EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Verkkosivusto

Verkkosivusto on joukko verkkosivuja ja niihin liittyviä resursseja (kuten kuvia ja muita tiedostoja), jota WWW-palvelin tarjoaa käyttäjille saman domain-nimen alla. Verkkosivusto yleensä keskittyy yhteen aiheeseen tai tarkoitukseen, kuten uutisiin, kaupankäyntiin, viihteeseen tai opiskeluun. == Käyttötarkoituksia == Tyypillisiä verkkosivuja ovat ihmisten, yritysten, organisaatioiden, instituutioiden ja hallintoelimien kotisivut. Verkkosivuja käytetään myös tiedon jakamiseen (esimerkiksi Wikipedia ja muut wikit) sekä liiketoimintaan. Näiden lisäksi on olemassa sivuja, joiden tarkoitus ei ole kertoa tietoa jostain määritetystä asiasta, vaan esimerkiksi koota muiden sivujen tiedot niin, että käyttäjät voivat niitä hakea (hakukone). Aiemmin suosittuja sivutyyppejä olivat myös esimerkiksi verkkoportaalit ja keskustelupalstat. == Verkkosivujen tekeminen == Suosituin verkkosivujen tekemiseen käytettävä alusta on avoimen lähdekoodin WordPress. WordPressia käytetään yli 43 prosentissa kaikista maailman verkkosivustoista. Verkkosivuja voi tehdä myös erilaisilla kotisivukoneilla, jotka ovat yleensä kaupallisen yrityksen kehittämiä. Kotisivukoneissa on tyypillisesti muita avoimia alustoja vähemmän ominaisuuksia, mutta niitä on yleisesti helpompi käyttää. Suosittuja staattisten verkkosivujen generaattoreita ovat esimerkiksi Jekyll, Hugo, Gatsby, Nuxt ja Docusaurus. == Katso myös == * Portaali (internet) * Verkkopalvelu * Web-sovellus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Moona

Moona on suomalainen naisen nimi, monissa maissa esiintyvän Mona-nimen suomalainen vastine. Moonan nimipäivä on 15. kesäkuuta. Moona tuli almanakkaan vuonna 2005. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on annettu noin 1870 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. == Tunnettuja Moona-nimisiä == * Moona Korkealaakso (s. 2002), suomalainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija * Moona Talka (s. 1999), suomalainen jalkapalloilija ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Eino Virtanen (painija)

Eino Mauno Virtanen (19. elokuuta 1908 Uskela – 3. joulukuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti. Eino Virtanen paini olympiapronssia Berliinin kisoissa 1936. Hän aloitti urakkansa kreikkalais- roomalaisen painin välisarjassa voittamalla selätyksellä unkarilaisen Vinczen ajassa 9.02 ja italialaisen Tozzin ajassa 15.03 sekä 3–0–pistevoitolla turkkilaisen Boytorunin. Neljännessä ottelussaan Virtanen hävisi selätyksellä Saksan Fritz Schäferille ja viimeisessä ottelussaan pistein 3–0 Ruotsin Rudolf Svedbergille. Virtanen jatkoi painiuraansa vielä sodan jälkeen ja voitti Euroopan mestaruuden vapaapainin keskisarjassa 1946. Seuratasolla Eino Virtanen edusti Turun Tovereita, Helsingin Kisa-Veikkoja, Helsingin Paini- Miehiä ja Jyväskylän Voimailijoita. Virtasen isoveli oli kestävyysjuoksussa kaksi olympiamitalia saavuttanut Lauri Virtanen. == Saavutuksia == * Olympiapronssia Berliini 1936 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 72 kg) * EM-kultaa 1946 (vapaapaini, sarja 79 kg) * EM-pronssia 1939 (kreikkalais- roomalainen paini, sarja 72 kg) * Työläisolympiahopeaa 1931 * SM-kultaa kreikkalais-roomalaisessa painissa 1936, 1939, 1943 ja 1945 (sarja 72 kg) Pihlaja, s. 500Virtamo, s. 278 * SM-kultaa vapaapainissa 1946 (sarja 79 kg) Pihlaja, s. 504 == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset vapaapainijat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Takalaanila

thumb|210px|Takalaanilan teollisuusaluetta. Liike- ja teollisuustoiminnan alueeksi kasvanut Takalaanila on Oulun kaupunginosa keskustan ja valtatien 20 pohjoispuolella, Nelostien välittömässä läheisyydessä. Kaupunginosassa asuu noin 20 asukasta. Alue käsittää kokonaan Kemira Oyj:n tehdasalueen sekä sen itäpuoliset pienen ja keskisuuren teollisuuden käytössä olevat alueet. Siellä toimivat myös Oulun postikeskus ja Sanomalehti Kaleva. Takalaanila rajoittuu koillisessa Ruskoon, kaakossa Kynsilehtoon, etelässä valtatiehen 20 ja Laanilaan sekä lännessä Välivainioon, Puolivälinkankaaseen ja Pyykösjärveen. Takalaanilan alueella oli 1950-luvulle asti käytössä ampumarata, jota kutsuttiin Yläsiirtolan ampumaradaksi läheisen Yläsiirtolan osa-alueen mukaisesti. 1940-luvulla toiminut Laanilan kasarmi- ja parakkialue oli osittain Takalaanilan alueella. Alueen teollinen kehittyminen alkoi toden teolla vuonna 1952, kun kaupunginosaan valmistui nykyisen Kemiran tehtaan edeltäjä, Typpi Oy. Siihen asti alue oli Laanilan tilaan kuuluva metsäalue, jokivarresta katsoen Laanilan viljelysmaiden takana, mistä kaupunginosan nimi Takalaanila lienee saanut alkunsa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat Luokka:Suomen teollisuusalueet
Norjalaiset

Norjalaiset () ovat germaanista, skandinaavista norjan kieltä puhuva kansa, joka asuttaa Norjaa. Norjassa asuu noin 4,8 miljoonaa etnistä norjalaista. Norjalaisten esi-isät asuttivat nykyistä Norjaa jo kivikaudella 10 000 vuotta eaa. Kivikaudella Etelä-Norjassa harjoitettiin niin metsästystä ja keräilyä, kuin maatalouttakin. Pronssi- (1 500 – 500 eaa.) ja rautakausien (500 eaa. – 400 jaa.) maatalouden harjoittaminen lisääntyi ja väestömäärä kasvoi. Germaanisten kansojen edustajia muutti Norjan rannikoille 500–800-luvuilla niin sanotun kansainvaellusaikana. Viikinkiaikana 800–1100-luvuilla Norja yhtenäistyi poliittisesti ja maahan saapui kristinusko. 1300-luvulla Norjaa hävitti musta surma ja myöhemmin maa liitettiin Tanskan kuningaskuntaan vuonna 1280. Norja säilyi osana Tanskaa vuoteen 1814, jolloin se liitettiin Ruotsiin. Norja itsenäistyi vuonna 1905. 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa suuri joukko norjalaisia muutti Pohjois-Amerikkaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Liikanen (Oulu)

Kaijonharjun suuralueeseen kuuluva Liikasen kaupunginosa sijaitsee Kuivasjärven itäpuolella, noin 10 kilometrin päässä Oulun keskustasta. Se rajoittuu luoteessa Alakyläntiehen ja lounaassa Raitotiehen, pohjoisessa Kiimingin kunnanrajaan, ja idässä Ruskoon. Asukkaita Liikasen kaupunginosassa on noin 60. Alueena Liikanen on pääosin rakentamatonta metsämaastoa. Yleiskaavassa Liikaseen on osoitettu lisää asumista. == Lähteet == Luokka:Oulun kaupunginosat
Mäntylä

thumb|210px|Joulumerkinrinne Mäntylässä Mäntylä on Oulun kaupungin 17. kaupunginosa. Höyhtyän suuralueeseen kuuluva kaupunginosa sijaitsee Lintulan kaupunginosan eteläpuolella, noin neljä kilometriä keskustasta etelään. Kaupunginosa on muodostunut Poikkimaantien, Nelostien ja Oulu–Kontiomäki- rautatien muodostamaan kolmioon. Mäntylässä asuu noin 1 950 asukasta (2023). Mäntylässä on päivittäistavarakauppa, esikoulu ja Snellman-nuorisotalo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat Luokka:Oulun lähiöt
Metsokangas

Metsokangas on Oulun 28. kaupunginosa. Se rajoittuu pohjoisessa Kaakkuriin, idässä Juurusojaan, etelässä Kempeleen kunnanrajalle Linnakankaan ja Ouluntullin alueisiin, ja lännessä Perävainioon ja Nelostiehen. Metsokangas kuuluu Kaakkurin suuralueeseen. Pääosin Metsokangas on ollut rakentamatonta metsää ja viljelysmaata. Vuonna 2005 käynnistyivät Metsokankaan asuinalueiden rakennustyöt Iinatintien varressa. Ensimmäiset asuinalueet kohosivat pelto- ja metsämaisemaan Nelostien läheisyyteen. Vuoden 2009 aikana Oulun kaupunki myi 63 omakotitonttia Metsokankaan alueelta. Tämän jälkeen uusien omakotitalojen rakentaminen on laajentunut itään päin. Alueen asukasluvun kehitys on voimakasta. Vielä vuoden 2008 alussa alueella asui 382 asukasta, kun vuoden 2009 alussa asukkaita oli 1 224 ja vuoden 2014 alussa jo yli 5 000. == Koulutus == Metsokankaalla sijaitseva Metsokankaan koulu sisältää sekä ylä- ja ala-asteen; koulussa opiskelee noin 1200 oppilasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat
Huerteales

Huerteales on aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva kasvilahko. Sen kasvit ovat puita, joiden korkkijälsi on varren pintakerroksissa, putkiloiden perforaatiot ovat porrasmaiset, lehdet hammaslaitaiset, korvakkeet varteen kiinnittyvät, kukat pienet ja heteet verhovastaiset. Sikiäimen kutakin emilehteä kohden on yksi tai kaksi siemenaihetta, ja siemenissä on endospermi eli siemenvalkuainen (alkion vararavinto).Stevens 2001–, viitattu 17.1.2015 == Heimot == Lahkoon kuuluu neljä heimoa, kuusi sukua ja näissä 24 lajia: * Gerrardinaceae ** yksi suku (Gerrardina) ja 2 lajia Itä- ja Etelä-Afrikassa * Petenaeaceae ** vain yksi laji Petenaea cordata Keski-Amerikassa * Tapisciaceae ** 2 sukua (Huertea ja Tapiscia) ja 5 lajia Kiinassa sekä Länsi- Intian saaristossa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa ** synonyymi: Huerteaceae * Dipentodontaceae ** 2 sukua (Dipentodon ja Perrottetia) ja 16 lajia Kaakkois- Aasiasta Malesiaan ja Meksikosta Peruun ulottuvalla alueella == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]." http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === *
Perävainio

Perävainio on Oulun 31. kaupunginosa. Se sijaitsee Kaakkurin suuralueella noin kuusi kilometriä keskustan eteläpuolella. Kaupunginosa rajoittuu Kempeleen kunnanrajan, Lentokentäntien ja Nelostien muodostamaan kolmioon. Peltomaisemassa sijaitsevan kaupunginosan asukasluku on noin 550. Perävainio, eritoten Lepolan osa-alue, on voimakkaasti kehittymässä lähiötyyliseksi asuinalueeksi. Tunnusomaisia piirteitä alueelle ovat lähiötyylinen rakentaminen sekä valmistalot. Alueella sijaitsee Pulla-Pirtin leipomon toimipiste. Seututeiden 847 ja 815 risteyksen läheisyydessä sijaitseva Oulunportti on vielä osittain valmistunut yrityskeskittymä. Alueelle on suunnitteilla kymmenen myymälän kauppakeskittymä. Rakennustilaa alueella on 230 500 kuutioneliömetriä. Oulunportti mahdollistaisi 5 000 työpaikkaa. Tällä hetkellä Oulunportissa toimivia yrityksiä ovat muun muassa Kuusamon hirsitalot ja Fixi Oy. Alun perin Oulunporttia suunniteltiin kaupungin eteläpuolen teknologiakyläksi, mutta tässä muodossa se ei toteutunut. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat
Baile funk

Baile Funk on Brasilian ulkopuolella käytetty nimitys Rio de Janeirosta peräisin olevalle musiikkityylille, joka tunnetaan Brasiliassa nimellä ”funk”. Muita nimityksiä ovat Funk Carioca ja Favela Funk sekä yksinkertaisesti brasilialainen funk. Brasiliassa ”Baile Funk” tarkoittaa juhlia, joissa brasilialaista funk-musiikkia soitetaan (baile = juhla, tanssit; baile funk = funk-tanssit). Brasilialainen funk perustuu pääosin Miami bass -musiikkiin, joka on hip hopin ala-laji. Miami bassista poiketen se käyttää myös perinteisiä brasilialaisia ja afro-brasilialaisia rytmejä. Sanat kertovat usein seksistä, väkivallasta ja huumeista. Monissa kappaleissa artisti ylistää omaa favelaansa. ==Tärkeitä Baile Funk -ryhmiä ja -artisteja== Suluissa artistien hittikappaleita. * Furacão 2000(”Ta Tudo Dominado”, ”So As Cachorras”) * DJ Marlboro * MC Serginho (”Eguinha Pocotó”) * MC Andinho * DJ Sujinho * MC Vanessinha (”Dança da Peteca”) * MC Tati Quebra Barraco * Bonde do Tigrão (”O Baile Todo”) * Denis DJ (”Cerol Na Mao”) * MCs Naldinho & Beth (”Tapinha”) * Black Alien & Speed (”Quem que caguetou?” or ”Follow Me ,Follow Me”) * MC Jack E Chocolate (”Pavaroty”) * Ricardo E Esquisito (”Mulher Coca Cola”) * Mr Catra e DJ Edgar * Mc Sabrina * Mc Frank * COLETIVO MARGINAL (DVJs) * Super Funk * M.I.A. * Diplo * APAVORAMENTO SOUND SYSTEM * Dj Sandrinho Do Borel ==Funk-juhlat== Baile Funk -juhlat pidetään yleensä Rion laitamilla slummeissa, faveloissa. Tuhannet ihmiset kaikista yhteiskuntaluokista ja taustoista kokoontuvat juhliin. Viime aikoina funk- juhlat ovat houkutelleet myös ulkomaisia vieraita. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Dj Rideonin Rio Baile Funk -blogista löytyy tarinoita, haastatteluita, kuvia, videoita ja musiikkia. * "Ghetto Fabulous" Observer Music Monthly article on Baile Funk. * Funk Total * Reasonable Baile Funk Mix, podcast with popular Funk artists from Rio de Janeiro * Funk Do Morro, a website featuring miscellaneous Baile Funk tracks * Favela on Blast, mp3 Baile Funk mix by Diplo (made available with Diplo's permission) * CLEKCLEKBOOM.COM Site about Baile Funk and electronic music.. Free downloads and baile funk mix. Luokka:Eteläamerikkalainen tanssi Luokka:Hip hop Luokka:Brasilian musiikki
Kiviniemi (Oulu)

Kiviniemi on Oulun 30. kaupunginosa. Se sijaitsee Kaakkurin suuralueella noin viiden kilometrin päässä kaupungin keskustasta etelään, luonnonkauniilla alueella Kempeleenlahden rannalla. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Äimärautioon ja Mäntylään, idässä Nelostiehen sekä etelässä Lentokentäntiehen ja Perävainioon. Kiviniemi on laajahko ja kohtalaisen väljästi rakennettu lähes lähiötyylinen kaupunginosa, jossa asuu noin 1 600 asukasta. Kiviniemi kuului vuoden 1965 alkuun asti Oulujoen kuntaan, jonka jälkeen se liitettiin Oulun kaupunkiin. ==Historiaa== Kiviniemi on vanhastaan ollut maanviljelyseutua. Asutuksen alkuaikoina Kiviniemen kylässä oli seitsemän talonumeroa, ja asutus keskittyi merenlahden ranta-alueille. Taloja omistivat suurelta osin kaupungin kauppiaat aina 1800-luvun puolivälille saakka, jonka jälkeen ne siirtyivät vähitellen yksityiseen viljelykseen. Talvi- ja jatkosodan jäl­keen taloista erotettiin runsaasti asutus- ja rintamamiestiloja. Tämän myötä syntyi kymmeniä uusia pieniä tiloja, ja kylään tuli uusia asukkaita. Meri oli edelleen lähellä, ja Kempeleenlahden rantaviiva oli siirtynyt viimeisen 50 vuoden aikana toistasataa metriä maan nousemisen myötä. Vesijohto Kiviniemen ja Oulunlahden taloille ja koululle saatiin 1960-luvun alussa. Taajama-asutusta oli 1960-luvulla tultaessa varsinaisesti vain Lepolassa ja Kaakkurissa Minkkitien ympäristössä. Kiviniemen pohjoisosaan vahvistettiin asemakaava 1990-luvun alussa. Sen jälkeen taajama-asutus on levinnyt ranta-alueella kaavoituksen etenemisen myötä asteittain aina kaupungin etelärajalle Perävainiolle saakka. Kiviniemeen kuuluva osa-alue Oulunlahti on aiemmin tilastollisesti luokiteltu omaksi taajamaksi, mutta nykyään Kiviniemi kokonaisuudessaan kuuluu Oulun keskustaajaman tilastoalueeseen. Tilastokeskuksen väestölaskennan mukaan Oulunlahden taajama- alueella asui vuonna 1960 711 asukasta, ja vuoden 1970 lopussa 1 653 asukasta. Kiviniemessä on sijainnut myös aikoinaan Oulunlahden seisake, joka lakkautettiin 1970-luvun alussa. ==Palvelut== Kiviniemessä sijaitsee vuonna 1899 alkujaan kansakouluna aloittanut Oulunlahden koulu. Jukolankujalla sijaitsevassa vuonna 2005 avatussa Tokmanni-ketjun myymälän tiloissa toimi aiemmin vuonna 1978 perustettu Säästökuoppa-ketju. Kiviniemessä sijaitsee myös vuonna 1987 rakennettu Oulun Automuseo. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Oulujoen kylät
Luettelo Englannin historiallisista kreivikunnista

Englannin 39 historiallista kreivikuntaa aakkosjärjestyksessä luetteloituna. ==B== *Bedfordshire *Berkshire *Buckinghamshire ==C== *Cambridgeshire *Cheshire *Cornwall *Cumberland ==D== *Derbyshire *Devon *Dorset *Durham ==E== *Essex ==G== *Gloucestershire ==H== *Hampshire (vuoteen 1959 Southamptonshire) *Herefordshire *Hertfordshire *Huntingdonshire ==K== * Kent ==L== *Lancashire *Leicestershire *Lincolnshire ==M== *Middlesex ==N== *Norfolk *Northamptonshire *Northumberland *Nottinghamshire ==O== *Oxfordshire ==R== *Rutland ==S== *Shropshire *Somerset *Staffordshire *Suffolk *Surrey *Sussex ==W== *Warwickshire *Westmorland *Wiltshire *Worcestershire ==Y== *Yorkshire * Luokka:Englannin maantiede Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan historialliset kreivikunnat Englannin historiallisista kreivikunnista, Luettelo
Ritaharju

thumb|240px|Ideapark Ritaharju on Oulun 79. kaupunginosa. Se sijaitsee noin yhdeksän kilometrin päässä keskustasta, Kaijonharjun suuralueella keskustan pohjoispuolella, rajoittuen pohjoisessa Kalimenkylän kaupunginosaan (ennen vuoden 2013 kuntaliitosta Haukiputaan kuntaan), idässä Kuivasjärven kaupunginosaan, etelässä Linnanmaahan sekä lännessä Herukan ja Pateniemen kaupunginosiin sekä Pohjantiehen eli valtatiehen 4. Ritaharju on yksi Oulun kaupungin yhdyskuntarakenteen merkittävimmistä laajentumissuunnista. Alue muodostuu viidestä osa-alueesta, joista neljä sijaitsee Raitotien pohjoispuolella. Kaupunginosan ensimmäinen osa-alue on Raitotien eteläpuolella sijaitseva, vuonna 2004 aloitettu Kuivasrannan asuinalue, joka on suunniteltu noin 3 000 asukkaalle. Raitotien pohjoispuolelle rakennetaan Ritaharjun keskus, Aaltokangas sekä kaksi muuta osa-aluetta. Yhteensä koko Ritaharjun alueelle tulee muuttamaan lähes 10 000 uutta asukasta. Alueen asunnot ovat pääasiassa puurakenteisia pientaloja, mutta alueella on myös rivi- ja kerrostaloasuntoja. == Joukkoliikenne == Oulun joukkoliikenteen linja 2 lähtee Jahtireitti E -pysäkiltä reittiä Ritaväylä, Ritakierros, Rita-aukiotie, Eränkävijäntaival, Raitotie ja Alakyläntien liikenneympyrästä Linnanmaan kautta kohti keskustaa. Myös linja 3 lähtee Aaltokankaan päätepysäkiltä reittiä Eränkävijäntaival, Rita-aukiontie ja Ritaharjuntie Linnanmaan kautta kohti keskustaa. Linja 19 kulkee myös Ritaharjun koulun kautta 3.1.2022 - 2.6.2024 välisellä kokeilujaksolla Herukasta Kivikkokankaalle. Linja 22 pysähtyy ideaparkilla, ja nelostien rampilla on pitkän matkan linjojen pysäkki. ==Alueen kehitys== Uutena asuinalueena Ritaharjun väkiluvun kehitys on ollut voimakasta. Vuoden 2005 alussa Ritaharjussa asui 41 asukastaOulun kaupungin ikäluokkatilasto kaupunginosittain 1.1.2005., kun vuotta myöhemmin asukkaita oli jo 555.Oulun kaupungin ikäluokkatilasto kaupunginosittain 1.1.2006. Vuoden 2008 alussa asukasmäärä oli noussut jo 2 056:eenOulun kaupungin ikäluokkatilasto kaupunginosittain 1.1.2008., ollen vuoden 2009 alussa 2 330\. Tammikuussa 2012 Ritaharjussa asui 3 997 asukasta. ==Palvelut== Raitotien pohjoispuolella Ritaharjun keskuksessa sijaitsee vuonna 2010 avattu Ritaharjun monitoimitalo, jossa on muun muassa ala- ja yläkoulu, kirjasto sekä nuorisotoimen tilat. Ritaharjun Kodin Keskus on Kuivasrannan puolella oleva liiketila, jossa toimii Ideapark, Maskun Kalustetalo ja Liikuntakeskus FUN. Alueella on lisäksi K-Supermarket, Motonet, päiväkoteja ja ratsastustalli. Alueelle avattiin keväällä 2022 uusi S-Market Ritaharju. Syksyllä 2023 Ritaharjuun avattiin Oulun ensimmäinen Rusta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oulun kaupunginosat
Khairefon

Khairefon (; s. n. 470–450 eaa., k. n. 405–399 eaa.) oli Sokrateen läheinen ystävä ja seuraaja. Aikalaisista hänet mainitsevat teoksissaan sekä Ksenofon, Aristofanes että Platon. Teoksessaan Muistelmia Ksenofon lukee Khairefonin Sokrateen "todellisten kumppaneiden" joukkoon. Sokrateen lähipiiriin kuuluivat hänen mukaansa myös muiden muassa Kriton, Hermogenes, Simmias Thebalainen, Kebes Thebalainen, Faidondes ja Khairefonin nuorempi veli Khairekrates. Khairefon esiintyy kolmessa Aristofaneen komediassa: Pilvet, Ampiaiset ja Linnut. Pilvet (vuodelta 423 eaa.) esittää Sokrateen ja Khairefonin puoskareina, jotka pitävät Ateenassa pseudotieteellistä koulua. Khairefon esitetään teoksessa kalpeana ja aliravittuna, "elävänä ruumiina", ja tästä on joskus johdettu, että hän olisi ollut tosielämässäkin laiha ja sairaalloisen näköinen. Ampiaisissa hänellä tai hänestä tehdyllä karikatyyrillä on rooli puolueettomana todistajana. Linnuissa hänen lempinimensä on "Lepakko", joka saattaa tulla yökyöpeliydestä, luisevasta ulkonäöstä tai luonteesta. Platonin Sokrateen puolustuspuheessa Sokrates kutsuu Khairefonia pitkäaikaiseksi ystäväkseen ja myös monien paikalla olevien ystäväksi. Sokrates sanoo tämän jo olevan edesmennyt, mutta osoittaa tämän veljen olevan läsnä oikeudenkäynnissä. Hän kertoo, että Khairefon oli se, joka matkusti Delfoihin kysymään Delfoin oraakkelilta, kuka on viisain kaikista miehistä. Oraakkeli vastasi, että ei ole ketään Sokratesta viisaampaa. Hän mainitsee myös Khairefonin olleen välillä maanpaossa. Tätä on joskus pidetty todisteena siitä, että Khairefon (päinvastoin kuin Sokrates) olisi ollut Ateenan demokratian tukija ja joutunut siksi lähtemään maanpakoon, kun demokratia syrjäytettiin joksikin aikaa Ateenan hävittyä Spartalle. Khairefon esiintyy myös kahdessa Platonin dialogissa, Kharmideessa ja Gorgiaassa. Kharmideen alussa Sokrates palaa Ateenaan Poteidaian taistelusta, ja Khairefon ottaa hänet vastaan. Taistelu käytiin vuonna 430 eaa., kolme vuotta ennen Platonin syntymää ja 31 vuotta ennen Sokrateen kuolemaa, mutta Platon on todennäköisesti oikeassa kuvatessaan Sokrateen ja Khiarefonin suhteen olevan varhaista perua. Gorgiaan alussa Khairefon ja Sokrates myöhästyvät Ateenassa keskustelusta Gorgiaan, tunnetun sofistin, kanssa. Sokrates laittaa syyn myöhästymisestä Khairefonin nimiin, sillä tämä oli jäänyt suustaan kiinni Agoralla. Khairefon sanoo Gorgiaan olevan hänen ystävänsä, ja keskustelun alkuosan Khairefon toimii melko taitavasti Gorgiaan pääasiallisena kuulustelijana. Yhdessä tästä todistusaineistosta voidaan päätellä, että Khairefon oli tunnettu, energinen ja osallistuva yksilö, jolla oli todennäköisesti jossain määrin poikkeava ulkonäkö ja luonne, ja joka liikkui helposti aikansa sosiaalisissa ja oppineissa piireissä. == Lähteet == Luokka:Sokraatikot
Juurusoja

Juurusoja on Oulun 34. kaupunginosa. Se sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä kaupungin keskustasta itään. Oulujoen eteläpuolella Maikkulan suuralueella sijaitseva kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Oulu–Kontiomäki- rautatiehen ja Madekoskeen, idässä Hangaskankaaseen, etelässä Kempeleen kunnanrajaan ja Juurussuon kylään sekä lännessä Kaakkurin suuralueeseen. Asukkaita Juurusojalla on 185+. Juurusoja on metsä- ja peltomaisemissa sijaitseva laaja kaupunginosa, jossa asutus on harvaa. Pääasiassa asutus on edelleen maatalouselinkeinon myötä syntynyttä, joskin uudempaa omakotitalorakentamista alueelle syntyy verkkaiseen tahtiin. Alueen kehitystä haittaavat peruspalveluiden etäisyys sekä huonot liikenneyhteydet, joita aiotaan parantaa. == Lähteet == Luokka:Oulun kaupunginosat
Työväenliike

Työväenliike on yhteisnimitys poliittisesta työväenliikkeestä, ammattiyhdistysliikkeestä ja osuustoimintaliikkeestä. Työväenliikkeen mukaan tavoitteita ovat työläisten elinolojen puolustaminen ja parantaminen. Suomessa työväenliikkeen toiminta alkoi työnantajien ja sivistyneistön aloitteesta. Suomen työväenliikkeen varhaishistoriaan kuului lisäksi niin sanottu wrightiläinen työväenliike. == Wrightiläinen työväenliike == Wrightiläinen työväenliike oli 1800-luvun lopulla Suomessa toiminut sosiaaliliberaali yhteiskunnallinen liike, joka pyrki neutraloimaan työväestön radikalisoitumista pyrkimällä edistämään heidän asemaansa yhteisellä järjestäytymisellä työnantajien kanssa. Se tuli Suomeen Ruotsin mallin mukaisena vuosina 1886–1894. Wrightiläinen työväenliike oli käytännössä työnantajan tai kapitalistin johtamaa toimintaa, jolla yritettiin vaimentaa työläisten omaa aktiivisuutta ja hillitä kumouksellisen sosialistisen työväenliikkeen etenemistä. Sillä oli usein eettisesti hyvät tarkoitusperät, ja sen avulla voitiin edistää esimerkiksi työläisten terveyttä ja hyvinvointia. Myöhempi työväenliike on voimakkaasti arvostellut wrightiläisyyttä, koska se ei kunnioittanut työväenluokan omia toimintaoikeuksia. Wrightiläisestä työväenliikkeestä on käytetty toisinaan myös nimitystä porvarillinen työväenliike. Wrightiläisen työväenliikkeen lähisukulainen on hyväntekeväisyys. == Ammatillinen työväenliike == Ammatillinen työväenliike on työläisten omasta toimintatarpeesta lähtevä liike, joka pyrkii puolustamaan ja saavuttamaan maan työläisten toimintaoikeuksia ilman omistavan luokan holhousta. Tätä vastaa nykyään kehittyneissä maissa ammattiyhdistysliike, joka on kuitenkin monin tavoin sidoksissa poliittiseen työväenliikkeeseen. == Poliittinen työväenliike == Poliittinen työväenliike on kehittynyt oivalluksesta, jonka mukaan työläisten etuja ja oikeuksia kannattaa ajaa myös julkisen vallan, lähinnä valtion tasolla. Poliittinen työväenliike on jakautunut pääpiirteissään kahteen suuntaukseen, jotka ovat sosiaalidemokratia ja kommunismi. Edellisen peruspilareina on ajaa työväestön etuja porvarillisen yhteiskunnan oloissa ja pyrkimys muuttaa yhteiskuntaa sosialistisemmaksi demokraattisesti. Jälkimmäisen mukaan on pyrittävä välittömän työväestön etujen ajamisen ohella proletariaatin vallankumoukseen, jossa niin tuotantovälineet kuin valtiovaltakin siirtyvät - lopulta maailmanlaajuisesti - työväenluokalle. Neuvostoliiton romahtaminen aiheutti tämän suuntauksen kannattajien keskuudessa paljon hämmennystä. Nykyisin vallitseva käsitys on, että valta ei ollut Neuvostoliitossa työväestöllä vaan NKP:n eliitillä. ==Katso myös== *Työläisaktivismi *Anarkismi Suomessa ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * * ==Aiheesta muualla== * *
Luettelo Walesin historiallisista kreivikunnista

Walesin 13 historiallista kreivikuntaa aakkosjärjestyksessä luetteloituna. ==A== *Anglesey ==B== *Brecknockshire ==C== *Caernarvonshire *Cardiganshire *Carmarthenshire ==D== *Denbighshire ==F== *Flintshire ==G== *Glamorgan ==M== *Merionethshire *Monmouthshire *Montgomeryshire ==P== *Pembrokeshire ==R== *Radnorshire ==Katso myös== * Walesin kreivikunnat Luokka:Walesin maantiede Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan historialliset kreivikunnat Walesin historiallisista kreivikunnista, Luettelo
Heikkilänkangas

thumb|Heikkilänkankaan monitoimitalo|244x244px Heikkilänkangas on Oulun 33. kaupunginosa. Kaupunginosa syntyi vuonna 2004, kun Madekosken kaupunginosa jaettiin kahtia. Heikkilänkangas sijaitsee Oulujoen ja Oulu–Kontiomäki- rautatien välisellä alueella noin kahdeksan kilometrin päässä keskustasta. Se kuuluu Maikkulan suuralueeseen ja rajoittuu idässä Madekoskeen sekä lännessä Iinattiin. Asukkaita Heikkilänkankaalla on noin 1 500\. Heikkilänkangas on lähiötyylinen, pääasiassa 2000-luvulla valmistuneita omakoti- ja rivitaloja käsittävä asuinalue. Liikenneyhteydet keskustan ja Kajaanin suuntaan ovat hyvät. Peruspalveluiden tarjonta on keskitetty Maikkulan suuralueen keskukseen. Alueella on päiväkoti ja koulu (luokat 1–2). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat
Knuutila

thumb|Vesitorni Knuutilankankaantien päässä. Knuutila eli Knuutilankangas on Oulun 25. kaupunginosa. Se sijaitsee Maikkulan suuralueella, Maikkulan keskuksen välittömässä läheisyydessä, noin viiden kilometrin päässä keskustan itäpuolella. Alue on muodostunut rantaniittyjen ylle kohoavalle harjulle, ja alueen maamerkkinä toimii Knuutilankankaan vesitorni. Asukkaita kaupunginosassa on noin 1 400\. Kaupunginosa sijaitsee Knuutilankankaan harjulla, alue on pohjavesialuetta. Rakennuskanta on pääosin rivitaloja. Liikenneyhteydet keskustan suuntaan ovat hyvät. Oulujoen rantaan levittäytyvää osa-aluetta kutsutaan Knuutilanrannaksi. Knuutila syntyi vuonna 2004, kun Maikkulaan kuuluneista Knuutilankankaan ja Knuutilanrannan osa-alueista muodostettiin oma kaupunginosa. Sitä ennen Oulun virallista kaupunginosajakoa oli muutettu edellisen kerran vuonna 1968. Kaupunginosalla on oma koulunsa, Knuutilankankaan ala-aste, jonka rehtorina toimii Katriina Niinimäki. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Isko

thumb|210px|Iskoa. Isko on Oulun 62. kaupunginosa, joka edustaa vanhempaa lähiötyylistä omakotitalorakentamista: alueen rakennuskanta on pääasiassa 1950-luvulla rakennettuja rintamamiestalon tyyppisiä omakotitaloja. Iskon kaupunginosan asukasluku on hieman yli 200. Puolivälinkankaan suuralueeseen kuuluva Isko rajoittuu pohjoisessa Linnanmaahan, idässä Puolivälinkankaaseen ja Pyykösjärveen, etelässä Välivainioon sekä lännessä Koskelaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat
Herukka

pienoiskuva|Pateniemen koulu. Herukka on Oulun 77. kaupunginosa. Se sijaitsee 11 kilometrin päässä keskustasta. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Kellon kaupunginosaan, idässä Ritaharjuun ja Nelostiehen sekä etelässä Pateniemeen. Kaupunginosa kuuluu Pateniemen suuralueeseen. Herukka on pääosin väljähkösti rakennettua pientaloaluetta. Nelostie sivuaa kaupunginosaa ja tarjoaa nopean kulkuyhteyden lähes kaikkiin suuntiin. Herukassa sijaitseva Pateniemen koulu on perustettu vuonna 1873. Vuoteen 1965 saakka Herukka ja Pateniemi olivat osa Haukiputaan kuntaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Luettelo Skotlannin historiallisista kreivikunnista

Skotlannin 32 historiallista kreivikuntaa aakkosjärjestyksessä luetteloituna. Omat hallintoalueensa ovat muodostaneet myös Shetlandsaaret ja Orkneysaaret. ==A== *Aberdeenshire *Angus *Argyll *Ayrshire ==B== *Banffshire *Berwickshire *Bute ==C== *Caithness *Clackmannanshire *Cromartyshire ==D== *Dumfriesshire *Dunbartonshire ==E== *East Lothian ==F== *Fife ==I== *Inverness-shire ==K== *Kincardineshire *Kinross-shire *Kirkcudbrightshire ==L== *Lanarkshire ==M== *Mid Lothian *Morayshire ==N== *Nairnshire ==P== *Peeblesshire *Perthshire ==R== *Renfrewshire *Ross-shire *Roxburghshire ==S== *Selkirkshire *Stirlingshire *Sutherland ==W== *West Lothian *Wigtownshire Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan historialliset kreivikunnat Skotlannin historiallisista maakunnista, Luettelo Luokka:Skotlannin maantiede
Luettelo Pohjois-Irlannin historiallisista kreivikunnista

Pohjois-Irlannin kuusi historiallista kreivikuntaa aakkosjärjestyksessä luetteloituna ovat: *Antrim *Armagh *Down *Fermanagh *Derry *Tyrone Luokka:Pohjois-Irlannin kreivikunnat‎ Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan historialliset kreivikunnat Pohjois-Irlannin historiallisista kreivikunnista, Luettelo
Ei-kenenkään-maa

Ei-kenenkään-maa on maa-alue, joka ei ole minkään valtion tai ryhmittymän hallitsema. Yleisimmin käsitettä ”ei-kenenkään-maa” käytetään sodassa rintamalinjojen välisestä alueesta tilanteessa, jossa osapuolet ovat jumiutuneet asemasotaan juoksuhautoihinsa ja linjojen väliin jää vyöhyke, joka ei ole kummankaan osapuolen hallinnassa. == Nykyiset ei-kenenkään maat == *Israelin ja Syyrian Jom Kippur -sodan jälkeen vuonna 1974 allekirjoittamassa eroa koskevassa sopimuksessa perustettiin Yhdistyneiden Kansakuntien tarkkailujoukkojen partioima puskurivyöhyke Golanin kukkuloille, mukaan lukien Quneitra. * Yhdistyneiden kansakuntien puskurivyöhyke Kyproksella (Vihreä linja) ja hylätty Varósia on toiminut ei-kenenkään maana Kyproksen tasavallan ja Pohjois-Kyproksen välillä vuodesta 1974 lähtien. == Katso myös == * Terra nullius == Lähteet == Luokka:Sodankäynnin strategia
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1963

Vuoden 1963 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat kautta aikain kolmannet jääpallon MM-kilpailut. MM-kilpailut pidettiin Ruotsissa ja osallistuneita maita oli neljä, Neuvostoliitto, Norja, Suomi ja isäntämaa Ruotsi. MM-kilpaiujen aikaan keväällä 1963 Ruotsissa oli neljä tekojäärataa, jotka sijaitsivat Västeråsissa, Uppsalassa, Skutskärissä ja Nässjössä. Kolmella niistä oli MM-otteluita; Nässjössä, Uppsalassa ja Västeråsissa. Muut ottelut pelattiin luonnonjäällä. MM-turnauksessa pelattii yksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti maailmanmestaruuden. Voitosta jaettiin kaksi, tasapelistä yksi ja tappiosta nolla pistettä. Mestaruuden voitti Neuvostoliiton joukkue kolmannen kerran peräkkäin. ==Sarjataulukko== ==Ottelut== \---- \---- \---- \---- \---- == Parhaat maalintekijät == ;5 maalia * Valentin Atamanitšev * Jevgeni Papugin ;4 maalia * Nikolai Durakov * Juri Varsin * Bernt Ericsson * Leif Fredblad * Göran Sedvall ;2 maalia * Valeri Maslov * Mihail Osintsev ;1 maali * Juri Šorin * Pertti Tammilehto * Pauli Heiskanen * Rauno Ruotsalainen * Olavi Varma * Bernt Skarnäs * Kristiansen * Einar Andersen ==Parhaat pelaajat== *Paras maalivahti: Anatoli Melnikov (Neuvostoliitto) *Paras puolustaja: Pekka Kettunen (Suomi) *Paras keskikenttäpelaaja: Nikolai Durakov (Neuvostoliitto) *Paras hyökkääjä: Bernt Ericsson (Ruotsi) ==Mitalistijoukkueet== Kultaa: \---- Anatoli Melnikov, Juri Školnyi, Viktor Šehovtsov, Vitali Danilov, Juri Šorin, Vjatšeslav Solovjev, Valentin Hardin, Jevgeni Gerasimov, Juri Varsin, Aleksander Izmodenov, Nikolai Durakov, Valentin Atamanitšev, Valeri Maslov, Jevgeni Papugin, Mihail Osintsev, Albert Vologzhannikov Hopeaa: \---- Alpo Aho, Seppo Alatalo, Pauli Auvinen, Pauli Heiskanen, Pentti Jokinen, Raimo Kaarela, Esko Kemi, Pekka Kettunen, Kauko Korpela, Matti Kovalainen, Kalevi Pirkola, Rauno Ruotsalainen, Seppo Ruotsi, Pertti Tammilehto, Tauno Timoska, Olavi Toivonen, Juhani Turpeenniemi, Olavi Varma Pronssia: \---- Yngve Palmqvist, Sune Ericsson, Matz-Allan Johansson, Ulf Fredin, Tore Wikner, Hasse Nordin, Jens Lindblom, Jan Johansson, Bernt Ericsson, Leif Fredblad, Curt Sedwall, Göran Sedwall, Kjell Jakobsson, Torvald Åkerlöf, Jörgen Forslund, Olle Sääw, Lennart Backman == Lähteet == Luokka:Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1963 jääpallo Luokka:Ruotsin urheilutapahtumat Luokka:Ruotsin jääpallo Luokka:Tukholman urheilutapahtumat Luokka:Nässjön kunta Luokka:Karlstadin kunta Luokka:Katrineholmin kunta Luokka:Uppsala Luokka:Västeråsin kunta
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1965

Vuoden 1965 Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat kautta aikain neljännet jääpallon maailmanmestaruuskilpailut. Kisat järjestettiin ensimmäistä kertaa Neuvostoliitossa ja osallistuneita maita oli neljä; Neuvostoliitto, Norja, Ruotsi ja Suomi. Kisat muistetaan erityisesti suurista yleisömääristä, kuutta turnauksen ottelua seurasi yhteensä 116 000 katsojaa, ottelua kohden yleisökeskiarvo oli 19 333. Suurin yleisömäärä oli Sverdlovskissa pelatussa Neuvostoliiton ja Norjan välisessä ottelussa, katsojia oli 29 000. Moskovassa pelatussa viimeisessä ottelussa Neuvostoliitto-Ruotsi oli 12 000 katsojaa, mikä oli turnauksen pienin yleisömäärä. Mestaruus ratkaistiin neljän joukkueen yksinkertaisena sarjana. Mestaruuden voitti Neuvostoliiton joukkue jo neljännen kerran peräkkäin. Norja sijoittui Neuvostoliiton jälkeen hopealle. Hopeamitali on Norjan MM- kisahistorian ainoa, samaan saavutukseen maa ei ole myöhemmissä MM-kisoissa pystynyt. Pronssimitalien kohtalo oli erikoinen. Aluksi mitalit annettiin Suomelle perustuen keskinäisen ottelun lopputulokseen, jonka Suomi voittanut. Ruotsalaiset protestoivat kuitenkin pronssimitalien jakoa, sillä heillä oli parempi maaliero samalla pistemäärällä. Kansainvälinen jääpalloliitto muutti pronssimitalien saajaksi Ruotsin, tulkiten että maaliero on ratkaisevampi tekijä kuin keskinäinen ottelu. ==Sarjataulukko== ==Ottelut== \---- \---- \---- \---- \---- == Parhaat maalintekijät == ;5 maalia * Nikolai Durakov == Parhaat pelaajat == *Paras maalivahti: Börje Andersson (Ruotsi) *Paras puolustaja: Vitali Danilov (Neuvostoliitto) *Paras keskikenttäpelaaja: Nikolai Durakov (Neuvostoliitto) *Paras hyökkääjä: Bernt Ericsson (Ruotsi) ==Mitalistijoukkueet== Kultaa: \---- Anatoli Melnikov, Juri Školnyi, Valentin Atamanitšev, Nikolai Durakov, Aleksander Izmodenov, Mihail Osintsev, Viktor Šehovtsov, Juri Šorin, Vitali Danilov, Jevgeni Gerasimov, Valeri Maslov, Jevgeni Papugin, Juri Varsin, Albert Vologzhannikov Hopeaa: \---- Einar Andersen, Alf Bråthen, Kjell Ivar Engebretsen, Kjell Eriksen, Ole Johnny Friise, Svein Grattum, Odd Heiestad, Raymond Jahrmann, Tore Lie, Roar Løwer Nilsen, Steinar Pettersen, Thorodd Presberg, Bernt Skarnäs, Inge Thun, Svein Thun, Per Fredrik Wright Pronssia: \---- Börje Andersson, Ulf Fredin, Leif Sveder, Kurt Sedwall, Bernt Ericsson, Göran Sedvall, Hans Nordin, Leif Fredblad, Gunnar Palmér, Kjell-Ove Almroth, Sune Eriksson, Ulf Fredin, Björn Göransson, Jan Hermansson, Matz-Allan Johansson, Håkan Persson, Leif Sveder, Per-Olof Wallin == Lähteet == Luokka:Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1965 jääpallo Luokka:Neuvostoliiton jääpallo Luokka:Moskovan urheilu Luokka:Ivanovon alue Luokka:Arkangeli Luokka:Jekaterinburg Luokka:Kurskin alue
Pohjanpalo

Pohjanpalo viittaa seuraaviin asioihin ja henkilöihin: *pohjanpalo eli revontulet ==Sukunimi== *Ernst Pohjanpalo, vuoteen 1906 Friis (1888–1983), suomalainen insinööri, tehtailija ja keksijä, Juhani Pohjanpalon poika *Hilma Pohjanpalo, vuoteen 1906 Friis (1874–1965), Lotta Svärd -järjestön vaikuttaja *Joel Pohjanpalo (s. 1994), suomalainen jalkapalloilija *Jorma Pohjanpalo, vuoteen 1906 Friis (1905–1991), professori, kirjailija ja toimittaja, Santeri Pohjanpalon poika *Jouko Pohjanpalo (1908–1992), radiotekniikan tutkija, Juhani Pohjanpalon poika *Juhani Pohjanpalo, vuoteen 1906 Friis (1866–1931), suomalainen tehtaanjohtaja *Matti Pohjanpalo, vuoteen 1906 Friis (1871–1918), suomalainen insinööri ja tehtaanjohtaja *Onni Pohjanpalo, Lossi Turunen, rap- artisti *Risto Pohjanpalo (s. 1947), suomalainen radiotoimittaja *Santeri Pohjanpalo, vuoteen 1906 Friis (1874–1939), yritysjohtaja, ministeri ja tietokirjailija *Taavi Pohjanpalo (1909–1986), konsuli ja lähetystöneuvos, Santeri Pohjanpalon poika *Toivo Ilmari Pohjanpalo (1893–1980), suomalainen jääkärimajuri, Helsingin kaupungin apulaispoliisimestari *Tuomas Pohjanpalo, vuoteen 1906 Friis (1851–1933), Suomalaisen puolueen kansanedustaja ja talousneuvos. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Cornales

Cornales on kaksisirkkaislahko, joka kuuluu asteridien ryhmään ja muodostaa sen varhaisimman kehityshaaran. Lahkolla ei ole suomenkielistä nimeä, niin kuin ei kasvilahkoilla yleensäkään ole. == Heimot == Lahkossa on seitsemän heimoa. Sen kasveista vain kanukka- ja hortensiakasvit kuuluvat Pohjoismaiden lajistoon: kanukoita kasvaa alkuperäisinä, hortensioita ja jasmikkeita viljelykarkulaisina. * Cornaceae – kanukkakasvit ** Kaksi sukua (kanukkeet ja kanukat) ja 85 lajia. Kanukat esiintyvät läpi pohjoisen pallonpuoliskon Amerikassa ja Euraasiassa, lisäksi joissain Etelä-Amerikan ja Keski-Afrikan maissa; kanukkeet esiintyvän vanhan maailman trooppisilla alueilla. ** synonyymi: Alangiaceae * Nyssaceae – tupelokasvit ** Viisi sukua ja 22 lajia Itä- ja Kaakkois-Aasiassa sekä itäisessä Pohjois-Amerikassa. ** synonyymit: Davidiaceae, Mastixiaceae * Hydrangeaceae – hortensiakasvit ** 17 sukua ja yli 200 lajia lauhkealta trooppiselle alueelle. Pääosin Amerikassa ja Itä- Aasiassa, Etelä-Euroopassa yksi laji. ** synonyymit: Hortensiaceae, Kirengeshomaceae, Philadelphaceae * Loasaceae – haimiokasvit ** 14 sukua ja 265 lajia Amerikassa ja Afrikassa. ** synonyymit: Cevalliaceae, Gronoviaceae * Hydrostachyaceae ** Yksi suku (Hydrostachys) ja 20 lajia Keski- ja Etelä- Afrikassa sekä Madagaskarilla. * Grubbiaceae – sälepensaskasvit ** Yksi suku (sälepensaat Grubbia) ja 3 lajia Kapmaassa. ** synonyymi: Ophiraceae * Curtisiaceae – keihäspuukasvit ** Yksi suku (keihäspuut Curtisia) ja 2 lajia Etelä-Afrikassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Cornales *
Rinnakkaissävellaji

Rinnakkaissävellajeiksi sanotaan musiikissa duuri- ja mollisävellajeja, joilla on sama etumerkintä ja joissa esiintyvät samat sävelet (kun molliasteikkona käytetään ns. luonnollista mollia, jossa asteikon seitsemättä säveltä ei ole ylennetty). Duurin rinnakkaissävellaji on molli, jonka perussävelenä on duuriasteikon kuudes sävel, ja mollin rinnakkaissävellaji on duuri, jonka perussävelenä on molliasteikon kolmas sävel. Esimerkiksi G-duuri ja e-molli ovat toistensa rinnakkaissävellajeja, samoin C-duuri ja a-molli. C-duuri asteikko menee c:stä c:hen; c d e f g a h c; ja A-molli a:sta a:han; a h c d e f g a. Lista rinnakkaismolleista ja -duureista: *C-duuri - a-molli *Cis-duuri - ais-molli *Des-duuri - b-molli (enharmonisesti samat kuin edelliset) *D-duuri - h-molli *Es-duuri - c-molli *E-duuri - cis-molli *F-duuri - d-molli *Fis-duuri - dis-molli *Ges-duuri - es-molli (enharmonisesti samat kuin edelliset) *G-duuri - e-molli *As-duuri - f-molli *A-duuri - fis-molli *B-duuri - g-molli *H-duuri - gis-molli *Ces-duuri - as-molli (enharmonisesti samat kuin edelliset) Luokka:Musiikin teoria
Gujarat

Gujarat (, ) on Intian osavaltio, joka sijaitsee maan länsirannikolla. Sen pinta-ala on 174 000 km² ja asukasluku on 60 383 628 (2011). Gujaratin pääkaupunki on Gandhinagar, suurin on Ahmedabad. Osavaltion virallinen kieli on gudžarati. Unescon maailmanperintökohde Champaner-Pavagadh käsittää Gujaratin entisen pääkaupungin valtion itsenäisyyden ajalta 1500-luvulta. ==Historia== Osavaltion alueella tapahtui tuhoisa maanjäristys 26. tammikuuta 2001. Richterin asteikolla 7,6–8,1 momenttimagnitudin järistyksen seurauksena surmansa sai ainakin 20 000 ihmistä ja noin 167 000 haavoittui. Yli 300 000 rakennusta tuhoutui, minkä lisäksi useat sillat ja tiet vaurioituivat. Vuonna 2002 muslimiväkijoukko sytytti Gujaratissa tuleen hundupyhiinvaeltajia kuljettaneet junan. Tässä kuoli kymmeniä. Äärihindut aloittivat raa'an pogromin hyökäten muslimien koteihin. Ainakin kolme päivää kestäneessä pidäkkeettömässä väkivallassa kuoli yli 1000 ihmistä. Intian pääministeri Narendra Modi toimi pitkään Gujaratin osavaltion pääministerinä. ==Maantiede== Pakistan rajaa osavaltiota luoteessa, Arabianmeri lännessä, Rajasthanin osavaltio koillisessa, Madhya Pradeshin osavaltio idässä ja Maharashtran osavaltio sekä liittovaltion alue Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu etelässä. Osavaltion alueella sijaitsee neljä vuoristoa: Aravalli, Sahyadri, Vindhya ja Satpura. Osavaltion suurimpia jokia ovat Narmada, Tapti ja Sabarmati. Gujaratin alueella on neljä kansallispuistoa: Blackbuckin kansallispuisto, Girin kansallispuisto, Marine National Park, Gulf of Kutch ja Vansdan kansallispuisto. ==Hallinnollinen jako== Gujarat on jaettu 33 piirikuntaan: * Ahmedabadin piirikunta * Amrelin piirikunta * Anandin piirikunta * Aravallin piirikunta * Banaskanthan piirikunta * Bharuchin piirikunta * Bhavnagarin piirikunta * Botadin piirikunta * Chhota Udaipurin piirikunta * Dahodin piirikunta * Dangin piirikunta * Devbhoomi Dwarkan piirikunta * Gandhinagarin piirikunta * Gir-Somnathin piirikunta * Jamnagarin piirikunta * Junagadhin piirikunta * Khedan piirikunta * Kutchin piirikunta * Mahisagarin piirikunta * Mehsanan piirikunta * Morbin piirikunta * Narmadan piirikunta * Navsarin piirikunta * Panchmahalin piirikunta * Patanin piirikunta * Porbandarin piirikunta * Rajkotin piirikunta * Sabarkanthan piirikunta * Suratin piirikunta * Surendranagarin piirikunta * Tapin piirikunta * Vadodaran piirikunta * Valsadin piirikunta ==Kulttuuri== Gujaratin nähtävyyksiä ovat muun muassa Indus-kulttuurin aikainen Lothalin kaupunki, Krishna-jumalan mytologiaan liittyvä Dwarka ja jainalaistemppelit. Osavaltion virallinen kieli on gudžarati. Alkoholin myyminen ja juominen on kielletty Gujaratissa vuodesta 1960 lähtien. Alkoholia salakuljetetaan kuitenkin muista osavaltioista, ja viranomaiset takavarikoivat vuosittain alkoholia noin miljardin rupian edestä.. ==Liikenne== Sardar Vallabhbhai Patelin kansainvälinen lentoasema Ahmedabadissa palvelee kotimaista ja kansainvälistä lentoliikennettä. Osavaltiossa on useita pienempiä lentoasemia, joilta lennetään kotimaan sisäisiä reittilentoja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Heli Paasio

Heli Tuulikki Paasio (s. 24. marraskuuta 1972 Turku) on suomalainen poliitikko. Hän toimi Sosialidemokraattisen Puolueen Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajana 1999–2015. Hän ei asettunut ehdolle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. == Varhainen elämä == Paasio on Pertti Paasion tytär ja Rafael Paasion lapsenlapsi. Antti Paasio on hänen setänsä. == Ura == Paasio valmistui ylioppilaaksi 1991 ja filosofian maisteriksi 1999 pääaineenaan matematiikka. Ennen kansanedustajuutta hän työskenteli isänsä europarlamentaarikko Pertti Paasion erityisavustajana 1996–1999. Paasio oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen 1993–1996. Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäistä kertaa vuoden 1999 vaaleissa 26-vuotiaana. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Paasio sai vaalipiirinsä ehdokkaista eniten ääniä (). Koko maassa äänimäärä oli kahdeksanneksi suurin. Hän oli Medi-Helin puheenjohtaja 2006–2012. Vuodesta 2008 hän oli Alkon hallintoneuvoston jäsen. Paasio oli vuosina 2008–2010 sosialidemokraattien eduskuntaryhmän toinen varapuheenjohtaja. Eduskunnassa hän oli valtiovarainvaliokunnan ja sen alaisten vero- ja asunto- ja ympäristöjaostojen jäsen sekä tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtaja. Poliittisen uransa jälkeen Paasio on työskennellyt Turun Ensi- ja turvakoti ry:n toiminnanjohtajana ja hyvinvointialan yrittäjänä. == Yksityiselämä == Paasiolla on vuonna 2010 ja 2012 syntyneet lapset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Turun kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Erityisavustajat
Jouni Backman

Jouni Ensio Backman (s. 30. maaliskuuta 1959 Savonlinna) on suomalainen SDP:tä edustava poliitikko. Hän toimi kansanedustajana 1987–2007 ja 2011–2015 ja ministerinä Lipposen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa. Kansanedustajuuden jälkeen hän on toiminut Sitran vanhempana neuvonantajana. Backman on ollut Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–1995 ja uudelleen vuodesta 2005 sekä valtuuston puheenjohtaja vuosina 2009–2012. == Elämä ja ura == Backman valmistui ylioppilaaksi vuonna 1978. Hänet valittiin vuonna 1987 eduskuntaan Mikkelin läänin vaalipiiristä (vuosina 1999–2003 Mikkelin vaalipiiri ja vuodesta 2003 Etelä-Savon vaalipiiri) ja hän toimi kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuoteen 2007. Backman putosi eduskunnasta vuoden 2007 vaaleissa, minkä arvioitiin johtuneen vaaliliitosta, jolla eduskuntaan nousi vihreiden Heli Järvinen. Backman nousi uudelleen eduskuntaan kaudeksi 2011–2015, mutta putosi jälleen vuoden 2015 vaaleissa. Vuosina 2003–2007 ja 2011–2015 Backman toimi SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Backman on toiminut ministerinä kahteen otteeseen. Lipposen I hallituksessa hän oli hallintoministeri. Näyttävin Backmanin vetämä hanke oli niin sanottu lääniuudistus. Lipposen II hallitukseen Backman nousi ympäristöministeriksi Satu Hassin jälkeen vihreiden lähdettyä hallituksesta kesken kauden. Ympäristöministerinä Backman ehdotti muun muassa, että suomalaiset alkaisivat energiatehokkuuden nimissä käyttää kesämökeillä yhteisiä rantasaunoja. Backman toimi Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä 1999–2004, josta varapuheenjohtajana 2000–2002 ja 2003–2004. Syksyllä 2004 hallintoneuvoston puheenjohtaja Markku Laukkanen (kesk.) ehdotti Backmania Ylen uudeksi toimitusjohtajaksi. Backman oli tuolloin hallintoneuvoston varapuheenjohtajana myös itse mukana etsimässä ehdokasta toimitusjohtajaksi. Lopulta Backmanin valinnalle ei kuitenkaan löytynyt poliittista tukea, minkä jälkeen Backman ja Laukkanen erosivat hallintoneuvostosta. Vuosina 2006–2011 Backman toimi Yleisradion hallituksessa. Pudottuaan eduskunnasta 2007 Backman työskenteli vuosina 2007–2011 TietoEnatorin (sittemmin Tieto Oyj:n) johdon erityisasiantuntijana tehtävänään edistää yrityksen liiketoimintaa julkisen hallinnon tietoteknisessä kehittämisessä. == Yksityiselämä == Backman on ollut vuodesta 1987 naimisissa parturi-kampaaja Anja Hannele Backmanin (o.s. Kosonen) kanssa. Heillä on kaksi lasta. Sotilasarvoltaan Backman on yliluutnantti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomen sisäministerit Luokka:Suomen ympäristöministerit Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Kansanedustajat Luokka:Savonlinnan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt