EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Benedictus XIII (vastapaavi)

Benedictus XIII, syntymänimeltään Pedro de Luna (noin 1328 Illueca – 1423 Peñíscola, Valencia) oli vastapaavi vuosina 1394–1417 katolisen kirkon suuren skisman aikana. Kun Benedictus oli vastapaavina Avignonissa, oli Roomassa samaan aikaan paavina aluksi Bonifatius IX, sitten Innocentius VII ja sen jälkeen Gregorius XII. Pedro de Luna kuului aatelissukuun ja opiskeli kanonista lakia Montpellierin yliopistossa ennen kuin hänestä tuli kardinaali vuonna 1375. Suuri skisma käynnistyi, kun paavi Urbanus VI:tta vastustaneet kardinaalit valitsivat kardinaali Robert de Genèven vastapaavi Klemens VII:ksi 20. syyskuuta 1378. Myös Pedro de Luna kuului Klemens VII:n tukijoihin. Klemensin kuoleman jälkeen Avignonin vastapaavia tukevat kardinaalit valitsivat de Lunan Klemensin seuraajaksi, Benedictus XIII:ksi, ollen siinä uskossa, että hän luopuisi vastapaavin virasta vapaaehtoisesti, mikäli se auttaisi lopettamaan kirkon jakautumisen. Benedictus XIII kieltäytyi kuitenkin myöhemmin eroamasta virastaan, kun häntä tukeneet ranskalaiset ruhtinaat pyysivät sitä häneltä. Benedictusta oli alun perin tukenut 23 kardinaalia, ja 18 heistä hylkäsi nyt hänet. Ranskalaiset joukot piirittivät Avignonin paavin palatsin vuonna 1398. Benedictus pakeni Provenceen, kokosi uskolliset kardinaalinsa ja voitti takaisin Ranskan tuen, pitkälti Orléansin herttuan Ludvig I:n avulla. Benedictus XIII aloitti neuvottelut skisman ratkaisemiseksi paavi Gregorius XII:n kanssa vuonna 1407, mutta neuvottelut eivät johtaneet mihinkään. Vuonna 1408 Ranska julistautui neutraaliksi paavien kiistassa. Kesäkuussa 1409 Pisan kirkolliskokous kutsui koolle toistensa kanssa kilpailevat kardinaalien ryhmittymät, jotta kirkkoa jakava kiista saataisiin lopetettua. Pisan kirkolliskokous julisti sekä Avignonin että Rooman paavit erotetuiksi ja valitsi heidän tilalleen uudeksi paaviksi Aleksanteri V:n. Benedictus XIII ei kuitenkaan taipunut Pisan kirkolliskokouksen päätökseen, sillä hänellä oli yhä kannatusta joissakin valtioissa. Benedictus joutui kuitenkin vuonna 1415 pakenemaan linnaansa Peñíscolassa. Vuosina 1414–1418 pidetty Konstanzin kirkolliskokous julisti Benedictuksen erotetuksi 26. heinäkuuta 1417. Benedictusta tukivat tässä vaiheessa enää Ranskan Armagnac ja Skotlanti. Benedictus XIII kieltäytyi hyväksymästä uudeksi paaviksi marraskuussa 1417 valittua Martinus V: tä. Benedictus nimitti uhmakkaasti neljä uutta kardinaalia vuonna 1422 ja väitti sitkeästi elämänsä loppuun saakka, että hän oli oikea ja laillinen paavi. == Lähteet == Luokka:Vastapaavit Luokka:Vuonna 1328 syntyneet Luokka:Vuonna 1423 kuolleet
Kotkamerkki

Kotkamerkit olivat Suomen suuriruhtinaskunnassa käytettyjä, Venäjän kotkavaakunalla varustettuja postimerkkejä, jotka korvasivat Suomen omat, leijonavaakunalla varustetut merkit. Vuoden 1890 postimanifesti alisti Suomen postilaitoksen Venäjän postilaitoksen alaiseksi. Suomalaisten postimerkkien käyttö Suomen ja Venäjän välisessä postiliikenteessä kiellettiin 1891. Tällöin otettiin käyttöön niinkutsutut rengasmerkit; ne perustuivat venäläisiin postimerkkeihin, mutta niihin lisättiin rengaskuviot (joko nurkkiin tai vaakunan ympärille), jotka osoittivat niiden olevan Suomea varten painettuja. Rengasmerkeistä ei tullut suosittuja, ja suomalaisia merkkejä käytettiin edelleen kotimaan postiliikenteessä sekä muualle kuin Venäjälle menevässä ulkomaanpostissa. Heinäkuussa 1900 suomalaiset postimerkit kiellettiin kokonaan ulkomaanliikenteessä, ja tammikuussa 1901 myös kotimaanliikenteessä. Niiden tilalle tuli uusi kotkamerkkien sarja, joka perustui venäläisiin postimerkkeihin, mutta joihin oli painettu suomalaiset arvomerkinnät, markoissa ja penneissä. Kotkamerkkejä käytettiin aina Suomen itsenäistymiseen asti, jolloin ne korvattiin Eliel Saarisen suunnittelemilla uusilla leijonamerkeillä. ==Kuvia== Stamp of Finland - 1890 - Colnect 45662 - Coat of Arms Type m-89 - Trilingual.jpeg|thumb|10 pennin suomalainen postimerkki vuodelta 1890. Venäläinen teksti tuli pakolliseksi merkkeihin 1889. Stamp of Finland - 1891 - Colnect 1021543 - 1 - Coat of Arms 1891 - Ring Type Issue - Type II.jpeg|thumb|20 kopeekan ns. rengasmerkki vuodelta 1891. StampFinland1901Scott66.jpg|pienoiskuva|10 pennin kotkamerkki vuodelta 1901. Merkin malli on venäläinen mutta arvomerkintä suomalainen. ==Lähteet== Luokka:Suomen historia Luokka:Suomalaiset postimerkit Luokka:Sortokaudet
Mustatinami

Mustatinami (Tinamus osgoodi) on tinamien (Tinamidae) heimoon ja isotinamien (Tinamus) sukuun kuuluva lintulaji. Sen lajinimi osgoodi on annettu yhdysvaltalaisen eläintieteilijän Wilfred Hudson Osgoodin mukaan. == Tuntomerkit == Mustatinami kasvaa noin 40–46 senttimetrin mittaiseksi. Se on väritykseltään mustahtava. Linnulla on noenharmaa vatsa sekä punertava peräpää. Linnun jalat ovat vaaleanharmaat. Mustatinamin ääni on surumielinen, värisevä sekä laskeva noin sekunnin kestävä vihellys. == Levinneisyys ja elinympäristö == Mustatinamia esiintyy Etelä-Amerikassa. Sitä on tavattu Boliviassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa. Lintu viihtyy sademetsissä 600–2 100 metrin korkeudella. Lajin kanta on laskeva ja koostuu arviolta 1 900–4 400 sukukypsästä yksilöstä. Mustatinamin kokonaisvaltaisen esiintymisalueen kooksi on arvioitu 969 000 neliökilometriä. Lintu on uhanalainen ja luokiteltu vaarantuneeksi. Sen kannan on arvioitu jatkavan nopeaa supistumista metsästyksen ja elinympäristön jatkuvan tuhoutumisen vuoksi. Muun muassa maanviljely ja kaivostoiminta uhkaavat lajin olemassaoloa. == Ravinto == Mustatinamin ravintoa on Perusta löydetyn yksilön perusteella pähkinät. == Lähteet == Luokka:Tinamilinnut
Daurisiini

Daurisiini (C38H44N2O6) on isokinoliinialkaloideihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on tutkittu lääketieteessä. Sitä esiintyy aasiankilpikierrossa ja kanadankilpikierrossa. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa daurisiini on kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee muun muassa alkoholeihin, asetoniin ja bentseeniin. Daurisiini on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky metanoliliuoksessa on -139. Daurisiini pidentää sydämen aktiopotentiaalia ja johtumisaikaa ja sitä on tutkittu rytmihäiriöiden hoidossa. Se myös estää kalsiumionikanavien toimintaa. Yhdisteellä on havaittu syöpäkasvainten kasvua estäviä ominaisuuksia. Daurisiini voi toimia oksidatiivisen stressin aiheuttamaa hermosolujen vaurioitumista ehkäisevänä aineena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PubChem: Dauricine *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Dauricine *ChemBlink: Dauricine Luokka:Alkaloidit
Tuure Taskinen

Tuure Taskinen (s. 2000 tai 2001) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa saippuasarjassa Salatut elämät Henrik Ekholmin roolissa, televisiosarjassa Häräntappoase Ilari Mäkelinin roolissa ja Talviturkki-lyhytelokuvassa Juhon roolissa. == Filmografia == Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Sarja Rooli 2019, 2020 Salatut elämät lukiolainen 2021 Häräntappoase Ilari Mäkelin 2021– Salatut elämät Henrik Ekholm 2023 Pohjolan laki Matti Pohjola, 17-v Lyhytelokuvat Lyhytelokuvat Lyhytelokuvat Vuosi Lyhytelokuva Rooli 2021 Talviturkki Juho == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:2000-vuosikymmenellä syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mikkel Damsgaard

Mikkel Krogh Damsgaard (s. 3. heinäkuuta 2000 Jyllinge) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brentfordia. Hän on pelannut Tanskan maajoukkueessa marraskuusta 2020 alkaen. Damsgaard edusti kotimaassaan Nordsjællandia, jonka junioreista hän nousi Tanskan Superliigassa pelaavaan edustusjoukkueeseen kaudella 2017–2018. Hän pelasi kolmen kauden aikana Superliigassa 84 ottelua ja teki niissä 13 maalia. Syyskuussa 2020 hän siirtyi italialaisseura Sampdoriaan. Hän pelasi kaudella 2020–2021 Serie A:ssa 35 ottelua, joista 18 ottelua avauskokoonpanossa. Hän teki kauden aikana kaksi maalia: lokakuussa Laziota ja joulukuussa Crotonea vastaan. Kaudella 2021–2022 hän oli reisiongelmien vuoksi poissa kentiltä lokakuusta huhtikuuhun ja pelasi vain 11 liigaottelua, joista kuusi ottelua avauskokoonpanossa. Damsgaard siirtyi elokuussa 2022 Englannin Valioliigassa pelaavaan Brentfordiin. Hän pelasi kaudella 2022–2023 Valioliigassa 26 ottelua, joissa yhdeksän kertaa avauskokoonpanossa. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 23 valioliigaottelua, joissa hän oli seitsemän kertaa avauksessa. Kaudella 2024–2025 hän on 19. joulukuuta mennessä pelannut 16 valioliigaottelussa, joista 13:ssa avauskokoonpanossa sekä tehnyt maalin marraskuussa Bournemouthia ja joulukuussa Aston Villaa vastaan. Lisäksi hän on syöttänyt viisi maalia. Damsgaard pelasi Tanskan alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan. Toisessa maaottelussaan, MM-karsinnassa Moldovaa vastaan maaliskuussa 2021 hän teki kaksi maalia. Ennen kesän 2021 EM-kilpailuja hän pelasi vielä kymmenisen minuuttia ystävyysottelussa Saksaa vastaan. EM-turnauksen alkulohkossa hän pelasi avauskokoonpanossa toisessa ottelussa Belgiaa ja kolmannessa ottelussa Venäjää vastaan. Jälkimmäisessä ottelussa hän teki ottelun ensimmäisen maalin vastaan Tanskan voittaessa 4–1. Myös kolmessa seuraavassa EM-turnauksen ottelussa hän pelasi avauskokoonpanossa ja syötti neljännesvälierässä Walesia vastaan Tanskan neljästä maalista yhden sekä teki välierässä Englantia vastaan suoraan vapaapotkusta 1–0-johtomaalin, joka ei kuitenkaan vienyt Tanskaa voittoon. MM-kilpailuissa 2022 Damsgaard pelasi avauskokoonpanossa yhden ottelun ja tuli vaihdosta kentälle kahdessa muussa. EM-kilpailuissa 2024 hän pelasi hieman yli puoli tuntia alkulohkon ottelussa Englantia vastaan. Hän on pelannut joulukuun 2024 puoliväliin mennessä 31 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Prästträsket

Prästträsket (myös Dalkarby träsk) on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 16,7 hehtaaria. Järvi sijaitsee Maarianhaminan keskustaajaman pohjoisosassa muutamia kilometrejä Maarianhaminan keskustasta pohjoiseen.Dalkarby träsk, vakavesi, JomalaPrästträsket. Järviwiki. Viitattu 11.6.2021. == Maantiede == Prästträsketin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 860 metriä. Allas on varsin tasaleveä. Saaria ei ole. Järveä ympäröi kulttuurimaisema muissa ilmansuunnissa paitsi idässä, jossa on Kasbergetin metsäalue, jonka korkein kohta on noin 70 metriä mpy. Prästträsketiin virtaa laskuoja etelästä ja pohjoisesta, Prästträsketistä virtaa laskuoja koilliseen. Prästträsket (82.A48.1.001) kuuluu vesistöalueeseen 82.048A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Prästträsket on alueen 82.048A ainoa järvi.Ahvenanmaalla (82.048A). Järviwiki. Viitattu 11.6.2021. Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet.Jomala. Järviwiki. Viitattu 11.6.2021. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa. Suomessa on kolme Prästträsket-nimistä järveä. Suurin niistä sijaitsee Porvoossa, ja sen virallinen suomenkielinen nimi on Papinjärvi. Kolmas Prästträsket sijaitsee Finströmissä noin kolmetoista kilometriä pohjoiseen Jomalan Prästträsketistä. Porvoon Papinjärven ohella Suomessa on kolme Papinjärveä, ne sijaitsevat Virroilla (Papinjärvi (Virrat)), Oulussa (Papinjärvi) ja Enontekiöllä. Yhteensä Prästträsket/Papinjärvi-nimisiä vähintään hehtaarin laajuisia vakavesiä on siten kuusi.Prästträsket. Järviwiki. Viitattu 12.6.2021.Papinjärvi. Järviwiki. Viitattu 12.6.2021. == Lähteet == Luokka:Jomalan järvet
Das Buddhistische Haus

Das Buddhistische Haus ("buddhalainen talo") on Berliinissä, Frohnaun kaupunginosassa, Saksassa sijaitseva temppelikompleksi. Se on Euroopan ensimmäinen buddhalainen temppeli. Saksalainen lääkäri, Paul Dahlke, teki useampia matkoja Sri Lankaan, jossa hän myöhemmin kääntyi buddhalaisuuteen. Palattuaan Saksaan hän rakennutti buddhalaisen talon Berliiniin. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Max Meyer. Rakennustyylissä on otettu vaikutteita erityisesti Sri Lankan buddhalaisesta arkkitehtuurista. Rakennus valmistui vuonna 1924. Taloon johtava portaikko koostuu 73 askelmasta. Talossa asuu nykyään pääsääntöisesti Sri Lankasta tulleita munkkeja, jotka muun muassa opettavat meditaatiota. Talossa noudatetaan theravada-buddhalaista perinnettä. Talon yhteydessä toimii kirjasto. Sekä temppeli että kirjasto ovat molemmat avoimia yleisölle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Talon kotisivu Luokka:Buddhalaisuus Saksassa Luokka:Buddhalaiset temppelit Luokka:Berliini
Kungsöfjärden

Kungsöfjärden on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 14,1 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on kuusi kilometriä länteen.Kungsöfjärden, vakavesi, JomalaKungsöfjärden. Järviwiki. Viitattu 12.6.2021. == Maantiede == Kungsöfjärdenin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 700 metriä. Saaria ei ole. Järvi sijaitsee Jomalan manneralueen länsiosassa, sen lounaispuolella avautuu Jomalaan kuuluva noin 500 neliökilometrin siivu Ahvenanmerta. Kungsöfjärdeniä reunustaa metsä ja suo, ja aivan pohjoispuolella levittäytyy laajahko viljelysalue. Kungsöfjärdenin länsipuolinen Kungsöbergen kohoaa 30 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kungsöfjärdenin koillisrantaan virtaa laskuoja koillisesta Katthavetista. Saapuvasta laskuojasta hieman länteen lähtee laskuoja pohjoiseen Gottbyfjärdeniin, joka on Ahvenanmeren pieni lahti. Kungsöfjärden (94.110.1.007) kuuluu Ahvenanmaan lounaiseen saaristoalueeseen (94.11), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistöalueella (94). Kungsöfjärden on lounaisen saaristoalueen laajin järveksi luokiteltu vakavesi. Toiseksi laajin on Byträsk ja kolmanneksi laajin on Storviken.Ahvenanmaan lounainen saaristoalue (94.11). Järviwiki. Viitattu 12.6.2021. Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet.Jomala. Järviwiki. Viitattu 11.6.2021. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa. == Lähteet == Luokka:Jomalan järvet
Katthavet

Katthavet on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on viisi kilometriä länteen. Katthavet on pienin Jomalan viidestä järvestä.Katthavet, vakavesi, JomalaKatthavet. Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. == Maantiede == Katthavetin pituus lännestä itään on 300 metriä. Saaria ei ole. Järvi sijaitsee Jomalan manneralueen länsiosassa, sen lounaispuolella avautuu Jomalaan kuuluva noin 500 neliökilometrin siivu Ahvenanmerta. Katthavetin ranta on soistunut, suoalue jatkuu lounaaseen Kungsöfjärdeniin. Suoalueen halki virtaa 300-metrinen laskuoja Katthavetista Kungsöfjärdeniin. Katthavetin pohjois- ja itäpuolella harjoitetaan maataloutta, eteläpuolella on metsämaata. Katthavet (94.110.1.006) kuuluu Ahvenanmaan lounaiseen saaristoalueeseen (94.11), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistöalueella (94). Lounaiseen saaristoalueeseen kuuluu seitsemäntoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista Kungsöfjärden, Byträsk ja Storviken ovat laajimmat.Ahvenanmaan lounainen saaristoalue (94.11). Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet.Jomala. Järviwiki. Viitattu 13.6.2021. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa. == Lähteet == Luokka:Jomalan järvet
Degerbergstjärnen

Degerbergstjärnen (myös Degerbergsfjärden) on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on kuusi kilometriä luoteeseen.Degerbergstjärnen. Järviwiki. Viitattu 12.6.2021. == Maantiede == Degerbergstjärnenin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 470 metriä. Rantaviiva on varsin suora vailla niemiä ja lahtia, järvi on myös melko tasaleveä. Saaria ei ole. Rannalla on kapea kaistale metsää ja suota, jonka takana avautuu peltoalueita. Idässä sijaitsee Degerberget, joka kohoaa 50 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli lähes saman verran järven pinnan yläpuolelle. Degerbergstjärneniin virtaa laskuoja pohjoisesta, Degerbergstjärnenistä virtaa laskuoja etelään Bursfjärdeniin, joka on Ahvenanmeren pieni lahti. Degerbergstjärnen (82.A34.1.001) kuuluu vesistöalueeseen 82.034A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Degerbergstjärnen on alueen 82.034A ainoa järveksi luokiteltu vakavesi.Ahvenanmaalla (82.034A). Järviwiki. Viitattu 12.6.2021. Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet.Jomala. Järviwiki. Viitattu 11.6.2021. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa. == Lähteet == Luokka:Jomalan järvet
Kråkskärsfjärden

Kråkskärsfjärden on järvi Eckerössä Ahvenanmaan länsiosassa. Sen pinta-ala on 24,6 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 28 kilometriä luoteeseen.Kråkskärsfjärden, vakavesi, EckeröKråkskärsfjärden. Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Maantiede == Kråkskärsfjärdenin pituus etelästä pohjoiseen on 840 metriä. Luotoja on useita. Järven rannat ovat metsäisiä ja melko alavia. Lounaisrannalla sijaitsee leirintäalue. Kråkskärsfjärdeniin virtaa laskuoja etelästä Inre fjärdenin pohjoiskolkasta, Kråkskärsfjärdenin kaakkoiskulmalta virtaa lyhyt laskuoja Österhåletiin, joka on pieni merenlahti. Kråkskärsfjärdenin pohjoispuolella sijaitsee Fladan. Kråkskärsfjärden (94.210.1.017) kuuluu Ahvenanmaan luoteiseen saaristoalueeseen (94.21), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistössä (94). Luoteiseen saaristoalueeseen kuuluu Kråkskärsfjärdenin ohella Vandöfjärden, Inre fjärden, Leviksfjärden, Norsträsk ja 21 muuta järveksi luokiteltua vakavetta.Ahvenanmaan luoteinen saaristoalue (94.21). Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Lähteet == Luokka:Eckerön järvet
Inre fjärden

Inre fjärden on järvi Eckerössä Ahvenanmaan länsiosassa. Sen pinta-ala on 93 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 26 kilometriä luoteeseen.Inre fjärden. Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Maantiede == Inre fjärdenin pituus etelästä pohjoiseen on 2,6 kilometriä. Lassaholmenin niemi rajaa järven eteläosan pääaltaasta erottuvaksi vesialueeksi. Järven rannat ovat metsäisiä ja melko alavia. Inre fjärdenin pohjoiskolkasta virtaa noin 300 metriä pitkä Strömmen Kråkskärsfjärdeniin. Inre fjärden (94.210.1.002) kuuluu Ahvenanmaan luoteiseen saaristoalueeseen (94.21), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistössä (94). Luoteiseen saaristoalueeseen kuuluu Inre fjärdenin ohella Vandöfjärden, Leviksfjärden, Norsträsk ja 22 muuta järveksi luokiteltua vakavetta.Ahvenanmaan luoteinen saaristoalue (94.21). Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. Inre fjärden on laajin Eckerön yhdestätoista järvestä. Toiseksi laajin on Kråkskärsfjärden. Ahvenanmaan 160:stä järveksi luokitellusta vakavedestä Inre fjärden on viidenneksi laajin Vargsundetin jälkeen ja ennen Tjudö träskiä.Ahvenanmaan maakunta. Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Lähteet == Luokka:Eckerön järvet
Munajärvi (Raasepori)

Munajärvi on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on 19 kilometriä pohjoisluoteeseen.Munajärvi. Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Maantiede == Munajärven pituus lounaasta koilliseen on 550 metriä, leveys kaakosta luoteeseen on 200 metriä. Saaria on muutama. Munajärveä ympäröi metsä ja suo, lähimmät järvet ovat Tuulijärvi lännessä ja Pitkäjärvi etelässä. Idässä sijaitsee pieniä järviä, kuten Haukmäenkrotti, Sipulijärvi ja Ahvenjärvi. Munajärvi (24.013.1.005) kuuluu Tuulijärvenojan valuma-alueeseen (24.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kiskonjoen alue (24.01). Tuulijärvenojan valuma-alueeseen kuuluu kymmenen vakavettä, joista Tuulijärvi on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Munajärvi, Teinipussi ja Munttusjärvi.Tuulijärvenojan valuma-alue (24.013). Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Lähteet == Luokka:Raaseporin järvet Luokka:Kiskonjoen alue
Call Me If You Get Lost

__NOTOC__ Call Me If You Get Lost (tyylitelty kokonaan isoilla kirjaimilla) on amerikkalaisen räppäri, laulaja, lauluntekijä ja tuottaja Tyler, the Creatorin kuudes studioalbumi. Albumi julkaistiin 25. kesäkuuta 2021 Columbia Recordsin kautta. Single "Lumberjack" julkaistiin jo 16. kesäkuuta 2021, ennen kuin albumin julkaisusta oli virallisesti tiedotettu. Toinen albumia ennakoinut single "WusYaName" julkaistiin 22. kesäkuuta 2021. Albumilla esiintyviä vierailevia nimiä ovat DJ Drama, 42 Dugg, Ty Dolla Sign, YoungBoy Never Broke Again, Lil Wayne, Teezo Touchdown, Domo Genesis, Brent Faiyaz, Fana Hues, DAISY, Lil Uzi Vert ja Pharrell Williams. == Kappalelista == Kaikki albumin kappaleet ovat Tyler, the Creatorin kirjoittamia ja tuottamia, ellei toisin mainita. Kaikki kappaleet ovat tyylitelty isoin kirjaimin. Call Me If You Get Lost # # # # # # # # # # # # # # # # Samplet * "Sir Baudelaire" sisältää sampleja Westside Gunnin kappaleesta "Michael Irvin". * "Manifesto" sisältää sampleja Jimmy Smithin kappaleesta "I'm Gonna Love You Just A Little Bit More Baby" ja Nasin kappaleesta "Nazareth Savage". . * "WusYaName" sisältää sampleja H Townin kappaleesta "Back Seat (Wit No Sheets)". * "Lumberjack" sisältää sampleja Gravediggazin kappaleesta "2 Cups of Blood". ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2021 albumit Luokka:Yhdysvaltalaiset hip hop -albumit
Teinipussi

Teinipussi () on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on 18 kilometriä pohjoisluoteeseen. Teinipussi sijaitsee Perskombölen ja Kuovilan luonnonsuojelualueilla.Teinipussi. Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Maantiede == Teinipussin pituus lounaasta koilliseen on puolisen kilometriä, järvi levenee pohjoista kohden. Lounaisosa muodostaa oman vesialueensa, jota yhdistää pääaltaaseen kapea salmi. Teinipussin pohjoisosassa sijaitsee kaksi pientä saarta. Järveä ympäröi metsämaa ja suo. Läheisyydessä sijaitsee lukuisia pieniä järviä, kuten Haukmäenkrotti, Sipulijärvi, Ahvenjärvi, Kalkruuvi, Mummujärvi ja Valkojärvi. Teinipussi (24.013.1.009) kuuluu Tuulijärvenojan valuma-alueeseen (24.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kiskonjoen alue (24.01). Tuulijärvenojan valuma-alueeseen kuuluu kymmenen vakavettä, joista Tuulijärvi on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Munajärvi, Teinipussi ja Munttusjärvi.Tuulijärvenojan valuma-alue (24.013). Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Lähteet == Luokka:Raaseporin järvet Luokka:Kiskonjoen alue
Långträsket (Raasepori, Persböle)

Långträsket on järvi Persbölen kylässä Raaseporin keskiosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on yksitoista kilometriä pohjoiseen.Långträsket. Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Maantiede == Långträsket on länsi–itäsuuntaisesti pitkänomainen, etäisyys järven länsikolkasta itäkolkkaan on 2,8 kilometriä. Rantaviivan pituus on 9 196 metriä. Järveen kuuluu pohjoiseen työntyvä Vikaudden-niminen lahti, jonka kohdalla järven leveys on 350 metriä. Lounaassa on muusta järvestä jossain määrin erillinen vesialue, jonka nimi on Lillsjö. Långträsketin itäosassa sijaitsee muutaman aarin laajuinen saari nimeltään Plitun. Långträsketin itäosassa on 10–12-metrinen syvänne. Järven keskiosan syvin kohta on 7,6 metriä, länsiosan syvin kohta on 8,7 metriä. Vesitilavuus on 1 988 000 kuutiometriä. Långträsketin ympärillä on sekä kulttuurimaisemaa että metsää. Läheisyydessä sijaitsee useita muinaishautoja. Långträsketin eteläpuolella sijaitsee Sidsbackaträsket ja lännessä Bonäsbåset. Järveen virtaa laskuoja pohjoisesta Kvarnträsketistä, jonka korkeustaso on yli 16 metriä Långträsketiä ylempi. Långträsketin itärannalta lähtee noin 150 metriä pitkä Risån kaakkoon; laskuoja virtaa Sumpenin (5,6 metriä mpy) kautta Hemträsketiin (2,5 metriä mpy), josta on noin kilometri Pohjanpitäjänlahteen. Långträsket (82.006.1.005) kuuluu Kullaanjärven valuma-alueeseen (82.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Kullaanjärvi on Kullaanjärven alueen laajin vakavesi, seuraavaksi laajimmat ovat Långträsket ja Kvarnträsket. Pohjanpitäjänlahden luoteispuolelle levittäytyvään Kullaanjärven alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista järveä.Kullaanjärven valuma-alue (82.006). Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. Raaseporissa on Persbölen Långträsketin lisäksi Hyltan Långträsket, Gullön Långträsket ja Bromarvin Långträsket. Raaseporissa on myös kaksi Långträsk- nimistä pientä järveä.Långträsket. Järviwiki. Viitattu 10.6.2021. == Lähteet == Luokka:Raaseporin järvet Luokka:Kullaanjärven vesistö
Foo dog

Foo dog on kiinalainen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta. Joidenkin mielipiteiden mukaan se on aidossa alkuperäisessä muodossaan kuollut sukupuuttoon. == Ulkonäkö == Rotu muistuttaa chow chow'ta, joskin on tätä vähemmän äärilleen jalostetun näköinen. Kieli voi olla joko vaaleanpunainen tai sininen. Kokomuunnoksia on kolme: Standard (keskikokoinen), Miniature (pieni) ja Toy (kääpiö).Morris, Desmond. Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds, s. 628-629. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont. == Luonne ja käyttäytyminen == Foo dog on rohkea, omanarvontuntoinen, valpas, energinen ja ketterä. == Alkuperä == Foo dog on peräisin 1000-luvulta eaa. ja se on saanut nimensä kaakkoiskiinalaisesta Fuzhoun kaupungista (vaihtoehtoinen englanninkielinen kirjoitusasu on Foochow). Sen uskotaan syntyneen chow chow'n ja pohjoiseurooppalaisten metsästyskoirien välisistä risteytyksistä. Hieman erikoisemman teorian mukaan se olisi puolestaan chow chow'n ja kiinalaisen suden jälkeläinen. Rotu toimii paitsi vahtikoirana, myös paimen-, metsästys- ja rekikoirana. Foo dogin luultiin jo kuolleen sukupuuttoon, mutta se löydettiin sittemmin uudelleen. Se vietiin Yhdysvaltoihin, missä perustettiin Chinese Foo Dog Club of America sekä International Chinese Foo Dog Association. Molempien järjestöjen johtaja Brad Tom ajaa aktiivisesti rodun asemaa. On esitetty kritiikkiä, jonka mukaan nykyinen foo dog olisi jalostettu juurikin Yhdysvalloissa chow chow'n ja pienempien rotujen välisistä risteytyksistä. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset koirarodut Luokka:Pystykorvat Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut
Elmo Peltonen

Elmo Joonatan Peltonen (s. 6. toukokuuta 2003 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Ykköspesis-joukkue Haminan Palloilijoita. == Ura == Peltonen on Hyvinkään Tahkon kasvatti. Hän teki Ykköspesis-debyyttinsä 1. elokuuta 2020 kotona Oulun Lippoa vastaan. Peltonen toi ottelussa yhden juoksun. Hän teki Superpesis-debyyttinsä 15. kesäkuuta 2021 vieraissa Koskenkorvan Urheilijoita vastaan. Peltonen löi ottelussa kaksi juoksua. Hän löi ensimmäisen kunnarinsa Ykköspesiksessä 9. kesäkuuta 2021 Ikaalisten Tarmoa vastaan ja Superpesiksessä 2. heinäkuuta 2021 Vimpelin Vetoa vastaan. == Muuta == Peltonen pelasi nuorempana jääkiekkoa. Hän valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään lukiosta keväällä 2022. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Haminan Palloilijoiden pelaajat Luokka:Elävät henkilöt
Han-koira

Han-koira on sukupuuttoon kuollut kiinalainen koirarotu. == Ulkonäkö == Rotu muistutti lyhytkarvaista chow chow'ta ja shar peita. Se oli tukevarakenteinen. Pää oli leveä ja leuat vahvat. Korvat olivat eteenpäin taittuneet tai typistetyt. Niska oli paksu. Raajat olivat lyhyehköt. Häntä oli selän päälle kiertynyt.Morris, Desmond. Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds, s. 629. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont. == Luonne ja käyttäytyminen == Han-koira oli hurjaluonteinen vahtikoira, jota pidettiin pihalla kytkettynä estämässä tunkeilijoiden pääsyä taloon ja hälyttämässä äänekkäästi heidän lähestyessään. == Alkuperä == Han-koira oli suosittu Kiinassa Han-dynastian aikaan. Sitä käytettiin talojen vartiointiin ja siitä tehtyjä patsaita hautojen vartiointiin. Se puettiin tietynlaisiin valjaisiin, jotka koostuivat paksusta rintalukkoon kytkeytyneestä kaulapannasta ja niskan päällä sijainneesta vahvasta renkaasta. Vuosien 25–220 jaa. vallalla olleen itäisen Han-dynastian aikana rotua esittäviä patsaita vietiin paikallisiin hautakammioihin. Niiden symbolisen merkityksen uskottiin olleen kuolleiden omistajiensa vartiointi. Niitä oli sekä lasitettuina että lasittamattomina versioina. === Vaikutus muihin rotuihin === Desmond Morriksen mukaan rotu saattoi olla chow chow'n ja shar pein varhainen kantamuoto. Joidenkin lähteiden mukaan se on saattanut vaikuttaa myös chongqinginkoiran kehittymiseen.Han Dog. Worldly Dogs. Haettu 26.1.2024. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset koirarodut Luokka:Alkukantaiset koirat Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut
Vuoritinamit

Vuoritinamit (Nothocercus) on tinamien (Tinamidae) heimoon kuuluva lintusuku, joka jakautuu seuraaviin kolmeen lajiin: * Keltarintatinami (Nothocercus julius) * Vuoritinami (Nothocercus bonapartei) * Hupputinami (Nothocercus nigrocapillus) == Lähteet == Luokka:Tinamilinnut
Glenmont (New York)

Glenmont on kylä Bethlehemin kaupungissa Albanyn piirikunnassa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin koillisosassa sijaitseva Glenmont on naapurikaupungin Albanyn esikaupunki. Kylä rajautuu idässä Hudsonjokeen. Se on osa Betlehemin keskuskoulupiiriä. == Historia == Glenmont juontaa juurensa Betlehemin ensimmäisen hotellin, 1700-luvun alussa rakennetun Abbey-hotellin, perustamisesta. Hotellin itäpuolella Hudsonin rannoilla oli kilparata. Hotelli sijaitsi puolivälissä Albanyn ja Van Wie Pointin välissä. Sekä Van Wie että Abbey olivat tärkeitä pysäkkejä Hudson-joen varrella matkustajille, jotka matkustivat veneellä (ja myöhemmin höyrylaivalla) New Yorkista Albanyyn. Vuonna 1804 Albany ja Bethlehem Turnpiken jalka kulki Kenwoodista etelään Abbeyyn. Hotelli purettiin 1960-luvulla Luokka:New Yorkin kunnallishallinnottomat alueet
Glenmont

Glenmont on joidenkin paikkojen nimi Pohjois-Amerikassa: * Glenmont (Maryland) * Glenmont (metroasema) * Glenmont (New York) * Glenmont (Ohio) * Glenmont (Nova Scotia)
Ronis (1926)

Ronis oli Latvian laivaston Ronis-luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin 1925 Ranskasta Ateliers et Chantiers de la Loirelta. Alus laskettiin vesille 1. heinäkuuta 1926Gardiner 1987 s. 353 ja valmistui 1927.Polmar & Noot 1991 s. 313 == Palvelus == Alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon elokuussa 1940. Saksan aloittaessa hyökkäyksensä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 alus oli huollettavana Liepājan laivastotukikohdassa. Miehistö tuhosi 24. kesäkuuta aluksensa estääkseen sen joutumisen vihollisen käsiin. ==Lähteet== * * * * ===Viitteet=== Luokka:Ronis-luokan sukellusveneet Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Spidola (1926)

Spidola oli Latvian laivaston Ronis-luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin 1925 Le Havresta Chantiers et Ateliers Augustin Normandilta. Alus laskettiin vesille 6. lokakuuta 1926Gardiner 1987 s. 353 ja valmistui 1927.Polmar & Noot 1991 s. 313 == Palvelus == Alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon elokuussa 1940. Saksan aloittaessa hyökkäyksensä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 alus oli huollettavana Liepājan laivastotukikohdassa. Miehistö tuhosi 24. kesäkuuta aluksensa estääkseen sen joutumisen vihollisen käsiin. ==Lähteet== * * * * ===Viitteet=== Luokka:Ronis- luokan sukellusveneet Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Aleksandr Malyškin

Aleksandr Malyškin (1892 Bogorodskoje, Penzan kuvernementti, Venäjä – 1938 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen prosaisti ja runoilija. Taustaltaan talonpoikainen Malyškin opiskeli Pietarin yliopistossa. Hän osallistui punaisten joukoissa sisällissotaan. Hän kuului 1920-luvulla kirjailijaryhmä Perevaliin ja oli perustamassa kirjailijaliittoa. Hänen ensimmäinen huomiota herättänyt teoksensa on sisällissota-aiheinen Panedije Daira (1923), pääteos tuotantotoimintaa sosialistisen realismin hengessä käsittelevä keskeneräinen Ljudi iz zaholustja (1937–1938). Hän joutui vankileirille, jossa kuoli.Uriĭ Karlovich Olesha, Yury Olesha, No Day Without a Line: From Notebooks, Google Booksissa. (Sitaatti: "Alexander Malyshkin (1892–1938) was a novelist, poet, and screen writer known for his fiction about the civil war and later for his socialist realist writing. He perished in the Gulag.") ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Neuvostoliittolaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Wäinö Arajärvi

Wäinö Herman Arajärvi, sukunimi aik. Alin (12. heinäkuuta 1879 Honkola, Urjala – 8. kesäkuuta 1961 Tampere) oli suomalainen toimitusjohtaja, isännöitsijä ja talousneuvos. Arajärvi oli Tampereella ilmestyvää Aamulehteä kustantaneen Tampereen Kirjapaino Oy:n johtajana 1915–1954.Geni.com : Wäinö Herman ArajärviWäinö Arajärvi 60-vuotias, Aamulehti, 12.07.1939, nro 183, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotWäinö Arajärvi 50-vuotias, Aamulehti, 12.07.1929, nro 187, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotHenkilötietoja - Personalia, Suomen lehdistö : lehdistön ammattilehti, 01.07.1939, nro 6-7, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Wäinö Arajärven vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Kristian Alin ja Regina Eerola. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1902. Arajärvi teki opintomatkoja Ruotsiin ja Tanskaan 1908, Saksaan 1922, Ruotsiin, Norjaan ja Tanskaan 1933. Arajärvi toimi kansakoulunopettajana 1902–1906. Hän oli Kotkassa ilmestyneen Etelä-Suomi-lehden v. t. päätoimittajana 1906, Porvoossa ilmestyneen Uusimaa-lehden päätoimittajana 1906–1909, Hämeenlinnassa ilmestyneen Hämeen Sanomat -lehden päätoimittajana 1909–1911 ja Uudenkaupungin Sanomat -lehden päätoimittajana 1911–1915. Hän toimi sitten Aamulehteä kustantaneen Tampereen Kirjapaino Oy:n isännöitsijänä vuodesta 1915 alkaen hoitaen Aamulehden talouspuolta. Arajärvi oli Sanomalehti Osakeyhtiö Uusimaan. Sanomalehtien Ilmoitustoimisto Oy:n, K. J. Gummerus Oy:n ja Suomen Sanomalehdenkustantajain Liiton johtokuntien jäsenenä. Arajärvi oli Suomen Graafillisen Teollisuuden Harjoittajain Liiton hallituksen jäsen ja hän osallistui liiton edustajana työehtosopimusneuvotteluihin. Hän oli mukana raittiusliikkeessä ja toimi Tampereen Raittiuskerhon johdossa. Arajärven aikana Aamulehti ei julkaissut alkoholijuomailmoituksia. Politiikan puolella Arajärvi osallistui suomalaisen puolueen ja myöhemmin kokoomuspuolueen toimintaan. Arajärvi kirjoitti Aamulehteen artikkeleita ja pakinoita nimimerkillä. Wäinö Arajärvi oli naimisissa Eriikka Lehmuksen (1881–1953) kanssa. Heidän lapsiaan olivat Marja Annikki Arajärvi (1910–2008), lehtori ja historioitsija Kirsti Päivätär Arajärvi (1911–1991), varatuomari Heikki Johannes Arajärvi (1917–2003) ja oikeustieteen tohtori, varatuomari Tauno Ilkka Yrjänä Arajärvi (1920–2003). Professori Pentti Arajärvi on Wäinö Arajärven pojanpoika. == Toimitustöitä == * Aamulehti: Tampereen kirjapaino-oy 60 v. 1881-1941. Tampere 1941 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Isännöitsijä ja talousneuvos Wäinö Herman Arajärven 70-vuotisjuhlat, perhekuva 13.7.1949, Museokeskus Vapriikki (Finna) * Talousneuvos Wäinö Herman Arajärven juhlat rotarien klubilla 12.10.1949, Museokeskus Vapriikki (Finna) Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Neco Williams

Neco Shay Williams (s. 13. huhtikuuta 2001 Wrexham) on walesilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan yleensä oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Nottingham Forestia. Hän on pelannut Walesin maajoukkueessa vuodesta 2020. Williams nousi Liverpoolin junioreista edustusjoukkueeseen kaudella 2019–2020, jolloin hän pelasi Valioliigassa kuusi ja FA Cupissa neljä ottelua sekä liigacupissa yhden ottelun. Kaudella 2020–2021 hän pelasi Valioliigassa jälleen kuusi ottelua, FA Cupissa yhden ottelun ja liigacupissa kaksi ottelua. Mestarien liigassa hän pelasi kaksi ottelua kokonaan ja tuli kahdessa loppuhetkiksi vaihdosta kentälle. Williams pelasi kaudella 2021–2022 Valioliigassa vain seitsemän minuuttia yhdessä ottelussa. Mestarien liigassa hän pelasi kolmessa alkulohko-ottelussa. Liverpoolin voittamassa liigacupissa hän pelasi neljä ottelua, muun muassa loppuhetket molemmissa välieräotteluissa. Tammi-helmikuun vaihteesta kauden loppuun hän oli lainalla Englannin Mestaruussarjan Fulhamissa, jossa hän teki 14 sarjaottelussa kaksi maalia. FA Cupissa hän pelasi yhden ottelun. Williams siirtyi Valioliigaan nousseeseen Nottingham Forestiin heinäkuussa 2022. Hän pelasi kaudella 2022–2023 Valioliigassa 31 ottelua, joissa hän oli 20 kertaa avauskokoonpanossa. Hänen kautensa päättyi leukamurtumaan kauden kuudenneksi viimeisessä liigaottelussa tapahtuneessa törmäyksessä oman joukkueen pelaajan kanssa. Kaudella 2023–2024 hän kuului alkukauden terveysongelmista päästyään Nottinghamin vakiokokoonpanoon. Hän pelasi kaikkiaan 26 valioliigaottelua, joista avauskokoonpanossa 18. Kaudella 2024–2025 hän oli marraskuun puoliväliin mennessä pelannut yhdeksässä valioliigaottelussa, tosin vain kolmessa avauskokoonpanossa. Williams pelasi Walesin alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa toistakymmentä ottelua. Walesin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Suomea vastaan. Kolme päivää myöhemmin hän teki Kansojen liigassa Bulgariaa vastaan ottelun ainoan maalin. Toisen maaottelumaalinsa hän teki marraskuussa 2021 MM- karsintaottelussa Valko-Venäjää vastaan. Williams pelasi vuonna 2021 järjestetyissä EM-kilpailuissa kolme ottelua, joista Italiaa vastaan avauksessa. MM-kilpailuissa 2022 hän pelasi avauskokoonpanossa joukkueensa kaikki kolme ottelua mutta joutui jättämään niistä viimeisen kesken jo 36. minuutilla loukkaantumisen vuoksi. Hän teki kolmannen maaottelumaalinsa marraskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Turkkia ja neljännen maaliskuussa 2024 EM-jatkokarsintaottelussa Suomea vastaan. Williams on pelannut 17. marraskuuta 2024 mennessä 43 A-maaottelua, joissa 34 kertaa avauskokoonpanossa. == Lähteet == Luokka:Walesilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dylan Levitt

Dylan Levitt (s. 17. marraskuuta 2000 Bodelwyddan) on walesilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Englannin Valioliigan Manchester Unitedin junioreissa ja kuuluu edelleen seuran omistukseen mutta pelasi kaudella 2020–2021 lainalla ensin Englannin ykkösliigan Charlton Athleticissa ja helmikuusta alkaen Kroatian ykkösliigan Istra 1961:ssä. Hän on pelannut Walesin maajoukkueessa vuodesta 2020. Levitt pelasi maalis-toukokuussa 2021 Istra 1961:n joukkueessa seitsemän Kroatian ykkösliigan ottelua, joista kaksi ottelua avauskokoonpanossa. Levitt pelasi Walesin alle 17-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Walesin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Suomea vastaan. Hän on pelannut kesäkuun 25. päivään 2021 mennessä yhdeksän A-maaottelua, joissa neljä kertaa avauskokoonpanossa. == Lähteet == Luokka:Walesilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Manas

Manas on kirgiisien kansalliseepos, joka koostuu kolmesta, isän, pojan ja pojanpojan, sankariteosta kertovasta osasta Manas, Svemetei ja Seitek. Siitä on ainakin 13 toisintoa, joiden pituus vaihtelee, mutta sitä pidetään maailmankirjallisuuden laajimpana kokonaisuutena. Karalajevin versiossa on yhtenäinen juoni, S. Orozbakovin toisinnossa kukin jakso muodostaa itsenäisen kokonaisuuden. Ensimmäisen kerran sen kirjasi muistiin 1856 Tšokan Valihanov. ==Lähteet== Luokka:Kansalliseepokset Luokka:Kirgisian kirjallisuus
Alfred Björklund

Johan Alfred Björklund (21. kesäkuuta 1850 Kokkola – 3. kesäkuuta 1922 Kokkola) oli suomalainen Kokkolassa vaikuttanut kauppias ja kauppaneuvos.BiografiaSampo : Alfred BjörklundSKS Henkilöhistoria : Talouselämän vaikuttajat : Kauppaneuvos Alfred Björklund (1859–1922)Kokkolan seutu : liikemiehet : Johan Alfred Björklund Alfred Björklundin vanhemmat olivat suutarimestari Jakob Björklund ja Carolina Jakobsson. Hän kävi Kokkolassa muutaman vuoden alkeiskoulua ja meni sitten 1863 kauppa-apulaiseksi Edvard Holmlundin liikkeeseen. Björklund oli sittemmin kauppa-apulaisena Jan Forsénin kauppaliikkeessä ja kahdeksan vuoden ajan Kuopiossa Gustaf Raninin liikkeessä. Hän palasi Kokkolaan vuonna 1877 ja oli täällä tukkuliike J. & A. Finnilän palveluksessa. Björklund perusti vuonna 1878 oman tukku- ja vähittäiskaupan Kokkolaan. Hänen liikkeensä laajeni niin että sillä oli 1890-luvulla jo haaraliikkeet Kälviällä, Kannuksessa, Haapavedellä, Pulkkilassa, Vetelissä ja Pihtiputaalla. Börklund vei Kokkolasta ulkomaille tervaa ja toi maahan muun muassa kahvia, jauhoja, sokeria, lyhyttavaroita ja paloöljyä. Tavarat toimitettiin Kokkolasta hevoskyydillä maaseudun haaraliikkeisiin. Vuonna 1910 Björklund laajensi liikettään hankkimalla Kokkolassa toimineen Alarik Sandströmin rautakaupan omistukseensa. Björklundin pääliikkestä ja rautakaupasta muodostettiin osakeyhtiö vuonna 1916. Björklund sijoitti rahaa myös muihin pohjalaisiin yrityksiin ja hän oli Vaasan Sokeritehdas Oy:n hallintoneuvoston jäsenenä 1904–1919 ja yhtiöfuusion jälkeen Suomen Sokeri Oy:n hallintoneuvoston jäsenenä. Björklund oli lisäksi Vaasan Puuvilla Oy:n johtokunnan jäsen ja Palovakuutus Oy Vellamon ja Suomen Valtamerentakainen Kauppa Oy:n hallintoneuvoston jäsen 1919–1922. Hän oli mukana perustamassa Österbottningen-sanomalehteä vuonna 1898. Björklund sai kauppaneuvoksen arvon 1910. Björklund oli Kokkolan rahatoimikamarin jäsenenä 1880–1885 ja Kokkolan kaupunginvaltuuston jäsenenä 1886–1916. Kokkolan kauppaseuran puheenjohtajana Björklund oli vuodesta 1894 alkaen. Hän oli 1872 mukana perustamassa Gamlakarleby Segelförening-purjehdusseuraa. Alfred Björklund oli naimisissa vuodesta 1876 Louise Emelie Krabben kanssa. Heidän poikansa oli pääkonsuli, asianajaja, pankkiiri ja liikemies Uno Björklund (1879–1941).Aikalaiskirja 1934 : Uno Björklund == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Kokkolan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Manfred Ommer

Manfred Ommer (13. syyskuuta 1950 Bergisch Gladbach – 21. toukokuuta 2021) oli saksalainen pikajuoksija. Ommer kilpaili urallaan Länsi-Saksaa edustaen. Hän saavutti 200 metrillä EM-hopeaa Roomassa 1974. Münchenin kesäolympialaisissa 1972 Ommer karsiutui 200 metrillä välierissä eikä kilpaillut pikaviestijoukkueessa: hän oli Münchenin verilöylyn jälkeen ainoa kilpailematta jättänyt saksalainen. Vuonna 1977 antamassaan haastattelussa Ommer kertoi käyttäneensä urallaan Dianabolia dopingtarkoituksella. Ommer kuoli 70-vuotiaana 21. toukokuuta 2021.https://www.bild.de/sport/fussball/fussball/sprint-star-und-fussball- boss-manfred-ommer-mit-70-jahren-verstorben-76537286.bild.htmlOlympedia == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Saksalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Vladimir Froloff

Vladimir (Vova) Froloff (15. elokuuta 1914 Pietari – 26. elokuuta 1997) oli suomalainen kauppias, venäjän kielen opettaja ja tulkki sekä kulttuurivaikuttaja.Kokkolan seutu 16.11.2018 : Wladimir Voova Froloffin vaiheet Vladimir Froloffin rahaston esite Froloffin vanhemmat olivat kauppias Johannes Froloff ja Paraskieva Froloff. Hänen äitinsä kuoli Vladimirin ollessa parivuotias ja Venäjän vallankumouksen jälkeen perhe muutti Viipuriin, jonne Johannes Froloff perusti 1919 Repolan Tukku-nimisen tukkuliikkeen. Repolan Tukku hankki Itä-Suomen alueelta turkiksia ja vei niitä ulkomaille. Liike harjoitti myös merkittävää tekstiilien kauppaa. Froloffien liike oli mukana myös viiden liikkeen perustamassa Muurahaismunien viejien yhdistyksessä joka osti lääketeollisuuden käyttämiä muurahaisenmunia ja vie niitä ulkomaille. Yhdistys toimi 1950-luvulle saakka. Froloff pääsi ylioppilaaksi Viipurin venäläisestä lyseosta. Hän tapasi tanssiharrastuksensa yhteydessä tulevan vaimonsa Kiovasta kotoisin olleen Vera Timofejevin ja he menivät naimisiin 1937. Froloff opiskeli kahden vuoden ajan lääketiedettä Prahan yliopistossa ja jatkoi siellä myös tanssiharrastustaan. Hän palasi kuitenkin Suomeen ja työskenteli sitten isänsä yrityksessä. Sotavuosina Froloff oli sotilasvirkailijana, venäjän kielen tulkkina ja etulinjassa kovaäänispropangandan kuuluttajana. Froloffien liike evakuoitiin sotien aikana Kokkolaan ja Froloff oli liikkeen palveluksessa aina 1970-luvulle saakka, jolloin liike lopetettiin. Froloff toimi tämän jälkeen venäjän kielen opettajana Kokkolan oppilaitoksissa ja oli myös venäjän kielen tulkkina eri tilaisuuksissa. Vladimir Froloff oli harrastajanäyttelijänä ja -ohjaajana Kokkolan teatterissa ja teatteri Iltatähdessä. Froloff järjesti vaimonsa kanssa Kokkolassa useita ooppera- ja operettiesityksiä 1970-luvulla. Froloff sai vuonna 1988 Kokkola-päivän kulttuuripalkinnon. Vladimir Froloffin vaimo Vera Timofejev oli koloratuurisopraano, joka esiintyi oopperoissa ja konsertoi Suomessa ja ulkomailla. Vladimir Froloffin rahasto perustettiin vuonna 1998 järjestetyn kansalaiskeräyksen tuloksena. Rahasto edistää Keski-Pohjanmaan teatteri- ja musiikkitoimintaa sekä historiantutkimusta. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomen venäläiset Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Färid Ainetdin

Färid Ainetdin (s. 1938) on tataaritaustainen suomalainen liikemies ja yrittäjä. Hän on kuntokeskusketju Esportin pääomistaja. == Ura == Färid Ainetdin on koulutukseltaan ekonomi. Hän työskenteli Nesteen markkinoinnissa ennen yrittäjän uraansa. Hän päätyi urheiluyrittäjyyden maailmaan poikansa urheiluharrastusten kautta. Kyseinen ura sai alkunsa tavoitteesta parantaa jääurheiluiden olosuhteita Espoossa, jossa Ainetdin itse asuu. Hän oli aluksi mukana vaikuttamassa muun muassa urheiluseura Hongassa sekä Espoon liikunnan ja urheilun kehitysryhmässä. Kun kaupunkiin kaavailtiin lisää urheilutoimintaa, Ainetdin oli mukana vaikuttamassa päätökseen ostaa nykyisen urheilupuiston maat. Kun Espooseen haluttiin rakentaa jäähalli, Ainetdin toimi monitoimijäähallisäätiössä, joka ajoi kyseistä asiaa. Hanke kuitenkin kaatui, jonka jälkeen Ainetdin päätyi muiden lajien pariin. 1970-luvun lopulla hän oli mukana rakentamassa neljää tennis-ulkokenttää. Ainetdin jäi pois palkkatöistä 1980-luvun lopulla. Kun 2000-luvun alkupuolella salibandyseuroja oltiin häätämässä nykyisen WeeGee -näyttelykeskuksen tiloista pois, Ainetdin oli mukana kun Esport tarjoutui rakentamaan uuden hallin puistoon, missä salibandy- sekä muut pelaajat pääsisivät jatkamaan harjoitteluaan. Kyseinen halli, eli Esport Arena valmistui vuonna 2005. Ainetdin johtaa kahta espoolaista urheilukeskusta, Esport Arenaa ja Esport Centeriä. Hän on sekä Esport-ketjun että jalkapalloseura FC Hongan pääomistaja. Hän toimii myös seuran hallituksessa puheenjohtajana. Ainetdinin omistama FC Hongan taustayhtiö Esport Honka oy hakeutui konkurssiin marraskuussa 2023. Velkoja oli hakemuksen mukaan 340 000 euroa. Tammikuussa 2024 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus asetti Ainetdinin Esport Development oy:n konkurssiin. Veroja oli maksamatta 640 000 euroa. == Yksityiselämä == Färid Ainetdin kuuluu Suomen tataariyhteisöön. Ainetdin asuu Espoon Tapiolassa ja on alun perin kotoisin Vaasasta. Hänellä on kaksi lasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla== • Färid Ainetdin – haastattelu tataarin kielellä, 2019 Luokka:Suomen tataarit Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Itzik Manger

Itzik Manger (1901 Tšernovtsy, Romania (nyk. Ukraina) – 1969 Gedera, Israel) oli romanialaissyntyinen juutalainen kirjailija, joka kirjoitti jiddišiksi. Hän asui Puolassa, Israelissa ja Yhdysvalloissa ja kuoli Israelissa. Manger kirjoitti runoja keskiaikaista näytelmäperinnettä noudattaen. Aiheet ovat Vanhasta testamentista mutta uudistettuna omaan aikaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Juutalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet