Luettelo Englannin hallitsijoista

Tämä on luettelo Englannin kuningaskunnan hallitsijoista. Luettelo jatkuu luettelossa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijoista. Englannin perustukset luotiin jo kauan ennen kuin sitä saattoi sanoa yhtenäiseksi kuningaskunnaksi. Englannista muodostui valtio useassa vaiheessa Alfred Suuren ja tämän pojanpojan Athelstanin hallituskausien välillä. Vuonna 1707 kuningaskunta lakkasi unionisopimuksen myötä olemasta erillinen valtio ja se yhdistyi Skotlannin kuningaskunnan kanssa Ison-Britannian kuningaskunnaksi. Nykyisin Englanti on osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, johon kuuluvat myös Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti. Sillä ei ole nykyisin omaa parlamenttia tai muuta hallintoelintä, mutta valtion keskeinen hallinto sijaitsee Lontoossa. Nykyisin kaikkia neljää osaa hallitsee ylimpänä yhteinen monarkki. Kuninkaiden nimissä alettiin käyttää järjestyslukua vasta Vilhelm Valloittajan jälkeen. Esimerkiksi ennen Edvard I:tä ehti hallita kolme samannimistä kuningasta. Nykyaikana kuitenkin vanhempienkin kuninkaiden yhteydessä käytetään usein järjestyslukuja selvyyden vuoksi. == Mercia-suku (774–796) == Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Offa 774–796 noin 747 Cynethryth 29. heinäkuuta 796 == Wessex-suku (829–1013) == Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Egbert 829–839 n.770 Ealhmund Redburga 4. helmikuuta 839 Ethelwulf 5. helmikuuta 839–856 n. 795 Aachenissa Egbert ja Redburga (1) Osburga (2) Judith 1\. lokakuuta 853 13. tammikuuta 858 Ethelbald 856–860 n. 834 Athelwulf ja Osburga Judith 20. joulukuuta 860 Ethelbert 21. joulukuuta 860–865 n. 835 Athelwulf ja Osburga 865 865 Ethelred 865–871 n. 837 Athelwulf ja Osburga Wulfrida 868 23. huhtikuuta 871 Alfred Suuri 24. huhtikuuta 871–899 n. 849 Oxfordshiressa Aethelwulf ja Osburga Ealhswith 868 899 Winchesterissa Edvard Vanhempi 27. lokakuuta, 899–924 n.871–877 Alfred Suuri ja Ealhswith (1) Ecgwynn 893 17. heinäkuuta 924, Cheshiressä Athelstan 3. elokuuta 924–939 895 Edvard Vanhempi ja Ecgwynn tuntematon 27. lokakuuta 939 Edmund I 28. lokakuuta 939–946 n. 921 Edvard Vanhempi ja Eadgifu (1) Alfgifu (2) Athelfled 944 26. toukokuuta 946 Gloucestershiressa Edred 27. toukokuuta 946–955 n. 923 Edvard Vanhempi ja Eadgifu naimaton 23. marraskuuta 955, Fromessa Edwy 24. marraskuuta 955–959 n. 940 Edmund I ja Alfgifu Alfgifu 1. lokakuuta 959 Edgar 2. lokakuuta 959–975 n. 943, Wessexissa Edmund I ja Elgiva (1) Athelflæd n. 960 (2) Alfthryth n. 964 8. heinäkuuta 975, Winchesterissä Edvard Marttyyri (Eadweard) 9\. heinäkuuta 975–978 n. 962 Edgar ja Athelflead naimaton 18. maaliskuuta 978, Dorsetissa Ethelred Neuvoton 19. maaliskuuta 978–1013 n. 968 Edgar ja Alfthryth (1) Alflaed (2) Aelgifu 991 (3) Emma Normandialainen 1002 23. huhtikuuta 1016, Lontoossa == Tanskalaiset (1013–1014) == Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Sven Haaraparta 25. joulukuuta 1013 \- 3\. helmikuuta 1014 n.960, Tanskassa Harald Sinihammas ja Gyritha (1) Gunhilda n. 990 3. helmikuuta 1014, Lincolnshiressa == Wessex-suku (1014–1016) == Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Ethelred Neuvoton maalis-huhtikuu 1014–1016 n. 968 Edgar ja Alfthryth (1) Alflaed (2) Aelgifu 991 (3) Emma Normandialainen 1002 23. huhtikuuta 1016, Lontoossa Edmund Rautakylki 24. huhtikuuta - 30. marraskuuta 1016 n. 993 Ethelred Neuvoton ja Alflaedin Edith 30. marraskuuta 1016 Oxfordissa == Tanskalaiset (1016–1042) == Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Knuut Suuri 30. marraskuuta 1016–1035 n. 995 Sven Haaraparta ja Gunhilda (1) Aelfgifu Northamptonilainen (2) Emma Normandialainen 12. marraskuuta 1035 Harald Jäniksenkäpälä 13. marraskuuta 1035–1040 n. 1016/1017 Knuut Suuri ja Aelfgifu Northamptonilainen 17. marraskuuta 1040, Oxfordissa Knuut III Hardeknut 18. kesäkuuta 1040–1042 1018 Knuut Suuri ja Emma Normandialainen tuntematon 8. kesäkuuta 1042 == Wessex-suku (1042–1066) == Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Edvard Tunnustaja 9. kesäkuuta 1042–1066 n. 1003 Oxfordshiressa Ethelred Neuvoton ja Emma Normandialainen Edith, 23. tammikuuta 1045 5. tammikuuta 1066, Lontoossa Harald Godwininpoika 6. tammikuuta – 14. lokakuuta 1066 n. 1020 Godwin ja Gytha Thorkelsdóttir (1) Edith Swannesha (2) Edith Mercia 1064 14. lokakuuta 1066, Hastingsissa Edgar Atheling 15. lokakuuta – 17. joulukuuta 1066. n. 1053 Unkarissa Edvard Maanpakolainen ja Agatha naimaton n. 1125 == Normannien hallitsijasuku (1066–1154) == Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Vilhelm I Valloittaja 25. joulukuuta 1066–1087 n. 1028 Falaisessa Robert I ja Herleva Flanderin Matilda 1053 9. syyskuuta 1087 Rouenissa. Edvard Tunnustajan serkku; Edvard Tunnustaja nimitti vuonna 1052 perilliseksi Vilhelm II Punainen 26\. syyskuuta 1087 – 2\. elokuuta 1100 n. 1060 Normandiassa Vilhelm Valloittaja ja Flanderin Matilda naimaton 2. elokuuta 1100 New Forestissa Vilhelm Valloittajan poika Henrik I 5. elokuuta 1100–1135 syyskuu 1068 Selbyssa Vilhelm Valloittaja ja Flanderin Matilda (1) Matilda, 11. marraskuuta 1100 (2) Adeliza Louvain, 29. tammikuuta 1121 1. syyskuuta 1135 Lyons-la-Forêtissa, Normandiassa Vilhelm Valloittajan poika Tapani 22. joulukuuta 1135–1154 n. 1096 Bloisissa Blois'n kreivi Tapani ja Adela Matilda Boulogne 1125 25. lokakuuta 1154 Doverissa Vilhelm Valloittajan tyttärenpoika \---- Kiistanalaisia vaatimuksia Matilden isä Henrik I nimitti hänet kruununperilliseksi. Henrik I:n kuoleman jälkeen Matilden serkku Tapani kaappasi vallan, mistä seurasi anarkia. Matilde oli Englannin keisarinnana pari kuukautta vuonna 1141, häntä ei tosin kruunattu koskaan hallitsijaksi. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Matilde 7. toukokuuta 1141 – 1. marraskuuta 1141 7. helmikuuta 1102 Sutton Courtenayssa Henrik I ja Matilda (1) Henrik V 6\. tammikuuta 1114 (2) Geoffrey Plantagenet 22\. toukokuuta 1128 , Rouenissa Henrik I:n tytär == Plantagenet-dynastia (1154–1485) == Tapani teki Matildan kanssa marraskuussa vuonna 1154 Wallingfordin sopimuksen, jolla Tapani tunnusti Henrik II:n, Matildan pojan, tämän seuraajaksi valtaistuimella. Plantagenetit eivät hallinneet Normandiassa vaan Akvitaniassa. Plantagenetit laajensivat valtakuntaansa Ranskassa eivätkä he pitäneet Englantia todellisena kotimaanaan. Plantagenetit siirtyivät Englantiin, kun Juhana Maaton menetti Ranskassa olleet alueet. Plantagenetin dynastia jaetaan yleensä kolmeen osaan: Anjou-, Lancaster- ja York-sukuun. Plantagenetit ottivat käyttöön Englannin vaakunan. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Henrik II 19. joulukuuta 1154–1189 5. maaliskuuta 1133 Le Mansissa Geoffrey Anjou ja Matilde Eleonoora Akvitanialainen 18\. toukokuuta 1152 , Chinonissa Henrik I:n tyttärenpoika Henrik Nuori 14. kesäkuuta 1170–1183 28. helmikuuta 1155 Henrik II ja Eleonoora Akvitanialainen Marguerite de France 27\. elokuuta 1172 , Limogessa Henrik II:n poika Juhana Maaton 27. toukokuuta 1199–1216 24. joulukuuta 1166 Oxfordissa Henrik II ja Eleonoora Akvitanialainen (1) Isabel Gloucester 29\. elokuuta 1189 (2) Isabella Angoulême 24\. elokuuta 1200 , Newark-on-Trentissa Rikhard I:n veli Rikhard I Leijonamieli 3. syyskuuta 1189–1199 8. syyskuuta 1157 Oxfordissa Henrik II ja Eleonoora Akvitanialainen Berengaria Navarre 12\. toukokuuta 1191 , Châlussa Henrik II:n poika \---- Kiistanalaisia vaatimuksia Ludvig VIII' hallitsi puolta Englantia vuosina 1216-1217, ja hän taisteli Paronien sotien aikana Juhana Maatonta vastaan. Ludvigin marssittua Lontooseen hän sai suosiota lontoolaisilta ja kapinoivilta paroneilta. Ludvig julisti itsensä kuninkaaksi Saint Paulin katedraalissa. Häntä ei koskaan kruunattu kuninkaaksi. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Ludvig 1216 – 22. syyskuuta 1217 5. syyskuuta 1187 Pariisissa Filip II ja Isabella Hainault Blanka 23\. toukokuuta 1200 , Montpensierissa oikeus hallita \---- Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Henrik III 28. lokakuuta 1216–1272 1. elokuuta 1207 Winchesterissä Juhana Maaton ja Isabella Angoulême Eleonoora Provencelainen 14\. tammikuuta 1236 Lontoossa Juhana Maattoman poika Edvard I 20. marraskuuta 1272–1307 17. kesäkuuta 1239 Lontoossa Henrik III ja Eleonoora Provencelainen (1) Eleonoora Kastilialainen 18\. lokakuuta 1254 (2) Margaret Ranskalainen 10\. syyskuuta 1299 , Carlislessa Henrik III:n poika Edvard II 7. heinäkuuta 1307 – 25. tammikuuta 1327 25. huhtikuuta 1284 Caernarfonin linnassa Edvard I ja Eleonoora Kastilialainen Isabella de France 25\. tammikuuta 1308 Berkeleyn linnassa Gloucestershiressä Edvard I:n poika Edvard III 25\. tammikuuta 1327–1377 1312 Windsorissa Edvard II ja Isabella de France Hainaultin Filippa 24\. tammikuuta 1328 , Richmond upon Thamesissa Edvard II:n poika Rikhard II 21. kesäkuuta 1377 – 29. syyskuuta 1399 6. tammikuuta 1367 Bordeaux'ssa Edvard Musta prinssi ja Joan Kent (1) Anne Böömiläinen 14\. tammikuuta 1382 (2) Valois’n Isabella 4\. marraskuuta 1396 , Pontefractissa Edvard III:n pojanpoika === Lancaster- suku (1399–1461) === Suku polveutuu Edvard III:n kolmannesta pojasta Juhana Gentista. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Henrik IV 30. syyskuuta 1399–1413 3. huhtikuuta 1366/1367 Spilsbyssä Juhana Gent ja Blanche Lancaster (1) Mary de Bohun 27\. heinäkuuta 1380 (2) Joanna Navarre 7\. helmikuuta 1403 tai Lontoossa Edvard III:n pojanpoika Henrik V Henrik V 20. maaliskuuta 1413–1422 16. syyskuuta 1386 tai 9. elokuuta 1387 Henrik IV ja Mary de Bohun Valois’n Katariina 2\. kesäkuuta 1420 , Pariisissa Henrik IV:n poika Henrik VI Henrik VI 31. elokuuta 1422 – 4. maaliskuuta 1461 6. joulukuuta 1421 Windsorissa Henrik V ja Valois’n Katariina Margaret Anjou 22\. huhtikuuta 1445 , Lontoon Tower Henrik V:n poika === York-suku (1461–1470) === York-suku polveutuu Edvard III:n neljännestä pojasta Edmund Langleystä, Yorkin 1. herttuasta. Ruusujen sotien aikana (1455–1485) valtaistuin vaihteli Lancaster- ja York-sukujen välisestä riidasta. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Edvard IV (1. hallitsijakausi) 4. maaliskuuta 1461 – 2. lokakuuta 1470 28. huhtikuuta 1442 Rouenissa Richard Plantagenet ja Cecily Neville Elizabeth Woodville 1\. toukokuuta 1464 Lontoossa Edvard III:n suora jälkeläinen === Lancaster-suku (1470–1471) === Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Henrik VI Henrik VI 3. lokakuuta 1470 – 11. huhtikuuta 1471 6. joulukuuta 1421 Windsorissa Henrik V ja Valois’n Katariina Margaret Anjou 22\. huhtikuuta 1445 , Lontoossa Henrik V:n poika === York-suku (1471–1485) === Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Edvard IV (2. hallitsijakausi) 11. huhtikuuta 1471 – 9. huhtikuuta 1483 28. huhtikuuta 1442 Rouenissa Richard Plantagenet ja Cecily Neville Elizabeth Woodville 1\. toukokuuta 1464 , Lontoossa Edvard III:n suora jälkeläinen Edvard V 9. huhtikuuta – 25. heinäkuuta 1483 2. marraskuuta 1470 Lontoossa Edvard IV ja Elizabeth Woodville naimaton n. 1483, Lontoo Edvard IV:n lapsi Rikhard III 26. kesäkuuta 1483–1485 2. lokakuuta 1452 Oundlessa Richard Plantagenet ja Cecily Neville Anne Neville 12\. heinäkuuta 1472 Market Bosworth Edvard III:n suora jälkeläinen == Tudor-suku (1485–1603) == Tudorit polveutuvat John Beaufortista, Somersetin ensimmäisestä jaarlista. Beaufort oli yksi Juhana Gentin, Edvard III:n kolmannen lapsen ja Lancasterin ensimmäisen herttuan, avioton lapsi (hänen rakastajattarensa Katariina Swynfordin poika). Avioton lapsi ei peri Englannin kruunua, mutta asiaan vaikutti monimutkaisella tavalla se, että Gent ja Swynford menivät naimisiin vuonna 1395 (25 vuotta John Beufortin syntymän jälkeen). Beaufort julistettiin samana vuonna paavin bullalla avioliitossa takautuvasti viralliseksi jälkeläiseksi. Juhana Gentin virallinen lapsi Henrik IV tunnusti myös Beaufortit, muttei hyväksynyt heitä kruunun perijiksi. Beaufortit pysyivät liitossa Gentin muiden jälkeläisten kanssa etenkin Lancaster-suvun kanssa. John Beaufortin tyttärentytär Lady Margaret Beaufort meni naimisiin Richmondin 1. jaarlin, Edmund Tudorin kanssa. Tudor oli walesilaisen hoviherran Owen Tudorin ja Valois’n Katariinan lapsi, joka oli Lancaster-sukuun kuuluvan Henrik V:n leski. Edmund Tudorilla oli kahdeksan aviotonta tai sala-avioliiton kautta tullutta lasta. Edmund antoi kaiken omaisuutensa lapsien velipuolelle Henrik VI:lle. Kun Lancaster-suku kaatui, Tudorit tulivat tilalle. Edmund Tudorin pojasta tuli kuningas Henrik VII, joka voitti Rikhard III:n Bosworthin taistelussa ruusujen sodan aikana. Henrik VII:n vaatimus kruunuun oli huomattavasti heikompi kuin Rikhard III:n, mutta taistelun voittaneena Henrikistä tuli kuningas ja uuden dynastian perustaja. Hän solmi avioliiton Edvard IV:n tyttären Yorkin Elisabetin kanssa, jolloin kilpailevat suvut yhdistyivät Tudor-ruusun alle. Samalla Henrik varmisti jälkeläistensä laillisen siteen edeltäneeseen Plantagenet-sukuun. Tudor-suku syrjäytti ruusujen sotien seurauksena Plantagenetin valtaistuimelta ja se hallitsi vuodesta 1485 vuoteen 1603, kun Elisabet I kuoli ilman ainuttakaan perillistä. Henrik VIII:n aikana suku joutui välirikkoon roomalaiskatolisen kirkon kanssa, ja monarkista tuli Englannin ja Irlannin kirkkojen päämies. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Henrik VII 22. elokuuta 1485–1509 28. tammikuuta 1457 Pembrokeshire Edmund Tudor ja Margaret Beaufort Yorkin Elisabet 18\. tammikuuta 1486 , Richmond upon Thamessa Edvard III:n suora jälkeläinen Henrik VIII 21. huhtikuuta 1509–1547 28. kesäkuuta 1491 Greenwichissä Henrik VII ja Yorkin Elisabet Katariina Aragonialainen 11\. kesäkuuta 1509 Anne Boleyn 25\. tammikuuta 1533 Jane Seymour 30\. toukokuuta 1536 Anna Kleveläinen 6\. tammikuuta 1540 Katariina Howard 28\. heinäkuuta 1540 Katariina Parr 12\. heinäkuuta 1543 Lontoossa Henrik VII:n poika Edvard VI 28. tammikuuta 1547–1553 12. lokakuuta 1537 Richmond upon Thamesissä Henrik VIII ja Jane Seymour naimaton Henrik VIII:n poika \---- Kiistanalaisia vaatimuksia Edvard VI nimitti Lady Jane Greyn kruununperijäksi. Neljä päivää Edvardin kuoleman jälkeen 6. heinäkuuta 1554 Jane julistettiin kuningattareksi. Yhdeksän päivää myöhemmin 19. heinäkuuta Privy Council muutti krununperimisoikeuden Edvard VI:n katoliselle sisarpuolelle Maria I:lle. Jane teloitettiin vuonna 1554 vain 16-vuotiaana. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Lady Jane Grey 10.–19. heinäkuuta 1553 lokakuu 1536/1537 Leicesterissä Henrik Grey ja Frances Grey lordi Guildford Dudley 21\. toukokuuta 1553 tai Lontoossa Henrik VII:n suora jälkeläinen \---- Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Maria I 19. heinäkuuta 1553–1558 18. helmikuuta 1516 Greenwichissä Henrik VIII ja Katariina Aragonialainen Filip II 25\. heinäkuuta 1554 , Lontoossa Henrik VIII:n tytär Filip 25. heinäkuuta 1554 – 17. marraskuuta 1558 21. toukokuuta 1527 Valladolidssa Espanjassa Kaarle V ja Isabella (2) Maria I 25\. heinäkuuta 1554 kolme muuta puolisoa , El Escorialissa Espanjassa Maria I:n puoliso Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Elisabet I 17. marraskuuta 1558–1603 7. syyskuuta 1533 Greenwichissä Henrik VIII ja Anne Boleyn naimaton Richmond upon Thamesissa Henrik VIII:n tytär == Stuart-suku (1603–1649) == Elisabetin kuoleman jälkeen vuonna 1603 Skotlannin kuningas Jaakko VI (Englannissa Jaakko I) nousi kuninkaaksi. Jaakko oli Tudor isoisoäitinsä Margaret Tudorin kautta, joka oli Henrik VII:n tytär. Vuonna 1604 Jaakko otti arvonimekseen Ison-Britannian kuningas. Skotlannin ja Englannin parlamentit kuitenkin jäivät erilleen. Parlamentit yhdistyivät vuonna 1707, jolloin Englannin kuningaskunta ja Skotlannin kuningaskunta yhdistyivät Ison- Britannian kuningaskunnaksi. Samalla suku menetti asemansa Brittein saarilla ja heidän protestanttiset pikkuserkkunsa, jotka edustivat Hannover-sukua, nousivat valtaan parlamentin vuonna 1701 antaman asetuksen perusteella. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Jaakko I 24. maaliskuuta 1603–1625 19. kesäkuuta 1566 Edinburghissa Henrik Stuart ja Maria I (Skotlanti) Anna Tanskalainen 23\. marraskuuta 1589 , Cheshunt Henrik VII:n suora jälkeläinen Kaarle I 27. maaliskuuta 1625–1649 19. marraskuuta 1600 Dunfermlinessa Jaakko I ja Anna Tanskalainen Henrietta Maria 13\. kesäkuuta 1625 , Lontoossa Jaakko I:n poika == Ei monarkkia (1649–1659) == === Lordiprotektori (1653–1659) === Monarkialla ei ollut enää perillistä, kun Kaarle I teloitettiin vuonna 1649. Monarkia palautettiin Englantiin vuonna 1660, kun Kaarle II:sta tuli maan kuningas. Vuodesta 1653 maata hallitsi lordiprotektori. lordiprotektori lordiprotektori Vallassa Syntynyt Puoliso Kuollut Oliver Cromwell 16. joulukuuta 1653–1658 25. huhtikuuta 1599 Huntingdonissa Elisabet Bourchier 22\. elokuuta, 1620 , Lontoossa Richard Cromwell 3. syyskuuta 1658 – 7. toukokuuta 1659 4. lokakuuta 1626 Huntingdonissa Dorothy Maijor, toukokuu 1649 , Cheshuntissa == Stuart-suku (1659–1707) == Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Vanhemmat Puoliso(t) Kuollut Vaatija Kaarle II 1649–1685 29. toukokuuta 1630 Lontoossa Kaarle I ja Henrietta Maria Katariina de Bragança 21\. toukokuuta 1662 , Lontoossa Kaarle I:n poika Jaakko II 6. helmikuuta 1685 – 23. joulukuuta 1688 14. lokakuuta 1633 Lontoossa Kaarle I ja Henrietta Maria (1) Anne Hyde 3\. syyskuuta 1660 (2) Mary Modena 21\. marraskuuta 1673 Saint-Germain-en-Laye'ssä, Ranskassa Kaarle I:n poika Maria II 13. helmikuuta 1689–1694 30. huhtikuuta 1662 Lontoossa Jaakko II ja Anne Hyde Vilhelm III Oranialainen, 4. marraskuuta 1677 , Lontoossa Kaarle I:n lapsenlapsi Vilhelm III Oranialainen 13. helmikuuta 1689–1702 4. marraskuuta 1650 Haagissa Yhdistyneissä provinsseissa Wilhelm II ja Maria Oranialainen Maria II, 4. marraskuuta 1677 , Lontoossa Kaarle I:n lapsenlapsi Anna 8. maaliskuuta 1702–1707 Ison-Britannian kuningatar 1. toukokuuta 1707–1714 6\. helmikuuta 1665 Lontoossa Jaakko II ja Anna Hyde George Oldenburg 28\. heinäkuuta,1683 Lontoossa Jaakko II:n tytär == Katso myös == *Luettelo Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijoista == Lähteet == * Englannin hallitsijat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit