EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Island Lake

Island Lake voi tarkoittaa: ==Paikkakunnat== *Island Lake, Illinois. *Island Lake Township, Lyonin piirikunta, Minnesota, Yhdysvallat. *Island Lake Township, Mahnomenin piirikunta, Minnesota, Yhdysvallat. *Island Lake, Manitoba, Kanada. ==Järvet== *Island Lake, kuiva järvi Australiassa. *Island Lake, Manitoban 6. suurin järvi, Kanada. *Island Lake, Minnesota, Yhdysvallat. ==Muita== *Island Laken lentoasema, Island Lake, Manitoba.
Juhannusjuusto

Juhannus- eli makiajuusto on keski- ja pohjoispohjalainen perinneruoka, jota kutsutaan myös punaiseksi heraksi ja juustokeitoksi. Nimensä mukaisesti juhannusjuusto kuuluu nimenomaan juhannukseen ja laajemminkin kesäaikaan. Työlään valmistustavan vuoksi se on jäänyt alueelliseksi herkuksi. Punainen herassa kelluva makea juusto nautitaan kylmänä, tyypillisesti jälkiruokana. Maun mukaan ruokaan voidaan lisätä sokeria. Juhannusjuuston aineksina käytetään yleensä täysmaitoa ja juustonjuoksutetta. Juhannusjuusto on työlästä valmistaa, joten sitä tarjotaan lähinnä erilaisissa kesäisissä juhlissa. == Lähteet == juusto Luokka:Suomalaiset juustot
Harry Shearer

Harry Julius Shearer (s. 23. joulukuuta 1943 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. ==Ura== Hän aloitti uransa lapsinäyttelijänä 1950-luvun elokuvissa ja televisiosarjoissa. Shearer näytteli myös Eddie Haskellia televisiosarjan Leave It to Beaver pilottijaksossa. Shearer on luultavasti parhaiten tunnettu äänirooleistaan piirretyssä televisiosarjassa Simpsonit. Hän ääninäyttelee muun muassa johtaja Burnsia, Waylon Smithersiä, Ned Flandersia, pastori Lovejoyta, Kent Brockmania, tohtori Hibbertiä, rehtori Skinneriä, Ottoa ja useita muitakin hahmoja. Shearer on itse käsikirjoittanut yhden Simpsonien jakson, vuonna 2016 esitetyn 28. tuotantokauden jakson ”Valeuutisankkuri”, jonka pääosassa oli hänen hahmonsa Kent Brockman. Hänet nähtiin elokuvassa Godzilla, kuten myös Hank Azaria ja Nancy Cartwright, jotka ovat myös Simpsonien ääninäyttelijöitä. Shearer on myös osaava muusikko ja lauluntekijä. Tällä saralla hän on kunnostautunut muun muassa esiintymällä kulttielokuvassa Hei me rokataan! ja sen pohjalta perustetussa parodisessa rockyhtyeessä Spinal Tapissa. == Yksityiselämä == Shearerin vanhemmat olivat aškenasijuutalaisia siirtolaisia. Hän ollut naimisissa laulaja Judith Owenin kanssa vuodesta 1993 lähtien. ==Rooleja Simpsoneissa== Shearer ääninäyttelee lukuisia hahmoja Simpsonit-televisiosarjassa. Vakituisia hahmoja ovat muun muassa seuraavat: * Montgomery Burns * Ned Flanders * rehtori Skinner * Waylon Smithers * tohtori Hibbert * pastori Lovejoy * Lenny Leonard * Kent Brockman * Otto * Jasper * Dewey Largo * Rainier Wolfcastle * Eddie * tuomari Snyder * Sanjay Nahasapeemapetilon * Takku (Scratchy) * Kang * Jebediah Springfield * Herman * tohtori Marvin Monroe * koulupsykologi J. Loren Pryor * rehtori Dondelinger * Legs (Läski-Tonyn kätyri) * Marty (radiojuontaja) * Dave Shutton (toimittaja) * Jumala * presidentti George H. W. Bush * urheiluselostaja Lisäksi Shearer on näytellyt sarjassa lukuisia yksittäisissä jaksoissa esiintyneitä hahmoja. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset lapsinäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Primetime Emmy -palkinnon saajat Luokka:Simpsoneiden ääninäyttelijät Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Amerikanjuutalaiset
Wunderbaum

Wunderbaum tai Wunder-Baum () on kuusta muistuttavaan muotoon leikattu pahvinen ilmanraikastin, jota on saatavana monen värisenä ja tuoksuisena. Wunderbaumia markkinoidaan autoissa käytettäväksi ja se ripustetaan usein taustapeiliin. Wunderbaumeja myydään myös nimillä Little Tree (Yhdysvalloissa), Magic Tree (Britanniassa) ja Arbre Magique (Ranskassa). Tuotteen kehitti saksalaissyntyinen kanadalainen liikemies Julius Sämann vuonna 1951, ja sen kaupallinen tuotanto alkoi Watertownin kaupungissa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa vuonna 1952.Little Trees Europe . == Katso myös == * Karvanopat == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Autotarvikkeet
Karvanopat

Karvanopat ovat auton taustapeilin varteen kiinnitettävä koriste. Karvanopat ovat yleensä valkoisia mustin silmin, ja niiden sivun pituus on noin neljä senttimetriä. Myös paljon muita värejä ja kokoja sekä myös fluoresenttisia on saatavilla. Karvanopat tulivat Yhdysvalloissa suosituiksi 1950-luvulla. Niiden suosio vaihteli 1970-luvulle asti, minkä jälkeen ne eivät ole nousseet enää uudestaan suureen suosioon. On olemassa myös hajusteina toimivia noppia, niitä on saatavina myös muovisina ilman karvaa. == Aiheesta muualla == Luokka:Autotarvikkeet
Nokia Nseries

Nokia Nseries oli Nokian vuosina 2005–2011 valmistama matkapuhelinsarja. Aluksi Nokia markkinoi Nseries-laitteita multimediatietokoneina. Yhteisiä piirteitä niille olivat monipuoliset tiedonsiirtoyhteydet, kamera sekä musiikki- ja videosoitin. Käyttöjärjestelmänä oli Symbian tai Maemo. Laitteiden vähittäishinnat olivat väliltä 250–800 euroa. Nseries-sarjaan esiteltiin useita malleja; N70, N70 Music Edition, N71, N72, N73, N73 Music Edition, N79, N80, N80 Internet Edition, N81, N82, N85, N90, N91, N91 8GB, N93 ja N93 Golf Edition. Vuoden 2007 ensimmäisenä vuosineljänneksellä julkaistiin mallit N92, N95, sekä N93i, N76 ja N77 sekä N95 8gb. Vuoden 2008 syyskuussa tuli N96. Kesäkuussa 2009 ilmestyi N97 ja myöhemmin samana vuonna myyntiin saatiin mobiilitietokone N900 ja N97 mini. Nseries-perheeseen kuuluivat myös Nokian valmistamat kämmentietokoneet N800 ja N810. Näissä ei ole puhelinosaa lainkaan vaan ainoastaan bluetooth ja WLAN-yhteys. Viimeisin N-sarjan puhelin oli kesäkuussa 2011 julkistettu Nokia N9, joka oli ainoa MeeGo- käyttöjärjestelmää käyttänyt Nokian puhelin. Nokia on sittemmin lakkauttanut N-sarjan ja siinä käytetyn Symbian OS-käyttöjärjestelmän. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Nseries
St. Theresa Point

St. Theresa Point on noin 2 200 asukkaan kylä Manitoban provinssissa Kanadassa. Kylä sijaitsee provinssin kuudenneksi suurimman järven, Island Lake -järven etelärannalla. Kylää ympäröivällä alueella, noin 40 kilometrin säteellä, asuu noin 5 400 ihmistä. Kylässä on noin 480 talouttaBroadband.gc.ca: Community demographics: St. Theresa Point, Manitoba . Kylän lähellä sijaitsee myös St. Theresa Point Indian Reserve, jossa asuu noin 2 740 ihmistäBroadband.gc.ca: Community demographics: St. Theresa Point Indian Reserve, Manitoba . Talvisin kylään johtaa talvitie. Muina vuodenaikoina kylään on ainoastaan lentoyhteys. St. Theresa Pointin lentokenttä sijaitsee kylän lähellä. == Lähteet == Luokka:Manitoban kylät
Gymnasion

Gymnasion (, ) oli antiikin Kreikassa alun perin koulu, jossa urheilukisojen osanottajat saivat koulutusta, sekä myös seurustelutila ja filosofien väittelypaikka. Paikka sai nimensä kreikan sanasta gymnos, 'alaston', koska urheilijat harjoittelivat siellä alastomina. Gymnasion muotoutui antiikin Kreikassa julkiseksi instituutioksi, kuten yksityiskouluiksi, joissa pojat saivat harjoitella urheilulajeja. Termillä palaistra (palaestra) viitataan usein gymnasionin osaan, joka oli varattu painiin ja nyrkkeilyyn. == Etymologia == Sana 'gymnasion' on kreikkaa ja tarkoittaa 'paikkaa jossa ollaan alasti'. Se juontaa kreikan sanasta gymnos (), 'alaston'. Alun perin paikka oli tarkoitettu sekä harjoitteluun että kylpemiseen. Useissa maissa kymnaasit saivat nimensä gymnasioneista. Vuonna 1598 termi alkoi tarkoittaa harjoittelupaikkaa, ja siitä lyhentyi vuonna 1871 englannin kielessä kuntosalia merkitsevä lyhenne gym. == Alkuperä ja merkitys == Urheilukilpailut, joihin gymnasion valmensi kilpailijoita, olivat osa antiikin kreikan sosiaalista ja hengellistä elämää varhaisista ajoista lähtien. Kilpailuja järjestettiin jumalten ja heerosten kunniaksi, usein säännöllisesti toistuvina tapahtumina mutta myös kuolleiden johtajien hautajaisissa. Ajan mittaan kreikkalaisten kiinnostus urheilua kohtaan kasvoi entisestään, ja muuttui lähes kiihkoksi. Rahapalkintojen puuttuessa kilpailujen voittaja saavutti suurta mainetta ja kunnioitusta maanmiestensä parissa. Näissä oloissa urheilijoiden harjoittamisesta tuli valtiollinen huolen aihe, ja yleisillä varoilla alettiin rakentaa erityisiä harjoittelulle tarkoitettuja paikkoja, joiden johtaminen annettiin pätevien virkamiesten käsiin. Gymnasia ja palestrae olivat Herakleen, Hermeen ja Ateenassa Theseuksen suojeluksessa.Pausanias: Kreikan kuvaus 4.32.1. == Tunnettuja gymnasioneja == Ateenassa oli klassisella kaudella kolme suurta julkista gymnasionia: Akademeia, Lykeion ja Kynosarges, joista tuli kuuluisia ennen kaikkea niiden kytköksistä filosofikoulukuntiin. Platonin perustama Akatemia toimi Akademeiassa ja sai siitä nimensä, Aristoteleen peripateettinen koulu toimi Lykeionissa, ja Kynosargeessa toimivat puolestaan kyynikot. Kreikkalaiset katsoivat voimistelun olevan oleellinen osa nuorten miesten koulutusta, paideiaa. Hellenistisellä kaudella Ateenaan rakennettiin niin kutsuttu Ptolemaioksen gymnasion. Olympiassa sijaitsi Olympian gymnasion, jossa harjoiteltiin Olympian kisoja varten, Delfoissa puolestaan Delfoin gymnasion. Pergamonin gymnasion oli yksi antiikin maailman suurikokoisimpia. == Katso myös == * Gymnopaidiai * Pederastia == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan arkkitehtuuri *
ColecoVision

ColecoVision on Colecon toisen sukupolven konsoli, joka julkaistiin elokuussa 1982. ColecoVision tarjosi kolikkopelien kaltaisen graafisen tason ja pelaamistyylin, mahdollisuuden pelata muiden kotikonsoleiden, erityisesti Atari 2600:n videopelejä, sekä mahdollisuuden laajentaa laitteistoa.Colecovisionin väripaletti sisälsi 16 väriä ja laitteen suorittimen teho oli 3,58Mhz.Colecovisionin ohjain muistutti Intellivision ohjainta, mutta siinä oli joystick valintalevyn sijaan. ColecoVisionille julkaistiin ROM-moduuleina noin 170 peliä vuosien 1982 ja 1985 välillä. Suuri osa ColecoVisionin peleistä oli käännöksiä kolikkopeleistä. Coleco solmi sopimuksen Nintendon kanssa saadakseen lisenssin Donkey Kongiin, ja peliä myytiin yhdessä laitteen kanssa. Colecon versio teki kunniaa alkuperäiselle sekä hahmoissa että äänitehosteissa. Yhdysvaltojen ulkopuolella ColecoVisionia jakeli CBS Electronics, mutta konsolin nimi oli muodossa CBS ColecoVision. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Historiikki The Dot Eaters -sivustolla , *Historiikki Classic Gaming -sivustolla *ColecoVisionin tekniset tiedot *Historiikki Gamecollectors -sivustolla , (suomeksi) Luokka:Pelikonsolit Luokka:Vuoden 1982 tekniikka
Francis Fukuyama

Yoshihiro Francis Fukuyama (s. 27. lokakuuta 1952 Chicago) on yhdysvaltalainen filosofi, poliittisen taloustieteen tutkija ja kirjailija. Hän toimii vanhempana tutkijana Stanfordin yliopiston Center on Democracy, Development and the Rule of Law:ssa. Fukuyama tunnetaan parhaiten ajatuksestaan ”historian lopusta”, jonka hän esitti teoksessaan Historian loppu ja viimeinen ihminen (1992). Hänen mukaansa kaikki inhimillisen historian kannalta merkittävä on jo tehty ja ihmiskunnan historian kehitys ideologioiden välisenä taisteluna on suurelta osin päättynyt liberaalin demokratian voittoon. Hänen ajatuksiinsa vaikuttivat erityisesti kylmän sodan päättyminen ja Berliinin muurin kaatuminen vuonna 1989. Vuonna 2011 ilmestyneessä teoksessaan The Origins of Political Order: From Pre-Human Times to the French Revolution (Profile, 2011) Fukuyama käsittelee ihmisen poliittista järjestäytymistä esihistoriallisilta ajoilta aina Ranskan vallankumoukseen saakka ja tutkii, miksi eri yhteisöt päätyvät demokraattisen tai autoritaarisen järjestelmään. Erityiskohteena hänellä on Kiina. Teos on aiheesta ensimmäinen osa, ja tekeillä olevassa toisessa osassa Fukuyama käsittelee kysymystä nykypäivään saakka.Historian loppu ja historian alku, Sivuääniä, Helsingin Sanomat 22.5.2011 sivu C 2 == Lähteet == == Suomennetut teokset == * * == Aiheesta muualla == * Francis Fukuyama, Johns Hopkinsin yliopisto Luokka:Amerikanjapanilaiset Luokka:Yhdysvaltalaiset filosofit Luokka:Yhteiskunnalliset ajattelijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset politiikan tutkijat
Komentaja (sotilasarvo)

Komentaja (lyhenne kom. tai sotilaskäytössä kom) on sotilasarvo Suomen merivoimissa. Maavoimissa sitä vastaa everstiluutnantin sotilasarvo. Komentajaa alempi sotilasarvo on komentajakapteeni ja ylempi kommodori. Komentajan hihamerkissä on tummansinisellä pohjalla alhaalta lukien seuraavat kultaiset arvonauhat: kaksi paksua, yksi ohut, yksi paksu. Näiden päällä on kultainen leijona. Arvo on kansainvälinen, ja muissa maissa sitä käytetään vastaavalla tasolla. Tunnuksetkin ovat pääsääntöisesti lähes samanlaisia. Erikoisupseereilla on lisätunnus: insinööreillä nauhojen välit ovat purppuranvärisiä ja lääkäreillä, eläinlääkäreillä, hammaslääkäreillä ja proviisoreilla punaisia. Komentajan arvo on pääsääntöisesti kadettikoulun käyneiden (sotatieteiden maisterin tutkinto) ammattisotilaiden arvo; reserviupseerien yleneminen tähän arvoon on äärimmäisen poikkeuksellista ja johtuu lähes poikkeuksetta sota-ansioista. Kuuluisimpia tällaisia poikkeuksia lienee brittiläinen sukeltajaupseeri, RNVR:n komentaja Lionel Crabb, joka ansaitsi arvonsa suojasukeltajana toisessa maailmansodassa. Suomalaisista reserviupseereista komentajan arvon on saavuttanut kustantaja, ministeri Aatos Erkko (1932–2012). Erkko tunnettiin paitsi keskeisenä suomalaisena sanomalehti- ja kustannusalan vaikuttajana, myös innokkaana sotilasmusiikkitoiminnan tukijana ja höyrylaivaharrastajana. Erkko toimi vuosia muun muassa kansainvälisen Hamina Tattoo -sotilasmusiikkitapahtuman järjestelytoimikunnan kunniapuheenjohtajana. Kuva:Komentaja olkalaatta.svg|Komentajan olkalaatta. Kuva:Komentaja hihalaatta.svg|Komentajan hihalaatta. Kuva:Kaila Auno1.jpg|Komentaja Kaila Auno. Kuva:Laakintakomentajanolkalaatta.png|Lääkintäkomentajan olkalaatta. Kuva:Insinoorikomentajanolkalaatta.png|Insinöörikomentajan olkalaatta. Neuvostoliitossa oli loppuun asti käytäntönä ja Venäjällä on edelleen, että merivoimien esiupseerit käyttävät kapteenin arvoa, johon liittyy arvoluokkamerkintä. 3. arvoluokan kapteeni vastaa komentajakapteenia, 2. arvoluokan komentajaa ja 1. arvoluokan kommodoria. Neuvostolaivastolla oli myös erillinen kommodorin arvo, mutta se merkitsi kenraalikuntaan kuuluvaa kommodoria.P. O. Ekman: Sukellusvenesotaa Itämerellä, Merikustannus, 1986 ISBN 951-99791-1-5 Liitteet: Suomen, Saksan ja Neuvostoliiton sotilasarvot Joissakin eurooppalaisissa ja Etelä-Amerikan valtioissa arvon nimikkeenä on fregattikapteeni (, ).Suomen Valtiokalenteri, kohta ”Saksan Liittotasavallan sotilasasiamies”. == Lähteet == Luokka:Sotilasarvot
Yksin

Yksin on suomalaisen iskelmälaulaja Joel Hallikaisen neljäs iskelmäalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997. Albumia myytiin lähes 30 000 kappaletta. Albumilta julkaistiin peräti kolme singleä. Ensimmäinen sisälsi kappaleet Hyvää huomenta, Yksin ja Haihtuu päivät, toinen kappaleet Kaikki muuttuu ja Miehen kyyneleet ja kolmas kappaleet Aika pienet siivet ja Soittajan taivas. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Albumi Hallikaisen kotisivuilla Luokka:Vuoden 1997 albumit Luokka:Joel Hallikaisen albumit
SS Colvile

SS Colvile oli Winnipegjärvellä liikennöinyt höyryvene. Se rakennettiin Grand Forksissa Pohjois-Dakotassa, osittain käyttäen hyväksi aiemmin liikenteessä olleen aluksen, Chief Commissionerin osia. Alus oli yksi suurimmista Hudson's Bay Companyn rakennuttamista aluksista, ja se rakennettiin Winnipegjärvellä tapahtuvaa kaupankäyntiä varten. Yhtiö palkkasi kapteeni J. Reevesin valvomaan aluksen rakentamista. Vuoteen 1878 mennessä Colvile oli tärkeä linkki Hudson's Bay Companyn Redjoen ja Edmontonin suuntien kuljetusketjussa. Kun rautatie Selkirkiin valmistui, rakennettiin Red-joen varrelle varastoalue kauppaliikennettä varten. Yhtiö rakennutti sivuraiteen Selkirkin rautatieasemalta varastoalueelle, joka sai nimekseen Colvile Landing aluksen mukaan. Colvilen kauppareitti hyötyi rautatien rakentamisesta, ja seuraavien kahdenkymmenen vuoden ajan alus lastasi säännöllisesti kauppatavaraa ja kuljetti ne Winnipegjärven rannikkokyliin. Colvile tuhoutui tulipalossa Grand Rapidsin satamassa vuonna 1894. Tulipalossa tuhoutui myös useita satamarakennuksia. ==Lähteet== * RM of St. Clements Luokka:Höyrylaivat Luokka:Manitoban historia Luokka:Manitoban vesiliikenne Luokka:Sisävesilaivat
Saturninen mitta

Saturninen mitta eli saturnolainen säe () on muinaisitalialainen runomitta, jonka muotoseikat ovat nykyään tuntemattomia. Vain 132 kiistatonta jaetta on säilynyt saturnisella mitalla. Lisäksi 95 jaetta tai osaa on säilynyt lainauksina myöhemmissä kieliopillisissa kirjoituksissa ja 37 jaetta hauta- tai omistuskirjoituksissa. Pääosa saturnisella mitalla tehdyistä jakeista löytyy Livius Andronicuksen käännöksestä Homeroksen Odysseiasta ja Naeviuksen runoeepoksesta Bellum Poenicum. Molemmat teokset ovat 200-luvulta eaa. Mitta oli jo 200-luvulla eaa. häviämäisillään ja se unohdettiin lopullisesti klassisen latinan aikana, kun heksametri ja muut kreikkalaiset runomitat korvasivat sen. Luokka:Runomitat
Heeros

Heeros () tarkoitti antiikin Kreikassa sankaria, jota usein saatettiin pitää puolijumalana. Heerokset olivat joko sotataidoillaan tai muilla uroteoilla ansainneet ihmisten kunnioituksen, ja he saattoivat olla jo syntyjään osaksi jumalaista alkuperää. Todellisia henkilöitä saatettiin korottaa heerokseksi, mutta useat heerosmyytit ovat niin vanhoja, ettei voida enää tietää, mistä ne ovat saaneet alkunsa. Antiikin Kreikassa tunnettuja heeroksia olivat muun muassa Herakles, Kastor ja Polydeukes, Peleus, Pelops, Kadmos, Akhilleus, Aineias, Sarpedon ja Theseus, Roomassa puolestaan esimerkiksi Rooman kaupungin myyttiset perustajat Romulus ja Remus. Jollekin heerokselle omistettua pyhäkköä kutsutaan herooniksi. Termillä eponyymi heeros tarkoitetaan jollekin paikalle tai muulle asialle nimensä antanutta heerosta. Esimerkiksi najadi Euboian katsottiin antaneen nimensä Euboian saarelle. Attikassa eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneella alueella eponyymeillä heeroksilla viitattiin fyleille eli ”heimoille" nimensä antaneisiin heeroksiin. Esimerkiksi Erekhtheis-fylen eponyymi heeros oli Ateenan myyttinen kuningas Erekhtheus. Termillä kulttuuriheeros tarkoitetaan usein luojajumalan rinnalla esiintyvää ja ikään kuin hänen työtään jatkavaa olentoa, joka keksii monet kulttuurin yksityiskohdat. Suomalaisessa muinaisuskossa kulttuuriheeroksia ovat esimerkiksi Väinämöinen, joka valmistaa kanteleen, sekä Ilmarinen, joka takoo Sammon. Kulttuuriheerokseen liittyy usein myös ajatus heeroksen kerran tapahtuvasta paluusta kansansa keskuuteen. Kulttuuriheerosta ei useinkaan palvota, koska myytit säilyttävät muiston hänen teoistaan. Jeesus ja pyhimykset esiintyvät usein kulttuuriheeroksen asemassa nimenomaan kansanomaisessa uskonnollisessa elämässä, mikä osoittaa tämän jumalatyypin produktiivisuutta. == Lähteet == Luokka:Kreikkalainen mytologia Luokka:Miesten nimitykset Luokka:Sankarit
Tiedeoppi

Tiedeoppi () oli filosofi Johann Gottlieb Fichten teoksissa filosofian korvannut nimitys tieteelle, jonka tuli toimia kaiken kokemuksen perustana. Fichte katsoi, että filosofia oli käsitteenä vanhahtava. Tiedeoppi erosi filosofiasta juuri siinä, että se oli löytänyt sen tiedon vakaan perustan, jota filosofia oli aina etsinyt.Sivenius, Hannu: ”Saksalaisesta idealistisesta filosofiasta”, s. 337–338. Teoksessa Jauhiainen, Ilmari: Selitykset teokseen Fichte jakoi tiedeopin teoreettiseen filosofiaan, johon kuului filosofian perusteiden tutkimus, ja käytännölliseen filosofiaan, johon kuului sen tutkiminen, miten ihmiskunta voi siirtyä järjen ohjaamaan aikakauteen. Fichte käytti termiä muun muassa teoksissa Ueber den Begriff der Wissenschaftslehre (1794), Tiedeopin perusta (Grundlage der gesammten Wissenschaftslehre, 1794/1795), Wissenschaftslehre nova methodo (luentoja vuosilta 1796-1799, julkaistu myöhemmin) ja Das System der Sittenlehre nach den Principien der Wissenschaftslehre (1798). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pihlström, Sami: Saksalaisen idealismin klassikko. Tieteessä tapahtuu 57/2007. (PDF) Luokka:Filosofiset opit Luokka:Tieteenfilosofia
Maliq

Maliq on kaupunki itäisessä Albaniassa Korçën maakunnassa. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 41 757 asukasta. Maliqista on 100 kilometriä Tiranaan, 11 kilometriä Korçëen ja 24 kilometriä Kreikan rajalle. Kaupunki on kolmen vuoren, Kodra e Murrizit, Kodra e Marjanit and Hij' e Korbit, välissä 830 metrin korkeudessa ollen yksi Albanian korkeimmalla sijaitsevista kaupungeista. == Lähteet == Luokka:Albanian kaupungit Luokka:Albanian kunnat Luokka:Korçën maakunta
Turun yliopiston ylioppilaskunta

Turun yliopiston ylioppilaskunta (TYY) on julkisoikeudellinen yhteisö, johon kuuluvat kaikki Turun yliopistossa perustutkinto-opiskelijat automaattisesti. Jäsenyys on pakollinen tutkintoa suorittaville, jatko-opiskelijat voivat halutessaan liittyä TYYn jäseneksi. TYY on perustettu vuonna 1922, ja se liittyi Suomen ylioppilaskuntien liittoon vuonna 1927. Se on Suomen neljänneksi suurin ylioppilaskunta. Jäseniä TYYssä on yhteensä noin 17 000. Toimintaa sillä on Turussa, Raumalla ja Porissa. Vuonna 2010 TYY ja Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta yhdistyvät Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun yhdistymisen myötä.Ylioppilaskunnan historiaa ==Toiminta== Turun yliopiston ylioppilaskunta toteuttaa edunvalvontaa koulutus-, sosiaalipoliittisissa ja kansainvälisissä asioissa sekä yliopistolla, kaupungissa että valtakunnallisella tasolla. Se myös tarjoaa jäsenilleen opiskelija-, kulttuuri- ja liikuntapalveluita sekä alayhdistyksilleen järjestö- ja tukipalveluita. Ylioppilaskunta omistaa muun muassa enemmistön yliopistoalueella ruokala- ja kahvilatoimintaa järjestävästä Unica Oy:stä. Ylioppilaskunta on vuodesta 1931 lähtien julkaissut Turun ylioppilaslehteä.Turun ylioppilaslehti == Hallitus == Turun yliopiston ylioppilaskunnan hallitus valitaan vuosittain joulukuussa kalenterivuodeksi. Sääntöjen mukaan hallitukseen kuuluu puheenjohtaja sekä viidestä seitsemään hallituksen jäsentä. Vuonna 2023 hallitukseen kuuluu puheenjohtaja Akseli Tiitta ja seitsemän muuta hallituksen jäsentä. ==Järjestöt== Turun yliopiston ylioppilaskuntaan kuuluu lukuisia järjestöjä: ainejärjestöjä, aatteellisia yhdistyksiä ja osakuntia sekä erilaisia harrasteyhdistyksiä. Vuonna 2023 ylioppilaskunnan toimii 144 järjestöä.TYYssä toimii 152 järjestöä – tule mukaan Ainejärjestöt * Luettelo Turun yliopiston ainejärjestöistä Osakunnat *Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta (SHO) *Savo-Karjalainen Osakunta (SKO) *Pohjalainen Osakunta (TPO) *Varsinaissuomalainen Osakunta (TVO) (vuoteen 2020 asti) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Ylioppilaskunnan kotisivu Luokka:Ylioppilaskunnat Ylioppilaskunta
Haunia

Haunia on kylä Satakunnassa Porin kaupungissa ja entisessä Lavian kunnassa. Kylä sijaitsee Karhijärven pohjoispuolella, seitsemän kilometriä Lavian keskustaajamasta länteen. == Historiaa == Hauniassa asuttiin jo kivikaudella, jolloin Riihonlahti oli yhteydessä Suomenlahteen. Nykyinen asutus alkoi muodostua, kun karkkulainen Huida rakensi uudistalon Karhijärven rannalle Riihonlahden länsipuolelle 1609. Huidan asutus tuli vallitsevan näkemyksen mukaan Karkun Huidan talosta, jossa esiintyy 1600-luvun alussa myös etunimeä Olavi kuten Lavian Huidallakin. Seuraavaksi Riihonlahden yli tuli Varheenmaa, joka rakensi Huidasta noin neljän kilometrin päähan talonsa. Varheenmaan ensimmäinen asukas oli perimätiedon mukaan ruotsinkielinen mies, joka sanoi naapureilleen kotinsa olevan "vårt hem", josta talon nimi muovautui. Varheenmaan talo omisti alueen aina Hauniankoskeen asti. Isojaossa talon maa- alue ja vedet jaettiin kahtia, jolloin muodostui Matomäen talo, joka oli entinen talon torppa. Tämän vuoksi Varheenmaan taloa kutsutaan myös "Vanhaksi- Varheenmaaksi". Myös Merikarvialla on Varheenmaa-niminen talo. Isossajaossa kylään muodostettiin seitsemän taloa: Suodenjoki, Kotajärvi, Luojukoski, Suodenjärvi, Matomäki, Varheenmaa ja Huida. Taloista Suodenjoki, Kotajärvi ja Luojukoski muodostavat kylänosan nimeltä Joenkylä. Kylän keskellä sijaitsee myös entisiä Suodenniemen ja Mouhijärven talojen enklaaveja, joista suurimmat ovat Mouhijärven Häijään kylän entisiä eräomistuksia. Lavian Hauniankylän Häijään maakirjakylässä on talot nimeltään Ala-Ruisniemi, Yli-Ruisniemi ja Haapaniemi. Haunian kylässä on myös Hauniankoski, jossa on sijainnut kylän talojen mylly sekä Haunia-niminen talo, joka on entinen Luojukosken talon torppa. Suodenjoen, Kotajärven, Luojukosken ja Suodenjärven maakirjatalot perustettiin olemassaolevasta naapurustosta käsin, ahkerimmille ja siten veronmaksukykyisimmille sukulaisille ja talonväelle uudistiloiksi. Haunian kylän talojen verot käytettiin Ruotsin vallan aikana Turun Akatemian opettajien palkanmaksuun, josta johtuen taloja kutsuttiin akatemiataloiksi. Kylän alue on noin 4 neliökilometriä (3,6 km2 maa-aluetta ja 0,4 km2 vesialuetta). Rajoina ovat pohjoisessa Noormarkun vanha kunnanraja (Pirjonjärven Pirjonsaari ja Rautianneva) ja idässä Riihon kylä (Riihonlahti ja Karhijärven Selkäsaari). Etelässä rajana ovat Riuttalan kylän vesialue ja lännessä Häijään ja Kallialan Kallion ja Kiviniemen maakirjatalojen maat (Nokkamaan Ruisniemi ja Suodenjoen ranta). == Huida- ja Haunia-nimiä muualla == Muita Huida-nimisiä paikannimiä ovat esimerkiksi Laihian Ala-Huita ja Yli- Huita, Hämeenkyrön Sasin Huida, Mouhijärven Iirolan Huita, Pomarkun Tuunajärven Huida, Lavian Haunian Huidanlahti sekä Honkajoen Huidankeidas, Huidansalo ja Huidanlammit. Haunia on myös vanha maakirjatalo Sastamalan Leiniälän kylässä Rautaveden Evonlahden rannalla ja Kööpenhaminan latinankielinen nimi. == Muuta == Nykyinen Hauniankylä muodostaa yhdessä naapurikylän kanssa Haunia-Kallialan kyläseuran. Luokka:Lavia Luokka:Porin kylät
Sagan prefektuuri

Sagan prefektuuri () sijaitsee Kyūshūn saarella Japanissa. Sen pääkaupunki on Saga. == Maantiede == Saga sijaitsee Kyushun luoteisnurkassa ja se on saaren pienin prefektuuri. Sagan naapuriprefektuurit ovat Nagasaki idässä ja Fukuoka lännessä. Muilta sivuilta sitä reunustavat Genkain ja Ariaken meret. === Ilmasto === Prefektuurissa vallitsee lauhkea ilmasto ja sen vuoden keskilämpötila on 16 °C. == Aluejako == Sagan prefektuuri jakautuu kymmeneen kaupunkiin ja kymmeneen muuhun kuntaan, jotka ovat kaikki maaseutukaupunkeja. Kunnat kuuluvat kuuteen piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä. ;Kaupungit * Imari * Kanzaki * Karatsu * Kashima * Ogi * Saga (pääkaupunki) * Takeo * Taku * Tosu * Ureshino ;Kunnat piirikunnittain Piirikunta Kunta Fujitsu Tara Higashi-Matsuura Genkai Kanzaki Yoshinogari Kishima Kōhoku · Ōmachi · Shiroishi Miyaki Kamimine · Kiyama · Miyaki Nishi-Matsuura Arita == Historia == Sagan prefektuurin alue tunnettiin ennen Hizenin provinssina. Sen nykyiset rajat vakiintuivat paikoilleen vuonna 1883. == Talous == Prefektuurin taloutta hallitsevat maa- ja metsätalous sekä rannikolla kalastus. Yleisiä tuotannon kohteita ovat naudanliha, sipulit ja mansikat. Prefektuuri on Japanin suurin mochigomen ja kasvihuoneessa kasvatettujen mandariinien tuottaja. Suurimmat vientikohteet ovat Pohjois-Amerikka ja Länsi-Eurooppa. == Turismi == Prefektuurissa sijaitsevat muun muassa Karatsun linna sekä Yayoi- kaudelta jäljelle jäänyt Yoshinogarin kylä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sagan prefektuurin kotisivu * Sagan nähtävyydet *
Schokland

Schokland oli saari Alankomaiden Zuiderzeessä. Se lakkasi olemasta saari vuonna 1942, kun Noordoostpolderin alue kuivattiin. Saaren muoto näkyy polderin korkeammissa osissa ja entisissä rantapenkoissa. Schokland oli asuttuna rautakaudelta asti, ja se oli keskiajalla suosittua asutusaluetta, mutta 1800-luvulle mennessä merenpinnan nousu oli tehnyt tulvista liian yleisiä. Enää kolme korkeinta huippua oli asuttuina: Emmeloord, Molenbuurt ja Middelbuurt. Vuoden 1825 tulvat tuotti suurta tuhoa, ja vuonna 1859 hallitus määräsi viimeiset asukkaat jättämään Schoklandin. Nykyisin Schokland on tärkeä arkeologinen kohde ja Unescon maailmanperintökohde.Schokland and Surroundings Unesco Middelbuurtin kirkosta vuonna 1947 tehty museo esittelee alueen asutusta esihistoriallisista ajoista alkaen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Alankomaissa Luokka:Aavekaupungit Luokka:Noordoostpolder
Korçën piirikunta

Korçën piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Korçën prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Korçën maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 1 752 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 143 499 asukasta. Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Drenovë, Gorë, Korçë, Lekas, Libonik, Liqenas, Pustec, Maliq, Mollaj, Pirg, Pojan, Qendër Bulgarec, Vithkuq, Voskop, Voskopojë ja Vreshtaz. Pääkaupunkina toimi Korçë. == Lähteet == Luokka:Albanian piirikunnat
Rietveld-Schröder-talo

Rietveld-Schröder-talo on arkkitehtonisesti merkittävä entinen yksityisperheen asuintalo Utrechtissä, Alankomaissa. Sen piirsi vuonna 1924 arkkitehti Gerrit Rietveld Schröderin perheen kodiksi. Rouva Schröder tilasi talon ”mieluiten ilman seiniä”. Talo on esimerkillinen ja ainoa todellinen De Stijl -arkkitehtuurin mallikappale.Rietveld Schröderhuis (Rietveld Schröder House) Unesco Kaksikerroksinen rakennus on tehty talorivin päähän, mutta se ei millään lailla yritä sitoutua naapureihinsa. Ulkopinta muodostuu valkoisista, harmaista ja värillisistä sekä lasisista suorakaiteista, jotka näyttävät liukuvan toistensa päälle. Vaikutelma on saatu aikaan muun muassa tekemällä useita parvekkeita. Alakerran tilajako on varsin perinteinen: portaikko keskellä ja sen ympärillä keittiö ja kolme asuinhuonetta, joita voi käyttää joko makuu- tai olohuoneina. Yläkerran arkkitehti halusi jättää vessaa ja kylpyhuonetta lukuun ottamatta yhtenäiseksi tilaksi, mutta rouva Schröder halusi liikuteltavat väliseinät. Paneeleita liu’uttamalla yläkerta voi saada lukemattomia erilaisia muotoja, joita perhe toteutti lasten muuttaessa yksi toisensa jälkeen kotoa. Rouva Schröder asui talossa kuolemaansa vuonna 1985 asti. Sen jälkeen talo on ollut museona. Rietveld-Schröder-talo on Unescon maailmanperintökohde. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *http://centraalmuseum.nl/bezoeken/locaties/rietveld-schroederhuis/ Luokka:Alankomaiden museot Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Alankomaissa Luokka:Utrecht
Karhijärvi

Karhijärvi on järvi Porin kaupungissa, entisessä Lavian kunnassa. Karhijärven pinta-ala on 33,35 neliökilometriä, joten se on pinta-alaltaan Suomen 105. suurin järvi ja Satakunnan maakunnan kolmanneksi suurin järvi. Karhijärvi kuuluu Karvianjoen vesistöalueeseen. Karhijärvi on tunnettu myös suomalaisista eurokolikoista. Yhden euron kolikon kansallisella puolella on kuvattuna Karhijärvi ja sen viereinen Lavijärvi, joiden yli lentää kaksi laulujoutsenta. Vedenpinnan korkeustaso Karhijärvessä on 52,1 m. Korkeustason vaihteluväli on 51,20–52,35 m. Säännöstelypato sijaitsee Lavian Myöntäjässä. Karhijärven suurin pituus itä–länsisuunnassa on noin 14 kilometriä. Järvessä on useita pieniä saaria, mutta sen vesialue on kuitenkin varsin avointa. Rantaviivaa järvellä on noin 75 kilometriä. Huomattavin Karhijärveen laskeva vesistö on sen koilliskulmaan tuleva, Kankaanpään Kuninkaanlähteestä alkava vesireitti. Siihen laskee myös muutamia pienempiä pohjoisesta ja idästä tulevia jokia ja puroja. Karhijärvi laskee länsipäästään Myöntäjän- eli Lassilanjokea myöten Noormarkun Lassilassa sijaitsevaan Inhottujärveen, joka puolestaan laskee Selkämereen kahta reittiä, eteläisempää Noormarkunjokea ja pohjoisempaa Pomarkunjokea myöten. ==Lähteet== Luokka:Lavian järvet Luokka:Lassilanjoen valuma-alue
Tuurin rautatieasema

Tuurin rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Tuurin kylässä Alavuden kaupungissa rataosalla . Liikennepaikka sijaitsee Tuurin kyläkaupan pysäköintialueen vieressä, ja siellä pysähtyvät kaikki rataosalla liikennöivät taajamajunat. Nykyisin liikennepaikka luokitellaan seisakkeeksi. Tuuri avattiin linjavaihteena 5. kesäkuuta 1896. Vuonna 1908 se korotettiin asemaksi vilkkaan matkustajaliikenteen vuoksi. Asemarakennus valmistui samana vuonna. Se rakennettiin V luokan aseman piirustusten mukaan ja on siten samanlainen kuin palanut Mustasaaren rautatieasema. Asemarakennus edustaa jugendia, ja sen on todennäköisesti suunnitellut Bruno Granholm. Aseman ympärille ei syntynyt juurikaan teollisuutta, mutta turvetta lastattiin 1980-luvulle asti. Tuuri muutettiin miehittämättömäksi 27. syyskuuta 1987. Vuonna 1998 matkustajalaituria siirrettiin länteen lähemmäs Tuurin kyläkauppaa. Tavaraliikenne lakkautettiin 2. kesäkuuta 2002. Vanhan asemarakennuksen eteen on tuotu höyryveturi (Vr2 951) ja kaksi vanhaa junavaunua, joihin on tehty motelli. Museovirasto on luokitellut Tuurin rautatieaseman Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *VR: Tuurin rautatieasema *Vaunut.org: Kuvia Tuurin rautatieasemalta Luokka:Alavuden rautatieliikennepaikat Luokka:Etelä- Pohjanmaan henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat Luokka:Töysä Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Karjalan Sanomat

Karjalan Sanomat on Petroskoissa yhtenä päivänä viikossa ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti. Se on ainoa Venäjällä ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti. Lehti on perustettu vuonna 1920. Lehti on historiansa aikana ilmestynyt nimillä Karjalan Kommuuni (1920–1923), Punainen Karjala (1923–1937), Sovetskoi Karelija (1938–1940), Totuus (1940–1955), Leniniläinen totuus (1955–1957) ja Neuvosto-Karjala (1957–1991). Muuten lehti on ollut aina suomenkielinen, mutta vuosina 1938–1940 ilmestynyt Sovetskoi Karelija painettiin tuolloin käytössä olleella karjalan kirjakielellä (ns. bubrihinkarjala), jota kirjoitettiin kyrillisin aakkosin.Lehden historia Karjalan Sanomat. Viitattu 3.9.2013. Nykyinen päätoimittaja on Mikko Nesvitski. Toimitus sijaitsee Petroskoin keskustassa Titovinkadulla samassa rakennuksessa karjalankielisten Oma Mua ja Vienan Karjala -lehtien, vepsänkielisen Kodima-lehden ja lastenlehti Kipinän kanssa. Lehteä kustantaa Periodika-kustantamo. Lehti ilmestyy kerran viikossa 16-sivuisena ja tabloid- kokoisena. ==Päätoimittajat== ===Karjalan kommuuni=== * Juho Komu, 1920–1922 * Onni Tuomi, 1922–1923 ===Punainen Karjala=== * Jalmari ja Niilo Virtanen, 1923–1924 * Santeri Nuorteva, 1924–1926 * Lauri Letonmäki, 1926–1931 * Otto Vilmi, 1931-1932 * Väinö Lattunen, 1932–1934 * Kalle Vento, 1934–1937 ===Sovetskoi Karelija=== * Pjotr Saveljev, 1938–1939 * Ivan Karatšev, 1939–1940 ===Totuus=== * Mikko Melentjev, 1940–1947 * Jevdokim Jemeljanov, 1947–1951 * Feodor Kontratjev, 1951–1954 * N. Zaharov, 1954–1955 ===Leniniläinen totuus=== * Feodor Trofimov, 1963–1967 ===Neuvosto-Karjala=== * Feodor Kontratjev, 1967–1969 * Ivan Petrov, 1969–1971 * Juho Laitinen, 1971–1985 * Aleksei Mironov, 1986–1991 ===Karjalan Sanomat=== * Robert Manner, 1991–2010 * Mikko Nesvitski, vuodesta 2010Karjalan Sanomien toimitus 2011 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Karjalan Sanomat (23.9.2020 lähtien osa Oma Media -portaalia) Luokka:Karjalan tasavallan sanomalehdet Luokka:Neuvostoliitonsuomalaiset sanomalehdet
Beemster

Beemster on kunta ja polderi Pohjois-Hollannissa. Pinta-alaa kunnalla on 72,08 neliökilometriä, josta vettä on 1,55 km². Kunnassa oli vuoden 2011 alussa 8 573 asukasta. Se oli Alankomaiden ensimmäinen polderi: alue, joka vallattiin järven alta viljelykäyttöön pumppaamalla vesi pois tuulimyllyjen pyörittämillä pumpuilla. Beemsterin polderi kuivattiin vuosien 1609 ja 1612 välillä. Sen maankäyttö on säilynyt noilta ajoilta: pellot, kanavat, tiet ja asutus on aseteltu renessanssin parhaiden suunnitteluperinteiden mukaan. Alue on Unescon maailmanperintökohde. Se valittiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1999. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Alankomaissa Luokka:Pohjois-Hollannin kunnat
Mulgin rata

Mulgin rata () oli vuosina 1897–1973 käytössä ollut kapearaiteinen Viron rataverkon rautatie. Sitä kutsutaan myös pääteasemien mukaisesti Viljandi–Mõisaküla-radaksi (). Rata oli 45,8 kilometriä pitkä. Luokka:Viron rautatiet Luokka:Viljandimaa Luokka:Entiset rautatiet
Telč

Telč () on kaupunki Määrissä Tšekin tasavallassa. Vuonna 2009 siellä oli 5 714 asukasta. Kaupungissa on linna ja joukko hyvin säilyneitä kaupunkitaloja renessanssiajalta; sen keskusta on Unescon maailmanperintökohde. Telč perustettiin legendan mukaan 1100-luvun vaihteessa, mutta laajentua kaupunki alkoi 1300-luvun puolivälissä paikalle jossa oli varhaisempaa asutusta.Historical Background Kaupungin muurit ja Neitsyt Marian ylösnousemuksen kirkko ovat goottilaista tyyliä. Vuoteen 1945 pääosa kaupungin väestöstä oli saksankielisiä. Vuonna 1979 Werner Herzog kuvasi elokuvan Woyzeck Telčissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupungin kotisivut *Telč Unescon sivuilla Luokka:Tšekin kaupungit Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Tšekissä Luokka:Vysočinan lääni
Škocjanin luolat

Škocjanin luolat ovat karstimaahan syntyneitä luolia Sloveniassa, noin 20 km Triestestä. Luolaketju on viisi kilometriä pitkä ja kokonaissyvyydeltään 200 metriä. Siihen kuuluu useita maanalaisia vesiputouksia, tippukiviä, yksi maailman suurimmista yhtenäisistä luolista ja useita doliineita eli luolia, joiden katto on romahtanut. Škocjanin luolasto on Unescon maailmanperintökohde.Škocjan Caves Unesco Arkeologiset löydöt osoittavat että luolissa on asuttu kivikauden keskivaiheilta asti. Luolista on merkintöjä myös antiikin kreikkalaisten kirjoituksissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Slovenian luolat Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Sloveniassa
Grand Rapids

Grand Rapids voi tarkoittaa seuraavia paikkakuntia: * Grand Rapids, Manitoba, Kanada * Grand Rapids, Michigan, Yhdysvallat * Grand Rapids, Minnesota, Yhdysvallat * Grand Rapids, Ohio, Yhdysvallat * Grand Rapids, wisconsinlaisen Wisconsin Rapidsin kaupungin entinen nimi.
Songs

Songs on Regina Spektorin toinen albumi. Se on, kuten edeltäjänsäkin, Spektorin omakustannelevy, joka on nauhoitettu yhtenä päivänä. Spektor ja ystävänsä Joe Mendelson (Antenna Studios, NYC) nauhoittivat 17 laulua, joista kaksitoista päätyi tälle levylle. Spektor sanookin levynsä kansilehdellä, ettei levyn nauhoittaminen ja julkaiseminen omakustanteena olisikaan ollut mahdollista ilman Mendelsonia. Levyä on saatavilla ainoastaan Spektorin keikoilta sekä yhdysvaltalaisesta Internet-kaupasta. Spektor neuvoo kuuntelijaansa levyn kansilehdellä: "When you are listening to this disk, try to think you are in on a secret..." ==Kappaleet== Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut, soittanut ja laulanut Regina Spektor. # # # # # # # # # # # # Luokka:Regina Spektorin albumit Luokka:Vuoden 2002 albumit
Avantasia

Avantasia on Edguyn laulajan Tobias Sammetin sinfoniseksi power metaliksi luokiteltu musiikkiprojekti. == Historia == Keväällä 1999 Tobias Sammet alkoi kirjoittaa ylös ideoitaan useiden vierailevien muusikoiden tähdittämästä metallioopperasta. Saatuaan Edguyn Theater of Salvation -kiertueen päätökseen hän ryhtyi toteuttamaan suunnitelmaansa ja värväsi mukaan tunnettuja muusikoita kuten Kai Hansenin (Gamma Ray) ja entisen Helloween-laulaja Michael Kisken. Esimakua saatiin EP:n Avantasia muodossa vuonna 2000. Projektin ensimmäinen täyspitkä albumi, The Metal Opera, julkaistiin vuonna 2001 ja sitä seurasi The Metal Opera Part II vuotta myöhemmin. Albumit kertovat tarinan 1600-luvun dominikaanimunkista Gabrielista. Joulukuussa 2006 Sammet ilmoitti työstävänsä uutta tarinaa. 16. marraskuuta 2007 julkaistiin kaksiosainen EP Lost in Space ja kokopitkä albumi The Scarecrow ilmestyi tammikuussa 2008. Rocklegenda Alice Cooper vierailee levyllä kappaleessa ”The Toy Master”. Vuonna 2010 ilmestyivät samanaikaisesti albumit The Wicked Symphony ja Angel of Babylon, jotka ovat jatkoa The Scarecrow’n tarinalle. Yhtye oli vuonna 2016 ehdokkaana edustamaan Saksaa Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan Mystery of a Blood Red Rose.http://www.inferno.fi/uutiset/tuska-vieras-pyrkii- edustamaan-maataan-euroviisuihin-eika-se-talla-kertaa-ole-lordi/ Avantasia esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa Tuska-festivaaleilla perjantain pääesiintyjänä 1.7.2016. == Muusikot == === Avantasia-tarina === Soittajat * Basso ** Markus Grosskopf ** Tobias Sammet * Kitara ** Henjo Richter ** Jens Ludwig ** Norman Meiritz ** Timo Tolkki * Kosketinsoittimet ** Tobias Sammet ** Frank Tischer * Rummut ** Alex Holzwarth ** Eric Singer Laulajat * Tobias Sammet – Gabriel Laymann * Michael Kiske – Lugaid Vandroiy * David DeFeis – Friar Jakob * Ralf Zdiarstek – Bailiff Falk von Kronberg * Sharon den Adel – Anna Held * Rob Rock – Bishop Johann von Bicken * Oliver Hartmann – Pope Clement VIII * André Matos – Elderane the Elf * Kai Hansen – Regrin the Dwarf * Timo Tolkki – Voice in the Tower * Bob Catley – Tree of Knowledge === The Scarecrow -tarina === Soittajat * Basso ** Tobias Sammet * Kitara ** Kai Hansen ** Oliver Hartmann ** Bruce Kulick ** Sascha Paeth ** Henjo Richter ** Rudolf Schenker * Kosketinsoittimet ** Jens Johansson ** Simon Oberender ** Sascha Paeth ** Michael ”Miro” Rodenberg * Rummut ** Felix Bohnke ** Alex Holzwarth ** Eric Singer Laulajat * Russell Allen * Bob Catley * Alice Cooper * Oliver Hartmann * Roy Khan * Michael Kiske * Jørn Lande * Andre Matos * Klaus Meine * Jon Oliva * Tim ”Ripper” Owens * Tobias Sammet * Eric Singer * Amanda Somerville * Cloudy Yang * Ralf Zdiarstek == Julkaisut == * * * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tobias Sammetin sivusto * * Lost in Space -e-kortti Luokka:Saksalaiset sinfoniset metalliyhtyeet Luokka:Saksalaiset power metal -yhtyeet Luokka:Saksalaiset hard rock -yhtyeet Luokka:2000-vuosikymmenen yhtyeet ja sooloartistit
My Story

My Story on Ayumi Hamasakin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 15. joulukuuta 2004. My Story nousi Oriconin albumilistan ensimmäiselle sijalle ja pysyi listalla 43 viikkoa. Albumia on myyty yli miljoona kappaletta. Albumilta on julkaistu singlet ”Moments”, ”Inspire” ja ”Carols”. Albumista on julkaistu kaksi eri versiota, pelkkä CD sekä CD:n ja DVD:n sisältävä versio. Molempien versioiden CD:llä on samat kappaleet, mutta jälkimmäisessä versiossa on mukana myös DVD, jolla on sekä musiikkivideoita että "näin tehtiin" -videoita albumin kappaleista. == Kappaleet == Kaikki kappaleet sanoittanut Ayumi Hamasaki === CD === # # # # # # # # # # # # # # # # # === DVD === # Moments'' # INSPIRE'' # GAME'' # CAROLS'' # About You'' # walking proud'' # Humming 7/4'' # Moments (making off-shot)'' # INSPIRE (making off-shot)'' # GAME (making off-shot)'' # CAROLS (making off-shot)'' == Tekijätiedot == Kappaleen 1 on säveltänyt CMJK. Kappaleet 2 ja 15 on säveltänyt Kazuhito Kikuchi (). Kappaleet 3, 4 ja 14 on säveltänyt BOUNCEBACK. Kappaleet 5, 16 ja 17 on säveltänyt CREA. Kappaleen 6 on säveltänyt Raita Ikemoto. Kappaleet 7, 8, 9, 10 ja 13 on säveltänyt Tetsuya Yukumi. Kappaleen 11 on säveltänyt Tomoya Kinoshita ja kappaleen 12 HΛL. Kappaleet 1, 7, 8 ja 11 on sovittanut CMJK. Kappaleen 2 on sovittanut Tasuku. Kappaleet 3, 4, 12, 13, 14 ja 15 on sovittanut HΛL. Kappaleen 5 on sovittanut CREA. Kappaleen 6 ovat sovittaneet CMJK ja Takahito Izutani. Kappaleet 9, 10 ja 16 on sovittanut HIKARI. Kappaleen 17 on sovittanut Kotaro Kubota. == Katso myös == * Ayumi Hamasakin diskografia == Lähteet == Luokka:Ayumi Hamasakin albumit Luokka:Vuoden 2004 albumit
Passages

Passages on saksalaisen psytrance/tekno-tuottajakaksikko Midi Milizin toinen studioalbumi. Se julkaistiin joulukuussa 2002. == Kappaleet == # "Interleaved" – 5:10 # "Phenomena" – 6:01 # "The Missing Guest" – 6:52 # "No Exit" – 6:55 # "Format: Phono" – 5:22 # "Aeromode" – 6:03 # "Stalker" – 6:10 # "Baxandall" – 6:40 # "Mrs. Vargas" – 6:25 # "Starz***" – 6:16 == Aiheesta muualla == * Passages Discogs.comissa Luokka:Midi Milizin albumit Luokka:Vuoden 2002 albumit
Antistat

Antistat on saksalaisen teknoyhtyeen Midi Milizin esikoisalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2001. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Aiheesta muualla == * Antistat Discogs.comissa Luokka:Vuoden 2001 esikoisalbumit Luokka:Midi Milizin albumit
Koripallo olympialaisissa

Koripallo on ollut mukana kesäolympialaisten kilpailuohjelmassa virallisena lajina vuoden 1936 Berliinin olympialaisista lähtien. Näytöslajina se oli ollut jo vuoden 1904 St. Louisin kisoissa. Naisten sarja oli ensi kertaa mukana 1976 Montrealissa. Menestynein maa olympialaisten koripallotapahtumissa on Yhdysvallat. ==Mitalistit== ===Miehet=== ===Naiset=== == Mitalitaulukko == === Yhteensä=== === Miehet === === Naiset === == Lähteet == *
Davor Šuker

Davor Šuker (s. 1. tammikuuta 1968 Osijek, Jugoslavia) on kroatialainen pelaajauransa lopettanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Vuodesta 2012 lähtien hän on toiminut Kroatian jalkapalloliiton puheenjohtajana. Šuker johdatti Kroatian pronssille vuoden 1998 MM-kisoissa. Hän voitti kisojen maalikuninkuuden kuudella maalillaan. Šuker valittiin myös turnauksen toiseksi parhaaksi pelaajaksi. Samana vuonna hän sijoittui Fifan vuoden pelaaja -äänestyksessä kolmanneksi ja Kultainen pallo -äänestyksessä toiseksi. Vuonna 2012 Šuker nimitettiin Kroatian jalkapalloliiton (HNK) puheenjohtajaksi. Šuker becomes HNS president Hänet valittiin neljän vuoden jatkokaudelle huhtikuussa 2014. DAVOR ŠUKER CONTINUES AS CFF PRESIDENT ==Ura== Šuker edusti vuosina 1984–1991 silloisessa Jugoslaviassa Osijekia ja Dinamo Zagrebia. Vuonna 1991 Šuker siirtyi Espanjaan Sevillaan ja sieltä vuonna 1996 Real Madridiin. Šuker saavutti Real Madridin riveissä Espanjan-mestaruuden vuonna 1997 sekä Mestarien liigan voiton ja Intercontinental Cupin voiton vuonna 1998. Vuosina 1999–2003 hän edusti vielä englantilaisia Arsenalia ja West Hamia sekä saksalaista 1860 Müncheniä. Šuker pelasi Jugoslavian maajoukkueessa vuonna 1991 kaksi ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän edusti Jugoslaviaa vuoden 1990 MM-kisoissa. Šuker oli myös mukana Jugoslavian nuorten maailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa vuonna 1987. Kroatian maajoukkueessa hän pelasi vuosina 1990–2002 69 ottelua ja teki niissä 45 maalia. Šuker on Kroatian maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä. Hän edusti Kroatiaa vuoden 1998 MM-kisojen lisäksi vuoden 1996 EM-kisoissa ja vuoden 2002 MM-kisoissa. ==Saavutukset== *Espanjan-mestaruus 1997 *Mestarien liigan voitto 1998 *Intercontinental Cupin voitto 1998 *Nuorten MM-kulta 1987 *MM-pronssi 1998 *MM-kisojen paras maalintekijä 1998 *MM-kisojen toiseksi paras pelaaja 1998 *Fifan vuoden pelaaja -äänestyksen kolmas sija 1998 *Kultainen pallo -äänestyksen toinen sija 1998 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Šukerin esittely *Šukerin maaottelutilastot *Šukerin jalkapalloakatemia Luokka:Kroatialaiset jalkapalloilijat Luokka:Jugoslavialaiset jalkapalloilijat Luokka:FIFA 100 Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Proomu

Proomu on tasapohjainen, raskaan tavaran kuljetukseen rakennettu laiva. Proomuja käytetään pääasiassa joki- ja kanavareiteillä. Useimmat proomut eivät ole omalla käyttövoimalla liikkuvia, vaan niitä liikutetaan joko hinaajalla työntämällä tai vetämällä. Kanavissa kulkevat proomut kamppailivat teollisen vallankumouksen alussa rautateiden kanssa arvolastien kuljetuksessa, mutta hävisivät nopeuden, kulujen ja reittien joustavuuden vuoksi. Nykyaikana proomuja käytetään irtotavaran kuljetukseen, sillä proomujen kustannukset ovat hyvin alhaiset. Proomuja käytetään myös hyvin painavien ja massiivisten kuormien kuljetuksessa. New Yorkissa proomuja käytetään jätteiden kuljetukseen niiden pienempien hiilidioksidipäästöjen vuoksi ja niillä pyritään vähentämään tieliikennettä. Proomutyyppejä: *Hiekkaproomu *Kansiproomu *Kuivalastiproomu (hiili, kivi, vilja ym) *Palkoproomu *Ruoppausproomu *Öljyproomu ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Pråm, Nordisk familjebok (1915) *Laivatyypit, Meriarkeologinen seura Luokka:Laivatyypit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit nl:Sleepschip