Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö

Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj, ETYJ) () on järjestö, jossa on jäseninä 57 valtiota Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Etelä-Kaukasiassa ja Keski-Aasiassa. Se perustuu vuonna 1975 Helsingissä järjestetylle Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssille (ETYK), josta muodostui vuonna 1994 pysyvä kansainvälinen järjestö vuoden 1992 seurantakonferenssin pohjalta. ETYJin päämaja sijaitsee Wienissä, Itävallassa. ETYJ käsittelee laajasti kolmeen eri pääryhmään liittyviä turvallisuuskysymyksiä: # poliittis- sotilaalliset kysymykset # talous- ja ympäristökysymykset # niin kutsutun inhimillisen ulottuvuuden (ihmisoikeus-) kysymykset. Näitä ulottuvuuksia kutsuttiin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen aikana koreiksi, koska ajatuksia koottiin ikään kuin (paperi)koreihin. Kolmas kori, joka koski ihmisoikeuksia, oli tai sen katsottiin olleen Neuvostoliitolle epäedullinen, koska se tarjosi perusteen ihmisoikeusryhmien työskentelylle Neuvostoliitossa ja muissa Varsovan liiton maissa. Sen sijaan vuoden 1975 kokoukseen liittyvä toisen maailmansodan jälkeisten rajojen yleinen tunnustaminen katsottiin Neuvostoliitolle edulliseksi. ETYJillä on toimintaa lähinnä Itä-Euroopassa, missä kansainvälisen läsnäolon katsotaan vahvistavan turvallisuutta. Esimerkkejä tästä ovat Kosovo, Bosnia ja Hertsegovina, Moldova ja Georgia. Näissä hankkeissa isäntävaltioita pyritään opastamaan lähinnä maan demokratisointiin ja ihmisoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä. ETYJ harjoittaa siviilikriisinhallintaa, muun muassa vaalitarkkailua vaikuttaen siirtymätapauksien demokratisoitumisprosesseihin. ETYJin toiminnan suuntalinjat päätetään kahden vuoden välein järjestettävässä huippukokouksessa. Huippukokoukset julkaisevat loppuasiakirjan, jossa määritetään Euroopan turvallisuuden ja yhteistyön kehittämisen suuntaa. == ETYJin luottamusta ja turvallisuutta lisäävä toiminta == ETYJin tärkein asiakirja on säännöllisesti uusittu Wienin asiakirja. Se on sotilaallista turvallisuutta käsittelevä, osanottajavaltioiden luottamusta ja turvallisuutta kehittävä säännöstö. Asiakirjaa täydennetään aika ajoin järjestön elimien päätöksellä. Wienin asiakirjan tärkeimmät tekijät ovat: * vuotuinen tiedonvaihto koskien osanottajavaltioiden asevoimia, puolustussuunnittelua ja budjetointia * edellä mainitun tiedon verifiointi tarkastuksin tai arviointikäynnein * sotaharjoitusten ja joukkojen siirron ennaltailmoitusvelvoite * vierailujen ja uuden kaluston esittelyn järjestämisvelvoite * asevoimien demokraattinen käyttäytymissäännöstö ja sen koulutusvelvoite * vaarallisten, luonteeltaan sotilaallisten tapahtumien ennaltailmoitusvelvoite sekä mahdollisuus selvitysten pyyntöön em. tapauksissa == Avoin taivas -sopimus == ETYJin yhteydessä on vuonna 1992 solmittu Avoin taivas -sopimus, jonka on allekirjoittanut 28 maata. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2002, kun 20 sopimusvaltiota oli ratifioinut sen. Sopimuksen allekirjoittaneet valtiot sallivat tarkkailu- ja ilmakuvauslentojen suorittamisen toistensa ilmatilassa vastavuoroisuusperiaatteella. == Osanottajavaltiot == ETYJillä on 57 osanottajavaltiota Euroopassa, Keski- Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Huippukokoukset== Isäntämaa Kaupunki Päivämäärä Astana 1-2. joukukuuta 2010 Istanbul 18-19, marraskuuta 1999 Lissabon 2-3. joukukuuta 1996 Budapest 5-6.joukukuuta 1994 Helsinki 9-10. heinäkuuta 1992 Pariisi 19-21. marraskuuta 1990 Helsinki 30. heinäkuuta- 1.elokuuta 1975 ===Seurantakokoukset=== Isäntämaa Kaupunki Päivämäärä Belgrad 4. lokakuuta 1977 - 9. maaliskuuta 1978 Madrid 11. marraskuuta 1980 - 9. syyskuuta 1983 Wien 4. marraskuuta 1986 - 19. tammikuuta 1989 Helsinki 24. maaliskuuta - 8. heinäkuuta 1992 Budapest 10. lokakuuta - 2. joulukuuta 1994 Wien 4. - 22. marraskuuta 1996 Lissabon Wien 1. lokakuuta - 20. syyskuuta 1999 Istanbul 10 .marraskuuta 1999 Varsova 30.syyskuuta-8.lokakuuta 2010 Wien 18.–26. lokakuuta 2010 Astana 26.–28. marraskuuta 2010 ===Ministerineuvoston kokoukset=== Sija Päiväys Kaupunki Isäntämaa 30. 30\. marraskuuta - 1. joulukuuta 2023 Skopje 29\. 1-2 .joulukuuta 2022 Łódź 28\. 2-3 .joulukuuta 2021 Tukholma 27\. 3-4 .joulukuuta 2020 Tirana 26\. 5-6 .joulukuuta 2019 Bratislava 25\. 6-7 .joulukuuta 2018 Milano 24\. 7-8 .joulukuuta 2017 Wien 23\. 8-9 .joulukuuta 2016 Hampuri 22\. 3-4 .joulukuuta 2015 Belgrad 21\. 4-5 .joulukuuta 2014 Basel 20\. 5-6 .joulukuuta 2013 Kiova 19\. 6-7 .joulukuuta 2012 Dublin 18\. 6-7 .joulukuuta 2011 Vilna 17\. 1-2 .joulukuuta 2009 Ateena 16\. 4-5 .joulukuuta 2008 Helsinki 15\. 29-30 .marraskuuta 2007 Madrid 14\. 4-5 .joulukuuta 2006 Bryssel 13\. 5-6 .joulukuuta 2005 Ljubljana 12\. 6-7 .joulukuuta 2004 Sofia 11\. 1-2 .joulukuuta 2003 Maastricht 10\. 6-7 .joulukuuta 2002 Porto 9\. 3-4 .joulukuuta 2001 Bukarest 8\. 27-28 .marraskuuta 2000 Wien 7\. 2-3 .joulukuuta 1998 Oslo 6\. 18-19 .joulukuuta 1997 Kööpenhamina 5\. 7-8 .joulukuuta 1995 Budapest 4\. 30 .marraskuuta - 1 .joulukuuta 1993 Rooma 3\. 14-15 .joulukuuta 1992 Tukholma Ylimääräinen ministerikokous 24, maaliskuuta 1992 Helsinki 2\. 30-31. tammikuuta 1992 Praha Ylimääräinen ministerikokous 10. syyskuuta 1991 Moskova 1\. 19-20. kesäkuuta 1991 Berliini Ulkoministerien kokous 1-2. lokakuuta 1990 New York Konsultaatiokokous 3-7. heinäkuuta 1973 Helsinki == Puheenjohtajat == Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön puheenjohtaja johtaa järjestön toimintaa. Puheenjohtajamaa valitaan järjestön jäsenmaista vuodeksi kerrallaan. Puheenjohtajamaan ulkoministeri toimii järjestön puheenjohtajana. Suomi on ollut puheenjohtajamaana viimeksi vuonna 2008. Luopunut puheenjohtajamaa, puheenjohtajamaa ja vastaanottava puheenjohtajamaa toimivat myös troikaksi kutsuttuna ETYJin kolmikkona jatkuvuuden turvaamiseksi. Vuosi Puheenjohtaja Valtio 1991 Hans-Dietrich Genscher 1992 Jiří Dienstbier ja Jozef Moravčík 1993 Margare.a af Ugglas 1994 Beniamino Andreatta ja Antonio Martino 1995 László Kovács 1996 Flavio Cotti 1997 Niels Helveg Petersen 1998 Bronisław Geremek 1999 Knut Vollebaek 2000 Wolfgang Schuessel ja Benita Ferrero-Waldner 2001 Mircea Geoană 2002 Jaime Gama ja Antonio Martins da Cruz 2003 Jaap de Hoop Scheffer ja Bernard Bot 2004 Solomon Passy 2005 Dimitrij Rupel 2006 Karel De Gucht 2007 Miguel Ángel Moratinos 2008 Ilkka Kanerva ja Alexander Stubb 2009 Ntóra Bakogiánni ja Geórgios Papandréou 2010 Kanat Saudabajev 2011 Audronius Ažubalis 2012 Eamon Gilmore 2013 Leonid Kožara 2014 Didier Burkhalter 2015 Ivica Dačić 2016 Frank-Walter Steinmeier 2017 Sebastian Kurz ja Karin Kneissl 2018 Angelino Alfano ja Enzo Moavero Milanesi 2019 Miroslav Lajčák 2020 Edi Rama 2021 Ann Linde 2022 Zbigniew Rau 2023 Bujar Osmani 2024 Ian Borg == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sivusto * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit