EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tiede tutkimuskohteena

Tiede tutkimuskohteena: Filosofinen johdatus tieteentutkimukseen on vuonna 2004 ilmestynyt Mika Kiikerin ja Petri Ylikosken kirja. Teoksen julkaisi Gaudeamus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Juha Tuunainen: Selkeästi tieteentutkimuksesta . Tieteessä tapahtuu 4/2005. (PDF) Luokka:Kirjat tieteenfilosofiasta Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 2004 kirjat
Vihreä teoria

Vihreä teoria: Ympäristö yhteiskuntateorioissa on vuonna 2009 ilmestynyt Ilmo Massan toimittama kirja. Teoksen julkaisi Gaudeamus. Kirja tarkastelee yhteiskuntatieteiden ympäristöteorioita. == Sisällys == * Ilmo Massa: Yhteiskuntatieteellisen ympäristötutkimuksen paradigmat ja keskeisimmät suuntaukset * Kari Väyrynen: Yhteiskuntatieteellisen ympäristötutkimuksen tieteenteoreettisia ongelmia ja rajanylityksiä * Timo Järvikoski: Ympäristösosiologian teoriakamppailuja * Tuuli Hirvilammi & Ilmo Massa: Ympäristösosiaalipolitiikan lähtökohtia * Rauno Sairinen: Ympäristöhallinnan monet teoriat * Anja Nygren: Poliittinen ekologia * Kimmo Korteniemi: Paul Shepard ja ekologinen primitivismi * György Kovács: Joseph A. Schumpeter, ympäristöoptimismi ja teknologian sosiologia * Markku Oksanen: Bryan Norton ja ympäristöpragmatismi * Maria Åkerman: Hybridit ja ympäristön politiikka * Yrjö Haila: Ekososiaalinen näkökulma * Risto Eräsaari: Missä yhteiskunta muotoutuu? * Arho Toikka: Monimutkaiset sopeutuvat järjestelmät ja ympäristöongelmien synty == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Juha Tuunainen: Ympäristö­yhteiskuntateorian ­moninainen­ olemus. Tieteessä tapahtuu 1/2010. (PDF) * Tuomo Alhojärvi: Läpiekologisoituneita fragmentteja. Ympäristöasiantuntija 3/2009. (PDF, s. 22) Luokka:Kirjat ympäristönsuojelusta Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 2009 kirjat
Kahden venheessä

Kahden venheessä on suomalaisen Georg Malmsténin kokoelma-albumi vuodelta 2012. Alkuperäiset savikiekot ovat vuosilta 1930–1942. ==Kappaleet== # (marssifoxtrot, 1933) # (1930) + Kaarlo Kytö # (foxtrot, 1931) # (tango, 1939) # (foxtrot, 1940) # (valssi, 1942) # (pasodoble, 1942) # (valssi, 1942) # (foxtrot, 1942) # (rumbafox, 1938) # (tango, 1939) # (polkka, 1936) # (valssi, 1937) # (1937) # (valssi, 1932) # (tango, 1933) # (tango, 1933) # (valssi, 1934) # (slowfox, 1934) # (merimiesvalssi, 1934) # (tango, 1935) # (tango, 1935) # (foxtrot, 1935) # (valssi, 1935) # (jenkka, 1935) # (jenkka, 1936) # (valssi, 1930) == Lähteet == Luokka:Vuoden 2012 kokoelma-albumit Luokka:Suomalaiset iskelmäalbumit
Hemiselluloosa

Hemiselluloosat ovat useista polysakkarideista, kuten arabinoksylaanista, koostuvia heteropolymeerejä, joita esiintyy kasvin soluseinissä yhdessä selluloosan sekä ligniinin kanssa. Puun solurakenteessa hemiselluloosa sijaitsee selluloosan muodostamien fibrillien seassa väliaineena, ja muodostaa ristisidoksia ligniinin kanssa, mikä vaikuttaa muun muassa soluseinän rakenteen joustavuuteen. Pitoisuudet vaihtelevat soluseinämän rakenteellisten osien välillä. Hemiselluloosan rakenne on amorfinen ja se on helposti hydrolysoitavissa entsyymien, happojen tai emästen avulla. Hemiselluloosien tyyppi ja pitoisuudet vaihtelevat havu- ja lehtipuiden välillä. Erilaisia hemiselluloosatyyppejä ovat esimerkiksi ksylaani, glukuroksylaani, arabinoksylaani, glukomannaani ja ksyloglukaani. Hemiselluloosat rakentuvat monosakkarideista, kuten ksyloosista, mannoosista, galaktoosista, ramnoosista ja arabinoosista, jotka ovat D- ja L-pentoosi- sekä heksoosiryhmien sokereita. == Aiheesta muualla == * Puun kemiallinen rakenne, Hemiselluloosa Luokka:Polysakkaridit Luokka:Solubiologia
Tieteellisten vallankumousten rakenne

Tieteellisten vallankumousten rakenne () on tieteenfilosofi Thomas Kuhnin vuonna 1962 ilmestynyt kirja. == Katso myös == * Paradigma * Tieteensosiologia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sami Pihlström: Tieteenfilosofian jättiläiset vastakkain. Niin & näin 3/1996. * Tomi Kokkonen: Tieteen kehitysdynamiikka. Logos-ensyklopedia, Filosofia.fi 15.11.2009. Luokka:Kirjat tieteenfilosofiasta Luokka:Yhdysvaltalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 1962 kirjat
Perfect Strangers (täsmennyssivu)

Perfect Strangers voi viitata seuraaviin paikkoihin ja asioihin: *Perfect Strangers, Deep Purplen albumi *”Perfect Strangers”, Deep Purplen musiikkikappale *”Perfect Strangers”, Jonas Bluen musiikkikappale *Perfect Strangers, Tommishockin & Kimarrin albumi *Avioliittoloma (Perfect Strangers), vuoden 1945 elokuva *Tuomittu rakkaus (Perfect Strangers), vuoden 1950 elokuva *Umpikuja (Perfect Strangers), vuoden 1984 elokuva *Saaren vangit (Perfect Strangers), vuoden 2003 elokuva *Perfect Strangers, vuoden 2004 elokuva *Perfect Strangers, vuosina 1986–1993 esitetty televisiosarja *Sukupuu (Perfect Strangers), vuoden 2001 televisiosarja
Fysiikka ja filosofia

Fysiikka ja filosofia: Modernin tieteen vallankumous () on fyysikko Werner Heisenbergin vuonna 1958 ilmestynyt kirja. == Katso myös == * Kvanttimekaniikka * Fysiikan filosofia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jyrki Laine: Heisenbergin hyppy kvanttimaailmaan. Helsingin sanomat 16.6.2001. * Tarja Kallio-Tamminen: Todellisuus ja moderni fysiikka. Tieteessä tapahtuu 8/2000. Luokka:Kirjat fysiikasta Luokka:Yhdysvaltalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 1958 kirjat
Hyveiden jäljillä

Hyveiden jäljillä: Moraaliteoreettinen tutkimus on Alasdair MacIntyren vuonna 1981 ilmestynyt kirja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Petri Koikkalainen: Macintyren Aristotelinen etiikka . Niin & näin 2/1995. * Jyrki Alenius: Moraaliajattelun rappio. Helsingin Sanomat 10.2.2005. * Pasi Salminen: Moraalifilosofian jäljillä. Kiiltomato.net 18.3.2005. * Linkkejä arvosteluihin Luokka:Kirjat etiikasta Luokka:Yhdysvaltalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 1981 kirjat
Keski-Afrikan vaakuna

Keski-Afrikan vaakuna on Keski-Afrikan tasavallan tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Vaakunan kilven keskellä olevassa sydänkilvessä on maan kartta ja sen päällä tähti. Ensimmäisessä kentässä on norsun pää, toisessa kentässä apinanleipäpuu, kolmannessa kentässä kolme tähteä ja neljännessä käsi, joka edustaa ennen maan itsenäisyyttä afrikkalaisen väestön aseman parantamiseen pyrkinyttä järjestöä. Kilven yllä on nouseva aurinko ja molemmilla puolilla maan lippu. Nauhassa vaakunan alla on motto Unité, Dignité, Travail. Vaakunan yläpuolella lukee Zo Kwe Zo, suomeksi ihminen on ihminen, mikä voidaan kääntää vapaammin "kaikki ihmiset ovat samanarvoisia". ==Lähteet== Luokka:Valtioiden vaakunat vaakuna
Vita

Vita voi viitata seuraaviin asioihin: ==Paikat== * Vita, kaupunki Sisiliassa, Italiassa * Vita, kaupunki Maharashtran osavaltiossa, Intiassa * Vita, kaupunki Ávilan maakunnassa Kastilia ja Leónissa, Espanjassa * Vita, kaupunki Kanadassa ==Henkilöt== * Vita Sackville-West, englantilainen kirjailija * Vita, sukunimenä: ** Massimo De Vita (s. 1941), italialainen sarjakuvapiirtäjä ** Natasha Vita-More (s. 1950), yhdysvaltalainen transhumanistinen taiteilija ja futuristi ** Pier Lorenzo De Vita (1909–1990), italialainen sarjakuvapiirtäjä ==Muut== * vidat (Potamogeton), vitakasvien heimoon kuuluva kasvisuku * PlayStation Vita, pelikonsoli * Opel Vita, automalli * Vita Audio, pöytäradioiden valmistaja
Alaskankleitonia

Alaskankleitonia (Claytonia sibirica, syn. Montia sibirica) on pienikukkainen ruohokasvi hetekaalikasvien (Montiaceae) heimossa, aiemmin luokittelun mukaan portulakkakasvien (Portulacaceae) heimossa. Kasvia viljellään myös koristekasvina. == Ulkonäkö ja koko == pienoiskuva|220px|vasen|Alaskankleitonian alus- ja varsilehtiä. Yksivuotinen alaskankleitonia kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Koko kasvi on kalju. Ehyet, möyheät lehdet ovat korvakkeellisia, korvakkeet ovat kalvomaisia. Aluslehdet ovat pitkäruotisia. Lehtilapa on 2–5 cm pitkä, puikea tai suippo sekä suippotyvinen ja -kärkinen. Leveitä, ruodittomia varsilehtiä on tavallisesti kaksi kappaletta ja ne sijaitsevat varressa vastakkain. Alaskankleitonian kukinto on melko monikukkainen viuhko. Kukkaperät ovat 2–3 cm pitkiä, ja ne pitenevät hedelmävaiheessa. Aivan kukan alapuolella on kaksi verholehtimäistä ylälehteä. Kaksineuvoiset kukat ovat noin 15 mm leveitä. Kukan kehä on teriömäinen. Lanttokärkisiä kehälehtiä on viisi kappaletta ja ne ovat väriltään valkoisia tai vaaleanpunaisia ja punasuonisia. Emiö on yhdislehtinen. Suomessa alaskankleitonia kukkii kesä-syyskuussa. Hedelmä on pitkittäisraoilla avautuva kota. Siemeniä on kolme kappaletta.Retkeilykasvio 1998, s. 102. Alaskankleitoniasta tavataan sekä itusilmullisia että itusilmuttomia rotuja. Kaikki Suomessa tavattavat kasvit kuuluvat itusilmuttomaan nimirotuun (var. sibirica).Lutukka 21/2005, s. 46. == Levinneisyys == Alkujaan alaskankleitonia on kotoisin Pohjois-Amerikan länsiosista ja Itä-Aasiasta.Den virtuella floran: Vårsköna Viitattu 28.2.2012. Koristekasvina laji on levinnyt luontoon monin paikoin Euroopassa. Suomessa alaskankleitoniaa voi satunnaisesti tavata viljelykarkulaisena eri puolilta maata. Suurin osa havainnoista keskittyy Etelä-Suomeen, mutta lajia on tavattu luonnosta Raahen korkeudelta saakka.Lampinen, R. & Lahti, T. 2011: Kasviatlas 2010: Alaskankleitonian levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 28.2.2012. == Elinympäristö == Alaskankleitonia suosii kosteita kasvupaikkoja. Suomessa alaskankleitonia kasvaa viljelykarkulaisena lehtomaisissa puistoissa ja pihojen lähipensaikoissa. == Käyttö == Alaskankleitonia viljellään puutarhojen koristekasvina. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Kurtto & Arto, Lampinen, Raino & Piirainen, Mikko & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti & Väre, Henry. Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen. Lutukka 21/2005, s. 41–85. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Alaskankleitonian levinneisyys Suomessa. * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Alaskankleitonia (Claytonia sibirica) * United States Department of Agriculture (USDA): Claytonia sibirica Luokka:Hetekaalikasvit
Ukkomansikka

Ukkomansikka (Fragaria moschata, aiemmin Fragaria muricata) on mansikkalaji, jota on viljelty marjakasvina. == Ulkonäkö ja koko == Ukkomansikka kasvaa 15–35 senttimetriä korkeaksi. Se tekee niukasti melko paksuja rönsyjä. Lehdet muodostuvat kolmesta ruodittomasta lehdykästä. Lehdykät ovat 5–10 cm pitkiä, päältä himmeän vaaleanvihreitä, usein ryppyisiä ja molemmin puolin karvaisia. Myös pitkähköt lehtiruodit ovat karvaisia. Ukkomansikan kukat ovat lehtiä pidemmän kukintovarren latvassa. Ne ovat yksineuvoisia eli joko hede- tai emikukkia, ja kasvi on kaksikotinen, eli yhdessä yksilössä on vain jompiakumpia kukkia. Kukka on 2–3 cm leveä, sen valkoiset terälehdet ovat noin yhden senttimetrin pitkiä. Ukkomansikan niin sanottu marja eli turvonnut kukkapohjus on kooltaan 1–2 cm, verenpunainen ja pähkylätön. Marjoja ei kehity yhden sukupuolen kasvustoissa. == Levinneisyys ja elinympäristö == Ukkomansikkaa tavataan Euroopassa, keskisestä Keski-Euroopasta ja Pohjoismaiden eteläpuolelta Itä-Eurooppaan ja Venäjälle. Pohjoisin esiintymä on Norjan pohjoisrannikolla. Pohjoismaissa ukkomansikka ei kasva alkuperäisenä. Sen kasvupaikkoja ovat esimerkiksi pihat, puutarhat ja puistot. == Ukkomansikka Suomessa == Suomessa ukkomansikkaa on tavattu luonnonvaraisena Etelä-Lapin korkeudelle asti. Eteläisimmässä osassa maata se on melko yleinen tai yleinen, erityisesti Varsinais-Suomi–Uusimaa–Etelä-Karjala-vyöhykkeellä ja Etelä-Hämeessä. Se on suurimmaksi osaksi vakiintunut tulokaskasvi levinneisyysalueellaan. Ukkomansikka on Suomessa vanha marjakasvi, jota on viljelty ennen amerikkalaisperäistä risteymämansikkaa puutarhamansikkaa (Fragaria × ananassa). Ukkomansikka kasvaa viljelyjäänteenä tai -karkulaisena vanhoilla pihoilla, puutarhoissa, puistoissa ja asutuksen lähimetsissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas: Ukkomansikan levinneisyys Suomessa. * LuontoPortti: Ukkomansikka (Fragaria moschata) * Pohjolan kasvien pauloissa: Fragaria moschata - ukkomansikka Luokka:Mansikat
HMS Acasta (1912)

HMS Acasta oli Britannian kuninkaallisen laivaston Acasta-luokan hävittäjä. == Palvelus == Acasta liitettiin palvelukseen otettaessa 4. hävittäjälaivueeseen, jonka mukana alus siirtyi ensimmäisen maailmansodan alkaessa Suureen laivastoon. Se siirtyi kesällä 1916 edelleen laivueen mukaan Humberiin, josta se edelleen siirtyi vuoden lopulla Portsmouthiin ja keväällä 1917 Devonportiin.Gardiner, Robert s. 76 Alus myytiin romutettavaksi 9. toukokuuta 1921. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:Acasta-luokan hävittäjät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan hävittäjät Luokka:John Brownin valmistamat alukset
HMS Achates (1912)

HMS Achates oli Britannian kuninkaallisen laivaston Acasta-luokan hävittäjä. == Palvelus == Alus liitettiin palvelukseen otettaessa 4. hävittäjälaivueeseen, jonka mukana alus siirtyi ensimmäisen maailmansodan alkaessa Suureen laivastoon. Se siirtyi kesällä 1916 edelleen laivueen mukaan Humberiin, josta se edelleen siirtyi vuoden lopulla Portsmouthiin ja keväällä 1917 Devonportiin.Gardiner, Robert s. 76 Alus myytiin romutettavaksi 9. toukokuuta 1921. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Acasta-luokan hävittäjät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan hävittäjät Luokka:John Brownin valmistamat alukset
HMS Acheron (1911)

HMS Acheron (viirinumerot H00 (6.12.1914-1.1.1918), H02 (1918-1919) ja H05) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Acheron-luokan hävittäjä. == Rakentaminen == Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista osana vuosien 1910-1911 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 30. syyskuuta 1910 ja alus laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1911. Alus valmistui vielä samana vuonna marraskuussa.Friedman, Norman s. 306 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa Acheron liitettiin 1. hävittäjälaivueeseen, jonka mukana se liitettiin 1914 Suureen laivastoon ensimmäisen maailmansodan puhjetessa. Alus osallistui HMS Fearlessin alaisuudessa laivueensa mukana Heligolandin taisteluun 28. elokuuta 1914 ja 24. tammikuuta 1915 HMS Auroran johdolla Doggermatalikon taisteluun. Alus osallistui laivueensa mukana Skagerrakin taisteluun 31. toukokuuta 1916. Alus osallistui 10. maaliskuuta 1915 HMS Attackin ja HMS Arielin kanssa Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen SM U-12 upottamiseen. Alus siirrettiin 1917 3. taistelulaivalaivueen mukana Välimerelle. Alus myytiin 9. toukokuuta 1921 Wardille romutettavaksi ja se myytiin edelleen 20. syyskuuta 1923 J. J. Kingille. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka: Acheron-luokan hävittäjät Luokka:Thornycroftin valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan hävittäjät
Merityräkki

Merityräkki (Euphorbia paralias) on tyräkkilaji, joka kasvaa Euroopassa merenrantadyyneillä. == Ulkonäkö ja koko == Merityräkki on tyvestään haarova ruoho, joka kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on möyheä, kalju ja sinivihreä. Lehdet ovat muodoltaan ehyet, vaihdellen pitkulaisen soikeasta pyöreään. Ylälehdet ovat pyöreimpiä. Merityräkin sarjamainen latvakukinto on 3–6-säteinen. Kukkien pikarimaisten suojusten sisällä sijaitsevat pienet hede- ja emikukat sekä munuaismaisia mesiäisiä. Hedelmänä on kota, joka on kooltaan 4 × 5 millimetriä. == Levinneisyys == Merityräkkiä tavataan Euroopassa Britteinsaarilla, Keski-, Etelä- ja Itä-Euroopassa, muissa maanosissa Pohjois- Afrikassa, Länsi-Aasiassa sekä levinneenä Australiassa.Germplasm Resources Information Network (GRIN): Euphorbia paralias == Lähteet == Luokka:Tyräkit
Camden (New Jersey)

Camden on kaupunki Yhdysvalloissa, New Jerseyn osavaltiossa. Se on Camdenin piirikunnan hallintokeskus, ja siellä oli 77 344 asukasta vuonna 2010. Se sijaitsee Delawarejoen itärannalla vastapäätä Philadelphian miljoonakaupungin keskustaa. Se oli aikoinaan menestyvä teollisuuskaupunki, mutta on taantunut yhdeksi Yhdysvaltain köyhimmistä ja vaarallisimmista kaupungeista. == Historia == Camdenin alue asutettiin ensimmäisen kerran 1681.Gillette Jr., s. 112–113. Camdenista tuli varsinainen asutuskeskus vasta 1773, kun ensimmäisen asukkaan William Cooperin jälkeläinen Jacob Cooper suunnitteli kaavan ja nimesi alueen Camdenin brittiläisen Camdenin jaarlin, Charles Prattin mukaan. Siitä tuli oma paikallishallinnollinen yksikkönsä 1828. Sen merkitys alkoi pian kasvaa, kun Camdenin–Amboyn rautatie valmistui. Kaupungista tuli 1844 piirikuntansa pääkaupunki. Camden jäi Philadelphian varjoon, mutta sekin pystyi houkuttelemaan kaupunkiin huomattavasti teollisuutta. Vuonna 1891 parikymmentä vuotta aiemmin perustetusta pienestä yrityksestä tuli Campbell Soup Company, ja vuonna 1899 New York Shipbuilding Corporation aloitti toimintansa. Sen telakalla työskenteli pian 5 000 työläistä. Eldridge R. Johnson perusti 1901 Victor Talking Machine Companyn, joka yhdistyi myöhemmin RCA:n kanssa. Camden kehittyi klassiseksi teollisuuskaupungiksi. 1930-luvun lama vaikutti hieman Camdeniin, mutta kaupunki kukoisti jälleen toisen maailmansodan aikana. Tuolloin pelkästään New York Shipbuilding Corporationin palveluksessa oli 47 000 ihmistä. Sodan jälkeen alueen kehitys alkoi keskittyä Camdenin esikaupunkeihin, kuten Cherry Hilliin. Monet kaupan ja teollisuuden toimijat jättivät kaupungin ja samalla väkiluku alkoi pienentyä. Vuonna 1950 Camdenin väkiluku oli 124 555, mutta se alkoi siitä laskea nopeasti. Myös väestön rakenne alkoi muuttua, kun kaupunkiin alkoi sodan jälkeen tulvia afroamerikkalaisia ja puertoricolaisia. Kaupungissa syttyivät vuonna 1971 neljä päivää kestäneet mellakat, kun poliisi oli ampunut puertoricolaisen miehen. Camden alkoi köyhtyä, ja sen tulotaso oli vuonna 1990 selvästi koko maan ja osavaltion keskitasoa matalampi. Jopa kolmannes asukkaista eli köyhyydessä. Samalla Camdenista tuli yksi Yhdysvaltojen vaarallisimmista kaupungeista: esimerkiksi vuonna 2003 FBI:n väkivalta- ja omaisuusrikostilastojen perusteella Camden oli Yhdysvaltain vaarallisin kaupunki. == Tunnettuja asukkaita == Runoilija Walt Whitman vietti elämänsä parikymmentä viimeistä vuotta Camdenissä. Hänen mukaansa on nimetty Camdenin eteläpuolelta Delawarejoen yli Philadelphiaan kulkeva silta.Krieg, Joann P.: ”Democracy in Action: Naming the Bridge for Walt Whitman” , Walt Whitman Quarterly Review 12 (Fall 1994), s. 108-114. Viitattu 28.6.2017. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Kaupungin kotisivut Luokka:New Jerseyn kaupungit
KDM Absalon

KDM Absalon (runkonumero L16) on Tanskan kuninkaallisen laivaston Absalon- luokan fregatti. Alus on nimetty tanskalaisen piispan Absalonin (1128-1201) mukaan. == Valmistus == Alus tilattiin Odense Staalskibsværft Munkebosta Odensesta, missä köli laskettiin 28. marraskuuta 2003, vaikka rakennustyöt oli aloitettu jo 30. huhtikuuta. Se laskettiin vesille 25. helmikuuta 2004 ja valmistui 19. lokakuuta.navalhistory.dk - Absalon == Palvelus == Aluksen aseistusta täydennettiin 2007 asentamalla sille kaksi 35 millimetrin LvSa M/04 CIWS -lähi-ilmatorjuntajärjestelmää, neljä Sea Gnat Mk36 sukellusveneentorjuntaheitintä, kaksi Mk32 Mod 14 torpedoputkea MU-90 M/04 sukellusveneentorjuntatorpedoille. Aluksella on myös tilat (900 neliömetriä) kahdelle LCP-tyyppiselle maihinnousualukselle, kahdelle Agusta-Westland EH-101 helikopterille ja joukolle miinoja. Alus oli Somalian rannikolla suojaamassa liikennettä merirosvoilta ja joutui muun muassa helmikuussa 2012 tulitaisteluun merirosvojen kanssa.Yle viitattu 28.2.2012 Absalon vieraili 2010 Suomessa, jolloin se osallistui Northern Coasts -harjoitukseen. Alus tukeutui Tahkoluodon satamaan Porissa.Ilta-Sanomat, to 28.8.2014 (s.7) == Päälliköt == *P. Starklint 20. lokakuuta 2004 - 10. syyskuuta 2007 *F. Trojahn 10. syyskuuta 2007 alkaen ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Helis.com, Database Luokka:Absalon-luokan fregatit
North American B-45 Tornado

North American B-45 Tornado oli yhdysvaltalainen suihkumoottoreilla varustettu pommikone. Siinä oli suorat puolisuunnikkaan muotoiset, niin kutsutut trapetsin muotoiset siivet, sekä neljä siipiin ripustettua suihkumoottoria. Kaksi moottoria sijaitsi samassa moottorikehdossa. Yhdysvaltain stratigiset ilmavoimat (SAC) käyttivät konetta, mutta paremmat koneet, kuten Boeing B-47 Stratojet sekä B-52 Stratofortress, syrjäyttivät sen nopeasti. Konetyyppi oli ensimmäinen ydinpommituksiin pystyvä suihkukone. Siinä oli neljän hengen miehistö. B-45 Tornadon kanssa sarjatuotantotilauksesta kilpaili Convairin XB-46, mutta jälkimmäinen hävisi tarjouskilpailun.http://www.47thbombwing.org/facts-about-the-b-45-tornado/ B-45 Tornadon ensilento tapahtui 17. maaliskuuta 1947 ja esittely 24. helmikuuta 1948. Palvelusura kesti kymmenen vuoden ajan, 1950–1959. Tornadoa valmistettiin kaikkiaan 143 koneyksilöä, joista sarjatuotannon pommitusversiota (A ja C) 107 kappaletta ja RB-45C -tiedusteluversiota 33 kappaletta.Laukkanen 2008, s. 10 1950-luvun lopulta lähtien kykenivät ydinpommituksiin myös nopeat taisteluhävittäjät aina F-86 Sabresta lähtien. Tornadon hyötykuorma oli arviolta 22 000 paunaa (lb) eli noin 10 000 kg. Konetyyppiä käytettiin myös tiedusteluun ja valokuvaukseen, sillä se kykeni lentämään korkealla. Nämä versiot tunnettiin RB-45:na, ja ne osallistuivat Korean sotaan. Koneilla suoritettiin myös Itä-Euroopan alueen ilmatiedusteluja. ==Tekniset tiedot== * Miehistö 4: ohjaaja, apuohjaaja, pommittaja/suunnistaja, taka-ampuja * Aseistus 2x 12,7 mm konekivääriä pyrstössä, enintään 10 000 kg pommeja * Huippunopeus 920 km/h (500 solmua, 570 mph) * Lakikorkeus 14 100 m * Toimintasäde 1 600 km ==Lähteet== * Jyrki Laukkanen: Iljushin Il-28 in Finnish Air Force. Apali, 2008, Tallinna. ISBN 978-952-5026-79-5 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== B-45 Tornado Luokka:Yhdysvaltalaiset pommikoneet Luokka:1940-luvun pommikoneet
Iskelmä Ankkuri

Iskelmä Ankkuri on vuonna 2002 Iskelmä-ketjuun liittynyt, Meri-Lapissa kuuluva paikallisradio, jonka omistaa Bauer Media Oy:n omistama Kaimax Media Oy. Iskelmän ohjelmiston lisäksi asemalta voi kuunnella paikallisuutisia ja kaksi kertaa arkipäivisin tulevaa paikallismakasiinia (klo 13:30 ja 17:30). Ennen Iskelmä-ketjuun liittymistä aseman nimi oli Radioankkuri. Iskelmä Ankkurin toimitus sijaitsee nykyään Oulun Isokadulla Iskelmä Oulun, Radio Pookin ja Radio City Oulun kanssa samassa rakennuksessa. Iskelmä Ankkuri lopetti väliaikaisesti toimintansa muutamaksi vuodeksi vuoden 2006 lopulla, kun asema ei saanut toimilupaa. Vuoteen 2006 loppuun asti kanava toimi taajuudella 98,8 MHz ja sen kuuluvuusalue kattoi kaikki Meri-Lapin kunnat. Se kuitenkin palasi takaisin eetteriin kesällä 2009 Kemiin taajuudelle 95,0 MHz ja myöhemmin syksyllä Tornioon taajuudelle 106,4 MHz teknisten toimilupien voimin. Kemin 50 watin lähetin sijaitsi Kemin keskustassa ammattikoulun katolla ja Tornion 50 watin lähetin Torpin vesitornin päällä. Iskelmä Ankkuri sai jälleen pysyvän toimiluvan valtioneuvostolta kaudelle 2012-2019 vuonna 2011http://www.lvm.fi/c/document_library/get_file?folderId=1637827&name;=DLFE-11776.pdf . Tämän seurauksena 30.3.2012 asema sulki Tornion lähettimen ja koko Tornion taajuuden (106.4 MHz). Kemin lähetin siirrettiin Tornion Laivakankaan Digitan radioasemalle ja lähettimen voimakkuutta nostettiin 50 watista yhteen kilowattiin. Entisestä Kemin taajuudesta (95,0 MHz) tuli näin ollen kanavan virallinen taajuus koko Meri-Lapissa. Kuuluvuusalue laajentui merkittävästi, kun Kemin ja Tornion ohella kanavaa pystyi kuuntelemaan myös muissa Meri-Lapin ympäryskunnissa. http://www.radiopooki.fi/uutinen_lue.php?id=11884http://www.pohjolansanomat.fi/PS- Uutiset/1194730575083/artikkeli/iskelma+ankkurin+kuuluvuusalue+laajenee.html Nykyään kanavalla on yhteinen mediamyynti ja markkinointi Iskelmä Oulun kanssa. Kanava kuuluu myös koko Meri-Lapissa Soneran Kaapeli-TV-verkossa taajuudella 99,3 MHz.http://www5.sonera.fi/ohjeet/Radiokanavalistaus#Kemi.2C_Tornio ==Taajuudet== Tornio: 95,0 MHz (Kaapelissa: 99,3 MHz) http://www.iskelma.fi/yhteystiedot https://www.digita.fi/medialle/tiedotteet/vanhemmat/2012/iskelma_ankkurin_kuuluvuusalue_laajenee_lahetystaajuus_muuttuu_torniossa_30.3..1211.news?1009_o=80 ==Lähteet== Luokka:Oulun media Luokka:Paikallisradiot Luokka:Suomalaiset radioasemat
Äänekosken Kaupunkisanomat

ÄKS Äänekosken Kaupunkisanomat on Äänekoskella ilmestyvä yksityinen ja itsenäinen ilmaisjakelulehti, jonka ensimmäinen numero ilmestyi maaliskuussa 2011. Normaalisti joka toinen viikko keskiviikkoisin ilmestyvä ÄKS on aikakauslehtityyppinen, leikattu tabloid. Lehden levikki on 11 400 ja se jaetaan ilmaiseksi kaikkiin koteihin sekä yrityksiin Äänekoskella, Suolahdessa, Sumiaisissa, Konginkankaalla ja osin myös Uuraisilla. ÄKSällä on myös omat, aktiivisesti päivitettävät nettisivut. Lehden päätoimittajana toimii Marjo Steffansson. Osakeyhtiön toimitusjohtaja on Pirjo Hakkarainen. Äänekoskelaissyntyinen toimittaja Timo Harakka toimi hallituksen puheenjohtajana, kunnes luopui tehtävästä ja omistajuudesta lähdettyään eurovaaliehdokkaaksi syksyllä 2013. Harakka palasi omistajaksi myöhemmin. Edellisten lisäksi ÄKSän perustajiin ja omistajiin kuuluvat muun muassa toimittajat Terho Vuorinen ja Teijo Piilonen ja kirjailija Reijo Honkonen. Syksyllä 2011 ÄKS järjesti äänestyksen kaikkien aikojen äänekoskelaisesta. Kaupungin satavuotisjuhlien kunniaksi järjestetyn äänestyksen voitti elokuvaohjaaja Mikko Niskanen. Viiden kärkeen sijoittuivat keihäänheittäjä Jorma Kinnunen, teollisuusmies Kalle Piilonen, toisen polven keihäsmies Kimmo Kinnunen sekä Timo Harakka. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Lehden verkkosivut Luokka:Äänekoski Luokka:Suomalaiset ilmaisjakelulehdet
Radikaali paha

Radikaali paha on vuonna 2004 ilmestynyt kirja, joka sisältää velvollisuusetiikkaa edustaneen Immanuel Kantin kirjoituksen ”radikaalista pahasta”, ihmisen mahdollisuudesta toimia vastoin velvollisuuttaan. Teoksen julkaisi Loki-Kirjat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jyrki Alenius: Sydämen vallankumous Kantin jalanjäljissä. Helsingin sanomat 9.10.2004. * Jari Kauppinen: Paha valinta . Voima 6/2004. *Kilpeläinen, Tapani: Niin monet nostalgiat jotka eivät halua vaieta. Niin&n;äin 4/2004. * Olli Pitkänen: Moraalinen ja metafyysinen paha: Vapaus ja pahuus Immanuel Kantin ja F.W.J. Schellingin filosofiassa. Pro gradu -työ, Jyväskylän yliopisto 2011. (PDF) Luokka:Immanuel Kant Luokka:Kirjat etiikasta Luokka:Suomalaiset filosofian tietokirjat Luokka:Vuoden 2004 kirjat
Lesothon vaakuna

Lesothon vaakuna on Lesothon tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Se otettiin käyttöön vuonna 1966. Kilvessä on krokotiili, joka on Lesothon hallitsijasuvun tunnus. Kilven takana on strutsin sulkia ja perinteisiä eteläisen Afrikan aseita. Vaakunan jalusta kuvaa Thaba Bosiu -vuorta, jonne hallitsija Moshoeshoe on haudattu. Kilvenkannattajina on kaksi hevosta. Vaakunassa on motto Khotso, Pula, Nala, suomeksi Rauha, sade, yltäkylläisyys. Tiedosto:Coat of arms of Lesotho (1966-2006).svg|Väreiltään nykyisestä poikkeava, vuosina 1966–2006 käytössä ollut vaakuna. ==Lähteet== Luokka:Valtioiden vaakunat Luokka:Lesotholainen kulttuuri
Iskelmä Oulu

Iskelmä Oulu on vuonna 2002 Iskelmä-ketjuun liittynyt, Pohjois-Pohjanmaalla toimiva paikallisradio, jonka omistaa Bauer Media Oy:n omistama Kaimax Media Oy. Ennen Iskelmä-ketjuun liittymistä aseman nimi oli Radioasema Q. Iskelmä Oulun toimitus sijaitsee Oulun Isokadulla Iskelmä Ankkurin, Radio Pookin ja Radio City Oulun kanssa samassa rakennuksessa. Kanavalla on yhteinen mediamyynti ja markkinointi Iskelmä Ankkurin kanssa. Kanavaa voi kuunnella Oulun alueella myös Telian Kaapeli-TV-verkossa taajuudella 89,4 MHz sekä DNA:n kaapelissa taajuudella 95,5 MHz). 20.6.2012 Iskelmä Oulun lähetykset aloitettiin Digitan Kiimingin radio- ja tv-asemalta ja samalla aseman lähettimen voimakkuutta nostettiin yhdestä kilowatista kolmeen kilowattiin. Näin ollen kanavan kuuluvuusalue laajentui Oulun alueella merkittävästi ja vanhat lähetykset Digitan Oulun Nokelan radioasemalla päättyivät. ==Taajuudet== Taajuudet eri paikkakunnilla:Tv- ja radiokanavat, Dna.fiSonera.fi * Oulu: 89,4 MHz (Soneran kaapelissa: 89,4 MHz. Dna:n kaapelissa: 95,5 MHz) * Raahe: 92,5 MHz * Haapavesi: 100,1 MHz * Sievi: 107,7 MHz == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Iskelmä Oulun paikallissivut Luokka:Paikallisradiot Luokka:Suomalaiset radioasemat Luokka:Oulun media
Dixi

250 px|thumb|Dixi vuodelta 1911. Dixi oli saksalaisen, Eisenachissa sijainneen Fahrzeugfabrich Eisenachin, sittemmin Dixi-Werke AG:n vuosina 1904–1928 valmistama automerkki. Fahrzeugfabrik Eisenach oli aloittanut Wartburg- merkkisten autojen valmistuksen vuonna 1898. Vuonna 1904 autojen merkiksi tuli Dixi, mikä tarkoittaa sananmukaisesti ”olen puhunut”. Ensimmäiset Dixi-mallit olivat S12, jossa oli akseliveto, sekä ketjuvetoinen T17. Näiden jälkeen esiteltiin vielä lukuisia muita malleja ennen ensimmäisen maailmansodan puhkeamista. Autoista tuli suosittuja, sillä ne olivat vankkarakenteisia ja hyvin viimeisteltyjä. Britanniassa autot myytiin nimellä Leander ja Ranskassa Regina-nimisinä. Vuonna 1914 esiteltiin pienikokoinen malli B1, jossa oli 14-hevosvoimainen 1 320-kuutioinen moottori. Tätä mallia valmistettiin vielä sodan jälkeenkin. Vuonna 1922 yritys joutui rautatievaunuja valmistaneen Gothaer Waggonfabrikin haltuun. Dixit menestyivät erinomaisesti AVUS- moottoriradalla vuonna 1922 järjestetyissä kilpa-ajoissa ottaen ensimmäisen, toisen ja neljännen sijan. Vuonna 1927 valmistettiin muutamia kuusisylinterisellä, 60-hevosvoimaisella moottorilla varustettuja malleja. Seuraavana vuonna autoissa oli 40-hevosvoimainen, kuusisylinterinen moottori, joka oli sama kuin Cykloneissa. Viimeinen Dixi-niminen auto oli 15-hevosvoimainen Austin Sevenin lisenssillä valmistettu malli. Aluksi se oli saatavana pelkästään roadsterina, mutta myöhemmin valikoimaan lisättiin myös kaksi- ja nelipaikkaiset muunnelmat. Luotettavasta autosta tuli pian erittäin suosittu kotimarkkinoillaan. Vuoden 1928 lopulla BMW osti Dixin tehtaat ja jatkoi mallin tuotantoa nimellä BMW-Dixi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Autonvalmistajat Luokka:Saksalaiset automerkit Luokka:BMW Luokka:Saksalaiset teollisuusyritykset Luokka:1920-luvun autot it:BMW 3/15 nl:Dixi
Alla Džiojeva

Allæ Džioty (, , s. 1949) on eteläossetialainen poliitikko, joka toimi opetusministerinä 2002–2008. Hän otti osaa vuoden 2011 presidentinvaaleihin, joiden tuloksen korkein oikeus mitätöi. Džioty opiskeli Odessan yliopistossa ja opetti Tskhinvalissa venäjän kieltä ja kirjallisuutta ja toimi koulun rehtorina. Džioty tuki Eduard Kokoitya, joka nimitti hänet opetusministeriksi 2002. Kokoity erotti hänet 2008, minkä jälkeen häntä vastaan nostettiin syytteitä ja hänet asetettiin kotiarestiin. ==Etelä-Ossetian vuoden 2011 presidentinvaalit== Džioty asettui presidenttiehdokkaaksi vuoden 2011 vaaleihin. Ensimmäisellä 13. marraskuuta kierroksella hän sai 25,37 % äänistä ja hätätilaministeri Anatoli Bibyly 25,44 %. Toisella kierroksella 27. marraskuuta Džioty sai 58,9 % äänistä. Virallisia tuloksia ei julkaistu, koska vaalien jälkeen hallitseva Yhtenäisyys-puolue syytti Džiotya äänestäjien pelottelusta ja äänten ostamisesta. Etelä-Ossetian korkein oikeus päätti kahden päivän päästä peruuttaa vaalien tuloksen, ja määräsi uudet vaalit maaliskuun 25. päivälle. Päätöksen jälkeen Tskhinvalissa oli mielenosoituksia. Väistyvä presidentti Eduard Kokoity erotti ennen kautensa päättymistä korkeimman oikeuden presidentin ja yleisen syyttäjän, mutta parlamentti kumosi tämän. Džioty ilmoitti boikotoivansa laittomina pitämiään uusia vaaleja ja vaati virkaatekevää presidenttiä Vadim Brovtsevia luovuttamaan vallan hänelle. 9\. helmikuuta 2012 Etelä-Ossetian poliisi haki Džiotya kuulusteluihin, jolloin hän sai sairauskohtauksen ja joutui sairaalaan. Venäläinen iltapäivälehti Life News kertoi Džiotyn kollegoiden kertoneen, että naamioituneet miehet pahoinpitelivät hänet. Maan sisäministeri kielsi tämän. Bibyly ilmoitti helmikuussa, ettei ota osaa uuteen vaaliin. ==Lähteet== Luokka:Eteläossetialaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Horisontti (täsmennyssivu)

Horisontti tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita: * horisontti, raja, jossa taivas ja maanpinta näyttävät kohtaavan * horisontti, geologinen horisontti, maannoksen kerros * horisontti, arkeologiassa ajanjakso, jonka aikana sama arkeologinen vaihe näkyy laajalla alueella * horisonttijärjestelmä, tähtitieteessä käytetty koordinaatisto * horisonttirengas, haloilmiö, jossa valkea rengas kiertää taivaankantta horisontin suuntaisesti * kosmologinen horisontti, raja, jota kaukaisempaa tapahtumaa ei maailmankaikkeuden laajenemisen vuoksi voi koskaan havaita * hiukkashorisontti, raja, jota kauempaa mikään hiukkanen ei ole voinut saapua havaitsijalle havaittavaksi * tapahtumahorisontti, mustaa aukkoa ympäröivä rajapinta * Horisontti, rakennus Jyväskylässä * Horisontti, rakenteilla oleva tornitalo Helsingin Kalasatamassa
Klingberg

Klingberg voi viitata seuraaviin henkilöihin: * Carl Klingberg (s. 1991), ruotsalainen jääkiekkoilija * John Klingberg (s. 1992), ruotsalainen jääkiekkopuolustaja * Kimi Klingberg (s. 1976), suomalainen koripalloilija
Knopfler

Knopfler voi viitata seuraaviin henkilöihin: * Mark Knopfler (s. 1949), skotlantilainen muusikko ja yksi Dire Straits -yhtyeen perustajista * David Knopfler (s. 1952), skotlantilainen muusikko ja yksi Dire Straits -yhtyeen perustajista
HMS Attack (1911)

HMS Attack (viirinumerot H14 (6.12.1914–1.9.1915) ja H86) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Acheron-luokan hävittäjä. == Valmistus == Alus tilattiin vuosien 1910–1911 laivasto-ohjelmassa Yarrow and Companyltä Scotstounista, missä köli laskettiin 10. syyskuuta 1910 telakkanumerolla 1297. Alus laskettiin vesille 12. joulukuuta 1911 ja valmistui toukokuussa 1912.Friedman, Norman s. 306 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 1. hävittäjälaivueeseen, jonka mukana se liitettiin 1914 Suureen laivastoon ensimmäisen maailmansodan alkaessa. Alus osallistui 28. elokuuta 1914 laivueensa mukana Helgolandin taisteluun HMS Fearlessin alaisuudessa ja HMS Auroran johdolla 24. tammikuuta 1915 Doggermatalikon taisteluun, jossa se oli vara-amiraali David Beattyn lippulaivana hetken taisteluristeilijä HMS Lionin vaurioiduttua ja ennen vara-amiraalin siirtymistä HMS Princess Royalille. Alus osallistui laivueensa mukana Skagerrakin taisteluun 31. toukokuuta 1916. Alus osallistui 10. maaliskuuta 1915 HMS Acheronin ja HMS Arielin kanssa Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen SM U-12 upottamiseen. Alus siirrettiin 1917 3. taistelulaivalaivueen mukana Välimerelle. Saksan keisarikunnan laivaston sukellusvene SM UC-34 torpedoi 30. joulukuuta 1917 Aleksandrian edustalla joukkojenkuljetusalus SS Aragonin, jolloin Attack ja aseistettu troolari HMS Points Castle pelastivat uppoavalta alukselta eloonjääneitä. Attackiin osui joko toinen torpedo tai sitten se ajoi miinaan, joka upotti aluksen vieden mukanaan 10 miestä. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Acheron-luokan hävittäjät Luokka:Yarrow’n valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan hävittäjät
George Friedman

George Friedman on yhdysvaltalainen yhteiskuntatieteilijä ja tiedusteluyhtiö Stratforin perustaja. Unkarissa syntyneen Friedmanin vanhemmat selviytyivät toisen maailmansodan juutalaisvainoista, ja perhe pakeni Yhdysvaltoihin 1950-luvun alussaBooknotes.org, viitattu 29.2.2012 (alkuperäinen teleivio- ohjelma 9.6.1991) Itävallan kautta. Hänen isänsä oli syntynyt silloisen Ukrainan alueella 1912.Geopolitical Journey of George Friedman: Ukraine in focus, Euroatlantica.info, viitattu 29.2.2012 Friedman vietti lapsuutensa New Yorkissa. Hän suoritti bachelortutkinnon City University of New Yorkin City Collegessa ja on väitellyt tohtoriksi Cornellin yliopistostaStratfor.com (Archive.org, viitattu 29.2.2012. Hän toimi 20 vuotta opettajana Dickinsonin Collegessa Pennsylvaniassa.Eeva Eronen, Geopoliittinen matkailija, Helsingin Sanomat 29.2.2012 sivu B 4 ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset yhteiskuntatieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset liikemiehet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
My Everything

My Everything (DBR 005) on suomalaisen rockyhtye Superchristin single joka julkaistiin Suomessa 4. toukokuuta 2006. Se oli yhtyeen ensimmäisen studioalbumin, Colorgunin, kolmas single. Yhtyeen laulaja-kitaristi Mikko Lohenoja nauhoitti My Everythingin, kuten yhtä kappaletta lukuun ottamatta muutkin Colorgunin kappaleet, Barbiewire-studiolla eli yhtyeen silloisella treenikämpällä Helsingin Kaapelitehtaalla. Singlen toisena raitana on yhtyeen Colorgun -albumin kiertueelta Tavastia-klubin keikalta 5. tammikuuta 2006 taltioitu versio ainoastaan omakustannekasetilla Rockisdead.com julkaistusta kappaleesta MTV Is All You Need. Kappale oli aikoinaan myös sovitettu jamipohjalta yhtyeen keikalla Tavastia-klubilla päivälleen viisi vuotta aiemmin. Singlen CD-painoksella on mukana CD-ROM -raitana lyhennetty 20 minuutin versio monikamerakuvalla tallennetusta kokopitkästä BEHOLD! Superchrist Live Explosion! (2006) -livetaltioinnista samaiselta Tavastia- klubin keikalta. Tallenteella esiintyy vierailevana laulajana Sydän, sydän -yhtyeen Tuomas Skopa. My Everything on Superchristin yksi tunnetuimmista kappaleista. Singlestä tehtiin CD-painos kauppoihin, ja se sijoittui julkaisuviikollaan toukokuussa 2006 Suomen virallisen singlelistan sijalle 11.http://www.ifpi.fi/tilastot/virallinen-lista/singlet/2006/20 Suomen virallinen lista - Singlet 20/2006 == Kappaleet == # # CD-painoksella olevan CD-ROM -videoraidan BEHOLD! Superchrist Live Explosion! (lyhyt versio) kappaleet: # # # # # == Kokoonpano == *Mikko Lohenoja - laulu, kitara *Minttu Muranen - basso *Lassi Jokinen - rummut *Tuomas Skopa - laulu CD-singlen CD- ROM -raidan kappaleessa 3 == Musiikkivideo == My Everything -kappaleen musiikkivideon on ohjannut ja leikannut yhtyeen laulaja-kitaristi Mikko Lohenoja. Video hyödyntää materiaalinaan ainoastaan erilaisia kuvapankkien kuvitusvideoita joko sellaisenaan tai useina päällekkäisinä Chroma key -kollaaseina, ja yhtye ei esiinny itse lainkaan kuvissa.http://www.youtube.com/watch?v=qwQ62Tj8jGY Musiikkivideon tekijätiedot videon lopputeksteissä YouTubessa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Single Spotify-musiikkipalvelussa * Musiikkivideo YouTube-palvelussa * Colorgun -albumi Wikipediassa * Superchrist Wikipediassa * Superchristin kotisivut Luokka:Vuoden 2006 kappaleet Luokka:Superchristin kappaleet
Arvo Summanen

Arvo Summanen (8. tammikuuta 1928 Kivennapa – 29. maaliskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen Brondan vintin taiteilijaryhmään 1950-luvulla kuulunut taidemaalari. Summanen saapui perheensä mukana evakkona Okeroisiin lähelle Lahtea. Muutettuaan Helsinkiin hän opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa 1948–1950 ja Taideakatemian koulussa 1951–1954. Summanen kuului 1950-luvulla Brondan vintin taiteilijoihin ja hän piti ensimmäiset näyttelynsä 1959. Vuonna 1970 Summanen muutti Meilahteen Villa Furunäsin taiteilijataloon jossa hän asui loppuelämänsä ajan. Summanen sai valtion taiteilijaeläkkeen 1991. Viimeisen näyttelynsä Summanen piti 2002, mutta hän jatkoi vaikeasta sairaudesta huolimatta maalaamista viimeisiin elinpäiviinsä saakka. == Lähteet == * Veikko Nuutinen ja Tytti Soikkeli : Arvo Summasen muistokirjoitus (HS.fi Muistot) * Kuvataiteilijamatrikkeli : Arvo Summanen Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Lasse Marttinen

Lasse Marttinen (25. syyskuuta 1926 Helsinki – 28. marraskuuta 2007 Espoo) oli suomalainen Brondan vintin taiteilijaryhmään 1950-luvulla kuulunut taidemaalari. Marttinen opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1946–1948 ja Vapaassa Taidekoulussa 1947–1949. Hän oli mukana perustamassa vuosina 1953–1959 toiminutta Brondan vintin taiteilijaryhmää. Marttinen toimi myös muusikkona 1946–1956 ja lavastajana 1955–1960. Hän ohjasi myös taidekerhoja ja perusti 1968 Espoon Taidekoulun jossa hän toimi opettajana. Marttinen oli 1940-luvulla myös nuortenlehti Kimmon päätoimittajana ja hän piirsi jonkin aikaa kahta lehdessä ilmestynyttä sarjakuvaa (Kimmo ja Janne Jännäri). Marttinen maalasi maisemia ja hän teki myös virallisia muotokuvia. Marttisen teoksia on muun muassa Tampereen nykytaiteen museossa, Amos Andersonin taidemuseossa, Oulun taidemuseossa sekä Nelimarkka-museossa. == Lähteet == * Kari Gröhn : Lasse Marttisen muistokirjoitus (HS.fi Muistot) (vanhentunut linkki) * PopuLAARI-blogi 21.1.2008 : Lasse Marttinen (1926–2007) * Kirjav@ - Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta, Lasse Marttinen * Suomen taide 1966, Suomen Taiteilijaseura, toim. Erik Enroth et al. Porvoo, Helsinki: WSOY, 1966 * Kansallisgalleria: Marttinen, Lasse == Aiheesta muualla == * Lasse Marttisen sivusto ja maalausgalleria Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Kaipala

Kaipala () on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Ahokylän kunnassa. Se sijaitsee Sumajoen varrella viisi kilometriä Ahokylästä luoteeseen. 2000-luvun alussa kylässä oli 75 asukasta. Sumajoen rannalla kaksi kilometriä Kaipalasta luoteeseen on sijainnut novgorodilaisten 1100-luvulla rakentama maavallin ja kaivannon suojaama muinaislinna. Sen sisällä tehdyissä kaivauksissa on löydetty asuin- ja talousrakennusten jäänteitä, merkkejä raudantuotannosta, metalliesineitä, koruja ja slaavilaisperäisten saviastioiden kappaleita. Linnoitus tuhoutui ilmeisesti vuosina 1240–1241, jolloin Saksalainen ritarikunta hyökkäsi alueelle. Vuonna 1500 Kaipalan kylä kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Kaprion kihlakunnan Ratsinan pogostaan. Jo tuolloin siellä sijaitsi läänitystilallisen hovi, joka on merkitty myös 1600-luvun ruotsalaisajan karttoihin. Vuonna 1796 Paavali I lahjoitti Kaipalan kartanon paroni Rotkirchille. Siitä on säilynyt uudelleen rakennettu päärakennus ja osa puistoa. Kaipalassa on myös puisen tsasounan (mahdollisesti vuosina 1713–1714 rakennetun entisen kirkon) raunio. Kattilan vatjalaisalueen lähellä sijainneen kylän asukkaat olivat venäläisiä. Inkerissä on ollut myös kaksi muuta Kaibolovo-nimistä kylää, toinen Kurkolanniemellä Kosemkinassa (suom. Kaipaala) ja toinen Liissilän seurakunnassa (suom. Kaipala tai Kaipola). ==Lähteet== Luokka:Inkerin kylät Luokka:Jaaman piiri
Kaibolovo

Kaibolovo tarkoittaa seuraavia asioita: * Kaipaala (ven. Kaibolovo), entinen kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Laukaansuun kunnassa * Kaipala (ven. Kaibolovo), kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Ahokylän kunnassa * Kaipala tai Kaipola (ven. Kaibolovo), kylä entisessä Liissilän seurakunnassa
Poolopaita

Poolopaita (eng. mm. turtle neck tai rollneck) on korkeakauluksinen paita. Kaulus voidaan pitää joko kaksin kerroin tai avata auki suojaamaan kaulaa. Paidan suomenkielinen nimi voi aiheuttaa sekaannusta, sillä englanniksi polo shirt (’poolopaita’) viittaa muun muassa tenniksessä käytettyihin pikeepaitoihin. Tiedosto:Col roulé, porté plié.jpg|Poolopaita miehellä: kaulus kaksin kerroin. Tiedosto:Col roulé, porté non plié.JPG|Poolopaita naisella: kaulus yksin kerroin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ville Raivio: Pitkäkaulaisen älymystön tavaramerkkipaita. Taloussanomat 14.7.2013. Luokka:Paidat
Lullu Woldstedt-Buch

Julia Olga Maria (Lullu) Woldstedt-Buch (4. tammikuuta 1883 Pietari – 7. tammikuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Woldstedt-Buchin vanhemmat olivat Fredrik Vilhelm Woldstedt ja Aina Helena Tawaststjerna. Hän oli naimisissa Hans Robert Viktor Buchin kanssa. Woldstedt-Buch valmistui 1899 Privata svenska fruntimmerskolanista. Hän opiskeli 1893–1901 Helsingin orkesterikoulussa ja suoritti 1907 laulunopettajatutkinnon sekä kävi 1912–1913 ruotsalaisen alakoulunopettajaseminaarin. Woldstedt-Buch toimi kansakoulun- ja laulunopettajana. Hän oli Tidning för Musik -lehden toimitussihteeri 1913–1916 ja toimi Dagens Press- ja Hufvudstadsbladet-lehtien kirjeenvaihtajana. Woldstedt-Buch perusti 1927 ruotsinkielisen Skolteatern-teatterin ja johti sitä vuoteen 1929 saakka. == Teoksia == * En drömmare. Söderström, Helsingfors 1910 * Hafvets folk. Söderström, Helsingfors 1912 * Nya och gamla Hölmöläsagor ; illustr. av Kyllikki Wartiovaara-Malin ; övers. av L. Woldstedt-Buch. Konstnärliga förlagssammanslutningen Lappalainen, Blomqvist, Malin, Helsingfors 1916 * Den nya dagen : skådespel i 3 akter. Svenska teatern 1920 * Fyrljuset : skådespel i en akt. 1923 (sai 1. palkinnon Svenska folkskolans vänner-yhdistyksen näytelmäkilpailussa 1923) * Handelsmans-Ida : skådespel i en akt. 1924 * Tankarnas makt : hörspel. Radioteatern 1929 (sai 2. palkinnon Yleisradion radiokuunnelmakilpailussa 1929) * Bulle och Månprinsessan : hörspel. 1932 * Den ljusa natten : lustspel i tre akter. Borgåbladets teaterbibliotek 46. Tryckeri- och tidnings, Borgå 1934 * Maskerad : hörspel. Radioteatern 1936 * Landet som är vårt : roman. Schildt, Helsingfors 1938 * Egon och sagorna ; med illustrationer av Harry Henriksson. Förlaget Bro, Åbo 1942 * Kanske en illusion : roman. Gemma, Helsingfors 1945 (suomeksi nimellä Puistohotelli, Gemma 1945) * Krona och klave : ett allvarligt lustspel i 3 akter. Svenska folkskolans vänner, Helsingfors 1947 * En vårsommarnatt : radiohörspel. Radioteatern 1949 (esitettiin suomenkielellä nimellä Kevätkesän yö, Radioteatteri 1951) * Ungt blod : radiohörspel. Radioteatern 1949 Nimimerkillä Nils Borgberg: * En vårsommarnatt. Schildt, Helsingfors 1937 == Lähteet == * * SLS's dramadatabas Daniel * Geni.com : Julia Olga Maria (Lullu) Woldstedt-Buch Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Hijack

Hijack on Amon Düül II-yhtyeen studioalbumi vuodelta 1974. Musiikillisesti albumi palasi edellisen albumin pop-voittoisemmasta suuntauksesta enemmän progressiiviseen musiikkiin ottamalla vaikutteita myös muista musiikkigenreistä (esim. folk, klassinen musiikki, funk). == Kappaleet == ===A-puoli=== #"I Can't Wait (Part 1 & 2)" (Meid) - 6:18 #"Mirror" (Weinzierl) - 4:21 #"Traveller" (Weinzierl, Knaup, Rogner) - 4:23 #"You're Not Alone" (Meid) - 6:55 ===B-puoli=== #"Explode Like a Star" (Karrer) - 4:00 #"Da Guadeloop" (Meid, Leopold) - 7:03 #"Lonely Woman" (Coleman, Karrer) - 4:44 #"Liquid Whisper" (Rogner, Knaup) - 3:24 #"Archy The Robot" (Karrer) - 3:30 == Muusikot == *Chris Karrer - akustinen- ja sähkökitara, viulu, soprano saksofoni, laulu *Renate Knaup-Krötenschwanz - laulu *Peter Leopold - rummut, perkussiot, akustinen kitara *Lothar Meid - basso, akustinen kitara, laulu, jousisovitukset *Falk U. Rogner - syntetisaattori *John Weinzierl - akustinen- ja sähkökitara sekä: *Chris Balder - jouset *Thor Baldursson - kosketinsoittimet *Bob Chatwin - trumpetti *Lee Harper - trumpetti *Hermann Jalowitzki - perkussiot *Bobby Jones - saksofoni *Olaf Kübler - huilu, soprano saksofoni *Rudy Nagora - saksofoni *Ludwig Popp - puhaltimet *Wild Willy - harmonikka, perkussiot, laulu Luokka:Vuoden 1974 albumit Luokka:Amon Düül II -yhtyeen albumit
Ruth Dahl

Ruth Lydia Dahl (26. marraskuuta 1900 Helsinki – 5. syyskuuta 1966) oli suomalainen toimittaja, näyttelijä ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Dahl käytti nimimerkkejä Ruter-dam ja Constance. Dahlin vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Axel L. Lindgren ja Lydia Finander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1918 (Läroverket för gossar och flickor i Helsingfors). Dahl toimi näyttelijänä 1920–1921 Vaasan ruotsalaisessa teaatterissa ja opiskeli 1921–1923 Ruotsalaisen teatterin oppilaskoulussa. Dahl työskenteli konttoristina 1928–1941 ja oli Nyland-lehden toimitussihteerinä 1941–1944 sekä Aftonposten-lehden toimittajana 1944–1945 sekä Suomen Huolto – Finlands Folkhjälp -järjestön tiedottajana 1946–1951. Hän kirjoitti pakinoita Hufvudstadsbladetiin ja oli Borgåbladet-lehden teatteriarvostelijana. Ruth Dahl oli naimisissa 1925–1934 Arne Bomanin ja 1935–1960 kirjailija Hjalmar Dahlin kanssa. Ruth Dahlin veli oli kirjailija ja kielitieteilijä Jarl Louhija. == Teoksia == * Teaterluft : roman. Schildt, Helsingfors 1946 * Ett temperament i moll : hörspel. Radioteatern 1947 * Flugan : Crazy-komedi i 2 akter. Översättning från norskt original och svensk bearbetning av Nanny Westerlund och Ruth Dahl ; textbearbetning ach sångtexter av Bez (Benedict Zilliacus), Boris Grünstein, Cab (Kai Brunila) och Gustaf Laurent. Svenska teatern 1953 * Teaterfolk : essäsamling ; 17 fotografier av C.-J. Bremer. Helsingfors 1953 (nimimerkillä Ruter-dam) * Författarvardag. Söderström, Helsingfors 1963 == Lähteet == * * Östra Nylands hembygdsförfattare : Ruth Dahl * SLS's dramadatabas Daniel Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet