1 000 AU:n päässä Auringosta, joten tällöin Oortin pilven sisäraja jouduttaisiin määrittämään uudelleen. Sednan tapauksessa kyse olisi niin sanotusta Hillsin pilvestä eli sisemmästä Oortin pilvestä. ==Lähteet== *Kuiper Belt & Oort Cloud *Types of Trans-Neptunian Objects *Bailey, M. E. et al.: The Origin of Comets, Pergamon Press: Oxford ; New York 1990, ISBN 0080348599. === Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Aurinkokunta Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
MiniDisc

MiniDisc (MD) on magneto-optinen levyke ja formaatti, jota käytetään äänen tallennusvälineenä MiniDisc-soittimissa. CD-äänilevyjen häviöttömästä PCM- koodauksesta poiketen ääni tallennetaan MD-formaatissa käyttäen häviöllistä ATRAC-koodekkia, joka poistaa äänestä elementtejä, joita kuuloaisti ei ole herkkä erottamaan. Häviöllisen pakkaamisen avulla musiikin tallennusaika vain 140 megatavun tallennuskapasiteetin omaavalle levylle on saatu vastaamaan moninkertaisesti suuremman tallennuskapasiteetin omaavaa CD-levyä. MD:n kehittivät Sony ja TDK, ja ensimmäiset soittimet julkistettiin vuonna 1992. MiniDisc-soitinten valmistus on lopetettu edullisempien ja käyttäjäystävällisempien MP3-soittimien yleistymisen takia, ja Sony toimitti viimeisen MiniDisc-soittimensa syyskuussa 2011. Ensimmäinen MiniDisc- formaatissa julkaistu albumi on Mariah Careyn Emotions. Ensimmäinen MiniDiscinä julkaistu suomalainen albumi on Neon 2 -yhtyeen Rivien välistä. == Yleistä == MiniDisc-laitteita on neljää eri päätyyppiä. Kannettavia MD- soittimia on niiden pienen koon takia helppo kuunnella ja pitää mukana esim. kävellessä, juostessa, pyöräillessä jne. Kalliimmissa kannettavissa MD- soittimissa on MD-levyjen pelkän toiston lisäksi myös tallennusominaisuus. Autosoittimena MD-laite vastaa lähes täysin normaalia auton CD-soitinta. Kotikäyttöön on valmistettu sekä yhdistelmälaitteistoja (joissa on useimmiten sekä MD- että CD-soitin, radio, vahvistin ja kaiuttimet) että erillisiä HiFi- vahvistimeen liitettäviä MD-soittimia. MD-Data-levyä voidaan käyttää myös moniraitaäänitykseen. Kahdeksaa yhtäaikaista raitaa tallentavia laitteita on valmistanut ainakin Yamaha. Uusimmissa NetMD-soittimissa soittimeen voidaan siirtää musiikkia tietokoneelta. Musiikkia ei kuitenkaan voi siirtää takaisin tietokoneelle soittimessa olevan eston takia. Musiikki siirretään käyttäen SonicStage-ohjelmistoa ja Sonyn omaa tiedonsiirtoprotokollaa. Protokolla on jo lähes kokonaan saatu dokumentoitua, mutta tiedostojen siirtäminen NetMD- laitteeseen esimerkiksi libnetmd-kirjastoa käyttäen ei vielä onnistu. == Hi-MD == Perusmallisesta MiniDisc-formaatista on kehitetty myös uudempi Hi-MD- versio. Formaatin suurin levytallennuskapasiteetti on yksi gigatavu Hi-MD- levyjä käyttämällä. Hi-MD-soittimilla käyttäjä voi tallentaa äänimateriaalia ATRAC-pakkauksen lisäksi lineaarisena PCM-koodauksella ja siirtää sitä tietokoneelle jatkokäsittelyä varten. Sen lisäksi Hi-MD-soittimilla voidaan Hi-MD- ja MiniDisc-levyjä käyttää USB-liitännän avulla tiedostojen massamuistina samaan tapaan kuin muistikortteja. == Katso myös == * CD-levy * DVD * Hi-MD * MP3 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Minidisc Frequently Asked Questions * libnetmd. * NetMD-protokollan dokumentaatio. Luokka:Digitaaliset tallennusmediat Luokka:Viihde-elektroniikka Luokka:Sony
Tiberius III

Tiberius III Apsimar oli Bysantin keisari vuosina 698–705. Tiberius tuli keisariksi kaapattuaan vallan Leontius II:lta. Vuonna 705 Leonitiuksen syrjäyttämä keisari Justinianus II palasi Konstantinopoliin bulgarialaisen armeijan kanssa ja anasti keisarinvallan takaisin itselleen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit
Filippikos

: Filippikos Bardanes, oli Bysantin keisari vuosina 711–713. Bardanes oli patriarkka Nikeforoksen poika, joka palveli kenraali Justianianus II:n armeijassa. Hän johti kapinaa Justinianuksen hirmuvaltaa vastaan ja hänestä tuli keisari nimellä Filippikos. Paavi Konstantinos ei tunnustanut harhaoppista keisaria. Hänestä tuli tunnettu maallisesta oppineisuudestaan ja kaunopuheisuudestaan. Bulgarien kaani Tervel kosti entisen liittolaisensa Justinianuksen kuoleman tuhoamalla Konstantinopolin ympäristöä. Vuonna 713 bulgaareja vastaan lähetetyt joukot kapinoivat. Filippikos syrjäytettiin ja sokaistiin. Anastasios II:sta tuli keisari. Filippikos kuoli vuonna 714. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 713 kuolleet
Anastasios II

Anastasios II (kuoli 721) oli Bysantin keisari vuosina 713–715. Artemios oli keisari Filippikoksen aikana virkamies. Kun Filippikos syrjäytettiin vuonna 713 hänestä tuli keisari nimellä Anastasios II (Anastasios I oli myös ollut virkamies ennen keisariksi tulemistaan). Anastasios lähetti laivaston arabeja vastaan mutta se ei päässyt pitkälle ennen kuin miehistö alkoi kapinoida. Kapinalliset julistivat erään Theodosioksen keisariksi. Kuuden kuukauden sisällissodan jälkeen Theodosioksen kannattajat olivat voittaneet ja Anastasios vetäytyi luostariin Thessalonikaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit
Theodosios III

Theodosios III () oli Bysantin lyhytaikainen keisari vuosina 715–717. Hän oli veronkantaja Adramyttiumissä (nykyinen Turkin Edremit). Keisari Anastasios II:a vastaan kapinoivat joukot julistivat Theodosioksen keisariksi toukokuussa 715, ilmeisesti hänen tahtonsa vastaisesti. Kuuden kuukauden piirityksen jälkeen hän pääsi Konstantinopoliin marraskuussa 715. Anatolikonin teeman strategos Leo aloitti pian kapinan uutta keisaria vastaan ja kukisti helposti haluttoman Theodosioksen, joka vetäytyi luostariin. Joko hänestä tai hänen pojastaan tuli Efesoksen piispa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit
Tietojenkäsittely

Tietojenkäsittely ( tai information processing) on tiedon keräämistä, muokkaamista, varastoimista ja jakamista. Tietojenkäsittely voi olla manuaalista tai automaattista; edellisessä tapauksessa tietoa käsitellään käsin tai yksinkertaisilla välineillä, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa tietojenkäsittelystä on olemassa selkeät säännöt, joita välineet osaavat itsestään noudattaa. Automaattiseen tietojenkäsittelyyn käytetyt välineet muodostavat ATK-järjestelmän. Atk-järjestelmään kuuluvat toisaalta laitteisto (hardware), eli laitteet, jotka tietoa käsittelevät ja toisaalta ohjelmisto (software), joka ohjaa laitteiston toimintaa käyttäjien antamien käskyjen mukaisesti. Lisäksi ATK-järjestelmään lasketaan joskus mukaan myös mahdolliset laitteiden ja ohjelmistojen toiminnasta vastaavat käyttäjät. ATK-järjestelmää laajempi käsite on tietojärjestelmä. Erityisesti siihen liittyy ajatus käyttäjien sisällyttämisestä sen alaan. ==Opetus Suomessa== Suomessa tietojenkäsittelyn tutkintoon (tradenomi (AMK)) johtavaa koulutusta tarjotaan seuraavissa ammattikorkeakouluissa. *Haaga-Helia ammattikorkeakoulu (Helsinki) *Hämeen ammattikorkeakoulu (Hämeenlinna) *Jyväskylän ammattikorkeakoulu *Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu *Kajaanin ammattikorkeakoulu *Karelia- ammattikorkeakoulu (Joensuu) *Lahden ammattikorkeakoulu *Lapin ammattikorkeakoulu *Laurea-ammattikorkeakoulu *Ammattikorkeakoulu Novia *Oulun ammattikorkeakoulu *Satakunnan ammattikorkeakoulu *Savonia-ammattikorkeakoulu (myös verkkokurssi) *Tampereen ammattikorkeakoulu *Turun ammattikorkeakoulu *Vaasan ammattikorkeakoulu ==Katso myös== * Tietojenkäsittelytiede * Tietotekniikka * Tietojärjestelmä ==Lähteet== * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Tietotekniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit el:Επεξεργασία δεδομένων en:Computer data processing fa:پردازش داده‌ها fr:Traitement de données ko:데이터 처리 lt:Duomenų apdorojimas ja:データ処理 pl:Przetwarzanie danych
Valovuosi

Valovuosi on matka, jonka valo kulkee yhdessä vuodessa, noin 9,46 biljoonaa kilometriä (9,46*1012 km). Valovuotta käytetään pituusmittana tähtitieteessä, lyhenteenä vv tai ly (engl. sanoista light year). Esimerkiksi etäisyys Auringosta lähimpiin tähtiin on muutama valovuosi, Linnunradan läpimitta on n. 100 000 vv, ja kaukaisimmat havaitut kvasaarit ovat yli 10 miljardin valovuoden päässä maapallosta. == Valovuoden täsmällinen pituus == Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni IAU on määritellyt valovuoden täsmällisemmin etäisyytenä, jonka valo kulkee syvässä avaruudessa kaukana painovoima- tai magneettikentistä yhden juliaanisen vuoden eli 365,25 vuorokauden aikana, joista jokaiseen luetaan tarkalleen 86 400 SI-järjestelmän mukaista sekuntia. Määritelmässä käytetty juliaaninen vuosi (365,25 vuorokautta) vastaa juliaanisen kalenterin kalenterivuosien keskimääräistä pituutta. Koska lisäksi metri on määritelty valonnopeuden avulla, joka määritelmän mukaan on tarkalleen 299 792 458 m/s, on myös valovuoden pituus metreinä tarkalleen määrätty: se on 365,25 · 86400 s · 299 792 458 m/s = 9 460 730 472 580 800 metriä. Usein sille käytetään likiarvoa 9,46 petametriä eli 9 460 biljoonaa metriä, tai tieteellistä merkintätapaa käyttäen 9,46 · 1015 metriä. == Valovuosi ja parsek == Valovuotta käytetään pituuden yksikkönä lähinnä tieteen popularisoinnissa. Tähtitieteen tieteellisissä esityksissä käytetään etäisyyden yksikkönä parallaksisekuntia eli parsekia, joka on noin 3,26 valovuotta. == Muita samankaltaisia pituusyksiköitä == Toisinaan käytetään pituuden yksiköitä valosekunti, valominuutti jne., joilla tarkoitetaan valon kulkemaa matkaa kyseisessä ajassa. Esimerkiksi Maan etäisyys Auringosta on noin 8 valominuuttia ja 20 valosekuntia, ts. valo kulkee Auringosta Maahan noin 8 minuutissa ja 20 sekunnissa. == Lähteet == Luokka:Pituusyksiköt Luokka:Tähtitiede Luokka:Valo Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Viola da gamba

Viola da gamba on jousisoitinperhe, jonka eri kokoisia soittimia pidetään polvien välissä. Viola da gambassa on tavallisimmillaan kuusi kieltä (ranskalaisessa bassogambassa seitsemän), jotka viritetään kitaran tavoin kvartteihin ja terssiin. __TOC__ Viuluperheestä se eroaa muutamin tavoin; siinä on otenauhat puolisävelaskelten välein ja C-kirjaimen muotoiset ääniaukot. Myös sen jousta pidetään kämmen pois- tai ulospäin käännettynä kuten kontrabassoa soitettaessa. Viola da gamba oli suosittu soitin 1600- ja 1700-luvuilla, mutta jäi vähitellen pois käytöstä 1700-luvun loppupuolella. Alussa gamba oli continuosoitin, mutta sille on myös solistisia teoksia. Nykyisen ulkomuotonsa se sai jo 1400-luvulla. Nyttemmin vanhan musiikin esittäjät ovat elvyttäneet gambansoittoa. Muun muassa Johann Sebastian Bach ja Marin Marais sävelsivät musiikkia tälle soittimelle. Gamban ääni on hiljaisempi kuin esimerkiksi sellon. Toisaalta gambassa on enemmän yläsäveliä, joten sen ääni on täyteläisempi. Sibelius-Akatemiassa ja monissa muissa eurooppalaissa musiikkikorkeakouluissa voi nykyisin opiskella myös viola da gamban soittoa. Yleisesti luullaan gamban olevan sukua lähinnä viululle ja sellolle, mutta todellisuudessa se on enemmän sukua muun muassa kitaralle. Kontrabasso on bassogamban moderni jälkeläinen, eikä sekään siis kuulu viuluperheeseen. == Pardessus de viole == Pardessus de viole on pienin ja korkeaäänisin gamba. Siinä on joko viisi tai kuusi kieltä. Kaikukopan pituus on noin 300–330 mm eli hieman viulua pienempi. Viisikielisen viritys on g – d1 – a1 – d2 – g2, kuusikielisen g – c1 – e1 – a1 – d2 – g2. == Diskanttigamba == Koko on viulun ja alttoviulun väliltä, kaikukoppa n. 335–390 mm. Viritys d – g – c1 – e1 – a1 – d2. == Alttogamba== Noin 430–450 mm. Alttogamba on hieman alttoviulua isompi. Viritys A – d – g – h – e1 – a1. == Tenorigamba == Noin 480–550 mm. Viritys G – c – f – a – d1 – g1. == Bassogamba == Kooltaan selloa vastaava, kieliä 6 tai 7. Viritys D – G – c – e – a – d1, seitsemännen kielen A1. == Violone (kontrabassogamba) == Hieman kontrabassoa pienempi, koppa hieman yli tai alle 1 000 mm, viritys bassogambaa oktaavia matalampi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * * * Gamba . Pirkanmaan musiikkiopisto. Luokka: Jousisoittimet