Väinö Kataja

Väinö Kataja (oik. Väinö Mikael Johan (Mikko Juhani) Ferdinand Jurvelius, 28\. syyskuuta 1867 Hailuoto – 2. joulukuuta 1914 YlitornioTornionlaakson kirjailijoita: Väinö Kataja, viitattu 24.10.2014 (vanhentunut linkki) (Arkistoitu linkki Archive.org) (lähteessä Katajaa käsittelevien artikkeleiden luettelo)) oli suomalainen kirjailija ja maanviljelijä. ==Henkilöhistoria== Katajan vanhemmat olivat nimismies Kaarle Mikael Jurvelius ja Inez Maria Ahnger. Hän kävi muutaman vuoden Oulun suomalaista yksityislyseota ja sen jälkeen Muhoksen Koivikon maanviljelyskoulun. Sen jälkeen hän viljeli tilaansa Ylitorniolla vuosina 1891–1914, joskin hän toimi jonkin aikaa myös sanomalehtimiehenä ja isänsä sairastaessa Ylitornion vt. nimismiehenä 1902–1906.Kuka kukin oli (Wikiaineisto) Kataja kuoli sydänkohtaukseen 47-vuotiaana joulukuussa 1914. == Kirjallinen tuotanto== Kataja oli aikoinaan hyvin suosittu kirjailija. Hän on Peräpohjolan erämaiden, luonnon, ihmisten ja kansanelämän varhainen kuvaaja. Hän kirjoitti runsaasti teoksia, joihin kuuluu niin romaaneja, novelleja kuin näytelmiäkin. Katajan esikoisteoksena on aiemmin pidetty romaania Irja (1901). Todellinen esikoisteos on kuitenkin löytynyt, sata vuotta kateissa ollut Nälkätalvena – Katovuoden kuvaus. Kirjaa on aikanaan ehditty painaakin sitä mukaa kun se ilmestyi lehden jatkoromaanina, mutta se ei tullut myyntiin. Yksi sidottu kappale löytyi Ulvilasta kirjankeräilijän hyllystä, ja siitä otettiin uusintapainos, joka ilmestyi syyskuussa 2014.Risto Koskinen, Kirjailija kadotti tekstin yli sata vuotta sitten kirja julkaistiin torstaina, Yle.fi/uutiset, 11.9.2014Väinö Katajan nälkätalvena katovuoden kuvaus, Väyläkirjat.fi, viitattu 24.10.2014 Katajan romaaneista on tehty kolme elokuvaa: Erkki Karun ohjaama Koskenlaskijan morsian (1923) ja Valentin Vaalan ohjaama Koskenlaskijan morsian (1937) sekä Teuvo Puron ohjaama Noidan kirot (1927). Koskenlaskijan morsian -kirja oli menestysteos. Sitä myytiin aikoinaan yli 50 000 kappaletta. Heinärannan olympialaiset on ensimmäinen suomalainen urheiluaiheinen romaani.Ari Pusa, Suomi juostiin maailmankartalle, Helsingin Sanomat 24.10.2014 sivu A 33 ==Kunnianosoitukset== Väinö Katajan patsaan Ylitornioon on 1972 veistänyt kuvanveistäjä Ensio Seppänen.Ensio Seppänen: Kirjailija Väinö Katajan-patsas; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi == Teokset == * Kootut teokset I–VI, Karisto, 1933–1935 * Valitut teokset, Karisto, 1973 951-23-0728-6 ===Novelleja=== * Väinö Jurvelius, Myllyperän emäntä eli Lehmät eivät lopultakaan tulleet kotia, Kansanvalistus-seura, 1900 sarja: Kansanvalistus-seuran lehtisiä; 60; 15 s. * Kulmuja 1, Kuvia elämän varrelta, Boman ja Karlsson, 1901 *Kulmuja 2, Kuvia elämän varrelta, Boman ja Karlsson, 1903 * Varavallesmannina: kuvia Perä-Pohjolasta, Boman & Karlsson, 1906 * Maalaiskuvia 1, kokoelma novelleja, Karisto, 1907 *Maalaiskuvia 2, Kokoelma novelleja, Karisto, 1908 * Tornionjoelta: valikoima jälkeenjääneitä tuotteita; elämäkerrallisen katsauksen kirjoittanut U. W. Walakorpi, Karisto, 1915 ===Romaaneja=== * Nälkätalvena – Katovuoden kuvaus, Satakunnan lehti, 1895. Väylä 2014 (uusintapainos) * Irja, Boman & Karlsson, 1901 * Tuskaa: kuvaus raukoilta rajoilta, Karisto, 1907 * Elämän loppuessa, Karisto, 1908 * Lain varjolla: romaani Perä-Pohjolasta, Karisto, 1909 * Uuteen elämään: idylli erämaasta, Karisto, 1909 * Eri isää: kuvaus maalaistytön elämästä, Karisto, 1910 * Kruununtorppari: kuvaus Kiveliöstä, Otava, 1910 * Ollin-Mikko, Aapon- Ulla ja Ullan-Eino: kertomus kylän takalistolta, Otava, 1910 * Toisen oma: kevät-unelma, Karisto, 1910 * Heinärannan "Iso-Musta": kyläkuvaus, Karisto, 1911 * Ihmiskohtalo: kuvaus tilattoman elämästä, Karisto, 1911 * "Kesäyö": taiteilijan elämästä, Kustannus oy. Kansa, 1911 * Portaankorvan emäntä: kuvaus Ruotsin rajoilta, Otava, 1911 * Tullikavaltajia: kuvaus Torniojoen varrelta, Karisto, 1911 * Heinärannan osuusmeijeri: kyläkuvaus, Karisto, 1912 * Ruotsin rajalta: tullikavalluskuvaus Torniojoen varrelta, Karisto, 1912 * Hevosmiehiä: markkinakuvaus Torniojoelta, Karisto, 1913 * Kun isoja herroja kulki Heinärannan kautta: kyläkuvaus, Karisto, 1913 * Murheen voima: erämaan tarina, Otava, 1913 * Heinärannan olympialaiset: kyläkuvaus, Karisto, 1914 * Koskenlaskijan morsian: romaani Perä-Pohjolasta, Karisto, 1914 * Noidan kirot: kuvaus Lapin rajoilta, Karisto, 1914 * Sotainen tarina: kertomus Heinärannalta, Karisto, 1914 * Airiselän tukinajossa: kuvaus Lapin rajoilta, Otava, 1915 Näytelmiä * Kantopään lukuhuoneella: kansannäytelmä 2:dessa näytöksessä, Karisto, 1901 *Kokouksesta palattua: kuvaus yhdessä näytöksessä, Boman ja Karlsson, 1901 * Poutaa odottaessa: ilveily 2:ssa näytöksessä, U. W. Telén, 1902 * Maalaisia neuvomassa: kolminäytöksinen komedia, Karisto, 1908 * Halleyn tähti: kaksinäytöksinen pila, Karisto, 1910 * Sonniyhdistystä perustamassa: kaksinäytöksinen riitanäytelmä, U. W. Telén & C:o, 1910 * Karjanäyttelyssä: kaksinäytöksinen huvinäytelmä, Karisto, 1913 == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Mäkitalo, Mirjam: Väinö Kataja kotiseutunsa kuvaajana. Ylitornion kunnan kotiseutulautakunta, 1964. * Heikkilä, Kristiina: Väinö Kataja rajaseudun kuvaajana. Pro gradu -tutkielma. Tampereen yliopisto. 1976 * Piippola, Irene: Viihdekirjailija Väinö Katajan rakkauskertomusten maailmat. Strukturalistis-sosiologinen näkökulma viihdekirjallisuutemme alkutaipaleelle. Pro gradu-tutkielma. Tampereen yliopisto. 1990. ==Aiheesta muualla== * Vapaasti ladattavia Väinö Katajan e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä * * Novelleja ja kirjoituksia Liitto-lehteen: ** Maalaisnuorisolle. 30.11.1909. ** Manttaalirasitusta. 27.5.1909. ** Pakkohuutokauppa. 19.8.1909. Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet