Kolarin rata

Kolarin radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Tornion asemalta Kolariin. Rataosan pituus on 186,6 km, ja se seurailee Tornionjokea halki Tornionlaakson. Junien suurin sallittu nopeus rataosalla on 100 km/h. Rataosaan kuuluviksi lasketaan myös Kolarista Rautuvaaran ja Äkäsjoen kaivoksille rakennetut sivuradat: näiden kunnossapito on kuitenkin lopetettu vuonna 2004 ja ne on suljettu liikenteeltä. Kolarista Äkäsjoelle johtava lakkautettu rata piti avata vuonna 2010 uudelleen malmiradaksi ja rakentaa rataa Muonionjoen ja rajan yli Ruotsiin Pajalaan Kaunisvaaran kaivokselle. Suunnitelma kuitenkin peruuntui, koska kaivos päätti käyttää Narvikia lastaussatamanaan Suomen satamien sijasta. Toistaiseksi Rautuvaaran ja Äkäsjoen radoille ei ole suunniteltu muuta käyttöä. 26\. joulukuuta 2005 Tornion Korpikylässä, lähellä Niemenpään rautatieasemaa tapahtui kansainvälistäkin huomiota herättänyt Tornion koiravaljakkoturmana tunnettu onnettomuus, jossa kaksi italialaisturistia sai surmansa, kun heidän rekensä jäi Kolarista Helsinkiin matkalla olleen pikajunan alle. Liikenne- ja viestintäministeriö kannattaa radan jatkamista Ylläkselle. Ratayhteys palvelisi Ylläksen kasvavaa matkailua. Sen rakentaminen riippuu alueen kaivoshankkeesta.YLE Pohjois-Suomen uutiset, tiistai 26.6.2007 Sekä Kittilään ja Kolariin että Ruotsin Pajalaan on suunnitteilla mittavia kaivoshankkeita, jotka takaisivat toteutuessaan radan säilymisen. Petteri Orpon hallituksen (2023–) laatimassa hallitusohjelmassa on varattu 535 miljoonaa euroa pääradan kehittämishankkeisiin, jonka yhteydessä Kolarin rata aiotaan sähköistää. == Rakennushistoria == thumb|Uusi, vuonna 2000 valmistunut asemarakennus Kolarin rautatieasemalla. Radan eteläosa Kaulinrantaan saakka on rakennettu ennen sotia. Kolariin saakka rataa jatkettiin vasta 1960-luvulla, ja se rakennettiin pääasiassa työllisyystöinä. Rataosa on valmistunut useammassa osassa seuraavastiTilastoja Suomen rautateistä (taulukko valmistumisajoista kappaleessa 1.3): * 1922: Tornio–Kukkola * 1923: Kukkola–Karunki * 1926: Karunki–Korpikylä * 1927: Korpikylä–Aavasaksa * 1928: Aavasaksa–Kaulinranta * 1964: Kaulinranta–Pello * 1965: Pello–Sieppijärvi * 1966: Sieppijärvi–Kolari * 1967: Kolari–Niesa–Äkäsjoki * 1973: Niesa–Rautuvaara == Liikenne nykyään == Nykyisin Kolarin radan henkilöliikennettä hoidetaan hiihtosesongin ulkopuolella keskiviikkoisin ja perjantaisin kulkevalla henkilöjunalla Helsingistä. Hiihtosesongin aikana Kolariin ajetaan useita yöpikajunia vaihtelevin aikatauluin. Sesonkijunista kaikki eivät kulje päivittäin, vaan niitä on ajoitettu lomien alkuun sekä viikonloppuihin. Tavaraliikenne on nykyisin yksinomaan raakapuuliikennettä Kemiin. == Liikenteenhoito == Kolarin radan liikennettä ohjataan keskitetysti Oulusta. Koska rataosa on vähäliikenteinen, ja radan ainoa kohtauspaikka on Pellossa, rataosuudella liikennöidään käytännössä vain yhteen suuntaan kerrallaan. Peräkkäin kulkevien junien välissä on aina yksi välisuojastuspaikka. == Suunniteltu Kolarin–Ylläksen rata == Ylläksen rata on suunnitteilla oleva ratahanke, jonka tarkoituksena olisi jatkaa Kolarin rataa Ylläkselle. Radan toteutuminen riippuu alueen kaivoksista. Rakentaminen on ajoitettu 2020-vuosikymmenelle. Radalla voisi olla tavaraliikenteen lisäksi myös henkilöliikennettä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Valde Näsi : Piirteitä Tornionjokilaakson rautatien vaiheista, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 26.08.1928, nro 35, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Kolarin liikenne Luokka:Pellon liikenne Luokka:Suomen rataverkko Luokka:Tornion liikenne Luokka:Ylitornion liikenne