Lauri Törhönen

Lauri Ilmari Törhönen (s. 16. elokuuta 1947 Helsinki) on suomalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja, joka on toiminut myös elokuvataiteen professorina. Hänet palkittiin vuosina 1989 ja 2007 elokuvataiteen valtionpalkinnolla. Viitattu 25.11.2013 Törhönen on ohjannut 13 pitkää elokuvaa. ==Ohjaaja== Törhönen valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1976. Ennen ensimmäistä pitkän elokuvan ohjausta (Palava enkeli, 1984) hän toimi muun muassa apulaisohjaajana Helsingissä kuvatuissa amerikkalaiselokuvissa, kuten Warren Beattyn Punaiset (1981) ja Michael Aptedin Gorkin puisto (1983). Hollywoodilaista agentti- ja trilleri-teemaa Törhönen on myös itse viljellyt omissa elokuvissaan (Tropic of Ice – Jään kääntöpiiri, 1986; Kasvoton mies, 1995). Törhönen ohjasi neljä Vares-elokuvaa vuosina 2011–2012. Törhönen on ohjannut Salatut elämät -televisiosarjan jaksoja, ja hänen poikansa Risto Törhönen esitti sarjassa Niko Vainiota vuosina 2004–2007. ==Muu toiminta== Törhönen on toiminut elokuvaohjauksen ja -tuotannon opettajana eri oppilaitoksissa vuodesta 1975 lähtien. Vuosina 1995–2006 hän toimi Taideteollisen Korkeakoulun elokuvataiteen professorina. Törhönen on julkaissut viisi romaania. Vuonna 2010 hänen palkittiin Topelius-palkinnolla nuortenromaanista Sello & Pallo. Vuosina 1993–2000 Törhönen oli kokoomuksen kaupunginvaltuutettu Helsingissä. === Väitöskirja === Törhönen esitti syksyllä 2023 Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnassa väitöstutkielmansa Elokuvaohjaaja Suomessa. Nyt. Suomalaisen elokuvaohjaajan työn prosessit: etiikka, moraali, tekniikka ja sosiaalisuhteet. Samuli Tiikkaja ruttasi Helsingin Sanomissa Törhösen väitöskirjan epäakateemisena ja luonnehti Törhösen käytöstä väitöstilaisuudessa: tämä ”kolisteli akateemisen protokollan läpi isännän ottein” kunnioittamatta vastaväittäjää. Yliopistonlehtori Sanna Ryynäsen mukaan Törhösen väitöskirjasta puuttuvat tutkimuskysymys, tutkimusmenetelmä ja tieto siitä mitä tutkimusperinnettä se edustaa. Ryynänen ja vararehtori Jaana Erkkilä-Hill pitävät teoksen lähdeviitteitä puutteellisina. Erkkilä-Hillin mukaan taiteelliseen tutkimukseen kuuluva taiteellinen osuus puuttuu Törhösen teoksesta. Ryynäsen mukaan väitöskirjan ohjaajat, esitarkastajat ja vastaväittäjä edustavat muita kuin taiteen alaa ja lisäksi he saattavat olla jäävejä. Kulttuurintutkimuksen seura piti erityisen vakavina epäilyjä esitarkastajien, psykologian professori emeritus Göte Nymanin (Helsingin yliopisto) ja taideteollisen koulutuksen dosentti Ilkka Huovion (Lapin yliopisto) esteellisyydestä. Molemmat esitarkastajat olivat olleet mukana väittelijän aiemmassa väitöskirjahankkeessa, josta tuli osa nyt tarkastettua väitöskirjaa. Ryynänen ja yliopistonlehtori Pauli Rautiainen jättivät Lapin yliopiston rehtorille ilmoituksen hyvän tieteellisen käytännön loukkausepäilystä. Törhösen väitöksen toisen ohjaajan ja väitöstilaisuuden kustoksena eli valvojana toimineen professori Kaarina Määtän mukaan Törhösen väitöskirjatyö ei tieteellisiltä kriteereiltään ole riittävä. Lapin yliopisto hylkäsi Lauri Törhösen väitöskirjan 14. joulukuuta 2023. Perusteluna oli, että työ ei täytä väitöskirjalle asetettuja kriteerejä. Törhönen teki oikaisuvaatimuksen, jonka tiedekunta hylkäsi. Sen jälkeen Törhönen vaati oikaisua muutoksenhakulautakunnasta. Muutoksenhakulautakunnan käsittely on kesken. Käsittelyn on keskeyttänyt hyvän tieteellisen käytännön (HTK) loukkaamisen tutkinta, jossa väitöskirjan ohjaajia ja esitarkastajia epäillään piittaamattomuudesta sekä esitarkastajia esteellisyydestä. HTK-tut­kin­nan ra­port­in mukaan oh­jaa­jat ja esi­tar­kas­ta­jat eivät olleet piit­taa­mat­to­mia tai esteellisiä, ja rehtori Antti Syväjärven päätöksen mukaan esitarkastajat Göte Nyman ja Ilkka Huovio sekä ohjaajat Mauri Ylä- Kotola ja Kaarina Määttä eivät syyllistyneet piittaamattomuuteen. ==Syytökset seksuaalisesta häirinnästä== Tammikuussa 2018 Yle julkaisi uutisen, jossa noin 20 haastateltua naista kertoi Törhösen käyttäytyneen häiritsevästi. Käytös näyttää jatkuneen ainakin 1980-luvulta 2000-luvulle. Monet naiset kertoivat Ylelle, että opiskelu elokuvataiteen ja lavastustaiteen osastolla oli ahdistavaa Törhösen käytöksen vuoksi. Törhönen kieltäytyi aluksi kommentoimasta asiaa. Hän esitti julkisen anteeksipyynnön käytöksestään STT:n kautta 1. helmikuuta 2018. 18\. helmikuuta Arto Nybergin haastattelussa Törhönen myönsi käyttäytyneensä tyhmästi ja harkitsemattomasti, mutta kiisti vakavimmat häirintäsyytökset ja sanoi syyttäjiensä erehtyneen henkilöstä. Syytösten jälkeen Törhönen erosi Helsingin kaupungin omistaman Kaapelitalo- kiinteistöyhtiön hallituksen puheenjohtajan tehtävästä. ==Filmografia== * Palava enkeli (1984) * Riisuminen (1986) * Tropic of Ice – Jään kääntöpiiri (1987) * Insiders (1989) * Ameriikan raitti (1990) * Requiem (1991) * Kasvoton mies (1995) * Hylätyt talot, autiot pihat (2000) * Raja 1918 (2007) * Vares – Huhtikuun tytöt (2011) * Vares – Sukkanauhakäärme (2011) * Vares – Uhkapelimerkki (2012) * Vares – Pimeyden tango (2012) == Kirjallinen tuotanto == * * * * * * * ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *”Kansallisen tabun purkaja”, Lauri Törhösen haastattelu. Filmihullu 2/2000. *”Överiteorian äärellä”, Lauri Törhösen haastattelu. Filmihullu 2/2008. ==Aiheesta muualla== * * Lauri Törhösen haastattelu, Kirjastokaista-video * Osa elokuvataiteen opiskelijoista vastustaa Törhösen jatkoa. Helsingin Sanomat 28.2.2006. * Lauri Törhösen väitöskirja Elokuvaohjaaja Suomessa. Nyt. * Videotallenne väitöstilaisuudesta Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Taideteollisen korkeakoulun professorit Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset kirjailijat