EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Martensiitti

Martensiitti on teräksissä esiintyvä lievästi tetragonisen hilarakenteen omaava ferriitti, eli tilakeskinen tetragoninen hilarakenne, joka syntyy austeniitista leikkautumalla ilman diffuusiota. Martensiitti syntyy seostamattomaan tai niukkaseosteiseen teräksen nopean jäähtymisen eli karkaisun yhteydessä austeniitti-faasista tietyllä lämpötila-alueella (Ms - Mf, missä reaktion alkamislämpötila on Ms ja loppumislämpötila Mf). Nämä lämpötilat riippuvat hiilipitoisuudesta. Martensiitti on sitä kovempaa mitä suurempi sen hiilipitoisuus on. Martensiitti on hiiliylikyllästeinen, koska hiili ei ehdi sitoutua karbideihin nopean jäähdytyksen aikana, vaan jää liuenneeksi martensiitin hilaan välisija-atomeina. Martensiittia voi syntyä mekaanisen muokkauksen seurauksena austeniitista metastabiileissa austeniittisissa ruostumattomissa teräksissä (esimerkiksi 17Cr-7Ni-teräs). Esimerkiksi kylmävalssaamalla voidaan austeniittiseen teräkseen saada martensiittia, mikä lujittaa terästä voimakkaasti. Taipumusta martensiitin muodostukseen austeniittisissa ruostumattomissa teräksissä kuvataan Md30-lämpötilan avulla. Martensiittinen kiderakenne esiintyy teräksen lisäksi useilla muillakin metalliseoksilla. Muistimetallien ominaisuudet perustuvat siihen, että ne voivat palautuvasti muuttua austeniittisesta rakenteesta martensiittiseen ja päinvastoin. ==Kirjallisuutta== * Lindroos, Sulonen, Veistinen: Uudistettu Miekk-ojan Metallioppi ISBN 951-666-216-1 ==Aiheesta muualla== Luokka:Rauta Luokka:Metalliseokset
Nortt

Nortt on tanskalainen yhden miehen black / funeral doom -yhtye, joka perustettiin vuonna 1995. Se on samalla myös "yhtyeen" ainoan jäsenen nimimerkki. Hän julkaisi debyyttialbuminsa vuonna 2003, mutta sitä edeltävälle ajalle kuuluu mm. 4 demoa ja EP. Tähän päivään saakka Nortt on julkaissut demojen lisäksi 3 studioalbumia ja yhden split-julkaisun Xasthurin kanssa. == Julkaisut == === Studioalbumit === * * * * === Demot === * * * * === Muut albumit === * * * == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut * * (epävirallinen) * Luokka:Tanskalaiset black metal -yhtyeet Luokka:Tanskalaiset doom metal -yhtyeet
Raitamäki

Raitamäki on Etelä-Pohjanmaan korkein kohta. Se sijaitsee Soinin kunnan kaakkoisosassa yhdystien 7140 varrella. Raitamäki on 240 metriä merenpinnan yläpuolella. == Lähteet == Luokka:Soinin luonto Luokka:Suomen mäet Luokka:Suomen maakuntien korkeimmat maastonkohdat
Pohjan stadion

Pohjan stadion on Tornion suurin urheilupaikka. Se rakennettiin vuonna 1952 entiselle soranottopaikalle. Helsingin olympialaiset järjestettiin samana vuonna, joihin olympiatuli kuljetettiin Tornion kautta. Silloin järjestettiin myös ensimmäiset Soihtukisat, joita on järjestetty aina 2000-luvun alkuun asti. Muistona olympiatulen vierailusta Torniossa, suunnitteli Ensio Seppänen patsaan stadionille. Yleisurheilussa on järjestetty SM-viestit Pohjan stadionilla 1986 järjestävien seurojen ollessa Tornion Pyry ja Alatornion Pirkat. Tornion Pallo -47 (TP-47) pelaa kaikki kotiottelunsa Pohjan stadionilla ja sitä varten on jouduttu rakentamaan lisäkatsomo, pukuhuone ja suihkutilat. Stadionilla on 1 350 istumapaikkaa ja kokonaiskapasiteetti on noin 3 500 katsojaa. Vuosina 2004 ja 2005 TP-47 pelasi Veikkausliigassa, ja katsojakeskiarvo kaudella 2004 oli yli 3 000. Pohjan stadion toimi aina 1980-luvun alkuun asti myös jääpallokenttänä ja Tornion Pallo-Veikkojen jääpallojoukkueen kotiareenana. Merkittävin jääpallotapahtuma kentällä on ollut vuoden 1975 jääpallon MM-kisojen avausottelu Ruotsi–Neuvostoliitto yli 4 000 katsojan läsnä ollessa. Pohjan stadionille jääkenttä toimi 1950- ja 1960-luvuilla myös pikaluisteluratana jääpallokentän yhteydessä. 1960-luvulla murtomaahiihdossa olivat puistohiihdot hyvin suosittuja. Niinpä Pohjan stadionin alueella ja sen välittömässä ympäristössä järjestettiin vuosittain puistohiihtokisoja nimekkäimpänä edustajana olympiavoittaja Eero Mäntyranta. Vuonna 1962 Pohjan stadionin pohjoiskaarteeseen rakennettiin väliaikainen putkihyppyrimäki, koska Kokkokankaan hyppyrimäki oli liian suuri 1960-luvun aloitteleville mäkihyppääjille. Putkimäestä hypättiin parhaimmillaan noin 13 metrin hyppyjä. Hyppyharrastuksen laannuttua mäki purettiin 1970-luvulla. Stadionin läheisyydessä on myös yhdeksänväyläinen frisbeegolf-rata. Vuoden 2024 kesällä stadionille suoritettiin uudistustöitä, jossa muunmuassa entinen kenttä vaihdettiin tekonurmeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tornion Pallo -47 * Ylen Elävä arkisto: Olympiatuli Pohjan Stadionilla 1952 – filmin loppuosassa 16:36 alkaen * Olympiakatsaus 1 – ensimmäinen minuutti * Ylen Elävä arkisto: Jääpallon MM-kisat 1975 ottelu Ruotsi-Neuvostoliitto Luokka:Suomen yleisurheilustadionit Luokka:Suomen jalkapallostadionit Luokka:Tornion urheilu Luokka:Tornion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suensaari
SinKing

SinKing on suomalainen thrash metalia soittava yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 2003 ja se voitti Finnish Metal Expossa 2005 järjestetyn Hilselinko- kilpailun. Voitollaan yhtye ansaitsi esiintymisen kesän 2005 Tuska- festivaaleilla sekä levytyssopimuksen. Yhtyeen vuonna 2006 julkaisema Revenge Is Coarse -single oli Suomen singlelistan ensimmäisellä sijalla. ==Jäsenet== * Mikko Paulin – laulu (2003–) * Ville Koskinen – kitara (2004–) * Aki Kuusinen – rummut (2003–) * Kimmo Länsikylä – kitara (2003–) * Topi Ilmarinen – basso (2006–) ==Diskografia== * * * * * == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Yhtyeen sivusto * * * SinKing Mikseri.net-sivustolla * Luokka:Suomalaiset thrash metal -yhtyeet
Mannisenjärvi

Mannisenjärvi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Mannilan kylässä Joloksen kaupunginosassa Ylikiimingissä Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi on Kiiminkijokeen laskevan Jolosjoen alkulähde. Järven pinnan korkeus on 67,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Jolosjärven tavoin Mannisenjärvi sijaitsee muuttolintujen reitillä ja on lintujen levähdysalue. Järvi on matala ja vähävetinen. Vetensä järvi saa pääasiassa Hirviojasta sekä Jolosjärvestä laskevasta Välioja–Keskimmäisenojasta. == Lähteet == Luokka:Jolos Luokka:Kiiminkijoen vesistö Luokka:Ylikiimingin järvet
L’Osservatore Romano

L’Osservatore Romano (italiaa, suomeksi ”Rooman tarkkailija”) on Vatikaanivaltion ja Pyhän istuimen puolivirallinen lehti. Vatikaanivaltion toinen pääviestin on Vatikaanin radio. Lehti ilmestyy päivittäin italiaksi. Lehden kunkin päivän numero ilmestyy jo edellisen päivän iltapäivällä, mikä johtaa joskus sekaannuksiin ilmestymispäivämäärissä. L’Osservatore Romanon ensimmäinen numero ilmestyi 1. heinäkuuta 1861 Roomassa. Lehden perusti tuolloisen paavillisen hallituksen virkaatekevä sisäministeri Marcantonio Pacelli, myöhemmän paavi Pius XII:n (siviilinimeltään Eugenio Pacelli) isoisä. Lehden alkuperäinen koko oli neljä sivua. Jo vuoden 1861 lopussa lehden nimestä poistettiin sen alaotsikko ”siveellinen sanomalehti”. Lehden otsikon alla on alusta asti ollut sen motto ”Unicuique suum – non praevalebunt” (Jokaiselle omansa – ne eivät sitä voita; vrt. Matteuksen evankeliumin 16:18, jossa Jeesus sanoo Pietarille, etteivät helvetin portit tule voittamaan kirkkoa). Pius IX tunsi yhteiskunnan liberalisoitumisen uhkaavan katolisen kirkon ja kristinuskon asemaa. Hänen aikanaan L’Osservatore Romanosta tuli katolisen kirkon modernismin ja liberalismin vastaisen taistelun äänitorvi. Erityisesti konservatiivisen Augusto Bavieran tultua lehden päätoimittajaksi 1866 lehti kävi kärjekkääseen taisteluun kristinuskon vastaisia voimia, vasemmistolaisuutta ja yhteiskunnan vapaamielisyyttä vastaan. Lehdessä julkaistiin myös satunnaisesti juutalaisvastaisia artikkeleita ja kiivailtiin vapaamuurareita vastaan. 1938 lehti kritisoi avoimesti kansallissosialistista rotupolitiikkaa ja juutalaisten syrjintää Kolmannessa valtakunnassa. Lehti myös tuomitsi toisen maailmansodan. Kuten yleensäkin sanomalehdissä, julkaistavat artikkelit edustavat virallisesti vain niiden kirjoittaneiden toimittajien mielipiteitä. Käytännössä Vatikaanivaltion valtiosihteeri kuitenkin valvoo lehdessä julkaistavaa materiaalia, ja katolisen kirkon virallisesta kannasta eroavien artikkeleiden julkaisu estetään tai niiden kirjoittajia rangaistaan. Lehden toimituksellinen politiikka on perinteistä: Se julkaisee paavin sekä muiden korkeiden kirkonmiesten puheita ja saarnoja sekä virallisia kirkollisia dokumentteja, kommentoi niitä lyhyesti ja tarkastelee maailman politiikkaa katolisen kirkon näkökulmasta. Lehti harrastaa tuskin syvällemenevää kriittistä journalismia. Katolisen kirkon ”puolivirallisena lehtenä” L’Osservatore Romano on arvokas ja tiiviisti seurattu tietolähde. Italiankielisen version lisäksi lehdestä ilmestyy virallinen versio viikoittain myös ranskaksi (vuodesta 1949), englanniksi (vuodesta 1968), espanjaksi ja portugaliksi (vuodesta 1969), saksaksi (vuodesta 1971) sekä kuukausittainen versio puolaksi (vuodesta 1980). Myös italiaksi ilmestyy viikoittainen versio vuodesta 1950. Luokka:Vatikaanin viestimet Luokka:Kristilliset sanomalehdet
Teratogeneesi

Teratogeneesi on lääketieteellinen termi, joka on johdettu kreikan kielestä ja tarkoittaa suoraan käännettynä hirviön luomista. Teratogeneesillä viitataan raskaudenaikaisten epämuodostumien syntymiseen, joista tavallisimpia ovat keskushermoston, sydämen ja virtsateiden epämuodostumat. Suurin osa raskaudenaikaisista epämuodostumien syntymisistä johtaa raskauden keskenmenoon, ja vastasyntyneillä epämuodostumia havaitaan noin 2–3 %:lla. Suurin herkkyys epämuodostumien syntymiselle on sikiönkehityksen varhaisvaiheessa viikkojen 1–8 välillä, jolloin tapahtuu blasto- ja organogeneesiä. ss. 154-161 Teratogeeni on näitä epämuodostumia aiheuttava aine; esimerkiksi alkoholi sekä monet lääkkeet voivat raskauden aikana käytettyinä aiheuttaa lapselle epämuodostumia. Ehkä lääketieteen historian tunnetuin teratogeeni on talidomidi, jota käytettiin raskaudenaikaiseen pahoinvointiin ennen kuin sen voimakkaat teratogeeniset vaikutukset tulivat ilmi. ==Lähteet== Luokka:Embryologia
Kokkolan keskuskenttä

Kokkolan keskuskenttä on Kokkolassa sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1935. Stadion toimii Ykkösessä pelaavan KPV:n ja Kakkosessa pelaavan GBK:n miesten joukkueen sekä Naisten Ykkösessä pelaavien Kokkola F10:n ja GBK:n naisten joukkueen kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 3 000 katsojaa. == Historia == Kokkolan keskuskentän avajaisottelussa sunnuntaina 14. heinäkuuta 1935 GBK voitti KPV:n luvuin 5–0. GBK:n Enok Honga teki ottelussa historian ensimmäisen maalin uudella kentällä. == Ominaisuudet == Keskuskentän tämänhetkinen yleisökapasiteetti on 3 000 katsojaa. Se jakautuu 686 katsojan katettuun katsomoon, sekä 816 katsojan uuteen katettuun katsomoon. Päädyissä on myös aurinkokatsomoita. Alkuperäistä nurmikenttää ei oltu lämmitetty, eikä stadionilla ole valaistusta. Vuonna 2020 Keskuskentän remontissa luonnonnurmi korvattiin lämmitettävällä tekonurmella. Samalla kenttä suurennettiin kokoon 105m x 68m. KPV:n sarjanousu Veikkausliigaan kaudeksi 2019 pakottaa seuran kehittämään keskuskentän olosuhteita. Kokkolan kaupunginhallitus ilmoitti marraskuussa 2018 ehdottavansa valtuustolle noin 900 000 euron satsauksia. Siitä vuoden 2019 talousarvioon varataan 700 000 euroa katettuihin katsomopaikkoihin ja pieniin parannuksiin kentällä. Veikkausliigassa pelaamiseen vaaditaan esimerkiksi katettuja katsomopaikkoja vähintään 1 500 hengelle, liigapaikan vaatima valaistus on tulossa keskuskentälle vasta vuonna 2020. Valojen puuttumisen vuoksi syksyn 2018 liigakarsintaottelu KPV–TPS vastaan jouduttiin aloittamaan keskiviikkona jo kello 14. Kokkolan kaupunginvaltuusto päätti marraskuussa 2019 yksimielisesti, että keskuskentälle hankitaan kaudelle 2020 valaistus. == Ennätykset == Keskuskentän yleisöennätys, 5 806 katsojaa, on vuoden 1969 pääsarjaottelusta KPV - HJK. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kokkolan kaupungin liikuntalautakunnan suunnitelma jalkapallo-olosuhteiden kehittämiseksi Luokka:Suomen jalkapallostadionit Luokka:Kokkolan urheilu Luokka:Kokkolan rakennukset ja rakennelmat
Pukeutumisohje

Pukeutumisohje eli pukeutumiskoodi tai pukukoodi tarkoittaa tilaisuuteen kutsuvan tahon esittämää toivomusta siitä, miten saapuvat vieraat pukeutuvat tilaisuutta varten. Koodi lukee kutsussa. Etikettiä ja kutsujen pukukoodia on syytä noudattaa, pukukoodi kertoo juhlan laadusta ja sen noudattaminen myös osoittaa kunnioitusta juhlan järjestäjää kohtaan. Pukukoodissa esitetään perinteisesti miesten asu, jota naisen asun tyyli seuraa. Tämä johtuu vanhasta tavasta osoittaa juhlakutsu miehen nimellä, esimerkiksi herra ja rouva Ville Virtanen. Pariskunnan tulee pukeutua yhtä pukukoodin mukaisesti. Arkistolinkki: # Juhlapuku: Frakki tai tumma puku, klo 18 jälkeen. Poikkeuksena suomalaisessa akatemiassa olevat tilaisuudet joissa käytetään frakkia. Iltajuhlissa, kello 18 jälkeen, miehillä frakki. Naisilla juhlapuku. Frakin tai saketin voi korvata tumma puku -kokonaisuudella. # Frakki tai Šaketti: Ohjeita käytetään kun miesten odotetaan pukeutuvan frakkiin tai šakettiin. Naisilla juhlapuku. # Iltapuku: Käytetään kello 18 jälkeen alkavissa iltajuhlissa kun miesten odotetaan pukeutuvan smokkiin. Smokin voi korvata tummalla puvulla. Naisella iltapuku. # Smokki: Ohjetta käytetään kun miesten odotetaan pukeutuvan smokkiin, klo 18 jälkeen. Naisella iltapuku. Ei häihin. # Tumma puku: Käytetään päivä- ja iltajuhlissa kun miesten odotetaan pukeutuvan tummaan pukuun. Sen kanssa käytetään juhlallisimmissa tilaisuuksissa valkoista, asuun kuuluvaa paitaa. Tumman puvun kanssa tulee käyttää solmiota tai solmuketta. Naisella tilaisuudesta riippuen vierailupuku, ilta- tai juhlapuku. # Arkipuku: Perinteisesti arkipuku on väriltään harmaa tai sininen, jossa on mukana kravatti. Nykyään kuitenkin muutkin yksiväriset puvut kelpaavat. #Šaketti: miehen päiväjuhlapuku ja erityisesti häissä käytetty juhlapuku. Se sopii käytettäväksi kaikissa ennen kello 18 pidettävissä juhlatilaisuuksissa. Hautajaisissa šaketin kanssa käytetään mustaa liiviä ja mustaa solmiota. Naisen asu on leninki, juhlava takki-leninki yhdistelmä, hienostunut housuasu. #Solmio: Tällä ohjeella kerrotaan, että asu voi olla melkein millainen vain, mutta solmion toivotaan olevan kaulassa. Jokainen voi itse valita minkälaisen vaatekappaleen valitsee kravatin kanssa pidettäväksi. # Smart casual: Koodilla ei ole selkeää yhtenäistä etikettiä, mutta se on joka tapauksessa juhlavampi kuin pelkkä casual. Yleensä kauluspaita, pikkutakki, nahkakengät ja yhdistelmään sopivat housut ovat hyvä valinta. Kuitenkin rennoimpiin tilaisuuksiin riittävät kauluspaita ja asialliset farkut vaatteiden tasoksi. Kravattia ei tarvita hienostuneimmissakaan juhlissa. Arkistolinkki: # Casual: Ohje tarkoittaa rentoa ja epämuodollista pukeutumista. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *www.kaikkijuhlista.fi - Etiketti Luokka:Pukeutuminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karkkilan Urheilijat

Karkkilan Urheilijat (lyhyemmin KaU) on karkkilalainen urheiluseura, joka perustettiin vuonna 1968. Seura on tunnettu varsinkin koripallon saralla, mutta myös paini ja petankki ovat mukana toiminnassa. == Historia == Seuran historia ulottuu vuoteen 1950, jolloin paikkakunnan työväestön urheiluelämä oli jakaantunut kahtia poliittisten syiden takia. Jakaantumisen seurauksena oli perustettu Karkkilan Sisu ja Karkkilan Työväen Urheilijat eli KTU, molemmat aktiivisesti toimivia urheiluseuroja. Halua seurojen yhdistämiseen kuitenkin oli ja yhteiset urheilutapahtumat tasoittivat tietä. Paikkakunnalla toimiva Karkkilan Metallityöväen Ammattiosasto oli muun muassa jo 1964 vedonnut molempiin osapuoliin osapuolijaon lopettamiseksi ja voimavarojen yhdistämiseksi. Vuoden 1968 alussa Työväen Urheiluliiton Uudenmaan piirin puheenjohtaja, karkkilalainen Risto Lindfors, teki aloitteen molemmille osapuolille yhteisestä neuvottelutilaisuudesta. Kokoontuminen johti toimikunnan perustamiseen, jossa molemmat osapuolet olivat edustettuina. Asetettu toimikunta valmisteli asiaa kevään ajan ja toukokuussa järjestettiin kilpailu perustettavan urheiluseuran nimestä. Seuran perustava kokous pidettiin 13. kesäkuuta 1968 ja pidetyssä kokouksessa äänestettiin uuden seuran nimestä. Yli puolet annetuista äänistä kannatti nimeä Karkkilan Urheilijat ja näin uusi urheiluseura oli saanut nimensä. Lisäyksityiskohtana mainittakoon, ettei voittanut nimiehdotus ollut nimikilpailussa edes ehdolla eli valittua nimeä ei kukaan ollut kilpailun kautta edes ehdottanut. Ensimmäinen hallitus: *Risto Lindfors, puheenjohtaja *Into Virta, sihteeri *Armas Viitanen, rahastonhoitaja Muut jäsenet: *Olavi Kahila, Toivo Nord, Reino Kanta-Oksa, Untamo Hellman, Aarre Valonen, Mikko Elvas ja Jouni Tammelin Jaostoiksi hyväksyttiin koripallo, jalkapallo, jääkiekko, hiihto, suunnistus, yleisurheilu, voimistelu, voimailu, nais- ja kuntourheilu sekä lisäksi huvitoimikunta. Myöhemmin mukaan tuli paini- sekä petankki-jaostot. == Koripallo == Koripallossa Karkkilan Urheilijoiden miesten edustusjoukkue, KaU Koris, pelaa tällä hetkellä I-divisioonassa ja naisten joukkue eteläisessä II- divisioonassa. == Aiheesta muualla == *Karkkilan Urheilijoiden kotisivu *KaU:n miesten edustuskoripallojoukkueen kotisivu Luokka:Suomalaiset urheilun yleisseurat Luokka:Suomalaiset koripalloseurat Luokka:Vuonna 1968 perustetut urheiluseurat Luokka:Karkkilan urheilu Luokka:Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenseurat
Jevgeni Kisin

Jevgeni Igorevitš Kisin (; s. 10. lokakuuta 1971 Moskova) on venäläinen pianisti. Kisin syntyi Moskovassa juutalaiseen perheeseen. Jo 11 kuukauden ikäisenä hänen kerrotaan hyräilleen Alla-sisarensa pianolla soittaman Bachin sävellyksen melodian mukana. Kisin aloitti piano-opinnot 6-vuotiaana tunnetussa Gnesin-instituutin lahjakkaille lapsille tarkoitetussa musiikkikoulussa. Hänen opettajanaan oli Anna Pavlovna Kantor, jolta hän edelleenkin saa opetusta. Jevgeni Kisin debytoi 12 vuoden iässä Wolfgang Amadeus Mozartin pianokonserton nro 20 (KV 466) solistina ja piti ensimmäisen soolokonsertinsa vuotta myöhemmin Moskovassa. Hänen poikkeukselliset lahjansa tulivat kansainväliseen tietoisuuteen, kun hän levytti vuonna 1984 Frédéric Chopinin molemmat pianokonsertot Moskovan filharmonisen orkesterin solistina. Kisin on saanut lukuisia palkintoja ja tunnustuksia. Toukokuussa 2001 hänelle myönnettiin Manhattan School of Musicin kunniatohtorin arvo ja vuonna 2005 Herbert von Karajan -palkinto. Vuonna 2006 hän sai Grammy-palkinnon parhaasta solistiesityksestä sekä Echo-palkinnon jo toista kertaa. Kisin tunnetaan erityisesti keskeisen romanttisen pianokirjallisuuden, kuten Chopinin, Robert Schumannin ja Franz Lisztin, tulkkina. Kisin itse kuitenkin pitää suosikkisäveltäjänään Johann Sebastian Bachia. Hän vieraillut Suomessa 1990-luvulta alkaen ja esiintynyt muun muassa Korsholman musiikkijuhlilla ja Tampereella. Luokka:Venäläiset pianistit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Juutalaiset Luokka:Elävät henkilöt
HOPS

Lyhenne HOPS voi tarkoittaa: *Hämeenlinnan seudun opiskelija-asuntosäätiötä *henkilökohtaista opintosuunnitelmaa
Petrimalja

Petrimalja on eräänlainen bakteeriviljelyastia. Petrimalja nimettiin saksalaisen bakteriologin Julius Richard Petrin (1852–1921) mukaan, joka keksi sen työskennellessään apulaisena Robert Kochin kanssa 1877–1879. Mikrobiologiassa käytetään usein petrimaljoja, joissa on agaria viljelyaineena. Astia täytetään osittain lämpimällä agar-nesteellä, jossa on tietty yhdistelmä ravintoaineita, suoloja ja aminohappoja sekä mahdollisesti antibiootteja. Agarin jähmetyttyä astialle laitetaan mikrobinäyte. Petrimaljoja voidaan käyttää myös moniin muihin tarkoituksiin ilman agaria, kuten soluviljelyyn. Tyhjissä petrimaljoissa voidaan myös tutkia kasvien itämistä, pienten eläinten käyttäytymistä tai käyttää päivittäisissä laboratoriotehtävissä, kuten nesteiden kuivaamisessa uunissa tai näytteiden kantamisessa ja varastoimisessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Laboratoriotarvikkeet
Melanie Thornton

Melanie Janene Thornton () oli yhdysvaltalainen pop-laulaja sekä saksalaisen eurodance-yhtye La Bouchen keulakuva vuosina 1994–2000 ennen soolouralle siirtymistään. La Bouche teki 1990-luvulla muun muassa hitit ”Sweet Dreams” ja ”Be My Lover”. ==Elämä ja ura== Thornton oli lähtöisin Etelä-Carolinasta ja harrasti musiikkia jo nuoruusvuosinaan. Hän muutti Saksaan sisarensa perässä vuonna 1991 ja otti kaksoiskansalaisuuden. Setänsä rohkaisemana Thornton alkoi esiintyä saksalaisilla klubeilla parempien tienestien toivossa ja työstää demoja studiossa. Hän oli 1990-luvun alkupuolella mukana useissa lyhytaikaisissa eurodance-projekteissa, joiden levytykset jäivät vain yhteen tai muutamaan singlejulkaisuun.Lois Chisolm: Sweet Dreams Fulfilled: The Melanie Thornton Story (2012). Musiikkituottaja Frank Farian värväsi Thorntonin La Bouchen päälaulajaksi kuultuaan tämän levyttämän version ”Sweet Dreams” -kappaleesta. Lisäksi hän levytti Le Click-yhtyeelle kappaleen ”Tonight Is The Night” . Thorntonia kosiskeltiin myös myös Le Clickiin, mutta hän päätti itse jäädä päälaulajaksi siihen yhtyeeseen, jonka kappale menestyy parhaiten markkinoilla. Kun La Bouchen ”Sweet Dreams”-kappale saavutti paremman menestyksen, Thornton jatkoi yhteistyötä Farianin kanssa La Bouchessa.http://web.archive.org/20071217122455/eurokdj.free.fr/html_version/l.htm#La_Bouche (englanniksi)http://web.archive.org/20071217122455/eurokdj.free.fr/html_version/l.htm#Le_Click (englanniksi) Thornton siirtyi La Bouchesta soolouralle vuonna 2000 ja puoli vuotta ennen hänen kuolemaansa julkaistu debyyttialbumi Ready to Fly menestyi Euroopan markkinoilla. Thornton kuoli lento-onnettomuudessa Sveitsissä marraskuussa 2001, kolme kuukautta laulaja Aaliyahin lento-onnettomuuden jälkeen. Hän oli tuolloin matkalla Zürichiin televisioesiintymisiin ja mainostamaan uutta ”Wonderful Dream (Holidays Are Coming)” -singleään. Thornton oli yksi onnettomuuden 24:stä uhrista. Hänet on haudattu Etelä- Carolinaan. == Diskografia == === Albumit === * * * * === Singlet === * * * * * == Projektit, joissa Thornton vaikutti == * Danger Zone * La Bouche * Schnapka * Groovin' Affairs * Le Click * Orange Blue * Joy-Lab * No Mercy * Comic * 100% * Men Behind * Hysterie * DJ Bobo * Loop == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Saksalaiset laulajat Luokka:Lento- onnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Etelä-Savon Vihreät

Etelä-Savon Vihreät ry oli Etelä-Savon vaalipiirissä toiminut Vihreän liiton piiriyhdistys. Vuodesta 2013 lähtien piiri on ollut osa Kaakkois-Suomen vihreitä. Vihreiden kansanedustajana Etelä-Savosta toimi viimeksi 2007-2011 Heli Järvinen. ==Jäsenjärjestöt== * Mikkelin seudun vihreät ry * Pieksämäen seudun vihreät ry * Rantasalmen vihreät ry * Ristiinan vihreät ry * Savonlinnan seudun vihreät ry * Kerimäen vihreät ry * Mikkelin seudun vihreät naiset ry * Savonlinnan seudun vihreät naiset - Sanni ry ==Vaalitulokset (Mikkelin / Etelä-Savon vaalipiiri)== Eduskuntavaalit Eduskuntavaalit Eduskuntavaalit Eduskuntavaalit Vuosi Edustajat Äänet Äänet 1987 – 3 091 2,6 % 1991 – 6 647 6,0 % 1995 – 5 739 5,3 % 1999 – 5 426 5,4 % 2003 – 3 410 4,0 % 2007 1 5 714 6,9 % Kunnallisvaalit Kunnallisvaalit Kunnallisvaalit Kunnallisvaalit Vuosi Valtuutetut Äänet Äänet 1984 1 371 0,3 % 1988 3 1 489 1,3 % 1992 27 6 311 5,8 % 1996 17 4 250 4,5 % 2000 15 3 527 4,7 % 2004 12 3 164 4,2 % 2008 15 4 590 5,7 % Europarlamenttivaalit Europarlamenttivaalit Europarlamenttivaalit Europarlamenttivaalit Vuosi Äänet Äänet 1996 4 189 4,8 % 1999 3 696 8,6 % 2004 2 795 6,1 % 2009 3 574 7,9 % ==Aiheesta muualla== * Etelä-Savon Vihreiden kotisivut Luokka:Vihreän liiton piirit Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri
Keski-Suomen Vihreät

Keski-Suomen Vihreät on Keski-Suomen vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Sen puheenjohtaja vuodesta 2022 on ollut Emilia Lakka ja varapuheenjohtaja Jari Penttinen.. Vihreillä on ollut vuodesta 2015 yksi kansanedustaja Keski-Suomesta: Touko Aalto (2015-2019) ja Bella Forsgrén vuodesta 2019. ==Jäsenjärjestöt== * Joutsan Vihreät *Jyvioni – Jyväskylän vihreät nuoret ja opiskelijat * Jyväskylän Vihreät *Keski-Suomen tieteen ja teknologian vihreät * Keski-Suomen Vihreät Naiset * Laukaan Vihreät * Muuramen Vihreät * Pohjoisen Keski-Suomen Vihreät * Vihreä Jämsä * Vihreä Keurusseutu * Äänekosken Vihreät ==Vaalit== ===Eduskuntavaalit=== Vuosi Edustajat Äänet Äänet 1987 – 5 158 3,5 % 1991 – 7 560 5,4 % 1995 – 8 413 6,0 % 1999 – 7 038 5,3 % 2003 – 9 027 6,5 % 2007 – 9 859 7,0 % 2011 – 9 601 6,5 % 2015 1 13 599 9 % 2019 1 16 180 11,4 % 2023 1 11 681 7,6 % ===Aluevaalit=== Vuosi Valtuutettuja Äänet Äänet 2022 7 10 037 9,6 % ===Kuntavaalit=== Vuosi Valtuutetut Äänet Äänet 1984 3 2 000 1,4 % 1988 4 1 960 1,4 % 1992 17 6 562 4,9 % 1996 20 6 451 5,4 % 2000 17 5 710 5,0 % 2004 18 6 491 5,4 % 2008 21 9 595 7,2 % 2012 18 6 369 6,8 % 2017 37 16 180 12,7 % 2021 29 13 240 11,3 % ===Europarlamenttivaalit=== Vuosi Äänet Äänet 1996 6 085 5,6 % 1999 5 738 10,3 % 2004 7 415 9,7 % 2009 8 538 11,1 % 2014 6 600 8,1 % 2019 12 700 14,3 % == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Keski-Suomen Vihreiden kotisivut Luokka:Vihreän liiton piirit Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri
Kaakkois-Suomen vihreät

Kaakkois-Suomen vihreät on Kaakkois-Suomen vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piirijärjestö. Sen puheenjohtaja on Tiina Rosberg. Vuoden 2012 loppuun asti yhdistys toimi vanhan Kymen vaalipiirin piirijärjestönä, mutta toimialue on sen jälkeen kattanut myös entisen Etelä-Savon vaalipiirin. Kaakkois-Suomen Vihreistä valittiin vuonna 2019 eduskuntaan kansanedustajiksi Hanna Holopainen ja Heli Järvinen. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa ainoaksi kansanedustajaksi valittiin jatkokaudelle Hanna Holopainen. ==Jäsenjärjestöt== Kaakkois-Suomen Vihreiden jäsenjärjestöjä ovathttp://kaakkoissuomenvihreat.fi/ kaakkoissuomenvihreat.fi *Etelä-Karjalan vihreät ry, *Haminan seudun Vihreät ry, *Kangasniemen vihreät *Kotkan seudun vihreät ry, *Kouvolan Vihreät ry, *Mikkelin Seudun Vihreät ry, *Pieksämäen seudun vihreät ry, *Rantasalmen vihreät ry, *Savonlinnan Seudun Vihreät ry, *Etelä-Karjalan Vihreät Naiset ry, *Kymenlaakson Vihreät Naiset ry, *Kaakkois-Suomen tieteen ja teknologian vihreät ry. == Puheenjohtajat == *Hanna Holopainen –2009 *Krista Kuisma 2010 *Raimo Oksala 2010 elokuusta eteenpäin *Tuija Brax-Mertanen 2013-2014 *Jaana Lehtilä 2015-2016 *Katja Andrejev 2016-2018 *Juha Attenberg 2019-2020 *Sonja Kähäri 2021-2.6.2022 *Tiina Rosberg 20.6.2022 – ==Vaalit== ===Eduskuntavaalit=== Vuosi Edustajat Äänet Äänet 1987 – 7 350 3,6 % 1991 1 11 582 6,3 % 1995 1 12 360 6,7 % 1999 – 9 207 5,4 % 2003 – 7 767 4,5 % 2007 – 8 077 4,9 % 2011 – 7 089 4,2 % 2015 1 15 664 6,4 % 2019 2 23 032 9,4 % 2023 1 11 721 5,1 % ===Aluevaalit=== Yhdistys kattaa sekä Etelä-Karjalan, Etelä-Savon että Kymenlaakson hyvinvointialueet. Vuosi Valtuutettuja Äänet Äänet 2022 11 9 948 6,0 % ===Kunnallisvaalit=== Vuosi Valtuutetut Äänet Äänet 1984 9 5 410 2,8 % 1988 10 4 237 2,3 % 1992 27 10 821 6,0 % 1996 23 6 654 4,3 % 2000 19 5 618 4,0 % 2004 20 6 133 4,1 % 2008 18 7 076 4,5 % Kunnallisvaalit 2008 tulospalvelu - Kymen vaalipiiri (Yle) 2012 16 6 866 4,7 % Kunnallisvaalit 2012 tulospalvelu - Kymen vaalipiiri (Yle) 2017 47 18 797 8,9 % 2021 36 13 304 7,4 % ===Europarlamenttivaalit=== Vuosi Äänet Äänet 1996 8 944 6,2 % 1999 7 566 10,5 % 2004 6 312 6,9 % 2009 7 382 8,4 % Oikeusministeriö - Europarlamenttivaalit 7.6.2009 - Kymen vaalipiiri 2014 5 447 6,4 % 2019 15 810 12,0 % ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaakkois-Suomen vihreiden kotisivut Luokka:Vihreän liiton piirit Luokka:Kymen vaalipiiri
Lapin vihreät

Lapin vihreät ry, Lappi Ruonát rs on Lapin vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piirijärjestö. Yhdistys on perustettu vuonna 1986. Sen puheenjohtaja vuosina 2018-2019 on Pekka Nyman. Yhdistyksen kotipaikka on Rovaniemi. Eduskuntavaaleissa 2019 Lapin Vihreät lähes nelinkertaisti (3,7) äänimääränstä verrattuna edellisiin eduskuntavaaleihin. Ääniä tuli 9 706 ja äänestysprosentti oli 9,7. Riikka Karppinen jäi vain 9 äänen päähän läpimenosta eduskuntaan. Hänen henkilökohtainen äänimääränsä oli 7 818, mikä oli vaalien toiseksi suurin henkilökohtainen äänimäärä Lapin vaalipiirissä ja kolmanneksi suurin vihreiden ehdokkaan saama äänimäärä koko maassa. Vihreiden kannatus oli vahvaa Rovaniemen lisäksi Karppisen kotikunnassa Sodankylässä, Pelkosenniemellä, Kittilässä, Kolarissa ja Inarissa. Lapin Vihreiden kunnallisjärjestöt ja niiden toimialueet vuonna 2019 * Kunnallisjärjestöt asettavat ehdokkaita kuntavaaleissa * Jos kunnassa tai edes alueella ei ole toimivaa kunnallisjärjestöä, Lapin Vihreät hoitaa kuntavaalien järjestelyt Yhdistyksen nimi Kotipaikka Toimialue Lapin vihreä seura ry Sodankylä Kolari, Muonio ja Pello Lounais-Lapin Vihreät ry Tornio Tornio, Tervola, Ylitornio, Kemi, Keminmaa ja Simo Pohjois-Lapin Vihreät ry, Davvi-Lappi Ruonát rs Inari Inari, Utsjoki ja Enontekiö Rovaniemen Vihreät ry Rovaniemi Rovaniemi, Ranua ja Posio Keski-Lapin Vihreät ry Sodankylä Kittilä, Sodankylä, Pelkosenniemi, Kemijärvi, Salla ja Savukoski Vihreiden valtakunnallisten yhdistysten paikalliset yhdistykset Lapissa vuonna 2019 * Lapin Vihreät Naiset ry * Lapin vihreät nuoret ja opiskelijat ry, Lappi ruoná nuorat ja oahppit rs ==Lapin vihreiden menestys vaaleissa== Eduskuntavaalit Eduskuntavaalit Eduskuntavaalit Eduskuntavaalit Vuosi Edustajat Äänet Äänet 1987 0 2 590 2,2 % 1991 0 3 977 3,5 % 1995 0 2 604 2,4 % 1999 0 1 847 1,8 % 2003 0 2 152 2,1 % 2007 0 3 104 3,2 % 2011 0 3 408 3,4 % 2015 0 2 643 2,6 % 2019 0 9 706 9,7 % 2023 0 3 386 3,5 % Aluevaalit Aluevaalit Aluevaalit Aluevaalit Vuosi Valtuutetut Äänet Äänet 2022 2 2 290 3,3 % Kunnallisvaalit Kunnallisvaalit Kunnallisvaalit Kunnallisvaalit Vuosi Valtuutetut Äänet Äänet 1984 1 799 0,7 % 1988 ei osallistunut ei osallistunut ei osallistunut 1992 5 2 436 2,2 % 1996 4 1 472 1,5 % 2000 5 1 319 1,5 % 2004 7 2 012 2,3 % 2008 12 3 718 4,1 % 2012 11 2 736 3,2 % 2017 13 3 593 4,3 % 2021 16 3 901 5,0 % Europarlamenttivaalit Europarlamenttivaalit Europarlamenttivaalit Europarlamenttivaalit Vuosi Äänet Äänet 1996 3 413 3,7 % 1999 3 262 7,0 % 2004 2 566 4,6 % 2009 2 897 5,5 % 2014 2 429 5,5 % 2019 4 473 8,5 % == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Lapin Vihreiden kotisivut * Lapin vihreät naiset *Rovaniemen Vihreät Luokka:Vihreän liiton piirit Luokka:Lapin vaalipiiri
Oulun vaalipiirin Vihreät

Oulun vaalipiirin Vihreät ry on Oulun vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Vuosina 1987–2011 Vihreiden kansanedustajana Oulun vaalipiiristä toimi Erkki Pulliainen, 2011-2015 Satu Haapanen, 2015–2019 Hanna Halmeenpää ja 2019 lähtien Jenni Pitko. ==Jäsenjärjestöt== Paikallisyhdistykset * Iin Vihreät ry * Kainuun Vihreät ry * Kalajokilaakson Vihreät ry * Koillismaan Vihreät ry * Kuhmon Vihreät ry * Oulun Vihreät ry * Pudasjärven Vihreät ry * Raahen Vihreät ry Oululaisten yhdistysten kattojärjestö * Oulun Vihreä Kunnallisjärjestö ry Valtakunnallisten järjestöjen paikallisyhdistykset * Oulun vaalipiirin Tieteen ja teknologian vihreät ry * Oulun seudun Vihreät naiset ry * Oulun vihreät nuoret ry ==Vaalit== ===Eduskuntavaalit=== Vuosi Edustajia Äänet Äänet 1987 1 11 051 4,6 % 1991 1 13 107 5,7 % 1995 1 13 191 5,7 % 1999 1 13 186 5,9 % 2003 1 14 077 6,1 % 2007 1 14 102 6,2 % 2011 1 11 960 4,9 % 2015 1 15 524 6,2 % 2019 1 20 376 7,9 % 2023 1 13 156 5,0 % ===Kunnallisvaalit=== Vuosi Valtuutettuja Äänet Äänet 1984 7 4 637 2,0 % 1988 10 5 173 2,3 % 1992 31 10 887 4,9 % 1996 22 8 211 4,2 % 2000 24 8 322 4,5 % 2004 24 10 805 5,6 % 2008 31 14 157 6,8 % 2012 20 10 937 5,3 % 2017 39 18 580 8,8 % 2021 30 14 903 7,5 % ===Europarlamenttivaalit=== Vuosi Äänet Äänet 1996 8 351 4,6 % 1999 7 674 8,0 % 2004 7 727 6,3 % 2009 9 684 7,8 % 2014 6 649 4,9 % 2019 16 171 11,5 % ===Aluevaalit=== Yhdistys kattaa sekä Kainuun että Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueet. Vuosi Edustajat Äänet Äänet 2022 8 11 163 6,2 % ===Kainuun maakuntavaalit=== Vuosi Edustajat Äänet Äänet 2004 1 766 2,4% 2008 2 1 008 3,2% Lähteet: Oikeusministeriö 2004Kainuun maakuntavaalit (Oikeusministeriö 27.10.2004), 2008Kainuun maakuntavaalit (Oikeusministeriö 30.10.2008) Lähteet: Oikeusministeriö 2004Kainuun maakuntavaalit (Oikeusministeriö 27.10.2004), 2008Kainuun maakuntavaalit (Oikeusministeriö 30.10.2008) Lähteet: Oikeusministeriö 2004Kainuun maakuntavaalit (Oikeusministeriö 27.10.2004), 2008Kainuun maakuntavaalit (Oikeusministeriö 30.10.2008) Lähteet: Oikeusministeriö 2004Kainuun maakuntavaalit (Oikeusministeriö 27.10.2004), 2008Kainuun maakuntavaalit (Oikeusministeriö 30.10.2008) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut Luokka:Vihreän liiton piirit Luokka:Oulun vaalipiiri
Pohjois-Savon vihreät

Pohjois-Savon Vihreät oli Pohjois-Savon vaalipiirissä toiminut Vihreän liiton piirijärjestö. Vuoden 2013 alussa piiri yhdistyi Pohjois-Karjalan Vihreiden kanssa muodostaen Savo-Karjalan vihreätPohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan vihreistä Savo-Karjalan vihreät Pohjois-Savon vihreät 9.12.2012; Pohjois-Savon vihreät on nyt virallisesti Savo-Karjalan vihreät Savo-Karjalan vihreät 12.6.2013. Vihreät ei koskaan saanut kansanedustajaa Pohjois-Savosta. ==Jäsenjärjestöt== * Kuopion vihreät * Kuopion vihreät nuoret ja opiskelijat * Leppävirran vihreät * Pohjois-Savon vihreät naiset * Siilinjärven vihreät * Vihreä Varkaus * Ylä-Savon vihreät ==Puheenjohtajat== *Tarja Laatikainen *Eija Luostarinen ==Vaalit== ===Eduskuntavaalit=== Vuosi Edustajat Äänet Äänet 1987 – 4 584 3,1 % 1991 – 9 367 6,9 % 1995 – 7 384 5,6 % 1999 – 5 841 4,6 % 2003 – 7 399 5,7 % 2007 – 5 073 4,0 % 2011 – 7 206 5,5 % ===Kunnallisvaalit=== Vuosi Valtuutetut Äänet Äänet 1984 7 2 752 2,0 % 1988 8 3 183 2,4 % 1992 24 10 207 7,8 % 1996 13 5 623 4,9 % 2000 14 5 585 5,3 % 2004 12 5 576 5,0 % 2008 17 7 789 6,6 % 2012 11 5 456 4,9 % ===Europarlamenttivaalit=== Vuosi Äänet Äänet 1996 4 263 4,0 % 1999 4 103 8,1 % 2004 4 881 7,1 % 2009 6 078 9,0 % == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Pohjois-Savon Vihreiden kotisivut Luokka:Vihreän liiton piirit Luokka:Pohjois-Savon vaalipiiri
Satakunnan Vihreät

Satakunnan Vihreät ry on Satakunnan vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Sen puheenjohtaja on vuonna 2021 Minna-Liisa Salonsaari, varapuheenjohtaja Jarkko Santala ja toiminnanjohtaja Juuli Ojansuu. Satakunnassa on yhteensä 10 vihreää kaupungin/kunnanvaltuutettua. Raumalla (2): Pasi Alonen ja Marianna Hanni; Porissa (7): Timo Aro, Laura Pullinen, Kaarina Ranne, Julia Liljegren, Mika Tuhkanen, Sanna Grönmark ja Hanna Sinisalmi ja Kankaanpäässä (1): Elina Kangas. Lisäksi vihreillä on kolme paikkaa maakuntavaltuustossa (Pasi Alonen, Rauma, Anne Liinamaa, Pori sekä Reetta Hulmi, Säkylä). ==Jäsenjärjestöt== * Ala-Satakunnan Vihreät ry (Eura ja Säkylä) * Huittisten Vihreät ry (Huittinen ja Kokemäki) * Pohjois-Satakunnan Vihreät ry (Kankaanpää, Siikainen, Jämijärvi, Karvia) * Porin seudun vihreät ry (Pori, Ulvila, Harjavalta, Nakkila, Meri-Karvia, Pomarkku) * Rauman Vihreät ry (Rauma, Eurajoki) * Satakunnan Vihreät Naiset ry * Satakunnan tieteen ja teknologian Vihreät * lisäksi Satakunnassa on toimintaryhmänä toimiva Satakunnan Vihreät nuoret == Vaalit == ===Eduskuntavaalit=== Vuosi Edustajia Äänet Äänet 1987 – 5 262 2,8 % 1991 – 7 438 4,3 % 1995 – 4 801 3,1 % 1999 – 4 587 3,3 % 2003 – 4 492 3,5 % 2007 – 4 292 3,5 % 2011 – 4 819 3,8 % 2015 – 3 335 2,7 % 2019 – 7 461 6,0 % 2023 – 3 235 2,7 % ===Aluevaalit=== Vuosi Valtuutettuja Äänet Äänet 2022 3 3 667 4,3 % ===Kunnallisvaalit=== Vuosi Valtuutettuja Äänet Äänet 1984 5 2 432 1,3 % 1988 3 1 829 1,1 % 1992 8 4 384 2,9 % 1996 6 2 584 2,0 % 2000 8 2 723 2,4 % 2004 6 2 828 2,5 % 2008 11 5 155 4,4 % 2012 8 4 055 3,6 % 2017 13 6 077 5,6 % 2021 10 6 396 6,6 % ===Europarlamenttivaalit=== Vuosi Äänet Äänet 1996 5 018 4,2 % 1999 4 539 8,0 % 2004 3 460 4,9 % 2009 4 201 6,2 % 2014 2 754 4,4 % 2019 5 837 9,0 % == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Satakunnan Vihreiden kotisivut Luokka:Vihreän liiton piirit Luokka:Satakunnan vaalipiiri
Vaasan vaalipiirin vihreät

Vaasan vaalipiirin vihreät () on Vaasan vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piirijärjestö. Sen puheenjohtaja on Lotta Alhonnoro ja toiminnanjohtaja Mikko Jokipii. Puolueella ei ole kansanedustajaa Vaasan vaalipiirissä. Valtuutettuja Vihreillä on Vaasan vaalipiirissä 7 kunnassa. ==Jäsenjärjestöt== * Kokkolan seudun Vihreät - De Gröna i Karlebynejden * Etelä-Pohjanmaan Vihreät * Pietarsaaren Vihreät - De Gröna i Jacobstad * Vaasanseudun Vihreät * Vaasan vihreät nuoret ja opiskelijat * Seinäjoen vihreät * Lakeuden vihreät naiset == Vaalihistoria == === Eduskuntavaalit === Vaalit Kannatus Kannatus Paikat +/– Vaalit Äänet % Paikat +/– 1987 3 444 1,27 % Uusi 1991 6 745 2,57 % 1995 6 606 2,58 % 1999 5 057 2,06 % 2003 5 949 2,41 % 2007 3 543 1,46 % 2011 3 546 1,42 % 2015 6 136 2,50 % 2019 10 515 4,19 % 2023 6 752 2,7 % ===Aluevaalit=== Yhdistys kattaa sekä Etelä- että Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan hyvinvointialueet. Vuosi Valtuutettuja Äänet Äänet 2022 4 4 718 2,6 % === Kuntavaalit === Vuosi Valtuutettuja Äänet Äänet 1984 3 1 785 0,7 % 1988 2 1 189 0,5 % 1992 13 5 781 2,3 % 1996 15 4 784 2,1 % 2000 11 4 325 2,0 % 2004 9 3 981 1,8 % 2008 6 3 868 1,7 % 2012 8 3 954 1,8 % 2017 16 7 741 3,5 % 2021 15 6 446 3,2 % === Europarlamenttivaalit === Vuosi Äänet Äänet 1996 6 050 2,8 % 1999 4 250 3,7 % 2004 4 443 3,0 % 2009 4 472 3,1 % 2014 3 558 2,4 % 2019 7 557 5,3 % == Katso myös == * Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri * Keskustan Keski- Pohjanmaan piiri * Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piiri * Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piiri * Perussuomalaisten Etelä- Pohjanmaan piiri * Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri * Pohjanmaan Kokoomus * Pohjanmaan Sosialidemokraatit * Pohjanmaan Vasemmisto * RKP:n Pohjanmaan piirijärjestö == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Vaasan vaalipiirin vihreiden kotisivut Luokka:Vihreän liiton piirit Luokka:Vaasan vaalipiiri
Pascal Chimbonda

Pascal Chimbonda (s. 21. helmikuuta 1979 Les Abymes, Guadeloupe) on ranskalainen peliuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Chimbonda pelasi aktiiviuransa viimeiset vuodet Englannin Valioliigan Tottenhamissa,edustettuaan sitä ennen Le Havrea, Bastiaa, Wigania ja Tottenhamia ja Sunderlandia. 26\. tammikuuta 2009 Chimbonda palasi Tottenhamiin oltuaan poissa joukkueesta vain kuusi kuukautta, kun siirto Tottenhamista Sunderlandiin oli kesällä 2008 varmistunut. Tottenham rekisteröi Chimbondan 15 minuuttia liian myöhään valioliigajoukkueeseensa, joten Chimbonda ei ole vielä edustuskelpoinen 27. tammikuuta pelattavassa Stoke City pelissä.http://www.skysports.com/story/0,19528,11675_4852399,00.html Viitattu 26.1.2009. Chimbonda on pelannut myös Ranskan maajoukkueessa. Hän kuului Ranskan joukkueeseen vuoden 2006 MM-kisoissa. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Six Complete

__NOTOC__ Six Complete on Tasavallan Presidentin viides studioalbumi, joka julkaistiin 8. marraskuuta 2006. Albumin kappale ”Last Night” on uusi versio alun perin Jukka Tolosen ensimmäisellä Tolonen! (1971) soololevyllä ilmestyneestä kappaleesta ja ”Dance” puolestaan Tasavallan Presidentin Lambertland (1974) -levyllä ilmestyneestä kappaleesta. Levyn materiaalista julkaistiin 12. joulukuuta 2005 internetissä (alkuvuonna 2006 myös CD:nä) EP Six, joka sisältää kappaleet ”Blast from the Past”, ”Climb the Ladder” ja ”The Maze”. ==Kappaleet== # # # # # # # # # ==Kokoonpano== * Frank Robson – laulu, koskettimet * Juhani Aaltonen – huilu, saksofoni * Jukka Tolonen – kitara * Häkä Virtanen – basso * Vesa Aaltonen – rummut == Arvostelut == * Suomijazz.com: Suomijazz.com: Levyarvio == Lähteet == * Levy-yhtiön kotisivu === Viitteet === Luokka:Tasavallan Presidentin albumit Luokka:Vuoden 2006 albumit
Georgia-Pacific

Georgia-Pacific Corp. on yhdysvaltalainen ja maailman suurimpia metsäteollisuusyhtiöitä. Yhtiöllä on yli 55 000 työntekijää 300 toimipisteessä Yhdysvalloissa, Kanadassa ja 11 muussa maassa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Atlantassa. Yhtiö oli aiemmin pörssiyhtiö, mutta pörssilistaus päättyi, kun yhdysvaltalainen Kochin perheen omistama Koch Industries osti yhtiön osakekannan joulukuussa 2005. Georgia-Pacific omisti vuoteen 2012 saakka Suomessa Georgia-Pacific Nordic Oy:n, jolla on pehmopapereita valmistava tehdas Nokialla. Vuonna 2012 GP myi Euroopan toiminnan ruotsalaiselle SCA:lle. Myös muualla Euroopassa GP omisti useita tehtaita, kuten esimerkiksi Britanniassa Spring Groven paperitehtaan (Oughtibridgen paperitehdas), joka kuului ennen Toppilan sellutehtaan omistaneeseen Dixonin perheyhtiöön. ==Aiheesta muualla== *Georgia-Pacific Luokka:Yhdysvaltalaiset paperinvalmistajat
Eino Kettunen

Eino Kettunen (13. toukokuuta 1894 Juuka – 15. elokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä ja sanoittaja. Vuonna 1950 hän sanoitti 9 Toivo Kärjen sävellystä, jotka melkein kaikki levytti Jorma Ikävalko. Kettusen muistomerkki sijaitsee Juuan kirjastotalon vieressä, lähellä Kettusen kotitaloa. Kettusen tuotantoa esitti vuodesta 1995 alkaen Kuplettikööri. Vuosien myötä esiintyjäryhmä kuihtui ja alkuperäisestä kokoonpanosta on jäljellä vielä Hannu Musakka, joka on ottanut käyttöönsä Kupletööri - nimikkeen ja joka viittaa edeltäjäänsä Kuplettikööriin. Kettusen kupletteja on esitetty mm. Kaustisen Folk Music Festival - tapahtumassa vuodesta 1996 alkaen vuosittain ja edelleen. Kupletööri Hannu Musakka jatkaa Kettusen ja Kuplettiköörin perinnettä, joten ohjelmisto sisältää siten ainoastaan Eino Kettusen lauluja. ==Tunnetuimmat sanoitukset== * Ilta Viipurissa (Sellanen on Viipuri), 1929 (Saukin uudistama nimellä Sellanen ol´ Viipuri) *Villiruusu, 1929 *Ievan polkka, 1937Jaakko Kotimäki, "Terve Huttunen, tääl' on Kettunen": Eino Kettunen kuplettipe rinteen jatkajana ja kuplettien kuvaama yhteiskunta, Joensuun yliopisto, 2008. *Siirtolaisen muistoja, Hevosmiesten polkka, 1950 *Joensuun Elli, 1953 == Lähteet == * Elinaikoja === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * Ylen Elävä arkisto: Loituma esittää Eino Kettusen kappaleen Ievan polkka * Kauko Ratilainen ja Eila Ratilainen: Eino Kettusen ikkuna maailmaan. Sotkamo 1996. * Kauko Ratilainen ja Eila Ratilainen: Eino Kettusen ikkuna maailmaan II. Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Nebojša Radmanović

Nebojša Radmanović (, s. 1. lokakuuta 1949 Gračanica, Bosnia ja Hertsegovinan KT, Jugoslavian FKT, nykyinen (Federaatio), Bosnia ja Hertsegovina) on bosniahertsegovinalainen serbipoliitikko. Hänet valittiin 1. lokakuuta 2006 nelivuotiskaudelle Bosnian presidenttineuvostoon. Kolmikko vannoi virkavalansa 6. marraskuuta 2006 Sarajevossa. Hänet valittiin uudelle kaudelle 2010. Radmanović edustaa serbien nationalistista Riippumattomien sosiaalidemokraattien liittoa (Савез независних социјалдемократа). Radmanović on opiskellut Belgradin yliopiston filosofian laitoksella ja on entinen Serbitasavallan parlamentin jäsen. ==Aiheesta muualla== * Rulers - Bosnia and Herzegovina (rulers.org) * Bosnia and Hercegovina (worldstatesmen.org) Luokka:Bosniahertsegovinalaiset poliitikot Luokka:Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvosto Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Željko Komšić

Željko Komšić (s. 20. tammikuuta 1964, Sarajevo, Jugoslavia) on bosniahertsegovinalainen kroaattipoliitikko. Hänet valittiin 1. lokakuuta 2006 nelivuotiskaudelle Bosnian presidenttineuvostoon. Kolmikko vannoi virkavalansa 6. marraskuuta 2006 Sarajevossa. Hänet valittiin uudelle kaudelle 2010. Komšić on yksi Socijaldemokratska partija Bosne i Hercegovinen (SDP BiH) kolmesta varajohtajasta. Komšić opiskeli lakia Sarajevon yliopistossa ja Edmund A. Walsh School of Foreign Servicessa Georgetown Universityssa Washingtonissa. Hän oli Bosnia ja Hertsegovinan ensimmäinen lähettiläs Serbia ja Montenegrossa. Bosnian sodan aikana Komšić palveli Bosnia ja Hertsegovinan tasavallan armeijassa ja hänet palkittiin kultaisen liljan ansiomerkillä. Sodan jälkeen hän aloitti poliittisen uransa Sarajevon varapormestarina, Jugoslavian liittovaltion lähettiläänä ja oli kaksi kautta Novo Sarajevon kunnallishallituksen johdossa. Komšić on nuorin presidenttineuvostoon koskaan valittu. Hänen valinnastaan tuli kiistanalainen, kun useat puolueet väittivät että Komšić olisi saanut suuren osan äänistään bosniakeilta. Hänen edeltäjänsä Ivo Miro Jović kieltäytyi eroamasta pitäessään itseään todellisena kroaattien edustajana ja väitti ettei Komšić saanut yhtään ääntä "tosikroaateilta."New faces at the BiH presidency (Setimes) Kansanryhmien huonojen suhteiden vuoksi muslimi- ja kroaattiedustajat Silajdžić ja Komšić lähettivät kesäkuussa 2007 kirjeen pääsihteeri Ban Ki-moonille, jossa he väittivät, että Bosnian serbitasavallan olemassaolo on kansanmurhan tulosta ja se pitäisi hajottaa. ==Lähteet== Luokka:Bosniahertsegovinalaiset poliitikot Luokka:Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvosto Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Haris Silajdžić

Haris Silajdžić (s. 1. syyskuuta 1945) on bosniahertsegovinalainen poliitikko. Hänet valittiin 1. lokakuuta 2006 bosniakkien edustajaksi nelivuotiskaudelle Bosnian presidenttineuvostoon. Kolmikko vannoi virkavalansa 6. marraskuuta 2006 Sarajevossa. Silajdžić saanut arvosanan arabian ja islamintutkimuksesta libyalaisesta yliopistosta. Tri. Silajdžić oli 1990–1993 Bosnian ulkoministerinä ja 1993–1995 pääministerinä. Hän oli mukana lähetystössä, joka neuvotteli Daytonin sopimuksen, ja oli yksi sen äänekkäimpiä vastustajia sodan jälkeen. Hän kaatoi myös uuden, Daytonin sopimuksen jälkeisen, perustuslain estämällä sen hyväksymiseen tarvittavan 2/3 enemmistön. Hän vaatii osatasavaltojen lakkauttamista ja maalle yhtenäishallintoa. Silajdžić on Sarajevon päämoskeijan imaamin poika. Siitä huolimatta hän joutui 1996 liian maltillisena SDA:n radikaalien jäsenten pahoinpitelemäksi. Silajdžić syytti hyökkäyksestä Alija Izetbegovićia. Hän oli alun perin Izetbegovićin Demokraattisen toimintapuolueen (SDA) jäsen, mutta perusti oman puolueensa Bosnian ja Hertsegovinan puolesta (Stranka za Bosnu i Hercegovinu), jonka johtaja on. Kansanryhmien huonojen suhteiden vuoksi muslimi- ja kroaattiedustajat Silajdžić ja Komšić lähettivät kesäkuussa 2007 kirjeen Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Ban Ki-moonille, jossa he väittivät, että Bosnian serbitasavallan olemassaolo on kansanmurhan tulosta, ja se pitäisi hajottaa. ==Lähteet== * New faces at the BiH presidency (Setimes) === Viitteet === Luokka:Bosniahertsegovinalaiset poliitikot Luokka:Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvosto Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alan Greenspan

Alan Greenspan (s. 6. maaliskuuta 1926) on yhdysvaltalainen ekonomisti, joka oli Yhdysvaltojen keskuspankin puheenjohtaja 1987–2006. Greenspanin kaudelle keskuspankin johdossa ajoittui vuoden 2000 IT-kupla ja kuplan puhkeaminen. Eläkkeelle jäätyään Greenspan johtaa omaa konsulttiyhtiötään ja on ollut Britannian pääministeri Gordon Brownin neuvonantaja. ==Näkemyksiä== Syyskuussa 2007 julkaistuissa muistelmissaan Greenspan arvosteli presidentti George W. Bushin hallintoa. "Elinikäiseksi libertaarirepublikaaniksi" tunnustautuva Greenspan arvosteli republikaanijohtoisen kongressin valtion varojen tuhlausta ja sanoi pyytäneensä presidentti Bushia estämään veto-oikeudellaan menojen kasvua, mihin tämä ei suostunut. Muistelmissaan Greenspan kirjoittaa, että Irakin sodassa oli suurelta osin kysymys öljystä, vaikka Yhdysvaltain ja Britannian virallisen kannan mukaan tavoitteena oli riisua Saddam Hussein joukkotuhoaseista ja lopettaa hänen "tukensa terrorismille." ==Arvostelua== Greenspania on jälkikäteen syytetty siitä, että hän jätti huomiotta jo vuonna 2000 ilmaissut huolet Yhdysvaltain ns. subprime- tai roskalainoista, jotka johtivat pankkikriisiin vuoden 2007 alkupuolella. Presidentti George W. Bushin hallinnossa pyrittiin vuoden 2000 IT-kuplan jälkeen hakemaan kasvua uusista "finanssikeksinnöistä", kuten asuntokaupasta, joka tuki Bushin "omistajayhteiskunnan" filosofiaa. Greenspanin johtama keskuspankki Fed harjoitti löysää rahapolitiikka, joka kannusti hakemaan kasvua riskisijoituksista. Edullisten lainaehtojen ansiosta tavalliset amerikkalaiset ottivat runsaasti asuntolainaa ja asuntojen hinnat nousivat keinotekoisen korkeiksi. Yhdysvaltain kulutusta ja velkaantumista rahoitti lähinnä Kiinan valtio, joka osti yli puolet Yhdysvaltain valtion joukkolainoista vielä vuonna 2006. ==Teokset== *The Age of Turbulence: Adventures in a New World (2007) ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset taloustieteilijät Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Yhdysvaltain keskuspankin pääjohtajat