Kustavi

Kustavi (, entinen Kivimaa) on vuonna 1874 perustettu Suomen kunta, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Nimensä Kustavi on saanut Kustaa III:lta, joka perusti nimeään kantaneen seurakunnan Saaristomeren Suomen puoleiselle reunalle. Rantaviivaa Kustavilla on noin 908 km, ja siellä on noin 3 100 kesäasuntoahttp://www.kustavi.fi/ (luettu 12. tammikuuta 2009). Kustavin asukasluku yli kymmenkertaistuu kesäisin ja sen vuoksi Kustavi on asukaslukuun nähden Suomen suurin mökkikunta.1.1.2018 Kustavin asukasluku oli 923. Kustavin pinta-ala on km², josta km² on maata, km² sisävesialueita ja loput km² merivesialueita. Kustavi on väkiluvultaan Varsinais-Suomen maakunnan pienin kunta sekä Manner-Suomen kolmanneksi pienin kunta Luhangan ja Lestijärven jälkeen. == Maantiede == Kustavin naapurikunnat ovat Brändö, Parainen, Naantali, Taivassalo ja Uusikaupunki. Kunnassa on kaikkiaan 20 järveä, joista suurimmat ovat Sikaraumanpuhti, Hilappajärvi ja Kylänjärvi. Kustavin Natura-kohteita ovat Södra Sandbäckin hylkeidensuojelualue, linnustollisesti tärkeät Katanpää ja Seksmiilarin saaristo, välisaaristoa edustava Langstet sekä Hulaholmi-Kluuvi, jossa pesii poikkeuksellisen paljon kololintuja. Kustavin vuorten Natura-alueeseen kuuluva Jeremiaan luolat on suurista irtokivistä muodostunut louhikko. === Kylät === Anavainen, Boda (Puore), Böle (Pyöli), Elmnäs (Elmnäinen), Etelä-Vartsala (Vartsala Söderby), Friisilä (Frisby), Viherlahti (Grönvik), Idula, Iso Koiluoto (Stor Malö), Isoluoto (Storskär), Iso-Rahi (Stora Rahi), Kaurissalo, Kevo (Stansholm/Staffansholm), Kiparluoto (Skepparholm), Kivimaa, Koelsuu (Godelsjö), Koivula eli Koila, Kunnarainen (Gunnarais/Gunnarsby), Laupunen (Löpö), Lypertö, Langstet (Långstjärt, Långstjert), Parattula, Pleikilä (Bleknäs), Pohjois-Vartsala (Vartsala Norrby), Rahinkorpi, Ruola, Ruoni (Strömma), Salminiittu (Sundäng), Siusluoto (Sjusholm), Vähä-Rahi (Lilla Rahi), Västerby eli Westerby ym.. == Historia == Kustavin seurakunta perustettiin Taivassalon seurakuntaan kuuluneena Kivimaa-nimisenä kappeliseurakuntana vuonna 1783. Sille rakennettu kirkko sai nimen Gustav Ruotsin silloisen kuninkaan, Kustaa III:n mukaan Kuntana Kustavi aloitti toimintansa vuonna 1874, saaristopitäjille myönnetyn lykkäyksen vuoksi vasta muutamia vuosia sen jälkeen, kun vuonna 1865 annetulla lailla maalaiskunnat oli päätetty erottaa seurakunnista. Kivimaan kappeli oli eronnut samana vuonna itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi nimellä Kustavi. Vuonna 1897 kunta sai nykyisen, Kustaa III:een viittaavan nimensä. Vuosisatojen ajan tärkeimpinä elinkeinoina olivat merenkulku ja kalastus. Aina 1920-luvulle asti miltei jokaisen kustavilaisen perheen elanto oli sidottu mereen. Vuonna 1982 valmistui Suomen kymmeneksi pisin Kaitaisten silta. == Hallinto == Kustavin kunnanjohtaja on Rauno Peltola vuodesta 2022. Hänen edeltäjänsä oli Veijo Katara. Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa, joista seitsemän on kokoomuksen, viisi keskustan, kaksi SDP:n ja yksi perussuomalaisten hallussa kaudella 2021–2025. == Talous == Vuonna 2015 kunnassa oli 278 työpaikkaa. Niistä 15 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 55 % palveluissa ja 25 % jalostuksessa. Kustavin suurimpiin toimijoihin kuuluu S-ryhmän Sale, joka on kesälomalaisten suosituin pysähdyspiste. Kunnasta löytyy myös muita yrityksiä kuten osakeyhtiö Pureva ab, Kustavin Savipaja oy, Merineule oy, Laura Peterzén studio, Mokkapuu ay. Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Kustavin Merikala, Kalastusalus Anne ja rakenneteknisiä palveluita tarjoava BM Raudoite Länsi-Suomi. (lisätietoja myös yritysten omilta sivuilta) Noin 3 000 kesämökistä saatavan kiinteistöveron osuus on selvästi suurempi kuin koko maassa – kuudesosa kunnan budjetista. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. ===Taajamat=== Vuoden 2017 lopussa Kustavissa oli 923 asukasta, joista 333 asui taajamassa, 571 haja-asutusalueilla ja 19:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kustavin taajama-aste on 36,8 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kustavin kirkonkylä. == Palvelut == Kunnan varhaiskasvatuspalvelut ovat maksuttomat kokeiluaikana 1.1.–31.12.2018. Mökkiläisten suuri määrä riittää pitämään kunnassa yllä monenlaisia palveluita, siellä on jopa Alko. Kustavissa on Kivimaan koulu -niminen alakoulu. == Matkailu == Kustavi on suosittu kesälomailukohde ja tuo kesäisin jopa tuhansia kesämökkiläisiä joiden mieltä lämmittää erityisesti paikallisten yritysten ja palvelujen tukeminen. Lomalaisten suuressa suosiossa ovat mm. Klipunkarin uimarannan ilmainen sauna ja suihkut sekä Sale. Kustavintie on suosittu pyöräilykohde. Se on myös yksi Suomen vaarallisimmista teistä. Vuosien ajan tiellä on tapahtunut lukuisia läheltä-piti-tilanteita ja etenkin kesäliikenteen holtiton ajotyyli on johtanut jopa kuolintapauksiin . Paikalliset ovat jo vuosikymmeniä anoneet kevyen liikenteen väylää mutta asia on torpattu toistuvasti rahan puutteeseen vedoten. Paikalliset eivät juuri uskalla enää kävellä tiellä kesäisin akuutin hengenmenetyksen pelon vuoksi. Kevyen liikenteen turvallisuuden sijasta kunnan toive oli nostaa nopeusrajoituksia entisestään vastustaen ELY-keskuksen nopeusrajoituksen alentamista . == Nähtävyydet == Kustavissa sijaitsevat muun muassa 1700-luvun lopulla rakennettu Kustavin kirkko, Isokarin majakka, Itätalon talonpoikaiskartano, Suomen sodan muistomerkki, Jeremian luolat ja Vartsalan lossi. Selkämeren kansallispuiston luonnon- ja kulttuurihistoriallisia nähtävyyksiä ovat Isokarin majakkasaari ja Katanpään linnoitussaari. ==Uskonnolliset yhteisöt== Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kustavissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: * Kustavin seurakunta Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kustavin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja- luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikutusta on herännäisyydellä. ==Kuuluisia kustavilaisia== * David Jansson (1821–1883), laivanvarustaja * Frans Victor Martinson (1832–1909), kauppias, kauppaneuvos * August Bernhard Mäkelä (1863–1932), pakinoitsija * Volter Kilpi (1874–1939), kirjailija, Eero Kilven veli * Eero Kilpi (1882–1954), Suomen kansallisteatterin näyttelijä * Antti Wihuri (1883–1962), laivanvarustaja ja suurlahjoittaja, merenkulkuneuvos * Hagar Olsson (1893–1978), kirjailija, kirjallisuuskriitikko, näytelmäkirjailija ja kielenkääntäjä * Martti Ruola (1917–1988), rakennusmestari ja teollisuusneuvos * Urho Ruola (1919–2006), rakennusmestari ja vuorineuvos, Martti Ruolan veli * Edvin Salonen (1912–2006), ammattiyhdistysjohtaja == Kulttuuri == === Murre === Kustavin alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Kustavin murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Taivassalon alaryhmään. === Ruokakulttuuri === Kustavin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla keitetty hauki piparjuurikastikkeen kera.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 21. Helsinki: Patakolmonen Ky.. Kustavilla on myös kahvihistoriaa joita käsitellään mm. Volter Kilven kirjoituksissa. == Katso myös == * Luettelo Kustavin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kustavin kunnan kotisivu * Tilastokeskus: Kustavin avainluvut * Anavaisen kartta vuodelta 1697 * Friisilän kartta vuodelta 1696 * Västerbyn kartta vuodelta 1699 maanmittari Olof Mörtin tekemät * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit