Balticconnector

[ { "type": "ExternalData", "service": "geoline", "ids": "Q4852746", "properties": { "stroke": "#ff0000", "stroke-width": 5, "stroke-opacity": 1 } } ] Balticconnector on Suomen ja Viron välinen kaasuputki. Se kulkee Suomenlahden pohjassa ja yhdistää Inkoon ja Viron Paldiskin kautta kulkevat Suomen ja Viron kaasuverkot toisiinsa. Sen kautta on voitu siirtää 7,2 miljoonaa kuutiometriä kaasua päivässä. Putki maksoi 250 miljoonaa euroa. Euroopan komissio myönsi sen rakentamiseen 187,5 miljoonan euron rahoituksen. Rahoitus kattoi 75 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. EU-rahoitus Balticconnector-hankkeelle tulee Verkkojen Eurooppa -ohjelmasta. Euroopan unionin motiivina on edistää hankkeella niin sanottua energiaunionia, jonka on tarkoitus muun muassa vähentää riippuvuutta tuontienergiasta. Lisäksi Suomen hallitus myönsi rakentamiseen 28 miljoonaa euroa. Putken rakensivat yhteistyössä suomalainen Baltic Connector ja virolainen Elering. Putki koostuu kolmesta osuudesta, joiden pituus on Suomen maaperällä 22 km, merellä 80 km ja Viron maaperällä 50 km. Merenpohjassa Balticconnector kohtaa kahdessa paikassa Nord Stream -putket, jotka räjäytettiin syyskuussa 2022 etelämpänä Itämerellä Bornholmin saaren lähistöllä. == Rakenne == Putki on rakennettu 15,9 millimetrin paksuisesta hiiliteräksestä. Sen sisäpuolinen halkaisija on 500 millimetriä. Sisäpuolelta putki on maalattu ja ulkopuolelta päällystetty polyeteenillä. Putken ympärillä on suojaava betonivaippa. Kriittisimmillä alueilla putken päällä on suojana vielä metrin paksuinen kivikerros. == Historia == Gasum alkoi suunnitella putkihanketta vuonna 2008, mutta vuoteen 2015 mennessä kaasun kilpailukyky oli heikentynyt ja kulutus laskenut. Yhtiö arvioi, että putken rakentaminen heikentäisi tilannetta edelleen, minkä vuoksi hanke ei olisi liiketaloudellisesti kannattava, joten Gasum lopetti hankkeen suunnittelun. Tämän jälkeen Suomen valtio perusti hanketta jatkamaan Baltic Connector -yhtiön. Energiavirasto totesi, että Balticconnector-hankkeen hyötyjä on erityisen hankala esittää laskelmilla, mutta ”hanke on välttämätön Suomen eristäytymisen poistamiseksi ja Suomen liittämiseksi Baltian ja myöhemmin Euroopan kaasumarkkinakehitykseen”. Rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 2018. Putki otettiin tuotantokäyttöön joulukuussa 2019. == Vaurio vuonna 2023 == 8\. lokakuuta 2023 paine putkessa laski, ja putki suljettiin. Putkeen oli tullut reikä, joka sijaitsi 60 metrin syvyydessä Suomen talousvyöhykkeellä. Suomen ja Viron välinen merenalainen tiedonsiirtokaapeli Viron talousvyöhykkeellä vahingoittui samaan aikaan kun putkivaurio syntyi. Viron turvallisuusviranomaisten mukaan kaapelin vaurio on ihmisten aiheuttama. Jokin esine on kiristänyt kaapelia vinoon. Kaapeli on revennyt, ja vauriopaikan lähellä meren pohjassa on vaon muotoisia jälkiä. Myös Viron ja Ruotsin välisessä EE–S1-tietoliikennekaapelissa havaittiin vaurio, joka syntyi 7. lokakuuta iltapäivällä paikassa, joka sijaitsee noin 50 kilometriä länteen Hiidenmaalta. Kaapeli pysyi toimintakunnossa. Vaurion sijainnista ja laadusta ei ole varmuutta. Vaurio on syntynyt ”ulkoisesta fyysisestä vaikutuksesta”. Kaapelin lähellä meren pohjassa on vaon muotoisia jälkiä. Vaurioiden välistä yhteyttä tutkitaan. Lisäksi venäläisen, Leningradin alueelta Kaliningradin alueelle kulkevan Baltika-merikaapelin kerrottiin jostakin syystä vioittuneen 7\. lokakuuta kello 23.30 Moskovan aikaa 28 kilometrin päässä Balticconnector- kaasuputken vauriopaikasta. Suomen hallitus ja tasavallan presidentti Niinistö tiedottivat 10. lokakuuta 2023, että putkessa oleva vaurio on ulkoisen toiminnan tulosta. Keskusrikospoliisin rikosylitarkastajan mukaan vaurion kokoluokka on sellainen, että kyseessä on tahallinen teko. KRP käynnisti esitutkinnan, jossa rikosnimikkeenä on törkeä tuhotyö. Vuotoa selvittävät myös Rajavartiolaitos ja Suojelupoliisi. Merivartioston vartiolaiva Turva, merivoimien miinantorjunta-alus Purunpää ja merivartioston vartiolaiva Tursas siirtyivät paikalle. Norjalainen tutkimuslaitos Norsar havaitsi Suomessa sijaitsevalla asemallaan ”todennäköisen räjähdyksen” aiheuttamia seismisiä aaltoja kaasuputken lähellä 8. lokakuuta kello 1.20 Suomen aikaa. Myös Viron geologian tutkimuskeskus ja Helsingin yliopiston Seismologian instituutti tallensivat vastaavan havainnon samaan aikaan. Norsarin mukaan sellaisen räjähdyksen aiheuttamiseen olisi riittänyt vajaat sata kiloa TNT-räjähdettä. KRP ei kuitenkaan epäile vaurion aiheutuneen räjähdyksestä. Norsarin mukaan sen havaitsema ääni on voinut aiheutua myös ankkurin osumisesta putkeen ja kaasun purkautumisesta ulos. Viron merivoimien komentajan Jüri Saskan mukaan kaasuputken betoninen suojakuori on repeytynyt irti ja kaasuputki on siirtynyt paikaltaan. Syntyneet vauriot ovat toispuoleisia, ikään kuin putkea olisi revitty. Hybridiosaamiskeskuksen Jukka Savolainen piti todennäköisenä, että jokin isohko alus oli ollut ankkurissa, ja myrskytuuli oli painanut alusta, jolloin sen ankkuri oli lähtenyt laahaamaan. Viron puolustusministeri Hanno Pevkur totesi, että tapahtuman aikaan oli kova myrsky. Tuulen nopeus oli jopa 25 metriä sekunnissa ja aallonkorkeus ylitti neljä metriä. Lokakuussa KRP oli sillä kannalla, että kyseessä ei ollut ankkuri, vaan muu mekaaninen voima. Merenpohjassa on raahautumisjälkiä, jotka kulkevat vauriokohdan suuntaan. Vauriokohdasta itään löytyi möykky vastikään kerrostunutta maata, jonka sisällä oli ankkuri. Ankkuri nostettin ylös öljyntorjunta-alus Hallin nosturilla. Ankkurin ketjuun kiinnittyvä varsi ja sen toinen ankkurikynsi olivat poikki. Ankkurista löytyi jälkiä, jotka viittaavat siihen, että se on ollut kosketuksessa kaasuputken kanssa. Ankkurissa on samantyyppistä maalia kuin vaurioituneessa kaasuputkessa. Merenpohjan raahautumisjälki jatkuu ankkurin jälkeen kapeampana useiden kymmenien kilometrien matkan itään. Idässä alle 20 kilometrin päässä kulkee vaurioitunut tietoliikennekaapeli. Ankkurilta poispäin johtava raahausjälki sopii mitoiltaan osaan, jolla ankkuri kiinnittyy ketjuunsa. Kotkan-Haminan seudun koulutus­kuntayhtymä Ekamin merenkulku- ja satama-alan tiimipäällikkö Anssi Avelinin mukaan raahausjäljistä voi päätellä, että aluksen vauhti on ollut kova. Raahautumisjälkiä on yli 185 kilometrin matkalla. Ankkurin laskeminen vahingossa tai huomaamatta on käytännössä mahdotonta. Ankkuri on hyvin painava, se tarttuu kiinni merenpohjaan ja vaikuttaa aluksen ohjattavuuteen ja vauhtiin. Suomalaisen varustamon teknisen asiantuntijan mukaan ”se on aikamoista rytinää”. Maanpuolustuskorkeakoulun merisotaopin opettaja, komentaja Perttu Trontti toteaa, että ankkurin tuhansien kilojen paino kääntäisi aluksen jossain vaiheessa poikittain. Merikapteeni Magnus Winbergin mukaan tapahtuneen selittää joko tahallisuus tai miehistön epäpätevyys. Merenkulkukorkeakoulun pääopettaja Hervé Baudun mukaan on erittäin epätodennäköistä, että kyseessä oli vahinko. Viron puolustusministeri Hanno Pevkurin mukaan on selvää, että teko on tahallinen. Monet asiantuntijat pitivät putken vaurioitumisen todennäköisenä selityksenä Venäjän sabotaasia. Venäjän motiivin arvuuteltiin olevan reagointi Suomen Nato-jäsenyyteen, vastapuolen reaktioiden testaus, pelon herättäminen, epäsuora hyökkäys länttä, Euroopan unionia ja Natoa vastaan, huomion siirtäminen pois Ukrainasta, energiakriisin luominen, sabotaasimenetelmien testaaminen tai suomalaisten turvallisuudentunteen heikentäminen ja Venäjän aseman korostaminen. Esimerkiksi eräs venäläinen rahtialus oli pysytellyt vauriokohdan läheisyydessä tapahtumahetkellä, omistajansa mukaan odottaakseen huonon sään väistymistä ankkurissa. Venäläinen tutkimusalus Sibirjakov liikkui alueella ovaalin muotoista reittiä AIS-lähettimet pois päältä. Venäläinen rahtialus Sevmorput kulki tapahtumahetkellä vauriopaikan läheltä, mutta Sevmorput ei enää kuulu tutkinnan päälinjaan. pienoiskuva|Newnew Polar Bear Myös kiinalaisen Newnew Polar Bear -aluksen liikkeet osuvat yksiin vaurion tapahtumapaikkaan ja aikaan. Keskusrikospoliisi epäilee Newnew Polar Bearin olevan vahingon aiheuttaja. Myös Viron tutkinnassa Newnew Polar Bear on pääepäilty. 9\. lokakuuta otetussa valokuvassa näkyy, että Newnew Polar Bearin ankkuriketju oli ulkona, vaikka alus oli kiinnittynyt laituriin. 22\. lokakuuta julkaistusta toisesta kuvasta näkyy, että laivan toinen ankkuri puuttuu. Viron puolustusministeri Hanno Pevkurin mukaan ankkurin jäljet yhdistävät Itämeren suomalaiskaapelien, Balticconnectorin ja Ruotsin datakaapelien vauriot toisiinsa ja Newnew Polar Beariin. Sama laiva ylitti myös Suomen ja Viron yhdistävän tietoliikennekaapelin, kun se katkesi. Kiinalaisaluksen sijaintitiedot ja raahausjäljet meren pohjassa vastaavat täysin toisiaan. Elokuussa 2024 Kiina myönsi, että Newnew Polar Bear vaurioitti Balticconnector-kaasuputkea, mutta kiinalaisviranomaisten mukaan putkivaurio oli pelkkä vahinko, joka johtui voimakkaasta myrskystä. Helsingin yliopiston Kiinan tutkimuksen professorin Julie Yu-Wen Chenin mukaan Kiinalla ei ole motiivia kaasuputken vahingoittamiselle, vaan päin vastoin Kiinalle olisi haitaksi, jos sitä alettaisiin pitää Euroopassa hyökkääjänä. Lännen Median mukaan aluksen kansallisuus ei kuitenkaan kerro mitään aluksen miehistön tai sen omistajien kansallisuudesta ja Newnew Polar Bearilla on vahvoja kytköksiä Venäjään mm. huolintayhtiönsä sekä Rosatomin kautta ja esimerkiksi laivan varustamon päällystö koostuu valtaosin venäläisistä. Alukseen oltiin yhteydessä useita kertoja, mutta laivan miehistö kieltäytyi vastaamasta kysymyksiin tai tekemästä yhteistyötä rikostutkijoiden kanssa. Alus liikkui Suomen talousvyöhykkeellä, joka ei kuulu Suomen alueeseen, minkä vuoksi sitä ei pysäytetty. Keskusrikospoliisin Risto Lohen mukaan poliisilla ei ollut juridisia perusteita pakkotoimenpiteisiin. Merioikeuden professori Henrik Ringbomin mukaan laiva olisi kuitenkin voitu pysäyttää vetoamalla ympäristövahingon selvittämiseen. Katkon ajan kaasun syöttö Suomen kaasuverkkoon perustuu Inkoon Exemplar-laivaan. Kaasua voidaan syöttää myös Haminassa sijaitsevasta LNG-terminaalista sekä biokaasulaitoksista. Putken korjaustyöt tehtiin kokonaan kauko-ohjattujen laitteiden avulla ilman sukeltajia. Korjauksen jälkeen putken tiiveys ja kestävyys koestettiin vesipainekokeellahttps://gasgrid.fi/2024/04/04/balticconnectorin-korjaustyot- valmiit-seuraavaksi-kohti-kayttoonottoa/. Sen jälkeen putki huuhdeltiin puhdistetulla vedellä, tyhjennettiin, tarkastettiin sisäpuolisesti, kuivattiin, ja täytettiin kaasulla. Korjaaminen tuli maksamaan Suomen Kuvalehden mukaan 35 miljoonaa euroa ja Ylen mukaan vajaat 40 miljoonaa euroa. Puolet korjauskuluista maksaa todennäköisesti virolaisen kaasuverkon haltija Elering. Euroopan komissio myönsi Rajavartiolaitokselle ja merivoimille 800 000 euroa hätärahoitusta sisäisen turvallisuuden rahastosta (ISF) tapahtuma- alueen turvaamiseen ja Balticconnector-kaasuputken häiriön tutkintaan. Putki saatiin korjattua 4. huhtikuuta 2024 ja kaasu alkoi jälleen virrata 22. huhtikuuta 2024. KRP:n tutkinta tapauksesta on edelleen käynnissä elokuussa 2024. == Katso myös == * Finngulf LNG – peruttu hanke LNG-terminaalin rakentamisesta * C-Lion1 – Suomen ja Saksan välinen tietoliikennekaapeli, joka sabotoitiin marraskuussa 2024. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Balticconnector Oy Luokka:Kaasunsiirto Luokka:Merenalaiset putkijohdot Luokka:Suomen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Viron rakennukset ja rakennelmat