EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hanna Liinoja

Hanna Kristiina Liinoja (s. 6. kesäkuuta 1957 Vampula) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt Jyväskylän kaupunginteatterissa vuodesta 1985. == Elämä ja ura == Liinoja syntyi metsänhoidonneuvoja Heikki Liinojan ja opettaja Helena Hellströmin perheeseen, johon kuului myös Hannaa kaksi ja puoli vuotta vanhempi Tapio. Hanna Liinoja opiskeli näyttämötaiteita muun muassa Lontoossa. 1990-luvulla hän suoritti Suomessa useita alan kursseja, kuten näyttelijäntyön kurssit Paasikiviopistossa.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 265 Liinoja on näytellyt lukuisissa klassisissa komedioissa ja draamoissa, kuten Katupeilin takana, Täällä Pohjantähden alla ja Elämänmeno sekä Luulosairas, Kesäyön unelma ja Kolme sisarta. Hänellä on ollut myös useita Niskavuori-tehtäviä, kuten Loviisan rooli näytelmässä Niskavuoren nuori emäntä. Liinoja on näytellyt myös musikaaleissa: vuonna 2010 hänellä oli useita rooleja lajityypin klassikkoteoksessa My Fair Lady. Liinoja on vieraillut muun muassa Teatteri Jurkassa ja Q-teatterissa. Teatterityönsä ohella Liinoja on näytellyt muutamissa elokuvissa ja televisiotuotannoissa. Vuonna 1997 hänellä oli naispääosa Kirsti Petäjäniemen eeppisessä draamaelokuvassa Palava rakkaus. Vuonna 1992 hän teki televisiotoimittajan roolin Anssi Mänttärin tragikomediassa Mestari. Liinoja on työskennellyt myös luovan ilmaisun ja esiintymistaidon kouluttajana. == Valikoitu rooliluettelo == === Jyväskylän kaupunginteatteri === *Noita (Dido ja Aeneas, 1985) *Loviisa (Niskavuoren nuori emäntä, 1986) *Bette (Betten ja Boon avioliitto, 1988) *Radda (Mustalaisleiri muuttaa taivaaseen, 1988) *Titania (Kesäyön unelma, 1993) *Martta (Niskavuoren naiset, 1994) *Anna Karenina (Anna Karenina, 1997) *Rouva (Tohvelisankarin rouva, 2000) *Ulla Suokko (Maan päällä paikka yksi on, 2001) *Ellen Salpakari (Täällä Pohjantähden alla, 2002) *Louella Parsons (Shakespeare Hollywoodissa, 2007) *Anna Andrejevna Skvoznik-Dmuhanovski (Reviisori, 2009) *Rouva Eynsford-Hill, Pubiruusu ym. (My Fair Lady, 2010) *Ratched (Yksi lensi yli käenpesän, 2015) *Lempi (Elämänmeno, 2016) *Olga (Kolme sisarta, 2017) *Gloria Bernhardt (Päivänsäteet, 2018) == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Keskisuomalainen: Jyväskylän Harrastajateatterikesään kovatasoinen raatikolmikko – Liinoja, Malmivaara ja Terävä (7.3.2018) Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koripallo kesäolympialaisissa 2020

Koripallossa kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa 21. kertaa. Koripallossa kilpailtiin kahdessa eri muodossa: tavallisessa 5 vastaan 5 sekä 3x3-muotoisena. 3x3 oli ensimmäistä kertaa mukana olympialaisten ohjelmassa. Olympialaisissa oli omat turnaukset naisille ja miehille. Tavalliseen koripalloon osallistui 12 joukkuetta ja 3x3-koripalloon kahdeksan joukkuetta. Turnaukset pelattiin Saitama Super Arenalla ja Aomi Urban Sports Parkissa. 3x3-koripallo pelattiin 24. – 28. heinäkuuta. Tavallinen koripallo pelattiin 25. heinäkuuta – 8. elokuuta. Menestynein maa oli Yhdysvallat, joka voitti kaikki muut kilpailut paitsi miesten 3x3-turnauksen. Sen voitti Latvia. ==Aikataulu== Lähde: AL Alkulohko PE Puolivälierät VE Välierät PO Pronssiottelu LO Loppuottelu La 24 Su 25 Ma 26 Ti 27 Ti 27 Ke 28 Ke 28 To 29 Pe 30 La 31 Su 1 Ma 2 Ti 3 Ke 4 To 5 Pe 6 La 7 La 7 Su 8 Su 8 Miehet AL AL AL AL AL AL AL PE VE PO LO Naiset AL AL AL AL AL AL AL PE VE PO PO LO Miehet 3x3 AL AL AL AL PE VE LO Naiset 3x3 AL AL AL AL PE VE LO ==Mitaliyhteenveto== Miehet tiedot Naiset tiedot Miehet 3x3 tiedot Agnis Čavars Edgars Krūmiņš Kārlis Lasmanis Nauris Miezis Ilja Karpenkov Kirill Pisklov Stanislav Šarov Aleksandr Zujev Dušan Domović Bulut Dejan Majstorović Aleksandar Ratkov Mihailo Vasić Naiset 3x3 tiedot Stefanie Dolson Allisha Gray Kelsey Plum Jackie Young Jevgenija Frolkina Olga Frolkina Julija Kozik Anastasija Logunova Wan Jiyuan Wang Lili Yang Shuyu Zhang Zhiting ==Mitalitaulukko== 1\. align=left 3 0 0 3 2\. align=left 1 0 0 1 3\. align=left 0 2 0 2 4\. align=left 0 1 1 2 5\. align=left 0 1 0 1 6\. align=left 0 0 1 1 6\. align=left 0 0 1 1 6\. align=left 0 0 1 1 Yhteensä 2 2 2 6 ==Lähteet== *
Henrik Grönroos

Henrik Grönroos (21. tammikuuta 1908 – 5. elokuuta 2007) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja kunniatohtori. == Ura == Grönroos aloitti Helsingin yliopiston kirjaston palveluksessa vuonna 1931. Seuraavana vuonna hän sai määräyksen amanuenssiksi. Grönroos oli keskeinen tekijä evakuoitaessa kirjaston aineistoa toisen maailmansodan takia, ja myös sen palauttamisessa sodan jälkeen. Hän jäi eläkkeelle 1971. Grönroosin puoleen käännyttiin usein, kun jotain tietoa ei kerta kaikkiaan löytynyt. Hän tunsi kirjaston kokoelmat perin pohjin ja harjoitti tutkimusta, mutta ei koskaan väitellyt tohtoriksi. Koko Suomen kirjastotoimea Grönroos avitti opettamalla Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Hän kirjoitti suomalaisten bibliografioiden bibliografian, Finlands bibliografiska litteratur, joka julkaistiin 1975. Grönroos vihittiin kunniatohtoriksi 1973. Grönroosin kirjahistoriallisia artikkeleita on koottu teokseen Cognitio librorum. Retkiä kirjojen maailmaan. Utflykter i böckernas värld. == Katso myös == * Esikko Koitere (Uljas Esikko Grönroos), isä == Lähteet == === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Doria.fi: Henrik Grönroos on poissa Luokka:Suomalaiset kirjastonhoitajat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Koripallo kesäolympialaisissa 2020 – miesten turnaus

Miesten koripalloturnaus Tokion olympialaisissa 2020 käytiin Saitama Super Arenassa, Saitamassa. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti Yhdysvallat. ==Karsinnat== Lopputurnaukseen pääsee 12 joukkuetta. Isäntämaa Japani pääsee ilman karsintoja suoraan turnaukseen. Koriapllon MM–kilpailuista 2019 turnaukseen pääsee yksi maa Afrikasta, Aasiasta ja Oseanista. Euroopasta ja Amerikasta MM–kilpailuista pääsee kaksi maata mukaan. Loput neljä paikkaa ratkaistaan erillisissä karsintaturnauksissa, joihin pääsee MM–kilpailuissa 16 parhaiten sijoittunutta maata, jotka eivät päässeet olympiaturnaukseen sekä kaksi joukkuetta jokaiselta viideltä alueelta. ===Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet=== Maanosa Karsintatapa Ajankohta Paikat Maat Isäntämaa 1 Aasia Koripallon MM–kilpailut 2019 31. elokuuta – 15. syyskuuta 2019 1 Afrikka Koripallon MM–kilpailut 2019 31. elokuuta – 15. syyskuuta 2019 1 Amerikka Koripallon MM–kilpailut 2019 31. elokuuta – 15. syyskuuta 2019 2 Eurooppa Koripallon MM–kilpailut 2019 31. elokuuta – 15. syyskuuta 2019 2 Oseania Koripallon MM–kilpailut 2019 31. elokuuta – 15. syyskuuta 2019 1 Erilliset karsintaturnaukset 22. kesäkuuta – 4. heinäkuuta 2021 1 Erilliset karsintaturnaukset 22. kesäkuuta – 4. heinäkuuta 2021 1 Erilliset karsintaturnaukset 22. kesäkuuta – 4. heinäkuuta 2021 1 Erilliset karsintaturnaukset 22. kesäkuuta – 4. heinäkuuta 2021 1 ==Turnaus== :Kaikki kellonajat paikallista aikaa UTC+9. ===Otteluohjelma=== Turnauksen 12 joukkuetta jaetaan kolmeen lohkoon A, B ja C. Jokainen pelaa yhden ottelun muita alkulohkonsa joukkueita vastaan. Alkulohkojen jälkeen joukkueet jaetaan kahteen arvontakoriin siten, että korissa D on alkulohkojen voittajat sekä lohkossaan toiseksi sijoittuneista paras joukkue. Koriin E sijoitetaan loput lohkossaan toiseksi sijoittuneet sekä kaksi parasta lohkossaan kolmanneksi sijoittunutta. Tämän jälkeen arvotaan puolivälierävastustajat siten, että toinen joukkue on korista D ja toinen korista E. Arvonta suoritetaan siten, että puolivälierissä ei voi kohdata saman alkulohkon joukkueet. ===Alkulohkot=== ====Lohko A==== \---- \---- ====Lohko B==== \---- \---- ====Lohko C==== \---- \---- ===Arvontakorit=== Kori D Kori E ===Pudotuspelit=== ====Puolivälierät==== ====Välierät==== ====Pronssiottelu==== ====Loppuottelu==== ==Sijoitukset== Sija Joukkue align=center align=center align=center 4\. 5\. 6\. 7\. 8\. 9\. 10\. 11\. 12\. ==Lähteet== Luokka:Koripallo kesäolympialaisissa 2020
Martti Viluksela

Martti Johannes Viluksela, vuoteen 1907 Olin (8. lokakuuta 1889 Lehtimäki Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1954, s. 977 (Viitattu 3.6.2019) – 5. toukokuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi yli 40 vuoden ajan rautateiden rakentamisen parissa, vuodesta 1931 koko Suomen ratahankkeissa ja vuodesta 1936 rautateiden rakentamisesta vastanneen rautatiehallituksen rakentamisosaston päällikkönä. ==Henkilöhistoria== Martti Vilukselan vanhemmat olivat kappalainen Fredrik Viluksela ja Aiva Salome Cannelin ja puoliso vuodesta 1916 Alice Berner. Viluksela tuli ylioppilaaksi 1909 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1914. Hän oli Valtionrautateiden ylimääräinen insinööri 1915–1916 ja sitten tie- ja vesirakennusten ylihallituksen palveluksessa Petsamon maantierakennusosaston insinööri 1916–1918. Tämän jälkeen Viluksela toimi rautatietutkijana ja osastoinsinöörinä, Oulun-Nurmeksen, Turun- Uudenkaupungin ja Viipurin-Koiviston ratojen rakentamispäällikkö hän oli 1924–1931. Valtionrautateiden 2. luokan ratainsinööriksi Viluksela nimitettiin 1923 ja 1. luokan ratainsinööriksi 1925. Rautatiehallituksen ratarakentamisosaston apulaisjohtajana hän toimi vuodesta 1931 ja johtajana 1935–1957. Jatkosodan aikana Viluksela oli päämajan rautatieosaston päällikkö. Vilukselalla oli runsaasti luottamustoimia ja asiantuntijatehtäviä, hän julkaisi alaltaan useita julkaisuja ja oli muun muassa Tekniikan käsikirjan toimittaja. Hänen kunniakseen lyötätettiin mitali 1954 ja hänelle myönnettiin palveluksistaan kunniamerkki 1955. Eläkkeellä Viluksela toimi Maastotutkimus- yhtiön johtajana.Diplomi-insinööri M. Viluksela kuollut. Helsingin Sanomat, 8.5.1963, s. 12. ==Julkaisuja== * Urakalla suoritettavien pengerrystöiden hinnoittelusta rautatierakennuksilla, 1936 * Teknilliset määräykset rautatien rakentamisesta, 1937 * Rautatierakennuksien työn järjestelystä, 1937 * Uudet radat, 1937 * Rautatierakennusosasto, 1937 * Rautateiden rakennuksen työkoneista ja niiden käyttökustannuksista, 1941 * Liikenteen vaikutus rautatien kunnossapitokustannuksiin, 1942 * Piirteitä maamme rautateiden rakennuksesta ja kehityksestä, 1946 * Heinolan–Lelkolan ja Lahden–Loviisan rautatiekysymysten nykyinen vaihe: johtaja, dipl. ins. M. Vilukselan Lahden kauppakamarin syyskokouksessa 24. 11. 1955 pitämä esitelmä, 1956 * Jyväskylän–Jämsänkosken rautatie ja sen antama taloudellinen tulos, 1960 * Uudenkaupungin–Peipohjan rautatie ja sen taloudellinen kannattavuus, 1961 * Riihimäen-Forssan-Loimaan rautatie ja sen kannattavuus, 1962 ==Lähteet== Luokka: Suomalaiset insinöörit Luokka: Suomalaiset virkamiehet Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat Luokka: Vuonna 1889 syntyneet Luokka: Vuonna 1963 kuolleet
Henrik Grönroos (näyttelijä)

Jan Henrik Valentin Grönroos (s. 26. kesäkuuta 1969 Turku) on suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. == Ura == Grönroos opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1989–1993 ja valmistui maisteriksi 1996. Hän on työskennellyt vapaana näyttelijänä teattereissa, vapaissa ryhmissä, televisiossa ja radiossa. Lisäksi hän on johtanut Teatteriryhmää Pargasbjörnen ja yhtyettä Teaterboulage. Grönroos on ohjannut näytelmiä muun muassa Turun ruotsalaiseen teatteriin. Grönroosin ohjauksia ovat muun muassa musiikkishowt Kom mé vuonna 2001 ja Grönmusik vuonna 2003, kumpainenkin Turun ruotsalaiseen teatteriin. Jälkimmäinen sai lähes 30 000 katsojaa. Grönroos myös käsikirjoitti molemmat teokset. Vuonna 1996 Grönroos näytteli nuorta Arvo Nortiaa Peter Lindholmin rikoselokuvassa Isältä pojalle. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Turun Sanomat: Luulosairas Ivan kosiomatkalla (19.7.2006) Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
FX – murha tilauksesta

FX – murha tilauksesta (F/X) on Robert Mandelin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1986. Sen ovat käsikirjoittaneet Robert T. Megginson ja Gregory Fleeman, ja pääosia näyttelevät Bryan Brown, Brian Dennehy, Diane Venora ja Cliff De Young. == Juoni == Oikeusministeriö palkkaa elokuvien erikoistehosteiden asiantuntijan lavastamaan mafiapomon murha, mutta mies huomaa pian itse olevansa huijauksen uhri. Hän joutuu pakenemaan sekä mafian palkkamurhaajia että ministeriön miehiä. == Vastaanotto == Helsingin Sanomien Mikael Fränti kirjoitti elokuvan hajoavan loppua kohti palasiksi, mutta tarjoavan sitä ennen nautittavia arvoituksia, komeaa kuvausta ja hyvää näyttelijäntyötä. Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kirjoitti trillerin viihdyttävän, esittelevän toinen toistaan hauskempia vempaimia ja yllättävän mukavasti aina sopivissa käänteissä. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. == Jatko-osa == Elokuva sai Richard Franklinin ohjaaman jatko-osan FX 2 – Murha tilauksesta (1991). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1986 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset jännityselokuvat
Frutiger

Frutiger on sveitsiläisen kirjainmuotoilija Adrian Frutigerin suunnittelema sans serif -kirjaintyyppi. Vuonna 1968 Adrian Frutigeria pyydettiin suunnittelemaan opasteet Pariisin uudelle Charles de Gaullen kansainväliselle lentoasemalle. Kaikki uskoivat, että Frutiger käyttäisi opasteissa aiemmin suunnittelemaansa erittäin suosittua Univers-kirjainperhettä. Sen sijaan Frutiger päätti suunnitella kokonaan uuden kirjaintyypin, joka vastaisi paremmin lentokentän opasteiden erityisvaatimuksia. Frutigerin mukaan opasteet piti pystyä tunnistamaan kaukaa, eri kulmista sekä niin liikkuvasta autosta kuin käveltäessä. Tuloksena oli kirjaintyyppi, joka oli sopusoinnussa lentoaseman modernin arkkitehtuurin kanssa. Vuonna 1976 Adrian Frutiger täydensi kirjainperhettä uusilla leikkauksilla yhteistyössä D. Stempel AG:n ja Linotypen kanssa, ja kirjaintyyppi sai suunnittelijansa mukaan nimen Frutiger. Frutiger ei ole puhtaan geometrinen eikä toisaalta myöskään humanistinen kirjaintyyppi. Sen kirjainmuodot on suunniteltu siten, että kukin kirjain on nopeasti ja helposti tunnistettavissa. Nämä piirteet sopivat erityisen hyvin opasteisiin ja julisteisiin. Vaikka Frutiger on alun perin suunniteltu käytettäväksi suurikokoisissa opasteissa, on kirjainperheessä silti sopivaa lämpöä ja hienovaraisuutta, joka on tehnyt kirjaintyypistä suositun myös lehtien ja kirjasten pienikokoisessa leipätekstissä. Suomessa Helsingin Sanomat otti Frutigerin vuonna 1981 sanomalehtensä pikkuilmoitusten kirjaintyypiksi ja käytti sitä vuosikymmeniä. Frutigerin kirjainperheeseen kuuluu kaikkiaan 14 kirjainleikkausta sekä 14 lisäfonttia, joissa on erikoismerkkejä. Perheen täydentävät 14 kyrillistä fonttia. Linotype on julkaissut Frutigerista myös uudistetun version, Frutiger Nextin. == Lähteet == Luokka:Kirjaintyypit
Karl Georg Christian von Staudt

Karl Georg Christian von Staudt (24. tammikuuta 1798 – 1. kesäkuuta 1867) oli saksalainen matemaatikko, joka tutki lähinnä geometriaa. Hän kehitti ensimmäisen puhtaasti synteettisen ja ei-metrisen esityksen projektiivisen geometrian viivoista, pisteistä ja tasoista. Von Staudt syntyi Rothenburgin valtakunnankaupungissa, joka on nykyisin Rothenburg ob der Tauber. Hän opiskeli Göttingenin yliopistossa matematiikkaa ja tähtitiedettä Gaussin johdolla vuosina 1818–1822. Hän valmistui tohtoriksi Erlangenin yliopistosta vuonna 1822. Von Staudtin varhaiset työt ja väitöskirja käsittelivät asteroidien efemeridien laskemista. Von Staudt opetti matematiikkaa Nürnbergissa vuoteen 1835 saakka, josta alkaen hänet nimitettiin Erlangenin yliopiston matematiikan professoriksi. Hän piti tätä oppituolia hallussaan kuolemaansa 1867 saakka. Von Staudtin matematiikka oli suurelta osin synteettistä tai projektiivista geometriaa. Toisin kuin toinen saksalainen puhdas geometrikko Jakob Steiner, von Staudt rakensi geometriansa kokonaan ilman etäisyyden tai luvun käsitettä. Määriteltyään neljän pisteen x_1, x_2, x_3, x_4 kaksoissuhteet \frac{x_1-x_3}{x_1-x_4} : \frac{x_2-x_3}{x_2-x_4} hän tutki harmonisia pistejoukkoja (joissa pisteiden kaksoissuhteet ovat -1) ja perusti projektiivisen geometriansa niihin. Kahta pistejonoa sanotaan projektiivisiksi, jos niiden harmoniset joukot säilyvät. Myöhemmin Felix Klein, Moritz Pasch (1843–1930), David Hilbert ja Edmond Nicolas Laguerre (1834–1886) jatkoivat projektiivisen geometrian tutkimusta von Staudtin hahmottelemaan suuntaan. Von Staudt tutki myös Bernoullin lukuja ja todisti von Staudtin–Clausenin teoreeman, jonka avulla Bernoullin luvun desimaaliosa voidaan määrätä. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat Geometrie der Lage (1847, Sijaintigeometria), joka on laaja projektiivisen geometrian esitys, ja Beiträge zur Geometrie der Lage (1856–1860, Kontribuutioita sijaintigeometriaan). == Lähteet == Luokka:Saksalaiset matemaatikot Luokka:Vuonna 1798 syntyneet Luokka:Vuonna 1867 kuolleet
Keiteleen eteläosan alue

Keiteleen eteläosan alue (vesistöaluetunnus 14.41) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 562,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,23 %. Vesistön alueen alarajana on Äänekosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 6 265,31 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,41 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Vatianjärven alueeseen (14.33). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Ala-Keiteleen lähialue (14.411) * Pudasjärven valuma-alue (14.412) * Hakalammen valuma-alue (14.413) * Isojoen valuma-alue (14.414) * Kalajärven valuma-alue (14.415) * Kolunjoen valuma-alue (14.416) * Ilojoen valuma-alue (14.417) * Kurojoen valuma-alue (14.418) * Suojärven valuma-alue (14.419) == Lähteet == === Viitteet === *
Keiteleen keskiosan alue

Keiteleen keskiosan alue (vesistöaluetunnus 14.42) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 273,16 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 28,47 %. Vesistön alueen alarajana on Matilanvirta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5 702,39 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,42 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keiteleen eteläosan alueeseen (14.41). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Keski-Keiteleen lähialue (14.421) * Iisjoen valuma-alue (14.422) * Hakojoen valuma-alue (14.423) * Niinijoen valuma-alue (14.424) * Iso-Jouhtenon valuma-alue (14.425) * Heinäjoen valuma-alue (14.426) * Suotajärven valuma-alue (14.427) * Vesijoen valuma-alue (14.428) * Pyhäjoen valuma-alue (14.429) == Lähteet == === Viitteet === *
Keiteleen pohjoisosan alue

Keiteleen pohjoisosan alue (vesistöaluetunnus 14.43) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 618,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 19,08 %. Vesistön alueen alarajana on Hännilänsalmi, Varissalmi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 804,71 neliökilometriä ja sen järvisyys on 14,39 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keiteleen keskiosan alueeseen (14.42). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Ylä-Keiteleen lähialue (14.431) * Muuruejärven alue (14.432) * Sulkavanlammen valuma-alue (14.433) * Huopanansuonpuron valuma-alue (14.434) * Terelammen valuma-alue (14.435) * Pitkäpuron valuma-alue (14.436) * Komujoen valuma-alue (14.437) * Löytänän valuma-alue (14.438) * Täysiänjoen valuma-alue (14.439) == Lähteet == *
Puumalan yhtenäiskoulu

Puumalan yhtenäiskoulu on suomenkielinen luokka-asteiden 0–9 yhtenäiskoulu Puumalan kunnassa Etelä-Savossa. Se on Puumalan ainoa peruskoulu. Vuonna 2019 koulua kävi 114 peruskoululaista, ja lisäksi kymmenkunta esiopetuksen oppilasta opiskelee koulun alaisuudessa. Yhtenäiskoulun rehtorina on toiminut vuodesta 2012 Anni Riikka Marila. Esiopetus ja perusopetuksen 1. luokka toimivat päiväkotirakennuksen koulusiivessä (Sininen koulu, Kappalaisenkuja 5). Ylemmät luokat eli luokat 2–9 opiskelevat vuonna 1952 valmistuneessa Puumalan keskuskoulussa (Kirkkotie 3 B). Puumalan yhtenäiskoulu perustettiin 2000-luvulla, kun Puumalan yläaste ja Kirkonkylän ala-aste eli Sininen koulu yhdistyivät hallinnollisesti. Aiemmin luokat 1-6 opiskelivat Sinisellä koululla ja yläaste toimi samoissa tiloissa Puumalan lukion kanssa viereisellä Keskuskoululla. Opetus siirtyi kuitenkin lähes kokonaan Keskuskoululle vuoden 2015 syksyllä, kun lukio-opetus loppui Puumalassa. Samalla Puumalan päiväkoti muutti Sinisen koulun toiseen siipeen saneerattuihin tiloihin pois entisistä sisäilmaongelmaisista tiloista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Puumalan yhtenäiskoulu (suomi.fi) Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Puumalan rakennukset ja rakennelmat
Isojoen–Jääjoen valuma-alue

Isojoen–Jääjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.45) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 405,06 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,98 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kivijärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Kivijärven–Vuosjärven alueelle (14.44). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta tulevassa järjestyksessä. Pääuomaan kuuluvien vesistöalueiden nimet on lihavoitu : * Isojoen alue (14.451) :* Jääjoen valuma-alue (14.457) :* Ylä-Jäpän alue (14.452) ::* Matkusjoen alue (14.453) :::* Nurkkapuron valuma-alue (14.455) :::* Koirajoen valuma-alue (14.456) :::* Alajoen valuma- alue (14.454) == Lähteet == *
Enonjärven valuma-alue

Enonjärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.46) on Viitasaaren reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 213,47 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,16 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kannonkoski, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Kivijärven–Vuosjärven alueelle (14.44). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta : * Kannonselän alue (14.461) * Enonjärven alue (14.462) * Kannonjoen valuma-alue (14.463) * Petääpuron valuma-alue (14.464) * Tyräjärven valuma-alue (14.465) * Enonjoen valuma-alue (14.466) == Lähteet == *
Koliman alue

Koliman alue (vesistöaluetunnus 14.47) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 662,87 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 18,76 %. Vesistön alueen alarajana on Kymönkoskella Kymönkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1 624,52 neliökilometriä ja sen järvisyys on 14,01 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keiteleen keskiosan alueeseen (14.42). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta : * Kymöjärven–Kärnänjärven alue (14.471) * Koliman lähialue (14.472) * Kärväsjoen valuma-alue (14.473) * Liesojoen valuma-alue (14.474) * Kolkunjoen valuma-alue (14.475) * Mustanpuron valuma-alue (14.476) * Suvannonjoen valuma-alue (14.477) * Toulatjoen valuma- alue (14.478) == Lähteet == === Viitteet === *
Alvajärven valuma-alue

Alvajärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.48) on Viitasaaren reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 548,81 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,43 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Alvajärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Koliman alueelle (14.47). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Alvajärven lähialue (14.481) * Muurasjärven alue (14.482) * Tervajoen valuma-alue (14.483) * Kontanjoen valuma-alue (14.484) * Kivipuron valuma-alue (14.485) * Karankajoen valuma-alue (14.486) * Vuohtojärven valuma- alue (14.487) * Junganjoen valuma-alue (14.488) * Pajujoen valuma-alue (14.489) == Lähteet == === Viitteet === *
Saanijärven valuma-alue

Saanijärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.49) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 412,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,17 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Saanijärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Koliman alueelle (14.47). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta : * Saanijärven lähialue (14.491) * Kortteisenkanavan alue (14.492) * Elämänjärven alue (14.493) * Raudanjoen valuma-alue (14.494) * Hongonjoen valuma-alue (14.495) * Peninginjoen valuma- alue (14.496) * Luhanpuron valuma-alue (14.497) * Liitonjoen valuma-alue (14.498) == Lähteet == === Viitteet === *
Rui Hachimura

Rui Hachimura (, s. 8. helmikuuta 1998 Toyaman prefektuuri) on japanilainen koripalloilija, pelipaikaltaan pieni laitahyökkääjä tai iso laitahyökkääjä. Hachimura varattiin NBA:n vuoden 2019 varaustilaisuudessa maansa historian aikaisimmalla, yhdeksännellä, vuorolla. Hän on Japanin maajoukkuepelaaja. == Elämä ja ura == Nuorena baseballia pelannuthttps://www.cbssports.com/nba/news/nba-draft-2019-gonzagas-rui- hachimura-excited-for-chance-to-be-first-japanese-player-taken-in-first-round/ Hachimura pelasi yliopistokoripalloa Gonzagan joukkueessa vuosina 2016–2019. Hänen yliopistoaikansa oli menestyksekäs, ja hänet valittiin vuonna 2019 konferenssinsa parhaaksi pelaajaksi.College Basketball at Sports-Reference.com Hachimura asettui ehdolle NBA:n vuoden 2019 varaustilaisuuteen, jossa hänet ennustettiin varattavan ensimmäisen kierroksen alkupuoliskolla,https://www.nba.com/draft/2019/consensus-mock-draft jolloin hän olisi ollut historian ensimmäinen japanilainen ensimmäisen kierroksen varaus. Näin myös tapahtui: Washington Wizards varasi hänet yhdeksännellä vuorolla.https://www.nba.com/wizards/wizards-rui-hachimura-nba-draft-japanese- history Hachimura edusti Japanin nuorisomaajoukkueita. Hän oli vuonna 2014 alle 17-vuotiaiden MM-kilpailujen korikuningas.Gonzaga University Athletics Hän on pelannut myös Japanin miesten maajoukkueessahttps://collegebasketball.nbcsports.com/2018/09/18/rui- hachimura-scores-25-as-japan-upsets-iran-in-world-cup-qualifier/. Hachimuran isä on kotoisin Beninistä.https://www.foxsports.com/college- basketball/story/gonzaga-rui-hachimura-ncaa-tournament-final-four-japan-033017 == Lähteet == * Rui Hachimura College Stats College Basketball at Sports- Reference.com * Profiili Gonzaga University Athletics === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Profiili FIBA Archive Luokka:Japanilaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Akio Sōda

Akio Sōda (, 10. huhtikuuta 1909 Dairen – ?) oli japanilainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Sōda saavutti olympiahopeaa Los Angelesissa 1932. Olympiaturnaukseen osallistui kolme maata: Japani hävisi Intialle mutta voitti kisaisäntä Yhdysvallat.Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * Akio Soda Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Japanilaiset maahockeypelaajat Luokka:Japanilaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Kuolinvuosi puuttuu
Gunsan

Gunsan on kaupunki Etelä-Koreassa Pohjois-Jeollan maakunnassa. Se sijaitsee Keltaisenmeren rannalla 40 km länsiluoteeseen maakunnan pääkaupungista Jeonjusta. Vuonna 2010 kaupungissa oli 260 546 asukasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Korean kaupungit
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020

Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020 oli tarkoitus pelata huhtikuussa 2020 Slovenian Ljubljanassa ja Puolan Katowicessa. Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF perui kilpailut 17. maaliskuuta 2020 koronaviruspandemian vuoksi. == Joukkueet == === Lohko A === * * * * * * === Lohko B === * * * * * * == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 jääkiekko Luokka:Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020

Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020 oli tarkoitus pelata huhtikuussa 2020. A-lohkon ottelut oli tarkoitus pelata Zagrebissa ja B-lohkon Reykjavíkissa. MM-kilpailut peruttiin koronapandemian takia. == Joukkueet == === A-Lohko === * * * * * * === Lohko B === * * * * * * == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 jääkiekko Luokka:Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020 peruttiin koronaviruksen pandemian takia. == Joukkueet == * * * * * * == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 jääkiekko Luokka:Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut
JFS

JFS on IBM:n kehittämä tiedostojärjestelmä, joka julkaistiin vuonna 1990 AIX- käyttöjärjestelmään (JFS1). Tiedostojärjestelmän toinen versio (JFS2) julkaistiin AIX:lle, OS/2:lle ja Linuxille. Tiedostojärjestelmä tukee journalointia ja petatavujen kokoisia tiedostoja ja osioita. Tiedostojärjestelmä tukee extent -lohkoja suurien jatkuvien osien varaamiseen suurille tiedostoille yksittäisten lohkojen sijaan. Tiedostojärjestelmä käyttää B+puu -rakennetta levylle tallennetuille indekseille. JFS tukee journalin sijoittamista erilliselle fyysiselle levylle. JFS journaloi vain metatiedon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * A mini-FAQ for JFS * JFS for Linux -projekti Luokka:Tiedostojärjestelmät Luokka:IBM Luokka:Linux-ydin
Iris Rauskala

Iris Eliisa Rauskala (s. 14. maaliskuuta 1978 Helsinki) on suomalaissyntyinen itävaltalainen virkamies. Hän toimi 2019–2020 Itävallan virkamieshallituksen opetusministerinä sen jälkeen kun liittokansleri Sebastian Kurzin hallitus kaatui. Brigitte Bierleinin johtama hallitus toimi syksyn 2019 vaaleihin asti. Rauskala on taloustieteilijä, ja hän on ollut Itävallan opetusministeriössä osastopäällikkönä. == Lähteet == Luokka:Itävallan ministerit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jämsänjoen alue

Jämsänjoen alue (vesistöaluetunnus 14.51) on Jämsän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 375,35 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,78 %. Vesistön alueen alarajana on Päijänne, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1 471,03 neliökilometriä ja sen järvisyys on 7,32 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Päijänteen alueeseen (14.22). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen : * Jämsänjoen suualue (14.511) → Suur- Päijänteen alue (14.2) :* Nielevän valuma-alue (14.519) :* Märäsojan valuma- alue (14.513) :* Kirkko-ojan valuma-alue (14.518) :* Lavaojan valuma-alue (14.517) :* Kankarisveden–Pirttijärven alue (14.512) ← Iso Rautaveden alue (14.52) ::* Lahnajoen valuma-alue (14.514) ::* Valkeajärven valuma-alue (14.515) ::* Sovijärven valuma-alue (14.516) == Lähteet == === Viitteet === *
Iso Rautaveden alue

Iso Rautaveden alue (vesistöaluetunnus 14.52) on Jämsän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 421,31 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,00 %. Vesistön alueen alarajana on Uuttanan luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1 095,68 neliökilometriä ja sen järvisyys on 7,51 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Jämsänjoen alueeseen (14.51). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueen laskevat yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta yläjuoksulle olevassa järjestyksessä.: * Uuttanan alue (14.521) → Jämsänjoen alue (14.51) :* Hanhiojan valuma-alue (14.525) :* Vataanjoen valuma-alue (14.526) :* Iso Rautaveden–Kalmaveden alue (14.522) ::* Köllinojan valuma-alue (14.529) ::* Salosveden–Pettämän alue (14.523) :::* Vuojanjoen valuma-alue (14.528) :::* Suoliveden alue (14.524) ← Petäjäveden alue (14.53) :::* Vuojanjoen valuma-alue (14.528) :::* Pirttijoen valuma-alue (14.527) == Lähteet == === Viitteet === *
Petäjäveden alue

Petäjäveden alue (vesistöaluetunnus 14.53) on Jämsän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 110,15 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,03 %. Vesistön alueen alarajana on Petäjäveden luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 674,37 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,96 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Iso Rautaveden alueeseen (14.52). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen : * Petäjäveden lähialue (14.531) → Iso Rautaveden alue (14.52) : ← Pengerjoen valuma-alue (14.54) + Ala-Kintauksen valuma-alue (14.55) :* Hortelinjoen valuma-alue (14.536) :* Levänpuron valuma-alue (14.535) :* Lammasjoen valuma-alue (14.534) :* Tervapuron valuma-alue (14.532) :* Haapapuron valuma-alue (14.533) == Lähteet == === Viitteet === *
Ala-Kintauksen valuma-alue

Ala-Kintauksen valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.55) on Jämsän reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 153,85 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,8 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Karikkoselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Petäjäveden alueelle (14.53). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen : * Huhtian alue (14.551) → Petäjäveden alue (14.53) :* Saarijärven valuma-alue (14.555) :* Koisjärvenjoen valuma-alue (14.558) :* Salmijärven valuma-alue (14.556) :* Ala-Kintauksen alue (14.552) ::* Iso Pyränteen valuma-alue (14.557) ::* Ylä-Kintauksen alue (14.553) :::* Pohjoisjoen valuma-alue (14.554) == Lähteet == === Viitteet === *
Antti Palmujoki

Antti Palmujoki (s. 31. tammikuuta 1974 Helsinki) on suomalainen asianajaja. Palmujoella on pitkä ja monipuolinen kokemus sekä asianajotyöstä että akateemisesta työstä. Palmujoen erityisosaamista ovat yhtiöoikeus, sopimusoikeus, kansainvälinen kauppaoikeus, työsuhteiden juridiikka, kilpailuoikeus sekä oikeudenkäynnit ja välimiesmenettelyt. Palmujoki on tullut tunnetuksi muun muassa raakapuumarkkinoiden kartellin oikeudenkäynnistä, jossa UPM tunnusti Suomen kilpailuviranomaisille tehneensä kahden muun metsäjätin Stora Enson ja Metsäliiton kanssa raakapuun ostoissa kiellettyä yhteistyötä. Asianajotoimisto Palmujoki Oy:ssä työskentelevä Palmujoki on noteerattu useana vuonna kansainvälisessä asianajoalaa arvioivassa Legal 500 -hakemistossa. Palmujoki toimii myös välimiehenä ja on toiminut osa-aikaisena sopimus- ja yhtiöoikeuden professorina (Professor of Practice) Aalto-yliopistossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Asianajotoimisto Palmujoki Oy Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Saarijärven alue (Saarijärvi)

Saarijärven alue (vesistöaluetunnus 14.61) on Saarijärven reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen vesistöalue, jonka pinta-ala on 377,28 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 14,14 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Naarajärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Vatianjärven alueelle (14.33). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä : * Naarajärven alue (14.611) :* Kiimasjärven alue (14.612) ::* Summasjärven alue (14.613) :::* Pukkipuron valuma-alue (14.615) :::* Satosuon kanavan valuma-alue (14.617) :::* Murronjoen alue (14.616) ::::* Katajapuron valuma-alue (14.618) :::* Saarijärven–Lumperoisten alue (14.614) ::::* Peukalopuron valuma-alue (14.619) == Lähteet == *
Mahlunjärven alue

Mahlunjärven alue (vesistöaluetunnus 14.62) on Saarijärven reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 510,21 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,4 %. Vesistön alueen alarajana on Mahlunjärven luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 132,64 neliökilometriä ja sen järvisyys on 6,63 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Saarijärven alueeseen (14.61). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä : * Mahlunjärven lähialue (14.621) :* Kotajoen alue (14.624) ::* Konttijoen valuma-alue (14.625) :* Vartejärven–Horonalasen alue (14.622) ::* Iso-Löytänän valuma-alue (14.629) ::* Kalmarinselän alue (14.623) :::* Saukonpuron valuma-alue (14.628) :::* Humalalammen valuma-alue (14.627) :::* Sydänmaanpuron valuma-alue (14.626) == Lähteet == *
Pääjärven alue

Pääjärven alue (vesistöaluetunnus 14.63) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 295,15 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,73 %. Vesistön alueen alarajana on Kouheroisenkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1 213,88 neliökilometriä ja sen järvisyys on 7,09 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Mahlunjärven alueeseen (14.62). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kolme aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä : * Pääjärven lähialue (14.631) :* Päällinjärven valuma-alue (14.633) :* Puukonjoen valuma-alue (14.632) == Lähteet == *
Kyyjärven valuma-alue

Kyyjärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.64) on Saarijärven reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 519,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,17 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pääjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Pääjärven alueelle (14.63). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta* Puukonjoen valuma-alue (14.632) : * Kiminginjoen alue (14.641) :* Kiminginjärven–Oikarinjoen alue (14.642) ::* Kyyjärven alue (14.643) :::* Ähtyrinpuron valuma-alue (14.644) :::* Pekkasenjoen valuma-alue (14.647) :::* Kortejoen valuma-alue (14.646) :::* Napolanjoen valuma-alue (14.645) == Lähteet == *
Karankajärven valuma-alue

Karankajärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.66) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 408,55 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,55 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Karankajärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Mahlunjärven alueelle (14.62). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä : * Karankajärvien alue (14.661) :* Luksanjoen valuma-alue (14.665) :* Rautapuron valuma-alue (14.663) :* Selänpäänjoen valuma-alue (14.662) :* Vihanninjoen valuma-alue (14.664) == Lähteet == *
Pyhäjärven valuma-alue (Saarijärvi)

Pyhäjärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.68) on Saarijärven reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 319,02 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 21,07 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kiimasjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Saarijärven alue|Saarijärven alueelle (14.61). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä : * Pyhäjärven lähialue (14.681) :* Vuosjoen valuma-alue (14.682) :* Harjupuron valuma-alue (14.683) :* Pohjapuron valuma-alue (14.684) :* Iso Suojärven valuma-alue (14.687) :* Harinkaanpuron valuma-alue (14.688) :* Haukiojan valuma-alue (14.686) :* Pöykynjoen valuma- alue (14.685) == Lähteet == *
Vahankajoen valuma-alue

Vahankajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.67) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 398,89 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,99 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pääjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Pääjärven alueelle (14.63). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä : * Vahankajoen alue (14.671) :* Vahangan alue (14.672) ::* Valkkunan valuma-alue (14.673) ::* Mustapuron valuma-alue (14.674) == Lähteet == *
Los olvidados – säälikää heitä

Los olvidados – säälikää heitä (Los olvidados) on Luis Buñuelin ohjaama meksikolainen draamaelokuva vuodelta 1950. Pessimistinen tarina kertoo kahdesta Méxicon suurkaupungin slummeissa elävästä pojasta. Vanhempi, koulukodista vapautunut Jaibo alistaa valtaansa viattoman Pedron ja tuhoaa hänet ja myös itsensä. Jaibosta tulee myös Pedron äidin rakastaja. Ranskalainen elokuvaesseisti André Bazin luonnehti Los olvidadosia elokuvaksi, joka ”iskee mieleen kuin poltinrauta eikä anna omalletunnolle hetkenkään rauhaa”. Se on tutkielma nuorisorikollisuudesta, joka elokuvatutkijoiden mukaan jatkoi Vittorio De Sican neorealistisen klassikon Sciuscià – viattomat (1946) perinnettä, mutta paljon sitä rajummin. == Rooleissa == == Vastaanotto ja myöhempi arvostus == Los olvidados sai Meksikossa tuoreeltaan murskatuomion sekä kriitikoilta että yleisöltä, jotka kokivat sen hyökkäävän maata ja sen yhteiskuntaa vastaan. Runoilija ja kulttuurivaikuttaja Octavio Pazin myötävaikutuksella filmi otettiin mukaan Cannesin elokuvafestivaaleille, jossa Buñuel palkittiin parhaana ohjaajana. Suomessa Los olvidados sai teatteriensi- iltansa vasta vuonna 1962 lisänimellä ”säälikää heitä”., Esitystiedot. Alkuperäisnimi tarkoittaa suomeksi ”unohdetut”. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. Vuonna 2012 brittiläisen Sight & Sound -elokuvalehden kerran vuosikymmenessä järjestämässä kriitikkoäänestyksessä maailman parhaista elokuvista Los olvidados tuli sijalle 110. Elokuva esitettiin vuoden 2019 Cannesin elokuvajuhlilla Cannes Classics -esityssarjassa. == Lähteet == Luokka:Luis Buñuelin ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1950 elokuvat Luokka:Meksikolaiset elokuvat Luokka:Nuortenelokuvat Luokka:Draamaelokuvat Luokka:Mustavalkoelokuvat Luokka:Elokuvat köyhyydestä
Nilakan alue

Nilakan alue (vesistöaluetunnus 14.73) on Rautalammin reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 027,88 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 19,72 %. Vesistön alueen alarajana on Äyskoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 156,52 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,91 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Virmasveden alueeseen (14.72). Nilakan alueen ja Virmasveden alueen välissä on Rasvanki, jonne johtaa vesireitti Äyskosken kautta. Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen esitetyssä järjestyksessä. Lihavoidut linkit kuuluvat Rautalammin pääreittiin : * Nilakan lähialue (14.731) :* Koutajoen valuma-alue (14.732) :* Sorojoen valuma-alue (14.739) :* Kangasjoen valuma- alue (14.733) :* Sulkavanjoen valuma-alue (14.734) :* Aittojoen valuma-alue (14.735) :* Pitkäjoen valuma-alue (14.738) :* Heinikanpuron valuma-alue (14.737) :* Jupitinpuron–Saikaankanavan valuma-alue (14.736) == Lähteet == *
Pielaveden alue

Pielaveden alue (vesistöaluetunnus 14.74) on Rautalammin reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 898,56 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,19 %. Vesistön alueen alarajana on Pielaveden luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1 128,64 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,26 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Nilakan alueeseen (14.73). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen esitetyssä järjestyksessä. Lihavoidut linkit kuuluvat Rautalammin pääreittiin : * Pielaveden lähialue (14.741) :* Tyyperinlammen valuma-alue (14.749) :* Petäjäjoen valuma-alue (14.748) :* Lampaanjoen alue (14.746) ::* Lampaanjärven valuma-alue (14.747) :* Kaatiojoen valuma-alue (14.742) :* Alajoen–Yijäkönjärven valuma-alue (14.745) :* Hirvijoen valuma-alue (14.744) :* Savijärven valuma-alue (14.743) == Lähteet == *
Koivujärven valuma-alue

Koivujärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.75) on Rautalammin reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 230,08 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,63 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pielavesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Pielaveden alueelle (14.74). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen esitetyssä järjestyksessä. Lihavoidut linkit kuuluvat Rautalammin pääreittiin : * Koivujoen alaosan alue (14.751) :* Koivujoen alue (14.752) ::* Koivujärven–Kolunjärven alue (14.753) :::* Karjalaispuron valuma-alue (14.754) :::* Vehmaanpuron valuma-alue (14.755) :::* Kokonpuron valuma-alue (14.756) :::* Lehmipuron valuma-alue (14.759) :::* Haahkarinjoen valuma-alue (14.758) :::* Tikkasenjoen valuma-alue (14.757) == Lähteet == *
Herculanum

Herculanum on sveitsiläisen kirjainmuotoilija Adrian Frutigerin vuonna 1990 suunnittelema kirjaintyyppi. Se kuuluu kirjasinvalimo Linotypen käynnistämään Type before Gutenberg -sarjaan, jossa julkaistiin kokeneiden kirjainmuotoilijoiden ja kalligrafien suunnittelemia uudelleentulkintoja kirjoitusmuodoista, jotka olivat yleisiä ennen painokirjainten aikakautta. Herculanum on saanut nimensä tuhoutuneen roomalaisen Herculaneumin kaupungin mukaan. Kaupunki tuhoutui Pompejin tavoin Vesuviuksen purkauksessa vuonna 79. Herculanumin kirjainmuodot perustuvat tuolta ajalta peräisin oleville papyrukselle kirjoitetuille kursiivikirjaimille, ja se koostuu pelkistä suuraakkosista. Herculanum on luonteeltaan epämuodollinen ja hienostunut kirjaintyyppi, joka sopii parhaiten otsikoihin. == Lähteet == Luokka:Kirjaintyypit
Rikako Kobayashi

Rikako Kobayashi (s. 21. heinäkuuta 1997) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa seuratasolla Nippon TV Belezaa. Kobayashi oli voittamassa alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruutta vuonna 2014 ja teki lopputurnauksen viidessä ottelussaan kaksi maalia. Hän pelasi Japanin naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran helmikuussa 2019. Hän on pelannut seitsemän maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Kobayashi pelasi MM- kilpailuissa 2019 avauskokoonpanossa yhdessä alkulohko-ottelussa ja tuli vaihtopelaajana kentälle yhdessä alkulohko-ottelussa. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hina Sugita

Hina Sugita (s. 31. tammikuuta 1997) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa seuratasolla yhdysvaltalaista Portland Thornsia. Sugita voitti alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2014 ja saavutti alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa pronssia vuonna 2016. Hänet valittiin molempien turnausten arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän pelasi Japanin naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 2018. Hän on ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua pelannut 38 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Sugita pelasi MM-kilpailuissa 2019 Japanin kaikki neljä ottelua alusta loppuun. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt