EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Suomen Big Band -mestaruuskilpailu

Suomen Big Band -mestaruuskilpailu pidetään joka toinen vuosi. Järjestäjinä ovat Suomen Big Band -yhdistys ja Imatra Big Band Festival. Välivuosina järjestetään big band -sävellyskilpailu. Kilpailu on avoin kaikille Suomessa toimiville big bandeille. Edellytyksenä kilpailuun osallistumiselle on se, että orkesteri toimii vakituisesti eikä ole kilpailua varten koottu. == Voittajat == Kilpailussa oli kaikille avoimen kilpailun (alla "senior-sarja") rinnalla vuosina 1984–1998 myös junior-sarja, johon osallistuvien orkestereiden soittajista suurimman osan oli oltava alle 25-vuotiaita. Suomen Big Band -mestaruuskilpailun voittajat ovat olleet: * 1983 − Upi Sorvali Big Band, Helsinki * 1984 − Jazz Society Big Band, Helsinki (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) * 1985 − Oden Big Band, Ruotsi (senior-sarja) ja Oulunkylän pop-/jazzopiston junior big band (junior-sarja) * 1986 − Oden Big Band, Ruotsi (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) * 1987 − Settlemen Big Band, Helsinki (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) * 1988 − Rovaniemi Big Band (senior- sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) * 1989 − Lappeenranta Big Band (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) * 1990 − Sandvik Big Band, Ruotsi (senior-sarja) ja Krivoj Rog, Neuvostoliitto (junior- sarja) * 1991 − Sandvik Big Band, Ruotsi (senior-sarja) ja Lappeenranta Junior Big Band (junior-sarja) * 1992 − Oslo Groove Company, Norja (senior-sarja) ja Sandviken Small Band, Ruotsi (junior-sarja) * 1993 − Rauma Junior Big Band (junior-sarja) * 1994 − Pohjantie Big Band, Kuopio (senior-sarja) * 1995 − Northern Lights Big Band (Oulunkylän pop-/jazzopisto), Helsinki (junior-sarja) * 1996 − Petteri Hasa Big Band, Helsinki (senior-sarja) * 1998 − Lappeenranta Junior Big Band (junior-sarja) * 2004 − Savonlinna Big Band * 2006 − Stadia Big Band, Helsinki * 2008 − Sibis Big Band, Helsinki * 2010 − The Great Helsinki Swing Big Band * 2012 − Jyväskylä Big Band * 2014 − Arricone Big Band * 2016 − Sointi Jazz Orchestra ja Jyväskylä Big Band *2018 - Roast Burn Big Band ==Aiheesta muualla== * Suomen Big Band -yhdistys Luokka:Imatran tapahtumat Luokka:Suomalaiset musiikkikilpailut Luokka:Jazztapahtumat Suomessa
Suomen Big Band -yhdistys

Suomen Big Band -yhdistys (SBBY) perustettiin vuonna 1978 edistämään big band -musiikkia Suomessa ja tarjoamaan yhdysside suomalaisille orkestereille. Nykyään SBBY toimii yli neljänkymmenen suomalaisen big bandin katto- organisaationa järjestäen koulutusta sekä nuottimateriaalia jäsenilleen. Vuonna 2004 SBBY käynnisti uudelleen Big band -orkesterien Suomen mestaruuskilpailut Imatralla. == Jäsenorkesterit Wikipediassa== Seuraavista orkestereista löydät listätiedoja Wikipediasta: * Jyväskylä Big Band * Lahti Big Band * Lappeenranta Big Band == Aiheesta muualla == * http://www.sbby.com/ Luokka:Suomalaiset musiikkialan järjestöt
Godiva

Godiva (muinaisengl. Godgifu ’jumalan lahja’) eli Lady Godiva oli anglosaksinen aatelisnainen, joka legendan mukaan ratsasti 1000-luvulla alasti Coventryn kaupungin halki saadakseen aviomiehensä lopettamaan kaupungin asukkaiden raskaan verotuksen. Tarinan mukaan Godiva oli Leofricin (968–1057), Mercian jaarlin ja Coventryn lääninherran, puoliso. Hän pyysi toistuvasti miestään alentamaan tukahduttavia veroja. Mies kieltäytyi kuitenkin itsepäisesti. Viimein hän kyllästyi vaimonsa aneluun ja lupasi täyttää toiveen, mikäli tämä ratsastaisi alastomana kaupungin katujen halki. Lady Godiva myöntyi, ja julistettuaan, että jokaisen asukkaan piti pysyä sisällä tai sulkea ikkunansa, hän ratsasti kaupungin halki ainoastaan pitkiin hiuksiinsa kietoutuneena. Vain yksi coventrylainen ei totellut Lady Godivan määräystä: räätäli Tom. Hän porasi reiän kaihtimiensa läpi nähdäkseen Godivan ratsastavan ohi ja sokeutui näystä. Englannin kielessä Peeping Tom on tarinan seurauksena tirkistelijän synonyymi. Lady Godivan puoliso piti lupauksensa ja lopetti raskaan verotuksen. Vaikka Godiva mainitaan henkilönä asiakirjalähteissä, hänen alaston ratsastuksensa on mitä todennäköisimmin vain legenda. Taiteessa Godivan ratsastus on ollut suosittu aihe. Godivan juhlakulkue () on tämän legendaarisen ratsastuksen muistojuhla, jota vietettiin 31. toukokuuta 1678 lähtien osana Coventryn markkinoiden juhlintaa vuoteen 1826. Vuosien 1848 ja 1887 välisenä aikana se elvytettiin, ja sitä vietetään edelleen. == Lady Godivan mukaan nimettyjä == * 3018 Godiva, asteroidi * Godiva Chocolatier, belgialainen suklaayritys == Lähteet == * Encyclopædia Britannica, 1911: "Godiva". * Daniel Donoghue, "Lady Godiva: A Literary History of the Legend". * Cecilia Parsons, "Countess Godiva", 1999. == Aiheesta muualla == * * Luokka:Brittiläiset aateliset
Tiedosto

Tiedosto () on tiedostojärjestelmään tallennettu joukko tavuja. Tiedosto sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, kuvia tai tietokoneohjelman. Suomen sanaa tiedosto ei sisälly vuonna 1966 valmistuneeseen Nykysuomen sanakirjaan.Nykysuomen sanakirja, osa 5: S-Tr Se on kuitenkin ollut käytössä jo viimeistään vuonna 1969. ==Tiedostojen tallentaminen== Tiedosto on kokoelma tietoa, joka talletetaan massamuistille, joka on tyypillisesti haihtumatonta, eli tiedot säilyvät virran katkaisussa tai järjestelmän uudelleenkäynnistyksessä. Käyttäjän näkökulmasta tiedosto on pienin varausyksikkö loogisessa tallennuslaitteessa, eli tietoa ei voi tallettaa ilman sen sijoittamista tiedostoon. Tiedostot voivat olla tietokoneohjelmia tai käyttäjän dataa. Useimmissa nykyisissä käyttöjärjestelmissä tiedosto on vain peräkkäin tallennettu joukko tavuja, ja siihen viitataan tiedostonimen avulla. Tiedoston tiedostomuodon tunnistaminen ja tiedon tulkitseminen ja sen käsittely jää kokonaan sovellusohjelmien vastuulle. Täten käyttöjärjestelmä ei ota kantaa siihen sisältääkö tiedosto tekstiä, kuvaa vai ääntä ja käsittelee kaikkia tiedostoja samalla tavoin. Tiedostojen tallennus massamuistiin tapahtuu tiedostojärjestelmän tasolla. Tiedostot järjestetään hierarkkisesti sisäkkäisiin hakemistoihin eli kansioihin, joista lueteltaessa muodostuu hakemistopolku. Nimen lisäksi tiedostoon liittyvää välttämätöntä metatietoa on sen koko tavuina, sillä tiedosto sisältää sille ennalta määrätyn määrän tavuja. Tiedostoille voidaan määrittää myös omistaja ja eritasoisia käyttöoikeuksia. ==Tiedostojen rakenne== Unix-järjestelmissä tiedostot ovat yksiulotteinen joukko tavuja ilman tiettyä rakennetta. On eräitä käyttöjärjestelmiä, joissa tiedosto voi olla yksinkertaista tavujen joukkoa rakenteellisempi. Tällainen on ainakin OpenVMS:n Files-11-tiedostojärjestelmä, jossa tiedosto voi koostua tietokannan tavoin määrätyistä tietueista, joissa voi olla useampia määrättyjä kenttiä. Toinen nykyisestä käytännöstä poikkeava käyttöjärjestelmä on CP/M, jonka tiedostoilla ei ole kokoa, vaan tietty määrä varattuja lohkoja. Tällöin sovellusohjelman pitää itse huolehtia siitä, ettei se lue tiedostoon kuulumatonta tietoa. == Tiedostojen laajempi käyttö == Unixin merkittäviin ominaisuuksiin sen kehittäjien mukaan kuuluu hierarkkinen tiedostojärjestelmä ja yhteensopivat rajapinnat. Jälkimmäisestä seuraa käsite "kaikki ovat tiedostoja" (Everything is a file), jossa laitteita voitiin käsitellä tiedostojen kaltaisen rajapinnan kautta. Myöhemmin tätä on täsmennetty muotoon "kaikki ovat tiedostokahvoja", jossa tiedostokahva on yhdistävä tekijä. == Katso myös == * Tiedostomuoto * Tiedostopääte * Tiedostoattribuutti * Tiedostokoko ==Lähteet== * * MOT: Tietotekniikan liiton ATK-sanakirja 5.0 (Tietotekniikan liitto ry:n sanastotoimikunta) * ATK-sanasto ===Viitteet=== Luokka:Tiedostojärjestelmät Luokka:Dokumentit
IEEE 802.3

802.3 on IEEE:n standardi Ethernet-lähiverkkotekniikkaa varten. Tärkeimmät erot alkuperäiseen Ethernet-määritelmään (nk. Ethernet II tai DIX Ethernet v2.0) liittyvät siihen, miten ylemmän kerroksen protokollien kuten IP:n paketit kehystetään lähiverkossa siirtoa varten. 802.3 määritteli LLC ja SNAP -kehykset, jotka käytännössä vain lisäävät 8 tavua ylimääräistä tietoa IP- paketteihin. Käytännössä kaikki verkkokortit ja Ethernet-laitteet toimivat sekä Ethernet-II että 802.3-kehystystä käyttävissä verkoissa. ==Yhteenveto 802.3 -standardeista== Standardi Vuosi Kuvaus Kokeellinen Ethernet 1972 (patentoitu 1978) 2,94 Mb/s koaksiaalikaapelissa Ethernet II (DIX v2.0) 1982 10 Mb/s paksu koaksiaalikaapeli - Protokollatasolla kehyksiin tyyppi-kenttä IEEE 802.3 1983 10BASE5 10 Mb/s paksun koaksiaalikaapelin yli - Protolla DIX, mutta tyyppikenttä korvataan pituus-kentällä ja LCC-kenttä lisätään IEEE 802.3a 1985 10BASE2 10 Mb/s ohut koaksiaalikaapeli (thinnet tai cheapernet) IEEE 802.3c 1985 10 Mb/s toistimen määrittely IEEE 802.3d 1987 FOIRL (Fiber- Optic Inter-Repeater Link) IEEE 802.3i 1990 10BASE-T 10 Mb/s parikaapelissa IEEE 802.3j 1993 10BASE-F 10 Mb/s kuidussa IEEE 802.3u 1995 100BASE-T Fast Ethernet, 100 Mb/s IEEE 802.3x 1997 Full Duplex IEEE 802.3z 1998 1000BASE-X Gigabit Ethernet kuidussa, 1 Gb/s IEEE 802.3ab 1999 1000BASE-T Gigabit Ethernet parikaapelissa, 1 Gb/s IEEE 802.3ac 1998 Kehyksen koko kasvatetaan 1522 tavuun, VLAN-tägit IEEE 802.3ad 2000 Linkkien yhdistäminen (aggregointi) IEEE 802.3ae 2003 10 Gigabit Ethernet kuidussa IEEE 802.3af 2003 Tehonsyöttö ja Ethernet samassa 4-parisessa kaapelissa, (Power over Ethernet) IEEE 802.3ah 2004 Ethernet in the First Mile IEEE 802.3ak 2004 10GBASE-CX4 10 Gbit/s Ethernet twinax-kaapelissa IEEE 802.3-2005 2005 Korjattu versio aikaisemmasta standardista. IEEE 802.3an 2006 10GBASE-T 10 Gbit/s Ethernet suojaamattomassa parikaapelissa (UTP) IEEE 802.3ap 2007 Ethernet 1 ja 10 Gbit/s piirilevyille IEEE 802.3aq 2006 10GBASE-LRM 10 Gbit/s Ethernet monimuotokuidussa IEEE P802.3ar Keskeytetty Ruuhkanhallinta IEEE 802.3as 2006 Kehyksen laajennus IEEE 802.3at 2009 Power over Ethernet parannuksia IEEE 802.3au 2006 Eristysmääritykset Power over Ethernetille (802.3-2005/Cor 1) IEEE 802.3av 2009 10 Gbit/s EPON IEEE 802.3aw 2007 Yhtälön korjaus 10GBASE-T standardin julkaisuun (julkaistu nimellä 802.3-2005/Cor 2) IEEE 802.3ax 2008 Ethernet trunk siirretty 802.3:sta IEEE 802.1:een IEEE 802.3ay 2008 Perusstandardin huolto (julkaistu nimellä IEEE 802.3-2008) IEEE 802.3az 2010 Energiatehokas Ethernet ( (EEE)) IEEE 802.3ba 2010 Suurnopeuksisia (40 Gbit/s and 100 Gbit/s) Ethernet -standardeja IEEE 802.3bb 2009 Tiettyjen ajoitusparametrien korjaus 10 Gbit/s verkoille (Julkaistu nimellä IEEE 802.3-2008/Cor 1) IEEE 802.3bc 2009 IEEE 802.3bd 2011 ... IEEE 802.3bz 2016 2.5GBASE-T ja 5GBASE-T – 2,5 Gbit/s ja 5 Gbit/s Ethernet Cat-5/Cat-6 kierretyssä parissa ... === Katso myös === *Lähiverkko *Ethernet Luokka:Ethernet Luokka:IEEE 802
Luettelo sotilasoperaatioista

Tämä on luettelo sotilasoperaatioista. == Toinen maailmansota == *Fall Weiss (1939) – natsi-Saksan hyökkäys Puolaan. *Operaatio Weserübung (1940) – natsi- Saksan hyökkäys Tanskaan ja Norjaan. *Fall Gelb (1940) – natsi-Saksan hyökkäys Ranskaan, Alankomaihin ja Belgiaan. *Operaatio Cycle – liittoutuneiden joukkojen evakuointi Pohjois-Ranskasta *Operaatio Dynamo (1940) – brittiläisen siirtoarmeijan evakuointi Dunkerquesta. *Operaatio Ariel – liittoutuneiden joukkojen evakuointi Lounais-Ranskasta *Operaatio Seelöwe (”Merileijona”, 1940) – natsi-Saksan suunniteltu maihinnousu Isoon-Britanniaan. *Operaatio Kilpapurjehdus (1941) – suomalaisten suorittama demilitarisoidun Ahvenanmaan miehitys. * Operaatio Barbarossa (1941) – natsi-Saksan hyökkäys Neuvostoliittoon. **Operaatio Platinfuchs (”Platinakettu”, 1941) – natsi- Saksan hyökkäys Petsamosta Murmanskiin. **Operaatio Polarfuchs (”Napakettu”, 1941) – natsi-Saksan hyökkäys Sallasta Kantalahteen. *Operaatio Nordwind (1941) – suomalais-saksalainen harhautusoperaatio Itämerellä. *Operaatio Compass – liittoutuneiden hyökkäys italialaisia vastaan Pohjois-Afrikassa. *Operaatio Mammoth - saksalaisten ja kurdien yritys häätää britit Pohjois- Irakista Kirkukin öljykenttien saamiseksi saksalaisten haltuun vuonna 1943, itsenäisen Kurdistanin perustaminen *Operaatio Crusader – liittoutuneiden kolmas yritys murtaa Tobrukin piiritys Pohjois-Afrikassa. *Operaatio Jubilee – liittoutuneiden kokeiluluontoinen maihinnousu Dieppeen. *Operaatio Eisstoß – Neuvostolaivaston upotus Leningradissa ja Kronstadtissa. *Operaatio Torch – liittoutuneiden maihinnousu Pohjois-Afrikkaan. *Operaatio Husky (1943) – liittoutuneiden maihinnousu Sisiliaan. *Operaatio Gomorrah (”Gomorra”, 1943) – brittien ja yhdysvaltalaisten ilmaiskuja Hampuriin. *Operaatio Overlord (1944) – Normandian maihinnousu *Operaatio Bagration (1944) – puna-armeijan hyökkäys keskustan armeijaryhmää vastaan. *Operaatio Dragoon (suunnittelunimi operaatio Anvil) – liittoutuneiden maihinnousu Etelä-Ranskaan. *Operaatio Tanne West – natsi-Saksan suunniteltu hyökkäys Ahvenanmaalle. *Operaatio Tanne Ost (1944) – natsi-Saksan Suursaaren maihinnousu. *Operaatio Market Garden (”Kauppapuutarha”, 1944) – brittien ja yhdysvaltalaisten siltojenvaltausoperaatio Alankomaissa, tavoitteena avoin etenemistie Saksaan ja sodan päättyminen jouluun 1944 mennessä. *Operaatio Nordwind (1945) – natsi-Saksan viimeinen hyökkäysoperaatio länsiliittoutuneita vastaan Koillis- Ranskassa. == Kylmä sota == *Operaatio Vittles (1948–1949) – Berliinin ilmasilta *Operaatio Sealords (1968) – Vietnamin sodassa *Operaatio Urgent Fury (1983) – Yhdysvaltain hyökkäys Grenadaan. *Operaatio Just Cause (1989) – Yhdysvaltain hyökkäys Panamaan. == Kylmän sodan jälkeiset == *Operaatio Desert Storm (1991) – Yhdysvaltain johtaman koalition hyökkäys Irakiin. *Operaatio Enduring Freedom (2001) – Yhdysvaltain ja Ison-Britannian hyökkäys Afganistaniin. **Operaatio Meduusa, liittouman operaatio Afganistanissa 2006 *Operaatio Iraqi Freedom (2003) – Yhdysvaltain ja Ison-Britannian hyökkäys Irakiin. Luokka:Sotilasoperaatiot
Olav Tryggvason

Olav Tryggvason eli Olavi Tryggvenpoika (, n. 964 – 9. syyskuuta 1000) oli Norjan kuningas vuosina 995–1000. Hänet tunnetaan myös nimellä Olav I. Olav oli Tryggve Olafssonin poika ja Harald Kaunotukan pojanpojanpoika. Olav syntyi pian sen jälkeen, kun Harald Harmaaturkki oli surmannut hänen isänsä. Legendojen mukaan Olav pakeni äitinsä Astridin kanssa Kiovan ruhtinaan Vladimirin luo, jossa Olav sai viikinkisoturin koulutuksen. Vuonna 991 Olav liittyi viikinkijoukkoihin, jotka hyökkäsivät Englantiin. Viikingit pakottivat Englannin hallitsijan Ethelred Neuvottoman tuolloin maksamaan lunnaita. Ethelred joutui maksamaan lunnaita myös vuonna 994, jolloin Olav miehitti Englannin Tanskan kuninkaan Sven Haaraparran kanssa. Olav oli maanpaossa kääntynyt jo kristityksi ja hänet konfirmoitiin Andoverissa vuonna 994 Ethelredin toimiessa hänen kummisetänään. Kuultuaan Haakon Sigurdinpoikaa vastaan nousseesta kapinasta Olav palasi Norjaan vuonna 995. Haakonin kuoltua Olav valittiin yksimielisesti kuninkaaksi. Pian valintansa jälkeen hän aloitti Norjan käännyttämisen kristinuskoon. Hänen vaikutusvaltansa ulottui kuitenkin vain rannikkoalueille ja läntisille saarille, eikä hän pystynyt vakiinnuttamaan kristinuskoa eikä hallintoa Norjassa. Olav pystyi silti viemään kristinuskon Shetlantiin, Färsaarille, Orkneysaarille, Islantiin ja Grönlantiin. Hän perusti vuonna 997 Trondheimin, josta tuli maan ensimmäinen pääkaupunki. Olav kaatui Svolderin taistelussa vuonna 1000. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Norjan kuninkaat Luokka:960-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1000 kuolleet
Colorado Springs

Colorado Springs on kaupunki noin sata kilometriä Denveristä etelään Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Asukasluku oli vuonna 478 961. Kaupunki sijaitsee Kalliovuorten itäreunalla 1 840 metrin korkeudessa merenpinnasta ja sen lähistöllä sijaitsee luonnonkaunis Pikes Peak -niminen vuorenhuippu. ==Historia== Seutu on vanhastaan cherokee-intiaanien asuinalueella. Itse kaupungin perusti vuonna 1871 sisällissodan veteraani kenraali William Palmer. Seudulla vierailee vuosittain jopa kuusi miljoonaa turistia, ja turismin ohella merkittävin työnantaja on Yhdysvaltain ilmavoimat, jonka akatemia sijaitsee kaupungin läheisyydessä. == Väestö == Kaupungin asukkaista 66,7 prosenttia on valkoisia, 18,4 prosenttia latinalaisamerikkalaisia ja 6,54 prosenttia mustia. 95,8 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 34,6 vuotta. ==Kuvia kaupungista== Tiedosto:Garden of the Gods.JPG|Garden of the Gods -puisto. Tiedosto:Colorado Springs Hot Air Balloon Competition.jpg|Kuumailmapalloja Colorado Springsin Prospect-järvellä. Tiedosto:US Olympic Committee Headquarters by David Shankbone.jpg|Yhdysvaltain olympiakomitean USOC:n päämaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Coloradon kaupungit
Dover

Dover on merkittävä satamakaupunki Englannissa kanaalin rannalla. Dover voi tarkoittaa myös seuraavia: ;Muita Dover-nimisiä paikkoja *Dover, kaupunki Tasmaniassa, Australiassa *Dover, kaupunki Nova Scotiassa, Kanadassa *Dover, paikka Yhdysvalloissa: **Dover, pikkukaupunki Arkansasin osavaltiossa **Dover, Delawaren osavaltion pääkaupunki, jossa sijaitsevat Doverin lentotukikohta ja Dover International Speedway -kilparata **Dover, paikka Floridan osavaltiossa **Dover, kunta Massachusettsin osavaltiossa **Dover, kaupunki New Hampshiren osavaltiossa **Dover, kunta New Jerseyn osavaltiossa **Dover, kunta New Yorkin osavaltiossa **Dover, pikkukaupunki Ohion osavaltiossa **Dover, paikkakunta Pennsylvanian osavaltiossa **Dover, pikkukaupunki Tennesseen osavaltiossa **Dover, kunta Buffalon piirikunnassa Wisconsinin osavaltiossa **Dover, kunta Racinen piirikunnassa Wisconsinin osavaltiossa. ;Muuta * Dover, espanjalainen yhtye * Ben Dover, englantilainen pornonäyttelijä * Eric Dover, yhdysvaltalainen kitaristi. ==Katso myös== Doveriin liittyvät myös seuraavat: * Doverinsalmi, Englannin kanaalin kapein kohta * Dover Plains, kylä New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa * Dover Township (Laken piirikunta), paikkakunta Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa * Dover Township (Lenaween piirikunta), paikkakunta Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa * Dover Township (Otsegon piirikunta), paikkakunta Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa * Doverin metroasema, Singaporen Mass Rapid Transitin asema.
Markku Andersson

Markku Ensio Andersson (s. 27. maaliskuuta 1950 Tampere) on suomalainen kaupunginjohtaja ja kaupunkineuvos. Hän oli vuosina 2004–2015 Jyväskylän kaupunginjohtaja ja vuosina 1993–2004 Lappeenrannan kaupunginjohtaja. Puoluekannaltaan Andersson on kokoomuslainen. ==Koulutus== Andersson valmistui ylioppilaaksi vuonna 1969 Tampereen normaalilyseosta ja opiskeli Jyväskylän yliopistossa yhteiskunta- ja kasvatustieteitä 1970-luvulla. Hän valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1972, yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1975 ja kasvatustieteiden maisteriksi vuonna 1978. Andersson promovoitiin Jyväskylän yliopiston kasvatustieteiden kunniatohtoriksi vuonna 2009. Opiskeluaikanaan Andersson vaikutti eri luottamustehtävissä Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan edustajistossa sekä Hämäläis-Satakuntalaisen Osakunnan hallituksessa, isäntänä ja kuraattorina. ==Ura== Vuosina 1974–1975 Andersson työskenteli Etelä-Hämeen Nuorisoseurojen Liiton toiminnanjohtajana ja toimi vuodet 1975–1983 Jyväskylän yliopistossa tutkimusassistenttina sekä kasvatustieteiden tiedekunnan suunnittelijana ja tiedekuntasihteerinä. Vuosina 1983–1988 Andersson oli Porin kaupunginsihteeri, 1989–1993 Tuusulan kunnanjohtaja ja 1993–2004 Lappeenrannan kaupunginjohtaja ennen siirtymistään Jyväskylän kaupunginjohtajaksi 27. syyskuuta 2004. Hän jäi eläkkeelle huhtikuun lopussa 2015. Keväällä 2015 Andersson toimi selvityshenkilönä työ- ja elinkeinoministeriön hankkeessa, joka tutki seudullisten kehittämisyhtiöiden roolia työ- ja elinkeinopolitiikan toteuttamisessa. ===Luottamustehtäviä=== Jyväskylän kaupunginvaltuustossa Andersson toimi 1977–1983 ja kaupunginhallituksessa 1981–1983. Vuosina 1993–2001 Andersson oli Suomen Kuntaliiton valtuuston jäsen, 2001–2009 valtuuston puheenjohtaja, 2009 hallituksen puheenjohtaja ja vuodesta 2010 varapuheenjohtaja. Andersson toimi Lappeenrannan teknillisen yliopiston hallituksen jäsenenä 2002–2004 ja Jyväskylän yliopiston hallituksen jäsenenä 2005–2011. Hän on Keski-Suomen Kauppakamarin hallituksen varapuheenjohtaja vuodesta 2005. Andersson toimi Alvar Aalto Säätiön hallituksessa vuosina 2004–2009. Vuodesta 2006 hän on ollut Ilmasotakoulun killan valtuuskunnan puheenjohtaja. Vuodesta 2009 Andersson on ollut Finnagoran hallituksen jäsen ja Pro Ysitie -yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja. ==Tunnustuksia== Sotilasarvoltaan Andersson on sotilasmestari (2003) ja suorittanut valtakunnallisen maanpuolustuskurssin nro 145 (1997). Hänelle myönnettiin sotilasansiomitali vuonna 2001. Anderssonille myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki vuonna 2001. Kaupunkineuvoksen arvonimen hän sai vuonna 2014. == Lähteet == Luokka:Jyväskylän pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Lappeenrannan kaupunginjohtajat Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Tuusulan kunnanjohtajat ja pormestarit
Kallahti

Kallahti () on osa-alue Helsingin Vuosaaressa. Alueella on lähinnä vuosina 1991–1999 rakennettuja kerrostaloja. Asukkaita Kallahdessa on 6 854 (1.1.2017), työpaikkoja 930 (31.12.2015) ja sen maapinta-ala on 1,95 neliökilometriä. Kallahden alueeseen kuuluu myös virkistyskäytössä oleva Kallahdenniemi, joka on tärkeä henkireikä ja ulkoilualue lähistön asukkaille. Niemellä sijaitsee muun muassa Kallahdenharjun luonnonsuojelualue ja muutama muu suojeltu luontokohde, sekä suosittu uimaranta. Niemi kuuluu kokonaisuudessaan Helsingin Natura 2000 -alueisiin. Kallahti rajautuu Kallvikinniemeä ja merialuetta lukuun ottamatta lännessä Meri-Rastilaan, pohjoisessa Vuotiehen, idässä Aurinkolahteen ja etelässä mereen. Kallvikinniemeä ympäröi lukuisat saaret. Merialue rajautuu koillisessa Aurinkolahteen ja Uutelaan, kaakossa Ulkosaariin, etelässä Villinkiin, ja lännessä Vartiosaareen ja Meri-Rastilaan. Kallahden asukkaista 39,4 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia vuoden 2018 lopussa. Osuus oli kaikista Helsingin osa-alueista suurin. == Historiaa == Kallahden alueella sijaitsi 1900-luvulla Sasekan tehtaita. Vuonna 1937 Saseka ja Lohjan kalkki osti Nordsjön kartanon hiekkamaat. Tehtaiden pääomistaja oli tuolloin vuorineuvos Petter Forsström. Saseka teki hiekkatiiliä ja Siporex-kevytbetoniharkkoja Vuosaaressa oli kaikki, mitä tehdas tarvitsi: valtavat hiekkaesiintymät. Yritys menestyi hyvin. Se piti huolta työntekijöistään rakentamalla asuntoja ja järjesti palveluita. Tehtaasta tuli paljon melua ja saastetta, joten 1940-luvun lopulla vanhat huvila-asukkaat alkoivat muuttaa pois alueelta. Vuonna 1949 Sasekan alueella oli jo 700 asukasta. Työikäisen väestön äkillinen maaltamuutto ja pääkaupungin paheneva asuntokurjuus pakottivat päättäjät toimenpiteisiin. 1963 alkoi massiivinen uudisrakentaminen Vuosaaren keskiosiin, Sasekan maille. Kaupunki osti loputkin tehtaan alueet laajoine hiekkakuoppineen 1975. Sasekan toiminta loppui joulukuussa 1978, ja kaupunkisuunnittelijoille jäi vapaat kädet suunnitella Etelä-Vuosaarta. Vuonna 1947 rakennettu ruokala, nykyinen Saseka-talo on ainoa tehtaasta jäljelle jäänyt rakennus. Se palvelee nyt lähiympäristön asuntoyhtiöiden omistamana toimintakeskuksena. Tiedosto:Kallahti.jpg| Kallahden rannan kerrostaloja ja pienvenesatama. Kuva otettu Kallahdenharjun suunnasta. Tiedosto:Road to Kallahti nature conservation area in Helsinki (Kallvik).jpg|Kallvikinniementie Kallvikinharjulla. Tiedosto:Saseka nostureiden perustukset 2016 1.jpg|Vanhojen hiekkanosturien perustukset Hiekkajaalanpuistossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupunkisuunnitteluviraston Kallahti-sivu – perustietoa ja kuvia alueelta * Helsingin Natura 2000 -alueet kuvauksineen * Vuosaaren kaupunkipolut Luokka:Vuosaari Luokka:Helsingin osa-alueet
Columbia

Columbia on erittäin yleinen nimi, jonka mukaan on nimetty monta paikkakuntaa ja muuta asiaa, varsinkin Yhdysvalloissa. Nimi tulee Kristoffer Kolumbuksesta. * Columbia oli runollinen nimi ja naisellinen personifikaatio Yhdysvalloille, joka on kuitenkin jäänyt paljolti pois käytöstä 1900-luvulle mennessä. ==Columbia-nimisiä kohteita== * Columbia University, yliopisto * Columbia Broadcasting System (CBS) * Columbia Records (Nyt osa Sony Music Entertainmentia) * Columbia Pictures, elokuvatuotantoyhtiö * Mt. Columbia (4290 m), vuori Coloradossa * Mt. Columbia (3747 m), vuori Albertassa, Kanadassa * Avaruussukkula Columbia *Columbia, supertietokone === Laivoja === * Columbia-luokka, Yhdysvaltain laivaston panssarikansiristeilijä * Columbia- luokka, Yhdysvaltain laivaston sukellusveneluokka * USS Columbia (C-12), Columbia-luokan panssarikansiristeilijä, käytössä 1894–1922 * USS Columbia (SSN-771), Yhdysvaltain laivaston ydinsukellusvene, käytössä vuodesta 1995 * HMCS Columbia, Kanadan laivaston Town-luokan hävittäjä, käytössä 1940–1945 ==Paikkakuntia== * District of Columbia, Columbian liittopiiri, jossa sijaitsee pääkaupunki Washington D.C. * Columbiajoki * Columbia, Connecticut * Columbia, Etelä-Carolina * Columbia, Illinois * Columbia, Maryland * Columbia, Mississippi * Columbia, Missouri * Columbia, New Jersey * Columbia, New York * Columbia, Pennsylvania * Columbia, Pohjois-Carolina * Columbia, Tennessee * Columbia City, Indiana * Columbian piirikunta, Arkansas * Columbian piirikunta, New York * Columbia Heights, Minnesota * Columbia Station, Ohio * Columbia Township, Michigan ==Muita== * Brittiläinen Kolumbia Kanadassa (British Columbia) * Kolumbia, maa Etelä-Amerikassa (República de Colombia) * Columbia, 1,8–1,5 mrd. vuotta sitten ollut jättiläismanner. * ”Columbia”, Oasiksen kappale vuodelta 1994 * Colombia Oy, Helsingissä 1935–­1970 toiminut kahvila- ja konditoriayhtiö.
ASCII-taide

ASCII-taide eli ASCII-grafiikka on ASCII-merkistöllä tehtyä kuvataidetta. Se voi olla yhdellä rivillä oleva, muutamista merkeistä koostuva pieni kuva kuten hymiö, mutta myös satoja rivejä pitkä, todella monen merkin uurastus. Merkkigrafiikkaa on käytetty ja käytetään edelleen merkkipohjaisissa viestintäjärjestelmissä, kuten BBS:t, uutisryhmät, sähköposti, IRC ja SMS- tekstiviestit, joskin graafisen WWW:n yleistyminen on vähentänyt huomattavasti sen käyttöä ja arvostusta. ASCII-grafiikan edeltäjänä voidaan pitää Baudot- koodia käyttäville kaukokirjoitinlaitteille tarkoitettua merkkigrafiikkaa, jota kutsutaan radioamatööripiireissä RTTY-grafiikaksi. BBS-järjestelmissä suosittu ANSI-grafiikka käytti ANSI X3.64 -päätteenohjaus­standardiin ja sen laajennuksiin kuuluvia päätteenohjauskoodeja mm. värien vaihtamiseen, mikä IBM PC -yhteensopivien laajempaan CP437-merkistöön yhdistettynä mahdollisti huomattavasti perinteistä ASCII-grafiikkaa näyttävämmät kuvat. ASCII- grafiikkaa tehdään yleensä jollakin teksti- tai merkkieditorilla. On myös olemassa ohjelmia, jotka muuttavat bittikarttakuvia ASCII-grafiikaksi, mutta näiden ohjelmien tulosteita eivät kaikki pidä varsinaisena tai ”oikeana” ASCII-taiteena. Mainitsemisen arvoinen on joka tapauksessa avoimeen lähdekoodiin perustuva aalib-kirjasto, jolla voi esimerkiksi katsella elokuvia ASCII-merkeiksi muutettuna MPlayerillä. Uudempi samaa ideaa käyttävä ohjelmakirjasto on libcaca, joka tukee värillistä ASCII- grafiikkaa.https://github.com/cacalabs/libcaca Lisäksi on olemassa joitain ohjelmia, jotka luovat ASCII-taidetta syötteenä annetusta tekstistä (System V:n banner-ohjelma, figlet, toilet, cowsay). On olemassa myös ohjelmia ASCII- taiteen piirtämiseen tai tekemiseen esimerkkinä PabloDraw. == Esimerkkejä == figlet-ohjelman tuloste: __ ___ _ _ _ _ \ \ / (_) | _(_)_ __ ___ __| (_) __ _ \ \ /\ / /| | |/ / | '_ \ / _ \/ _` | |/ _` | \ V V / | | <| | |_) | __/ (_| | | (_| | \_/\_/ |_|_|\_\_| .__/ \___|\__,_|_|\__,_| |_| cowsay: ___________________ < Terve, Wikipedia! > ------------------- \ ^__^ \ (oo)\_______ (__)\ )\/\ ||----w | || || Hypnotoad: ,'``.._ ,'``. :,--._:)\,:,._,.: :`--, :`...';\ `,' `---' `. / : / \ ,' :\.___,-. `...,---'``````-..._ |: \ ( ) ;: ) \ _,-. `. ( // `' \ : `.// ) ) , ; ,-|`. _,'/ ) ) ,' ,' ( :`.`-..____..=:.-': . _,' ,' `,'\ ``--....-)=' `._, \ ,') _ '``._ _.-/ _ `. (_) / )' ; / \ \`-.' `--( `-:`. `' ___..' _,-' |/ `.) `-. `.`.``-----``--, .' |/`.\`' ,','); ` (/ (/ All Glory To The Hypnotoad ==Katso myös== * Hymiö * ANSI-taide ==Lähteet== * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Textfiles.com-sivuston ASCII-taidehakemisto * Christopher Johnson's ASCII Art Collection * ASCII Generator generoi tekstistä ASCII- taidetta Luokka:Tietokonegrafiikka
Seldžukit

Seldžukit olivat turkkilaiskansa, joka saapui ensimmäisenä turkkilaiskansana Vähään-Aasiaan 1000-luvun alussa Keski-Aasiasta. He tekivät turkkilaiskansoista Vähän-Aasian mahtitekijän. ==Valtakunnan synty== Seldžukit olivat aluksi Keski-Aasiassa yksi 24 oğuz-heimosta ja heidän asuinalueensa oli Syr-Darjan alajuoksulla. Nimi seldžukki on peräisin heimon oletetusta esi- isästä. Bysanttilaiset kirjasivat muistiin heimon saapumisen levottomaan Armeniaan vuonna 1016. Heimopäällikkö Toğrul Beg valtasi Pohjois-Persian 1040-luvulla voitettuaan vuonna 1040 Dandanaqanin taistelussa Ghaznavidien valtakunnan ja alkoi sitten laajentaa aluettaan länteen. Seldžukkisulttaani Alp Arslan löi vuonna 1071 Manzikertin taistelussa Bysantin joukot ja nousi hallitsevaan asemaan koko Anatoliassa. Voiton seurauksena seldžukkiheimon yksi haara perusti Rūmin sulttaanikunnan. Alp Arslanin pojan Malik Shah I:n aikana valtakunta laajeni käsittämään Keski-Aasiaan asti ulottuvan alueen. ==Seldžukkien kulttuuri== 1200-luvulla seldžukkien suurvaltakunnasta oli jäljellä enää Rūmin sulttaanikunta. Samaan aikaan seldzukkikulttuuri oli huipussaan, ja sulttaanikunta laajeni edelleen etelään Antalyan ja Sinopen alueille sekä pohjoisessa Trapezuntin maakuntaan. Seldžukit jättivät jäljen Turkin arkkitehtuuriin ja erityisesti Konyan kaupunkiin. Heidän usein kahdeksan- tai kymmenkulmaiset rakennuksensa muistuttivat paimentolaistelttaa, ja niitä koristivat puukaiverrukset tai stukko- ja kivityöt. Sisäosissa käytettiin fajanssikaakeleita, joista myöhemmin kehittyi turkkilainen kaakelikoristelu. Moskeijoissa käytettiin kaakeliin maalattuja tai marmoriin kaiverrettuja Koraanin lauseita. Elinkeinoelämän vilkastuminen oli huomattavaa, sillä valtakunta rohkaisi viljelijöitä maataloustuotteiden kauppaamiseen. Turkin kielestä tuli 1400-luvulle mennessä koko Anatolian hallitseva kieli. Konyassa vaikutti myös Dzalaladdin Balkhi-Rumi (1207–1273), jota pidetään suufilaisen Mevlevi-veljeskunnan perustajana. Sen derviššit kehittivät tanssirituaalin, jossa pyörimällä hankkiudutaan uskonnolliseen hurmokseen. ==Mongolivalta== Aasiasta levittäytyneet mongolit valtasivat Erzurumin vuonna 1242 ja samana vuonna he löivät Kay Khosraun II:n johtaman seldžukkien armeijan Kuzadagissa. Mongolien jäljiltä Vähä-Aasia jakautui pieniin emiraatteihin, jotka puolestaan kukistuivat, kun Pohjois-Fryygian Osman I laajensi aluettaan ja perusti Osmanien valtakunnan. Osmanin joukkoja kutsuttiin osmaneiksi. Englanninkielisessä maailmassa käytetään nimitystä "ottomaanit", mutta molemmat sanat tulevat arabialaisesta nimestä "Uthman". ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Turkin historia Luokka:Iranin historia Luokka:Muinaiset kansat Luokka:Islamin historia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Guantanamo Bayn laivastotukikohta

Guantanamo Bayn laivastotukikohta (, lyh. GTMO tai Gitmo) on 116 neliökilometrin kokoinen Yhdysvaltain laivaston tukikohta Kuuban saarella Guantánamonlahden rannikolla, lähellä Guantánamon kaupunkia. ==Historia== Tukikohta perustettiin 1898 Yhdysvaltain otettua Kuuban hallintaansa sodassa Espanjaa vastaan. Yhdysvallat vuokrasi tukikohdan 1903 itsenäistyneeltä Kuuban valtiolta 2000 kultadollarilla vuodessa (nykyrahassa noin 40000 USD). Sopimus tehtiin vuoden 1903 perustuslain lisäyksen nojalla, johon Kuuban oli suostuttava miehitysjoukkojen poistamiseksi maasta. Lisäys teki Kuuban itsenäisyydestä lähinnä nimellisen ja sitä vastustettiin monissa kansannousuissa, jotka Yhdysvaltain armeija kukisti lisäyksen suomalla oikeudella. ==Kuuban vallankumouksen jälkeen== Fidel Castro nousi Kuubassa valtaan vuonna 1959 ja seuraavasta vuodesta lähtien Kuuba on kieltäytynyt vastaanottamasta maksuja. Tästä on yksi poikkeus: yksi Yhdysvaltain lähettämä šekki kuitattiin vuonna 1959, kun Yhdysvaltojen ja Kuuban välit olivat vielä nimellisesti kunnossa, mutta Castron mukaan kyseessä oli erehdys. Castro ei ole halunnut šekkejä kuittaamalla halunnut tunnustaa sopimuksen laillisuutta. Vuoden 1969 jälkeen Kuuban hallitus on väittänyt näkemyksensä perustuvan 1969 solmittuun valtiosopimusoikeutta koskevaan Wienin yleissopimukseen, mikä muun muassa pitää pakolla tai uhalla tehtyjä sopimuksia laittomina. Sopimuksen 4. artiklassa kuitenkin todetaan, ettei sopimus ole retroaktiivinen, eikä koske kansainvälisiä sopimuksia, jotka on solmittu ennen Wienin yleissopimuksen voimaantuloa sopimukseen liittyneissä maissa. Sopimuksessa ei ole erikseen mainittu, milloin se tulee päätökseen. Tästä voidaan kuitenkin päättää, mikäli Kuuba ja Yhdysvallat sopivat asiasta erikseen. Yhdysvalloilla ja Kuuballa on sopimus, jonka mukaan Yhdysvallat palauttaa tukikohtaan loikanneet henkilöt Kuubaan, ja Kuuba palauttaa Yhdysvalloista paenneet henkilöt, jotka ovat syyllistyneet rikoksiin tukikohdan alueella. Kuuban hallinto on katkaissut veden tukikohdasta ja pakottanut sen valmistamaan oman juomavetensä. Tukikohdassa on töissä muutama kuubalainen, jotka ylittävät tukikohdan rajan töihin mennessään, mutta Kuuba ei salli uusien työntekijöiden palkkaamista Kuubasta. == Katso myös == * Guantanamo Bayn vankileiri * Tie Guantanamoon * Gitmo * Sotavanki ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltain laivaston tukikohdat Luokka:Kuuban maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Stamford Bridgen taistelu

Stamford Bridgen taistelu tai Stamfordin sillan taistelu käytiin Stamford Bridgessä Yorkshiressa 25. syyskuuta 1066 Englannin kuninkaan Harald Godwininpojan ja Norjan kuninkaan Harald Ankaran välillä. Englantilaiset voittivat taistelun, ja Harald Ankara sai surmansa. == Taustaa == Harald Ankara oli liittoutunut Harald Godwininpojan veljen, Northumbrian jaarlin Tostigin kanssa. Kovaotteisesti hallinnut Tostig oli karkotettu Northumbriasta Flanderiin. Katkeroitunut Tostig halusi syöstä veljensä vallasta, joten hän liittoutui Harald Ankaran kanssa, joka myös tavoitteli Englannin kruunua. === Vahvuudet ja taistelun ennakkoasetelma === Harald Ankaran kokoamassa viikinkilaivastossa oli arviolta noin 300 laivaa ja 10 000–12 000 miestä. Harald nousi maihin Tynen suun lähellä 8. syyskuuta 1066, ja laivastoon liittyi noin 12 Tostigin laivaa. Hyökkääjät purjehtivat etelään, ryöstivät Clevelandin ja rantautuivat Ricalliin Ousejoelle lähelle Yorkia. Muutama päivä ennen Stamford Bridgen taistelua 20. syyskuuta Harald Ankara ja Tostig löivät kaksi englantilaista jaarlia Fulfordin taistelussa. Harald Godwininpoika sai Lontooseen 19. syyskuuta tiedon viikinkien ja Tostigin hyökkäyksestä. Hän kokosi armeijan ja marssi pikaisesti pohjoiseen. Sillä välin Harald Ankara oli valloittanut Yorkin. Harald Godwininpojan marssi kohti pohjoista oli huomattavan nopea, minkä lisäksi hän onnistui kokoamaan juuri hajottamansa armeijan uudestaan matkan varrella. Haraldin joukot marssivat yli 300 kilometriä viidessä päivässä ja onnistuivat vieläpä yllättämään norjalaiset. Englantilaisten joukkojen vahvuus oli noin 15 000 miestä. Harald Godwininpojan armeija saapui Tadcasteriin Yorkin lähelle 24. syyskuuta maahantunkeutujien yllätykseksi. Taistelupaikaksi Harald Godwininpoika valitsi Derwentjoen itäpuolella olleen niityn, jolle johti puinen silta nimeltään Stamford Bridge. == Taistelu ja sen merkitys == Seuraavana päivänä englantilaiset löivät valmistautumattomat maahantunkeutujat perinpohjaisesti, ja Harald Ankara ja Tostig saivat surmansa. Joki oli taistelun jälkeen ruumiita täynnä, ja Harald Ankaran veljen Olafin johtamat pakenemaan päässeet viikinkijoukkojen rippeet mahtuivat vain 24 laivaan. Viikinkejä kaatui noin 6 000, englantilaisia noin 5 000. Stamford Bridgen taistelua pidetään viikinkiajan loppuna, mutta se heikensi myös Englantia hallinneita anglosakseja. Vain kolme päivää myöhemmin 28. syyskuuta Normandian herttua Vilhelm nousi maihin eteläisessä Englannissa, ja Harald Godwininpojan oli marssittava takaisin väsyneen armeijansa kanssa kohdatakseen hänet. Harald kukistui 14. lokakuuta käydyssä Hastingsin taistelussa, minkä seurauksena normannit valloittivat Englannin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:1066 Luokka:Anglosaksien taistelut Luokka:Norjan historia Luokka:Yorkshiren historia Luokka:Englannin taistelut
Kovalenttinen sidos

Kovalenttinen sidos (co- ’yhteinen’, valenssi) on kemiallinen sidos, jossa atomit jakavat elektroneja keskenään tasaisesti. Atomien välille syntyvä sähkömagneettinen vetovoima pitää molekyylin koossa. Kovalenttinen sidos ei ole täysin kovalenttinen silloin kun sidosta muodostavien atomien välillä on elektronegatiivisuusero. Sidos on silloin kovalenttisen ja ionisidoksen välimuoto: poolinen sidos, jossa elektronit ovat jakautuneet epätasaisesti atomien välillä ja syntyvä sidos on usein heikompi kuin täysin kovalenttinen sidos. Usein kovalenttinen sidos yhdistää vain muutamia atomeja yhdeksi molekyyliksi. Näin on laita muun muassa vety-, typpi-, happi- ja vesimolekyyleissä sekä yleensä orgaanisissa yhdisteissä. Mutta on myös aineita, jossa kokonaista kidettä pitävät koossa atomien väliset kovalenttiset sidokset. Sellaiset aineet ovat sidoksen voimakkuuden vuoksi yleensä erittäin kovia, ja niiden sulamispiste on hyvin korkea. Sellaisia ovat esimerkiksi pii, kvartsi ja timantti. Atomeilla on taipumus jakaa elektronit niin, että niiden uloimmat elektronikuoret täyttyvät. Sidokseen osallistuvat siis vain uloimmalla kuorella olevat valenssielektronit. Useimmiten kovalenttinen sidos syntyy sellaisten atomien välille, joilla on likimain samansuuruinen (ja korkea) elektronegatiivisuusarvo. Kovalenttinen sidos voi olla yksin-, kaksin- tai kolminkertainen. Kolminkertainen kovalenttinen sidos sisältää näistä eniten energiaa. Siten asetyleeni eli etyyni palaa kuumemmalla liekillä kuin etaani (maakaasun komponentti), mikäli happea on riittävästi. Samoin molekyylistä typpeä (kaksi typpiatomia kiinnittyneenä kolmoissidoksella) on vaikeampaa hajottaa kuin molekyylistä happea (kaksi happiatomia kiinnittyneenä kaksoissidoksella). Erityyppisillä kovalenttisilla sidoksilla on suuri merkitys orgaanisen kemian synteeseissä. Kovalenttista sidosta merkitään yhdistämällä atomien kemialliset merkit pisteillä tai viivoilla. Esimerkiksi etaanin (CH3-CH3) kaavassa viiva kuvaa hiiliatomien yhteistä elektroniparia. Eteenissä (CH2=CH2) hiiliatomit jakavat kaksi elektroniparia, eli ne muodostavat kaksoissidoksen. == Katso myös == * Orgaaninen kemia * Koordinaatiosidos * Kovalenttinen säde == Aiheesta muualla == *Opetus TV: Kovalenttinen sidos Luokka:Kemiallinen sitoutuminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ionisidos

Ionisidos on vahvan sähköisen vetovoiman ilmentymä, jota esiintyy negatiivisten ja positiivisten ionien välillä. Ionisidosten muodostamaa yhdistettä kutsutaan ioniyhdisteeksi tai suolaksi. Poolisen kovalenttisen sidoksen ja ionisidoksen rajaksi määritellään usein elektronegatiivisuusero 1,7. Mikäli atomien elektronegatiivisuuksien välinen ero on tämän verran tai korkeampi, on sidoksella selkeä ioniluonne. Selvää rajaa kovalenttisen ja ionisidoksen välillä ei kuitenkaan ole, koska elektronegatiivisuuseron kasvaessa sidoksen ioniluonne kasvaa asteittain. Ionisidos on vahva sidostyyppi, mistä johtuen ioniyhdisteillä on korkea sulamis- ja kiehumispiste. Ionisidos muodostuu elektropositiivisen metallin ja elektronegatiivisen epämetallin tai moniatomisen ionin välille. Moniatominen ioni on muodostunut kovalenttisin sidoksin toisiinsa liittyneistä atomeista. Elektronegatiivisempi osapuoli vetää sidoselektroneja niin voimakkaasti puoleensa, että ne käytännössä siirtyvät sille kokonaan. Tällöin elektropositiivinen ioni (kationi) saa positiivisen varauksen ja elektronegatiivinen ioni (anioni) puolestaan negatiivisen varauksen. Ioniyhdisteessä jokainen ioni pyrkii saamaan lähelleen mahdollisimman monta erivarauksista ionia ja pitämään samanvarauksiset ionit mahdollisimman etäällä. Tästä seuraa, että ioniyhdiste kiteytyy sopivissa olosuhteissa säännölliseksi kolmiulotteiseksi hilarakenteeksi, ionihilaksi. Ionihila pysyy koossa sähköisten vetovoimien vaikutuksesta. Hyvä esimerkki suolasta on natriumkloridi eli ruokasuola. Se koostuu Na+\- ja Cl--ioneista, joiden elektronegatiivisuusero on 2,1. Natriumkloridilla on kuutionmuotoinen ionihila, jossa kukin kloridi-ioni sitoutuu kuuteen natriumioniin ja kukin natriumioni vastaavasti kuuteen kloridi-ioniin. Kiteiset ioniyhdisteet ovat yleensä heikkoja sähkönjohteita, sillä niillä ei ole vapaita varauksenkuljettajia, kuten elektroneja. Suolojen vesiliuokset ja sulatteet sen sijaan johtavat usein hyvin sähköä. == Katso myös == * Kemiallinen sidos == Lähteet == * Mooli Ke2 Kemian mikromaailma, Otava * Reaktio 2: Kemian mikromaailma. Gummerus 2005 == Aiheesta muualla == * Opetus TV: Ionisidos Luokka:Kemiallinen sitoutuminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Van Allenin vyöhyke

Van Allenin vyöhykkeet ovat Maan ympärillä olevia toroideja vyöhykkeitä, joissa on Maan magneettikentän vangitsemia suurienergisiä sähköisiä hiukkasia, elektroneja ja protoneja, eli plasmaa. Van Allenin vyöhykkeiden hiukkaset häiritsevät avaruuslaitteiden elektroniikkaa, esimerkiksi keinotekoisia satelliitteja. Kun Van Allenin vyöhykkeet ylilatautuvat Auringon purkausten takia, niiden hiukkasia sinkoaa maan ilmakehään aiheuttaen revontulia. Nimensä ne saivat yhdysvaltalaisen avaruustutkijan James Van Allenin mukaan. Van Allenin vyöhykkeitä on kaksi. Ne kiertävät maata ja ulottuvat 65 asteen päähän päiväntasaajasta; napa-alueilla on reikä. Sisempi vyö on noin 1 000 – 6 000 kilometrin korkeudessa maanpinnasta ja koostuu lähinnä positiivisesti varatuista protoneista. Sen protonien energia on yli 100 megaelektronivolttia. Tämän sisemmän vyön alueella Maan magneettikenttä on huomattavasti voimakkaampi kuin ulomman. Ulompi Van Allenin vyö on 10 000 – 65 000 kilometrin korkeudessa, voimakkaimmillaan 14 500 – 19 000 kilometrissä, ja koostuu lähinnä negatiivisesti varatuista elektroneista. Ulompi vyöhyke heikkenee nopeasti etäisyyden kasvaessa siten, että elektronin liike-energia E > 40 keV pienenee 100 kilometrin säteellä tuhatkertaisesti. Muutos johtuu aurinkotuulesta. Elektronien seassa on ioneja: protoneja, alfahiukkasia (heliumytimiä) ja happi-ioneja. Ionit tulevat luultavasti monista eri lähteistä Van Allenin vyöhön. Van Allenin vyöhykkeiden olemassaolo oli ennustettu jo ennen satelliittien aikaa. Ne löydettiin yhdysvaltalaisten satelliittien Explorer 1:n 31. tammikuuta 1958 ja Explorer 3:n tekemistä mittauksista, joita tutki professori James Van Allen. Explorer 4 ja Pioneer 3 kartoittivat säteilyvyöhykkeiden muodon. Maan ilmakehän takia Van Allenin vyöhykkeet ovat aina vähintään 200 kilometrin korkeudessa. Kolmen millimetrin paksuisella alumiinilla suojattu satelliitti vastaanottaa tällä alueella 2 500 rem (25 Sv) säteilyannoksen vuodessa. Kuulennolla tullut säteilymäärä oli pieni, koska nopeasti liikkunut kuualus ei ehtinyt vastaanottaa kyllin paljon säteilyä, ja aluksen kuori suojasi säteilyltä. ==Katso myös== *Radiation Belt Storm Probes == Lähteet == == Aiheesta muualla == *An explanation of the belts Luokka:Maa
Kationi

Kationi on positiivinen ioni. Nimi tulee siitä, että johdettaessa sähköä sulaan suolaan tai suolaliuokseen suolan kationit liikkuvat katodille. Suurin osa kationeista on metalli-ioneja eli metalliatomeja, joista on poistunut yksi tai useampi elektroni. Jos sama metalli muodostaa useita ioneja, joiden varaus poikkeaa toisistaan, merkitään metallin nimen jälkeen suluissa roomalaisilla numeroilla sen hapetusluku, joka vastaa varausta alkeisvarausyksikköinä. Lisäksi on olemassa useamman atomin muodostamia kationeja kuten ammoniumioni (NH4+) sekä happojen vesiliuoksissa esiintyvä oksoniumioni (H3O+). == Kationeja == Tavallisia kationeja alumiini Al3+ ammonium NH4+ barium Ba2+ elohopea(II) Hg2+ hopea Ag+ kadmium Cd2+ kalium K+ kalsium Ca2+ koboltti(II) Co2+ kromi(III) Cr3+ kulta Au3+ kupari(II) Cu2+ litium Li+ lyijy(II) Pb2+ magnesium Mg2+ mangaani(II) Mn2+ natrium Na+ nikkeli(II) Ni2+ oksonium H3O+ rauta(II) Fe2+ rauta(III) Fe3+ sinkki Zn2+ strontium Sr2+ == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Anioni

Anioni on negatiivinen ioni eli atomi tai molekyyli, joka on vastaanottanut elektroneja. Nimi tulee siitä, että johdettaessa sähköä sulaan suolaan, suolan anionit liikkuvat anodille, jossa ne luovuttavat elektroninsa ja hapettuvat. Anionit ovat nukleofiilisiä ja emäksisiä, mutta nämä ominaisuudet vaihtelevat anionista riippuen. Esimerkiksi hiilen anionit, karbanionit, ovat niin voimakkaasti emäksisiä, ettei niitä voi pitää vesiliuoksessa, koska vesi on liian hapanta — vaaditaan täysin hapoton (protoniton) liuotin, jotta karbanioneja voi havaita. Vastaesimerkkinä on kloridi, joka on niin lievästi emäksinen anioni, että se on täysin vakaa vesiliuoksessa. Nukleofiilisyydelläkin on ääripäänsä. Esimerkiksi t-butyylianioni on myös nukleofiili, ja reagoi elektrofiilien, kuten karbonyylien kanssa (karbonyylistä tulee t-butyylialkoholi). On kuitenkin erittäin voimakkaita typpianioniemäksiä, kuten LDA (litiumdi-isopropyyliamidi, (C3H7)2N-Li)), jotka eivät pysty reagoimaan elektrofiilien, kuten karbonyylien kanssa. LDA:n tapauksessa isopropyyliryhmät vievät niin paljon tilaa, ettei typellä ole tilaa reagoida suuremman elektrofiilin kanssa. == Anionien nimet == Yksiatomisten anionien nimet muodostetaan alkuaineen latinalaisesta nimestä päätteellä -idi, esimerkiksi kloori – kloridi ja oxygenium (happi) – oksidi. Sellaisten moni­atomisten anionien nimissä, joissa on mukana happi­atomeja, on yleensä pääte -aatti tai -iitti, jolloin -aatti -loppuisessa anionissa on happeen sitoutuneen alkuaineen hapetusluku on suurempi kuin -iitti -loppuisessa, esi­merkiksi sulfaatti SO42- (rikin hapetusluku +VI) ja sulfiitti SO32- (rikin hapetusluku +IV). Ioniyhdisteiden niminä käytetään yhdys­sanoja, joissa ensimmäisenä osana on kationin (useimmiten sama kuin alku­aineen) ja jälkimmäisenä anionin nimi, esimerkiksi natriumkloridi, jossa kationina on natrium­ioni Na+ ja anionina kloridi-ioni Cl-. == Anioneja == Anioneja aluminaatti Al(OH4)−, AlO2− amidi NH2− arsenaatti AsO43− arseniitti AsO33− asetaatti CH3COO− bromaatti BrO3− bromidi Br− dikromaatti Cr2O72− divetyfosfaatti H2PO4− fluoridi F− formiaatti HCOO− (orto)fosfaatti PO43− fosfidi P3− hydridi H− hydroksidi OH− hypokloriitti ClO− jodaatti IO3− jodidi I− karbonaatti CO32− kloraatti ClO3− kloridi Cl− kloriitti ClO2− kromaatti CrO42− metafosfaatti PO3− monovetyfosfaatti HPO42− nitraatti NO3− nitridi N3− nitriitti NO2− oksalaatti C2O42− oksidi O2− perkloraatti ClO4− permanganaatti MnO4− peroksidi O22− silikaatti SiO44−, SiO32− sulfaatti SO42− sulfidi S2− sulfiitti SO32− syanidi CN− tiosulfaatti S2O32− tiosyanaatti SCN− vetykarbonaatti HCO3− vetysulfaatti HSO4− vetysulfidi HS− vetysulfiitti HSO3− ==Katso myös== *Kationi *Katodi *Anodi ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Sähkökemia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit en:Ion#Anions and cations ja:イオン#陰イオン sv:Jon#Anjon
Guacamole

Guacamole on avokadosta tehty meksikolaisperäinen dippi tai lisuke. Nimi guacamole tulee nahuatl-intiaanien sanoista ahuacatl (avokado) ja molli (kastike) . Guacamolen yleisimmät ainesosat ovat avokado, sitrushedelmät ja suola. Valmistukseen voidaan käyttää myös chiliä, tomaatteja, sipuleita, korianteria ja muita mausteita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Raholan syötäviä sanoja: Guacamole Luokka:Meksikolainen keittiö Luokka:Kastikkeet