Luettelo suomalaisista kestävyysjuoksun arvokisamitalisteista

Kestävyysjuoksu on ollut perinteisesti menestyksekäs urheilulaji Suomelle. Aikoinaan Hannes Kolehmaisen sanottiin "juosseen Suomen maailmankartalle" ja Paavo Nurmi on yhdeksällä kultamitalillaan edelleen yksi menestyneimmistä olympiaurheilijoista. Kyseisen aikakauden juoksijoista käytettiin nimitystä "lentävät suomalaiset". Suomalaisten menestys oli huipussaan 1910-luvulta aina talvisotaan saakka hiipuen pikkuhiljaa 1950-luvulle tultaessa. Vuoden 1936 olympialaisissa suomalaiset saavuttivat kolmoisvoiton 10 000 metrin juoksussa (Ilmari Salminen, Arvo Askola ja Volmari Iso-Hollo) ja kaksoisvoiton 5 000 metrin juoksussa (Gunnar Höckert ja Lauri Lehtinen). Lasse Virénin, Juha Väätäisen, Martti Vainion ja Nina Holménin arvokisavoittojen myötä nähtiin suomalaisen kestävyysjuoksun toinen tuleminen 1970-luvulla. Kaarlo Maaningan vuoden 1980 hopea 10 000 ja pronssi 5 000 metrin juoksuista ovat kuitenkin edelleen viimeiset saavutetut olympiamitalit ja Martti Vainion vuoden 1983 pronssi 5 000 metriltä viimeinen MM-kisamitali. Yli vuosikymmenen kestänyt menestyskausi päättyi ikävällä tavalla vuonna 1984, kun Martti Vainio kärysi dopingista Los Angelesin olympialaisissa 1984 menettäen 10 000 metrin juoksussa saavutetun hopeamitalinsa. Janne Holménin voittama maratonin Euroopan mestaruus vuodelta 2002 katkaisi yllättäen pitkän mitalittoman kauden suomalaisessa kestävyysjuoksussa ratamatkojen arvokilpailuissa. Suuri yllätys koettiin myös Göteborgin EM-kisoissa 2006, kun Jukka Keskisalo voitti 3 000 metrin estejuoksun. Maastojuoksussa Annemari Sandell saavutti Euroopan- mestaruuden vuonna 1995 ja MM-pronssia vuonna 1999. == Olympialaiset == Kaiken kaikkiaan suomalaiset ovat saavuttaneet 5 000 metrin juoksussa seitsemän olympiakultaa (Lasse Viren kahdesti, 1972 ja 1976, Gunnar Höckert, 1936, Lauri Lehtinen, 1932, Ville Ritola, 1928, Paavo Nurmi, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1912), neljä hopeaa ja kaksi pronssia. 10 000 metrin juoksussa on voitettu myös seitsemän olympiakultaa (Lasse Viren kahdesti, 1972 ja 1976, Ilmari Salminen, 1936, Paavo Nurmi kahdesti, 1920 ja 1928, Ville Ritola, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1912), neljä hopeaa ja neljä pronssia. Maratonilla suomalaiset ovat voittaneet kahdesti (Albin Stenroos, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1920) ja kolmesti olleet pronssilla. Estejuoksussa on saavutettu kolme kultaa (Volmari Iso-Hollo kahdesti, 1932 ja 1936, ja Ville Ritola, 1924), kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Viimeisin mitali on vuodelta 1972, Tapio Kantasen tuoma pronssi. Varhaisimmissa olympiakilpailuissa juostiin myös maastojuoksu, jossa suomalaiset saavuttivat kolme kultaa (Paavo Nurmi kahdesti, 1920 ja 1924, ja Hannes Kolehmainen, 1912), yhden hopean ja yhden pronssin. Maastojuoksun joukkuekilpailussa Suomi voitti kahdesti, 1920 ja 1924, ja oli kerran hopealla. 3 000 metrin joukkuejuoksun Suomi voitti 1924. Vuoden 1924 kisoissa Paavo Nurmi voitti myös 1 500 metrin juoksun, joka luetaan keskipitkän matkan juoksuihin. Myös Pekka Vasala on voittanut olympiakultaa 1 500 metrillä vuonna 1972. Vuosi Laji Sija Urheilija 1912 10 000m 1. Hannes Kolehmainen 1912 10 000m 3. Albin Stenroos 1912 5 000m 1. Hannes Kolehmainen 1912 maastojuoksu 1. Hannes Kolehmainen 1912 maastojuoksun joukkuekilpailu 2. Hannes Kolehmainen, Jalmari Eskola ja Albin Stenroos 1920 10 000m 1. Paavo Nurmi 1920 5 000m 2. Paavo Nurmi 1920 maastojuoksu 1. Paavo Nurmi 1920 maastojuoksu 3. Heikki Liimatainen 1920 maastojuoksun joukkuekilpailu 1. Paavo Nurmi, Teodor Koskenniemi ja Heikki Liimatainen 1920 maraton 1. Hannes Kolehmainen 1924 10 000m 1. Ville Ritola 1924 10 000m 3. Eero Berg 1924 3 000 m joukkuejuoksu 1. Paavo Nurmi, Ville Ritola ja Elias Katz 1924 5 000m 1. Paavo Nurmi 1924 5 000m 2. Ville Ritola 1924 3 000m esteet 1. Ville Ritola 1924 3 000m esteet 2. Elias Katz 1924 maastojuoksu 1. Paavo Nurmi 1924 maastojuoksu 2. Ville Ritola 1924 maastojuoksun joukkuekilpailu 1. Paavo Nurmi, Ville Ritola ja Heikki Liimatainen 1924 maraton 1. Albin Stenroos 1928 10 000m 1. Paavo Nurmi 1928 10 000m 2. Ville Ritola 1928 5 000m 1. Ville Ritola 1928 5 000m 2. Paavo Nurmi 1928 3 000m esteet 2. Paavo Nurmi 1928 3 000m esteet 3. Ove Andersen 1928 maraton 3. Martti Marttelin 1932 10 000m 2. Volmari Iso-Hollo 1932 10 000m 3. Lauri Virtanen 1932 5 000m 1. Lauri Lehtinen 1932 5 000m 3. Lauri Virtanen 1932 3 000m esteet 1. Volmari Iso-Hollo 1932 maraton 3. Armas Toivonen 1936 10 000m 1. Ilmari Salminen 1936 10 000m 2. Arvo Askola 1936 10 000m 3. Volmari Iso-Hollo 1936 5 000m 1. Gunnar Höckert 1936 5 000m 2. Lauri Lehtinen 1936 3 000m esteet 1. Volmari Iso-Hollo 1936 3 000m esteet 2. Kaarlo Tuominen 1956 maraton 3. Veikko Karvonen 1972 10 000m 1. Lasse Viren 1972 5 000m 1. Lasse Viren 1972 3 000m esteet 3. Tapio Kantanen 1976 10 000m 1. Lasse Viren 1976 5 000m 1. Lasse Viren 1980 10 000m 2. Kaarlo Maaninka 1980 5 000m 3. Kaarlo Maaninka == Maailmanmestaruuskilpailut == Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa on toistaiseksi vain yksi suomalainen yltänyt mitaleille. Tämä tapahtui Helsingin 1983 kisoissa Martti Vainion saadessa pronssia 5 000 metrillä. 10 000 metrin kilpailussa Vainio jäi niukasti neljänneksi. Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailuja on juostu jo vuodesta 1903. Ne saivat kuitenkin virallisen MM-statuksen vasta 1973 niiden tullessa IAAF:n alaisiksi. Tuona vuonna Pekka Päivärinta voitti Suomen ainoan maailmanmestaruuden. Vuosi Laji Sija Urheilija 1973 Maastojuoksu 1. Pekka Päivärinta 1973 Maastojuoksun joukkuekilpailu 2. Sinikka Tyynelä, Irja Pettinen, Nina Holmén ja Aila Koivistoinen 1974 Maastojuoksu 2. Nina Holmén 1974 Maastojuoksun joukkuekilpailu 3. Nina Holmén, Pirjo Vihonen, Sinikka Tyynelä ja Irja Pettinen 1983 5 000m 3. Martti Vainio 1999 Maastojuoksu 3. Annemari Sandell-Hyvärinen == Euroopan-mestaruuskilpailut == Euroopan- mestaruuskilpailuissa 5 000 metrin juoksussa on voitettu kahdesti (Juha Väätäinen, 1971 ja Taisto Mäki, 1938) ja kolmesti on oltu pronssilla. 10 000 metrin juoksussa on saavutettu viisi mestaruutta (Martti Vainio, 1978, Juha Väätäinen, 1971, Viljo Heino, 1946 ja Ilmari Salminen, kahdesti 1934 ja 1938), yksi hopea ja yksi pronssi. Maratonilla on voitettu viidesti (Janne Holmén, 2002, Veikko Karvonen, 1954, Mikko Hietanen, 1946, Väinö Muinonen, 1938, ja Armas Toivonen, 1934) ja kahdesti on oltu hopealla. Estejuoksussa on saavutettu kaksi voittoa (Jukka Keskisalo, 2006, Topi Raitanen, 2022), yksi hopea ja kolme pronssia. Vuosi Laji Sija Urheilija 1934 maraton 1. Armas Toivonen 1934 10 000m 2. Arvo Askola 1934 10 000m 1. Ilmari Salminen 1934 5 000m 3. Ilmari Salminen 1938 maraton 1. Väinö Muinonen 1938 10 000m 1. Ilmari Salminen 1938 5 000m 3. Kauko Pekuri 1938 5 000m 1. Taisto Mäki 1938 3 000m esteet 3. Alf Lindblad 1946 maraton 2. Väinö Muinonen 1946 maraton 1. Mikko Hietanen 1946 10 000m 1. Viljo Heino 1950 maraton 2. Veikko Karvonen 1950 10 000m 3. Väinö Koskela 1950 3 000m esteet 3. Erik Blomster 1954 maraton 1. Veikko Karvonen 1954 3 000m esteet 2. Olavi Rinteenpää 1971 10 000m 1. Juha Väätäinen 1971 5 000m 1. Juha Väätäinen 1974 3 000m 1. Nina Holmén 1974 5 000m 3. Lasse Viren 1978 10 000m 1. Martti Vainio 1978 3 000m esteet 3. Ismo Toukonen 1982 10 000m 3. Martti Vainio 2002 maraton 1. Janne Holmén 2006 3 000m esteet 1. Jukka Keskisalo 2022 3 000m esteet 1. Topi Raitanen kestävyysjuoksun arvokisamitalisteista