EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
HMS Sigrid

HMS Sigrid oli Ruotsin laivaston vuonna 1862 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene. == Valmistus == Alus laskettiin vesille joulukuussa 1862 Nyköpingin telakalta ja se otettiin palveluksen 10. heinäkuuta 1863. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 270 neliömetrin purjeet.Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 96 == Palvelus == Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus kuului Tukholman alueen rannikkotykistöön. Se poistettiin palveluksesta 15. marraskuuta 1901. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Ruotsin merivoimien tykkiveneet
Abandon Ship

Abandon Ship australialaisen electro house duo Knife Partyn debyyttialbumi. Se julkaistiin 24. marraskuuta 2014 levymerkeillä Earstorm Records ja Big Beat Records. Albumilta on julkaistu singlet "Resistance", "Begin Again" ja "Boss Mode". == Kappaleet == == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == Luokka:Knife Partyn albumit Luokka:Vuoden 2014 esikoisalbumit
Apoteema

Säännöllisen monikulmion apoteema on jana monikulmion keskipisteestä jonkun sivun keskipisteeseen. Yhtäpitävästi se on jana monikulmion keskipisteestä monikulmion reunalla, joka on kohtisuorassa reunaa vasten. Sana apoteema viittaa myös toisinaan tämän janan pituuteen. Vain säännöllisillä monikulmioilla on apoteema. Kaikki annetun säännöllisen monikulmion apoteemat ovat yhtä pitkiä. Luokka:Euklidinen geometria
HMS Svensksund (1856)

HMS Svensksund oli Ruotsin laivaston vuonna 1856 vesillelaskettu 2. luokan tykkivene. == Valmistus == Alus tilattiin Motalan telakalta. Alus laskettiin vesille vuonna 1856 ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 3. marraskuuta. Puusta ja teräksestä valmistettu alus oli varustettu kahdella mastolla, joihin oli mahdollista nostaa 270 neliömetrin purjeet.Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 96 == Palvelus == Vuosina 1866-1867 aluksen pääaseet korvattiin yhdellä 96 millimetrin tykillä ja lisäksi mastot poistettiin. Muutostöiden jälkeen alus luokiteltiin tykkiskuunertiksi ja sen miehistön tarve laski 31:een. Alus poistettiin palveluksesta 26. elokuuta 1884, jonka jälkeen se muutettiin majoitusalukseksi. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Ruotsin merivoimien tykkiveneet
Haukilammi (Tammelan Teuro)

Haukilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 140 metriä. Järvellä on suora, 150 metriä pitkä ja 30 metriä leveä lahti. Järveen laskee kolme metsäojaa, joista yksi on Koskuslammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 3,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy ensin 2,0 kilometrin jälkeen Hietastenojaan ja sitten 1,3 kilometrin jälkeen Teuronjokeen. Järven rantaviiva on 690 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin avosoista ja metsäistä suomaastoa. Järvi on asumaton ja sitä kiertää läheltä metsäautotie, joka yhtyy seututieheen 283. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Iso Koskisjärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. Kulmalan talo sijaitsi tuolloin 400 metrin päässä. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Koskuslammi

Koskuslammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 100 metriä. Siihen laskee neljä metsäojaa, joista yksi tuo Koskuslamminsuon vettä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 100 metriä pitkä laskuoja Haukilammiin. Haukilammista saa alkunsa 3,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy ensin 2,0 kilometrin jälkeen Hietastenojaan ja sitten 1,3 kilometrin jälkeen Teuronjokeen. Järven rantaviiva on 600 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven itäsannat rannat ovat hieman soistuneita.Järvi on asumaton ja sen vierestä ohittaa läheltä metsäautotie, joka yhtyy seututieheen 283. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Wähä Koskusjärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. Kulmalan talo sijaitsi tuolloin 300 metrin päässä. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Kylänlammi (Tammela)

Kylänlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kuuslammilla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta- ala on 4,9 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee ympäröiviltä suolta ojia sekä Salakkajoki, joka on Keskisen laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 980 metriä pitkä laskujoki Kyläsillanjoki, joka laskee suoraksi perattuna Pihosuon läpi Rautijärveen. Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Järvessä on kaksi pientä luotomaista saarta. Rannalle on rakennettu kaksi asuntoa ja lähistöllä on kaksi maatilaa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä. == Luonnontila == Kylänlammi on matalana hyvin ruohottunut ja sen pohjoispää vaikuttaa umpeenkasvavalta. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa Kylänlammi on kirjoitettu "Lammilajärvi" ja sen rantaviiva on piirretty erimuotoiseksi kuin se on nykyjärvellä. Samassa kartassa Kyläsillanjoki kulkee mutkitellen suon reunaa seuraten ja laskee sitten Rautijärveen. Vaikuttaa siltä, että järvi on laskettu pian sen jälkeen, kun Rautijärven vedenpintaa on alennettu. Siihen viittaa myös laskuojan perkaaminen aivan suoraksi. Järven rannoilla on vain yksi tila. Rautijärvi on laskettu vuoden 1862 jälkeen, kun siihen oli saatu lupa. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Keskinen (Tammela)

Keskinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 400 metriä. Siihen laskee neljä metsäojaa eri suunnilta, Koverojärven laskuoja kaakosta ja Ylimmäisen laskuoja pohjoisesta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 220 metriä pitkä Salakkajoki, joka laskee Kylänlammiin. Järven rantaviiva on 3,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, jossa pienet rantakaistaleet ovat soistuneet. Järvessä on yhdeksän saarta, joista Lammassaari ja sen viereinen saari ovat suuria. Lammassaressa on loma-asunto. Järven rannoille on rakennettu toistakymmentä loma-asuntoa ja yksi maatila, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Koskijärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Koverojärvi (Tammela)

Koverojärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 150 metriä. Siihen laskee kaksi metsäojaa, joista toinen tuo Kaakkolammin ja Kaukasenviidanlammin vesiä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 90 metriä pitkä laskuoja Keskiseen. Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja se luikertelee pitkänomaisena järvenä. Sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, jonka länsipäässä ranta on soistunutta. Rannoille on rakennettu kuusi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylän läpi kulkevasta Teuron tieltä. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa Silmälän talo oli piirretty Koverojärven ja Alasen väliin ja järvien väliltä sekä ympäriltä oli maata raivattu pelloiksi. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Kaakkolammi (Tammelan Teuro)

Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 330 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee ympäröivältä pieneltä suolta kaikki suo-ojat. Yksi suo-ojista tuo myös läheisen lampareen sekä kauempana olevan Kaukasenviidanlammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 850 metriä pitkä laskuoja Koverojärveen. Järven rantaviiva on 810 metriä pitkä ja järvi sijaitsee suon keskellä. Suon reunat moreenipohjaista metsämaastoa. Lähellä ei ole rakennuksia ja Kuuslammin kylän läpi kulkeva, Teurolta Ojajärvelle vievä tie, kulkee 100 metrin etäisyydellä idässä. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Kaukasenviidanlammi

Kaukasenviidanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 60 metriä. Siihen laskee ympäröiviltä soilta viisi suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 500 metriä pitkä laskuoja Kaakkolammiin, joka virtaa matkallaan pienen lampareen läpi. Järven rantaviiva on 540 metriä pitkä ja se sijaitsee ojitetun suon keskellä. Järvi on rakentamaton, mutta sinne kulkee metsäautotie seututieltä 283 ja Kuuslammin kylän kautta kulkevalta Teuron ja Ojajärven yhdistävältä tieltä. Noin 900 metriä luoteeseen sijaitsee vielä kaksi pienetä lamparetta, jotka laskevat kaivettuja ojia pitkin Kaukasenviidanlammiin. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa lammen nimi on kirjotettu "Wähä Kakolampi" sen mukaan, että viereinen Kaakkolammi oli kartassa kirjoitettu "Kakolampi". Voidaan ajatella, että paikalliset äänsivät lammen nimen "Vähäkaakkolammi". Lammesta ei tuolloin laskenut Kaakkolammiin mitään ojaa. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Ylimmäinen (Tammela)

Ylimmäinen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee kolme metsäojaa. Niistä yksi on Pikku-Ylimmäisen laskuoja. Toinen on Pörrösaarenjoki, joka tuo yläjuoksulta muun muassa Kanalammin ja Kanajärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 350 metriä pitkä laskuoja Keskiseen. Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisrannat ovat hieman soistuneita. Rannoille on rakennettu 16 loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kuuslammin kylältä tai Teurolta. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvin nimi on kirjoitettu "Tammelanlampi". Sen rannoille on piirretty ruohottumista ilmaisevat karttamerkit. Järvi oli tuolloin asumaton ja lähin Kulmalan talo sijaitsi 600 metrin etäisyydellä. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Tuomistonlammi

Tuomistonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Pyöreän suolammen halkaisija on 40 metriä. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Pikku Kaukasenviidanlammilta, ja neljäs on 100 metriä pitkä laskuoja Pörrösaarenjokeen, joka laskee Ylimmäiseen. Lampi on suon ympäröimää eikä sen rannoille ole rakennettu asuntoja. Sen lähelle johtaa metsäautotie, joka johtaa seututielle 283. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Pikku Kaukasenviidanlammi

Pikku Kaukasenviidanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Lampi on 120 metriä pitkä ja 50 metriä leveä suolampi. Siihen laskee kolme metsäojaa ja neljä on sen laskuoja Tuomistonlammiin. Lammen ympäristö on metsäistä suomaata ja sen rannat ovat rakentamattomia. Lähin metsäautotie ohittaa lammen 250 metrin päässä. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Universum

Universum on neljän helsinkiläisen vapaan ammattiteatterin yhteinen kaksikielinen yhdistys ja tila, Teatteritalo Universum. Universumiin kuuluu Aurinkoteatteri, Teater Mars, Sirius Teatern ja Teatteri Venus. Universumin tilat sijaitsevat Betania-talossa Perämiehenkadulla Punavuoressa. Teatteritalossa esitetään vuosittain noin 2–6 omien ryhmien ensi-iltaa sekä vierailuesityksiä. Universumiin kuuluu myös tarinankerrontayhteisö Story Sharing Universum. Toukokuusta 2020 lähtien Universumin toiminnanjohtajana toimii Jan Liesaho. Birgit Aittakumpu oli ennen Liesahoa yhdistyksen pitkäaikainen toiminnanjohtaja. ==Historia== Universum on perustettu vuonna 1998. Universum perustettiin neljän samanhenkisen teatteriryhmän tarpeesta luoda yhteisö, jossa henkilökunta sekä resurssit jaetaan. Universumin neljä teatteriryhmää eivät kuulu teatterilain piiriin ja saivat näin aluksi turvattua talouttaan. Universumin perustajina olivat teattereiden johtoryhmät, muun muassa Tuuja Jänicke, Pentti Halonen, Leea Klemola, Annamari Karjalainen, Joakim Groth, Max Bremer, Paul Holländer, Niklas Groundstroem, Frank Skog ja Juha Mustanoja. ==Teatterit== ===Aurinkoteatteri=== Aurinkoteatteri on vuonna 1989 perustettu helsinkiläinen ammattilaisryhmä, jonka tekee poliittisesti epäkorrektia teatteria joka käsittelee vaikeita aiheita. Teatteri on pitänyt taiteellisesta riippumattomuudestaan järkähtämättömästi kiinni. Aurinkoteatteri on tehnyt yhteistyötä mm. Kansallisteatterin, Tampereen Teatterin ja Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun kanssa. Teatterin taiteellinen johtaja on Leea Klemola. ===Teater Mars=== Teater Mars on perustettu vuonna 1985. Produktiot luodaan erilaisten työskentelymenetelmien kautta (suzuki, Michael Tjechov, klowneria, prosessityöskentely a la Mike Leigh). Teater Marsin ensimmäiset teokset olivat uudelleen tulkittuja klassikoita ja 2000-luvusta eteenpäin fokus on ollut uusissa, vastakirjoitetuissa näytelmissä tai prosessityöskentelyllä luoduissa teoksissa. Perustajajäsenistä jäljellä on enää Joakim Groth. Vakiintuneita näyttelijöitä ovat muun muassa Max Bremer, Åsa Nybo, Nina Hukkinen, Niklas Häggblom ja Oskar Silén. ===Sirius Teatern=== Sirius Teatern on vapaa, ammattilaisteatteriryhmä, jonka toimipaikkana on ollut Helsinki vuodesta 1992 lähtien. Sirius tekee kokeilevia, vaihtoehtoisia esityksiä joita harvoin tai ei koskaan olla esitetty Suomessa. Siriuksen perustajajäseniä ovat Niklas Groundstroem, Paul Holländer, Peter Lüttge, Paul Olin ja Frank Skog. Nykyään teatterissa toimivat Wilhelm Grotenfelt, Paul Olin ja Paul Holländer. Sirius Teatern tekee usein yhteistuotantoja muiden vapaiden ryhmien kanssa, kuten esimerkiksi Klockriketeatern ja Teater Mestola. ===Teatteri Venus=== Teatteri Venus on helsinkiläinen teatterikollektiivi, joka tutkii töissään esiintyjyyttä, esittämistä ja esityksen ehtoja sekä erilaisia yleisösuhteita. Vakituisia jäseniä ovat Tuuja Jänicke ja Marja Silde. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Universumin kotisivut Luokka:Helsingin teatterit
Vakiotila

Vakiotila eli stationääritila tarkoittaa kemiassa tilaa, jossa tietyn ajan jälkeen systeemiin saapuvien ja sieltä poistuvien massa- ja energioiden erotus on nolla ja tällöin tilassa ei tapahdu muutoksia. Useimmiten tämä vaatii virtausta systeemin läpi siten, että systeemiin saapuvat massa- ja energiavuot ovat yhtä suuret poistuvien kanssa. Vakiotila voidaan saavuttaa esimerkiksi virtausreaktoreissa ja biologisissa systeemeissä. ==Vakiotilaoletus== Useampivaiheisissa kemiallisissa reaktioissa reaktiivisten välituotteiden voidaan olettaa olevan vakiotilassa ja niiden konsentraation olevan tietyn initiaatioajan jälkeen lähes muuttumaton verrattuina lähtöaineiden ja tuotteiden konsentraatioihin. Koska reaktiivisten välituotteiden konsentraation voidaan katsoa olevan muuttumaton, niiden muodostumis- ja häviämisnopeudet ovat yhtä suuret. Oletetaan reaktio, jossa aine A reagoi muodostaen ainetta B reaktiivisen välitilan I kautta. Tällöin reaktionopeudet eri kemiallisille lajikkeille, kun kaikki reaktiot ovat 1. kertaluvun reaktioita ja nopeusvakio reaktiolle A → I on k1 ja nopeusvakio reaktiolle I → B on k2, ovat seuraavat: : \frac{d[A]}{dt} = -k_1 [A] : \frac{d[I]}{dt} = k_1 [A] - k_2 [I] : \frac{d[P]}{dt} = k_2 [I] Vakiotilassa reaktiivisen välituotteen I konsentraation muutosnopeudeksi otetaan 0. : \frac{d[I]}{dt} = 0 = k_1 [A] - k_2 [I] \Rightarrow \; [I] = \frac{k_1}{k_2} [A] tällöin \frac{d[P]}{dt} = k_2 [I] joten [P]=[A]_0 \left (1- e^{-k_1 t} \right ). Vakiotilaoletuksen oikeellisuudeesta on lisää alkeisreaktiossa. Esimerkkeinä vakiotilaoletuksen käytöstä on Michaelis–Menten-kinetiikka ja Stern-Volmer -kuvaaja. ==Lähteet== Luokka:Kemiallinen kinetiikka
HMS Svensksund (1891)

HMS Svensksund oli Ruotsin laivaston 2. luokan tykkivene. == Valmistus == Alus tilattiin Malmöstä Kockums Mekaniska Verkstadilta. Alus laskettiin vesille 30. syyskuuta 1891 ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 21. marraskuuta.Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 97 == Palvelus == Alus osallistui 1897 S. A. Andréen kuumailmapallolla tehdylle napamatkalle ja ruotsalais-venäläiseen tutkimusmatkaan. Ruotsin miehittäessä Ahvenanmaan 1918 alus oli mukana kuljettamassa joukkoja. Alus poistettiin palveluksesta 1942 ja se luovutettiin sodan jälkeen merenkulkulaitokselle, joka poisti sen käytöstä 1957. Hylky myytiin viisi vuotta myöhemmin romutettavaksi. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Ruotsin merivoimien tykkiveneet Luokka:Kockums
Ann Sophie

Ann Sophie Dürmeyer (s. 1. syyskuuta 1990 Lontoo), tunnetaan paremmin nimellä Ann Sophie, on saksalainen laulaja, joka edusti Saksaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä kappaleella ”Black Smoke”. Kisojen finaalissa hän jäi pisteittä Itävallan Makemakesin kanssa. Hän sijoittui toiseksi Saksan euroviisukarsinnassa eli Unser Song für Österreich -ohjelmassa, mutta hänet valittiin edustajaksi voittaja Andreas Kümmertin luovuttua paikastaan. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Saksalaiset laulajat Luokka:Saksan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2015 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pyhän Dionysios Areopagitan katedraali

Dionysios Areopagitan katedraali () on katolinen kirkko Ateenassa Kreikassa. Se on Ateenan katolisen arkkihiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Kirkko on omistettu Dionysios Areopagitalle, joka oli Apostolien tekojen mukaan ensimmäisiä apostoli Paavalin kristityksi käännyttämiä ateenalaisia ja perimätiedon mukaan kaupungin ensimmäinen piispa. Kirkko sijaitsee Panepistimíou-kadulla kaupungin keskustassa. Tyylillisesti kirkkorakennus edustaa uusrenessanssia. Sen on suunnitellut saksalainen arkkitehti Leo von Klenze. Kirkko on rakennettu vuosina 1853–1865 ja sitä laajennettiin vuosina 1875–1891. Kirkko on muodoltaan kolmilaivainen basilika. Sen pituus on 38 metriä, korkeus 15 metriä ja leveys 24 metriä. Kirkko on koristeltu freskoilla ja lasimaalauksilla. Kirkon lähellä sijaitsevat muun muassa Ateenan rahamuseo sekä Hansenin veljesten trilogia Ateenan akatemia, Ateenan yliopiston päärakennus ja Kreikan kansalliskirjasto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kirkot Luokka:Kreikan katoliset katedraalit
Kaikkien pyhien kirkko (Ateena)

Kaikkien pyhien kirkko () on bysanttilaisaikainen kirkko Ampelókipoin kaupunginosassa Ateenassa Kreikassa. Pieni kirkko sijaitsee nykyaikaisten asuintalojen ympäröimänä lähellä Apóstolos Nikolaḯdiksen stadionia ja Ampelókipoin metroasemaa. Arkkitehtuurinsa perusteella kirkko vaikuttaa rakennetun 1000-luvulla. Se on ilmeisesti ollut alun perin jonkun luostarin pääkirkko (katholikon). Kirkko on kunnostettu vuonna 1956. Kirkko on muodoltaan ristinmuotoinen ja siinä on kahdeksankulmainen kupoli. Kirkon rakentamiseen on käytetty antiikin aikaisten rakennusten osia, joissa on jäljellä muun muassa piirtokirjoituksia. == Lähteet == Luokka:Ampelókipoi Luokka:Ateenan kirkot Luokka:Bysanttilaiset kirkot
Panagía Evangelístrian kirkko

Panagía Evangelístrian kirkko eli Tínoksen Hyvien uutisten Neitsyt Marian kirkko () on kirkko Tínoksen kaupungissa, Tínoksen saarella Kreikassa. Se on Kreikan tärkein Neitsyt Marialle omistettu kirkko ja maan merkittävimpiä pyhiinvaelluskohteita. Kirkon maine perustuu sen kuuluisaan ihmeitätekevään Neitsyt Marian ikoniin, joka löydettiin vuonna 1823. thumb|left|160px|Kirkon portti. Perimätiedon mukaan kirkko rakennettiin paikallisen nunnan, myöhemmän Pyhän Pelagian, tekemän löydöksen seurauksena. Hänen kerrotaan nähneen toistuvasti unta, jossa Neitsyt Maria kehotti häntä löytämään itselleen kodin ja näytti tietyn paikan. Kun nunna kaivoi maata kyseisessä paikassa 30. tammikuuta 1823, hän löysi ikonin, joka esitti rukoilevaa Neitsyt Mariaa. Löytöajankohtana vuonna 1823 Kreikan vapaussota oli juuri käynnissä ja ikonin löytymistä pidettiin hyvänä merkkinä. Monet Kreikan armeijan johtajat kävivät rukoilemassa ikonin luona. Ikonia pidetään ihmeitätekevänä ja sen nimiin on vuosisatojen aikana laitettu useita ihmeitä. Ikoni on ajoitettu bysanttilaiselle ajalle 600-luvulle. Kirkkoa alettiin rakentaa heti löydön jälkeen vuonna 1823 ja se valmistui vuonna 1825. Ikoni on nykyisin esillä kirkossa. Kirkon Neitsyt Maria, joka tunnetaan nimillä Panagía Evangelístria (”Hyvien uutisten Neitsyt Maria”) ja Megalóchari (”Suuren armon [Neitsyt Maria]”), on paitsi Tínoksen saaren suojeluspyhä myös koko Kreikan suojelija. Kirkko sijaitsee rinteessä Tínoksen kaupungin pohjoisosassa. Se on varsinaisesti osa suurempaa luostarikokonaisuutta, joka rakennettiin varhaisemman bysanttilaisaikaisen Pyhän Johanneksen kirkon paikalle. Se puolestaan oli rakennettu antiikin aikaisen Dionysoksen temppelin paikalle. Kirkko on tehty Tínoksen paikallisesta valkoisesta marmorista. Ylös kirkolle johtaa kaksi pääkatua. Joillakin pyhiinvaeltajilla on tapana nöyryydenosoituksena kontata koko matka ylös kirkolle; kadussa on tätä varten oma merkitty ”kaista”, jolle on levitetty punainen matto. Kirkko juhlii vuosittain ikonin löytymispäivänä 30. tammikuuta, Marian ilmestyspäivänä 25. maaliskuuta sekä Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä 15. elokuuta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Παναγίας της Τήνου - Panagia of Tinos. Kirkon verkkosivut. Luokka:Kreikan kirkot Luokka:Tínos
Panagía Parigorítissan kirkko

Panagía Parigorítissan kirkko () on bysanttilaisaikainen ortodoksinen kirkko Ártassa Kreikassa. thumb|left|240px|Panagía Parigorítissan kirkko. Kirkko on rakennettu noin vuonna 1290 Nikeforos I Komnenos Dukaksen käskystä. Se edustaa bysanttilaista arkkitehtuuria ja on omistettu ”Lohdutuksen Neitsyt Marialle”. Ártan arkeologinen museo toimi kirkon tiloissa vuosina 1973–2006 nimellä Ártan arkeologinen kokoelma. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Árta Luokka:Bysanttilaiset kirkot Luokka:Kreikan kirkot
Lahnalammi (Tammelan Teuro)

Lahnalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee yksi metsäoja, järven pohjoisrannalta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Pörrösaarenjokeen kuljettuaan ensin metsälampareen läpi. Järven rantaviiva on 830 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven kaakkoisrannalle on rakennettu toistakymmentä rakennusta, joiden ohi kulkee Teuron ja Torajärven kylän yhdistävä maantie. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi laski jo pienen lammen kautta pääuomaan. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Pyhän Andreaan kirkko (Patras)

Pyhän Andreaan kirkko () on ortodoksinen kirkko Patraksen kaupungissa Kreikassa. Se on omistettu Pyhälle Andreaalle, joka ristiinnaulittiin perimätiedon mukaan kaupungissa. Kirkon rakentaminen alkoi vuonna 1908 ja se valmistui vuonna 1974. Arkkitehtina toimivat Anastásios Metaxás sekä Geórgios Nomikós. Kirkkorakennus edustaa uusbysanttilaista arkkitehtuuria, ja se on Kreikan suurin ja yksi koko Balkanin alueen suurimmista kirkoista. Kirkossa on suuri kupoli ja sen suurin korkeus on 46 metriä. Kirkko on sisäpuolelta koristeltu rikkaasti. Siinä on tilaa noin 5 000 ihmiselle. Suuresta koostaan huolimatta kirkko ei kuitenkaan ole Patraksen hiippakunnan katedraali; piispanistuimena toimii kaupungin Neitsyt Marian ilmestyksen katedraali (Evangelismós tis Theotókou eli Evangelístria). Kirkko on merkittävä pyhiinvaelluskohde. Siellä säilytetään apostoli Andreaan pyhäinjäännöksiä, joihin lukeutuu osa kallosta ja sormesta sekä siitä rististä, johon Andreaan uskotaan tulleen ristiinnaulituksi. Kallo siirrettiin Patrakseen Rooman Pietarinkirkosta 24. syyskuuta 1964. Pyhäinjäännösten siirtäminen oli tuolloin suuri kansanjuhla. Ristin osat vietiin Patraksesta ristiretkiaikana ja palautettiin kaupunkiin Marseillesta 19. tammikuuta 1980. Kirkon lähellä on vanhempi Pyhän Andreaan kirkko, joka on rakennettu perimätiedon mukaiselle ristiinnaulitsemispaikalle. Kirkko on rakennettu vuonna 1835. Kirkon alla on alun perin Demeterille omistettu lähde, jota pidetään nykyisin Andreaan lähteenä ja sen vettä apostolin pyhittämänä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan ortodoksiset kirkot Luokka:Patras
Kanalammi

Kanalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 14 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 350 metriä. Se sijaitsee tiheään ojitetun Verikkäänsuon ja sen vierussuon laidalla. Järveen laskee tämän vuoksi yksitoista suo-ojaa. Yksi niistä laskee luoteesta päin Verikkään ja Kortelammin vedet. Toinen, nimeltään Kivitokeenoja, laskee idän suunnasta suuren Kanajärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 5 kilometriä pitkä Pörrösaarenjoki, joka laskee Ylimmäiseen. Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin soista metsämaata ja itärannalla moreenipohjaista metsämaastoa. Keskellä järveä on metsäsaari, jonka halkaisija on 50 metriä. Toinen saari on pieni luoto Pörrösaarenjoen luusualla. Siellä sijaitsevat kolme loma-asuntoa, joille johtaa tiet Ojajärven kylältä. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven rantoihin oli piirretty ruohottumista merkitsevät karttamerkit. Järven suurehko saari oli tuolloin samankokoinen kuin nykyään. Sekä tulevat että laskeva joki kiemurteli voimakkaammin kuin nykyään. Sen perusteella on selvää, että joki on joskus perattu ja oiottu. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma- alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali

Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali () on ortodoksinen kirkko Thessalonikin kaupungissa Kreikassa. Se on Thessalonikin hiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Katedraali on omistettu Gregorios Palamakselle, joka oli kaupungin arkkipiispa 1300-luvulla ja joka on yksi ortodoksisen kirkon merkittävimpiä pyhiä.Metropolitan Orthodox Temple of Saint Gregory Palamas. In Thessaloniki. Kirkko sijaitsee Thessalonikin keskustassa aivan Leofóros Níkis -rantabulevardin lähellä. Paikalla aiemmin ollut bysanttilaisaikainen kirkko rakennettiin 1200-luvun lopulla. Siitä tuli kaupungin katedraali 1500-luvun lopulla. Kirkko tuhoutui tulipalossa vuonna 1890. Uusi kirkko rakennettiin tämän jälkeen ja se valmistui vuonna 1914. Kirkon suunnitteli Ernst Ziller ja suunnitelmaa muokkasi Xenofón Paionídis. Kirkon arkkitehtuuri yhdistelee uusbysanttilaista tyyliä ja uusklassisia vaikutteita. Kirkko on pohjakaavaltaan bysanttilainen kahdeksankulmainen kirkko ja sen pääosa on puolestaan ristinmuotoinen. Kirkossa on suuri punainen kupoli ja kulmissa neljä tornia. Kirkko on koristeltu sisältä bysanttilaistyylisillä mosaiikeilla ja maalauksilla. Kirkossa säilytetään Gregorios Palamaksen pyhäinjäännöksiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan ortodoksiset katedraalit Luokka:Thessalonikin kirkot
Pyhän Menaksen katedraali

Pyhän Menaksen katedraali () eli Iraklionin katedraali (Μητροπολιτικός Ναός Ηρακλείου, Mitropolitikós Naós Irakleíou) on ortodoksinen kirkko Iraklionissa Kreetalla. Se on Kreetan arkkihiippakunnan katedraali eli piispanistuin ja koko Kreetan kirkon pääpaikka. Katedraali on omistettu Iraklionin suojeluspyhälle, Pyhälle Menakselle (Ágios Minás). == Historia == Katedraali rakennettiin vuosina 1862–1895. Rakennustyöt olivat keskeytyksissä Kreetan vuosina 1866–1883 olleen turkkilaisia vastaan suuntautuneen kansannousun aikana. Kirkon vihkiminen vuonna 1895 oli suuri kansanjuhla, sillä saari oli edelleen turkkilaisten vallassa, ja kirkkoa pidetään edelleen kansannousun symbolina. Katedraalin vieressä on alkuperäinen, pienempi vuonna 1735 rakennettu Pyhän Menaksen kirkko. Kirkon paikan sanotaan määräytyneen sillä perusteella, että Pyhä Menas oli kerran ilmestynyt siinä eräälle munkille. == Rakennus == Katedraali sijaitsee Iraklionin vanhassakaupungissa. Se on yksi koko Kreikan suurimmista kirkoista ja siinä on tilaa noin 8 000 hengelle. Kirkkorakennus on ristinmuotoinen ja siinä on suuri kupoli ja kaksi korkeaa kellotornia. Kirkon pituus on 58 metriä, leveys 38 metriä ja suurin korkeus 32,7 metriä. Kirkon vasen laiva on omistettu Kreetan kymmenelle marttyyrille (Ágioi Déka) ja oikea laiva apostoli Titukselle (Ágios Títos). Sisältä kirkko on koristeltu bysanttilaistyylisillä seinä- ja kattomaalauksilla. Kirkon vieressä sijaitsevat myös Kreetan arkkiepiskopaatin rakennus sekä Pyhän Katariinan (Agía Aikateríni) kirkko. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Iraklion Luokka:Kreetan ortodoksiset katedraalit
Siirtolammi

Siirtolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järvi on 200 metriä pitkä ja hyvin kapea. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja siitä laskee 200 metriä pitkä oja Kanajärveen. Lampi on rakentamaton eikä sinne johda tietä. Lähin metsäautotie kulkee 150 metriä sivussa Tammelan ja Hattulan välistä rajaa seuraten. Tie liittyy Tammelan Lautaportan ja Hattulan Rimmilän yhdistävään tiehen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Pyhän Georgioksen kirkko (Ateena)

Pyhän Georgioksen kirkko () on ortodoksinen kirkko Ateenassa Lykavittós- kukkulan huipulla. Se on omistettu Pyhälle Georgiokselle. 1600-luvulla Ateenassa käyneiden kertomusten perusteella paikalla on ollut kirkko jo vanhastaan. Nykyinen kirkko on rakennettu sen lattiassa olevan kirjoituksen perusteella vuosien 1782–1785 välisenä aikana. Myöhemmin kirkkoa on laajennettu rakentamalla siihen profeetta Elialle ja Pyhälle Konstantinokselle omistetut kappelit. Koko Lykavittós-kukkula tunnettiin aiemmin kirkon mukaan nimellä Ágios Geórgios. Kirkon ympäristö on suosittu näköalapaikka, sillä kirkko sijaitsee kukkulan korkeimmalla kohdalla. Kirkko on myös suosittu vihkipaikka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kirkot
Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Ateena)

Vapahtajan kirkastumisen kirkko (; myös Μικρός Σωτήρας, Mikrós Sotíras ja Σωτηράκης, Sotirákis) on bysanttilaisaikainen ortodoksinen kirkko Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Theorías-kadulla Plákan vanhassa kaupungissa Akropoliin pohjoispuolella lähellä Ateenan yliopiston museota. Kirkko on omistettu Kristuksen kirkastumiselle. pienoiskuva|vasen|Vapahtajan kirkastumisen kirkko. Arkkitehtuurinsa perusteella kirkko on rakennettu todennäköisesti Ateenan keskibysanttilaisella kaudella 1000-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Kirkko on ristinmuotoinen ja siinä on tyypillinen keskibysanttilainen ateenalaistyyppinen kupoli. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ateenan kirkot Luokka:Bysanttilaiset kirkot Luokka:Pláka
Ilotulitusrakettisota

Ilotulitusrakettisota (, kirjaimellisesti ”Rakettisota”) on perinteinen vuosittainen tapahtuma, joka järjestetään joka pääsiäinen Vrontádoksen kaupungissa Chíoksen saarella Kreikassa. Ilotulitusrakettisota liittyy kreikkalaiseen perinteeseen ampua ilotulitteita pääsiäisyönä. Vrontádoksessa tavasta on kehittynyt kilpailu, jossa kaupungin kahden kirkon, Ágios Márkos (Pyhän Markuksen kirkko) ja Panagía Erythianí (Neitsyt Marian kirkko), joukkueet ottavat mittaa toisistaan. Joukkueet ampuvat tuhansittain omatekoisia ilotulitusraketteja omalta puoleltaan tavoitteenaan osua vihollisjoukkueen kirkon kellotorniin. Kumpikin kirkko on rakennettu kukkulalle laakson vastakkaisille puolille ja niiden välinen etäisyys on noin 400 metriä. Tapahtumaa edeltävinä päivinä kirkot ja läheiset rakennukset suojataan etukäteen, jotta ne eivät syttyisi tuleen, ja muun muassa niiden ikkunat peitetään. Kumpikin joukkue virittää suuren määrän raketteja valmiiksi riveissä oleviin telineisiin. Ammuttavien rakettien määräksi mainitaan 60 000–80 000\. Sota alkaa keskiyöllä ja on käynnissä samaan aikaan kun kirkoissa vietetään pääsiäisyön liturgiaa. Voittajan määrittämiseksi osumat lasketaan kirkkojen torneista seuraavana päivänä, mutta yleensä kumpikin joukkue pitää itseään voittajana, ja niin kilpailu uusitaan seuraavana vuonna. Tapahtuman alkuperästä ei ole varmuutta. Paikallisen perimätiedon mukaan se on peräisin osmanivallan ajalta. Erään version mukaan osmanit olisivat estäneet paikallisia juhlimasta pääsiäistä perinteisellä ortodoksisella tavalla. Tämän seurauksena paikalliset järjestivät ”sodan”, jonka tarkoituksena oli pitää turkkilaiset loitolla, niin että pääsiäistä voitiin viettää halutulla tavalla. Toisen version mukaan pääsiäistä olisi juhlistettu alun perin tykinlaukauksilla, kunnes osmaniviranomaiset kielsivät tykit peläten kreikkalaisten käyttävän niitä kapinointiin. Näin tapahtuma muuttui ilotulitusrakettisodaksi. Tapahtuma on suosittu turistinähtävyys. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rocketwar. Tapahtuman verkkosivut. Luokka:Chíos Luokka:Ilotulitus Luokka:Kilpailut Luokka:Pääsiäisen perinteet
Verikäs (Tammelan Ojajärvi)

Verikäs on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. Tammelassa on toinenkin Verikäs Susikkaalla. == Maantiede == Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja sen halkaisija on 250 metriä. Järvi sijaitsee keskellä tiheään ojitettua Verikkäänsuota, mutta suo- ojista on yhdistetty järveen vain kolme. Yksi niistä on Kortelammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 450 metriä pitkä laskuoja Kanalammiin. Järven rantaviiva on 940 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa, josta puolet on avosuota. Rannat ovat rakentamattomia ja lähin metsäautotie kulkee 400 metrin päässä. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Verikäs lampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa koko järvi on peitettu ruohottumista ilmaisevilla karttamerkeillä. Sekä tuleva että laskeva oja kiemurtelee luonnollisella tavalla. Niitä on myöhemmin oiottu ja perattu voimakkaasti. Ilmeisesti Verikäsmäellä sijainneen talon väki on raivannut suon laidasta itselleen heinäniittyjä ja ojittanut ne koko pituudeltaan. Tämä oja laski järveen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Kortelammi (Tammela)

Kortelammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 80 metriä. Siihen laskee kaksi suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Verikkäälle. Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Rannoille ei ole rakennettu asuntoja ja lähin metsäautotie kulkee 300 metrin päässä, josta pääsee Patakankaan kautta Susikkaalle. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa nykyinen niemimäinen mutka oli saari. Myös pohjoispään kärven mutka puuttuu Senaatin kartasta. Tämä saattaa olla merkki lammen pinnanlaskusta, mutta kartantekijälle on voinut myös sattua vetinen kesä, joten asia ei ole varma. Järven eteläpuolella sijaitsi pieni lampare, jota ei enää nykyään esiinny. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Kotalammi (Tammela)

Kotalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma- alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee seitsemän suo- tai pelto-ojaa. Yksi niistä tuo Jouhilammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja Kanajärveen. Järven rantaviiva on 940 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Luoteisranta päättyy peltomaahan. Rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda tietä. Lähin tie päättyy pellonlaitaan ja se yhtyy Tammelan Lautaportaan ja Hattulan Rimmilän yhdistävän tiehen. Järveltä on 350 metriä matkaa Tammelan ja Hattulan yhteiselle rajalle. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kato lampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on "Kotalampi" ja sen laskuoja on piirretty luikertelevana purona. Jouhilammilla ei tuolloin ollut laskujokea Kotalampeen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet
Jouhilammi

Jouhilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu. == Maantiede == Järven pinta- ala on 5,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 150 metriä. Järvi sijaitsee keskellä ojitettua suota, joten suo-ojat laskevat järveen. Yksi ojista on 700 metriä pitkä laskuoja Kotalammiin. Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Sen rannat ovat rakentamattomia ja sen rantaan johtaa lyhyt polku Tammelan Lautaportaan ja Hämeenlinnan Rimmilän yhdistävältä tieltä. Tammelan ja Hattulan välinen raja koukkaa järven keskiosan Hämeenlinnan puolelle. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kala vehmas". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa sen nimeksi merkittiin "Jouhilampi", mutta järvellä ei vielä ollut laskuojaa Kotalammiin. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue (Pyhäjärven alue) Luokka:Tammelan järvet Luokka:Kalvolan järvet
Sideris Tasiadis

Sideris Tasiadis (; s. 7. toukokuuta 1990 Augsburg) on saksalainen koskimeloja ja olympiamitalisti. 179 senttimetriä pitkä ja 79 kilogrammaa painava Tasiadis kilpailee C-1 -luokassa ja edustaa Augsburger Kajak-Vereiniä. == Ura == Tasiadis voitti olympiahopeaa C-1 -luokasta vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoosta ja pronssia Tokion olympialaisissa vuonna 2021. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli viides. MM-kilpailuista Tasiadis on saavuttanut C-1:n henkilökohtaisesta kilpailusta hopeaa 2018 sekä neljä joukkuehopeaa vuosilta 2010, 2011, 2013 ja 2015. EM-kilpailuista hänellä on C-1:stä henkilökohtainen kulta vuodelta 2012 ja joukkuekulta 2017, viisi hopeaa ja kolme pronssia. Kaudella 2013 Tasiadis voitti C-1 -luokan kokonaiskilpailun maailmancupissa. Kreikkalaiset sukujuuret omaava Tasiadis asui lapsuudessaan kymmenen vuotta Kreikan Traakiassa. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset melojat Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heli Heiskanen

Heli Heiskanen (s. 31. maaliskuuta 1981) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Kuusamon Erä-Veikkoja. == Kansainväliset kilpailut == Heiskanen on kilpaillut maailmancupissa kahdesti. 3. maaliskuuta 2012 hän keskeytti Lahdessa yhdistelmäkilpailun. 30. marraskuuta 2014 Heiskanen oli Rukalla kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa 65:s. Skandinavia Cupissa Heiskanen on ollut parhaimmillaan 12:s 18. joulukuuta 2011 Vuokatissa kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Kesällä 2016 Heiskanen teki ammattilaissopimuksen Ski Classics -sarjaan italialaisen Team Robinson Futura -tallin kanssa.http://www.koillissanomat.fi/?app=NeoDirect&com;=6%2F226%2F122903%2F8e75ead02b Kesällä 2018 Heiskanen teki ammattilaisopimuksen Ski Classics -sarjaan tšekkiläisen Vltava Fund Team -tallin kanssa. == SM-kilpailut == SM-kisoissa Heiskanen on ollut parhaimmillaan seitsemäs 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa Keuruulla 2017. 2015 SM-kisoissa Rukalla Heiskanen saavutti pronssia Kouvolan Hiihtoseuran viestijoukkueessa yhdessä Mona-Liisa Malvalehdon ja Jonna Heimosen kanssa. 2016 SM-kisoissa Imatralla hän kuului hopeaan saavuttaneeseen Oulun Hiihtoseuran viestijoukkueeseen yhdessä Ruut Vähämetsän ja Riitta-Liisa Roposen kanssahttp://live.time4results.com/hiihto/2016/imatra/su/21_0_6.html. == Muuta == Heiskanen asuu Posiolla puolisonsa, myös maailmancup-tasolla hiihtäneen Esa Mursun, kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Brice Dja Djédjé

Brice Dja Djédjé (s. 23. joulukuuta 1990 Aboudé) on norsunluurannikkolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän edustaa kaudella 2014–2015 Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä pelaavaa Marseillea.Brice Dja Djédjé National Football Teams -sivustolla Dja Djédjé edusti juniorina FC Montrougea (1995–1998), FC Issyä (1998–2002) ja Paris Saint-Germainia (2002–2008). Hän nousi PSG:n kakkosjoukkueeseen vuonna 2008.Brice Dja Djédjé Transfermarkt- sivustolla Sieltä hän siirtyi kesällä 2010 Ligue 2:ssa pelaavaan Evian Thonon Gaillardiin, joka voitti seuraavalla kaudella sarjan ja nousi Ligue 1:een. Dja Djédjé edusti Evian TG:tä pääsarjatasolla kahden ja puolen kauden ajan, kunnes siirtyi Marseilleen talven siirtoikkunassa kesken kauden 2013–2014. Norsunluurannikon A-maajoukkueessa Dja Djédjé teki ensiesiintymisensä vuonna 2013. == Saavutukset == Brice Dja Djédjé Soccerway-sivustolla Evian: * Ligue 2:n voitto: 2010–2011 * Ranskan cupin toinen sija: 2012–2013 == Lähteet == Luokka:Norsunluurannikkolaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rasmus Quist Hansen

Rasmus Nicolai Quist Hansen (s. 5. huhtikuuta 1980 Middelfart) on tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja. 173 senttimetriä pitkä ja 72 kilogrammaa painava Quist kilpailee kevyessä pariairokaksikossahttp://www.sports- reference.com/olympics/athletes/qu/rasmus-quist-1.html . == Ura == Quist voitti Mads Rasmussenin kanssa olympiakultaa kevyestä pariairokaksikosta vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Vuoden 2008 kesäolympialaisista Rasmussen ja Quist voittivat samasta luokasta pronssia. Quist on kilpaillut kolmissa kesäolympialaisissa. Vuonna 2004 hän oli Rasmussenin kanssa neljäs Ateenassa. MM-kilpailuista Quist on voittanut kevyestä pariairokaksikosta kaksi kultaa vuosilta 2006 ja 2007, yhden hopean vuodelta 2005 ja yhden pronssin vuodelta 2002. Kaikki mitalit ovat tulleet Mads Rasmussenin kanssa. Rasmussen ja Quist valittiin vuonna 2007 Tanskan vuoden urheilijoiksi. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset soutajat Luokka:Tanskalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chongqingin metro

Chongqingin metro, tai Chongqing Rail Transit (CRT) on Chongqingissä toimiva joukkoliikennejärjestelmä, joka on ollut toiminnassa vuodesta 2005. Metro kulkee kohoradalla, suunnitteilla on myös maanalaisten linjojen rakentaminen. Chongqingin monorailradat muodostavat maailman laajimman monorailverkon. Sen 55,5 km pitkä kolmoslinja on maailman pisin yhtenäinen monorailrata. 重庆轨道交通1号线 粉色红色涂装车辆混用 此为1号线标志红色车辆.JPG|Metrovaunu Chongqingsubway.jpg|Metro kohoradalla Chongqing Rail Transit - Line 6 train.JPG|Metrovaunu sisältä Chongqing Rail Transit - Hongqihegou - Line 6.JPG|Hongqihegoun metroasema, linja 6 ==Lähteet== Metro Luokka:Kiinan metroliikenne
Paula Badosa

Paula Badosa Gibert (s. 15. marraskuuta 1997 New York) on espanjalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 2 huhtikuussa 2022. Junioreiden maailmanlistalla hän oli sijalla kahdeksan tammikuussa 2015. Badosa Gibert on voittanut urallaan kolme WTA- ja kuusi ITF- turnausta kaksinpelissä. Maaliskuussa 2015 Badosa Gibert sai villin kortin Miami Openin pääsarjaan. Hän voitti Petra Cetkovskán sekä Zheng Saisain ja eteni kolmannelle kierrokselle. Siellä hän hävisi Karolína Plíškoválle. Hän voitti Ranskan avoimissa 2015 tyttöjen kaksinpeliturnauksen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Espanjalaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt