Vihdin poliisimurha

Vihdin poliisimurha on 17. kesäkuuta 2016 Vihdissä tapahtunut aseellinen välikohtaus, jossa 67-vuotias vihtiläinen Jorma Nyfors ampui rynnäkkökiväärillä vanhempaa konstaapeliä Tomi Keskistä kuolettavasti selkään yli kolmen tunnin piirityksen jälkeen. Välikohtauksessa kuoli kaksi ihmistä ja loukkaantui yksi. Keskusrikospoliisi tutki tapausta murhana, seitsemänä murhan yrityksenä, törkeänä ampuma-aserikoksena, vahingontekona ja pahoinpitelyn yrityksenä. Tapauksen esitutkinta päättyi tammikuun lopulla 2017. Juttu ei edennyt oikeuteen, sillä tekijä oli ampunut itsensä. == Tapahtumat == Tapahtumat saivat alkunsa, kun poliisi sai hälytyksen vihtiläisen kuorma- autoyrittäjän Jorma Nyforsin kotiin osoitteeseen Nurmijärventie 599 perjantai- iltana 17. kesäkuuta 2016 kello 20.53. Poliisille tulleen tiedon mukaan Nyfors ampui ritsan kaltaisella aseellaRikoksen anatomia - Vihdin poliisimurha kausi 1 osa 3 24.10.2019 17-vuotiasta sukulaispoikaansa, joka ajoi traktoria naapurikiinteistöllä. Poika ei vahingoittunut fyysisesti. Sää oli sateinen. Ensimmäinen partio saapui paikalle noin 22 minuuttia hälytyksestä ja eristi alueen. Ilmoituksen alkutietojen perusteella poliisi perusti vaativien tilanteiden tilanneorganisaation, johon kuului kahdeksan partiota. Poliisit pukeutuivat maastopukuihin ja raskaisiin suojaliiveihin. Paikalle saapuneet partiot huomasivat, että Nyforsin omakotitalo oli pimeä, minkä lisäksi sälekaihtimet olivat kiinni kahdessa ikkunassa. Poliisin käskytyksiin ja puhelinsoittoihin ei vastattu. Kello 23.29 Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen vati-koulutetuista poliiseista koostunut neljän poliisimiehen toimintaryhmä siirtyi talon pääovelle tarkoituksenaan tarkistaa sisätilat. Kun poliisit mursivat oven lukitusta, Nyforsin vaimo kävi yhtäkkiä ulkoeteisessä ja palasi sisätiloihin. Poliisi keskeytti murtautumisen ja jatkoi käskytystä. Kello 23.32 poliisi jatkoi ulko-oven murtamista. Heti kun ovi oli saatu auki, Jorma Nyfors ampui useita laukauksia kohti ovella olleita poliiseja. Ulko-ovella ollut toimintaryhmän johtaja, vanhempi konstaapeli vastasi Nyforsin tuleen ja ampui kolme laukausta, jotka eivät osuneet Nyforsiin. Sen sijaan vanhempi konstaapeli sai osuman kyynärpäähänsä. Poliisit perääntyivät suojaan. Kello 23.25 vanhempi konstaapeli ilmoitti Virve-radioon osumastaan ja kyvyttömyydestään jatkaa tehtävässä sekä piiloutui kaivinkoneen taakse. Miehen apuun oli menossa hätäensiapukoulutuksen saanut vanhempi konstaapeli Tomi Keskinen. Talon ulko-ovelle saapunut Nyfors ampui kuitenkin niityn yli juossutta Keskistä selkään kolmenkymmenenviiden metrin etäisyydeltä. Keskinen kaatui maahan, mutta pystyi ilmoittamaan Virve-radioon saaneensa osuman. Hän kuoli nopeasti tapahtumapaikalla vammoihinsa. Hän oli saanut rynnäkkökiväärin luodin selkään suojaamattomalle alueelle, ja luoti oli kulkenut vartalon läpi. Tilanne jatkui yhä. Kolme poliisia suojautui talon takakulmalla olleen asuntovaunun luokse. Nyfors ja poliisit vaihtoivat vielä useita laukauksia, ja yksi poliisin ampuma luoti osui Nyforsia kyynärvarteen kulkeutuen siitä vasempaan kylkeen. Nyfors ampui koko välikohtauksen aikana noin 40 laukausta. == Nyforsin itsemurha == Kello 23.45 Jorma Nyfors ampui itsensä. Poliisit eivät kuitenkaan tienneet itsemurhasta, kunnes noin kello yhden aikaan yöllä paikalle saapui Helsingin poliisilaitoksen valmiusyksikkö Karhun poliiseja. Nämä käskyttivät Nyforsin vaimon ulos talosta ja kiinteistö tarkastettiin. Talosta löytyi kahden ampumiseen käytetyn rynnäkkökiväärin lippaan lisäksi 11 täyteen panostettua lipasta, muita luvattomia ampuma-aseita, kolme ritsaa, dynamiittia sekä lähes 1 700 patruunaa. Jorma Nyfors löydettiin kotitalonsa pihalta autotallin oven edustalta elottomana 18.6.2016 kello 01.32. == Motiivi == Esitutkinnassa ei selvinnyt yksiselitteistä motiivia Nyforsin teolle. Hän ei ollut käyttänyt alkoholia, huumausaineita tai lääkkeitä, eikä hänen internet-selainhistoriansa tapahtumaillalta viitannut itsetuhoisuuteen tai osoittanut mitään tiettyä mielialaa. Nyfors oli kuitenkin tapahtumaa edeltäneinä vuosina ollut useaan otteeseen tekemisissä poliisin kanssa. Hän oli myös ajautunut talousvaikeuksiin. Iltalehden haastattelemien tuttavien mukaan Nyfors oli päivittäin puhunut katkeruudestaan koko yhteiskuntaa kohtaan. Tapahtumahetkellä Nyfors oli epäiltynä useista lähestymiskiellon rikkomisista, laittomista uhkauksista ja vainoamisesta. Hänelle oli määrätty muun muassa alkuperäistä uhriaan, naapurissa asunutta sukulaispoikaansa koskeva lähestymiskielto. Vainoaminen oli kohdistunut pankinjohtajaan ja ulosottomieheen. Eräs naapuri kertoi STT:lle, että Nyforsilla oli ollut tapana päivittäin noin kello 18 ammuskella tontillaan. Nyforsin aselupa oli peruutettu maaliskuussa lähestymiskiellon rikkomisen vuoksi ja hänen hallussaan olleet revolveri, haulikko ja pistooli oli otettu poliisin haltuun.. Nyforsin vaimo ei kuulusteluissa osannut kertoa syytä miehensä toiminnalle. Hän ei myöskään omien sanojensa mukaan ollut tiennyt miehensä hallussa olleesta rynnäkkökivääristä. ==Jälkipuinti== Poliisin toiminnasta Vihdin ampumavälikohtauksessa tehtiin tuoreeltaan ilmoitus valtakunnansyyttäjänvirastoon, koska poliisi oli käyttänyt asetta Jorma Nyforsia vastaan. Kenenkään poliisin ei kuitenkaan katsottu syyllistyneen rikokseen. Presidentti Sauli Niinistö, pääministeri Juha Sipilä ja sisäministeri Petteri Orpo esittivät osanottonsa Vihdin ampumavälikohtauksessa kuolleen poliisin omaisille. Niinistön mukaan väkivallanteko poliisia kohtaan oli väkivaltaa koko suomalaista yhteiskuntaa vastaan: ”Ammutuksi tulleet poliisit, kuten jokainen suomalainen poliisi, ovat omalla jokapäiväisellä työllään osaltaan varmistaneet, että Suomi on maailman turvallisimpia maita.” Osanottonsa esittivät myös muiden muassa SDP:n ja Vihreän liiton puheenjohtajat Antti Rinne ja Ville Niinistö sekä useat kansanedustajat. ===Edelliset poliisisurmat Suomessa=== Edellisen kerran suomalainen poliisi oli saanut surmansa virantoimituksessa yhdeksän vuotta aiemmin kesäkuussa 2007. Piikkimattoa tielle asettamassa ollut vanhempi konstaapeli kuoli humalaisen autoilijan ajettua hänen päälleen Kälviällä Keski-Pohjanmaalla. Edellinen puolustusvoimien aseella Suomessa tehty henkirikos oli tapahtunut yli 20 vuotta aikaisemmin huhtikuussa 1994, jolloin varusmieskarkuri Mika Muranen ampui varastamallaan rynnäkkökiväärillä yhden ja jalkajousella kaksi ihmistä Kotkassa. Muutamaa kuukautta myöhemmin, kesäkuussa 1994, vänrikki Mattias Flink ampui rynnäkkökiväärillä seitsemän ihmistä Falunissa Ruotsissa. Edellinen ampuma-aseella Suomessa tehty poliisisurma tapahtui lokakuussa 1997, jolloin tanskalainen vankikarkuri Steen Christensen ampui kaksi poliisia Helsingin keskustassa. 1990-luvun alkupuolella kaksi poliisia oli ammuttu haulikolla kotihälytysten yhteydessä Jyväskylässä ja Haukiputaalla, ja toiset kaksi olivat joutuneet yliajon uhreiksi Kannuksessa ja Helsingissä. Suomen vakavin poliiseihin kohdistunut henkirikos tapahtui Pihtiputaalla Keski- Suomessa maaliskuussa 1969, kun vahvassa humalassa ollut sekatyömies Tauno Pasanen ampui neljä häntä pidättämään tullutta poliisia. Itsenäisessä Suomessa oli vuoteen 2016 mennessä – Vihdin tapaus mukaan lukien – saanut surmansa kaikkiaan 131 virkatehtävissä ollutta poliisia. Suurin osa Suomen poliisisurmista oli tapahtunut vuosina 1918–1944, ja toisen maailmansodan jälkeen poliisin kuolema virkatehtävissä oli ollut hyvin harvinaista.. Työharjoittelussa ollut nuorempi konstaapeli Heidi Foxell sai hengenvaarallisia vammoja Hyvinkäällä toukokuussa 2012 sattuneessa joukkoampumisessa, jossa sai surmansa kaksi ja haavoittui Foxellin lisäksi kuusi muuta ihmistä. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen myönsi Vihdin tapauksen jälkeen poliisin kohtaavan virkatehtävissään aseen yhä useammin; hänen mukaansa poliisia oli alkuvuoden 2016 aikana uhattu ampuma-aseella yli 30 kertaa. ===Rynnäkkökiväärien päätyminen vääriin käsiin=== Poliisin mukaan Vihdissä murha-aseena käytetty RK-62 -rynnäkkökivääri oli valmistettu vuonna 1982 ja toimitettu uutena puolustusvoimille, josta se oli myöhemmin siirtynyt rajavartiolaitokselle. Kivääri oli anastettu Kaakkois-Suomen rajavartioston sissikomppanian ampumaleiriltä Jukajärveltä toukokuussa 1990. Tutkimuksissa ei selvinnyt, millä tavoin rynnäkkökivääri oli päätynyt Jorma Nyforsin haltuun. Puolustusvoimien mukaan rynnäkkökiväärejä tai muita sarjatuliaseita ei pitäisi Suomessa lainkaan olla siviilien hallussa, vaikka esimerkiksi Yhdysvalloissa sellaisia on yleisesti myös tavallisilla kansalaisilla. Puolustusvoimien aseita on kadonnut silloin tällöin, mutta ne päätyvät harvoin vääriin käsiin. Poliisin mukaan armeijan aseita varastetaan rikosten tekemistä tai jälleenmyyntiä varten, mutta varkauksia tapahtuu hyvin vähän. Rynnäkkökiväärejä on Suomessa käytetty esimerkiksi arvokuljetusryöstöissä. Heinäkuussa 2016 anastettiin rynnäkkökivääri puolustusvoimien autosta Lahdessa, mutta tuntemattomaksi jäänyt henkilö toimitti aseen poliisille viikkoa myöhemmin. Aseasiantuntija ja turvallisuuskouluttaja Runo K. Kurko arvioi, että puolustusvoimilta on 1960-luvun alusta lähtien kadonnut noin 120 Suomi-konepistoolia ja rynnäkkökivääriä, mutta asiaa on vähätelty. Kurkon mukaan armeijan aseiden katoamiset kuitattiin aiemmin normaalina hävikkinä, mutta tilanne muuttui Suomen EU-jäsenyyden ja yleisen asevastaisuuden nousun myötä. Iltalehden vuonna 2013 tekemän selvityksen mukaan laittoman aseen hankkiminen on Suomessa helppoa. Vihdin tapauksen jälkeen Lännen Media tiedusteli kateissa olevien rynnäkkökiväärien määrää poliisilta ja puolustusvoimilta. Puolustusvoimien mukaan määrä oli ”alle 20”; tarkkaa määrää ei kerrottu. Poliisi ilmoitti, että puolustusvoimien vuodesta 1975 lähtien tekemien rikosilmoitusten ja etsintäkuulutusten perusteella kesällä 2016 oli kateissa 18 rynnäkkökivääriä. Suurin asevarkaus oli tapahtunut heinäkuussa 1994, jolloin silloisen Helsingin ilmatorjuntarykmentin kasarmilta Tuusulan Hyrylästä oli viety 17 rynnäkkökivääriä. Näistä oli vuoteen 2016 mennessä muun muassa erilaisten takavarikointien kautta saatu takaisin yhdeksän pääasiassa Lahden ja Heinolan seuduilta. Viimeisin Hyrylästä varastettu rynnäkkökivääri saatiin talteen eräältä Cannonball MC -moottoripyöräjengin kunniajäseneltä vuonna 2014. Hyrylän asevarkaus vanhentui rikoksena 2000-vuosikymmenellä. Toiseksi suurin tapaus oli sattunut vuonna 2005, kun entinen Karjalan prikaatin upseeri oli kavaltanut Vekaranjärven varuskunnasta kolme rynnäkkökivääriä ja yhden pistoolin. Näistä aseista pistooli oli sittemmin saatu takaisin huumausainerikoksesta epäillyn henkilön kiinnioton yhteydessä, mutta rynnäkkökiväärit olivat vuonna 2016 edelleen kateissa. Viimeisimmässä, vuonna 2014 sattuneessa tapauksessa erään varusmiehen rynnäkkökivääri oli kadonnut Niinisalossa Porin prikaatin maastoharjoituksen aikana. Myös tämä ase oli kesäkuussa 2016 yhä löytymättä. == Lähteet == Luokka:Murhat Suomessa Luokka:Vihdin historia Luokka:Vuoden 2016 rikokset