EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Reidar Palmgren

Reidar Palmgren (s. 24. kesäkuuta 1966 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja näyttelijä, jonka esikoiskirja Jalat edellä sai sekä Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon että Akateemisen kirjakaupan esikoiskirjapalkinnon 2001. Palmgren kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1985 ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi Tampereen yliopistosta 1993. Tampereella asuva Palmgren toimii nykyisin freelance-näyttelijänä ja on uransa aikana näytellyt muun muassa Jyväskylän, Tampereen ja Hämeenlinnan teattereissa, Pyynikin kesäteatterissa ja Helsingin kaupunginteatterissa. Palmgrenin toinen teos, vuonna 2004 ilmestynyt Lentämisen alkeet, oli ehdolla Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Palmgren tunnetaan myös televisiokanava Yle Teeman kirjallisuusohjelma Kirjamaan juontajana yhdessä toimittaja Anna Tuluston kanssa. Reidar Palmgren on kirjailija Raoul Palmgrenin lapsenlapsi. Maaliskuussa 2010 Palmgrenin kerrottiin seurustelevan näyttelijä Satu Silvon kanssa.MTV3. viitattu 5.9.2010. He kihlautuivat alkusyksystä 2010.Iltalehti. viitattu 29.8.2011 ==Teokset== * Jalat edellä, 2001 * Afrikan tähti, tv- käsikirjoituksen synopsis, 2001 * Lentämisen alkeet, 2004 * Tunneli, 2007 * Sudenmarja, 2012 ==Teosten käännökset== * Fötterna först, ruotsi, 2002 * Mit den Füssen zuerst, saksa, 2003 ==Elokuvia== *Onnen varjot, 2005 *Joensuun Elli, 2004 ==Televisiosarjoja== * Hymyä!, 2022 * Sekasin, 2018 * Roba, 2016 * Sorjonen, 2016 *Harvoin tarjolla, 2008 *Tie Eedeniin, 2004 *Hovimäki, 2003 *Elämän suola, 1996 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Palmgren kustantajansa Otavan sivuilla * Ylen Elävä arkisto: Kirjoittava näyttelijä Reidar Palmgren * http://ohjelmat.yle.fi/kirjamaa/juontajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajat
Hyväntekeväisyysranneke

Hyväntekeväisyysranneke eli rannelenkki on silikonikumista valmistettu ohut rannerengas, jossa on lyhyt teksti, iskulause tai tunnussana. Rannekkeita myydään halvalla hinnalla, tyypillisesti noin euron kappale, ja tuotto menee jonkun avustussäätiön hyväksi. Ensimmäisenä rannekkeita alkoi myydä kilpapyöräilijä Lance Armstrongin nimeä kantava säätiö, joka tukee syöpäpotilaita. Ranneketta käyttämällä voi näyttää myötätuntonsa sekä muistuttaa lähimmäisiä sekä vapaaehtoistyön että omasta terveydestä huolehtimisen tärkeydestä. Armstrongin säätiön rannekkeet ovat keltaisia - väri muistuttaa Ranskan ympäriajon johtoasemaa osoittamaan käytetystä liivistä - ja niissä lukee "Livestrong". Näillä rannekkeilla on kerätty yli 70 miljoonaa dollaria vuodesta 2004 alkaen.How LIVESTRONG Raised Millions to Fight Cancer Using Social Media Social Media AxaminerSilicone bracelets let us wear causes on our sleeve USA today Muita kansainvälisesti tunnettuja rannekkeita ovat rintasyöpäjärjestöjen vaaleanpunainen sekä tsunamin uhreja tukeva tummansininen. Suomessa rannekkeita ovat julkaisseet Suomen lastenklinikoiden kummit ry, Invalidiliitto, Ronald McDonald lastentalosäätiö ja Syöpäjärjestöt. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rannekkeesta Status- lehdessä Luokka:Hyväntekeväisyys
Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinto

Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinto on Olvi-säätiön vuosittain vuosina 1996–2005 jakama kirjallisuuspalkinto. Palkintoa jaettaessa on otettu huomioon kaikki kirjallisuuden lajit ja palkinto on ensisijaisesti tarkoitettu nuorille ja lahjakkaille sanataitureille. Palkinnon suuruus on ollut 12 600 euroa. Säätiön hallitus päätti 17. maaliskuuta 2006, ettei palkintoa enää jaeta. Hallitus perusteli palkinnon lopettamista sillä, että kirjallisuuden ei enää katsottu olevan Olvi-säätiön keskeistä toimialaa.Olvi lopettaa kirjallisuuspalkintonsa ==Palkinnon voittajat== Palkinto on jaettu seuraaville kirjailijoille: * 1996 Maarit Verronen: Kulkureita ja unohtajia, ISBN 951-26-4180-1. * 1997 Anna- Maija Elonen: Selviytyjätyyppi, ISBN 951-1-14388-3 * 1998 Hannu Raittila: Ei minulta mitään puutu, ISBN 951-0-24633-6 * 1999 Ilkka Remes: Pedon syleily, ISBN 951-0-23724-8 * 2000 Juha Siro: Musta runokirja, ISBN 951-578-763-7 * 2001 Maria Peura: On rakkautes ääretön, ISBN 951-31-2092-9 * 2002 Joel Haahtela: Tule risteykseen seitsemältä, ISBN 951-1-18157-2 * 2003 Tiina Pihlajamäki: Siitä ei voi kertoa, ISBN 951-796-320-3 * 2004 Arto Salminen: Lahti, ISBN 951-0-29391-1 * 2005 Virpi Saarinen: Jäälinnun sulka, ISBN 951-1-20038-0 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot Luokka:Olvi
Intiaani (tähdistö)

Intiaani (latinaksi Indus, genetiivi Indi, lyhenne Ind) on eteläisellä taivaanpallolla sijaitseva Suomessa näkymätön keskisuuri melko himmeätähtinen tähdistö. Se nimettiin 1500-luvulla intiaaniksi, sanalla voitiin siihen viitata keneen tahansa Aasian tai Amerikan alkuperäisväestön edustajaan. Petrus Plancius löysi sen Jodocus Hondiuksen kanssa vuonna 1597 (tai 1598) Amsterdamissa. Plancius kuvaili tähdistön muotoa alastomaksi mieheksi, jolla on molemmissa käsissään nuolia mutta ei jousta. Intiaanin tähtikuviossa sijaitsee lähitähti Epsilon Indi, joka on Aurinkoa hieman pienempi oranssi pääsarjan tähti ja 11,82 valovuoden päässä. Tätä tähteä kiertää melko kaukana oleva ruskeiden kääpiöiden pari ==Tietoja Intiaanin tähtikuviosta == *pinta- ala 294 neliöastetta, 49:s pinta-alaltaan järjestyksessä suuremmasta pienempään ==Intiaanin tähdistön kirkkaimpia tähtiä== === Nimetty tähti Alfa Indi === * (α Ind) 3.11 Persialainen (tai Al Nair, joksi myös kutsutaan tähteä α Gru) *: < النائر an-na´ir Valaiseva * (ε Ind) 4.69 Epsilon Indi – lähitähti; tällä on ruskea kaksoiskääpiö kumppaninaan ===Tähtiä Bayerin nimillä=== * β Ind 3.67; γ Ind 6.10; δ Ind 4.40; ζ Ind 4.90; θ Ind 4.39; η Ind 4.51; ι Ind 5.06; κ Ind 5.62 + 6.13; μ Ind 5.17; ν Ind 5.28; ο Ind 5.52; π Ind 6.17; ρ Ind 6.04 – tällä tähdellä on eksoplaneetta * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Olvi-säätiö

OLVI-säätiö sr on suomalainen yleishyödyllinen säätiö. Sen perusti vuonna 1955 Olvin pitkäaikainen toimitusjohtaja ja pääomistaja teollisuusneuvos E. W. Åberg puolisonsa Hedwig Åbergin kanssa. Säätiön peruspääomaksi E. W. Åberg luovutti enemmistön omistuksessaan olleesta Olvin osakekannasta. Nämä Åbergin luovuttamat Olvi Oyj:n K-osakkeet ovat nykyisin OLVI-säätiön varallisuuden kivijalka. Perustajien ajatuksena oli yhtiön jatkuvuuden turvaamisen lisäksi mahdollistaa sellaisten pyrintöjen tukeminen, jotka he kokivat tärkeiksi ja arvokkaiksi. Sääntöjensä mukaan OLVI-säätiö avustaa lasten ja vanhusten hyväksi tapahtuvaa toimintaa, lahjakkaitten nuorten opintoja ja parantaa jatko-opintojen edellytyksiä. Säätiö avustaa kotiseututyötä sekä tukee ja edistää luonnonvarojen käytön ja elintarviketalouden kehittämistä, mihin sisältyy oleellisena osana kala- ja maatalouden kehittäminen. Säätiö toteuttaa tarkoitustaan myöntämällä stipendejä, apurahoja, avustuksia ja palkintoja. Säätiö jakaa stipendejä useille eri alojen opiskelijoille ja työn ohessa tapahtuvaan ammattiopiskeluun ja myöntää apurahoja harkinnan mukaan. Säätiö jakoi verraten suurta (12 600 euroa) kirjallisuuspalkintoa. Palkinnon jakaminen kuitenkin lopetettiin 2006. Sittemmin säätiö on lahjoittanut syksyllä 2009 Itä-Suomen yliopistolle miljoona euroa sekä kaksi miljoonaa euroa lastensairaalahankkeeseen. Säätiö pitää hallussaan 52 prosenttia Olvi Oyj:n äänivallasta ja omistaa noin 15 prosenttia osakkeista. OLVI-säätiön hallitus huolehtii siitä, että säätiön toiminta on asianmukaisesti järjestetty ja että säätiön sääntöjen mukainen tarkoitus toteutuu. Hallitus määrittelee säätiön strategian. Vuonna 2016 Patentti- ja rekisterihallitus hyväksyi säätiön ehdottamat muutokset sääntöjen nykyaikaistamiseksi, ja strategia- ja hallintoprosessit uudistettiin uuden säätiölain ja sääntöjen mukaisiksi. OLVI- säätiö on Säätiöt ja rahastot ry:n jäsen. Neuvottelukunta on suomalaisten apurahanjakajien yhdistys, joka toimii suomalaisten yleishyödyllisten säätiöiden, rahastojen ja yhdistysten yhdyssiteenä ja edunvalvojana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Olvi-säätiön kotisivut Luokka:Suomalaiset säätiöt Luokka:Olvi
Sulatusuuni

Sulatusuuni (Fornax, Fornacis, For) on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni himmeätähtinen tähdistö. Tähdistö tunnetaan Sulatusuunin kääpiögalaksista, joka sijaitsee Linnunradan lähellä. Sulatusuunin tähdistössä sijaitsee myös Sulatusuunin galaksijoukko eli Fornax-galaksijoukko. Tähdistön nimesi ranskalainen Nicolas Louis de Lacaille vuonna 1763. Tästä tähdistöstä on löydetty ultrapieniä, alle 120 valovuoden läpimittaisia galakseja. Tähdistössä sijaitsee myös galaksi UDFy-38135539, joka on kaukaisin ja näin vanhin tunnettu galaksi. Sen valo on peräisin yli 13 miljardin vuoden takaa, noin 600 miljoonan vuoden ikäisestä maailmankaikkeudesta. == Sulatusuunin tähdistön kirkkaimpia kohteita == Tähtiä nimineen * Fornacis (α For) 3.80 Tähtiä Bayerin nimineen: : β For 4.45; γ1 For 6.14; γ2 For 5.39; δ For 4.99; ε For 5.88; ζ For 5.69; η1 For 6.51; η2 For 5.92; η3 For 5.48; ι1 For 5.74; ι2 For 5.84; κ For 5.19; λ1 For 5.91; λ2 For 5.78; μ For 5.27; ν For 4.68; π For 5.34; ρ For 5.52; σ For 5.91; τ For 6.01; χ1 For 6.39; χ2 For 5.71; χ3 For 6.49; φ For 5.13; ψ For 5.93; ω For 4.96 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tärpätti

Tärpätti (mäntyöljytärpätti, pineenitärpätti) on väritön tai kellertävä, haihtuva ja tulenarka neste, jota saadaan havupuiden pihkasta. Selluloosateollisuuden sivutuotteena syntyy raakatärpättiä, joka on C10H16-terpeeni-isomeerien seos. Tärpätti valmistetaan tislaamalla raakatärpätistä ja saatu tisle koostuu lähinnä alfa-pineenistä ja delta-3-kareenista. Tärpätti-nimellä myydään myös mineraalitärpättiä eli lakkabensiiniä, joka ei ole tärpättiä vaan maaöljystä tislattua bensiiniä. Varsinaista tärpättiä käytetään maaliteollisuudessa liuottimena ja maalien ohenteena. Tärpätti ei liukene veteen, mutta se liukenee alkoholiin, bentseeniin, eetteriin ja kloroformiin. Kotikäytössä tärpätti sopii liuottimia kestävien pintojen puhdistusaineeksi. Tärpätti ärsyttää ihoa ja voi aiheuttaa allergista ihottumaa, joten sitä käsitellessä on syytä käyttää asiallisia suojavarusteita. Myös hyvästä tuuletuksesta on huolehdittava, sillä tärpätti ärsyttää silmiä ja hengitysteitä ja tärpättihöyry on hengitettynä myrkyllistä. Tärpätti voi syttyä itsestään imeydyttyään huokoiseen orgaaniseen aineeseen ja se reagoi voimakkaasti hapettavien aineiden kanssa. Tärpätin leimahduspiste on 35 °C ja itsesyttymislämpötila 247 °C. Tärpätti on yhteensopimatonta happojen, alumiinikloridin ja booritrifluoridin kanssa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *OVA-ohje: Tärpätti * *DrugBank: Turpentine Luokka:Liuottimet Luokka:Hartsit Luokka:Maalausmateriaalit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kolmossivun tyttö

Kolmossivun tytöksi kutsutaan sanomalehdessä vakiopalstalla olevaa valokuvaa, joka esittää vähäpukeista naista. Usein nainen esiintyy yläosattomissa. Kolmossivun tyttö on ilmiönä sukua aiempien vuosikymmenien pin-up -tytölle. Ilmiön kehitti englantilainen sanomalehti The Sun vuonna 1969. Alkujaan kolmossivun tyttö esiintyi palstalla rinnat peitettyinä. Nimitys palstalle tuli siitä, että sen vakiopaikka The Sunissa on sivulla 3. Miespuolisen henkilön kuvaakin kokeiltiin, huonolla menestyksellä. Palstaa on vastustettu, ja The Sun lopetti palstan muutamaksi päiväksi tammikuussa 2015. Ensimmäinen paljasrintainen kolmossivun tyttö oli 20-vuotias saksalainen Stephanie Rahn marraskuussa 1970. Tämän jälkeen palstalla on poseerannut lähes 10 000 naista. Ensimmäisen yläosattoman vuoden aikana The Sunin levikki kohosi 40 prosenttia. Suomessa kolmossivun tyttöä vastaavaa valokuvapalstaa ovat pitäneet Iltalehti ja Kauppalehti. Iltalehdessä palstan nimenä on Iltatyttö ja se aloitettiin vuonna 1986 tamperelaisen Tanja Taipaleen kuvien buumin jälkeen. Kauppalehti on korvannut valokuvan piirroksella, jota – kuten valokuvaa ennen – seuraa lyhyt kommentti ajankohtaisesta asiasta. Iltalehdessä iltatytön rinnat saattoivat takavuosina olla kuvassa täysin esillä, mutta myöhemmin ne on peitetty siten, että mallin nännit peittyvät. Lisäksi mallit olivat myöhemmin suomalaisia, kun ennen käytettiin kuvatoimistojen kuvia. Iltalehti päätti lopettaa Iltatyttö-palstansa vuonna 2015. ==Lähteet== Luokka:Erotiikka Luokka:Keltainen lehdistö
Mikko Löytty

Mikko Löytty (s. 1961 Tampere) on suomalainen basisti. Hän on vaikuttanut muun muassa veljiensä Jaakko Löytyn ja Sakari Löytyn orkestereissa sekä yhtyeissä Pepe Ahlqvist & The Rolling Tumbleweed, Hurriganes, Herra Heinämäen Lato- orkesteri, Q.Stone ja SF-Blues. Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa Mikko Kuustosen, Heikki Salon, Dave Lindholmin, Jukka Tolosen, Pepe Ahlqvistin, Heikki Silvennoisen, Eero Raittisen, Janne Louhivuoren, Remu Aaltosen, Veli- Matti Järvenpään, Jarkka Rissasen ja Minna Kettusen kanssa. Tällä hetkellä Löytty vaikuttaa yhtyeissä Open Eye BandOPEN EYE BAND -yhtyeen esittely. Viitattu 9.9.2019, joka on perustettu vuonna 2005 ja julkaisi elokuussa 2008 proge-vaikutteisen Screaming Baby -debyyttialbuminsa, ja LohkareLohkare- yhtyeen tarinaViitattu 9.9.2019, joka on julkaissut pari levyä. Hän toimii myös bassonsoitonopettajana. 2000-luvulla Mikko Löytty on julkaissut neljä omaa sooloalbumia: Tänä iltana, Minkäs sille voi, Koivu ja tähtiniitti ja Höyhen. Mikko Löytty on säveltänyt soololevyjen kappaleet itse.Mikko Löytty: Koivu ja tähtiniitti . Levyarvio 2014. Sana Viitattu 18.7.2017. Löytty on myös toiminut tuottajana muutamille levyille kuten Kikka Laitisen Sinistä-levylle. Löytyn musisointi alkoi veljesporukassa ja on jatkunut siinä tänne saakka. Mikon, Jaakon, Heikin ja Sakarin lisäksi veljessarjaan kuuluu myös tietokirjailija Olli Löytty. == Diskografia == * Tänä iltana (Motley, 2003) * Minkäs sille voi (Bluelight Records, 2006) * Koivu ja tähtiniitti (Eclipse Music, 2014) * Höyhen (2018) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Mikko Löytty - Fono.fi Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Suomalaiset sessiomuusikot Luokka:Hurriganesin jäsenet Luokka:Suomalaiset bluesmuusikot Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset musiikkituottajat Luokka:Pepe Ahlqvist Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pelle Miljoona & N.U.S.

Pelle Miljoona & N.U.S. oli suomalainen vuosina 1977–1978 toiminut punk-yhtye ja johtohahmonsa Pelle Miljoonan ensimmäinen levyttänyt kokoonpano. Yhtye perustettiin kesällä 1977 Pelle Miljoonan opiskelupaikkakunnalla Savonlinnassa. N.U.S.:ää edelsi Jasmine-niminen kokoonpano. Yhtye antoi musiikkiaan sisältäneen nauhan Dave Lindholmille tämän ollessa keikalla Savonlinnassa. Lindholm toimitti nauhan Love Recordsin johtajalle Atte Blomille. Blom kävi kuuntelemassa N.U.S.:ää ensimmäisellä keikalla, ja sen jälkeen yhtye pääsi levyttämään Love Recordsille. Ensimmäinen julkaistu levy oli single "Olen työtön", B-puolella "Mä vain pogoon", ja sitä seurasi vuodenvaihteessa 1977/1978 Pekka Nurmikallion Microvox-studiossa Lahdessa äänitetty albumi Pelle Miljoona & N.U.S.. Albumin tunnetuin laulu lienee "Olen työtön". 1978 julkaistiin kokoelmalevy Pohjalla, jossa N.U.S.:ltä ovat kappaleet "Rocktähti", "Häpeän olla valkoinen", "Mä en jumaloi Amerikkaa" sekä "Väkivalta ja päihdeongelma", jota pidetään yhtenä 1970-luvun lopun Suomi- punkin suurista klassikoista. Samoihin aikoihin ilmestyi single "Lähdetään kiitämään" (B-puolella "Meidän on tulevaisuus", joka oli tehty jo nimellä Pelle Miljoona). Pohjalla-levyn jälkeen tehdyllä Pohjalla-kiertueella Pelle Miljoonan bändinä ei ollut enää N.U.S. vaan 1978, joka myöhemmin oli nimeltään Pelle Miljoona & 1980\. == Albumi ja kokoonpano == ===Kappaleet=== # "Mä vaan pogoon" # "Lontoo" # "Mä hajotan tän maailman" # "Pikkuhitleri" # "Akateeminen poika" # "Mun rakkaus" # "Ei oo järkee mennä armeijaan" # "Tahdon olla vapaa" # "Olen työtön" # "Seison paitsiossa" # "Mie en välitä mistään" # "Olen ulkona" # "Raivoon" # "Yhteiskunta haisee" # "Laulu Koskisen Masasta" # "Hyvinvointikakarat" # "Nuoriso sairastaa syöpää" # "Mitä on Punk?" Vuonna 2005 julkaistulla remasteroidulla CD-versiolla ovat bonuskappaleet: * "Rocktähti" * "Häpeän olla valkoinen" * "En jumaloi Amerikkaa" * "Väkivalta ja päihdeongelma" ===Kokoonpano levyllä=== * Pelle Miljoona (rummut, laulu ja kazoo) * Pasi "Bastard" Huopalainen (kitara ja laulu) * Hannu Ruuska (basso raidoilla 1, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 13, 15 ja 17) * Jukka Bilund (basso raidoilla 2, 6, 10, 11, 12, 14, 16, 18 ja laulu) Albumin jälkeen yhtyeen basistiksi tuli Jussi Paasikallio. Luokka:Vuoden 1978 esikoisalbumit N.U.S. Luokka:Pelle Miljoonan albumit Luokka:Suomalaiset punkyhtyeet Luokka:Love Recordsin albumit Luokka:Suomalaiset punkalbumit
Kärpänen (tähdistö)

Kärpänen () on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni tähdistö, joka ei näy Suomessa. Lähellä ovat Kölin ja Kentaurin tähtikuviot. Tähdistö on nimetty aivan 1500-luvun lopussa jo ennen William Bayeria. Tämä tähdistö on Etelän rististä etelään ja Hiilisäkki, pimeä sumu ulottuu sen alueelle samoin kuin Linnunratakin osittain. Alfa Muscaen kirkkaus on 2,69 eli se on melko kirkas. Tässä tähdistössä on havaittu pehmeäröntgensädenova "Nova Muscae 1991". Kärpänen on ennen nykyistä nimeään kantanut useita muitakin nimiä. Se on ollut muun muassa Mehiläinen (Apis) ja Etelän kärpänen (Musca Australis). Jälkimmäinen Lacaillen erotuksena Pohjoisen kärpäsestä, joka istui Oinaan päällä. Pohjoisen kärpäsen poistuttua käytöstä Kärpänen sai nykyisen nimensä. == Kärpäsen tähdistön kirkkaita tähtiä == :Tähtiä Bayerin nimillä: ::α Mus 2.69; β Mus 3.04; γ Mus 3.84; δ Mus 3.61; ε Mus 4.06; ζ1 Mus 5.73; ζ2 Mus 5.15; θ Mus 5.44; η Mus 4.79; ι1Mus 5.04; ι2Mus 6.62; λ Mus 3.63; μ Mus 4.75 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oktantti

Oktantti (latinaksi Octans, Octantis, Oct) on eteläisen tähtitaivaan eteläisin tähdistö. Tämä tähtikuvio on keskisuuri ja himmeätähtinen. Taivaan etelänapa, deklinaatio −90° sijaitsee juuri Oktantin tähtikuviossa. Etelässä ei ole Pohjantähteen verrattavaa napatähteä, vaan ainoastaan hyvin himmeä Sigma Octantis (lyhenne σ Oct) on melko lähellä etelänapaa. Sen deklinaatio on −88° 57′ eli se sijaitsee hieman yli asteen päässä navasta. Sigma Octantiksen ("Polaris Australis, eteläinen napatähti") näennäinen kirkkaus on vain 5,42. Sigma Octantiksen spektriluokka on F0III ja etäisyys 270 valovuotta. Se on siis kohtalaisen kaukana oleva kellanvalkea jättiläistähti, jonka kirkkaus vaihtelee. Etelän risti osoittaa kohti taivaan etelänapaa ja on etelänavan paikannin eteläisellä pallonpuoliskolla. == Tietoja Oktantti-tähdistöstä == *näkyy päiväntasaajalta -90° leveysasteelle *deklinaatio -90°, taivaan etelänavalla *291 neliöastetta, järjestyksessä 50:s == Oktantin tähdistön kirkkaita tähtiä == Nimetty eteläinen napatähti: * (σ Oct) 5.45 Polaris Australis Tähtiä bayerin nimillä: :α Oct 5.13; β Oct 4.13; γ1 Oct 5.10; γ2 Oct 5.72; γ3 Oct 5.29; δ Oct 4.31; ε Oct 5.09; ζ Oct 5.43; θ Oct 4.78; η Oct 6.19; ι Oct 5.45; κ Oct 5.56; λ Oct 5.27; μ1 Oct 5.99; μ2 Oct 6.51; ν Oct 3.73; ξ Oct 5.32; π1 Oct 5.65; π2 Oct 5.65; ρ Oct 5.57; τ Oct 5.50; υ Oct 5.76; χ Oct 5.29; φ Oct 5.47; ψ Oct 5.49; ω Oct 5.88 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jimmy Floyd Hasselbaink

Jerrel "Jimmy Floyd" Hasselbaink (s. 27. maaliskuuta 1972 Paramaribo, Suriname) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hasselbainkin ensimmäinen ammattilaisseura oli alankomaalainen Stormvogels Telstar, jossa hän pelasi vuoteen 1990 ennen siirtymistään AZ Alkmaariin. Seuraavaksi hän siirtyi Portugaliin Campomaiorenseen. 24 vuoden ikäisenä Hasselbaink siirtyi mahtiseura Boavistaan, jossa teki lopullisen läpimurtonsa. Hän teki 29 ottelussa 20 maalia. Heinäkuussa 1997 Hasselbaink myytiin kahdella miljoonalla punnalla kaudeksi 1997–1998 englantilaiseen Valioliiga-seura Leeds Unitediin, jossa hän jatkoi vakuuttavaa maalien takomistaan tehden 36 ottelussa 18 maalia, mikä oikeutti sarjan jaettuun maalikuninkuuteen. Hasselbainkin seuraava seura oli Espanjan Primera Divisiónin Atlético Madrid. 34:ssä Espanjan liigan ottelussa hän teki 24 maalia. Kaudeksi 2000–2001 seurasi paluu Valioliigaan, tällä kertaa Chelseaan seuran silloisella ennätyssummalla, 15 miljoonalla punnalla. Ensimmäisellä Chelsea-kaudellaan hän teki 35 ottelussa 23 maalia ja voitti jälleen Valioliigan maalikuninkuuden. Kaudella 2001–2002 Hasselbaink teki jälleen 23 maalia. Kahden viimeisen Chelsea-kautensa aikana hänen maalintekovireensä alkoi hiipua, eikä kaudella 2002–2003 merkitty Hasselbainkin sarakkeeseen kuin 11 osumaa 36 pelissä, ja 2003–2004 maaleja tuli 30 pelatussa ottelussa yhteensä 13. 32-vuotiaana hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi vapaalla siirrolla Middlesbrough'n, jossa teki kahden kauden aikana 58 ottelussa 23 maalia. Charltoniin Hasselbaink siirtyi vapaalla siirrolla 11. heinäkuuta 2006. 25 ottelun jälkeen hollantilainen siirtyi Cardiff Cityyn, missä lopetti uransa vuonna 2008. Alankomaiden maajoukkueessa Hasselbaink pelasi 23 ottelua, joissa hän teki yhdeksän maalia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Savielly Tartakower

Savielly Tartakower (22. tammikuuta 1887 Rostov-na-Donu – 4. tammikuuta 1956 Pariisi) oli puolanjuutalainen shakin suurmestari. Hänet tunnetaan englanniksi etunimellä Saviely tai Savielly ja ranskaksi Xavier Tartacover tai Xavier Tartakover. Tartakowerin ollessa 12-vuotias hän muutti yhdessä perheensä kanssa Venäjältä Itävalta-Unkariin, missä he asettuivat Wieniin. Tartakower opiskeli lakia Wienin ja Geneven yliopistoissa ja kiinnostui opiskeluaikanaan shakista tutustuen pelaajiin Wienin kahviloissa. Hän tapasi merkittäviä tuon ajan mestareita: Carl Schlechterin, Géza Maróczyn, Milan Vidmarin ja Richard Rétin. Tartakowerin ensimmäinen saavutus oli voitto Nürnbergissä 1906, sitten Hastingsissä 1927 ja 1928 sekä Liègessä 1930. Vierailtuaan New Yorkin eläintarhassa Tartakower keksi orankiavauksen 1. b4. Hän oli avausekspertti muun muassa kuningatargambiitissa, jossa hän keksi uusia muunnelmia ja ideoita. Tartakower oli kuulu sanonnoistaan ja pani muiden muassa suomalaisen Eero Böökin matalaksi hänen ehdotettuaan antautumista Tartakowerin ollessa häviöasemassa: "ajatelkaa sentään käytöstänne". "Virheet vain odottavat tekijäänsä" sekä "on parempi uhrata vastustajan nappuloita" olivat muita tunnettuja aforismeja. Tartakower kirjoitti muun muassa kirjat The Hypermodern Games of Chess ja My Best Games of Chess 1905–1954. Luokka:Shakin suurmestarit Luokka:Puolalaiset shakinpelaajat Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet Luokka:Shakkikirjailijat
Läjä Äijälä

Veli-Matti ”Läjä” Äijälä (s. 29. syyskuuta 1958 Tornio) on suomalainen muusikko ja sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan etenkin hardcore punk -yhtyeensä Terveiden Käsien (TK) laulajana ja ainoana jäsenenä, joka oli yhtyeessä koko sen olemassaolon ajan. Terveet Kädet aloitti uransa alkumuodossaan 1978 ja virallisesti vuonna 1980 Terveiden Käsien lisäksi Äijälän yhtyeitä ovat Aavikon kone ja moottori, Billy Boys, Death Trip, The Leo Bugariloves, The Sultans, The Kolmas, Sakset! ja Lapin Helvetti. Näistä Aavikon kone ja moottori, The Kolmas, Sakset! ja Billy Boys soittavat kokeellista elektronista musiikkia, joskin Billy Boys on soittanut myös rockabilly-musiikkia. Äijälän underground-sarjakuvia on julkaistu muun muassa kokoelmassa X (Huuda huuda, 2010). == Ura == Äijälä on julkaissut myös yhden elektronisen kappaleen nimellä Veli-Matti Äijälä Passions of Läjä Äijälä -kokoelmalla. Äijälän oma levy-yhtiö on Torniossa vuonna 1979 perustettu IKBAL eli Ismon Karkean Brutaalit Aavikkolevyt. Musiikin tekemisen lisäksi Äijälä on piirtänyt underground-sarjakuvia. Kemin valtakunnallisessa sarjakuvakilpailussa 1985 Äijälä sijoittui sarjallaan Slemmy jaetulle toiselle sijalle. Äijälän sarjakuvia ovat julkaisseet muun muassa lehdet Kupla (1982–83), Kannus (Seinäjoen sarjakuvaseura, 1986–88) ja Sarjari (Tampereen sarjakuvaseura, 1986–2017). Äijälä on tehnyt myös kuvituksia levynkansiin (muun muassa Terveet Kädet, Billy Boys, CMXCMX: Johannes Kastaja. P. Tuotanto, 1987., Raygunhttp://www.discogs.com/Raygun-Raygun/release/2300472, Death Trip, Sorto). Vuosina 1990–94 Äijälä toimitti ja osin piirsi viisi X-sarjakuvalehteä, jotka julkaisi hänen oma IKBAL-kustantamonsa. Lehti julkaistiin ensimmäistä numeroa lukuun ottamatta englanninkielisenä, Kari Heikosen käännöksinä. Äijälän lehteen tekemät sarjakuvat on koottu suomenkielisinä albumiin X (Huuda Huuda, 2010), jossa mukana ovat myös englanninkieliset käännökset. Äijälä on sanoittanut kappaleita myös Apulannalle ja julkaissut punk-runokokoelman Runojen kevät vuonna 2007 yhdessä Pupu Lihaviston ja Astro Lihjamon kanssa. == Diskografia == * * * * * * *Keskellä Ei Mitään (2018) == Teoksia == * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rocklaulajat Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Rockabillymuusikot Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mineraalitärpätti

Mineraalitärpätti eli lakkabensiini on maaöljystä jalostettu liuotin, jota käytetään samaan tapaan kuin mäntyöljystä valmistettavaa aitoa tärpättiä. Mineraalitärpätti on huoneenlämmössä kirkas ja väritön neste, joka haihtuu nopeasti.Käyttöturvallisuustiedote: Mineraalitärpätti (pdf) Höyry on syttyvää, eikä mineraalitärpättiin sotkeutuneita riepuja pidä jättää avoimeen astiaan, mikäli lähellä on avotuli. Mineraalitärpättiä ei pidä käyttää pellavaöljymaalien ohentamiseen pellavaöljyn itsesyttymistaipumuksen ja mineraalitärpätin alhaisen leimahduspisteen vuoksi. Mineraalitärpättiä käytetään alkydiöljymaalien ja lakkojen ohenteena, liuottimena ja puhdistusaineena.Öljyt ja ohenteet Kymin palokärki == Lähteet == Luokka:Liuottimet en:Mineral turpentine nl:Terpentine sv:Lacknafta
Mikroskooppi (tähdistö)

Mikroskooppi (latinaksi Microscopium, Microscopii, Mic) on eteläisellä taivaalla sijaitseva pieni himmeätähtinen tähdistö, joka ei näy Suomessa. Tähdistö sijaitsee Kauriin ja Jousimiehen tähtikuvioista etelään. Tähdistön nimesi ranskalainen Lacaille. Kirkkaimman tähden kirkkaus on vain 4,7. == Tietoja Mikroskoopin tähdistöstä == * ala 210 neliöastetta, 66:s kokojärjestyksessä == Mikroskoopin tähdistön kirkkaita tähtiä == Tähtiä Bayerin nimillä: :α Mic 4,89; β Mic 6,06; γ Mic 4,67; δ Mic 5,69; ε Mic 4,71; ζ Mic 5,32; θ1 Mic 4,80; θ2 Mic 5,76; η Mic 5,55; ι Mic 5,11; ν Mic 5,12 Muita huomattavia tähtiä: * AU Mic 6,61 – Tällä tähdellä on pölykiekko,kirkkaudeltaan muuttuva tähti, lähitähti * Lacaille 8760 (AX Mic) 6,68 – kirkkaudeltaan muuttuva tähti, lähitähti * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jon Lee Anderson

thumb|John Lee Anderson Jon Lee Anderson (s. 15. tammikuuta 1957) on yhdysvaltalainen tietokirjailija ja The New Yorker -lehden toimittaja. Hänen tunnetuin kirjansa on Che Guevara -elämäkerta Che (1997, suom. 1998 Otava). Anderson on saanut koulutuksensa eri puolilla maailmaa: Etelä-Koreassa, Kolumbiassa, Taiwanissa, Liberiassa ja Englannissa. Hän aloitti toimittajan työt Perussa. Myöhemmin hän toimi sotakirjeenvaihtajana maailman kriisipesäkkeissä ja kirjoitti Etelä-Amerikan sosiaalisista ongelmista. Hänen juttujaan on julkaistu monissa lehdissä. Vuodesta 1998 alkaen Anderson on kuulunut New Yorkerin henkilökuntaan. == Kirjoja == * Che (alk. per. Che Guevara: A Revolutionary Life, suom. ISBN 951-1-15422-2) * The Fall of Baghdad * Guerrillas : Journeys in the Insurgent World * The Lion's Grave: Dispatches from Afghanistan * Inside the League: The Shocking Expose of How Terrorists, Nazis, and Latin American Death Squads Have Infiltrated the World Anti- Communist League (Scott Andersonin kanssa) * La Tumba del Leon == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset tietokirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaukoputki (tähdistö)

Kaukoputki (latinaksi Telescopium, genetiivi Telescopii, lyhenne Tel) on pieni ja himmeätähtinen tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla, niin etelässä ettei se näy Suomessa. Tähdistön nimesi vuonna 1763 ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille, joka tutki eteläisen tähtitaivaan tähtiä. Tähdistö sijaitsee Jousimiehestä hieman etelään. Kirkkaimman tähden Alfa Telescopiin kirkkaus on 3,49 eli tähti on melko himmeä. Vanhoissa tähtiatlaksissa Kaukoputki kuvataan sen aikaisena pitkänä, puisen telineen kannattelemana laitteena. Lacaillen alkuperäisessä ehdotuksessa tämä tähtikuvio oli huomattavasti suurempi; se ulottui yli Jousimiehen tähtikuvion. IAU ei hyväksy päällekkäin meneviä kuvioita, joten IAU:n vahvistama kuvio on selkeästi Lacaillen ehdotusta pienempi. == Kaukoputken tähdistön kirkkaimpia tähtiä == BD Tähdistöjen nimi Mag. Ly valovuoden päässä Kommentteja α Alfa Telescopii 3.49 249 ζ Zeta Telescopii 4.10 127 ε Epsilon Telescopii 4.52 409 λ Lambda Telescopii 4.85 531 ι Iota Telescopii 4.88 398 δ¹ Delta-1 Telescopii 4.92 800 ξ Xi Telescopii 4.93 1250 * Epäsäännöllinen muuttuja η Eta Telescopii 5.03 155 δ² Delta-2 Telescopii 5.07 1100 κ Kappa Telescopii 5.18 293 ν Nu Telescopii 5.33 170 ρ Rho Telescopii 5.17 171 μ Mu Telescopii 6.29 120 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mr. Spock

Mr. Spock on pääasiassa Leonard Nimoyn esittämä U.S.S. Enterprisen tiedeupseeri ja yliperämies televisiosarja Star Trekissä. Hän on toiminut myös Tähtilaivaston kadettien kouluttajana. Spockin tunnetuimpia piirteitä lienevät hänen suippokorvansa. Spock luottaa aina ensisijaisesti logiikkaan ja on oppinut hallitsemaan tunteitaan. Tosin joskus (todella harvoin kuitenkin), Spock on käynyt tunteelliseksi osoittaen vihaa ja surua. Näissä tapauksissa on todennäköistä, että hänen ihmispuolensa tulee esiin. Vuoden 2009 Star Trek, vuoden 2013 Star Trek Into Darkness ja vuoden 2016 Star Trek Beyond -elokuvissa nuorta Spockia näytteli Zachary Quinto. Spock on puoliksi vulkanuslainen ja puoliksi ihminen, tosin fyysisesti hän on lähes täysin vulkanuslainen. Jakson "This Side of Paradise" mukaan Spockilla on etunimi, mutta se on mahdoton lausua Federaation standardikieltä puhuvalle. Spockin isä on Vulkanuksen suurlähettiläs Sarek, äiti Amanda Grayson. Spockilla on puoliveli Sybok, joka kohdataan ainoan kerran viidennessä elokuvassa. Spock on naimisissa, koska kapteeni Jean-Luc Picard on sanonut tavanneensa Sarekin tämän pojan häissä, ja koska Sybok on kuollut jo ennen kapteeni Picardin syntymää, hän ilmeisesti tarkoitti Spockia. Ei-kaanonin Vulcan’s Heart -romaanin mukaan Spock on naimisissa Enterpriselläkin palvelleen luutnantti Saavikin kanssa. Spock liittyi tähtilaivastoon isänsä tahdon vastaisesti ja palveli lähes yksitoista vuotta kapteeni Christopher Piken alaisuudessa U.S.S. Enterprisella. Sittemmin hän palveli myöhemmin samalla aluksella kapteeni James T. Kirkin alaisuudessa. Spock sai surmansa Genesis-kriisin aikana palvellessaan amiraali James T. Kirkin alaisuudessa taistelussa Khan Noonien Singhia vastaan. Myöhemmin saatiin selville hänen siirtäneen kuollessaan katransa aluksen lääkäriin, Leonard McCoyhin. Genesis-aalto palautti Spockin ruumiin henkiin Genesis-planeetalla, ja kolmannen elokuvan lopussa Spock sai mielensä sekä ruumiinsa jälleen yhdistettyä. Noin 70–75 vuoden kuluttua tästä, 2360-luvun lopussa, Spock toimi Federaation lähettiläänä romuluslaisten kotiplaneetalla Romuluksessa. == Lähteet == Luokka:Star Trek -hahmot Luokka:Kuvitteelliset tieteilijät de:Figuren im Star-Trek-Universum#Commander Spock
Joe Hisaishi

, taiteilijanimeltään Joe Hisaishi (), (s. 6. joulukuuta 1950) on japanilainen säveltäjä, joka tunnetaan erityisesti pitkäaikaisesta yhteistyöstään elokuvaohjaaja Hayao Miyazakin kanssa. Hän on säveltänyt musiikkia Studio Ghiblin suosituimpiin elokuviin, kuten Henkien kätkemään, Naapurini Totoroon ja Prinsessa Mononokeen. Hisaishi on opiskellut nykymusiikkisävellystä ja suuntasi alun perin taidemusiikkisäveltäjän uralle. Hän nousi kuitenkin 1980-luvulla Japanissa suosituksi kone- ja elokuvamusiikkisäveltäjänä. 2000-luvulla Hisaishi on kirjoittanut yhä enemmän nykymusiikkiteoksia. Hisaishi on säveltänyt musiikin peliin Ni no Kuni: Wrath of the White Witch, joka on voittanut sävellyksestä IFMCA-palkinnon Best Score for a Video Game or Interactive Media kategoriassa vuonna 2011. == Merkittäviä sävellyksiä == * Tuulen laakson Nausicaä (1984) * Laputa – linna taivaalla (1986) * Naapurini Totoro (1988) * Kikin lähettipalvelu (1989) * Porco Rosso (1992) * Sonatine (1993) * Kids Return (1996) * Prinsessa Mononoke (1997) * Hana-Bi – tulikukkia (1997) * Kikujiro (1999) * Brother (2000) * Henkien kätkemä (2001) * Liikkuva linna (2004) * Ponyo rantakalliolla (2008) * Departures (2008) * Tuuli nousee (2013) * Prinsessa Kaguyan taru (2013) * Ni no Kuni: Wrath of the White Witch (2013) * Ni no Kuni II: Revenant Kingdom (2018) * Children of the Sea (2019) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joe Hisaishi's Official Site * * Luokka:Japanilaiset säveltäjät Luokka:Elokuvasäveltäjät Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maalari (tähdistö)

Maalari (lat Pictor, Pictoris, Pic) on Suomessa näkymätön pieni tähdistö, joka sijaitsee eteläisellä tähtitaivaalla. Tässä tähdistössä sijaitsee valkea nuori Beta Pictoris, jolta löydettiin pölykiekko vuonna 1984. Vuonna 2008 ilmoitettiin, että Beta Pictoriksen läheltä kuvattiin valopiste, joka saattaa olla tähteä kiertävä suuri enimmäkseen kaasusta koostuva jättiläisplaneetta. == Maalarin tähdistön tähtiä == Tähtiä nimineen: * Kapteynin tähti (HD 33793) 8,85 – Lähitähti Tähtiä Bayerin nimineen: * α Pic 3,30; β Pic 3,85 – tätä ympäröi pölykiekko ja sillä saattaa olla planeettakin, lähitähti γ Pic 4,50; δ Pic 4,72; ζ Pic 5,44; θ Pic 6,26; η1 Pic 5,37; η2 Pic 5,05; ι Pic – Kaksoistähti 5,58, 6,42; κ Pic 6,10; λ Pic 5,30; μ Pic 5,69; ν Pic 5,60 Tähtiä Flamsteedin nimineen: * 61 Pic 5,20 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kvadit

Kvadit tai quadit () olivat kansainvaellusajan germaaniheimo, jonka katsottiin lukeutuvan sveebeihin, joskin arkeologisten löytöjen perusteella he olivat lähempänä langobardeja. Kvadit asuivat Mainin keski- ja alajuoksun pohjoisrannalla. Kvadit liittoutuivat markomannien kanssa Roomaa vastaan vuosina 166–180.Castrén ja Pietilä-Castrén 2000, s. 476 Heimo muutti 400-luvun alussa vandaalien mukana Espanjaan, jonne he perustivat kuningaskunnan. Visigootit valloittivat kvadien kuningaskunnan 585. == Lähteet == * Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4. === Viitteet === Luokka:Germaaniheimot Luokka:Rooman viholliset ja liittolaiset
Lentokala (tähdistö)

Lentokala (lat. Volans, Volantis, Vol) on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön pieni tähdistö. Tämä tähdistö löydettiin ennen Bayeria 1500-luvun lopuilla ja on jo Bayerin Uranometriassa 1600-luvun alussa. == Lentokalan kirkkaimpia tähtiä == Bayerin nimi Nimiä ja numeroita Mag. etäisyys valovuotta Muuta β Beta Volantis 3,77 108 γ² Gamma-2 Volantis 3,78 142 * kaksoistähti, pari γ¹ Volantis ζ Zeta Volantis 3,93 134 δ Delta Volantis 3,97 660 α Alpha Volantis 4,00 124 ε Epsilon Volantis 4,35 642 θ Theta Volantis 5,19 239 η Eta Volantis 5,28 356 κ¹ Kappa-1 Volantis 5,33 393 * osa kolmoistähteä, muutκ² Volantis ι Iota Volantis 5,41 558 κ² Kappa-2 Volantis 5,63 393 *kolmoistähden osa, κ¹ Volantis γ¹ Gamma-1 Volantis 5,68 142 * kaksoistähti, pari γ² Volantis HD 76700 8,13 195 * tällä on eksoplaneetta * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luonteri Surf

Luonteri Surf on erityisesti 1990-luvulla suosiota saavuttanut juvalainen punkpop-yhtye. Yhtyeen musiikki on niin sanottua ramopunkkia eli Ramones- tyylistä popahtavaa punk-musiikkia. Nimensä 1984 perustettu yhtye on saanut Etelä-Savossa sijaitsevan Saimaan selän Luonterin mukaan. Nimessä yhdistyy savolainen maaseutuhenkisyys ja California Sun. Luonteri Surf tunnettiin siitä, että yhtyeen soittajat olivat ammatiltaan maanviljelijöitä, Martti Ripaojaa lukuun ottamatta. Luonteri Surf teki Radio Mafialle radio-ohjelmia nimeltä Aamu maalla sekä Tonni tuorerehua. Luonteri Surf julkaisi tuotoksensa Ayshire Records -levymerkillä vuoteen 1997 asti, kunnes yhtyeen kitaristi Pekka Kerminen ja ex-rumpali Pekka Liimatainen perustivat 1997 levy-yhtiön nimeltä Ayshire Levythttp://koti.mbnet.fi/~manne63/Ayshire/index.htm Ayshire Levyt, joka on julkaissut Luonteri Surfin lisäksi mm. Poikia, Ypö-Viittä, Natsipaskaa (nyk. Ruoska), Seireeniä (nyk. Iiwana Julma), Tumppi Varonen & Problemsia?, Tolpat-yhtyettä, Vanhan piianpoikia ja Pahoja Agentteja, sekä Retkibanaania yhteistyössä Woimasoinnun kanssa. Nykyään Liimatainen omistaa Ayshire Levyt yksinään. == Jäsenet == * Kalle Grotenfelt – urut (1984–) * Pekka Kerminen – kitara (1984–) * Martti Ripaoja – basso (1984–) * Timo "Unski" Oinonen – rummut (1998–) === Entiset jäsenet === * Pekka "Manne" Liimatainen – rummut (1984–1991) * Harri "Hapa" Virolainen – rummut (1991–1994) * Sami Karppinen – rummut (1994–1998) == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * * * * === Demot === * === Singlet === * ”Jään päältä pois” (1991) * ”Ihan sama” (1996) * ”Sydän syrjällään” (1999) * ”Syysmyrsky” (2000) === EP:t === * * * * === Kokoelma-albumit === * === Kokoelmilla === * * * * === Livealbumit === * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ayshire Levyjen kotisivut * Luonteri Surfin kokoonpanot, discografia ja sanat * Ylen Elävä arkisto: Luonteri Surf, punkkia Juvalta * Luonteri Surfin viralliset kotisivut Luokka:Suomalaiset punkyhtyeet
Kameleontti (tähdistö)

Kameleontti (lat. Chamaeleon, Chameleontis, Cha) on eteläisellä tähtitaivaalla oleva pieni himmeätähtinen tähdistö, joka ei näy Suomessa, koska sijaitsee taivaanpallolla hyvin etelässä. Tähdistöä ei saa sekoittaa pohjoisella tähtitaivaalla olevaan Kirahviin, jonka nimi on Camelopardalis ja lyhenne Cam. Tähdistö rajoittuu napatähdistö Oktanttiin ja kirkastähtiseen Köliin. Tämä tähdistö on nimetty 1500-luvun loppupuolella ilmestyneessä taivaanpallon kartastossa, ja kuvattu Bayerin Uranometriassa vuonna 1603. Tähdistön kirkkain tähti on Alfa Chameleontis jonka kirkkaus on 4,05. == Kameleontin kirkkaimpia tähtiä == ===Tähtiä Bayerin nimillä=== * α Cha 4.05; β Cha 4.24; γ Cha 4.11; δ1 Cha 5.46; δ2 Cha 4.45; ε Cha 4.88; ζ Cha 5.07; θ Cha 4.34; η Cha 5.46; ι Cha 5.34; κ Cha 5.04; μ Cha 5.53; μ2 Cha 6.60; ν Cha 5.43; π Cha 5.64 ===Tähtiä Flamsteedin nimillä=== * 9 Cha 6.05 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Painoväri

Painoväri on painotuotteiden painamiseen käytetty väri. Painoväri on yleensä tahnamainen neste ja se sisältää pigmenttejä ja/tai musteita. Painoväriä pinnalle levittämällä saadaan aikaiseksi tekstiä tai kuvia. Pinta on yleensä paperia tai kartonkia, mutta myös erilaisille kankaille voidaan painaa. ==Käyttö kirjapainossa== Kirjapainossa käytetään yleensä pigmenttivärejä, sillä ne kiinnittyvät painomateriaalin pintaan (adheesio). Tällöin vähemmällä painovärin määrällä saadaan aikaiseksi intensiivisempi väri. Kiinnittymistä edistävät lisäaineet kuten erilaiset hartsit. Muste puolestaan imeytyy painettavan pinnan sisään, mikä aiheuttaa helposti suttuisemman jäljen. Pigmentin hiukkaskoko vaikuttaa olennaisesti siihen, miten painoväri hajottaa valoa. Painojäljen värisävy, värikylläisyys ja kirkkaus seuraavat suoraan käytetystä pigmentistä. Useimmat värikuvat painetaan neljällä värillä: musta (englanninkielinen painotekninen nimitys key), syaani (cyan, vaaleansininen), magenta (sinipunainen) ja keltainen (yellow). Tästä tulee nimitys CMYK-värit (vertaa RGB-väreihin). Kuriositeettina voi mainita, että jopa sienistä saatavia värejä on kokeiltu painoväreinä. == Katso myös == * Muste * Kohopaino * Litografia * Offsetpaino * Pantone Matching System * Rotaatiopaino * Syväpaino == Lähteet == Luokka:Kirjapainotaito
Pyttipannu

Pyttipannu on suomalaisessa ja ruotsalaisessa ruokaperinteessä esiintyvä ruokalaji. Siihen kuuluu yleensä kuutioitua perunaa, sipulia sekä lihaa tai makkaraa, jotka paistetaan runsaassa rasvassa. Lopuksi saatetaan lisätä kermaa tai paistettu kananmuna annoksen päälle. Paistetun kananmunan tilalla voi olla myös raaka munankeltuainen aseteltuna kuoren puolikkaaseen. Yleisesti tarjottu lisäke on etikkapunajuuret tai -kurkut. Pyttipannu-nimi tulee sen ruotsinkielisestä vastikkeesta "pytt i panna", joka tarkoittaa pieniä paloja pannussa. Vaikka pyttipannu on tyypillistä edullista tähderuokaa, siitä on tullut lounaaksi tai oluen kanssa nautittava ravintola-annos. Esimerkiksi tamperelainen ravintola Tillikka on tunnettu erityisesti runsaasta pyttipannustaan, joka on ravintolan suosituin annos. Pyttipannun kaltaista ruokaa on valmistettu kaikissa kulttuureissa, ja kaikkina aikoina. Pohjoismainen muoto pyttipannusta sai alkunsa 1800-luvun puolivälissä. Pyttipannua teki tunnetuksi Tore Wretman kirjassaan Svensk husmanskost. Wretman pyrki kirjassaan määrittelemään oikeaoppisen pyttipannun ainekset ja valmistustavan korostaen kuitenkin samalla, ettei pyttipannulla oikeastaan ole reseptiä ollenkaan. == Erilaisia versioita pyttipannusta == Bellmanin pannu on saanut nimensä siitä, kun tarinan mukaan runoilija Carl Michael Bellman lisäsi pyttipannuunsa kermaa. Rydbergin pihvi ei nimestään huolimatta ole pihvi. Rydbergin pihvin valmistukseen käytetään naudan sisä- tai ulkofileetä. Ruoka on nimetty tukkukauppias ja laivanvarustaja Abraham Rydbergin mukaan. Rydberg rakennutti 1800-luvun puolivälissä Tukholmaan hotellin. Rydbergin pihvi tarjoillaan usein raa'an kananmunan kanssa, joskus myös paistetulla kananmunalla, jonka keltuainen on jätetty valuvaksi. Annos viimeistellään piparjuuriraasteella, sinappikermalla ja persiljasilpulla. Aitoon Rydbergin pihviin ei kuulu etikkainen kurkku, tai punajuuri. Rydbergin pihvistä on muunnelma Gretan pihvi, jossa muna on keskeisessä roolissa. Nimensä ruoka on saanut ravintoloitsija Fredrik Odénin vaimon Gretan mukaan. == Samankaltaisia annoksia == * Biksemad, Tanskasta * Bubble and squeak, Englannista * Colcannon, Irlannista * Rumbledethumps, Skotlannista * Bauernfrühstück, Saksasta * Trinxat, Kataloniasta, koillisesta Espanjasta, sekä Andorrasta * Stoemp, Belgiasta * Hash, Yhdysvalloista == Lähteet == Luokka:Suomalainen keittiö Luokka:Ruotsalainen keittiö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pöytävuori (tähdistö)

Pöytävuori (lat. Mensa, genetiivi Mensae, lyhenne Men) on Suomessa näkymätön pieni hyvin himmeä tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla. α Mensae (Alfa Mensaen), tähdistön kirkkaimman tähden, näennäinen kirkkaus on vain 5,09 mikä tekee tähdistöstä todella himmeän. Tämä tähdistö sijaitsee hyvin lähellä eteläistä taivaannapaa ja rajoittuu napatähdistö Oktanttiin. Osa Suuresta Magellanin pilvestä on Pöytävuoressa, suurin osa Kultakalassa. Tähdistön aikaisempi tieteellinen nimi oli Mons Mensae, josta suomenkielinen nimi on käännös. Se viittaa Etelä-Afrikan Pöytävuoreen.Pöytävuori Mensa (Mensae) Men Zubenelgenubi ==Pyötävuoren tähdistön kirkkaimpia tähtiä == :Tähtiä Bayerin nimillä: ::α Men 5.08; β Men 5.30; γ Men 5.18; δ Men 5.67; ε Men 5.54; ζ Men 5.61; θ Men 5.45; η Men 5.47; ι Men 6.04; κ Men 5.46; λ Men 6.54; μ Men 5.53; ν Men 5.78; ξ Men 5.84; π Men 5.65 :Tähtiä Flamsteedin nimillä: ::31 Men 6.18 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Paisunta

Paisunta tarkoittaa ilmiötä, jossa höyrykoneissa ja polttomoottoreissa määrätyn paineisen höyry- tai kaasumäärän tilavuus suurenee ja paine alenee. Paisunnalla on varsinaisesti merkitystä höyrykoneissa, joissa sen avulla säästetään höyryä ja sen myötä polttoainetta. Höyryä lasketaan vain osalla männän iskua (täytösmäärä) ja lopun männän matkaa höyry paisuu. Paine alenee paisuessa mahdollisimman alas: lauhduttimellisissa koneissa 50–80 kilopascaliin ja lauhduttimettomissa noin 120 kilopascaliin. == Lähteet == * Project Runeberg - Pieni tietosanakirja Luokka:Konetekniikka
Veistotaltta

Veistotaltta (lat. Caelum, Caeli, Cae) on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön pieni himmeätähtinen tähdistö. Tämän tähdistön nimesi ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille 1763, jonka mukaan tähdistössä näkyy kaksi talttaa sidottuna toisiinsa nauhalla. == Tähtiä Veistotaltan tähdistössä == *Bayerin nimillä: ** α Cae 4.45; β Cae 5.05; γ Cae - double 4.55 & 6.34; δ Cae 4.55; ζ Cae 6.35; λ Cae 6.24; ν Cae 6.06 == Tarkempia tietoja joistain Veistotaltan tähdistä == Nimi HD-numero Rektaskensio Deklinaatio Näennäinen kirkkaus Spektrityyppi Etäisyys (parsekia) Absoluuttinen kirkkaus α Cae HD 29875 4h 40m 33,6s −41° 51′ 50′′ 4,45 F2 V 20 3,0 γ Cae HD 32831 5h 04m 24,3s −35° 29′ 00′′ 4,55 K2 III 57 0,2 β Cae HD 29992 4h 42m 03,4s −37° 08′ 40′′ 5,05 F8 V 28 4,0 δ Cae HD 28873 4h 30m 50,1s −44° 57′ 13′′ 5,07 B3 V 217 −1,7 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Seikkailujen linnake

Seikkailujen linnake (Fort Boyard) on ranskalainen televisio-ohjelma, jossa joukko kilpailijoita kilpailee Fort Boyardin linnakkeessa kultaraha-aarteesta suorittamalla erilaisia ruumiillisia suorituksia ja päättelykykyä vaativia tehtäviä. Ohjelman keskeisiä hahmoja ovat muun muassa pitkäpartainen vanha mies ja kaksi lyhytkasvuista miestä sekä kilpailijoita vastaan ottelevat erilaisin teemoin pukeutuneet hahmot. Ohjelmaa on tuotettu Ranskassa vuodesta 1990 lähtien, ja sitä on esitetty myös Suomen televisiossa. Suomessa viihdesarjaa esitettiin Yle TV1:ssä yhden tuotantokauden verran, 11 osaa vuonna 1993. Ranskassa ohjelmaa esittää France 2. Ohjelmaa tehdään tai on tehty samalla formaatilla myös Ruotsissa (Fångarna på fortet, juontajana Gunde Svan), Alankomaissa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Argentiinassa, Saksassa, Belgiassa, Unkarissa ja Venäjällä. Suomalaisversiota ohjelmasta nimillä Fort Boyard – Linnake ja Fort Boyard Suomi on esitetty vuosina 2010, 2012, 2018 ja 2019. SuomiTV:llä, Nelosella ja MTV3-kanavalla. SuomiTV on lähettänyt myös alkuperäistä Seikkailujen linnake -ohjelmaa. ==Päähenkilöt (2021)== https://www.fan- fortboyard.fr/pages/saisons/fort-boyard-2021/ https://www.fan- fortboyard.fr/pages/saisons/fort-boyard-2021/animateur-et-personnages-de-fort- boyard-2021.html ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Ranskankielinen sivu * Luokka:1990-luvun tositelevisiosarjat Luokka:Ranskalaiset televisiosarjat Luokka:France Télévisionsin televisio-ohjelmat
Vantti

Vantti on mastoa tukeva vaijeri. Laivoissa ja purjeveneissä vanteiksi kutsutaan mastoja sivusuunnassa tukevia, laitaan kiinnittyviä tukivaijereita, kun taas pitkittäissuuntaiset tukivaijerit ovat haruksia. Maalle pystytetyissä pienehköissä mastoissa on yleensä kolme tai neljä vanttia, jotka lähtevät eri suuntiin joko maston huipulta tai keskeltä sitä. Vantit on kiinnitetty toisesta päästään tukevasti maahan. Tavallisin materiaali on teräs mutta matalissa radiomastoissa voidaan käyttää sähköäjohtamatonta materiaalia, jos vantti muuten häiritsisi antennin toimintaa. Vaijereita voidaan kutsua myös haruksiksi. Luokka:Purjealuksen rakenne de:Want
Paisutin

Paisutin eli crescendo on laite, jonka avulla uruissa saadaan äänenvoimakkuus tasaisesti vahvenemaan ja heikkenemään. Paisuttimia on kahta lajia: # kenraalipaisutin, joka saattaa urkuäänikerrat vähitellen soimaan toinen toisensa jälkeen # manuaalipaisutin, joka saattaa määrättyyn sormioon kuuluvat äänikerrat soimaan vahvemmin tai heikommin. Kumpaakin paisutinta urkuri käyttää jalkapolkimen avulla saaden urkujen äänenvoiman vaihtumaan mielensä mukaan. Manuaalipaisutin liitetään toiseen tai kolmanteen sormioon. Kenraalipaisuttimella on vain suuremmissa uruissa olennaista merkitystä. Harmonissa käytetään äänenvoiman hallitsemiseen niin sanottuja polvipaisuttimia, jotka sijaitsevat soittajan molempien polvien kohdalla. == Lähteet == * Project Runeberg - Pieni tietosanakirja Luokka:Urut
Kulmaviivoitin (tähdistö)

Kulmaviivoitin eli Kulmaviivain eli Viivoitin (Norma, Normae, Nor) on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön pieni himmeä tähdistö. Se sijaitsee Skorpionin tähdistön lähellä. Tähdistöllä on myös muita mittaamiseen liittyviä nimiä kuten Taso, Suorakulma jne. Tähdistöä on ennen 1700-luvun puolivälissä tapahtunutta nimeämistä kutsuttu muun muassa Etelän kolmioksi (ei sama kuin nykyinen Etelän kolmio) ja Euklideen neliöksi. Tähdistön kirkkaat α ja β ovat siirtyneet Skorpionin tähdiksi N ja H. Tähdistön nimesi ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille oleskellessaan Hyväntoivonniemellä 1751–1752. μ Nor (Myy Normae) on luultavasti Alfa Cygni -tyypin muuttuja, jonka kirkkaus on 4,87–4,98 ja se on spektrityyppiä O9.7 Iab. Tähdistön kirkkaimman tähden γ2 Normaen (Gamma 2 Normaen), magnitudi on vain 4,0. == Tietoja Kulmaviivoittimen tähdistöstä == * näkyy leveysasteilla +30° – -90° * deklinaatio: -52.01° * ala 165 neliöastetta, järjestyksessä 74:s == Kulmaviivoittimen tähdistön tähtiä == Tähtiä Bayerin nimillä: :γ1 Nor 4.97; γ2 Nor 4.01; δ Nor 4.73; ε Nor 4.46; ζ Nor 5.78; η Nor 4.65; θ Nor 5.13; ι1 Nor 4.63; ι2 Nor 5.57; κ Nor 4.95; λ Nor 5.44; μ Nor 4.86 Tähtiä Flamsteedin nimillä: :39 Nor 6.03 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit