Xudžand

Xudžand (, vuosina 1936–1991 Leninobod) on Suğdin maakunnan pääkaupunki Tadžikistanissa. Se sijaitsee Syrdarjan varrella Fergananlaakson läntisimmässä osassa Muğulvuorten ja Turkestanvuorten välillä 305 kilometriä maan pääkaupungista Dušanbesta pohjoiseen. Kaupungissa oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 196 427 asukasta. ==Historia== Xudžand on yksi Keski- Aasian vanhimpia kaupunkeja. Sen paikalla tai lähistöllä lienevät sijainneet Kyyros Suuren perustama Cyropolis ja Aleksanteri Suuren rakennuttama Alexandria Eschate. Nykyisellä nimellään kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran 600-luvun loppupuolella. Vanhimmat arkeologiset löydöt on ajoitettu 500–300-luvulle ennen ajanlaskun alkua. Silkkitien varrella sijainnut Xudžand oli tärkeä käsityöläis- ja kauppakaupunki, joka tunnettiin varsinkin silkkikankaistaan. Se on hävitetty ja rakennettu uudelleen moneen kertaan. Arabit valtasivat Xudžandin vuonna 721–722, ja 800–900-luvuilla se oli yksi Samanidien valtakunnan suurimpia kaupunkeja. Vuonna 1220 Xudžand teki sitkeää vastarintaa mongoleja vastaan. 1300-luvun lopulla kaupunki kuului Timur Lenkin valtakuntaan ja 1500-luvun alusta lähtien Buharan kaanikuntaan. 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa sen omistuksesta kilpailivat Buharan, Kokandin ja Istaravšanin hallitsijat. Venäjä valtasi Xudžandin vuonna 1866, minkä jälkeen se kuului kihlakunnan keskuksena Turkestanin kenraalikuvernementtiin. Vuonna 1916 kaupungista sai alkunsa koko alueelle levinnyt Keski-Aasian kapina. Neuvostoaikana Xudžandista kehittyi Tadžikistanin toiseksi suurin teollisuuskeskus. Se kuului aluksi Uzbekistanin neuvostotasavaltaan ja liitettiin Tadžikistanin neuvostotasavaltaan vuonna 1929. Vuosina 1936–1991 kaupugin nimenä oli Leninobod. Se oli samannimisen alueen pääkaupunki vuosina 1939–1962 ja uudelleen vuodesta 1970 lähtien. ==Talous ja liikenne== Xudžand on Tadžikistanin pohjoisosan taloudellinen keskus. Sen pääelinkeino ovat erilaiset palvelut. Kaupungissa on varsinkin tekstiili-, elintarvike-, koneenrakennus- ja metalliteollisuutta. Perinteisiä aloja ovat puuvilla- ja silkkikankaiden sekä mattojen valmistus. Kaupungista on maantieyhteydet Dušanbehen ja Uzbekistaniin. Sen kautta kulkee Uzbekistanin Xovosin ja Andižanin välinen rautatie, ja kaupungissa on myös kansainvälinen lentoasema. Liikennöinti Dušanbehen on helpottunut huomattavasti vuoret alittavien Šahriston- ja Istiqloltunnelien rakentamisen jälkeen. ==Kulttuuri ja nähtävyydet== Xudžandissa toimii yliopisto, tekninen korkeakoulu sekä Tadžikistanin tiedeakatemian osastoja ja kasvitieteellinen puutarha. Kulttuurilaitoksia ovat historiallinen museo, maakuntakirjasto, musiikkikomedia- ja nuorisoteatterit sekä Kamal Khojandille omistettu kulttuuri- ja vapaa-ajanpuisto. Syrdarjan vasemmalla rannalla sijaitsee 500–600-luvulla perustettu linnoitus, joka on rakennettu myöhemmin useaan kertaan uudelleen. Muita historiallisia kohteita ovat šeikki Muslihiddinin mausoleumi (1394, rakennettu uudelleen 1500–1600-luvuilla) ja suurmoskeija (1912–1913, minareetti vuodelta 1895). Huomiota herättää myös vuonna 1954 rakennettu koristeellinen ja vilkas kauppahalli. Lähiseudun nähtävyyksiä ovat neuvostoaikana rakennettu suureellinen Arbobin kulttuuripalatsi, rantalomakohteenakin tunnettu Qairoqqumin tekojärvi sekä Quramavuorten korkein huippu Boboiob, joka on suosittu pyhiinvaelluskohde. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaupungin sivusto Luokka:Tadžikistanin kaupungit