EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Siksika

Siksika eli mustajalka (omakielinen nimi: siksiká) on tasankojen algonkin- kieliin kuuluva mustajalka-intiaanien puhuma kieli. == Historia ja elinvoimaisuus == Siksikasta erotetaan usein ns. vanha siksika ja uusi siksika: vanha siksika on lähempänä 1800-luvulla puhuttua kieltä ja se eroaa uudesta kielestä mm. sanastollisesti ja kieliopillisesti. Uuden ja vanhan kielimuodoon välillä ei kuitenkaan ole niin suuria eroja, että puhujat eivät ymmärtäisi toisiaan. Puhujamäärät ovat olleet laskussa 1960-luvulta lähtien. Ensisijainen syy kielen vaarantumiseen ovat olleet negatiiviset asenteet kieltä kohtaan ja kouluissa lapsia rangaistiin jopa fyysisesti kielen puhumisesta. Puhujia on Yhdysvaltain ja Kanadan rajojen molemmin puolin: vuonna 2017 Kanadassa arvioitiin olevan 2750 puhujaa kun taas Yhdysvalloissa puhujia oli 50. Molemmissa maissa puhujat käyttävät myös englantia. Yhdysvalloissa on aloitettu elvytystoimia useammassa yliopistossa ja korkeakoulussa (esim. Montanan yliopistossa). Montanan Browningissa toimii myös siksikankielinen radioasema. == Fonologia == === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Palataali Velaari Glottaali Nasaali m n Klusiili p t k ʔ Affrikaatta ts ks Frikatiivi s x Puolivokaali w j Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i o Avoin a Lähde: == Kirjakieli == Kieltä kirjoitetaan sekä latinalaisin aakkosin että Kanadan alkuperäistavukirjoituksella. Joitakin Raamatun osia on käännetty mustajalaksi. === Tavukirjoitus === Tavukirjoituksen kehitti anglikaanisen kirkon lähetyssaarnaaja John William Tims 1800-luvulla. -a -e -i -o lopussa keskellä Ø ᖳ ᖰ ᖱ ᖲ p- ᑫ ᑭ ᑯ ᑲ ᐤ t- ᒣ ᒥ ᒧ ᒪ ᐨ k- ᖿ ᖼ ᖽ ᖾ ᘁ m- ᒉ ᒋ ᒍ ᒐ ᐢ n- ᖻ ᖸ ᖹ ᖺ ᐡ s- ᓭ ᓯ ᓱ ᓴ ᔈ ᐧ y- ᔦ ᔨ ᔪ ᔭ ᐟ ᑉ w- ᖷ ᖴ ᖵ ᖶ ᐠ ᙿ Lähde: == Kielioppi ja sanasto == Mustajalka on polysynteettinen kieli. Lukusanat 1–10 siksikaksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 nii'tokska naato'ka niookska niiso niisito naoi ihkitsika naaniiso piihkssoi kiippo == Lähteet == Luokka:Algonkin-kielet Luokka:Yhdysvaltain kielet Luokka:Kanadan kielet Luokka:Mustajalat
Botellón

Botellón on Espanjassa 1900-luvun lopulla syntynyt nuorison tapa kerääntyä juomaan suuria määriä alkoholia julkisille paikoille.Las claves del 'macrobotellón': ...término se describe a las concentraciones de personas que consumen bebidas alcohólicas al aire libre. (elmundo.es) Termi botellón on johdettu sanasta "botella", pullo, ja sen kirjaimellinen merkitys on "iso pullo". Botellénia on verrattu suomalaiseen pussikaljoitteluun. Yksi tapahtuman järjestämisen syistä on, että alkoholi on halvempaa vuorokauden ympäri auki olevissa marketeissa kuin ravintoloissa. Juomaksi käy pullo viinaa, olut, sangria, calimocho (puolet punaviiniä, puolet kolajuomaa). Illan hinnaksi tulee noin 6 euroa. Joissain kaupungeissa tapahtumaan osallistuu joka viikonloppu 3 000 ihmistä. Vuonna 2004 Sevillassa juhlijoita kerääntyi tekstiviestien kutsumana 70 000.Unos 70.000 jóvenes sevillanos se congregan mediante SMS para celebrar la Fiesta de la Primavera (elmundo.es) Ennätyksen lyömiseksi on järjestetty macrobotellón, johon osallistui puolisen miljoonaa osanottajaa eri puolilla maata. Botellón on aihettanut närää meluhaittojen, sotkemisen ja turvallisuuden vuoksi. Julkista juomista on pyritty vähentämään kieltämällä se, kieltämällä alkoholin myyminen kello 22 jälkeen tai siirtämällä juominen tietyille alueilleAnna Venejärvi, Etelän auringossa elämään luikersi halpa viina, Helsingin Sanomat 18.7.2011 sivu B 8 (botellódromos). Hallitusta on myös painostettu säätämään laki nopeutetussa järjestyksessä alkoholin myynnin ikärajan nostamiseksi 16:sta 18:aan ja julkisen juomisen kieltämiseksi. Tapahtumat ovat aiheuttaneet ongelmia ympäri Euroopan. Suomessa tilaisuuksia on järjestetty botellón-nimen alla Turussa vuodesta 2008, mutta enemmälti julkisuutta ne saivat kesällä 2011. Kyseessä on puistokokoontuminen, jossa järjestäjiä ei yksinkertaisesti ole, vaan ihmiset saavat tiedon julkisen median, puskaradion sekä keskustelupalstojen kautta. Botellon Turku on sijoittunut joka vuoden heinäkuun puoliväliin lauantai päivään. Tuhansien ihmisten ulkobileet. Helsingin Sanomat 9.7.2011 sivu A 5 Turussa 16. heinäkuuta 2011 järjestetty tapahtuma jäi ennakoitua pienemmäksi, vain runsaaseen kahteentuhanteen henkeen, mutta aiheutti kuitenkin paljon häiriöitä.Botellón-piknikistä paljon häiriöitä Turussa , viitattu 18.7.2011 ==Lähteet== Luokka:Espanjalainen kulttuuri Luokka:Alkoholikulttuuri Luokka:Espanjankieliset sanat ja sanonnat
Furlong

Furlong (suomeksi vakomitta) on pituuden mittayksikkö, joka määritellään mailin kahdeksasosaksi.Keskiaika - Keskiaikaiset mitat Yksi furlong on siten pituudeltaan 660 jalkaa tai 220 jaardia (201,168 m). kymmenen chainia muodosti yhden furlongin. Sana furlong (alun perin furrow long) viittaa auranvaon, furrow pituuteen eekkerin kokoisella pellolla. Vanha suomalainen mittayksikkö oli nimeltään "vakomitta". Muinaiskreikkalainen mittayksikkö stadion (192 m) on käännetty englanninkielisessä kuningas Jaakko I:n raamatunkäännöksessä furlongiksi. Yhdysvalloissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa laukkakilpailujen matkojen pituudet ilmoitetaan yleisesti maileissa ja furlongeissa. Muissa yhteyksissä furlongin käyttö on nykyään harvinaista. Termi furlongs per fortnight ("poronkusemaa kahdessa viikossa") tarkoittaa mitä tahansa epämääräistä mittaustulosta tai lukemaa, joka ilmaistaan mahdollisimman vaikeatajuisina ja epämääräisinä yksikköinä. Yksi eekkeri (acre) määritellään suorakulmioksi, jonka toinen sivunpituus on yksi furlong ja toinen yksi chain (22 jaardia). ==Katso myös== * Rod ==Lähteet== Luokka:Pituusyksiköt
Joe Don Baker

Joe Don Baker (s. 12. helmikuuta 1936 Groesbeck, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Baker aloitti uransa elokuvassa Lannistumaton Luke vuonna 1967. Hän oli kuitenkin sivuroolissa eikä hänen nimeään mainittu lopputeksteissä. Myöhemmin hän esitti ensimmäisen kerran pääroolia vuonna 1973 julkaistussa elokuvassa Lahjomaton sheriffi. Vuonna 1987 Baker sai roolin 007 vaaran vyöhykkeellä -nimisestä James Bond -elokuvasta. Siinä hän näytteli Brad Whitaker -nimistä roistoa. Vuosina 1995 ja 1997 Baker vielä palasi Bond- elokuviin näytellen tällä kertaa eri hahmoa, Jack Wadea, elokuvissa 007 ja kultainen silmä sekä Huominen ei koskaan kuole. Baker on esiintynyt myös televisiossa. Yksi hänen merkittävimmistä televisiorooleistaan oli Darius Jedburgh brittiläisessä minisarjassa Pimeyden ytimessä. Hän on esiintynyt myös lyhytikäisessä poliisidraamassa, missä hän näytteli poliisipäällikkö Earl Eischeidia. == Filmografia == *Lannistumaton Luke (Cool Hand Luke, 1967) *Seitsemän rohkeaa ratsastaa jälleen (Guns of the Magnificent Seven, 1969) *Adam at 6 AM (1970) *Mongo's Back in Town (1971) *That Certain Summer (1972) *Welcome Home, Soldier Boys (1972) *Tappakaa Charley Varrick! (Charley Varrick, 1973) *Lahjomaton sheriffi (Walking Tall, 1973) *Kostaja kiven sisältä (The Outfit,1973) *Seitsemän kultaneulaa (Golden Needles, 1974) *Tappakaa Mr. Mitchell (Mitchell, 1975) *Ahdistettu (Framed, 1975) *Villikoirat (The Pack, 1977) *Vauhtiloukku (Speedtrap, 1977) *Pykälä silmään ja pellit kasaan! (Checkered Flag or Crash, 1977) *Videohullut (Joysticks, 1983) *Final Justice (1984) *Voittajan paluu (The Natural, 1984) *Nimeni on Fletch (Fletch, 1985) *Edge of Darkness (1985) *The Killing Time (1987) *Leonard. Osa 6 (Leonard Part 6, 1987) *007 vaaran vyöhykkeellä (The Living Daylights, 1987) *Lain kahdet kasvot (Criminal Law, 1989) *Cape Fear (1991) *Arvoisa herra (The Distinguished Gentleman, 1992) *Citizen Cohn (1992) (HBO) *Reality Bites (1994) *Congo (1995) *007 ja kultainen silmä (GoldenEye, 1995) *Mustat pantterit (Panther, 1995) *Ruohojen harppu (The Grass Harp, 1995) *Isku vasten kasvoja (Underneath, 1995) *Mars hyökkää! (Mars Attacks!, 1996) *Huominen ei koskaan kuole (Tomorrow Never Dies, 1997) *Poodle Springs – kuolema aavikolla (Poodle Springs, 1998) *Vegas, City of Dreams (2001) *Juntti-Joe (Joe Dirt, 2001) *The Commission (2003) *The Dukes of Hazzard (2005) *Strange Wilderness (2008) *Mud (2012) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jouni Pystynen

Jouni Lauri Antero Pystynen (26. marraskuuta 1951 TampereKuka kukin on 2005, Otava 2004 – 13. elokuuta 2020 Vesanto) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti, joka toimi Suomen ilmavoimien komentajana 1. syyskuuta 1998 – 31. joulukuuta 2004. Jouni Pystynen suoritti varusmiespalvelunsa Ilmasotakoulussa (nyk. Lentosotakoulu) Kauhavalla. ==Ura== Hän valmistui Kadettikoulusta vuonna 1974. Hän toimi Lapin Lennoston alaisen Hävittäjälentolaivue 11:n palveluksessa Rovaniemellä 1974–1979. Hän oli lentopäällikön sijainen vuosina 1980–1981 ja lentopäällikkö vuosina 1981–1983. Yliluutnantiksi Pystynen ylennettiin vuonna 1976 ja kapteeniksi taas vuonna 1981. Hän opiskeli Sotakorkeakoulun ilmasotalinjalla vuodet 1983–1985. Hänet ylennettiin majuriksi vuonna 1985. Pystynen toimi Hävittäjälentolaivue 11:n komentajana Lapin Lennostossa vuosina 1985–1988. Hän lensi Saab J35 Draken -kalustolla koko uransa. Everstiluutnantti Pystynen oli Ilmavoimien Esikunnassa osastopäällikkönä vuosina 1988–1992 ja operaatiopäällikkönä vuosina 1993–1995. Vuosina 1995–97 eversti Pystynen toimi Satakunnan Lennoston komentajana. Vuonna 1997 prikaatikenraaliksi ylentynyt Pystynen nimitettiin ilmavoimien esikuntapäälliköksi. Vuonna 1998 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja ilmavoimien komentajaksi. Kenraaliluutnantiksi Pystynen ylennettiin vuonna 2001. Pystysen komentajakaudella F/A-18 Hornetista tuli ilmavoimien ainoa hävittäjälentokone. Ilmavoimat lisäsi hänen kaudellaan kansainvälistä yhteistyötä pohjoismaiden ja Naton suuntaan. Pystynen onnistui torjumaan ilmavoimien komentajana aikeen siirtää maavoimia tukevien taistelu- ja kuljetushelikoptereiden hallinnon ilmavoimille Gustav Hägglundin päinvastaisista pyrkimyksistä huolimatta. Hänen isänsä on entinen eduskunnan puhemies, professori Erkki Pystynen. ==Lähteet== Luokka:Suomen ilmavoimien komentajat Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Keihäänheittäjä (veistos)

Keihäänheittäjä on kuvanveistäjä Kalervo Kallion veistos, joka esittää olympiavoittaja-keihäänheittäjä Matti Järvistä. Veistos on paljastettu 1966, ja se sijaitsee Porin stadionin pääsisäänkäynnin luona.Olympiavoittajan patsas saa keihäänsä takaisin. Yle.fi 23.7.2015 Veistoksen keihäs on joutunut usein ilkivallan kohteeksi, ja senpä vuoksi se on ollut pitkään Porin taidemuseossa varastoituna. Se palautettiin paikalleen vuoden 2015 Kalevan kisojen alla. ==Lähteet== Luokka:Porin patsaat ja veistokset
Hellenika

Hellenika () oli ateenalaisen historioitsijan ja sotilaan Ksenofonin kirjoittama teos Kreikan historiasta. Hellenika on tärkeä lähde peloponnesolaissodan loppuvuosille. Thukydideen Peloponnesolaissota loppuu vuoteen 411 eaa., mutta Ksenofonin teos alkaa siitä mihin Thukydideen loppuu. Ksenofonin teos käsittelee Kreikan historiaa aina vuoteen 362 eaa. asti. == Aiheesta muualla == * Xenophon: Hellenica Käännös Henry Graham Dakyns. Gutenberg-projekti Luokka:Antiikin kreikkalaiset historiateokset Luokka:Ksenofonin teokset
Heikki Lyytinen

Heikki Ilmari Lyytinen (s. 10. kesäkuuta 1953 Helsinki) on suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti evp., joka toimi Suomen ilmavoimien komentajana 1. tammikuuta 2005 – 30. kesäkuuta 2008 reserviin siirtymiseensä saakka. ==Ura== Heikki Lyytinen suoritti varusmiespalveluksensa maavoimissa Hämeen Jääkäripataljoonassa vuosina 1972–1973 sekä reserviupseerikurssin Panssarikoulussa vuonna 1973. Hän siirtyi ilmavoimiin Kadettikoulun ilmapuolustuslinjalta vuonna 1976. Hän suoritti lennonopettajakurssin 1977. Lyytinen toimi lentoupseerina Satakunnan Lennoston Hävittäjälaivue 21:ssä (myöhemmin Hävittäjälentolaivue 21) ja Tiedustelulentolaivueessa (myöhemmin Tukilentolaivue) vuosina 1976–1977. Hänet ylennettiin yliluutnantiksi 1978. Vuonna 1979–1984 hän toimi Kauhavalla Ilmasotakoulussa lentoupseerina ja lentuepäällikkönä. Kyproksella hän palveli YK-joukoissa viestiupseerina 1984–1985. Ilmavoimien tehtäviin Lyytinen palasi majurina 1987. Hän oli Satakunnan Lennoston operaatiopäällikkö vuoteen 1989 asti. Vuosina 1989–1991 Lyytinen työskenteli Ilmavoimien Esikunnassa operaatiopäällikkönä. Hänet ylennettiin tällöin everstiluutnantiksi. Vuodet 1991–1996 Lyytinen oli esikuntapäällikkönä Satakunnan Lennostossa. Hän johti Karjalan Lennostoa vuodet 1996–2002. Tuona ajanjaksona luovuttiin MiG-21-hävittäjistä. Lyytinen ylennettiin prikaatikenraaliksi 2003. Seuraavassa vaiheessa hänestä tuli Pääesikunnan operatiivisen osaston apulaisosastopäällikkö ja hieman myöhemmin valmiuspäällikkö. Ilmavoimien komentaja Heikki Lyytisestä tuli 1. tammikuuta 2005. Kenraalimajurin arvoon hänet ylennettiin 6. joulukuuta 2004 ja kaksi vuotta myöhemmin 6. joulukuuta 2006 kenraaliluutnantiksi. Lyytinen on ensimmäinen rauhanturvatehtävissä palvellut Suomen ilmavoimien komentaja. Hän on myös ensimmäinen maavoimien kautta tullut komentaja sitten Frans Helmisen. ==Poliittinen toiminta== Lyytinen on myöhemmin ollut kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaana Pirkanmaalta.http://www.aamulehti.fi/uutiset/kotimaa/sinetti-tuli-tiura- ehdolle-eduskuntavaaleihin/180654 == Lähteet == * Kuka kukin on 2007 (Otava) === Viitteet === Luokka:Suomen ilmavoimien komentajat Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Melinda Culea

Melinda Culea (s. 5. toukokuuta 1955, Western Springs, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muiden muassa roolistaan Amy Amanda Allenina A-Teamissa. Myöhemmin hän on esiintynyt muun muassa erilaisissa televisiosarjoissa kuten Salaiset kansiot ja Star Trek: The Next Generation. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bardot (yhtye)

Bardot oli australialainen pop-yhtye, joka voitti Australian ensimmäisen Popstars-kilpailun vuonna 2000. Yhtye julkaisi yli kaksivuotisen uransa aikana kaksi albumia ja kuusi singleä. Yhtyeen jäsenet ovat julkaisseet myös soolomateriaalia. == Jäsenet == * Tiffani Wood * Sophie Monk * Belinda Chapple * Sally Polihronas * Katie Underwood (vuoteen 2001 saakka) == Diskografia == === Albumit === * Bardot (2000) * Play It Like That (2001) === Singlet === * "Poison" (2000) * "I Should've Never Let You Go" (2000) * "These Days" (2000) * "A.S.A.P" (2001) * "I Need Somebody" (2001) * "Love Will Find a Way (2002) === Musiikkivideot === * Poison (2000) * I Should've Never Let You Go (2000) * These Days (2000) * Asap (2001) * I Need Somebody (2001) * Love Will Find a Way (2002) == Aiheesta muualla == * Bardot Warnermusicin sivuilla Luokka:Australialaiset elektronisen musiikin yhtyeet Luokka:Australialaiset popyhtyeet Luokka:Australialaiset tyttöbändit
Shanghain yhteistyöjärjestö

Shanghain yhteistyöjärjestö (, , pinyin: Shànghǎi hézuò zǔzhī) on 14. kesäkuuta 2001 perustettu kansainvälinen järjestö, johon kuuluvat Kazakstan, Kirgisia, Venäjä, Kiinan kansantasavalta, Tadžikistan ja Uzbekistan. Järjestön pääasialliset tavoitteet ovat terrorismin, separatismin ja ekstremismin vastustaminen. Järjestön juuret ovat vuonna 1996 muodostetussa Shanghai 5 -ryhmässä, joka muodostettiin Kazakstanin, Kiinan, Kirgisian, Venäjän ja Tadžikistanin kesken Shanghaissa 1996 sopimuksella syventää sotilasluottamusta raja-alueilla. Shanghai 5 -ryhmä tapasi Almatyssa 1998, Biškekissä 1999 ja Dušanbessa 2000. Vuonna 2001 vuosikokous järjestettiin Shanghaissa, jossa Uzbekistan hyväksyttiin jäseneksi. 15. kesäkuuta 2001 allekirjoitettiin sopimus Shanghain yhteistyöjärjestöstä sen toiminnan tiivistämiseksi. Heinäkuussa Kiina ja Venäjä allekirjoittivat lisäksi kaksikymmenvuotisen sopimuksen hyvästä naapuruudesta ja ystävällisestä yhteistyöstä (, ). Shanghain yhteistyöjärjestöllä on kaksi pysyvää elintä: sihteeristö Pekingissä ja alueellinen terrorismin vastainen Taškentissa. Pääsihteeri on Zhang Deguang. Järjestön työkielet ovat kiina ja venäjä. Kiinan päämies Wen Jiabao on ehdottanut pitkän kantaman tavoitteeksi perustaa vapaakauppa-alue. Lokakuun 2005 Moskovan kokouksessa energia-ala asetettiin korkealle prioriteetille yhteisten vesivarojen käytön lisäksi. Kulttuurin alalta järjestö ensimmäinen yhteinen taidefestivaali ja näyttely järjestettiin Astanassa kesän 2005 kokouksessa. Toinen järjestetään kesäkuussa 2006 Shanghaissa. Kazakstan on myös ehdottanut kansantanssifestivaalin järjestämistä Astanassa 2008. Muista maista Mongolia sai tarkkailijajäsenen aseman 2004 sekä Pakistan, Intia ja Iran 2005 Astanan kokouksessa. Valko-Venäjä anoi myös tarkkailijajäsenen asemaa, mutta Venäjän puolustusministeri Sergei Ivanov on lausunut sen olevan täysin eurooppalainen maa. Maaliskuussa 2008 Iran ilmoitti hakevansa järjestön täysjäsenyyttä. Syksyllä 2022 Iran allekirjoitti muistion liittymisestä järjestön jäseneksi.https://www.aljazeera.com/news/2022/9/15/iran-signs- memorandum-join-shanghai-cooperation-organisation https://www.globaltimes.cn/page/202207/1270360.shtml Egypti ja Saudi-Arabia liittyivät syksyllä 2021 vuoropuhelukumppaneiksi. Ennestään tässä asemassa olivat Armenia, Azerbaidžan, Kambodža, Nepal, Sri Lanka ja Turkki. Afganistan, Mongolia ja Valko-Venäjä ovat tarkkailijajäseniä ja Turkmenistan virallinen vieras.https://www.silkroadbriefing.com/news/2021/09/01/egypt-saudi-arabia-to- join-shanghai-cooperation-organisation-as-dialogue-partners/ ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Fels, Enrico: Assessing Eurasia's Powerhouse. An Inquiry into the Nature of the Shanghai Cooperation Organisation. Bochum: Winkler Verlag, 2009. ISBN 978-3-89911-107-1. ==Aiheesta muualla== * http://www.sectsco.org/ Luokka:Aasian kansainväliset järjestöt Luokka:Yhdistyneiden kansakuntien tarkkailijajäsenet
Tsinghua-yliopisto

thumb|right|Tsinghua-yliopisto on Kiinan tasokkaimpia. right|thumb|Yliopiston vanha pääportti. thumb|Vuonna 1917 valmistunut pääauditorio sijaitsee vanhan kampuksen keskellä. Tsinghua-yliopisto (; pinyinin mukaan Qinghua-yliopisto) on yksi Kiinan kansantasavallan maineikkaimmista ja arvostetuimmista yliopistoista. Se sijaitsee maan pääkaupungissa Pekingissä. Yliopiston kampus on kaupungin luoteisosassa Haidianin alueella. ==Historia== Tsinghua perustettiin vuonna 1911 entisten Qing-dynastian keisarillisten puutarhojen alueelle ja se toimi alkujaan valmistavana kouluna yhdysvaltalaisiin yliopistoihin pyrkiville kiinalaisille koululaisille. Tsinghuasta tuli yliopisto vuonna 1925, ja se nousi pian samalle tasolle kuin läheinen Pekingin yliopisto. Tsinghua- ja Pekingin yliopistojen välillä vallitsee edelleen tiukka kilpailu paremmuudesta. Japanin hyökättyä Kiinaan vuonna 1937 pääkaupunkialueen kolme yliopistoa, Tsinghua, Peking ja Tianjinissa oleva Nankai, yhdistettiin väliaikaisesti ja siirrettiin sotaa pakoon maan lounaisosiin, mistä ne palasivat toisen maailmansodan jälkeen vanhoille paikoilleen. Kiinan sisällissota jakoi maan ja sen päätyttyä kommunistien voittoon osa Tsinghua-yliopistosta siirtyi kansallismielisten mukana Taiwaniin, jossa siitä muodostettiin oma yliopistonsa vuonna 1955. Kansantasavalta puolestaan yritti uudistaa koulutusjärjestelmäänsä Neuvostoliiton mallin mukaiseksi, minkä seurauksena 1952 Tsinghua menetti useita tiedekuntiaan, ja siitä tehtiin pelkkä monitieteellinen ammattikorkeakoulu. Kulttuurivallankumouksen aikaan 1966–1976 minkäänlainen normaali koulutus ei juuri ollut mahdollista. Kaaoksen ajan päätyttyä vuonna 1977 Tsinghua palasi kuitenkin nopeasti entiselleen, ja heti vuosikymmenen vaihteessa tehdyt uudistukset tekivät laajemmankin koulutuksen kirjon jälleen mahdolliseksi. 1980-luvulta alkaen yliopisto on valtion voimakkaan tuen avulla laajentunut ja kehittynyt hyvin korkeatasoiseksi oppilaitokseksi. ==Nykytilanne== Monissa yliopistovertailuissa Tsinghua sijoittuu Kiinan ensimmäiseksi. Se on erityisen tunnettu taloustieteellisestä ja insinöörikoulutuksestaan. Tsinghua-yliopisto jää toisaalta toiseksi naapurilleen Pekingin yliopistolle esimerkiksi oikeustieteen ja lääketieteen saralla. Monet Kiinan johtavista henkilöistä niin politiikassa, taloudessa, tieteessä kuin muillakin aloilla tulevat juuri näistä yliopistoista. Tunnetuimpia Tsinghuasta valmistuneita ovat muiden muassa Wolfin palkinnon 1984 voittanut matemaatikko Shiing-Shen Chern, vuoden 1957 fysiikan Nobel- palkinnon kahdestaan jakaneet Tsung-Dao Lee ja Chen Ning Yang sekä Kiinan entinen presidentti Hu Jintao. QS World University Rankings listasi Tsinghua- yliopiston parhaiden yliopistojen listalla vuonna 2014 sijalle 47 kaikista ja sijalle 14 Aasian yliopistojen joukossa. ==Katso myös== *C9-liiga ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yliopiston kotisivu Luokka:Pekingin yliopistot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Anders Donner

Anders Severin Donner (5. marraskuuta 1854 Kokkola – 15. huhtikuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen tähtitieteilijä ja vuosina 1883–1915 Helsingin yliopiston observatoriossa tähtitieteen professori.Anders Donner Ursan sivulla. Ennen professoriksi nimitystään hän oli Helsingin yliopiston tähtitieteen dosentti 1881–1883, vararehtori 1902–1911, rehtori 1911–1915 sekä vt. kansleri 1917–1919 ja 1921–1926.Kuka kukin oli, Wikiaineisto.Donner, Anders (Arkistoitu versio) Uppslagsverket Finland Donner toimi myös Astronomische Gesellschaftin varapuheenjohtajana 1922–1924. Donner sai valtioneuvoksen arvon 1913.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Anders Severin Donner Merkittävintä Donnerin uralla oli observatorion vuosikymmenien mittainen osallistuminen hänen johdollaan kansainväliseen valokuvauksen avulla toteutettuun tähtiluettelo- ja tähtikarttahankkeeseen Carte du ciel -projektiin. Helsingissä tähtiluettelon valokuvaus aloitettiin 1890, ja 1937 valmistui Helsingin tähtiluettelon viimeinen osa. Helsingin luettelo sisältää noin 285 000 tähden kirkkaudet ja tarkat sijainnit. Donner lahjoitti tähtivalokuvaustyön suurimmaksi osaksi yliopistolle. Donner opiskeli varsinaisesti matematiikkaa ja jatkoi opintoja Leipzigin ja Königsbergin yliopistoissa. Hän sai vuonna 1880 tohtorin arvon Helsingin yliopistosta. Toimiessaan Gothassa Adalbert Kruegerin apulaisena ja myöhemmin Tukholmassa Hugo Gyldénin johdolla Donner tutki matematiikan ohella myös tähtitiedettä.Anders Donner Astro.utu.fi. Pikkuplaneetta 1398 Donnera ja Kuun kraatteri Donner on nimetty Anders Donnerin mukaan. == Katso myös == * Donner- suku == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Tähtitieteen vaiheita Helsingin yliopistossa – Observatorio 150 vuotta. * Luokka:Suomalaiset tähtitieteilijät Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston rehtorit Luokka:Helsingin yliopiston kanslerit Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Sing the Sorrow

Sing The Sorrow on yhdysvaltalaisen punk-yhtye AFIn kuudes, vuonna 2003 ilmestynyt albumi. Tätä edeltäneet albumit julkaistiin Nitrolta, mutta nyt yhtye vaihtoi isompaan levy-yhtiöön, Dreamworksiin. Albumilla tyyli on vaihtunut entisestä hardcoresta hieman popimpaan suuntaan, mutta albumin myötä yhtye tuli suuremman yleisön tietoisuuteen. Albumilta julkaistiin singlenä kappale Girl's Not Grey. Albumista on julkaistu kolmena eri värityksenä, punaisena, harmaana ja mustana. ==DVD-versio== Albumista julkaistiin myös rajoitettu versio, joka sisälsi lyhytelokuvan "Clandestine" jonka ohjasi Norwood Cheek. Elokuva on 8 minuutin pituinen ja esittelee kaikki bändin neljä jäsentä ja antaa viittauksia "Sing The Sorrowiin". Bändin jäsenet yrittävät löytää salaisen laatikon, joka sisältää yhtäläisyyksiä albumin kanteen. Elokuva sisältää kaksi soundtrackia, yhden Hunterilta ja yhden Jadelta. ==Kappalelista== #"Miseria Cantare- The Beginning" – 2:57 #"The Leaving Song, Pt. II" – 3:31 #"Bleed Black" – 4:15 #"Silver and Cold" – 4:11 #"Dancing Through Sunday" – 2:26 #"Girl's Not Grey" – 3:10 #"Death of Seasons" – 3:59 #"The Great Disappointment" – 5:27 #"Paper Airplanes (Makeshift Wings)" – 3:57 #"This Celluloid Dream" – 4:11 #"The Leaving Song" – 2:44 #"...but home is nowhere" – 3:51 #"Spoken Word" – - #"This Time Imperfect" – 4:25 Kappaleet 13 ja 14 ovat piilotettuja kappaleita, jotka tulevat kappaleen "... but home is nowhere" jälkeen. Lisäksi Ison-Britannian versiossa on kaksi bonuskappaletta "Synesthesia" ja "Now the World". Jälkimmäinen on myös viimeisenä kappaleena Japanin versiossa. Nämä kappaleet oli myös mahdollista ladata "salaiselta sivulta" jolle yhdysvaltalainen versio antoi pääsyn. ==Kokoonpano levyllä== * Davey Havok: laulu * Jade Puget: kitara * Adam Carson: rummut * Hunter Burgan: basso == Arvostelut == * AllMusic: AFI: Sing The Sorrow Viitattu 26.12.2022. * Imperiumi: 6/10AFI – Sing The Sorrow Viitattu 26.12.2022. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2003 albumit Luokka:AFI:n albumit Luokka:Jerry Finnin tuottamat albumit
Ruoripotkuri

Ruoripotkuri tai kääntöpotkuri on laivoissa käytettävä potkuriyksikkö, joka on käännettävissä sen pystyakselin suhteen. Potkuriyksikkö kääntyy 360°, joten potkuriyksikkö korvaa perinteisen peräsimen. Järjestelmiä on toteutettu sijoittamalla sähkömoottori itse yksikköön tai akselein ja kulmavaihtein toteutettu voimansiirto aluksen koneilta. Ensimmäisenä Suomessa ruoripotkureita valmisti Hollming Oy tuotenimellä Aquamaster, jota nykyään käyttävät myös muun muassa Ulstein-ryhmä ja Rolls-Royce. Suomessa on muitakin valmistajia, kuten ABB, jonka rekisteröimä tavaramerkki on AzipodOksanen 2013. Sen kiinteälapaisia potkureita pyörittää suuritehoinen sähkömoottori (vierasmagnetoitu tahtimoottori), joka saa virtansa laivan generaattoreista. Sähkökäyttöinen ruoripotkuri vie vähemmän tilaa kuin perinteinen akselivetoinen potkuri/peräsinyhdistelmä. Koska akseleille ei tarvitse varata tilaa, se voidaan käyttää hyödyksi muuhun. Dieselsähköinen voimansiirtojärjestelmä on myös perinteistä polttoainetaloudellisempi ja se tuottaa vähemmän runkovärinää. Lisäksi ruoripotkurijärjestelmällä varustettua laivaa voidaan ohjailla tehokkaasti kaikilla nopeuksilla. Ruoripotkureita, joissa koko potkurikoneisto kääntyi 360 astetta, otettiin ensimmäisenä Suomessa käyttöön mittaustukialus Prismassa ja sittemmin jäänmurtajissa. Ruoripotkureita on asennettu myös muihin aluksiin, kuten risteilyaluksiin, säiliöaluksiin ja autolauttoihin. Järjestelmä voidaan jälkiasentaa myös sellaisiin dieselsähköisellä voimansiirrolla varustettuihin aluksiin, jossa on kiinteä potkuri ja peräsin. Dieselsähköinen ruoripotkurikoneisto on huomattavasti kalliimpi rakentaa kuin perinteinen akselivetoinen koneisto. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== ==Katso myös== *Laivanrakennus ==Aiheesta muualla== *ABB:n Azipod -info Luokka:Laivatekniikka pt:Azipod
Käsivarsi

Käsivarsi (lat. membrum superior) on kädellisten yläraajan osa. Se sijaitsee olkapään (lat. articulatio humeri) ja kainalon sekä käden (lat. manus) välissä. Siihen kuuluu olkavarsi (lat. brachium), kyynärpää (lat. olecranon), kyynärvarsi (antebrachium) ja ranne (articulatio radiocarpalis). Kuva:Arm_muscles_front_deep.png|Käsivarren sisimmät lihakset Kuva:Gray410.png|Käsivarren lihakset edestä Kuva:Arm_muscles_back.png|Käsivarren lihakset takaa Kuva:Arm_cut.png|Läpileikkaus käsivarresta ==Lähteet== Luokka:Yläraajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karl F. Sundman

Karl Frithiof Sundman (28. lokakuuta 1873 Kaskinen – 28. syyskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko, joka oli Helsingin yliopistossa henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina 1907–1918 ja tähtitieteen professorina 1918–1941. Sundmanin vanhemmat olivat tullivartija Johan Frithiof Sundman ja Adolfina Fredrika Rosenqvist. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1897, filosofian lisensiaatiksi 1901 ja filosofian tohtoriksi 1903. Sundman oli naimisissa 1898–1924 Edit Rosina Matilda Axelsonin (k. 1924) ja vuodesta 1930 Fanny Aleksandra Janhosen kanssa.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 Sundman tuli kuuluisaksi esitettyään ratkeamattomaksi luullun ns. kolmen kappaleen probleeman ratkaisun vuonna 1912 teoksessaan Mémoire sur le problème des trois corpshttp://rd.springer.com/article/10.1007%2FBF02422379 tutkittuaan sitä useita vuosia.Otavan Iso tietosanakirja, osa 8, p. 297. Otava 1966. Tutkimuksestaan Sundman sai Ranskan tiedeakatemian Pontécoulantin palkinnon, joka tätä tapausta varten kaksinkertaistettiin.Karl F. Sundman ja taivaanmekaniikan tutkimus. Sundman kutsuttiin vuonna 1908 Suomen Tiedeseuran jäseneksi ja vuonna 1947 Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian ulkomaalaiseksi jäseneksi. Sundmanin mukaan on nimetty Kuun kraatteri. Asteroidi 1424 on nimetty Sundmaniaksi. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset tähtitieteilijät Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Urologia

Urologia on kirurgian haara, joka tutkii ja hoitaa virtsanerityselimistöä. Yleisesti myös miehen sukupuolielimet lasketaan kuuluvaksi urologian piiriin, vaikka niihin on erikoistunut myös oma lääketieteen haara, andrologia. Suuri osa urologiasta on syövän hoitoa.Urologia. HUS, 2013. Viitattu 25.12.2013 == Urologisia sairauksia == Merkittävimpiä ja yleisimpiä urologian alan vaivoja ovat mm. seuraavat: * Eturauhasen liikakasvu * Eturauhassyöpä * Virtsakivet * Virtsatietulehdukset * Virtsaumpi * Virtsateiden verenvuodot * Virtsateiden, munuaisten ja sukuelinten vammat * Eturauhastulehdukset == Urologian hoitomuotoja == Monet urologiset toimenpiteet suoritetaan tähystyksellisesti. Esimerkiksi eturauhasen liikakasvua hoidetaan virtsatietähystyksessä, nykyään merkittäviltä osin robottiavusteisesti. Avoleikkausta saatetaan tarvita esim. virtsarakon pinnan alla olevien ja suurten munuaiskasvainten poistamiseksi. Moniin urologisiin sairauksiin on lisäksi lääkehoitoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pikkuhuitti

Pikkuhuitti (Zapornia parva) on pienikokoinen rantakanalaji. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 18–20 cm ja paino 30–70 g. Vanha koiras on alapuolelta kyyhkynharmaa, päältä ruskea ja valkopilkkuinen ja jalkojen välistä valkoraitainen. Vanha naaras on alapuolelta vaalean ruskehtava ja selästä tummemman ruskea. Nuorella pikkuhuitilla on valkopilkullinen ruskea selkä, poikittaisjuovainen vatsa ja vaalea rinta. Koivet ovat vaalean vihertävät. Nokan tyvellä on pieni punainen laikku. Pikkuhuitit ääntelevät pääasiassa öisin. ==Levinneisyys== Pikkuhuitti tuli Pohjoismaihin 1980-luvulla. Suomessa niitä pesi säännöllisesti vain Parikkalan Siikalahdella, jossa havainnot vähentyivät ja muuttuivat epäsäännöllisiksi 1990-luvulla. Suomessa laji on kevät- ja kesävieras hyvillä lintujärvillä. Laji talvehtii Afrikassa. Pikkuhuitteja pesii Suomessa nykyään todennäköisesti noin 5–10 paria. Yhtäkään pesintää ei kuitenkaan ole täysin varmistettu. Pikkuhuitin pesimäalue ulottuu Itä-Euroopasta Luoteis-Kiinaan. Länsi- Euroopassa lajilla on hajaesiintymiä. Euroopassa pesii noin 20 000 paria. == Elinympäristö == Pikkuhuitin pääasiallista elinympäristöä ovat kosteikot, erityisesti järviruo’ikot. == Lisääntyminen == Pikkuhuitti rakentaa pesän mättäälle tai ruokopedille. Naaras munii 7–9 munaa, ja molemmat puolisot hautovat yhteensä 21–23 päivää. Untuvikot ovat muidenkin rantakanojen tapaan mustia. == Ravinto == Pikkuhuitti syö vesihyönteisiä ja hämähäkkejä sekä vesikasveja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Zetterström, Dan 1979: Mindre sumphöna Porzana parva 1) i Oulanka nationalpark, Kuusamo. - Ornis Fennica 56:173. Luokka:Pikkuhuitit
Andrologia

Andrologia (kreikan kielen sanasta andros, mies) on lääketieteen haara, joka on erikoistunut erityisesti vain miehillä esiintyvien sukupuolielinten ongelmien ja urologisten sairauksien hoitoon. Naisten vastaavaa erikoislääketieteen haaraa kutsutaan gynekologiaksi. Andrologia on suhteellisen vähän tunnettu lääketieteen haara, koska sen alle kuuluvat sairaudet on aiemmin jaettu urologian (eturauhastoimenpiteet, penisproteesit, vasektomiat ja niiden purkutoimenpiteet, kivesten poistot), lasten urologian (ympärileikkaukset, piilokivesten laskeuttamistoimenpiteet), lasten endokrinologian (ennenaikainen tai viivästynyt murrosikä, hormonihäiriöt), gynekologian (lisääntymisongelmat), ihotautien (miesten sukupuolitaudit), sisätautien (aikuisiän kivesten vajaatoiminta) ja onkologian (eturauhas- ja kivessyövät) erikoislääkärien hoidettavaksi. Andrologiaa on mittavammin tutkittu vasta 1960-luvulta lähtien – alan perusteoksena pidetään saksalaista Andrologie (Andrologia) -teosta, joka julkaistiin vuonna 1969. Suomessa andrologian erityispätevyyden voi suorittaa urologi tai gynekologihttps://www.terveystalo.com/fi/palvelut/andrologi. Andrologia- käsitteeseen kuuluvat muun muassa seuraavat miehille ominaiset sairaudet ja kirurgiset toimenpiteet: * ahdas esinahka * eturauhassyöpä * eturauhastulehdus * hedelmättömyys * impotenssi * kiertynyt kives * kivessyöpä * kivestulehdus * kivesten ja lisäkivesten kasvaimet * mikropenis * lisäkivestulehdus * penisvammat * penissyöpä * Peyronien tauti * piilokiveksisyys * terskatulehdus * vasektomia ja vasovasostomia * vesikives * virtsaputken epämuodostumat ==Katso myös== *Gynekologia == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Miesklinikka *
Virtsanerityselimistö

Virtsanerityselimistö jaetaan ylempiin ja alempiin virtsateihin. Ylempiin virtsateihin kuuluvat munuaiset, munuaisaltaat ja virtsanjohtimet. Alempiin virtsateihin kuuluvat virtsarakko ja virtsaputki. Munuaiset suodattavat virtsaa verestä, joka edelleen kulkee virtsanjohtimia pitkin virtsarakkoon. Virtsarakosta virtsa poistuu elimistöstä virtsaputkea pitkin. Virtsaelimiä tutkiva lääketieteen haara on nimeltään urologia. == Katso myös == *Urologiset sairaudet == Aiheesta muualla == *Internetix: Munuaiset ja virtsatiet *
Poskihampaat

Poskihampaat () ovat purukaluston takimmaiset hampaat. Ihmisellä poskihampaita on maitohampaistossa 8 kappaletta (neloset ja vitoset), ja pysyvässä hampaistossa 12 kappaletta (kutoset, seiskat ja kasit eli viisaudenhampaat). == Katso myös == *Etuhampaat *Kulmahampaat *Välihampaat Luokka:Hampaat be:Маларэ eo:Vangodento#Molaro
Maitohammas

Maitohampaat () edeltävät pysyviä hampaita niillä eläinlajeilla, joilla on kaksi hammaskertaa. Maitohampaita on muiden muassa ihmisellä, hevosella, lihansyöjillä, lehmällä ja sialla. Maitohampaiden määrää vaihtelee eläinlajeittain ja niitä on yleensä vähemmän kuin pysyviä hampaita. Myös maitohampaiden puhkeaminen ja korvautuminen pysyvillä hampailla on lajikohtaista: joillakin lajeilla maitohampaat ovat jo syntyessä ja joillakin ne puhkeavat vasta syntymän jälkeen. Ihmisellä ensimmäiset maitohampaat alkavat puhjeta noin puolen vuoden iässä. Tyypillisesti vauvan alaleuan ensimmäiset etuhampaat puhkeavat 4–10 kuukauden iässä ja ensimmäiset yläleuan etuhampaat 7–12 kuukauden ja yläleuan 2. etuhampaat 7–15 kuukauden iässä. Maitohampaista viimeisenä puhkeavat toiset poskihampaat, tyypillisesti 20–34 kuukauden ikäisellä lapsella. Useimmilla lapsilla kaikki 20 maitohammasta on puhjennut ennen 3-vuotissyntymäpäivää. Maitohampaiston korvautuminen pysyvillä hampailla alkaa keskimäärin kuuden–seitsemän vuoden iässä, jolloin pysyvien hampaiden alaleuan 1. etuhammas puhkeaa. Kuva:Deciduous teeth 2004 02.jpg|Lapsen alaleuan maitohampaat näkyvillä. Kuva:DeciduousUpperTeeth.jpg|Yläleuan maitohammasrivistö. Kuva:Primary dentition.jpg|Maitohampaita (vaalealla) kehittyy vähemmän kuin pysyviä hampaita (tummemmalla). Kuva:IMG 6609 - My 7 yrs niece's missing teeth - Foto Giovanni Dall'Orto March 2007.jpg|7-vuotiaan maitohampaiden korvautuminen on meneillään; yläleuasta on irronnut maitohammas. Kuva:Milchzahn 12jaehrig.jpg|12-vuotiaan lapsen irronnut maitohammas (poskihammas). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Sisko Honkala: Hampaiden numerointi (15.9.2009) (terveyskirjasto.fi) *Sisko Honkala: Hampaistot ja niiden kehittyminen (15.9.2009) (terveyskirjasto.fi) Luokka:Hampaat
Pysyvä hammas

thumb|300px|Pysyvät hampaat (vasemmalla) vertailussa maitohampaiden kanssa. Pysyvät hampaat eli ns. rautahampaat ovat toinen ihmisille muodostuva hammassarja. Ihmisillä on 28-32 pysyvää hammasta. 32 hampaan malli sisältää 8 etuhammasta, 4 kulmahammasta, 8 välihammasta sekä 12 poskihammasta (joista 4 takimmaista on viisaudenhampaita, jotka kasvavat noin 65 prosentille väestöstä). Ensimmäinen pysyvä hammas alkaa kasvaa usein kuuden vuoden iässä. Tätä seuraa pitkä jakso, jolloin osa hampaista on maitohampaita ja osa pysyviä hampaita, kunnes viimeinen maitohammas on vaihtunut. Tällöin kulmahampaita on neljä. Myöhemmin takimmaiseksi suuhun kasvaa neljä uutta poskihammasta. Tämän jälkeen ihmiselle voi kasvaa myös viisaudenhampaat (vielä taaemmaksi). On myös harvinaisia tapauksia, jolloin ihmisille on todettu kasvavan kolmas hammassarja pysyvien hampaiden jälkeen. Usein tämä tapahtuu vanhoille ihmisille, mutta joskus myös nuoremmille, joiden pysyviä hampaita on poistettu. Ongelma on todettu geneettiseksi. == Katso myös == *Maitohampaat Luokka:Hampaat
Kieliluu

Kieliluu () on kaarenmallinen luu kaulan etuosassa kielen juuressa. Se tuntuu kyhmynä noin 2–3 senttimetriä aataminomenan yläpuolella. Kieliluu kiinnittyy kilpirustoon sidekalvon välityksellä. Kieliluuhun kiinnittyvät ylemmät ja alemmat kieliluulihakset ja monet muut kielen ja nielun lihakset. Luokka:Suu Luokka:Pään luusto
Hengityselimistö

Hengityselimistöön () lasketaan kuuluvaksi ne elimet, jotka osallistuvat kaasujen vaihtoon ympäristön ja verenkierron välillä. Lisäksi hengityselimistö osallistuu äänenmuodostukseen, kaasumaisten kuona-aineiden poistoon ja elimistön happo-emästasapainon säätelyyn. == Nisäkkäillä == Nisäkkäillä hengityselimistö jaetaan ylä- ja alahengitysteihin sekä keuhkoihin. Ylähengitysteihin kuuluvat nenäontelo, nenän sivuontelot, nielu ja kurkunpää, joista hengitysilma kulkee kehon sisään ja poistuu elimistöstä. Alahengitysteihin kuuluvat henkitorvi ja keuhkoputket, joita pitkin hengitysilma kulkee nenästä tai suusta keuhkoihin ja päinvastoin. Keuhkoista hengitysilman happi siirtyy vereen ja hiilidioksidi poistuu siitä. == Linnuilla == Linnuilla hengityselimistön osia ovat nisäkkäiden tapaan nenäontelo, nenän sivuontelot, nielu, henkitorvi, keuhkoputket ja keuhkot, mutta erikoisuutena linnun hengityselimistössä ovat ilmapussit. Lisäksi lintujen keuhkot eivät ole rakenteeltaan samanlaiset kuin nisäkkäiden keuhkot. Linnun keuhkot laajenevat vain hyvin vähän ja ilmapussien ansiosta keuhkoissa kulkee hengitysilma vain yhteen suuntaan. == Kaloilla == Kalojen hengityselimistöön kuuluvat kidukset, joissa kaasujen vaihto tapahtuu veden ja veren välillä. Keuhkokaloilla tosin löytyy keuhkot. == Hyönteisillä == Monilla hyönteisillä on vain yksinkertainen ilmaputkisto. == Katso myös == *Keuhkot *Hengityselimistön sairaudet == Aiheesta muualla == *OpetusTV, biologia: Hengityselimistö * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sorbitoli

Sorbitoli (D-glusitoli, D-sorbitoli) on sokerialkoholi, jota käytetään makeutusaineena mm. purukumeissa, pastilleissa ja lääkkeissä. Viitattu 6.8.2013 Sitä valmistetaan glukoosista. Valmistusprosessissa glukoosi hydrataan, jolloin molekyylin aldehydiryhmä vaihtuu hydroksyyliryhmäksi. Sorbitolia esiintyy myös luonnossa luumarjoissa. Sorbitoli ei imeydy täysin ruoansulatuskanavassa, joten se voi aiheuttaa suuremmissa määrin nautittuna laksatiivisia oireita. Sorbitolia käytetään kosmetiikassa kosteuttajana ja sakeuttajana voiteissa. Sitä voidaan käyttää kosteuden sitojana myös tupakkatuotteissa. Esimerkiksi yskänlääkkeiden väärinkäyttöä ehkäistään lisäämällä niihin sorbitolia sen epämiellyttävien vaikutusten vuoksi. Päihdekäyttöannoksina esimerkiksi dekstrometorfaania tai kodeiinia sisältävien yskänlääkkeiden sisältämä sorbitoli aiheuttaa yleensä voimakkaita laksatiivisia vaikutuksia. Sorbitolin E-koodi on E420. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Fineli: Sokerialkoholien lähteet ruoka-aineissa *DrugBank: D-Sorbitol *Human Metabolome Database: Sorbitol *KEGG: Sorbitol *ChemBlink: D-Sorbitol *Liber Herbarum II: Sorbitolia sisältäviä kasveja Luokka:Alkoholit Luokka:Makeutusaineet Luokka:Laksatiivit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tornikanuuna

Tornikanuuna on maalle, torniin sijoitettu tykki. Tornikanuunan pääasiallinen käyttötarkoitus on rannikkopuolustus ja ne on usein sijoitettu kallioon louhittuihin linnakkeisiin. Tornikanuunoina on käytetty mm. panssarivaunujen ja laivojen käytöstä poistettuja tykkitorneja. Suomessa rannikkotykistön linnakkeilla on käytössä 130 53 TK-tornikanuunoita. Luokka:Rannikkotykit
Kari Somerjoki

Kari Gunnar Somerjoki (28. helmikuuta 1946 - 19\. kesäkuuta 1989) oli suomalainen musiikkitoimittaja ja laulaja Rauli Badding Somerjoen veli. Nuorena Kari Somerjoki oli mukana Somerolla toimineessa The Five Yes -yhtyeessä, joka oli Rauli Somerjoen ensimmäinen yhtye. Kari Somerjoki kuoli 1989 ravintolan järjestysmiehen tönäistyä häntä niin, että hän kaatui ja löi päänsä. Veljekset on haudattu Someron hautausmaalle. Laulaja Katri Somerjoki on hänen tyttärensä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Musiikkitoimittajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Isidor Straus

Isidor Straus (tai Isadore Strauss, 6. helmikuuta 1845 – 15. huhtikuuta 1912) oli saksanjuutalainen yhdysvaltalainen liikemies ja poliitikko.http://bioguide.congress.gov/scripts/biodisplay.pl?index=S001000 Straus syntyi Otterbergissä, Saksassa, ja hänen perheensä muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1854 ja asettui Talbottin kaupunkiin Georgian osavaltioon. Sisällissodan jälkeen perhe muutti New Yorkiin, missä Straus yhdessä veljensä Nathanin kanssa myi perheen yrityksen tekemiä savi- ja lasitavaroita Macyn tavaratalossa. Vuonna 1896 veljekset saivat tavaratalon täyteen omistukseensa. Vuosina 1894-95 Straus toimi New Yorkin edustajana Yhdysvaltain kongressissa, kun hänet valittiin kesken virkakauden eronneen Ashbel P. Fitchin tilalle. Puoluekannaltaan Straus oli demokraatti. Hän ei hakenut jatkokaudelle kongressiin. Isidor Straus meni naimisiin neljä vuotta nuoremman Rosalie Ida Blunin kanssa vuonna 1871, ja he saivat seitsemän lasta, joista yksi kuoli lapsena. Strausit matkustivat RMS Titanicilla, ja kun laiva törmäsi jäävuoreen, kieltäytyi Ida hänelle tarjotusta paikasta pelastusveneessä. Strauseille tarjottiin myös paikkaa toisesta pelastusveneestä, mutta Isidor kieltäytyi ja luovutti paikkansa Idan palvelustytölle Ellen Birdille. Strausit eivät pelastuneet onnettomuudesta, ja ainoastaan Isidorin ruumis löydettiin. Hänet haudattiin Beth-Elin hautausmaalle Brooklyniin.http://www.encyclopedia-titanica.org/titanic- victim/isidor-straus.html == Lähteet == Luokka:Titanicin matkustajat ja miehistö Luokka:Yhdysvaltalaiset liikemiehet Luokka:Yhdysvaltalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1845 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Huissi

Huissi eli Huissinkylä on 600 asukkaan kylä Ilmajoen kunnassa Etelä- Pohjanmaalla lähellä Laihian kuntarajaa. Etelään lähtiessä vastaan tulee ensimmäisenä Koskenkorvan kylä. Huissin läpi kulkee Helsingistä Vaasaan johtava valaistu valtatie 3. Kylässä tuotetaan runsaasti viljaa ja lihaa. Huissilla toimii ainakin toistaiseksi Ilomäen kyläkoulu. Marjonharjun koulun toiminta päättyi toukokuussa 2008 koulun ehdittyä toimia 57 vuotta. Marjonharjun koulun oppilaat siirtyivät Västilän kouluun Koskenkorvalle. Marjoharjun koulun tontti on myyty ja sille on rakennettu vuokrattavia asuntoja. Huissinkylään kuuluu myös pienempiä alueita kuten Mäkikylä, Peräkylä ja Virtasenmäki. Huissilta löytyy vanha ”Jokkisrata”, jossa voi ajaa enduroa, ja Havintiellä sijaitsee crossirata. Huississa ovat asuneet muun muassa sosialidemokraattien kansanedustajat Jaakko Kujala ja Jaakko Mäki. == Aiheesta muualla == * Ilmajoen kylät -esite , Huissist * Huissin esite a ks. s. 6–7 * 1-sivuinen Huissi-esite verkossa Luokka:Ilmajoen kylät Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan entiset taajamat
Nd Cube

Nintendo Cube Co., Ltd. on japanilainen Tokiossa majaa pitävä videopelikehittäjä. Yritys perustettiin 1. maaliskuuta Nintendon ja Dentsun yhteistyön tuloksena, josta nimen alussa esiintyvä ND tuleekin. Vuonna 2010 Dentsu luopui yrityksen omistuksesta, joten NDCUBEsta tuli Nintendon tytäryhtiö. Perustamisestaan lähtien NDCUBE on pitänyt matalaa profiilia työskennellessään lukuisten japanilaisten Nintendo GameCube- ja Game Boy Advance -pelien parissa. Yrityksen tunnetuimimat pelit ovat Mario Party 9 ja F-Zero: Maximum Velocity. ==Aiheesta muualla== *Profiili MobyGamesissä *Viralliset kotisivut Luokka:Japanilaiset videopeliyritykset
Asemakylä

Asemakylä tai Asemankylä on perinteisesti kunnan tai pitäjän rautatieaseman ympärille muodostuneelle kylälle annettu paikannimi. Katso myös Asemanseutu. * Asemakylä, kylä Sievissä * Asemakylä, kylä Haukiputaalla * Asemakylä, kylä Kuivaniemen taajamassa Iin kunnassa * Asemakylä, kylä Lempäälässä * Asemakylä (Pikkaralan Asemakylä), kylä Pikkaralassa Oulussa * Asemakylä, Simon kunnan keskustaajama * Asemankylä, kylä Haukivuorella * Asemankylä, kylä Iissä * Asemankylä, kylä Kontiolahdella * Asemankylä, kylä Laukaassa
Lisääntymiselimistö

Lisääntymiselimistö on eliöillä sukupuolielinten muodostama elimistö, jonka tarkoitus on suvullinen lisääntyminen. Lisääntymiselimistö on välttämätön lajin jatkamista varten. Esimerkiksi ihmisen lisääntymiselimistöllä on neljä tarkoitusta: tuottaa sukupuolisoluja, kuljettaa niitä ja pitää ne elossa, kasvattaa jälkeläinen raskauden aikana ja tuottaa hormoneita. Sukupuolirauhaset tuottavat hormoneita, jotka ovat vastuussa lisääntymiselimistön toiminnasta ja sukupuolelle ominaisten sukupuolielinten kehityksestä, sekä sukupuolisoluja eli siittiöitä ja munasoluja. Muut lisääntymiselimistön elimet ovat toissijaisia sukupuolielimiä. ==Katso myös== * Miehen lisääntymiselimistö * Naisen lisääntymiselimistö == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sukupuolielimistö
Rakennelma

Rakennelma on yleensä yksinkertainen ja kevytrakenteinen rakenne. Rakennelmalle on tyypillistä vähäisyys rakennukseen verrattuna ja usein myös väliaikaisuus, mutta rakennelma saattaa olla myös hyvin suuri ja pysyvä, esimerkiksi pato tai radiomasto. Termiä rakennelma voidaan käyttää myös laajemmassa merkityksessä, jolloin se kattaa kaikki ihmisen luomat rakenteet, myös rakennukset. Suomessa pienehkön rakennelman pystyttäminen tai sijoittaminen vaatii yleensä toimenpideluvan, suurehkon, näkyvän puolestaan rakennusluvan. Tarpeen ratkaisee kunnan rakennusvalvontaviranomainen, ja kunnan rakennusjärjestyksessä voi olla asiasta tarkempia määrityksiä. Eri maiden säädökset ja määräykset eroavat toisistaan, joten rakennuksen ja rakennelman termien käyttö ja rakentamisen vaatimukset vaihtelevat. ==Erilaisia rakennelmia== * rakennelma ** esiintymislava ** katos ** kioski ** koju ** käymälä ** liiteri ** muu aita kuin pensasaita ** suuri ulkomainos ** urheiluvälinevaja ** vaja * yleisörakennelma ** asuntovaunualue ** golfkenttä ** katsomo ** kokoontumispaikka ** leikkikenttä ** pallokenttä ** uimarannan pukusuoja ** urheilupaikka ** yleisöteltta * liikuteltava laite ** käytössä oleva matkailuvaunu tai asuntolaiva paikallaan pidettynä; pelkkä säilyttäminen ei vielä tee niistä rakennelmaa * erillislaite ** hiihtohissi ** maailmanpyörä ** majakka ** masto ** muistomerkki ** savupiippu ** suurehko antenni ** suuri valaisinpylväs ** säiliö ** tuulivoimala ** vesitorni ** vuoristorata * vesirajalaite ** aallonmurtaja ** kanava ** suurehko laituri ** suuri silta ** voimalan pato * säilytys- ja varastointialue ** suuri pysäköintialue ** suuri varastointialue ==Pienehkö laitos== Rakennelmiin verrattavia pienehköjä laitoksia, joiden rakentamiseen saatetaan tarvita toimenpidelupa, ovat esimerkiksi * kuvapatsaat * muistopatsaat * polttoainesäiliöt * vesialtaat ==Lähteet== * Ari Ekroos & Vesa Majamaa: Maankäyttö- ja rakennuslaki: Helsinki 2005 ISBN 951-37-3913-9. * Markku O. Tunturi: Rakennus ja rakennelma sekä koneet ja laitteet varainsiirtoverotuksessa. Defensor Legis 3/2001. ===Viitteet=== Luokka:Rakentaminen *