Kivijärvi (Ähtäri)

Kivijärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä noin 16 kilometriä Ähtärin kirkolta koilliseen sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 430 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Se on 4,0 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, jota rikkovat vain sen luoteispuolella sijaitsevat suuret saaret. Järvelle ei näy korkeita mäkiä ja järvessä on erityspiirteinä vain Hämeenniemi ja sen viereinen Haaralahti. Järvessä on kartan mukaan 29 saarta. Suurimmat saaret ovat Nuottisaari, joka on 550 metriä pitkä, ja Akkosaari, joka on yli 400 metriä pitkä. Näiden saarten ympärillä sijaitsevat muun muassa Likokallio, Lehmisaari ja Tulussaari. Etelärannan matalikolla sijaitsee Malmisaari, Veitsisaari, Rajasaari ja Kalliosaari. Pohjoisrannan lähellä olevaan Kalliosaareen on rakennettu järven ainoa saaressa sijaitseva vapaa-ajan asunto. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 6,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0060 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja se on melko tasapohjainen. Vajaa puolet järvestä on alle 1,5 metriä syvää eikä järvessä esiinny syvänteitä. Järvessä on vain kolme kohtaa, jossa syvyys ylittää kolme metriä, ja niissäkin suurin syvyys on vain 4,1 metriä. Järven rantaviivan pituus on 22 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa ja paikoin tiheästikin ojitettua metsämaata. Järvellä on haja-asutuksena vain muutama maatalo, ja vapaa-ajan asutustakin on vähän. Kivijärvellä ei ole kyliä tai kulmakuntia. Järven kaakkoiskulman ohittaa yhdystie 17253 ja pohjoiseen päin kulkeva yhdystie 7091 ohittaa järven yli neljän kilometrin päästä. Rannoille tulevat tiet haarautuvat näiltä kahdelta tieltä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Kortteisen–Kivijärven alueeseen (35.473) järvi kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 173,6 metriä mpy. Valuma-alue saa pääosan vedestään kolmelta valuma-alueelta. Pohjoisesta siihen laskee Arpaisenpuron valuma-alueen (35.474) laskujoki, joka on järven pohjoisrantaan laskeva Pohjoispuro. Toinen on Tyystänjoen valuma-alue (35.475), jonka laskujoki on järven itärantaan laskeva Haarajoki. Haarajoki muodostuu idästä virtaavasta Tyystänjoesta ja pohjoisesta tulevasta Hirvijoesta. Kolmas on Palojoen valuma-alue (35.476), jonka laskujoki on kaksihaarainen joki. Se muodostuu idästä tulevasta Palojoesta ja kaakosta tuleva Lammaspurosta, jotka yhtyvät juuri ennen järveä sen kakkoispäässä. Kivijärven alueella on kuusi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, ja vain muutama lampi laskee suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat pienet Saralammit, Murtolampi ja Lillukkalampi. Kolmen valuma-alueen suuria järviä ovat esimerkiksi Arpainen (59 ha) ja Heinä-Arpainen (8 ha), Iso Koirajärvi (36 ha), Tyystänjärvi (10 ha), Palolampi (10 ha), Lylylampi (25 ha) ja Alainen-Tuhkio (78 ha). Järvestä laskeva leveä Kortteisensalmi laskee Kortteiseen (107 ha), jonka vedenpinta on 10 senttimetriä alempi kuin Kivijärvellä. Vesistön reitti jatkuu sitten Kortteisenjokea myöten Niemisvesi- Pemuun. == Lähteet == Luokka:Ähtärin reitti Luokka:Niemisjoen valuma-alue Luokka:Ähtärin järvet