EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mustalammi (Hämeenlinna, Viiala)

Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetulla Isosuolla turvetuotantoalueen reunalla. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovatkin metsittynyttä suota. Lampi on autio, mutta sen luoteispään ohittaa Rengon suunnalta tuleva metsäautotie. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee Naaralammiin. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Myllyjärvi (Renko)

Myllyjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Viereisten järvien Ylijärven ja Matokosken vedenpinnan korkeudet ovat samalla tasolla ja ne voidaan ajatella muodostavan yhden suuremman järvialtaan. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jossa Renkajoki virtaa Renkajärven ja Rengon välisessä harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujen välissä on mahdollisia suppia, jotka ovat harjun rinteisiin jääneitä painaumia . Kun Ylijärven luusuassa oleva Kuittilankosken pato on nostanut vedenpintaa, ovat vesialtaat yhdistyneet pitkäksi järvialtaaksi. Myllyjärven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoilla sijaitsee yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee metsäautotiet Rengon suunnalta. Saaria sillä on järven luoteispäässä yksi. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Alajuoksulla sijaitsee Ylijärvi, jonne Viljaankosken salmen vedet laskevat. Yläjuoksulla sijaitsee Matoksken järviallas, joka laskee Myllyjärveen Kärmekosken salmen kautta. Järveen laskee vielä pohjoisesta ojitetun heinisuon Kivisenojaa myöten, saman rannan tuntumasta Sammakkolammin laskuoja, ja vielä luoteisrantaan Kortejärven kahden erillisen altaan vedet. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimenä käytettiin ”Myllyjärveä” ja se oli piirretty nykyistä laajemmaksi. Siinä olivat samana järvialtaana Ylijärvi ja Myllyjärvi sekä Kortejärven molemmat järvialtaat, mutta Matokoski oli piirretty erillisenä järvenä. Vuoden 1961 peruskartassa oli Myllyjärven toiseksi nimeksi merkitty Ylijärvi, mutta vuoden 1979 sitä kutsuttiin Yläjärveksi ja vuoden 1989 kartassa taas Ylijärveksi. Kansalaisen karttapaikan kartassa se on Myllyjärvenä ja alajuoksulla on käytössä Ylijärven nimi. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Kortejärvi (Renko)

Kortejärvi tai myös Yli-Kortejärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Alueella on toinenkin Kortejärvi, jota kutsutaan Ali-Kortejärveksi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 12,0 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Se on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle jääneeseen painaumaan eli suppaan . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa harjujen rinteitä. Pohjoisrantaa kiertää harju ja eterantaa reunustaa mahdollinen sanduritasanne . Järvellä on kolme saarta, joista kaksi ovat rannassa ja yksi keskellä järveä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy. Siihen ei laske ojia, mutta järvi on yhdistetty viereiseen samalla korkeudella olevaan Ali-Kortejärveen, joka laskee mahdollisesti Myllyjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kortejärvet on piirretty yhdistyneenä Myllyjärveen . Vuoden 1961 peruskartassa järviä kutsuttiin yhteisellä nimellä Kortejärvet, joiden vedenpintojen korkeusero oli 20 senttimetriä. Järvistä oli laskuoja Myllyjärveen. Vuoden 1979 kartassa järvien välistä ojaa oli levennetty niin, ettei Ali-Kortejärvellä ollut enää omaa vedenpinnan korkeutta. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Saikko (Renko)

Saikko on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärven ja Rengon välisen harjujakson vieressä Myllyjärven luoteispään lähellä. Harjujakson ympäristö sisältyy sen synnyttämään jäätikköjokimuodostumaan ja järvi on ilmeisesti muodostunut siinä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etenkin järven lounaisrannat vaikuttavat deltamuodostumilta ja muut rannat harjujen tai moreeniselänteiden rinteiltä . Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 2855. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy. eikä sillä ole laskuojaa. Eteläiseltä Saikonsuolta on johdettu kuivatusojia järven suuntaan. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Matokoski (Renko)

Matokoski tai myös Kärmekoski on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. Sen vedenpinta on samalla tasolla Myllyjärven kanssa ja näitä voidaankin pitää saman järven eri altaina. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jonka vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu Ylijärven luusuassa olevalla padolla. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen eteläranta on jyrkkää harjun rinnettä, mutta pohjoispuolen rannat ovat tasalakisten deltamuodostumien rinteitä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2855. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Tammilammi (Renko)

Tammilammi tai myös Taimilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivussa olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen etelärannassa veteen laskeutuu harjun jyrkkä rinne ja pohjoisrannassa veteen laskeutuu tasalakisen deltamuodostuman rinteitä. Siinä on kaakkoispäässä pieni saari ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen luusua on padottu. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110 metriä mpy. Lampi on Renkajoen läpivirtausjärvi, johon tulee vettä Vahteristolta ja josta menee vettä Matokoskeen. == Historiaa == Vuoden 1961 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin vielä ”Taimilammi” eikä sen luusuaa ollut padottu. Siihen on ilmaantunut pato vuoden 1979 karttaan, jolloin myös vedenpinta on kohonnut. Lammella oli tuolloin kaksi saarta. Lammella oli nykyinen nimi vuoden 1989 kartassa. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Paskolammi (Renko)

Paskolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Hiitankankaalla sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. lampi sijaitsee tasaisenmaan suolla, jota on hieman ojitettu. Hiitankangas kuuluu Salpausselän kolmosvaiheen muodostumiin, jossa Paskolammi on syntynyt Renkajoen murroslaakson jäätikköjokimuodostuman loivaan painaumaan. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suomaata paitsi etelärannassa, missä ne ovat metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lammen vierestä kulkee Hiitan tilalle johtava tie, joka haarautuu yhdystieltä 2855. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä mpy. == Historiaa == Vuoden 1961 peruskartassa ympäröivä suo oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa Rapalammin puoleinen osa suota oli tiheästi ojitettu. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Rapalammi (Renko, Hiitankangas)

Rapalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle kasautuneen deltamuodostuman päälle jääneeseen loivaan painaumaan . Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammen länsirantaan on rakennettu mökki, jolle johtaa yhdystieltä 2855 haarautuva metsäautotie. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy. ja se on yhdistetty suon kuivatusojiin. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Miekolammi (Hattula)

Miekolammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Se lähellä sijaitsee entinen maatila ja rannoilla on neljä vapaa- ajan asuntoa Hämeenlinnan ja Hattulan välinen raja ylittää lammen sen keksikohdasta niin, että kaakkoispää kuuluu Hämeenlinnalle. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Järvestä on johdettu oja metsäojiin, jotka risteilevät tasaisella Hiitankankaalla. Kankaan vedet kulkeutuvat lopulta Miekonojaan, ja siitä eteenpäin Kalkasojaan, joka yhtyy Renkajokeen Rengon Kuittilassa. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vahteristo (Hämeenlinna)

Vahteristo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun vereen jääneeseen painaumaan eli suppaan, joka syntyi jäävuoren sulettua harjunvieressä . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoispuolella sijaitsee maatila, jonka pelto on järven vaikutuspiirissä. Eteläranoilla harjun rinteet laskeutuvat jyrkkinä suoraan veteen. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi ja sen vedenpinnan korkeutta on nostettu Vahteriston koskeen rakennetulla padolla. Järvessä on yksi saari. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy. Siihen ei laske muita ojia. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nykyisen padon kohdalla toimi Hiittan saha (”Hiitta säg”). Vuoden 1961 peruskartassa Vahteristo vaikuttaa pienemmältä kuin nykyään eikä sillä ole kartassa saarta, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne on nykyisenkaltainen. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Niittylammi (Hämeenlinna)

Niittylammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Renkon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi ja sen ympäristö kuuluu Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Lampi on ilmeisesti syntynyt jäätikköjoen vesien purkautumisalueen keskellä olevaan alankoon. Lammen lähiympäristöä reunustaa muutamassa suunnassa tasalakisten deltamuodostumien jyrkät rinteet . Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannat ovat suota. Vaikka suo on ojitettu, saa lampi vetensä pääosin pohjavedestä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,7 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- tai laskuojia. Siihen on johdettu vain oman suon kuivatusojia. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Suo lampi”. Nykyinen nimitys viittaa niittyjen raivaamiseen, mutta tässä kartassa ei ole merkkejä ihmistoiminnasta. Vuoden 1961 peruskartassa oli jo merkitty metsässä kulkeva tie, joka johti Mustalammille ja ohitti Niittylammin läheltä. Tieltä tulee suolle kärrypolku. == Lähteet == Luokka:Renkajoen keskiosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Tuomisto (Hämeenlinna)

Tuomisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Hattulassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun viereen jääneen jäävuoren painaumaan eli suppaan . Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi eikä siihen laske muita ojia kuin sen etelärannan tuntumassa olevan lammen oja. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärannat ovat lähes koko pituudeltaan harjun jyrkkää rinnettä ja sen pohjoisrannat ovat Korkeamäen harjumuodostumien tai deltamuodostuman rinnettä. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa yhdystieltä 2855 haarautuvat tiet. Järvessä on yksi saari, jonak alapuolella sijaitsee Vahresalmen kapeikko. Kapeikossa kulkee Hattulan ja Hämeenlinnan välinen raja. Hattulalle kuuluu järven yläpää. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty kunnanrajan kohdalta poikki ja siinä kulki vain Renkajoen uoma. Alajuoksulla Hiittan sajan pato piti järven vedenpintaa niin korkealla, että Tuomiston kaakkoispäässä vesi oli mahdollisesti koholla. Vielä myöhemminkin on järven vedenpinta vaihdellut. Vuoden 1961 peruskartassa oli järvelle meritty yksi saari, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa niitä oli kaksi. Vaikuttaa siltä, että vedenpinta olisi noussut ja sitten vuoden 1989 kartan jälkeen taas laskenut. == Lähteet == Luokka:Renkajoen yläosan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet Luokka:Hattulan järvet
Veittijärvi (Hattula)

Veittijärvi tai myös Veitsijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun ja sanduritasanteiden välissä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisrannassa veteen laskeutuu jyrkkä harjun rinne, mutta sen etelärannat ovat alavaa maata. Niitäkin reunustavat rinteet, jotka ovat sandurin aikaansaamia. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa Myllykylältä tiet. Hämeenlinnan puoleinen raja ohittaa järven kaakkoispään 50 metrin etäisyydeltä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy. Sen ainoa tulo-oja laskee järven luoteispäähän. Se tulee harjujakson eteläpuolelta suoalueelta ja se virtaa turvetuotantoalueen vierestä. Laskuoja alkaa Väärälammista ja virtaa kolmen pienen lammen läpi ennen Veittijärveen laskemistaan. Tuotantoalueen kuivatusojassa on saostusallas ennen ojaa. Veittijärvi laskee Renkajokeen alle 50 metristä ojaa myöten. == Lähteet == Luokka:Renkajoen yläosan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hattulan järvet
Väärälammi (Hattula)

Väärälammi tai myös Väärälampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa ja Hämeenlinnassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Hieman pohjoisessa alkaa kuitenkin metsämaasto. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy. Siihen on johdettu vain lyhyitä suon kuivatusojia. == Historiaa == Vuoden 1956 peruskartassa luki lammen nimen vieressä toinenkin nimi ”Veril.” eli Verilammi. Suo vuoden 1956 ja 1979 kartoissa luonnontilainen ja lammin laskuoja luontainen puro. Turvetuotanto oli aloitettu ja viety varsin pitkälle vuoden 1989 kartassa. == Lähteet == Luokka:Renkajoen yläosan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hattulan järvet Luokka:Rengon järvet
Pikku Valkealammi

Pikku Valkealammi eli Läntinen Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat autiota metsämaata. Lammen etelärantaan johtaa tie Myllykylään johtavalta tieltä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,4 metriä mpy. ja se on yhdistetty itäiseen vieruslampeen, jolla on sama vedenpinnan korkeus. == Lähteet == Luokka:Renkajoen yläosan valuma-alue Luokka:Hattulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vaahteraliigan kausi 2016

Vaahteraliigan kausi 2016 oli Vaahteraliigan historian 37. kausi. Kausi käynnistyi 13. toukokuuta 2016 ja Vaahteramalja XXVII pelattiin 3. syyskuuta 2016. Liigan mestaruuden voitti viidennen kerran peräkkäin Helsinki Roosters. Sarjan parhaana pelaajana palkintiin Wasa Royalsin tukimies Chris Young. == Runkosarja == Kaudella 2016 pelattiin kaksinkertainen sarja. OT V H TE PÄ MS PTS Crocodiles 12 11 1 425 179 +246 22 Roosters 12 11 1 401 179 +222 22 Trojans 12 7 6 397 275 +122 14 Royals 12 6 7 301 226 +75 12 Saints 12 4 8 260 493 -233 8 Butchers 12 2 10 213 418 -205 4 TAFT 12 1 11 167 394 -227 2 == Pudotuspelit == {{Turnauspuu4 pronssiotteluton |27.8. - Seinäjoki, Jouppilanvuori |Crocodiles|14 (7)|Royals|9 (2) |28.8. - Helsinki, Brahenkenttä |Roosters|31 (14)|Trojans|7 (0) |3.9. - Helsinki, Sonera Stadion|Crocodiles|0 (0)|Roosters|10 (7)| }} == Lähteet == 2016 Luokka:Vuoden 2016 amerikkalainen jalkapallo
Magomed Ozdojev

Magomed Mustafajevitš OzdojevMustafajevitš () on ingušialainen patronyymi, jonka isän etunimi oli Mustafa ().Ozdojev () on sukunimi, jolla on ingušialainen alkuperä. (, s. 5. marraskuuta 1992 Groznyi, Venäjä) on venäläinen (ingušialainen) jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän Valioliigassa pelaavaa Zenit Pietaria. Aiemmin hän on edustanut Lokomotiv Moskovaa, Rubin Kazania ja Ahmat Groznyia.Magomed Ozdoyev - national football team player , , FIFA Tournaments - Players & Coaches - Magomed Ozdoev , Football : Magomed Ozdoev , , Talent Scout: Magomed Ozdoev | The Russian Premier League site Оздоев Магомед Мустафаевич. Сборная России по футболу Russia - M. Ozdoev - Profile with news, career statistics and history - Soccerway Россия - M. Ozdoev - Профиль с новостями, карьерной статистикой и историей - Soccerway Magomed Ozdoev – UEFA.com , Hän on kauden 2020–2021 loppuun mennessä pelannut 223 valioliigaottelua ja tehnyt niissä 15 maalia. Hän on voittanut Zenitissä kolme kertaa Venäjän-mestaruuden ja kerran Venäjän cupin. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Ozdojev on pelannut Venäjän nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Venäjän A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2014 ystävyysottelussa Azerbaidžania vastaan. Hän on kesäkuun 8. päivään 2021 mennessä pelannut 32 A-maaottelua, joista 21 ottelua avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt maaotteluissaan neljä maalia: marraskuussa 2016 ystävyysottelussa Romaniaa, lokakuussa 2019 EM-karsintaotteluissa Skotlantia ja Kyprosta sekä syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Unkaria vastaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Magomed Ozdojev National Football Teams-sivustolla * Magomed Ozdojev Soccerway-sivustolla * Magomed Ozdojev Soccerway-sivustolla * Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Venäläiset jalkapalloilijat
Coombe Junction Haltin rautatieasema

Coombe Junction Haltin rautatieasema on pieni rautatieasema lähellä Coomben ja Lamellionin kyliä Liskeardissä, Cornwallissa. Se on Looe Valley Linella lähellä Coombe Junctionin vaihdetta, jossa Liskeardin ja Looen välillä kulkevat junat vaihtavat suuntaa. Suuntaa vaihtavista junista vain harvat jatkavat vaihteesta Coombe Junction Haltin asemalle saakka. Siellä pysähtyy maanantaista lauantaihin vain kaksi junaa päivässä kumpaankin suuntaan, ja sunnuntaisin asemalla ei ole lainkaan liikennettä. Asemaa käytti 156 matkustajaa kaudella 2017–2018. Kaudella 2014–2015 asemaa käytti vain 26 matkustajaa. Se oli tuolloin Shippea Hillin (22 matkustajaa) jälkeen Britannian toiseksi vähiten käytetty rautatieasema. == Lähteet == Luokka:Cornwallin rautatieliikennepaikat
Marcel Prévost

Marcel Prévost (1. toukokuuta 1862 Pariisi, Ranska – 8. huhtikuuta 1941 Vianne, Ranska)Bibliographies, Le Beau Livre viitattu 5.6.2017 oli ranskalainen tupakkatehtailija ja kirjailija. Prévost oli naisluonteiden ja epäterveen rakkauselämän kuvaaja.Pieni tietosanakairja, Runeberg.org Kaksoisromaanissaan Les vierges fortes (Frédérique ja Lea 1900) Prévost ajaa naisasiaa ja käyttää päähenkilönä suomalaista naista. Kokonaisen naiskasvatuksen ohjelman hän esittää teoksessaan Lettres à Françoise (1902). Heikompina pidetään Prévostin näytelmiä.Tietosanakirja, osa 7, palsta 980, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1915 ==Suomennetut teokset== *Nukki: novelli, suom. Martti Wuori. Karisto, 1911. - (Kirjallisia pikkuhelmiä 46.). *Puolineitsyet, suom. Alvari Rinne. Otava, 1926. - (Kirsikkasarja 13.). *Keltainen domino (Le Domino jaune), suom. Rakel Kansanen. Otava, 1928. - (Kirsikka-sarja 21.) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Vapaasti ladattavia Marcel Prévostin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta * Jalmari Hahl. Marcel Prevost moralistina Valvoja (Runeberg.org) * Britannica, Wikisource Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Ranskan akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Johannes Luukkanen

Johannes Luukkanen (s. 30. maaliskuuta 1999) on suomalainen jalkapallomaalivahti. Hän edusti Veikkausliigassa Ilvestä kausina 2017–2019.Johannes Luukkanen Transfermarkt-sivustolla == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hajuheinät

Hajuheinät (Cinna) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun lasketaan kuuluvaksi nykyisin neljä lajia. Näiden neljän lajin lisäksi sukuun on kuvattu muitakin lajeja, joista ei vielä tiedetä, ovatko ne omia lajejaan vai samaa jonkin jo aiemmin kuvatun lajin kanssa. Hajuheinät ovat monivuotisia heiniä, joilla on lyhyt juurakko. Hajuheinien varret ovat korkeita sekä pystyjä ja kasvavat löyhinä mättäinä. Lehdet ovat leveitä ja kieleke on kalvomainen. Hajuheinien kukinto on suurikokoinen röyhy, jonka tähkylät ovat 3–4 mm pitkiä ja vihreitä tai violetteja. Kussakin tähkylässä on vain yksi kukka. Tähkylöiden kaleet ovat suunnilleen yhtä suuret. Ulkohelpeet ovat noin kaleiden pituiset ja niissä on lyhyt vihne. Hajuheinien (Cinna) sukuun kuuluvista lajeista Suomessa tavataan luonnonvaraisena vain hajuheinää (Cinna latifolia), joka kasvaa harvinaisena lähinnä maan keskiosissa. == Lajit == * lännenhajuheinä (Cinna arundinacea) * kalifornianhajuheinä (Cinna bolanderi) * hajuheinä eli taigahajuheinä (Cinna latifolia) * meksikonhajuheinä (Cinna poiformis) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Hajuheinät (Cinna) * ITIS: Cinna * United States Department of Agriculture (USDA): Cinna * Flora of China: Cinna Luokka:Heinäkasvit
Jari Niemelä (Ylen toimittaja)

Jari Niemelä on suomalainen eläkkeelle jäänyt radiotoimittaja, joka työskenteli yli 40 vuotta Yleisradion palveluksessa, valtaosan ajasta politiikan toimittajana. Niemelä aloitti radiotoimittajan työt Ylen Nuorten radion freelancerina vuonna 1973, ja noin 30 vuotta hän on toiminut Ylen politiikan toimittajana. 2010-luvulla hän on toiminut tuottajan tehtävänimikkeellä ja muun muassa juontanut Pääministerin haastattelutuntia sekä toiminut Ylen ohjelmatyöntekijöiden (YOT) puheenjohtajanaJari Niemelä jatkaa YOT:n puheenjohtajana, Radio- ja televisiotoimittajien liitto RTTL 9.3.2013. Viitattu 6.6.2017. ja henkilöstön edustajana Yleisradion hallintoneuvostossa. Ylen henkilöstöedustaja nimeää yhtiön sisäisten epäluulojen pesäpaikan: A-Studio, Ilta-Sanomat 9.12.2016. Viitattu 6.6.2017. Television puolelta Niemelä tunnettiin Ylen pienpuoluetentin vetämisestä. ==Lähteet== Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset politiikantoimittajat
Aikamme sankari

Aikamme sankari () on venäläisen kirjailijan Mihail Lermontovin romaani. Teos ilmestyi vuonna 1840. Se koostuu viidestä kertomuksesta, joissa on sama päähenkilö. Teoksesta on tehty useita suomennoksia, joista tuorein on Ulla- Liisa Heinon suomennos vuodelta 1959. Romaanin novelleista kolme oli julkaistu aiemmin aikakauslehdessä Otetšestvennyje zapiski ('Isänmaallinen lehti'). Kertomukset eivät ole aikajärjestyksessä.Irakli Andronikovin alkusanat "Mihail Lermontovin romaani Aikamme sankari" teoksessa s. 5-8 Päähenkilö, Venäjän Kaukasian armeijan upseeri, Petšorin on yksinäinen mies, mutta älykäs, lahjakas ja sivistynyt.Kansipaperin liepeen esittely Tapahtuma-aika on keisari Nikolai I:n valtakausi. Alkuperäisteoksen alkusanoissa Lermontov luonnehtii teostaan: Keisarin ja hovin vihan kohteeksi joutunut Lermontov oli noihin aikoihin karkotettu toistamiseen Kaukasiaan, jossa hän sitten kuoli kaksintaistelussa. Neuvostoaikaan kirja oli hyvin suosittu, ja siitä otettiin miljoonapainoksia. Lermontov ennusti tässä romaanissa kuolevansa kaksintaistelussa. (pdf) Vuonna 1967 tuli ensi-iltaan Stanislav Rostotskin romaanin pohjalta ohjaama samanniminen elokuva. ==Vuoden 1959 suomennoksen 2. painoksen sisällys== * Irakli Andronikovin alkusanat "Mihail Lermontovin romaani Aikamme sankari" 5 * Alkusanat ilman otsikkoa 11 Ensimmäinen osa * I Bela 13 * II Maksim Maksimytš 53 *Petšorinin päiväkirja 65 ** Esipuhe ** I Taman 67 Toinen osa (Petšorinin päiväkirjan loppu) * II Ruhtinatar Mary 80 * III Fatalisti 165 Selityksiä 176 ==Suomennokset== * nimellä: Aikamme sankari, romaani, alkuteos ilmestynyt 1840 **suom. Oskari Kostiainen. Otava, 1927. Sarja: Kirsikka-sarja 19. – 2. p. Ex libris, 1972 Sarja: Suuret venäläiset kertojat. **suomentaja tuntematon. Leningrad: Kirja, 1935 teoksen alussa, s. III–XXVIII: V. A. Manuilov: "Lermontov ja hänen kirjansa Aikamme sankari". **suomentaja tuntematon. Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1951. Venäläisiä klassikoita. **suom. Ulla-Liisa Heino. Tammi, 1959. Sarja: Elävä maailmankirjallisuus 12. – 2. p. Tammi, 1982 (painettu Neuvostoliitossa) Teoksen alussa s. 5–8: Irakli Andronikov: "Mihail Lermontovin romaani Aikamme sankari" * nimellä: Aikamme uros [Mikael Lermontow] suom. M. Wuori. Helsinki: Holm, 1882. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Martti Berger: Lermontov 200 vuotta – aikakautensa elävä prisma. Kulttuurivihkot 3.1.2015 * Timo Vihavainen: Aikamme sankari. Luokka:Venäläiset romaanit Luokka:Vuoden 1840 kirjat
Wilhelm Westman

Johan Wilhelm Westman (18. kesäkuuta 1878 Siuntio – 20. kesäkuuta 1955 Ruotsi) oli suomalainen poliitikko ja varatuomari. Westman toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1930–1933 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Westman toimi myös Hangon kaupunginvaltuuston puheenjohtajana sekä kaupunginhallituksen jäsenenä. Työurallaan Westman toimi pankkivirkamiehenä Helsingissä 1903–1906, Hangon kaupunginvoutina 1906–1908, Hangon kaupunginviskaalina 1906–1907, Hangon rahatoimikamarin sihteerinä 1906–1918, Hangon poliisilaitoksen sihteerinä 1907–1908, Hangon oikeusneuvosmiehenä 1908–1919, Pohjoismaiden osakepankin, myöhemmin Pohjoismaiden yhdyspankin Hangon konttorin johtajana 1916–1935, Finska Forcit-dynamit Ab:n toimitusjohtajana vuodesta 1919, Hangöbladetin kirjapainon toimitusjohtajana vuodesta 1908, Ab Ha-Te-Ke:n toimitusjohtajana vuodesta 1943, asianajajana Hangossa 1906–1908, Hangon satamahallituksen sihteerinä 1910–1917, harjoitti maanviljelystä 1916–1932 ja Norjan varakonsulina 1929–1940 ja 1945. Westman kirjoitti ylioppilaaksi 1898, suoritti ylemmän hallintotutkinnon 1903, oikeustutkinnon 1906 ja varatuomarin tutkinnon 1908. Westmanin puoliso vuosina 1903–1934 oli Julia Maria Sonck ja vuodesta 1935 Thilly Maria Damström (e. Blomqvist). == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Hangon kaupunginvaltuutetut Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
No Love Deep Web

No Love Deep Web (tyylitelty NØ LØVΣ DΣΣP WПB tai NO LOVE DEEP WEB) on Death Gripsin toinen kokopitkä albumi joka julkaistiin yhtyeen nettisivuilla digitaalisena ja ilmaiseksi ladattavana 1. lokakuuta 2012. == Taustaa == === Julkaisu === 1\. lokakuuta 2012 bändi julkaisi levyn nettisivuillaan josta sen pystyi lataamaan ilmaiseksi. Myöhemmin samana päivänä Death Grips saavutti ensimmäisen sijan BitTorrentin "List of Most Legally Downloaded Music" listalla 34,151,432 latauskerralla. Muutama tunti levyn julkaisemisen jälkeen bändin nettisivut kaatuivat. Yhtyeen rumpalituottaja Zach Hillin mukaan sivut kaatoi heidän silloinen levy-yhtiönsä Epic Records, joka puolestaan kiistää kyseisen väitteen. 31\. lokakuuta Death Grips julkaisi Facebook sivuillaan Epic Recordsin heille levyn julkaisupäivänä lähettämiä luottamuksellisia sähköposteja. Sähköpostissa Epic Records kertoo olevansa järkyttynyt siitä, että yhtyeen jäsenet julkaisivat albumin internetissä levy-yhtiölle kertomatta ja pyytää heitä poistamaan levyn internetistä. Myöhemmin levy-yhtiö ilmoitti lopettavansa yhteistyöt bändin kanssa. === Kansi === Albumin huomiota herättäneessä kansikuvassa on Zach Hillin erektion saavuttanut penis, johon on mustalla tussilla kirjoitettu albumin nimi. Kansikuva on sensuroitu monilla sivustoilla, muun muassa Spotifyssä ja Youtubessa. Siitä on tehty myös monia vaihtoehtoisia sensuroituja meme versioita. Levyn kannen takia Death Gripsin piti pistää nettivisuilleen varoitus sivulla ilmenevästä materiaalista. Yhtyeen lausuma nettisivuilla kuuluu "U.S law states you must be 18 years of age to view graphic sexual material. We consider this art." == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Death Gripsin albumit Luokka:Vuoden 2012 albumit
Jussi Puumala

Jussi Heikki Puumala (20. joulukuuta 1878 Noormarkku – 1. lokakuuta 1953 Noormarkku) oli suomalainen poliitikko, agronomi ja maanviljelijä. Puumala toimi Kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1917–1919 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Puumala toimi myös kunnanvaltuutettuna Noormarkussa ja kaupunginvaltuutettuna Porissa. Siviiliammatiltaan Puumala oli maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Noormarkussa 1904–1953. Puumala toimi työurallaan myös Satakunnan maanviljelysseuran sihteerinä ja maatalouskonsulenttina 1906–1914, Satakunnan maanviljelysseuran rahastonhoitajana 1906–1911, Satakunta-lehden vakinaisena avustajana 1911–1914, Porin suomalaisen säästöpankin kamreerina 1919–1927, Porin suomalaisen lyseon ja kauppakoulun opettajana 1924–1925, Porin kauppa- ja kauppa-apulaiskoulun vt. johtajana 1925–1929, Porin kauppa- ja kauppa-apulaiskoulun johtajana 1929–1943 ja Porin kauppa- ja kauppa-apulaiskoulun opettajana 1925–1943. Puumala kirjoitti ylioppilaaksi 1899, valmistui agronomiksi 1902 ja filosofian kandidaatiksi 1908. Puumalan vanhemmat olivat talollinen Henrik Puumala ja Amalia Wähä-Savo. Puumalan puoliso vuodesta 1902 oli Suoma Helena Palin. Kansanpuolue päätettiin 8. joulukuuta 1918 sulauttaa Kansalliseen Edistyspuolueeseen ja monarkiaa kannattava Puumala liittyi Kokoomukseen. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Noormarkun kunnanvaltuutetut Luokka:Porin kaupunginvaltuutetut Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet
Sjöman

Sjöman on seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi: * Anders Johan Sjöman (1756–1834), suomalainen everstiluutnantti, Gesterbyn kartanon omistaja * Frank Sjöman, suomalais-ruotsalainen urheilutoimittaja ja -selostaja * Hjalmar Sjöman (1857–1934), suomalainen valokuvaaja * Kaisa Säivä, kirjailijanimi Kaisa Meri (sukunimi vuoteen 1936 Sjöman) (1898–1977), suomalainen kauppias ja kirjailija * Kent Sjöman (s. 1948), suomenruotsalainen näyttelijä * Merja Sjöman (s. 1955), suomalainen jalkapalloilija * Nikolai Sjöman (1847–1912), suomalainen kenraaliluutnantti, luotsi- ja majakkalaitoksen pääjohtaja * Ossi Sjöman (1929–1993), kommunisti, järjestövaikuttaja ja Työväen Urheiluliiton pääsihteeri * Rosalie Sjöman (1833–1919), ruotsalainen valokuvaaja * Tony Sjöman (s. 1975), ruotsinsuomalainen graffititaiteilija * Ulla-Christina Sjöman (1926–2019), suomalainen karismaattisen liikkeen saarnaaja ja kristillinen kirjailija * Veikko Merenmies, alk. Sjöman vuoteen 1935 (1907–1941), suomalainen pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja * Vilgot Sjöman (1924–2006), ruotsalainen kirjailija ja elokuvaohjaaja.
80 mm/60 type 98

80 mm/60 type 98 oli keisarillisen Japanin laivaston meri- ja ilmatorjuntatykki, joka oli palveluskäytössä toisessa maailmansodassa. Tykkejä asennettiin Agano-luokan keveille risteilijöille ja lentotukialus Ibukille. Tykkejä valmistettiin vuosina 1940-1944 ainoastaan 28 kappaletta. Neljää varalla ollutta tykkiä käytettiin rannikkotykkeinä Maizurussa Kiotossa. Luokka:Laivatykit
Joust

Joust on Williams Electronicsin kehittämä tasohyppely, joka on julkaistu kolikkopelinä vuonna . Atari osti pelin oikeudet ja siitä on tehty käännöksiä useille muille alustoille. == Pelaaminen == Peli on tasohyppelyn kaltainen toimintapeli, jota voi pelata yksin tai kahdestaan. Pelissä pelaajat voivat olla samalla puolella tai vastatusten; Joust oli ensimmäisiä pelejä, joissa vaihtoehto oli olemassa. Pelissä pelaaja ohjastaa lentävän strutsin selässä kulkevaa ritaria. Pelaajan on osuttava peitsellä vastustajaan ja pyrittävä olemaan vastustajaa ylempänä painelemalla räpyttele -nappia (FLAP); alempana ollessaan pelaaja menettää elämän. Pelissä pitää kerätä munia ennen kuin viholliset saavat ne. Lisäksi pelissä on kenttiä, missä kerätään munia. Lisäksi pitää varoa laavaa ja sieltä tulevia käsiä. == Populaarikulttuurissa == Peli esiintyy merkittävässä roolissa Ernest Clinen romaanissa Ready Player One. Pelin todettu piste-ennätys on 10 007 800, jonka teki Lonnie McDonald. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Williams Electronicsin kolikkopelit Luokka:Vuoden 1982 videopelit Luokka:Apple II -pelit Luokka:Atari 2600 -pelit Luokka:Atari 5200 -pelit Luokka:Atari 7800 -pelit
Liskeardin rautatieasema

Liskeardin rautatieasema on rautatieasema Cornwallin pääradalla Liskeardissä, Cornwallissa. Cornwallin pääradan junien lisäksi Liskeard on pääteasema Looe Valley Linen junille. Asemalle liikennöi Great Western Railway. Asemaa käytti 355 356 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Cornwallin rautatieliikennepaikat
Raimo Näsänen

Raimo Näsänen (s. 20. huhtikuuta 1952) on naantalilainen kodinkonekauppias, joka harrasti autourheilua yli 20 vuotta, joista kymmenkunta vuotta keskieurooppalaisia ralleja. Näsänen saavutti West Euro Cupissa vuonna 1991 koko sarjan 12. sijan ja seuraavana vuonna 2. sijan. Kilpailuita käytiin Norjassa, Ruotsissa, Saksassa ja Hollannissa. Näsäsen kokemuksiin kuuluu myös Nürburgringin 24 tunnin ajo, johon hän osallistui vuonna 1990 Mercedes-Benz 190 E:llä. 15 MM-rallia kokenut Opel Corsa Raimo Näsäsen ajamana on museoitu Kangasalan rallimuseoon. Sekä auton, että kuljettajan viimeinen kilpailu oli Monte Carlo -ralli 1996. Luokka:Suomalaiset ralliautoilijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Arnel Pineda

Arnel Pineda (s. 5. syyskuuta 1967, Manilahttp://content.time.com/time/arts/article/0,8599,1815257,00.html) on filippiiniläinen laulaja. Pineda on yhdysvaltalaisen rockyhtye Journeyn solisti. Pineda on tullut Journeyn lisäksi tunnetuksi karaokelaulajana ja lukuisten eri yhtyeiden rock-kappaleiden cover-esittäjänä. Erityisesti Pineda on esittänyt Bryan Adamsin kappaleita. Journey-yhtyeeseen Pineda löydettiin Youtubeen päätyneiden keikkavideoiden myötä. Pineda esiintyi monilla videopätkillä laulaen muun muassa Journeyn kappaleita. Journeyn Neal Schon vakuuttui Pinedan kyvyistä ja koe-esiintymisen jälkeen Pineda valittiin Journeyn uudeksi laulajaksi vuonna 2007. Elämässään Pineda on ollut koditon ja käyttänyt huumeita noin parikymmentä vuotta. Pineda on ilmaissut kannattavansa Filippiinien huumesotaaYouTube: BBC-haastattelu. ==Albumit Journeyn kanssa== * Revelation (2008) * Eclipse (2011) ==Lähteet== Luokka:Filippiiniläiset laulajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
St. Keyne Wishing Well Haltin rautatieasema

St. Keyne Wishing Well Haltin rautatieasema on pieni rautatieasema Looe Valley Linella St. Keynen kylässä, Cornwallissa. Asemalle liikennöi Great Western Railway. Asemaa käytti 1 302 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == Luokka:Cornwallin rautatieliikennepaikat
Hallama

Hallama on sukunimi. Se on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Anita Hallama (o.s. Weber, 1925–2008), Jaakko Hallaman puoliso * Jaakko Hallama (1917–1996), diplomaatti * Raimo Hallama (1921–1994), valo- ja elokuvauskoulutuksen uranuurtaja * Rauha Hallama, kirjailijanimeltään Rauha Kuusalo (s. 1926), toimittaja ja kirjailija.
Hahtuheinät

Hahtuheinät (Schizachyrium) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 60 lajia. == Lajeja == * Schizachyrium brevifolium * Schizachyrium condensatum * Schizachyrium malacostachyum * Schizachyrium niveum * Schizachyrium rhizomatum * Schizachyrium scoparium – preeriahahtuheinä * Schizachyrium spicatum * Schizachyrium stoloniferum * Schizachyrium tenerum == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Schizachyrium Luokka:Heinäkasvit
Ilon juhla

__NOTOC__ Ilon Juhla on suomalaisen black metal -yhtye Ajattaran ensimmäinen joulusingle. Se julkaistiin 24. marraskuuta 2004 levymerkillä Spikefarm Records. Kappale ylsi Suomen virallisen listan sijalle 14. == Kappaleet == # # == Kokoonpano == * Ruoja – laulu, kitara * Atoni – basso * Malakias II – rummut * Irstas – koskettimet == Lähteet == Luokka:Vuoden 2004 kappaleet Luokka:Ajattaran kappaleet
Joulu-single 2005

__NOTOC__ Joulu-single 2005 on suomalaisen black metal -yhtye Ajattaran toinen joulusingle. Se julkaistiin 23. marraskuuta 2005 levymerkillä Spikefarm Records. Kappale ylsi Suomen virallisen listan toiselle sijalle. == Kappaleet == # # == Kokoonpano == * Ruoja – laulu, kitara * Atoni – basso * Malakias III – rummut * Irstas – koskettimet == Lähteet == Luokka:Vuoden 2005 kappaleet Luokka:Ajattaran kappaleet
Tulppaani (kappale)

__NOTOC__ Tulppaani on suomalaisen black metal -yhtye Ajattaran neljäs joulusingle. Se julkaistiin 28. marraskuuta 2007 levymerkillä Spikefarm Records. Kappale ylsi Suomen virallisen listan sijalle 11. == Kappaleet == # # == Kokoonpano == * Ruoja – laulu, kitara * Kalmos – kitara, taustalaulu * Tohtori Kuolio – basso, taustalaulu * Raajat – koskettimet, taustalaulu * Malakias IV – rummut == Lähteet == Luokka:Vuoden 2007 kappaleet Luokka:Ajattaran kappaleet
Makbesiinit

Makbesiinit ovat ansamysiineihin kuuluvia makrosyklisiä orgaanisia yhdisteitä. Yhdisteillä ja niiden johdannaisilla on antibioottisia, fungisidisia ja syöpäkasvainten kasvua estäviä ominaisuuksia. == Rakenne ja ominaisuudet == Makbesiineja tunnetaan kaksi, jotka ovat makbesiini I (C30H42N2O8, CAS 73341-72-7) ja makbesiini II (C30H44N2O8, CAS-numero 73341-73-8). Ne eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1979 erään Nocardia-sukuun kuuluvan bakteerin kasvatusliemestä. Makbesiinien rakenne muistuttaa huomattavasti geldanamysiinin ja herbimysiinien rakennetta. Rakenne koostuu aromaattisesta osasta, joka on bentsokinoni makbesiini I:n ja hydrokinoni makbesiini II:ssa. Tämän lisäksi niissä on tyydyttymätön makrosyklinen rengasrakenne. Makbesiineilla ja niiden johdannaisilla on osoitettu olevan antibioottisia vaikutuksia grampositiivisia bakteereja vastaan. Lisäksi niillä on fungisidisia ominaisuuksia. Makbesiinien on todettu olevan tehokkaita eräitä hiirten leukemia- ja melanoomatyyppejä vastaan.Frederick J. Antosz: Ansamacrolides, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 6.6.2017 Tämä ominaisuus johtuu siitä, että makbesiinit ovat lämpösokkiproteiineihin kuuluvan HSP90:n inhibiittoreita. Makbesiineista on pyritty kehittämään johdannaisia, jotka eivät olisi yhtä myrkyllisiä kuin makbesiinit ovat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PubChem: Macbecin I *PubChem: Macbecin II Luokka:Heterosykliset yhdisteet
Santtu Patova

Santtu Patova (s. 1. huhtikuuta 1998 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Hyvinkään Tahkoa. Patova on ulkopelissä polttolinjassa ja sisäpelissä vaihtaja. Patova on voittanut B-poikien SM- kultaa.http://www.pesis.fi/superpesis/?x2300756=26021144 ==Lähteet== * https://www.hyvinkaantahko.fi/santtu-patova/ ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Hyvinkään Tahkon pelaajat
Carter Rowney

Carter Rowney (s. 10. toukokuuta 1989) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Detroit Red Wingsissä. Rowney on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. ==Lähteet== * https://www.nhl.com/player/carter-rowney-8477240 Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Detroit Red Wingsin pelaajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaljukekomuurahainen

Kaljukekomuurahainen eli kaljukusiainen (Formica polyctena) on kekomuurahaisiin kuuluva muurahaislaji. IUCN luokittelee sen maailmanlaajuisesti silmälläpidettäväksi. Laji on Suomessa luokiteltu vakiintuneeksi ja elinvoimainen. Kaljukekomuurahainen muistuttaa elintavoiltaan hyvin paljon tupsukekomuurahaista (Formica aquilonia). == Kuvagalleria == Formica polyctena casent0173865 profile 1.jpg Formica polyctena nest.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Kaljukekomuurahainen (kaljukusiainen) (Formica polyctena) *iNaturalist: Kaljukekomuurahainen (Formica polyctena) *Gennadij, M. D. Муравьи рода Формика., 1967. 236 s. *UniProt: Taxonomy - Formica polyctena *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Formica polyctena *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Formica polyctena *Pherobase: Semiochemicals of Formica polyctena Luokka:Muurahaiset
ParaNorman

ParaNorman on yhdysvaltalainen stop motion -animaatioelokuva, joka sai ensi- iltansa Suomessa 7. syyskuuta 2012. Sen on ohjannut Sam Fellen ja Chris Butler. Elokuvan genre on kauhukomedia. Paranorman on Laikan tuottama elokuva niin kuin elokuvat Boksitrollit sekä Coraline ja toinen todellisuus. == Juoni == Elokuva kertoo nuoresta pojasta nimeltä Norman, joka osaa puhua kuolleille. Häntä pidetään kykynsä vuoksi outona ja häntä kiusataan koulussa. Kukaan ei usko häntä. Myös Normanin isosetä näkee kuolleita ja kertoo pojalle kaupunkia uhkaavasta noidan kirouksesta. Myyttinä pidetty kirous onkin totta, ja sen langettanut noita herättää kuolleet joka vuosi. Myöhemmin isosetä kuolee, jolloin kirouksen estäminen siirtyy Normanin hoidettavaksi. Hänen täytyy löytää noidan hauta ja lukea noidalle satu Prinsessa Ruususesta, jolloin noita nukahtaa, ja kuolleet palaavat hautoihinsa. == Suomalaiset äänet == * Norman - Erik Carlson * Normanin isä - Mikko Kivinen *Marjatta Leppänen * Ella Pyhältö * Petrus Kähkönen * Courtney, Normanin isosisko - Annituuli Kasurinen * Henri Piispanen * Riku Leskinen * Markku Huhtamo * Rinna Paatso * Juulia Rönkkö * Agatha, noita - Heljä Heikkinen == Lähteet == * http://www.finnkino.fi/Event/299168/ == Aiheesta muualla == * * Elokuvan kotisivut * Elokuvan traileri Luokka:3D-elokuvat Luokka:Vuoden 2012 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kauhukomediat
Juan Goytisolo

Juan Goytisolo (5. tammikuuta 1931 Barcelona, Espanja – 4. kesäkuuta 2017 Marrakech, Marokko) oli espanjalainen kirjailija. Hän asui 1950-luvulta alkaen ulkomailla. Goytisolo oli Espanjan merkittävimpiä 2000-luvun alun kirjailijoita ja sai runsaasti palkintoja, joista viimeinen oli Espanjan kulttuuriministeriön Miguel de Cervantes -palkinto 2014. Hänen ainoa suomennettu teoksensa on Kortti määrää kohtalosi (suom. Matti Rossi, 1962; Juegos de manos, 1954) Myös hänen veljensä Luis Goytisolo on kirjailija.Juan Goytisolo, Kirjasampo == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivusto * "Scourge of the New Spain", an article on Goytisolo from The Guardian * Interview with Goytisolo, Center for Book Culture * Juan Goytisolo, Complete Review - bibliography, evaluation, and links * Fernanda Eberstadt, The Anti- Orientalist, The New York Times Magazine, 16.4.2006 * Juan Goytisolo, Voltaire and Islam, El País, 4.5.2006 * Juan Goytisolo, La historia se escibe en la plaza El País, 14.2.2011 * Juan Goytisolon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Espanjalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet