EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kiah Melverton

Kiah Melverton (s. 5. marraskuuta 1996 Southport, Queensland) on australialainen uimari. Hän on voittanut pitkän radan maailmanmestaruuden viestissä ja saavuttanut muitakin MM-mitaleja. Hän on menestynyt parhaiten pitkillä vapaauintimatkoilla. Melverton saavutti universiadeissa 2015 pronssia 800 metrin ja 1 500 metrin vapaauinnissa. Ensimmäisen MM-mitalinsa hän saavutti vuonna 2016 sijoittumalla pronssille Windsorin lyhyen radan MM- kilpailuissa 800 metrin vapaauinnissa. Budapestin pitkän radan MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui viiden kilometrin avovesiuinnissa seitsemänneksi. Vuonna 2018 Melverton saavutti kotimaassaan kilpailluissa Kansainyhteisön kisoissa pronssia 800 metrin vapaauinnissa. Myöhemmin samana vuonna hän saavutti Tyynenmeren kisoissa hopeaa 1 500 metrin vapaauinnissa sekä sijoittui neljänneksi 800 metrillä ja kuudenneksi 400 metrillä. Gwangjun pitkän radan MM-kilpailuissa 2019 Melverton voitti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä vaikkakin ui vain alkuerissä. Hän sijoittui seitsemänneksi 800 metrin ja 1 500 metrin vapaauinnissa eikä selviytynyt loppukilpailuun 400 metrillä. Vuoteen 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Melverton sijoittui kuudenneksi sekä 800 metrin että 1 500 metrin vapaauinnissa. Budapestin pitkän radan MM-kilpailuissa 2022 hän saavutti hopeaa 800 metrin vapaauinnissa yli kymmenen sekuntia yhdysvaltalaiselle Katie Ledeckylle hävinneenä ja 0,23 sekuntia italialaista Simona Quadarellaa nopeampana. Hän saavutti kisojen toisen hopeamitalinsa 4 × 200 metrin vapaauinnissa, jossa hän ui alkuerissä viimeisen osuuden ja loppukilpailussa kolmannen osuuden. Saman vuoden Kansainyhteisön kisoissa hän saavutti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, hopeaa 400 metrin sekauinnissa ja 800 metrin vapaauinnissa sekä pronssia 400 metrin vapaauinnissa. Fukuokan pitkän radan MM-kilpailuissa 2023 hän ui alkuerissä Yhdysvaltojen 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka toisella kokoonpanolla voitti loppukilpailussa kultaa. Dohan MM-kilpailuissa 2024 hän saavutti pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. == Lähteet == Luokka:Australialaiset uimarit Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Apulianvinttikoira

Apulianvinttikoira (Levriero Pugliese) eli foggianvinttikoira (Levriero Foggiano) on sukupuuttoon kuollut italialainen koirarotu. == Ulkonäkö == Apulianvinttikoira oli lyhytkarvainen. == Alkuperä == Rotua esiintyi 1980-luvulle asti Tavoliere delle Puglien tasankoalueella. Siitä oli artikkeli vuonna 1983 ENCI:n julkaisemassa lehdessä.Canton, Mario. Levrieri e segugi primitivi, s. 168. Antonio Crepaldi Editore, 2012: Porto Viro, Italia. == Lähteet == Luokka:Italialaiset koirarodut Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Vinttikoirat
Eteläitalianvinttikoira

Eteläitalianvinttikoira (Levriero Meridionale) on mahdollisesti sukupuuttoon kuollut italialainen koirarotu. == Ulkonäkö == Eteläitalianvinttikoira on lyhytkarvainen.Canton, Mario. Levrieri e segugi primitivi, s. 169. Antonio Crepaldi Editore, 2012: Porto Viro, Italia. == Alkuperä == Rotu mainitaan Flavio Brunon kirjassa La Velocità: Il levriero meridionale o italiano vuodelta 2009. == Lähteet == Luokka:Italialaiset koirarodut Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut Luokka:Vinttikoirat
Padanianvinttikoira

Padanianvinttikoira (Levriero Padano) on sukupuuttoon kuollut italialainen koirarotu. == Ulkonäkö == Padanianvinttikoiralla oli lyhyt karvapeite. == Alkuperä == Rotu oli kotoisin Pojoen laaksosta, johon termi Padania viittaa. Siitä oli artikkeli vuonna 1983 ENCI:n julkaisemassa lehdessä.Canton, Mario. Levrieri e segugi primitivi, s. 170. Antonio Crepaldi Editore, 2012: Porto Viro, Italia. == Lähteet == Luokka:Italialaiset koirarodut Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Vinttikoirat
Aleksandar Šapić

Aleksandar Šapić (; s. 1. kesäkuuta 1978) on serbialainen poliitikko ja entinen vesipalloilija. Hän on ollut Belgradin pormestari 20. kesäkuuta 2022 lähtien. == Lähteet == Luokka:Serbialaiset poliitikot Luokka:Serbialaiset vesipalloilijat Luokka:Serbiamontenegrolaiset urheilijat Luokka:Serbiamontenegrolaiset olympiamitalistit Luokka:Serbialaiset olympiamitalistit Luokka:Pormestarit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sangatte

Sangatte on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de- Francen alueella. Se sijaitsee Englannin kanaalin rannikolla, noin 8 kilometriä Calais'n kaupungista länteen. Sangatte on pieni merenrantakohde. Kunta tuli tunnetuksi 25. heinäkuuta 1909, jolloin Louis Blériot lensi ensimmäisenä lentokoneella Englannin kanaalin yli Les Baraquesin kylästä Doveriin. Kylä sai tämän tapahtuman jälkeen nimen Blériot-Plage, ja sinne myös pystytettiin muistomerkki. Kunnan länsiosassa on 133 metriä korkea kalkkikivikallio Cap Blanc-Nez. Kallion päälle on rakennettu ensimmäisen maailmansodan aikainen muistomerkki joka on omistettu Dover Patrolille. Tiedosto:2011-07-28 Monument Louis Blériot à Blériot-Plage.jpg|Louis Blériot -muistomerkki Tiedosto:Monument to the Dover Patrol.jpg|Dover Patrol -muistomerkki == Kanaalin tunneli == Sangatte on ollut Kanaalin tunnelin työmaana kolmesti. Ensimmäisen kerran Kanaalin tunnelia kaivettiin Sangattessa vuonna 1878. Tuolloin kaivaminen aloitettiin Cap Blanc-Nezin pohjoispuolella. Tunnelin tekeminen aloitettiin tekemällä 90 metriä syvä kaivanto. Vaakatunnelia kaivettiin 1 839 metriä meren alle. Työt kuitenkin lopetettiin vuonna 1883. Suuaukon ympärille tehtiin muuri ja lopulta 2000-luvun alussa se suljettiin betonilaatalla, joka on edelleen näkyvissä. Toisen kerran Kanaalin tunnelia varten perustettiin yhtiö vuonna 1957, ja tunneli tekoon päästiin vuonna 1973. Ensin rakennettiin 150 metriä pitkä ramppi, ja sen jälkeen kaivettiin 37 metrin syvyyteen maan alle 400 metrin pituinen luola. Yhdistynyttä kuningaskuntaa kohtasi kuitenkin talouskriisi vuonna 1975 ja se vetäytyi hankkeesta. Yhdysvalloista 2 miljardilla frangilla (noin 305 miljoonalla eurolla) ostettu ja Sangattessa koottu tunnelinporauskone jäi käyttämättä. Kolmas kerta koitti vuonna 1986. Tässä yhteydessä rakennettiin uusi kaivanto Sangatteen vuonna 1987. Se on vain kymmenien metrien päässä vuonna 1973 tehdystä rampista. Kaivannon syvyys on 65 metriä ja sisähalkaisija 57 metriä. Tästä kaivannosta aloitettiin Kanaalin tunnelin Ranskan puolen työt. Tiedosto:Puits de Sangatte 08.jpg|Kanaalin tunnelin työmaa vuonna 1878 Tiedosto:Détail de la Descenderie du tunnel de 1973.jpg|Vuoden 1973 tunnelityömaan ramppi ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pas-de-Calais’n kunnat
Eyvind Wichmann

Eyvind Hugo Wichmann (30. toukokuuta 1928 Tukholma, Ruotsi – 16. helmikuuta 2019 Berkeley, Kalifornia, Yhdysvallat ) oli Ruotsissa syntynyt ja Suomessa koulunsa käynyt fyysikko, joka teki uransa Yhdysvalloissa. Hän toimi vuosina 1967–1993 Kalifornian yliopiston teoreettisen fysiikan professorina Berkeleyssä. Tukholmassa syntynyt ja Helsingissä koulunsa käynyt Wichmann valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1950 ja opiskeli sitten Columbian yliopistossa New Yorkissa, aluksi ASLA-Fulbright- stipendillä, opettajanaan muun muassa Robert Oppenheimer. Hän väitteli New Yorkissa tohtoriksi 1956 ja aloitti sitten pitkän uransa Kalifornian yliopiston Berkeleyn kampuksella, ensin apulaisprofessorina ja vuodesta 1967 professorina. Vuodesta 1993 hän toimi emeritusprofessorina.Aaltio, Tauri & Noreila, Lauri: ASLA Directory, ASLA Grantees 1950–1963. ASLA Alumni Association, Helsinki 1965.Paju, Petri: ”Pienten askelten voimaa. Suomalaisen teknisen osaamisen karttuminen.” Tiina Männistö-Funk (toim.): Miten Suomesta tuli tekniikan maa. Tekniikan museo, Helsinki 2017, 129–163.Remembering Eyvind Hugo Wichmann, 1928–2019 , muistosivu Kalifornian yliopiston fysiikan tiedekunnan sivustolla. Viitattu 29.6.2022. Eyvind Wichmannin tutkimusalueita olivat kvanttikenttäteoria ja kvanttisähködynamiikka.Eyvind Hugo Wichmann. (2008). Teoksessa American Men & Women of Science: A Biographical Directory of Today's Leaders in Physical, Biological, and Related Sciences. Teos Wikipedian Lähdekirjastossa. Viitattu 28.6.2022. Wichmann avioitui vuonna 1951 suomalaisen koulutoverinsa Marianne Paischeffin (1927–2003) kanssa. He saivat kaksi lasta.. Marianne Paischeff oli teatterivaikuttaja Gerda Wreden ja upseeri Waldemar Paischeffin tytärWrede, Gerda, Kuka kukin on (Aikalaiskirja) : Who's who in Finland 1954, s. 991. Kirja Runeberg-projektin sivuilla.. == Julkaisuja == * E. H. Wichmann, Berkeley Physics Course, Volume 4 — Quantum Physics, New York: McGraw-Hill, 1967. == Lähteet == Luokka:Amerikansuomalaiset henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset fyysikot Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet Luokka:Suomenruotsalaiset henkilöt
Havisevan rautatieasema

Havisevan rautatieasema on rautatieliikennepaikka Tampere–Haapamäki-radalla Havisevan kylässä Kangasalla. Se toimii puolenvaihtopaikkana, ja paikalla on laitetila. Liikennepaikka sijaitsee Solatien varrella. Haviseva avattiin 15. toukokuuta 1931. Henkilöliikenne ja koko liikennepaikka lakkautettiin 29. toukokuuta 1988. Haviseva avattiin uudelleen puolenvaihtopaikkana noin 300 metriä idempänä 16. tammikuuta 2001. Uudella paikalla ei ole junaannousumahdollisuutta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Vaunut.org: Kuvia Havisevan liikennepaikalta Luokka:Kangasalan rautatieliikennepaikat
Cüneyt Arkın

Fahrettin Cüreklibatır, taiteilijanimeltään Cüneyt Arkın, (8. syyskuuta 1937 – 28. kesäkuuta 2022) oli turkkilainen näyttelijä, ohjaaja, tuottaja ja kamppailulajien harrastaja. Arkın esiintyi noin 300 elokuvassa ja tv-sarjassa. Häntä pidetään yhtenä merkittävimmistä turkkilaisista näyttelijöistä. Arkın syntyi Turkin Eskişehirin maakunnassa krimintataari- ja nogaitaustaiseen perheeseen. Uransa alkuaikoina Arkın tuli tunnetuksi historiallisista draamoista, jotka ajoittuivat Osmanien valtakunnan aikaan. 1970-luvun lopulla Arkın esiintyi poliittisissa elokuvissa, joista tunnetuin on Remzi Jöntürkin ohjaama ”Adam-trilogia”. 1980-luvulla Arkın sai kansainvälistä huomiota tieteiselokuvasta Dünyayı Kurtaran Adam. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Turkkilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Mons-en-Barœul

Mons-en-Barœul on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de- Francen alueella. Se on Lillen itäpuolella oleva esikaupunki. Mons-en-Barœul pysyi pitkään pienenä maatalouskylänä. Vuonna 1848 rakennettiin tie Lillen ja Roubaix’n välille Mons-en-Barœulin kautta. Tämän jälkeen Mons en Barœulista tuli maaseutulomapaikka varakkaille, jotka rakensivat sinne kauniita porvarillisia asuntoja. 1950-luvulla rakentaminen alkoi kunnassa lisääntyä ja 1960-luvulla alkoi varsinainen väestöräjähdys. ==Liikenne== Mons-en-Barœulin kautta kulkee Lillen metrolinja 2, ja kunnan alueella on kolme metroasemaa: Mons Sarts, Mairie de Mons ja Fort de Mons. ==Tunnettuja kuntalaisia== *Michel Butor (1926-2016), kirjailija ja esseisti Tiedosto:Mons maison 11 rue poissonnier.jpg|Vanha huvilarakennus Tiedosto:Nouveaumons.jpg|Uudempaa rakennuskantaa Tiedosto:Ligne 2 du métro de Lille Métropole - Station Fort de Mons (04).JPG|Fort de Monsin metroasema ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nordin kunnat
Mogens Lykketoft

Axel Mogens Leif Lykketoft (s. 9. tammikuuta 1946 Kööpenhamina) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko ja puolueensa entinen puheenjohtaja vuosina 2002–2005. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 1981–2019 ja toiminut kansankäräjien puhemiehenä vuosina 2011–2015. Vuosina 1981–1982 hän oli Tanskan vero- ja menoministeri, 1993–2000 valtiovarainministeri ja 2000–2001 ulkoministeri. Vuosina 2015–2016 hän oli YK:n yleiskokouksen puheenjohtaja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mogens Lykketoft Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ulkoministerit Luokka:Tanskan valtiovarainministerit Luokka:Tanskan puolueiden puheenjohtajat Luokka:Kansankäräjien puhemiehet Luokka:YK:n virkamiehet Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rolf Skoglund

Rolf Fredrik Skoglund (11. elokuuta 1940 – 28. kesäkuuta 2022) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän voitti Eugene O'Neill -palkinnon vuonna 2007. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Saint Helena (Pori)

Saint Helena on Porin edustalla Selkämeren Kuuskarinselällä sijaitseva keinotekoinen saari. Hevosenkengän muotoinen saari on pinta-alaltaan noin 0,15 hehtaaria. Saarella on yksi vapaa-ajan asunto. == Historia == Saint Helena on rakennettu Arvekarin ja Pastuskerin saarten väliselle matalikolle meren pohjasta nostetuista kivistä. Paikalla oli alun perin noin 60 cm meren pinnan yläpuolelle noussut kari. Saint Helenan rakensi Reposaaresta kotoisin ollut Osmo Vargelin, joka oli etsinyt itselleen sopivaa saarta Porin kaupungin vuokralle tarjoamien joukosta. Kokemäenjoen suistossa olleet saaret olivat kuitenkin Vargelinin mukaan täynnä hyttysiä ja mäkäräisiä, joten hän halusi hyönteisistä vapaan saaren kauempaa mereltä. Lopulta kaupunki suostui vuokraamaan Vargelinille Helenankarin, jolle hän alkoi rakentamaan Saint Helenan saarta vuonna 1958. Rakennustyöt olivat käynnissä vielä ainakin vuonna 1988, jolloin Vargelin esiintyi saarineen Yleisradion tuottamassa Paljonko on paljon -ohjelmassa. Vargelinin kuoltua saarella on nykyään uusi omistaja. == Lähteet == Luokka:Porin saaret Luokka:Selkämeren saaret Luokka:Keinotekoiset saaret
St. Albans (kaupunki Vermontissa)

St. Albans on kaupunki Yhdysvalloissa Vermontin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 6 877 vuonna 2020. Kaupunki toimii Franklinin piirikunnan hallintokeskuksena. St. Albansin kaupunkia ympäröi kokonaan Town of St. Albans, joka on erillinen kunta St. Albansin kaupungista. == Väestö == Vuonna 2020 St. Albansin 6 877 asukkaasta valkoisia oli 93,9 % ja mustia 1,6 %. 4,3 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,5 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vermontin kaupungit
Eef van Dongen

Eef van Dongen (s. 1993) on alankomaalainen suunnistaja. Hän saavutti suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2022 pudotussprintissä pronssimitalin. Van Dongen löysi suunnistuksen tavattuaan vuonna 2017 ruotsalaisen puolisonsa Simon Jakobssonin. Hän aloitti suunnistamisen käytyään aloittelijoille suunnatun suunnistuskurssin keväällä 2018. Lapsena hän harrasti judoa ja lentopalloa sekä myös pyöräretkeilyä perheensä kanssa. Aikuisiällä hän on harrastanut kestävyysjuoksua ja luistelua. Koulutukseltaan hän on klimatologian tohtori ja toimii Tukholman yliopistossa postdoc- tutkijana. Seuratasolla van Dongen edustaa Ruotsissa Västerviks OK:ta. ==Lähteet== Luokka:Alankomaalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Newport (kaupunki Vermontissa)

Newport on kaupunki Yhdysvalloissa Vermontin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 4 455 vuonna 2020. Kaupunki toimii Orleansin piirikunnan hallintokeskuksena. Kaupungin länsipuolella sijaitsee Town of Newport, joka on erillinen kunta Newportin kaupungista. == Väestö == Vuonna 2020 Newportin 4 455 asukkaasta valkoisia oli 90,5 %, mustia 1,1 %, alkuperäisasukkaita 1,1 % ja aasialaisia 0,1 %. 3,9 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 4,0 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vermontin kaupungit
Seungmin

Seungmin (oik. Kim Seung-min, hangul: 김승민; hanja: 金昇玟; uudistettu latinisaatio: Gim Seung-min; s. 22. syyskuuta 2000 Soul) on eteläkorealainen laulaja. Hänet tunnetaan Stray Kids-yhtyeen jäsenenä. == Ura == === Lapsuus ja uran alku === Kim Seung-min syntyi Soulissa, Korean tasavallassa 22. syyskuuta 2000. Hänellä on seitsemän vuotta vanhempi sisko. Kim harrasti baseballia alakouluikäisenä, ja halusi tulla isoisänsä tavoin baseballpelaajaksi. Yhdeksänvuotiaana Kim heitti aloitusheiton korealaiselle baseballjoukkueelle SK Wyvers. Kim asui kolme kuukautta perheineen Los Angelesissa, Yhdysvalloissa, kun hän oli neljännellä luokalla. Kim oppi englannin kielen nopeasti. Kim kiinnostui myöhemmin musiikista ja osallistui muun muassa kuoron laulukilpailuihin, ja päätti lopulta pyrkiä laulajaksi. Kimistä tuli JYP Entertainmentin harjoittelija vuonna 2017. Hän koe-esiintyi Kim Dong-ryulin kappaleella ”Old Song”. Kim osallistui levy-yhtiönsä ohjelmaan Stray Kids vuonna 2017. Stray Kids debytoi EP:llä I Am Not 25. maaliskuuta 2018. === Soolotoiminta === Vuonna 2018 Kim juonsi Arirang TV:n ohjelmaa After School Club yhdessä Jamien ja Han Hee-junin kanssa. Vuonna 2019 hän juonsi ohjelmaa We-Kpop yhdessä Nichkhunin, Kim Shin-young ja SF9:n Inseongin kanssa. Vuonna 2021 Kim lauloi draamasarjaan Hometown Cha-Cha-Cha kappaleen ”Here Always”. Kim toimii myös radiojuontajana. == Lähteet == Luokka:Eteläkorealaiset laulajat Luokka:Stray Kids Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Burlington

Burlington voi tarkoittaa seuraavia: == Paikkoja == === Englanti === * Bridlington (tunnettu ennen nimellä Burlington), kaupunki Englanissa === Kanada === * Burlington, kaupunki Kanadassa * Burlington, kunta Kanadassa === Yhdysvallat === * Burlington, kunta Coloradossa * Burlington, kunta Connecticutissa * Burlington, kylä Illinois’ssa * Burlington, kunta Indianassa * Burlington, kaupunki Iowassa * Burlington, kaupunki Kansasissa * Burlington, CDP Kentuckyssä * Burlington, CDP Länsi-Virginiassa * Burlington, kunta Mainessa * Burlington, kunta Massachusettsissa * Burlington, kylä Michiganissa * Burlington, kaupunki New Jerseyssä * Burlington, kunta New Yorkissa * Burlington, CDP Ohiossa * Burlington, kunnallishallinnoton alue Ohiossa * Burlington, kunta Oklahomassa * Burlington, kunnallishallinnoton alue Oregonissa * Burlington, kunta Pennsylvaniassa * Burlington, kaupunki Pohjois- Carolinassa * Burlington, kaupunki Pohjois-Dakotassa * Burlington, CDP Texasissa * Burlington, kaupunki Vermontissa * Burlington, kaupunki Washingtonissa * Burlington, kaupunki Wisconsinissa * Burlington, kunta Wisconsinissa * Burlington, kunta Wyomingissä * Burlington Flats, CDP New Yorkissa * South Burlington, kaupunki Vermontissa
Michael Rosendahl

Michael Rosendahl (8. lokakuuta 1754 Köyliö – 24. tammikuuta 1815 Turku) oli suomalainen kauppias ja tehtailija, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Rosendahlin vanhemmat olivat talollinen Yrjö Jaakonpoika Sipilä ja Anna Matintytär ja puoliso 1787–1811 Johanna Ulrica Forsman. Rosendahl kävi triviaalikoulun kirjuriluokan 1770–1771 ja oli konttoriapulainen ja kirjanpitäjä appensa Johan Forsmanin palveluksessa Turun uudessa tupakkatehtaassa 1771–1787. Porvarinoikeudet Turussa Rosendahls sai 1787 ja toimi siellä samasta vuodesta kauppiaana. Turun uuden tupakkatehtaan johtaja ja pääomistaja hän oli vuodesta 1794 ja Kokemäenjoen lohenkalastusoikeuksien vuokraaja vuodesta 1799. Tupakkatehtailijana Forsman ei menestynyt kuitenkaan yhtä hyvin kuin tukkukauppiaana ja joutui myymään yrityksen omistustaan, 1815 hän omisti tehtaasta enää kolmanneksen. Forsman oli Turun kaupunginvanhin vuodesta 1808. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai kuningas Kustaa IV Aadolfin Suomen vierailun yhteydessä 1802. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1754 syntyneet Luokka:Vuonna 1815 kuolleet
Carl Lindholm

Carl Magnus Lindholm (27. toukokuuta 1773 Kirkkonummi – 16. kesäkuuta 1816 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja laivanvarustaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Lindholmin vanhemmat olivat rusthollari Erik Lindholm ja Eva Christiana Brenner ja puoliso vuodesta 1802 Catharina Gustava Krogelia. Lindholm oli ensin renki ja sitten kauppa-apulainen Helsingissä 1790-luvulla, mutta piti siellä omaa kauppaliikettä viimeistään vuodesta 1802. Hän oli myös laivanvarustaja ja toimi Helsingin asemakaavaa ja uudisrakentamista valmistelevassa komiteassa 1810. Komitean muut jäsenet olivat kenraalikuvernööri Fabian Steinheil, maaherra Gustaf Fredrik Stjernvall sekä oikeuspormestari J. A. Strömberg. Helsingin jälleenrakennuskomiten jäsen porvariston edustajana Henrik Jakob Goviniuksen, Jakob Wendeliuksen ja Karl Wilhelm Lindebergin kanssa Lindholm oli vuodesta 1811. Kauppaneuvoksen arvonimen Lindholm sai 1812. Vaikka hän omisti myös kiinteistöjä, tontteja ja osuuksia aluksissa, niin hän ei menestynyt taloudellisesti hyvin. Hänen kuolinpesänsä haettiin vararikkoon. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1773 syntyneet Luokka:Vuonna 1816 kuolleet
Karl Wilhelm Lindeberg

Karl Wilhelm Lindeberg (26. kesäkuuta 1768 Helsinki – 4. lokakuuta 1834 Helsinki) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja laivanvarustaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Lindebergin vanhemmat olivat raatimies Christian Lindeberg ja Anna Christina (Maria Elisabet) Sahlstedt ja puoliso vuodesta 1800 Anna Helena Holmstén. Lindeberg kävi triviaalikoulun Helsingissä 1776–1781 ja oli mahdollisesti kauppaharjoittelija setänsä Anders Lindebergin liikkeessä 1781–1794. Porvarinoikeudet 1794 saanut Lindeberg toimi Helsingissä kauppiaana ja laivanvarustajana. Hän oli 1830-luvulla suurin laivanvarustaja Helsingissä. Lindeberg oli Ullanlinnan laivaveistämön omistaja vuodesta 1828 ja samasta vuodesta Vanhankaupungin sahan osakas Helsingin pitäjässä, hankittuaan molemmat kauppaneuvos Lars Sederholmin kuolinpesältä. Helsingin kaupunginvanhin Lindeberg oli vuoteen 1820 ja Helsingin lainavarojen hoitokomission puheenjohtaja Jakob Wendeliuksen jälkeen vuodesta 1817. Lindeberg sai kauppaneuvoksen arvonimen 1812. Hän asui Helsingissä omistamassaan Burtzin talossa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1768 syntyneet Luokka:Vuonna 1834 kuolleet
Asetustiedosto

Asetustiedosto on tiedostomuoto, joka sisältää ohjelmiston muokattavuuteen liittyviä asetuksia. Asetukset voivat sisältää tietoa sovelluksen käyttämisestä tai miten sovellus toimii muun järjestelmän kanssa. Eräitä asetustiedostoissa käytettyjä muotoja ovat: * INI * YAML * JSON * XML * binääritiedostot Tiedostopäätteet vaihtelevat ja eräitä käytettyjä ovat `cnf, conf, cfg, cf, ini, rc` sekä näiden muunnelmat kuten `vimrc, bashrc` ja niin edelleen. == Käyttöjärjestelmät == MS-DOS käytti CONFIG.SYS-nimistä tiedostoa konfigurointiin. Microsoft Windows käytti INI-tiedostoja ennen Windows Registryn käyttöön siirtymistä. Unixissa asetustiedostot ovat tietyn muotoisia tekstitiedostoja, jotka ovat yleensä `/etc`-hakemistossa. Jotkin asetustiedostot voivat olla käyttäjän kotihakemistossa. Käytännössä asetustiedostoille ei ole tiettyä muotoa vaan eri ohjelmat käyttävät erilaisia muotoja. == Katso myös == * .htaccess == Lähteet == Luokka:Tiedostomuodot
San Juan (joki)

San Juan (, joskus myös Desaguadero) on vajaan 200 kilometrin mittainen joki Keski-Amerikan kannaksella. Sen pudotuskorkeus on vain noin 30 metriä. Se virtaa alueen suurimmasta järvestä Nicaraguajärvestä itään Meksikonlahteen. Se toimii myös Nicaraguan ja Costa Rican valtioiden välisenä rajana. Joella on ollut kulkukelpoisena historiallista merkitystä. Yhdysvaltojen itäosista on kuljettu Kaliforniaan 1800-luvulla San Juan -joen ja Nicaraguajärven kautta, koska se on ollut siihen aikaan vaivattomin reitti. Tämän yhteyteen on suunniteltu kanavaa ainakin kahdesti, ensin 1800-luvulla sekä sittemmin, Panaman kanavan valmistuttua 1914, jälleen 1900-luvun loppupuolella, kun Yhdysvalloilla oli paremmat suhteet Nicaraguan kuin Panaman valtiojohtoon. Kanavointi olisi merkinnyt ekologista katastrofia alueelle. Myös Nicaraguan ja Costa Rican välit ovat olleet kireät joen hallinnasta. Pääosin jokiliikennettä hallinnoi Nicaraguan valtio. == Lähteet == Luokka:Nicaraguan maantiede Luokka:Costa Rican maantiede Luokka:Pohjois-Amerikan joet Luokka:Rajajoet
2020 (MNTTT-albumi)

2020 on Eevil Stööstä ja Aztrasta koostuvan rap-duo MNTTT:n toinen studioalbumi, joka julkaistiin 29. marraskuuta 2019 Katakombi recordsin kautta. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2019 albumit Luokka:Eevil Stöön albumit Luokka:Aztran albumit
Ryttylä City

Ryttylä City on suomalaisen rap-artisti Pietaripojan ja tuottaja Koksukoon 8. huhtikuuta 2022 julkaisema albumi. Albumi pohjautuu Pietaripojan lapsuudenkokemuksiin Ryttylässä. Rumban artikkelissa albumista Catharina Herlin mainitsi, että "Ryttylän kaduilla tapahtuvat itsessään varsin viattomat sattumukset saavat Koksukoolle ominaisissa jännitteisen tummissa biiteissä uuden elämän, joissa elektrovaikutteet lisäävät arkisiin tapahtumiin miellyttävää draamaa. Mehevimmillään kyseinen huvittava kontrasti on Painajaisii-biisissä, jossa Pietaripojan pelottava yökyläilykokemus kaverin luona rakentuu Koksukoon junnaavan kuumottavan biitin kautta kutkuttavan painostavaksi kummitustarinaksi." Albumin kappaleelle "Pietari on poika" julkaistiin musiikkivideo. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:RoopeK:n albumit Luokka:RoopeK:n tuottamat albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Aleksei Sobolevski

Aleksei Sobolevski (, 7. tammikuuta 1857 Moskova, Venäjän keisarikunta – 24. toukokuuta 1929 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen slavisti, kielitieteilijä, paleografi ja folkloristi ja Venäjän tiedeakatemian (myöhemmin Neuvostoliiton tiedeakatemian) jäsen vuodesta 1893. Sobolevski valmistui Moskovan yliopistosta (1878, 1881) ja Harkovan yliopistosta filosofian tohtoriksi vuonna 1884 ja opetti Kiovan yliopistossa (1882–1888) ja Pietarin yliopistossa (1888–1908). Hänen erikoisalaansa oli vanha kirkkoslaavi ja venäjän kielen historia. Sobolevskin panos itäslaavilaisten kielten historialliseen dialektologiaan oli merkittävä. Venäjän dialektologiaa käsittelevissä kirjoissaan ja artikkelissa ”vähävenäläisestä murteesta” (1892) hän jakoi ukrainan kielen murteet arkaaiseen pohjoiseen ja eteläiseen ryhmään. Ukrainan ja Itä-Euroopan nimistön hän usein kritiikittömästi johtaa skyyttien ja sarmaattien kielistä. ==Näkemys == Sobolevski puolusti kiihkovenäläistä käsitystä yhdestä venäjän kielestä, joka jakautui ”isovenäjän” (sisältää valkovenäjän) ja ”vähävenäjän” (ukraina) murteiksi. Venäjän kielen historiaa käsittelevissä esseissään ja luennoissaan hän kuvaa 1100–1400-luvulla ukrainaksi kirjoitettujen käsikirjoitusten foneettisia piirteitä. Hän kuvaa niitä tendenssimäisesti ”galitsialais-volynialaisiksi” ja kirjoittaa, että Kiovassa ja Tšernihivissä puhuttiin siihen aikaan ”isovenäjää”. Artikkelissaan "muinaisesta Kiovan murteesta" (1905) hän selitti ”galitsialais- volynialaisten” piirteiden olemassaolon käsikirjoituksissa sekä nykyisissä koillisukrainalaisissa murteissa johtuvan galitsialaisten ja volynialaisten muutosta sinne mongolihyökkäyksen jälkeen ja alkuperäisten "venäläisten" poismuutosta pohjoiseen. Sobolevski elvytti Mihail Pogodinin teoriat ja synnytti näin polemiikin Pavlo Žytetskyin, Kostinatyn Mykhaltšukin, Aleksandr Pypinin, Aleksei Šahmatovin, Vatroslav Jagićin ja Ahatanhel Krymskyin kanssa, jotka kirjoittivat Kievskaja starinassa 1898–1899 julkaistun viiden artikkelin laajuisen yksityiskohtaisen vastauksen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Venäläiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1857 syntyneet Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
Iso-okahai

Iso-okahai (Echinorhinus cookei) on okahaihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä. ==Koko ja ulkonäkö== Iso-okahai on suurikokoinen kala ja voi kasvaa suurimmillaan 400-450 cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on pitkänomainen, lyhytkuonoinen ja tukevahko. Selkäeviä on kaksi ja ne ovat pieniä ja sijaitsevat ruumiin takaosassa. Kalalla ei ole peräevää. Iso-okahain ihossa on runsaasti piikkejä ja laji on väriltään selästään harmaa, musta tai ruskehtava ja vatsastaan vaaleampi. ==Levinneisyys ja elintavat== Iso-okahaita tavataan hajanaisesti Japanista, Australiasta Havaijille sekä Yhdysvalloista Chileen. Laji liikkuu päivisin 500-1 100 metrin syvyydessä ja siirtyy öisin lähemmäksi pintaa. Iso- okahai voi liikkua yksittäin tai ryhminä. Se on peto ja syö muita kaloja ja pääjalkaisia. Iso-okahai on on vivipaarinen ja kerrallaan saattaa syntyä jopa yli 100 poikasta. ==Lähteet== Luokka:Hait
Mihail Pogodin

Mihail Pogodin (, 22. marraskuuta 1800 Moskova, Venäjän keisarikunta – 20. joulukuuta 1875 Moskova, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen historioitsija, filologi ja journalisti. Vuosina 1835–1844 hän toimi Venäjän historian professorina Moskovan yliopistossa. Pogodin oli Venäjän tiedeakatemian kirjeenvaihtajajäsen vuodesta 1841. Pogodin valmistui Moskovan yliopistosta 1823 ja opetti siellä 1826–1844. Hän kannatti normanniteoriaa ja vastusti Mihail Katšenovskin teoriaa Kiovan Rusin hazara-alkuperästä. Pogodin julkaisi nationalistisia aikakauskirjoja Moskovski vestnik (1827–1830) ja kirjallisuuslehteä Moskvitjanin (ven. Москвитянин, 1841–1856). Nikolai I:n valtakaudella hän kehitti ja puolusti vanhoillista teoriaa virallisesta nationalismista. Pogodin oli tsaristisen panslavismin ideologi ja Galitsian russofiilien (kuten Denys Zubrytskyin) henkinen mentori. Hän kävi Lvivissä 1835 ja 1842, ja sen jälkeen sinne perustettiin ”Pogodinin kolonia”. Hän työskenteli vuodesta 1844 opetusministeriössä. Pogodin teki uraauurtavaa tutkimusta Nestorin kronikasta. Hän kirjoitti kirjoja Nestorista ja Nestorin kronikan alkuperästä (väitöskirja 1839), Venäjän historian normannikaudesta (1859) sekä mongoleja edeltävän Kiovan Rusin historiasta, josta hän teki myös tutkimuksia, muistiinpanoja ja luentoja (1846–1857). Hänen tytär Aleksandra Mihailovna Pogodinova avioitui suomalaisen kenraalimajurin Ernst Albrecht Joseph Sederholmin kanssa. ==Näkemys== Pogodin esitti Kiovan Rusin kielestä kolmessa artikkelissaan 1856–1857 teorian, että ennen mongolien hyökkäystä Dneprin jokilaaksossa asui venäläisiä, eikä ukrainalaisia (Ala-Karpatiasta muuttaneita) asunut tyhjentyneillä alueilla ennen 1500-lukua. Teorian mukaan kasakat olivat erillinen slaavilais-turkkilainen heimo. Hänen näkemyksensä, joita myöhemmin puolusti kielitieteilijä Aleksei Sobolevski, herättivät tieteellisen kiistan. Huomattavat historioitsijat (Myh’ailo Maksymovytš, Volodymyr Antonovytš, Mihail Vladimirski-Budanov, Mykola Daškevytš, Myh’ailo Hruševskyi) ja kielitieteilijät (Oleksandr Kotljarevskyi, Pavlo Žytetskyi, Vatroslav Jagić, Ahatanhel Krymskyi) osoittivat Pogodinin teorian perusteettomaksi ja epätieteelliseksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Venäläiset historioitsijat Luokka:Venäläiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1800 syntyneet Luokka:Vuonna 1875 kuolleet
Finis Finlandiae!

Finis Finlandiae! (latinaa = ’Suomen loppu’) on huudahdus, jonka kiihkokansallismielinen venäläinen poliitikko Vladimir Puriškevitš esitti Venäjän valtakunnanduuman istunnossa 10. kesäkuuta (juliaanisen kalenterin mukaan 28. toukokuuta) 1910, kun duuma oli hyväksynyt äänin 164–23 Suomen suuriruhtinaskuntaa koskeneen lain yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä.Kronologia, 1910: 10.6. Svinhufvud – Suomen itsenäisyyden tekijät ja vaiheet -sivusto. Viitattu 1.7.2022.Yleisvaltakunnalliset lait Agricolaverkko. Viitattu 1.7.2022. ==Lähteet== Luokka:Suomen historia Luokka:Latinankieliset fraasit
Lani Pallister

Lani Pallister on australialainen uimari. Hän on menestynyt parhaiten pitkillä vapaauintimatkoilla. Hän on voittanut viisi aikuisten lyhyen radan maailmanmestaruutta ja yhden pitkän radan maailmanmestaruuden sekä kolme nuorten maailmanmestaruutta. Pallister menestyi nuorten Tyynenmeren kisoissa vuonna 2018: hän voitti kultaa 400 metrin, 800 metrin ja 1 500 metrin vapaauinnissa sekä saavutti hopeaa 200 metrin vapaauinnissa, 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Vuonna 2019 hän yls nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa täsmälleen samaan kolmen kullan ja kolmen hopean saavutukseen täsmälleen samoissa lajeissa. Vuonna 2022 hän kilpaili ensi kertaa aikuisten MM-kilpailuissa Budapestissa. Hän saavutti hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, vaikkakin ui vain alkuerissä, ja pronssia 1 500 metrin vapaauinnissa edellään yhdysvaltalaiset Katie Ledecky ja Katie Grimes. Saman vuoden Kansainyhteisön kisoissa hän sai pronssia 800 metrin vapaauinnissa. Pallister voitti Melbournen lyhyen radan MM-kilpailuissa 2022 viisi maailmanmestaruutta: 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.55,04, 800 metrin vapaauinnissa ajalla 8.04,07, 1 500 metrin vapaauinnissa ajalla 15.21,43 sekä 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä maailmanennätysajalla 7.30,87. Fukuokan pitkän radan MM-kilpailuissa 2023 hän ui alkuerissä Yhdysvaltojen 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka loppukilpailussa voitti toisella kokoonpanolla kultaa. Hän voitti Pariisin olympialaisissa 2024 kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja sijoittui 800 metrillä kuudenneksi. Budapestin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2024 hän saavutti kultaa 800 metrin vapaauinnissa kisaennätyksellä 8.01,95, hopeaa 400 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä sekä pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Lani Pallisterin äiti Janelle Pallister (o.s. Elford) on toiminut pitkään tyttärensä valmentajana ja kilpaili uimarina vuoden 1988 olympialaisissa sekä voitti kultaa Kansainyhteisön kisoissa 1990. == Lähteet == Luokka:Australialaiset uimarit Luokka:Australialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Friisinvinttikoira

Friisinvinttikoira (Friesian Windhund) on sukupuuttoon kuollut alankomaalainen koirarotu. == Alkuperä == Alankomaissa harrastettiin jo 1600-luvulla Euroopan mittakaavalla erityisen paljon coursingia (maastojuoksua) vinttikoirien avulla. Kun coursing kiellettiin vuonna 1924, friisinvinttikoira alkoi harvinaistua ja katosi kokonaan jo ennen toista maailmansotaa.Canton, Mario. Levrieri e segugi primitivi, s. 177-178. Antonio Crepaldi Editore, 2012: Porto Viro, Italia. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset koirarodut Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Vinttikoirat
Collinismi

Collinismi oli Ruotsissa ja Pohjanmaalla 1700- ja 1800-luvulla vaikuttanut uskonnollinen ja henkinen liike, joka perustui Anders Collinin (1754–1830) toimintaan. Collinin pohjalaisia seuraajia kutsuttiin colliaaneiksi. Ruotsissa Collin sai sisäisen rukouksen sisäistämisestä hovikirjastonhoitajan arvonimen.Kakkuri 2014, s. 86 Liikkeen johtaja Anders Collin oli J. V. Snellmanin vanhempien perhenaapuri Tukholman ajalta.Krook, s. 69–72 Collin toimitti Jakob Böhmen teoksia Tukholman Södermalmilta. Böhmen opit tavoittivat hyvin pohjalaiset, jotka samaistuivat böhmeläiseen elävän Jumalan janoamiseen. Vanhat kokemukset opettivat liikkeen kuitenkin varovaisuuteen ja toisaalta pelättiin konventikkeliplakaattia. == Opetus == Collinismi muistutti hiljaisuuden retriittiä 1700- ja 1800-lukujen vaihteesta. Collinismi edusti sisäisen hiljaisuuden kuuntelemista. Suomen colliaanit välttivät vastakkainasettelua kirkon kanssa ja vetäytyivät pääosin omaan rauhaansa. Collinismiin liittyi tunne "elävän Jumalan janoamisesta". Lahkolaisuutta ei kuitenkaan syntynyt, sillä Collin kehotti alistumaan ulkonaisesti kirkon vaatimuksiin, jumalanpalvelukseen sekä sakramenttien käyttöön. Collin varoitti suomalaisia myös muista liikkeistä, kuten herrnhutilaisuudesta, Anna Rogelista, wallenbergiläisyydestä, Savon herännäisyydestä sekä hedbergiläisyydestä.Pajula 1911, s. 1-12 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Kristilliset liikkeet Luokka:Kristillinen mystiikka Luokka:Pohjanmaan historia Luokka:Kristinuskon historia Suomessa Luokka:Kristinuskon historia Ruotsissa
Serbianvinttikoira

Serbianvinttikoira (Starosrpski Hrt) on sukupuuttoon kuollut serbialainen koirarotu. == Ulkonäkö == Serbianvinttikoira oli jugoslavianvinttikoiraa huomattavasti suurempi ja vankkarakenteisempi. Se muistutti jonkin verran irlanninsusikoiraa, joskin sillä oli tätä syvempi rintakehä, raskaammat olkapäät ja pidemmät raajat. Se oli kookas, massiivinen ja voimakas. Korvat voivat olla pystyt tai riippuvat. Joillain alueilla häntä typistettiin, jotta se ei loukkaantuisi vaikeakulkuisessa metsästysmaastossa. Säkäkorkeus oli noin 84 cm. Karvamuunnoksia tunnettiin kaksi: sileä- ja karkeakarvainen. Värityksiä oli useita, muun muassa valkoinen, fawn, keltainen, punainen, harmaa, ruskea, brindle, black&tan;, valkokirjava (tummin merkein) ja harmaavalkoinen. == Luonne ja käyttäytyminen == Rotu oli luonteeltaan karkea ja aggressiivinen. Sitä käytettiin paitsi sekä suurriistan (villisian, kauriin, suden, karhun) että pienriistan (jäniksen, ketun) metsästykseen, myös raivoisana vahtikoirana, sotakoirana ja ratakilpakoirana. Se kykeni huomattavaan nopeuteen, muttei ollut kuitenkaan yhtä nopea kuin jugoslavianvinttikoira tai nykyajan vinttikoirat. == Alkuperä == Jotkin lähteet pitivät serbianvinttikoiraa jugoslavianvinttikoiran kookkaampana muunnoksena, mutta toisten mukaan se olisi ollut alkuperältään paljon tätä vanhempi. Sen juuret saattoivatkin ulottua jopa Intian ja Kreikan myyttisiin vinttikoiriin asti, sekä myös serbialaisiin susikoiriin ja vuoristokoiriin: se oli mahdollisesti tulos sarplaninacin, sylvanin (serbialainen vuoristokoira) ja zhuyanin (serbialainen mastiffi) risteytyksistä venäjänvinttikoiran, kreikkalaisen jäniskoiran ja turkkilaisen tazin (anatolianvinttikoira) kanssa. Rodun uskotaan olleen irlanninsusikoiran esi-isä, jonka kelttiläisheimot toivat mukanaan Balkanilta Britteinsaarille.Canton, Mario. Levrieri e segugi primitivi, s. 180-182. Antonio Crepaldi Editore, 2012: Porto Viro, Italia. Karkeakarvainen muunnos oli yleisempi, koska serbialaiset sotilaat suosivat sitä taisteluissa turkkilaisia valloittajia vastaan sen erityisen aggressiivisuuden vuoksi. 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa serbianvinttikoiraan risteytettiin englanninvinttikoiraa ja venäjänvinttikoiraa. Toisen maailmansodan lopulla sen populaatiokoko oli pienentynyt huomattavasti, ja pian se katosi kokonaan. Joidenkin yksilöiden väitetään selviytyneen tietyillä Serbian, Bosnian ja Pohjois-Makedonian alueilla, mutta ne ovat hyvin todennäköisesti taustaltaan sekarotuisia. == Lähteet == Luokka:Serbialaiset koirarodut Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Vinttikoirat
Rampur (Uttar Pradesh)

Rampur on kaupunki Intian Uttar Pradeshin osavaltiossa. Historiallisen Rohilkhandin alueella oleva kaupunki perustettiin vuonna 1775 Rampurin ruhtinaskunnan pääkaupungiksi. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 325 313\. ==Maantiede== Rampur sijaitsee Intian Uttar Pradeshin osavaltion luoteisosassa Rampurin piirikunnassa Kosijoen varrella. Seutu on Rohilkhandin historiallisella alueella. Moradabad sijaitsee noin 24 kilometriä Rampurtista länteen. Bareilly sijaitsee kauempana kaakossa. ==Historia== Rampurin perustaminen liittyy rohillojen ja Rohilkhandin historiaan. Rohillat olivat myöhemmin Rohilkhandina tunnetuksi tulleelle alueelle muuttaneita paštuja, joita saapui seudulle siirtolaisina Suurmogulien valtakunnan kaudella. Rohillat perustivat itsenäisen valtion 1700-luvun alkupuoliskolla. He kävivät vuonna 1774 niin sanotun rohillasodan brittien tukemaa Awadhin hallitsijaa vastaan. Lopputuloksena he menettivät suuren osan alueistaan, mutta he saivat pitää muodostetun Rampurin ruhtinaskunnan alueen, johon kuului tuleva Rampurin kaupunki. Nykyisen Rampurin paikalla oli aluksi neljä kylää, jotka tunnettiin yhteisnimellä Kather. Rampurin kaupungin perusti rohillahallitsija nawab Faizulla Khan vuonna 1775. Alkujaan uusi kaupunki oli tarkoitus nimetä Faizabadiksi, mutta lopulta päädyttiin nykyiseen nimeen, kun ehdotettua nimeä pidettiin liian yleisenä. Uuteen kaupunkiin Faizulla Khan rakennutti esimerkiksi Rampurin Jama Masjid-moskeijan. Toinen maamerkki on Rampurin linna, joka käsittää huomattavan käsikirjoitusten kokoelman Raza- tai Hamid Manzin kirjastossa. Rohilkhand liitettiin Brittiläiseen Intiaan vuonna 1801. Rampurin hallitsija sai kuitenkin pitää asemansa brittien alaisuudessa. Vuoden 1947 Intian jaon yhteydessä alue liitettiin itsenäistyneeseen Intiaan ja entisestä ruhtinaskunnasta tehtiin Rampurin piirikunta. ==Väestö== Rampurin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 325 313\. Metropolialueen asukasluku oli 349 258. Vuonna 1961 kaupungin asukasluku oli 135 407. Vuonna 2011 kaupungin asukkaista 70,02 % oli muslimeja. Hinduja oli 28,46 % ja sikhejä 1 %. ==Lähteet== Luokka:Uttar Pradeshin kaupungit
Caprie

Caprie () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Caprie Sapere.it Caprie Enciclopedia Treccani Caprie Turismo Torino Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 2 061 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Pohjanmaan radikaalipietismi

Pohjanmaan radikaalipietismi oli 1720-luvulta 1760-luvulle Laihialla alkanut ja Pohjanmaalla vaikuttanut kristillinen liike. Pohjanmaan radikaalipietistit saivat vaikutteita Kälviän Erikinpoikien uskonliikkeeltä ja oli kooltaan muutamien kymmenien ihmisten kokoinen. Liike säilytti elinvoimaisuutensa tukahdtuttamispyrkimyksistä huolimatta aina 1760-luvulle saakka.Mäkinen, Murtorinne & Hanka, s. 82 Radikaalipietismin kannattajia oli Laihian lisäksi myös muualla Pohjanmaan rannikolla, esimerkiksi Vöyrillä, Ähtävällä ja Uudessakaarlepyyssä. == Liikkeen vaikutus == === Kälviä === Erikinpoikien uskonliike eli Kälviän separatismi oli Kokkolan seudulla vaikuttanut radikaalipietistinen liike, jota johtivat veljekset Jaakko ja Erik Erikinpoika. Erikinpoikien perimästä Penttilän tilasta tuli Pohjanmaan separatismin keskus suuren Pohjan sodan jälkeen.Kakkuri 2014, s. 79 Vuonna 1733 Erikinpojat tuomittiin maanpakoon, mutta heidän tuomiot eivät kuitenkaan estäneet radikaalien ajatusten leviämistä. === Uusikaarlepyy === Radikaalipietistisen liikkeen merkittävimpiä johtajia oli uusikaarlepyyläinen Katarina Asplund, joka astui separatistiryhmän johtoon Erikinpoikien karkotusvuoden jälkeen vuonna 1736. Asplund oli naimisissa nimismies Lorenz Nordmanin, jonka kuoltua Katarina-leski joutui oikeustoimien kohteeksi. Katarinan lisäksi separatisteiksi todettiin Asplundin poika Erik Nordman sekä talon palvelusväkeä. === Ähtävä === Ähtävällä syntyi vuonna 1738 separatistinen Ähtävän herätys, josta syntyi Suomen ensimmäinen vapaaseurakunta. Liikkeen perusti ruotsista vaikutteita saanut laivuri Matts Rönnqvist ja liike oli radikaalipietistinen vaihtoehto kansankirkolle. Liike tuli tunnetuksi Abraham Achreniuksen saarnasta helluntaina 1740.Näsman 1979, s. 52 === Laihia === Liikettä johti Laihialla kappalaistalon vuokraaja Jaakko Kärmäki ja liikkeeseen kuului noin kolmekymmentä laihialaista. Liikkeen jäsenet olivat hartaita kristittyjä, mutta kirkon oppi ja menot eivät heitä tyydyttäneet. Liikkeen jäsenet kaipasivat sielunrauhaa, jota kirkko ei kyennyt tarjoamaan. Liikkeen johtaja Kärmäki sai lopulta seitsemän vuoden vankeustuomion. == Katso myös == * Radikaalipietismi == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Kristinuskon historia Suomessa Luokka:Radikaalipietismi Luokka:Pohjanmaan historia
Slavonianvinttikoira

Slavonianvinttikoira (Slavonski Hrt) on sukupuuttoon kuollut kroatialainen koirarotu. == Ulkonäkö == Slavonianvinttikoira oli hieman jugoslavianvinttikoiraa vankkarakenteisempi. Koska kyseessä oli yksinomaan työkäyttöön jalostettu rotu, se oli ulkoisesti erittäin heterogeeninen ja maatiaismainen, ja sen sisällä oli monia eri tyyppejä. Sillä oli syvä rintakehä, vahva luusto ja pitkät raajat. Korvat olivat yleensä ajokoirien tapaan riippuvat, mutta myös pystykorvaisia yksilöitä esiintyi ja erityisesti brodski-paikallispopulaation sisällä. Koko vaihteli pienestä keskikokoiseen ja siitä edelleen melko kookkaaseen paikallisalueesta riippuen, mutta keskimääräinen säkäkorkeus oli noin 64 cm. Myös karvanlaatu oli vaihteleva: se saattoi olla lyhyt, sileä, pitkä, karkea tai kihara. Arvostetuin väritys oli valkokirjava, jossa oli pohjaväriä tummemmat merkit, mutta myös kerma, punainen, harmaa, black&tan; ja tummat värit olivat yleisiä - useimmiten valkoisin merkein. == Luonne ja käyttäytyminen == Koska slavonianvinttikoiran perimässä oli ajokoiria, jälkikoiria, lammaskoiria ja karjakoiria, se oli erittäin monipuolinen työkoira. Sillä metsästettiin jäniksiä, kettuja, villisikoja ja kauriita, mutta se soveltui myös vahti- ja paimenkoiraksi. Sitä arvostettiin älykkyytensä, kestävyytensä, voimakkuutensa ja työmotivaationsa vuoksi. Lisäksi se oli ketterä ja nopea – ei kuitenkaan läheskään yhä nopea kuin unkarinvinttikoira tai jugoslavianvinttikoira. == Alkuperä == Joidenkin lähteiden mukaan rotu olisi ollut tulos unkarinvinttikoiran, jugoslavianvinttikoiran (sekä kroatialaisen että bosnialaisen populaation), serbianvinttikoiran, posavinanajokoiran, kroatianpaimenkoiran ja "pannonianpaimenkoiran" välisistä risteytyksistä. Toiset taas lukevat unkarinvizslan ja kuvaszin mukaan kantarotuihin. Koska slavonianvinttikoira oli perinteistä vinttikoiraa huomattavasti massiivisempi, joidenkin kynologien mukaan oli virheellistä luokitella se vinttikoiraksi. Aikanaan rotu oli yleinen Itä-Slavoniassa, Voivodinassa ja Serbian pohjoisosissa. Ennen ensimmäistä maailmansotaa nimeä slavonianvinttikoira käytettiin usein kuvailemaan itätyyppistä kroatianvinttikoiraa. Rotu kuoli sukupuuttoon ilmeisesti 1900-luvun puolivälissä eikä siitä löytynyt mainintoja enää toisen maailmansodan jälkeen.Canton, Mario. Levrieri e segugi primitivi, s. 183-185. Antonio Crepaldi Editore, 2012: Porto Viro, Italia. == Etymologia == Rotu on tunnettu eri alueilla hieman eri nimillä: Voivodinassa Voivodjanski Hrt, Syrmiassa Sremski Hrt, Zemunissa Zemunski Hrt ja Brodissa Brodski Gonic. Kynologista riippuen toiset pitävät näitä kaikkia erillisinä rotuinaan, toiset taas saman rodun paikallismuunnoksina. Heidän mukaansa päärotu olisi pannonianvinttikoira – kenties sama rotu kuin muinainen pannonianajokoira. Slavonianvinttikoira kaikkine paikallisvariaatioineen kategorisoitiin yhden rotunimen, "kroatianvinttikoiran", alle – vastaavasti jotkut linjat yhdistettiin jugoslavianvinttikoiraan, metsästystyyppiseen sylvaniin ja pannonianpaimenkoiraan. == Lähteet == Luokka:Kroatialaiset koirarodut Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Vinttikoirat
Korpuajärvi (Kuusamo, eteläinen)

Korpuajärvi on matala ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 172 kilometriä itäkoilliseen.Korpuajärvi. Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. == Maantiede == Korpuajärven pituus kaakosta luoteeseen on 4,4 kilometriä. Järven itäosa on selvästi länsiosaa leveämpi: allas kapenee etelärannan Autioniemen ja pohjoisrannan Jämsänniemen kohdalta länteen. Itäosaa jakaa etelärannalta pohjoiseen suuntaava Hietaniemi. Sen länsipuolella on Autioniemi. Niemien välissä sijaitsee järven eteläisin osa, leveäsuinen Autiolahti. Järven länsipuolisko kapenee kohti luodetta. Vain 14 hehtaaria Korpuajärvestä on vähintään kaksi metriä syvä. Syvin kohta, kolme metriä, sijaitsee altaan keskivaiheilla noin 200 metriä Jämsänniemeltä länteen. Korpuajärven länsiosassa sijaitsee kaksi pientä saarta: Pekansaari ja Nojosensaari. Järven itäkolkassa sijaitsee pieni nimetön saari. Korpuajärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Ranta-alueella on harvakseltaan pientaloja. Korpuajärveen laskee Kirvesoja kaakosta ja Myllykoski-Jämsänkoski pohjoisesta Pisamosta (248,8 metriä mpy). Korpuajärvi laskee sen länsikolkasta alkavaa Niskakoskea Korpuanjokeen, joka virtaa länteen ja yhtyy Kostonjokeen. Korpuajärven ja Pisamon välisen kannas on kapeimmasta kohdastaan noin puoli kilometriä leveä. Järvien välissä sijaitsee Korpuankangas, Jämsänlehto ja Pisamonsuo. Korpuajärven länsipuolitse kulkee yhdystie 18840. Korpuajärven vesitilavuus on 3 185 000 kuutiometriä. Korpuajärvi (61.681.1.009) kuuluu Korpuanjoen alaosan alueeseen (61.681), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korpuanjoen valuma-alue (61.68) ja ensimmäinen jakovaihe on Kostonjoen valuma-alue (61.6). Korpuanjoen alaosan alueella on 13 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Korpuajärvi on laajin. Toiseksi laajin on Kuusijärvi, jota seuraa Kauhamo.Korpuanjoen alaosan alue (61.681). Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. Kuusamossa on toinenkin Korpuajärvi (61.682.1.015). Se sijaitsee Käsmän kylässä seitsemisen kilometriä Korpuanjoen alaosan alueen Korpuajärveltä pohjoiseen.Korpuajärvi (61.682.1.015). Järviwiki. Viitattu 21.6.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Kostonjoen valuma-alue