EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mustjärv (Nohipalu)

Mustjärv (myös Nohipalu Mustjärv, Tsernajärv) on Virossa Põlvamaalla Räpinan kunnan Nohipalon kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 890 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 22,2 hehtaaria. Se sijaitsee melko tasaisella hiekkakankaalla ja sen luoteispäässä sijaitsee soranottoalue. Siihen tulee Nohipalosta tie, joka haarautuu järven pohjoispuolella pikkutieksi, johon rakennettu pysäköintialue uimarannalla kävijöille. Järven syvyys on 8,9 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu on 3,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa, mutta jo järven keskiosassa sijaitsee matalikko. Järven ympäristö on mäntyvaltaista kangasmetsää, mutta monia rantoja reunustaa suovyöhyke. Rantavesi on hiekka- tai sorapohjaa. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti asidotrofiseksi järveksi, jonka vesi on samanaikaisesti sekä humuspitoista että mineraalipitoista (, AT). Järven pohja muodostuu ruskeasta sorasta, jonka päälle on laskeutunut yli metrinen lietekerros. Järvessä on pieni läpivirtaus, joka on muuttanut sen täysin erilaiseksi kuin viereisen Valgõjärven. Vesi vaihtuu järvessä keskimäärin 3 kertaa vuodessa eli sen laskennallinen viipymä on noin 122 vuorokautta. Vedenväri on punaruskea tai ruskehtavan punainen. Sen näkösyvyys on 0,4–1,0 metriä. Vaikka järvi on matala ja alttiina tuulille, muodostuu siihen talvisin ja kesäisin lämpötilakerrostumat. Päällysveden ja alusveden lämpötilaero voi olla 20 astetta. Hapettomuutta esiintyy kerrostumisvaiheen lopussa jo kolmen metrin syvyydessä. Vesikasvillisuutta esiintyy vain 10 lajia. Järven planktonkasvusto sisältää harvinaisiakin lajeja. Järvessä elää ainakin hauki. == Vesistösuhteita == Mustjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma Rebasmäe oja on Mädajõen sivuhaara. Järveen on johdettu kaksi metsäojaa, jotka tuovat siihen myös suovettä. Järven valuma-alueen pinta-ala on 9,7 neliökilometriä. Rebasmäe oja yhtyy Mädajõgeen kahdeksan kilometrin päässä Järvepäässä ja se vuorostaan Võhandu jõgeen siitä 12 kilometrin päässä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nohipalun Mustjärv (Mustajärvi), visitestonia.com Luokka:Räpina Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Mädajõen valuma-alue
Elias Sehlstedt

Elias Sehlstedt, kirjailijanimi -dt, (8. joulukuuta 1808 Härnösand, Ruotsi – 22. kesäkuuta 1874 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen runoilija. Hänen isänsä toimi Härnösandissa kauppiaana. Sehlstedt kävi synnyinkaupungissa kimnaasin ja aloitti opinnot Uppsalassa 1829. Aikomus opiskella oikeustiedettä keskeytyi kuitenkin varojen puutteessa. Hän hankki muutaman vuoden ajan elantonsa kotiopettajantoimella, meni 1836 tullilaitoksen palvelukseen, oli vuodesta 1842 tulliselvittäjänä Memissä, 1847 "matkatarkastajana" Hornstullissa ja 1852 tullitarkastajana Sandhamnissa. Tästä tehtävästä hän jäi eläkkeelle 1869. Jo edellisenä vuonna Sehlstedt oli asettunut asumaan Tukholmaan Djurgårdenille. 1. toukokuuta 1875 paljastettiin hänen haudallaan Nya kyrkogårdenilla vapaaehtoisten rahoituksella hankittu muistomerkki, jossa on Frithiof Kjellbergin muotoilema pronssinen medaljonkimuotokuva.Sehlstedt, Elias, Nordisk familjebok 24. 1916 Jo opiskeluaikana Sehlstedt kirjoitteli ahkerasti runoja. Hän sai 1832 nimimerkillä "-dt" joitakin runoja lehtiin, ja samana vuonna hän julkaisi Tukholmassa pienen runovihkon Norrlandsblommor af -dt. Sen jälkeen hän julkaisi useita runokokoelmia, ennen kuin 1861 ilmestyi ensimmäinen osa kokoelmasta Samlade sånger och visor, gammalt och nytt. Sitä seurasi neljä muuta, joista kolme ilmestyi hänen elinaikanaan 1862, 1867 ja 1871 ja 1876 viimeinen, johon sisältyy Arvid Ahnfeltin kirjoittama runoilijan elämäkerta. Carl Snoilsky julkaisi 1892 Sehlstedtin Sånger och visor i urval. Sehlstedt oli jo heti runoilijanuransa alussa hyvin suosittu, ja säveltäjät halusivat kilpaa säveltää hänen laulujaan. Nuorten opiskelijoiden lauluja "Den moderne kriganen" ja "Norrrlänningens hemlängtan" laulettiin pian kaikkialla Ruotsissa, samoin myöhempiä lauluja. Sehlstedtin laulut olivat pääasiassa humoristisia. Niiden sävy oli lempeän humoristista, tosin satiiriakin niissä on, mutta Sehlstedtin satiiri on ystävällistä, ei kitkerää, ja usein päällimmäisenä sävynä on idylli. Erityisen osan Sehlstedtin tuotantoa muodostavat hänen proosansa ja runomuotoiset humoristiset kuvaukset matkoista eri puolille Ruotsia. Kuvauksia ilmestyi ensin Svea folk-kalenderissa, ja yleisö otti ne laulujen tavoin myönteisesti vastaan. ==Teokset== * Norrlandsblommor af -dt, 1832 * Knäppar på lyran, 1844 * Småplock på vers, 1850 * Fiskmåsen, poetisk vårkalender för 1853 * Fyrbåken, 1854, kalenteri * Utkiken, 1857, kalenteri * Telegrafen, 1857, kalenteri * Samlade sånger och visor, gammalt och nytt, 1861, neljä lisäosaa 1862, 1867, 1871 ja 1876 * Sånger och visor i urval 1892, sisältää Carl Snoilskyn laatiman elämäkerran == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1808 syntyneet Luokka:Vuonna 1874 kuolleet
Solda järv

Solda järv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Oravan kylässä sijaitseva järvi. Se on yksi Oravan kylässä sijaitsevasta kolmesta järvestä. == Maantietoa == Järvi on 385 metriä pitkä, 125 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Se sijaitsee Oravan kylän länsipäässä ja sen etelärantaan ulottuu kylän asutusta ja peltomaita. Järven itäpäässä on ruopattu lahti eteläpuolella sen ohittavalle tielle asti. Muualla on sen ympäristö matsämaata. Järven syvyys on 9 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 3,3 metriä. Lähes kaikkia rantoja kiertää kapea suovyöhyke. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Vesistösuhteita == Solda järv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma Rebasmäe oja on Mädajõen sivuhaara. Järvi on yksi Oravassa sijaitsevasta kolmesta järvestä . Muut kaksi ovat Mustjärv ja Orava järv. Orava järvestä tulee Soldan itäpäähän oja ja vastaavasti länsipäästä jatkaa Mustjärveen toinen oja. Etelärantaan tulee etelästä Kalkuna oja, joka on pelto-oja. Laskuojaa kutsutaan Kamnitsa ojaksi ja se on Rebasmäe ojan sivuhaara. Vesireitti jatkuu Rebasmäe ojasta Mädajõgeen, joka yhtyy Võhandu jõgeen 20 kilometrin päässä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Võrun kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Mädajõen valuma-alue
Polku (topologia)

Polku on topologian käsite, joka kuvaa yhteyttä kahden pisteen välillä jossakin topologisessa avaruudessa. Täsmällisemmin määriteltynä polku pisteestä a pisteeseen b avaruudessa S on sellainen jatkuva kuvaus : f : [0,1] \to S, että f(0)=a ja f(1)=b. Tällöin a on polun alkupiste, b on sen loppupiste, ja polku yhdistää pisteet a ja b. Intuitiivisesti voi ajatella, että polkufunktion argumentti on aikakoordinaatti t, ja funktio kuvaa pisteen f(t) liikkumista käyrää pitkin ajan kuluessa. Alkuhetkellä t=0 piste on polun alkupisteessä f(0), ja liikkuu sitten jotakin käyrää (polkufunktion kuvajoukkoa) pitkin jatkuvasti, ilman hyppäyksiä, kunnes loppuhetkellä t=1 se on polun loppupisteessä f(1). Koska reaalilukuväli [0,1] on yhtenäinen, niin jatkuva kuvaus f kuvaa sen yhtenäiseksi joukoksi maaliavaruudessa S. Niinpä polun yhdistämät pisteet kuuluvat samaan yhtenäiseen komponenttiin (intuitiivisesti: yhtenäinen aliavaruus ei voi ulottua epäyhtenäisessä avaruudessa olevan ”aukon” yli). Topologinen avaruus on polkuyhtenäinen, jos sen minkä tahansa kahden pisteen välillä on olemassa polku. Topologian perustuloksiin kuuluu, että jos avaruus on polkuyhtenäinen, niin se on myös yhtenäinen. Käänteinen ei päde: on olemassa yhtenäisiä avaruuksia, jotka eivät kuitenkaan ole polkuyhtenäisiä. Klassinen esimerkki on topologin sinikäyrä. ==Lähteet== Luokka:Topologia
Ruskolakkisirkkuli

Ruskolakkisirkkuli (Aimophila ruficeps) on sirkkuleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Pohjois-Amerikasta. ==Koko ja ulkonäkö== Ruskolakkisirkkuli voi kasvaa 13-16 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Ruskolakkisirkkulin päälaki on väriltään punaruskea ja muuten pää on harmahtavan ruskea. Silmien ympärillä on valkoinen rengas ja nokasta lähtee musta viiksijuova. Linnun selkä on harmahtavan ruskea ja siivet ovat tummemman ruskeat. Ruskolakkisirkkulin pyrstö on pitkä ja pyöreäpäinen. Lajin vatsa ja rinta ovat väriltään harmaat. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Ruskolakkisirkkulin levinneisyysalue ulottuu Meksikosta Yhdysvaltoihin Kansasin ja Kalifornian osavaltioihin asti. Lajin elinympäristöä ovat ruohoja ja pensaikkoa kasvavat kallioiset alueet ja kanjonit sekä avoimet mäntyjä ja tammia kasvavat metsät. Linnun ravintoa ovat hyönteiset ja niiden toukat sekä siemenet. Ruskolakkisirkkulin pesimäkausi on maaliskuusta elokuulle. Kuppimainen pesä rakennetaan ruohoista kivikkoon tai lähelle maata pensaaseen. Naaras munii kahdesta viiteen vaaleansinertävää munaa. ==Lähteet== Luokka:Sirkkulit
Eystein Meyla

Eystein Meyla (Øystein Øysteinsson Møyla, noin 1157–1177) oli Norjan birkebeinien puolueen varhaisaikojen johtaja ja vallantavoittelija. Hän oli kuningas Östen Haraldssonin poika. Eystein Meyla oli birkebeinien ensimmäisen, kuningas Maunu Erlinginpoikaa ja jaarli Erling Skakkea vastustaneen kapinan johtaja vuonna 1174. Meyla julistettiin kuninkaaksi kaksi vuotta myöhemmin Øyratingetissa, mutta hän sai surmansa kuningas Maunua vastaan käydyssä Ren taistelussa vuonna 1177. Heimskringlan mukaan Eystein pyysi vuonna 1174 apua Ruotsin jaarli Birger Brosalta kuningas Maunua vastaan. Brosa oli naimisissa Brigit Haraldsdotterin, Norjan kuninkaan Harald Gillen tyttären, kanssa, ja saattoi sen vuoksi olla suopea Eysteinin pyynnölle. Birger katsoi myös, että kapina Maunua vastaan vahvistaisi hänen omaa asemaansa Ruotsissa ja Norjassa. Birger antoikin sekä rahaa että joukkoja Eysteinille. Pian tämän jälkeen kansanjoukko valitsi Eysteinin kuninkaaksi Norjan Markerissa. Eystein pysytteli joukkoineen Norjan ja Ruotsin raja-alueilla seuraavat kaksi vuotta, pyrkien vähitellen etenemään kohti Vikeniä. Kapinallisten varat alkoivat pian huveta, ja he joutuivat sitomaan tuohta jalkojensa suojaksi. Tästä he saivat nimityksensä birkebeiner eli birkebeinit (”Koivujalat”). Kesällä 1176 birkebeinit saivat viimein hankittua aluksen ja purjehtivat pohjoiseen Bergenin ohi, jossa Maunu ja Erling Skakke tuolloin oleskelivat. Birkebeinit hyökkäsivät Nidarosiin (Trondheim) ja valloittivat kaupungin. Øretingetin käräjillä Eystein valittiin kuninkaaksi. Ympäröiviltä alueilta saapui väkeä ja liittyi birkebeinien joukkoihin. Birkebeinit vetäytyivät kuitenkin kaupungista peläten kuningas Maunun etelästä mahdollisesti saapuvia joukkoja. Maunun ja Eysteinin armeijat kohtasivat viimein tammikuussa 1177 Trondheimin luoteispuolella, jossa käytiin Ren taistelu. Birkebeineillä oli miesylivoima, mutta runsasluminen talvi aiheutti heille vaikeuksia. Eystein pääsi pakenemaan, mutta eräs maanviljelijä tappoi hänet, kun Eystein pyysi tältä verkkoa. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset henkilöt Luokka:1150-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1177 kuolleet
Pihkapirkko

Pihkapirkko (Aphidecta obliterata) on leppäkerttujen heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Pihkapirkko on kooltaan 3,5–5,5 mm ja ruumiinrakenteeltaan pitkänomainen sekä litteä ja väriltään yleensä vaalea peitinsiipien ollessa melko tasaväriset. Peitinsiivet voivat olla osalla lajin edustajista myös ruskeat, hieman punertavat tai lähes kokonaan mustat. Laji elää havupuissa varsinkin kuusissa, mutta sitä voi löytää myös lehtikuusista ja pihdoista. Pihkapirkko talvehtii karikkeessa ja puun tyven raoissa. Pihkapirkko on Suomessa vakiintunut ja yleinen laji etelästä Oulun korkeudelle asti. Suomessa se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi. Lajia esiintyy pääasiassa Euroopan alueella.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Aphidecta obliterata == Lähteet == ==Aiheesta muualla == *Laji.fi: Pihkapirkko (Aphidecta obliterata) *iNaturalist: Pihkapirkko (Aphidecta obliterata) *ITIS: Aphidecta obliterata *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Aphidecta obliterata *Iowa State University, Bug Guide: Species Aphidecta obliterata - Larch Lady Beetle *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Aphidecta obliterata Luokka:59.6 Selkärangattomat Luokka:Leppäkertut
Anthony Fantano

Anthony Fantano (s. 28. lokakuuta 1985 Connecticut) on yhdysvaltalainen YouTubettaja, musiikkikriitikko, vloggaaja ja muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten theneedledrop -nimisestä YouTube-kanavastaan, jolla on yli kaksi miljoonaa tilaajaa. Hän julkaisee kanavillaan levyarvosteluja, ja käsittelee laajemmin musiikkiin liittyviä ilmiöitä. == Yksityiselämä == Fantano ja hänen vaimonsa Dominique Boxley asuvat Middletownissa, Connecticutissa. Fantano on ateisti ja vegaani. Hän ottaa sosiaalisessa mediassa toisinaan kantaa Yhdysvaltain politiikkaan. Fantano soittaa bassokitaraa. == Diskografia == === Albumit === * Taiga (Anthony Fantano ja Richard D’Albis) (2009) * Anthony FanFiction Vol.1 (2015) * The New CALassic (nimellä Cal Chuchesta) (2015) === Singlet === ==== Nimellä Cal Chuchesta ==== * ”Cal 2 B” (2013) * ”Mykey Come Back” (2015) * ”Panda (Remix)” feat. Pink Guy & NFKRZ (2016) * ”Coin Star” (2018) * ”Don’t Talk to Me” feat. Fellatia Geisha (2018) * ”Slap Chop” (2018) * ”On Deck Freestyle” (2018) * ”I’m In the Club (Lookin’ for Some Love)” feat. Joycie (2018) * ”Advice” (feat. Rob Scallon) (2018) * ”Rubber Duck (Pickup Truck)” (2019) * ”Best Teef?” (2019) * ”East (Remix)” (2020) == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset tubettajat Luokka:Yhdysvaltalaiset kriitikot Luokka:Musiikkikriitikot Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pop Smoke

Bashar Barakah Jackson, taiteilijanimeltään Pop Smoke, (20. heinäkuuta 1999 – 19. helmikuuta 2020) oli yhdysvaltalainen rap-artisti, laulaja ja lauluntekijä. Hän tuli tunnetuksi vuonna 2019 julkaistulla kappaleella ”Welcome to the Party”. == Nuoruus ja ura == Bashar Barakah Jackson syntyi 20. heinäkuuta 1999 Brooklynissä, New Yorkissa, panamalaiselle isälle ja jamaikalaiselle äidille. Jackson oli kirjoilla vähintään yhdeksässä eri koulussa varttuessaan, ja kahdeksannella luokalla hänet erotettiin, kun hän toi aseen kouluun. Jackson kertoi, että hän joutui lapsuudessa pitämään asetta mukanaan kouluissa ja kirkoissa, sillä ihmiset yrittivät tappaa häntä. Ennen rap-uraansa hän käytti huumeita ja joutui asumaan kotiarestissa. Jackson aloitti musiikkiuransa vuonna 2018 remixaamalla erilaista drill-musiikkia. Jackson julkaisi ensimmäisen singlensä "Welcome to the Party" huhtikuussa 2019 julkaistulta EP-levyltä Meet the Woo. 808Melo tuotti EP:n jokaisen kappaleen ja elokuussa 2019 singlestä julkaistiin kaksi remix-versioita, joissa olivat mukana Nicki Minaj ja Skepta. Joulukuussa 2019 julkaistiin single "Gatti", jolla hän teki yhteistyötä Travis Scottin ja JackBoysin kanssa. Jackson julkaisi 7. helmikuuta 2020 toisen EP-levyn Meet the Woo 2. Hänen debyyttialbuminsa Shoot for the Stars Aim for the Moon julkaistiin postuumisti 3. heinäkuuta 2020. Toinen postuumi albumi Faith julkaistiin 16. heinäkuuta 2021. == Kuolema == Jackson kuoli 19. helmikuuta 2020, kun hänet ammuttiin kotiinsa ryöstön yhteydessä Los Angelesissa. Heinäkuussa 2020 ilmoitettiin, että viisi henkilöä on pidätetty liittyen Jacksonin kuolemaan. Heistä kaksi oli alaikäisiä. == Diskografia == === Studioalbumit === * Shoot for the Stars, Aim for the Moon (2020) * Faith (2021) === EP-levyt === * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset verkkosivut Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Yhdysvaltalaiset lauluntekijät Luokka:Yhdysvaltalaiset hip hop -artistit Luokka:Yhdysvaltalaiset henkirikosten uhrit
The Album (Blackpinkin albumi)

The Album on eteläkorealaisen Blackpink-yhtyeen ensimmäinen koreankielinen studioalbumi. Albumi julkaistiin lokakuussa 2020. The Album sisältää kahdeksan kappaletta, mukaan lukien singlet ”How You Like That”, ”Ice Cream” ja ”Lovesick Girls”. Albumi on myynyt yli miljoona kappaletta. == Kappaleet == == Lähteet == Luokka:Blackpink Luokka:Vuoden 2020 albumit Luokka:Eteläkorealaiset popalbumit
Góran piirikunta

Góran piirikunta () on yksi Ala-Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 34 870\. Piirikunta on jaettu neljään maalaiskuntaan, jotka ovat Góra, Jemielno, Niechlów ja Wąsosz ja niissä sijaitsee kylien lisäksi kaksi kaupunkia; hallintokeskus Góra ja Wąsosz. Góran piirikunnalla on yhteistä rajaa Lesznon, Rawiczin, Trzebnican, Wołówin, Lubinin, Głogówin ja Wschowan piirikuntien kanssa. Sen pinta-alasta 28 prosenttia on metsän peitossa. Suurimmat Góran piirikunnan läpi virtaavat joet ovat Oder, Barycz, Orla, Kopanica ja Śląski Rów. Vuoden 2019 lopussa Dzierżoniówin piirikunnassa arvioitiin olevan 34 870 asukasta, joista 50,5 prosenttia naispuolisia ja 49,5 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 36 817 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 27 456 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioidaan vuoden 2019 lopussa muodostaneen 18,2 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 60,9 prosenttia ja eläkeikäisten 20,9 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,3 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 325 lasta. == Lähteet == Luokka:Ala-Sleesian piirikunnat
Maciej Baran (jääkiekkoilija)

Maciej Baran (s. 27. syyskuuta 1977) on puolalainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä. Baran pelasi urallaan yhden kauden Itä-Euroopan jääkiekkoliigassa Olimpia Sosnowiecin joukkueessa sekä kolme kautta Puolan pääsarjassa, jossa hän edusti Unia Oświęcimia, KTH Krynicaa ja GKS Katowicea. Baran pelasi Puolan pääsarjassa yhteensä 13 ottelua tehopistein 9+9=18 keräten kuusi rangaistusminuuttia. Puolan mestaruuden hän voitti kahdesti Unia Oświęcimin joukkueessa vuosina 1998 ja 1999. Baran kuului Puolan joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa 1997, joissa hän pelasi kuusi ottelua ilman tehopisteitä tai rangaistusminuutteja. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maciej Baran

Maciej Baran voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä: * Maciej Baran (s. 1974), puolalainen kartanlukija * Maciej Baran (s. 1977), puolalainen jääkiekkoilija
Mustjärv

Mustjärv on yleinen vironkielinen vesistönimi, joka voi tarkoittaa: * Mustjärv, järvi Peipsiäären Savastveren kylässä Virossa * Mustjärv, järvi Räpinan Nohipalon kylässä Virossa * Mustjärv, järvi Võrun Oravan kylässä Virossa * Mustjärv, järvi Võrun Tsolgon kylässä Virossa * Mustjärv, järvi Võrun Võrumõisassa Virossa == Katso myös == * Mustajärvi * Mustalampi Luokka:Järvien täsmennyssivut
Pia Juul

thumb|Pia Juul Pia Juul (30. toukokuuta 1962VINFOs Dansk Kvindebiografisk Leksikon – 30. syyskuuta 2020) oli tanskalainen runoilija, proosakirjoittaja ja kääntäjä. Hän sai useita palkintoja ja oli Tanskan akatemian jäsen. Hän opetti myös tanskalaisessa kirjoituskoulussa Kööpenhaminassa. ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset runoilijat Luokka:Tanskalaiset kääntäjät Luokka:Tanskan akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Alatskivi jõgi

Alatskivi jõgi on 16 kilometriä pitkä joki Viron Tartumaalla, joka laskee Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan. == Joen kulku == Joki alkaa Väljäkülasta pellon reunalta ja se virtaa aluksi länteen metsän läpi Kokoran puolelle maaston painaumassa sijaitsevalle suolle. Joki toimii samalla suon kuivatusojana ja sieltä se jatkaa pari kilometriä eteenpäin Mustjärveen. Järven jälkeen joki saa luonnollisen kulun, jossa se seuraa soistuneessa laaksossaan hieman mutkitellen sen pohjaa ja virtaa ensin Savastvere järven läpi. Seuraavalla suolla jokeen on kaivettu useita oikaisu-uomia, jotka toimivat rinnakkaisuomina pääuomalle. Jokea kutsutaan täällä myös Kuusejõeksi. Jokea seuraavan harjun takaa laskee Kuningvere järven laskuoja. Näiden jälkeen kapenee jokilaakso Päiksin ja Peatskivin kylissä mäkien väliin ja joki virtaa kapeikon jälkeen Alatskivin kylässä Alatskivi järven ja sitä heti seuraavan Veskijärven läpi. Lopun 4,6 kilometrin matkalla joki on kuin suoraksi kaivettu kanava, joka laskee Peipsijärveen pienessä Rootsikülassa. == Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä == === Valuma-alue === Joen valuma-alueen pinta-ala on 41,8 neliökilometriä. Valuma-alueen keskimääräinen leveys, joka saadaan jakamalla valuma-alueen pinta-ala joen pituudella, on vain kolme kilometriä. Valuma-alue rajautuu etelässä Naelaveren peakraavin valuma-alueeseen, jonka pääjärvenä on Peipsijärveen laskeva Lahepera järv. Pohjoispuolella valuma- aluetta reunustaa Torila ojan valuma-alue. Lounaassa, lännessä ja luoteessa sijaitsee Kullavere jõen toinen päähaara Kääpa jõgi, jonka luoteessa virtaava sivuhaara Haavakivi jõgi ulottuu tänne asti. Eteläisellä alueella virtaa myös Emajoen sivuhaara Kargala jõgi, jonka valuma-alue ylettyy vedenjakajalle asti. === Sivu-uomia === Valuma-alueen kapeudesta johtuen ovat sivuojatkin lyhyitä. Ennen Mustjärveä jokeen on johdettu monia Soopera metsäalueen kuivatusojia. Niistä Kivioja laskee suoraan Mustjärveen. Muutamat pelto-ojat ovat kilometrin pituiset. Kasu metsän johto-oja yhtyy jokeen sen alajuoksulla ja joen loppusuoralla siihen on johdettu useita rinteiltä vetensä saavia ojia. === Järviä === Edellä luetellut järvet ovat joen läpivirtausjärviä. Valuma- alueella sijaitsee vielä muutama järvi, jotka laskevat suoraan joen pääuomaan. Kuningvere järv on näistä suurin. Muut järvet ovat pikemminkin lampia tai tekojärviä. Niistä maininnan arvoiset sijaitsevat alajuoksun varrella viljeltyjen kunnaiden juurella. Pieni Alatskivi Kaanjärvellä on vain satametrinen laskuoja ja tätä alempana jokeen yhtyy Alasoon kohdalla Vilajärven laskuoja. == Hallintoalue == Alatskivi jõgi kuuluu Peipsijärven alavesistöalueeseen, joka on osa Itä-Viron vesistöaluetta. Ojan vesistörekisterin tunnus on VEE1052100. == Huomautuksia == == Lähteet == * Luokka:Viron joet
Kiara Advani

Kiara Advani (; oik. Alia Advani, ; s. 31. heinäkuuta 1992 Bombay, Maharashtra, Intia) on intialainen näyttelijä, joka työskentelee pääasiassa hindinkielisissä elokuvissa. Tehtyään debyyttinsä komediaelokuvassa Fugly (2014), hän näytteli sivuroolia MS Dhonin vaimona urheiluelokuvassa M.S. Dhoni: The Untold Story (2016). Hän sai kiitosta seksuaalisesti tyytymättömän vaimon roolistaan Netflixin episodielokuvassa Lust Stories (2018) ja näytteli naispääosaa telugunkielisessä poliittisessa trillerissä Bharat Ane Nenu (2018). Advani sai laajempaa huomiota rooleistaan romanttisessa draamassa Kabir Singh ja komediassa Good Newwz, jotka kuuluivat vuoden 2019 eniten tuottaneisiin hindielokuviin. Sen jälkeen hän on näytellyt laajalti suoratoistetuissa elokuvissa Laxmii (2020) ja Shershaah (2021) sekä lipputuloissa menestyneessä kauhukomediassa Bhool Bhulaiyaa 2 (2022). == Yksityiselämä == Advani meni naimisiin näyttelijä Sidharth Malhotran kanssa Jaisalmerissa 7. helmikuuta 2023. == Filmografia == Vuosi Elokuva Rooli Muuta 2014 Fugly Devi 2016 M.S. Dhoni: The Untold Story Sakshi Rawat 2017 Machine Sarah Thapar 2018 Bharat Ane Nenu Vasumathi Telugunkielinen elokuva Lust Stories Megha 2019 Vinaya Vidheya Rama Seetha Telugunkielinen elokuva Kalank Lajjo Kabir Singh Preeti Sikka Good Newwz Monika Batra 2020 Guilty Nanki Dutta Angrezi Medium Itsenään Erikoisesiintyminen laulussa ”Kudi Nu Nachne De” Masaba Masaba Itsenään Websarja; cameoesiintyminen Laxmii Rashmi Rajput Indoo Ki Jawani Indira ”Indoo” Gupta 2021 Shershaah Dimple Cheema 2022 Bhool Bhulaiyaa 2 Reet Thakur Jugjugg Jeeyo Naina Sharma Saini Govinda Naam Mera Suku Shetty 2023 Satyaprem Ki Katha Katha Kapadia 2024 Game Changer Telugunkielinen elokuva == Musiikkivideot == Vuosi Kappale Laulaja(t) 2018 ”Urvashi” Yo Yo Honey Singh 2020 ”Kudi Nu Nachne De” Vishal Dadlani, Sachin- Jigar ”Muskurayega India” Vishal Mishra == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Intialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Baglit

Baglit (baglere) olivat yksi Norjan sisällissodissa taistelleista puolueista tai ryhmittymistä. Puolue oli aktiivinen vuosina 1196–1218. Baglit olivat birkebeinien ja kuningas Sverre Sigurdinpojan vaarallisimmat vastustajat. Puolueen nimitys on peräisin muinaisnorjan sanasta bagall (iiriksi bachall ja latinaksi baculus), joka merkitsee piispan sauvaa. Baglit perustettiin vuonna 1196, ja puolueen johtaja oli Oslon piispa Nikolas Arnesson, joka oli yhdessä arkkipiispa Eirik Ivarssonin kanssa maanpaossa Tanskassa. Bagleihin kuului myös muita piispoja, mutta monet papit pysyivät kuitenkin yhä uskollisina kuningas Sverrelle. Baglit liittoutuivat Sverren muiden vastustajien kanssa ja muodostivat merkittävän uhan kuninkaalle. Baglit johtivat kirkon taistelua vahvaa kuningasvaltaa vastaan, ja he taistelivat kirkon ja erityisesti arkkipiispan taloudellisten etujen puolesta Norjassa. Birkebeinit vastustivat tätä näkemystä piispoja vastaan suunnatussa kirjoituksessa, joka julkaistiin nimettömänä. Kirjoitus on mitä luultavimmin laadittu Sverren myötävaikutuksella. Sverren kuoltua baglit ja birkebeinit sopivat rauhasta kuningas Haakon Sverrenpojan johdolla. Sopimuksen mukaan baglien tuli pysyä Helgøyan lähellä Hedmarkissa. Haakonin kuoltua vuonna 1204 oli pidettävä uudet neuvottelut kuningas Inge Bårdinpojan kanssa. Kvitingsøyn sopimuksessa vuonna 1208 päätettiin, että Nikolas Arnessonin sisarenpoika Filippus Simonsson saisi hallita Vikeniä ja Opplandenea. Filippus tunnusti kuninkaan suvereniteetin alueella, mutta hän hallitsi aluetta kuninkaan nimessä kuolemaansa saakka. Filippus Simonssonilla oli oma kanslia, oma sinetti ja hän jopa lähetti lähettiläitä ulkomaille. Kun sekä Filippus että birkebeinien tukema kuningas Inge kuolivat vuonna 1217, baglit ja birkebeinit solmivat lopullisen rauhan, ja kummatkin tunnustivat kuningas Haakon IV Haakoninpojan ylivallan. == Lähteet == Luokka:Norjan historia
Heinrich Seidel

Heinrich Seidel (25. kesäkuuta 1842 Perlin, Mecklenburg – 7. marraskuuta 1906 Gross-Lichterfelde, Saksa) oli saksalainen kirjailija. Hän opiskeli insinööritieteitä ja oli teknisillä aloilla kyvykäs mutta omistautui vuoden 1880 jälkeen yksinomaan kirjallisuudelle. Seidel oli Jean Paulin seuraajia. Hän pyrki arjen pienten sattumusten ja tilanteiden kautta huumorin ja ilon sävyttämin kuvauksin kirkastamaan luonnon ja ihmisten maailman pikkuseikkoja. Hänen novelleistaan on tunnetuin "Leberecht Hühnchen" (kokoelmassa vuodelta 1882), jota aikoinaan käytettiin saksan kielen kouluopetuksessa.Seidel, Heinrich, Nordisk familjebok 24. 1916 Seidelin veli oli taidehistorioitsija Paul Seidel (s. 1858). ==Teokset== * Leberecht Hühnchen, 1882 * Aus der Heimat, 1874 * Von Perlin nach Berlin, 1894, runoja * Glockenspiel, 1889, toinen kokoelma 1893, runoja * Reinhard Flemmings Abenteuer zu Wasser und zu Lande, 1901–1006 * Gesammelte Schriften, 1894–1906 * Erzählende Schriften, 1899–1900, kootut teokset * Phantasiestücke, 1903, sisältää kaikki Seidelin sadut * Gedichte, 1903, kootut runot ===Suomennettu teos=== * Sasu Kananen (Leberecht Hühnchen); suom. Thilda Granit. Pori: Andersin 1899. (Seurasi liitteenä aikakauskirjaa Iltapuhde 1899) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1842 syntyneet Luokka:Vuonna 1906 kuolleet
Adriana Ferreira

Adriana Ferreira (s. 1990 Cabeceiras de Basto) on portugalilainen huilisti.Adriana Ferreira Orquestra XXIBiography Adriana Ferreira Ferreira sai diplominsa Pariisin konservatoriosta, jossa opiskeli vuosina 2008–2015 Sophie Cherrier'n, Vincent Lucas'n ja Pierre Dumailin johdolla. Hän suoritti opintoja myös Benoît Fromangerin johdolla Berliinin Hanns Eisler -musiikkiyliopistossa ja sai oppiarvon musiikkitieteessä Pariisin yliopistosta. Ferreira sai vuonna 2010 Tanskassa ensipalkinnon Kansainvälisessä Carl Nielsen -kilpailussa. Vuonna 2013 hän saavutti kolmannen sijan Kōben kansainvälisessä huilukilpailussa ja vuonna 2014 ensipalkinnon Italian Kansainvälisessä Severino Gazzelloni -huilukilpailussa. Ferreiralle myönnettiin vuonna 2014 myös jaettu toinen sija Geneven kansainvälisessä musiikkikilpailussa; ensipalkintoa ei jaettu.Adriana Ferreira Concours de Genève Vuosina 2012–2018 Ferreira toimi Ranskan kansallisorkesterin ja vuosina 2016–2017 Rotterdamin filharmonikkojen ensihuilistina. Vuonna 2018 hänestä tuli Orchestra dell'Accademia Nazionale di Santa Cecilian ensihuilisti. Hän on soittanut monien muidenkin orkesterien solistina ja esiintynyt useilla festivaaleilla, kuten Kuhmon kamarimusiikissa. Ferreira on tehnyt yhteistyötä useiden säveltäjien kanssa ja kantaesittänyt uusia teoksia. Hän julkaisi ensimmäisenä levytyksenään vuonna 2011 Danse des Sylphes -albumin pianisti Isolda Crespi Rubion kanssa. == Lähteet == Luokka:Portugalilaiset muusikot Luokka:Huilistit Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Paul Seidel

Paul Seidel (14. huhtikuuta 1858 – 5. joulukuuta 1929Seidel, Paul Autorenlexikon, Literaturport Deutschland) oli vuodesta 1894 Preussin kuninkaanlinnan taidekokoelmien johtaja, vuodesta 1896 Hohenzollern-museon ylijohtaja. Hän kirjoitti muutamia kirjoja Preussin hovin suhteesta taiteeseen, etenkin maalaustaiteeseen. Vuodesta 1897 hän julkaisi perustamaansa Hohenzollern-vuosikirjaa.Seidel, Heinrich, Nordisk familjebok 24. 1916 Seidelin veli oli kirjailija Heinrich Seidel. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:saksalaiset taidehistorioitsijat Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
Sulo Salmi (kuvataiteilija)

Sulo Sakari Salmi (9. helmikuuta 1912 Ulvila – 6. kesäkuuta 1986) oli suomalainen taiteilija, joka käytti töissään muun muassa abstraktia maalaustekniikkaa. Salmi kävi Taideteollinen keskuskoulun vuosina 1945–1948. == Ura == Salmen töitä oli ensi kertaa näyttelyssä Porissa vuonna 1949. Lisäksi hän osallistui useisiin kotimaisiin yhteisnäyttelyihin vuosina 1951–1965. Yksityisnäyttelyitä Salmella oli Porissa vuosina 1957–1959 sekä 1965, 1966 ja 1972, Eurajoella 1961, Harjavallassa 1969 ja Ulvilassa 1975. Kansainvälisissä näyttelyissä Salmi oli mukana Porin Taiteilijaseuran näyttelyissä Bremerhavenissa ja Bremenissä 1971 sekä Latviassa 1972 ja 1977. Lisäksi hänen oli Pohjanlahden biennaalissa Raumalla vuonna 1977. Salmi työskenteli taideopettajana Porin Piirustuskoulussa vuosina 1972–1973 ja oppikoulussa 1974–1976. Hän oli mukana Porin Taiteilijaseuran, Satakunnan kuvataiteilijoiden ja Kuvataiteilijasenioreiden toiminnassa. Salmi oli myös Porin Taiteilijaseuran kunniajäsen sekä Porin työväen kuvataiteen ystävien perustajajäsen. Salmen teoksia on Porin, Kankaanpään, Harjavallan ja Kokemäen kaupungien sekä Rauman taidemuseo ja Maire Gullichsenin kokoelmissa. == Yksityiselämä == Salmen vanhemmat olivat laitosmies Werner Bernhard Salmi ja Jenny Palola. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Elli Elisabet Taimi ja toinen Eila Kyllikki Isokorpi. Salmella on kaksi tytärtä: Aila Kyllikki (s. 1959) ja Lea Tuulikki (s. 1962). == Apurahat ja palkinnot == * Turun ja Porin läänin taidetoimikunta 1975 * Porin kaupunki 1974, 1977 * SKR:n Satak.rahasto 1963, 1972 * Porin Taiteilijaseuran apuraha kolmesti * 2. palkinto Porin Taiteilijaseuran eläinmaalauskilpailussa 1951 * 2. palkinto Porin Taiteilijaseuran maisemanmaalauskilpailussa 1953 * 1. palkinto Porin Taiteilijaseuran asetelmamaalauskilpailussa 1955 * 2. palkinto Porin Kaupungin maalauskilpailussa 1970 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Kuningvere järv

Kuningvere järv on Virossa Tartumaalla Peipsiäären kunnan Kuningveren kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 760 metriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se sijaitsee metsäisen laakson pohjalla ja se on soikean muotoinen järvi. Kokoraan vievä tie kulkee järven lounaispuolelta ohi pitkin harjumaista mäkeä ja muualla on järven ympärillä mäkialueen yhtenäisiä rinteitä. Järvi on 7,4 metriä syvä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,8 metriä. Sen syvänne sijaitsee järven keskustan luoteispuolella . Vaikka järvi on matala, ovat sen rannat paikoitellen jyrkät . Järvi on saareton. Pohjoispuolella on Kuningveren kylän asutus rakennettu mäen rinteiden yläpäähän. Sieltä tulee järvelle polkuja ja yksi oja. Lounaispuolella kulkevalta tieltä tulee yksinäinen tie suoraan rantaan. Rannat ovat suurimmaksi osaksi autiot. == Historiaa == Järvi sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjoen jokilaaksossa. Järven erottaa Mustjärvestä niiden välissä sijaitseva harjujakso Tagamägi. Suulisen perinteen mukaan järven nimi johtuu kuninkaasta, joka asui järvellä tai hukkui siihen. Järveltä tunnetaan arkeologine kohde ensimmäiseltä esikristilliseltä vuosituhannelta. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Järven veden kalkkipitoisuus on siten keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Järven rannat ovat pääasiassa hiekkaa, joka jatkuu rantaveden pohjassakin. Keskellä järveä hiekkapohja vaihtuu metrin paksuiseen mutapohjaan. Vedenväri on vihertävän keltaista ja näkösyvyys on 0,9–1,3 metriä. Vesi vaihtuu järvessä keskimäärin kerran vuodessa eli sen laskennallinen viipymä on noin 12 kuukautta. Vuonna 1957 kartoitettiin vesikasvillisuus, jolloin löytyi 18 eri kasvilajia. Järven pohjaeliöstön määrä on niukka, mutta järvessä elää jokirapua. Järvessä elää ainakin ahven, hauki, kiiski, kuha, ruutana, särki, lahna, salakka ja pasuri. == Vesistösuhteita == Kuningvere järv kuuluu Alatskivi jõen valuma-alueeseen ja sen laskuoja yhtyy jokeen pari sataa metriä Savastvere järven alapuolella. Kuningvereen tule vain muutama erittäin lyhyt oja, mutta järven pohjassa olevat lähteet tuovat järveen niin paljon vettä, että laskuoja on 1,5 metriä leveä. Järven valuma- alueen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä, josta järven osuus on 8 %. Alatskivi jõgi laskee Peipsijärven pohjoisosaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Peipsiääre Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Alatskivi jõen valuma-alue
Right Said Fred

Right Said Fred on lontoolainen, pop-yhtye. Heidän ensimmäinen singlensä oli listaykkönen monessa maassa, mutta myöhemmät julkaisut eivät ole saaneet yhtä suurta menestystä. Yhtyeen perustivat veljekset Richard (s. 1953) ja Fred (s. 1956) Fairbrass vuonna 1989. Heidän kanssaan yhtyeen perustivat kitaristi Dan Kruse ja rumpali Ray Weston, mutta he molemmat jättivät yhtyeen ennen ensilevyn julkaisua. Yhtyeeseen liittyi vuonna 1991 kitaristi Rob Manzoli. Yhtyeen ensimmäinen single "I'm too sexy" ilmestyi heinäkuussa 1991 ja se oli listaykkönen 32 maassa , muiden muassa Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 listalla. Laulu kertoo veljesten omistamalla kuntosalilla patsastelevista itseään täynnä olevista lihaskimpuista. Ensilevy Up ilmestyi maaliskuussa 1992 ja nousi myös listoille monessa maassa. Ensilevyltä julkaistiin neljä singleä, jotka olivat menestyksiä, mutta muut levyt singleineen eivät enää osoittautuneet vastaaviksi menestyksiksi. == Diskografia == * Up (maaliskuu 1992) * Sex and travel (marraskuu 1993) * Smashing! (1996) * Fredhead (lokakuu 2001) * Stand up (elokuu 2002) * For sale (tammikuu 2006) * I'm Celebrity (lokakuu 2008) * Stop the World (toukokuu 2011) * Exactly! (helmikuu 2017) == Lähteet == Luokka: Brittiläiset popyhtyeet
Rusopirkko

Rusopirkko (Coccidula rufa) on kovakuoriaisten (Coleoptera) lahkoon kuuluva leppäkerttulaji. Rusopirkko on kooltaan 2,5–3,5 mm ja ruumiinrakenteeltaan pitkänomainen. Pohjaväriltään se on punertava. Nuoret yksilöt ovat pohjaväriltään vaaleampia kuin aikuiset. Rusopirkon peitinsiipien etuosan tumman laikun laajuus ja tummuus vaihtelevat. Laji elää aluskasvillisuudessa rantaniityillä, kesantopelloilla, joutomailla ja tienpientareilla. Rusopirkko talvehtii karikkeessa. Rusopirkko muistuttaa ulkonäöltään hieman kookkaampaa sukulaistaan rytipirkkoa (Coccidula scutellata). Toisena erottavana tekijänä on rytipirkon peitinsiipien keskikohdassa olevat tummat laikut, jotka puuttuvat rusopirkolta. Rusopirkko on Suomessa vakiintunut ja yleinen laji koko maassa. Suomessa se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi. Lajia esiintyy pääasiassa Euroopan alueella.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Coccidula rufa == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Rusopirkko (Coccidula rufa) *iNaturalist: Rusopirkko (Coccidula rufa) *Naturespot.org: Coccidula rufa *Coleoptera.org: Coccidula rufa Luokka:59.6 Selkärangattomat Luokka:Leppäkertut
Filosofisten tieteiden ensyklopedia

Filosofisten tieteiden ensyklopedia on Georg Wilhelm Friedrich Hegelin kirjoittama teos, joka kertoo hänen filosofisesta järjestelmästään kokonaisuudessaan. Se julkaistiin alun perin vuonna 1816 ja uusittuina painoksina vuosina 1827 ja 1830. Teos on yksi neljästä Hegelin itse elinaikanaan julkaisemasta teoksesta. Luokka:1810-luvun kirjat Luokka:Kirjat mannermaisesta filosofiasta
Norjan ja Yhdysvaltain suhteet

Norjan ja Yhdysvaltain suhteilla tarkoitetaan Amerikan yhdysvaltojen ja Norjan kuningaskunnan kahdenvälisiä suhteita. Yhdysvalloilla on suurlähetystö Oslossa ja Norjalla on Washington DC:ssä. Molemmat valtiot kuuluvat Natoon ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöön. Maat solmivat diplomaatiset suhteet vuonna 1905, jolloin Norja irtautui Ruotsin ja Norjan yhdistyneistä kuningaskunnista. Vuonna 2015 tehdyn U.S. Global Leadership -raportin mukaan 53 prosenttia norjalaisista hyväksyi Yhdysvaltain globaalin johtajuuden. 35 prosenttia olivat sitä vastaan ja 12 prosenttia eivät osanneet sanoa.U.S. Global Leadership Project Report – 2015 Gallup == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Norjan kahdenväliset suhteet Luokka:Yhdysvaltain kahdenväliset suhteet
Dodo Rancken

Dodo Artur Emil Rancken (20. syyskuuta 1872 Ikaalinen – 28. huhtikuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, joka toimi Helsingin yliopiston fysiologian professorina vuosina 1932–1935. Hän oli yksi fysioterapian pohjoismaisista uranuurtajista. == Elämä == Ranckenin vanhemmat olivat ylimetsänhoitaja Carl Emil Rancken (1828–1892) ja Ida Rosa Katharina Wallenius (1846–1924). Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Turun Svenska klassiska lyceumista vuonna 1892 hän suoritti Helsingin yliopistossa lääketieteen kandidaatin tutkinnon 1899, lisensiaatin tutkinnon 1904 ja väitteli tohtoriksi 1909. Rancken toimi Helsingin yliopiston mekanoterapian dosenttina 1915–1922, fysiologian laitoksen apulaisena 1922–1932 ja professorina 1932–1935. Vuodet 1908–1922 hän oli myös Helsingin yleisen sairaalan mekanoterapeuttina sekä 1910–1922 Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen fysiologian ja lääkintävoimistelun opettajana. Ranckenin puoliso oli professori Saima Tawast, jonka kanssa hän avioitui 1930. Rancken kuoli kotonaan Helsingissä 62-vuotiaana huhtikuussa 1935. == Teokset == * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Seidel

Seidel on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Erik Seidel (s. 1959), yhdysvaltalainen pokeriammattilainen * Heinrich Seidel (1842–1906), saksalainen kirjailija * Molly Seidel (s. 1994), yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija * Paul Seidel (1858–1929), saksalainen taidehistorioitsija * Wolfgang Seidel (1926–1987), saksalainen F1-kuljettaja.
Jaworin piirikunta

Jaworin piirikunta () on yksi Ala-Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 50 116\. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Jawor. Viisi maalaiskuntaa ovat Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice ja Wądroże Wielkie ja niissä sijaitsee kylien lisäksi yksi kaupunki; Bolków. Vuoden 2019 lopussa Jaworin piirikunnassa arvioitiin olevan 50 116 asukasta, joista 51 prosenttia naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 52 734 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 38 781 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioidaan vuoden 2019 lopussa muodostaneen 16,6 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 60,5 prosenttia ja eläkeikäisten 22,9 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,8 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 423 lasta. == Lähteet == Luokka:Ala-Sleesian piirikunnat
Kirjava lintu (elokuva)

Kirjava lintu () on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut kansainvälisesti tuotettu mustavalkoinen sotadraamaelokuva, jonka on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut Václav Marhoul. Se perustuu Jerzy Kosińskin samannimiseen bestseller-romaaniin, ja sen pääosia esittää Petr Kotlár, Nina Šunevič, Stellan Skarsgård, Udo Kier, Harvey Keitel, Jitka Čvančarová, Julian Sands, Ala Sakalova, Aleksei Kravtšenko ja Barry Pepper. Kirjava lintu sai maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 3. syyskuuta 2019. Se sai pääasiassa kiittävän vastaanoton, mutta joitakin arvostelijoita ja kutsuvieraita se inhotti. == Asetelma == Elokuva seuraa maaseudulla asuvaa, nuorta Joska-nimistä juutalaispoikaa (Petr Kotlár). Joskan hoitaja kuolee, ja hän joutuu sodan ja muiden kyläläisten armoille. == Näyttelijät == == Vastaanotto == Etelä-Suomen Sanomat Episodi Jesse Raatikainen Helsingin Sanomat Pertti Avola Hämeen Sanomat Heikki Ikonen Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl Suomen Kuvalehti Kalle Kinnunen Kulttuuritoimitus Mikko Lamberg Turun Sanomat Päivi Valotie Film-O-Holic.com Juuso Kilpeläinen Keskiarvo Kirjava lintu sai positiivisia arvioita kriitikoilta, joista osa vertasi sitä Andrei Tarkovskin ja Bela Tarrin elokuviin. Internetsivusto Rotten Tomatoes kertoi, että 81% kriitikoista oli antanut Kirjavalle linnulle positiivisen arvosanan 7,5/10 keskiarvolla. Keräys perustui 99 arviointiin. Metacritic laski 23 arvostelusta elokuvalle painotetun keskiarvon 72/100. Vuoden 2019 Varsovan elokuvajuhlilla katsojat ylistivät elokuvaa ja osoittivat suosiota lopputekstien aikana. Elokuva aiheutti massapakoja teattereista pois muun muassa Toronton, Venetsian ja Lontoon elokuvajuhlilla sen sisältämien brutaalien kohtausten takia. Elokuvassa näytetään muun muassa raiskaus, zoofiliaa sekä lasten seksuaalista hyväksikäyttöä. Kirjava lintu lähetettiin Tšekistä kilpailemaan parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarista vuoden 2020 gaalaan. Elokuva kilpaili Kultaisesta leijonasta Venetsian elokuvajuhlilla 2019, mutta hävisi elokuvalle Joker. Suomessa elokuva sai 18 vuoden ikärajan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Luokka:Vuoden 2019 elokuvat Luokka:Tšekkiläiset elokuvat Luokka:Sotadraamat Luokka:Toiseen maailmansotaan pohjautuvat elokuvat Luokka:Mustavalkoelokuvat Luokka:Romaaneihin perustuvat elokuvat
Aiello

Aiello on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Arturo Aiello (s. 1955), italialainen roomalaiskatolinen piispa * Danny Aiello (1933–2019), yhdysvaltalainen näyttelijä * Joe Aiello (1891–1930), Al Caponen kanssa Chicagossa kilpailevan liigan johtaja
Aaltomeriahven

Aaltomeriahven (Epinephelus rivulatus) on meriahventen (Serranidae) heimoon ja meriahventen (Epinephelinae) alaheimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. == Koko ja ulkonäkö == Aaltomeriahvenen pituus on yleensä vähintään 37 senttimetriä ja paino vähintään 1,4 kilogrammaa. Sen pituus voi olla maksimissaan noin 45 senttimetriä. Pää on väritykseltään punaruskea ja ruumis punertavan tai vihertävän ruskea. Ruumiin suomuissa on kussakin valkea tai vaaleansininen täplä. Pyrstöevä on tummanruskea ja siinä on vaaleita täpliä. Kyljissä on toisinaan 4–6 epäsäännöllisen muotoista selkäevän kantaan ulottuvaa ruskeaa pystysuuntaista juovaa. Pyrstöevän takaosa on pyöristynyt. Aaltomeriahvenella on kylkiviivallaan 48–53 suomua. Ne ovat ruumiissa vatsan ja rinnan aluetta lukuun ottamatta kampasuomuja. Selkäevässään lajilla on yksitoista piikkiruotoa ja 16–18 pehmeää ruotoa, peräevässään kolme piikkiruotoa ja kahdeksan pehmeää ruotoa ja rintaevässään 17–19 pehmeää ruotoa. == Levinneisyys ja elinympäristö == Aaltomeriahventa tavataan Intian valtameren länsiosissa ja Tyynenmeren länsiosissa, missä sen levinneisyys ulottuu Japanista Australian lauhkeisiin osiin, Uuteen-Kaledoniaan, Lord Hoween ja Norfolkinsaarelle. Lajin elinympäristöjä ovat koralliriutat sekä kiviset ja levää ja meriruohoa kasvavat pohjat. Se elää yleensä korkeintaan 150 metrin syvyydessä vedenpinnasta. Aaltomeriahvenen ravintoa ovat pääasiassa kalat ja äyriäiset. == Lähteet == * Taksonomian lähde alaheimon sukuun asti: * Taksonomian lähde suvusta alaspäin: === Viitteet === Luokka:Meriahvenet (alaheimo)
Epolettimeriahven

Epolettimeriahven (Epinephelus stoliczkae) on meriahventen (Serranidae) heimoon ja meriahventen (Epinephelinae) alaheimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. == Koko ja ulkonäkö == Epolettimeriahvenen pituus on tavanomaisesti 35 senttimetrin luokkaa ja voi olla maksimissaan noin 38 senttimetriä. Pää ja ruumis ovat väritykseltään kellertävänharmaita. Ruumiin etuosan kyljissä on tumman oranssinpunaisia tai punertavia täpliä. Kyljessä on tummanruskea juova selkäevän etuosan taaimmaisten piikkien kohdalla, kaksi ruskeaa juovaa selkäevän takaosan kohdalla ja yksi tummanruskea juova pyrstönvarren kohdalla. Evät ovat pääasiassa kellertävänruskeita. Selkä-, perä- ja pyrstöevien takareunoissa on laaja keltainen alue. Epolettimeriahvenella on kylkiviivallaan 48–53 suomua. Selkäevässään lajilla on yksitoista piikkiruotoa ja 16–18 pehmeää ruotoa, peräevässään kolme piikkiruotoa ja kahdeksan pehmeää ruotoa ja rintaevässään 17–19 pehmeää ruotoa. == Levinneisyys ja elinympäristö == Epolettimeriahventa tavataan Punaisessameressä (mukaan luettuna Suezinlahti), Adeninlahdella, Omaninlahdella ja Pakistanin rannikolla. Sitä ei ole toistaiseksi havaittu Akabanlahdella tai Persianlahdella. Sen biologiasta ei ole olemassa juurikaan julkaisuja. Lajin elinympäristöjä ovat hiekkapohjat kivien tai pieniä koralleja kasvavien koralliriuttojen ympärillä. Se elää yleensä korkeintaan 50 metrin syvyydessä vedenpinnasta. == Lähteet == * Taksonomian lähde alaheimon sukuun asti: * Taksonomian lähde suvusta alaspäin: === Viitteet === Luokka:Meriahvenet (alaheimo)
Johann Gabriel Seidl

Johann Gabriel Seidl (1804 Wien, Itävalta – 1875 Wien, Itävalta) oli itävaltalainen runoilija. Hän aloitti 1856 amanuenssina keisarillisessa aarrekammiossa, oli sittemmin hallitusneuvos ja hovineuvos. Hän erosi virasta 1872.Seidl, Johann Gabriel Nordisk familjebok 24. 1916 Seidl julkaisi vuodesta 1850 alkaen Zeitschrift fur österreichische gymnasien -nimistä lehteä. Hänen lämmintunteisia runojaan on ilmestynyt muun muassa kokoelmina Dichtungen (1826–1829), Bifolien (1836) ja Natur und Herz (1853), humoristisia ja kansanomaisia nimellä Gedichte in niederösterreichischer Mundart (1844). Hänen tekstinsä otettiin Itävallan uudeksi kansallislauluksi "Gott erhalte Franz den Kaiser" (1853). Hän julkaisi myös novelleja. Hänen kootut teoksensa ilmestyivät 1876–1881 kuusiosaisena nimellä Gesammelte Schriften. Hän teki myös tieteellistä työtä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Itävaltalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1804 syntyneet Luokka:Vuonna 1875 kuolleet