Finnlines

Finnlines on yksi Itämeren, Pohjanmeren ja Biskajanlahden johtavista rahti- ja matkustajaliikennevarustamoista. Yhtiö on osa italialaista Grimaldi-konsernia, joka on yksi maailman suurimmista roro-varustamoista ja suurin matkustajia ja rahtia kuljettava ”Motorways of the Sea” -operaattori Euroopassa. Tämä yhteistyö mahdollistaa Finnlinesin tarjoamaan linjaliikennepalveluita Välimeren, Pohjois-Euroopan, Länsi-Afrikan, Pohjois- ja Etelä-Amerikan, Kiinan, Etelä-Korean ja Australian välillä. Finnlinesin matkustaja-rahtilaivat tarjoavat palveluja Suomesta Saksaan ja Ahvenanmaan kautta Ruotsiin sekä Ruotsista Saksaan. Rahtilaivat liikennöivät Itämerellä, Pohjanmerellä ja Biskajalla. Vuonna 2022 Finnlines omisti 23 laivaa, joista yhtiön omassa liikenteessä oli 21. == Historia == Yhtiö perustettiin vuonna 1947 hoitamaan Suomen metsäteollisuuden omistaman Merivienti Oy:n Yhdysvaltoihin suuntautuvia merikuljetuksia. Finnlines oli Enso-Gutzeitin tytäryhtiö, kunnes vuonna 1982 Enso myi omistuksensa muille suomalaisille teollisuusyrityksille. == Laivaston kehitys == Samana vuonna, kun Finnlines perustettiin, yhtiö osti kuusi vanhaa höyrylaivaa. Suurin aluksista oli Tanskasta ostettu S/S Tornator. Hieman pienemmät Atlantin-liikenteeseen sijoitetut alukset, S/S Pankakoski ja S/S Hamina, olivat 5 400 dwt:n kokoisia entisiä Pohjois-Amerikan Suurten järvien malminkuljetusaluksia. Kolme pienempää alusta tulivat Euroopan sisäiseen liikenteeseen. Seuraavan vuoden helmikuussa S/S Tornator aloitti yhtiön linjaliikenteen, kun se kuljetti Atlantin yli Raumalta 5 667 tonnia paperia ja sellua. Yhtiön ensimmäinen uusi laiva rakennettiin Alankomaissa vuonna 1951 ja kolmen uuden aluksen sarja, M/S Finnpulp, M/S Finntrader ja M/S Finnsailor valmistui vuonna 1953. Atlantin liikenteessä olevista vanhoista höyrylaivoista voitiin näin luopua. Säännöllinen linjaliikenne Englantiin alkoi vuonna 1955. Vuonna 1956 laivasto kasvoi jälleen uudella aluksella, kun M/S Finnmerchant tuli liikenteeseen. Vuonna 1958 M/S Finnboard liittyi laivastoon. Samana vuonna alkoivat myös viikoittaiset lähdöt Yhdysvaltoihin. M/S Finnforest, M/S Finneagle ja M/S Finnclipper tulivat laivastoon 1960-luvulla. Vuonna 1962 Finnlines tilasi reitille Hanko–Gotlanti–Travemünde ensimmäisen jäävahvistetun M/S Hansa Express -nimisen autolautan. Laiva todettiin kuitenkin liian pieneksi ja seuraavana talvena sen matkustajakapasiteettia kasvatettiin 133:sta 179:ään. Lisäksi alusta pidennettiin. Vuonna 1963 alus siirtyi reitille Helsinki–Kalmar–Travemünde, koska Hangon havaittiin olevan liian pieni ja kaukana. Vuonna 1966 aloittivat M/S Finnpartner ja M/S Finnhansa liikennöinnin Helsingin ja Travemünden välillä. Alukset olivat ensimmäisiä Suomessa rakennettuja matkustaja-autolauttoja. Laivat olivat hyvä reitti Suomesta Saksaan suuntautuvalle rekkaliikenteelle, joka oli kasvussa tuolloin. Matkustajaliikenteen rajoittuessa kesäsesonkiin, muina aikoina täytyi autolauttoja käyttää tehokkaasti rahtiliikenteessä. Tämän vuoksi yhtiö kehitti pyörillä lastia liikuttelevan Finnflow-lastinkäsittelyjärjestelmän. Vuonna 1969 valmistunut M/S Finncarrier oli prototyyppi, jossa käytettiin Finnflowta. Vuosina 1972–1973 Finncarrierille rakennettiin parannellut sisaralukset, M/S Finnfellow ja M/S Hans Gutzeit. Vuonna 1977 valmistunut GTS Finnjet oli maailman ensimmäinen kaasuturbiinimoottoreita käyttävä matkustaja-autolautta. Alun perin sen olisi pitänyt liikennöidä Helsingistä Travemündeen 22 tunnissa, mutta öljykriisin vuoksi alukseen lisättiin dieselmoottorit, joilla ajettiin hiljaisina aikoina. 1980-luvun alussa Englannin liikenteeseen tuli niin sanottuja jumbo ro-ro-aluksia (M/S Oihonna, M/S Arcturus ja M/S Finnmerchant). Itämeren liikenteeseen näitä aluksia tuli myöhemmin (M/S Antares ja M/S Finnsailor). Vuonna 1986 Enso-Gutzeitin myytyä GTS Finnjetin Effoalle loppui Finnlinesin oma Itämeren matkustajaliikenne. === 1990–2010 === Laman alkaessa Suomessa 1990-luvun alussa, tilasi yhtiö Puolasta kolme niin sanottua ”combi roro-alusta”. Alukset olivat nimeltään M/S Finnpartner, M/S Finntrader ja M/S Finnhansa. Myöhemmin Finnlines tilasi vielä M/S Transeuropa -aluksen samalta puolalaiselta telakalta. Nämä laivat alkoivat liikennöidä Suomen ja Saksan välillä vuosina 1994–1995. Saman vuosikymmenen lopussa Finnlines osti kaksi alusta Espanjasta. Alukset olivat M/S Finneagle ja M/S Finnclipper. Vuonna 2004 yhtiö tilasi Fincantieri-telakalta, Italiasta viisi uutta matkustajarahtilaivaa. Alukset olivat nimeltään M/S Finnstar, M/S Finnmaid, M/S Finnlady, M/S Europalink ja M/S Nordlink. Aluksiin mahtuu 500 matkustajaa. === 2010– === Finnlines ilmoitti 24. elokuuta 2007 tilaavansa Kiinasta kuusi uutta ro-ro-alusta. Alukset maksoivat 240 miljoonaa euroa ja ne toimitettiin vuosina 2011–2012. Uudet alukset olivat jäävahvisteisia ja ne tulivat korvaamaan käytössä olevaa vuokrakalustoa. Ensimmäiset alukset luovutettiin huhti-toukokuussa 2011 ja niiden nimet olivat M/S Finnbreeze ja M/S Finnsea. Seuraavat kaksi (M/S Finnsky ja M/S Finnsun) luovutettiin vuoden 2012 alussa ja viimeiset kaksi (M/S Finntide ja M/S Finnwave) vuoden 2012 lopulla. Reitillä Naantali–Långnäs–Kapellskär Finnlines liikennöi aluksilla M/S Finnfellow ja M/S Finnswan. Tammikuussa 2020 Finnlines vahvisti tilaavansa reitille kaksi uutta Superstar-sarjan ro-pax-laivaa reitille. Alukset rakennetaan Kiinan pohjoisella Weihaissa sijaitsevalla CMJL-telakalla. Uudet laivat M/S Finncanopus ja M/S Finnsirius tulevat liikenteeseen vuonna 2023. Varustamo nostaa matkustajamäärän laivoilla nykyisestä noin 500:sta 1 100:een ja ilmoitti julkisuudessa pyrkivänsä Suomen ja Ruotsin välisille risteily- ja konferenssimarkkinoille. Laivat ovat hybridilaivoja, joissa maasähköliitäntä ja litium-ioni-akut mahdollistavat päästöttömät satamatoiminnot. Vuonna 2022 Finnlines otti käyttöönsä kolme tilaamaansa Eco-luokan hybridialusta, Pohjanmeren rahtiliikenteeseen tulivat M/S Finneco I, II ja III, jotka on rakennettu Kiinan Nanjing Jinling-telakalla. Alukset ovat osa Grimaldi- varustamon 12 aluksen sarjaa, joista ensimmäinen otettiin käyttöön Välimerellä syksyllä 2020. == Laivat == === Tämänhetkiset laivat === Tämä luettelo sisältää nykyiset, vuonna 2024 Finnlinesin omistamat alukset, joista osa on voinut olla aiemmin eri nimellä. Laiva Rakennettu Käytössä Finnlinesillä Bruttovetoisuus Matkustajia (maksimi) Matka- nopeus (solmua) Reitti Tietoa Lippu ja kotipaikka Kuva M/S Finnstar 2006 2006– 45 923 GT 554 25 Helsinki – Travemünde Maarianhamina, Ahvenanmaa M/S Finnmaid 2006 2006– 45 923 GT 554 25 Helsinki – Travemünde Helsinki, Suomi 190x190px M/S Finnlady 2007 2007– 45 923 GT 554 25 Helsinki – Travemünde Helsinki, Suomi M/S Finncanopus 2023 2023– 65 692 GT 1 100 20,5 Naantali – Långnäs – Kapellskär Maarianhamina, Ahvenanmaa M/S Finnsirius 2023 2023– 65 692 GT 1 100 20,5 Naantali – Långnäs – Kapellskär Maarianhamina, Ahvenanmaa M/S Finnfellow 2000 2007– 33 724 GT 440 22,1 Malmö – Świnoujście Malmö, Ruotsi M/S Finnswan 2007 2018– 45 923 GT 554 25 Malmö – Travemünde Malmö, Ruotsi M/S Finnpartner 1995 2000– 33 313 GT 280 21,3 Malmö – Travemünde Malmö, Ruotsi 190x190px M/S Finntrader 1995 2000– 33 313 GT 280 21,3 Malmö – Travemünde Malmö, Ruotsi 190x190px M/S Finnbreeze 33 816 20 M/S Finneco I 60 515 20,7 M/S Finneco II 60 515 20,7 M/S Finneco III 60 515 20,7 M/S Finnhawk 11 671 20 M/S Finnmerchant 23 235 18 M/S Finnmill 25 732 20 M/S Finnpulp 25 732 20 M/S Finnsea 33 816 21 M/S Finnsky 33 816 21 M/S Finnsun 33 816 21 M/S Finntide 33 816 21 M/S Finnwave 33 816 21 Lähde: Finnlines === Aikaisemmat === Tämä luettelo sisältää aikaisemmin Finnlinesin liikenteessä olleita aluksia. Luettelossa ei ole nykyisin eri nimellä Finnlinesin liikenteessä olevia aluksia. Nimi Alustyyppi Rakennettu Pituus Leveys Aika M/S Translubeca ro-ro 1990 157 25,3 1990–2014 M/S Hansa Express, myöh. Finndana autolautta 1962 95,99 15,88 1962–1967 M/S Vaasa rahtilaiva 1962 74,48 10,83 1962–1963 M/S Nili autolautta 1965 137,12 18,93 1965–1966 M/S Finnhansa autolautta 1966 134,4 20,1 1966–1977 M/S Finnpartner autolautta 1966 134,4 22,53 1966–1969 M/S Finncarrier matkustaja-rahtilaiva 1969 137,34 24,54 1969–1976 M/S Hans Gutzeit matkustaja-rahtilaiva 1972 137,34 24,62 1972–1982 M/S Finnfellow matkustaja-rahtilaiva 1973 137,34 24,57 1973–2002 M/S Finnpartner matkustaja-rahtilaiva 1966 141,2 20,96 1973–1975 M/S Ilmatar matkustaja-alus 1964 128,31 16,4 1975 M/S Finlandia matkustaja-rahtilaiva 1967 156,7 20 1975–1978 M/S Bore Star autolautta 1966 153 22,04 1975, 1976 GTS Finnjet matkustaja-rahtilaiva 1977 212,96 24,45 1977–1986 M/S Walki Paper rahtilaiva 1979 152,38 21 1979 M/S Finnclipper rahtilaiva 1981 193,62 28,02 1981–1982 M/S Baltic Eider rahtilaiva 1989 157,67 25,33 1989–2004 M/S Finnmerchant, myöh. Merchant rahtilaiva 1982 154,9 25,11 1994–2007 M/S Seatern rahtilaiva 1973 137,52 22,36 2002 M/S Hamburg rahtilaiva 1977 123,65 19,56 2002 M/S Borden rahtilaiva 1977 142,32 19,21 2002 M/S Finnrider, myöh. Rider rahtilaiva 1984 186,52 21,65 2002–2006 M/S Kaduna rahtilaiva 1977 113,46 19,23 2004–2005 M/S Envoy rahtilaiva 1979 150,02 23,9 2005–2006 M/S Finnmaster rahtilaiva 2000 162,58 20,6 2000–2008 M/S Baltic Eager rahtilaiva 1979 137,12 26,01 2005–2008 M/S Polaris rahtilaiva 1988 122 20,2 1988–2006 M/S Finnreel rahtilaiva 2000 162,2 20,6 2000–2009 M/S Antares ro-ro 1988 157,61 25,32 2003–2009 M/S Birka Transporter ro-ro 1991 122 19 –2009 M/S Finnhansa ro-ro 1994 183 29,9 1994–2009 M/S Global Carrier ro-ro 1978 151,94 21,67 2008–2009 M/S Global Freighter ro-ro 1977 151,94 21,67 2008–2009 M/S Inowroclaw ro-ro 1980 137,19 23,04 1998–2009 M/S Runner ro-ro 1990 189,7 22 2004–2010 M/S Vasaland ro-ro 1984 155 25,15 2001–2003 Lähde: Fakta om fartyg == Toiminta-alue == Finnlines operoi seuraaviin satamiin: *Aarhus *Antwerpen *Bilbao *Gdynia *Hanko *Helsinki *Hull *Kapellskär *Kotka *Lyypekki *Långnäs *Malmö *Naantali *Paldiski *Pietari *Rostock *Tillbury *Travemünde *Turku *Uusikaupunki *Zeebrugge == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Yhtiön verkkosivut *Finnlines 55 vuotta *M. Pietikäinen: The Finnlines Fleet 1947–1997. Jyväskylä 1998. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit