Luhtavuohennokka

Luhtavuohennokka (Scutellaria galericulata) on monivuotinen huulikukkainen kasvi. Se on noin puoli metriä korkea sinikukkainen ruohovartinen kasvi, jota tavataan kosteilla kasvupaikoilla. Luhtavuohennokkaa on aiemmin käytetty rohdoskasvina. == Ulkonäkö ja koko == thumb|243px|Luhtavuohennokka thumb|243px|Luhtavuohennokan kukkia Luhtavuohennokan varsi kasvaa 10–50 cm korkeaksi. Varsi on nelikulmainen ja hennohko. Lehdet ovat 2–5 cm pitkiä, kapeanpuikeita, suippoja, hertta- tai tylppätyvisiä ja harvaan tylppähampaisia. Kukat ovat pareittain, mutta niitä on harvakseltaan. Alimmat kukkaparit ovat jopa varren ja haarain puoltaväliä alempana. Varsilehtiä muistuttavat kukkien tukilehdet ovat ainakin alimpia kukkia pidempiä. Huulimainen kukka on violetinsininen. Kukan verhiö on kaksihuulinen, ehyt, kalju tai hapsikarvainen, ja verhiön kellomaisessa torvessa on pysty, pullea lisäke. Myös teriö on kaksihuulinen ja pituudeltaan 10–20 mm. Ylähuuli on kupera, teriön torvi on pitkä ja loivasti käyrä. Suomessa luhtavuohennokka kukkii heinä-elokuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 357.Oulun kasvit 2005, s. 99. Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 506. Luhtavuohennokka muistuttaa paljon toista Suomessa tavattavaa, vuohennokkien sukuun kuuluvaa kasvia, keihäsvuohennokkaa (Scutellaria hastifolia).Den virtuella floran: Frossört (ruots.) Viitattu 8.9.2011. == Levinneisyys == Luhtavuohennokkaa kasvaa koko Euroopassa lukuun ottamatta mantereen eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia. Levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella Keski-Siperiaan ja Keski-Aasiaan. Luhtavuohennokka on tavanomainen laji myös Pohjois-Amerikan keski- ja pohjoisosissa. Suomessa luhtavuohennokkaa esiintyy yleisesti koko maassa Keski-Lappiin saakka. Pohjois-Lapissa sitä on tavattu vain muutamassa paikassa.Lampinen, R. & Lahti, T. 2011: Kasviatlas 2010: Luhtavuohennokan levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 8.9.2011. == Elinympäristö == Luhtavuohennokka on kosteiden kasvupaikkojen kasvi. Se viihtyy luhtarannoilla, rantapensaikoissa, rehevissä korvissa, ojan- ja puronvarsilla sekä kosteilla niityillä. == Käyttö == Luhtavuohennokka on vanha rohdoskasvi. Sitä on käytetty yleisesti vilustumista vastaan, mistä juontaa lajin riikinruotsalainen nimi frossört. Ennen vanhaan tätä rohtoa saattoi ostaa myös apteekeista. Kasvia on käytetty myös rohtona unettomuuden hoitoon.Scutellaria galericulata Linn. == Lähteet == * * Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle. Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. ISBN 951-45-8167-9. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Kasviatlas 2010: Luhtavuohennokan levinneisyys Suomessa *LuontoPortti: Luhtavuohennokka (Scutellaria galericulata) *Pohjolan kasvien pauloissa: Scutellaria galericulata - luhtavuohennokka *ITIS: Scutellaria galericulata *Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Luhtavuohennokka (Scutellaria galericulata) *Nettikasvio: Luhtavuohennokka (Scutellaria galericulata) Luokka:Huulikukkaiskasvit Luokka:Yrtit