EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Koskelin

Koskelin on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Antti Koskelin (s. 1970), yritysjohtaja * Olli Koskelin (s. 1955), säveltäjä * Sarita Koskelin (ent. Harma, s. 1945), MTV3:n draamapäällikkö * William Koskelin (1865–1957), agronomi, pankinjohtaja, kunnallisneuvos ja kansanedustaja
Pihkovan lentoasema

Pihkovan lentoasema (, Pihkovan kansainvälinen lentoasema; myös nimellä ) (IATA: PKV, ICAO: ULOO) on Pihkovan alueella, Pihkovan kaupungissa sijaitseva, sekä sotilas- että siviililentotoiminnan käyttämä, 2,5 kilometrin kiitotiellä varustettu lentopaikka. Lentoasema sijaitsee kaupungin kyljessä, 4-7 kilometriä Pihkovan keskustasta kaakkoon. Siviililiikenteen terminaali ja lennonjohdon rakennus sijaitsevat kiitotien pohjoispään lähellä. Lentokenttäalue sotilaallisine alueineen jää kaupungin ja sen itäpuolitse ohittavan eurooppatie :n väliin. Venäjän hyökättyä Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 sotilaallisesti, lentoaseman toiminnan viestittiin jatkuvan "normaalisti". Päinvastainen tilanne oli 12:lla Venäjän eteläisemmällä lentoasemalla (Rostov-na-Donu (Platov), ​​Krasnodar (Paškovski), Anapa (Vityazevo), Gelendžik, Elista, Stavropol, Belgorod, Brjansk, Orel, Kursk, Voronež ja Simferopol), joiden normaali lentotoiminta katkaistiin samana päivänä, aluksi 2. maaliskuuta asti. Pihkovan lentoaseman lentotukikohdassa on 2020-luvulla toiminut 334. sotilaskuljetuslentorykmentti (334 VTAP). Lentorykmentin lentokalustoon kuuluu strategisia Iljušin Il-76MD -kuljetuskoneita, Iljušin Il-76MD-90A ja Iljušin Il-78 -ilmatankkauslentokoneita. Sotilaskuljatuskoneilla on kuljetettu esimerkiksi Pihkovan maahanlaskujoukkoja, jotka ovat osallistuneet sotatoimiin Ukrainassa jo 2014 sekä helmikuussa 2022 alkaneen Venäjän hyökkäyssodan aikana. Ainakin neljä Pihkovan lentotukikohdassa sijainneista Venäjän Iljušin IL-76 -sotilaskuljetuskoneista tai Iljušin IL-78 -ilmatankkauskoneista tuhoutui tai vaurioitui 30. elokuuta 2023 Pihkovan lentoasemalle tehtyjen drooni-iskujen johdosta. Venäjän mediassa oli esitetty jopa kuuden, yhdysvaltaisessa mediassa jopa seitsemän lentokoneen tuhoutuneen tai vaurioituneen, näiden joukossa strateginen Tupolev Tu-22 -pommituslentokone. Pskov asv07-2018 airport img2.jpg|Pihkovan lentoaseman lennonjohtotorni. Ilyushin Il-76MDs at Pskov Kresty.jpg|Iljutšin Il-76MD -kuljetuskone Pihkovan lentoasemalla. ==Katso myös== *Ostrovin lentotukikohta ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Pskov Airport (Pskov) (wikimapia.org) Luokka:Pihkova Luokka:Venäjän lentoasemat Luokka:Venäjän ilmavoimien lentokentät‎
Kairo (täsmennyssivu)

Kairo tarkoittaa ainakin seuraavia: * Kairo, Egyptin pääkaupunki * Kairo, kotkalainen ravintola * Kairo, tamperelainen yhtye ==Katso myös== * Cairo
Mathi

Mathi () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Mathi Sapere.it Mathi Enciclopedia Treccani Mathi Turismo Torino Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3 795 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Kairo (ravintola)

Kairo on ravintola Kotkan kantasatamassa. Ravintolan nykyisellä paikalla oli ravintola jo vuonna 1879. Ravintola Kairon nykyinen, vuonna 1938 valmistunut, rakennus edustaa tyylisuunnaltaan puufunktionalismia. Ravintola Kairossa on järjestetty musiikki- ja teatteriesityksiä vuosikymmenten ajan. Kotkan kaupunginteatteri on järjestänyt ravintolassa teatteriesityksiä vuodesta 1986 alkaen. Kotkalainen laulaja-lauluntekijä Juha Vainio oli elinaikanaan ravintola Kairon suosituimpia esiintyjiä. Kotkalainen jazz-yhdistys Kotka Jazz on järjestänyt 1980-luvulta lähtien viikkottaisia jazz klubi-iltoja ravintola Kairossa. Ravintolan rakennuksen ja tontin omistava Kotkan kaupunki remontoi ravintolan tiloja vuonna 2018, jolloin entisöitiin muun muassa seinämaalauksia.Kirsi Lönnblad, Helena Korpela, Yli 80-vuotiaan legendaarisen merimieskapakka Kairon yrittäjä lyö hanskat tiskiin Kotkassa, Yle.fi, uutiset 16.3.2022, viitattu 16.3.2022 Ravintola Kairon yrittäjänä on toiminut vuodesta 1991 saakka Kalevi Koponen. Toukokuussa 2022 Koponen ilmoitti lopettavansa yritystoiminnan ikääntymisen vuoksi. Koposen mukaan koronaviruspandemia aiheutti ravintola Kairolle taloudellisia tappioita, joiden korjaamiseksi ravintolan asiakaskuntaa tulisi uudistaa. Kotkan kaupungin kulttuurijohtajan Tomi Purovaaran mukaan ravintola Kairolla on, sen pitkän historian vuoksi, merkittävä rooli Kotkan historiallisen kantasataman kulttuurin säilyttämisessä. Tästä johtuen Kotkan kaupunki etsii ravintolatoiminnalle jatkajaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ravintola Kairon kotisivu * Petri Niemi, Merimieskapakat katosivat, kun merimiehet vaihtoivat viinan ja satamien naiset perhe-elämään, Yle.fi uutiset 8.5.2018 Luokka:Ravintolat Suomessa Luokka:Kotkalaiset yritykset
Koiranelämää (romaani)

Koiranelämää (Roughing It) on Mark Twainin puoliomaelämäkerrallinen romaani, joka julkaistiin 1872. Kirja on humoristiseen sävyyn kirjoitettu matkakertomus, jossa kuvaillaan Yhdysvaltain länsiosia ja Tyynenmeren saaria.Kuiper, Kathleen (ym.): Roughing It. Encyclopædia Britannica, 1.8.2012. Viitattu 16.3.2022. Romaanin kertoja on kokematon itärannikon asukki, joka matkustelee postivaunujen kyydissä ja tutustuu Yhdysvaltain rajaseutuun ja sen elämäntapaan. Matkojensa aikana kertoja elättää itsensä lehtimiehenä, malminetsijänä ja luennoitsijana. Paikalliset kuvataan eksentrisinä karikatyyreinä ja rajaseudun yhteiskunta rajuna ja arvaamattomana. == Lähteet == Luokka:Mark Twainin teokset Luokka:Vuoden 1872 kirjat
Marek Helinurm

Marek Helinurm (s. 6. toukokuuta 1963 Tallinna) on entinen virolainen yleisurheilija, jonka päälaji oli 400 metrin aitajuoksu. Hän kilpailee myös 400 metrin juoksussa. Helinurm valmistui ylioppilaaksi keväällä 1981, jonka jälkeen hän opiskeli Tallinnan pedagogisessa yliopistossa ja sen jälkeen Tarton yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa, josta hän valmistui 1999. Lapsuudessaan urheilun ykköslaji oli tennis, jossa hän saavutti koululaismestaruuden. Yliopisto-opiskelun aikaan hän keskittyi yleisurheiluun ja siinä erityisesti 400 metrin aitajuoksuun. Helinurm teki uuden Viron ennätyksen 49,86 kaudella 1985, ja siitä tulikin hänen paras tuloksensa aidatulla matkalla. Hän ei kuitenkaan päässyt edustamaan vielä kansainvälisiin mestaruuskilpailuihin Neuvostoliiton edustajana, sillä häntä nopeampia olivat Aleksandr Harlov, Aleksandr Vasiljev ja Vladimir Budko. Vuoden 1986 Neuvostoliiton Spartakiadeissa hän sijoittui loppukilpailussa 7:ksi. Hän osallistui Suomessa kesäkaudella 1989 ja 1990 Eliittikisoihin. Helinurm oli vuonna 1987 virolaisjoukkueessa, joka teki Viron 4 × 400 metrin viestin ennätyksen ajalla 3.08,4. Viron itsenäistyttyä Marek Helinurm edusti Viroa kansainvälisissä kisoissa. Hän kilpaili Suomessa kaudet 1991 ja 1992 Viipurin Urheilijoiden edustajana. Vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa olivat Helinurmelle ensimmäiset suurkisat Viron edustajana. Niissä hän jäi alkueräänsä ajalla 50,73. Seuraavan vuoden EM-kisoissa Helsingissä menestys ei ollut parempi, vaan hän jäi alkueräänsä ajalla 51,87. Kaudesta 1994 tulikin hänen uransa viimeinen. Siihen mennessä hän oli voittanut Viron 400 metrin aitojen mestaruuden viisi kertaa eli vuosina 1986, 1987, 1989, 1992 ja 1993 ja oli mukana viestijoukkueessa, joka voitti 4 x 400 metrin mestaruuden. Urheilu- uransa jälkeen hän toimi poliisina vuosina 1994-2000, josta vuodet 1998-2000 Tallinnan poliisilaitoksen talouspuolen poliisina. Vuosina 2000-2002 Helinurm toimi Tallinnan ratsastuskeskuksen johtajana ennen paluutaan poliisivoimiin, jossa hän jatkoi Tallinnan rikostutkintaosastolla autovarkausosaston ylitarkastajana. Vuosina 2004-2005 hän toimi Viron yleisurheiluliiton pääsihteerinä. Marek Helinurm on naimisissa entisen Neuvostoliittoa edustaneen virolaisen ampumahiihtäjän Kaija Parven kanssa, ja heillä on kolme tytärtä. Syksyn 2010 kunnallisvaaleissa hän oli Tallinnan Nõmmessa Keskustapuolueen ehdokkaana tulematta kuitenkaan valituksi. == Lähteet == Luokka:Virolaiset 400 metrin aitajuoksijat Luokka:Virolaiset pikajuoksijat Luokka:Virolaiset poliisit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Andrei Kolesnikov (toimittaja)

Andrei Vladimirovitš Kolesnikov (; s. 1965) on venäläinen toimittaja ja politiikan tutkija.Kolesnikov, A. V. (Andreĭ Vladimirovich), 1965- Virtual International Authority FileKolesnikov, A. V. (Andreĭ V.) 1965- WorldCat Identities Andrei Kolesnikov Carnegie Moscow Center Kolesnikov sai maisterinarvon Moskovan valtionyliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1987. Hän on Moskovan Carnegie-keskuksen tutkija ja sen Venäjän sisäpolitiikan ja poliittisten instituutioiden ohjelman johtaja. Kolesnikov on kirjoittanut muun muassa Novaja gazetaan, Vedomostiin ja The New Timesiin sekä Gazeta.ru- ja Forbes.ru-sivustoille. Hän on julkaissut myös useita kirjoja, kuten Anatoli Tšubaisin elämäkertateoksen. Tammikuussa 2015 ilmoitettiin hänen liittymisestään Moskovan Carnegie-keskuksen kokoonpanoon Lilija Ševtsovan seuraajana.Carnegie Moscow Center Expands Team Carnegie Middle East Center Kolesnikov on saanut työstään toimittajana useita palkintoja, kuten Golden Quill - ja Adam Smith -palkinnot. == Lähteet == Luokka:Venäläiset toimittajat Luokka:Politiikan tutkijat Luokka:Venäläiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rozdilna

Rozdilna (; ) on kaupunki Odessan alueella Etelä-Ukrainassa, 72 kilometriä aluekeskus Odessasta luoteeseen. Rozdilna on Rozdilnan piirin (102 584 as., 2021) hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 17 593 (2021). Town hall in Rozdilna.jpg|Kaupungintalo. Rozdilna Raion Administration.JPG|Piirihallinnon rakennus Rozdilnassa. Rozdilna Railway Station.JPG|Rozdilnan rautatieasema. Central District Hospital in Rozdilna.JPG|Rozdilnan piirin sairaala. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Odessan alueen kaupungit
Gottfried Wilhelm Sacer

Gottfried Wilhelm Sacer, (11. kesäkuuta 1635, Naumburg an der Saale, Saksa - 8. syyskuuta 1699 Wolfenbüttel, Saksa) oli saksalainen juristi ja luterilainen virsirunoilija. Sacer opiskeli Jenan yliopistossa vuodesta 1653 ja sieltä valmistuttuaan hoiti useita tehtäviä. Hän oli mm Berliinissä ruotsalaisen valtaneuvoksen von Pohlenin pojan sekä Saksin maaherran von Bünaun lapsien opettajana. Vuodesta 1655 hän oli armeijan palveluksessa jonkin aikaa ja jatkoi opintojaan 1677 Kielissä, jossa valmistui oikeustieteen tohtoriksi. Vuodesta 1670 alkaen hän toimi lakimiehenä eri tuomioistuimissa Brunswickissä ja vuodesta 1683 lakimiehenä Wlfenbüttelissä jossa hän sai Kamarikonsulentin arvonimen. Hän oli oman aikansa tunnettuja runoilijoita. Sacer alkoi jo varhain kirjoittaa runoja. Kirjassaan "Nützliche Erinnerungen wegen der teutschen Poeterey" vuodelta 1661 kuvaili itseään nimellä "Kayserlicher Poët" (Itävallan keisarin runoilijaksi kruunaama. Hänen kirjoittamia virsiä on pidetty lähes Paul Gerhardtin virsien tasoisina ja niitä on julkaistu 1665 ilmestyneessä Stralsund Gesang-Buch (Ander Theil des erneuerten Gesang-Buchs) -kirjassa ja muissa aikakauden virsikirjoissa. Hänen vävynsä keräsi ja julkaisi ne nimellä "Geistliche, liebliche Lieder" 1714. Johann Sebastian Bach on käyttänyt Sacerin kirjoittamaa koraalia "Gott fähret auf gen Himmel" helatorstain kantaatissaan BWV 11 "Lobet Gott in seinen Reichen ". Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on yksi Sacerin kirjoittama virsi, 136 "Sinua enkeleistä". Sen Sacer on kirjoittanut Philipp Melanchthonin kirjoittaman hymnin "Dicimus grates tibi, summe rerum" pohjalta. Hymnin on kääntänyt saksaksi Paul Eber (Herr Gott, dich loben alle dir). Se on käännetty ruotsiksi vuoden 1694 virsikirjaan. Suomeksi sen on kääntänyt Maria Joutsen Hengellisiä lauluja ja virsiä -kirjaan. Virsikirjan teksti on Lauri Pohjanpään uusi käännös vuodelta 1923. Sama käännös virrestä on myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 718. == Lähteet == Luokka: Saksalaiset virsirunoilijat Luokka: Vuonna 1635 syntyneet Luokka: Vuonna 1699 kuolleet
Dnipron metroasema

Dnipro () on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 6. marraskuuta 1960. == Galleria == Kuva:Entrance to the Dnipro metro station.jpg Kuva:Днепр (станция метро) 06.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kiovan metro
Holovanivsk

Holovanivsk () on kaupunkityyppinen taajama Kirovohradin alueella Keski- Ukrainassa, 180 kilometriä aluekeskus Kropyvnytskyistä länteen. Holovanivsk on Holovanivskin piirin (121 150 as., 2021) hallinnollinen keskus. Taajaman asukasluvuksi arvioitiin 5 759 (2021). Holovanivsk Church of St. John the Evangelist 01 (YDS 0605).jpg|Kirkko Holovanivskissa. Haivoron Railway Station 1.jpg|Haivoronin rautatieasema. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kirovohradin alue Luokka:Ukrainan kaupunkityyppiset taajamat
Irpin (joki)

Irpin (; ) on joki Ukrainassa. Se on Dneprin oikeanpuoleinen sivujoki. Se on 162 km pitkä, ja sen valuma-alue on 3 340 km². Joki virtaa Irpinin kaupungin halki. Irpin yhtyy Dnepriin Kiovan tekojärven kohdalla. Koska Kiovan vesivoimalan pato on nostanut vedenpintaa 6,5–7 metriä luonnollista korkeammalle, Irpinin vesi pumpataan sähkökäyttöisillä pumpuilla tekojärveen. Irpin virtaa siis kirjaimellisesti ylämäkeen viime metreillään. Irpinin ympäristö oli Kiovan Rusin ydinaluetta, ja se mainitaan kronikoissa useiden tärkeiden historian tapahtumien yhtedessä, kuten Irpinjoen taistelun, jossa Liettuan suuriruhtinas Gediminasin sanotaan saaneen Keski-Ukrainan valtaansa. Vuonna 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan Ukrainan joukot tuhosivat joen yli kulkevan sillan pysäyttääkseen venäläisten etenemisen kohti Kiovaa. ==Lähteet== Luokka:Ukrainan joet Luokka:Dneprin vesistö
Hans Emanuel Öberg

Hans Emanuel Öberg (1. maaliskuuta 1893 Nora, Ångermanland, Ruotsi – 29. tammikuuta 1969 Örnsköldsvik, Ruotsi) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija. Öberg valmistui ylioppilaaksi Uppsalassa Fjellstedin koulusta (Fjellstedska skolan) ja opiskeli sen jälkeen Göteborgin korkeakoulussa. Hän valmistui teologian kandidaatiksi 1918 ja vihittiin papiksi samana vuonna. Hän toimi komministerina Junselen seurakunnassa ja kirkkoherrana Sidensjön seurakunnassa Härnösandin hiippakunnassa. Hänet nimitettiin ylimääräiseksi hovisaarnaajaksi 1944. Vuonna 1934 Öberg kirjoitti virren "Herre, jag vill bida stilla vid din port". Se julkaistiin otsikolla "Vid Herrens port" (Herran portilla) Härnösandin hiippakunnan kuukausilehdessä 1935. Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa se on virsi 206. Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa sen teksti "Portillesi, Herra, odottamaan jään" on Anna-Maija Raittilan 1996 tekemä käännös. == Lähteet == Luokka: Ruotsalaiset virsirunoilijat Luokka: Vuonna 1893 syntyneet Luokka: Vuonna 1969 kuolleet Luokka: Ruotsalaiset papit
Satumaa – Unto Monosen elämä ja tangot

Satumaa – Unto Monosen elämä ja tangot on Claes Olssonin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1999. Elokuva on dramatisoitu henkilö- ja musiikkidokumentti suomalaisesta säveltäjästä ja sanoittajasta Unto Monosesta. Elokuva sisältää sekä dokumentaarisia, että näyteltyjä kohtauksia. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1999 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Claes Olssonin ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset elämäkertaelokuvat Luokka:Päihdeaiheiset elokuvat
Novoukrajinka

Novoukrajinka (; ) on kaupunki Kirovohradin alueella Keski-Ukrainassa, 71 kilometriä aluekeskus Kropyvnytskyistä länsilounaaseen. Novoukrajinka on Novoukrajinkan piirin (138 509 as., 2021) hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 16 338 (2021). Місто Новоукраїнка.jpg|Novoukrajinkan kaupunki ilmasta nähtynä. Novoukrayinka Church of Oleksandr Nevskiy 01 Soborna (Lenina) Str. 71 (YDS 2679).jpg|Kirkko Novoukrajinkassa. Novoukrayinka District Council 01 Gagarina Str. 17 (YDS 2616).jpg|Piirihallinnon rakennus. Парк_у_Новоукраїнці.jpg|puisto kaupungissa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kirovohradin alueen kaupungit Luokka:Novoukrajinkan piiri
Conseil pour le Maintien des Occupations

Conseil pour le Maintien des Occupations tai CMDO, oli vallankumouksellinen komitea, joka muodostettiin toukokuun 1968 tapahtumien aikana Ranskassa, Sorbonnessa.René Viénet (1968) The "Council for Maintaining the Occupations" and Councilist Tendencies . Enragés and Situationists in the Occupations Movement (Paris, May 1968). Translated by Loren Goldner and Paul Sieveking. Neuvosto kannatti korpilakkojen ja tehtaiden miehitysten jatkamista kaikkialla Ranskassa ja niiden ylläpitämistä suoraan demokraattisten työväenneuvostojen kautta. Vallankumouksellisessa liikkeessä se vastusti suurten ammattiliittojen ja Ranskan kommunistisen puolueen vaikutusvaltaa, jotka aikoivat hillitä kapinaa ja tehdä kompromissin kenraali Charles de Gaullen kanssa.Guy Debord, Mustapha Khayati, René Riesel, Christian Sébastiani, Raoul Vaneigem, René Viénet (1969) The Beginning of an Era . Internationale Situationniste #12 (Paris, September 1969).Translated by Ken Knabb. Neuvoston osalliset olivat tasa-arvoisesti edustettuja päätöksenteossa. Situationisti René Viénet kuvaili sitä "olennaisesti keskeytymättömäksi yleiskokoukseksi, joka pohtii yötä päivää. Yhteisen keskustelun ulkopuolella ei ole koskaan ollut ryhmittymiä tai yksityisiä kokouksia." Sen perustivat 17. toukokuuta Sorbonnen miehityskomitean kannattajat. == Katso myös == * Pariisin opiskelijamellakat 1968 * Kansainväliset situationistit == Lähteet == Luokka:Ranskan historia
Rautjärvi (Savitaipale)

Rautjärvi on rantaviivaltaan mutkitteleva, niemien jakama järvi Savitaipaleen lounaisosassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 47 kilometriä länsiluoteeseen.Rautjärvi Järviwikissä. Viitattu 5.3.2022. == Maantiede == Rautjärven suurin ulottuvuus lännestä itään on 4,9 kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista. Sen eteläosan muodostaa laaja Salolahti, keskinen ja pohjoinen järvenosa jakautuu Soukkalahteen, Piolahteen, Aitalahteen ja useisiin pienempiin lahtiin. Laajin niemimaa on eteläisen rannan Sopenniemi, josta haarautuu koilliseen Tihvoniemi. Rautjärven pohja kumpuilee. Noin viidesosa järvestä on korkeintaan kaksi metriä syvä ja runsas neljäsosa yli kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 23 metriä, sijaitsee järven itäosassa. Rautjärven saariluku on 12. Saarten yhteispinta-ala on noin 17 hehtaaria. Laajin saarin on järven länsiosassa sijaitseva noin seitsenhehtaarinen Isosaari, jonka itäpuolella sijaitsee Pilkkasaari ja Korpisaari. Järven keskivaiheilla sijaitsee Palosaaret, joista itäisempi on mökitetty. Salolahden laajin saari on Myyräsaari, joka on niin ikään mökitetty. Rautjärven eteläkolkkaan virtaa Salo-oja etelästä Salajärveltä (99,7 metriä mpy). Rautjärven ympäristön pieniltä järviltä virtaa laskuojia, järvien korkeustaso on alle sata metriä merenpinnasta lukuun ottamatta luoteessa sijaitsevaa Ahonalaislampea (106,6 metriä mpy). Rautjärvi kääntyy alavirtaan koillisrannalla, jos virtaa Välijoki Rautlampeen, jonka korkeustaso on vain 0,2 metriä Rautjärveä alempi. Rautlampi laskee Rautakoskea pohjoiseen Sopes-järveen (86,9 metriä mpy). Rautjärven rannat ovat pääosin metsämaata, peltoalueita on siellä täällä. Järvi sijaitsee maakuntansa läntisessä kolkassa. Etelä-Savon maakuntaraja kulkee sen pohjoispuolitse ja Kymenlaakson raja länsipuolitse. Rautjärven vesitilavuus on 28 954 000 kuutiometriä eli noin 29 kuutiohehtometriä. Rautjärvi (04.146.1.021) kuuluu Virmajoen valuma-alueeseen (04.146), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Virmajoen valuma-alueeseen kuuluu 86 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Virmajärvi, Rautjärvi, Vanosenjärvi, Vieruvanjärvi ja Kaukheimonen.Virmajoen valuma-alue (04.146) Järviwikissä. Viitattu 5.3.2022. == Lähteet == Luokka:Savitaipaleen järvet Luokka:Kuolimon valuma-alue
Dneprin ylänkö

Dneprin ylänkö () on ylänköalue Keski-Ukrainassa Dneprin ja Etelä-Bugin välissä. Se ulottuu Žytomyrin, Kiovan, Vinnytsjan, Tšerkasyn, Kirovohradin ja Dnipropetrovskin alueen alueille. Ylängöstä pohjoiseen on Polesian alanko, ja sen eteläpuolella on Mustanmeren alanko. Dneprin ylängön länsipuolella ovat Volynia ja Podolia. Idässä se ulottuu Dneprille, mistä ylänkö on saanut nimensä; täällä sijaitsee Dneprin alangoksi kutsuttu luonnonmaantieteellinen alue. Dneprin ylängön pohjoisosassa keskikorkeus merenpinnasta on 220-240 metriä ja etelässä 150-170 metriä. Korkein kohta (323 m) sijaitsee ylängön luoteisosassa. Dneprin ylänkö on kumpuilevaa tasankoa, jota halkovat lukuisat, usein jyrkkäreunaiset jokilaaksot ja kurut. Ylängön pohjois- ja luoteisosat ovat metsäisiä, mutta etelässä ja kaakossa se muuttuu aroksi. Kryvyi Rihin kaupunki ja sitä ympäröivä Kryvbasin alue ylängön kaakkoislaidalla on rauta- ja terästeollisuuden keskus. Lisäksi Dneprin ylängöltä louhitaan mangaania ja muita mineraaleja. Suuri osa ylängöstä on viljelyksessä, ja se on tärkeää maatalousaluetta. Muita ylängöllä tai sen reunalla sijaitsevia kaupunkeja ovat Berdytšiv, Bila Tserkva, Kropyvnytskyi, Žytomyr, Uman ja Vinnytsja. ==Lähteet== Luokka:Ukrainan maantiede
Atalan koulu

Atalan koulu on peruskoulu, joka sijaitsee Koillis-Tampereen Atalassa, osoitteessa Pulkkakatu 3. Siellä järjestetään perusopetusta vuosiluokille 1.–6. sekä esiopetusta (ns. eskari). Atala kuuluu Sammon koulupolkuun, eli sieltä 7. vuosiluokalle siirtyvät oppilaat jatkavat Sammon koulussa. Koulun rakennus valmistui alun perin vuonna 1989 ja sitä laajennettiin kerran 1990-luvulla. Rakennuksen yhteydessä oli myös Atalan terveysasema, mutta se siirrettiin Linnainmaan hyvinvointikeskuksen yhteyteen vuonna 2017. Koulun piha-alue on laaja sekä vehreä. Se on jaettu epävirallisesti ylä- ja alapihaan; kahden puoliskon suurehkon korkeus eron vuoksi.Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 215–217. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ISBN 951-609-105-9. Heinäkuussa 2019, koulun pihassa yli 10 vuotta ollut kiipeilyteline poltettiin ilkivallan teossa käyttökelvottomaksi. Atalan koulussa toimii oppilaskunta, jonka hallitukseen valitaan vuosittain äänestyksellä koulun 1.–6. luokilta kaksi jäsentä. Oppilaskunnan hallitus kokoontuu noin kerran kuukaudessa puheenjohtajansa tai ohjaavan opettajan Emmi Immosen kutsumana. Se keskustelee erilaisista kouluun liittyvistä asioista ja antaa tarvittaessa lausuntoja tai ottaa kantaa koulun päätöksiin. Atalan koulu osallistui Erasmus-projektiin nimeltä Travelling Europe by Art vuosina 2019–2022. Vuoden tauon jälkeen myös vuonna 2024. Koulun entinen rehtori on Kaisa Järvinen ja entinen apulaisrehtori on Teppo Mattila. Mattila palkittiin Tampereen kaupungin Vuoden Aikuinen -palkinnolla 2019, lasten ja nuorten hyväksi tehdystä merkittävästä työstä. Koululla on myös lokakuussa 2019 perustettu virallinen Instagram-tili. Vuonna 2022, koulussa opiskelee reilu 350 oppilasta sekä työskentelee noin 100 henkilökunnan jäsentä. Nykyinen rehtori on Tero Kuusisto ja apulaisrehtori Tero Suutari. == Lähteet == Luokka:Tampereen peruskoulut
Johan Gustav Thorsell

Johan Gustav Thorsell (14. lokakuuta 1887 Marma, Alunda, Uplanti, Ruotsi - 6. tammikuuta 1935, Tukholma) oli ruotsalainen eläinlääkäri ja virsirunoilija. Thorsell tuli ylioppilaaksi 1905 ja valmistui eläinlääkäriksi 1909. Hän työskenteli tarkastuseläinlääkärinä Enskedessä,Tukholmassa. Hän käytti vapaa- aikaansa mm. kirjallisiin töihin ja julkaisi runokokoelmia (Tempelkällan 1917, Hemkomsten 1920, Livets bägare 1925.) Hän on myös kääntänyt virsiä ruotsiksi. Thorsell oli kiinnostunut kirkollisesta työstä ja toimi Ruotsin kirkon diakoniahallituksen julkaisujaostossa. Hänen tehtävänään oli tarkastaa julkaistavia käsikirjoituksia, runoja ja proosaa. Hän sai luettavakseen pari Anders Frostensonin runokokoelmaa ja rohkaisi sekä kehotti Frostensonia kirjoittamaan virsiä. Siten Thorsell vaikutti 1900-luvun hymnologian kehitykseen ja uusien virsien kirjoittamiseen merkittävällä tavalla. Hän lukeutui Oxford-liikkeeseen ja sen vaikutus tuntuu hänen runoissaan. Liikkeen keskeisiä ajatuksia oli moraalinen uudistuminen ja moraalisesti hyvän yhteiskunnan tavoittelu. Yksi Thorsellin kirjoittama virsi on Ruotsin kirkon virsikirjansa, virsi 581, "Kristus, hjälten, han allena" vuodelta 1919. Se julkaistiin Samuel Gabrielsonin kirjassa ”Unga psalmer”. Virsi tuli lyhennettynä ja muokattuna vuoden 1939 virsikirjaan. Virren on suomentanut ns. Luulajan virsikirjaan Per Boreman 1944 "Kristus, sankari hän suuri". Suomenkielisessä virsikirjassa se on Niilo Rauhalan suomentamana "Kristus sankari on suuri". Sama teksti on myös Siionin laulut - kirjassa numerolla 355. == Lähteet == Luokka: Ruotsalaiset virsirunoilijat Luokka: Vuonna 1887 syntyneet Luokka: Vuonna 1935 kuolleet Luokka: Ruotsalaiset henkilöt
Koskijärvi (Kouvola)

Koskijärvi on muodokas metsäjärvi Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaakson maakunnassa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 38 kilometriä pohjoiskoilliseen. Suomessa on Kouvolan Koskijärven lisäksi Kangasalan Koskijärvi ja Heinäveden Koskijärvi.Koskijärvi. Järviwiki. Viitattu 10.3.2022. == Maantietoa == Koskijärvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 83 hehtaaria. Järven suurin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on kaksi kilometriä ja lännestä itään puolitoista kilometriä. Järvi koostuu suurelta osin lahdista. Etelässä sijaitsee Amalianlahti, lännessä Pilkkalahti ja idässä Matalanlahti. Siinä on kuusi saarta, joiden yhteispinta-ala on 5,87 hehtaaria eli noin noin 6,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli hehtaarin suuruinen, kolme ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kolme suurinta saarta ovat Isosaari, Pienisaari ja Kanisaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 3,58 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00358 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,3 metriä. Sen syvänteessä on 22,3 metriä syvää. Noin yhdeksäsosa Koskijärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 22,3 metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Järven pohjoisosassa on laaja korkeintaan puolitoista metriä syvä alue, jossa sijaitsee kolme saarta. Järven rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 1,8 kilometriä. Koskijärven itärannalla sijaitsee pientaloja. Pääosin rannat ovat metsämaata. == Vesistösuhteet == Koskijärvi (14.985.1.002) kuuluu Koskijärven valuma-alueeseen (14.985), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Koskijärvi on Koskijärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Saarijärvi. Koskijärven valuma-alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Koskijärven valuma-alue (14.985). Järviwiki. Viitattu 10.3.2022. Koskijärvi laskee länteen Myllylampeen (81,5 metriä mpy), joka laskee länteen Repoveteen (76,6 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue
Nurmaanjärvi (Kouvola)

Nurmaanjärvi on Kymenlaakson Kouvolassa ja Etelä-Savon Mäntyharjulla Nurmaan lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 44 kilometriä pohjoiseen. == Maantietoa == Nurmaanjärvi on suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama järvi. Se on 2,9 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 164 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Järven eteläosan muodostaa kapea lahti, josta pohjoiseen avautuu lähes kilometrin levyinen selkävesi, josta koilliseen järvi kapenee. Järven itäisimmän osan muodostaa pääaltaasta lähes erillään sijaitseva, noin 800 metriä pitkä Taskulampi. Sitä yhdistää pääaltaaseen kapea Pyörästimensalmi. Nurmaanjärven itärannalta työntyy länteen laajahko niemimaa, joka haarautuu Kangasniemeen, Peltoniemeen ja Muhuniemeen. Siinä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 2,5 aaria. Maijosaari on noin 20 aarin suuruinen, joka sijaitsee aivan järven itärannan tuntumassa. Järven pohjoisosassa sijaitseva saari on kooltaan pieni luoto. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 7,95 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00795 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,9 metriä. Nurmaanjärven eteläiset ja kaakkoiset osat ovat muuta järveä huomattavasti syvempiä. Sen syvimmät syvänteet sijaitsevat järven eteläosissa ja siellä jopa 18,5 metriä syvää . Järven pohjoinen osa on melko matalaa. Järven rantaviivan pituus on 12,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 250 metriä. Järvi on muodostunut kallio- ja moreenimäkien väliseen painaumaan. Järven koillis- ja lounaispuolella kulkee noin seitsemän kilometriä pitkä harjujakso, jonka lähimmät nimetyt muodostumat ovat Näkkilammenharju lounaassa, Pakonotko idässä ja Seikanharjut koillisessa. Esimerkiksi Taskulampi on muodostunut harjun taakse. Pakonotkon supat voivat kuulua järven syvänteiden kanssa samaan supparyhmään. Nurmaanjärven rannoilla on peltomaata ja metsää. Pohjoisrannalla sijaitsee Nurmaan kylä, jonka halki virtaa Nurmaanjoki pohjoisesta etelään. Järven länsiosa sijaitsee Kouvolassa ja itäosa Mäntyharjulla. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,8 metriä mpy. Valuma-alueen kaikki vesi virtaa Nurmaanjärven läpi ja noin 150 metriä pitkää eteläpäästä alkavaa Välijokea myöten Vuohijärven pohjoisosan Hintterinselälle. Vuohijärven korkeustaso on vain 0,2 metriä Nurmaanjärveä alempi. Valuma-alueen vedet tulevat Nurmaanjärveen pääasiassa kahta reittiä myöten. Nurmaanjoki on sekä Hietasen että Ruokepuolisen laskujoki. Toinen on Rautjoki, joka on Rautjärven laskujoki. Järveen on johdettu vain muutamia metsäojia. Pienet lammet Kompunlampi ja Raatolampi ovat rannanläheisiä laskuojattomia suolampia. == Lähteet == Luokka:Vuohijärven alue Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Mäntyharjun järvet
Hans D. Stern

Hans Dietrich Stern, (21. kesäkuuta 1928, Leipzig, Saksa - 5. tammikuuta 1990, Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija. Stern tuli Saksasta Ruotsiin vähän ennen toisen maailmansodan puhkeamista 1939, kun hänen äitinsä pakeni lastensa kanssa vainoja. Hän kasvoi rovasti Adolf Kloon kasvattilapsena Västra Tunhemissa, Länsi-Göötanmaalla. Hän valmistui papiksi, toimi jonkin aikaa mm. hiippakuntapappina Skaran hiippakunnassa, kunnes muutti Tukholmaan, ja toimi mm Vällingbyn seurakunnan komministerina. Stern on kirjoittanut yhden virren, joka on yksi eniten Ruotsissa käytetyistä ruokavirsistä "Glädjens Herre, var en gäst". Stern on tehnyt myös sen sävelmän. Virsi on vuodelta 1950 ja julkaistu Riksförbundet Kyrklig Ungdom - nuorisojärjestön lauluvihkossa "Kom med och sjung" 1959 sekä 1966 ilmestyneessä "Psalm och sång" -kokoelmassa ja se tuli Ruotsin kirkon virsikirjaan 1986, jossa se on virsi 295, suomenkielisessä virsikirjassa alkusanoin "Ilon Herra, saavuthan". Suomeksi sen on kääntänyt Anna-Maija Raittila 1985 Victorian rukouskirja - kirjaan. == Lähteet == Luokka: Ruotsalaiset virsirunoilijat Luokka: Vuonna 1928 syntyneet Luokka: Vuonna 1990 kuolleet Luokka: Ruotsalaiset papit
Kelesjärvi

Kelesjärvi on niemien halkoma lähdevesipohjainen metsäjärvi Heisanharjun alueella Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaaksossa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 40 kilometriä pohjoisluoteeseen. == Maantietoa == Kelesjärvi on 1,5 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Siinä on kaksi saarta, joiden pinta-ala on yhteensä 0,1 hehtaaria. Järven pohjoisosassa sijaitsee noin seitsemän aarin laajuinen luoto ja eteläosassa noin kolmen aarin laajuinen luoto. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 200 metriä. Metsämaan ja suoalueiden reunustaman järven niemet ja lahdet ovat vailla karttanimiä lukuun ottamatta pohjoista Pykälistönlahtea, sen länsipuolista Särenkudunniemeä ja järven keskiosaa jakavaa Pitkäniemeä. Kelesjärven eteläisimmän osan muodostaa noin puoli kilometriä pitkä ja enimmillään noin sata metriä leveä kaakkoon työntyvä lahti. Se jakaa Kelesjärven eteläpuolella sijaitsevien Heisanjärven (98,5 metriä mpy) ja Ison Luotojärven (98,7 metriä mpy) välisen, noin 150 metriä leveän kannaksen kahteen osaan. Lahden kaakkoispuolella sijaitsee kannasta jakava Vähä Luotojärvi (98,5 metriä mpy). Kelesjärven rannat ovat melko alavia. == Vesistösuhteet == Kelesjärvi (14.947.1.015) kuuluu Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen (14.947), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Kelesjärvi on Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Vääräjärvi. Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alue (14.947). Järviwiki. Viitattu 11.3.2022. Järven pohjoisrannoilla sijaitsee pieniä metsälampia (Jaakonlampi, Pykälistönlampi, Ala-Viitanen), joiden korkeustaso on noin sata metriä merenpinnan yläpuolella, ja jotka laskevat Kelesjärveen lyhyitä laskuojia pitkin. == Lähteet == Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Karijärven valuma-alue
Heisanjärvi

Heisanjärvi on lähdevesipohjainen, puhdasvetinen, hieman turkoosiin vivahtava metsäjärvi Heisanharjun alueella Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaaksossa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 40 kilometriä pohjoisluoteeseen. == Maantietoa == Heisanjärvi on 1,5 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria. Järven eteläosan leveys on alle 100 metriä, keskiosan leveys on noin 200 metriä ja pohjoisessa on pääaltaasta erillinen muutaman hehtaarin laajuinen järvenosa. Saaria ei ole ja ainoa mainittava niemi on pohjoista järvenosaa muusta järvestä erottava niemimaa. Järven rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä. Heisanjärven länsirannalla sijaitsee pientalojen rykelmä ja mäki, joka kohoaa noin 25 metriä järven pintaa korkeammalle. Heisanjärven itäpuolella sijaitsee Kelesjärven (98,5 metriä mpy) eteläinen lahti, Vähä Luotojärvi (98,5 metriä mpy) ja Iso Luotojärvi (98,7 metriä mpy). Järviä erottaa jääkauden aikana muodostunut kapea soraharju. == Vesistösuhteet == Heisanjärvi (14.947.1.015) kuuluu Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen (14.947), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Heisanjärvi on Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueen kolmanneksi laajin vakavesi. Laajin on Vääräjärvi ja toiseksi laajin on Kelesjärvi. Vääräjärven-Kelesjärven valuma- alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Vääräjärven- Kelesjärven valuma-alue (14.947). Järviwiki. Viitattu 11.3.2022. Heisanjärvi laskee länteen Ylä-Palojärveen (97,8 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Karijärven valuma-alue
Okular

Okular on ohjelma dokumenttien ja kuvien katseluun. Ohjelma tukee useita tiedostomuotoja kuten PDF, ePub ja DjVu. Ohjelma tukee käyttäjän tekemiä merkintöjä () sekä digitaalisia allekirjoituksia. Ohjelma on saanut Blue Angel -merkinnän ekologisesti kestävästä kehityksestä. Ohjelma tukee tekstin muuntamista puheeksi jovie-liitännäisen avulla. Piotr Szymański aloitti ohjelman vuonna 2005 Google Summer of Code -projektissa. Okular on osa KDE- projektia ja se on oletusohjelma dokumenttien katseluun Plasma- työpöytäympäristössä. Okular on saatavilla mm. useille Linux- ja BSD- jakeluille sekä macOS- ja Windows-käyttöjärjestelmille. == Tiedostomuodot == Ohjelman tukemia tiedostomuotoja: * PDF * PostScript * TIFF * CHM * DjVu * DVI * XPS * OpenDocument * EPUB * Mobipocket * kuvatiedostomuodot == Lähteet == Luokka:KDE Luokka:Medialukuohjelmistot
Heisanharju

Heisanharju on geologisesti ja kasvitieteellisesti merkittävä luonnonsuojelu- ja virkistysalue Kouvolan luoteisosassa Kymenlaaksossa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on noin 40 kilometriä pohjoiseen. Alueella on kapeita, lähdevesipohjaisia järviä, kuten Kelesjärvi ja Heisanjärvi, joiden välissä kaakkois–luoteissuuntainen Heisanharju sijaitsee. Järviä erottavan kannaksen kapeimmat kohdat ovat noin 10–20 metriä.Heisanharju, kohouma, Kouvola == Lähteet == Luokka:Suomen harjut Luokka:Kouvolan luonto
Iso Luotojärvi

Iso Luotojärvi on lähdevesipohjainen ja puhdasvetinen metsäjärvi Heisanharjun alueella Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaaksossa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 40 kilometriä pohjoisluoteeseen. == Maantietoa == Iso Luotojärvi on 550 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Ison Luotojärven länsipuolella sijaitsee Kelesjärven (98,5 metriä mpy) eteläinen lahti, Heisanjärvi (98,5 metriä mpy) ja Vähä Luotojärvi (98,5 metriä mpy). Järviä erottaa jääkauden aikana muodostunut kapea soraharju. Ison Luotojärven ja Kelesjärven välinen kannas on kapeimmasta kohdastaan noin 30 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Ison Luotojärven rannat ovat alavia. == Vesistösuhteet == Iso Luotojärvi (14.947.1.017) kuuluu Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen (14.947), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma- alue (14.9). Iso Luotojärvi on Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueen kuudenneksi laajin vakavesi. Laajin on Vääräjärvi, toiseksi laajin on Kelesjärvi ja kolmanneksi laajin on Heisanjärvi. Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alue (14.947). Järviwiki. Viitattu 11.3.2022. Järveen virtaa vähäisiä laskuojia idästä ja kaakosta. == Lähteet == Luokka:Kouvolan järvet Luokka:Karijärven valuma-alue
Danièle Dupré

Danièle Dupré (16. marraskuuta 1938 Le Havre, Ranska – 24. marraskuuta 2013 Le Havre, Ranska) oli ranskalainen laulaja. Dupré edusti Luxemburgia vuoden 1957 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Amours mortes (tant de peine)", joka sijoittui kilpailussa neljänneksi. Dupré näytteli nimettömässä sivuosassa Michel Boisrondin ohjaamassa vuoden 1957 elokuvassa PariisitarDanièle Dupré Eurovision Spain. Hän vetäytyi musiikkimarkkinoilta vuonna 1958, koska rock oli vallannut liikaa tilaa musiikkialalla. Laulajanuran jälkeen Dupré työskenteli sisustussuunnittelijana. ==Diskografiahttps://www.discogs.com/artist/4413317-Dani%C3%A8le-Dupr%C3%A9== ===Albumit=== *I Remember Paris Volume 3 ===EP:t=== *Merci Mon Dieu (1957) *2 - Mon Vieux Marin (1957) *3 - Paris Java (1957) *4 - Tequila (1958) *5 - Tu Me Donnes (Come Prima) (1958) *Mon Coeur Est Un Violon ===Singlet=== *Mon Seul Ami / Mon Coeur Est Un Violon (1954) *Paris Java / Le Bal Des Truands (1957) *Marjolaine / Nelly Lamour (1957) *Come Prima (1958) *Cette Garce De Vie / À Tous Les Coins De Rue ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset laulajat Luokka:Luxemburgin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1957 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Per-Kristian Foss

Per-Kristian Foss (s. 19. heinäkuuta 1950 Oslo) on norjalainen entinen oikeistopuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1981–2013 ja toimi Norjan valtiovarainministerinä vuosina 2001–2005. Vuosina 2014–2021 hän oli Norjan valtiontalouden tarkastusviraston Riksrevisjonenin pääjohtaja ja jäi eläkkeelle 2022. ==Yksityiselämä== Foss on homoseksuaali. Hän kertoi seksuaalisesta suuntautumisesta vuonna 2000, yhtenä ensimmäisistä norjalaisista huippupoliitikoista. Pelko "homopoliitikoksi" leimautumisesta oli hänen omien sanojensa mukaan yksi syy, miksi hän ei asettunut ehdolle oikeistopuolueen puheenjohtajaksi 1990-luvulla, vaikka häntä pidettiin yhtenä puolueen parhaista poliitikoista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Per- Kristian Foss Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan valtiovarainministerit Luokka:Norjalaisten poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Saint-Romain (Côte-d’Or)

Saint-Romain on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche- Comtén alueella. Se sijaitsee noin 12 kilometriä Beaunen kaupungista lounaaseen. Kunnalle tunnusomaisia ovat sitä ympäröivät jyrkät kallioseinämät. Saint-Romainin 1400-luvulla rakennettu kirkko on vanha luostarikirkko. Saint- Romainissa olleesta Burgundin herttuoiden linnasta on jäljellä enää rauniot. Tiedosto:Saint-Romain - falaises 3.jpg |Kallioseinämiä Tiedosto:Saint-Romain_- _Ruines_chateau.jpg|Linnan rauniot ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Côte-d’Orin kunnat
Patricia Bredin

Patricia Bredin (14. helmikuuta 1935 Hull, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta – 14. elokuuta 2023 Nova Scotia, KanadaUK's first Eurovision singer Patricia Bredin dies aged 88Viitattu 14.10.2023 ) oli brittiläinen näyttelijä ja laulaja. Bredin oli vuonna 1957 Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäinen edustaja Eurovision laulukilpailussa kappaleella "All". Kappale sijoittui kilpailussa seitsemänneksi. 1959 Bredinillä oli pääosa komediaelokuvassa Left Right and Centre ja 1961 elokuvassa The Treasure of Monte Cristo. Bredin esitti Gueneverea Broadway-musikaalissa Camelot vuonna 1962. Bredin nai vuonna 1964 laulaja Ivor Emmanuelin. Heillä ei ollut lapsia, ja liitto päättyi kaksi vuotta myöhemmin. Myöhemmin Brendin meni naimisiin kanadalaisen liikemiehen Charles MacCullochin kanssa, mutta mies kuoli häämatkalla. ==Valikoitu filmografia== * Left Right and Centre (1959) * The Bridal Path (1959) * Make Mine a Million (1959) * Desert Mice (1959) * The Treasure of Monte Cristo (1961) * To Have and to Hold (1963) ==Lähteet== *https://www.imdb.com/name/nm0106639/ ===Viitteet=== Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Englantilaiset laulajat Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1957 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Saint-Romain

Saint-Romain voi tarkoittaa seuraavia: == Maantiede == * Saint-Romain, kunta Ranskassa Charenten departementissa * Saint-Romain, kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa * Saint-Romain, kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa === Entisiä kuntia === * Saint-Romain, entinen kunta Ranskassa Haute-Savoien departementissa * Saint-Romain, entinen kunta Ranskassa Lotin departementissa === Nimi esiintyy osittain === *Saint-Romain-au-Mont-d’Or, kunta Ranskassa Rhônen departementissa
Natalja Pasitšnyk

Natalja Ihorivna Pasitšnyk (; s. 1971) on ukrainalaissyntyinen, sittemmin Ruotsiin asettunut pianisti.Consolation (BIS) Klassik Heute Pasitšnyk aloitti pianonsoiton opiskelun 3-vuotiaana. Hän opiskeli Lvivin konservatoriossa, jatkoi opintojaan Varsovan Chopin-musiikkiakatemiassa ja sai solistidiplominsa Tukholman kuninkaallisesta musiikkikorkeakoulusta. Pasitšnyk on esiintynyt kansainvälisesti solistina ja kamarimuusikkona.NATALYA PASICHNYK Naxos Lisäksi hän on tehnyt yhteistyötä monien kapellimestarien, kuten Jevgeni Svetlanovin, Christopher Hogwoodin, Arie van Beekin, Jacek Kaspszykin, Marek Mośin, B. Tommy Anderssonin ja Robert Stehlin kanssa. Hän on esiintynyt myös historiallisin soittimin.Natalya PASICHNYK, piano Arien Artists Pasitšnyk on tullut palkituksi Pohjoismaisessa pianokilpailussa Tanskassa 1998 ja World Piano Competitionissa 1999. Hän sai Anders Wallin säätiön palkinnon vuonna 2000 ja kansainvälisen Umberto Micheli -pianokilpailun (Milano) erikoispalkinnon 2001. Pasitšnyk on tehnyt levytyksiä muiden muassa Opus 111:lle ja Naxokselle. Pasitšnyk on opettanut Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Hänen siskonsa on sopraano Olha Pasitšnyk. == Lähteet == Luokka:Ukrainalaiset pianistit Luokka:Ruotsalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nunzio Gallo

Nunzio Gallo (25. maaliskuuta 1928 – 22. helmikuuta 2008) oli italialainen laulaja ja näyttelijä. Gallo voitti vuoden 1957 San Remon musiikkifestivaalit kappaleella Corde della mia chitarra ja tuli samalla valituksi Italian edustajaksi saman vuoden Eurovision laulukilpailuun. Kansainvälisessä kilpailussa Gallo sijoittui kuudenneksi. Gallo esiintyi uransa aikana yli 20 elokuvassa. Gallo sai syyskuussa 2007 vakavan aivoverenvuodon, josta ei enää toipunut. Gallo kuoli 22. helmikuuta 2008. ==Osallistumiset San Remon musiikkifestivaaliin== Vuosi Kappale Sijoitus 1957 "Corde Della Mia Chitarra" 1. 1957 "Per una volta ancora" 8. 1957 "Non ti ricordi più?" Karsiutui semifinaalissa 1962 "Inventiamo la vita" 12. 1962 "L'ultimo pezzo di terra" Karsiutui semifinaalissa ==Diskografiahttps://www.discogs.com/artist/917503-Nunzio- Gallo?type=Releases&filter;_anv=0== ===Albumit=== *"Le Canzoni Della Fortuna" (1957) *16 Anni (1961) *Studio 12 (1977) *Souvenir De Naples *Napule Ca Se Ne Va ==Lähteet== LUokka:Italialaiset laulajat Luokka:Italialaiset näyttelijät Luokka:Italian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1957 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Anssi Autio

Anssi Autio on suomalainen tuottaja, joka tunnetaan Uuden Musiikin Kilpailun perustajana ja päätuottajana. Ennen UMK:ta Autio on vaikuttanut media-alalla 1990-luvun alusta alkaen. Autio aloitti uransa vuosina 1991–1994 pääkaupunkiseudun paikallisradioissa (Radio Etelän ääni, Radio Kolme) ja siirtyi vuonna 1994 Ylen Radiomafiaan. Aution ensimmäinen ohjelma Radiomafiassa oli nimeltään Rockmafia, mutta vuonna 1995 perustettu "uuden musiikin erikoisohjelma" UpTeekki oli hänen pääasiallinen työnsä. Autio jätti Radiomafian vuonna 2000, koska hän siirtyi ”Suomen suurimman nuorisomedian” Jyrkin toimituspäälliköksi. Hän kirjoitti myös kolumneja suomalaisiin lehtiin (Iltalehti, Rumba) sekä viikoittaista artikkelia brittiläiseen Fono-julkaisuun vuosina 1998–2001. Vuoden 2001 lopussa hän aloitti Yleisradion nuorten toimituksessa tv-tuottajana. Yleisradioon paluun jälkeen Autio on tuottanut lukuisia musiikki- ja viihdeohjelmia, kuten Emma-gaalaa (2005–2011) ja festivaalitaltiointeja Provinssista Tuska-festivaaliin. == Uuden Musiikin Kilpailu 2012- == Vuonna 2012 Autio sai tehtäväkseen uudistaa Suomen Euroviisut. Hän perusti Uuden Musiikin Kilpailun (UMK), jonka voittaja edustaa Suomea Euroviisuissa. UMK-formaatti on muuttunut vuosien varrella useaan kertaan. Alkuvuosien hankaluuksien jälkeen UMK on noussut Suomen katsotuimpien ohjelmien joukkoon.https://www.finnpanel.fi/tulokset/tv/vuosi/topv/viimeisin Koronapandemiasta huolimatta UMK on järjestetty joka vuosi. === Anssi Aution perustamia ja / tai tuottamia ohjelmia: === * Lista Top40 (2002–2006) * Koneisto 2003 (Venla-voittaja) * Tuska (2003) * Kaisaniemi Pop / YleX Pop * Live 8 * Muuvi (2002–2004) * Hiki (2003–2005) * Emma-gaala (2005–2010) * Ruma- klubi (2002–2005) * Provinssirock (2002–2006) * Ankkarock (2004) * Iiro irti (2009) * Yhteinen sävel (2007) * Täydellinen euroviisu (2007) * Musiikki-tv (2006–2009) * Yle Extrat * Ihmisten puolue * Jerry Halloween * Uuden Musiikin Kilpailu (2012–) * Eurovision Song Contest == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UMKsta on tullut kilpailu... HS 2021 * Euroviisutuottaja Italian huume- epäilystä... Yle 2021 Luokka:Tuottajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt