Kaupungistuminen

Kaupungistuminen eli urbanisaatio on yhteiskunnallinen ilmiö, jossa kaupungeissa asuvan väestön osuus kokonaisväestöstä kasvaa. Kaupungistumiseksi kutsutaan myös uusien kaupunkien syntyä ja kehittymistä. Kaupungeiksi kutsuttuja yhteisöjä on ollut olemassa jo vuosituhansien ajan. Nykyinen kaupungistuminen nähdään osana yhteiskunnan modernisaatiota. Kaupungistumista tutkii muun muassa kaupunkitaloustiede. Maaseutumaisissa yhteiskunnissa kaupunkien väestönkasvu ohittaa ensin maaseudun väestönkasvun, ja myöhemmin maaseudun väestö kääntyy laskuun muuttoliikkeen myötä. Lopulta väestö alkaa vähentyä myös pienemmissä kaupungeissa ja keskittyy kooltaan suurempiin kaupunkeihin. Jotkin yhteiskunnat ovat jo siirtyneet vaiheeseen, jossa suurten kaupunkien väestö vähenee ja niiden lähialueiden väestömäärä kasvaa. Kaupungistumisen keskeisenä käännekohtana pidetään sitä, että kaupungeissa asuu enemmän ihmisiä kuin maaseudulla. Tarkkaa ajankohtaa on vaikea määrittää, mutta erään arvion mukaan tämä käänne olisi tapahtunut vuonna 2008. Kaupunkilaisten määrän on ennustettu nousevan vuonna 2030 jo viiteen miljardiin, jolloin kaupungeissa asuisi 70 prosenttia maailman ihmisistä.https://archive.is/20120526064003/www.tekniikkatalous.fi/Ilmastopuntari/article352599.ece?s=u&wtm;=tt-30112009 YK:n UNDESAn mukaan 84 % Suomen väestöstä asui kaupungistuneilla (urbaaneilla) alueilla jo vuonna 2011.Field Listing - Urbanization United Nations, Department of Economic and Social Affairs Tilastokeskuksen jaottelun mukaan vasta 70 % suomalaisista asui kaupunkialueilla vuonna 2016, 7 % kaupungin läheisellä maaseudulla ja 6 % maaseudun keskustaajamissa. ==Kaupungistuminen menneisyydessä== Historiallisesti kaupungin määrittely on hankalaa. Useimmiten historiantutkijat ja arkeologit kutsuvat kaupungeiksi sellaisia asutuskeskittymiä, jotka olivat ympäristöönsä nähden suurehkoja, ja joiden asukkaat eivät osallistuneet ravinnon tai raaka-aineiden perustuotantoon kuin enintään sivutoimisesti. Kaupunkien asutus keskittyi kauppaan, käsitöihin, hallinnollisiin tehtäviin ja erilaisten palvelujen tarjoamiseen. Maanviljelyyn keskittynyttä asutusta kutsutaan kyläksi. Erottelu ei kuitenkaan ole absoluuttinen, vaan kaupungin ja kylän välinen raja on liukuva. Joskus – esimerkiksi keskiajan Euroopasta puhuttaessa – kaupunki oli myös hallinnollinen ja oikeudellinen käsite, joten kaikki kaupunkimaisia piirteitä omanneet asutuskeskukset eivät olleet kaupunkeja ainakaan virallisesti. Historialliset kaupungit eivät kooltaan ole aina vastanneet nykyaikaista mielikuvaa kaupungista: kaupungiksi saatetaan joissakin historiallisissa yhteyksissä kutsua muutaman sadan asukkaan asutuskeskittymää, vaikka nykyisin tämän kokoista yhteisöä pidettäisiin maaseudun taajamana. Kaupunkikäsitteen merkityksen ja määritelmien muuttumisen vuoksi historiallista ja nykyistä kaupungistumista on vaikea verrata. Varhaisimmat sellaiset yhteisöt, joita yleisesti luonnehditaan kaupungeiksi, syntyivät 3000-luvulla eaa. Egyptissä ja Mesopotamiassa. Kaikkein ensimmäisenä miljoonakaupunkina pidetään antiikin Roomaa. Antiikin sivilisaatio, keskiajan islamilainen sivilisaatio ja esimerkiksi Kiina voidaan mainita esimerkkeinä varhain kaupungistuneista kulttuureista, joissa niissäkin tosin valtaosa väestöstä asui maaseudulla. Euroopassa kaupunkiasutus taantui Rooman valtakunnan hajottua, mutta alkoi hitaasti taas voimistua 700- ja 800-luvuilla, laajemmassa määrin sydänkeskiajalta lähtien. Merkittäviä kaupunkiyhteisöjä syntyi myös Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan sekä Etelä- ja Väli-Amerikkaan jo ennen eurooppalaisten saapumista näille alueille. Myöhemmin kaupungistuminen levisi napaseutuja lukuun ottamatta kaikkialle maailmaan. Ennen teollistumisen aikakautta ja 1800-lukua yli 100 000 asukkaan kaupungit olivat kuitenkin poikkeuksellisia. ==Nykyajan kaupungistuminen== Ensimmäinen todella huomattava muuttoaalto kaupunkeihin tapahtui joissakin länsimaissa teollistumisen myötä 1700- ja 1800-luvuilla. 1900-luvulla länsimaissa tapahtui kaksi muuttoaaltoa kaupunkeihin, ensin 1900-luvun alussa ja toinen 1950- ja 1960-luvuilla. Vuonna 1900 vain kahdeksan prosenttia maailman väestöstä asui kaupungeissa. Nykyisin kaupungistumisastetta pidetään yhtenä kehittyneen maan mittareista (kaikki kehittyneet maat ovat nykyisin myös kaupungistuneita), vaikka myös osa kehitysmaista, pääosin Latinalaisen Amerikan ja Lähi-idän maat, ovat olleet jo pitkään kaupungistuneita. Kiinassa on käynnissä nykyään maailmanhistorian laajin kaupungistuminen ja maan kaupungistumisen odotetaan jatkuvan vilkkaana myös tulevaisuudessa.Turun Sanomat: Kiina kaupungistuu pikavauhtia Muissakin kehitysmaissa kaupungistuminen on hyvin nopeaa. On arvioitu, että joka tunti 10 000 ihmistä muuttaa maalta kaupunkiin. Kuukaudessa se tekee noin seitsemän miljoonaa ihmistä. Viimeisen kolmen vuosikymmenen aikana noin miljardi ihmistä on muuttanut maalta kaupunkiin. Seuraavien kymmenen vuoden aikana ennustetaan muuttavan toinen miljardi lisää. Vuoteen 2055 mennessä kaupungit ottavat vastaan kahdesta neljään miljardia ihmistä. Nopeimmin kasvavat 100 000–500 000 asukkaan kaupungit. ==Nykyisen kaupungistumisen syyt== Kaupungistumisen syyt ovat moninaiset. Maaseudun koneellistuminen vähentää työvoiman tarvetta maaseudulla. Kehitysmaissa maaseutu on usein kovan väestönkasvun takia ylikansoitettu ja väestöräjähdys purkautuu kaupunkeihin. Maattomilla ja työttömillä maaseudun asukkailla ei ole muuta mahdollisuutta kuin muuttaa kaupunkiin. Koska suurin osa kaupunkiin muuttajista on nuoria, on kaupunkien luonnollinenkin väestönkasvu suurta. Kaupungit ovat vetovoimaisia myös siksi, että ihmiset uskovat niissä olevan mahdollisuuksia työllistymiseen, koulutukseen ja parempaan elintasoon. Nämä kaupunkien maaseutua paremmat mahdollisuudet saavat usein kehitysmaissa toimeentulonsa maaseudulla jo turvanneetkin ihmiset muuttamaan kaupunkeihin. Tämän lisäksi myös ilmaston muuttuminen saattaa vaikuttaa kaupungistumiseen kiihdyttävästi; esimerkiksi Kiinassa tai Afrikassa paheneva kuivuus on pakottanut ihmisiä lähtemään kaupunkeihin maatalouden käydessä kotipaikalla mahdottomaksi. Länsimaissa suurkaupungit vetävät myös eri elämäntyylejä ja vaihtoehtokulttuureja harrastavia ihmisiä suvaitsevaisemman ilmapiirinsä vuoksi. Tämän takia monissa suurkaupungeissa, kuten Berliinissä ja San Franciscossa, on suuri homoyhteisö. Ihmiset muuttavat ensin kotipaikkansa lähikaupunkiin, josta jonkin ajan kuluttua muutetaan eteenpäin maan suurimpiin kaupunkeihin. Monissa maissa kaupungistumista yritetään rajoittaa, mutta tulokset ovat huonoja. Esimerkiksi Kiinan Shanghaissa arvioidaan asuvan monta miljoonaa laitonta maaltamuuttajaa. ==Kehitysmaiden kaupungistumisen ongelmia== Nopea kaupungistuminen luo myös ongelmia. Kehitysmaiden infrastruktuuri ei yleensä pysy kehityksen mukana, jolloin varsinaisen kaupungin laidoille syntyy paljon hökkelikyliä, joissa ei ole tarjolla alkeellisimpiakaan palveluja. Asunnottomuus ja katulapset ovat yleisiä ilmiöitä. Monissa kehitysmaissa jopa yli puolet väestöstä saattaa asua slummeissa. Asuntojen hinnat nousevat kovan kysynnän takia pilviin ja tuloerot kasvavat räjähdysmäisen suuriksi. Työttömyys on yleistä, mikä taas johtaa rikollisuuteen, prostituutioon, huumekauppaan ja pimeisiin töihin. Kaupungit ovatkin nykyisin entistä epätasa-arvoisempia paikkoja, joissa rikkaiden aidoilla reunustetut asuma-alueet ovat aivan slummien vieressä. Kaupungit vievät laajentuessaan tilaa esimerkiksi maataloudelta ja luonnolta. Vedestä saattaa tulla pulaa pohjavesilähteiden tyhjentyessä tai saastuessa. Pahimmillaan kaupungit tuottavat asukasta kohti moninkertaisesti jätteitä maaseutuun verrattuna, ja tehokkaan jätehuollon järjestäminen kuuluukin kehitysmaiden kaupunkien vaikeimpiin ongelmiin. Lisäksi kaupunki kuluttaa moninkertaisesti luonnonvaroja maaseutuun nähden, ja suurkaupunki tarvitsee pahimmillaan pinta-alaansa nähden monikymmenkertaisen alan viljeltyä maata ruokatarpeidensa tyydyttämiseksi. Laajeneva kaupunki aiheuttaa myös liikenneongelmia. Laajentuessaan kaupunki lisää asukkaidensa auton tarvetta, eikä tieverkoston kehittäminen usein pysy autoistumisen tahdin mukana. Liikenne on ruuhkaista ja pysäköintipaikoista on pulaa. Autoistumisen takia monet suurkaupungit ovat todella saastuneita. Pahimmin saastuneissa kaupungeissa ihmiset saattavat hengittää monen tupakka-askillisen verran myrkkyjä päivän aikana. Suurin osa maailman saastuneimmista kaupungeista sijaitsee nykyisin voimakkaasti kaupungistuvassa Kiinassa. Monesti kaupungit ovatkin sakean savusumun eli smogin peitossa. ==Kaupungistumisen mahdollisuudet== thumb|200px|Näkymä Singaporesta, jota pidetään yhtenä hyvän kaupunkisuunnittelun esimerkkinä. Kaupungistumiseen liittyy sen mukanaan tuomista ongelmista huolimatta myös runsaasti mahdollisuuksia. Kaupungit pystyvät yleensä tarjoamaan jonkinlaisen koulutuksen ja terveydenhuollon myös slummeissa asuville, jonka johdosta syntyvyys ja lapsikuolleisuus ovat pienempiä kuin maaseudulla. Kehitysmaissa elinajanodote on kaupungeissa maaseutua korkeampi. Kaupungeissa on lisäksi tarjolla työmahdollisuuksia, vaikka ne ovatkin usein virallisen talousjärjestelmän ulkopuolisia ja heikosti palkattuja. Työkirjo on kaupungeissa laajempi, mikä mahdollistaa ihmisille runsaamman valikoiman uramahdollisuuksia. Lisäksi suurkaupungit ovat taloudellisesti tehokkaita yksikköjä, jotka tuottavat väestöön suhteutettuna moninkertaisesti enemmän kuin muut alueet. Vähemmistöille, kuten homoseksuaaleille ja siirtolaisille, suurkaupunki voi olla pientä paikkakuntaa turvallisempi asuinympäristö, koska suuressa väkimäärässä sulaudutaan massaan tehokkaammin ja kaupunkikulttuuri on maaseudun kulttuuria sirpaloituneempaa, jonka takia alakulttuurien muodostaminen on helpompaa. Monet kaupunkisuunnittelijat ja arkkitehdit ovat esittäneet tulevaisuuden visioita ekologisesta suurkaupungista, joka rakentuu kestävän kehityksen periaatteiden mukaan. Ekologisessa kaupungissa kaikki tavarat ja materiaalit kierrätetään ja uudelleenkäytetään mahdollisimman perusteellisesti. Suurin osa liikenteestä tapahtuisi polkupyörällä, kävellen ja julkisilla kulkuneuvoilla. ==Suomen kaupungistuminen== Ensimmäisenä Suomen kaupunkina pidetään Turkua, joka perustettiin 1200-luvun lopulla. Suomessa kaupungistumisaste pysyi kuitenkin pitkään selvästi alhaisempana kuin useimmissa muissa Euroopan maissa: keskiajalla vain muutama prosentti Suomen alueen asukkaista asui kaupungeissa, joita sijaitsi vain maan etelä- ja lounaisrannikoilla. Suomi kaupungistui länsimaisittain myöhään, mutta nopeasti. Vielä vuonna 1950 enemmistö suomalaisista asui maalla, mutta vuoteen 1970 mennessä enemmistö suomalaisistakin jo asui kaupungeissa. ==Maailman tärkeimmät kasvukeskukset== Seuraavassa on lueteltu suurimmat kaupungit vuonna 2021 sekä ennuste suurimmista kaupungeista vuonna 2050. On kumminkin huomattava että suurkaupunkialue on vaikeasti määriteltävä alue; esimerkiksi käynee Etelä- Korean Soul jossa eri laskelmien mukaan asuu 10–22 miljoonaa ihmistä. Tämän takia luettelot voivat vaihdella huomattavastikin eri tilastoissa. ===Suurimmat kaupungit 2021=== ===Suurimmat kaupungit 2050 (ennuste)=== 15 suurinta kaupunkia ennusteen mukaan vuonna 2050: City population 2050 Kaupunki Asukasluku Valtio Mumbai 42 403 631 Delhi 36 156 789 Dhaka 35 193 184 Kinshasa 35 000 361 Kalkutta 33 042 208 Lagos 32 629 709 Suur-Tokio 32 621 993 Karachi 31 696 042 New York 24 768 743 México 24 328 738 Kairo 24 034 957 Metro Manila 23 545 397 São Paulo 22 824 800 Shanghai 21 316 752 Lahore 17 449 007 ==Luettelo valtioista kaupungistumiskehityksen mukaan== Sija Valtio Kaupunkiväestö (%) Kaupungistumisaste (%) Päiväys 1 100 1,78 2020 2 100 0,51 2020 3 100 −0,06 2020 4 100 1,39 2020 5 100 0 2020 6 (Britannia) 100 0,9 2020 7 (Britannia) 100 −0,44 2020 8 (Britannia) 100 1,27 2020 9 (Britannia) 100 0,45 2020 10 (Kiina) 100 0,82 2020 11 (Kiina) 100 1,63 2020 12 (Alankomaat) 100 1,56 2020 13 99,2 2,41 2020 14 98,1 0,62 2020 15 97,5 0,67 2020 16 (Yhdysvallat) 95,9 0,1 2020 17 95,5 0,46 2020 18 (Yhdysvallat) 94,9 0,92 2020 19 94,7 0,38 2020 20 93,9 0,81 2020 22 (Yhdysvallat) 93,6 −0,14 2020 23 (Britannia) 93,6 1,77 2020 24 92,6 1,64 2020 25 92,2 0,74 2020 26 92,1 1,07 2020 27 (Yhdysvallat) 91,8 0,29 2020 28 91,8 −0,14 2020 29 91,5 1,55 2020 30 91,4 2,43 2020 31 (Ranska) 90 0,36 2020 32 90,1 2,61 2020 33 89,5 4,38 2020 34 (Alankomaat) 89,1 0,62 2020/2018 35 88,9 0,75 2020 36 88,3 1,28 2020 37 88,1 0,51 2020 38 88 1,05 2020 39 87,9 −0,31 2020 40 87,7 0,87 2020 41 (Yhdysvallat) 87,2 0,07 2020 42 (Tanska) 87,3 0,42 2020 43 86,8 2,61 2020 44 87,1 1,05 2020 45 87 1,71 2020 46 86,7 1,01 2020 47 86,3 5,25 2020 48 86,2 1,43 2020 49 85,5 0,42 2020 50 84,3 2,17 2020 51 83,9 0,89 2020 52 83,2 1,13 2020 53 83 1,4 2020 54 82,7 0,95 2020 55 82,5 2,06 2020 56 81,6 0,97 2020 57 81,4 0,3 2020 58 81,4 1,22 2020 59 81 0,72 2020 60 81 1,77 2020 61 80,8 0,33 2020 62 80,8 1,5 2020 63 80,7 1,59 2020 64 80,7 1,68 2020 65 79,7 0,22 2020 66 79,5 0,44 2020 67 78,9 0,8 2020 68 (Britannia) 78,5 0,76 2020 69 78,3 1,44 2020 70 78,3 1,66 2020 71 78,1 1,67 2020 72 77,8 0,61 2020 73 77,5 0,27 2020 74 77,2 0,14 2020 75 77,2 2,13 2020 76 76,7 3 2020 78 76,1 2,04 2020 79 75,9 1,71 2020 80 75,7 −0,22 2020 81 (Uusi Seelanti) 75,5 0,37 2020 82 74,8 0,18 2020 83 74,4 3,33 2020 84 74,1 0,21 2020 85 73,9 0,88 2020 86 73,7 2,46 2020 87 73,4 1,57 2020 88 73,1 4,28 2020 89 71,9 0,07 2020 90 (Ranska) 71,5 1,89 2020 91 71,1 0,94 2020 92 71 0,29 2020 93 70,9 3,06 2020 94 70,9 2,87 2020 95 70,1 1,97 2020 96 69,6 1,53 2020 97 69,6 −0,33 2020 98 69,2 0,01 2020 99 68,7 1,63 2020 100 68,4 2,06 2020 101 68,3 −0,93 2020 102 68 −0,31 2020 103 67,8 3,28 2020 104 67,5 0,54 2020 105 67,4 1,97 2020 106 66,8 0,75 2020 107 66,8 4,32 2020 108 66,7 1,97 2020 109 66,3 0,47 2020 110 66,1 0,9 2020 111 64,2 1,66 2020 112 64 2,27 2020 113 63,7 1,14 2020 114 63,5 2,14 2020 115 63,3 0,22 2020 116 62,6 4,07 2020 117 62,4 0,82 2020 118 (Ranska) 62 1,01 2020 119 62,2 1,71 2020 120 62,1 1,69 2020 121 61,4 2,42 2020 122 60 −0,25 2020 123 59,5 0,42 2020 124 59 1,45 2020 125 58,7 0,59 2020 126 58,5 0,45 2020 127 58,4 2,75 2020 128 57,7 1,29 2020 129 57,6 3,63 2020 130 57,6 −0,08 2020 131 57,5 1,26 2020 132 57,3 3,34 2020 133 57,2 1,62 2020 134 57,1 2,9 2020 135 56,6 2,27 2020 136 56,4 – 2020 137 56,4 −0,07 2020 138 56,4 1,58 2020 139 56,3 0,82 2020 140 Maapallo 56,2 1,9 2020 141 55,6 3,19 2020 142 55,5 1,43 2020 143 55,3 4,28 2020 144 55,1 0,56 2020 145 53,8 0 2020 146 53,2 0,22 2020 147 (Britannia) 52,9 0,89 2020 148 53 1,03 2020 149 52,5 2,46 2020 150 52,1 3,41 2020 151 52 4,23 2020 152 52 4,2 2020 153 51,8 2,68 2020 154 51,7 3,38 2020 155 51,4 1,73 2020 156 50,4 1,28 2020 157 49 0,55 2020 158 (Britannia) 48,5 2,42 2020 159 48,4 3,89 2020 160 48,1 3,73 2020 161 47,4 1,99 2020 162 46 2,32 2020 163 (Uusi Seelanti) 46,2 1,69 2020 164 45,6 4,53 2020 165 44,6 4,23 2020 166 44,2 3,41 2020 167 43,9 4,86 2020 168 (Alankomaat) 43,7 0,67 2020 139 42,9 3,12 2020 140 42,8 1,86 2020 141 42,8 −0,07 2020 – (Tanska) 42,4 0,74 2020 142 42,8 3,76 2020 143 42,3 2,98 2020 144 42,2 2,52 2020 145 41,3 3,86 2020 146 40,8 0,11 2020 147 40,7 2,93 2020 – (Britannia) 40,1 0,73 2020 148 38,5 4,48 2020 149 38,2 3,17 2020 150 37,3 2,98 2020 151 37,2 2,53 2020 152 37,1 4,35 2020 153 36,9 2,03 2020 154 36,6 4,06 2020 155 36,5 0,76 2020 156 36,5 3,54 2020 157 36,3 3,28 2020 158 35,3 3,17 2020 159 35,2 5,22 2020 160 34,9 2,37 2020 161 34,9 3,35 2020 162 34,3 2,19 2020 163 31,2 0,2 2020 164 31,1 1,74 2020 165 (Britannia) 31 0,46 2020 166 (Britannia) 31 0,46 2020 167 30,8 0,92 2020 168 30,6 4,99 2020 169 29,4 2,87 2020 170 29 2,83 2020 171 28 4,23 2020 172 27,5 2,62 2020 173 26,8 0,83 2020 174 26 3,37 2020 175 25,5 2,55 2020 176 25 5,7 2020 177 24,7 3,91 2020 178 24,4 0,55 2020 179 24,2 2,46 2020 180 24,2 3,25 2020 181 23,5 3,88 2020 182 23,1 0,71 2020 183 22,9 1,05 2020 184 22 3,15 2020 185 21,7 4,63 2020 186 20,2 4,1 2020 187 18,8 0,8 2020 188 18,7 0,85 2020 189 17,9 −0,47 2020 190 17,4 2,86 2020 191 17,4 4,19 2020 192 16,6 4,27 2020 193 14,4 0,81 2020 194 13,7 5,68 2020 195 13,3 2,51 2020 196 (Britannia) 9,1 0,64 2020 \- (Britannia) 0 NA 2012 197 (Uusi Seelanti) 0 0 2020 198 (Ranska) 0 0 2020 == Katso myös == * Maaltamuutto == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Urbanization Worldwide, World Bank 2005 World Development Indicators * Open History Cityviewer , a dynamic map of the world cities' growth * Tomorrow's Crises Today – the humanitarian dimension of urbanization * The Natural History of Urbanization * Ylen Elävä arkisto – Suurkaupungin hurmio ja turmio * Verkkouutiset – Kiina siirtää 250 miljoonaa ihmistä maaseudulta kaupunkeihin Luokka:Sosiologia Luokka:Kaupunkimaantiede Luokka:Kaupunkisuunnittelu Luokka:Väestötiede Luokka:Muuttoliike Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit