EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kymen lääni

Kymen lääni () oli vuosina 1945–1997 toiminut Suomen lääni, joka käsitti nykyisten Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntien alueet. Läänin pääkaupunki oli Kouvola, sitä ennen väliaikaisesti Kotka, joka oli myös läänin suurin kaupunki. ==Historia== Toisen maailmansodan jälkeen suurin osa vanhaa Viipurin lääniä jäi rajan taakse. Vuonna 1945 Viipurin läänin Suomen puolelle jääneestä osasta muodostettiin Kymen lääni, lukuun ottamatta Korpiselän Suomelle jäänyttä osaa ja Uukuniemeä, joka jatkoi itsenäisenä kuntana vaikka oli menettänyt selvän valtaosan alueestaan. Uukuniemi ja Korpiselän jäljellejäänyt osa liitettiin Kuopion lääniin ja mainittu Korpiselän osa Tuupovaaraan. Vuonna 1948 Uukuniemi siirrettiin Kuopion läänistä Kymen lääniin. Vuonna 1949 Kymen lääniin siirrettiin Uudenmaan läänistä Anjalan, Elimäen, Iitin, Jaalan ja Kuusankosken kunnat. Kymen lääni lakkautettiin vuoden 1997 suuressa lääniuudistuksessa ja sen alue liitettiin kokonaisuudessaan Etelä-Suomen lääniin. Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Kymen läänin tunnuskirjaimet olivat R ja G. ==Kunnat 1997 (kaupungit lihavoitu)== * Anjalankoski * Elimäki * Hamina * Iitti * Imatra * Jaala * Joutseno * Kotka * Kouvola * Kuusankoski * Lappeenranta * Lemi * Luumäki * Miehikkälä * Parikkala * Pyhtää * Rautjärvi * Ruokolahti * Saari * Savitaipale * Suomenniemi * Taipalsaari * Uukuniemi * Valkeala * Vehkalahti * Virolahti * Ylämaa ==Kuntamuutokset== * Anjala (siirretty 1949 Uudenmaan läänistä ja liitetty 1975 Anjalankoskeen) * Elimäki (siirretty 1949 Uudenmaan läänistä) * Haapasaari (liitetty 1974 Kotkaan) * Iitti (siirretty 1949 Uudenmaan läänistä) * Jaala (siirretty 1949 Uudenmaan läänistä) * Jääski (jäännös liitetty 1948 Imatraan, Joutsenoon ja Ruokolahteen) * Karhula (liitetty 1977 Kotkaan) * Kuusankoski (siirretty 1949 Uudenmaan läänistä) * Kymi (liitetty 1977 Kotkaan) * Lappee (liitetty 1967 Lappeenrantaan) * Lauritsala (liitetty 1967 Lappeenrantaan) * Nuijamaa (liitetty 1989 Lappeenrantaan) * Simpele (liitetty 1973 Rautjärveen) * Sippola (liitetty 1975 Anjalankoskeen) * Säkkijärvi (jäännös liitetty 1946 Miehikkälään ja Ylämaahan) * Vahviala (jäännös liitetty 1946 Lappeeseen ja Ylämaahan) Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset * Anjalankoski (liitetty 2009 Kouvolaan) * Elimäki (liitetty 2009 Kouvolaan) * Jaala (liitetty 2009 Kouvolaan) * Joutseno (liitetty 2009 Lappeenrantaan) * Kuusankoski (liitetty 2009 Kouvolaan) * Saari (liitetty 2005 Parikkalaan) * Suomenniemi (liitetty 2013 Mikkeliin entisessä Mikkelin läänissä) * Uukuniemi (liitetty 2005 Parikkalaan) * Valkeala (liitetty 2009 Kouvolaan) * Vehkalahti (liitetty 2003 Haminaan) * Ylämaa (liitetty 2010 Lappeenrantaan) ==Maaherrat== * Arvo Manner 1945–1955 * Artturi Ranta 1955–1964 * Esko Peltonen 1965–1975 * Erkki Huurtamo 1975–1984 * Matti Jaatinen 1984–1993 * Mauri Miettinen 1993–1997 ==Katso myös== * Vanha Suomi * Kaakkois-Suomi * Kymen vaalipiiri ==Lähteet== *
Pohjois-Karjalan lääni

Pohjois-Karjalan lääni () syntyi vuonna 1960 lääniuudistuksessa, kun Kuopion läänin itäosat erotettiin omaksi läänikseen. Läänin pääkaupunki oli Joensuu. Vuoden 1997 lääniuudistuksessa Pohjois-Karjalan lääni sulautui yhdessä Kuopion läänin ja Mikkelin läänin pääosan kanssa uudeksi Itä-Suomen lääniksi. Pohjois- Karjalan maakunnan alue oli identtinen entisen Pohjois-Karjalan läänin kanssa vuoteen 2021 asti, kun Heinävesi siirtyi siihen Etelä-Savon maakunnasta. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 19 kuntaa, joista viisi oli kaupunkeja (Joensuu, Kitee, Lieksa, Nurmes ja Outokumpu). Pohjois-Karjalan lääni oli lakkautushetkellä väkiluvultaan Manner-Suomen pienin lääni. Pohjoiskarjalaisten autojen rekisterikilvet alkoivat S-kirjaimella. ==Kunnat 1997 (kaupungit lihavoitu)== * Eno * Ilomantsi * Joensuu * Juuka * Kesälahti * Kiihtelysvaara * Kitee * Kontiolahti * Lieksa * Liperi * Nurmes * Outokumpu * Polvijärvi * Pyhäselkä * Rääkkylä * Tohmajärvi * Tuupovaara * Valtimo * Värtsilä ==Kuntamuutokset== === Nimenmuutokset === Vanha nimi Uusi nimi 1968 Kuusjärvi Outokumpu === Kuntaliitokset === Kunta Liitoskunta 1973 Nurmeksen mlk Nurmes Pielisjärvi Lieksa Läänin lakkauttamisen jälkeen 2005 Kiihtelysvaara Joensuu Tuupovaara Värtsilä Tohmajärvi 2009 Eno Joensuu Pyhäselkä 2013 Kesälahti Kitee 2020 Valtimo Nurmes ==Maaherrat== * Lauri Riikonen 1960−1967 * Esa Timonen 1967−1992 * Hannu Tenhiälä 1992−1997 == Lähteet == * Suomen Pohjois-Karjala Karjalan Liitto === Viitteet === *
Sopimusyhteiskunta

Sopimusyhteiskunnassa ihmiset voivat yleisesti tehdä keskenään sitovia sopimuksia. Käsitteellä tarkoitetaan usein myös sitä, että sopimuksiin päästään ilman riitoja tai painostusta, ja joskus sitä, että samaan sopimukseen yhtyvät hyvin monet tahot. Sopimusyhteiskuntaa kaventaviksi tekijöiksi katsotaan sopimusten rikkomukset sekä se, että valtiovalta tai jokin muu taho sanelee asioita sen sijaan, että jättäisi ne vapaasti sovittaviksi. Suomessa oikeuslaitos toimii sopimusten sitovuuden takaajana, mutta lainsäädäntö rajoittaa sopimusvapauden alaa. Joskus sopimusyhteiskunnalla tarkoitetaan päinvastoin korporativismia, jossa keskusjärjestöt ja/tai muut korporaatiot saavat rajoittaa sopimusvapautta. == Esimerkkejä == Työehtosopimusten yleissitovuuden katsotaan joskus kannustavan sopimiseen, toisaalta se kaventaa sopimusyhteiskuntaa rajoittamalla ihmisten vapautta sopia omista työehdoistaan. == Lähteet== * * * == Katso myös == * Sopimusoikeus * Yhteiskuntasopimus Luokka:Sosiologia
Biramia

Biramia on niveljalkaisten raajojen ominaisuus. Biraminen raaja haarautuu kahteen osaan, ja kumpikin haara koostuu sarjasta toisiinsa kiinnittyneitä segmenttejä. Niveljalkaisten varhaiset kantamuodot muodostuivat jaokkeista, joissa jokaisessa on yksi raajapari. Raajapari on kaksiosainen eli biraminen, siinä on varsinainen raaja-osa sekä kidusosa. Kehityksen myötä tämä perusrakenne on muuttunut niveljalkaisten luokista riippuen suurestikin. Useimmiten on erotettavissa ainakin toinen rakenteen perusosista, raaja tai kidus. Luokka:Anatomia en:Arthropod leg#Biramous and uniramous
Alberto Korda

Alberto Díaz Gutiérrez (14. syyskuuta 1928 Havanna – 25. toukokuuta 2001 Pariisi) oli kuubalainen valokuvaaja, joka tunnetaan parhaiten kuuluisan Che Guevaran valokuvan ottajana. Korda oli rautatieläisen poika, joka työskenteli monissa ammateissa (juoksupoika, ovelta-ovelle-kauppias jne.) ennen ryhtymistään valokuvaajan apulaiseksi. Korda eteni urallaan hyvin ja hänestä tuli suosittu mallien kuvaaja. Korda meni naimisiin kuubalaisen mallin, Niurkan kanssa, tämä kuten kaksi muutakin avioliittoa päättyivät eroon. Korda muutti sukunimensä Diaz Gutiérrez Kordaksi brittiläisen ohjaajan Alexander Kordan mukaan, sukunimi kuulosti kuubalaiseen korvaan aivan Kodakilta. Kuuban vallankumous vuonna 1959 muutti Kordankin elämän ja hän alkoi tarjota valokuviaan Revolucion-sanomalehdelle, jonka toimitus oli lähellä Kordan studiota. Vallankumouksen jälkeen hänestä tuli Fidel Castron henkilökohtainen valokuvaaja kymmeneksi vuodeksi. Kuuluisa Che Guevara -valokuva otettiin vuonna 1960. Korda ei koskaan saanut kuvasta mitään palkkiotaBBC News 26.5.2001 mutta vuonna 2000 hän haastoi Smirnoff-yhtiön oikeuteen näiden käytettyä kuvaa mainoksissaan. Lopulta ilman oikeudenkäyntiä saamansa 50 000 dollaria hän lahjoitti kuubalaiselle terveydenhuoltojärjestelmälle.CNN 16.9.2000 (Arkistoitu versio) Vuodet 1968–1978 Korda keskittyi vedenalaiseen valokuvaukseen kunnes 1978 hänen näyttelynsä Japanissa nosti hänen valokuvansa kansainvälisesti tunnetuiksi. 1980-luvulla hän kuului Castron seurueeseen tämän matkoilla Venezuelaan ja Meksikoon. Hänellä oli myös pieni rooli Wim Wendersin dokumentin Buena Vista Social Club alussa. Tosin jostakin syystä hänen nimeään ei ole lopputeksteissä. Alberto Korda kuoli sydänkohtaukseen Pariisissa vuonna 2001 vieraillessaan töidensä näyttelyssä. Kuuban kuuluisimpiin nykykuvaajiin kuuluva José A. Figueroa toimi uransa alkuvaiheessa Alberto Kordan apulaisena ja työtoverina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Che - Alberto Korda Luokka:Valokuvaajat Luokka:Kuubalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Veikko Hakulinen

Veikko Johannes ”Haku-Veikko” Hakulinen (4. tammikuuta 1925 Kurkijoki - 24\. lokakuuta 2003 Valkeakoski) oli suomalainen maastohiihtäjä, kolminkertainen olympiavoittaja ja maailmanmestari. Urallaan Asikkalan Raikasta, Valkeakosken Hakaa, Jämsänkosken Ilvestä, Evon Metsäpoikia, Tampereen Hiihtoseuraa, Tampereen Pyrintöä ja Tampereen Mailaa edustanut Hakulinen kilpaili myös ampumahiihdossa, suunnistuksessa, hiihtosuunnistuksessa, maastojuoksussa ja soudussa SM-tasolla ja jatkoi uraansa veteraanisarjoissa. Oslon talviolympialaisista Hakulinen muistetaan erityisesti 50 kilometrin voittoajastaan 3.33.33. Hän voitti Holmenkollenilla 50 kilometriä vuosina 1953 ja 1955, pikamatkan eli 18 kilometriä vuonna 1953 ja 15 kilometriä vuonna 1957. Hän sijoittui Holmenkollenilla vuonna 1950 18 kilometrin kilpailun kolmanneksi. Holmenkollen-mitali myönnettiin hänelle vuonna 1955. Veikko Hakulinen valittiin Vuoden urheilijaksi ennätykselliset neljä kertaa vuosina 1952-1954 ja 1960. Vuoden Urheilija valinnat vuodesta 1947 lähtien Hän sai Pro Urheilu -tunnustuksen vuonna 2000.Pro Urheilu -palkinnot jaettu Hakulinen astui sotapalvelukseen huhtikuussa 1943 alokkaaksi Laatokan Rannikkoprikaatiin Lahdenpohjaan ja sen jälkeen palveli Valamon saarella. Sotilasarvoltaan hän oli reservin kersantti ja ammatiltaan metsäteknikko.Mestarihiihtäjä Veikko Hakulinen menehtyi liikenneonnettomuudessa Hakulinen kuoli jäätyään juoksulenkillään auton alle vuonna 2003Hiihtolegenda Veikko Hakulinen kuollut. Kun Hakulisen syntymästä tuli kuluneeksi 85 vuotta 2010, paljastettiin hänen synnyinpaikkakunnallaan, nykyisin Venäjän Karjalaan kuuluvalla Kurkijoella hänelle omistettu muistolaatta.Kurkijoella paljastettiin Veikko Hakulisen muistolaatta Yle Urheilu Helmikuussa 2017 hänet valittiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.Hakulinen ja Mäntyranta ensimmäisinä hiihtolajien kunniagalleriaan == Saavutukset == === Olympialaiset === * Oslo 1952 - kulta (50 km) * Cortina 1956 - kulta (30 km) ja kaksi hopeaa (50 km ja viesti) * Squaw Valley 1960 - kulta (viesti), hopea (50 km) ja pronssi (15 km) === MM-kisat === * Falun 1954 - 2 kultaa (15 km, viesti) ja kaksi hopeaa (30 km ja 50 km) * Lahti 1958 - kulta (15 km), hopea (50 km) ja pronssi (viesti) === SM-kisat === Henkilökohtaisia SM-voittoja yleisessä sarjassa 4 kpl vuosina 1954–1963 ja SM-viestien 4×10 km mestaruuksia 5 kpl vuosina 1954-1964\. === Ampumahiihto === * MM-kisat, Seefeld 1963 - hopea (joukkuekilpailu), kuudes (20 km) * Olympialaiset, Innsbruck 1964 - 15\. (20 km) * MM-kisat, Elverum 1965 - viides (joukkuekilpailu), 31. (20 km) == Kirjallisuutta == * Hakulinen, Veikko. Haku-Veikko, suurhiihtäjä Veikko Hakulisen muistelmat 1999 * Kolkka, Sulo. Veikko Hakulinen, latujen valtias 1960 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Veikko Hakulisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa * Veikko Hakulinen YLEn Elävässä arkistossa * Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kasvukausi

Kasvukausi on se aika vuodesta, jolloin kasvit kasvavat. Tarkempi nimitys kasvukaudelle on terminen kasvukausi. Kasvukauden pituus vaihtelee vuosittain ja se käynnistyy ja päättyy eri ajankohtina eri vuosina, mutta tilastollisesti havainnoista voidaan muodostaa keskiarvoja ja vaihteluvälejä. Suomessa kasvukausi määritellään alkaneeksi silloin, kun lumipeite on kadonnut aukeilta paikoilta, vuorokauden keskilämpötila on vähintään viitenä päivänä peräkkäin yli +5 °C ja paikallinen tehoisa lämpösumma ylittää 20 vuorokausiastetta sitä seuraavien viiden päivän aikana. Vastaavasti kasvukausi määritellään päättyneeksi, kun vuorokauden keskilämpötila on alle +5 °C viidestä kymmeneen päivää peräkkäin. Myös syksyn kovat yöpakkaset (jolloin lämpötila on ollut alle −10 °C monta yötä peräkkäin) tai lumipeite saattavat katkaista kasvukauden. Näin tapahtuu toisinaan eri puolilla Suomea. Etelä-Suomessa kasvukausi on hieman pidempi kuin Pohjois-Suomessa. Keskimäärin terminen kasvukausi on ollut vuosina 1981–2010 etelä- ja lounaisrannikolla yli 185 vuorokautta, eteläisessä Suomessa sekä länsirannikolla 175–185 vuorokautta ja muualla Suomessa 105–175 vuorokautta. Vuonna 2001 kasvukausi oli Helsingissä 181 päivää, mutta Lapissa Utsjoella vain 121 päivää. Suomessa pisin kasvukausi on Ahvenanmaalla ja toiseksi pisin Lounais-Suomessa. Kasvukausi käynnistyy sisämaassa keväällä nopeasti, mutta vastaavasti päättyy aikaisemmin syksyllä. Mitä lähemmäksi päiväntasaajaa siirrytään, sitä pidempi kasvukausi on. Päiväntasaajan läheisyydessä se kestää koko vuoden. Tropiikissa kasvukautta ei ole mielekästä laskea. ==Lähteet== * == Aiheesta muualla == *Terminen kasvukausi Ilmatieteen laitos. Luokka:Kasviekologia
Sirkka Hämäläinen

Sirkka Aune-Marjatta Hämäläinen-Lindfors (o.s. Hinkkala, s. 8. toukokuuta 1939 Hausjärvi) on suomalainen talousvaikuttajana toiminut nainen. Hän oli Suomen Pankin pääjohtaja 1992–1998. Hämäläinen valmistui ylioppilaaksi Karkkilan yhteiskoulusta 1957, ekonomiksi 1961, kauppatieteiden kandidaatiksi 1964 ja lisensiaatiksi 1979. Hän väitteli kansantaloustieteen tohtoriksi 1981 Helsingin kauppakorkeakoulusta. Hämäläinen työskenteli pääosan urastaan Suomen Pankissa. Hän nousi ensimmäisenä naisena sen johtokuntaan vuonna 1991 ja seuraavana vuonna pääjohtaja Rolf Kullbergin seuraajaksi. Vuosina 1998–2003 Hämäläinen oli Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsen. Hämäläinen osallistui kansainvälisten johtajien Bilderberg-ryhmän kokoukseen vuonna 1994 ollessaan Suomen Pankin pääjohtaja. Hämäläinen oli jäsen muun muassa Suomen Kansallisoopperan Säätiön hallituksessa ja toimi aiemmin sen puheenjohtajana. Sirkka Hämäläiselle on myönnetty mm. Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. luokan komentajamerkki ja Viron tasavallan Valkoisen Tähden ritarikunnan 1.luokan kunniamerkki eli suurristi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yle Elävä arkisto: Sirkka Hämäläinen – Lasikattoja rikkova talousjohtaja Luokka:Suomen pankin pääjohtajat Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Unkarin väestö

Unkarin väestö koostuu Unkarin asukkaista, joiden määrä, eli Unkarin väkiluku vuonna 2022 oli 9 689 010. == Väestön ikärakenne == Muiden lännen teollistuneiden valtioiden tavoin Unkarin väestökin ikääntyy vähitellen. Alle 15-vuotiaita on väestöstä 15,9 %, 15–65-vuotiaita on 68,6 % ja yli 65-vuotiaita 15,5 %. Kokonaishedelmällisyysluku (lapsiluvun odote) on hyvin matala, 1,3 lasta jokaista naista kohden. Elinajan odote oli vuonna 2005 miespuolisilla unkarilaisilla 68,3 vuotta ja naispuolisilla 76,5 vuotta. Unkarin väestön suurimman osan muodostavat unkarilaiset (89 %). Muita kansallisuuksia ovat romanit (5 %), saksalaiset (2,6 %), romanialaiset (2 %), serbit (1 %), slovakit (1 %), ruteenit (0,9 %) ja jenishit (0,5 %). Unkarin väestöjakauma 1920–1980 (lähde: História 1991 / 2–3) kansallisuus 1920 1930 1941 1949 1960 1970 1980 unkarilainen 7 155 973 89,6 % 8 000 335 92,1 % 11 881 455 80,9 % 9 076 041 98,6 % 9 786 038 98,2 % 10 166 237 98,5 % 10 638 974 99,3 % saksalainen 550 062 6,9 % 477 153 5,5, % 533 045 3,6 % 22 455 0,2 % 50 765 0,5 % 35 594 0,4 % 11 310 0,1 % slovakki 141 877 1,8 % 104 786 1,2 % 175 550 1,2 % 25 988 0,3 % 30 630 0,3 % 21 176 0,2 % 9 101 0,1 % romanialainen 23 695 0,3 % 16 221 0,2 % 1 051 026 7,2 % 14 713 0,2 % 15 787 0,2 % 12 624 0,1 % 8 874 0,1 % ruteeni - - 547 770 3,7 % - - - - kroaatti 58 931 0,7 % 47 337 0,5 % 12 346 0,1 % 20 423 0,2 % 33 014 0,3 % 17 609 0,2 % 13 895 0,1 % serbi 17 132 0,2 % 7 031 0,1 % 213 585 1,5 % 5 158 0,1 % 4 583 0,1 % 12 235 0,1 % 2 805 0,0% vendi, sloveeni 6 087 0,1 % 5 464 0,1 % 20 336 0,1 % 4 473 0,1 % laskettu kroaattien ryhmään 4 205 0,0 % 1 731 0,0 % mustalaiset 6 989 0,1 % 7 841 0,1 % 76 209 0,5 % 21 387 0,2 % 25 633 0,3 % 34 957 0,3 % 6 404 0,1 % muut 26 123 0,3 % 18 946 0,2 % 29 210 0,2 % 14 161 0,1 % 14 534 0,1 % 17 462 0,2 % 16 369 0,2 % juutalainen - - 139 041 0,9 % - - - - yhteensä 7 986 875 8 685 109 14 679 573 9 204 799 9 961 044 10 322 099 10 709 463 == Uskonnot == Enemmistö Unkarin väestöstä (54,5 %) kuuluu katoliseen kirkkoon; osa heistä on roomalaiskatolisia, osa idän katolisia. 15,9 % väestöstä on kalvinisteja ja 3 % luterilaisia. Juutalaisia elää Unkarissa nykyään 80 000, mutta ennen holokaustia heidän lukumääränsä oli 800 000. Uskontokuntiin kuulumattomia on väestöstä 14,5 %, mikä on seurausta ennen vuotta 1989 toimineen kommunistisen hallinnon kielteisestä suhtautumisesta uskontoihin. == Kieli == Unkarin kieli kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten ugrilaiseen haaraan, ja se on ainoa ei-indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan laajemmalti Keski-Euroopassa. Unkari on saanut lainasanoina vaikutteita erityisesti turkkilaisista kielistä, slaavilaisista kielistä ja saksasta. Unkarissa puhuttavat unkarin murteet poikkeavat toisistaan hyvin vähän. == Kehitystavoitteet == Vuonna 2007 arvioitiin, että Unkari saavuttaa todennäköisesti YK:n vuosituhattavoitteista viisi. Sen sijaan nälän ja köyhyyden vähentämiseen liittyvä tavoite jäänee saavuttamatta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Väestö maittain
Windows 1.0

Microsoft Windows 1.0 on Microsoftin 20. marraskuuta 1985 julkaisema 16-bittinen graafinen käyttöliittymä IBM PC -yhteensopivien tietokoneiden MS- DOS-käyttöjärjestelmille. Se oli ensimmäinen Windows-versio. Se vaati toimiakseen 512 kilotavua muistia ja kaksi levyasemaa. Windows 1.0:n ytimenä toimi Presentation Manager, joka muistutti nykyistä Resurssienhallintaa, ja toisaalta myös myöhempien DOS-versioiden DOS Shelliä. Myös alkeellinen moniajo oli mahdollista, mutta ikkunat eivät voineet sijaita päällekkäin. MS-DOS Executive -ikkunassa näkyi ohjelmien lisäksi tiedostot päätteineen. Windows 1.0:ssa oli suorita (engl. run) toiminto, joka käynnistetään myös kyseistä ikkunasta. Windows 2.x:stä ja 1.x:stä tarjottiin ohjelmistokehittäjille myös nk. ajonaikaisia versioita, jotka mahdollistivat loppukäyttäjille niille tehtyjen sovellusten käytön ilman Windowsin hankintaa. Microsoft hyödynsi tätä itsekin mm. Excelin ja Wordin osalta. Käytännöstä luovuttiin Windows 3.0:n myötä. Windows 1.0:n seuraaja oli Windows 2.0, joka julkaistiin joulukuussa 1987. Windows 1.0:aa myytiin noin 500 000 kappaletta.https://techland.time.com/2013/05/07/a-brief-history-of-windows- sales-figures-1985-present/ == Ohjelmat == * Calculator * Calendar * Cardfile * Clipboard * Clock * Notepad * Paint * Reversi * Write == Versiot == === Windows 1.01 === Windows 1.01 julkaistiin 20. marraskuuta 1985, ja se oli ensimmäinen Microsoft Windows -versio. === Windows 1.02 === Windows 1.02 julkaistiin toukokuussa 1986. === Windows 1.03 === Windows 1.03 julkaistiin elokuussa 1986. Se sisälsi parannuksia, jotka tekivät sen yhdenmukaiseksi kansainvälisen julkaisun kanssa, kuten eurooppalaisten näppäimistöjen-, näytönohjainten- ja tulostimien laiteajureiden kanssa. === Windows 1.04 === Windows 1.04 julkaistiin huhtikuussa 1987, ja se lisäsi tuen uusille IBM PS/2 -tietokoneille, mutta PS/2 -hiirille tai uusille VGA -grafiikkatiloille ei tarjottu tukea. == Vastaanotto == Windows 1.0 ei saavuttanut kovin suurta suosiota, sillä vain harvat omistivat tai saivat käyttää kotitietokonetta.Kotimikro.fi: Microsoft Windows vuosien varrella Monet arvostelut kritisoivat sen vaativia järjestelmävaatimuksia, sekä siinä havaittiin heikkoa suorituskykyä, kun useita sovelluksia suoritettiin samanaikaisesti. == Elinkaari == Windows 1.0:n tuki päättyi muiden varhaisten Windows-versioiden tavoin 31. joulukuuta 2001Microsoft Support: Microsoft Windows 1.0 Standard Edition , mikä tekee siitä kaikkien aikojen kauiten tuetun Windows -version. Koska Microsoft on pyrkinyt säilyttämään taaksepäin yhteensopivuuden, voi Windows 1.0 -ohjelmia ajaa vielä jopa Windows XP:ssä, ja niiden lähdekoodin voi kääntää pienin muutoksin siten, että ohjelmat toimivat nyky-Windowsissa. Windows Vistassa 16-bittiset ohjelmat eivät kuitenkaan enää toimi sellaisenaan. == Lähteet == Luokka:Windows-versiot Luokka:Vuoden 1985 ohjelmistot
Pimeä sumu

Pimeä sumu on tähtienvälisessä avaruudessa oleva pölypilvi. Toisin kuin heijastussumut ja emissiosumut, pimeä sumu ei säteile eikä heijasta valoa merkittävästi, joten se on nimensä mukaisesti pimeä. Pimeät sumut voidaan havaita vain välillisesti, eli ne ovat esimerkiksi jonkin kirkkaan sumun tai emissiosumun edessä. Toiset sumut näkyvät tiheätähtistä taustaa vasten. Ehkäpä tunnetuin pimeä sumu on Hevosenpääsumu Barnard 33. Eteläisellä pallonpuoliskolla on havaittavissa myös Hiilisäkki-niminen pimeä sumu, joka heijastaa kuitenkin valoa 10 %. Se on 550 valovuoden päässä ja siinä on 40 000 Auringon massaa. Monia pimeitä sumuja on Barnardin luetteloissa merkittynä kirjaimilla B1, B2 ... Laajimmat pimeät sumut ovat jättiläismolekyylipilviä. Nämä näkyvät paljain silmin Linnunradan maitomaisia tähtitihentymiä vasten tummina juovina. Hyvin suppeat pimeät sumut ovat globuleja, pilvestä muodostuvia tähtiä. Pimeät sumut näkyvät kirkkaina pitkäaaltoisessa infrapunassa. == Pimeitä sumuja == * Hiilisäkki * Hevosenpääsumu * Käärmesumu B72, etäisyys 500 valovuotta * Rho Opchiuchi-sumu * Joutsenen repeämä, etäisyys 2400, pituus 2500 valovuotta * Härän pimeä sumu * Monoceros R2 - 2600 valovuoden päässä, Yksisarvisen tähtikuviossa * Kartiosumu 2500 valovuotta maasta Luokka:Pimeät sumut
Kaasusumu

Kaasusumulla tarkoitetaan tähtitieteessä tähtienvälisessä avaruudessa olevaa kaasu- ja pölypilveä. Koska avaruus on lähes täydellinen tyhjiö, pienitiheyksinenkin aine voi siitä erottua. Yleensä sumut ovat myös useiden, jopa satojen valovuosien kokoisia. Sumujen tiheydet ovat yleensä maassa aikaansaataviin tyhjiöihin verrattuina huomattavasti harvempia rakenteeltaan; maapallon kokoisen pilven kaasusumua massa on vain muutaman kilogramman. Spektroskooppisesti mittaamalla on saatu selville sumujen koostumuksia. Ne sisältävät muun muassa vetyä ja heliumia. Niissä saattaa olla myös molekyylejä, kuten alkoholia ja metaania. Niissä on myös jonkin verran pölyä, siis kiinteitä hiukkasia. Vety on niissä yleisin, kuten muuallakin maailmankaikkeudessa, ja se saa aikaan erityisesti valokuvissa näkyvän punaisen värin. Kaasusumut liittyvät usein tähtien syntyyn tai kuolemaan. ==Kaasusumujen tyypit== * Emissiosumu, joka säteilee itse valoa tietyllä aallonpituudella lähitähtien antamalla energialla * Heijastussumu, joka heijastaa lähitähtien valoa * Pimeä sumu, joka ei valaise eikä heijasta tähtien valoa vaan peittää takana olevien tähtien valon ja tulee näin havaittavaksi * Planetaarinen sumu, normaalin tähden elinkaarensa lopussa puhaltamista ulkokerroksista koostuva pieni sumu * Supernovajäänne, supernovana räjähtäneen tähden jäännöksistä koostuva sumu Diffuusisumu on yhteisnimitys kaikille valaiseville tai heijastaville sumuille. == Katso myös == *Tähtienvälinen aine *Molekyylipilvi *HI-alue *Globuli Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ilmakehän optinen ilmiö

Ilmakehän optiset ilmiöt ovat ilmakehässä näkyviä ilmiöitä. Ne voidaan luokitella seuraavasti (esimerkkeineen):Ilmakehän optisia ilmiöitä , Ursa * valon taittuminen ja heijastuminen jääkiteissä (halot) * valon taittuminen ja heijastuminen sadepisaroissa (sateenkaaret) * valon diffraktio sumu- ja pilvipisaroissa tai jääkiteissä (kehät ja väripilvet, sumukaari, helmiäispilvet) * valon taittuminen ja heijastuminen pilvi- tai sumupisaroissa (glooria) * valon diffraktio siitepöly-, itiöpöly- tai levähiukkasissa (siitepölykehät, itiöpölykehät ja levien valoilmiöt) * valon diffraktio hyvin pienissä ilman aerosoleissa, kuten savuhiukkasissa tai tuliperäisen tuhkan hiukkasissa (bishopin rengas) * valon heijastuminen yläilmakehän jääkidepilvistä (valaisevat yöpilvet) * valon taipuminen ja kulkusuunnan muuttuminen taitekertoimeltaan keskenään erilaisissa ilmakerroksissa (taittumisilmiöt kuten kangastukset) * valon sironta ilmamolekyyleissä ja ilman aerosoleissa (hämäräilmiöt, tulivuoriruskot) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ursan Taivaanvahti-havaintojärjestelmä, jonne voi syöttää havaintoja ilmakehän optisista valoilmiöistä * Ursan ilmakehän valoilmiöiden jaosto * Ursan haloilmiöiden jaosto *
Taidesuuntaus

Taidesuuntaus on tietylle aikakaudelle ominainen tyyli taiteessa. Ennen 1800-lukua kunkin ajan taidetta hallitsi yksi suuntaus, joka vaihtui vähitellen uuteen. 1800-luvulla tietoisuus tyyleistä lisääntyi ja alkoi syntyä useita päällekkäisiä suuntauksia, eikä 1900-luvulta lähtien ole enää ollut mitään tiettyä tyyliä, jota suurin osa taiteilijoista noudattaisi. ==Taidesuuntauksia aikajärjestyksessä== ===Ennen vuotta 1000=== * Varhaiskristillinen taide * Karolinginen renessanssi ===1000-1200-luku=== * Ottolainen taide * Romaaninen tyyli ===1300-luku=== * Gotiikan taide * Goottilainen arkkitehtuuri ===1400-luku=== * Renessanssi ===1500-luku=== * Manierismi ===1600-luku=== * Barokki ===1700-luku=== * Klassismi * Rokokoo * Romantiikka ===1800-luku=== * Kansallisromantiikka * Düsseldorfin koulukunta * Hudson River -koulukunta * Prerafaeliitit * Arts and crafts * Naturalismi * Realismi * Impressionismi * Piktorialismi * Neoimpressionismi * Primitivismi * Symbolismi * Akateeminen taide * Uusgotiikka * Uusklassismi * Uusrenessanssi ===1900-luku=== ====1900 alkaen==== * Jugend eli art nouveau * Postimpressionismi * Fauvismi * Ekspressionismi * Kubismi * Dadaismi * Abstrakti taide * Futurismi * Suprematismi * Konstruktivismi * De Stijl * Orfismi * Vortisismi * Naivismi ====1920 alkaen==== * Uusasiallisuus * Art deco * Surrealismi * Bauhaus * Funktionalismi * Yhteiskunnallinen realismi * Regionalismi * Sosialistinen realismi * Fasistinen taide * Presisionismi ====1945 alkaen==== * Abstrakti ekspressionismi * Cobra (avantgarde) * Informalismi * Art brut * Tasismi * Konkretismi ====1960 alkaen==== * Pop- taide * Nouveaux Realistes * Fluxus * Minimalismi * Fotorealismi * Fotonaturalismi * Op-taide * Kineettinen taide * Käsitetaide * Arte povera ====1980 alkaen==== * Postmodernismi * Uusekspressionismi * Uusminimalismi * Neo-Geo (taidesuuntaus) * Ympäristötaide * Multimediataide * Performanssitaide * Videotaide * Yhteisötaide * Graffititaide == Katso myös == * Taiteen historia * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Neitoperhonen

Neitoperhonen (Aglais ioSuomen lajitietokeskus (viitattu 7.8.2017)) on täpläperhosten heimoon kuuluva kulttuuriympäristöjen perhonen. == Koko ja ulkonäkö == Neitoperhosen siipien kärkiväli on n. 4–5 cm ja se on hiukan nokkosperhosta suurempi. Neitoperhonen on yläpuolelta huomiota herättävä perhonen, taustaväri on syvänpunainen ja jokaisessa siivessä on iso ja värikäs silmätäplä. Alapuolelta lajin siivet ovat tummanruskeat ja vipevöidyt mustilla juovilla. Paon-du-jour MHNT CUT 2013 3 14 Cahors Dos.jpg|Neitoperhonen Paon- du-jour MHNT CUT 2013 3 14 Cahors Ventre.jpg| △ Neitoperhonen == Levinneisyys ja lentoaika == Neitoperhonen on Suomessa tulokaslaji, joka on vasta 1960-luvulta lähtien alkanut esiintyä maassa. Sitä tavataan Euroopassa sekä Aasian viileämmissä osissa Japaniin saakka. Pitkään satunnaisesti tavattu harvinainen laji on nykyään yleinen Etelä-Suomessa, viime vuosina laji on ollut lentoaikanaan yksi yleisimmistä päiväperhosista. Levinneisyyden raja kulkee suunnilleen Vaasa–Kuopio-linjalla, pohjoisemmaksi mentäessä lajia esiintyy harvemmin. Neitoperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, talvehtineet keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle. == Elinympäristö ja elintavat == Neitoperhonen on tyypillinen kulttuuriympäristöjen perhonen, se elää pihapiireissä, puutarhoissa ja istutusten lähettyvillä. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat, jotka kesän aikana kehittyvät toukiksi, koteloituvat ja kuoriutuvat syksyllä toisen sukupolven aikuisina. Aikuinen yksilö talvehtii, usein vajoissa, autotalleissa tai muissa ulkorakennuksissa. == Ravintokasvi == Neitoperhosen toukat ovat monofageja ja syövät nokkosta (Urtica dioica). Aikuinen yksilö syö kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa. Neitoperhoset saattavat myös syödä puiden mahlaa tai mädänneiden hedelmien käynyttä mehua. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *LuontoPortti: Neitoperhonen (Nymphalis io) *Suomen Perhoset: Neitoperhonen *Keskisuomalainen: Neitoperhonen *Iltalehti: Neitoperhonen (Nymphalis io) *UniProt, Taxonomy: Inachis io Luokka:Aitotäpläperhoset
Emmi (laulaja)

Emmi (oikealta nimeltään Emmi Kangasjärvi, s. 10. lokakuuta 1979 Vilppula) on suomalainen laulaja-lauluntekijä ja muusikko. Hän tuli tunnetuksi singlellään ”Breakable”, joka julkaistiin helmikuussa 2001. Singlestä tehtiin kansainväliseen levitykseen video, jonka ohjasi Taku Kaskela. Toukokuussa 2001 ilmestyi hänen toinen singlensä ”Crashing Down” ja esikoisalbumi Solitary Motions. ”Crashing Down” oli vuonna 2001 radioasema NRJ:n eniten soittama kappale. Levyn nimikappale ”Solitary Motions” soi myös radioissa. Emmi oli myös ehdokkaana parhaaksi pohjoismaiseksi esiintyjäksi MTV Europe Music Awardsissa vuonna 2001. Parhaaksi pohjoismaiseksi esiintyjäksi valittiin kuitenkin tanskalainen Safri Duo. Lokakuussa 2002 ilmestyi Emmin toinen albumi No Nothing, jonka tunnetuimmat kappaleet ovat ”Dancing Thru The Stars” ja ”Stay”. Vuonna 2003 ilmestyi albumin kansainvälinen painos, jossa kappaleet ovat eri järjestyksessä kuin suomalaisessa painoksessa. Kansainvälisessä painoksessa on mukana kaksi uutta kappaletta, ”Into The World” ja ”World Is Crazy”, mutta suomalaisen version ”Toss Me Down” puuttuu kansainvälisestä painoksesta. Emmin kolmas albumi Can Full of Joy ilmestyi syksyllä 2005. Albumilta julkaistiin mm. single ”What Do You Want From Me?”, ja video tehtiin poikkeuksellisesti levyn nimibiisistä ”Can Full of Joy”. Emmin neljäs albumi The Invite julkaistiin 30. syyskuuta 2009, levyn nimikappaleesta ”The Invite” julkaistiin myös video, jonka ohjasi Juha Lankinen. Emmin debyytin jälkeisten kolmen albumin menestys oli esikoislevyä vaatimattomampaa. Emmiltä ei ole tullut uutta musiikkia vuoden 2009 jälkeen ja hän on vetäytynyt julkisuudesta. ==Diskografia== ===Singlet=== * ”Breakable” (helmikuu 2001) * ”Crashing Down” (toukokuu 2001) * ”Green Car” (heinäkuu 2001) * ”Solitary Motions” (marraskuu 2001) * ”Butterfly” (promo, 2002) * ”Dancing thru the Stars” (lokakuu 2002) * ”Stay” (promo, 2002) * ”Into the World” (promo, 2003) * ”Eileen” (toukokuu 2005) * ”What Do You Want From Me?” (elokuu 2005) * ”Chaos Expo” (promo, helmikuu 2009) * ”So Noticed” (promo, huhtikuu 2009) ===Albumit=== * Solitary Motions (2001) * No Nothing (2002) * No Nothing (2003, kansainvälinen painos) * Can full of joy (2005) * The Invite (2009) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Emmi Kangasjärvi - Fono-äänitetietokanta Luokka:Suomalaiset poplaulajat Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Emma-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset lauluntekijät
Sitruunaperhonen

Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni) on keskikokoinen kaaliperhosten (Pieridae) heimoon kuuluva päiväperhonen. == Koko ja ulkonäkö == Sitruunaperhosen siipien kärkiväli on noin 4–5 cm. Lajin koiras on väriltään sitruunankeltainen, mistä laji on saanut nimensä. Naaras on vihertävän keltainen, limetinvihreä. Siipien keskellä on tummemmat täplät. Muista keltaperhosista poiketen sitruunaperhosella ei ole etusiivissä ollenkaan tummaa reunakuviota. (MHNT) Gonepteryx rhamni - Préserville France - male dorsal.jpg|Gonepteryx rhamni ♂ (MHNT) Gonepteryx rhamni - Préserville France - male ventral.jpg|Gonepteryx rhamni ♂ △ (MHNT) Gonepteryx rhamni - Foret de Bouconne France - female dorsal.jpg|Gonepteryx rhamni ♀ (MHNT) Gonepteryx rhamni - Foret de Bouconne France - female ventral.jpg |Gonepteryx rhamni ♀ △ == Levinneisyys ja lentoaika == Suomessa sitruunaperhonen on levinnyt lähes koko maahan. Sitruunaperhonen on erittäin yleinen eteläisimmässä Suomessa ja se pysyy yleisenä Etelä-Lappiin saakka. Pohjois-Lapissa se esiintyy harvalukuisemmin. Sitruunaperhonen on eräs Suomen tavallisimmista päiväperhosista ja usein yksi kevään ensimmäisistä lajeista. Sitruunaperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, ensimmäinen keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle. Keskikesällä aikuisia sitruunaperhosia ei juuri tavata. == Elinympäristö ja elintavat == Sitruunaperhonen elää paitsi kulttuuriympäristöissä, pihapiireissä, puutarhoissa, myös luonnonympäristöissä kuten metsien reunoilla. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat heti, kun toukkien ravintokasvit, paatsamat, tulevat lehteen tarjoten toukille suojaa ja ravintoa. Alku- ja keskikesän aikana munat kehittyvät toukiksi. Täysikasvuiset toukat koteloituvat ja kuoriutuvat loppukesällä toisen sukupolven aikuisina, jotka lentävät heinä-syyskuulla. Syyskuulla lento vaimenee ilmojen viiletessä ja perhoset hakeutuvat talvehtimispaikkoihin, josta ne taas kevään koittaessa huhtikuulla heräilevät. == Ravintokasvi == Sitruunaperhosen toukat ovat monofageja ja syövät korpipaatsaman (Rhamnus frangula) ja orapaatsaman (Rhamnus cathartica) lehtiä. Aikuinen yksilö syö kukkien mettä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * *Laji.fi: Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni) *LuontoPortti: Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni) *Perhosopas: Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni) *Suomen Perhoset: Sitruunaperhonen *Keskisuomalainen: Sitruunaperhonen *Iltalehti: Sitruunaperhonen (Gonepteryx rhamni) *UniProt, Taxonomy: Gonepteryx rhamni *Pherobase: Semiochemicals of Gonepteryx rhamni, the Brimstone Luokka:Kaaliperhoset
Kesäolympialaiset 1932

Vuoden 1932 kesäolympialaiset järjestettiin Los Angelesissa Yhdysvalloissa. Kisojen avajaiset olivat 30. heinäkuuta ja päättäjäiset 14. elokuuta 1932. Kisat järjestettiin 1930-luvun suuren laman aikaan, eivätkä useat joukkueet kyenneet kustantamaan urheilijoiden matkaa Los Angelesiin. Muun muassa suurin osa Brasilian joukkueesta ei kyennyt osallistumaan kisoihin, kun maahantulijoita koskenut yhden dollarin maksu osoittautui liian suureksi. Urheilijoita olikin kaikkiaan yli puolet vähemmän kuin edeltäneissä Amsterdamin kisoissa. Kisoissa oli ensi kertaa tarkoitusta varten rakennettu olympiakylä. Kylässä asuivat vain miesurheilijat. Naisille oli varattu Los Angelesista oma hotelli. Kisoissa oli ensimmäistä kertaa myös palkintokoroke. Los Angelesissa järjestettiin olympialaiset myös vuonna 1984. == Lajit == Los Angelesin vuoden 1932 olympialaisten ohjelmassa oli 18 urheilulajia ja 109 eri kilpailutapahtumaa. * * * * * * * * * * * * * * * * === Näytöslajit === * * === Taidelajit === * Taidelajit == Osallistuneet maat == Vuoden 1932 kesäolympialaisiin osallistui 37 maata. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Mitalitaulukko == Mitalitilaston ensimmäinen vuoden 1932 kesäolympialaisissa oli isäntämaa Yhdysvallat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ylen Elävä arkisto: Los Angelesin olympialaiset 1932 *
Kesäolympialaiset 1948

Vuoden 1948 kesäolympialaiset pidettiin Lontoossa. Kisojen avajaiset olivat 29. heinäkuuta ja päättäjäiset 14. elokuuta 1948. Toisen maailmansodan häviäjämaita Saksaa ja Japania ei kutsuttu kisoihin. Kesäkuussa 1939 Kansainvälinen olympiakomitea oli päättänyt, että vuoden 1944 kesäolympialaiset pidettäisiin Lontoossa. Tällöin ehdokkaina kisakaupungeiksi olivat myös Budapest, Lausanne, Helsinki ja Ateena. Kisat jouduttiin kuitenkin peruuttamaan toisen maailmansodan vuoksi, eikä järjestelyjä ollut juuri edes ehditty aloittaa. Sodan aikana ei voitu myöskään tehdä päätöstä vuoden 1948 olympiakisojen pitopaikasta, ja vasta maaliskuussa 1946 Kansainvälinen olympiakomitea myönsi ne äänestyksen perusteella Lontoolle. Tällä kertaa muina ehdokkaina olivat Baltimore, Lausanne, Minneapolis, Los Angeles ja Philadelphia. == Lajit == Vuoden 1948 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 136 kilpailutapahtumaa 20 urheilulajissa. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * === Näytöslajit === * * Ruotsalainen voimistelu === Taidelajit === * Taidelajit == Osallistuneet maat == Lontoon 1948 olympialaisiin osallistui 59 maata. Burma, Ceylon, Libanon, Puerto Rico, Syyria ja Venezuela esiintyivät olympialaisissa ensimmäistä kertaa. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Mitalitaulukko == Mitalitilaston ykkössijan saavutti Yhdysvallat. Paras yksilö oli neljä olympiakultaa voittanut hollantilainen yleisurheilija Fanny Blankers-Koen. Eniten mitalisijoja saavutti suomalainen voimistelija Veikko Huhtanen. == Lähteet == *
Kirjoverkkoperhonen

Kirjoverkkoperhonen (Euphydryas maturna) on täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhoslaji. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin lajeihin, joiden suojelemiseksi on perustettava erityisten suojelutoimien alueita sekä IV liitteessä mainittuihin lajeihin, jotka edellyttävät tiukkaa suojeluaEuroopan unionin luontodirektiivi ja on tästä syystä rauhoitettu Suomessa luonnonsuojeluasetuksella.Finlex: Luonnonsuojeluasetus . == Koko ja ulkonäkö == Kirjoverkkoperhonen on keskikokoinen perhonen, jonka siipien kärkiväli on noin 4 cm. Verkkoperhosille tyypilliseen tapaan lajin kuviointi on ruudullinen, siipien yläpinta on oranssien, valkoisten ja tummanruskeiden ruutujen kirjoma. Alapuolelta siipien perusväri on oranssi, jossa on valkoisia ruutuja. Lajia paljon muistuttavasta punakeltaverkkoperhosesta kirjoverkkoperhonen eroaa siten, että punakeltaverkkoperhosella on takasiiven alareunassa molemmilla puolilla mustien pisteiden rivi, jota kirjoverkkoperhosella ei ole. == Levinneisyys ja lentoaika == Kirjoverkkoperhonen on levinnyt eteläiseen Suomeen kannan painopisteen ollessa Kaakkois-Suomessa. Lajia tavataan myös pohjoisempana, esimerkiksi Pohjois-Savossa saakka. Siellä se on kuitenkin harvinainen. Kanta Etelä-Suomessa on suhteellisen vakaa, joinakin vuosina lajia esiintyy jopa runsaasti mutta useimmiten kuitenkin harvalukuisena. Laji on muissa Euroopan maissa suurharvinaisuus, minkä vuoksi myös Suomessa laji on rauhoitettu. Kirjoverkkoperhonen aloittaa lentonsa ennen kesäkuun puoltaväliä ja lopettaa heinäkuun ensimmäisen viikon tienoilla. == Elinympäristö ja elintavat == Kirjoverkkoperhonen on puoliavointen alueiden laji. Se elelee mielellään metsäaukioilla, pensaikkoisilla alueilla ja teiden reunoilla. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana. == Ravintokasvi == Kirjoverkkoperhosen toukat elävät yleensä maitikoilla (Melampyrum) kuten kangasmaitikalla (Melampyrum pratense) sekä koiranheisillä (Viburnum opulus) ja rantatädykkeillä (Veronica longifolia). Aikuinen juo kukkien mettä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *LuontoPortti: Kirjoverkkoperhonen (Euphydryas maturna) *Suomen Perhoset: Kirjoverkkoperhonen *Keskisuomalainen: Kirjoverkkoperhonen *Iltalehti: Kirjoverkkoperhonen (Euphydryas maturna) *UniProt, Taxonomy: Euphydryas maturna Luokka:Aitotäpläperhoset
Geotieteet

Geotieteet, myös maantiede tai maantieteet, on yhteisnimitys luonnontieteille, jotka tutkivat Maan ja sen ilmakehän rakennetta sekä ilmiöitä. Niiden tutkimuksessa sovelletaan fysiikkaa, matematiikkaa, kemiaa ja biologiaa. Ne eivät siten kuulu selkeästi vain yhteen edellä mainituista neljästä luonnontieteen alasta, vaan ne luetellaan yleensä erillään muista luonnontieteistä. Geologia, ilmatiede ja maantiede ovat alueen keskeisimmät tutkimusalat. * Geologia käsittää Maan kivisen osan eli litosfäärin ja sen sisäpuoliset osat. Osa-alueita: ** Gemmologia ** Mineralogia ** Paleontologia ** Sedimentologia * Geofysiikka * Geokemia * Fysikaalinen geodesia tutkii Maan painovoimakentän eli geopotentiaalin rakennetta. * Geodynamiikka tutkii kiinteän Maan hitaita liikkeitä, kuten laattatektoniikka ja postglasiaalinen maannousu, sekä Maan epäsäännöllinen rotaatioliike. * Glasiologia tutkii jäätiköitä. * Ilmasto-oppi eli klimatologia vertailee eri ilmastoja ja tutkii niiden syntyä. * Ilmatiede eli meteorologia tutkii ilmakehää ja sen toimintaa. Esimerkisi sääilmiöt ovat osa meteorologiaa. * Limnologia tutkii makean veden alueita (lähinnä järvet, lammet ja joet). * Maantiede eli geografia tutkii Maan pintaa esimerkiksi pinnanmuotojen, kasvillisuuden tai ihmisen kannalta. * Meritiede eli oseanografia sisältää maapallon merien tutkimuksen. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pierre Varignon

Pierre Varignon (1654 Caen, Ranska – 23. joulukuuta 1722) oli ranskalainen matemaatikko. == Varignonin suunnikaslause == Pierre Varignon osoitti, että yhdistämällä nelikulmion ABCD sivujen keskipisteet valitun kiertosuunnan mukaisessa järjestyksessä nelikulmioksi PQRS, saadaan suunnikas, jonka pinta- ala on puolet alkuperäisen nelikulmion pinta-alasta. == Katso myös == * Varignonin lause == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset matemaatikot Luokka:Ranskan tiedeakatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1654 syntyneet Luokka:Vuonna 1722 kuolleet
Public domain

Termillä public domain tarkoitetaan tekijänoikeuksista vapaata eli vapaasti yleiseen käyttöön asetettuja teoksia sekä teoksia, joiden tekijänoikeudet ovat vanhentuneet. Public domainissa olevan teoksen tekijä luopuu tekijänoikeuksistaan siinä määrin kuin se on lain mukaan mahdollista, ja teoksen käytölle on mahdollisimman vähän rajoituksia. Etenkin sisältöä, jonka tekijänoikeuksista sen tekijä on vapaaehtoisesti luopunut, voidaan kutsua myös tekijänoikeudettomaksi sisällöksi. Tekijän kotimaan tekijänoikeuslaki saattaa myös sallia teoksen tai sen osan levittämisen esimerkiksi tietyn ajan, tavallisesti 50–70 vuoden kuluttua tekijän kuolemasta. Tällöin sanotaan teoksen kuuluvan "public domainiin", eli että sen tekijänoikeudet ovat rauenneet. Public domain on englanninkielinen tekijänoikeudellinen termi, jota käytetään muun muassa Englannissa sekä Yhdysvalloissa ja jolle ei ole täysin vastaavaa suomenkielistä käsitettä. Public domainiin asetettu teos voi olla esimerkiksi sisältöä tai ohjelmisto. Usein, mutta ei aina, myös public domain -ohjelmiston lähdekoodi on saatavilla ja kuuluu public domainiin. Jos public domain -ohjelman mukana tulee sen lähdekoodi, julkaisu täyttää avoimen lähdekoodin ja vapaan ohjelmiston kriteerit. Myös monet kuvitteelliset hahmot, kuten joulupukki, sekä monet tekijänoikeuksiltaan vanhentuneet tai ennen tekijänoikeusjärjestelmää tehdyt teokset, kuten Dracula (vanhentunut) tai Shakespearen näytelmät (tehty ennen tekijänoikeuslakia) kuuluvat public domainiin. Suomessa teosten tekijöiden oikeudet on suojattu tekijänoikeudella, mutta public domainia ei mainita tekijänoikeuslaissa. Tekijänoikeus syntyy tekijälle aina automaattisesti teosta luotaessa. Tekijänoikeus on aina tekijällä, mutta hän voi halutessaan sallia esimerkiksi teoksen jälleenmyynnin tai kopioinnin ja luopua oikeudestaan vaatia muita oikeuksia, joita tekijänoikeuslaki hänelle soisi. Public domainiin asettamisen (”no rights reserved”) ja täysien tekijänoikeuksien säilyttämisen (”all rights reserved”) välillä on myös useita tapoja. Teos voidaan lisensoida vapaasti käytettäväksi tiettyihin tarkoituksiin siten, että osa oikeuksista säilyy tekijällä. Creative Commons -lisenssit ovat yleisin tapa luovuttaa lisenssillä osa oikeuksista. Suomen tekijänoikeuslain mukaan tekijä ei kuitenkaan voi koskaan luovuttaa kaikkia oikeuksiaan, vaan hänelle jää aina muun muassa moraalisia oikeuksia. Joskus tietokoneiden ilmaisohjelmia kutsutaan public domain -ohjelmiksi. Kaikki ilmaisohjelmat eivät kuitenkaan ole sellaisia, joiden tekijänoikeuksista on luovuttu. Toisaalta tekijänoikeuksista luopuminen ei myöskään aina tarkoita tuotteen ilmaisuutta. __NOTOC__ ==Katso myös== * Public domain -merkki * Copyleft * Tekijä (tekijänoikeus) * Tekijänoikeuden rajoitukset ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * CC Nolla, ilmoitus teoksen vapauttamisesta public domainina. ===Public domainiin asetettua materiaalia=== * Internet Archive, kirjoja, kuvia, elokuvia yms. Luokka:Tekijänoikeus Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Public domain
Halo

Halo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: ==Luonnontieteissä== * haloilmiö, optinen ilmakehän ilmiö * Linnunradan halo, Linnunradan kiekkoa ympäröivä pallomaisista tähtijoukoista ja yksittäisistä tähdistä koostuva alue ==Musiikissa== * DJ Halo, muusikko * Halo, Jonna Tervomaan neljäs albumi vuodelta 2004 * Halo, Amorphiksen albumi vuodelta 2022 * ”Halo”, Machine Head -yhtyeen kappale vuodelta 2007 * ”Halo”, Beyoncén kappale vuodelta 2008 * ”Halo”, LUM!Xin kappale, Itävallan edustaja Eurovision laulukilpailussa 2022 ==Muissa yhteyksissä== * halo eli sädekehä, positiivinen stigma * haloefekti, psykologinen ilmiö * Halo, videopelisarja, jonka ensimmäinen osa oli Halo: Combat Evolved * Halo, sytytystulppa, jossa on kahdesta renkaasta muodostuva pää * H.A.L.O. (Highly Advanced Loader Operations), värikuulapelin väline * HALO-hyppy (High Altitude Low Opening), laskuvarjohyppy, jossa hypätään korkealta, mutta varjo avataan vasta matalalla. * Halo, Formula-1-autoissa käytettävä kuljettajan päänsuojus. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit ja:ハロー
Springfield

Springfield on yleinen paikannimi Yhdysvalloissa, jopa siinä määrin että sitä on käytetty amerikkalaisessa populaarikulttuurissa yleisnimenä paikalle, jonka sijaintia ei ole erityisemmin määritelty. Perinne alkoi 1950-luvulla radio- ja TV-sarjassa Isä tietää kaiken, ja nykyisin tunnetuimpia on Simpsonit-sarjan Springfield. == Paikkoja == === Yhdysvalloissa === * Springfield (Arkansas) * Springfield (Colorado) * Springfield (Florida) * Springfield (Georgia) * Springfield (Illinois) * Springfield (Louisiana) * Springfield (Kentucky) * Springfield (Maine) * Springfield (Massachusetts) * Springfield (Michigan) * Springfield (Minnesota) * Springfield (Missouri) * Springfield (Nebraska) * Springfield (New Hampshire) * Springfield (New Jersey) * Springfield (New York) * Springfield (Ohio) * Springfield (Oregon) * Springfield (Pennsylvania) * Springfield (Etelä-Carolina) * Springfield (Etelä-Dakota) * Springfield (Tennessee) * Springfield (Vermont) * Springfield (Virginia) * Springfield (Länsi-Virginia) * Springfield (Dane, Wisconsin) * Springfield (Jackson, Wisconsin) * Springfield (Marquette, Wisconsin) * Springfield (St. Croix, Wisconsin) * Springfield (Walworth, Wisconsin) * Springfield Township (Michigan) * Springfield Township (Minnesota) * Springfield Township (New Jersey) * Springfield Township (Ohio) * Springfield Township (Pennsylvania) * North Springfield (Missouri) * North Springfield (Oregon) * North Springfield (Vermont) * North Springfield (Virginia) * Springfield (Philadelphia) === Kanadassa === * Springfield (Manitoba) * Springfield (Nova Scotia) * Springfield (Ontario) * Springfield Ranch (Brittiläinen Kolumbia) === Yhdistyneessä kuningaskunnassa === * Springfield (Birmingham, Englanti) * Springfield (Wolverhampton, Englanti) * Springfield (Pohjois-Irlanti) * Springfield (Skotlanti) === Australiassa === * Springfield (Etelä-Australia * Springfield (Queensland) * Springfield (Uusi Etelä-Wales) * Springfield (Tasmania) * Springfield (Länsi-Australia) === Muualla === * Springfield (Etelä-Afrikka) * Springfield (Uusi-Seelanti) ===Kuvitteellisia paikkoja=== * Springfield, Simpsonit-sarjan tapahtumapaikka == Sukunimenä == * Dusty Springfield, soololaulaja (synt. Mary O'Brien) * Rick Springfield, pop-laulaja * Tom Springfield, muusikko, sanottaja (synt. Dion O'Brien) * Jebediah Springfield, (kuvitteellinen) Simpsonit-sarjan Springfieldin kaupungin perustaja == Myös == * USS Springfield on ollut myös useiden alusten nimi USA:n laivastossa, neljäs ja viimeisin on USS Springfield (SSN-761), Los Angeles -luokan sukellusvene, joka otettiin käyttöön 1993. * Springfield Armory, Massachusettsin Springfieldissä 1794-1968 toiminut Yhdysvaltain armeijan asetehdas ** Springfield M1903, Springfield Armoryn valmistama kivääri ** .30-06 Springfield, kiväärin patruuna ** Springfield XD, pistoolisarja * Buffalo Springfield, yhdysvaltalainen folkrock-yhtye * Springfield Secondary School, koulu Singaporessa