Aleksis Kiven katu (Tampere)

{ "type": "FeatureCollection", "features": [ { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [ 23.760745525360107, 61.49535527116729 ], [ 23.76026272773743, 61.496614795794336 ], [ 23.760133981704712, 61.49703974585215 ], [ 23.759779930114746, 61.498375996766654 ], [ 23.759458065032963, 61.49944598006677 ], [ 23.75903964042664, 61.50066438513629 ] ] } } ] } Aleksis Kiven katu on pohjois-eteläsuuntainen katu Tampereen keskustassa, Tammerkosken ja Nalkalan kaupunginosissa. Katu kulkee Keskustorin länsireunaa pitkin, ja sen eteläpää ulottuu Laukontorille. Pohjoisessa kadun päätteenä on Satakunnankatu. Muita poikkikatuja ovat Puutarhakatu, Kauppakatu, Hämeenkatu ja Hallituskatu. Aleksis Kiven katu on sekä sijainniltaan että statukseltaan yksi Tampereen keskeisimmistä kaduista. Sen varrella on muun muassa kaupungin tärkeimmät hallintorakennukset Keskusvirastotalo ja Raatihuone. Kadulla toimii useita erikoisliikkeitä, kahviloita ja ravintoloita. == Historia == Nykyisen Aleksis Kiven kadun entisiä nimiä ovat Itäinen pitkäkatu ja siitä lyhennetty muoto Itäinenkatu. Vielä varhaisempia, ennen 1820-lukua käytettyjä nimiä olivat Polttimonkatu ja Kuningattarenkatu. Nykyisen nimensä katu sai vuonna 1936, jolloin Tampereella toteutettiin suuri kadunnimiuudistus. Kadun nimeämistä kirjailija Aleksis Kiven mukaan perusteltiin sillä, että hän oli ”Hämeen suuri poika”. Aikoinaan Aleksis Kiven katu oli nykyistä pidempi ja jatkui Finlaysonin tehdasalueella. Nykyään tämä Finlaysonin portin pohjoispuolella sijaitseva katuosuus on nimeltään Itäinenkatu. Se on toisin sanoen saanut uudelleen käyttöönsä nimen, joka 1930-luvulla poistettiin asemakaavasta.Tampereen Keskustori: Rakennetun ympäristön historia ja nykytila, s. 9, 43.Louhivaara 1999, s. 58. Kauppakadun ja Hämeenkadun välinen osuus Aleksis Kiven kadusta suljettiin autoliikenteeltä 1990-luvulla. Nykyisessä asemakaavassa tämä Tampereen Raatihuoneen edusta on merkitty torialueeksi. Myös Hämeenkadun ja Hallituskadun välinen katuosuus on muutettu kävelykaduksi.Kunkun parkin asemakaava: Kaupunkikuva- ja kulttuuriympäristöselvitys, s. 22. == Rakennuksia == Rakennukset luetellaan kadun pohjoispäästä alkaen. Katuosoite Rakennuksen nimi Valmistui Suunnittelija(t) Huomautus Lähteet Aleksis Kiven katu 10–12 Tekstiilitalo 1958 Jaakko Tähtinen Kadun länsipuolella. Aleksis Kiven katu 14–16 Keskusvirastotalo 1967, 1975 Aarne Ervi Kadun länsipuolella. Rakennettu vaiheittain. Tampereen Keskustori: Rakennetun ympäristön historia ja nykytila, s. 49. Aleksis Kiven katu 18 Kelan talo 1981 Antti Tähtinen Kadun länsipuolella. Aleksis Kiven katu 20 Sandbergin talo (Kekäleen talo) 1882–1897 F. L. Calonius Kadun länsipuolella. Rakennettu vaiheittain. Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 48. Keskustori 10 (Aleksis Kiven katu 22) Raatihuone 1890 Georg Schreck Kadun länsipuolella. Aleksis Kiven katu 24 Commerce 1899 Andersin, Jung & Bomanson Kadun länsipuolella. Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 71.Tampereen Keskustori: Rakennetun ympäristön historia ja nykytila, s. 45. Aleksis Kiven katu 26 STS:n talo 1965 Kaija ja Heikki Siren Kadun länsipuolella. Ulkoasua muutettu 1990-luvulla. Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 70. Aleksis Kiven katu 15 Kauppaseuran talo 1957 Jaakko Tähtinen Kadun itäpuolella. Aleksis Kiven katu 32 Laukonlinna 1907 Birger Federley Kadun länsipuolella. == Kivikirjasto == pienoiskuva|Kadun pintaan upotettuja Kivikirjaston tekstejä. Aleksis Kiven kadun kävelykatuosuudella sijaitsee Radoslaw Grytan 19-osainen taideteos Kivikirjasto (2002), joka koostuu pääasiassa graniittilaattoihin hakatuista runo- ja proosateksteistä. Ne ovat sitaatteja Tampereella asuneiden ja työskennelleiden kirjailijoiden teoksista. Edustettuina ovat Yrjö Jylhä, Viljo Kajava, Väinö Linna, Eeva-Liisa Manner, Erno Paasilinna, Kalle Päätalo, F. E. Sillanpää ja Lauri Viita.Niemelä 2013, s. 7. == Lähteet == Luokka:Tampereen kadut Luokka:Tammerkoski Luokka:Nalkala Luokka:Aleksis Kivi