EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Muumio

Muumio on muumioinnin tai muumioitumisen seurauksena mätänemiseltä säästynyt ruumis. Kuuluisimmat muumiot ovat peräisin muinaisesta Egyptistä, missä vainajat oli tapana palsamoida ikuisen elämän takaamiseksi. Suotuisissa ympäristöolosuhteissa ruumis voi muumioitua myös itsestään. Tällaisia muumioita on löytynyt paljon soista, jäätiköiltä ja hautaholveista, myös Suomesta. == Historiaa == Perun ja Chilen chinchorrot muumioivat vainajiaan eri menetelmillä jo vuonna 5000 eaa. Chinchorrojen muumiot jaetaan eri tyyppeihin, kuten ”mustiin muumioihin”, ”punaisiin muumioihin”, ”sidemuumioihin” ja ”mutamuumioihin”. Chinchorrojen muumioita tutkimalla on saatu tietoa chincorrojen kulttuurista. Etelä-Amerikassa oli monia muitakin kansoja, jotka tuottivat muumioita. Jotkin muumioivat vain kuninkaallisia, toiset muumioivat vain vainajien päät, ja monet pukivat muumionsa vaatteisiin.Cardin 2015, xviii–xix. Parhaiten tunnettu muumioperinne on muinaisesta Egyptistä, missä muumiointia harjoitettiin 3000 vuoden ajan. Aluksi egyptiläiset vain pyrkivät tehostamaan ruumiiden luontaista muumioitumista maan kuivassa ilmastossa, mutta ajan myötä heidän muumiointitekniikkansa kehittyivät hyvin hienostuneiksi. Egyptiläiset tuottivat myös miljoonia eläinmuumioita, joita käytettiin uskonnollisissa yhteyksissä.Cardin 2015, xix. Luonnollisia muumioita syntyy oikeanlaisissa olosuhteissa kaikkialla maapallolla, Egyptin ja Etelä-Amerikan lisäksi myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Euroopassa muumioita löytyy eniten soista, kuten suoruumiit Tollundin mies ja Lindow’n mies. Jäätyneitä muumioita löytyy esimerkiksi Alpeilta, kuten jäämies Ötzi. Myös hautaholveista on löydetty luonnollisia muumioita.Cardin 2015, xix–xx. Tunnettuihin suomalaisiin muumioihin kuuluu vuonna 1629 kuollut Kemin kirkkoherra Nikolaus Rungius. Hänen muumioitunut ruumiinsa on näytteillä Keminmaan vanhassa kirkossa. 2000-luvulla julkisuutta sai Maunulan muumio. == Populaarikulttuurissa == Muumio on ollut suosittu kauhufiktion hirviöhahmo niin kirjallisuudessa, sarjakuvissa kuin elokuvissakin.Cardin 2015, xxi–xxii. == Katso myös == * Luettelo palsamoiduista valtiomiehistä * Muumiojauhe == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Sairaalatekniikka Luokka:Muinaisjäännökset *
Jim Courier

Jim Courier (s. 17. elokuuta 1970) on yhdysvaltalainen entinen tennispelaaja. Hän voitti urallaan neljästi Grand Slam -turnauksen kaksinpelin: Ranskan avoimet kahdesti ja Australian avoimet samoin kahdesti. Courier aloitti ammattilaisuransa vuonna 1988 ja teki läpimurtonsa Grand Slam -tasolla vuonna 1991, jolloin hän voitti maanmiehensä Andre Agassin viisi erää kestäneessä Ranskan avointen loppuottelussa. Hän selviytyi samana vuonna myös Yhdysvaltain avointen loppuotteluun, jossa kuitenkin hävisi Stefan Edbergille. Vuonna 1992 Courierilla oli 25 ottelun mittainen voittoputki ja hän voitti vuoden kaksi ensimmäistä Grand Slam -turnausta, Australian avoimet ja Ranskan avoimet. Saman vuoden helmikuussa hänestä tuli kautta aikojen kymmenes ATP- maailmanlistan kärkeen noussut pelaaja. Hän päätti kauden maailmanlistan kärjessä ja oli myös osa Davis Cupin voittanutta Yhdysvaltain joukkuetta. Vuonna 1993 Courier uusi Australian avointen voittonsa. Hän pääsi samana vuonna kolmannen kerran peräkkäin Ranskan avointen loppuotteluun, jossa hävisi Sergi Brugueralle, ja uransa ainoan kerran Wimbledonin loppuotteluun, jonka hävisi maanmiehelleen Pete Samprasille. Courier oli mukana voittamassa Davis Cupia myös vuonna 1995. Courier voitti urallaan yhteensä 23 kaksinpeli- ja 6 nelinpeliturnausta. Hän oli maailmanlistan kärjessä vuosina 1992 ja 1993 yhteensä 58 viikkoa. Hän on International Tennis Federationin maailmanmestari vuodelta 1992. Courier lopetti ammattilaisuransa vuonna 2000. Hänet valittiin tenniksen kansainväliseen Hall of Fameen (International Tennis Hall of Fame) vuonna 2005. Pelaajauransa jälkeen Courier on toiminut muun muassa USA Networkin ja NBC Sportsin tenniskommentaattorina. == Grand Slam -loppuottelut == ===Neljä voittoa=== Vuosi Turnaus Vastustaja loppuottelussa Tulos 1991 Ranskan avoimet Andre Agassi 3–6, 6–4, 2–6, 6–1, 6–4 1992 Australian avoimet Stefan Edberg 6–3, 3–6, 6–4, 6–2 1992 Ranskan avoimet Petr Korda 7–5, 6–2, 6–1 1993 Australian avoimet Stefan Edberg 6–2, 6–1, 2–6, 7–5 ===Kolme tappiota=== Vuosi Turnaus Vastustaja loppuottelussa Tulos 1991 Yhdysvaltain avoimet Stefan Edberg 6–2, 6–4, 6–0 1993 Ranskan avoimet Sergi Bruguera 6–4, 2–6, 6–2, 3–6, 6–3 1993 Wimbledon Pete Sampras 7–6, 7–6, 3–6, 6–3 == Aiheesta muualla == * Courierin esittely International Tennis Hall of Famen verkkosivulla Luokka:Yhdysvaltalaiset tennispelaajat Luokka:Yhdysvaltalaiset tennisvalmentajat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kouvola-pyörä

thumb|180px|Kouvola-pyörä Tykkimäellä. Kouvola-pyörä on Tykkimäen huvipuistossa sijaitseva maailmanpyörä. Laite oli alun perin Boston-pyöränä, ja sittemmin Helsinki-pyöränä vuosikymmeniä tunnettu Linnanmäen maailmanpyörä, kunnes se myytiin maaliskuussa 2006 Tykkimäen huvipuistolle Kouvolaan. Siellä laite otettiin käyttöön kunnostuksen jälkeen kesällä 2007 ja nimi muutettiin Kouvola-pyöräksi. Linnanmäki osti kesällä 2006 käyttöön otetun uuden Rinkeli- maailmanpyörän. Maailmanpyörän kehän halkaisija on 21 metriä. Jalustan päälle pystytetty maailmanpyörä nousee noin 25 metrin korkeuteen. Vuoteen 1998 se oli Suomen suurin maailmanpyörä, kunnes Suomen Tivolin hankkima maailman suurin siirrettävä maailmanpyörä vei ennätyksen. == Historiaa == Maailmanpyörä tunnettiin Linnanmäellä aluksi Boston-pyörän nimellä. Se kantoi samannimisen tupakkamerkin logoa, jota mainostettiin muutenkin laajasti kaupungilla. Nimi muutettiin Helsinki-pyöräksi uuden, tiukemman tupakkalain myötä 1970-luvun alussa. Rakentamisaikaan 1964 Linnanmäen maailmanpyörää mainostettiin maailman toiseksi suurimmaksi. Vain Itävallan Wienissä sijaitsevan Praterin huvipuiston maailmanpyörän piti olla suurempi. Helsinki-pyörän pystyttäjät tulivat Saksasta. Silloisten lehtitietojen mukaan maailmanpyörä oli rakennettu Hollannissa. Se oli ollut aikaisemmin käytössä Münchenissä, Bremenissä ja Hampurissa. Se oli aikanaan maailman suurin siirrettävä maailmanpyörä. Vuonna 1964 Helsingin Sanomat kertoi, että uuteen maailmanpyörään kiinnitettiin 9 200 lamppua. Maalia pyörään kului peräti 2 500 markan edestä. ==Aiheesta muualla== * Kouvola-pyörä Tykkimäen sivuilla Luokka:Maailmanpyörät Luokka:Kouvolan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kymenlaakson nähtävyydet
Basso continuo

Basso continuo (tai vain continuo) on barokin ajan teosten osuus, joka soi yleensä koko musiikkikappaleen ajan ja joka luo sille harmonisen ja rytmisen pohjan. Soittajia, jotka esittävät tämän osuuden nimitetään basso continuo -ryhmäksi. Continuoryhmä on barokkiyhtyeen kivijalka ja vastaa nykyaikaisen rytmimusiikin "komppisektiota". Basso continuo -osuus on teoksen matalimmalta soiva osuus ja koko ryhmä soittaa yhteistä stemmaa, kukin omalla instrumentillaan. Basso continuo -ryhmän kokoonpano on yleensä esittäjien päätettävissä. Aikanaan se vaihteli paljonkin toisaalta saatavilla olevien muusikoiden ja soittimien mukaan ja toisaalta esitettävän musiikin mukaan. Nykyään pyritään kokoamaan nimenomaan esitettävään musiikkiin parhaiten sopiva kokoonpano. Yleensä ryhmään kuuluu ainakin yksi sointusoitin, esimerkiksi cembalo, urut, luuttu tai harppu. Sen lisäksi mukana useimmiten yksi tai useampi matala melodiasoitin, kuten sello, viola da gamba tai fagotti. Soitinten valintaan vaikuttaa esimerkiksi se, onko esitettävä musiikki maallista vai hengellistä. Karkeasti yleistäen voidaan sanoa, että edellisessä käytetään useammin cembaloa ja jälkimmäisessä urkuja. Continuo-soittoon kuuluu olennaisesti improvisaatio, sillä nuotteihin on merkitty ainoastaan numeroitu bassomelodia. Nuoteissa olevat numerot kertovat intervalleista, soinnuista tai muista lisä-äänistä, joita moniäänisten soittimien soittajien on tarkoitus käyttää suhteessa bassonuotteihin. Sointusoittajan tehtävä on tiettyjen sääntöjen ja käytäntöjen perusteella tulkita tämä pikakirjoitus niin, että syntyy diskanttisoittajia tukeva harmoniapohja. Cembalolla karaktääriä säädellään erityisesti arpeggioiden nopeudella ja laajuudella sekä soitettavien äänten määrällä. Uruilla äänten pituus ja määrä ovat tärkeimpiä ilmaisukeinoja. Vaikka basso continuo oli elimellinen ja tunnusomainen osa nimenomaan barokkimusiikissa, sitä käytettiin myös myöhemmin, erityisesti hengellisissä kuoroteoksissa klassismin aikana. == Katso myös == * Kenraalibasso Luokka:Barokkimusiikki Luokka:Musiikkitermit Luokka:Italiankieliset sanat ja sanonnat
Kustaa Pihlajamäki

Kustaa Kustaanpoika Pihlajamäki (17. huhtikuuta 1902 Nurmo – 10. helmikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen painija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Pihlajamäkeä voidaan pitää yhtenä kaikkien aikojen parhaista kevyiden sarjojen painijoista. Pihlajamäen vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Pihlajamäki ja Maria Matilda Tervala. Pihlajamäki oli todellisesta painisuvusta, hänen veljensä Paavo ja Arvi olivat molemmat Suomen mestareita ja serkku Hermanni olympiavoittaja. Tuoreimmista painijoista Juha Ahokas on Pihlajamäelle sukua. Pihlajamäen puoliso vuodesta 1926 oli Maija Kaunismäki. Suomen vapaapainimestaruuden Pihlajamäki voitti ensimmäisen kerran 1924, olympiakultaa hän voitti kahdesti eli 1924 ja 1936. Vuoden 1928 olympialaisissa hän oli hopealla ja Los Angelesissa 1932 hänen sijoituksensa oli viides. Hän voitti olympiamitalien lisäksi kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan mestaruuden seitsemän kertaa ja vapaapainin kahdesti. Suomen mestaruuksia Pihlajamäellä oli 29, viimeisen niistä hän otti höyhensarjassa 61 kg lokakuussa 1943 41-vuotiaana. Maaotteluissa Pihlajamäki edusti Suomea kolmisenkymmentä kertaa, painien niissä yhteensä 41 ottelua, joista hän hävisi vain kolme. Pihlajamäki oli siviiliammatiltaan poliisi, vuodesta 1925 ylikonstaapeli Helsingin poliisilaitoksessa. Siirryttyään Pohjanmaalta Helsinkiin hän edusti Helsingin Kilpa-Veljiä ja Helsingin Poliisi- Voimailijoita. Pihlajamäki kuoli vain 41-vuotiaana umpilisäkkeen puhkeamisesta seuranneeseen vatsakalvontulehdukseen. ==Saavutuksia== *Olympiakultaa Pariisi 1924 (sarja 56 kg) ja Berliini 1936 (61 kg) *Olympiahopeaa Amsterdam 1928 *Viides Los Angeles 1932 *Seitsemän Euroopan mestaruutta kreikkalais- roomalaisessa painissa (1930, 1931, 1933, 1934, 1937, 1938 ja 1939), kaksi vapaapainissa (1934 ja 1935), kaksi vapaapainin EM-hopeaa (1931 ja 1937) *Suomen Urheilulehden kultamitali vuonna 1934 ==Lähteet== *Kustaa Pihlajamäki – Sports Reference LLC. * == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset vapaapainijat Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Gloria

Gloria () viittaa muun muassa seuraaviin *Gloria, suomalainen aikakauslehti *Gloria, etunimi *Kulttuuriareena Gloria, Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskuksen kulttuuriareena *Gloria, syysperunalajike *Film Artistica Gloria, Gloria Films, Italiassa 1913–1919 toiminut elokuvien tuotantoyhtiö *Gloria – gangsteriheila (Gloria), John Cassavetesin ohjaama elokuva vuodelta 1980 *Gloria, Sidney Lumetin ohjaama elokuva vuodelta 1999 *Gloria, poplaulaja Gloria Trevistä kertova meksikolainen elokuva vuodelta 2014 *”Gloria”, Anna Erikssonin joulualbumi vuodelta 2015 *”Gloria”, Von Hertzen Brothersin singlekappale *M/S Lisco Gloria, ro-ro-alus *Gloria eli kunnia, messuun kuuluvia kristillisiä hymmejä: **Gloria in excelsis Deo (Gloria maior), Kunnia Jumalalle korkeudessa **Gloria Patri (Gloria minor), Kunnia Isälle *gloria eli pyhimyskehä *hurrikaani Gloria, hurrikaani Atlantilla syys-lokakuussa 1985 Sukunimenä: *Otto Glória (1917–1986), brasilialainen jalkapallovalmentaja.
Kyrie

Kyrie (vokatiivimuoto sanasta , herra) on katolisen ja useimpien läntisten kirkkojen perinnettä seuraavien kirkkokuntien messujen alussa oleva osa, jonka sanat ovat: :Κυριε ελεησον; Χριστε ελεησον; Κυριε ελεησον. :Kyrie eleison; Kriste eleison; Kyrie eleison. eli : Herra armahda, Kristus armahda, Herra armahda Kyrie lauletaan messussa messun johdanto-osassa synnintunnustuksen, synninpäästön (ja kiitosrukouksen) jälkeen, ja se kuuluu messun ordinarium- osiin, joten sen teksti ei vaihtele kirkkovuoden mukaan. Sävelletyt kyriet noudattavat yleensä tekstin mukaista ABA-rakennetta ja monissa kirkoissa Kyrien sävelmä vaihtelee kirkkovuoden ajankohdan mukaan, esimerkiksi Ruotsin kirkon käsikirjassa. Kyrie, Herra, armahda -huudahdus on alkuaan kuulunut esirukouksen yhteyteen, se oli seurakunnan osallistuminen diakonin litaniatyyppisessä rukouksessa tuomiin rukouspyyntöihin. Litania kuului idän kirkkojen liturgiaan 300-luvulla. 400-luvulla se levisi länteen ja Herra, armahda - huudahtukseen lisättiin Christe, eleison, Kristus, armahda. Litania jätettiin pois arkipäivisin ja siten Kyrie muodostui omaksi liturgiseksi osaksi. Se voidaan laulaa kuusi-, yhdeksän- tai kaksitoistakertaisena, useimmiten silloin esilaulajan/lauluryhmän ja seurakunnan vuorotellessa. 1970-luvulta alkaen on joissain kirkoissa syntynyt vaihtoehto, jossa Kyrie yhdistetään synnintunnustukseen. Näin on menetelty Katolisen kirkon messukirjassa 1970. Useissa luterilaisissa kirkoissa, myös Suomen ev. lut. kirkon ja Ruotsin kirkon käsikirjassa on elvytetty vanhakirkollisen perinteen mukainen Kyrie-litania, Se on ollut kauan unohduksissa, mutta se on löydetty uudelleen viime vuosisadan jälkipuolen jumalanpalvelusuudistuksessa. Kyrie- litania on messun ordinarium osan Herra, armahda -laulun alkuperäinen, esirukouksen tapainen muoto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Catholic Encyclopedia: Kyrie Eleison Luokka:Messu
Sanctus

Sanctus () on messun osa ja keskeinen kristillinen hymni. Sanctus tarkoittaa pyhää. Se on messun ehtoollisrukoukseen, eukaristiseen rukoukseen kuuluva Pyhä-hymni. Sanctus on messun vanhinta ainesta ja messun pysyvä osa eli ordinarium-osa. Hymnin alkuosa ilmaisee palvovaa ylistystä. Sanctus lauletaan eukaristisen rukouksen keskellä heti prefaatiorukouksen jälkeen. Hymnin latinankielinen teksti on otettu Jesajan kirjasta (6:3), missä profeetta kuvaa näkyään Jumalan enkelien ympäröimästä valtaistuimesta. Hymnin loppuosa "Siunattu olkoon hän" (Matt. 21:9) on ylistystä messussa läsnä olevalle Kristukselle. Se tunnetaan myös nimellä Benedictus (lat. benedictus = siunattu) ja joskus katsotaan omaksi hymnikseen. Sanctus kuuluu messun ordinarium-osiin ja sen teksti ei siten muutu kirkkovuoden mukana. Katolisen kirkon käyttämä suomenkielinen tekstiː Pyhä, pyhä, pyhä Herra Jumala kaikkivaltias. :Roomalaisessa riitissä :Sanctus, Sanctus, Sanctus :Dominus Deus Sabaoth. :Pleni sunt caeli et terra gloria tua. :Hosanna in excelsis. :Benedictus qui venit in nomine Domini. :Hosanna in excelsis. :Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sacntus-hymniː :Pyhä, pyhä, pyhä Herra Sebaot! :Taivas ja maa on täynnä kirkkauttasi. :Hoosianna korkeuksissa! :Siunattu olkoon hän, joka tulee Herran nimessä. :Hoosianna korkeuksissa! == Lähteet == * Catholic Encyclopedia: Sanctus === Viitteet === Luokka:Messu
Oboe d’amore

Oboe d’amore eli lemmenoboe (saks. Liebeshoboe, Liebesoboe; ransk. hautbois d’amour; ital. oboe d’amore) on oboeperheeseen kuuluva puupuhallin. Se on tavanomaista oboeta hieman suurempi, ja siinä on putken alaosan päätteenä ns. lemmenjalka, päärynän tai pallon muotoinen ontto sointia pehmentävä osa; oboe d’amoren sointia pidetään rauhallisempana ja seesteisempenä kuin tavanomaisen oboen sointia. Oboe d’amoren ääniala on mezzosopraano- tai alttorekisterissä. Soitin on A-vireinen eli soi pientä terssiä alempaa kuin oboe. Oboe d’amore kehitettiin 1700-luvulla, ja esimerkiksi Johann Sebastian Bach, Christoph Graupner ja Georg Philipp Telemann ovat käyttäneet sitä sävellyksissään. Oboe d’amore menetti suosionsa 1700-luvun lopulla ja pysyi harvinaisena sadan vuoden ajan. 1800-luvun loppupuolelta alkaen säveltäjät, esimerkiksi Richard Strauss, Claude Debussy ja Maurice Ravel, alkoivat käyttää sitä uudelleen teoksissaan. == Lähteet == * Luokka:Puupuhaltimet
Henri Nestlé

Henri Nestlé, oikealta nimeltään Heinrich Nestlé (10. elokuuta 1814 – 7. heinäkuuta 1890), oli saksalaissyntyinen sveitsiläinen liikemies ja farmaseutti, joka parhaiten tunnetaan monikansallisen Nestlé-yrityksen perustajana. Henri Nestlé syntyi Johann Ulrich Matthias Nestlén ja Anna-Maria Catharina Ehemannin neljäntenätoista lapsena Frankfurtissa, Saksassa. Perinteiseen eurooppalaiseen tapaan Henri Nestlé peri isänsä liiketoiminnan. Johann Ulrich Nestlé toimi lasinpuhaltajana Töngesgassessa. Nestlé kehitti yhden ensimmäisistä äidinmaidonvastikkeista vuonna 1867. Tavoitteena oli tehdä terveellistä ja edullista ravintoa vauvoille jotka eivät saa äidinmaitoa. Sen nimeksi tuli Farine Lactée Henri Nestlé. Vuonna 1905 se fuusioitui tiivistemaitoa tuottaneen yrityksen kanssa ja alkoi tuottaa myös suklaata. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Sveitsiläiset liikemiehet Luokka:Vuonna 1814 syntyneet Luokka:Vuonna 1890 kuolleet Luokka:Nestlé
Veräjämäki

Veräjämäki () on vajaan 3 000 asukkaan rivitalo- ja omakotivaltainen osa-alue Helsingin 28. kaupunginosassa eli Oulunkylässä Pohjois-Helsingissä. Alue rajoittuu lännessä päärataan, pohjoisessa Oulunkylän ja Viikin väliseen Maaherrantiehen, idässä Vantaanjokeen ja etelässä Koskelan kaupunginosaan. Maaherrantien pohjoispuolella on Veräjälaakson asuntoalue. Sen ja Vantaanjoen välissä on Oulunkylän siirtolapuutarha. 2020-luvun kaavoitussuunnitelmat ovat tuomassa uusia asuntoja ja palveluita Veräjämäkeen. Alueelle tavoitellaan satoja uusia asukkaita vuoteen 2030 mennessä. Maaherrantien varressa on uusia kerrostaloja ja lisää on rakenteilla. Jokiniementien varteen on tulossa päiväkoti. Maaherrantielle on rakennettu pikaraitiotie 15, joka aloitti liikennöinnin lokakuussa 2023. Raitiotie mukailee vuonna 2012 purettua Herttoniemen satamarataa. == Virkistysalueet == Vantaanjoen rannalla Veräjämäessä sijaitsee Pikkukosken uimaranta. Pikkukosken pohjoispuolinen, auringonotto- ja piknik-paikkana suosittu jyrkkäreunainen kallio tunnetaan nimellä Pirunkallio. == Liikenneyhteydet == Bussilinja 65 ajaa Veräjämäkeen ja sillä on viikonloppuöisin aamuyölähtöjä. == Katso myös == * Oulunkylän rautatieasema == Lähteet == * Helsinki alueittain (2005). Oulunkylän peruspiiri. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Oulunkylän kotisivut * Veräjämäki satelliitista. Aluetta rajaa lännessä päärata, idässä Vantaanjoki ja pohjoisessa Maaherrantie. Luokka:Oulunkylä Luokka:Helsingin osa-alueet
Harri Larva

Harry Edvin ”Harri” Larva (vuoteen 1928 Harry Lagerström, 9\. syyskuuta 1906 Turku – 15. marraskuuta 1980 Turku) oli suomalainen keskimatkojen juoksija ja 1 500 metrin juoksun olympiavoittaja Amsterdamin kisoista 1928. Hän on kaikkien aikojen nuorin suomalainen juoksun olympiakultamitalisti. ==Juoksu- ura== Larva tuli suuren yleisön tietoisuuteen kesällä 1926 juostuaan 1 500 metrillä 4.07,1. Seuraavan vuoden lokakuussa hän paransi Viipurissa ennätyksekseen 3.59,6. Larva voitti Suomen mestaruuden 800 metrin juoksussa vuosina 1928, 1929 ja 1930 sekä 1934, mutta 1 500 metrillä hän sai vain yhden pronssin (1927). Larvan paras vuosi oli 1928, jolloin hän juoksi ennätyksensä kaikilla matkoilla 800 metristä mailiin. Olympiakarsinnoissa Eläintarhan kentällä hän sivusi Suomen ennätystä tuloksellaan 3.52,6 voittaen sekä Eino Purjeen että Paavo Nurmen. Amsterdamin olympiakisoissa Larva kävi kovan kamppailun Jules Ladoumègueta vastaan ja voitti olympiakultaa ajalla 3.53,2 ohittaen ranskalaisen loppusuoralla. Syksyllä 1928 Helsingin Kalevan kisoissa hän juoksi 800 metrin SE-tulokseksi 1.53,7 ja voitti Viipurissa matkan entisen ME-miehen Saksan Otto Peltzerin. Larva juoksi vielä Turussa mailin maailman toiseksi parhaalla ajalla 4.11,0 ja paransi Berliinissä 1 500 metrin Suomen ennätykseksi 3.52,0. Los Angelesin kisoissa 1932 Larva oli 1 500 metrillä kymmenes. Larva tunnettiin erityisesti kyynärpäät korkealla -juoksutyylistään.. Ammatiltaan Larva oli kaivertajaFacta 2001 WSOY 1984 9. osa, palsta 639. == Saavutuksia == * Suomen mestari 800 m juoksu 1928, 1929, 1930 ja 1934 * olympiakultaa Amsterdam 1928 (1 500 m juoksu) * kymmenes olympialaisissa Los Angeles 1932 (1 500 m juoksu) == Ennätykset == * 400 m: 50,9 (1929) * 800 m: 1.53,7 (1928) * 1 000 m: 2.28,6 (1928) * 1 500 m: 3.52,0 (1928) * maili: 4.11,0 (1928) * 2 000 m: 5.38,6 (1929) * 3 000 m: 8.46,0 (1926) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Paita

Paita on ylävartalon päälle lähimmäksi ihoa puettava vaate. Paidoissa käytetään joskus kiinnittiminä ja koristeina nappeja sekä vetoketjuja. == Paitoja == * Havaijipaita * Hihaton paita * Jussipaita * Kauluspaita * Pelipaita * Pikeepaita * Poolopaita * Svetari * T-paita * Tekninen paita * Villapaita * Numeropaita * Napapaita == Lähteet == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lovi

Lovi on suomalaisessa mytologiassa yliluonnollinen olotila tai paikka. Lovi oli ilmeisesti veden- tai maanalainen Tuonela tai aukko vainajalan ja todellisuuden välillä. Lovi saattoi sijaita järven alla, esimerkiksi järven pohjassa olevan kuopan takana olevassa toisessa järvessä, kuten saamelaisten Saivo-vainajala. Lovi tunnetaan varsinkin loveenlankeamisesta sekä lovesta nostosta kertovasta perinnetiedosta. On myös arveltu, että lovi voisi tarkoittaa emätintä. Emätin on koettu reitiksi todellisuuden ja tuonpuoleisen välillä, sillä sitä kautta synnytään. Emättimeen kuvitelluista väkevistä taikavoimista kertoo myös harakointi. Ehkä vainajan sielun on ajateltu menevän vaginan kautta takaisin, ja ehkä myös tietäjä on voinut käyttää tätä reittiä käydessään vainajien maassa. Useat muinaiset hautaustavat viittaavat siihen, että vainajat on pyritty palauttamaan kohtuun ainakin vertauskuvallisessa mielessä. Hautakammio on saattanut muistuttaa ihmisen sisäpuolta, hautaan on voitu laittaa punamultaa kuvastamaan verta, ja joissakin perinteissä vainajat on haudattu sikiöasentoon. Vainajan ruumiille on usein tehty vertauskuvallisesti siten, kuin hänen sielulleen toivotaan käyvän. == Loveen lankeaminen == Loveen lankeaminen tarkoittaa suomalaisessa kansanperinteessä matkaa vainajalaan, mahdollisesti tietäjän eli šamaanin vaipumista transsitilaan. Joskus loveenlankeaminen voi tarkoittaa muidenkin kansojen harjoittamaa transsia. Kulttuurintutkijat ja antropologit ovat perinteisesti nimittäneet myös saamelaisten transsimatkaa loveenlankeamiseksi, vaikka saamelaisilla on toimituksesta oma terminsä. Myös Raamatun suomennoksessa mainitaan "loveen lankeemus". Lovessa käydään yleensä kysymässä tietoja esivanhemmilta. Puhekielessä loveenlankeamiselle on muodostunut myös rakastumista tarkoittava merkitys johdannaisena englannin kielen sanasta "Love". == Lovesta nosto == Oman suvun vainajien sieluja on saatettu muun muassa loitsimalla nostaa lovesta ihmisten ilmoille esimerkiksi luonnoiksi eli suojelushaltijoiksi. == Lovi populaarikulttuurissa == Lovi on suomalainen jännityssarja, jonka Yle julkaisi vuonna 2021. Sarja sisältää viittauksia kansantaruston lovi-käsitteeseen. Lovi kertoo 17-vuotiaasta Sofiasta, jonka sisko Wilma on hukkunut epäselvissä olosuhteissa. Vanhempiensa vastustelusta huolimatta Sofia alkaa selvittää asiaa vakuututtuaan, ettei kuolema ole ollut tapaturmainen. Tapahtumat sijoittuvat fiktiiviselle Lovi-nimiselle paikkakunnalle Pohjois-Karjalassa. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Aino Putaala ja Kirsti Riekkola, ja sen ovat ohjanneet Miia Tervo ja Markus Lehmusruusu. Sen pääosissa nähdään Veera Pyykkö, Olympiada Hartikainen ja Elli Arstila. == Lähteet == * Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967) === Viitteet === Luokka:Suomalainen mytologia Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat Luokka:Vainajalat
Toivo Loukola

Toivo Aarne Loukola (2. lokakuuta 1902 Kortesjärvi – 10. tammikuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen juoksija ja 3 000 metrin estejuoksun olympiavoittaja. Loukola aloitti urheilu-uransa korkeushyppääjänä, mutta vaihtoi lajia muutettuaan Helsinkiin. Pieni, kalpea ja laiha Loukola vapautettiin vuonna 1923 asepalveluksesta. Seuratasolla Loukola edusti Helsingin Poliisi-Voimailijoita. Vuonna 1928 Loukola juoksi kuukautta ennen kisoja olympiakarsinnoissa uuden 3 000 metrin esteiden epävirallisen maailmanennätyksen 9.25,2. Amsterdamin olympialaisissa hän selvitti tiensä estekisan finaaliin helposti ja oli 10 000 metrin juoksussa seitsemäs (aika 31.39,0). 4. elokuuta juostussa loppukilpailussa häntä vastassa olivat maanmiehet ja erilaisten vaivojen vaivaamat Paavo Nurmi ja Ville Ritola, jotka olivat edellisenä päivänä juosseet 5 000 metriä. Ritola antautui aikaisessa vaiheessa kärkivauhdista ja 2 000 metrin kohdalla Loukola hyökkäsi Nurmen kompuroidessa esteellä ja kehitti 30 metrin etumatkan, joka kesti loppuun asti. Loukola voitti kilpailun uudella maailmanennätysajalla 9.21,8 lähes kymmenen sekuntia edellä Nurmea. Ritola keskeytti toiseksi viimeisellä kierroksella. Ove Andersen täydensi kuitenkin Suomen kolmoisvoiton Nurmen ja Ritolan uran viimeisessä olympiajuoksussa. Vuonna 1929 Loukola juoksi maailman kärkiajan 10 000 metrillä: 31.12,9. Tätä nopeammin olivat juosseet vain Nurmi ja Ritola. Esteissä hän juoksi alikorkuisilla aidoilla Aalborgissa 9.17,5. Vuosina 1936 ja 1948 hän osallistui vielä maratonin olympiakarsintoihin. Ammatikseen Loukola toimi Helsingin poliisilaitoksen passiosastolla. == Ennätykset == * 1 500 m: 3.58,2 * 5 000 m: 14.48,1 (1930) * 10 000 m: 31.12,9 (1929) * 3 000 m estejuoksu: 9.21,8 (1928) == Lähteet == * Reino Rinne & Pekka Tiilikainen: Suomen urheilun tähtihetkiä * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Sulo Kolkka : Toivo Loukola sai sotaväessä keuhkotautituomion, Urheilija : suomalaisten loistojulkaisu, 01.01.1930, nro 5, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset estejuoksijat Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Paavo Yrjölä

Paavo Ilmari Yrjölä (18. kesäkuuta 1902 Hämeenkyrö – 11. helmikuuta 1980 Hämeenkyrö) oli suomalainen yleisurheilun moniottelija ja kymmenottelun olympiavoittaja Amsterdamin kisoista 1928. Olympialaisissa hän sai juosta kymmenottelussa 110 metrin aitajuoksun kahteen kertaan: neljäs aita oli sijoitettu väärään kohtaan ensimmäisessä startissa. Yrjölän jälkeen hopealle tullut Akilles Järvinen toi Suomelle lajin kaksoisvoiton. Yrjölä teki kilpailussa uuden maailmanennätyksen. Yrjölä teki kymmenottelussa kolme maailmanennätystä: 6460 pistettä (silloisen pistelaskun mukaan 7 832,030, 1926), 6586 (silloisen pistelaskun mukaan 8 053,290, 1927) ja 6587 (silloisen pistelaskun mukaan 8 053,290, 1928). Paavo Yrjölän veli Iivari Yrjölä oli myös moniottelija. Poika Matti Yrjölä menestyi kuulantyöntäjänä. Paavo Yrjölän lempinimi oli ”Hämeenkyrön karhu”. Paavo Yrjölä oli teatterineuvos Tapani Pertun kummisetä. == Saavutuksia== * olympiakultaa kymmenottelussa Amsterdam 1928 (tulos 6 587 pistettä) * kuudes Los Angeles 1932 (6 385 pistettä) ja yhdeksäs Pariisi 1924 (5 547 pistettä) kymmenottelussa * yhdeksäs kuulantyönnössä Amsterdam 1928 * Suomen mestari 1925, 1926 ja 1927 == Ennätykset == * 100 m: 11,6 * pituushyppy: 676 * korkeushyppy: 187 (1924) * kuulantyöntö: 14,72 (1930) * 400 m: 51,9 * 110 metrin aidat: 15,5 * kiekonheitto: 43,26 * seiväshyppy: 330 * keihäänheitto: 62,15 * 1 500 metriä: 4.26,8 * kymmenottelu: 6700 (silloisen pistelaskun mukaan 8 117,300, 1930) * viisiottelu: 3532 ==Muistomerkki == Tiedosto:Taisto Mäkinen & Hämeenkyrön Kiviveistämö Paavo Yrjölän muistomerkki 1992.jpg|Paavo Yrjölän muistomerkki Tiedosto:Taisto Mäkinen Paavo Yrjölän reliefi 1992.jpg|Reliefi Tiedosto:Paavo Yrjölän muistolaatta 1992.jpg|Muistolaatta Paavo Yrjölän muistomerkki sijaitsee Hämenkyrön Timin kylässä Timintien varrella. Muistokiven on valmistanut Hämeenkyrön Kiviveistämö ja refielin Taisto Mäkinen. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * Hämeenkyrön Paavoa haastattelemassa, Aamulehti, 10.07.1938, nro 181, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Valtaneuvos

Valtaneuvos () oli valtaneuvoston jäsen. Kustaa Vaasan aikoihin asti valtaneuvokset edustivat Ruotsin valtakunnan eri osia. 1600-luvulta lähtien valtaneuvosto kokoontui säännöllisesti, ja sen jäseninä olivat valtakunnan ylimmät virkamiehet: kansleri, drotsi, marski, kamarimestari ja valta- amiraali. Kaarle XI muutti valtaneuvoksen tittelin kuninkaalliseksi neuvokseksi. Vapauden ajalla valtaneuvoksia oli 17. == Lähteet == *
Korppu

Korppu on leipä- tai pullaviipale tai halkaistu sämpylä, joka on paistamisen jälkeen kuivattu uunin miedossa lämmössä rapeaksi. Taikinasta tehdään löysää, ja siinä käytetään melko runsaasti rasvaa. Jauhoina on vehnä-, graham- tai ruisjauhoja, ja taikinasta muotoillaan pyöreitä tai tankomaisia leivonnaisia, joiden annetaan kohota ennen paistamista. Kanelilla ja sokerilla maustetut kanelikorput on leivottu makeaan pullataikinaan. Hapankorppu sisältää tavallisesti vain ruisjauhoja ja suolaa, ja se on nostatettu pienellä määrällä leivinhiivaa. Murskatusta korpusta saadaan korppujauhoa, jota käytetään muun muassa leivonnaisten pohjissa estämään tarttumista paistoalustaan sekä lihapullataikinan jatkeena. Korppujauhoa käytetään myös joulukinkun kuorrutuksena kinkun paistannan loppuvaiheessa. Korppu kastetaan usein maitoon tai kahviin ennen sellaisenaan syöntiä. == Etelä-Afrikka == Etelä-Afrikassa korppu on perinteinen pikkuleipä (Afrikaansin kielellä nimeltään bescuit), jota syödään sen jälkeen, kun sitä on kastettu kahviin, teehen tai rooibos- teehen. Historiassa korput ovat kehittyneet (biltong-ruoan kanssa) aikaisilla edelläkäyntipäivillä, tapana tarjota korppua kuivassa ilmapiirissä. Sitä on käytetty myös matkustettaessa pitkiä matkoja tai sodan aikana. Perinteisesti korput on leivottu kotona, mutta nykyään niitä saa myös ruokakaupoista. Luultavasti kaikista tunnetuimpia korppuja ovat Ouma Rusks -nimiset korput. Useat leipomot ja kotitaloudet myyvät niitä, yleensä käyttäen enemmän eksoottisia ainesosia kuin ruokakaupat. Normaalien korppujen lisäksi on olemassa piimä-, anisruoho-, kokovehnä-, nestemaito, mysli ja sitruuna unikonsiemenmakuja. ==Lähteet== Luokka:Viljatuotteet az:Biskvit id:Biskuit da:Kiks ga:Briosca ko:크래커 hi:बिस्कुट hu:Keksz ml:ബിസ്ക്കറ്റ് pl:Ciastko tr:Bisküvi
International Socialist -suuntaus

Brittijohtoinen International Socialist -suuntaus (IS) on Lev Trotskin perintöön nojautuva vallankumouksellinen yhteenlittymä, jolla ei ole varsinaista organisaatiota. IS edustaa trotskilaisuuden ns. cliffiläistä suuntausta perustajansa Tony Cliffin mukaan. IS:n piirissä puhutaan sosialismista alhaalta, joka eroaisi huomattavasti esimerkiksi byrokraattisesta sosialismista, jota muun muassa IS:n valtiokapitalistisena pitämässä Neuvostoliitossa sen mielessä harjoitettiin. IS-suuntaukseen kuuluu yli parikymmentä järjestöä eri puolilta maailmaa. Suurimmat järjestöt ovat Englannissa (SWP), Saksassa, Kreikassa, Irlannissa ja Kanadassa. Suomesta IS:n kuuluu Sosialistiliitto. IS:llä on ollut keskeinen rooli antikapitalistista protesteissa muun muassa Prahassa ja Genovassa ja Euroopan sosiaalifoorumien järjestämisessä sekä sodanvastaisen liikkeen rakentamisessa. == Aiheesta muualla == * Iinternational Socialist Tendency * Sosialistiliitto Luokka:Kansainväliset vasemmistolaiset järjestöt Luokka:Trotskilaisuus
Kalashit

Kalashit ovat etninen ryhmä Chitralin alueella Pakistanissa. Kalashit puhuvat kalašan kieltä, joka kuuluu dardilaisiin kieliin. Heitä on arviolta noin 4 000 ja he poikkeavat suurimmasta osasta Hindukušin alueen kansoista siinä, että he harjoittavat edelleen omantyylistä suuntaustaan hindulaisuudesta siinä missä useimmat muut alueen väestöryhmät ovat historian aikana kääntyneet islamin uskoon. Kalashien oman perimätiedon mukaan heidän esi-isänsä tulivat Tsyam- nimiseltä alueelta, joka viittaa ehkä Syyriaan. Vuonna 2004 tehdyn tutkimuksen mukaan heidän mitokondrio-DNA-haploryhmät kuuluvat lähinnä Länsi-Euraasiassa tavattaviin ryhmiin ja tutkimuksessa todetaan heidän olevan todennäköisesti peräisin tältä alueelta. Kalashien on ehdotettu polveutuvan kreikkalaisista tai slaaveista. 1950-luvun aikana monet kalashien kylistä pakkokäännytettiin islamin uskoon. Perusteluna käytettiin naisten "moraalittomuutta". Sittemmin kalashien ja alueen muslimivaltaväestön välille on syntynyt myös muita jännitteitä. Tilanne parani hieman kun alueen laaksoihin alettiin rakentaa kouluja, jotka mahdollistivat myös kalashilapsien koulunkäynnin. 1970-luvun lopulla alueelle rakennettiin myös teitä, jotka ovat lisänneet turismia ja metsäteollisuutta alueella. Näistä saadut hyödyt ovat kuitenkin jääneet kalashien osalta vähäisiksi. Kalashien pääasiallinen elinkeino ovat maatalous ja paimentolaisuus. Naiset hoitavat tavallisesti viljelystä, kun taas miehet paimentavat vuohilaumojaan kesäisin ylärinteille ja vastaavasti talvisin alarinteille. Vuohien uskotaan olevan pyhiä. Tavallisimpiin viljelykasveihin kuuluvat maissi, vehnä ja hirssi. Naisilla on suhteessa Pakistanin muslimivaltaväestön naisiin enemmän oikeuksia. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Pakistanin etniset ryhmät
Lippuäänestys

Lippuäänestys on äänestystapa, jossa valitsijat kirjoittavat ehdokkaan nimen tai numeron äänestyslipulle ja pudottavat lipun vaaliuurnaan. Äänestyksen loputtua ehdokkaiden saamat äänet lasketaan lipuista. Suljettu lippuäänestys on salainen: valitsijat eivät näytä kenellekään lipun sisältöä eikä lipusta voida jälkikäteen tunnistaa valitsijaa. Avoimessa äänestyksessä tiedetään, mitä ehdokasta kukin valitsija äänestää tai on äänestänyt. == Lähteet == Luokka:Vaalitavat
Lukutaito

Lukutaito tarkoittaa taitoa tulkita kirjoitettua kieltä. Varsinaisesta lukutaidosta ulkoa opettelun eli ”ulkoa lukemisen” vastakohtana voidaan käyttää myös sanaa sisälukutaito. Suomessa lukutaito opitaan yleensä 5–7 vuoden iässä. OECD:n PISA-hankkeessa käytetään seuraavanlaista lukutaidon määritelmää: ”Lukutaito on kirjoitettujen tekstien ymmärtämistä, käyttöä ja arviointia lukijan omien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi sekä yhteiskuntaelämään osallistumiseksi.” IEA:n arviointitutkimuksessa lukutaito määriteltiin kykynä ymmärtää ja käyttää yhteiskunnan edellyttämiä ja/tai yksilön arvostamia kirjoitetun kielen muotoja. Aikuisten lukutaito määritellään siinä ”painetun ja kirjoitetun informaation käyttämisenä yhteiskunnassa toimimiseksi, omien tavoitteiden saavuttamiseksi sekä tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi”. == Funktionaalinen lukutaito == Nykyisin mekaanisen lukutaidon ohella pidetään tärkeänä myös niin kutsuttua funktionaalista lukutaitoa, jossa lukija osaa tulkita ja arvioida lukemaansa riippumatta tekstilajista. Myös kahdessa edellisessä kansainvälisessä lukutaitotutkimuksessa (IEA Reading Literacy Study ja OECD International Adult Literacy Survey) on painotettu lukemisen funktionaalista luonnetta. == Luettelo lukutaidottomien määristä maittain == Tilastokeskuksen PX-Web-tietokannat Maa Lukutaidottomia väestöstä (%) 0,2 0,2 0,2 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,4 0,4 0,5 0,5 0,6 0,7 0,8 1,1 1,1 1,2 1,2 1,3 1,4 1,5 1,7 1,7 1,8 2,1 2,2 2,2 2,3 2,3 2,3 2,5 2,8 2,9 3,6 3,9 4,7 5,1 5,3 5,3 5,4 6 6,4 6,6 6,7 6,8 7,2 7,5 8 8,1 8,2 8,6 9,2 9,5 10,3 11,1 11,2 11,5 12,1 12,3 13 13,1 13,6 13,9 15,2 15,8 15,8 15,9 15,9 18 21,9 25,5 25,8 26,3 27,1 29,1 29,3 29,8 30 33,2 33,4 33,4 33,4 35,5 37,6 39,2 39,9 40,9 40,9 42,5 43,9 44,1 44,7 44,8 44,9 47,8 50,3 53,5 58,3 59,1 60,5 66,4 == Katso myös == * Dysfasia * Funktionaalinen lukutaidottomuus * Mekaaninen lukutaito * Luettelo maista lukutaidon mukaan == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kielenopetus Luokka:Lukutaito Luokka:Taidot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Elektrolyyttineste

Elektrolyyttinestettä käytetään elektrolyyttikondensaattoreissa eristekerroksen muodostamiseen. Kun kondensaattoriin kytketään tasajännite, positiivisen elektrodin eli anodin pintaan muodostuu eristävä oksidikerros. Elektrolyyttineste on edelleen sähköisesti yhteydessä kondensaattorin katodiin, jolloin anodin ja katodin välillä ei ole periaatteessa muuta kuin hyvin ohut ja suurta jännitettä kestävä oksidikerros, jolloin kondensaattorin kapasitanssi on suuri. Tarvittaessa kapasitanssia voidaan valmistusvaiheessa suurentaa karhentamalla anodin pintaa, jolloin myös syntyvän oksidikerroksen pinta-ala kasvaa. Elektrolyyttikondensaattoreista käytetään lyhennettä "elko". Esim. mehu on elektrolyyttinestettä. Luokka:Elektroniikka en:Electrolytic_capacitor#Electrolyte
Kaarlo Mäkinen (painija)

Kaarlo Edvin Mäkinen (14. toukokuuta 1892 Maarianhamina – 11. toukokuuta 1980 Turku) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja. Hän on ainoa Ahvenanmaalla syntynyt olympiavoittaja. Hän voitti urallaan kaksi Pohjoismaiden-mestaruutta. Ensimmäinen tuli vuonna 1919 58 kg:n sarjassa ja toinen kaksi vuotta myöhemmin all 62 kg:n painoluokassa.Virtamo, s. 276 Mäkinen edusti seuratasolla muun muassa Turun Rientoa ja Turun Voimamiehiä. Hän voitti Suomen-mestaruuden kreikkalais-roomalaisessa painissa vuosina 1921 (60 kg)Pihlaja, s. 499Virtamo, s. 276 ja 1923 (58 kg)Pihlaja, s. 498Virtamo, s. 277 sekä vapaapainissa vuosina 1923 (61 kg)Pihlaja, s. 503 ja 1928 (56 kg)Pihlaja, s. 502. == Saavutuksia == * Olympiakultaa Amsterdam 1928 (vapaapaini, sarja 56 kg) * Olympiahopeaa Pariisi 1924 (vapaapaini, sarja 56 kg) * MM-hopeaa Helsinki 1921 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 58 kg) * MM-pronssia Tukholma 1922 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 58 kg) * PM-kultaa 1919 (kreikkalais- roomalainen paini, sarja 58 kg) ja 1921 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 62 kg) * Antwerpenin olympialaisissa 1920 hän karsiutui ensimmäisellä kierroksella == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset vapaapainijat Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Isabella Eugenie Boyer

Isabella Eugenie Boyer (1841–1904) syntyi Pariisissa ranskalais- englantilaiseen perheeseen. Hän meni naimisiin Singer-ompelukoneyhtiön perustajan Isaac Merritt Singerin kanssa New Yorkissa 1863, jolloin Isaac oli 52-vuotias ja Isabella 22. Singer oli aiemmin elänyt avoliitossa Mary Ann Sponslerin kanssa, joka syytti Isaacia kaksinnaimisesta. Isabella ja Isaac muuttivat Oldwayn kartanoon Paigntoniin, Englantiin, Devonin rannikolle, koska New Yorkin seurapiirit paheksuivat Isaacin "useaa perhettä". He saivat kuusi lasta, kaksi tyttöä ja neljä poikaa. Lasten nimet olivat Winnaretta, Isabelle, Mortimer, Washington, Paris ja Franklin. Muut kumppanit mukaan lukien, Isaacilla sanotaan olleen yhteensä 22 lasta. Singer kuoli 1875 ja jätti noin 14 miljoonan dollarin perinnön, joka oli siihen aikaan vielä nykyistäkin mahtavampi summa. Häneltä jäi kaksi testamenttia, mikä aiheutti jännitteitä perheessä ja oikeusjuttuja. Lopulta Isabella julistettiin lailliseksi perijättäreksi. Isaacin kuoleman jälkeen Isabella nai belgialaisen muusikon, Victor Reubsaetin, d’Estemburghin varakreivin ja Camposelicen kreivin. He asuivat Pariisissa. Isabella oli yhä vaikuttava nainen, kun hän kohtasi kuvanveistäjä Bartholdin. Bartholdi pyysi Isabellaa toimimaan mallina vapaudenpatsaalle. Isabella kuoli 62 vuoden iässä 1904. == Aiheesta muualla == * Isaacin ja Isabellan tarina (engl.) Luokka:Ranskalaiset henkilöt Luokka:Taiteilijoiden mallit Luokka:Vuonna 1841 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Arvo Haavisto

Arvo Jaakko Haavisto (7. tammikuuta 1900 Ilmajoki – 22. huhtikuuta 1977 Ilmajoki) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja. Urheilu-uransa jälkeen Haavisto toimi muun muassa painivalmentajana sekä oli mukana urheilun järjestötoiminnassa. Berliinin olympialaisissa 1936 hän oli mukana painituomarina. Hänen veljensä Yrjö Haavisto voitti vapaapainin Suomen mestaruuden 79-kiloisten sarjassa 1925. Ilmajoella painitaan hänen mukaansa nimetty kansainvälinen Arvo Haavisto -turnaus. Arvo Haavisto oli näyttelijä Helena Haaviston setä.He antoivat kaikkensa Kirjat, Kustannusosakeyhtiö Auditorium == Saavutuksia == * olympiakultaa Amsterdam 1928 (vapaapaini, sarja 72 kg) * olympiapronssia Pariisi 1924 (vapaapaini, sarja 66 kg) * SM-kultaa vapaapainissa 1925, 1927 (sarja 72 kg), 1926 (sarja 79 kg)Pihlaja, s. 504Virtamo, s. 277 * SM-kultaa kreikkalais-roomalaisessa painissa 1925 (sarja 67,5 kg)Pihlaja, s. 499 == Lähteet == * * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Lyhyt elämäkerta Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset vapaapainijat Luokka:Suomalaiset painivalmentajat Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Ryhmätyösovellus

Ryhmätyösovellus tai työryhmäohjelmisto () on tietokoneohjelma, joka jakaa tietoa useamman kuin yhden tietokoneen kanssa tiedon käsittelyyn. Ryhmätyösovellusta voidaan käyttää helpottamaan ryhmätyöskentelyä jakamalla tietoa osallistujien välillä. == Historia == Vuonna 1968 Douglas Engelbart esitteli ryhmätyösovelluksia On-Line Systemillä monen muun uuden asian kanssa. ==Esimerkkejä== * Apache Wave * Lotus Notes * TeamWare * Novell GroupWise * eGroupWare * Google Apps * Microsoft Teams * Workplace from Facebook == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ohjelmistotyypit
Joose Keskitalo

Joose Frans Esko Keskitalo (s. 12. heinäkuuta 1982 Kiukainen) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Tyypillisiä piirteitä Keskitalolle ovat omintakeinen lavakarisma, rujot, jopa inhorealistiset sanoitukset ja rämisevä kitara, jota tukee huuliharppu. ==Ura== Keskitalo kiinnostui kitaransoitosta ja lauluntekemisestä lukioikäisenä, kun hän vaikuttui Jyri Pitkänen -nimisen henkilön kappaleista. Keskitalon muusikonura käynnistyi 2000-luvun alussa hänen osallistuttuaan Herättäjä-Yhdistyksen Uusien kantaa ottavien laulujen kilpailuun, jonka hän voitti. Ensimmäisen levyn julkaisun aikaan huomiota herättivät Keskitalon soittimet, kuten Lari Lätin valmistama Ginge- myrkkyruiskukitara ja harmonikanpuolikkaasta ja Helios-imurista rakennettu Elektrohelios-harmoni. Joose Keskitalo levyttää Helmi Levyt -yhtiölle. Vuoden 2004 aikana Keskitalo kokosi ympärilleen yhtyeen, jonka kanssa hän alkoi soittaa hieman popahtavampia kappaleita omaperäisillä, mutta aiempaa pehmeämmillä sovituksilla. Hän on toiminut myös Paavoharju-yhtyeen jäsenenä. Keskitalon kappaleissa kuuluu savolainen melankolia ja kristillinen vakaumus. Sanoitusten aiheita ovat muun muassa maailmanloppu, kuolema, vapaus, (lähimmäisen)rakkaus, pontikka ja riivaajat. Joose Keskitalo luettelee esikuvikseen artisteja kuten Ragnar Rock, Jyri Pitkänen, Vladimir Vysotski sekä Tapio Rautavaara. Keskitalo tunnustaa myös Leonard Cohenin yhdeksi esikuvistaan. == Yksityiselämä == Joose Keskitalo asui Savonlinnassa lukioikäisenä, muutti Helsinkiin 2000-luvun puolessa välissä ja takaisin Savonlinnaan vuonna 2016. Valvomo-yhtyeen solisti Alex Keskitalo on Joose Keskitalon isoveli. Alex Keskitalo on esiintynyt muutamilla Keskitalon albumeilla taustalaulajana. Keskitalolla on tausta luterilaisten herätysliikkeiden piirissä, mutta sittemmin hän on kääntynyt ortodoksiksi. Koulutukseltaan Keskitalo on teologian kandidaatti. Hänellä on vaimo ja neljä lasta. == Diskografia == === Albumit === * * * * * * * * * * * * * * * === EP:t === * * * === Livealbumit === * * === Singlet === * Joose Keskitalo & Paavoharju: ”Minä ja kapteeni” / ”Onni” (7”, 2005) * ”Kilpa-ajaja” (2006) * ”Laulu laakson kukista” (7”, 2008, toisella puolella Kohu-63:n ”Löysäläisen laulu”) * ”Härkälaulu” (2012, toisella puolella Mirel Wagnerin kappale) === Kokoelmilla === * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Valokeilassa: Joose Keskitalo – tuotetun muusikon vastakohta Desibeli.net * Joose Keskitalo Discogs -diskografiassa Luokka:Suomalaiset folklaulajat Luokka:Suomalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Väinö Kokkinen

Väinö Anselmi Kokkinen (25. marraskuuta 1899 Hollola – 27. elokuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Kokkinen oli huippuluokan painija jo Pariisin 1924 olympialaisten aikaan, mutta TUL:n miehenä hänellä ei ollut asiaa olympiakisoihin. Työläisolympialaisissa Frankfurt am Mainissa 1925 hän voitti kultaa keskisarjassa. Sen jälkeen hän siirtyi Helsingin Jyrystä edustamaan SVUL-seura Helsingin Atleettiklubia. Amsterdamin 1928 olympiakisoissa Kokkinen selätti keskisarjassa kaikki vastustajansa. Toisen olympiakultansa hän voitti Los Angelesin 1932 kisoissa, joissa keskisarjaan osallistui vain neljä painijaa. Tällä kertaa Kokkinen selätti vain kaksi vastustajaansa, mutta Saksan Jean Földeak onnistui pakoilemaan selätystä. Kolmannen kerran Kokkinen osallistui olympiakisoihin Berliinissä 1936, jossa hän jäi neljänneksi. Ainoan Euroopan mestaruutensa Kokkinen voitti vuonna 1930. Suomen sisällissodassa 1918 Kokkinen taisteli punaisten puolella ja sai kolmen vuoden kuritushuonetuomion, joka kuitenkin pian peruttiin. Väinö Kokkinen toimi viimeisinä vuosinaan Helsingissä liikemiehenä ja omisti muun muassa tanssiravintoloita, kuten Mikadon ja Lepakon.Väinö Kokkinen, jakso radio- ohjelmasarjasta Kiveen hakatut, toim. Arto Teronen ja Jukka Vuolle. Kuunneltu Yle Radio 1:stä 16.8.2016. == Saavutuksia == * Olympiakultaa Amsterdamissa 1928 (sarja 75 kg) ja Los Angelesissa 1932 (sarja 79 kg) * Olympiakisoissa neljäs Berliinissä 1936 (sarja 79 kg) * EM-kultaa 1930 (sarja 79 kg) * EM- hopeaa 1925, 1929 ja 1931 (sarja 79 kg) sekä 1933 (sarja 87 kg) * Työläisolympiakultaa Frankfurt am Mainissa 1925 (keskisarja) * Suomen mestari 1926 ja 1929 (sarja 75 kg), 1930, 1931 ja 1932 (sarja 79 kg) sekä 1934 (sarja 87 kg) * SM-hopeaa 1936 (sarja 79 kg) * Työväen urheiluliiton mestaruuskilpailuiden toinen sija (sarja 75 kg) 1922 * Työväen urheiluliiton mestaruuskilpailuiden ensimmäinen sija (sarja 75 kg) 1924, 1925http://www.tulpaini.fi/kokkinenvaino.htm ==Urheiluseurat== *Lahden Taimi *Orimattilan Jymy *Helsingin Jyry *Helsingin Atleettiklubi v. 1926 *Helsingin Kisa-Veikot v. 1929 - 1934 *Helsingin Paini-Miehet v. 1936 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elämäkerta Helsingin Jyryn sivuilla * Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Työläisolympialaisten voittajat Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Jakoavain

Jakoavain (siirtoleuka-avain, vaihtoavain ) on muttereiden ja pulttien avaamiseen ja kiinnittämiseen tehty työkalu. Jakoavaimien leukoja voidaan säätää ruuvilla, jolloin samalla työkalulla voidaan vääntää eri kokoisia ja muotoisia pultteja. Jakoavain koskettaa mutteriin tai pulttiin vain kahdelta sivulta, mikä aiheuttaa riskin pulttien ja muttereiden kulmien pyöristymiseen, jos jakoavainta ei ole säädetty kohdalleen ja vääntö on liian voimakas. Jakoavaimen koko ilmoitetaan, muista työkaluista poiketen, varren pituuden mukaan. Nykyaikainen jakoavain on ruotsalainen keksintö; patentin sille hankki keksijä Johan Petter Johansson vuonna 1892. Hän perusti Enköpingiin työkalutehtaan, ja yhteistyössä tukholmalaisen konetehtaan B. A. Hjorth & Co. kanssa alettiin jakoavaimia tuottaa tavaramerkin Bahco alla. Vaikka Bahco onkin nykyään vain yksi monista jakoavainten valmistajista, on sen nimi joissakin maissa yleistynyt tarkoittamaan itse työkalua. Bahco-yhtiön esite jakoavainten kehityksestä ==Katso myös== *Kiintoavain == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Työkalut Luokka:Rakennustyökalut Luokka:1800-luvun keksinnöt
Herastuomari

Herastuomari on Suomessa arvonimi, joka voidaan myöntää käräjäoikeuden lautamiehelle pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta toiminnasta. Arvonimi voidaan myöntää käytännössä vain, jos menestyksekäs lautamiesura on kestänyt vähintään kymmenen vuotta. Koska lautamiehet valitaan kunnallisvaalien yhteydessä ja työkausi vastaa vaalikautta eli on neljä vuotta, arvonimi voidaan myöntää aikaisintaan kolmannen kauden puolivälissä. Joissain tapauksissa arvonimi on myös myönnetty kahden valtuustokauden jälkeen eli kahdeksan vuoden jälkeen. Suomen ensimmäinen naispuolinen herastuomari oli Elli Lahtinen Jyväskylän maalaiskunnasta. Tunnustuksen myöntää laamanni (käräjäoikeuden päällikkötuomari). == Lähteet == Luokka:Oikeuslaitos Luokka:Suomalaiset arvonimet