Suviseurat

Suviseurat on vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen kesä-heinäkuun vaihteessa järjestämä hengellinen, kaikille avoin tilaisuus, jossa käy vilkkaimman päivän aikana lähes 90 000 seuravierasta eri maista, valtaosa Suomesta. Seuroista koostuvan tilaisuuden pitopaikka vaihtelee Suomessa vuosittain seurojen lähetysluonteen vuoksi. Seurat alkavat aattoseuroilla keskiviikkona tai torstaina. Avajaisia vietetään perjantaina ja seurat päättyvät maanantaina. Kokonaiskäyntimääräksi voidaankin laskea eri päiviltä yhteensä yli 360 000Kauhavan suviseurojen vieraat vuonna 2023: ke+to+pe+la+su = 23+56+76+86+80 = 321 tuhatta ja lisäksi maanantai 40 (2016) ; Pelastustieto.fi 1.7.2023: Suviseurat – kuin isohko kaupunki palveluineen, palokuntineen ja ambulansseineen; Järviseudun Sanomat 1.7.2023: SRK:n Suviseurat Kauhavalla avattiin virallisesti – perjantai-iltana väkimäärä alueella 76 000; Suviseurat.fi 2.7.2023: Suviseurojen kävijäodotukset ylittyivät ; YLE: Viimeiset suviseuravieraat tien päälle tänään – paluuliikenne vilkastuu illalla. Viitattu 23.7.2023.. Suviseurat ovat kehittyneet SRK:n vuosikokouksen ympärille. Ensimmäiset suviseurat pidettiin kokouksen yhteydessä Oulussa vuonna 1906. Myös muissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ruotsissa ja Venäjällä, vanhoillislestadiolaiset pitävät kesäisin suuria seuroja tai suviseuroja. == Historia == Lestadiolaissaarnaajat kokoontuivat jo herätyksen alkuaikoina 1800-luvulla yhteen keskustelemaan opillisista asioista ja lähetystyöstä. Näitä saarnaajakokouksia alettiin pitää säännöllisemmin vuodesta 1872 Lannavaarassa Vittangin pitäjässä.Aulis Zidbäck 1941, sivu 189. Vuonna 1888 Lannavaaraan valmistui Ruotsin prinsessa Eugenian rahoittama Lapin lähetyskoulu.Aulis Zidbäck 1941, sivu 190. Tässä rakennuksessa alettiin pitää vuosittain, usein helmikuussa, kokouksia ja suuria seuroja. Rakennuksessa oli nelisenkymmentä huonetta. Lannavaaran ulkopuolella pidettyjä suuria kokoontumisia olivat Ylitornion Alkkulassa ja Helsingissä pidetyt kokoukset.Lohi 1997, sivut 86–87. Vuonna 1875 Alkkulassa pidettyyn kokoukseen osallistui arviolta noin 100 saarnaajaa ja 2 000 seuravierasta.Lohi 1997, sivu 81. Vuonna 1889 pidettiin saarnaajakokous Helsingissä. Siellä käsiteltiin opillisia asioita ja lähetystyötä.Lohi 1997, sivu 489. Tilaisuus kesti 11 päivää, ja sinne kokoontui lestadiolaissaarnaajia aina Lapista ja Pietarista saakka. Suviseurat on jatkumo Lannavaaran kokouksille. Uusheräys ei osallistunut Lannavaaran kokouksiin ollenkaan ja esikoislestadiolaiset lopettivat niissä käynnin vuonna 1897.Aulis Zidbäck 1941, sivut 191 ja 217. Lannavaaran kokouksien pitämistä jatkettiin Juhani Raattamaan toivomuksesta, ja niihin osallistuivat enää vanhoillislestadiolaiset.Aulis Zidbäck 1941, sivut 237 ja 236–237. Vuonna 1906 vanhoillislestadiolaiset kokoontuivat Ouluun keskustelemaan opillisista kysymyksistä ja lähetystyöstä. Samassa kokouksessa perustettiin Ouluun Lähetystoimen päätoimisto. Samalla pidettiin seuroja. Kokoukseen osallistui noin 90 saarnaajaa ja 2 000 seuravierasta.Ari-Pekka Palola 2006, sivu 9. Vuosikokousseurat pidettiin aluksi talvella. Ensimmäisen kerran seurat pidettiin kesällä vuonna 1912 Rovaniemellä. Seurat siirrettiin kesälle paremman sään vuoksi. Alkuaikoina seurat pidettiin keskellä viikkoa, mutta vuoden 1964 jälkeen ne on pidetty viikonloppuisin. 1950-luvulla vuosikokousseuroja alettiin yleisemmin kutsua suviseuroiksi. Ennen suviseuroihin tultiin kävellen tai hevosella. Myöhemmin tultiin junalla, minkä vuoksi suviseurat järjestettiin yleensä lähellä rautatietä. Joskus saatettiin tilata kokonainen juna seuravieraiden kuljetusta varten ja seuravieraille myönnettiin alennuslippuja. Seurapuheet ja laulut ovat kuuluneet alusta asti tapahtuman ohjelmaan. Jumalanpalveluksia on järjestetty sunnuntaisin vuodesta 1917 lähtien lähialueiden kirkoissa. 1960-luvulta lähtien jumalanpalvelus on pidetty myös suviseurateltassa. Suviseurojen väkimäärä on kasvanut vuosien kuluessa, ja vieraita tulee yhä enemmän myös ulkomailta. Vuonna 1914 Oulaisissa suviseurojen väkimäärä oli 8 000 henkeä. Vuonna 1918 Lounaispuistossa Jyväskylässä oli tuhat vierasta omin eväin. Vuonna 1937 Jyväskylän Seminaarinmäellä oli 4 000 seuravierasta. Vuonna 1958 Hippoksella väkimäärä oli noin 15 000 henkeä. Vuonna 1967 Jämsässä väkimäärä oli 30 000 seuravierasta. Vuonna 1987 Hankasalmella väkimäärä oli 65 000 henkeä. Porissa 2017 vieraita oli lauantaina 87 000. Suviseurojen väkimäärä lasketaan kertoimien avulla. Esimerkiksi autolla ja asuntoautolla on oma kertoimensa. SRK:n mukaan luotettava tulos kävijämääristä on tärkeää erityisesti huollon kannalta. Suviseuroista ei lasketa eri päivien kävijämääriä yhteen, vaan luku on lauantailta, jolloin alueella on eniten ihmisiä. Vuonna 2024 Pudasjärvellä järjestetyissä seuroissa oli 29. kesäkuuta raju ukonilma, jonka seurauksena puuskasta johtunut syöksyvirtaus kaatoi antennirakenteen seuravieraana olleen naisen päälle. Hän myöhemmin kuoli saamiinsa vammoihin. == Ohjelma == Suviseurojen ohjelmana on seurapuheet eli saarnat, joita pidetään yhteensä noin 40. Seurapuhujina ei ole naisia. Suviseurat kestävät perjantaista maanantaihin, mutta osa seuravieraista saapuu paikalle jo keskiviikkona. Keskiviikkona ja torstaina pidetään aattoseurat. Lauantaina seurateltassa on ehtoollinen, jolla käy 20 000–30 000 seuravierastaPalola 2006, s. 287.. Sunnuntaina seurateltassa on jumalanpalvelus, ja jumalanpalveluksia pidetään myös lähialueiden kirkoissa. Suviseurojen yhteydessä pidetään myös SRK:n vuosikokous, puhujien ja seurakuntavanhinten kokous sekä kansainvälisyysilta ulkomaalaisille. Vuosikokous ja puhujienkokous ovat suljettuja tilaisuuksia, joissa median edustajien ei sallita olevan paikalla. Vuosikokouksessa jäsenyhdistysten eli paikallisten rauhanyhdistysten valitsemat edustajat päättävät tavanomaisista yhdistyslain mukaisista kysymyksistä. Suviseuroissa on keskusteltu ajankohtaisista asioista ja SRK on antanut niissä julkilausumia erilaisista asioista kuten ehkäisystä, alkoholista ja televisiosta 1960-luvulla. Uusimmat julkilausumat on annettu vuosina 1994, 2002 ja 2005. Vuonna 2005 ilmaistiin huoli Jumalan sanan väheksymisestä ja kerrottiin vanhoillislestadiolaisten torjuvasta suhtautumisesta avoliittoon sekä eutanasiaan ja torjuttiin samaa sukupuolta olevien suhteiden toteuttaminen syntinä, vaikkei taipumus itsessään ole syntiäOikea ja väärä . Vuoden 2005 julkilausuma, SRK.. Suviseuroissa saatetaan joskus pitää myös tiedotustilaisuuksia, joissa myös saatetaan tiedottaa liikkeen hengellisestä opeistaSuviseurat: Tiedotusvälineille . Viitattu 8.6.2011.. Esimerkiksi vuonna 2009 Oripäässä tiedotettiin SRK:n lapsi- ja nuorisotyöstä sekä liikkeen kannasta ehkäisyynMinä uskon Jumalaan, Isään ja vuonna 2010 Liperissä seurajärjestelyistä sekä avioliitosta ja pyhyydestäSuviseurat: Tiedostustilaisuus: Lasten, nuorten ja kotien tukena. Viitattu 8.6.2011; Minä uskon Jumalaan, Isään: Alustus Oripään suviseuroissa. , Suviseurat 2010: Tiedotteet. Valtaosa seuravieraista on lapsia ja nuoria, sillä vanhoillislestadiolaiset perheet ovat suomalaisittain ajatellen erittäin suuriaKuva taiteilija Hannu Pakarisen näyttelystä Oulun taidemuseossa, sarjasta Jumalan lahja . On arvioitu, että herätysliikkeen piirissä elää tätä nykyä yli 50 000 alle 18-vuotiasta. Ainoa erityisesti nuorille suunnattu ohjelma on perjantai-illan alustus. Seurat ovat myös lähetystapahtuma, joten puheet tulkataan viidelle kielelle sekä viittomakielelle. Lisäksi suviseuroissa toimii suviseuraradio, joka lähettää saarnoja ja ohjelmaa noin kolmen miljoonan suomalaisen kuuluville sekä Internetin kautta kaikkialle maailmaan. Saarnojen välillä se tarjoaa toimitettua ohjelmaa lestadiolaisuudesta. Suviseura-alueella toimii myös lyhytkantoinen radiolähetin, jolta voi kuunnella saarnoja tulkattuna neljälle kielelle. Vuodesta 2004 alkaen saarnat on tallennettu internetiin kuunneltavaksi myöhemmin. Yle radioi kaksi saarnaa sunnuntaisin kello 18.00. Ylen valtakunnallinen radiointi on järjestetty vuoden 1939 Kemin suviseuroista lähtien. == Muut järjestelyt == thumb|Suviseurat on kansainvälinen tapahtuma. Liput kuvaavat maita, joissa SRK:lla tai sen sisarjärjestöillä on säännöllistä seuratoimintaa. Alueena on yleensä laaja noin yhden neliökilometrin peltoaukea tai lentokenttä. Keskellä suviseura-aluetta on keskusaukea, jolla sijaitsee apteekki, ensiapu, info, grilli, isoteltta, juhlaportti, kioski, pankki, posti, ruokala ja SRK:n kirjamyymälä. Keskusalueen ympärillä on majoitusalueet, joille majoittautuu suurin osa vieraista asuntoautoihin, -vaunuihin ja telttoihin. Suomalaisen elintason kohotessa telttojen määrä on vähentynyt asuntovaunujen ja -autojen osuuden kasvaessa. Alueille on ripoteltu myymälöitä ja vessoja sekä yksi suihkupiste. Alueen laitamilla on pysäköintialueita, jonne voi pysäköidä kulkuneuvon käydessään alueella ilman yöpymistä. Hetkellisesti suviseura-alueesta tulee Suomen 11. suurin kaupunki Porin jälkeen.Kuntien asukasluvut: Saarnat kuuluvat isossa teltassa mutta myös muualla seurakentällä kaiutinjärjestelmän avulla. Kentälle on sijoitettu noin 200 kaiutinpylvästä. Ensimmäisen kerran kovaäänisiä on käytetty suviseuroissa Rovaniemellä vuonna 1931. Vuonna 1981 äänentoistoa parannettiin kehämenetelmällä päällekkäisen kaiun eliminoimiseksi. Seuraorganisaatio pitää suviseurojen alla ja suviseurojen aikana tiedotustilaisuuksia, joissa kerrotaan mm. seurajärjestelyistä. Myös SRK on pitänyt tiedotustilaisuuden suviseurojen aikana. Niissä on käsitelty esim. liikkeen kantaa ajankohtaisiin aiheisiin. Suviseuroissa on ollut myös julkistustilaisuus, jossa on julkaistu SRK:n uusia kirjoja ja äänitteitä. Suviseuroista valmistetaan suviseurajulkaisu, joihin vuoteen 2012 saakka koottiin seurapuheet ja tietoa SRK:n toiminnasta. Vuodesta 2013 suviseurajulkaisussa ainoastaan avajaistilaisuuden puheet on litteroitu. Muut puheet ovat liitteenä mp3-muodossa. Suviseuroista tehdään verkkosivut. Sotkamon suviseuroista tehtiin myös wap-sivut. Nettisivuilta on ollut mahdollista perehtyä suviseurojen tapahtumiin, kokousten julkilausumiin ja kuunnella puheita myös jälkikäteen. Suviseuroja varten valmistettiin postin erikoisleima, jota sai vain suviseurojen ajan. Ensimmäisen kerran erikoisleima (nro 389) julkaistiin vuonna 1966 Oulussa. Suviseuroista on perinteisesti lähetetty tervehdyssähke arkkipiispalle, hiippakunnan piispalle, Suomen presidentille, maaherralle ja sisarjärjestöille Amerikoihin ja Ruotsiin.Päivämies 12.7.2006, sivu 12. == Suviseurojen maamerkit == Suviseurojen näkyvimmät maamerkit ovat keskusalueella sijaitsevat seurateltta, juhlaportti ja lippurivi. Ennen kännyköiden yleistymistä ilmoitustaulu, jolle vieraat kiinnittivät tapaamistoiveitaan, oli useita metrejä pitkä ja hyvin näkyvä maamerkki. === Suviseurateltta === Nykyinen suviseurateltta tai iso teltta otettiin käyttöön vuonna 2009 Oripään suviseuroissa. Seurateltta on 80 metriä pitkä ja 35 metriä leveä eli pohjapinta-alaltaan noin 2 800 m². Istumapaikkoja siellä on noin 4 200 hengelle.Suviseuratiedotus: Oripäässä otetaan käyttöön uusi seurateltta. Suviseurat.fi 16.6.2009. Viitattu 16.6.2009. Seuratelttaa käytetään myös Ranuan ja Reisjärven opistoseuroissa. Aiempi seurateltta oli noin 2 100 neliömetrin suuruinen teltta, johon mahtuu yhtäaikaisesti noin 4 200 henkeä (aiemman ilmoituksen mukaan 6 000)Suviseurasanasto: suviseurateltta , viitattu 7.6.2007Päivätiedote, perjantai 14.7.2006 , viitattu 6.7.2007. Teltassa oli yhdeksän isoa mastoa ja kymmeniä pienempiä. Sitä pystytti kerralla noin 100 hengen osasto, jota johti noin seitsemän ryhmänjohtajaa. Teltan pystyttämiseen meni aikaa noin kahdeksan tuntia. Teltta oli käytössä ensimmäistä kertaa Kajaanissa 1938. Puolustusvoimat lainasi sitä talvisodassa siirtoväen tavaroiden säilytyspaikaksi. Teltan runko vaihdettiin vuonna 1960, koska 4 000 hengen teltta oli rapistunut ja käynyt pieneksi. Uusi kangas hankittiin vuonna 1981. Vuoden 2009 suviseuroihin hankittiin uusi hieman isompi teltta. === Juhlaportti === Juhlaportissa on kuvattu ja kirjoitettu seurojen tunnuslause, joka on jokin Raamatun jae. Portti on rakennettu ensimmäisen kerran vuonna 1949 Haapajärvelle, jossa tunnuslause oli ”Sinä teit hyvin kun tulit”. === Lippurivi === Lippurivi on kasvanut 19 lippuun, kun aluksi vuonna 1932 Iisalmessa oli käytössä vain Suomen, Ruotsin, Norjan ja Yhdysvaltain liput. Liput ovat ranskankielisessä aakkosjärjestyksessä. Kun Suomella on EU:n puheenjohtajuuskausi, lippurivissä on myös EU-lippu. Vuonna 1991 Jämijärvellä nähtiin sellainenkin erikoisuus, että käytännössä ateistisen Neuvostoliiton lippu liehui lippurivissä. Suviseuroissa Pyhäjoella oli 19 lippua, joista uusimmat olivat Ecuadorin ja Senegalin. Liput kuvaavat maita, joissa SRK:n seurapuhujat käyvät ajoittain järjestämässä seuroja. Poliittisen maailmantilanteen vuoksi Lopen suviseuroissa vuonna 2022 on poikkeuksellisesti vain Suomen lippuja. === Radio- ja kaiutinmasto=== Vuonna 2016 kaiutinmasto korvattiin uudella järjestelmällä. Radio- ja kaiutinmasto sijaitsi ison teltan vieressä. Itse masto oli 24 metriä korkea, mutta ukkosenjohdatin mukaan laskettuna sen kokonaiskorkeus oli 30 metriä. Masto oli koottu neljästä kuuden metrin elementistä. Se välitti ääntä radiotaajuuksille kuuden lähetysantennin kautta. Mastossa oli myös 20 suurta kaiutinta, joista ääni välitettiin seurakentälle. == Suviseurapaikkakunnat == 1906–1939 Vuosi Paikkakunta 1906 Oulu 1907 Oulu 1908 Ylivieska 1909 Tornio–Haaparanta 1910 Helsinki 1911 Kokkola 1912 Rovaniemi 1913 Kajaani 1914 Oulainen 1915 † 1916 Oulu 1917 Ii 1918 Jyväskylä 1919 Kemi 1920 Vaasa 1921 Ylivieska 1922 Viipuri 1923 Kajaani 1924 Oulu 1925 Rovaniemi 1926 Haapajärvi 1927 Jyväskylä 1928 Oulu 1929 Tornio 1930 Kajaani 1931 Rovaniemi 1932 Iisalmi 1933 Oulu 1934 Oulu 1935 Oulu 1936 Rovaniemi 1937 Jyväskylä 1938 Kajaani 1939 Kemi 1940–1969 Vuosi Paikkakunta 1940 Oulu 1941 †† 1942 Oulu 1943 Haapajärvi 1944 ††† 1945 Nivala 1946 Pori 1947 Joensuu 1948 Kuopio 1949 Haapajärvi 1950 Ylivieska 1951 Rovaniemi 1952 Tornio 1953 Iisalmi 1954 Tampere 1955 Kemi 1956 Oulu 1957 Kuopio 1958 Jyväskylä 1959 Helsinki 1960 Kajaani 1961 Kuusamo 1962 Raahe 1963 Ylivieska 1964 Joensuu 1965 Rovaniemi 1966 Oulu 1967 Jämsä 1968 Reisjärvi 1969 Nivala 1970–1999 Vuosi Paikkakunta 1970 Alajärvi 1971 Ruukki 1972 Pudasjärvi 1973 Ranua 1974 Hollola 1975 Turku 1976 Sievi 1977 Haapajärvi 1978 Kajaani 1979 Rovaniemi 1980 Keminmaa 1981 Perho 1982 Oulunsalo 1983 Kalajoki 1984 Hollola 1985 Kuusamo 1986 Outokumpu 1987 Hankasalmi 1988 Vihti 1989 Ranua 1990 Haapavesi 1991 Jämijärvi 1992 Iisalmi 1993 Haukipudas 1994 Tornio 1995 Toholampi 1996 Alajärvi 1997 Rovaniemi 1998 Pudasjärvi 1999 Kruunupyy 2000– Vuosi Paikkakunta 2000 Petäjävesi 2001 Ruukki 2002 Maaninka 2003 Muhos 2004 Nivala 2005 Perho 2006 Sotkamo 2007 Valkeala 2008 Sievi 2009 Oripää 2010 Liperi 2011 Lumijoki 2012 Loppi 2013 Pudasjärvi 2014 Pyhäjoki 2015 Vaasa 2016 Tornio 2017 Pori 2018 Äänekoski 2019 Muhos 2020 †††† (radio- ja nettiseurat) 2021 ††††† Reisjärvi (radio- ja nettiseurat) 2022 Loppi 2023 Kauhava 2024 Pudasjärvi 2025 Loppi 2026 Kauhava 2027 Pudasjärvi ==== Poikkeukset ==== *(†) Vuoden 1915 suviseurat Ruotsin Alakainuussa (Nederkalixissa) peruuntuivat lavantauti-epidemian vuoksi. *(††) Vuonna 1941 suviseurojen piti olla Haapajärvellä, mutta jatkosodan takia ne jäivät pitämättä. *(†††) Vuoden 1944 suviseurat Nivalassa jäivät myös pitämättä jatkosodan takia virallisesti, mutta koska peruutusviesti ei tavoittanut kaikkia, paikalle saapui seuravieraita ja puhujia noin tuhat ja seurat pidettiin. *(††††) Vuonna 2020 suviseurat päätettiin toteuttaa radio- ja nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi. Reisjärvelle suunnitellut suviseurat siirrettiin pidettäväksi vuonna 2021. *(†††††) Vuonna 2021 Reisjärven suviseurat päätettiin toteuttaa radio- ja nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi. Vuoden 1936 suviseuroja siirrettiin myöhemmäksi, 7.–9. päiväksi heinäkuuta eduskuntavaalien takia. Vuoden 1922 Viipurin suviseurat sekä vuoden 1951 suviseurat Rovaniemellä pidettiin ennen juhannusta. Maanantai tuli vakinaiseksi seurapäiväksi vuonna 1966. == Seuratunnukset == Vuosi Tunnus 1992 Sinun porttis pitää avoinna oleman 1993 Herra, osoita minulle sinun ties 1994 Lintu on huoneen löytänyt 1995 Tulkaa minun tyköni 1996 Tule ja katso 1997 Katso, Jumalan Karitsa 1998 Iloitkaa aina Herrassa 1999 Minun autuuteni on läsnä 2000 Minun rauhani minä annan teille 2001 Siemen on Jumalan Sana 2002 Luonasi on elämän lähde 2003 Minä iloitsen sinun armostasi 2004 Minä olen elämän leipä 2005 Usko tulee kuulemisesta 2006 Minä olen lunastanut sinut 2007 Jumalan valtakunta on teidän keskellänne 2008 Autuas on se, jonka synnit on annettu anteeksi 2009 Käykää kuulemaan, mitä Herra puhuu 2010 Anna meille tänä päivänä meidän jokapäiväinen leipämme 2011 Minä annan teille tulevaisuuden ja toivon 2012 Jumala on kaupunkinsa vahva turva 2013 Minun Herrani ja Jumalani 2014 Minä ilmoitan teille suuren ilon 2015 Herra on minun valoni ja apuni 2016 Onneni on olla lähellä Jumalaa 2017 Minä olen ylösnousemus ja elämä 2018 Sinun syntisi annetaan anteeksi 2019 Herra siunatkoon sinua 2020 Tapahtukoon sinun tahtosi 2021 Herra, sinuun minä turvaan 2022 Lasten kaltaisten on Jumalan valtakunta 2023 Sinun sanasi on valo minun matkallani 2024 Olenko minä sinulle rakas? 2025 Taivaassa minulla on sinut == Suviseurat Suomen ulkopuolella == Vaikka Suviseurat ovat erityisesti Suomelle ominaisia, niitä järjestetään muuallakin. Näitä seuroja järjestetään Pohjois-Amerikassa, Ruotsissa, Venäjällä ja Virossa. Kooltaan ne ovat Suomessa järjestettäviä seuroja pienempiä. Niiden sisältö on sama kuin Suomessakin, eli ne koostuvat saarnoista ja lauluista. === Ruotsi === Ruotsin suviseurat järjestää Sveriges Fridsföreningars Centralorganisation (SFC). Suviseurat pidetään nykyisin vuorovuosin Taalainmaalla ja Tukholmassa helatorstaiviikonloppuna. Vuonna 2020 suviseurat Taalainmaalla peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Ensimmäiset Ruotsin suviseurat pidettiin vuonna 1985 Gagnefissa. Pohjois-Ruotsissa suviseurat on pidetty neljä kertaa: Kalixissa vuosina 1988 ja 1992 sekä Haaparannalla vuosina 2006 ja 2009. === Pohjois-Amerikka === Pohjois-Amerikassa suviseurat järjestää Laestadian Lutheran Church (LLC). Seurat pidetään kesä-heinäkuun vaihteessa. Vuonna 2020 suviseurat päätettiin toteuttaa nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi ja Michiganin Marquetteen suunnitellut suviseurat siirrettiin pidettäväksi vuonna 2021. Vierailijoiden määrät riippuvat pitopaikasta. Vuoden 2006 kesäseuroihin Rockfordiin odotettiin 4 000–4 500 vierasta. Vieraita seuroihin tulee pääosin Pohjois-Amerikasta. Seurat järjestetään usein kouluilla ja urheiluhalleissa. == Lähteet == * * * * Lohi, Seppo: Pohjolan kristillisyys. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys, 1997. ISBN 951-8940-69-X. * Zidbäck, Aulis: Pohjolan suurin maallikkosaarnaaja. Juhani Raattamaan kristillisyydennäkemys ja suhde laestadiolaisuuden suuntamuodostukseen. Kysymys esikoisseurakunnasta. Otava, 1941. === Viitteet === == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Suviseurojen verkkosivu * SRKnyt Facebook * SRK Instagram Luokka:Vanhoillislestadiolaisuus Luokka:Kristilliset tapahtumat Suomessa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit