Kääpiösnautseri

Kääpiösnautseri () on pienikokoinen karkeakarvainen saksalainen koirarotu. Se kuuluu FCI:n ryhmään 2 (pinserit, snautserit, molossityyppiset ja sveitsinpaimenkoirat). Se oli vuonna 2022 Suomen yhdeksänneksi eniten rekisteröity rotu.Suomen suosituimmat koirarodut vuonna 2022. Suomen Kennelliitto. Viitattu 6.1.2023. Sitä on alun perin käytetty vahti- ja rottakoirana. Nykyisin sen yleisin käyttö on seurakoira. Kilpailuissa kääpiösnautsereita usein käytetään verijäljessä ja metsäjäljessä. == Ulkonäkö == Kääpiösnautserin rotumääritelmä on sama kuin snautserin, kokoa lukuun ottamatta. Sillä on ”jalo pitkänomainen pää, tuuheat kulmakarvat ja parta”, ja sen ilme on ”tarkkaavainen ja jopa röyhkeä”. Runko on sivulta katsoen neliömäinen (selän pituus sama kuin säkäkorkeus), selkälinjaltaan aavistuksen laskeva. Kääpiösnautseri on snautseriroduista pienin, ja sen säkäkorkeus on 30–35 cm. Kääpiösnautserilla hyväksytään Saksassa ja myös Suomessa neljä väritystä: musta, pippuri ja suola (harmaa), mustahopea ja puhdas valkoinen. Yhdysvalloissa tavataan myös ruskeita kääpiösnautsereita, joskaan AKC ei tunnusta väritystä. Kääpiösnautserit jaetaan ulkomuotonäyttelyissä värityksen mukaan erillisiin luokkiin. Kuva:Crni Patuljasti šnaucer.jpg|Musta Kuva:DocFile Käppänä2.jpg|Pippuri ja suola Kuva:Цвергшнауцер окрас черный с серебром.JPG|Mustahopea Kuva:Цвергшнауцер белый.jpg|Valkoinen Kuva:Miniature Schnauzer portrait.JPG|Värivirheellinen maksanruskea-valkoinen Kuva:Minischnauzer1.jpg|Värivirheellinen mustavalkoinen == Luonne ja käyttäytyminen == Kääpiösnautseri on hyvin aktiivinen, valpas ja usein miellyttämisenhaluinen rotu, jonka luonteeseen kuuluu kohtalainen temperamenttisuus. Sitä kuvataan vahvaksi ja temperamenttiseksi, silti elegantiksi.. Rotu soveltuu kuitenkin hyvin myös lapsiperheisiin, jos koira on sosiaalistettu hyvin. Kääpiösnautserit voivat olla tuntemattomien suhteen varautuneita ja ne hoitavatkin uskollisen vahtikoiran virkaa. Kääpiösnautserit oppivat nopeasti ja niitä on helppo opettaa. == Alkuperä == Kääpiösnautseri on kotoisin Saksasta, jossa se jalostettiin snautserin pienemmäksi muunnokseksi. Joidenkin lähteiden mukaan se on kehittynyt snautserista, apinapinseristä ja villakoirasta, toisten mukaan taas karkeakarvaisista pinserityylisistä koirista ja apinapinseristä. Rodun jalostuksen aloittivat Frankfurtissa kaksi kasvattajaa, Georg Riehl ja Heinrich Schott. Rodusta tuli virallinen vuonna 1880, ja se tunnettiin alun perin nimellä karkeakarvainen kääpiöpinseriKääpiösnautseri. Suomen Kennelliitto, 27.11.2008. Haettu 6.6.2020.. Nykyinen rotumääritelmä on vuodelta 1910. Alun perin kääpiösnautsereita käytettiin rotta- ja vahtikoirina. Häntiä ja korvia alettiin typistää rotanpuremien ehkäisemiseksi. Suomeen ensimmäiset kääpiösnautserit tuotiin vuonna 1956 Alankomaista. Vuoden 1964 paikkeilla niitä oli Suomessa satakunta.. Nykyisin rotu on Suomessa suosittu. == Hoito == Kaksinkertainen karvapeite on karkea, ja se pidetään siistinä nyppimällä noin neljä kertaa vuodessa. Jos turkin ajaa koneella, turkista tulee harmaansävyinen, mikä ei ole toivottua näyttelyissä. Nypittäessä "parta", kulmakarvat sekä vatsan ja raajojen karvat jätetään pidemmiksi. Trimmauksessa eri värisiä trimmataan eri tavalla. Mustahopeilta jätetään yleensä kulmakarvat pidemmäksi kuin yksivärisillä. == Terveys == Kääpiösnautseri on yksi sisäsiittoisimpia koirarotuja. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoinen koirarotu oli sekarotuinen ja sen jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,037. Serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,0625 ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on 0,25. Kääpiösnautserin jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on vielä tätäkin korkeampi: 0,334. Kääpiösnautseri on suhteellisen terve rotu. Sillä esiintyy jonkin verran perinnöllisiä silmäsairauksia. Rodulle ominainen on perinnöllinen varvasanomalia, jossa koiran uloimmat varpaat surkastuvat sen ollessa nuori. Jalostukseen käytettävät kääpiösnautserit tutkitaan sekä silmäsairauksien että varvasanomalian varalta. Kääpiösnautserilla esiintyy virtsatieongelmia useammin kuin muilla roduilla, mutta ongelmia voi ehkäistä oikeanlaisella ruokavaliolla. Kookkaampiin snautsereihin verrattuna kääpiösnautsereilla esiintyy vähemmän lonkka- ja nivelsairauksia. Kääpiösnautsereilla esiintyy jonkin verran harmaakaihia (cataracta), etenevää verkkokalvon rappeumaa (progressive retinal atrophy eli PRA) sekä ylimääräisiä silmäripsiä (distikiaasi), jonka tarkkaa periytymistä ei tunneta. == Lähteet == * Suomen Kennelliiton KoiraNet-tietokanta === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Kääpiösnautserikerhon kotisivu * Rotumääritelmä (Suomen Kennelliitto, pdf) * Kääpiösnautseri (Koirat.com, pdf) Luokka:FCI 2 Pinserit, snautserit, molossityyppiset ja sveitsinpaimenkoirat Luokka:Pinserit ja snautserit Luokka:Saksalaiset koirarodut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit