EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sekunti

Sekunti (tunnus s) on SI-järjestelmän mukainen ajan perusyksikkö. Se on alun perin saatu jakamalla vuorokausi 24 tuntiin, tunti 60 minuuttiin ja minuutti edelleen 60 sekuntiin. Nykyisin sekunti on määritelty cesiumin säteilyn avulla. == Määritelmä == Sekunnin nykyisen määritelmän vahvisti 26. yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 2019. Sekunti määritellään kiinnittämällä cesium-133-atomin häiritsemättömän perustilan ylihienorakennesiirtymää vastaavan säteilyn taajuudeksi 9 192 631 770 Hz, missä Hz on yhtä kuin s-1. == Historia == Alun perin sekunti on minuutin kuudeskymmenesosa ja täten 1/86 400 vuorokautta. Minuutin jakaminen 60 sekuntiin perustuu sumerilaisten keksimään ja babylonialaisten käyttämään seksagesimaalijärjestelmään (60-järjestelmään). Edellä mainitulla vuorokaudella tarkoitettiin aurinkovuorokautta, joka saadaan mittaamalla aika Maan pyörähtäessä Aurinkoon nähden yhden kierroksen. Koska vuorokauden mittaaminen Aurinkoa vasten tuottaa Maan kiertoradan eri kohdissa erilaisen tuloksen, sovittiin vertailukohdaksi vuoden Aurinkovuorokausien keskiarvo. Tämä keskiaurinkovuorokausi on noin 86 400 sekuntia ja vuosi 365,2422 keskiaurinkovuorokautta. Maapallon pyörimisliikkeen nopeus ei kuitenkaan ole aivan tarkkaan vakio. Tämän vuoksi, ja koska Maan kiertoliike Auringon ympäri on huomattavasti tasaisempaa, sekunti määriteltiin vuonna 1960 uudestaan siten, että se oli 1/31 556 925,9747 trooppisen vuotta sellaisena kuin se oli vuoden 1900 alkuhetkellä efemeridiaikaa. Sekunnin pituus ei tällöin muuttunut, mutta se tuli määritellyksi entistä tarkemmin. Vuoden pituus oli siten 365 vuorokautta, 5 tuntia ja 48 minuuttia 45,9747 sekuntia.Oja 2007, s. 98-99 Vuonna 1967 sekunti määriteltiin jälleen uudestaan atomikellon avulla. Vahvistetun määritelmän mukaan sekunti oli 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa cesium-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä.International Bureau of Weights and Measures: SI-sekunti Vuonna 2018 määritelmä muotoiltiin sanallisesti uudelleen, mutta aikaisemman kanssa yhtäpitävällä tavalla. == Karkaussekunnit == Jotta nykyiseen määritelmään perustuva koordinoitu yleisaika (UTC) pysyisi käytännöllisesti katsoen yhdenmukaisena UT1-ajan kanssa, lisätään kellonaikaan karkaussekunti vuodenvaihteessa tai kesäkuun lopussa silloin, kun niiden ero lähestyy täyttä sekuntia.Oja 2007, s. 100–101 == SI-kertoimet == == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Optinen atomikello voi muuttaa sekunnin määritelmää Yle.fi 20.7.2013 Archive.org Luokka:Ajan yksiköt Luokka:SI-järjestelmän perusyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Wu Cheng’en

Wu Cheng’en (; n. 1504 – n. 1582) oli Ming-dynastian aikainen kiinalainen kirjailija ja poliitikko. Wu syntyi ja eli nykyisen Jiangsun maakunnan alueella. Wun tunnetuin teos on humoristinen romaani Xiyouji eli Matka länteen, joka on yliluonnollinen kertomus Tang-dynastian aikaisen buddhalaisen munkin Xuanzangin todellisesta matkasta Intiaan. Matka länteen -teosta pidetään yhtenä Kiinan neljästä suuresta klassisesta romaanista. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset kirjailijat Luokka:1500-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1582 kuolleet Luokka:Syntymävuosi tuntematon
Tyristori

pienoiskuva|Erilaisia tyristoreita.|alt= Tyristori on nelikerroksinen bipolaarinen puolijohdekomponentti, joka muistuttaa hieman diodia. Tyristorissa on kolme elektrodia; anodi ja katodi ja hila. == Rakenne ja toiminta == Tyristori voi olla johtavassa tilassa, kun anodi on positiivisessa jännitteessä katodiin nähden. Tyristori vaatii sähköä johtaakseen ja päästötilaan siirtyäkseen kuitenkin vielä lisäehdon, mitä varten tyristorissa on lisäksi ohjaushila, toisin kuin diodissa. Toisin kuin diodi, tyristori alkaa johtaa virtaa vasta, kun sen hilalle (Gate) tulee riittävän suuri jännitepulssi katodiin nähden. Kun tyristorin anodi-katodijännite on positiivinen, se ei johda sähköä. Tätä tilaa kutsutaan sulkutilaksi. Tyristori voidaan asettaa päästötilaan antamalla hilalle katodiin nähden positiivinen jännitepulssi. Tyristorin kolme toimintatilaa ovat sulkutila, päästötila ja estotila. Tyristorin sytyttämistä hilalle syötetyllä jännitepulssilla sanotaan liipaisemiseksi. Liipaisun jälkeen syttymistä säädetään hilavirran avulla. Hilavirran kasvattaminen pienentää syttymisjännitettä. Kun tyristori on johtavassa tilassa, hilavirta tai -jännite eivät enää vaikuta anodivirtaan. Tyristorin sammuttamiseksi anodivirta pitää katkaista tai säätää tietyn minimiarvon alapuolelle. Pienintä anodivirtaa kutsutaan pitovirraksi. Tavallisen tyristorin lisäksi on muita erikoistyristoreja. GTO-tyristori saadaan johtavaksi hilalle johdetulla positiivisella jännitepulssilla ja johtamattomaksi negatiivisella jännitepulssilla. Triac on kaksisuuntainen tyristori, joka johtaa virtaa molempiin suuntiin. == Käyttö== Tyristoria käytetään esimerkiksi himmentimissä, joilla säädetään valonlähteen kirkkautta. Tyristoreita käytetään myös moottorikäytöissä. Niillä voidaan säätää esimerkiksi tasavirtamoottorien kierrosnopeutta ja lämmitysvastusten tehoa. 200px|thumb|Erikokoisia suurtehoisia pulttityristoreita.|alt= == Tyristorityyppejä == *GTO-tyristori (Gate Turn Off, voidaan myös sammuttaa hilalta) * RCT-tyristori * LASCR-tyristori * SITh-tyristori ==Katso myös== * Triac == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * == Aiheesta muualla == Luokka:Puolijohdekomponentit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Väestötiheys

Väestötiheys tai väestöntiheys eli asukastiheys on suure, joka kuvaa väestön alueellista jakaantumista. Tyypillisesti väestötiheys ilmoitetaan asukkaita per neliökilometri (as./km² tai hlö/km²). Alueen väestötiheys saadaan seuraavasti: d_{tiheys} = \frac{N_{populaatio}}{A_{pinta-ala}} Pinta-alaksi voidaan katsoa alueen kokonaispinta-ala, tai asumiskelpoista alaa voidaan pyrkiä rajaamaan jättämällä laskennasta vesistöt pois, jolloin huomioidaan pelkkä maapinta-ala. Silti laskettu väestötiheys saattaa olla harhaanjohtava, jos käytetty pinta-ala sisältää esimerkiksi asumiskelvotonta vuoristoa tai aavikkoa.Väestötieteen perusteet - Tilastokeskus Itsenäisten valtioiden väestötiheys vaihtelee kaupunkivaltio Monacon lähes 18 000 asukkaasta neliökilometrillä Mongolian 1,9 asukkaaseen neliökilometrillä.Guinness World Records 2005, s. 81. Sanoma Magazines Finland 2004. ==Suomen väestötiheys== Suomen väestötiheys on noin 17,64 asukasta maapinta-alan neliökilometriä kohden, joten eurooppalaisessa ja pohjoismaisessakin vertailussa Suomi on keskimäärin varsin harvaan asuttu maa. Asutus on kuitenkin voimakkaasti keskittynyt niin, että vedettäessä suora linja Vaasasta Lappeenrantaan valtaosa väestöstä asuu sen eteläpuolella. Lisäksi tälläkin alueella väestö on keskittynyt suurimmille kaupunkiseuduille, valtateiden ja rautateiden varteen. Suomessa tiheimmin asuttu maakunta on Uusimaa, jonka tiheys on 170,4 asukasta/km² (31.7.2010) eli Saksan keskimääräinen asukastiheys. Tiheimmin asuttu kaupunki on Uudellamaalla sijaitseva Helsinki, jonka väestötiheys on 2 741 asukasta/km² (31.7.2010). Helsingin tiheimmin asuttu kaupunginosa on Punavuori; yli 20 000 asukasta/km² ja tiheimmin asuttu kaupunginosan osa-alue on Kallion Torkkelinmäki; yli 31 000 asukasta neliökilometrillä. Paikkakunnittain väestötiheys vaihtelee Helsingin vajaasta kolmestatuhannesta asukkaasta Savukosken 0,17 asukkaaseen neliökilometrillä. Väestötiheys maakunnittain 2006 Maakunta Maapinta-ala (km²) Väkiluku Väestötiheys (as/km²)Suomi lukuina 2006: Väestö vuoden 2006 lopussa. Tilastokeskus Uusimaa 9 132 1 550 362 170,4 Varsinais-Suomi 10 664 457 789 42,9 Satakunta 7 956 229 360 28,8 Kanta-Häme 5 199 169 952 32,7 Pirkanmaa 12 446 472 181 37,9 Päijät- Häme 5 127 199 235 38,9 Kymenlaakso 5 112 184 241 36,0 Etelä-Karjala 5 613 135 255 24,1 Etelä-Savo 13 997 159 492 11,4 Pohjois-Savo 16 772 249 498 14,9 Pohjois-Karjala 17 763 167 519 9,4 Keski-Suomi 16 708 269 636 16,1 Etelä- Pohjanmaa 13 445 193 585 14,4 Pohjanmaa 7 749 174 211 22,5 Keski-Pohjanmaa 5 272 70 672 13,4 Pohjois-Pohjanmaa 35 232 380 668 10,8 Kainuu 21 506 84 350 3,9 Lappi 92 840 184 935 2,0 Ahvenanmaa 1 554 26 923 17,3 Manner-Suomi 302 532 5 250 032 17,4 Koko maa 304 086 5 276 955 17,4 ==Katso myös== *Luettelo Suomen kunnista väestötiheyden mukaan ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Väestötiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ulriika Eleonoora

Ulrika Eleonoora () (23. tammikuuta 1688 – 24. marraskuuta 1741) oli Ruotsin kuningatar vuosina 1718–1720 ja Kaarle XII:n sisar. Hänen lyhyellä valtakaudellaan Ruotsissa alkoi vapauden aika, kuninkaan yksinvallan sijasta vähitellen lähes kaikki valta keskitettiin valtiopäiville. Ulrika Eleonoora oli Kaarle XI:n ja Ulrika Eleonoora vanhemman tytär. Nuoruusvuosinaan hän jäi sisarensa Hedvig Sofian varjoon. Fredrik Hesseniläinen (kuningas Fredrik I) kosi häntä jo vuonna 1710, mutta häitä vietettiin vasta vuonna 1715. Ulrika eli suurimman osan elämästään muiden varjossa, mutta sisarensa kuoltua vuonna 1708 jälkeen hän alkoi saada huomiota, ja vuonna 1713 hänet valittiin sijaishallitsijaksi. Hän johti maata sillä aikaa kun kuningas oli ulkomailla. Heti ensimmäisessä istunnossaan hän teki tärkeän päätöksen ja kutsui valtiopäivät koolle. Hän osallistui kuitenkin harvoin valtaneuvoston kokoontumisiin. Kaarle XII:n kuoltua vuonna 1718 hänelle ei ollut itseoikeutettua kruununperijää, mutta kaksi mahdollista ehdokasta kuitenkin löytyi. Toinen heistä oli Ulrikan aviomies Fredrik Hesseniläinen ja toinen Hedvig Sofian poika, Holstein-Gottorpin herttua Kaarle Fredrik, jota tuki holsteinilainen puolue. Tämän jälkeen Ulrika Eleonoora ilmoitti nousseensa valtaistuimelle. Valtiopäivät suostuivat tunnustamaan Ulrika Eleonooran sillä ehdolla, että hän hyväksyi hallitusmuodon, joka vähentäisi tuntuvasti kuninkaan valtaa. Vuonna 1720, kun Ulrika Eleonoora luovutti kruununsa miehelleen Fredrik I:lle, tämä luovutti osan valtaa valtiopäiville. Tämä päätti ajanjakson, jota kutsutaan itsevaltiuden ajaksi. Fredrikin matkustaessa ulkomaille vuonna 1731 ja sairastaessa vuonna 1738 Ulrika Eleonoora palasi jälleen sijaishallitsijaksi. Ulrikan ja Fredrik I:n avioliitto oli lapseton. Ulrika luopui kruunusta lähinnä miehensä takia, sillä tämä oli koko ajan neuvonut Ulriikaa hänen ollessaan hallitsijana. Ulrika rakasti miestään, mutta tämä lähinnä vain tahtoi Ulrikan siksi, että tällä oli valtaa, ja että Ulrika pystyisi saattamaan Fredrikinkin johtavaan asemaan. Ulrika oli uskonnollinen, ja kuningattarena olemisen jälkeen hän ryhtyi hyväntekeväisyystyöhön. Hän oli myös kiinnostunut koruista ja hopearahojen keräämisestä. Ulrika Eleonooran mukaan on nimetty Ullanlinnan () kaupunginosa Helsingissä. Hänelle nimetty kirkko oli Helsingin tuomiokirkon edessä olevalla aukiolla ennen kirkon rakentamista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin hallitsevat kuningattaret Luokka:Suuren Pohjan sodan henkilöt Luokka:Sijaishallitsijat Luokka:Vuonna 1688 syntyneet Luokka:Vuonna 1741 kuolleet
DLP

DLP () on mikropeililaite, jota käytetään videoprojektoreissa. Tekniikan on kehittänyt Texas Instruments (TI) vuonna 1987. TI on toistaiseksi myös tekniikan ainoa valmistaja. DLP perustuu mikroskooppisen pieniin peileihin, joita laitteessa on tarvittavan kuvatarkkuuden määrä eli esimerkiksi 1024×768 kuvapisteen resoluutiota varten 786 432 peiliä muutaman neliösenttimetrin kokoisella pinta-alalla. Peilejä liikutellaan sähkövarauksen avulla. Kun valo kulkee peilin ohi, se joko ohjataan pois (musta piste) tai ohjataan optiikkaa kohti (valaistu piste). Kuvan värit muodostetaan joko kolmella erillisellä mikropeilielementillä ja värisuotimella, tai siten, että valo ohjataan suurella nopeudella pyörivän väripyörän läpi ennen peileille tuloa. Jälkimmäinen tekniikka aiheuttaa joillain ihmisillä ns. sateenkaari-ilmiön näkymistä, koska eri värit heijastetaan valkokankaalle eriaikaisesti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Näyttötekniikka Luokka:Texas Instruments
Texas Instruments

Texas Instruments (yleisesti TI) on yhdysvaltalainen puolijohdevalmistajayritys. Yritys on keskittynyt kehittämään ja kaupallistamaan puolijohde- ja tietokonetekniikkaa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Teksasin Dallasissa. ==Historia== Yhtiö sai alkunsa vuonna 1924 rahoittajansa Amerada Petroleumin tytäryhtiönä ja sen alkuperäinen nimi oli Geophysical Research Corporation (GRC). Käytännössä yhtiön perustajat olivat Clarence Karcher ja Eugene McDermott. Omana yrityksenään se kuitenkin perustettiin vasta vuonna 1930 Dallasiin erikoistuen öljyn etsintään seismisten signaalien avulla. Tuolloin yhtiö sai nimekseen Geophysical Service. Toisen maailmansodan aikaan yritys sai Yhdysvaltain laivastolta sopimuksen sukellusveneiden havaitsemiseen käytettävään laitteistoon ja myöhemmin jatkoi laajentumista elektroniikkaan. Vuonna 1951 nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa: Texas Instruments. Vuonna 1952 yhtiö osti Western Electriciltä (AT&T;:n tytäryhtiö) lisenssin germanium-pohjaisten transistorien valmistukseen. Gordon Teal liittyi yhtiöön vuonna 1953 ja vuonna 1954 Teal esitteli julkisesti piihin perustuvaa transistoria. Vuonna 1958 Jack Kilby esitteli mikropiiriä, jossa samalle sirulle oli integroitu vastus ja transistori. Sirulla esiteltiin pienentämisen konseptia oskilloskoopin avulla. TI voitti Commodoren taskulaskimien markkinoilla ja myöhemmin hävisi Commodorelle kotitietokoneiden markkinoilla vuoden 1983 hintasodassa. Vuonna 1997 yhtiö myi puolustusvälineteollisuutensa Raytheon-yhtiölle. Vuonna 2011 TI osti National Semiconductor -yhtiön. ==Tuotteita== 74181 oli 4-bittinen ALU yhdellä mikropiirillä, joka oli käytössä useissa minitietokoneissa. 74181 on varhaisin ja tunnetuin yhdelle mikropiirille toteutettu ALU. TMS 1000 oli Intel 4004 kanssa lähes samaan aikaan ensimmäisiä mikroprosessoreja. TMX 1795 oli Datapoint 2200 -päätettä varten kehitetty varhainen mikroprosessori, jota ei koskaan myyty kaupallisesti. Advanced Scientific Computer (ASC) oli TI:n valmistama supertietokone vuosina 1966–1973, joka käytti vektorisuorittimia. TI-960, TI-980 ja TI-990 olivat TI:n valmistamia minitietokoneita. TI-99/4A oli yksi varhaisista kotitietokoneista. TI-99/4 oli ensimmäinen 16-bittinen kotitietokone. Erityisesti TI on erikoistunut digitaalisten signaaliprosessoreiden valmistamiseen, ja TI:n C5X-sarjan suorittimet lienevät maailman eniten käytettyjä digitaalisia signaaliprosessoreita. Muita tunnettuja tuotteita Texas Instrumentsilta ovat TI-8x-sarjan graafiset laskimet kuten TI-86, OMAP-piirit sekä TMS320 DSP-sarja. DLP-videoprojektio on TI:n tuote. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yhtiön kotisivu * TI:n avaininnovaatiot Luokka:NASDAQ-100-indeksi *
Anastasios I

Anastasios I (nimeä käytetään myös muodossa Anastasius) (, ; noin 430 – 9. heinäkuuta 518) oli Itä-Rooman eli Bysantin valtakunnan keisari vuosina 491–518. Anastasios syntyi Dyrrakhionissa noin vuonna 430.Martindale, s. 78–80 Anastasios ei saavuttanut mitään korkeaa virka-asemaa keisari Zenonin hovissa, mutta vuonna 488 hänet melkein valittiin Antiokian piispaksi. Keisarin kuoltua tämän leski, keisarinna Ariadne, valitsi uudeksi miehekseen juuri Anastasioksen. Bysantin perimyssäädösten mukaan keisarin leski sai valita uuden keisarin, jos tämä kuoli ilman perillisiä. Niinpä Zenonin kuoltua hänen puolisonsa Ariadne nimitti vuonna 491 keisariksi Anastasioksen. Tämä tuli suurena yllätyksenä hovin aristokraateille. 20. toukokuuta 491 Anastasios ja Ariadne menivät naimisiin. Zenon kuoleman jälkeen hänen veljensä Longinus oli aikonut päästä keisariksi. Anastasios karkotti hänet Egyptiin. Anastasios karkotti myös muut isaurialaiset Konstantinopolista. Tästä syttyikin isaurialaisten kapina. Vaikka kapinalliset lyötiin jo vuonna 491 Cotyaeumissa Fryygiassa jatkoivat he kuitenkin sissisotaa vuoteen 496. Anastasios loi maan taloudelle suotuisan perustan. Hän edisti idänkauppaa ja teollisuutta. Silkkiä kuljetettiin maitse Persian kautta tai Intiasta meritse Bysantin alueelle, jossa käsityöläiset valmistivat silkkikangasta. Balkanilla bulgaarit hyökkäilivät Tonavan yli vuonna 493. Heitä vastaan rakennettiin pitkä muuri Mustaltamereltä Marmaranmerelle. Pitkään odotettu sota Persiaa vastaan syttyi vuonna 502. Alussa kärsittyjen tappioiden jälkeen saatiin kuitenkin aikaan rauhansopimus vuonna 506. Koska Anastasios oli monofysiitti, hänen ja Konstantinopolin patriarkan Eufemiuksen välille syntyi heti kitkaa. Anastasius erotti ja karkotti Eufemiuksen vuonna 496. Vuonna 511 Eufemiuksen seuraaja Macedonius vaihtui monofysitismin kannattajaan. Macedoniuksen syrjäyttäminen sai Traakian sotilaskomentajan Vitalianuksen kapinoimaan. Vitalianus lyötiin vuonna 515. Anastasios kuoli noin 8. – 10. heinäkuuta 518 ja hänet haudattiin Ariadnen viereen Pyhien Apostolien kirkkoon Konstantinopoliin. Hänen seuraajakseen nousi Justinus I. Anastasios muistetaan erityisesti taloudellisista uudistuksistaan. Veroja kevennettiin ja niiden keruuta tehostettiin. Anastasioksen toinen silmä oli musta ja toinen sininen (heterokromia), mistä johtuen hän sai lempinimen Dikoros ("kaksi pupillia"). == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 518 kuolleet Luokka:400-luvulla syntyneet
Valdemar Birgerinpoika

Valdemar Birgerinpoika (1239-26\. joulukuuta 1302) oli Ruotsin kuningas 1250-1275\. Hänen isänsä oli Birger-jaarli, jolla oli todellinen valta Valdemarin vielä ollessa alaikäinen. Valdemar oli naimisissa tanskalaisen prinsessa Sofian kanssa. Birgerin kuoltua vuonna 1266 Valdemarin veli Maunu alkoi heti havitella kruunua. Valdemarilla oli myös suhde vaimonsa siskon Tanskan prinsessa Juttan kanssa. Tästä syystä hän joutui tekemään parannuksentekomatkan Roomaan vuonna 1274. Paavi siunasi ristiretkivelvoitteella Valdemarin ajatuksen Karjalan käännyttämisestä ja Ruotsiin liittämisestä. Pian tämän jälkeen hänen veljensä Maunu ja Eerik, jotka saivat apua Tanskan kuninkaalta Eerik Klippingiltä, nousivat kapinaan ja löivät Valdemarin Hovan taistelussa vuonna 1275. Valdemar ja Sofia pakenivat Norjaan ja Maunusta tuli kuningas. Vuonna 1277 Valdemar sai Götanmaan palkaksi siitä, että luopuisi vaatimuksestaan Ruotsin kruunuun. Valdemar joutui maanpakoon Tanskaan sen jälkeen, kun hän otti osaa kapinaan, joka melkein syrjäytti Maunun. Vuonna 1288 Maunu vangitsi Valdemarin Nyköpingshusin linnaan, jossa hän kuoli vuonna 1302. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Vuonna 1240 syntyneet Luokka:Vuonna 1302 kuolleet Luokka:Suomen hallitsijat
Juutinrauma

Juutinrauma (, ) on Ruotsin eteläisimmät osat ja Tanskan erottava salmi, yksi kolmesta Itämeren ja Kattegatin yhdistävästä Tanskan salmesta. Se on maailman vilkkaimmin liikennöityjä vesiväyliä. ==Historia== Nimen vanhimpina esiintymismuotoina pidetään riimukiveen noin vuonna 950 kirjattua sanaa urasuti, ja vuoden 1353 kirjausta Øræsund. Nimi koostuu sanoista ør(e) tai ör(e) ’hiekkainen merenranta’ ja sund ’kapea väylä, salmi’; joten nimelle saadaan merkitys ’kapea hiekkainen salmi merenrannan edustalla’. Suomenkielisen nimen juutti viittaa Tanskaan eli Juutinmaahan ja rauman merkitys on ’salmi’. Vuodesta 1429 vuoteen 1857 Tanska keräsi tullimaksuja Juutinrauman laivaliikenteeltä. Tulliasiakirjat ovat nykyään tärkeä tietolähde historian tutkimukselle. == Maantiedettä == Maantieteellisen määritelmän mukaan Juutinrauma käsittää Tanskan Sjællandin ja Ruotsin Skånen välisen vesialueen, jonka rajana pohjoisessa on Gillelejen ja Kullenin niemen välinen linja, etelässä Stevnsin majakan ja Falsterbon välinen. Salmi on näin 118 kilometriä pitkä. Kapeimmillaan se on 3,5 kilometriä leveä Helsingørin ja Helsingborgin välillä, leveimmillään 40 kilometriä. Suurin syvyys on 50 metriä Venin saaren lähellä, ja matalin Itämeren ja Kattegatin välinen kynnys vain 10 metriä. Tämä Drogdenin-Limhamnin kynnys säätelee paljolti suolaisen meriveden pääsyä Itämereen. Pohjan laatu ja veden suolaisuus vaihtelevat paljon salmessa, matalissa lahdissa on hiekkapohja ja vähäsuolaista Itämerestä peräisin olevaa murtovettä, syvemmällä on savi- ja mutapohjia ja painavampaa Kattegatista peräisin olevaa vettä. Veden virtaussuunta on useimmiten pohjoiseen, ulosvirtaava Itämeren murtovesi on merivettä kevyempää ja ulosvirtaus tapahtuu näin pintakerroksissa. Veden kerrostunut suolapitoisuus säätelee vastaavasti meri- ja murtovesieliöiden esiintymistä salmen eri osissa. Salmen pohjoisosassa 30 metrin syvyydessä on Knähakenin vedenalainen luonnonsuojelualue, jonka mereistä lajirunsautta on verrattu koralliriuttoihin. Myös Falsterbon niemen ympäristö salmen kaakkoiskulmassa on vastaavasti merensuojelualue. Juutinrauman saaria ovat Ven, Amager, Saltholm sekä keinotekoinen, siltaan liittyvä Peberholm. Juutinrauman yli rakennettu 7 845 metriä pitkä Juutinrauman silta avattiin vuonna 2000. Sillan kaksikerroksisessa rakenteessa on väylä junille (kahdet kiskot) ja autoille (neljä kaistaa). Siltayhtiö on rekisteröinyt yhteydelle nimen ”Øresundsbron”, joka on sekoitus ruotsia ja tanskaa. Oikea ruotsinkielinen nimi olisi ”Öresundsbron”, tanskankielinen ”Øresundsbroen”. Sillan ylittämisestä peritään maksu, joka kesällä 2015 oli kertaluonteisesta henkilöauton ylityksestä 52 euroa. Myös lauttaliikenne toimii ja on edelleen suosittu tapa ylittää salmi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Juutinrauman silta on kuljettanut miljoonia. Sverigesradio.se 1.7.2010. Luokka:Tanskan salmet Luokka:Itämeren salmet Luokka:Ruotsin maantiede Luokka:Ruotsin ja Tanskan raja Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sfnet

Sfnet on suomenkielinen uutisryhmähierarkia, joka perustettiin vuonna 1985. Toisin kuin finet, sfnet-hierarkia oli aktiiviaikoinaan hallinnoitu, mikä tarkoitti sitä, että vain määrätyt koordinaattoreiksi kutsutut henkilöt saattoivat lisätä tai poistaa uutisryhmiä. Tämä hierarkian hallinnointi päättyi vuonna 2013. Sfnet liittyi alkuvaiheessaan kiinteästi Suomen Unix- käyttäjäyhdistykseen (FUUG), jota perustamassa olivat mm. Juha Heinänen, Akif Ali ja Timo Kunnas; Johan "Julf" Helsingius toimi yhdistyksen puheenjohtajana. Varsinaisen sfnet-hierarkian luontikäskyn antoi nykyään Tampereen yliopistolla professorina toimiva Hannu-Matti Järvinen. Hänen lisäkseen koordinaattorina toimi myös Harri Salminen Funetista. Viitteessä kaikki edellä mainitut on mainittu sfnetin perustajina. Salmisen tilalla 2000-luvulla koordinaattoreina toimivat myös Kalle Kivimaa ja Tuuli Saarikoski. Kaikkien sfnet-ryhmien nimet alkavat "sfnet"-etuliitteellä. Käytössä olevia tai olleita ryhmiä ovat esimerkiksi `sfnet.keskustelu.seksi`, `sfnet.tiede.historia` ja `sfnet.viestinta.irc`. Nimi sfnet juontaa juurensa Suomen vanhaan maatunnukseen autoissa, joka oli SF (sanoista Suomi-Finland). Vuonna 1985 kansainvälinen standardointijärjestö ISO oli jo julkistanut kansainväliset 2- ja 3-kirjaimiset maalyhenteet (FI, FIN), mutta tämä tieto ei ollut saavuttanut sfnetin perustajia. Mikko J. Salminen huomautti tästä vuonna 1986 Helsingiukselle, mutta tässä vaiheessa ei ollut enää mahdollisuuksia vaihtaa ryhmien nimiä. ".fi"-domaintunnus tuli käyttöön 1986 ja sitä ennen ".sf"-tunnusta "koekäytettiin" domain-tunnuksena rajoitetusti. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Internet Archiven sfnet-arkisto Luokka:Usenet
Finet

Finet on suomenkielinen uutisryhmähierarkia. Finet-hierarkia on hallinnoimaton, mikä tarkoittaa että toisin kuin sfnetissä, kuka tahansa voi lisätä tai poistaa ryhmiä. Monet palvelimet tottelevat kuitenkin vain tiettyjä ryhmälistoja. Koska finet on luonteeltaan hallinnoimaton, ei ole olemassa yhtä oikeaa virallista listaa. Eräs käytetyistä listoista on Kai Puolamäen ylläpitämä lista.http://www.cs.tut.fi/sfnet/ryhmapeitto/muut/finet.html . Vuoden 2008 lopulla listassa oli nelisenkymmentä ryhmää. Ennen vuoden 2001 suursiivousta, jossa käyttämättömiä ryhmiä poistettiin, ryhmiä oli huomattavasti enemmän. Tuomas Korpi teki 2003 analyysin finetin ryhmistä, joka luokitteli ryhmät vilkkauden, asiallisuuden ja keskustelun luonteen perusteella. Vilkkaita ja asiallisia lukemisen arvoisia "kolmen tähden" ryhmiä oli finet.toiminta.effi, finet.harrastus.tolkien ja finet.keskustelu.valokuva. Viisi ryhmää, mm. finet.binaries.keskustelu, täytti muut kriteerit, mutta keskustelu ei ollut tietyn aiheen mukaista tai asiallista sanan tavanomaisessa merkityksessä. Seitsemän "kahden tähden" ryhmää täyttivät muut kriteerit, mutta viestejä tuli harvakseltaan, keskimäärin yksi päivässä. == Lähteet == * Tuomas Korpi: Lukemisen arvoiset finet-ryhmät == Aiheesta muualla == * Finetin ryhmät - Kai Puolamäen lista Luokka:Usenet
Tilasto

:Tietoa Wikipedian käytöstä, katso Wikipedia:Tilastot Tilasto on taulukkoina tai graafisesti esitetty lukumäärä- ja mittalukutietojen erityisesti valittu kokoelma, jossa tiedot ovat järjestettyinä tavallisesti ajan tai vakiintuneen aluejaon mukaan tai laadullisesti ryhmitettyinä yksikäsitteisiin, toisensa poissulkeviin luokkiin. Tilasto perustuu todellisuutta koskeviin havaintoihin, jotka on hankittu kokonaistutkimuksen tai otannan avulla. Tilaston teoriaa käsittelee todennäköisyyslaskentaan perustuva tilastotiede. Pääosan Suomessa ja muuallakin kerätyistä tilastoista muodostaa ns. virallinen tilasto. Sen kokoaminen voi olla keskitetty yhteen keskusvirastoon, kuten Skandinavian maissa, tai jaettu useiden elinten hoidettavaksi, kuten Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Tilastoja tarvitsevat sekä julkinen valta että yksityiset päätöksenteon perustana. Suomessa virallista tilastoa hoitaa keskusvirastona 1865 perustettu Tilastokeskus, minkä lisäksi osia virallisesta tilastosta laativat eräät muut keskusvirastot ja laitokset. Yhdistelmän virallisesta tilastosta sisältää vuosittain julkaistava Suomen tilastollinen vuosikirja. Huomattavia kansainvälisiä tilastojulkaisuja ovat YK:n tilastot, mm. Statistical Yearbook, sekä erityisalojen sarjat ja Unescon julkaisut. Tilastokeskus julkaisee Suomen yhteiskunnallisista tilastoista Tilasto-opasta. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Simpura, Jussi; Melkas, Jussi: Tilastot käyttöön! - opas tilastojen maailmaan. Gaudeamus, 2013. == Aiheesta muualla == * Tilastokeskus. * How To Understand Statistics. * Tilastollisia menetelmiä . Opetushallitus. Luokka:Tilastotiede
Työssäkäyntialue

Työssäkäyntialueen muodostavat keskuskunta ja ympäryskunnat, joiden työvoimasta vähintään 10 prosenttia käy töissä eli pendelöi keskuskunnassa. Myös yhden kunnan kautta keskuskuntaan vähintään 10 prosentin osuudella pendelöivät kunnat luetaan työssäkäynti-alueeseen kuuluviksi. Pääsääntöisesti keskuskunnalla tarkoitetaan kuntaa, jonka työvoimasta enintään 25 prosenttia käy töissä muissa kunnissa ja jonka työvoimasta alle 10 prosenttia käy töissä jossain muussa yksittäisessä kunnassa. == Katso myös == * Aluetiede == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Työssäkäyntialueet 2009 * Työssäkäyntialueet 2013 * Työ- ja elinkeinoministeriön asetus työssäkäyntialueista Luokka:Aluesuunnittelu Luokka:Ihmismaantiede
Diesel

Diesel tarkoittaa seuraavia: * dieselöljy, polttoainetyyppi * dieselmoottori, dieselöljyllä toimiva moottori * Diesel, pelimoottori * Diesel, vaatemerkki * Diesel, alankomaalainen yhtye * Diesel, brasilialainen yhtye, nykyiseltä nimeltään Udora * Full Diesel, suomalainen hard rock -yhtye. ==Henkilöt== Diesel on myös seuraavien henkilöiden nimi: * Rudolf Diesel, saksalainen dieselmoottorin keksijä * Vin Diesel, yhdysvaltalainen näyttelijä * Kevin Nash, yhdysvaltalainen showpainija, kehänimeltään myös Diesel. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Möbiuksen nauha

Möbiuksen nauha on topologinen pinta eli 2-monisto, jolla on ainoastaan yksi puoli ja yksi reuna. Sen keksivät toisistaan riippumatta saksalaiset matemaatikot August Ferdinand Möbius ja Johann Benedict Listing vuonna 1858. Nauha voidaan luoda helposti ottamalla paperinauha, kiertämällä sen toinen pää 180° ympäri ja liimaamalla päät yhteen. Möbiuksen nauha saadaan aikaan myös, jos astemäärä on 180:n pariton kerrannainen. Möbiuksen nauhalla on monia erikoisia ominaisuuksia. Esimerkiksi jos pinnan toiselle puolelle piirretään viiva ja jatketaan sitä tarpeeksi pitkälle, se päätyy lopulta samaan kohtaan nauhan toisella puolella. Tämän vuoksi on tapana sanoa, että Möbiuksen nauhalla on ”vain yksi puoli” eli se on ”yksipuolinen”. Lisäksi jos se leikataan halki keskeltä, siitä tulee yksi tavallinen nauha, jossa on kaksi 180°:n käännöstä. Jos tämä nauha edelleen leikataan samalla tavalla, saadaan kaksi nauhaa, jotka ovat toisissaan kiinni. Möbiuksen nauha on myös yksinkertaisin esimerkki pinnasta, joka ei ole suunnistuva. Möbiuksen nauhan vastine neliulotteisessa avaruudessa on Kleinin pullo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Topologia
Linux Documentation Project

Linux Documentation Project (LDP) on Linux-käyttöjärjestelmän dokumentointiprojekti. Koska Linux ei ole varsinaisesti minkään yhden yrityksen tuote, ei ole myöskään mitään yhtä tiettyä yritystä, joka tekisi ja julkaisisi käsikirjoja ja käyttöohjeita. Toisaalta ei ole mielekästä, että kaikki tahot julkaisisivat omia ohjekirjojaan. Tähän ongelmaan on ratkaisuna Linuxin dokumentointiprojekti, Linux Documentation Project (LDP), jonka Linux- hakkeri Matt Welsh aloitti vuonna 1992 omien tarpeidensa pohjalta. LDP on kokoelma Linuxiin liittyvistä aiheista kertovia dokumentteja. Se ei kata pelkästään Linux-ydintä, vaan sisältää tietoa kaikenlaisista asioista, jotka liittyvät Linux-pohjaisten järjestelmien ylläpitoon ja käyttöön. == Aiheesta muualla == * Toisiopalvelimet, joilta LDP:n dokumentteja voi lukea tai imuroida ** http://ldp.tonnikala.org/ (Helsinki) ** http://www.dc.turkuamk.fi/LDP/ (Turku) ** http://www.pasanet.fi/LDP/ (Turku) ** http://garbo.uwasa.fi/ldp/ (Vaasa) ** Kaikki viralliset toisiopalvelimet Luokka:Linux
LDP

LDP tarkoittaa: * Linux Documentation Project * Liberaalidemokraattinen puolue ** Japanin liberaalidemokraattinen puolue ** Saksan liberaalidemokraattinen puolue
Suku (biologia)

Suku (, monikko genera) on tieteellisen luokittelun taso, joka koostuu joukosta joko rakenteellisesti tai fylogeneettisesti läheisistä lajeista. Toisinaan sukuun kuuluu vain yksi laji, jolloin puhutaan monotyyppisestä suvusta. Sukua laajempi taso on puolestaan heimo. Eliölajin kaksiosainen tieteellinen nimi koostuu suvun nimestä ja lajimääritteestä. Sukuosa kirjoitetaan isolla ja lajiosa pienellä alkukirjaimella. Lajin nimi myös kursivoidaan. Ihmisen suku on esimerkiksi Homo ja lajinimi Homo sapiens. == Katso myös == * Luettelo suurimmista kasvisuvuista == Lähteet == Luokka:Taksonomia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
HST

HST voi tarkoittaa seuraavia: *Sähköinen henkilökortti eli HST-kortti *Hubble- avaruusteleskooppi, engl. Hubble Space Telescope *Helsingfors stads trafikverk HST (suomeksi Helsingin kaupungin liikennelaitos HKL)
Rahayksikkö

Rahayksikkö on rahan mittayksikkö. Rahayksikön ja valuutan nimet ovat yleensä, mutta eivät aina yhteneviä: esimerkiksi Kiinan valuutta on nimeltään renminbi (kirjaimellisesti ”kansan raha”), mutta sen rahayksikkö on yuan. 1\. tammikuuta 2002 alkaen Suomen rahayksikkö on ollut euro. Tätä ennen se oli markka. Vanhin tunnettu Suomessa käytetty rahayksikkö on kuusinainen, jonka arvo vastasi kuutta penninkiä. ==Lähteet== Luokka:Raha
Liikenneruuhka

thumb|200px|Ruuhka-ajan liikennettä Moskovassa, Venäjällä. Liikenneruuhka muodostuu, kun tiellä liikkuu sen kapasiteettiin nähden liikaa ajoneuvoja. Ruuhkan takia ajoneuvojen nopeus hidastuu ja voi joissain tilanteissa pysähtyä, kun ruuhka aiheuttaa jonoja. Liikenneruuhka voi johtua tien liian vähäisen kapasiteetin lisäksi esimerkiksi tietöistä, onnettomuuksista tai huonoista ajo-olosuhteista. ==Ratkaisukeinoja== Ruuhkia pyritään usein välttämään hyvällä liikennesuunnittelulla. Käytettyjä keinoja ovat tien kapasiteetin lisääminen tai vaihtoehtoisten kulkumuotojen suosiminen, kuten julkisen liikenteen, pyöräilyn ja jalankulun lisääminen. Tien kapasiteettia voi lisätä esimerkiksi risteyksien uudelleensuunnittelulla ja kierto- ja monitasoliittymien käytöllä. Muita käytettyjä keinoja ehkäistä ruuhkia ovat ruuhkamaksut ja tietullit, liikennekäyttäytymisen parantaminen, onnettomuuksien ehkäisy ja nopea raivaus, kaupunkisuunnittelu ja ruuhkista tiedottaminen. Myös työssäkäyntiaikojen porrastaminen vähentää ruuhkia, koska kaikki eivät ole tällöin liikkeellä samaan aikaan. Pidemmällä aikavälillä ruuhkien muodostumista voidaan vähentää hyvällä kaavoituksella, koska asuntojen, työpaikkojen ja palveluiden sijainnit ja vaihtoehtoisten kulkumuotojen olemassaolo vaikuttavat ruuhkien syntymiseen. ==Liikenneruuhka ilmiönä== Liikenneruuhkien muodostumista ja käyttäytymistä on pyritty ymmärtämään ja ennustamaan erilaisten teorioiden avulla. Ruuhkaisat tiet voidaan ajatella esimerkkinä yhteismaan ongelmasta, kun ilmaisia resursseja käytetään mahdollisimman paljon. Jos taas liikenneruuhkia torjutaan suosimalla joukkoliikennettä, niin joukkoliikenteen käytössä on nähtävissä sama asetelma: osa käyttää, kaikki maksaa. ==Liikenneruuhkat Suomessa== Liikenneruuhkat ajoittuvat ruuhka-aikaan, joka on tyypillisesti Suomessa arkipäivinä 6:30–9:00 ja 15:00–18:00. Myös suuret tapahtumat ja kansalliset lomapäivät aiheuttavat ruuhkia julkisiin liikennevälineisiin ja henkilöautoiluun. == Aiheesta muualla == * Tiehallinto: Liikennetieto Luokka:Liikennesuunnittelu
Hyötyliikunta

Hyötyliikunta on liikuntaa, joka sisältää liikunnan ohella myös muita hyötyjä. Hyötyliikunta tapahtuu jonkin muun tekemisen ohella eli ei pelkästään liikunnan vuoksi, siis jokapäiväiseen elämään kuuluvaa liikkumista. Hyötyliikuntaan lasketaan kuuluvaksi esimerkiksi puutarhanhoito, puunhakkuu ja kaikki fyysinen aktiivisuus puuhastelun aikana. Myös liikunnallinen asiointi lasketaan hyötyliikunnaksi. Työmatkan tai muun välttämättömän matkan kulkeminen polkupyörällä auton sijasta, pihan haravoiminen tai portaiden käveleminen hissillä kulkemisen sijaan täyttää hyötyliikunnan kriteerit. Sen sijaan esimerkiksi lihaskuntoharjoitteet kuntosalilla eivät siis ole hyötyliikuntaa. Hyötyliikunta voi olla myös ajattelutapa - oman terveyden edistämistä. Jo puolen tunnin päivittäinen kävely tai pyöräily, vaikkapa kahdessa 15 minuutin osassa, pitää terveyttä yllä. Hyötyliikunta ei kuitenkaan yleensä nosta kuntoa eikä auta painon pudottamisessa. == Katso myös == * Arkiliikunta * Omaehtoinen liikunta * Työmatkaliikunta * Työpaikkaliikunta ==Lähteet== * http://www.tohtori.fi/?page=3854136 * http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dia00808 Luokka:Liikunta
Kansainvälinen suuntanumero

Kansainvälinen suuntanumero, maatunnus eli maannumero on kansainvälisiin puhelinyhteyksiin tarvittava puhelinnumeron etuliite. Kullakin valtiolla ja eräillä muillakin alueilla on oma maatunnuksensa. Eräissä tapauksissa kahdella valtiolla on sama maatunnus. Maatunnuksen pituus on 1–3 numeroa. Tunnuksia jakaa ja hallinnoi Kansainvälinen televiestintäliitto. ==Suomen maatunnus== Suomen maatunnus on 358. Maatunnuksia jaettiin ensimmäisen kerran Genevessä vuonna 1954. Tuolloin Suomi sai kaksinumeroisen tunnuksen 25. Tunnus vaihtui vuonna 1964, koska yleiskokouksessa esiteltiin maailman jako numerovyöhykkeisiin. Iso-Britannia (maakoodi 44) ja Ranska (33) halusivat pitää vanhat maatunnuksensa, joten Eurooppa sai numerolla 3 ja 4 alkavat maatunnukset. Suomelle myönnettiin tuolloin maatunnus 401. Tunnukset vahvistettiin lopullisesti syys–lokakuussa 1968 Kansainvälisen lennätin- ja puhelinalan neuvoa antavan komitean (CCITT) yleiskokouksessa, joka pidettiin kasinohotellissa Mar del Platan kaupungissa Argentiinassa. Suomessa on joskus ihmetelty miksi maa sai yleiskokouksessa kolminumeroisen tunnuksen 358, kun esimerkiksi Tanska, Ruotsi ja Norja saivat kaksinumeroisen. Kaksinumeroisesta maatunnuksesta oli hyötyä etenkin mekaanisen numeronvalinnan aikana. == Maatunnuksen käyttö == Kun puhelinnumero ilmoitetaan käyttäen maatunnusta, monissa maissa kansallisen suuntanumeron ensimmäinen numero jää pois. Esimerkiksi Suomessa kansallinen puhelinnumero 019 1234567 on kansainvälisessä muodossa +358 19 1234567\. Merkki ”+” tarkoittaa kansainvälisen puhelun maittain vaihtelevaa ulkomaantunnusta. ==Katso myös== * Suuntanumero * Luettelo kansainvälisistä suuntanumeroista * E.164 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITU * World Telephone Numbering Guide * LincMad Luokka:Puhelinnumerot
Agnetha Fältskog

Agnetha Åse Fältskog (s. 5. huhtikuuta 1950 Jönköping, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja, joka tunnetaan parhaiten yhtenä Abba-yhtyeen jäsenenä. Fältskog lauloi Anni-Frid Lyngstadin ohella ja kanssa suurimman osan Abban hiteistä. Fältskogin lähes kokonaan soolona laulamia tunnetuimpia Abba-hittejä ovat muun muassa "The Winner Takes It All", "As Good As New", "SOS", "The Day Before You Came", "One of Us", "Hasta mañana" ja "Thank You for the Music". Yhtyeuran lisäksi hänellä on ollut menestyksekäs sooloura. Albumille My Colouring Book (2004) Fältskog levytti oman nuoruutensa kappaleita. Albumin ensimmäinen single oli Cilla Blackin "If I Thought You'd Ever Change Your Mind". Fältskogin viimeisin sooloalbumi A julkaistiin toukokuussa 2013. == Yksityiselämä == Fältskog ja Björn Ulvaeus tapasivat vuonna 1969 ja menivät naimisiin vuonna 1971. He saivat kaksi lasta, jotka ovat näyttelijä Linda Ulvaeus (1973) ja Peter Christian Ulvaeus (1977). Pariskunta erosi vuoden 1978 lopussa. Vuonna 1988 Fältskog katosi kokonaan julkisuudesta 17 vuodeksi. Vuonna 1990 hän avioitui ruotsalaisen kirurgin Tomas Sonnenfeldin kanssa, josta erosi kolme vuotta myöhemmin. Fältskogin äiti teki itsemurhan vuonna 1994. Vuonna 1997 hän tapasi hollantilaisen trukkikuskin Gert van den Graafin, jonka kanssa seurusteli jonkin aikaa. Suhde päättyi miehelle haettuun lähestymiskieltoon ja karkotukseen Ruotsista vuonna 2006, kun tämä alkoi vainota Fältskogia. Fältskog asuu Ekerössä Tukholman ulkopuolella. == Diskografia == === Soololevyt === *Agnetha Fältskog (1968) *Agnetha Fältskog Vol.2 (1969) *Som jag är (1970) *När en vacker tanke blir en sång (1971) *Agnetha (1974) *Elva kvinnor i ett hus (1975) *Nu tändas tusen juleljus (1980) *Wrap Your Arms Around Me (1983) *Eyes of a Woman (1985) *Kom följ med i vår karusell (1987) *I Stand Alone (1987) *My Colouring Book (2004) *A (2013) === Kokoelmalevyt === *Agnetha Fältskogs Bästa (1973) *Tio år med Agnetha (1979) *Teamtoppen 1 (1985) *Agnetha Collection (1986) *Sjung denna sång (1986) *Geh' Mit Gott (1994) *My Love, My Life (1996) *That's Me (1998) *Svensktoppar (1998) *13 Hits (2004) *De första åren - Agnetha Fältskog 1967-1979 (2004) *My Very Best (2008) == Filmografia == ===Elokuvat=== * Abba: The Movie (1977) == Kunnianosoituksia == * Vasa-ritarikunta (Ruotsi, 2024) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kotisivut. * Fanisivusto. * Abbasite. Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Abba Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Brahuin kieli

Brahuin kieli (omakielinen nimi: براہوئی‎) kuuluu dravidakielten pohjoisdravidalaiseen ryhmään. Se on dravidakielistä pohjoisin ja sijaitsee kaukana sukukielistään. Se on ilmeisesti säilynyt ainoana Pohjois-Intian dravidakielistä. Kieli jaetaan kolmeen päämurteeseen ja sen katsotaan olevan uhanalainen. Brahuita puhutaan enimmäkseen Pakistanissa (1,2 % Pakistanin asukasluvusta), mutta myös vähän Afganistanissa, Iranissa ja Turkmenistanissa. Yhteensä brahuita puhuu äidinkielenään noin 4 miljoonaa ihmistä. Kieltä kirjoitetaan arabialailla aakkosilla. == Fonologia == === Konsonantit === Bilabiaali Labiodentaali Alveolaari Retrofleksi Postalveolaari Palataali Velaari Glottaali Nasaali m n ɳ ɲ ŋ Klusiili b d ɖ ɟ g ʔ Frikatiivi f z ʒ ɣ Lateraali l Tremulantti r Approksimantti w j Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea e oː Avoin a Lähde: == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Brahuinkielinen Wikipedia hautomossa Luokka:Afganistanin kielet Luokka:Iranin kielet Luokka:Pakistanin kielet Luokka:Turkmenistanin kielet Luokka:Dravidakielet
Sudenmarja

Sudenmarja eli lehtosudenmarja (Paris quadrifolia) on tuoreissa metsissä ja lehdoissa kasvava monivuotinen, ruohovartinen kasvi. Siitä käytetään myös kansanomaisia nimityksiä karhunmarja, kuolemanmarja ja käärmeenmarja. Sudenmarja on myrkyllinen. == Kuvaus == Sudenmarja kasvaa 10–35 cm korkeaksi. Sillä on neljä soikeaa, ehytreunaista lehteä kiehkurana varren yläosassa. Kasvin tieteellinen lajinimi quadrifolia viittaa nelilehtisyyteen. Joskus lehtiä on kuitenkin viisi tai useampia. Sudenmarja kukkii toukokuun ja kesäkuun vaihteessa. Sen kukka koostuu neljästä verho- ja terälehdestä, kahdeksasta heteestä ja yhdestä emiöstä. Kukasta kehittyy myöhemmin heinäkuussa myrkyllinen, hieman mustikan näköinen marja. Marja, kuten kasvin muutkin osat, sisältää saponiiniryhmän yhdistettä, joka aiheuttaa aluksi pahoinvointia, oksentelua ja ripulia, sitten päänsärkyä ja huimausta. Yleensä myrkytys menee ohi parissa tunnissa. Myrkytystapaukset ovat kuitenkin olleet harvinaisia, sillä marjoja on vain yksi kasvia kohti ja sen maku on vastenmielinen. == Kasvupaikka == Sudenmarja kasvaa varjoisissa lehdoissa ja multavassa maassa. Sitä tapaa myös lehtokankailla, rehevissä korvissa ja lähteiköissä. Se leviää suikertavan juurakkonsa avulla. == Levinneisyys == Sudenmarjaa tavataan Euroopassa pohjoisesta aina Välimeren pohjoisrannalle asti sekä harvinaisempana Aasian puolella. Suomessa sitä esiintyy koko maassa. == Käyttö == Huolimatta myrkyllisyydestä sudenmarjaa on aiemmin käytetty lääkekasvina. Koko kasvia on käytetty ulkoisesti haavojen ja paiseiden hoidossa, myös silmälääkkeenä. == Kulttuurissa == Akseli Gallen-Kallelan symbolistisessa maalauksessa Lemminkäisen äiti esiintyy kalman kukkina tyyliteltyjä sudenmarjoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Sudenmarja eli lehtosudenmarja (Paris quadrifolia) * Kasviatlas 2020: Sudenmarjan eli lehtosudenmarjan levinneisyys Suomessa * Luontoportti: Sudenmarja (Paris quadrifolia) * Pohjolan kasvien pauloissa: Paris quadrifolia - sudenmarja, lehtosudenmarja * Valokki – Nettikasvio: Sudenmarja (Paris quadrifolia) * Flora of China: Paris quadrifolia Luokka:Sudenmarjakasvit Luokka:Myrkylliset kasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luumen

Luumen (vanh. lumen ( ’valo’), tunnus lm, on SI-järjestelmän mukainen valovirran yksikkö. Se on valon määrä, jonka valovoimaltaan kandelan valonlähde säteilee steradiaanin avaruuskulmaan: tämä valon määrä lankeaa metrin päästä kartion pohjalle, jonka (pallomainen) pinta-ala on neliömetri. :1 lm = 1 cd · sr 60 W:n hehkulampun valovirta on noin 800 luumenia. ==Katso myös== *Luksi *Valon intensiteetti ==Lähteet== Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Valaistus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mozilla Foundation

thumb|250px|Mozilla Foundationin ja Mozilla Corporationin toimisto. Mozilla Foundation on yleishyödyllinen yhteisö, joka on perustettu tukemaan avoimen lähdekoodin Mozilla-hankkeen kehitystä. Järjestö päättää, mihin suuntaan ohjelmiston kehitystä viedään, huolehtii tekijänoikeuksista ja hoitaa markkinoinnin. Säätiöllä on tytäryhtiö Mozilla Corporation, joka työllistää ohjelmistokehittäjiä ja koordinoi Firefox- ja Thunderbird-ohjelmien kehitystä. Sen toimipaikka on Mountain View'n kaupungissa Kaliforniassa. Säätiö omistaa Mozilla Corporation -tytäryhtiön, joka vastaa käytännön työstä ohjelmistojen kehityksessä ja levittämisessä, sillä suuri osa Mozilla-projektissa mukana olevista on sen palkkalistoilla. Se vastaa myös julkaisemisesta ja markkinoinnista. Sen lisäksi se hoitaa yhteyksiä ulkopolisiin yrityksiin, jotka tukevat Mozillaa rahallisesti. Vastapainona yleishyödylliselle säätiölle Mozilla Corporation on veronalainen yritys, mikä antaa suurempia vapauksia liiketoimiin. ==Historia== Netscape-yhtiö perusti Mozilla-organisaation 23. helmikuuta 1998 koordinoimaan Mozilla Suite -ohjelmiston kehitystä. Organisaatio koostui pääasiassa Netscapen työntekijöistä, vaikka se olikin teoriassa riippumaton yhtiöstä. Organisaation tarkoituksena oli kehittää Mozilla-tekniikkaa vain testikäyttöön niin, että Netscape valmistaisi lopputuloksista kaupallisia selaimia. Kun Netscapen emoyhtiö AOL lakkautti Netscapen toiminnan äkillisesti Mozilla Foundation syntyi 15. heinäkuuta 2003. Tämän oli tarkoitus turvata Mozillan kehityksen jatkuminen ilman Netscapen tukea. AOL auttoi säätiön perustamisessa rahallisesti: Mozilla-projektin käyttämät laitteistot lahjoitettiin säätiölle, kolmen työntekijän palkat maksettiin kolmen ensimmäisen kuukauden ajaksi ja rahoitusta luvattiin kahden miljoonan dollarin edestä seuraaviksi kahdeksi vuodeksi. ==Rahoitus== Mozilla Foundation rahoittaa toimintansa lahjoituksilla. Aloitusrahoina oli AOL:n kahden miljoonan dollarin lisäksi Mitch Kaporin antamat 300 000 dollaria. Säätiö saa lisäksi tuloja erilaisilta hakukoneyrityksiltä. Tämän takia Google on Firefoxissa oletushakukoneena. Vuonna 2006 säätiöllä oli tuloja 66,9 miljoonan dollarin edestä, joista 61,5 miljoonaa tuli hakukoneyrityksiltä. Hakukoneyritysten rahoista 85 prosenttia tuli Googlelta. Kuluja oli 19,8 miljoonan edestä. Ylijäämä käytetään suurimmaksi osaksi sijoitukseen pääomamarkkinoille. ==Katso myös== *Rust (ohjelmointikieli) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto Luokka:Yhdysvaltalaiset säätiöt
Star Wreck

Star Wreck on tamperelaisen Samuli Torssosen luoma elokuvasarja, joka parodioi etenkin Star Trek -televisiosarjaa ja myöhemmissä osissa myös muita scifi- ilmiöitä. Sarjan ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1992, ja se oli toteutettu yksinkertaisella kaksiulotteisella tietokonegrafiikalla. Myöhemmissä osissa grafiikka muuttui näyttävämmäksi, ja niissä esiintyi myös oikeita amatöörinäyttelijöitä. Sarja kertoo avaruusalus C.P.P. Potkustartin kapteeni James B. Pirkin seikkailuista. Muita elokuvissa esiintyviä hahmoja ovat Mr. Spook (Pirkin kutsuma Mr. Spökö) ja Mr. Fukov. Myöhemmissä osissa esiintyivät myös hahmot Mr. Dwarf ja Mr. Info. *Star Wreck (1992) *Star Wreck II: The Old Shit (1994) *Star Wreck III: Wrath of the Romuclans (1995) *Star Wreck IV: The Kilpailu (1996) *Star Wreck V: Lost Contact (1997) *Star Wreck 4½: Weak Performance (2000) *Star Wreck VI: In the Pirkinning (2005) *Star Wreck: Timecrash (Tulossa) *Star Wreck VII – The Motion Picture (Tulossa) *Star Wreck VI: In the Pirkinning Remastered (Tulossa) In the Pirkinning julkaistiin Internetissä 1. lokakuuta 2005, ja sitä voi tilata sivustolta myös DVD-levynä. Elokuvan kuvauspaikkana on toiminut olohuone ja elokuvaa tehtiin seitsemän vuotta. Elokuussa 2006 julkaistiin myös kokoelma-DVD vanhoista Star Wreck -elokuvista. Kapteeni Pirk pääsi uusimpana hahmona Yleisradion vuonna 2006 järjestämään Satusuomalainen-fiktiohahmokilpailuun. Star Wreck: In The Pirkinningin menestyksen myötä tekijät alkoivat suunnitella seuraavaa elokuvaa, Iron Skyta. Iron Sky aloitti uuden scifi-elokuvien sarjan. Tammikuussa 2015 Samuli Torssonen julkaisi videon, jolla muisteli Iron Skyn tekoprosessia ja lopuksi vihjasi, että seuraava Star Wreck -elokuva on työn alla.Vdeo: === Fanielokuva === Vuonna 2012 ilmestyi Star Wreck -sarjan innoittama sveitsiläis-norjalais-suomalainen fanielokuva Star Wreck 2π: Full Twist, now!, jossa esiintyi myös osa alkuperäisistä näyttelijöistä, kuten Timo Vuorensola, Samuli Torssonen, Atte Joutsen ja Antti Hukkanen. Koska Star Wreck on Star Trekin ja Babylon 5:n inspiroima fanielokuvasarja, voidaan Full Twist, now! -elokuvaa kutsua "fanielokuvan fanielokuvaksi". == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Elokuvasarjan In the Pirkinning -elokuvaa käsittelevä sivusto * Star Wreck -videoita * Ylen Elävä arkisto: Samuli Torssosen haastattelu *
Kansallisuus

Kansallisuus merkitsee johonkin kansaan tai jollekin kansalle kuuluvuutta. Kun puhutaan henkilön kansallisuudesta, saatetaan käsitteellä tarkoittaa etnistä ryhmää tai vaihtoehtoisesti kansallisvaltio-aatteesta syntynyttä kansan käsitettä. Muiden kuin henkilöiden kansallisuus viittaa asian suureen merkitykseen tietylle kansalle, jopa siinä määrin että sen voidaan ajatella toimivan osana kyseisen kansan määritystä. Henkilön kansallisuus ei siis tarkoita samaa kuin kansalaisuus. Mikäli kansallisuutta ajatellaan kansallisvaltion näkökulmasta kansa-käsitteenä, se merkitsee tietynlaista suhdetta valtion ja henkilön välillä, jossa henkilö alistetaan valtion lainsäädännölle, minkä vastineeksi hänelle kuuluu valtion tarjoama suoja ja tavallisesti oikeus asua valtion alueella. Joissakin tapauksissa kansalaisuus tarjoaa enemmän etuja, kuten mahdollisuuden osallistua valtion poliittiseen päätöksentekoon. ==Katso myös== * Kansa * Kansakunta * Kansallisuusaate ==Lähteet== * * Luokka:Etnologia