Luettelo kemian termeistä

__NOTOC__ Tämä on luettelo kemian termeistä. ==A== *Additioreaktio – Prosessi, jossa hiilivedyn kaksois- tai kolmoissidos purkautuu. *Aktivoitumisenergia – Se energia määrä, joka pitää tuoda, jotta reaktio tapahtuisi. *Aldehydi - Primäärisen alkoholin hapettumistuote. Toiminnallinenryhmä –CHO. Voivat hapettua karboksyylihapoiksi. *Alkaani - Hiilivety-yhdiste, jossa kaikki hiiliatomien väliset sidokset ovat yksinkertaisia. *Alkalimetalli – 1. ryhmän metallit jaksollisessa järjestelmässä. *Alkeeni - Hiilivety-yhdiste, jossa on yksi kaksoissidos. *Alkeisreaktio - Reaktion kertaluvun mukainen integroitu nopeuslaki. *Alkoholi - Orgaanisia yhdisteitä, joissa on hydroksyyliryhmä -OH. Moniarvoinen alkoholi sisältää useita -OH ryhmiä. *Alkuaine – Aine, jolla on tietty määrä protoneja. *Alkyyni - Hiilivety-yhdiste, jossa on yksi kolmoissidos. *Amfolyytti - Aine, joka voi toimia happona tai emäksenä. *Amiini – Emäs, jossa hiilivetyyn on liittynyt NH2-ryhmä. *Aminohappo - Yhdiste, joka sisältää karboksyyliryhmän -COOH sekä aminoryhmän -NH2 *Anioni – Negatiivisesti varautunut ioni. *Anodi – Elektrolyysin positiivinen kohtio. *Antioksidantti - Aine, joka estää hapettumisen. *Aromaattinen yhdiste - Yhdiste, jossa on vähintään yksi bentseenirengas *Arrheniuksen yhtälö - Empiirinen yhtälö, joka kuvaa reaktion kinetiikan lämpötilariippuvuutta. *Asymmetrinen hiiliatomi – Katso: Kiraliakeskus *Atomi - Atomi on kemiallisesti aineen pienin osa. Atomi koostuu elektroneista, protoneista ja neutroneista *Atomiorbitaali – Paikka, jossa elektroni todennäköisimmin on. *Autoprotolyysi – Amfolyytti reagoi itsensä kanssa. Katso myös: Protolysoituminen. *Avaruusisomeria – Molekyyleillä on sama rakenne, mutta atomiryhmät tai atomit ovat eri suuntiin tai molekyylien muodot ovat toisistaan poikkeavia. *Avogadron vakio - Italialaisen tiedemiehen Amedeo Avogadron mukaan nimetty vakio (NA), joka ilmaisee rakenneosien lukumäärän yhdessä moolissa. NA = 6,022 • 1023 kpl. ==B== *Bentseenirengas - Aromaattisten yhdisteiden osa, jossa kuusi hiiltä ja kuusi vetyä (C6H6) ovat muodostaneet rengasmaisen yhdisteen, jossa hiilien väliset yksinkertaiset ja kaksoissidokset vaihtavat paikkaa. Katso myös: Delokalisoituminen. *Brownin liike – Hiukkasten satunnainen liike. ==C== *Cis-trans-isomeria – Molekyylien muodot ovat erilaisia johtuen atomien sijoittumisesta joko molekyylin kaksoissidokseen tai molekyylin tasoihin nähden. ==D== *Dehydraus – Vedyn poistaminen. *Delokalisoituminen – Elektronien sattumanvarainen liike useamman atomin läheisyydessä. *Denaturoituminen - Valkuaisaineiden sekundääri- tai tertiäärirakenteen tuhoutuminen. *Denitrifikaatio – Nitraattien pelkistyminen typeksi. Katso myös: Nitrifikaatio. *Deoksiribonukleiinihappo – Lyhenne DNA, nukleiinihappo, jossa sijaitsee eliöiden geneettinen perimä. *Dipeptidi - Molekyyli, jonka kaksi aminohappoa ovat muodostaneet. *Dipoli - Molekyyli, jolla on osittaisia sähkövarauksia johtuen elektronegatiivisuudesta. *Dipoli- dipolisidos - Sidos, jonka on aiheuttanut poolisten molekyylien sähkövaraukset. *Dispersiovoimat - Molekyylien tai atomien välille aiheutuva sidos, joka johtuu dipoli-ilmiöstä. *DNA – Katso: Deoksiribonukleiinihappo. *Dynaaminen tasapainotila – Reaktion tasapainotila on mikroskooppisella tasolla dynaaminen ja makroskooppisella tasolla lähtöaineet ja tuotteet ovat näennäisesti tasapainossa. ==E== *Eksoterminen reaktio – Kemiallinen reaktio, jossa vapautuu energiaa. Katso myös: Endoterminen reaktio. *Ekvivalenttipiste – Piste, jossa happo/emäs on neutraloitunut kokonaan. *Elektrolyysi – Kemiallinen reaktio, joka on tehty sähkövirran avulla. Katso myös: anodi, katodi. *Elektrolyytti – Nestemäinen, ioneja sisältävä, sähköä johtava aine. *Elektronegatiivisuus - Atomin kyky vetää puoleensa sidos-elektroneja. *Elektroni - Negatiivisesti varautuneita hiukkasia, jotka kiertävät atomin ydintä energiatasoilla. *Eliminaatioreaktio – Kemiallinen reaktio, jossa hiiliketjuun liittyneet ryhmät irtoavat ja hiiliketjuun syntyy kaksoissidos. *Emulsio - Kahden toisiinsa liukenemattoman nesteen muodostama seos. *Emäksinen aine - Aine, joka voi vastaanottaa protonin (H+). Toisen teorian mukaan emäkset ovat aineita, jotka muodostavat hydroksidi-ionin vesiliuoksessa. *Emäsvakio – Lyhenne Kb, vakio kuvaa veden ja emäksen protolyysireaktion tasapainovakiota. Katso myös: Happovakio. *Enantiomeeri – Katso: Peilikuvaisomeria. *Endoterminen reaktio – Kemiallinen reaktio, jossa sitoutuu energiaa. Katso myös: Eksoterminen reaktio. *Energiaminimiperiaate - Elektronit sijoittuvat niin, että systeemin kokonaisenergia on mahdollisimman pieni. *Entalpia – Lyhenne H, entalpia ilmaistaan sisäenergian avulla: H=U+PV *Entropia – Järjestelmän (esim. reaktion) epäjärjestystä kuvaava suure. *Entsyymi – Katso: katalyytti. *Epäjalo metalli – Metalli, jolla on kyky pelkistää vety vedestä tai happojen vesiliuoksista, jolloin metalli itse hapettuu. Katso myös: jalometalli *Epäorgaaninen yhdiste - Yhdiste, jossa ei ole hiiltä, poikkeuksena hiilen ja hapen väliset yhdisteet (hiilidioksidi) sekä hiilihappo ja sen suolat. Katso myös: Orgaaninen yhdiste. *Esteri – Karboksyylihappo ja alkoholin kondensaatioreaktion reaktiotuote. Siinä hiileen on liittynyt happi kaksoissidoksella sekä toinen happi yksinkertaisella sidoksella, -COO-. ==F== thumb|200px|Fluoresenssi-ilmiö *Faasi - Olomuotoalue on systeemin homogeeninen osa-alue, jossa on rajapinta kahden faasin välillä. *Faradayn vakio – Elektronimoolin sähkömäärä. *Fenoli - Yhdiste, jossa suoraan bentseenirenkaaseen on liittynyt hydroksyyliryhmä (-OH). Katso myös: Bentseenirengas. *Fenoliftaleiini – Indikaattori, jonka emäksinen muoto on punainen ja hapan ja neutraali on väritön. Vaihtaa väriä, kun pH=8,2 – 10. Katso myös: indikaattori. *Fluoresenssi – Molekyylin elektronisen viritystilan purkautuminen singlettitilalta. Näkyvä säteily on lyhytkestoista. *Fosforenssi – Molekyylin elektronisen viritystilan purkautuminen triplettitilalta. Näkyvä säteily on pitkäkestoista. *Freoni – Kloorattu tai fluorattu hiilivety. *Funktionaalinen ryhmä - Orgaanisissa aineissa oleva ryhmä, joka vaikuttaa yhdisteen ominaisuuksiin. Esim. hydroksyyli- tai esteriryhmä. ==G== *Geeli - Suurimolekyylisten hiukkasten ja niiden välissä olevan väliaineen muodostama seos. *Gibbsin vapaaenergia - Kemiallisen reaktion tapahtumisen edellytykset vakiopaineessa ja -lämpötilassa ==H== *Haber-Bosch menetelmä – Prosessi, jossa muodostetaan ammoniakkia synteettisesti. *Haihtuminen - Neste muuttuu kaasuksi. Tapahtuu nesteen pinnalla. *Halogeenit – 17. ryhmän alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä. *Hapan aine - Aine, jolla on kyky luovuttaa protoni (H+). *Hapetin – Aine, joka pelkistyy. Katso myös: pelkistin. *Hapettuminen - Reaktio, jossa aine luovuttaa elektroneja. Katso myös: pelkistyminen. *Hapetusluku – Sähkövarausta ilmaiseva luku. *Happihappo – Happo, joka sisältää happea. *Happoanhydridi – Happihappojen yhdistyessä ja veden poistuessa syntyvä tuote. *Heterogeeninen seos - Seos, jossa aineet eivät ole samassa faasissa. *Happo-emäspari – Toisiaan vastaava happo ja emäs. *Happovakio – Lyhenne Ka, vakio kuvaa hapon ja veden protolyysireaktion tasapainovakiota. Katso myös: emäsvakio. *Hila - Atomien, ionien tai molekyylien muodostama säännöllinen järjestelmä. *Homogeeninen seos - Seos, jossa aineet ovat samassa faasissa. *Hydraus – Vedyn liittämisreaktio. *Hydraatti – Aine, jossa on kidevettä. Katso myös: kidevesi. *Hydratoituminen - Vesimolekyylien (H2O) liittyminen ioni-dipolisidoksiin. *Hydroksyyliryhmä - Funktionaalinen ryhmä -OH. *Hydrolyysi – Veden vaikutuksesta tapahtuva yhdisteen hajoaminen. ==I== *Ideaalikaasu – Kaasu, jonka tila voidaan kuvata yhtälöllä pV=nRT. *Indikaattori – Aine, jota voidaan hyödyntää happamuuden muuttumiseen. *Inhibiitti – Aine, joka hidastaa reaktiota. Katso myös: katalyytti. *Ioni - Sähköisesti varautunut hiukkanen. Erimerkkiset ionit vetävät toisiaan puoleensa muodostaen ionisidoksia. Ionit muodostavat ionihiloja. *Ioni-dipoli sidos – Ionien ja poolisten molekyylien välille syntyneet sidokset. Katso myös: dipoli-dipoli sidos. *Ionisidos – Ionien välille syntynyt vetovoima. *Ionisoituminen – Atomi luovuttaa tai vastaanottaa vähintään yhden elektronin ja muuttuu positiiviseksi tai negatiiviseksi ioniksi. *Isomeria – Yhdisteet, joiden molekyylikaavat ovat samat, mutta rakenteet poikkeavia toisistaan. *Isotooppi - Saman alkuaineen atomit, joiden ytimissä on eri määrä neutroneja. ==J== *Jaksollinen järjestelmä – Taulukko, jossa alkuaineet ovat järjestetty järjestysluvun mukaiseen järjestykseen. Pystyrivit ovat ryhmiä ja vaakarivit ovat jaksoja. *Jalokaasut – Ryhmän 18. alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä. *Jalometalli – Jännitesarjassa vedyn jälkeen olevat metallit. *Jaloussarja – Katso: jännitesarja. *Jännitesarja – Sarja, jossa metallit ovat järjestetty hapetuskyvyn mukaiseen järjestykseen. *järjestysluku – Lyhenne Z, ilmaisee protonien lukumäärän atomin ytimessä. ==K== *Kahtaisioni – Molekyyli koostuu sekä anioni- että kationiosasta eli voi muodostaa sisäisen suolan. *Kaksoissidos - Kahden elektroniparin muodostama sidos. *Karboksyylihappo - Yhdisteet, joiden toiminnallinenryhmä on -COOH. Yhdiste voi sisältää useita karboksyyliryhmiä. *Katalyytti - Yhdiste tai aine, joka nopeuttaa reaktioita kulumatta itse. Elimistön katalyyttejä kutsutaan entsyymeiksi. Katso myös: inhibiitti. *Kationi – Positiivisesti varautunut ioni. Katso myös: anioni. *Katodi – Elektrolyysin negatiivinen kohtio. Katso myös: anodi. *Kemiallinen reaktio - Tapahtumaketju, jossa aineet yhdistyessään muodostavat uusia aineita. *Ketjuisomeria – Kun molekyylissä on sama toiminnallinen ryhmä, mutta hiiliketjun rakenne on poikkeuksellinen toiseen molekyyliin. Katso myös: isomeria. *Ketoni - Sekundäärisen alkoholin hapettumistuote, happi on liittynyt hiiliketjun keskellä (ei päässä) hiileen kaksoissidoksella. *Kidevesi – Vesi, joka on sitoutunut kiinteän aineen kidehilaan. Katso myös: hydraatti. *Kiehuminen - Neste muuttuu höyryksi. Tapahtuu kaikkialla nesteessä. *Kiehumispiste - Lämpötila, jossa neste muuttuu kaasuksi. *Kiraliakeskus – Hiiliatomi, josta lähtevät ryhmät ovat kaikki erilaisia. *Kolloidi - Seos, jossa aineet ovat eri faaseissa. Esim. geeli tai emulsio. *Kolmoissidos - Kolmen elektroniparin muodostama sidos. *Kompleksiyhdiste – Yhdiste, jossa metallikationi toimii pisteenä, jota ympäröivät ligandit. Katso myös: ligandi. *Kondensaatioreaktio – Kahden molekyylin yhdistymisreaktio. *Konformaatioisomeria – Hiiliketjun ryhmät pääsevät kiertymään sidosten ympäri, jolloin molekyylien asento on erilainen. *Konsentraatio - Ilmaisee liuenneen aineen moolimäärän litraa kohden, ks. aktiivisuus *Konstituutioisomeria – Molekyyliin liittyneiden hiukkasten sitoutumisjärjestys on erilainen. Katso myös: isomeria. *Korvautumisreaktio – Katso: substituutioreaktio. *Koordinaatiosidos – Sidos, jossa sidoselektronipari on vain toiselta atomilta. *Korroosio – Materiaalin muuttumista käyttökelvottomaksi ympäristön rasituksesta. *Kova vesi – Vesi, jossa on suhteellisen paljon magnesium- ja kalsiumsuoloja. *Kovalenttinen sidos - Atomien jakaessa yhteisen sidoselektroniparin. Voi olla joko poolinen tai pooliton. *Kylläinen liuos - Tila, jossa liuokseen on liuennut maksimimäärä liuotettavaa ainetta. ==L== *Le Chatelierin periaate – Ilmaisee tasapainoreaktion siirtymissuunnan häiritessä sen tasapainotilaa. *Lejeerinki - Vähintään kahden metallin muodostama seos. *Ligandi – Keskusmetalliin liittynyt ryhmä, joka voi olla ioni-, atomi- tai molekyyliryhmä. Katso myös: kompleksiyhdiste. *Liittymisreaktio – Katso: additioreaktio. *Liukeneminen - Tapahtuma, jossa liuotettava aine ja liuos sekoittuvat toisiinsa. Aineen vesiliuosta merkitään kirjainyhdisteellä aq. *Liukoisuustulo – Suolojen, jotka ovat niukkaliukoisia, konsentraatioiden tulo, kun liuos on kylläinen. *Liuos - Homogeeninen seos. *Liuotin - Aine, johon liuotettava aine lisätään. *Loppupiste – Katso: ekvivalenttipiste. *Lähdejännite – Elektrodien välinen potentiaalinen jännite. ==M== *Maa-alkalimetallit – Ryhmän 2. alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä. *Malmi – Taloudellisesti kannattava, louhittava kiviaines. *Massaluku – Lyhenne A, kertoo ytimessä olevien neutronien ja protonien summan. *Massavaikutuksen laki – Reaktion tasapainotilassa olevien ainesosien keskinäinen suhde. *Metallisidos – Metalliatomit luovuttavat vähintään yhden valenssielektronin yhteiseen elektronipilveen. *Molekulaarinen jakaumafunktio - Molekyylin rakenne tilastollisella termodynamiikalla ilmaistuna. *Molekyyli - Kovalenttisin sidoksin liittyneiden vähintään kahden atomien muodostama systeemi. *Molekyylikaava - Kertoo kunkin atomin lukumäärän molekyylissä. *Monityydyttymätön rasvahappo - Katso: tyydyttymätön yhdiste. *Monomeeri – Katso: polymeeri. *Morse-potentiaali – Kaksiatomisen molekyylin potentiaalienergiamalli. *Mooli - Ainemäärä, joka sisältää yhtä paljon osia kuin 0,012 kg hiili -12 -atomeita. Lyhennetään mol. *Moolimassa - Yhden moolin suuruisen ainemäärän massa (lyhennetään M, [M]=g/mol). ==N== *Nitrifikaatio – Typpiyhdisteiden hapettuminen nitraateiksi. Katso myös: denitrifikaatio. *Neutraloituminen – Hapon ja emäksen reagoidessa, jolloin syntyy suolaa ja vettä. *Neutroni - Varaukseton hiukkanen atomin ytimessä. *NTP – Normaalitila, jolloin lämpötila on 0 °C ja paine on 101,3 kPa. ==O== *Oksidi - Yhdiste, jossa on happea (aineen palamistuote). *Oksoniumioni - Syntyy hapon vesiliuoksissa, kun hapon luovuttama H+ yhdistyy vesimolekyyliin, jolloin syntyy H3O+ eli oksoniumioni. *Ominaislämpökapasiteetti - Lyhenne c, joka kuvaa lämpömäärää, joka vaaditaan, kun yksi grammaa ainetta halutaan lämmittää yhden asteen. *Orgaaninen yhdiste - Hiiltä sisältävä yhdiste. Katso myös: epäorgaaninen yhdiste. *Osmoosi - Ilmiö, jossa nestettä virtaa laimeammasta väkevämpää kohti. ==P== *Paikkaisomeria – Molekyylien toiminnalliset ryhmät tai sivuryhmät ovat eri paikassa hiiliketjussa. *Palaminen - Kemiallisen yhdisteen ja hapen välinen reaktio. ks. Kylmäliekkipalaminen, Kuumaliekkipalaminen *Paulin kieltosääntö – Saman atomin elektronit eivät ole koskaan samassa energiatilassa. *Peilikuvaisomeria – Kun molekyylissä on asymmetrinen hiili. *Pelkistin – Aine, joka hapettuu. Katso myös: hapetin. *Pelkistyminen - Tapahtuma, jossa yhdiste tai aine vastaanottaa elektroneja. Katso myös: hapettuminen. *pH-arvo – Luku, joka ilmaisee liuoksen happamuuden. Määritetään –lg[H3O+]. Katso myös: pOH-arvo. *pOH-arvo – Luku, joka ilmaisee liuoksen emäksisyyden. Määritetään –lg[OH-]. Katso myös: pH-arvo. *Polymeeri - Makromolekyylien reagoidessa syntynyt yhdiste. Koostuu monomeereista. *Polymeroituminen - Reaktio, jossa monet molekyylit liittyvät toisiinsa. *Polypeptidi - Useamman kuin kahden aminohapon muodostama yhdiste. Katso myös: dipeptidi. *Poolisuus - Sähkövarauksen jakautuminen molekyylissä. Kemiallinen sidos voi olla poolinen tai pooliton. *Primäärinen alkoholi - Alkoholi, jossa hydroksyyli-ryhmä on hiiliketjun päässä. Katso myös: aldehydi, alkoholi *Proteiini - Katso: valkuaisaine. *Protolysoituminen - Reaktio, jossa happo luovuttaa vetyionin emäkselle. *Protoni - atomin ytimen rakenneosa, joka on positiivisesti varautunut. Protonien lukumäärä määrää alkuaineen järjestysluvun. Katso myös: elektroni, neutroni. *Puskuriliuos – Heikon protolyytin ja sitä vastaavan suolan liuos. *Puolimetalli - Alkuaineet, joilla on sekä epämetallien että metallien ominaisuuksia. Esim. germanium ja boori. *Pääkvanttiluku – Kertoo elektronin energiatason. Katso myös: sivukvanttiluku, spinkvanttiluku. ==R== *Radikaali – Hiukkanen, jolla on pariton elektronirakenne. *Rakenneisomeria – Katso: konstituutioisomeria. *Rakennekaava - Ilmoitaa atomien sijainnin yhdisteessä tai molekyylissä. *Raskasmetalli – Nimitys haitallisille (ympäristölle tai terveydelle) metalleille. *Rasvahappo - Karboksyylihappo, jossa on parillinen määrä hiiliatomeja. *Rasvaliukoinen - Aine, joka on pooliton tai heikosti poolinen, joka liukenee poolittomiin liuottimiin kuten bensiiniin tai rasvoihin. Katso myös: vesiliukoinen. *Reaktionopeus – Suure, joka kuvaa konsentraation muutosta aikayksikössä. *Rikastus – Prosessi, jossa arvokkaasta mineraalista erotetaan arvoton aines. *RRKM – Reaktiokinetiikan mikrokanoninen siirtymätilateoria. ==S== *Saostuminen - Tapahtuma, jossa nesteeseen muodostuu kiinteää ainetta. *Sekundäärinen alkoholi - Alkoholi, jossa hydroksyyli-ryhmä on keskellä hiiliketjua. Katso myös: ketoni, alkoholi *Selluloosa – Hiilihydraatti, josta koostuvat kasvien soluseinät. *Sidos - Hiukkaisia toisiinsa liittävä vuorovaikutus. *Sidoselektronipari - Elektronipari, jonka kaksi atomia jakavat muodostaen kovalenttisia sidoksia. *Sidosenergia – Hiukkasten välisten sidosten irrottamiseen vaadittava energiamäärä. *Siirtymätilateoria – Reaktiokinetiikan teoria reaktion siirtymätila huomioiden. *Sivukvanttiluku – Kertoo avaruusalueen muotoa, missä elektroni todennäköisesti sijaitsee. Katso myös: pääkvanttiluku. *Spinkvanttiluku – Kertoo ytimen tai elektronin liikkeen akselinsa ympäri. Katso myös: pääkvanttiluku, sivukvanttiluku. *Steerinen este – Molekyylissä oleva suurikokoinen este, joka estää kemiallisen reaktion tapahtumista. *Stereoisomeria – Katso: avaruusisomeria. *Substituutioreaktio – Prosessi, jossa osa yhdisteestä korvataan toisella atomilla tai atomiryhmällä. *Suhdekaava – Kertoo yhdisteen alkuaineiden suhteet. *Sulaminen - Prosessi, jossa kiinteä muuttuu nestemäiseksi *Sulamispiste - Lämpötila, missä kiinteä muuttuu nestemäiseksi. *Suola - Ioniyhdiste. Syntyy mm. hapon ja emäksen reaktiossa. *Suolasilta – Huokoinen aine tai ioneista koostuva liuos, joka erottaa kemiallisen parin suolaliuoksesta toisistaan ja edesauttaa sähkötasapainon syntyä. Katso myös: sähkökemiallinen pari *Syklinen yhdiste - Rengasmainen yhdiste, joka ei ole aromaattinen. Katso myös: bentseenirengas *Synteesi - Yhdisteen valmistus. *Sähkökemiallinen pari – Systeemi, joka tuottaa sähköä kemiallisten reaktioiden energioiden avulla. ==T== *Taitekerroin – Aineen valontaittokyky. *Tasapainovakio – Reaktion tasapainotilaa ilmaiseva termodynaaminen suure. *Termodynamiikan toinen pääsääntö – Entropian merkitys vapaaehtoiselle reaktiolle ja sen tasapainotilalle. *Termodynamiikan kolmas pääsääntö – Entropia lämpötilassa 0 K. *Termodynaaminen tasapaino – Edelletykset reaktion etenemiseksi tasapainotilaansa. *Tertiäärinen alkoholi - Alkoholi, jossa hiilestä, johon hydroksyyli-ryhmä on kiinnittynyt, lähtee kolme hiiliketjua. Katso myös: alkoholi *Tiheys - Kuvaa aineen massaa tilavuusyksikköä kohden. Lyhennetään ρ (rhoo). *Tislaus - Menetelmä, jossa hyödynnetään aineiden höyrynpaineita erottamiseen. *Titraus – Menetelmä pitoisuuksien määrittämiseen. *Toiminnallinen ryhmä - Katso funktionaalinen ryhmä. *Tyydyttymätön yhdiste - Yhdiste, jossa hiilien välillä on vähintään (>1, monityydyttymätön) yksi kaksois- tai kolmoissidos. *Tyydyttynyt yhdiste - Yhdiste, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia sidoksia. *Törmäysteoria - Reaktiokinetiikan teoria pallomaisten molekyylien väliselle reaktiolle. ==U== *Uuttaminen - Aineiden liukoisuuksiin perustuva erotusmenetelmä. ==V== *Vaahto - Kolloidi, jonka muodostavat neste ja kaasu. *Vahva emäs - Emäs, jonka protolyysi tapahtuu täydellisesti, emäsvakion arvo on yli 1. *Vahva happo - Happo, jonka protolyysi tapahtuu täydellisesti, happovakion arvo on yli 1. *Valenssielektroni – Elektronit, jotka ovat atomin uloimmilla energiatasoilla. *Valkuaisaine - Aminohappojen muodostama polypeptidi. *Veden ionitulo – Veden autoprotolyysin tasapainovakio. *Vesiliukoinen - Yhdiste (ioniyhdiste tai poolinen molekyyliyhdiste), joka liukenee veteen. Muodostavat veden kanssa ioni-dipoli tai dipoli-dipoli-sidoksia. Katso myös: rasvaliukoinen. *Vetysidos - Sidos, joka syntyy vedyn ja erittäin elektronegatiivisten aineiden (happi, fluori, typpi) välille. *Viivakaava - Molekyylin rakenne on esitetty viivoin. *Virittyminen – Molekyylin absorboiman fotonin aiheuttama elektronin siirtyminen ylemmälle energiatasolle. ==Y== *Ydin - Protonien ja neutronien muodostama systeemi, johon keskittynyt lähes koko atomin massa. Luokka:Luettelot kemiasta Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Luettelot termeistä