EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1955

Pikaluistelun EM-kilpailut 1955 käytiin 5.–6. helmikuuta Falunissa . Kilpailu käytiin vain miesten sarjassa ja mitalit jaettiin neljän matkan yhteispisteiden perusteella. ==Tulokset== Sija Kilpailija Maa 500 m 5000 m 1500 m 10000 m Summa align="center" Sigge Ericsson 47,3 (19) 8.57,2 (1) 2.27,9 (3) 18.32,8 (1) 205.960 align="center" Oleg Gontšarenko 46,3 (5) 8.58,7 (3) 2.29,5 (5) 19.01,0 (5) 207.053 align="center" Dmitri Sakunenko 46,0 (3) 9.09,8 (7) 2.29,9 (6) 18.55,2 (3) 207.707 align="center" Kees Broekman } 48,1 (27) 8.57,8 (2) 2.32,0 (11) 18.50,7 (2) 209.082 align="center" Hroar Elvenes 46,2 (4) 9.17,4 (16) 2.27,8 (1) 19.29,1 (9) 209.662 align="center" Olle Dahlberg 46,9 (15) 9.06,2 (4) 2.34,0 (19) 19.00,7 (4) 209.888 align="center" Gunnar Ström 46,3 (5) 9.10,0 (8) 2.33,1 (16) 19.14,0 (7) 210.033 align="center" Roald Aas 46,7 (12) 9.10,5 (9) 2.32,9 (13) 19.11,0 (6) 210.267 align="center" Jevgeni Grišin 44,7 (1) 9.23,9 (21) 2.27,8 (1) 20.04,1 (12) 210.562 10\. Juri Kislov 46,4 (7) 9.14,5 (14) 2.30,5 (7) 19.41,0 (11) 211.067 11\. Knut Johannesen 47,4 (20) 9.09,0* (5) 2.32,0 (11) 19.24,2* (8) 211.177 12\. Franz Offenberger 46,8 (14) 9.09,5 (6) 2.33,0 (14) 19.36,6 (10) 211.580 13\. Boris Šilkov 46,6 (9) 9.21,6 (18) 2.28,8 (4) NC 152.360 14\. Knut Tangen 47,9 (23) 9.10,8 (11) 2.30,8 (8) NC 153.247 15\. Gunnar Sjölin 47,0 (18) 9.11,9 (12) 2.34,2 (20) NC 153.590 16\. Johnny Cronshey 47,5 (21) 9.10,6 (10) 2.33,1 (16) NC 153.593 17\. Hjalmar Andersen 46,7 (12) 9.13,4 (13) 2.36,6 (29) NC 154.240 18\. Wim de Graaff 47,9 (23) 9.16,0 (15) 2.33,0 (14) NC 154.500 19\. Gerard Maarse 46,6 (9) 9.36,2 (25) 2.31,6 (10) NC 154.753 20\. Egbert van 't Oever 47,9 (23) 9.19,1 (17) 2.35,6 (26) NC 155.677 21\. Juri Ivaškin 46,9 (15) 9.29,5 (22) 2.35,7 (27) NC 155.750 22\. Bohumil Jauris 46,6 (9) 9.36,4 (26) 2.36,8 (31) NC 156.507 23\. Torstein Seiersten 49,3 (31) 9.31,0 (23) 2.31,0 (9) NC 156.733 24\. Jaroslav Doubek 46,4 (7) 9.43,4 (31) 2.36,6 (29) NC 156.940 25\. Norman Holwell 48,5 (28) 9.31,1 (24) 2.34,5 (21) NC 157.110 26\. Vladimír Kolář 46,9 (15) 9.47,8 (33) 2.35,0 (25) NC 157.347 27\. Kauko Salomaa 47,7 (22) 9.47,2 (32) 2.33,8 (18) NC 157.687 28\. Kurt Eminger 50,2 (36) 9.23,5 (20) 2.34,7 (23) NC 158.117 == Lähteet == *EM-tilastot hollanniksi Luokka:Vuoden 1955 urheilu Luokka:Pikaluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut Luokka:Falunin kunta
Marko Maunula

Marko Maunula (s. 1966) on suomalainen historiantutkija, joka toimii Yhdysvaltojen historian professorina Claytonin osavaltionyliopistossa Yhdysvaltojen Atlantassa. Hän kirjoittaa juttuja Yhdysvalloista ja amerikkalaisesta populaarikulttuurista Suomen Kuvalehteen teemalla ”Americana”. Nurmossa varttuneella Maunulalla oli vaikeuksia selviytyä peruskoulusta, kun tähtäimeksi tuli punk-muusikon ja kirjailijan ura. Armeijan jälkeen Maunula muutti Turkuun ja kävi iltalukion samalla kun avusti Turun City-lehteä. 24-vuotiaana Maunula sai Rotary-järjestön stipendin Georgian osavaltion Atlantaan, jonne hän jäi suorittamaan opintoja aina tohtorintutkintoon asti. Hänen väitöskirjansa Guten Tag Y´all käsittelee kansainvälisten suuryritysten etabloitumista Yhdysvaltojen eteläosiin. Atlantasta löytyi myös jatkoa akateemiselle uralle. ==Yksityiselämä== Maunulan puoliso, ruotsalainen Johanna Luthman työskentelee Englannin historian professorina Pohjois-Georgian yliopistossa. Maunulalla on edellisestä avioliitostaan kolme poikaa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Amerikansuomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
EC Bad Tölz

EC Bad Tölz on saksalainen jääkiekkojoukkue Baijerin osavaltiosta Bad Tölzistä. Joukkue on perustettu vuonna 1928 ja se pelaa Saksan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberligassa. == Pelaajat == Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit # Pelaaja Hanskakäsi Sopimus Syntymäpaikka 1 Lennart Critzmann R Juniori 29 Enrico Salvarani L 2025 Mannheim, Saksa 30 Joshua Baron R 2024 Bad Tölz, Saksa Christopher Kolarz L Laina Bad Aibling, Saksa Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat # Pelaaja Kätisyys Sopimus Syntymäpaikka 6 Manuel Edfelder (A) R 2025 Bad Reichenhall, Saksa 10 Jakob Oberhöller L Juniori Bolzano, Italia 16 Alexander Fichtner L 2025 Prien am Chiemsee, Saksa 55 Florian Krumpe L 2025 Rosenheim, Saksa 77 Klemen Pretnar R 2025 Bled, Slovenian ST, Jugoslavia 93 Niklas Hörmann L 2024 Bad Tölz, Saksa Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät # Pelaaja Kätisyys Pelipaikka Sopimus Syntymäpaikka 5 Anton Engel L H 2024 Herford, Saksa 7 Reto Schüpping (A) L KH 2025 Willich, Saksa 8 Maximilian Zöhren L H Juniori 11 Topi Piipponen L LH 2027 Siilinjärvi, Suomi 14 Christoph Fischhaber L KH 2024 Benediktbeuern, Saksa 15 Henry Sihling L H Juniori 17 Dominik Daxlberger L KH 2025 Rosenheim, Saksa 18 Romāns Semjonovs L LH 2025 Riika, Latvia 21 Florian Kästele R H Juniori Bad Tölz, Saksa 23 Oliver Noack L KH 2024 Berliini, Saksa 24 Ismailcan Sahanoglu L H 2027 Bad Tölz, Saksa 37 Marc Schmidpeter R LH 2025 Fürstenfeldbruck, Saksa 62 Philipp Schlager (C) L VLH 2025 München, Saksa 72 Justi Späth L H 2025 Ostfildern, Saksa 78 Maximilian Spöttel L VLH 2025 Bad Nauheim, Saksa 95 Athanassios Fissekis L VLH 2025 Bad Tölz, Saksa Egils Kalns R LH 2025 Liepāja, Latvian SNT, Neuvostoliitto Sandro Schönberger L VLH 2025 Weiden, Saksa ===Joukkueenjohto=== * Päävalmentaja: Axel Kammerer * Apuvalmentaja: Florian Funk * Huoltopäällikkö: Andre Frech * Toimitusjohtaja: Fabian Schlager Lähde: EliteProspectshttps://www.eliteprospects.com/team/439/tolzer-lowen Viitattu 9.10.2021. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Viralliset kotisivut Luokka:Saksalaiset jääkiekkoseurat Luokka:Vuonna 1928 perustetut urheiluseurat
Vieste

Vieste on kunta Italiassa Foggian maakunnassa Apulian alueella. Se sijaitsee Adrianmeren rannalla Garganon niemimaalla, ja se on osa Garganon kansallispuistoa (Parco nazionale del Gargano). ==Nähtävyyksiä== Kunnan keskustassa on säilynyt keskiaikaisia kortteleita kujineen. Viesten nähtävyyksiä on 1000-luvulta peräisin oleva rinnakkaiskatedraali Concattedrale di Santa Maria Assunta. Katedraalin vieressä on kaupungin suojaksi rakennettu linna. Se on rakennettu 1000-luvun lopulla. Linna on kärsinyt suuria tuhoja ajan saatossa, kun sitä on kohdannut niin hyökkäykset kuin maanjäristyksetkin. Keskustan uimarannalla oleva monoliitti Pizzomunno on luonnonnähtävyys.Borghi Autentici d’Italia Tiedosto:Vieste14.jpg|Katedraali Tiedosto:Vieste16.jpg|Monoliitti Pizzomunno Tiedosto:Vieste15.jpg|Viesten satamaa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Foggian maakunnan kunnat
Case

Case on islantilainen rikossarja. Suomessa sitä on esittänyt Ylen Teema- kanava, ja se on ollut katsottavissa myös Yle Areenassa.Yle Areena, Case Sarjan alussa nuori balettikoululainen löytyy hirttäytyneenä, mutta pian tapausta aletaan tutkia rikoksena. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Case - yksi murha, kolme etsimässä totuutta Yle * Case: a chilly crime drama that uncovers something rotten in Reykjavík The Guardian Luokka:Islantilaiset televisiosarjat Luokka:Rikossarjat
Anastasija Grigorjeva

Anastasija Grigorjeva (s. 12. toukokuuta 1990 Daugavpils, Latvian tasavalta, Neuvostoliitto) on latvialainen naispainija ja Euroopan mestari. 55–68 kilogramman painoluokissa kilpaillut Grigorjeva on voittanut urallaan muun muassa MM-pronssia Taškentista 2014 ja Pariisista 2017 sekä seitsemän EM- mitalia joista neljä kultaista. Kesäolympialaisissa hän sijoittui Lontoossa 2012 yhdeksänneksi ja Rio de Janeirossa 2016 kahdeksanneksi.Iat.uni- leipzig.deOlympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * * Anastasija Grigorjeva Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Latvialaiset painijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kesän miekka

Kesän miekka () on Rick Riordanin kirjoittama fantasiakirja, joka avaa skandinaaviseen mytologiaan pohjautuvan kirjasarjan Magnus Chase. Kirjan on suomentanut Ilkka Rekiaro ja julkaissut vuonna 2016 Kustannusosakeyhtiö Otava.http://rickriordan.com/https://www.risingshadow.fi/library/book/7781-kesan- miekka Kirjan päähenkilö on Magnus Chase. Sarjan seuraava osa on Thorin Vasara. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kirjasampo Luokka:Yhdysvaltalaiset nuorten fantasiaromaanit Luokka:Vuoden 2015 kirjat Luokka:Rick Riordanin teokset Luokka:Mytologia populaarikulttuurissa
Vaiennut oraakkeli

Vaiennut oraakkeli () on Rick Riordanin kirjoittama fantasiakirja, joka pohjautuu kreikalaiseen mytologiaan. Kirja on Apollon-sarjan ensimmäinen osa. Otava julkaisi kirjan Ilkka Rekiaron suomennoksena vuonna 2017.http://rickriordan.com/series/the-trials-of- apollo/https://www.risingshadow.fi/library/book/8107-vaiennut- oraakkeliKirjasampo ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2016 kirjat Luokka:Yhdysvaltalaiset nuorten fantasiaromaanit Luokka:Rick Riordanin teokset
Turvantalo

Turvantalo on entinen Lammin suojeluskuntatalo Hämeenlinnan Lammilla Kanta- Hämeessä. Kolmikerroksisen rakennuksen on suunnitellut Väinö Louhio, ja se valmistui syyskuussa 1935. Suojeluskuntatalo oli paikallisen suojeluskunnan ja Lotta Svärd -yhdistyksen käytössä syksyyn 1944 saakka. Rakennus sijaitsee Lammin kirkonkylässä osoitteessa Mommilantie 7. ==Historia== Ensimmäinen suojeluskuntatalo Lammille rakennettiin jo vuonna 1925. Se oli kuitenkin puurakenteinen ja niinpä se tuhoutui tulipalossa perustuksiaan myöten 22.9.1934. Samalle paikalle päätettiin rakentaa uusi, tiilirakenteinen talo, jonka piirrustukset teki rakennusinsinööri Väinö Louhio. Hankkeen pääurakoitsijana toimi Veljekset Mäkinen, minkä lisäksi vapaaehtoiset suojeluskuntalaiset avustivat rakennusurakassa merkittävästi. Hintaa rakennukselle kertyi 2 204 000 markkaa. Uuden suojeluskuntatalon vihkiäisiä vietettiin tasan vuosi tulipalon jälkeen 22.9.1935. Talon nimeksi tuli Suojeluskuntatalo osakeyhtiö Turva. Vuonna 1937 osakkaita uudella yhtiöllä oli 137, jotka koostuivat paikallisista yksityisistä ihmisistä sekä erilaisista yrityksistä ja yhteisöistä. Jatkosodan jälkeen lokakuussa 1944, ennen Suojeluskuntajärjestön lakkauttamista, Lammin suojeluskunta lahjoitti Turvan osakkeet Lammin manttaalikunnalle. Joulukuussa talon nimi muutettiin muotoon Osakeyhtiö Turva. Vuonna 1945 yhtiö vuokrasi rakennuksen Lammin kunnalle kunnanvirastoksi. Sittemmin talon tiloja oli eri toimijoiden, kuten Lammin yhteiskoulun, autokoulun ja Vapaakirkon käytössä. Vuonna 1959 yhtiön nimeksi muutettiin Lammin Seuratalo osakeyhtiö Turva. Lammin kunta osti lopulta koko yhtiön vuonna 1978. Taloa remontoitiin ja se otettiin kuntalaisten käyttöön kokous- ja juhlatilana. Vuoden 2009 alussa tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen kiinteistön omistus siirtyi Hämeenlinnan kaupungille. Tämän jälkeen lammilaisten keskuudessa ilmeni kiinnostusta ostaa rakennus, joten he perustivat uuden Lammin Turvantalo Oy -nimisen osakeyhtiön, jonka omistukseen talo siirtyi 1.2.2012. Vuonna 2014 yhtiöllä oli 217 osakasta, joista yksi on Hämeenlinnan kaupunki. ==Nykyinen toiminta== Nykyisin Lammin Turvantalo toimii erilaisten juhlien ja muiden tilaisuuksien pitopaikkana. Rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa on kokoustila, mikä on käytössä lammilaisille yhdistyksille ja yhteisölle ilmainen, saatujen lahjoitusten johdosta, tilaan mahtuu noin 14 henkilöä. Tässä kerroksessa on myös monitoimitila, mitä voi vuokrata pienimuotoisiin tilaisuuksiin tai kokouksiin, tila muokkautuu eri tilaisuuksien mukaan noin 10-30 henkilölle. Toisessa kerroksessa on suurehko juhlasali, jossa on myös esiintymislava sekä flyygeli. Samaan tilaan on yhdistettävissä myös kahviotila, jolloin siihen mahtuu yli 200 henkeä, nämä henkilömäärät ovat ilman ruokapöytiä eli esim. konserteissa. Toisessa kerroksessa sijaitsevat nykyaikaiset keittiötilat. Ullakkokerroksessa on vuokrattava Vinttitila 10- 20 henkilölle. Rakennuksen pihassa on pysäköintitilaa noin 50 autolle ==Aiheesta muualla== *Turvantalon kotisivut *Hämewiki: Turvantalo Luokka:Hämeenlinnan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Lammi Luokka:Seurantalot Luokka:Suojeluskuntatalot
Battle of Los Angeles (elokuva)

Battle of Los Angeles on The Asylumin luoma tieteistoimintaelokuva, joka julkaistiin suoraan Syfyn kanavalla 12. maaliskuuta 2011. Elokuvan tuottajana, käsikirjoittajana ja kuvaajana toimii Mark Atkins. Se on suora mockbuster Jonathan Liebesmanin elokuvalle World Invasion: Battle Los Angeles. Elokuvan trailerissa käytettiin kohtauksia The Asylumin elokuvasta War of the Worlds 2: The Next Wave. == Juoni == Elokuvassa eletään lähitulevaisuudessa, kunnes tunnistamaton avaruusalus ilmestyy Los Angelesin yläpuolelle, joka johtaa ihmisten vastatoimiin, hyvin heikolla menestyksellä. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset independent- elokuvat Luokka:Suoraan videolle julkaistut elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiselokuvat Luokka:Vuoden 2011 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimintaelokuvat
Ulkomaalaistaustainen

Ulkomaalaistaustainen on Tilastokeskuksen määrittelemä käsite henkilöistä, joiden molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Ulkomaalaistaustaisia ovat myös ulkomailla syntyneet henkilöt, joiden kummastakaan vanhemmasta ei ole tietoa väestötietojärjestelmässä. Ulkomaalaistaustaiset tilastoidaan ulkomailla syntyneiden ensimmäiseen sukupolveen ja Suomessa syntyneiden toiseen sukupolveen. Ulkomailta adoptoitujen lasten osalta ottovanhemmat rinnastetaan biologisiksi vanhemmiksi, jonka vuoksi tilastoissa Suomessa syntyneiden henkilöiden ulkomailta adoptoima lapsi on suomalaistaustainen. Ulkomaalaistaustaisiksi tilastoidaan ainoastaan ne henkilöt, joiden kotipaikka on rekisteröity väestötietojärjestelmään. Tilastoinnin ulkopuolelle jäävät laittomasti maassa oleskelevat ulkomaalaiset, päätöstä odottavat turvapaikanhakijat sekä lyhytaikaisesti Suomessa oleskelevat muiden Euroopan unionin jäsenmaiden tai Euroopan talousalueeseen kuuluvien maiden kansalaiset. == Määrä == Vuonna 1990 Suomessa oli 37 618 ulkomaalaistaustaista. Vuonna 2015 ulkomaalaistaustaisten määrä Suomessa oli Tilastokeskuksen syntyperä-luokituksen mukaan 339 900. Vuoden 2020 lopussa heitä oli 444 031. == Katso myös == * Siirtolaisuus Suomeen == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Syntyperä ja taustamaa, Tilastokeskus Luokka:Väestötiede
Kulta-aika (täsmennyssivu)

Kulta-aika voi tarkoittaa jotain seuraavista: * kulta-aika, mytologian käsite, muinainen suuruuden aika * kultakausi eli kulta-aika, yleisnimitys merkittävien saavutusten aikakaudelle jollain alalla * Kulta-aika, Luis Buñuelin elokuva * Kulta-aika, Dmitri Šostakovitšin baletti * Kulta-aika, Kauko Röyhkän albumi
Kultakausi

Kultakausi tai kulta-aika on ajanjakso, jolle ajoittuu suuria saavutuksia tai kehitysaskeleita. Termi on lähtöisin kreikkalaisilta ja roomalaisilta runoilijoilta. Mytologiassa käytetään termiä kulta-aika. ==Esimerkkejä== * Suomen taiteen kultakausi, Suomen kuvataiteen kausi, joka ajoittuu 1800-luvun loppuvuosikymmeniin ja vuosisadan vaihteeseen.Kielitoimiston sanakirja * Islamin kulta-aika * Kolikkopelien kulta-aika * Tieteiskirjallisuuden kulta- aika == Lähteet == Luokka:Taiteisiin liittyvät käsitteet Luokka:Mytologia
Diolat

thumb|250px|Vanhuksia initiaatioriitissä. Diolat (myös djolat, jolat) ovat atlanttista diolan kieltä puhuva kansa Senegalissa, Gambiassa ja Guinea- Bissaussa. He asuvat Atlantin valtameren rannikolla Gambia- ja Cacheujokien välisellä alueella. Heitä lienee noin puoli miljoonaa henkeä. Diolat ovat Gambia- ja Casamancejokien välisen alueen kanta-asukkaita. Malin ja myöhemmin Kaabun mandinkat alistivat heidät keskiajalla. 1600- ja 1700-luvuilla diolat kärsivät Amerikkaan suuntautuneesta orjakaupasta. 1800-luvulla fulbet kävivät uskonsotiaan heidän keskuudessaan. Diolat viljelevät riisiä, hirssiä, durraa ja maapähkinää, kasvattavat hedelmiä ja pitävät karjaa ja sikoja. Osa toimii kauppiaina tai kalastajina. Monet hakeutuvat ansiotöihin Gambian maapähkinäviljelmille. Senegambian muista kansoista poiketen dioloilla ei ole kastilaitosta, vaan he elävät tasa-arvoisissa kyläyhteisöissä.Gritzner, s. 52–54. Ainoastaan Oussouyen alueella on kehittynyt kuninkaan johtama monarkia. Suuri osa kansasta harjoittaa perinteistä uskontoa. Osa on kristittyjä ja osa muslimeja. Casamancen alueen diolat ovat käyneet Senegalin hallitusta vastaan sissisotaa. Diolat muodostavat neljä prosenttia Senegalin väestöstä.Gritzner, s. 111. Gambiassa oli vuonna 2003 141 360 diolaa (11,4 % maan väestöstä). Guinea-Bissaussa, jossa kansaa kutsutaan nimellä felupe, heitä oli vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 24 892 henkeä (1,7 %). ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Gambian etniset ryhmät Luokka:Guinea-Bissaun etniset ryhmät Luokka:Senegalin etniset ryhmät
Tiitola

Tiitola voi tarkoittaa: * Antti-Jussi Tiitola (1936–2021), urheiluvälineiden kehittäjä * Heikki Tiitola (1874–1952), rakennusmestari * Jaakko Tiitola (s. 1907), jääkiekkoilija, jääkiekkoerotuomari ja yritysjohtaja * Jussi Tiitola (1910–1939), jääkiekkohyökkääjä ja varatuomari * Keijo Tiitola (s. 1964), ampumahiihtäjä * Martti Tiitola (1904–1980), jääkiekkoilija, diplomi- insinööri, elinkeinoelämän vaikuttaja ja kunnallispoliitikko * Olli Tiitola (1939–2017), koripalloilija ja lääkäri * Risto Tiitola (1915–2015), jääkiekkohyökkääjä ja diplomi-insinööri.
Taupōjärvi

Taupōjärvi on järvi Uudessa-Seelannissa Pohjoissaarella Taupōn tulivuoren kalderassa. Se on Uuden-Seelannin suurin järvi, ja sen pinta-alaksi ilmoitetaan lähteestä riippuen 606–623 neliökilometriä. Järvi on noin 40 kilometriä pitkä ja noin 30 kilometriä leveä. Sen syvyydeksi on arvioitu noin 160 metriä ja tilavuudeksi 59 kuutiokilometriä. Valuma-alueen pinta-ala on lähteestä riippuen 3 300–3 500 neliökilometriä. Taupōjärveen laskee yli 30 jokea. Sen laskujoki on Waikato, joka lähtee järven koillispäästä. Taupōjärven Mine Bayn lahteen toteutettiin 1970-luvulla veistäjä Matahi Brightwellin johdolla maorilaisia kalliokaiverruksia. Ne ovat yli 10 metriä korkeita, ja niille pääsee vain vesitse. Kaiverruksista on tullut suosittu turistikohde. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Love Taupo | Taupo Official Website *Lake Taupo area at the Department of Conservation Luokka:Uuden-Seelannin järvet Luokka:Kraatterijärvet
Taupō

Taupōhttps://gazette.govt.nz/notice/id/2021-ln3385 on kaupunki Uudessa- Seelannissa Pohjoissaarella Taupōjärven rannalla. Se on Waikaton hallintoalueella, ja siellä on Taupōn piirin (district) piirivaltuusto. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aluevaltuuston sivusto * Taupōjärven matkailuinformaatiosivusto * Turangi and Lake Taupō Website * Taupōn katukartta * Taupōn kirjasto Luokka:Uuden-Seelannin kaupungit
Taupo (täsmennyssivu)

Taupo viittaa seuraaviin: * Taupo, kaupunki Uudessa-Seelannissa * Taupojärvi, järvi Uuden-Seelannin Pohjoissaaressa * Taupo, tulivuori Uuden-Seelannin Pohjoissaaressa
Pelastusalue

Pelastusalue on Suomessa yhden aluepelastuslaitoksen toimialue. Suomessa on kaksikymmentäkolme pelastusaluetta, yleensä yksi joka maakunnassa. Poikkeuksen tekee Uudenmaan maakunta, jossa on neljä aluepelastuslaitosta: helsinkiläinen Helsingin kaupungin pelastuslaitos, porvoolainen Itä-Uudenmaan pelastuslaitos, espoolainen Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos ja vantaalainen Keski-Uudenmaan pelastuslaitos. Myös Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa on myös kaksi pelastuslaitosta: Jokilaaksojen pelastuslaitos ja Oulun-Koillismaan pelastuslaitos. Maakunta pelastusalue poliisilaitos vapepa sotilaslue Etelä- Karjala Etelä-Karjalan pelastuslaitos Kaakkois-Suomen poliisilaitos Etelä- Pohjanmaa Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos Pohjanmaan poliisilaitos Etelä-Savo Etelä-Savon pelastuslaitos Itä-Suomen poliisilaitos Häme Kanta-Hämeen pelastuslaitos Hämeen poliisilaitos Pohjois-Pohjanmaa Jokilaaksojen pelastuslaitos Oulun poliisilaitos Pohjois-Pohjanmaa Oulu-Koillismaan pelastuslaitos Oulun poliisilaitos Kainuu Kainuun pelastuslaitos Oulun poliisilaitos Keski-Pohjanmaa Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren seudun pelastuslaitos Pohjanmaan poliisilaitos Keski-Suomi Keski-Suomen pelastuslaitos Sisä-Suomen poliisilaitos Kymenlaakso Kymenlaakson pelastuslaitos Kaakkois-Suomen poliisilaitos Lappi Lapin pelastuslaitos Lapin poliisilaitos Pirkanmaa Pirkanmaan pelastuslaitos Sisä-Suomen poliisilaitos Pohjanmaa Pohjanmaan pelastuslaitos Pohjanmaan poliisilaitos Pohjois-Karjala Pohjois-Karjalan pelastuslaitos Itä-Suomen poliisilaitos Pohjois-Savo Pohjois- Savon pelastuslaitos Itä-Suomen poliisilaitos Päijät-Häme Päijät-Hämeen pelastuslaitos Hämeen poliisilaitos Satakunta Satakunnan pelastuslaitos Lounais-Suomen poliisilaitos Uusimaa Helsingin kaupungin pelastuslaitos Helsingin poliisilaitos Uusimaa Itä-Uudenmaan pelastuslaitos Itä-Uudenmaan poliisilaitos Uusimaa Keski-Uudenmaan pelastuslaitos Länsi-Uudenmaan poliisilaitos Uusimaa Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos Länsi-Uudenmaan poliisilaitos Varsinais-Suomi Varsinais-Suomen pelastuslaitos Lounais-Suomen poliisilaitos ==Lähteet== Luokka:Palo- ja pelastustoimi
Propaanihappoanhydridi

Propaanihappoanhydridi eli propionihappoanhydridi (C6H10O3) on karboksyylihappoanhydrideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa propaanihapon estereiden ja amidien valmistamiseen. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa propaanihappoanhydridi on väritöntä nestettä. Yhdisteellä on erittäin voimakas pistävä haju. Propaanihappoanhydridi reagoi veden kanssa muodostaen propaanihappoa. Aine liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Propaanihappoanhydridin reaktiot ovat tyypillisiä karboksyylihappojen anhydrideille ja se esimerkiksi muodostaa alkoholien kanssa estereitä ja amiinien kanssa amideja.Ulf-Rainer Samel, Walter Kohler, Armin Otto Gamer, Ullrich Keuser, Shang-Tian Yang, Ying Jin, Meng Lin & Zhongqiang Wang: Propionic Acid and Derivatives, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2014. Viitattu 16.5.2017 Propaanihappoanhydridi ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä ja voi aiheuttaa syövytysvammoja joutuessaan silmiin tai iholle Viitattu 16.5.2017.. ==Valmistus ja käyttö== Propaanihappoanhydridiä valmistetaan teollisesti joko kuumentamalla propaanihappoa noin 240 °C:n lämpötilaan ja tislaamalla muodostuva vesi pois tai propaanihapon ja propionyylikloridin välisellä reaktiolla. Muita tapoja ovat propionialdehydin hapetus koboltti- tai kupariasetaatin toimiessa katalyyttinä tai eteenin, hiilimonoksidin ja propaanihapon reaktio, jota katalysoivat nikkelikarbonyyli, nikkelijodidi tai kobolttijodidi. Propaanihappoanhydridiä käytetään erityisesti propaanihapon esterien ja amidien valmistamiseen. Merkittäviä siitä saatavia estereitä ovat muun muassa eräät hajusteet sekä muovien pehmentiminä käytettävät selluloosan, öljyjen ja rasvojen esterit. Lisäksi yhdistettä käytetään väriaineiden, lääkkeiden ja alkydihartsien valmistamiseen. ==Lähteet== Luokka:Anhydridit
Eeva Muilu

Eeva Muilu (s. 4. lokakuuta 1980) on suomalainen koreografi ja tanssija, joka on menestynyt sekä kotimaassa että kansainvälisesti. Hän valmistui Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta koreografin maisteriohjelmasta vuonna 2007. Muilun ensimmäinen, Teatterikorkeakoulussa tekemä sooloteos Liikaa ääniä yhdelle (2003) voitti kunniamaininnan ITs-festivaaleilla Amsterdamissa, ja Muilu kutsuttiin esiintymään Amsterdamiin seuraavanakin vuonna. Siten syntyi toinen sooloteos Vermiculus (2005), joka voitti ITs-pääpalkinnon ja kiersi Amsterdamin jälkeen laajasti Euroopassa. Muilu tekee taiteessaan henkilökohtaisesta yhteiskunnallista ja poliittista. Vuonna 2008 Suomen arvostelijain liitto jakoi Muilulle Kritiikin Kannukset -palkinnon teoksesta Loppuunmyyty (2007), joka kantaesitettiin Liikkeellä marraskuussa -festivaalilla. Kritiikin Kannukset myönnetään vuosittain merkittävän taiteellisen läpimurron tehneelle nuorelle taiteilijalle. Helsinki Dance Companylle valmistettu Teos siitä mitä on (2007) voitti Nordic Grand Prix 07 -koreografikilpailun Yleisön suosikki -palkinnon. Vuonna 2012 Eeva Muilulle myönnettiin arvostettu eurooppalainen koreografiapalkinto Prix du Jardin teoksesta Ihmisen asussa (2009) yhdessä Milja Sarkolan kanssa. Teos oli kantaesitetty Liikkeellä marraskuussa -festivaalilla 2009. Vuonna 2016 Muilu sai viisivuotisen taiteilija-apurahan. Vuosina 2007–2009 Muilu toimi Zodiak – Uuden tanssin keskuksen house-koreografina. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset koreografit Luokka:Suomalaiset tanssijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jaakko Astola

Jaakko Tapio Astola (s. ) on Tampereen teknillisessä yliopiston signaalinkäsittelyn emeritusprofessori. Hän oli akatemiaprofessori kaudella 1.8.2001–31.7.2006 tutkimusaiheenaan Signaalikäsittelyn menetelmiä. Jaakko Astola kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1968. Hän valmistui Turun yliopistosta filosofian maisteriksi matematiikasta vuonna 1973, lisensiaatiksi vuonna 1975 ja tohtoriksi vuonna 1978 erikoistuen virheenkorjauskoodeihin. Vuoden 4/1976–3/1977 hän oli tutkimusapulainen Kioton yliopiston matematiikan tutkimusinstituutissa Japanissa. Lehtori Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1979–1987 (3 kk vt. apul. prof.). Vierailijana Eindhovenin teknillisessä yliopistossa 9–12/1984. Tampereen yliopiston sovelletun matematiikan apulaisprofessori vuosina 1987–1992 (toisen lähteen mukaan 8/1988-9/1993; sitä ennen elektroniikan vt. prof. 1/1988–7/1988). Tampereen teknillisen korkeakoulun signaalinkäsittelyn professori vuodesta 1993 alkaen eläkkeelle jäämiseensä saakka. Tästä ajasta akatemiaprofessorina kauden 1.8.2001–31.7.2006. Tutkijana professori Astola on ollut tuottelias. Jo vuoteen 2000 mennessä hän oli julkaissut yli 200 tieteellistä artikkelia sovelletun matematiikan, tietoliikenneteorian ja digitaalisen signaalinkäsittelyn alalta. Toukokuussa 2017 hänen julkaisuluettelossaan oli jo yli 870 nimikettä. Hän oli osana opetustyötään ohjannut vuoteen 2009 mennessä jo noin 40 väitöskirjaa. Professori Astola on ollut vuodesta 2000 IEEE:n fellow, vuodesta 2001 Teknillisten tieteiden akatemian jäsen ja 2002 lähtien ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen sekä vuodesta 2012 Academia Europæan jäsen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Jaakko Astola: "Scientific thinking cannot be learned from books" (14.4.2014) (tut.fi) *Prof. Jaakko Astola joins the Selection Committee for the Millennium Technology Prize (18.1.2013) (tut.fi) Astola, Jaakko Luokka:Akatemiaprofessorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Tampereen teknillisen yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Elävät henkilöt Luokka:IEEE:n ansioituneet jäsenet Luokka:Academia Europæan jäsenet
Puupäivä

Puupäivä on valtakunnallinen, vuosittain järjestettävä toimialan kärkitapahtuma, joka kokoaa yhteen puu- ja rakennusalan ammattilaiset, yritysjohdon ja yhteiskunnalliset vaikuttajat. Puupäivä pidetään Helsingin Wanhassa Satamassa. Puupäivän järjestää Puuinfo Oy. Puupäivän aikana on useita rinnakkaisia seminaareja muun muassa puuarkkitehtuurista, rakennustekniikasta ja puurakentamisesta. Kotimaisten luennoitsijoiden lisäksi mukana on myös kansainvälisiä luennoitsijoita. Päivän on yleensä avannut ministeritason henkilö. Vuonna 2016 Puupäivä avasi ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen. Seminaarien lisäksi vieraat pääsevät tutustumaan yhteistyökumppaneiden tuote- ja palvelutarjontaan sekä verkostoitumaan alan ihmisten kanssa. Puupäivän kohderyhmiä ovat rakennusalan päättäjät, rakennuttajat, rakentajat, arkkitehdit ja rakennesuunnittelijat sekä kaavoittajat ja rakennusvalvontaviranomaiset. Päivään osallistuu vuosittain myös rakennusalan opiskelijoita. == Tuleva Puupäivä == Seuraava Puupäivä pidetään torstaina 30.11.2017. Vuonna 2017 Puupäivän yhteydessä järjestetään puutuotetoimialalle tarkoitettu 43. Puumarkkinapäivä, jolla juhlistetaan 30-vuotista sahateollisuuden ja puutavarakaupan kotimaan markkinointiyhteistyötä. == Aiheesta muualla == * Tapahtuman verkkosivusto Luokka:Helsingin tapahtumat Luokka:Messut (tapahtumat) Luokka:Suomalainen arkkitehtuuri
Cacheu (joki)

Cacheu on Atlantin valtamereen laskeva joki Guinea-Bissaun pohjoisosassa. Yläjuoksulla se tunnetaan nimellä Farim. Jokien yhteispituus on 257 kilometriä. Contuboélin pohjoispuolelta alkunsa saava joki virtaa Farimiin saakka lähes suoraan kohti länttä. Alajuoksullaan se alkaa levetä ja saa nimen Cacheu samannimisen kaupungin mukaan. Joki on liikennöintikelpoinen 2 000 tonnin aluksilla 97 kilometrin pituudelta. ==Lähteet== Luokka:Atlanttiin laskevat vesistöt Luokka:Guinea-Bissaun joet
Outi Järvinen

Outi Järvinen (s. 1971) on valmistunut Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun koreografin koulutusohjelmasta tanssitaiteen maisteriksi vuonna 1997. Hän on toiminut freelancetanssitaiteilijana mm. koreografina, tanssijana ja pedagogina. Vuodesta 2003 alkaen hän on toiminut tuottajana mm. Sivuaskel- festivaalilla, Liikkeellä marraskuussa -festivaalilla, Zodiak – Uuden tanssin keskuksessa sekä Arts Management Helsingissä. Järvinen on toiminut lukuissa luottamustehtävissä taidekentällä sekä ottanut osaa taidepoliittiseen keskusteluun (mm. Suomi-Areena goes Eduskunta). Vuonna 2014 hän oli alullepanijana taidepoliittisessa Kerjäläiset-projektissa yhdessä Panu Varstalan ja Simo Kellokummun kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Auli Räsänen: Outi Järvisen lopputyö on hieno kokonaisuus. Helsingin Sanomat 18.10.1996 Luokka:Suomalaiset koreografit Luokka:Suomalaiset tanssijat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Kulttuurituottajat
Mansoa (joki)

Mansoa on Atlantin valtamereen laskeva joki Guinea-Bissaussa. Sen pituus on 193 kilometriä. Cacheu- ja Gebajokien välissä virtaava Mansoa on Guinea- Bissaun neljänneksi suurin joki. Se saa alkunsa Mansaban itäpuolelta Oion alueelta. Joki oli aikoinaan tärkeä liikenneväylä rannikon rämeiden läpi sisämaahan. Sen pituudesta kaksi kolmasosaa on liikennöintikelpoista. Mansoan rannalla sijaitsee samanniminen kaupunki. ==Lähteet== Luokka:Atlanttiin laskevat vesistöt Luokka:Guinea-Bissaun joet
The Asylum

The Asylum on yhdysvaltalainen indie-elokuviin keskittynyt elokuvayhtiö. He julkaisevat elokuvansa normaalisti suoraan videolle tai televisioon. Yksi yhtiön tunnetuimmista elokuvasarjoista on Haihurrikaani. Yhtiö perustettiin vuonna 1997, ja se on tuottanut yli 500 elokuvaa vuoteen 2017 mennessä. Monet yhtiön julkaisuista kuuluvat niin sanottujen mockbuster-elokuvien joukkoon, jotka jäljittelevät isojen elokuvayhtiöiden samaan aikaan julkaisemia elokuvia. The Asylumin elokuvat jaettiin Echo Bridge Entertainmentin kautta vuosina 1997–2015 ja Cinedigmin kautta 2015 lähtien. == Historia == The Asylumin perustivat vuonna 1997 ohjaaja David Michael Latt ja Village Roadshow’n entiset toimitusjohtajat David Rimawi ja Sherri Strain. Ensimmäiset elokuvat olivat pääsääntöisesti suoraan videolle julkaistuja kauhuelokuvia, mutta niiden myynti jäi heikoksi Lionsgaten ja muiden suurempien elokuvayhtiöiden hallitessa kyseisiä markkinoita. Ensimmäinen The Asylumin paremmin tunnetuksi noussut elokuva oli vuonna 2005 julkaistu H. G. Wells' War of the Worlds, jonka vaikutteet on saatu H. G. Wellsin Maailmojen sota -tieteisromaanista. Se julkaistiin samoihin aikoihin Steven Spielbergin Maailmojen sota -elokuvan kanssa, minkä seurauksena videovuokraamo Blockbuster tilasi 100 000 videon tilauksen The Asylumin versiosta. == Elokuvien nimiongelmat == The Asylum on haastettu oikeuteen useaan otteeseen yhtiön käytettyä elokuvallaan liian paljon jotakin toista elokuvaa muistuttavaa nimeä. Näitä ovat muun muassa The Asylumin Transmorphers ja The Day the Earth Stopped, jotka sekoittuivat liian helposti elokuviin Transformers ja Päivä jona maailma pysähtyi (The Day the Earth Stood Still). Vuonna 2012 The Asylum joutui muuttamaan American Battleship -elokuvansa nimeksi American Warships, koska se oli liian lähellä Universal Studiosin tuottaman Battleship-elokuvan nimeä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * * * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvayhtiöt
Panu Varstala

Panu Varstala (s. 27. marraskuuta 1975) on suomalainen tanssija-koreografi ja muusikko. Hän on valmistunut Teatterikorkeakoulusta tanssitaiteen maisteriksi vuonna 2008. Hän on myös kasvatustieteen maisteri. Panu Varstala on tehnyt nykytanssikoreografian "Onni" valtakunnalliseen Koko Suomi tanssii -kampanjaan, joka on osa Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlavuoden ohjelmaa. Panu Varstala toimii mm. Taideosuuskunta Apinatarhassa. Vuonna 2015 hän sai Porvoon taideyhdistyksen myöntämän vuoden kulttuuriteko-palkinnon. Varstalan puoliso on näyttelijä Ria Kataja. Erikoinen kosinta kesken tanssiesityksen vuonna 2013 ylsi iltapäivälehtien otsikoihin asti. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset koreografit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1975 syntyneet
Muodostuma (stratigrafia)

Muodostuma on maan kivikerrostumia tutkivassa stratigrafiassa käytetty yksikkö. Muodostumaa pidetään stratigrafian kerrostumien perusyksikkönä. Muodostuma koostuu jäsenistä, jotka edelleen koostuvat yksittäisistä kerroksista kiveä. Päällekkäisiä muodostumia voidaan myös luokitella ryhmiin ja ryhmiä superryhmiin. == Lähteet == Luokka:Geologia
You Are Here

__NOTOC__ You Are Here on brittiläisen hard rock -yhtye UFOn seitsemästoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2004. Albumi on kitaristi Vinnie Mooren ensimmäinen sekä rumpali Jason Bonhamin ainoa yhtyeessä. == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittaneet Phil Mogg ja Vinnie Moore, ellei toisin mainittu. # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Phil Mogg – laulu * Vinnie Moore – kitara * Paul Raymond – kosketinsoittimet * Pete Way – basso * Jason Bonham – rummut == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == Luokka:Vuoden 2004 albumit Luokka:UFOn albumit
Sissitaide

Sissitaide tai guerrilla-taide on katutaiteen muoto. Sana viittaa kaupunkitaiteeseen, jonka pyrkimyksenä on haastaa kaupallisten mainospintojen ylivalta, sekä katutaiteeseen, jonka tarkoituksena on kiistää hallinto- ja korporaatiovallan monopoli. == Taiteilijoita == Banksy on englantilainen graffititaiteilija, poliittinen aktivisti ja elokuvaohjaaja, jonka todellinen henkilöllisyys on tuntematon. Hänen satiirinen katutaiteensa yhdistää mustan huumorin graffiteihin sabluunatekniikalla toteutettuna. Hänen poliittisesti ja sosiaalisesti kommentoivia teoksiaan on ollut esillä kaduilla, seinillä ja silloilla eri maiden kaupungeissa. Taiteilija Amir Baradaran on digitaalisen sissitaiteen edelläkävijä hänen kaapattuaan Mona Lisa -maalauksen Pariisin Louvressa. Ranskan kiellettyä hijabin käytön julkisesti Baradaran käytti lisättyä todellisuutta matkapuhelinsovelluksen avulla. Sovellus käytti puhelimen kamerassa live-syötettä, jossa salaperäinen nainen avasi hiuksiaan ja kääriytyi Ranskan lippuun islamilaisen hijabin tapaan. Baradaran pyrki kiinnittämään huomiota paradokseihin - Mona Lisallakin on huntu, mutta se on sosiaalisesti hyväksytty. Tuntemattomana henkilönä häntä voidaan pitää laittomana maahanmuuttajana, mutta hänen läsnäolonsa sallitaan museossa. Ranskalainen taiteilija, joka tunnetaan nimellä Invader väittää luoneensa yhteensä lähes 3 500 teosta 71 kaupunkiin eri puolilla maailmaa. Space Invader -projekti, joka alkoi vuonna 1998 hänen verkkosivujensa mukaan "vapauttaa taiteen sen tavallisista vieraannuttajista, joita museot tai instituutiot saattavat olla. Mutta se myös vapauttaa Space Invaderit videopeleistä televisioiden näytöillä ja tuo ne osaksi fyysistä maailmaamme." Guerrilla taideliike yhdistetään tavallisesti vasemmistolaiseen politiikkaan. Presidentti Trumpin hallintoaikana myös Yhdysvaltain oikeistolla on oma guerrillataiteilija. Los Angelesissa asuva Sabo on entinen merivoimien sotilas, joka kylvää kaupungin julkisiin paikkoihin liberaaleihin kohdistuvia kuvia ja iskusanoja. == Suomessa toteutettuja teoksia == * Sori siitä 5. - 6.7.2014 == Lähteet == Luokka:Graffiti
Unari (järvi)

Unari on Lapissa Sodankylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2910 hehtaaria eli 29,1 km². Se on 11,3 kilometriä pitkä ja 5,6 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 145,8 miljoonaa m³ eli 0,15 km³. Järven keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 24,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Porosaaren itäpuolella. Järvessä on laskettu olevan 22 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 382,185 ha, mikä on noin 11,6 % järven kokonaispinta-alasta. Porosaari on yli neliökilometrin suuruinen, kahdeksan saarta, kuten esimerkiksi Kemiläissaari ja Järvisaari, ovat yli hehtaarin suurisia, ja niiden lisäksi 10 on yli aarin ja loput 3 on alle aarin kokoisia. Järven rantaviivan pituus on 74,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 18,8 kilometriä. Etelärannalla sijaitsee Unarin luusua, joka on pieni kylä, ja pohjoisrannalla sijaitsee Uimaniemi, jossa on muutamia talouksia. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Ala-Ounasjoen alueen (65.5) Meltausjoen valuma-alueella (65.59), jonka Unarin alueeseen (65.592) järvi kuuluu. Järveen laskevat Moulusjoki, joka tulee viereiseltä Kukasjärveltä, ja Ulingasjoki, joka on Sassalinjärven laskujoki. Järven laskujoki on Meltausjoki, joka yhtyy Ounasjokeen Meltauksessa. == Lähteet == Luokka:Ala-Ounasjoen alue Luokka:Sodankylän järvet
L’One

Levan Gorozia (, ) tunnetaan paremmin nimellä L’One, on georgialais-venäläinen räppäri, joka tunnetaan WDKTZ-duon perustajajäsenenä sekä aloittamastaan levy- yhtiöstä nimeltään Black Star Inc. L’Onella on oma vaatemallisto Cosmokot, jota valmistetaan tuotemerkillä Black Star Wear. == Elämäkerta == Levan Gorozia syntyi Krasnojarskissa 9. lokakuuta vuonna 1985. Teini-ikäisenä hän muutti Jakutskiin, jossa hän aloitti uransa muusikkona. Levan pelasi koripalloa Jakutian maajoukkueessa, mutta saatuaan polvivamman hänen oli pakko lopettaa, ja hän päätti keskittyä kokonaan rap-musiikkiin. Jakutskissa L’Onea pidettiin julkisuuden henkilönä ja hän työskentelikin niin radio- että TV- alalla.Hänen debyyttialbuminsa julkaisun jälkeen vuonna 2005, Levan muutti Moskovaan yhdessä ystävänsä Nelin kanssa, jossa he muodostivat hip hop-ryhmän nimeltä Marselle. Debyyttialbumillaan ja kappaleellaan Moskova (Москва), Marselle tuli kuuluisaksi koko Venäjällä ja matkusti ympäri maata saaden kansallista tunnustusta. Heidän kappaleensa Moskova pysyi Next Fm -listan kärjessä 32 viikkoa. Vuonna 2008 L’one osallistui BiTVa-TV-ohjelmaan (БиТВа за респект), jossa hän julkaisi ensimmäisen mixtapensa Mars FM:n. Ohjelmassa katsojat saavat nähdä kappaleiden äänitysprosessin. Myöhemmin samana vuonna hän julkaisi albumin nimeltä Mars, jossa oli mukana artisteja, kuten Teona Dolnikova, Dza-Dze, Sasha Legend, sekä Knara ja Basta. Vuonna 2009 hän julkaisi juhlakokoelman Phlatline in da building levy-yhtiönsä viisivuotispäivän kunniaksi. Mukana levyllä oli myös uusia kappaleita Marsellelta. Albumin lisäksi kappaleille Marselle i ST (Marselle ja ST) ja V Tvojem Dome (Sinun talossasi). Vuonna 2010 hän julkaisi toisen mixtapensa nimeltään L. == Diskografia == === Albumit === * * * === Singlet === * ”Автолюбитель” (2015, ”Autoilija”) * ”С самых низов” (2016, ”Aloittaa pohjalta”) == Aiheesta muualla == * Virallinen VKontakte-sivu Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Juutalaiset hip hop -artistit Luokka:Elävät henkilöt
Koivujärvi (järvi Kiuruvedellä)

Koivujärvi on Pohjois-Savossa Kiuruvedellä, Pielavedellä ja vähän Keiteleelläkin sijaitseva järvi. == Maantietoa == Koivujärven pinta-ala on 2610 hehtaaria eli 26,1 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 6,4 kilometriä leveä. Sen selkä on laaja, mutta sen yhtenäisyyttä rikkoo suuret hajallaan olevat saaret. Saarten pohjoispuolella aukeaa Nurmiluodonselkä ja etelässä jää Teponniemen kolme kilometrisen niemen eteen Syvänselkä. Teponniemen ja saarten taakse jää Pienivesi, joka on alle 5 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Järven kaakkoispäässä järvi muuttuu sokkeloiseksi ja parikilometrisen Kattilasalmen takaa aukeaa Koulunjärvi, josta Koivujärven laskujoki Koivujoki saa alkunsa. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 80,9 miljoonaa m³ eli 0,08 km³. Järven keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 16 metriä. Syvin kohta sijaitsee Syvänsaaren ja Heinäsalmenniemen välissä. Järvessä on laskettu olevan 207 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 289 ha, mikä on noin 10 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 29 on yli hehtaarin suurisia, 169 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Suurimmat saaret ovat (suluissa saaren pituus) Huutsaari (1,3 km), Syvänsaari (1,3 km), Vuohensaari (850 m), Kaijansaari (1,6 km), Muurainsaari (800 m), Elosaari (850 m) ja Lehtosaari (550 m). Järven rantaviivan pituus on 130,8 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 64,3 kilometriä. Kiuruveden ja Pielaveden välinen raja ylittää järven niin, että suurempi osa jää Kiuruvedelle. Teponniemen lounaispuolen taakse jää Pienivesi, jonka lyhyt osuus rannasta kuuluu Keiteleelle. Pohjoisrannassa sijaitsee Koivujärven ja Tikkasenperän kylät, jotka kuuluvat Kiuruvedelle. Etelärannalla sijaitsevat Pielavedelle kuuluvat Kalttosten ja Koivujärven (toinen) kylät. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueella (14.7) Koivujärven valuma-alueeseen (14.75), jonka Koivujärven–Kolunjärven alueeseen (14.753) järvi kuuluu. Järvi on vesistönsä latvajärviä. Siihen laskevat Kylmälahteen pienet Haahkarinjoki ja Tikkasenjoki. Niiden valuma-alueet ovat pienet. Kattilansalmi ja Koulunjärvestä kaakkon työntyvä lahti Pieni-Kolu ovat reittinä Koivujokeen tuleville vesille. Koivujoki laskee Ruukinlampeen, joka on sille hetken suvantona, ja jatkaa eteenpäin laskien Pielaveden Hirvenselkään. == Lähteet == Luokka:Koivujärven valuma-alue Luokka:Kiuruveden järvet Luokka:Pielaveden järvet Luokka:Keiteleen järvet
Lindoksen teatteri

Lindoksen teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Lindoksen kaupungissa Rhodoksen saarella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat nykyisessä Líndoksen kylässä sen akropoliin eli linnavuoren lounaisrinteessä. thumb|left|220px|Lindoksen teatterin rauniot akropoliin rinteessä. Lindoksen teatteri rakennettiin 300-luvulla eaa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra ja sen takana skene eli näyttämörakennus. Rakennuksen halkaisija oli noin 28 metriä. Teatterin katsomossa arvioidaan olleen tilaa noin – hengelle. Katsomon istuimet oli kaiverrettu linnavuoren rinteeseen. Katsomossa oli 26 penkkiriviä, joista 19 oli diazoman eli poikittaisen käytävän alapuolella ja seitsemän riviä sen yläpuolella. Kolme alimmaista riviä oli varattu merkkihenkilöille. Nykyään teatterin katsomon istuimista on säilynyt parhaiten keskiosa, joka oli kaiverrettu suoraan akropoliin kallioon. Teatterin lähellä sijaitsi sen eräänlaiseksi laajennokseksi rakennettu Tetrastoon eli ”neljän stoan” (pylväshallin) rakennus, jota käytettiin uskonnollisiin toimituksiin. Teatteria on kunnostettu vuodesta 2012 lähtien. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan teatterit Luokka:Antiikin Rhodos
Faustinen kaunis kesä

Faustinen kaunis kesä () on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut Nina Companeezin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka pääosaa näyttelee Muriel Catala. Elokuvan tuottajana oli Mag Bodard. == Juoni == 16-vuotias Faustine (Muriel Catala) matkustaa maaseudulle isovanhempiensa luokse kesäksi, jonka aikana hän oppii paljon rakkauden niin hyvistä kuin huonoistakin puolista. == Näyttelijät == == Tuotanto == Faustinen kaunis kesä kuvattiin Val-d’Oisen ja Loiren departementeissa Ranskassa vuonna 1971. Val-d’Oisessa elokuvan kuvauspaikkana oli Montreuil-sur-Epten kunta, ja Loiressa elokuvaa kuvattiin Bonsonin, Saint-Just-Saint-Rambertin ja Sury-le- Comtalin kunnissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Parc Film, Marianne Productions, Universal Productions France ja Union générale cinématographique. == Julkaisu == Faustinen kaunis kesä sai ensi-iltansa Ranskassa 14. tammikuuta 1972 ja oli Cinema International Corporationin (CIC) teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 433 892 katsojaa. Elokuva esitettiin vuoden 1972 Cannesin elokuvajuhlilla. Suomessa Faustinen kaunis kesä ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 25. toukokuuta 1976. Faustinen kaunis kesä julkaistiin DVD:lle Ranskassa vuonna 2007. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Faustinen kaunis kesä AlloCinéssä * Faustinen kaunis kesä UniFrancessa * Faustinen kaunis kesä JP’s Box-Officessa Luokka:Vuoden 1972 ranskalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset romanttiset draamaelokuvat Luokka:Ranskalaiset draamakomediaelokuvat
Kuurikanjärvi

Kuurikanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kuurikan kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee tiheästi ojitetulla Murronsuolla Kuurikassa. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita yhdistää keskellä sijaitseva 100-metrinen ruohottunut kapeikko. Sen pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kokonaan suota. Järvi on asumaton lukuun ottamatta koillispään mökkiä. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Matkari

Matkari on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Järven pinta-ala on 12,3 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannat ovat kokonaan suota ja se on autio. Järvelle ei johda tietä. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Tevänti (Hämeenlinna)

Tevänti on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on metsäjärvi, jota reunustavat ojitetut suot, harjunrinteet ja matalat metsämaat. Se sijaitsee Lammin kirkolta kahdeksan kilometriä koilliseen. Sen pinta-ala on 194 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä ja järven ranta polveilee luoden paljon pieniä niemiä ja lahdelmia. Saaria on neljä, joista suurimmat ovat Suutarinsaari ja Selkäsaaret. Rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja järvelle johtaa tie Kostilan kautta Lammin taajamasta. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia ja Avijärven laskuoja. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet