Ruotsin läänit

Ruotsi on jaettu 21 lääniin (), jotka on edelleen jaettu 290 kuntaan (). == Historia == Birger-jaarli ja Maunu Ladonlukko perustivat linnaläänit aikana, jolloin ledungit korvattiin uudella organisaatiolla vakituisten verojen keräämiseksi. Lisäksi perustettiin ylläpitoläänejä kuningasperheen jäsenille, panttiläänejä yksityishenkilöille lainaksi ja palvelusläänejä sotilaspalveluksia vastaan. Tämä linnaläänijako perustui maakuntiin. Uusi lääniorganisaatio muodostettiin vuoden 1634 hallitusmuodon myötä, eivätkä läänien rajat siinä enää olleet täysin yhteneviä maakuntien kanssa. Nykyinen läänijako on pääpiirteissään ollut voimassa vuodesta 1810 lähtien (vuosi sen jälkeen kun Ruotsi luovutti Suomen Venäjälle). Kolme suurta muutosta on kuitenkin toteutettu: * Tukholman kaupungin (ruots. överståthållarämbetet) ja Tukholman läänin yhdistäminen uudeksi Tukholman lääniksi vuonna 1968 * Kristianstadin ja Malmöhusin läänien yhdistäminen Skånen lääniksi vuonna 1997 * Göteborgin ja Bohusin, Älvsborgin ja Skaraborgin läänien yhdistäminen Länsi- Götanmaan lääniksi vuonna 1998. Samalla Habon ja Mullsjön kunnat siirrettiin Skaraborgin läänistä Jönköpingin lääniin kansanäänestysten perusteella. Lisäksi Kopparbergin lääni muutti nimensä Taalainmaan lääniksi vuoden 1997 alussa. == Läänien hallinto-organisaatiot == Viranomaistehtäviä lääneissä hoitavat lääninhallitukset, jotka ovat osa valtionhallintoa. Poliittisia tehtäviä hoitavat maakäräjät (ruots. landsting), joiden päättäjät läänien asukkaat valitsevat. === Lääninhallitus === Lääninhallitus on valtion alueellinen edustaja ja toimii linkkinä läänien ja valtion välillä. Hallitus nimittää lääninhallituksen johtajan, jota kutsutaan maaherraksi. Lääninhallitus vastaa muun muassa tietyistä sosiaalihuoltokysymyksistä ja alueellisesta yhdyskuntasuunnittelusta. Läänintyölautakunta ja metsänhoitohallitus ovat esimerkkejä muista valtiollisista elimistä läänissä. Lääninlautakunta tai vastaava on alisteinen valtiolliselle toimijalle ja työskentelee samoissa kysymyksissä, mutta alueellisella tasolla. === Maakäräjät === Maakäräjissä päätöksenteosta vastaa asukkaiden suorilla vaaleilla valitsema maakäräjävaltuusto. Se nimittää maakäräjähallituksen, joka johtaa maakäräjien työtä. Tärkein vastuualue on terveydenhuolto. Muita tavallisia tehtäviä ovat hammashoito, koulutus, kulttuuri (enimmäkseen lääninmusiikki, -teatterit ja -museot) ja elinkeinoelämän tukeminen. Vastuu joukkoliikenteestä jaetaan usein kuntien ja maakäräjien kesken. Maakäräjien toiminta rahoitetaan valtionavustuksilla, maakäräjäverolla ja erinäisillä maksuilla. Gotlannin läänissä ei ole maakäräjiä, vaan sen tehtävistä huolehtii Gotlannin kunta. Skånen läänin maakäräjät ja Länsi-Götanmaan läänin maakäräjät ovat kokeiluluonteisesti saaneet muita maakäräjiä enemmän paikallista itsehallintoa; niillä on esimerkiksi suurempi vastuu aluekehityksestä. == Nykyiset läänit == Jokaisella läänillä on tunnuskirjain, jota käytettiin vuosina 1916–1973 autojen rekisterinumeroissa. Lisäksi lääneillä on kaksinumeroiset koodit, joita käytetään tilastoissa. Kuntien nelinumeroisissa koodeissa kaksi ensimmäistä numeroa kertovat, mihin lääniin kunta kuuluu. Seuraavan taulukon tilastotietojen lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta on 31.12.2011 ja pinta-alan (maapinta-ala, km²) ajankohta 1.1.2012. Lääni Kirjain Koodi Pinta-ala Väkiluku Väentiheys Pääkaupunki Perustettu Kuntien määrä Blekingen lääni K 10 Karlskrona 1683 Gotlannin lääni I 09 Visby 1678 (?) Gävleborgin lääni X 21 Gävle 1762 Hallandin lääni N 13 Halmstad 1719 Itä- Götanmaan lääni E 05 Linköping 1634 Jämtlandin lääni Z 23 Östersund 1810 Jönköpingin lääni F 06 Jönköping 1687 Kalmarin lääni H 08 Kalmar 1634 Kronobergin lääni G 07 Växjö 1674 Länsi-Götanmaan lääni O 14 Göteborg 1998 Norrbottenin lääni BD 25 Luulaja 1810 Skånen lääni M 12 Malmö 1997 Södermanlandin lääni D 04 Nyköping 1634 Taalainmaan lääni W 20 Falun 1634 Tukholman lääni AB 01 Tukholma 1714 (1968) Uppsalan lääni C 03 Uppsala 1634 Värmlannin lääni S 17 Karlstad 1779 Västerbottenin lääni AC 24 Uumaja 1638 Västernorrlandin lääni Y 22 Härnösand 1762 Västmanlandin lääni U 19 Västerås 1634 Örebron lääni T 18 Örebro 1634 == Nykyisen läänijaon tulevaisuus == Ruotsissa hallitus nimittää selvityksiä varten vastuukomitean (ruots. Ansvarskomittén), johon kuuluu jäseniä kaikista valtiopäivillä edustettuina olevista puolueista. Se sai tehtäväkseen selvittää läänien tulevia tehtäviä, rakennetta, lukumäärää ja rajoja. Komitea jätti pääraporttinsa helmikuussa 2007, jossa se ehdotti läänien määrän vähentämistä kuuteen tai yhdeksään. Ajatuksena oli, että jokaisessa läänissä olisi myös vaativan tason sairaanhoitoa ja suuri yliopisto. Uusi läänijako toteutuisi vuonna 2014, jos päätökset siitä tehtäisiin vuonna 2010. Raportin jälkeen läänin ovat neuvotelleet keskenään läänijaosta. Neljä pohjoisinta lääniä haluaa yhdistyä kahdeksi lääniksi. Sveanmaalla aluejako on kaikkein ongelmallisin. Tukholman lääni ei halua yhdistyä muihin lääneihin, mutta tietyt läänit haluaisivat yhdistyä siihen. Jopa Örebron lääni haluaa liittyä Tukholman lääniin, mikä jättäisi Värmlannin läänin yksin. Uppsalan, Gävleborgin ja Taalainmaan läänit ovat pyytäneet lupaa perustaa Sveanmaan alueen, johon kuuluisivat myös Örebron ja Västmanlandin läänit. Lopulta siihen voisivat liittyä myös Värmlannin ja Södermanlandin läänit.Tre landsting vill bli Region Svealand Värmlannin läänissä on harkittu myös liittymistä Länsi-Götanmaan lääniin. == Entiset läänit Ruotsissa == Seuraavassa luetteloidaan ne Ruotsin läänit, jotka on perustettu vuoden 1634 hallitusmuodon säätämisen jälkeen, mutta joita ei enää ole olemassa.NationalencyklopedinNordisk FamiljebokRiksarkivet: Svensk arkivinformation (SVAR) Luettelossa ovat mukana vain ne läänit, jotka sijaitsevat Ruotsin nykyisten rajojen sisällä. Siten esimerkiksi Suomen läänit eivät ole luettelossa. Läänitasolla on ollut olemassa myös muunnimisiä hallintoalueita esimerkiksi leskikuningattarien ja kruununperijöiden ylläpidon vuoksi. Läänien kanssa samalla tasolla olleet herttuakunnat lakkautettiin vuonna 1689. Maaherrojen ollessa sotilastaustaisia lääniä on kutsuttu kuvernementiksi ja useaa lääniä yhdessä kenraalikuvernementiksi. Läänien sotilaallinen hallinto lakkautettiin vuoden 1719 hallitusmuodossa. Kreivikunnilla oli laajoja taloudellisia ja hallinnollisia erityisoikeuksia, mutta siitä huolimatta ne olivat lääninhallinnon alaisia. Kaarle XI:n toteuttama iso reduktio lakkautti kreivikunnat vuonna 1680. Vuoden 1634 jälkeen nimitys lääni on elänyt tiettyjen vanhojen linnaläänien keskuksina toimineiden kihlakuntien nimissä. Sitä on käytetty myös tietyillä ruukkialueilla ja bergslageissa. Lääni Pääkaupunki Perustettu Lakkautettu Kuvaus Bohusin lääni Bohusin linnoitus 1680 1700 Göteborgin ja Bohusin lääni aiempi nimi Eskilstunahusin lääni Eskilstuna 1683 lääni Södermanlandissa Gripsholmin lääni Mariefred 1683 lääni Södermanlandissa Göteborgin ja Bohusin lääni Göteborg 1700 1998 kuuluu Länsi-Götanmaan lääniin Hofin lääni kuuluu Itä-Götanmaan lääniin Hudiksvallin lääni Hudiksvall 1654 jaettu Gävleborgin läänin ja osin Jämtlandin läänin kesken Härnösandin lääni Härnösand 1654 jaettu Västernorrlandin läänin ja osin Jämtlandin läänin kesken Jönköpingin ja Kronobergin lääni 1634 1654 1669 1680 1639 1658 1674 1687 jaettu Jönköpingin lääniin ja Kronobergin lääniin Kopparbergin lääni Falun 1997 vaihtoi nimekseen Taalainmaan lääni Kristianstadin lääni Kristianstad 1718 1997 kuuluu Skånen läänin Linköpingin lääni Linköping 1718 ennen vuotta 1719 Itä-Götanmaan läänin nimi Malmöhusin lääni Malmö 1661 1997 kuuluu Skånen lääniin Järlen lääni (myöhemmin nimeksi Noran lääni) Järle, myöhemmin Nora 1641 1648 kuuluu pääosin Örebron lääniin, mutta osin myös Värmlannin lääniin Norrlandin lääni 1645 ennen vuotta 1638 koko Norlanti, kunnes Västerbottenin lääni lakkautettiin Nyköpingin lääni Nyköping 1683 kuuluu Södermanlandin lääniin ja oli myös nykyisen läänin nimenä 1850-luvulle asti Närken ja Värmlannin lääni 1625 1634 1639 1779 jaettu Örebron lääniin ja Värmlannin lääniin Ringstaholmin lääni 1470 kuuluu Itä-Götanmaan lääniin Salan lääni 1641 1646 kuuluu Västmanlandin lääniin ja Taalainmaan lääniin Stegeborgin lääni 1470 osa Itä-Götanmaan lääniä, tanskalaiset käyttivät nimeä Stükeborg Stockholms överståthållarskap 1967 kuuluu Tukholman lääniin Skaraborgin lääni Skara (1634–1659) Mariestad (1660–1997) 1634 1998 kuuluu pääosin Länsi-Götanmaan lääniin, mutta myös Jönköpingin lääniin Smålandin lääni 1679 1680 jaettu Jönköpingin läänin, Kronobergin läänin ja Kalmarin läänin kesken (pieniä osia myös Hallandin läänissä ja Itä-Götanmaan läänisä lääninrajojen muutosten vuoksi) Svartsjön lääni Drottningholm Svartsjö 1787 1809 kuuluu Tukholman lääniin (nykyisen Ekerön kunnan alue) Säterin lääni 1634 1646 kuuluu Taalainmaan lääniin Telgehusin lääni Södertälje 1318 1527 sijaitsi Södermanlandissä Upplandin lääni 1634 1655 1640 1713 vuosina 1641–1654 jaettuna Uppsalan lääniksi ja Tukholman lääniksi, jotka liitettiin yhteen, kunnes ne vuonna 1714 jälleen erotettiin toisistaan Vadstenan lääni Vadstenan linna kuuluu Itä-Götanmaan lääniin Älvsborgin lääni Vänersborg 1634 1998 kuuluu Länsi-Götanmaan lääniin Ölandin lääni Borgholm 1819 1826 kuuluu Kalmarin lääniin == Lakkautetut tanskalaiset läänit nykyisen Ruotsin alueella == Tanskan lääninhallinto koostui aiemmin tietystä määrästä suuria läänejä ja suuresta määrästä pienempiä läänejä ja muita hallinnollisia alueita. Trondheimin lääni, johon Jämtland ja Härjedalen kuuluivat koostui esimerkiksi noin 40 pienemmästä läänistä. Läänin jaettiin laskentalääneihin (ruots. räkenskapslän), maksulääneihin (ruots. avgiftslän) ja palveluslääneihin (ruots. tjänstelän). Laskentalääneissä lääninherra sai vuosittain tietyn palkan ja loppu meni kruunulle. Maksulääneissä lääninherra keräsi tietyn summan rahaa annettavaksi kruunulle, ja sai pitää loput itse. Palvelusläänissä lääninherra sai itse pitää koko läänin verotulot. Lääninrajat ja läänien lukumäärä vaihteli. Esimerkiksi Åhusin lääni lakkautettiin, kun Kristianstad rakennettiin ja Lyckån lääni lakkautettiin, kun Kristianopel rakennettiin. Verokirjanpito tältä ajalta on Tanskan valtionarkistossa Kööpenhaminassa, paitsi Jämtlandin ja Härjedalenin osalta Oslossa. Suurempikokoiset nykyisin Ruotsissa sijaitsevat tanskalaisajan läänit eritellään seuraavassa taulukossa. Tanskan valtionarkiston kokoelmissa ne on ilmoitettu oman otsikon alla. On syytä huomata, että läänejä oli paljon enemmän kuin taulukossa on ilmoitettu. Osa lääneistä oli suuria ja tärkeitä, osa hyvin pieniä. Esimerkiksi Brunnbyn pitäjät kartanot olivat Jonstorpin ja Brunnbyn pitäjien sekä "Kullenin läänin" ja "Stubbarpin läänin" alaisuudessa. Yksi suuri poikkeus on olemassa. Lundagårdin lääni, jonka pääkaupunkina toimi Lund oli ajoittain suhteellisen itsenäinen lääni 1500-luvulla, mutta vuosien 1602 ja 1658 välillä se oli Malmöhusin läänin alaisuudessa. Lääni Pääkaupunki Maakunta Liitettiin Helsingborgin lääni Helsingborg Skåne Malmöhusin lääniin 1669 Landskronan lääni Landskrona Skåne Malmöhusin lääniin 1669 Sölvesborgin lääni Sölvesborg Skåne ja Blekinge Åhusin lääni Åhus Skåne ja Blekinge Lundagårdin lääni Lund Skåne Malmöhusin lääniin 1669 Lyckån lääni Lyckå Blekinge Kristianopelin lääni Kristianopel Blekinge Malmöhusin lääni Malmöhus Skåne Skånen lääniin 1997 Trondheimin ja Nidarosin lääni Trondheim Jämtland ja Härjedalen Visborgin lääni Visby Gotlanti Båhusin ja Vikenin lääni Bohusin linnoitus Bohuslän Gladsaxin lääni Gladsaxehus Skåne Varbergin lääni Varberg Halland Halmstadin lääni Halmstad Halland Laholmin lääni Laholm Halland == Katso myös == * Suomen läänit == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Länsstyrelserna (ruotsiksi) (Lääninhallitusten virallinen Internet-sivusto) * Sveriges Länskartor * SCB Regina Web Map (kartta Ruotsin aluejaoista) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit