Venäjän varjolaivasto

Venäjän varjolaivastolla tarkoitetaan Venäjän öljynkuljetuksille tarkoitettuja tankkereita, jotka ovat alkaneet toimia Venäjän hyökkäyssodan takia pakotteiden alaisten maiden ulkopuolisten maiden lipun alla. Varjolaivaston alusten omistussuhteita häivytetään ja ne osallistuvat pakotteiden alaisen öljyn kuljettamiseen. Venäjän varjolaivaston alukset eivät ole useinkaan venäläisomistuksessa. Jos venäläiset omistavat ne, niiden kytkös Venäjään on pyritty peittämään. Kyse on pikemminkin Venäjän hyödyntämästä länsimaiden ulkopuolella toimivasta yhtiöverkostosta. Vuoden 2024 alussa arvioitiin, että Venäjän öljysatamista rahdattiin raakaöljyä muun muassa Gabonin, Kamerunin, Marshallinsaarten, Cookinsaarten ja Liberian lipun alla kulkevilla tankkereilla. == Määritelmä == Merenkulkusivusto Lloyd's List määrittelee säiliöaluksen varjolaivaston osaksi, jos se on vähintään 15-vuotias, sen omistajuus on nimetön ja/tai sen yritysrakenne on suunniteltu hämärtämään tosiasiallisen omistajan löytämistä, sitä käytetään yksinomaan sanktioituihin öljykauppoihin ja se osallistuu yhteen tai useampaan Yhdysvaltain ulkoministeriön toukokuussa 2020 antamassa ohjeessa kuvattuihin petollisiin laivauskäytäntöihin. Lukuihin ei kuulu hallituksen hallinnassa olevia säiliöaluksia, kuten Venäjän Sovcomflot tai Iranin National Iranian Tanker Co, ja niitä, joille on jo asetettu pakotteita. == Ukrainan sodan seuraus == Venäjän varjotankkerilaivastoa kutsutaan myös "harmaaksi" tai "pimeäksi" laivastoksi laivojen toimintatavasta riippuen. Sen äkillinen ilmaantuminen on aiheuttanut sekaannusta alalla, kun satamat, tavaroiden kauppiaat ja muut osapuolet pyrkivät päättämään, minkä alusten kanssa ne voivat laillisesti työskennellä ja minkä eivät. Merenkulun riskienhallinnan konsulttiyrityksen Windwardin mukaan harmaa laivasto on seurausta Venäjän öljyn salakuljetuksesta. ”Harmaa laivasto on täysin uusi ilmiö, joka on kehittynyt Venäjän sodan myötä. Ulkomaisia yrityksiä on perustettu nopeasti sodan syttymisen jälkeen hämärtämään alusten alkuperää ja omistajuutta ja näyttämään lainkuuliailta.” Yhä useampien asiantuntijoiden mukaan laajempi määritelmä kuvastaisi Venäjän käyttämiä useita keinoja kiertää pakotteet ja toisi esiin näihin toimintoihin liittyvät mahdolliset riskit. Tämä kattaa kaikki länsimaisten vakuutusten ulkopuolella olevat ja EU:n/G7+-maiden ulkopuolisten yritysten omistamat alukset. Pakotteiden kiertämiseksi Venäjän varjolaivasto käyttää hyväkseen mukavuuslippuja ja monimutkaisia omistus- ja hallintorakenteita, sekä soveltaa erilaisia taktiikoita lastin alkuperän salaamiseksi. Niitä ovat alusten väliset siirrot, automaattisen tunnistusjärjestelmän AIS-järjestelmän pimennykset, väärät sijaintitiedot, vääristelty data sekä muut harhaanjohtavat tai jopa laittomat keinot. Varjolaivasto sekä vahvistaa Venäjän sotakassaa, että aiheuttaa merkittäviä ympäristö-, meriturvallisuus- ja turvallisuusriskejä, koska se koostuu kasvavasta määrästä vanhoja ja huonosti huollettuja aluksia, jotka toimivat sääntöjä noudattamatta. Venäjän energiasektoriin erikoistunut tutkija arvioi, että Venäjän öljyvientiä palvelevaan varjolaivastoon kuuluu noin 250 alusta. == Riski ympäristölle == Maaliskuussa 2024 uutisoitiin, että SVT löysi kuukausien ajan Gotlannin edustalla toimineen öljytankkerin, josta käsin on pumpattu polttoainetta Venäjän varjolaivastoon. Kahden kuukauden aikana jäljitettiin avoimista lähteistä 56 tankkausoperaatiota, joista 52 liittyi aluksiin, jotka olivat joko tulossa tai menossa Venäjälle. Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n pääsihteeri Arsenio Domínguez vieraili Suomessa helmikuussa 2024, jolloin hän tapasi Suomen meriliikenteen ja merellisten asioiden parissa työskenteleviä virkamiehiä. Keskustelun aiheina oli muun muassa varjolaivaston kasvu maailman merillä. === Vanha kalusto Itämerellä === Venäjän aloittaman Ukrainan hyökkäyssodan takia länsimaiset yhtiöt eivät enää kuljeta venäläis­öljyä. Suomenlahdella Venäjän öljyä kuljettavat entistä vanhemmat alukset, joista osa ei ole koskaan aikaisemmin seilannut vaikeasti navigoitavalla reitillä. Lokakuussa 2023 Ylen artikkelissa arvioitiin, että venäläisiä öljylasteja kuljettavia tankkereita on ainakin 1 000, joidenkin arvioiden mukaan jopa lähes 2 000. Varjolaivaston tankkereiden kunnosta ei tiedetä juuri mitään. Noin puolet tankkereista arvioidaan olevan yli 20 vuotta vanhoja. Tankkerin iässä 20 vuotta yleensä tarkoittaa, että laivan seuraava osoite on romuttamo. Vanhemmassa kalustossa jopa runko voi pahimmillaan pettää, mutta useammin laivan ohjausjärjestelmiin tai koneistukseen tulee ongelmia, jolloin alus voi ajautua matalikolle. Myöskään liikaan huoleen ei ole syytä, koska merenkulun turvallisuus on kohentunut, ja öljyonnettomuudet ovat käyneet harvinaisiksi. Itämerellä turvallisuutta parantaa hyvin toimiva valvonta, ja meriliikenteen ohjauskeskus estää vuosittain useita karilleajoja seuraamalla Itämerellä seilaavien alusten reittejä. == Uhkat ja ankkurointi Suomenlahdella == Suomenlahti on matala ja kapea, ja siihen nähden liikennemäärät ovat suuria. Suomenlahden merenkulun turvallisuustilanteesta oltiin huolissaan varsinkin talvella 2023-2024, kun suurin osa merestä jäätyi. Rajavartiolaitoksen meriturvallisuusjohtajan, komentaja Mikko Hirven mukaan Suomenlahdella tapahtui syksyllä 2024 neljä läheltä piti -tilannetta, joissa onnettomuus estettiin suomalaisten viranomaisten toiminnalla. Tilanteet johtuivat Venäjän harjoittamasta gps-häirinnästä, jonka vuoksi Suomenlahdella liikkuvat alukset eivät aina tiedä tarkkaa sijaintiaan. Läheltä piti tilanteessa ei ollut osallisena tankkereita, mutta niihin liittyi öljyvahingon riski, koska isoilla aluksilla on kyydissä huomattava määrä polttoainetta. Riskiä Suomenlahdella nostaa myös se, että alueelle saapuvat Venäjän varjolaivaston tankkerit ovat entistä vanhempia. Osa varjolaivaston aluksista manipuloi niin kutsuttua AIS-signaalia, joka tarkoittaa sitä, että muiden merenkävijöiden näkemä laivan reaaliaikainen sijaintieto ei pidä paikkaansa. Suomenlahdella öljytankkerit ankkuroituvat Viron talousvyöhykkeellä aluevesien tuntumassa Naissaaren länsipuolella ja Vaindloon majakkasaaren luoteispuolella. Ne jonottavat pääsyä Venäjän öljysatamiin, Koivistoon eli Primorskiin tai Laukaansuuhun eli Ust-Lugaan. Viron infrastuktuuriministeri Vladimir Svetin mukaan ne ovat enimmäkseen laivoja, joiden vakuutukset tai kunto eivät vastaa nykyaikaisia ympäristövaatimuksia. Svet sanoi marraskuussa 2024, että ne rikkovat pakotteita, ruokkivat Putinin hallintoa ja auttavat tukemaan Venäjän sotaa Ukrainassa. Monet näistä aluksista kuuluvat varjolaivastoon. === Epäilyttäviä viestintävälineitä === Ruotsin merivoimat raportoi huhtikuussa 2024, että varjolaivastoon liittyy myös se, että useat aluksista on varustettu viestintävälineillä, joita tavalliset kauppa-alukset eivät milloinkaan tarvitse. Venäjän varjolaivasto näyttää toimivan myös vakoilulaivastona. Laivaston kontra-amiraali Ewa Skoog Haslum sanoi Ruotsissa havaitun, kuinka merellä liikkuvilla on joskus ylimääräisiä tavoitteita toiminnassaan. Hänen mukaansa alukset voivat olla osa Venäjän hybriditoimintaa Itämerellä. Varjolaivaston alukset ovat olleet kiinnostuneita tarkkailemaan Gotlannin saarta, jossa Ruotsi on lisännyt sotilaallista läsnäoloaan jännitteiden kiristyessä Itämerellä. == Toimenpiteet == === EU:n pakotteet === Lokakuussa 2024 Euroopan parlamentissa hyväksyttiin päätöslauselma, jonka tavoitteena on rajoittaa Venäjän mahdollisuuksia käyttää varjolaivastoaan. Sen mukaan Venäjä voi käyttää aluksia hybridioperaatioihin EU:n jäsenvaltioita vastaan. EU:n komission 24. kesäkuuta 2024 julkituoman pakotepaketin mukaan pakotelistalle asetettiin 27 alusta. Ne ovat komission mukaan todistetusti osallistuneet pakotteiden kiertämiseen tai laittoman lastin kuljettamiseen. Komission arvion mukaan koko Venäjän varjolaivastoon kuuluu noin 400 alusta. Pakotepäätös tarkoittaa, että EU kieltää eurooppalaisia yhtiöitä tarjoamasta palveluita näille aluksille. Vain luotsauspalveluiden tarjoaminen on turvallisuussyistä sallittu jatkossakin. Joulukuussa 2024 EUn pakotelistalla oli kaikkiaan 79 alusta, mutta siinä ei ole jouluna 2024 kaapelirikkoon yhdistetty Eagle S -alus. Helmikuun 16. 2025 EU hyväksyi 16. pakotepaketin, jossa oli uusia toimia Venäjän varjolaivastoa kohtaan. EU:n pakotelistalle lisättiin 73 varjolaivaston alusta. Lisäksi sovittiin uusista kriteereistä, joiden mukaan varjolaivaston alusten omistajille ja operaattoreille voidaan asettaa pakotteita. Myös alusten kapteenit voivat päätyä EU:n pakotelistalle. === Itämeren ja Pohjanmeren rantavaltiot === Tallinnan JEF-kokouksen yhteydessä 16. joulukuuta 2024 Itämeren ja Pohjanmeren rantavaltioista Iso- Britannia, Tanska, Ruotsi, Suomi, Puola ja Viro sopivat yhteisistä toimista Venäjän varjolaivastoon puuttumiseksi. Ne ilmoittivat ryhtyvänsä tarkistamaan Venäjän käyttämiltä öljytankkereilta vakuutustodistuksia, jotka tarkistetaan varjoalusten reitillä Englannin kanaalissa, Tanskan salmissa ja Suomenlahdella. Todistuksia kysytään vakuutuksista, joiden tulisi kattaa mahdollinen öljyvahinko. Lisäksi kohdennetaan pakotteita yhä enemmän Venäjän varjolaivastoon kuuluviin öljytankkereihin. Suomi aloitti vapaaehtoisuuteen perustuvat vakuutustodistusten tarkastukset 11. joulukuuta 2024, Iso-Britannia lokakuussa. Viron viranomaiset ovat kesäkuusta 2024 alkaen tehneet pistotarkastuksia niille aluksille, joiden kapteenit ovat antaneet luvan kiivetä kannelle merellä Viron talousvyöhykkeellä. Helsingissä 14. tammikuuta 2025 pidetyn huippukokouksen yhteydessä ilmoitettiin, että Nato ottaa käyttöön uusia teknologioita, joiden avulla infrastruktuuria kuten kaapeleita sekä epäiltyjä varjolaivaston aluksia pystytään valvomaan tarkemmin. "Itämeren vartijaksi" kutsuttuun hankkeeseen osallistuu laivoja, sukellusveneitä sekä valvontalentokoneita ja -drooneja. Toimenpiteiden vaikutusten arveltiin selviävän muutaman kuukauden kuluessa. Edellisen viikon alussa lopussa Yhdysvallat teki uusia varjolaivoihin liittyviä kovia pakotepäätöksiä, jotka tietojen mukaan ovat jo vaikeuttaneet Venäjän taloudelle tärkeiden lastien vientiä maailman satamiin, vaikka laivaston kuuluukin useita satoja aluksia. Latvian ja Ruotsin välinen tietoliikennekaapeli vaurioitui 26. tammikuuta 2025 Itämerellä. Ulkoministeri Elina Valtonen sanoi EU:n ulkoministerikokoukseen osallistuessaan seuraavana päivänä Brysselissä, että Euroopan unioni ja Nato tekevät tiivistä yhteistyötä Venäjän varjolaivaston suitsimiseksi. Hänen mukaansa on otettu käyttöön monia keinoja, kuten valvonta ja laajempien teknologioiden käyttö, sekä tiedonjako EU:n ja Naton sisällä. Valtosen mukaan on myös tärkeää, että EU käyttää koko unionin muskeleita ja painoarvoa ollakseen yhteydessä kolmansiin maihin, joiden lipun alla mahdollisia vaurioita aiheuttaneita aluksia seilaa. Valtonen sanoi: "Annamme tutkintaviranomaisten tehdä työnsä, ei ole poliitikkojen asia ottaa kantaa ennen kuin tutkinta on tehty. Mutta se, mikä on tärkeää joka tapauksessa: meidän pitää edelleen suitsia Venäjän varjolaivaston toimintaa, koska se on kaikkien ongelmien ytimessä." == Kaapelikatko jouluna 2024 == Suomen ja Viron välinen sähkökaapeli Estlink 2 katkesi 25. joulukuuta 2024. Vaurion aiheuttajaksi epäiltiin Cookinsaarten lipun alla seilaavaa Eagle S -öljysäiliöalusta, jonka poliisi ja rajavartiolaitos pysäyttivät. Suomen tullin pääjohtaja Sami Rakshitin mukaan laiva kuuluu niin kutsuttuun varjolaivastoon ja siihen kuuluu niin sanottua pakotteiden kiertämistä. Alus on aiemmin liikkunut pääasiassa Turkin ja Intian alueella. Aluksen kyydissä oli kaapelirikon aikaan noin 35 000 tonnia lyijytöntä bensiiniä. Lloyd’s Listin mukaan Eagle S:lle ja siihen liittyvälle tankkerille Swiftsea Riderille asetettiin kuuntelulaitteet tarkkailemaan Naton laivaston ja lentokoneiden toimintaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Spotlight: Varjolaivasto - tikittävä ympäristöpommi, Yle 30.9.2024 * Suomenlahden uudet riskit, Tekniikan Maailma 22.3.2024 * USA rankaisee Venäjän öljyä kuljettavaa varjolaivastoa, Verkkouutiset 29.12.2023 * Russia’s growing dark fleet: Risks for the global maritime order, Atlantic Council 11.1.2024 * Russia’s shadow fleet is a disaster waiting to happen, Politico 20.10.2023 * Här tankas ryska skuggflottan – från fartyg utanför Gotland, SVT 10.4.2024 Luokka:Öljynsiirto Luokka:Venäjän–Ukrainan sota Luokka:Merenkulku