EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Taivaanpallo

Taivaanpallo on kuviteltu pallopinta, jonka keskipisteessä katsoja on ja jolla taivaankappaleet näyttävät sijaitsevan. Taivaanpallo on viimeistään 2 500 vuotta sitten kehitetty ajatus pallosta, joka ympäröi maapalloa. Ihmiset ymmärsivät jo antiikin aikoina, että maapallo on pallomainen, ja he hahmottivat tähdet taivaanpallon reikinä tai jollain muulla tavalla taivaanpalloon liittyvinä valoina. Taivaanpalloa ei ole todellisuudessa olemassa, sillä tähdet ovat kaukaisuudessa eri etäisyyksillä sijaitsevia kaasupalloja. Taivaanpallon näennäinen pyörimisliike Maan ympäri taas johtuu Maan omasta pyörimisestä. Taivaanpallo on kuitenkin edelleen käyttökelpoinen käsite, ja ajatus pyörivästä taivaanpallosta helpottaa tähtitaivaan tarkkailua. Taivaanpallo pyörähtää kerran akselinsa ympäri vajaassa vuorokaudessa, tarkemmin noin 23 tunnissa 56 minuutissa ja 4 sekunnissa eli yhdessä tähtivuorokaudessa. Taivaanpallon pyöriminen tuo esiin eri tähtikuvioita, sekä esimerkiksi Auringon ja Kuun. Maan kierto Auringon ympäri muuttaa meidän näkökulmaamme taivaanpalloon, sillä Maan akseli on 23,5 astetta kallellaan. Tällöin eri tähtikuviot näkyvät samaan vuorokaudenaikaan. Tähdet kulkevat kaarimaisia tai ympyrämäisiä ratoja näkyvällä taivaanpallolla. Taivaanpallon kohteet ilmoitetaan leveysastetta vastaavana deklinaationa δ ja pituusastetta vastaavana rektaskensiona α. Taivaanpallon kohteen suunta määritellään tuntikulmana. Jokin taivaankappale, esimerkiksi Aurinko, Kuu, planeetta tai tähti on tietyllä korkeudella ja tietyssä suunnassa, eli kappaleella on kulmakorkeus ja atsimuutti. Maan pyörimisakseli osoittaa taivaanpallon pohjoiseen ja eteläiseen taivaannapaan, joiden näennäiseen suuntaan Maan pyöriminen ei vaikuta. Navoilta katsottuna taivaannavat ovat suoraan yläpuolella ja päiväntasaajalla aivan horisontissa. Taivaannavan korkeus riippuu leveysasteesta. Jos ollaan leveysasteella 60, pohjoinen taivaannapa on samoin 60 asteen korkeudella. Tällä korkeudella on suunnilleen Pohjantähti. Pohjoisnavalla nähdään vain taivaanpallon pohjoispuoliskon tähdet ja etelänavalla eteläpuoliskon tähdet. Päiväntasaajalla vuoden aikana voidaan nähdä koko taivaanpallo. Taivaanrannan yläpuolella näkyvää osaa taivaanpallosta kutsutaan taivaankanneksi. Taivaanpallon havaitsijan pään päällä oleva kohta on taivaanlaki eli zeniitti ja jalkojen alla oleva, "maan sisässä" oleva suunta nadiiri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pallotähtitiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Franz Lehár

thumb|Franz Lehárin patsas Wienissä Franz Lehár (30. huhtikuuta 1870 Komárom, Itävalta-Unkari - 24\. lokakuuta 1948 Bad Ischl, Itävalta) oli itävaltalais- unkarilainen säveltäjä, joka on erityisen tunnettu opereteistaan, etenkin Die Lustige Witwe, (Iloinen leski). Muista teoksista muistetaan valssi Kultaa ja hopeaa (Gold und Silber). Vuodesta 1899 lähtien hän asui Wienissä. ==Oopperat ja operetit== *Kukuška, (Leipzig 27. marraskuuta 1895) *Wiener Frauen, (Wien, 21. marraskuuta 1902) *Der Rastelbinder, (Wien, 20. joulukuuta 1902) *Der Göttergatte, (Wien, 20. tammikuuta 1904) *Die Juxheirat, (Wien, 22. joulukuuta 1904) *Die Lustige Witwe, (Iloinen leski), (Wien, 30. joulukuuta 1905) *Mihislaw der Moderne, (Wien, 5. tammikuuta 1907) *Edelweiss und Rosenstock, (Wien, 16. maaliskuuta 1907) *Der Mann mit den drei Frauen, (Wien, 21. tammikuuta 1908) *Das Fürstenkind, (Wien, 7. lokakuuta 1909) *Der Graf von Luxemburg, (Wien, 12. marraskuuta 1909) *Mustalaisrakkautta, (Wien, 8. tammikuuta 1910) *Eva, (Wien, 24. marraskuuta 1911) *Die Ideale Gattin, (Wien, 10. lokakuuta 1913) *Endlich allein, (Wien, 30. tammikuuta 1914) *Schön ist die Welt, (Wien, 10. helmikuuta 1914) *Libellentanz, (Wien, 14. tammikuuta 1916) *Der Sterngucker, (Wien, 24. tammikuuta 1916) *Wo die Lerche singt, (Budapest, 1. helmikuuta 1918) *Die blaue Mazur, (Wien, 28. toukokuuta 1920) *Tangokönigin, (Wien, 9. syyskuuta 1921) *Die Frühling, (Wien, 20. tammikuuta 1922) *Frasquita, (Wien, 4. maaliskuuta 1922) *Paganini, (Wien, 30. lokakuuta 1925) *Der Zarewitsch, (Berliini, 21. helmikuuta 1927) *Friederike, (Berliini, 4. lokakuuta 1928) *Hymyn maa, (10. lokakuuta 1929) *Giuditta, (Wien, 20. tammikuuta 1934) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Annikki Arni : Franz Lehárin vieraana, Helsingin Sanomat, 28.10.1934, nro 291, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Annikki Aarni : Nykyajan kuuluisimman operettisäveltäjän luona, Aamulehti, 10.10.1937, nro 273, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Itävaltalaiset säveltäjät Luokka:Unkarilaiset säveltäjät Luokka:Operettisäveltäjät Luokka:Vuonna 1870 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Galaktinen koordinaatisto

pienoiskuva| Galaktisessa koordinaatistossa käytetään origona Aurinkoa. Galaktinen koordinaatisto on taivaanpallon koordinaatisto, jossa käytetään pituusasteena galaktista longitudia ja leveysasteena galaktista latitudia. 0-latitudi eli galaktinen päiväntasaaja seurailee Linnunradan vyön keskiosaa. Galaktinen longitudi 0 on Linnunradan keskuksen suunnassa Jousimiehen tähtikuviossa ja galaktinen pohjoisnapa Bereniken hiusten tähtikuviossa. 0° on Jousimiehen tähdistön eli Sagittariuksen suunnassa. 90° on Joutsenen tähdistön eli Cygnusin suunnassa. 180° on Ajomiehen tähdistön eli Aurigan galaktisen anti-keskuksen suunnassa. 270° on Purjeen tähdistön eli Velan suunnassa. Galaktinen koordinaatisto ei ole koordinaatisto, joka ilmoittaisi Auringon paikan Linnunradan kiekossa katsottuna Linnunradan keskustasta. Tätä koordinaatistoa käytetään joissain Linnunradan suurimittakaavan rakennetta kuvaavissa kaavioissa. Aurinko sijaitsee noin 26 000 valovuoden eli 8 kiloparsekin päässä Linnunradan keskustasta ja noin 111-115 valovuotta Linnunradan tason yläpuolella. Kun Linnunradan keskustan suunta oli saatu määritetyksi suhteellisen tarkasti radiohavaintojen perusteella niin IAU viimeisteli vuonna 1959 galaktisen koordinaattijärjestelmän nykyisen määritelmän. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Linnunrata Luokka:Pallotähtitiede Luokka:Koordinaattijärjestelmät
Triplane

Triplane tarkoittaa seuraavia asioita: * kolmitaso (), lentokone, jossa on kolme kantosiipeä päällekkäin * Sopwith Triplane, ensimmäisen maailmansodan aikainen kolmitasoinen hävittäjälentokone * Triplane Turmoil, tietokonepeli, jossa soditaan ensimmäisen maailmansodan aikaisilla lentokoneilla.
Ammattikorkeakoulututkinto

Ammattikorkeakoulututkinto on käytännönläheinen ja ammattiin suuntaava korkeakoulututkinto, joka valmistaa erilaisiin asiantuntija-, suunnittelu-, kehittämis- ja esimiestehtäviin. Ammattikorkeakoulututkinnot on kirjattu lainsäädäntöön korkeakoulututkintoina ja ne antavat pätevyyden hakea sellaisia kuntien ja valtion virkoja sekä julkisia tehtäviä, joihin on säädetty pätevyysvaatimukseksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Tältä osin ammattikorkeakoulututkinto on rinnasteinen alempaan korkeakoulututkintoon, vaikka sitä ei muutoin lueta yliopistotutkinnoksi. Yliopistojen maisteriohjelmiin haettaessa ammattikorkeakoulututkintoa ei usein kelpuuteta sellaisenaan korvaamaan suoritettua alempaa korkeakoulututkintoa, vaan hakijalta vaaditaan myös siltaopintoja. Ammattikorkeakoulututkinnon laajuus on koulutusohjelmasta riippuen 210, 240 tai 270 opintopistettä. Kokopäiväisesti opiskellen opiskeluaika on 3,5–4,5 vuotta. Saman alan aikaisemmat opinnot tai työkokemus voivat lyhentää opiskeluaikaa. Tutkinto muodostuu perusopinnoista, ammattiopinnoista, vapaasti valittavista opinnoista, työharjoittelusta sekä opinnäytetyöstä. Opinnot ovat tyypillisesti yliopisto-opintoja käytännönläheisempiä ja sisältävät enemmän pakollisia työharjoitteluosuuksia. Ammattikorkeakoulututkinnon voi suorittaa seuraavilla koulutusaloilla: *Humanistinen ja kasvatusala **Humanistisen alan ammattikorkeakoulututkinto *Kulttuuriala **Kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinto *Luonnontieteiden ala **Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto *Luonnonvara- ja ympäristöala **Luonnonvara-alan ammattikorkeakoulututkinto *Matkailu-, ravitsemis- ja talousala **Matkailu- ja ravitsemisalan ammattikorkeakoulututkinto *Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala **Kauneudenhoitoalan ammattikorkeakoulututkinto **Liikunnan ammattikorkeakoulututkinto **Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto *Tekniikan ja liikenteen ala **Merenkulun ammattikorkeakoulututkinto **Tekniikan ammattikorkeakoulututkinto *Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala **Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto == Katso myös == *Ammattikorkeakoulu *Luettelo ammattikorkeakoulututkinnoista ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Ammattikorkeakoulut - Opetushallitus * Ammattikorkeakoulu - Opintopolku *
Egil Danielsen

Egil Danielsen (9. marraskuuta 1933 Hamar – 29. heinäkuuta 2019) oli norjalainen keihäänheittäjä. Varttuneemmalla iällä Danielsen osallistui politiikkaan Norjan eläkeläisten puolueen (Pensjonistpartiet) ehdokkaana. Danielsen vietti lapsuutensa köyhissä oloissa orpokodissa. Melbournen kesäolympialaisissa 1956 Danielsen heitti silloisen maailmanennätyksen 85,71 ja voitti olympiakultaa. vuoden 1958 EM-kilpailuissa Danielsen sijoittui toiseksi. Norjan mestaruuden hän voitti keihäänheitossa viisi kertaa peräkkäin vuosina 1953–1957. Danielsen kuoli 85-vuotiaana maanantain 29. heinäkuuta vastaisena yönä 2019. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Norjalaiset olympiavoittajat Luokka:Norjalaiset keihäänheittäjät Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Esileikki

Esileikki on sukupuoliyhdyntää edeltävää seksiä ja hyväilyjä. Käsitteen nimitys perustuu oletukseen, että vaikka esileikki onkin nautinnollista ja kiihottavaa, se ei itsessään tuo tyydytystä, vaan sen tavoitteena on johtaa yhdyntään. Esileikkiin voi kuulua monenlaista hyväilyä ja seksuaalista toimintaa. Esileikki alkaa usein suudelmilla sekä vartalon ja sukupuolielinten hyväilyllä vaatteiden läpi. Riisumisen jälkeen osapuolet voivat hyväillä toistensa alastomia vartaloja ja sukupuolielimiä käsillään tai huulillaan. Heteroparin mies voi laittaa sormensa naisen emättimen sisään, ja osapuolet voivat antaa toisilleen suuseksiä, nainen fellaatiota ja mies cunnilingusta. Mies voi saada erektion jo esileikin aikana. Esileikin lopuksi tapahtuu yleensä yhdyntä. Miesparit ja naisparit harjoittavat usein heteropareja enemmän rinnan alueen stimulointia, ja miesparit harjoittavat enemmän peräaukon stimulointia. Homopareilla esileikki ei yleensä ole yhtä tavoitekeskeistä kuin heteropareilla, ja sitä usein pitkitetään. Jotkut käyttävät esileikissä nautintoa tuottavia esineitä, kuten ihon sivelyä höyhenillä, tai hieromasauvaa. Jotkut parit harjoittavat kipua tuottavia leikkejä. Esileikkiin saadaan vaihtelua esimerkiksi pukeutumis- ja fantasialeikeillä, romanttisella kynttilävalaistuksella tai tekemällä sitä uusissa paikoissa. Seksiterapiassa pariskuntia pyritään usein ohjaamaan tuottamaan partnerille nautintoa pidentämällä esileikkiä ja kiinnittämällä vähemmän huomiota yhdyntään seksin päämääränä. ==Katso myös== * Hyväilyseksi ==Lähteet== Luokka:Seksuaalinen toiminta Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Prekessio

Prekessio (myös presessio) tarkoittaa pyörimisakselin kiertymistä. Prekessoiva kappale pyörii oman akselinsa ympäri ja lisäksi akselin suunta muuttuu siten, että kaltevuuskulma pysyy vakiona mutta kaltevuussuunta kiertyy. Jos pyörivän hyrrän akseli ei ole tarkkaan pystysuorassa, se tekee prekessioliikettä. Tähtitieteessä prekessiolla tarkoitetaan Maan tai muun taivaankappaleen akselin kaltevuussuunnan muuttumista pitkän ajan kuluessa. Sen vuoksi Maan akseli ei aina osoita samaan kohtaan taivaanpallolla eli taivaannavat liikkuvat suhteessa tähtiin. == Katso myös == * Larmor-prekessio == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Klassinen mekaniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kouvolan jäähalli

Kouvolan jäähalli (markkinointinimeltään Lumon Areena) on Kouvolassa, lähellä keskustaa Urheilupuistossa sijaitseva jäähalli. Se on muun muassa jääkiekon SM-liigassa pelaavan KooKoon kotihalli. Halli on valmistunut vuonna 1982 ja sitä uudistettiin viimeksi kesällä 2015, jolloin sen katsomokapasiteetiksi tuli 6 400\. Kesän 2016 kioskiremonttien johdosta kapasiteetti putosi 6 200 katsojaan. Kesällä 2019 B-katsomon takana olevat seisomakatsomot purettiin ja niiden tilalle rakennettiin lisää WC-tiloja, jolloin katsojakapasiteetiksi muodostui nykyinen 5 950 katsojaa. Tammikuussa 2024 valmistui D-päätyyn uusi Sandels Lounge ravintola, jonka jälkeen Lumon Areenan yleisökapasiteetti on 5 200 katsojaa. Jäähallissa on muun muassa juoksusuora, pituushyppypaikka, juoksurata katsomoiden yläpuolella sekä B-katsomon alla oleva harjoitusjää. Jäähallissa voidaan myös järjestää konsertteja ja musiikkitapahtumia, joista merkittävin on vapputapahtuma Vappugospel. Jäähallin kunnostus valmistui vuonna 2006, jolloin rakennettiin C-katsomon yläpuolella oleva ravintolataso. Kouvolan jäähallin nimi vaihtui Lumon Areenaksi, kun KooKoo ja Lumon solmivat yhteistyösopimuksen. Kouvolan jäähallissa on pelattu vuonna 2016 yksittäinen EHT ottelu, jossa vastakkain olivat Suomen ja Tšekin maajoukkueet. Ottelu päättyi Suomen 4-1 voittoon. Keväällä 2019 Kouvolan jäähallissa pelattiin Suomen A-maajoukkueen toiseksi viimeinen harjoitusottelu, vuoden 2019 MM- kisoja varten. Vieraileva joukkue oli Ruotsin A-maajoukkue ja ottelu päättyi Suomen 5-4 voittoon. Syyskuussa 2019 Kouvolan jäähallissa järjestettiin ylimääräinen Keskustan puoluekokous. Lumon Areenalle on tulossa miljoonaremontti vuonna 2024, kolme uutta aitiota tulisi nykyisten aitioiden jatkeeksi, kaikki katsomopenkit uusitaan sekä hallissa kunnostetaan pukuhuone-, wc- ja märkätilat. == Suuria yleisömääriä == Jäähallin yleisöennätys nähtiin Liigapelissä KooKoo-Jukurit 1. helmikuuta 2020, kun katsojia oli 5903. Se oli vuosittain järjestettävä Mustaoranssi peli, johon KooKoon yhteistyökumppanit mahdollistivat ilmaiset liput katsojille. Jäähallin virallinen yleisöennätys on vuodelta 1985 I-divisioonan ottelusta KooKoo- SaiPa, jota seurasi 5 350 katsojaa. Kouvolan jäähalli piti hallussaan Mestiksen yleisöennätystä, kun KooKoon ja Jukurien kauden 2013-2014 välistä 5. loppuottelua oli seuraamassa 5 194 katsojaa. Syyskuussa 2023 ennätys siirtyi Espoon Metro-Areenalle, kun Kiekko-Espoon ja Helsingin Jokereiden välinen ottelu houkutteli paikalle 6982 katsojaa. == Jäädytetyt pelipaidat == * # 36 Mikko Outinen * # 81 Timo Nurmberg == Katso myös == * Kouvolan pesäpallostadion * Kouvolan keskusurheilukenttä ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kouvolan jäähallin tiedot Kouvolan verkkosivuilla * Kuvia jäähallista Luokka:Kouvolan urheilupaikat Luokka:Suomen jäähallit
VV Cephei

VV Cephei (lyhentäen VV Cep) on Kefeuksen tähtikuviossa oleva kaksoistähti, jossa on valtavan suuri punainen hyperjättiläinen ja kirkas sininen tähti. VV Cephei on spektroskooppinen kaksoistähti ja pimennysmuuttuja: tähdet peittävät vuorotellen toisensa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Algol- muuttujat Luokka:B-spektriluokan pääsarjan tähdet Luokka:M-spektriluokan ylijättiläiset Luokka:Puolisäännölliset muuttujat
Geomantia

Geomantia () on ennustusmenetelmä, jolla tarkoitetaan ennustamista maahan heitetyistä esineistä ja niiden varjoista ja väreistä, esimerkiksi luista, tikuista, simpukankuorista tai kivistä. Myös maata, hiekkaa tai multaa voidaan heittää ja tulkita sen aikaansaamat kuviot. Usein geomantialla tarkoitetaan kuitenkin erilaisia ajateltuja maan energiavirtoja tai ley-linjoja ja näiden tutkimista. Sanaa geomantia käytetään joskus fengshuin synonyymina. Tämä on perintöä 1800-luvulta, jolloin länsimaiset lähetyssaarnaajat joutuivat keksimään käännöksen sanalle fengshui. ==Lähteet== * Luokka:Ennustaminen
Kiva (seremoniahuone)

Kivat olivat lounaisen Yhdysvaltain pueblointiaanien keskuksiinsa rakentamia pyöreitä, puoliksi maanalaisia seremoniahuoneita. Kivoja ja niiden tyyppisiä huoneita rakensivat muun muassa anasazi-, mogollon- ja hohokam-kulttuurien intiaanit. Kiva on iso ja pyöreäreunainen, tiiliseinäinen kuoppa, jossa on ollut hirsikatto. Kivan keskellä on pidetty tulta. Kivoissa tehtiin ilmeisesti taikuuksia. Myöhempien pueblointiaanien perinteistä päätellen kivassa saivat olla vain miehet ja pojat. Useissa kivoissa oli lattiassa aukko, sipapu, josta esi-isien ehkä uskottiin voivan nousta manalasta. Uskotaan kivan merkityksen muuntuneen ajan kuluessa uusien uskonnollisten vaikutteiden levitessä pueblojen alueella. Noin 1250 alueella alkoi levitä kachina-henkiin perustuva uskonto. Intiaanit rakensivat niitä kennomaisiin pueblorakennelmiinsa muun muassa muun muassa Chacon kanjonissa, Lounais-Yhdysvaltain New Mexicossa. Esimerkiksi anasazin piirissä jokaisella Chacon kanjonin asuinpaikalla oli kiva, isoimmassa asuinpaikassa "Pueblo Bonitossa" oli 39 kivaa. Niistä kaksi oli suurta. Kivat ovat vanhimpien tunnettujen Pohjois-Amerikan muinaisjäännösten joukossa. Kivojen arkkitehtuuri kehittyi ja niitä rakennettiin myös maan päälle ja tornimaisiksikin, ja ne saattoivat olla avaimenreiän muotoisia niin kuin Mesa Verdeessä. Sodassa kivan polttamisella oli voimakas uskonnollinen merkitys. Monet kivat hylättiin, kun kuivuus ajoi intiaanit pois alueelta. Kivojen rakentajina pidetään anasazeja. == Katso myös == *Pueblokulttuuri *Chacon kanjoni Luokka:Pohjois-Amerikan muinaisjäännökset Luokka:Tilat
Mikroilmasto

thumb|Suppakuopan äärevä mikroilmasto on johtanut pensaiden ja puuntaimien paleltumiseen talvella. Mikroilmasto on pienen alueen paikallinen ilmasto, jota kuvataan säämuuttujista (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus ja suunta, ilman kosteus jne.) lasketuilla pitkän ajan keski- ja ääriarvoilla. Tarkastelualue on meteorologien kielenkäytössä mikä tahansa yhtenäinen pienehkö alue (koivumetsän mikroilmasto, takapihan mikroilmasto, jalkapallokentän mikroilmasto). Rakennustekniikassa voidaan puhua umpinaisten tilojen ilman tilasta ja jopa yksittäisen seinän mikroilmastosta. Biologiassa puolestaan voidaan puhua puun latvuksen eri osissa vallitsevasta mikroilmastosta. Mikroilmaston vaikuttavia tekijöitä ovat * relatiivinen korkeus (merkittävin tekijä) * maaston kaltevuus suhteessa auringonpaisteen tulosuuntaan (etelärinne on lämpimämpi kuin pohjoisrinne) * puiden ja rakennusten vaikutus tuuleen * maaperän väri, läpäisevyys ja lämmönjohto- ominaisuudet Lumipeitteen syvyys ja sen pysyvyys, veden kertyminen, tuulisuus, ja paikalliset lämpöolot voivat vaihdella maaston kohdan mukaan paljonkin. Paljaat kalliot varastoivat lämpöä päivän aikana, avoimen alueen laidalla tuulee enemmän, meren läheisyys voi aiheuttaa pärskeitä jne. Puutarhurit käyttävät hyväkseen tietoa mikroilmastosta sijoittelemalla arkoja kasveja suotuisiin paikkoihin sekä muokkaamalla olosuhteita esimerkiksi tuulensuojien ja kohopenkkien avulla tai parantamalla maaperän lämmönjohtokykyä.Microclimates Gardening resources, Cornell UniversityKauniin pihan edellytys on hyvä mikroilmasto Gardena Jotta eri säähavaintoasemilla tehtävät havainnot olisivat vertailukelpoisia ja edustaisvat paikkakuntien eikä mikroilmastojen välisiä eroja, Maailman ilmatieteen järjestö WMO on suosittanut, että säähavaintoasemat sijoitetaan mahdollisimman samanlaisiin olosuhteisiin (ruohokentälle, tasainen maasto, lämpömittarit valkeaksi maalattuun kojuun, sadepöntön etäisyys puista vähintään puun korkeus ja niin edelleen).Siting and exposure of meteorologicala Instruments at urban sites 27th NATO/CCMS International Technical Meeting on Air Pollution Modelling and its Application, 2004 ==Katso myös== *Kaupunkisaarekeilmiö == Lähteet == Luokka:Klimatologia Luokka:Meteorologia
Méav

Méav Ní Mhaolchatha, nykyisin usein lyhyemmin Méav, on irlantilainen laulaja. Hän on nykyään sooloartisti, mutta on ollut mukana monissa projekteissa. Hän laulaa englanniksi, iiriksi ja ranskaksi. == Varhaiset vuodet == Méav tulee musikaalisesta perheestä Dublinista. Hän aloitti laulu-, harppu- ja piano- opinnot varhaisessa vaiheessa ja jatkoi niitä opiskellessaan oikeustiedettä Dublinin Trinity Collegessa. == Laulu-ura == Méav on kiertänyt maailmaa laajasti nuoresta iästään huolimatta. Hän oli Lord of the Dance-ryhmän päävokalisti kolmen kuukauden ajan vuonna 2000 Etelä-Afrikan kiertueella. Vuosina 1996–1999 hän oli mukana kolmella RTE Concert Orchestran kiertueella Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Hän on esiintynyt niin ikään Riverdance-yhtyeen kanssa kotimaansa lisäksi Lontoossa ja New Yorkissa. Méav lauloi myös Irlannin presidentin Mary McAleesen virkaanastujaisissa. Anúna-yhtyeen jäsenenä Méav kiersi maailmaa Kanadassa, Skandinaviassa, Marokossa ja Espanjassa sekä teki yhteistyötä mm. Elvis Costellon, Brian Kennedyn ja the Chieftainsin kanssa. Méav on lisäksi ollut Irlannin kansallisen kamarikuoron jäsen ja käynyt tämän kanssa kiertueella Brasiliassa ja useassa Euroopan maassa. 2002 hän lauloi pääesiintyjänä festivaaleilla Etelä-Koreassa (jossa hän on suosittu), osana jalkapallon MM-kilpailujen juhlallisuuksia. == Levytyksiä == === Sooloartistina === *Méav (1999) *Silver sea (2002) === Muita levyjä === *Anúna: Behind the closed eye (1997) *Anúna: Deep dead blue (1999) *Celtic Woman (2004) Luokka:Irlantilaiset laulajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Luosto

Ukko-Luosto on Luostotuntureiden korkein lakiFacta 2001 WSOY 1984 10. osa, palsta 438, sen korkeus on 514 metriä merenpinnasta. Tunturi sijaitsee Suomen Lapissa, Sodankylän kunnassa 30 kilometriä Sodankylän keskustasta kaakkoon. Luostotunturit kuuluvat osittain Pyhä-Luoston kansallispuistoon. Luoston alueella sijaitsee Ilmatieteen laitoksen säätutka, kaksi laskettelukeskusta, kolme hotellia ja kylpylä. Myös Lampivaaran ametistikaivos viiden kilometrin päässä tunturista liittyy Luoston matkailutoimintaan. Luostolta pääsee Lampivaaraan lumikulkuneuvolla tai ulkoilutietä pitkin kesällä jalkaisin ja talvella hiihtäen. == Tapahtumia == Luosto on yksi viidestä PoroCupin Suomen Cupin osakilpailujen pitopaikasta.Videoita Sodankylästä, Sodankylä.fi Luoston alueella sijaitsevalla Ukko-Luoston sekä Aittakurun alueella järjestettiin vuosittain elokuun aikana LuostoClassic -tapahtuma. Tapahtuma oli klassisen musiikin tapahtuma, joka järjestettiin tunturiluonnossa.LuostoClassic Jukolan viesti kilpailtiin Pyhä-Luoston maisemissa vuonna 1994.Pyhä-Luoston Jukola 1994, Jukola.com Luostotunturit muodostavat luoteis–kaakkoissuuntaisen kvartsiittiselänteen. == Katso myös == * Talviurheilukeskus * Luettelo Suomen korkeimmista kohdista * Luettelo Suomen suurimmista prominensseista == Lähteet == == Aiheesta muualla == *LuostoClassic -tapahtuman kotisivut Luokka:Suomen talviurheilukeskukset Luokka:Sodankylän tunturit
Kolin kansallispuisto

Kolin kansallispuisto on yksi tunnetuimmista Itä-Suomen luontokohteista ja nähtävyyksistä, ja Suomen tunnetuimpia kansallismaisemia. Kansallispuiston pinta-ala on 3 000 hehtaaria (30 km²) ja se sijaitsee Joensuun ja Lieksan kaupunkien sekä Kontiolahden kuntien alueilla. Joensuussa sijaitseva osa kuului aiemmin Enon kuntaan. Kolin kansallispuisto on perustettu lailla 10. huhtikuuta 1991, laajennettu vuonna 1996. == Luonto == Kolin kansallispuisto on jaettu kolmeen eri vyöhykkeeseen keskeisten suojelutavoitteiden mukaan. Kansallismaisemaa ja geologiaa huomioidaan vyöhykkeellä joka kattaa Kolin korkeimmat huiput. Kulttuurivyöhyke sijaitsee aivan kylän tuntumassa. Kulttuurivyöhykkeellä ylläpidetään perinnemaisemien monimuotoisuutta kaskeamalla, laiduntamalla ja hoitamalla ahoja mm. niittämällä. Pihapiirit vanhoine rakennuksineen, aholla ja hakamaalla laiduntavat kyytöt ja lampaat keskellä avointa koivikoiden reunustamaa kulttuurimaisemaa, ovat kaskikulttuurin helmiä. Erityisesti ahojen monimuotoinen kasvilajisto tarvitsee säilyäkseen vuosittaista ylläpitoniittoa. Luontovyöhykkeelle suojellaan vaarojen metsäluontoa. Kolin luonto on maastollisesti hyvin vaihtelevaa ja sen ansiosta pienelläkin alueella on suuri määrä erilaisia biotooppeja ja lajisto siten hyvin monimuotoista. Kallioiden laet ovat karuhkoja, varjoisat rinteet vanhojen kuusikoiden tai koivikoiden peitossa ja laaksojen alarinteiltä rehottavat varjoisan kosteat lehdot. == Nähtävyydet == Tunnetuin näköalapaikka on Ukko-Koli, jolta aukeaa mahtava näkymä itään Pieliselle. Huipun läheisyydessä sijaitsevat Kolin luontokeskus Ukko sekä Break Sokos Hotel Koli. Kolilla on kesäisin toiminnassa kaksi pitkää maisemahissiä etelä- ja pohjoispuolelle. Kolin kansallispuisto rajautuu lännessä kahteen pieneen järveen, Jeroon ja Herajärveen.Kolin kansallispuisto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luontoon.fi: Kolin kansallispuisto * Kolin luontokeskus Ukko * Finlex: Laki Kolin kansallispuistosta (581/1991) *Valokuvia Kolilta Luokka:Enon nähtävyydet Luokka:Joensuun luonto Luokka:Kontiolahden luonto Luokka:Lieksan nähtävyydet Luokka:Lieksan luonto Luokka:Suomen kansallispuistot Luokka:Suomen Natura-alueet Luokka:Pohjois- Karjalan luonnonsuojelualueet
Sauvosaari

Sauvosaari on Kemin kaupunginosa, joka käsittää kaupungin keskustan ulottuen rautatieasemalta meren rantaan. Sauvosaaresta pohjoiseen on Koivuharjun kaupunginosa ja etelässä Peurasaari. Sauvosaaren kaupunginosa kuuluu Sauvosaaren suuralueeseen. == Tärkeimpiä nähtävyyksiä == * Jalokivigalleria * Lumilinna (avoinna vuosittain tammikuusta huhtikuun alkuun) * Kemin kirkko * Kaupungintalon näköalatasanne ja kahvio * Meripuisto, museoalue ja vanha puistopaviljonki == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
Amerikansaksinokka

Amerikansaksinokka (Rynchops niger) on sekä Pohjois- että Etelä-Amerikassa elävä rantalintu. == Koko ja ulkonäkö == Amerikansaksinokka on saanut nimensä suuresta saksien muotoisesta nokastaan, jonka alapuoli on lähes kaksi kertaa yläpuoliskoa pitempi. Linnun suora nokka myös toimii miltei saksien tapaan. Linnun selkä, niska ja päälaki ovat mustia. Otsa, kaula ja höyhenpeitteen koko alapuoli ovat puolestaan valkoisia. Linnun jalat ovat väriltään kirkkaanpunaiset. == Levinneisyys == Amerikansaksinokan levinneisyys ulottuu Pohjois- ja Etelä-Amerikassa Atlantin ja Karibianmeren rannikoille New Yorkista Argentiinaan ulottuvalla alueella, sekä Tyynenmeren rannikolla Kaliforniasta aina Etelä-Amerikkaan asti. == Esiintyminen == Lajin tyypillisiä elinpaikkoja ovat, rannikoiden lisäksi, laguunit, jokisuistot, meret, hiekkasärkät ja merenrannikon tulvamaat. == Lisääntyminen == Naaras munii kerrallaan 2–4 munaa, joita se sitten hautoo 21–26 vrk. == Ravinto == Amerikansaksinokat syövät pääasiassa pieniä kaloja, kuten hopeakylkiä ja hammaskarppeja. Toisinaan linnut syövät myös äyriäisiä ja muita pieneliöitä. == Lähteet == Luokka:Lokit
Yhteisökylä

Yhteisökylä on asumisen ja elämisen muoto, jonka tavoite on toteuttaa kestävää elämäntapaa. Yhteisökylät ovat kohtalaisen omavaraisia paikallistalouksia. Suomen yhteisökylähanke on Suomen kestävän elämäntavan yhteisöt ry:n (SKEY), Elävä Maa ry:n ja Maan ystävien maaseuturyhmän alkuunpanema. Tavoitteena on alkuunsaattaa ja tukea muodostuvia kestävää elämäntapaa etsiviä yhteisöjä. == Katso myös == * Kestävä kaupunki ==Aiheesta muualla== *SKEY, yhteisökylien muodostumista ajava yhdistys ===Olemassa olevat yhteisökylät=== * Livonsaaren yhteisökylä * Kivisalon yhteisökylä * Kurjen yhteisökylä Luokka:Asuminen
Can

Can (vuoteen 1970 The Can) oli vuonna 1968 perustettu saksalainen kokeellista rock-musiikkia soittanut yhtye. Can oli yksi krautrockin tärkeimmistä yhtyeistä. Yhtyeen toiminta loppui 1970-luvun lopussa, joskin 1980-luvulla yhtye teki lyhyen comebackin albumillaan Rite Time. Canin tärkeimmät jäsenet olivat Holger Czukay,Can-basisti Holger Czukay on kuollut, Rumba 7.9.2017. Michael Karoli, Jaki Liebezeit, Irmin Schmidt, Malcolm Mooney ja Damo Suzuki. Canin albumit Tago Mago (1971) ja Future Days (1973) valittiin vuonna 2005 julkaistuun hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään. == Studioalbumit == * Monster Movie (Liberty, 1969) * Soundtracks (Liberty, 1970) * Tago Mago (United Artists, 1971) * Ege Bamyasi (United Artists, 1972) * Future Days (United Artists, 1973) * Soon Over Babaluma (United Artists, 1974) * Landed (Virgin, UK/Harvest, Ger., 1975) * Flow Motion (Virgin, UK/Harvest, Ger., 1976) * Saw Delight (Virgin, UK/Harvest, Ger., 1977) * Out of Reach (Harvest, 1978) * Can (Harvest, 1979) * Rite Time (Mercury, 1989) == Sivuprojektit == * Givt (Fuego, 2006) Datenverarbeiter vs. Jaki Liebezeit Online-Album http://www.datenverarbeiter.com == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Can-yhtyeen ja Spoon Recordsin viralliset sivut. Luokka:Saksalaiset rockyhtyeet Luokka:1960-luvun rockyhtyeet ja -artistit Luokka:Krautrock
Punaolkaturpiaali

Punaolkaturpiaali (Agelaius phoeniceus) lienee Amerikan runsaslukuisin lintulaji. Yksistään USA:ssa on arvioitu asustavan kaksi punaolkaturpiaalia jokaista ihmistä kohtaan. Laji sopeutuu muuttuviin oloihin helposti. Talvella turpiaalit kerääntyvät suunnattomiksi, jopa miljoonien yksilöiden jättiparviksi. Niitä pidetään pahoina tuholaisina viljapelloilla. Silloin unohtuu helposti se, että punaolkaturpiaalit myös auttavat pitämään kurissa tuhohyönteisten kantoja. == Koko ja ulkonäkö == Aikuinen naaras sekä nuoret yksilöt sukupuolesta riippumatta ovat päältä ruskeita ja alta ruskea- ja ruskeankeltajuovaisia. Koiraalla höyhenpuku on kokonaan musta, lukuun ottamatta hartioiden punaista höyhenpeitettä jolla on merkitystä soidinmenoissa ja reviirikäyttäytymisessä. Punaolkaturpiaalin pituus on 18-24 cm, siipiväli 33 cm ja paino 52 g. == Levinneisyys == Punaolkaturpiaali pesii suuressa osassa Pohjois- ja Keski-Amerikkaa. Kanadassa ja USA:n pohjoisosassa pesivät linnut liittyvät syksyllä etelämpänä pesivien lajitoveriensa joukkoon. == Elinympäristö == Kosteikot, ruohomaat ja suot. == Lisääntyminen == Punaolkaturpiaalinaaraat saapuvat pesimäpaikoille noin viikon verran koiraita myöhemmin. Koiraat kosiskelevat naaraita laulullaan ja siipiään esitellen. Suotuisassa suoympäristössä koiras voi onnistua saamaan kumppanikseen jopa 15 naarasta. Vaikka koiras pariutuukin kaikkien niiden kanssa, se ei välttämättä ole kaikkien poikasten isä. Mikäli sen tarkkaavaisuus herpaantuu, muut koiraat voivat onnistua livahtamaan parittelemaan naaraiden kanssa. Naaras punoo pesämaljan, usein turvalliseen paikkaan veden ylle. Se munii 3-5 munaa. Poikaset kuoriutuvat 12 vrk kestävän haudonnan päätteeksi. == Erityistä == Osassa USA:ta levisi 1970-luvulla suoranainen hysteria syksyisten turpiaaliparvien tuhotessa satoja. Lisäksi hengityselinsairautta aiheuttavan sienen havaittiin viihtyvän lintujen ulosteessa. Tämän vuoksi lepäileviä parvia myrkytettiin. Yletön vaino ei kokonaiskantaan kuitenkaan vaikuttanut. == Lähteet == Luokka:Turpiaalit
Aribert Heim

Aribert Ferdinand Heim (28. kesäkuuta 1914 Bad Radkersburg, Itävalta – 10. elokuuta 1992 Kairo) oli itävaltalainen SS-lääkäri. Heim syntyi poliisi-isän ja kotirouvan perheeseen. Hän opiskeli lääketiedettä ja suoritti tohtorin väitöksensä Wienissä, ennen kuin ilmoittautui vapaaehtoisesti SS-joukkoihin keväällä 1940. Lokakuussa 1941 hänet lähetettiin Mauthausen-Gusenin keskitysleirille, missä hän teki lääketieteellisiä kokeiluja vangeilla. Häntä syytettiin muun muassa vankien tappamisesta ilman puudutusta suoraan sydämeen annetuilla myrkkypistoksilla. Häntä kutsuttiin yhdeksi natsi-Saksan ”kuoleman tohtoreista”. Myöhemmin hänet lähetettiin SS-kenttäsairaalaan Wieniin. Aribert Heim oli yksi etsityimmistä natsirikollisista. Saksassa on tullut esille tietoja, että Heim toimi toisen maailmansodan aikana SS-lääkärinä Pohjois- Suomessa, erityisesti Oulun alueella. Heimin komennus Saksan kuudennen SS- vuoristodivisioonan palvelukseen Pohjois-Suomeen alkoi helmikuussa 1942 ja jatkui asiakirjojen mukaan ainakin saman vuoden lokakuuhun. Natsien oman kantakortiston mukaan komennus Suomessa jatkui todennäköisesti pitempäänkin. Asiasta on kirjoittanut muun muassa saksalainen viikkolehti Der Spiegel ja tiedon vahvistavat myös televisio-ohjelman A-piste tekemät selvitykset.Käsikirjoitusarkisto, TV-ohjelma A-Piste 15\. maaliskuuta 1945 Yhdysvaltain sotilaat pidättivät Heimin ja lähettivät sotarikollisten leirille. Heim vapautui leiriltä jostain syystä ja jatkoi tohtorin toimiaan Baden-Badenissa aina katoamiseensa asti 1962. Hänelle oli vihjattu, että Itävallan poliisi tutkii hänen sodanaikaisia toimiaan. Heimin on kansainvälisesti etsintäkuulutettu ja aina vuoteen 2009 asti hänen uskottiin mahdollisesti elävän. Heimin raportoitiin oleskelevan Etelä-Amerikassa, Espanjassa ja Balkanilla. Vielä heinäkuussa 2008 hänen uskottiin asuvan Argentiinan ja Chilen rajaseudulla. Tammikuussa 2009 saksalainen ZDF-kanava uutisoi, että Heim onkin ollut kuolleena jo useita vuosia – hän kuoli syöpään Kairossa vuonna 1992 nimellä Tarek Farid Hussein. Simon Wiesenthal -keskuksen johtaja Efraim Zuroff kuitenkin epäilee, että Heim on lavastanut kuolemansa. Hänen ruumistaan ei ole löytynyt.Natsitohtorin epäillään lavastaneen kuolemansa Syyskuussa 2012 Baden-Württembergin osavaltion alioikeus Landgericht Baden-Baden lopetti rikosprosessin Heimia vastaan julistettuaan hänet kuolleeksi. Oikeusviranomainen katsoi todistetuksi, että Heim on identtinen henkilön Tarek Hussein Farid kanssa, ja että tämä kuoli Kairossa vuonna 1992 syöpäsairauteen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Itävaltalaiset lääkärit Luokka:Natsi-Saksan henkilöt Luokka:Sotarikoksista syytetyt Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet Luokka:Holokaustin toteuttamiseen osallistuneet
Michael Johnson (juoksija)

Michael Duane Johnson (s. 13. syyskuuta 1967 Dallas, Texas) on yhdysvaltalainen entinen pikajuoksija. Hän voitti urallaan neljä olympiakultaa ja kahdeksan maailmanmestaruutta. Hän juoksi 400 metriä 22 kertaa alle 44 sekunnin ja 200 metriä 17 kertaa alle 20 sekunnin (joista kuusi kertaa alle 19,80). Hänellä oli hallussaan 400 metrin maailmanennätys 43,18 vuosina 1999–2016. Johnson voitti viestit mukaan lukien jokaisen käymänsä MM- sekä olympiafinaalin. Hänen juoksutyylilleen tunnusomainen piirre oli voimakas takakeno. Johnson valittiin vuosina 1996 ja 1999 IAAF:n vuoden miesyleisurheilijaksi. Johnsson sai vuoden 2018 syyskuussa aivoinfarktin ja menetti muun muassa kävelykykynsä. Hän on kuitenkin toipunut siitä ja on antanut kasvonsa American Stroke Association- yhdistyksen kampanjalle, joka levittää tietoa aivoinfarktista. == Saavutuksia == * 1991 Tokion MM-kisat: kultaa 200 metrillä * 1992 Barcelonan olympialaiset: kultaa 4 × 400 metrin viestissä (ME-ajalla 2.55,74) * 1993 Stuttgartin MM-kisat: kultaa 400 metrillä ja 4 × 400 metrin viestissä (ME-ajalla 2.54,29) * 1995 Göteborgin MM-kisat: kultaa 200 ja 400 metrillä sekä 4 × 400 metrin viestissä * 1996 Atlantan olympialaiset: kultaa 200 (ME-ajalla 19,32) ja 400 metrillä – Johnson oli ensimmäinen mies, joka pystyi olympiakultaan molemmilla matkoilla samoissa kisoissa. * 1997 Ateenan MM-kisat: kultaa 400 metrillä * 1999 Sevillan MM- kisat: kultaa 400 metrillä (ME-ajalla 43,18) * 2000 Sydneyn olympialaiset: kultaa 400 metrillä Johnson oli voittamassa myös pitkän viestin kultamitaleja 1999 Sevillassa ja 2000 Sydneyssä, mutta myöhemmin suoritukset hylättiin hänen joukkuetoveriensa Antonio Pettigrew'n sekä Alvin ja Calvin Harrisonin doping- tapausten myötä. == Maailmanennätykset == Johnson juoksi uransa aikana kahdeksan virallista maailmanennätystä ja lisäksi epävirallisen maailmanennätyksen harvoin juostulla 300 metrin matkalla. Voimassa olevat maailmanennätykset lihavoituna. * 200 metriä: ** 19,66 (+1,7) Atlanta 23.6.1996 ** 19,32 (+0,4) Atlanta 1.8.1996 * 300 metrin juoksu (epävirallinen matka): ** 30,85 Pretoria 24.3.2000 * 400 metriä: ** 44,97 Reno 10.2.1995 (sisäradat) ** 44,63 Atlanta 4.3.1995 (sisäradat) ** 43,18 Sevilla 26.8.1999 (ulkoradat) * 4 × 400 metrin viesti Yhdysvaltain viestijoukkueessa: ** 2.55,74 Barcelona 8.8.1992 (Andrew Valmon, Quincy Watts, Michael Johnson, Steve Lewis) ** 2.54,29 Stuttgart 22.8.1993 (Andrew Valmon, Quincy Watts, Harry Reynolds, Michael Johnson) ** 2.54,20 Uniondale 22.7.1998 (Jerome Young, Antonio Pettigrew, Tyree Washington, Michael Johnson) – ennätys hylättiin myöhemmin Pettigrew'n tunnustettua dopingin käytön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Ylen Elävä arkisto: Michael Johnsonin 200 m:n ME Atlantassa Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Syke

Syke tai SYKE voi tarkoittaa seuraavia asioita: * sydämen sykettä * Sydän- ja keuhkosiirrokkaat-SYKE ry * Syke, suomalainen yhtye * SYKE, lyhennys nimestä Suomen ympäristökeskus * Syke, kaupunki Saksassa Bremenin lähistöllä * Kauppakeskus Syke, kauppakeskus Lahdessa * Syke, terveystiedon oppikirjasarja * Syke, rap/funk -artisti OlliPAn albumi * Syke, SIG-yhtyeen albumi * Syke, syksyllä 2014 alkanut suomalainen draamasarja * Syke, Syke-draamasarjaan perustuva elokuva * Radio Syke, helsinkiläinen vuosina 1988–1990 toiminut paikallisradio.
Syke (yhtye)

Syke oli vuonna 1984 perustettu urjalalainen iskelmäyhtye, joka soitti myös saksalaista musiikkia. Yhtye lopetti toimintansa marraskuun 2013 lopussa. __NOTOC__ == Kokoonpano == === Alkuperäinen kokoonpano === * Vesa Ylösmäki (laulu, kitara) * Janne Suonpää (basso) * Veijo Heinonen (koskettimet) * Jari Ylösmäki (rummut) === Myöhempi kokoonpano === * Vesa Ylösmäki (laulu, kitara) * Toni Välimäki (basso) * Mika Saarikoski (koskettimet) * Jari Ylösmäki (rummut) ==Diskografia== * Se oli aikaa (2000) * Noussut on kuu (2001) * Hellepäivät poutapilvineen (2002) * Villit bootsit (2003) * Parhaat - 20 suosituinta tanssihittiä (kokoelma) (2005) * Osaa mieskin rakastaa (2007) * Collections (kokoelma) (2008) * Jos leikin aloittaa (2010) * Sykettä kerrakseen (kokoelma) (2013) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Yhtyeen kotisivut Luokka:Suomalaiset iskelmäyhtyeet Luokka:Suomalaiset tanssiorkesterit
UART

UART (Universal Asynchronous Receiver Transmitter) eli sarjaliikennepiiri on laitteisto tai mikropiiri, joka muuntaa rinnakkaismuotoista tietoa sarjamuotoiseksi ja päinvastoin. UART-piirille syötetään tavu, ja se pilkkoo sen biteiksi ja lähettää sarjaliitännän yli bitti kerrallaan ohjelmoidulla nopeudella ja muilla protokollan vaatimuksilla, esim. ajoituksesta ja tarkistussummasta. Kehittyneemmissä versioissa on muutaman tavun puskurimuisti. UART-piiriä käytetään asynkronisessa sarjamuotoisessa tietoliikenteessä tietokoneen ja oheislaitteen välillä. Ensimmäinen yhden mikropiirin UART oli Western Digitalin vuonna 1971 julkaisema WD1402A. Gordon Bell tarvitsi piirin kaukokirjoittimen liittämiseksi PDP-1-tietokoneeseen ja suunnitteli sellainen diskreeteillä komponenteilla. Western Digital tarjoutui toteuttamaan sellaisen yhdellä mikropiirillä. IBM PC -koneessa käytettiin RS-232-sarjaportissa (COM1, COM2-portit) National Semiconductorin 8250-piiriä, joka pysyi 9600 baudin nopeuteen (jos käyttöjärjestelmän keskeytyksen käsittely kestää 1 millisekunnin). IBM PC/AT -koneissa käytettiin piirejä 16450 ja 16550. Korjattu 16550A sisältää 16 tavun puskurin, ja kykenee valmistajan mukaan jopa 1,5 Mbit/s nopeuteen. Sarjaporttiin PC-tietokoneessa kytkettiin tyypillisimmin modeemi ja hiiri. Erilaisten sarjaväylien käyttö on sittemmin lisääntynyt ja esimerkiksi USB, SATA ja PCIe-väylä käyttävät sarjamuotoista tiedonsiirtoa. eUART tai EUART (Enhanced UART) on joidenkin valmistajien nimitys kehittyneemmälle piirille, joka esimerkiksi kykenee synkronisoimaan baudinopeuttaan automaattisesti vastaanotetun datan perusteella. == Lähteet == Luokka:Elektroniikka Luokka:Dataliikenne Luokka:Mikropiirit
PAD-laite

PAD (Packet Assembler/Disassembler) on pakettipohjaisissa X.25-tietoliikenneverkoissa käytettävä laite, jonka tarkoituksena on yhdistää käyttäjien terminaalit X.25 -verkkoon. PAD-laitteessa on modeemeja ja sarjaportteja sekä yhteys X.25-verkkoon. Käyttäjät kytkeytyvät PAD-laitteeseen modeemin ja sarjaportin kautta, jolloin PAD-laite muodostaa yhteyden X.25 verkon tietokoneeseen ja muuntaa käyttäjältä tulevan tietoliikenteen X.25 verkkoon sopivaksi pakettipohjaiseksi liikenteeksi. Luokka:Dataliikenne
Banaanikerttuli

Banaanikerttuli (Coereba flaveola) on Latinalaisessa Amerikassa elävä varpuslintulaji. Banaanikerttuli luettiin aiemmin omaan banaanikerttulien heimoonsa, mutta luokitellaan nykyisin kuuluvaksi tangaroihin. == Koko ja ulkonäkö == Banaanikerttulin vatsapuoli on kirkkaankeltainen, muu ruumis ja siivet ovat lähinnä tummanharmaat. Linnun nokka on pitkä, hoikka ja kaareva. Sen erittäin terävällä kärjellä lintu pystyy tekemään reiän kukan sivulle. Linnun pituus on 10,5–11,5 cm. == Levinneisyys == Banaanikerttulin levinneisyysalue ulottuu Keski-Amerikasta ja Etelä-Amerikkaan, ja sitä tavataan Meksikosta Pohjois-Argentiinaan. Banaanikerttulin tapaa myös Karibianmeren saarilla sekä silloin tällöin Floridassa. == Elinympäristö == Banaanikerttulin tapaa todennäköisimmin alangoilta, vaikkakin sitä on nähty myös 1 200 metrin korkeudelta. Elinympäristö on vaihteleva, sitä näkee savanneilla, kosteissa sademetsissä ja jopa joillain aavikoilla. == Lisääntyminen == thumb|Coereba flaveola Naaras munii 2–3 vaaleaa munaa, joita se sitten hautoo noin kaksi viikkoa. Koiras rakentaa naaraan kanssa pesän, mutta munimisen jälkeen koiraasta tulee passiivisempi. == Ravinto == Banaanikerttuli pitää makeasta ja se tulee välillä jopa ihmisten koteihin syömään sokeria. Se käyttääkin runsaasti aikaa ja energiaa meden ym. sokeripitoisen ravinnon etsimiseen. Se hallitsee monia tapoja, joilla pääsee siemailemaan kasvien mettä. Toisin kuin kolibrit, banaanikerttuli ei kykene leijumaan ilmassa. Sen sijaan se roikkuu yleensä oksista pää alaspäin. Nimensä banaanikerttuli on saanut mieltymyksestään kypsiin banaaneihin, tosin banaanikerttuli pitää myös muista hedelmistä. Kaikki banaanikerttulin ravinto ei kuitenkaan ole makeaa, sillä lintu syö myös hyönteisiä, joita se noukkii lehdiltä nokallaan. == Lähteet == Luokka:Tangarat
Ympäristömuuttuja

Ympäristömuuttujat ovat prosessin käynnistyessään saamaa dataa. Ympäristömuuttujat ovat yksinkertaisia avain-arvopareja, jotka äitiprosessi välittää lapsiprosessille. Ympäristömuuttujia käytetään lukuisissa käyttöjärjestelmissä. Jokaisella prosessilla on oma ympäristönsä, joka kopioidaan lapsiprosessille sitä käynnistettäessä. Esimerkki ympäristömuuttujasta on PATH-määritys. Tämä ympäristömuuttuja määrittelee hakupolun, luettelon hakemistoista, joista haetaan käynnistettävää ohjelmaa. Unix-ympäristössä yleisiä ympäristömuuttujia ovat: * TERM, joka kertoo käytettävän päätteen tyypin * VISUAL, joka kertoo oletuksena käytettävän tekstieditorin * MAIL, joka kertoo käyttäjän postilaatikon sijainnin * LANG, joka kertoo ohjelmien käyttämän kielen * DISPLAY, joka kertoo mille näytölle X Window Systemin ohjelmien ikkunat avataan * http_proxy, kertoo HTTP- protokollalla tiedostoja hakevien ohjelmien käyttävän välityspalvelimen Unixien bourne shellissä asetuskomento on 'export' ja ympäristön näyttää 'env'. Web-ympäristössä käytettävässä CGI-tekniikassa kutsuttavan ohjelman parametrit (esimerkiksi `http://wiki.example.com/w/index.php?title=sivu&action;=edit`) välitetään CGI- ohjelmalle (`index.php`) yleisimmin QUERY_STRING-ympäristömuuttujassa (muuttujan arvona `title=sivu&action;=edit`). Windows- ja DOS-ympäristössä ympäristömuuttujia muutetaan ja näytetään komentotulkissa 'set'-komennolla. DOS-muuttujia ovat muun muassa: * PATH * TEMP (Mihin hakemistoon väliaikaiset tiedostot- (*.tmp)-tiedostot sijoitetaan, (Yleisin arvo: c:\temp)) * BLASTER (Asettaa osoitteen, keskeytyksen ja DMA-kanavan Sound Blaster- ja yhteensopiville äänikorteille. Luokka:Käyttöjärjestelmätekniikka
Etelänkeiju

Etelänkeiju (Oceanites oceanicus) on pieni Antarktiksen tuntumassa elävä merilintu. Heinrich Kuhl antoi lajille englanninkielisen nimen Wilson's Storm- petrel skotlantilaisen ornitologin Alexander Wilsonin kunniaksi. == Koko ja ulkonäkö == Yläperän valkea laikku paistaa räikeästi päältä muuten noenmustassa ja alta mustanruskeassa höyhenpuvussa. Lajista tunnetaan 2 alalajia, nimialalaji O. o. oceanicus ja eteläisempi O. o. exasperatus. Aikuisen linnun pituus on noin 15–19 cm ja sen siipien kärkiväli on noin 38–42 cm. Aikuinen etelänkeiju painaa 34–45 grammaa. == Levinneisyys == Etelänkeiju pesii Etelä-Atlantin syrjäisillä saarilla lähellä Etelämannerta. Muulloin sen tapaa enimmäkseen merellä. Eteläisen pallonpuoliskon talven lähestyessä etelänkeiju muuttaa päiväntasaajan yli Pohjois-Atlantin vesille. Maailman populaatio on kooltaan noin 6 miljoonaa yksilöä. Laji ei ole uhanalainen. == Elinympäristö == Lajin elinympäristöä ovat valtameret ja niiden kallioiset pikkusaaret. == Lisääntyminen == Etelänkeiju pesii yhdyskunnittain joko rantakallioille tai rinteiden hienojakoiseen maahan. Naaras munii 1 munan, jota molemmat puolisot hautovat noin 43 vrk. Ne myös ruokkivat ja hoitavat poikasta yhdessä. Laji liikkuu pesimäaikana öisin välttääkseen ryöstelevät kihut ja lokit. == Ravinto == Etelänkeijujen ravintoa ovat krillit, pikkukalat ja nilviäiset. == Lähteet == * New England Seabirds ===Viitteet=== Luokka:Ulappalinnut
Akatemiatutkija

Akatemiatutkija on yliopistossa työskentelevä tutkija, jonka virallinen työnantaja ja palkanmaksaja on kuitenkin yliopiston sijaan Suomen Akatemia. Akatemiatutkijan virkaan vaaditaan tohtorin tutkinto. Edellytyksenä on menestyksekäs, korkeatasoinen ja itsenäinen tieteellinen työskentely. Työ sisältää lisäksi opetusta ja ohjausta. Tehtävät ovat määräaikaisia tai toistaiseksi voimassa olevia. Vastaväitelleille on Suomen Akatemiassa suunnattu tutkijatohtorin virat. == Katso myös == *Akatemiaprofessori Luokka:Yliopiston virat
Axtec

Axtec on sähköisesti ohjattu kaksikurkkuinen alaimukaasutin, jota käytettiin OAO AvtoVaz autotehtaan valmistamissa Lada-merkkisissä henkilöautoissa vuosina 1992–1995. Vuonna 1992 voimaan tulleiden kiristyneiden pakokaasupäästöihin kohdistettujen säädöksien (US-83) myötä Ladan kaasutin muutettiin sähköohjatuksi Axtec-versioksi 21053-1107010-62. Ilman ja polttoaineen seossuhdetta ohjataan Axtec kaasuttimessa sähköisesti Lambda-anturin antamilla viesteillä ja ilma-polttoaineseoksen ohjausyksiköllä. Tämä ohjausyksikkö tunnetaan paremmin nimellä Axtec AFR. Ohjausyksikkö ohjaa vastaanottamiensa viestien avulla kahta solenoidisuutinta, joilla annostellaan kaasuttimen polttoainevirtausta. Solenoidisuuttimet on asennettu kaasuttimen pääannostelu- ja tyhjäkäyntipiirille. Uudet päästösäädökset edellyttivät myös katalysaattoria pakolliseksi varusteeksi. Vähäpäästöisessä Ladassa käytettiin lisäksi sytytysohjainlaitteella ohjattua kärjetöntä virranjakajaa ja pakokaasujen takaisinkierrätys- (EGR) ja puhdistusjärjestelmää. Puhdistusjärjestelmän tärkeimpänä komponenttina toimi kolmitoimikatalysaattori. Luokka:Autotekniikka
Malleekana

Malleekana (Leipoa ocellata) on isojalkakanoihin kuuluva Australiassa elävä kanalintu. Malleekana on Leipoa-suvun ainut laji. == Koko ja ulkonäkö == Malleekanan ruumis on pullea, kuten monilla muillakin kanalinnuilla. Linnun pyrstö on pitkä ja muutenkin kookas. Koiras nostaa ja levittää sen soidinmenoissaan näyttääkseen vielä todellista isommalta. Pituus: 60 cm Paino: 1,5–2 kg == Levinneisyys == Malleekana pesii Australian puolikuivissa osissa. Levinneisyysalue ulottuu Länsi-Australian eteläosasta itään aina Luoteis- Victoriaan sekä Uuden Etelä-Walesin keskiosiin asti. == Elinympäristö == Rannikon nummet ja puolikuivat metsä- ja pensastoalueet. == Ravinto == Malleekanat ovat kaikkiruokaisia, mutta niiden ravintoa ovat lähinnä siemenet, hedelmät, kukat, silmut ja selkärangattomat eliöt. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Leipoa Luokka:Isojalkakanat Luokka:Uhanalaiset linnut