EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Julmalampi (Uurainen)

Julmalampi on Keski-Suomessa Uuraisissa Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Saarinen (Uurainen)

Saarinen on Keski-Suomessa Uuraisissa Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 17,4 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järven tilavuudeksi on saatu 285 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 3,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma- alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Simuna (Uurainen)

Simuna on Keski-Suomessa Uuraisissa Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 39 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0017 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 11,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Onkilampi (Uurainen)

Onkilampi on Keski-Suomessa Uuraisissa Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 14,3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 565 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 15,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 174,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Tuomilampi (Uurainen)

Tuomilampi on Keski-Suomessa Uuraisilla Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Iso Riuttalampi

Iso Riuttalampi on Keski-Suomessa Uuraisissa Pirttiperän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Pieni Kalliojärvi (Uurainen)

Pieni Kalliojärvi on Keski-Suomessa Uuraisissa Pirttiperän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 182,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Rajalampi (Uurainen, Pirttiperä)

Rajalampi on Keski-Suomessa Uuraisissa Pirttiperän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 182,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Murtolammi (Uurainen, eteläinen)

Murtolammi Murtolammi (e) on Keski-Suomessa Uuraisissa Murtoperän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 199,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Murtolammi (Uurainen, pohjoinen)

Murtolammi Murtolammi (p) on Keski-Suomessa Uuraisissa Murtoperän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 202,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Iso Kilpilampi (Uurainen)

Iso Kilpilampi on Keski-Suomessa Uuraisissa Kummunkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Uuraisten järvet
Valkolampi (Jyväskylä, Tikkakoski)

Valkolampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Iso Vääräpää

Iso Vääräpää on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vertaalan kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ojittamattoman suon eteläpäässä, joka päättyy etelässä Kissavuoren rinteisiin. Samalla suolla on myös toinen lampi, Pieni Vääräpää, joka on pieni silmäke. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Lampi on autio, mutta suolle tulee pieni polku Vertaalan kautta. == Luontoarvoja == Iso Vääräpää on osa Natura 2000 -kohdetta, jonka nimi on Vääräpään lammet ja lähteet. 21 hehtaarin kokoinen kohde kattaa lampien ja niitä ympäröivän suon ohella myös kaakkoispäässä sijaitsevia lähteitä. Suurin osa suosta on puustoista, tupasvilla- ja isovarpuista rämettä, mutta alueella on myös nevaa sekä rämeen ja kankaan rajalla hieman ruoho- ja heinäkorpea. Lähteistä alkavien purojen varsilla kasvaa seudulla uhanalaista hoikkavillaa. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma- alueeseen (14.295) se kuuluu. Sen vedet laskevat Rääsyniitun kautta Pieneen Joutenlampeen. Ison Vääräpään vedenpinnan korkeus on 188,7 metriä mpy., joten pudotusta laskuojalle kertyy noin kaksi metriä. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Suomen Natura-alueet
Vedenpuhdistamon lampi (Tikkakoski, itäinen)

Vedenpuhdistamon lampi Vedenpuhdistamo on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Vedenpuhdistamon lampi (Tikkakoski, läntinen)

Vedenpuhdistamon lampi Vedenpuhdistamo on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Autiojoen valuma-alue (Tikkakoski) Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Perälampi (Jyväskylä)

Perälampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hiekkapohjan kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 40 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 3,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Majajärvi (Jyväskylä, Hiekkapohja)

Majajärvi on Keski-Suomessa suurimmaksi osaksi Jyväskylässä ja hieman myös Laukaassa Leppäveden taajaman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 6,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Majajärven rannoilla on muutama vapaa-ajan asunto, joille tulee tiet Leppävedeltä. Etelärannalla on myös uimaranta. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,1 metriä mpy. Järven laskuoja Majapuro alkaa sen luoteispäästä ojitetulta suolta ja laskee Hiekkapohjan peltoaukeiden kautta Vähäjärveen. Vähäjärvi on 95,0 metrin korkeudella, joten Majapurolla on 43,1 metriä pudotusta. == Historiaa == Majajärven uimarannan eteläpuolella on kiviröykkiö, joka on ollut Jyväskylän ja Seppälän (Leppäveden) kylien rajapaikka ainakin 1700-luvulta lähtien, niin kutsuttu Majakiuas tai Majajärven kiukaansija. Röykkiön on päätelty olevan keskiaikaisen eränkävijän majan jäänne, sillä ympäröivä maaperä on hiekkaa, idempänä moreenia ja täten viljelyyn sopimatonta. Myös Majajärven nimi saattaa viitata paikalla sijainneeseen erämajaan. Nykyään kiviröykkiön kohdalta kulkee Jyväskylän ja Laukaan raja. Vuoden 1963 peruskartalla järven rannoilla esiintyy jo muutama rakennus, joista kaikki ovat Laukaan puolella. Majasuota ei ole vielä ojitettu. Vuoteen 1983 mennessä vapaa-ajan asutus on levinnyt myös Jyväskylän maalaiskunnan puolelle, Majasuo ja laskuojan ympärys on jo ojitettu tiheästi. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Laukaan järvet
Askeleentakanen

Askeleentakanen on Keski-Suomessa Jyväskylässä Jylhänperällä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lampi on muodoltaan melko pyöreä ja syvenee melko tasaisesti keskemmälle mentäessä. Isosta-Kuukkasesta Askeleentakasen erottaa kapea maakaistale, jolle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto varastorakennuksineen. Alueelle tulee tie seututieltä 638. Lammen pohjois- ja länsirannat ovat suomaata. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,2 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen kaakkoisrannalta ja laskee vain muutaman metrin päässä suurin piirtein samalla korkeudella olevaan Isoon-Kuukkaseen. Ison- Kuukkasen vedet laskevat Lapiojokea pitkin Vähäjärveen. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Hiidenjärvi (Jyväskylä)

Hiidenjärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Jylhänperällä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 50 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,6 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys on 14,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Hiidenjärvi on mäkien ympäröimä; sen pohjoispuolella sijaitsee Pukkivuori, eteläpuolella Soimavuori ja itäpuolella Halsvuori, josta on löydetty kalliomaalauksia. Järven rantojen rakennukset ovat pääosin loma-asuntoja, joille tulee tiet seututieltä 638. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132 metriä mpy. Järven laskuoja alkaa sen länsipäästä ja laskee Pieneen-Kuukkaseen, joka on Ison-Kuukkasen pääaltaasta erilleen jäävä osa. Pienen-Kuukkasen vedet laskevat Lapiojokea pitkin Vähäjärveen. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Ryönänlampi (Laukaa)

Ryönänlampi on Keski-Suomessa Laukaassa ja Jyväskylässä Tikkakosken lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet Luokka:Jyväskylän järvet
Terva-Alanen

Terva-Alanen Terva-alanen on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 12,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Hietalampi (Laukaa)

Hietalampi on Keski-Suomessa Laukaassa Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 5,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Vääränlampi (Laukaa)

Vääränlampi on Keski-Suomessa Laukaassa Petäiskorven kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 56 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Ahvenuslampi (Laukaa)

Ahvenuslampi on Keski-Suomessa Laukaassa Petäiskorvessa Vehniän kylällä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Karhujärvi (Laukaa)

Karhujärvi on Keski-Suomessa Laukaassa Petäiskorven kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 13,9 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 240 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Särkijärvi (Laukaa, Rajajärvi)

Särkijärvi on Keski-Suomessa Laukaassa Rajajärven kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Pajulampi (Laukaa)

Pajulampi on Keski-Suomessa Laukaassa Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 26 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Kennäälänlampi

Kennäälänlampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Laukaassa Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Laukaan järvet
Koululampi

Koululampi on Keski-Suomessa Laukaassa Vehniän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Syväjärvi (Laukaa, Vehniä)

Syväjärvi on Keski-Suomessa Laukaassa Vehniän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 588 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 8,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Pohjois-Syväjärvi

Pohjois-Syväjärvi on Keski-Suomessa Laukaassa Vehniän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 813 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 10,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 188,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Huosioislampi

Huosioislampi on Keski-Suomessa Laukaassa Vihtavuoren kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Rummakkolampi (Laukaa)

Rummakkolampi on Keski-Suomessa Laukaassa Petäiskorven kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Laukaan järvet
Kumpulampi-Likolampi

Kumpulampi-Likolampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma- alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Makkarajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Alalampi (Jyväskylä)

Alalampi on Jyväskylässä, entisessä Jyväskylän maalaiskunnassa Perä-Palokassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 41 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Karhupuron valuma-alueeseen (14.297) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Karhupuron valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Ylälampi (Jyväskylä)

Ylälampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Perä-Palokan kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Touruvuoren koillispuolella Saarenmäen alla olevassa laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 91 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Sen länsipuolella sijaitsee maatila, jonka peltomaita viljellään yhä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Karhupuron valuma- alueeseen (14.297) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy. Lammen lounaispuolella on kaksi lampea Suolampi ja Kaakkolampi, joiden vedet laskevat Ylälampeen. Ylälammen laskuoja yhtyy Alalammen alapuolella Karhupuroon, joka laskee Alvajärveen. == Lähteet == Luokka:Karhupuron valuma- alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Karhujärvi (Jyväskylä)

Karhujärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Perä-Palokan kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 11,5 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 555 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys on 9,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Karhupuron valuma-alueeseen (14.297) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Karhupuron valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Kaakkolampi (Jyväskylä, Ritopohja)

Kaakkolampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Ritopohjan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen lähialue on soistunutta metsämaata. Lammen koillispuolella sijaitsee Kaakkovuori, jonka kiviainesta louhitaan murskeeksi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 55 700 kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee noin 3,5 metriä. Suurin syvyys on 5,6 metriä. Rantaviivan pituus on 500 metriä ja lampi on autio. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Karjujoen valuma-alueeseen (14.298) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Karjujoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Jyväskylän järvet
Christian Friedrich Witt

Christian Friedrich Witt (myös Witte; n. 1660 Altenburg – 3. tai 13. huhtikuuta 1717 Altenburg tai Gotha) oli saksalainen säveltäjä, urkuri ja orkesterinjohtaja.Bach-Cantatas: Christian Friedrich Witt == Elämä == Witt sai varhaisimman musiikinopetuksensa isältään Johann Ernstiltä, joka toimi Gottfried Scheidtin seuraajana hoviurkurina Altenburgissa. Vuosina 1685–6 Witt sai Nürnbergissä opetusta sävellyksessä ja kontrapunktissa Georg Caspar Weckeriltä, jonka johdolla opintoja täydennettiin myöhemminkin. 1. kesäkuuta 1686 Witt sai nimityksen kamariurkuriksi hoviin Gothassa. Vuonna 1694 Witt nimitettiin sijaiseksi Kapellmeister W. M. Myliukselle, jota hän lopulta seurasi tämän kuoltua vuonna 1713. Hänellä oli hyvät välit moniin hoveihin, ja hänen oppilaidensa joukossa oli tuleva herttua Friedrich II. Vuonna 1717 Johann Sebastian Bachia pyydettiin tekemään palvelus saattamalla esityskuntoon passio Gothassa, jossa Witt oli kuolinvuoteellaan. 26. maaliskuuta tuona vuonna Bach esitti teoksen Wittin tilalle tulleena vieraana esiintyjänä, mutta passio on sittemmin kadonnut. == Työ säveltäjänä == Witt sävelsi monipuolisesti sekä vokaali- että soitinmusiikkia. Hänen vokaalimusiikkinsa koostuu pitkälti kirkkokantaateista, joista moni on ilmeisesti kadonnut. Hänen kantaateistaan keskeisiä ovat ne, jotka muodostavat jokaiselle sunnuntaille ja jokaista kirkkovuoden juhlaa varten sävelletyn niin kutsutun Rentweinsdorf- sarjan. Kantaatit ovat tyylillisesti melko vanhanaikaisia, eikä niihin kuulu resitatiivia. Usein teoksiin kuuluu soitinjohdanto, ja vokaalijaksoihin sisältyy konsertto-osia, sooloja, duettoja sekä yksiäänisiä koraaliosuuksia, jotka kruunaa soittimille kirjoitettu osuus. Witt keräsi koraalitekstien ja -melodioiden kirjan Psalmodia sacra, oder: Andächtige und schöne Gesänge (Gotha, 1715). Kyse on yksi 1700-luvun alun tärkeimmistä virsikirjoista; esimerkiksi Friedrich Wilhelm Marpurg nimesi sen parhaaksi tuntemakseen virsikirjaksi. Sävelmien joukossa oli myös sata uutta työtä, joista suurinta osaa pidetään epäilyksettä Wittin omana kädenjälkenä. Virsi "Schmückt das Fest mit Maien" kuuluu yhä tiettyihin protestanttisiin virsikirjoihin. Wittin tuotantoon kuuluu myös kolme ranskalaista alkusoittoa, seitsemänosainen sonaatti, neljä sarjaa sekä urku- ja cembalokappaleita. Hänen passacagliansa (d-molli) laitettiin aikoinaan virheellisesti Johann Sebastian Bachin nimiin. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Saksalaiset urkurit Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Vuonna 1660 syntyneet Luokka:Vuonna 1717 kuolleet
Birkerød

pienoiskuva|Birkerødin kirkko Birkerød on kaupunki Tanskassa. Kaupungin asukasluku oli 20 541 vuonna 2017. Søllerødin ja Birkerødin kunnat yhdistyivät 2007 Rudersdalin kunnaksi. Birkerød sijaitsee noin puolen tunnin paikallisjunamatkan päässä Kööpenhaminan päärautatieasemalta pohjoiseen. Birkerødin kirkko on perustettu 1100-luvun jälkipuoliskolla, mutta nykyisen ulkonäkönsä se on saanut vasta 1400-luvulla. Kirkontorni on valmistunut vuonna 1475. Kirkko tunnetaan sisäosien hienoista kalkkimaalauksista. == Lähteet == Luokka:Tanskan kaupungit
Nimmi

Nimmi (oik. Nawab Banoo; 18. helmikuuta 1933 Agra – 25. maaliskuuta 2020 Mumbai) oli intialainen näyttelijä. Hän saavutti suosiota hindinkielisissä elokuvissa 1950-luvulla ja 1960-luvun alussa. Nimmi lopetti uransa avioiduttuaan käsikirjoittaja S. Ali Razan kanssa. == Valikoitu filmografia == * Barsaat (1949) * Deedar (1951) * Daag (1952) * Salaperäinen Intia (Aan, 1952) * Amar (1954) * Uran Khatola (1955) * Bhai-Bhai (1956) * Basant Bahar (1956) * Mere Mehboob (1963) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Intialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Gottfried Scheidt

Gottfried Scheidt (20. syyskuuta 1593 Halle – haudattu 3. kesäkuuta 1661 Altenburg) oli saksalainen säveltäjä ja urkuri. Hänen isoveljensä oli Samuel Scheidt. Hän sai vuosina 1611–1615 opetusta Jan Pieterszoon Sweelinckilta ja jatkoi opiskelua palattuaan Halleen, jossa hänen opettajiensa joukossa oli hänen oma veljensä.Bach-Cantatas: Gottfried Scheidt Scheidt sai vuonna 1617 paikan Altenburgin hovin urkurina. Hän haki pääurkurin paikkaa Danzigin Marienkirchestä vuosien 1622–1623 vaihteessa, mutta hänen tilalleen valituksi tuli Paul Siefert. Scheidt työskenteli tämän jälkeen urkurin tehtävissä Altenburgissa, kunnes jäi eläkkeelle 5. toukokuuta 1658. Scheidt oli mukana säveltämässä muunnelmien sarjaa Allein Gott in der höh sei Ehr -sävelmään Sweelinckin ja muiden kanssa vuonna 1614. Hänen osuudestaan tässä yhteistyössä koostuu koko hänen tiedossa oleva urkutuotantonsa. Kaikki muut hänen tiedetyistä sävellyksistään kuuluvat vokaalimusiikin piiriin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: Gottfried Scheidt: nuotteja Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Saksalaiset urkurit Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Vuonna 1593 syntyneet Luokka:Vuonna 1661 kuolleet
K. J. Högman

Karl Johan Högman (19. huhtikuuta 1850 Kajaani – 14. maaliskuuta 1893 Helsinki) oli suomalainen opettajaseminaarin lehtori, valtiopäivämies ja päätoimittaja.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Karl Johan HögmanKaarlo Juhana Högman, Keski-Suomi 16.03.1893, nro 32, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot ==Henkilöhistoria== Högmanin vanhemmat olivat Rovaniemen kirkkoherra Gustaf Fredrik Högman (1811-1866) ja Alexandra Maria Sofia Ricksten. Hän oli naimisissa 1877–1883 Eva Maria Mollinin (k. 1883) kanssa. Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Gustaf Fredrik Högman. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 5.8.2019. Högman pääsi ylioppilaaksi 1869 Oulun ruotsinkielisestä alkeisoppilaitoksesta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1874 Helsingin yliopistosta. Hän suoritti vielä lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1887. Högman oli Jyväskylän seminaarin matematiikan lehtori vuodesta 1879 ja Keski- Suomi-lehden päätoimittaja 1878–1879. Högman oli porvarissäädyssä Jyväskylän edustaja valtiopäivillä 1885, 1888 ja 1891. Hän oli muun muassa edistämässä rautatien rakentamista Jyväskylään, joka toteutuikin 1896. Högman oli myös Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1881. == Teoksia == * Valosta ; kirj. K.J.H. Kansanvalistus-seuran toimituksia 5. Weilin & Göös, Jyväskylä 1876 * Lu'unlasku kansakoulussa : opetusopillinen osviitta ynnä liite: osoituksia mittausopin opetuksesta kansakoulussa. Weilin & Göös, Jyväskylä 1880, 2. muutettu painos 1885 * Taululaskuharjoituksia. 1 vihko, Kokonaisten lukujen opettamista varten. Weilin & Göös, Jyväskylä 1880, 13. painos 1912 * Taululaskuharjoituksia. 3 vihko, Tavalliset murtolu'ut. Weilin & Göös, Jyväskylä 1880, 7. painos 1906 * Lu'unlaskun oppikirja. Weilin & Göös, Helsinki 1883 * Aurinko : kansantajuinen esitys, kuwilla warustettu ; kirjoittanut K. J. Högman. Kyläkirjasto 1884, 1. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1884 * Ekvatiooni-laskun alkeet. Tekijä, Jyväskylä 1884 * Taululaskuharjoituksia. 2 vihko, Kymmenmurtolu'ut. Weilin & Göös, Helsinki 1884, 8. painos 1912 * Taululaskuharjoituksia. 4 vihko, Verranto-lasku, moniehtoinen päätös-lasku, prosentti-lasku ja vaihto-lasku, osinko-lasku. Weilin & Göös, Helsinki 1884 * Kuu : kansantajuinen esitys, kuwilla warustettu. Kyläkirjasto 1885, 4. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1885 * Eduskunta- laitoksen muutoksesta (ote Kyläkirjastosta). Gummerus 1888 * Neljän laskutavan alkeisharjoituksia lu'uilla 1-1000 : kirjallista laskemista varten. Gummerus 1889 * Neljän laskutavan alkeisharjoituksia lu'uilla 1-1000 : kirjallista laskemista varten : esimerkkien tulokset. Gummerus 1890 * Lasku-opin perustoimitukset : kansakouluja varten. Gummerus 1893 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Josef Kadraba

Josef Kadraba (29. syyskuuta 1933 – 5. elokuuta 2019https://www.irozhlas.cz/sport/fotbal/josef-kadraba-umrti- fotbal_1908051412_mov) oli tšekkiläinen jalkapalloilija. Hän pelasi Tšekkoslovakian jalkapallomaajoukkueessa maailmanmestaruuskilpailuissa 1962. == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset jalkapalloilijat Luokka:Tšekkoslovakialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Runkolinja 200

Runkolinja 200 on Helsingin seudun liikenteen runkolinja, joka perustettiin 10. elokuuta 2020 Elielinaukion, Leppävaaran ja Espoon keskuksen välille. Sen reitti kulkee väliä Elielinaukio–Töölö–Ruskeasuo–Huopalahti–Pitäjänmäki–Mäkkylä–Leppävaara–Karakallio–Jorvi–Espoon keskus vyöhykkeillä A, B ja C. Espoon keskuksessa, Leppävaarassa ja Pitäjänmäessä on vaihtoyhteydet lähijuniin. Linja liikennöi noin kello 05–23 viikon jokaisena päivänä 10 minuutin vuorovälein (hiljaisempana aikana 15 minuutin välein). Linja korvasi entiset linjat 217, 218, 226 ja 235. Yöaikaan suurinta osaa reitistä ajaa linja 235N. Linjan varrella olevilla pysäkeillä jouduttiin tekemään parannuksia runkolinjaa varten. Liikennöinti alkoi 12. elokuussa 2019 vanhalla numerolla 235, joka kulki kuitenkin jo runkolinjan 200 reittiä tihein vuorovälein. Syksyllä 2020 pysäkkimuutosten valmistuttua tunnus vaihtui 200:aan ja siitä tuli runkolinja. Linja muodostaa pääkaupunkiseudun 13 muun runkolinjan (20, 30, 40, 300, 400, 500, 510, 520, 530, 560, 570 ja 600), sekä metron ja lähijunien kanssa Helsingin seudun joukkoliikenteen perustan. ==Lähteet== Luokka:Espoon liikenne Luokka:Helsingin liikenne Luokka:Helsingin seudun linja-autoliikenne
Lukas Frick

Lukas Frick (s. 15. syyskuuta 1994 Zuzwil, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa NLA-seura Lausanne HC:ssa. Hän toimii joukkueensa kapteenina. Frick on pelannut Sveitsin maajoukkueessa MM-kilpailuissa 2018 ja 2019. Hän laukoo vasemmalta. == Ura == Frick debytoi Sveitsin pääsarjassa kaudella 2012-13 EHC Klotenin paidassa. Frick jatkoi seurassa 4 kauden ajan, kunnes hän teki sopimuksen Lausanne HC:n kanssa vuonna 2017. Frick jatkaa Lausannen riveissä kaudella 2019-20. == Lähteet == Luokka:Sveitsiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Taisto Johteinen

Taisto Aulis Johteinen (17. elokuuta 1929 Ikaalinen – 22. tammikuuta 1983 Vantaa) oli suomalainen SKDL:ssä vaikuttanut henkilö, joka toimi Kemin kaupunginjohtajana. ==Henkilöhistoria== Taisto Johteisen vanhemmat olivat panostaja Niilo Aleksander Johteinen ja ompelija Tyyni Maria Jokinen ja puoliso vuodesta 1950 kirjansitoja Eine Edita Luopajärvi. Johteinen tuli ylioppilaaksi 1948 ja suoritti lainopin opintoja. Hän toimi SKDL:n toimitsijana ja kunnallissihteerinä 1956–1960 ja SKDL:n eduskuntaryhmän sihteerinä 1960–1967. Kemin kaupunginjohtaja Johteinen oli 1967–1980. Hän oli Suomen YK-valtuuskunnan jäsen vuosina 1965 ja 1966. Johteisella oli myös useita kunnallisalan ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin ylikersantti (1970).Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1978, s. 300 (Viitattu 5.8.2019)Kuolleita. Kaupunginjohtaja Taisto Johteinen. Helsingin Sanomat, 26.1.1983, s. 14. ==Perhe== Desantti Jorma Johteinen ja taidemaalari Einari Johteinen olivat Taisto Johteisen setiä. ==Julkaisuja== * Kuntalaisten parhaaksi: kansandemokraattisen kunnallispolitiikan perusteita, 1959 * Miksi kokonaiseläkejärjestelmä?, 1965, julkaisussa Kommunisti, 21 (1965), ss. 290–291 * Kemi toisen 100-vuotistaipaleensa kynnyksellä, 1968, julkaisussa Jatuli, 12 (1968), ss. 3–5 * Peruskouluun siirtyneen kaupungin kokemuksia, 1973, julkaisussa Jatuli, 14 (1973), ss. 10–14 * Kemin-Tornion alueen elinkeinopoliittisia erityiskysymyksiä, 1975, julkaisussa Jatuli, 15 (1975), ss. 7–13 * "Urbanisoitumisprosessin sääntelymahdollisuudet...", 1977, julkaisussa Jatuli, 16 (1977), ss. 5–9 == Lähteet == Luokka: Kemin kaupunginjohtajat Luokka: SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka: Vuonna 1929 syntyneet Luokka: Vuonna 1983 kuolleet
Jacob Peterson

Jacob Peterson (s. 19. heinäkuuta 1999 Lidköping, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelaa Ruotsin pääsarjassa SHL-joukkue Rögle BK:ssa. Dallas Stars varasi Petersonin viidennellä kierroksella NHL:n varaustilaisuudessa 2017. Peterson debytoi SHL:ssä kaudella 2017-18 Frölundan paidassa. Hänen paras SHL-kautensa tehopisteillä mitaten oli 2018-19. Peterson laukoo vasemmalta. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Dallas Starsin pelaajat Luokka:Elävät henkilöt
Jagdbombergeschwader 34

Jagdbombergeschwader 34 "Allgäu" (JaBoG 34) oli Saksan ilmavoimien hävittäjäpommittajalennosto, joka oli sijoitettu Etelä-Saksaan Memmingerbergin lentotukikohtaan. Lennoston kalustona olivat Panavia Tornado IDS:t. == Historia == Lennosto perustettiin 24. marraskuuta 1958 Fassbergin lentotukikohdassa, mistä se siirrettiin 1. huhtikuuta 1959 Memmingerbergin lentotukikohtaan. Saksan puolustusministeri Franz Josef Strauss ja ilmavoimien komentaja Josef Kammhuber ottivat lennoston operatiiviseen palvelukseen 5. toukokuuta ja se liitettiin Natoon 1. lokakuuta. Perustettaessa kalustona olivat Republic F-84F Thunderstreak-hävittäjät. Lennosto vastaanotti ensimmäiset Lockheed F-104 Starfighterit vuonna 1964, ja kalustaminen saatiin päätökseen 1968. JaBo 34 varustettiin 1980-luvun lopulla Panavia Tornado IDS:llä, joilla kalustamine alkoi maaliskuussa 1987.Jagdbombergeschwader 34 "Allgäu" (1958 - 2003) Lennostolle annettiin vaalittavaksi toisen maailmansodan aikaisen lennoston Jagdgeschwader 54 ”Grunherzin” perinteet. Lennoston nimeen liitettiin 8. toukokuuta 1992 kunnianimi ”Allgäu”. Lennosto lakkautettiin organisaatiomuutoksen seurauksena 30. kesäkuuta 2003. == Komentajat == Lennoston komentajina ovat olleet: *majuri Carl-Heinz Greve toukokuu 1958 - 30. syyskuuta 1964 *eversti Günther Rall 1. lokakuuta 1964 - 31. maaliskuuta 1966 *everstiluutnantti Hans-Ulrich Flade 1. huhtikuuta 1966 - 31. maaliskuuta 1969 *everstiluutnantti Georg Kunz 1. huhtikuuta 1969 - 19. huhtiskuuta 1970 *everstiluutnantti Hans-Jörg Kuebart 15. heinäkuuta 1970 - 31. maaliskuuta 1972 *eversti Joachim Liedtke 1. huhtikuuta 1972 - 31. toukokuuta 1975 *eversti Bruno von Mengden 1. kesäkuuta 1975 - 30. syyskuuta 1980 *eversti Hermann Hammerstein 1. lokakuuta 1980 - 30. syyskuuta 1983 *eversti Jürgen Höche 1. lokakuuta 1983 - 30. syyskuuta 1985 *eversti Jürgen Stehlim 1. lokakuuta 1985 - 11. huhtikuuta 1990 *eversti Horst Lemke 12. huhtikuuta 1990 - 31. maaliskuuta 1992 *eversti Andris Freutel 1. huhtikuuta 1992 - 31. elokuuta 1994 *eversti Karlheinz Viereck 1. syyskuuta 1994 - 30. syyskuuta 1996 *eversti Heinrich Schneider 1. lokakuuta 1996 - 30. kesäkuuta 1999 *eversti Uwe Ahrens 1. heinäkuuta 1999 - 2001 *eversti Norbert Geissendörfer 2001 - 2003 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksan ilmavoimien historialliset joukko-osastot ja yksiköt
Janaki Ballabh Patnaik

Janaki Ballabh Patnaik (3. tammikuuta 1927 – 21. huhtikuuta 2015) oli intialainen toimittaja, kirjailija ja poliitikko, joka toimi Odishan pääministerinä kolme kautta. 1970-luvulla Patnaik toimi puolustusministeriössä valtioministerinä, jonka jälkeen vuonna 1980 hänestä tuli Odishan pääministeri ensimmäistä kertaa. Patnaik on ollut osallisena useissa kohuissa. Ensimmäisellä kaudellaan osavaltion pääministerinä hän kieltäytyi toimimasta puolueeseensa kuuluvia raiskauksesta ja murhasta syytettyjä jäseniä vastaan, kunnes Indira Gandhi nuhteli häntä tapauksen johdosta. Vuonna 1986 The Illustrated Weekly of India -kuvalehti julkaisi artikkelin, joka syytti Patnaikia työnhakijoidensa seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Patnaik haastoi lehden oikeuteen ja voitti anteeksipyynnön vuonna 1997. Häntä tuolloin avustanutta asianajajaa syytettiin Anjana Mishran seksuaalisesta häirinnästä samana vuonna, kaksi vuotta myöhemmin Mishra väitti kolmen miehen raiskanneen hänet Patnaikin käskystä. Politiikan ulkopuolella Patnaik muistetaan kirjailijana ja kääntäjänä, joka hallitsi orijan ja sanskritin kielet. Hän käänsi Mahabharatan, Ramayanan ja Bhagavad Gitan orijaksi sekä julkaisi neljätoista kirjaa sanskritiksi. Hän myös kirjoitti Buddhan elämäkerran. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Odishan pääministerit Luokka:Assamin kuvernöörit Luokka:Lok Sabhan jäsenet Luokka:Intian kongressipuolueen poliitikot Luokka:Intialaiset kirjailijat Luokka:Intialaiset toimittajat Luokka:Kielenkääntäjät Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Sandsundsfjärden

Sandsundsfjärden on Natura-alue Pietarsaaren ja Pedersören kunnan alueella. Sandsundsfjärden on Luodonjärveen uoman (Bockholmskanalen) kautta yhteydessä oleva järvi. Järvi on Scirpus lacustre -tyyppinen, matala ja reheväkasvustoinen. Järvessä on ilmaversoiskasvillisuutta, järviruokoa, järvikaislaa, järvikortea ja osmankäämiä. Järvellä on myös avovesialueita. Lahden pohjoispäässä soistuneella rannalla on avoluhtaa ja pensasluhtaa. Metsät ovat paikoin rantalehtoa. Liito-oravasta on havaintoja järven itäpuolelta. Järvellä on runsaasti pesimälinnustoa. Linnustoon kuuluu muiden muassa luhtakana ja luhtahuitti. Muuttoaikana alueella levähtää hanhia, joutsenia ja muita vesilintuja. Järven etelärannalla on lintutorni. == Lähteet == Luokka:Suomen Natura-alueet Luokka:Pietarsaaren luonto Luokka:Pedersören kunta