Arthur af Hällström

Nils Arthur Gabriel af Hällström (6. joulukuuta 1867 Lempäälä – 20. tammikuuta 1933 Tampere) oli suomalainen arkkitehti.Liuttunen 2018, s. 60; Helenius 1988, s. 13.Arkkitehti Arthur af Hällström, Aamulehti, 21.01.1933, nro 19, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot ==Opinnot ja työura== Af Hällström valmistui rakennusmestariksi Tampereen teollisuuskoulun rakennus- ja myllyosastolta 1888. Hän teki valtion stipendin turvin useampivuotisen opintomatkan Saksaan ja Itävälta-Unkariin ja suoritti arkkitehtitutkinnon Budapestissa 1894. Opintojensa jälkeen, vuonna 1895, hän perusti rakennustoimiston Tampereelle. Toimisto sijaitsi aluksi Selinin talossa. Vuodenvaihteessa 1896–1897 se muutti vastavalmistuneeseen Hällströmin palatsiin, joka sijaitsi Hämeenkatu 10:ssä. Af Hällström suunnitteli talon itse, ja se oli hänen piirtämistään rakennuksista merkittävin. Palatsi tuhoutui vuoden 1918 sodassa.Helenius 1988, s. 13–14. Af Hällström toimi myös tehtailijana. Hän kuului konepaja Sommers, af Hällström & Waldensin sekä panimoyritys Pyynikki Oy:n perustajajäseniin. Lisäksi hän oli mukana perustamassa Tampereen Osake-Pankkia. Af Hällström oli Tampereella useissa kunnallisissa luottamustehtävissä muun muassa rahatoimikamarin ja useiden kunnallisten lautakuntien jäsenenä. Hän toimi myös kymmenisen vuotta kaupungin kiinteistöjen ja irtaimistojen arviomiehenä.Liuttunen 2018, s. 60; Helenius 1988, s. 14. Vuonna 1911 af Hällström muutti Helsinkiin. Hänellä oli siellä arkkitehtitoimisto, ja hän toimi jonkin aikaa myös huonekalualalla. Vuonna 1919 hänet nimitettiin rautatiehallituksen ylimääräiseksi arkkitehdiksi. Palattuaan Tampereelle vuonna 1920 hän ryhtyi vuonna 1925 Paasikosken Puuteollisuus Oy:n toimitusjohtajaksi ja jatkoi tässä tehtävässä vuoteen 1932 asti, jolloin yhtiön toiminta päättyi. Af Hällström asui viimeksi Lempäälän Höytämönjärvellä omistamallaan metsätilalla. ===Suunnittelutyöt Tampereella=== Af Hällströmin Tampereelle piirtämät rakennukset edustivat pääasiassa uusrenessanssia. Tampereen arkkitehtuuria tutkineen Paula Kivisen mukaan Satakunnankatu 21:een vuonna 1902 tehty liike- ja asuintalo oli af Hällströmin töistä jugendhenkisin. Rakennus on purettu.Liuttunen 2018, s. 54, 60; Kivinen 1982, s. 24; Helenius 1988, s. 14. ====Nykyisiä rakennuksia==== * Pyynikin panimon tuotantorakennus, Koulukadun ja Tiiliruukinkadun kulma (1897)Asemakaava no 7536. Viitattu 4.8.2019. * Laukonkulma, Laukontori 10 (1901)Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 75. ====Hävinneitä rakennuksia==== * Hällströmin palatsi, Hämeenkatu 10 (1897, tuhoutui 1918)Liuttunen 2018, s. 125. * Sommers, af Hällström & Waldensin tuotantorakennus, Tammelan puistokatu 13–21 (1898, purettu 1980-luvulla)Liuttunen 2018, s. 60, 368. * Pyynikin kioski, Palomäki (1898, purettu 1953)Liuttunen 2018, s. 298. * Talonomistajayhdistyksen talo, Satakunnankatu 21 (1902, purettu 1973)Liuttunen 2018, s. 328. ====Suunnitelmia, joita ei toteutettu==== * Hämeenkatu 6, kolmikerroksinen rakennus (suunn. 1897)Liuttunen 2018, s. 136; Wacklin & Hirvikallio 2010, s. 190. * Laukontori 8, nelikerroksinen rakennus (suunn. 1901)Liuttunen 2018, s. 141. ==Perhe== Arthur af Hällström kuului af Hällströmin sukuun. Hän oli Kukkolan kartanon omistajien Gustav Wilhelm af Hällströmin (1833–1922) ja Josefina Sofia af Hällströmin (o.s. Faller, 1832–1902) poika. Hänen veljiään olivat lääketieteen lisensiaatti Ernst af Hällström (1863–1931) ja maanmittausinsinööri Gunnar af Hällström (1874–1920).Helenius 1988, s. 14. Af Hällström solmi avioliiton serkkunsa Natalia Lovisa Karstenin (1875–1951) kanssa. Heille syntyi kaksi poikaa, Raoul ja Roland.Helenius 1988, s. 13. ==Lähteet== * Asemakaava no 7536 Pyynikin panimon vanhan teollisuustontin muuttaminen pääasiassa asuinkäyttöön, Koulukatu 11, 13, Tiiliruukinkatu 16, 18, Papinkatu 14, 16. Tampere: Tampereen kaupunki, 2001. * Helenius, Kyllikki (1988): Arkkitehti Arthur af Hällström. Tammerkoski, nro 3, s. 13–15. * Kivinen, Paula (1982): Tampereen jugend. Arkkitehtuuri–taideteollisuus. Helsinki: Otava. ISBN 951-1-06941-1. * Liuttunen, Antti (2018): Kadonneet kaunottaret. Tampereen rakennushistoriaa. Tampere: Tampereen museot. ISBN 978-951-609-935-7. * Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998. Tampere: Tampereen kaupungin kaavoitusyksikkö, 1998. ISBN 951-609-076-1. * Wacklin, Matti & Hirvikallio, Seija (2010): Hämeenkatu. Tampereen sydän. Tampere: Tampere-seura. ISBN 978-952-5558-10-4. ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Suomalaiset rakennusmestarit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet