Anders Johan Sjögren

Anders Johan Sjögren (, 8. toukokuuta 1794 Iitti – 18. tammikuuta 1855 PietariMichael Branch, Anders Johan Sjögren, Biografiasampo, viitattu 1.12.2024) oli suomalainen kirjailija ja suomen kielen, kansatieteen tutkija, historiantutkija ja tutkimusmatkailija. == Elämäkerta == Sjögren oli pitäjänsuutarin ainoa eloon jäänyt lapsi, joka lahjakkaana pääsi pitäjän papiston tuella koulutielle. Hänen koulutiensä kulki Loviisan alakoulusta Porvoon kymnaasiin ja sitten Turun akatemiaan, josta hän valmistui vuonna 1819. Hän toimi vuosina 1820–1821 Pietarissa kotiopettajana piispa Zacharias Cygnaeuksen perheessä. Vuodesta 1823 hän toimi kreivi Nikolai Rumjantsevin kirjastonhoitajana, vuodesta 1831 ylimääräisenä akateemikkona ja vuodesta 1844 suomalais-ugrilaisen ja kaukasialaisen kieli- ja kansatieteen varsinaisena akateemikkona Pietarin tiedeakatemiassa, vuodesta 1845 sen kansatieteellisen museon johtajana. Sjögrenin ensimmäinen tutkimusmatka suuntautui vuosina 1824–1829 Karjalan ja Lapin kautta vepsäläisalueille ja sieltä lähelle Uralia Permin kuvernementtiin tutkimaan suomensukuisia kansoja. Tutkimusten aiheet olivat niin kieli- ja kansatieteellisiä kuin maantieteellisiä ja taloudellisia. Matkan tuloksena hän julkaisi vuonna 1826 kirjoitelman Anteckningar om församligarne i Kemi-Lappmark. Matkan aikana hän identifioi ensi kertaa vepsäläiset ja heidän kielensä. Saman matkan tuloksena hän julkaisi vuonna 1829 tutkielman komeista eli syrjääneistä, Die Sürjänen, ein historisch-statistisch-philologischer Versuch. Matkan jälkeen hän sai Venäjän historian ja muinaistieteen apulaisen viran Pietarin tiedeakatemiassa. Tässä asemassa hän esitteli tiedeakatemialle lisää matkansa tuloksia. Yksi tällainen tutkielma oli teos Über die Finnische Bevölkerung des St.-Peterburgschen Gouvernements und über den Ursprung es Names Ingermanland, joka esitteli Inkerinmaan väestöä. Myöhemmät tutkimusmatkat koskivat vuosina 1835–1837 Pohjois-Kaukasiassa osseetteja ja Krimillä tataarien kieltä sekä vuosina 1846 ja 1852 Baltian liiviläisiä. Sjögrenin merkitys korostuu siinä, että hän oli varhainen tutkimusmatkailija, joka aluksi keskittyi suomensukuisiin kansoihin. Myös hänen yhteytensä itseään nuorempaan Elias Lönnrotiin oli merkittävää. Sjögren ja Lönnrot tapasivat ensi kerran vuonna 1834. Heidän välilleen kehkeytyi kirjeenvaihto, joka käsitteli erityisesti suomen kieltä ja kansanrunoja. Pietarin asemastaan käsin Sjögren pystyi helpottamaan muiden suomalaisten tutkijoiden, kuten M. A. Castrénin, tavoitteita Venäjälle suoritettavissa tutkimusmatkoissa. Kielitieteilijänä ja kielinerona hän oli sittemmin kiinnostunut myös muista kielistä, esimerkiksi osseettien kielestä, jonka kieliopin ja sanakirjan hän laati.Anteeksi, puhutteko osseettia? Turun Sanomat 10.8.2008 Sjögren kirjoitti myös päiväkirjoja, Ephemerider, koko toimintansa ajan (1806–1855). Niiden julkaisu valmistui 2020. Sjögrenin muistokivi sijaitsee Iitin Sitikkalassa Sjögrenin mäellä ja muistomerkki Iitin kirkonkylässä vastapäätä kirkkoa. Vladikavkazissa on Sjögrenille nimetty katu. Hänen muistoaan vaalii A. J. Sjögrenin seura, jolla oli vuonna 2018 yhteensä 46 jäsentä. == Teokset == * Über die finnische Sprache und Ihre Litteratur (1821) * Anteckningar om församlingarne i Kemi-Lappmark (1828) * Die Sürjänen, ein historisch-statistisch-philologischer Versuch (1829) * Über die finnische Bevölkerung des St. Petersburgischen Gouvernements und über den Ursprung des Namens Ingermannland (1833) * Ossetische Sprachlehre (1841) * Grammatik der ossetischen Sprache (1844) * Ossetische Studien (1848) * Zur Ethnographie Livlands (1849) ** Historisch-ethnographische Abhandlungen über den finnisch- russischen Norden ** Livische Grammatik nebst Sprachproben ** Livisch- deutsches und deutsch-livisches Wörterbuch * Gesammelte Schriften I–II (postuumi 1861, uusintapainos 1969) * Tutkijan tieni, käsikirjoituksesta suomentanut Aulis J. Joki, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1955. * Sjögren, Anders Johan, Allmänna Ephemerider. Dagböckerna 1806–1855. (Utgivna av Michael Branch, Esko Häkli och Marja Leinonen, Nationalbiblioteket 2020, Nationalbibliotekets skrifter 86) (Verkossa ISBN 978-951-51-6139-0) == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Michael A. Branch: A. J.Sjögren – Studies of the North, Suomalais-Ugrilainen Seura, 1973, Helsinki * Päivi Ronimus-Poukka: Anders Johan Sjögren – edelläkävijä ja suurmies? TaY/Suomen historia, Tutkijakoulun jatkokoulutusseminaari, 3.–4.6.2002, Tampere == Aiheesta muualla == * * * A. J. Sjögrenin Seuran blogi * * Elias Lönnrot: Minnestal öfver akademikern, D:r Anders Johan Sjögren, hållet vid Finska-Vetenskaps- Societetens Årshögtid den 29 April 1855. Acta Societas Scientiarum Fennicæ, Tomus IV. Helsingforsiæ MDCCCLVI. Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Fennougristit Luokka:Suomalaiset etnologit Luokka:Suomalaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Iitin historia Luokka:Vuonna 1794 syntyneet Luokka:Vuonna 1855 kuolleet