EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Timo Parmasuo

Timo Arvo Parmasuo (s. 18. joulukuuta 1950) on suomalainen insinööri ja metallialan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen. Viitattu 11.2.2024. Timo Parmasuo syntyi Arvo ja Maire Parmasuon perheeseen. Hänen puolisonsa on sairaanhoitaja Arja Parmasuo. Timo Parmasuo kävi keskikoulun Munkkiniemen yhteiskoulussa 1970 ja valmistui koneinsinööriksi Tekniska läroverket i Helsingforsista 1976. Hän oli isänsä perustaman Oy Teräsjousen harjoittelija 1963–1968 ja 1971–1976, Halmstadt Ståhl Ab:n harjoittelijana Ruotsissa 1968–1971 ja Oy Teräsjousen myyntipäällikkö 1977–1980, toimitusjohtaja 1981–1999 ja hallituksen puheenjohtaja 1994–2000. Kun Teräsjousi Oy ja neljä muuta suomalaista metallialan yritystä yhdistyivät kierrejousiin ja meisto- ja syvävetotuotteisiin erikoistuneeksi Meconet Oy:ksi, Parmasuosta tuli yrityksen hallituksen puheenjohtaja 2001. Parmasuolla on ollut myös useita oman toimialansa, liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 2012. (ei-vapaa) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dominika Włodarczyk

Dominika Włodarczyk (27. tammikuuta 2001) on puolalainen maantiepyöräilijä ja cyclocrossajaja. Hän edusti puolalaista Mat Atom Deweloper -joukkuetta vuosina 2021–2023 ja on vuodesta 2024 kilpaillut UCI Women’s WorldTeam -tason UAE Team ADQ -joukkueessa. Hän voitti maantieajon Puolan-mestaruuden 2024. == Saavutuksia == === Cyclocross === Lähteet: Pro Cyclig Stats, Cycling Archives ;2020–2021 :Alle 23-v. Puolan-mestaruus ;2021–2022 :Naisten ja alle 23-v. Puolan-mestaruus ;2022–2023 :Naisten Puolan-mestaruus === Maantiepyöräily === Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives ;2021 :Belgrade GP, nuorten kilpailun ja 2. etapin voitto ;2022 :Princess Anna Vasa Tour, mäkikirikilpailun ja nuorten kilpailun voitto :Giro della Toscana Int. Femminile – Memorial Michela Fanini, nuorten kilpailun ja 3. etapin voitto :Watersley Womens Challenge, kokonaiskilpailun sekä 1. ja 3. etapin voitto ;2023 :Gracia–Orlová, pistekilpailun sekä 1. ja 5. etapin voitto :Tour de Feminin, pistekilpailun ja nuorten kilpailun sekä 1. (aika-ajo) ja 3. etapin voitto :Princess Anna Vasa Tour, piste- ja mäkikirikilpailun sekä nuorten kilpailun voitto :Watersley Womens Challenge, kokonaiskilpailun ja 2. etapin voitto ;2024 :Tour Down Under, kokonaiskilpailussa viides :Cadel Evans Great Ocean Road Race, toinen :Maantieajon Puolan-mestaruus ;2025 :Tour Down Under, kokonaiskilpailussa neljäs == Lähteet == Luokka:Puolalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rosita Reijnhout

Rosita Reijnhout (s. 8. huhtikuuta 2004) on alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Team Jumbo-Visma -joukkueessa vuonna 2023 ja edustaa edelleen samaa tallia, nykyiseltä nimeltään Team Visma–Lease a Bike. Hän on kilpaillut myös cyclocrossissa. Reijnhout voitti UCI Women’s World Touriin kuuluneen Cadel Evans Great Ocean Road Race -kilpailun vuonna 2024. == Lähteet == ¨ Luokka:Alankomaalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Neve Bradbury

Neve Bradbury (s. 11. huhtikuuta 2002 Melbourne) on australialainen maantiepyöräilijä. Hän on edustanut Canyon SRAM Racing / Canyon–SRAM zondacrypto -tallia koko ammattilaisuransa, vuodesta 2021 lähtien. Hän on menestynyt etenkin etappikilpailuissa ja mäkisessä maastossa ajettaessa. == Saavutuksia == Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Stats ;2019 :Oseanian- mestaruuskilpailut, nuorten maantieajossa pronssia ;2022 :Giro Donne, kokonaiskilpailussa kymmenes, nuorten kilpailussa toinen :Tour of Scandinavia, kokonaiskilpailussa viides, nuorten kilpailun voitto ;2023 :Internationale LOTTO Thüringen Ladies Tour, nuorten kilpailun voitto ;2024 :Tour Down Under, kokonaiskilpailussa kolmas :UAE Tour, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun voitto :Sveitsin ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun ja 3. etapin voitto :Giro d'Italia Women, kokonaiskilpailussa kolmas, nuorten kilpailun voitto, mäkikirikilpailussa kolmas, 7. etapin voitto :MM-kilpailut, maantieajossa 15:s == Lähteet == Luokka:Australialaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Benoît Potier

Benoît Potier (s. 3. syyskuuta 1957 Mulhouse, Ranska) on ranskalainen liikemies, joka toimi ranskalaisen teollisuuskaasun monikansallisen Air Liquiden toimitusjohtajana vuosina 2006–2022. Hän on tällä hetkellä Air Liquiden hallituksen puheenjohtaja. == Koulutus == Benoit Potier valmistui insinööriksi École centrale de Parisista vuonna 1979. Potier osallistui myös Wharton International Forumin johtajien koulutusohjelmaan ja INSEAD Advanced Management -ohjelmaan. == Ura == Benoît Potier tuli Air Liquiden palvelukseen vuonna 1981 tutkimus- ja kehitysinsinöörinä. Toimittuaan projektipäällikkönä Engineering and Construction -divisioonassa hänet nimitettiin Energiakehitysjohtajaksi Suurteollisuudessa. Vuonna 1993 hänestä tuli strategia- ja organisaatiojohtaja, ja vuonna 1994 hän vastasi kemikaalien, metallien ja teräksen, öljyn ja energian markkinoista. Hänet nimitettiin Air Liquiden varatoimitusjohtajaksi vuonna 1995 lisävastuulla Engineering and Construction -divisioonasta ja Large Industries -toiminnoista Euroopassa. Benoît Potier nimitettiin varatoimitusjohtajaksi vuonna 1997. Hänet nimitettiin hallitukseen vuonna 2000 ja puheenjohtajaksi marraskuussa 2001. Benoît Potier oli Air Liquiden toimitusjohtaja 2006–2022. Air Liquiden puheenjohtajana 1. kesäkuuta 2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset liikemiehet Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dajabónjoki

Dajabónjoki , , toiselta nimeltään Massacrejoki, on vajaan sadan kilometrin mittainen joki Hispaniolan saarella. Se virtaa keskellä saarta pohjoiseen päätyen Karibianmereen. Joki muodostaa luonnollisen rajan Haitin ja Dominikaanisen tasavallan välille. Joesta on käyty suuria kiistoja ja sen toinen nimi Massacre viitannee diktaattori Trujillon lokakuun 2. päivän 1937 Parsleyn verilöylyyn Dominikaanisessa tasavallassa. Toisaalta espanjalaiset ja ranskalaiset ovat taistelleet joella jo 1700-luvulla. Nykyiset kiistat koskevat veden käyttöä. Haitilaiset viljelijät kaivavat kanaalia joesta kuivuudesta muiden luonnontuhojen ohella kärsivään maahansa, mistä naapuri ei ole mielissään. Dominikaanilaiset toteavat, että haitilaiset ovat kaataneet metsänsä ja maanviljelijät ovat siitäkin syystä vesipulassa, kun taas Dominikaanisessa tasavallassa metsien talouskäyttö on kielletty. He toteavat, että joen kanaali vaarantaa viljelyksen ja karjanhoidon heidänkin maassaan eikä ympäristövaikutuksia ole arvioitu herkässä suistossa. Kuitenkin myös dominikaanilaisilla on ennestään yksitoista kastelukanaalia joen lähistöllä, mutta kysymys on itse rajajoen vedestä. Vuoden 1929 rauhansopimus maiden välillä kieltää rajavesiin puuttumisen. == Lähteet == Luokka:Rajajoet Luokka:Dominikaanisen tasavallan maantiede Luokka:Haitin maantiede
Preussin maapäivät

Preussin maapäivien (saksaksi Preußischer Landtag), eli parlamentin, toiminta perustui Preussin kuninkaan helmikuussa 1850 antamaan perustuslakiin, mutta se kokoontui kuningas Fredrik Vilhelm IV:n koollekutsumana ensimmäisen kerran jo huhtikuussa vuonna 1847. Maapäivillä oli kaksi kamaria, ylähuone ja alahuone. Ylähuoneen jäsenet joko edustivat suurmaanomistajia ja suuria kaupunkeja tai olivat kuninkaan nimittämiä. Vuonna 1854 ylähuone nimettiin virallisesti herrainhuoneeksi. Alahuoneen jäsenet valittiin vaaleilla, joissa äänioikeus oli kolmeen eri luokkaan jaetuilla veronmaksajilla. == Katso myös == * Frankfurtin kansalliskokous == Lähteet == Luokka:Kansalliset parlamentit Luokka:Preussin kuningaskunta Luokka:Preussi
Angelina Mango

Angelina Mango (s. 10. huhtikuuta 2001 Maratea, Italia) on italialainen laulaja-lauluntekijä. Vuonna 2023 hän osallistui Amici di Maria De Filippi -kykykilpailun ja sijoittui toiseksi. Vuonna 2024 hän osallistui San Remon musiikkifestivaaleihin kappaleella "La noia" ja voitti kilpailun. Täten hän edusti Italiaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. == Diskografia == === Studioalbumit === * Poké melodrama (2024) === EP:t === * Monolocale (2020) * Voglia di vivere (2023) === Singlet === * "Formica" (2022) * "Walkman" (2022) * "Rituali" (2022) * "Voglia di vivere" (2023) * "Mani vuote" (2023) * "Ci pensiamo domani" (2023) * "Che t'o dico a fa'" (2023) * "Fila indiana" (2023) * "La noia" (2024) * "Melodrama" (2024) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Italialaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Italian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2024 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
21 Guns

21 Guns on yhdysvaltalaisen Green Day -yhtyeen kappale ja single albumilta 21st Century Breakdown. Single julkaistiin 25. toukokuuta 2009 ladattavaan muotoon ja 14. heinäkuuta CD-muotoon. Kappaleen sanoittanut Billie Joe Armstrong kertoi kappaleen syntyneen aikana, jolloin hän oli hyvin uupunut aiemman albumin jäljiltä, jolloin sanoitukset muuttuivat synkempään suuntaan. Hänen mukaansa kappale on niitä, jotka kiteyttävät hänen koko elämänsä. "21 Guns" pääsi Billboard Hot 100 -listan 22. sijalle. Kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo. == Kappaleet == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2009 kappaleet Luokka:Green Dayn kappaleet
La noia

La noia () on italialaisen laulajan Angelina Mangon kappale, joka julkaistiin 7. helmikuuta 2024. Mango osallistui kappaleella vuoden 2024 Sanremon musiikkifestivaaleille ja voitti kilpailun. Täten hän edusti kappaleella Italiaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Mango tuli kilpailun finaalissa seitsemänneksi saaden yhteensä 268 pistettä, joista 104 yleisöltä ja 164 raadeilta. == Listasijoitukset == Lista Sija (Radio San Marino RTV) 2\. (FIMI) 4\. (Schweizer Hitparade) 11\. (HR Top 40) 22\. == Lähteet == Luokka:Italian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2024 euroviisuedustuskappaleet Luokka:San Remon musiikkifestivaalit
Seccomp

seccomp () on Linux-ytimen mekanismi rajoittaa prosessille saatavilla olevia järjestelmäkutsuja. Menetelmä asettaa ytimeen suodattimen ytimeen tuleville kutsuille. Suodatin voidaan määrittää Berkeley Packet Filter (BPF) -ominaisuuden avulla. Säiliöinti eli käyttöjärjestelmätason virtualisointi voi käyttää seccomp-ominaisuutta muiden menetelmien ohella. Ensimmäinen versio seccompista lisättiin Linuxin ytimeen vuonna 2005 versiossa 2.6.12. == Lähteet == Luokka:Linux-ydin Luokka:Tietoturva
Paulat

Paulat (, , ), myös kenkäpaulat, ovat saamenpukuihin ja ainakin Koillismaan kansallispukuihin kuuluvat nauhat, jotka kierretään nutukkaiden ja paulakenkien varsien ympärille. Nauhat kiristävät kenkien varret niin, että niiden sisään ei pääse menemään lunta. Saamelaispiireissä osa nauhoista on tarkoitettu arki- ja osa vain juhlakäyttöä varten. Juhlavampia nauhoja saatetaan kutsua myös hervapauloiksi, ja ne erottuvat arkipauloista koristeellisemmalla kuvioinnilla ja näyttävyydellä. Kenkäpaulat ovat villaa ja ne kudotaan nauhapirralla. == Saamelaisten paulat == Eri saamelaisryhmät ovat perinteisesti tehneet keskenään erilaisia pauloja. Lasten paulat ovat kapeammat kuin aikuisten paulat, ja miesten ja naisten pauloissa on tavallisesti eroja värityksen ja kuvioinnin suhteen. Paulat ovat kiinni kengän syrjän alaosassa olevassa nahkaraksissa eli eräänlaisessa henkselissä. Ne pauloitetaan eli kierretään paikoilleen alhaalta lähtien niin, että käärimätön osa on aina taiteltuna kourassa. Muuten nauha sotkeentuisi pukemisen aikana. Kiertämisen aikana paulanauha peittää aina osittain alemmaksi jo kierretyn nauhan. Perinteisesti saamelaiset ovat pitäneet tärkeänä, että paulat peittävät koko kengänvarren, kenkäheinät ja etteivät nauhojen päät roiku vapaina. Nauhojen huolellinen sitominen saa kantajan ja asukokonaisuuden näyttämään siistiltä. Pauloihin on liitetty myös uskomuksia. Jos nauhan kiertämisen aikana siihen tulee itsestään solmu, tarkoittaa se sitä, että kantajalle on tulossa vieras. Umpisolmu merkitsee köyhää ja vetosolmu rikasta vierasta, kun taas solmun sijainti kauempana tai lähempänä nyörin päätä kertoo, onko vieras pitkä vai lyhyt. == Lähteet == Luokka:Asusteet Luokka:Kudonta Luokka:Saamelaiset vaatteet Luokka:Suomalaiset kansallispuvut
Tanskan evankelinen allianssi

Tanskan evankelinen allianssi (, lyh. EA) on tanskalainen evankelisten järjestöjen ja kristittyjen verkosto. Tanskan evankelinen allianssi toimii teologisesti Lausannen julistuksen pohjalta. Järjestö on Euroopan evankelisen allianssin kansallinen liitto Tanskassa. == Verkosto == Seuraavat järjestöt kuuluvat Tanskan evankeliseen allianssiin: * Apostolinen kirkko * Indre Mission * Luthersk Mission * Tanskan baptistikirkko * Mosaik * Tanskan metodistikirkko * Evangelisk Frikirke Danmark * Dansk Oase * International Christian Community * Pelastusarmeija * Greve Frikirke === Liitännäisjärjestöt === * Open Doors * Global Leadership Summit * Arrow Lederskab * Mission Afrika * Kronjyllands Frimenighed * Alpha Danmark * Luthersk Missions Børn og Unge * Indre Missions Unge * Dansk Missionsråd * Israelmissionens Unge * Bibellæser- ringen i Danmark * Kristeligt Forbund for Studerende * Menighedsfakultetet * Viva Danmark * Dansk Bibel Institut * Tværkulturelt Center * Føbe * KNUS == Lähteet == Luokka:Evankelis-kristilliset järjestöt Luokka:Kristinusko Tanskassa
Victor Dixen

Victor Dixen on ranskalainen fantasiakirjailija. Hän on kirjoittanut muun muassa romantasiaa edustavan Vampyria-kirjasarjan, joka kertoo vampyyreistä ja sijoittuu Versailles’n palatsiin. Dixen on voittanut kahdesti ranskalaisen Grand prix de l'Imaginaire -kirjallisuuspalkinnon ja hänen teoksiaan on käännetty kymmenelle kielelle. Dixen on syntynyt Ranskassa, mutta hän on asunut myös Irlannissa, Singaporessa ja Yhdysvalloissa. == Teoksia == === Vampyria === * * * La Cour des ouragans (2022) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Victor Dixenin kotisivu Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Ranskalaiset fantasiakirjailijat
Kurkiaura

Kurkiaura on Jukka Kuoppamäen vuonna 2020 julkaistu albumi. Sanoitusten aihepiirinä on Suomi, isänmaa ja äidinkieli. Mukana on myös kreikkalaista mytologiaa. Kuoppamäki teki albumia kaikkiaan kymmenisen vuotta. Albumin vanhimman laulun hän on sanoittanut vuonna 2002, nimikkokappale on vuodelta 2016. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Jukka Kuoppamäen albumit Luokka:Vuoden 2020 albumit
Joni Virolainen

Joni Virolainen (s. 27. joulukuuta 2003 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. == Ura == Virolainen on Tapparan kasvatti. Hän voitti kauden 2018–2019 päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudeksi 2021–2022 Virolainen siirtyi Mikkelin Jukurien U20-joukkueeseen. Kesken kauden 2022–2023, marraskuussa 2022 hän siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon U20-joukkueeseen. Kaudella 2023–2024 Virolainen oli tehoilla 24+30=54 HPK:n U20-joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Vili Alitalon jälkeen. Hän sijoittui U20 SM-sarjan maalipörssissä viidenneksi sekä jakoi pistepörssin kymmenennen sijan Kärppien Markus Loposen kanssa. Virolainen debytoi HPK:n SM-liigajoukkueessa 9. helmikuuta 2024 Helsingin IFK:ta vastaan. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan hänen kanssaan myös U20-joukkueessa pelanneiden Vili Alitalon ja Vili Toivosen viereen. Virolainen sai ottelussa jääaikaa 11.16 minuuttia. Hän teki myös liigauransa avausmaalin ja sai yhden kahden minuutin jäähyn koukkaamisesta. Petri Autio valitsi Virolaisen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Kaikkiaan hän pelasi SM-liigassa loppukauden aikana 13 runkosarjaottelua tehden kaksi maalia. Virolainen siirtyi kaudeksi 2024–2025 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuihin. == Tilastot == 2020–2021 Tappara U20-SM 2 0 1 1 0 – – – – – 2021–2022 Jukurit U20-SM 43 9 14 23 37 – – – – – 2022–2023 Jukurit U20-SM 14 0 3 3 2 – – – – – HPK U20-SM 20 10 10 20 2 – – – – – 2023–2024 HPK U20-SM 38 24 30 54 28 3 0 2 2 2 HPK SM-liiga 13 2 0 2 6 – – – – – 1 kausi yhteensä SM-liiga 13 2 0 2 6 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Iisalmen Peli- Karhujen pelaajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Frans Bernhard Knifsund

Frans Bernhard Knifsund (19. helmikuuta 1869 Pori – 8. heinäkuuta 1941 Oulu) oli suomalainen apteekkari ja Oy Tehdas Farman toimitusjohtaja.Päivästä päivään. 70 v. täyttää..., Helsingin Sanomat, 19.02.1939, nro 48, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotTäydentäviä yhtiötietoja : Knifsund Oy (uusin), Pörssitieto G. KockDödsfall, Björneborgs Tidning, 11.07.1941, nro 53, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKuolinilmoitus, Hufvudstadsbladet, 11.07.1941, nro 184, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotDödsfall, Hufvudstadsbladet, 10.07.1941, nro 183, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Knifsund valmistui farmaseutiksi 1888 ja proviisoriksi 1893. Hän teki lukuisia opinto- ja liikematkoja ulkomaille. Knifsund osti vuonna 1895 Savonlinnan kanta-apteekin ja sen yhteydessä olleen kivennäis- ja virvoitusjuomatehtaan. Hän perusti Savonlinnaan vuonna 1906 Knifsund Oy:n teknokemiallisen tehtaan ja siirsi sen 1912 Turkuun ostaessaan Eerikinkadun ja Brahenkadun kulmassa sijainneen Turun toisen kanta-apteekin. Knifsund myi Turun apteekin parin vuoden kuluttua ja alkoi laajentaa teknokemiallista tehdastaan. Tehdas muutettiin vuonna 1924 osakeyhtiöksi nimellä Oy Tehdas Farma, ja Knifsund oli yhtiön toimitusjohtajana. Makeistehtaaksi vuodesta 1923 lähtien muuttunut Farma toimi Turussa Brahenkatu 6:ssa vuosina 1912–1945. Vuonna 1938 Knifsund osti Oulun vanhan apteekin ja toimi sitten apteekkarina Oulussa. Savonlinnassa asuessaan Knifsund oli muun muassa useiden laivayhtiöiden johdossa. Turussa hän oli mukana perustamassa eräitä liikelaitoksia ja oli jäsenenä niiden johtokunnissa. Knifsund oli mukana lukuisissa yrityksissä, niiden joukossa muun muassa Affärscentrum, Etelä-Savon Kirjapaino Oy, Fasta, F. B. Knifsund Oy, Herkkula Elite, Kemikaliehandel, Höyryvenhe-Osakeyhtiö Kerttu, Olavin kylpylaitos ja rantahotelli Kylpyläsaaressa Savonlinnassa, turkulainen Liikepankki Oy, Oulun Liiketalo, Saimaan Höyrylaiva Osakeyhtiö, Savolan Oy, Savon Höyryvenhe, Savonlinnan Kaupungin Anniskelu, Savonlinnan Keilarata, Savonlinnan Telefooni, Savonlinnan–Mikkelin Telefoonilinja, Huvila Sulosaari, Suomen Apteekkarien Osuusliike, Suomen Vakuus Oy, Turunmaan Pankki, Wegelius & Co, Westra Linjegatan 38, Väkijuomain Vähittäismyynti Savonlinnassa ja Åbo Nya Utminuterings- och Utskänknings. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tehdas Oy Farman digitoituja pienpainatteita Kansalliskirjastossa Luokka:Suomalaiset apteekkarit Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Trunnagården

Trunnagården on vuonna 1997 perustettu kristillinen yhteenliittymä, joka jatkoi Betel-raamattuinsituutin toimintaa. Keskuksen hostelli- ja keittiötoiminnasta vastaa Fyrbåken Dalarna AB. Trunnagårdeniin kuuluu neljä suurempaa rakennusta, keramiiikkatalo ja Trunnan kirkko. == Historia == === Betel-instituutti (1959–1997) === Vuonna 1959 Ruotsin lähetysliiton pastori Ebbe Bolin perusti maallikoille suunnatun raamattukoulun, Betel-insituutin, Ruotsiin. Orsassa sijainnut koulu käsitti kolme luokka-astetta. Betel- instituutissa korostettiin raamatullistua uskoa, hengellistä ravintoa ja yksinkertaista elämää. Pääteemana on ollut uskosta eläminen ja riippuvuus Jumalasta. Koululle on ollut ominaista myös uskon julistaminen ja avoimuus karismaattisuudelle. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset evankelis-kristilliset järjestöt Luokka:Orsan kunta Luokka:Matkailualan yritykset
Sytologia

Sytologia eli soluoppi on patologian osa-alue. Sitä on sovellettu muun muassa gynekologisiin ja virtsatiehyeiden tutkimuksiin. Sytologian parissa työskentelevät bioanalyytikot ja patologit. Solunäytteen ottamisessa on tärkeää oikea näytteenottotekniikka. Oikealla tavalla hyödynnetty sytologia on edullinen ja monipuolisesti käytettävissä oleva tutkimusmenetelmä. == Lähteet == Luokka:Solubiologia
Ei kenenkään maa

Ei kenenkään maa viittaa muun muassa seuraaviin: * Ei-kenenkään-maa, alue johon kenelläkään ei ole omistusoikeutta * Ei kenenkään maa, elokuva vuodelta 2001 * Ei kenenkään maa, lyhytelokuva vuodelta 2009 * Ei kenenkään maa, vuonna 2013 ilmestynyt Radiopuhelimet-yhtyeen albumi * ”Ei kenenkään maa”, danceyhtye Movetronin kappale.
Vampyria

Vampyria on ranskalaiskirjailija Victor Dixenin kirjoittama fantasiakirjasarja. Sarjan kolme osaa julkaistiin ranskaksi vuosina 2020–2022. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Versailles’n palatsiin, jossa valtaa pitävät julmat vampyyrit. Tarinassa keskeinen henkilö on Pimeyden kuningas Ludvig Muuttumaton, jonka esikuvana Dixen on käyttänyt Aurinkokuninkaana tunnettua Ludvig XIV:tä. Dixenin vaihtoehtohistoriassa Ludvig XIV on muutettu kuolemattomaksi vampyyriksi 1700-luvulla ja hän hallitsee diktaattorina vielä nykyaikana. Vampyria on lajityypiltään romantasiaa, joka on ollut suuressa suosiossa etenkin nuorten aikuislukijoiden keskuudessa 2020-luvun alussa. Romantasia-ilmiöön liittyy voimakas fanikulttuuri, joka on kohdistunut myös Dixenin teoksiin. Otava julkaisi sarjan ensimmäisen osan suomeksi vuonna 2023. Teoksen käänsi Taina Helkamo. Seuraavan osan suomennos julkaistaan lokakuussa 2024. == Sarjan osat == === Vampyria === * * * La Cour des ouragans (2022) === Vampyria America === * Le Tombeau des immortels (2023) * Le Tombeau des étoiles (tulossa) == Vastaanotto == Helsingin Sanomissa kummasteltiin sarjan ensimmäisen osan markkinointia ”romantasian puhdasverisenä edustajana”. Lehdessä romaania kuvailtiin pikemminkin ”gotiikalla ja kauhulla maustetuksi Ranskan vallankumoukseksi”, jossa romantiikkaa esiintyy varsin vähän. Sen sijaan teoksen kuvaamaa poliittista asetelmaa työväenluokan ja yläluokan välillä pidettiin aina ajankohtaisena. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset kirjat Luokka:Fantasiakirjasarjat Luokka:Kauhukirjasarjat Luokka:Vampyyrit kirjallisuudessa Luokka:Vaihtoehtohistoria
Skolkovon tiede- ja teknologiainsituutti

Skolkovon tiede- ja teknologiainstituutti () eli Skoltech () on yksityinen instituutti, joka sijaitsee Moskovassa, Venäjällä. Skoltech perustettiin vuonna 2011 osana usean vuoden kumppanuutta Massachusetts Institute of Technologyn (MIT) kanssa.. Vuonna 2023 yliopisto oli maailmanlaajuisesti sijoittunut sijalle 702 US News & World Reportin mukaanhttps://www.usnews.com/education/best-global-universities/russia Viitattu 11.02.2024. Se oli sijalla 65 nuorten yliopistojen joukossa maailmassa Nature Indexin mukaan vuonna 2021. Helmikuussa 2022 MIT päätti lopettaa kumppanuutensa Skoltechin kanssa protestina Venäjän hyökkäykselle Ukrainaan. == Lähteet == Luokka:Venäjän yliopistot ja korkeakoulut __INDEX__ Luokka:Moskova
Kati Ylä-Hokkala

Kati Ylä-Hokkala on brittiläis-suomalainen sirkustaiteilija ja rytmisen voimistelun Suomen-mestari 1980-luvun puolivälistä. Ylä-Hokkala on opiskellut tanssia ja tutkinut jongleerauksen ja tanssin suhdetta erilaisissa performansseissa ja teoksissa. 1990-luvun alussa hän perusti Sean Gandinin kanssa Gandini Juggling -esiintyjäryhmän, joka on esiintynyt ja opettanut eri puolilla Eurooppaa. Heillä on takanaan tuhansia esityksiä yli 50 maassa, ulottuen taidemuseoista oopperataloihin ja teattereista ulkoilmatilaisuuksiin. Kotimaassaan Britanniassa ryhmän esiintymispaikkoja ovat olleet muun muassa Lontoon Royal Opera House, Englannin kansallisooppera, The Royal National Theatre ja Sadler’s Wells. 2010-luvun lopussa Kati Ylä-Hokkala esiintyi Gandini-ryhmän mukana Philip Glassin oopperan Akhnaten tuotannoissa ensin Lontoossa ja sitten New Yorkin Metropolitan-oopperassa. Yle Teema näytti Metropolitanin yli kolmituntisen esityksen helmikuussa 2024. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset rytmiset voimistelijat Luokka:Suomalaiset sirkustaiteilijat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Kärkjärvi (Lappeenranta)

Kärkjärvi on osin kulttuurimaiseman leimaama, saareton järvi Lappeenrannassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 16 kilometriä kaakkoon. == Maantiede == Kärkjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,9 kilometriä. Järven kaakkoisosan muodostaa pitkä, kapea ja matala Järvenpäänlahti, jota yhdistää pääaltaaseen Hiidensalmi. Järvenpäänlahden länsipuolella sijaitsee matala Jouslahti ja järven luoteisosassa sijaitsee Kipunalahti. Noin viidesosa Kärkjärvestä on enintään metrin syvyinen. Syvin piste, noin yhdeksän metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla. Kärkjärven pohjoispuolella sijaitsee Rapattilan kylä. Jouslahden itäpuolella kohoavan Jouslahdenmäen laki on noin 35 metriä järvenpinnan yläpuolella. Järven luoteisrannalla sijaitsee jyrkkä Kiiskikallio, jonka kohdalla maasto kohoaa noin 25 metriä järvenpinnan yläpuolelle. Kärkjärven itäpuolitse kulkee yhdystie 3902. Kärkjärveen virtaa tulouomia läheisiltä soilta (Rantasuo, Tönttösuo). Ainoa nimetty tulouoma on Rapattilan peltoalueiden halki virtaava Vesikallionoja. Kärkjärven luusua sijaitsee Järvenpäänlahden pohjukassa, josta alkaa kaakkoon virtaava Kärksillanoja. Kärkjärven vesitilavuus on 5 639 000 kuutiometriä. Kärkjärvi (05.002.1.001) kuuluu Kärkjärven valuma-alueeseen (05.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Juustilanjoen vesistössä (05). Kärkjärvi on valuma- alueensa ainoa Suomen puolella sijaitseva yli hehtaarin laajuinen vakavesi. == Lähteet == Luokka:Lappeenrannan järvet Luokka:Juustilanjoen vesistö
Karhusjärvi (järvi)

Karhusjärvi on suurelta osin kulttuurimaiseman leimaama, rehevä ja mutapohjainen järvi Lappeenrannassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,25 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on yhdeksän kilometriä itäkaakkoon. == Maantiede == Karhusjärvi muodostaa melko selkeäpiirteisen altaan vailla mainittavia niemiä. Saaria ei ole. Rantaviiva on osin epämääräinen. Kaakkoisrannan nimetyt lahdet (Savistonlahti, Korvenlahti, Sotkalahti) ovat suiltaan avoimia. Karhusjärvi on matala ja suhteellisen tasasyvä. Syvin kohta, 2,2 metriä, sijaitsee järven pohjoispuoliskolla. Karhusjärven itärannalla sijaitsee Karhusjärven kylä. Länsirannan Järventauskallioiden laki on noin 40 metriä järvenpintaa korkeammalla. Luoteisrannalla sijaitsee Kiissuo ja etelärannalla Rantasuo. Karhusjärven lasku-uoma alkaa järven eteläisimmästä kohdasta ja virtaa etelään. Se yhtyy Mustanjärvenojaan. Karhusjärven vesitilavuus on 1 675 000 kuutiometriä. Karhusjärvi (05.001.1.005) kuuluu Mustajoen alueeseen (05.001), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Juustilanjoen vesistössä (05). Karhusjärvi on Mustajoen alueen laajin vakavesi. Sen ohella alueeseen kuuluu Vihtosenjärvi, Säinjärvi, Kuijärvi ja Housulampi. == Lähteet == Luokka:Lappeenrannan järvet Luokka:Juustilanjoen vesistö
Suuri-Sarkanen

Suuri-Sarkanen on järvi Lappeenrannassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 24 kilometriä etelään. == Maantiede == Suuri-Sarkasen muodokkaan rantaviivan pituus on 10 835 metriä. Pitkänkapea järvi on lounais–koillissuuntainen. Vain kuutisen prosenttia järvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin piste, noin kahdeksan metriä, sijaitsee eteläisen pääaltaan keskivaiheilla. Suuri-Sarkasen pohjoisosan muodostaa runsaan 20 hehtaarin laajuinen vesialue, jonne kuljetaan noin 40 metriä leveän Ahdassalmen kautta. Suuri-Sarkasen saariluku on kolme. Saaret sijaitsevat järven eteläosassa ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 78 aaria. Järven vaikutuspiirissä on asutusta ja peltomaata. Aivan etelärantaa viistää paikallistie 14789. Suuri-Sarkasen vesitilavuus on 3 016 000 kuutiometriä. Suuri-Sarkanen (07.003.1.003) kuuluu Luhdanojan valuma-alueeseen (07.003), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tervajoen vesistössä (07). Suuri-Sarkanen on Luhdanojan valuma-alueen laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu myös kuusi pienempää vakavettä, joista Ylimmäinen (noin 28 hehtaaria) on laajin. == Lähteet == Luokka:Lappeenrannan järvet Luokka:Tervajoen vesistö
Harri Ahonen

Harri Ahonen (s. 1976) on suomalainen tietokirjailija ja luontokuvaaja. Hän on kirjoittanut useita vaellusoppaita, joita on käännetty myös saksaksi. Vaellusharrastuksensa Ahonen aloitti 2000-luvun alussa ollessaan vaihto- oppilaana Tromssassa, ja lähdettyään paikallisten ystäviensä kanssa metsästämään riekkoja. Metsästysretki sai hänet kiintymään Norjan maisemiin. Vaelluskirjailija hänestä tuli, kun hän osallistui latuyhdistys Kolbman yleisötilaisuuteen, jossa häneltä tiedusteltiin löytyykö hänen kuvailemistaan vaellusreiteistä kirjallista materiaalia. Ahonen kirjoitti ensimmäiset suomenkieliset Skandinavian vaellusoppaat. Suomen Lapin vaelluskohteita käsittelevän teoksensa taustatyönä Ahonen kulki pyörällä tai kävellen yli 250 retkireittiä 2,5 vuodessa. == Teokset == * * * * * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset luontokuvaajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ampumahiihdon nuorten Euroopan-mestaruuskilpailut

Ampumahiihdon nuorten Euroopan-mestaruuskilpailut () ovat vuosittain alle 22-vuotiaille urheilijoille järjestettävät arvokilpailut. Kilpailut järjestää Kansainvälinen ampumahiihtoliitto (IBU) ja ne ovat avoimet myös Euroopan ulkopuolisille joukkueille. Nuorten
Katajanokan linja-autoturma

Katajanokan linja-autoturma tapahtui illalla 5. helmikuuta 1929 Helsingissä Katajanokan ja Hylkysaaren välillä merenjäällä, kun Helsingin keskustan ja Santahaminan välillä liikennöinyt linja-auto ajoi railoon ja upposi meren pohjaan. Linja-autossa oli kuljettajan lisäksi 9 matkustajaa, joista kaksi hukkui auton mukana.Santahaminan autobussi syöksyi railoon. Kahdeksan miestä pelastui, kaksi naista hukkui, Helsingin Sanomat, 06.02.1929, nro 36, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Åke Sirolan omistama ja ohjaama Brockway-merkkinen linja-auto A 6167 lähti illalla kello 19.30 Pohjoissatamasta Aleksanterinkadun päästä kohti Santahaminaa. Autossa oli 9 matkustajaa, joista 7 oli sotilaita ja kaksi naishenkilöä. Auto ajoi noin 150 metrin päässä Katajanokan kärjestä Kruunuvuorenselältä Sörnäisten satamaan johtaneeseen railoon ja vajosi nopeasti meren pohjaan. Kuljettaja ja sotilaat onnistuivat pelastumaan mutta auton perällä istuneet kaksi naista hukkuivat auton mukana. Onnettomuuspaikalla veden syvyys oli noin 15 metriä. Sirola oli saanut luvan aloittaa talviliikenteen harjoittamisen Helsingin ja Santahaminan välillä. Hän oli edellisenä päivänä tarkistanut ajoreitin ja todennut sen turvalliseksi. Onnettomuuspäivänä hän oli ehtinyt suorittaa jo kuusi matkaa Santahaminaan ja takaisin. Onnettomuuden uhrit saatiin nostettua pinnalle iltapäivällä 6. helmikuuta sukeltajan avulla, vaikka kova pakkanen haittasi pelastustöitä. Samana päivänä selvisi, että onnettomuusauto oli jo edellisellä vuorollaan Santahaminasta Helsinkiin ollut kello 16 aikaan vähällä vajota jäihin Kruunuvuorenselällä jääpeitteen alettua rakoilla ja särkyä auton alla. Autossa oli tällöin ollut yli 20 matkustajaa.Naaraus onnistui eilen. Autobus- onnettomuuden uhrit nostettu railosta, Helsingin Sanomat, 07.02.1929, nro 37, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Onnettomuusauto saatiin nostettua meren pohjasta 9. helmikuuta. Auto oli vajonnut pari metriä syvälle pohjaliejuun ja sen ikkunat, katto ja lokasuojat olivat rikkoutuneet pahasti.Uponnut autobussi nostettiin eilen, Helsingin Sanomat, 10.02.1929, nro 40, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == Luokka:Vuoden 1929 onnettomuudet Luokka:Linja-auto-onnettomuudet Suomessa Luokka:1920-luvun onnettomuudet Suomessa Luokka:Helsingin historia Luokka:Katajanokka
Meänkielen päivä

Meänkielen päivä on juhlapäivä, jota meänkielen puhujat viettävät sen muistoksi, että meänkieli julistettiin omaksi kielekseen 27. helmikuuta 1988. Vuodesta 2007 päivää on järjestänyt Meänmaa-seura, joka vahvisti vuonna 2016 päiväksi 27. helmikuuta. == Vuoden 1988 kokoontuminen Pajalassa == Meänkielen puhujat kokoontuivat Pajalaan 27. helmikuuta 1988. Paikalla oli noin sata henkilöä, ja tapahtumassa oli ensin esityksiä Palajan työväentalolla, minkä jälkeen kokoonnuttiin Pajalan kirkkoon, jossa kirkkoherra Hans Stiglund piti hartaushetken, Henning Johansson piti juhlapuheen, Bengt Pohjanen luki Markuksen evankeliumin käännöksestään Tule Leevi fölhjyyn ja lauluryhmä Sisaret esitti musiikkia. Tapahtumassa oli ilotulitus. Sveriges Television kuvasi tapahtuman ja näytti sen ohjelmassa Café Luleå. Tapahtumassa jaettiin viestikapula, jonka saaja sitoutuu edistämään meänkieltä ja meänkielistä kulttuuria. Ensimäinen viestikapulan vastaanottaja oli Pajalan kunnanjohtaja Sture Fredriksson. == Katso myös == * Meänmaan lipun päivä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kieliviesti, 15.4.2020, Bengt Pohjanen, Vähästä historiikkia (pdf) Luokka:Helmikuun juhlapäivät Luokka:Ruotsalaiset juhlapäivät Luokka:Suomalaiset juhlapäivät Luokka:Meänmaa Luokka:Itämerensuomalaiset kielet Luokka:Ruotsin kielet
Valkeisten voiman tuulivoimalaitos

Valkeisten voiman tuulivoimalaitos eli myös Peräseinäjoen tuulivoimalaitos on Etelä-Pohjanmaalla Seinäjoen Valkiamäellä sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on 1,5 megawattia. Voimalan on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi Minna ja Mika Manni. == Yleistä == Tuulivoimalaitos sijaitsee Haasjärven eteläpuoella kohoavan Niemenvuoren kalliomäen laella Valkiamäen ja Luomanloukon välissä. Mäen alla sijaitsee pitkät maatalousrakennukset, joiden piha-alueiden kautta kulkee voimalalle huoltotie. Voimala sijaitsee 105 metrin korkeudella mpy. Tuulivoimalaitos on kiinalainen Dongfangin valmistama. Voimalan tyyppiä ei ole tiedossa, mutta se voi olla jokin seuraavista vielä tuotannossa olevista malleista: DF70, DF77, DF82, DF87, DF89 tai DF93. Näillä malleilla on tuuliturbiinin halkaisija 70–93 metriä ja kapasiteetti on 1,5 megawattia. Napakorkeudesta ei ole tässä tietoa. Voimalan sähköntuotanto ohjataan ensin omaan käyttöön ja ylijäämä myydään sähkömarkkinoilla eteenpäin. == Katso myös == * Luettelo Suomen tuulivoimaloista == Lähteet == Luokka:Suomen tuulivoimapuistot Luokka:Seinäjoen rakennukset ja rakennelmat
Havøysundin kirkko

Havøysundin kirkko () on Moseijan kunnassa Finnmarkin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1961. Se rakennettiin saksalaisten sodassa tuhoaman kirkon tilalle. Havøysund altertavle.jpg|Alttari ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Moseija
Tunneli paratiisiin

Tunneli paratiisiin (elokuvan suomenkielinen nimi Yleisradion vuoden 1993 televisioesityksessä, ) on vuonna 1987 valmistunut tanskalainen Jannik Hastrupin ohjaama piirroselokuva. ==Juoni== Elokuvan tarina kertoo tulevaisuudesta, jossa saastuminen on tehnyt maapallon pinnalla asumisen asumiskelvottomaksi. Ihmiset asuvat luolissa syvällä maan sisällä, ja vallan ottaneet jättiläisrotat tyrannisoivat heitä. Kuitenkin muisto elämästä maan pinnalla auringonpaisteessa elää ihmisten kanssa paratiisimyyttien muodossa. Ihmislapset Strit ja Dumb päättävät kapinoida rottia vastaan, ja heillä on myös unelma päästä tutkimaan maan pintaa. ==Vastaanotto== Elokuva vastaanotettiin Tanskassa ristiriitaisesti, mutta jotkut arvostelijat kehuivat elokuvan omaperäisyyttä, kun taas toiset kaipasivat ohjaaja Hastrupin aiempien piirroselokuvien viehätystä. ==Elokuva Suomessa== Elokuva on esitetty Suomen televisiossa yhden kerran: 16. toukokuuta 1993 Yle TV1-kanavalla. ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset animaatioelokuvat Luokka:Vuoden 1987 elokuvat
Fruholmenin majakka

Fruholmenin majakka () on Moseijan kunnassa Finnmarkin läänissä Norjassa sijaitseva maansa pohjoisin majakka. Se perustettiin vuonna 1866, automatisoitiin 1986 ja jätettiin miehittämättömäksi 2006. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan majakat Luokka:Moseija
Sarah Bonnici

Sarah Bonnici (s. 30. toukokuuta 1998 Gozo, Malta) on maltalainen laulaja. Hän edusti Maltaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan "Loop". == Varhais- ja yksityiselämä == Bonnici syntyi Maltan Gozon saarella. Hänen isänsä Marcel Bonnici on Mercury Towersin sekä Ħamrun Spartans FC -jalkapalloseuran toimitusjohtaja. Bonnici on suorittanut laskentatoimen maisterin tutkinnon. == Ura == Maltalainen laulaja Miriam Christine on toiminut mentorina Bonnicille nuoresta iästä lähtien. Vuonna 2009 Bonnici osallitui Malta Junior Eurovision Song Contest -kilpailuun, joka toimi Maltan karsintakilpailuna vuoden 2009 lasten Eurovision laulukilpailulle. Kilpailussa Bonnici sijoittui kolmanneksi kappaleellaan "The Mambo Song". Seuraavana vuonna Bonnici voitti L-Għanja Tal-Maltin Song Festival -laulufestivaalin 4. tuotantokauden sijoittuen ensimmäiseksi ikäryhmässään Miriam Christinen säveltämällä kappaleella sekä voittaen myös Best Voice -kategorian palkinnon samassa kilpailussa. Vuonna 2010 Bonnici osallistui jälleen Malta Junior Eurovision Song Contest -kilpailuun, sijoittuen tällä kertaa seitsemänneksi kappaleellaan "Kitty Kitty Cat". Kilpailuun osallistuminen antoi Bonnicille kuitenkin mahdollisuuden toimia taustatanssijana kilpailun voittaneelle Nicole Azzopardille vuoden 2010 lasten Eurovision laulukilpailussa Minskissä. Teinivuosinaan Bonnici osallistui useisiin kansainvälisiin laulukilpailuihin, kuten muun muassa Bulgarian Trixie Festival, Romanian the Carpathians Star Festival sekä Unkarin the Star to Born Festival -laulukilpailuihin. Bonnici sijoittui ensimmäiseksi omassa kategoriassaan Ti Amo -festivaaleilla Romaniassa ja voitti myös alkuperäisen kappaleen kategorian kappaleella "Vivrà ancora". Hän voitti "Uusi lahjakkuus" -osion Maltan Festival Kanzunetta Indipendenza -musiikkikilpailussa vuonna 2012 ja vuonna 2018 hän voitti kilpailun pääkategorian kappaleella "Il-Pinna". Tämän jälkeen hän osallistui X Factor Malta -kilpailun (Maltan versio X Factor -ohjelmaformaatista) ensimmäiselle tuotantokaudelle. Vuonna 2022 Bonnici osallistui Maltan vuoden 2022 euroviisukarsintana toimivaan Malta Eurovision Song Contest 2022 -kilpailuun Aidan Cassarin säveltämällä kappaleella "Heaven". Kilpailun finaalissa Bonnici sijoittui kahdenneksitoista. 18. lokakuuta 2023 ilmoitettiin, että Bonnici olisi yksi kilpailijoista Maltan vuoden 2024 euroviisukarsintana toimivassa Malta Eurovision Song Contest 2024 -kilpailussa. Hänen kilpailukappaleensa on nimeltään "Loop". Bonnici kilpaili kilpailun 1. semifinaalissa, josta hän eteni finaaliin asti. 3. helmikuuta 2024 pidetyssä finaalissa Bonnici voitti kilpailun 104 pisteellä, saaden eniten pisteitä raadeilta, ja edusti näin Maltaa vuoden 2024 Euroviisuissa Ruotsin Malmössä. == Diskografia == === Singlet === Single Vuosi Albumi / EP- levy "Bandwagon" 2015 rowspan="6" "Breathe Your Love" 2017 "" 2018 "Heaven" 2022 "Never Ever" 2023 "Loop" 2024 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Maltalaiset laulajat Luokka:Maltan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2024 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Meänmaan lipun päivä

Meänmaan lipun päivä () tai Meänmaan päivä tai Tornionjokilaakson päivä on Tornionjokilaaksossa 15. heinäkuuta vietettävä juhlapäivä. Perinteen aloitti vuonna 2007 perustettu Meänmaan Tinkerit -yhdistys, joka julkisti tuolloin Meänmaan lipun. Päivä on ollut Ruotsissa almanakkaan merkitty juhlapäivä vuodesta 2015. == Päivän tausta == 15\. heinäkuuta 2017 rajan molemmilta puolilta kokoontui noin 70 ihmisen joukko Ylitornion ja Aavasaksan sillalle. Tapahtuma alkoi sillä, että kello puoli kaksitoista alettiin kantamaan lippuja sekä Ylitorniosta Ruotsin puolelta että Aavasaksasta Suomen puolelta. Ryhmät kohtasivat sillan keskellä, jossa kaadettiin symbolinen rajakivi sillalta jokeen merkiksi maiden rajan ylittävästä yhteistyöstä. Tämän jälkeen laulettiin meänkiellä laulu Väylä on aina ollu. 20\. heinäkuuta Ylitorniossa järjestettiin myös lipunpäivästä ja seremoniasta seminaari, jossa pystyi myös liittymään Meänmaan Tinkerit -yhdistykseen, jonka jäsenkortti oli suunniteltu näyttämään Meänmaan passilta. Lipunnostopäivästä tuli yhdistyksen järjestämä vuosittainen kansallispäivä. Lipulla ja passilla oli myös vastustajansa. Kirjailija Mikael Niemestä lippu, passi ja suomen kielen korostus ovat nationalistisia, eikä hän kaivannut kansallispäivää, jona ihmiset seisovat vartioimassa joen rantaa laulaen kansallismielisiä tornionlaaksolaisia lauluja. Niemen mukaan olisi parempi muistaa lippupäivää nostamalla kauniit räsymatot lipputankoon ja juhlimalla kukin tavallaan. Päivän vakiinnuttua Meänmaan Tinkerit -yhdistys ehdotti Ruotsin akatemialle päivää kalenteriin, jolloin tornionjokilaaksolaisia edustanut STR-T-yhdistys teki valituksen siitä, että kaikkia alueella asuvia ei ollut kuultu. Asiasta keskusteltiin, ja vuonna 2013 päästiin yhteisymmärrykseen siitä, että heinäkuun 15. päivää juhlitaan tornionlaaksolaisten ja kveenien päivänä. Kun kaikki yhdistykset olivat sopineet yhteisestä lippupäivästä, se tarkoitti, että se oli muidenkin kuin vain meänkielen osaajien päivä. Samalla haettiin mallisuojaa lipulle. == Katso myös == * Meänkielen päivä * Ruotsinsuomalaisten lippu == Lähteet== == Aiheesta muualla == * Meänmaan Tiuku -lehden artikkeli ensimmäisistä Meän Flakun Päivän tapahtumista Luokka:Meänmaa Luokka:Heinäkuun juhlapäivät
Siivenisku

Siivenisku () on yhdysvaltalaiskirjailija Rebecca Yarrosin kirjoittama fantasiaromaani. Se on Empyreum-kirjasarjan ensimmäinen osa, jota seuraa Rautaliekki. Englanninkielinen alkuteos julkaistiin vuonna 2023 ja suomennos seuraavana vuonna. Romaani sijoittuu kuvitteelliseen Navarren kuningaskuntaan ja kertoo Violet Sorrengailista, joka aloittaa lohikäärmelentäjän koulutuksen Basgiathin sotakorkeakoulussa komentajana työskentelevän äitinsä pakottamana. Koulutus on hengenvaarallinen ja kilpailu paikasta lentäjien eliittijoukossa kovaa. Ongelmia aiheuttaa myös tarinan antagonisti, siivenkomentaja Xaden Riorson, jonka isän Violetin äiti on aikoinaan mestauttanut. == Julkaisu == Englanninkielinen romaani julkaistiin 2. toukokuuta 2023. Tammikuussa 2024 Yarros julkaisi kotisivuillaan kaksi bonuslukua, joissa kuvataan joitain romaanin tapahtumia Xaden Riorsonin näkökulmasta. Suomeksi romaanin julkaisi WSOY 3. kesäkuuta 2024. Sen käänsi Laura Haavisto. Suomekielinen teos on julkaistu kovakantisen kirjan lisäksi myös sähkökirjana ja Ronja Keiramon lukemana äänikirjana. Xadenin näkökulmasta kirjoitetut bonusluvut sisältävä pokkarilaitos ilmestyi suomeksi 24. lokakuuta 2024. == Vastaanotto == Siivenisku on yksi someilmiöksi muodostuneen romantasia-lajityypin edustajista ja saanut huomattavaa suosiota Tiktokissa. Vuoden 2023 aikana kirjaa myytiin maailmanlaajuisesti yli kaksi miljoonaa kappaletta. Lokakuuhun 2024 mennessä sen myynti oli ylittänyt kolme miljoonaa. Romaani nousi The New York Timesin julkaisemalla bestseller-listalla myydyimmäksi kaunokirjaksi ja oli marraskuuhun 2024 mennessä ollut listalla yhteensä 68 viikkoa. Risingshadow- sivuston arvostelussa romaania kuvailtiin ennalta-arvattavaksi, mutta silti koukuttavaksi. Kehuja se sai muun muassa fantasiamaailmalle kehitetystä historiasta, sivuhahmoista ja jännittävyydestä. Heikkoutena pidettiin romaanin ”kuumia kohtauksia”, joita sen mainonnassa on puolestaan ylistetty. Kirkus Reviewsin arvostelussa tarinaa luonnehdittiin toiminnantäyteiseksi ja nopeatempoiseksi, mutta kokonaisuutta tarkastellessa juonta ei pidetty toimivana, eivätkä hahmokehitys tai maailmanrakennus vakuuttaneet arvostelijaa. Päähenkilö Violetia kuvailtiin ”kummalliseksi sekoitukseksi silkkaa pätevyyttä ja täyttä passiivisuutta”. Vuoden 2023 lopussa romaani voitti ensimmäisen jaetun parhaan romantasiakirjan Goodreads Choice -palkinnon. Vuoden 2024 Tiktok Book Awards -palkintoseremoniassa Siivenisku palkittiin vuoden parhaana kansainvälisenä kirjana. == Televisiosovitus == Viikko ennen kirjasarjan toisen osan julkaisua tiedotettiin, että Siivenisku sovitetaan televisiosarjaksi ja Yarros ottaa osaa tulevan sarjan tuotantoon. Romaanin oikeudet omistaa Amazon MGM Studios ja sarjan showrunneriksi on nimetty Moira Walley-Beckett. Sarja oli aikaisessa kehitysvaiheessa heinäkuussa 2024. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2023 kirjat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaromaanit Luokka:Rakkausromaanit Luokka:Lohikäärmeet kirjallisuudessa
Jarmo Viittanen

Jarmo Viittanen (s. 18. huhtikuuta 1979 Oulu) on suomalainen pesäpalloilija. Viittanen edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Oulun Lippoa, Puijon Pesistä, Joensuun Mailaa, Pattijoen Urheilijoita ja Kempeleen Kiriä. Viittanen saavutti yhden SM-hopean kaudella 1995 ja kaksi SM-pronssia kaudella 2000 ja kaudella 2006.https://www.pesis.fi/wp- content/uploads/2021/02/Viittanen-Jarmo.xlsx Hän pelasi lyöjäjokerina. https://yle.fi/a/3-5254842 Viittanen pelasi 398 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kymmenen kunnaria ja 527 tavallista juoksua, toi 25 juoksua ja keräsi 995 kärkilyöntipistettä. Viittanen pelasi 58 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja 70 tavallista juoksua, toi neljä juoksua ja keräsi 143 kärkilyöntipistettä. Viittanen pelasi 23 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi 44 tavallista juoksua ja keräsi 73 kärkilyöntipistettä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rasmus Vuorinen

Rasmus Vuorinen (s. 27. maaliskuuta 2004 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Saimaan Palloa. Hän pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa. == Ura == === Seuraura === Vuorinen on Helsingin IFK:n kasvatti. Hän oli kaudella 2019–2020 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa eniten maaleja tehnyt puolustaja kymmenellä osumallaan. C-nuorten SM-sarjassa Vuorinen oli HIFK:n tehokkain puolustaja tehoilla 7+4=11. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kaudeksi 2023–2024 Vuorinen teki 2+1-vuotisen juniorisopimuksen Saimaan Pallon SM- liigajoukkueen kanssa. Hän aloitti kauden seuran U20-joukkueessa. Vuorinen teki liigadebyyttinsä 9. helmikuuta 2024 Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin SaiPan seitsemänneksi puolustajaksi. Vuorinen sai ottelussa jääaikaa 7.34 minuuttia. Hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Vuorinen pelasi SM-liigassa loppukauden aikana 11 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. === Maajoukkueura === Vuorinen pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2021. Hän edusti Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta samana vuonna myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla, jolloin Vuorinen voitti kultaa. Hän jakoi turnauksen tehotilaston voiton Tšekin Filip Krajčíkin ja Adam Dvořákin sekä Venäjän Ilja Kvotškon kanssa. Yhteensä Vuorinen on pelannut kymmenen nuorten ja 13 poikien maaottelua. == Tilastot == 2021–2022 HIFK U20-SM 27 0 5 5 29 – – – – – 2022–2023 HIFK U20-SM 38 2 6 8 40 3 0 0 0 2 2023–2024 SaiPa U20-SM 39 3 15 18 57 – – – – – SaiPa SM-liiga 11 0 0 0 6 – – – – – 1 kausi yhteensä SM-liiga 11 0 0 0 6 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Saimaan Pallon pelaajat Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tukholman työväentalo

Tukholman työväentalo () on Tukholman Norrmalmilla osoitteessa Barnhusgatan 12–14 sijaitseva työväentalo ja kongressikeskus. Vuonna 1963 valmistuneen rakennuksen suunnitteli arkkitehti Sven Markelius. ==Kuvia== Gamla folkets hus.jpg|Samalla paikalla sijainnut alkuperäinen työväentalo valmistui vuonna 1901. Lars Peterson talar i Folkets hus.jpg|Ruotsin valtionrautateiden pääjohtaja Lars Peterson puhumassa työväentalon konferenssisalissa vuonna 1970. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== työväentalo Luokka:Työväentalot Luokka:Kongressikeskukset