Okulovkan piiri

thumb|250px|Peretnojärvestä alkunsa saava Peretnajoki. thumb|250px|Okulovkan uusi rautatieasema. thumb|250px|Aleksanteri Nevskin kirkko Okulovkassa. Okulovkan piiri () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Nykymuodossaan vuonna 1965 perustetun piirin pinta-ala on 2 520 neliökilometriäShema, s. 35.. Asukkaita on 25 800 henkeä (vuonna 2010). ==Maantiede== Novgorodin alueen keskiosassa sijaitseva Okulovkan piiri rajoittuu etelässä Valdain, lännessä Kresttsyn, luoteessa Malaja Višeran, koillisessa Ljubytinon ja idässä Borovitšin piireihin sekä kaakossa Tverin alueeseen. Pinta-alasta 73 % on metsää, 13 % maatalousmaata, 7 % luonnonsuojelualuetta ja 4 % asuinaluettaShema, s. 35–36.. Seutu kuuluu Valdain ylänköön, jonka maisemaa leimaavat jääkauden muovaamat kukkulat ja harjut. Tärkein joki on piirin koillisrajalla virtaava Msta, johon laskevat Lnjanaja, Peretna ja Šigrinka. Alueella on laajoja soita.Shema, s. 19. Suurimmat järvet ovat Borovno, Vjaloje, Peretno, Zaozerje, Zvai, Torbino ja Lnjanoje. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savi, kalkkikivi ja turve.Shema, s. 22–23. Piirin alueella sijaitsee osa Valdain kansallispuistostaShema, s. 56.. ==Hallinnollinen jako ja asutus== Piiriin kuuluvat Kulotinon, Okulovkan ja Uglovkan kaupunkikunnat sekä Berjozovikin, Borovjonkan, Kotovon ja Turbinnojen (keskuspaikka Melnitsa) maalaiskunnatShema, s. 35, 64.. Hallinnollinen keskus on Okulovkan kaupunki, josta on 140 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Ozerkin maalaiskunta liitettiin Uglovkaan vuonna 2010. Kaupunkiasutuksia ovat Okulovka sekä Kulotinon ja Uglovkan kaupunkimaiset taajamat. Kaupunkiväestön osuus piirin asukasluvusta on 71,6 %. Asutuskeskuksia on yhteensä 203. Asukasluvun kehitys 1959 1970 1979 1989 2002 56 145 45 946 40 265 36 852 31 153 Seudulla on ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta. Piirin pohjois- ja eteläosien kylissä puhuttiin karjalaa vielä 1900-luvun alussa. ==Historia== Leningradin alueen Borovitšin piirikuntaan kuulunut Okulovkan piiri on perustettu vuonna 1927. Vuonna 1931 siihen liitettiin entinen Torbinon piiri ja vuonna 1932 Uglovkan piiri. Vuonna 1944 Okulovkan piiristä tuli osa vasta muodostettua Novgorodin aluetta. Vuonna 1963 perustettiin Okulovkan maaseutupiiri, johon liitettiin osa Malaja Višeran piiristä. Seudun taajamat siirrettiin Malaja Višeran teollisuuspiirin alaisuuteen. Jako teollisuus- ja maaseutupiireihin lakkautettiin vuonna 1965, jolloin Okulovka sai kaupungin aseman. ==Liikenne, talous ja palvelut== Piirin läpi kulkee Moskovan ja Pietarin välinen päärata. Okulovkasta haarautuu sivurata Neboltšiin ja Uglovkasta Borovitšiin. Okulovkan kautta kulkee Borovitšin ja Kresttsyn välinen maantie.Shema, s. 103–105. Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut ja hallinto, jalostus (29,0 % vuonna 2009) ja kauppa (5,9 %)Shema, s. 73–74.. Piirissä toimii metalli-, kone- ja laite-, rakennustarvike-, puunjalostus-, muovi-, tekstiili- ja elintarviketeollisuutta. Tärkeimmät yritykset ovat Agrokabelin kaapelitehdas, Uglovkan kalkkitehdas sekä Okulovkan kalustetarvike- ja elektroniikkatehtaat.Shema, s. 39. Yli puolet työvoimasta työskentelee piirin ulkopuolellaShema, s. 72.. Piirissä toimii 7 lastentarhaa, 14 yleissivistävää koulua, ammattikoulu ja neljä lasten musiikkikouluaShema, s. 84, 86.. Terveyspalveluihin kuuluu neljä sairaalaa ja poliklinikkaa, neljä lääkärin vastaanottoa, 14 lääkintäasemaa ja kaksi ensiapuasemaaShema, s. 89.. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kansantaiteen keskus sekä kuntakeskusten kulttuuritalot haaraosastoineen, 22 kirjastoa ja kotiseutumuseoShema, s. 93–95.. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Okulovkan piirin sivusto *