EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Markku Laukkanen

Markku Matti Laukkanen (s. 20. joulukuuta 1950 Valkeala) on suomalainen toimittaja ja Keskustaa edustava poliitikko. Koulutukseltaan Laukkanen on yhteiskuntatieteiden maisteri. Markku Laukkanen toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1991–1995 ja 1999–2011. Hän toimi Eduskunnassa suuren valiokunnan jäsenenä vuosina 2003–2011, ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtajana vuosina 2007–2011, valtiovarainvaliokunnan kauppa- ja teollisuusjaoston puheenjohtajana vuosina 1999–2003 sekä liikenne- ja viestintävaliokunnan puheenjohtajana 2003–2007. Markku Laukkanen on toiminut useissa kansainvälisissä tehtävissä kuten Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsenenä 2003–2011, ETYJin parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunta jäsenenä, Länsi-Euroopan unionin parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäsenenä 2007–2011 ja Euro-Välimeri parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäsenenä. Hän on toiminut myös ETYJ:in vaalitarkkailijana useiden maiden parlamentti- ja presidentinvaaleissa. Laukkanen toimi Fortumin hallintoneuvoston puheenjohtajana vuosina 2008–2011 ja Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä vuosina 1991–2004,joista puheenjohtajana 1994–2004. Markku Laukkanen työskenteli Yleisradion toimittajana aluetoimituksissa vuosina 1968–1982, poliittisena toimittajana TV2:n Ajankohtaisessa kakkosessa 1983–1988 ja Ylen TV2:n toimitussihteerinä 1988–1991. Hän on työskennellyt toimittajana vuodesta 2011 erikoisaloinaan rakennus- ja puutuoteteollisuus sekä energiateollisuus. Markku Laukkanen on toiminut Karjalan Liiton puheenjohtajana vuosina 1995–2011 ja vuodesta 2011 alkaen kunniapuheenjohtajana. Laukkanen toimi Kymenlaakson liikunta ry:n puheenjohtajana vuosina 2004–2008 sekä Suomen Kirjastoseuran puheenjohtajana vuosina 2008–2009. Hän on toiminut Pohjois-Kymen Paasikiviseuran puheenjohtajana vuodesta 2012 alkaen. Markku Laukkaselle myönnettiin Euroopan neuvoston kunniajäsenyys 2011. Muita ansiomerkkejä ovat muun muassa Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan ritarimerkki, Karjalan Liiton kultainen ansiomerkki ja Suomen Metsäyhdistys ry:n hopeinen ansiomerkki vuodelta 2014. Arkkipiispa Leo luovutti vuonna 2004 Laukkaselle Pyhän Karitsan ritarikunnan komentajamerkin (PKR K) tunnustukseksi toiminnasta Suomen Ortodoksisen Arkkipiispakunnan hyväksi. == Julkaisut == * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Kouvolan kaupunginvaltuutetut Luokka:Kymen vaalipiiri Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Suomalaiset televisiotoimittajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Merkel

Merkel tarkoittaa muun muassa seuraavia: ==Sukunimi== * Angela Merkel (s. 1954), Saksan liittokansleri * Alexander Merkel, alk. Александр Васильевич Меркель (s. 1992), saksalainen jalkapalloilija * Franz Josef Meinrad Merkel (s.1944), Brasiliassa toimiva saksalainen roomalaiskatolinen piispa * Garlieb Helwig Merkel (1769–1850), liivinmaalaissyntyinen saksankielinen yhteiskunnallinen kirjailija * Gustav Merkel (1827–1885), saksalainen urkuri ja säveltäjä * Harry Merkel (1918–1995), saksalainen Formula 1 -kuljettaja * Therese Merkel (Tess Merkel) (s. 1970), ruotsalainen pop-laulaja ==Muita== * Merkel, paikkakunta Yhdysvalloissa Texasissa * Merkel Motor Company, yhdysvaltalainen autonvalmistaja Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Carmen Heikkilä

Carmen Heikkilä (o.s. Mäkinen; s. 1974) on suomalainen julkisuuden henkilö. Heikkilä valittiin vuonna 1995 Miss Suomen toiseksi perintöprinsessaksi. Kesällä hän kuitenkin esiintyi sopimuksen vastaisesti alastonkuvissa, joissa näkyivät ainoastaan paljas selkä, jalat, kädet ja kasvot. Sopimuksen vuoksi hän luopui vapaaehtoisesti kruunustaan. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun perintöprinsessa luopui kruunustaan.https://web.archive.org/web/20040220135648/http://www.misssuomi.fi/1995.html Hänet valittiin 1995 Suomen turhimmaksi julkkikseksi.Turhat julkkikset -voittajat Vuonna 1996 hän tuli uskoon. Heikkilä toimi 7 päivää -lehden toimittajana, ja on nykyään evankelista ja taidemaalari. Hän asuu Porvoossa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *http://www.carmenheikkila.fi/ *http://www.designdistrict.fi/news/news-item?id=21461476 Luokka:Suomalaiset julkisuuden henkilöt Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Satu Lappi

Satu Nykänen (s. 1978, o.s. Lappi) on suomalainen julkisuuden henkilö, joka valittiin viihdekilpailun Vuoden naiseksi vuonna 1998 ja Suomen turhimmaksi julkkikseksi 1999.Turhat julkkikset -voittajat Lappi esiintyi Blondirundi- dokumentissa, ja oli Gonzo TV -realityshow'n toinen tähti Sanna Suutarin kanssa. Vuoden 2000 alussa Satu Lappi ilmoitti lopettavansa ammattimaisen esilläolon ja ryhtyvänsä opiskelemaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * City-lehden haastattelu 9/2000 "Satu Lappi, Valtakunnan blondi" * Satu Lapin haastattelu Ylen Elävässä arkistossa Luokka:Suomalaiset julkisuuden henkilöt Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kai Vainiomäki

Kai Vainiomäki (s. 13. syyskuuta 1979) on Kirkkonummelta kotoisin oleva suomalainen Aku Ankka -sarjakuvien tekijä, kuvittaja ja lastenkirjailija. Hän debytoi Aku Ankka -lehden vuoden 2005 numerossa 24 tarinalla "Ei perheen pienimmille". Tarina on julkaistu myös albumissa Villi Pohjola. Tarinan piirsi norjalainen Arild Midthun. Ankka-tekijänä Vainiomäki aloitti, kun hän kirjoitti ja piirsi kymmensivuisen Aku Ankka -tarinan maaliskuussa 2003. Egmont-yhtiön johtaja Byron Erickson ei lämmennyt piirroksille, mutta innostui käsikirjoituksesta ja osti tarinan heti. Tuon sarjakuvan on sittemmin piirtänyt puhtaaksi brasilialainen Euclides Miyaura, mutta tarinaa ei ole vielä julkaistu Suomessa. Vainiomäki on opiskellut graafista suunnittelua, ja hän toimii myös lastenkirjailijana. Hänen käsikirjoittamiaan Disney-sarjakuvia on julkaistu ympäri maailman. == Lastenkirjat == * Miten eläimet nukkuvat (Myllylahti) 2020 * Mitä eläimet miettivät (Myllylahti) 2021 * Vauvakoulu – Vauvojen Suuri Salaliitto (Nemo) 2024 == Suomessa julkaistut tarinat == *Ei perheen pienimmille *Onnettoman onnekas *Kohteliaisuus kannattaa *Sadetanssi *Moukkia ja kirjatoukkia *Ankstrologiaa *Eilen, tänään ja huomenna *Ain' uinuen työtäs tee... *Kyllä maalla on mukavaa *Onni onnettomuudessa *Laiskamato koukussa *Nappisuoritus *Mehevä makuelämys *Palveluskoira *Tuplasti apua *Sittenkin pieleen *Liikuttavat linssit * Kyseenalaista kauneudenhoitoa * Vanhuksessa vara parempi * Lämpöä luotolla ==Lähteet== # Myllylahti, kirjailijaesittely Kai Vainiomäki (2020) # Pohjoismaista Ankka yhteistyötä. Aku Ankka- lehti 24/2005 # Mäkelä Juho: Suomalaiset veljekset pääsivät unelmatyöhön tekemään Aku Ankkaa - kaikki sai alkunsa perheriidasta. Maaseudun tulevaisuus 17.8.2024 Luokka:Disneyn sarjakuvien tekijät Luokka:Suomalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Duce

Duce () oli fasistisen Italian diktaattorina vuosina 1922–1945 hallinneen Benito Mussolinin käyttämä titteli. Hän otti tittelin käyttöön vuonna 1925 ollessaan pääministerinä. Fasistien suuri neuvosto erotti Mussolinin 25. heinäkuuta 1943. Hän toimi vielä vuosina 1943–1945 Italian sosiaalisen tasavallan Ducena. == Tittelin tausta == Italian kielen sanan duce kantasanana on latinan dux (’johtaja’, ’opas’). Se on sukua venetsian kielen sanalle doge, jolla viitattiin italialaisten kaupunkivaltioiden hallitsijoihin keskiajalla ja renessanssin aikana. Englannin kielessä ja useimmissa romaanisissa kielissä herttuaa tarkoittava sana tulee dux-sanasta (englanniksi duke, ranskaksi duc, espanjaksi ja portugaliksi duque, italiaksi duca). Sana tuli käyttöön italian kielessä Italian yhdistymisen aikoihin Giuseppe Garibaldia ylistävässä propagandassa. Garibaldi ei kuitenkaan ottanut titteliä virallisesti käyttöön. Ensimmäisessä maailmansodassa Italian kuningas Viktor Emanuel III käytti propagandassa titteliä Duce Supremo. Tämä viittasi kuninkaan rooliin Italian asevoimien ylimpänä komentajana. Maailmansodan jälkeen Gabriele D’Annunzio antoi tittelin itselleen ollessaan ”Carnaron hallinnon” (myöhemmin Fiumen vapaavaltio) johtaja. Mussolinin seuraajat kutsuivat häntä Duceksi jo 1910-luvulla hänen ollessaan Italian sosialisten puolueen Avanti!-lehden päätoimittaja. == Sodanjälkeinen käyttö == Toisen maailmansodan jälkeen italian kielessä duce-sana viittaa yksinomaan Mussoliniin, eikä sitä käytetä muissa johtajuuteen viittaviissa yhteyksissä. Italiassa johtajasta voidaan nykyään käyttää sana capo tai englannin kielestä johdettua sanaa leader. == Lähteet == Luokka:Fasistinen Italia Luokka:Italian sosiaalinen tasavalta Luokka:Italiankieliset sanat ja sanonnat
Sanna Suutari

Sanna Suutari (s. 1977) on suomalainen malli ja julkisuuden henkilö. Suutari nousi julkisuuteen 1990-luvun puolivälissä esiinnyttyään julkisuudessa Formula 1 -kilpa-autoilijan Mika Häkkisen seurustelukumppanina. Suutari valittiin vuonna 1997 7 päivää -lehden tähtityttökisan voittajaksi ja vuonna 1998 Suomen turhimmaksi julkkikseksi.Turhat julkkikset -voittajat Suutari on esiintynyt Yle TV2:n Silminnäkijä-sarjan jaksossa Sanna Suutari Show - the story of a wanna-be celebrity. Myöhemmin hän laitatti silikonit Tallinnassa ja esiintyi Gonzo TV:ssä Satu Lapin kanssa. Suutari oli julkisuudessa kolmisen vuotta ennen kuin muutti Lopelle jalostamaan koiria. Keväällä 2014 hänet nähtiin Sub- kanavalla tositelevisio-ohjelmassa Viidakon tähtöset ja sen spin-off -sarjassa Aurinkorannan tähtöset. Suutari oli Kansallisen Kokoomuksen kunnallisvaaliehdokkaana Lopella 2004 vaaleissa. Vuonna 2019 Suutari kertoi sairastavansa paranoidista skitsofreniaa ja olleensa pitkään sairaalahoidossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Loppi rauhoitti Sannan: Sanna Suutari tähtää kasvattajapalkinnoille. * Sanna Suutari ja silikonien siunaus. Yle Elävä arkisto. Luokka:Suomalaiset julkisuuden henkilöt Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomen muinaiskaupungit

Suomen muinaiskaupungit ovat rautakauden ja varhaiskeskiajan kauppapaikkoja, muinaiskaupunkeja, joiden olemassaoloa koskevia teorioita on esitelty lähinnä perimätiedon ja paikannimistön perusteella. Perimätieto kertoo rautakauden lopun ja varhaiskeskiajan suomalaisista kauppapaikoista tai muinaiskaupungeista. Näitä ovat esimerkiksi Halikon Rikala, Kokemäen Teljä, Raumaa edeltänyt Unio, sekä mahdollisesti Turkua edeltänyt Koroinen. Näitä kauppapaikkoja ei ole kuitenkaan pystytty toistaiseksi todistamaan arkeologisesti. Kuitenkin muun muassa Unto Salo on arvellut, että Suomeen perustettiin jo 1000-luvulla kaupungeiksi nimitettyjä kauppapaikkoja. Muinaiskaupungit olivat arvailujen mukaan kaupunkien esiasteita, joissa kauppiailla saattoi olla kiinteitäkin asuntoja ja varastorakennuksia. Kaupunki-sana on skandinaavista alkuperää. Varmuudella on voitu paikallistaa yksi viikinkiaikainen kauppapaikka Hiittisten saarella. Paikalta on löydetty kaupankäyntiin liittyvää esineistöä, kuten punnuksia ja rahoja sekä uhripaikka, keskiaikainen kappeli ja hautausmaa. Koroisista on tehty runsaasti löytöjä, mutta ne voivat viitata myös alueen tunnettuun kirkolliseen historiaan. Kaakkois-Suomessa sijaitsevia Vehkalahtea ja Virolahtea kutsutaan varhaisissa 1300-luvun lähteissä kaupunkiin viittaavalla latinankielisellä termillä civitas, mutta näiden tapauksessa kyseessä on ollut mahdollisesti lähinnä kauppapaikka. Rikalaa kutsuttiin vielä 1800-luvun lopussa kansan kielessä kaupungiksi tai Rikalan kaalikaupungiksi. Sieltä on löytynyt Rikalan muinaislinnan lisäksi myös rikas ristiretkiaikainen ruumiskalmisto. Hämeenlinnan Varikonniemessä on ollut rautakautinen asuinalue. Tutkijat eivät kuitenkaan ole yksimielisiä siitä, edustiko se kaupunkimaista asutusta. Alueelta on tutkimusten perusteella kuitenkin löydetty tiheästi asuttu kauppapaikka ja käsityöläiskeskus, joka on ympäröity todennäköisimmin kiviperustusteisella puuvarustuksella. Pohjoisosassa, varsinaisen asuinpaikan ulkopuolella on satamaksi tulkittu, padolla tai laiturilla suojattu, rantautumispaikka. 1200-luvulla saksalainen käsitys kaupungeista kaupunkioikeuksineen levisi Suomeen. Ensimmäisenä virallisena kaupunkina pidetään Turkua. Uusien kaupunkien perustamisen myötä oletetut muinaiskaupungit ehkä kuihtuivat vähitellen saavuttamatta virallisen kaupungin asemaa. Toisaalta asutus on Suomessa säilynyt samoilla alueilla monissa paikoissa kuitenkin vuosisadasta toiseen. Esimerkiksi Turkua ei perustettu asumattomalle maalle, vaan paikalla on sijainnut luultavasti talonpoikaiskylä. ==Väitettyjä muinaiskaupunkeja== *Hahlo (Kokemäki) *Hiittinen *Kurkela (Nousiainen) *KalantiLehtosalo-Hilander, s. 345. *Koroinen (Turku) *Kyrksundet (Hiittinen) *Laatokanlinna (venäläinen)Lehtosalo-Hilander, s. 317. *Ragvalda (Ulvila) *Ravattulan Ristinmäki (Varsinais-Suomi, Kaarina) * *Rikala (Varsinais-Suomi, Halikko)Lehtosalo-Hilander, s. 388. *RäisäläLehtosalo- Hilander, s. 378–379. *Sauvala (Varsinais-Suomi, Lieto) *Teljä (Kokemäki) *Vanajan kaupunki (Hämeenlinna) ==Lähteet== *
Monosakkaridi

Monosakkaridit ovat kaikkein yksinkertaisimpia hiilihydraatteja. Ne ovat kiteisiä, värittömiä ja vesiliukoisia. Jotkut niistä maistuvat makeilta. Monosakkarideja ovat esimerkiksi glukoosi eli rypälesokeri, fruktoosi eli hedelmäsokeri, galaktoosiAvoin.helsinki.fi ja mannoosiIntenetix.fi. Kahden monosakkaridimolekyylin liittyessä yhteen syntyy disakkarideja, jollainen on esimerkiksi tavallinen sokeri eli sakkaroosi. Useamman monosakkaridimolekyylin liittyessä yhteen syntyy polysakkarideja kuten selluloosaa ja tärkkelystä. ==Rakenne== Monosakkaridit voivat olla joko avoketjuisia tai renkaita, mutta elimistössä monosakkaridien vallitsevana muotona on rengasmainen rakenne. Rengasmaisessa rakenteessa anomeerihiileksi kutsutaan hiiltä, joka on lähimpänä karbonyyliryhmää muodostavaa hiiltä. Tästä samaisesta karbonyyliryhmää muodostavasta hiilestä aloitetaan monosakkaridin hiilten numerointi. Hiiliketjun pituus monosakkaridissa voi olla kolme tai suurempi. Tärkeimpiä elimistössä esiintyviä monosakkarideja ovat kuitenkin heksoosit, joissa on kuuden hiiliatomin ketju. Aldoheksooseiksi kutsutaan heksooseja, joissa anomeerihiili on ensimmäinen hiili. Ketoheksooseja ovat puolestaan sellaiset heksoosit, joissa anomeerihiili on toinen hiili. Monosakkaridi on beetamuoto anomeerihiileen liittyvän OH-ryhmän ollessa samalla puolella CH2OH- ryhmän kanssa. Jos taas CH2OH-ryhmä on eri puolella kuin anomeerihiileen liittynyt OH-ryhmä, kyseessä on alfamuoto. Lisäksi rengasrakenteinen monosakkaridi voi olla joko D- tai L-muoto. Kaikki elimistössä esiintyvät monosakkaridit ovat D-sokereita. ==Nimeäminen== * Trioosi: kolme hiiliatomia * Tetroosi: neljä hiiliatomia * Pentoosi: viisi hiiliatomia * Heksoosi: kuusi hiiliatomia * Heptoosi: seitsemän hiiliatomia ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Sokerit * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Appaloosa

Appaloosa on lämminverinen täplikäs ratsuhevosrotu. Se on peräisin Yhdysvaltain Oregonista. Rotu on saanut alkunsa 1600- ja 1700-luvuilla. Appaloosat polveutuvat mustangeista ja sitä kautta andalusianhevosesta, arabianhevosesta, berberihevosesta ja tuskomaanihevosesta. Appaloosarodun esivanhempia kasvattivat nez perce -intiaanit, jotka asuivat rodulle nimen antaneen Palouse-joen varrella Koillis-Oregonissa. Intiaanit uskoivat tämän erikoisenvärisen hevosen tuottavan onnea: mitä värikkäämpi hevonen päälliköllä oli, sitä voitokkaampi oli heimo.Appaloosa. Ratsastusurheilu Viitattu 3.11.2017 == Ominaisuudet == Appaloosat ovat väriltään tiikerinkirjavia eli täplikkäitä. Joissakin tapauksissa yksivärinen appaloosa voidaan hyväksyä roturekisteriin, mikäli se täyttää muita tärkeitä kriteereitä.Appaloosa Characteristics. Viitattu 3.11.2017 Muita kriteereitä ovat muun muassa selvästi täplikäs iho turvassa ja sukuelinten alueella, raitakaviot myös niissä jaloissa, joissa ei ole valkoisia sukkia, sekä silmän valkoinen kovakalvo. Rodun säkäkorkeus vaihtelee välillä 142–152 cm. Ihanneappaloosa on rakenteeltaan pienikokoinen, mutta tiivisrunkoinen: syvä ja leveä, takaosastaan vahva. Pää on hienopiirteinen. Appaloosan jouhet ovat ohuet ja lyhyet, joskus melkein olemattomatAppaloosas short tails. Viitattu 3.11.2017 . Appaloosat ovat tunnettuja hyvästä luonteestaan: ne ovat oppimis- ja miellyttämishaluisia ja sopivat siis hyvin perhe- ja harrastushevosiksi. Sinnikkäinä ja kestävinä ne ovat muutenkin hyvin käyttökelpoisia monenlaisiin tarkoituksiin. Appaloosat ovat suosittuja lännenratsuina. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Appaloosa History * Appaloosa Hevosmaailma.netissä * Appaloosa lännenhevosrotuna Luokka:Yhdysvaltalaiset hevosrodut Luokka:Karjahevoset Luokka:Lämminveriset
Zurab Noghaideli

Zurab Temuris dze Noghaideli (, s. 22. lokakuuta 1964 Kobuleti, Adžarian ASNT, Georgian SNT, Neuvostoliitto) on georgialainen poliitikko ja maan entinen pääministeri. Noghaideli syntyi Kobuletin rannikkokaupungissa Adžariassa. Hän valmistui vuonna 1987 Moskovan yliopistosta ja työskenteli Georgian tiedeakatemialle 1988–1992. Noghaidelista tuli kansanedustaja 1992. Hänet erotettiin ilman selitystä Eduard Ševardnadzen hallituksesta, sillä hän oli aikonut erota protestiksi Ševardnadzen politiikkaa vastaan. Ruusujen vallankumouksen jälkeen hänet nimitettiin Zurab Žvanian hallituksen talousministeriksi. Žvanian kuoleman jälkeen presidentti Mikheil Saakašvili nimitti hänet pääministeriksi. Noghaideli ei kuulunut mihinkään puolueeseen, ja häntä pidettiin vahvana korruption vastustajana. Noghaideli on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi. Marraskuussa 2007 Georgiaan julistettiin poikkeustila, joka päättyi 16. marraskuuta. Nogaideli jätti eronpyyntönsä tapahtuman johdosta ja hänen korvaajakseen asetettiin Lado Gurgenidze. Noghaideli on sittemmin osallistunut Saakašvilia vastustavaan oppositioliikkeeseen ja johtanut Oikeudenmukainen Georgia -puoluetta. == Lähteet == Luokka:Georgian pääministerit Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Varikonniemen rautakautinen asuinpaikka

Varikonniemen rautakautinen asuinpaikka on rautakautinen ja varhaiskeskiaikainen asuinpaikka, joka sijaitsee Hämeenlinnan Varikonniemessä, Vanajaveden rannalla Hämeen linnaa vastapäätä. Osa tutkijoista on halunnut tulkita paikalla olleen kaupunkimainen yhteisö. Varikonniemessä on erilaisten rakennusten jäännöksiä, jotka on ajoitettu rautakaudelle ja keskiajan alkuun noin vuosien 500–1200 jaa. väliselle ajalle. Eeva-Liisa ja Hans-Peter Schulz tutkivat aluetta 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa. ==Teoria muinaiskaupungista== Kaivauksen suorittaneiden arkeologien mukaan paikalla oli jäänteitä jonkinlaisesta puolustusvallista ja laiturista, mutta näitä tulkintoja on epäilty. Paikka oli tärkeiden vesireittien risteyksessä. Alueella oli usean toistensa kanssa näköyhteydessä olevan muinaislinnan ketju. Kaivauksia johtanut arkeologi Hans-Peter Schulz on luonnehtinut Varikonniemen asuinpaikkaa "kaupungiksi". Tätä hän perustelee muun muassa paikalla säilyneillä metallinkäsittelyn jäänteillä, joka viittaisivat erikoistuneeseen käsityöläis- ja kauppiasasutukseen. Schulzin mukaan ympäröivät linnavuoret kuuluivat myös samaan hallintoon, ja niillä vartioitiin kauppapaikan turvallisuutta. Asuinpaikasta monissa yhteyksissä käytetty nimi Vanain kaupunki tai Vanain linna on lainattu venäläisestä Novgorodin kronikasta, joka kertoo tämän nimisen paikan hävittämisestä vuonna 1311. Koska "Vanai" muistuttaa Vanaja-nimeä, Vanain kaupunki on yhdistetty Varikonniemen muinaisjäännökseen. Nimi on yhdistetty myös Hämeen linnaan ja Janakkalassa sijaitsevaan Hakoisten linnaan. ==Kaupunkiteorian kritiikki== Toisten tutkijoiden mielestä kyseessä on kuitenkin ollut melko tavanomainen rautakautinen asuinpaikka, jonka yhteydessä epämääräisen "kaupunki"-termin käyttöön ei ole aihetta. Osa arkeologeista (mm. J.-P. Taavitsainen) uskoo, että Varikonniemessä kaivetuista rakenteista vain osa oli rautakautisia tai keskiaikaisia: kulttuurikerrokset olivat heidän mukaansa pahoin sekoittuneita, ja esimerkiksi kaupunginmuurin perustukseksi tulkittu rakenne olisikin 1800-luvun ratapenkka.Taavitsainen 2005 Asuinpaikan löytöaineistokaan ei heidän mielestään viittaa erikoistuneeseen käsityö- ja kauppa-asutukseen. Tämän käsityksen mukaan kyseessä oli melko tavanomainen kylämäinen talonpoikaisasutus, jonka piirissä harjoitettiin myös käsitöitä kuten rautakauden asuinpaikoilla yleensäkin tehtiin. Esimerkiksi raudanvalmistus oli niin yleistä, että siitä kertovaa rautakuonaa on aivan tavallisillakin asuinpaikoilla. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomen rautakautiset muinaisjäännökset Luokka:Hämeenlinnan historia Luokka:Keinusaari Luokka:Suomen rautakautiset asuinpaikat
Kaukalopikaluistelu

Kaukalopikaluistelu eli short track (suom. "lyhyt rata") on jääkiekkokaukalossa kilpailtava pikaluistelulaji. Yleisesti radan pituus on 111,12 metriä. Erona tavalliseen pikaluisteluun, kaukalopikaluistelussa rata on lyhyempi, käännökset jyrkempiä ja kilpailut käydään yhteislähdöllä (4–6 kilpailijaa). Nämä seikat tuovat lajiin erityistä nopeatempoisuutta ja sähäkkyyttä. Yhteentörmäykset ja kolaroinnit ovat yleisiä. Kaukalopikaluistelussa käytettävissä luistimissa terää on siirretty kengän pohjan vasemmalle reunalle, mikä helpottaa luistelua jyrkissä kaarteissa. Usein luistelijat ottavatkin kallistuksen puoleisella kädellä jäästä tukea kaarteissa. ==Kilpailumatkat== Matka Kierrokset 400 m 3 1/2 kierrosta + 11,08 m 500 m 4 1/2 kierrosta 800 m 7 kierrosta + 22,16 m 1 000 m 9 kierrosta 1 500 m 13 1/2 kierrosta ===Viestit=== Matka Kierrokset 3 000 m 27 kierrosta 5 000 m 45 kierrosta Viesteissä joukkueessa on neljä jäsentä, joista yksi kerrallaan kiertää rataa ympäri muiden odottaessa radan sisäosassa. Vaihdot tapahtuvat ns. lennosta. ==Historia== Kaukalopikaluistelun ajatus juontaa juurensa Yhdysvalloissa ja Kanadassa kilpailluista yhteislähdöllä käydyistä pikaluistelukilpailuista, kun kansainvälisesti oli totuttu käyttämään parikilpailusysteemiä. Pohjois-Amerikassa luistelukilpailuja oli pitkän aikaa totuttu käymään jäähalleissa, muun muassa New Yorkin Madison Square Gardenissa jääkiekkokaukalossa, ja näin lyhyen radan luistelu oli täysin luonnollista. Ensimmäiset kilpailut kaukalossa käytiin vuoden 1906 tietämillä, ensimmäinen virallinen kilpailu vuonna 1910. Vuoden 1932 talviolympialaisissa Lake Placidissa pikaluistelussa käytettiin yhteislähtöä. Vuonna 1967 kansainvälinen luisteluliitto (ISU) otti kaukalopikaluistelun ohjelmaansa, mutta kansainvälisiä kilpailuja on järjestetty vasta vuodesta 1976. Maailmanmestaruuskilpailut käytiin ensimmäistä kertaa vuonna 1981. 1988 talviolympialaisissa Calgaryssä kaukalopikaluistelu oli näytöslajina, ja 1992 Albertvillessä laji oli osana virallista kisaohjelmaa. Kanada on pitkään ollut kaukalopikaluistelun hallitseva maa, mutta laji on erittäin suosittua monissa itäisen Aasian maissa kuten Kiinassa, Etelä-Koreassa ja Japanissa, jossa se on kasvanut harrastajamäärältään isoaveljeään isommaksi. Kaukalopikaluistelun maailmancup käynnistyi vuonna 1997. Samana vuonna järjestettiin ensimmäisen EM-kisat. 2002 Salt Lake Cityssä Australia sai historiansa ensimmäisen talviolympialaisten kultamitalin kaukalopikaluistelussa, kun Steven Bradbury pysyi 1 000 metrin loppukilpailussa ainoana pystyssä kanssakilpailijoiden törmäillessä keskenään. ==Kuuluisia kaukalopikaluistelijoita== * Eric Bedard * Steven Bradbury * Davide Carta * Chun Lee-kyung * Sylvie Daigle * Marc Gagnon * Jonathan Guilmette * Toshinobu Kawai * Kim Dongsung * Kim Kihoon * Alana Krauss * Lee Yoonho * Apolo Anton Ohno * Wilf O'Reilly * Eiko Toda (Shishii) * Mathieu Turcotte * Cathy Turner * Monique Velzeboer * Tania Vicent * Yang Yang (A) * Yang Yang (S) * Ahn Hyun-soo ==Aiheesta muualla== *World Short Track *International Skating Union *Packstyle.de *
Virtsakivitauti

Virtsakivitauti on tila, jossa virtsateihin eli munuaisaltaaseen, virtsajohtimiin, virtsarakkoon tai joskus virtsaputkeen muodostuu kiinteitä kappaleita. Virtsatiekivet eli munuaiskivet ovat niukkaliukoisten aineiden muodostamia kasaumia. Virtsakivi voi syntyä jos jokin virtsan niukkaliukoisista aineista, kuten virtsahappo, saostuu. Virtsakivitaudin pääasiallinen oire on kohtauksittain esiintyvä kipu. Muita oireita ovat oksentelu ja joskus kuumeilu. Munuaiskivet ovat yleisimpiä keski-iässä. Suomessa noin yksi kymmenestä ihmisestä saa elämänsä aikana munuaiskiviä. ==Oireet== Virtsakivet voivat aiheuttaa akuutin virtsakivikohtauksen, jonka aiheuttaja on tyypillisesti virtsajohtimeen kiilautunut kivi. Kohtauksen ensioire on äkillinen, voimakas kipu, joka tuntuu selässä, kyljessä ja alavatsalla. Kipu voi olla vaikea paikallistaa, koska se voi säteillä navan vierestä melkein nivusiin, sieltä lonkan seudulle, ristiselän kautta alimman kylkiluun korkeudelle. Oireena on suurimmalla osalla potilaista myös verivirtsaisuus, jota ei välttämättä havaitse paljain silmin. ==Hoito== Jos munuaiskivet ovat pieniä, ne tulevat itsestään ulos useimmiten muutaman päivän kuluessa. Nykyään munuaiskiviä ei poisteta kirurgisesti, vaan ne murskataan ESWL-laitteella (extracorporeal shock wave lithotripsy) eli kehon ulkopuolisella painesysäysaaltohoidolla.Hus.fi Tässä menetelmässä laitteen tuottamat iskuaallot murskaavat munuaiskiven pienemmiksi paloiksi jotka pääsevät tulemaan itsestään ulos. Kiireellisissä tapauksissa kivi poistetaan tähystyksellä. Suurikokoisempia munuaiskiviä voidaan joutua poistamaan kirurgisella toimenpiteellä. Kivi saattaa aiheuttaa munuaisen allassysteemien laajentumaa. Laajentuma näkyy ultraäänikuvassa ja kivi röntgenin varjoainekuvauksissa. == Riskitekijät == Prosessoidun lihan runsaan käytön on havaittu lisäävän munuaiskivien riskiä 30 prosentillaAssociations of Total Protein or Animal Protein Intake and Animal Protein Sources with Risk of Kidney Stones: A Systematic Review and Dose–Response Meta-Analysis. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S2161831322000254. Myös runsaasti oksalaattia sisältävät ruoat kuten pinaatti, maapähkinät, raparperi ja vihersmoothiet lisäävät munuaiskivien riskiäDietary oxalate and kidney stone formation. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6459305/. ==Lähteet== * YKT 16.3.2007, Pekka Hellström: "Virtsakivitauti" * Duodecim 2002;118(21):2183–2190 Kari Lehtoranta, Eija Tukiainen, Ossi Lindell "Virtsakivipotilaan tutkiminen sekä ruokavalion ja lääkehoidon mahdollisuudet" ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Urologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Wallace Henry Hartley

Wallace Henry Hartley (2. kesäkuuta 1878 – 15. huhtikuuta 1912) oli viulisti ja matkustajalaiva RMS Titanicin orkesterin johtaja. Hän johti Titanicin kahdeksanhenkistä orkesteria aluksen upotessa eikä yrittänytkään pelastautua. == Elämäkerta == Wallace Hartley syntyi Lancashiren Colnessa Englannissa kesäkuussa 1878. Koulussa hän oppi soittamaan viulua, ja vuonna 1909 hän sai paikan viulistina Cunard Linen valtamerialuksella. Ollessaan Cunard Linen palveluksessa hän soitti pääasiassa RMS Mauretanialla. Vuonna 1912 Hartley työskenteli musiikkitoimisto C.W. & F.N. Blackin palveluksessa. Se toimitti muusikkoja Cunard Linelle sekä sen kilpailijalle White Star Linelle. Huhtikuussa 1912 Hartleylle annettiin paikka White Star Linen uuden loistoristeilijän Titanicin orkesterinjohtajana. Kun Titanic törmäsi jäävuoreen ja alkoi upota, Hartley ja muut orkesterinjäsenet kokoontuivat soittamaan musiikkia rauhoittaakseen matkustajia ja pitääkseen yllä toiveikasta ilmapiiriä miehistön auttaessa naisia ja lapsia pelastusveneisiin. Useiden eloonjääneiden mukaan Hartley ja laivan muusikot jatkoivat soittamista aina siihen saakka, kunnes he liukuivat jyrkkään kulmaan kääntyneiltä Titanicin kansilta mereen. Kukaan laivan muusikoista ei pelastunut. Ruumiita keräämään lähetetty kaapelilaiva CS Mackay-Bennett löysi Wallace Henry Hartleyn ruumiin, ja hänet haudattiin kotikaupunkiinsa Colneen. Hartleyn hautajaisiin osallistui 40 000 ihmistä, ja viimeisenä virtenä soitettiin ”Nearer, My God, to Thee”, jota on sittemmin usein väitetty viimeiseksi Hartleyn orkesterin esittämäksi kappaleeksi ennen laivan uppoamista. Hartleyn morsiameltaan Maria Robinsonilta lahjaksi saama viulu löytyi merestä Titanicin uppoamisen jälkeen. Se huutokaupattiin lokakuussa 2013 ja oli sittemmin näytteillä Belfastin Titanic-museossa. Luokka:Titanicin matkustajat ja miehistö Luokka:Brittiläiset viulistit Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Speedcore

Speedcore on hardcore technon alalaji ja sitä on tehty ainakin vuodesta 1993. Speedcore on (useiden piirien mukaan) lähtöisin Ranskasta. Ranskalainen Gangstar Toons Industry julkaisi kokoelmia, joista puolet olivat heavy metallia ja hardcore technoa yhdistelevää soundia. Yksi ensimmäisistä tunnetuista speedcore biiseistä on Sorcererin vuonna 1993 julkaistu "Summer", joka käytti tuplabassorumpua. Alussa speedcore oli päälle 230 iskua minuutissa (BPM), eikä nopeudella ollut niin väliä, mutta se on nykyään vakiintunut 350-1000 BPM:n tienoille. 90-luvulla speedcoreksi saatettiin kutsua 200-250 BPM:n biisejä, kun taas nykyään tämän nopeusluokan biiseistä käytetään yleensä laajempaa termiä hardcore techno. Tällä nopeudella tehdään nykyään mm. Hollannista lähtöisin olevaa terror-alalajia, Saksasta lähtöisin olevaa gabba- alalajia ja Ranskasta lähtöisin olevaa frenchcore-alalajia. Nykyspeedcoressa nopeutta haetaan usein tupla-/tripla-bassorummulla. 90-luvulla nopeampaa 600-1000 BPM:n "konekiväärispeedcorea" kutsuttiin nosebleediksi ja nykyään siitä käytetään termiä splittercore. Yli 1000-1200 BPM:n menevää speedcorea on alettu kutsua nimellä extratone. Tunnetuin speedcore-tyyli on sen meluisin ja aggressiivisin muoto, mutta speedcore on todellisuudessa hyvin monimuotoinen tyyli, eikä rajoitu pelkästään yhteen skeneen. Speedcorea löytyy myös mm. juustoista (esim. m1dy ja joidenkin Bemani-pelien artistit), psykedeelistä (esim. DarkFreak ja Suomessakin vieraillut iGoA) ja kokeellisempaa (flashcore alalaji, jonka aloitti ranskalainen Hangars Liquides levy-yhtiö). Näistä osaa soitetaan myös muissa kuin perinteisissä hardcore techno -tapahtumissa. == Tunnettuja Speedcore-artisteja == * Frazzbass * Komprex * m1dy * Gabba Front Berlin * Disco Cunt * Dj Plague * Noisekick * Interrupt Vector * Dj Bonehead * Passenger of Shit * The Speed Freak * Mental D-struction * Kurwastyle Project * Smilecythe * DarkFreak * iGoA * Diabarha * the quick brown fox == Katso myös == * Hardcore techno * Extratone * Splittercore * Flashcore * Gabba * Terrorcore * Frenchcore == Aiheesta muualla == * Kansainvälinen Speedcore- foorumi Luokka:Elektronisen tanssimusiikin tyylilajit Luokka:Teknon tyylilajit
Bolnisi

Bolnisi () on kaupunki Bolnisin piirikunnassa Kvemo Kartlin hallintoalueella Georgiassa. Kaupungissa on noin 13 800 asukasta (vuonna 2002) ja se on piirikuntansa pääkaupunki. Bolnisin nykyisen kaupungin perustivat saksalaiset, Schwabenista saapuneet uudisasukkaat vuonna 1818. Kaupunki nimettiin Katharinenfeldiksi kuningatar Katarina Pavlovnan mukaan. Siirtokunnan ensimmäiset vuodet olivat rankkoja: ensimmäisenä talvena 256 Katharinenfeldin asukasta kuoli kylmään ja nälkään, ja vuonna 1826 tapahtuneessa tataarien hyökkäyksessä kaupungin 400 asukkaasta jäi henkiin 250. Tämän jälkeen tilanne kuitenkin normalisoitui ja 1800-luku merkitsi Katharinenfeldin kulttuurille nousukautta. Puna-armeijan vallattua Georgian vuonna 1921 kaupunki nimettiin Luxemburgiksi (Lüksemburgi) kuolleen saksalaisen kommunistin Rosa Luxemburgin mukaan. Saksaan suuntautuneesta muuttoaallosta huolimatta suurin osa Luxemburgin saksalaisista asukkaista jäi kaupunkiin ja sopeutui uusiin olosuhteisiin. Toinen maailmansota merkitsi kuitenkin loppua kaupungin saksalaiselle kulttuurille: lähes kaikki kaupungin asukkaat karkotettiin vuonna 1941 Siperiaan tai Kazakstaniin, ja paikka nimettiin uudelleen Bolnisiksi. Kaupungin merkittävimpiin nähtävyyksiin ja Georgian tärkeimpiin historiallisiin monumentteihin kuuluu Bolnisi Sionin katedraali, joka on yksi Georgian vanhimmista. Kirkon pohjoisseinässä olevan kirjoituksen mukaan se on rakennettu vuosina 478–493: kirkon seinien kirjoitukset kuuluvat aikaisimpiin säilyneisiin esimerkkeihin georgialaisesta kirjoituksesta. Keskiajalla Bolnisi oli merkittävä uskonnollinen keskus ja 900–1000-luvulla siellä työskenteli Ioane Bolneli. Bolnisin piirikunnan toinen merkittävä nähtävyys on Tsughrugašenin kirkko, joka on rakennettu vuosina 1213–1222. Bolnisin kaupungissa toimii urheiluseura Sioni Bolnisi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgian kaupungit
Luutapallo

Luutapallo () on kaukalojäällä ilman luistimia pelattava palloilulaji. Pelivälineenä käytetään jääkiekkomailan tapaisia ”luutia”. Luutapalloa on pelattu Kanadassa ja Yhdysvalloissa koko 1900-luku, mutta Suomessa vasta vuodesta 1989. ==Luutapallon säännöt== Joukkueessa saa olla kaukalossa (16×40 m) samalla kertaa viisi kenttäpelaajaa ja maalivahti. Peliaika on 3×20 minuuttia. Maila saa olla korkeintaan 135 cm pitkä. Sen varren toisessa päässä on muovinen lapa. Pallo on läpimitaltaan 11–13 cm. Palloa saa myös potkia. Pelaajat käyttävät solumuovipohjaisia kenkiä, jotka ikään kuin imeytyvät jään pintaan. ==Luutapallo Suomessa== Suomessa pelattu, ns. Moskovan luutapallon versio, poikkeaa huomattavasti kanadalaisesta esikuvastaan. Pelivälineenä on yhdessä kädessä pidettävä luudasta ja teipistä valmistettu lyhytvartinen maila. Pelialueen koko on vain puolet normaalista jääkiekkokaukalosta. Luistimien sijasta jäällä käytetään erikoisvalmisteisia tossuja, joita valmistetaan muun muassa Kanadassa. Pelisäännöt ovat samat kuin jääkiekossa. Peli saapui Suomeen Moskovasta liikemiesten ja diplomaattien mukana 1980-luvun lopulla. Luutapallo, joka tuotiin Suomeen, sai alkunsa Moskovassa 1970-luvulla. Finnish Broomball Association (myöhemmin Suomen Luutapalloliitto) järjesti ensimmäisen luutapallosarjan Moskovassa 1970-luvun lopulla. Aktiivisimmillaan Suomessa oli 1990-luvun puolessa välissä noin 200 luutapallon harrastajaa. Luutapalloliitto järjesti vuosittain SM-sarjan ja Suomen Cupin. Näiden lisäksi perinteeksi muodostui Luutimathule-joukkueen Hyvinkäällä järjestämä Kuutamoturnaus. Varta vasten luutapalloa varten rakennetut kentät ovat sijainneet Helsingissä Talissa (1989), Pohjois-Haagassa (1990), Ruskeasuolla (1991–1994) sekä Kallion Haapaniemenkentällä (1995–1998). Viimeiset vuodet luutapalloa pelattiin Vuosaaren jäähallin harjoituskaukalossa. 2000-luvun alussa lajin suosio hiipui, ja toistaiseksi viimeinen Suomen Luutapalloliiton järjestämä mestaruussarja pelattiin vuonna 2001. Myös curlingin suomalaiseksi nimeksi ehdotettiin joskus lajin Suomen- alkuaikoina luutapalloa. ==Luutapallon Suomen-mestarit== :1990 Team FIBA :1991 Vaahtera :1992 Vaahtera :1993 DRF-Team :1994 DRF-Team :1995 Team Ankkuri :1996 Team FIBA :1997 Team FIBA :1998 Team FIBA :1999 BC Hexen :2000 Team FIBA == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Broomball feature Boston Globe Luokka:Mailapelit
Molekyylipilvi

Molekyylipilvi on tähtien välisen aineen kasautuma, jossa pääosin on molekyylimuodossa olevaa vetyä H2 mutta myös kymmeniä muita molekyylejä. Niitä kutsutaan myös nimellä GMC (). Kylmät molekyylipilvet havaitaan radioalueella häkäkaasun CO lähettämästä radiosäteilystä. Molekyylipilvet ovat tähtien välisen aineen kasautumia, joiden massa on 100–106 Auringon massaa ja lämpötila 10–20 kelviniä. Niiden tiheys on 10–106 molekyylia kuutiosentissä. Molekyylipilvien ytimet koostuvat nimensä mukaisesti erilaisista orgaanisista ja epäorgaanisista molekyyleistä. Molekyylipilvet ovat ensisijaisia tähtien syntypaikkoja. == Molekyylipilvet tähtien kehtoina == Molekyylipilvi, jonka läpimitta on noin 100 parsekia (326 valovuotta), on neutraalin vedyn pilvessä oleva tiivistymä. Näiden neutraalin vedyn pilvien läpimitta on 1 kpc eli 3 260 valovuotta. Auringon etäisyydellä Linnunradan keskuksesta suurin osa kaikesta tähtienvälisestä aineesta on molekyyleinä. Yhdessä molekyylipilvessä on hyvinkin miljoonia Auringon massoja. Pilvet sijaitsevat Linnunradan spiraalihaaroissa, ja niiden niin sanottu skaalakorkeus on Linnunradassa noin 50–75 parsekia. Skaalakorkeus on korkeus, jossa molekyylipilven tiheys laskee kertoimella 1/2,7. Tähdet muodostuvat yleensä jättiläismäisissä molekyylipilvissä, koska niiden tiheys on suuri ja lämpötila alhainen. Näin niissä toteutuu kriteeri, jossa kaasun sisäinen painovoima voittaa kaasun paineen. Molekyylipilvissä tapahtuu yliäänen nopeudella virtauksia pyörteisessä, magnetisoituneessa kaasussa. Nämä virtaukset kuluttavat pilven energiaa ja aiheuttavat pilven osien kutistumista. Mutta samaan aikaan pilvet hajoavat muun muassa uusien tähtien kaasukuplien laajenemisen takia. Molekyylipilvet ovat yleensä hyvin vakaita, mutta tähtien synnyn laukaisee supernovien šokkiaalto ja magneettinen häiriö tai pilvien keskinäinen törmäys. Jättimolekyylipilvessä on tiheämpiä pilviä, joiden läpimitta on 10 parsekia (yli 30 valovuotta), ja näissä hyvin tiheitä ytimiä, joiden läpimitta on parsek eli noin 3 valovuotta. == Katso myös == *Kaasusumu Luokka:Tähdet Luokka:Kaasusumut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
HI-alue

HI-alue on neutraalin atomaarisen vedyn H1 muodostama kaasupilvi. Yksittäisinä atomeina oleva vety säteilee 21 cm:n (1,420 MHz) alueella radiosäteilyä. Kun laajeneva HII-alue törmää HI-alueeseen, HII-alue loistaa kirkkaampana kuin muutoin. == Katso myös == *Molekyylipilvi Luokka:Kaasusumut
Skaalakorkeus

Skaalakorkeus H on planeetan kaasukehän tai sen osana olevan kaasun se korkeus, jossa kaasun osapaine pienenee e:nteen osaan pinnalla vallitsevasta paineesta. Tässä e on Neperin lukuSkaalakorkeus Zubenelgenubi - Ursa ja Hannu Karttunen eli noin 2,718. Maalle hapen skaalakorkeus on 7 kilometriä, typen 8 kilometriä ja vedyn 120 kilometriä. Koko ilmakehän skaalakorkeus on 8,5 kilometriä. Vedyn korkea skaalakorkeus merkitsee sitä, että vetykaasu karkaa Maan ilmakehästä. Skaalakorkeus määräytyy kaasujen lämpöliikkeestä, eli lämpötilasta ja kaasuosasten massasta. == Skaalakorkeus == Maan ilmakehälle skaalakorkeus H = 8 500 m, kun lämpötila on 290 K eli noin +17 °C. Skaalakorkeus voidaan määritellä yhtälöllä :H = \frac{kT}{mg}, jossa * k = Boltzmannin vakio = 1,38x10-23 J·K-1 * T = lämpötila kelvineinä * m = keskimääräinen molekyylipaino, ilmalle 28,964 * g = gravitaatiosta johtuva painovoiman kiihtyvyys g = 9,81 Skaalakorkeuden H avulla voidaan laskea paineen väheneminen ylöspäin mentäessä, jos paine maan pinnalla tunnetaan :P = P_0e^{(-\frac{z}{H})}, jossa H on skaalakorkeus, P0 on paine korkeudella 0 (ilmalle 1,01×1010Pa) ja P = paine korkeudella z. Huomattava on, että esimerkiksi Aurinkoa Maata lähempänä kiertävässä Venuksessa vesihöyryn skaalakorkeus on 40 km, Maassa se on 13 km. Venuksen vesihöyry karkaa avaruuteen Maata nopeammin ja planeetalla ei senkään takia ole meriä. == Muutamia skaalakorkeuksia == Muutamia kaasujen skaalakorkeuksia Maalle, Venukselle ja Marsille: Kaasu Molekyyli- paino Maa Venus Mars Vety H2 2 120 360 290 Happi O2 32 7 23 18 Vesihöyry H2O 18 13 49 32 Hiilidioksidi CO2 44 5 16 13 Typpi N2 28 8 26 20 == Katso myös == *Planeettojen kaasukehät == Lähteet == Luokka:Ilmakehä
Sakari Kuosmanen

Sakari ”Saku” Kuosmanen (s. 6. syyskuuta 1956 Helsinki) on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän on levyttänyt useita sooloalbumeita ja tehnyt yhteistyötä Sleepy Sleepersin ja Leningrad Cowboysin kanssa. Kuosmanen on myös ohjaaja Aki Kaurismäen luottonäyttelijä. Kuosmasen taiteilijaprofiili on muuttunut ajan myötä merkittävästi. 1980-luvulla hän identifioitui rokkiin, nykyään hänet nähdään iskelmän tekijänä. Hän on myös tehnyt televisioon Aake Kallialan kanssa ohjelmasarjan Aaken ja Sakun kesäkeittiö vuonna 1999. Kuosmanen on ollut mukana myös ravintolabisneksessä. Hän on pitänyt ravintoloita Kuopion matkustajasatamassa Galley Kallamarinassa, Playa del Inglesissä, Lempäälän Ideaparkissa ja Nuorgamissa.. Kuosmanen asuu Siilinjärvellä ja hänellä on neljä lasta. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke maaliskuussa 2022. == Diskografia == === Albumit === * * Löytötavaratoimisto "Ep" (Amulet 1986) * * * * * * * * === Kokoelmat === * Onnen lyhteitä – 32 kulkijan laulua (2001) * 20 suosikkia – Kaihon kultamaa (2002) * Suomihuiput (2003) * Onnen Lyhteitä 2 (2011) === Yhtyeen jäsenenä === * Juice Leskinen Grand Slam: Pyromaani palaa rikospaikalle (Megamania Musiikki, 1985) – kitara ja laulu == Filmografia == === Elokuvat === Elokuvat Vuosi Elokuva Rooli Ohjaaja 1985 Calamari Union Frank Armoton Aki Kaurismäki 1986 Kuningas lähtee Ranskaan laulava sotilas Anssi Mänttäri 1986 Varjoja paratiisissa Melartin Aki Kaurismäki 1987 Macbeth tappaja Pauli Pentti 1987 Helsinki Napoli All Night Long nuori gangsteri Mika Kaurismäki 1988 Ariel vankilan portinvartija (ääni) Aki Kaurismäki 1989 Cha Cha Cha ruletinhoitaja Mika Kaurismäki 1989 Leningrad Cowboys Go America Leningrad Cowboys -yhtyeen jäsen Aki Kaurismäki 1991 Night on Earth mies #2 Jim Jarmusch 1994 Iron Horsemen Gengis Can Gilles Charmant 1996 Kauas pilvet karkaavat Melartin Aki Kaurismäki 1999 Juha Juha Aki Kaurismäki 1999 Sen täytyy tapahtua porttieri Jan Ijäs 2002 Mies vailla menneisyyttä Anttila Aki Kaurismäki 2003 Helmiä ja sikoja Lehikoinen Perttu Leppä 2009 Ralliraita Raimo ”Runki” Pettersson Markku Pölönen 2009 Haarautuvan rakkauden talo Boogie Mika Kaurismäki 2017 Toivon tuolla puolen Wikström Aki Kaurismäki 2019 Olen suomalainen Roudari Pussinen Aleksi Mäkelä == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * Sakari Kuosmasen artistisivu EMI:n kotisivuilla * Sakari Kuosmanen IMDb:ssä * * * Sakari Kuosmanen lauluntekijänä - Fono.fi Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Suomalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Suomalaiset rockmuusikot Luokka:Sleepy Sleepersin jäsenet Luokka:Juice Leskinen Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Suomen Kuvalehti

Suomen Kuvalehti (lyhenne SK) on Otavamedian julkaisema perjantaisin ilmestyvä suomalainen aikakauslehti. Lehti käsittelee ajankohtaisia kotimaan ja ulkomaan tapahtumia, yhteiskunnallisia asioita, talouden ja politiikan aiheita, kulttuuri-ilmiöitä sekä tiedettä. Lehden päätoimittaja on Matti Kalliokoski.Tuomo Lappalainen, Suomen Kuvalehden uudeksi päätoimittajaksi Matti Kalliokoski, Suomen Kuvalehti 7.5.2020, viitattu 7.5.2020 Toimittajiin kuuluvat muun muassa Aurora Rämö, Leena Sharma ja Robert Sundman. Lehdessä julkaistaan vakituisesti sarjakuvaa Helmi ja Heikki. Lehden Jyviä ja akanoita -palstalla, jonka aloitti Sakari Virkkunen vuonna 1958, julkaistaan muissa lehdissä ilmestyneitä hauskoja ilmauksia ("jyviä") ja kielellisiä kömmähdyksiä ("akanoita"). == Historia == Ensimmäinen Suomen Kuvalehti -nimeä käyttänyt lehti ilmestyi vuosina 1872–1880 ja toinen vuosina 1893–1894.Otavan Iso Fokus, 6. osa (Ra-Su), art. Suomen Kuvalehti, ISBN 951-1-01236-3 Nykyinen Suomen Kuvalehti alkoi ilmestyä vuonna 1916, ja siihen yhdistyi Kansan Kuvalehti vuonna 1934. Ensimmäisenä päätoimittajana vuonna 1916 toimi Matti Kivekäs, joka sai myöhemmin surmansa Suomen sisällissodassa valkoisten puolella. Suomen Kuvalehti järjesti vuonna 1929 ajan rotuoppien innoittamana suomalaisen naistyypin puhdasta edustajaa etsivät kauneuskisat. Kallonmittaustakin sisältäneen kisan voittajaksi kruunattiin Irma Carberg. Suomen Kuvalehti on jakanut vuosittain vuodesta 1975 alkaen journalistipalkinnon ”vaikuttavasta journalistisesta toiminnasta tai merkittävistä kansallisia tai yhteiskunnallisia kysymyksiä käsittelevistä kirjoituksista tai ohjelmista mediassa”. Palkintosumma on 10 000 euroa. Syyskuussa 2010 lehti alkoi ilmestyä myös iPad-laitteille suunnattuna verkkolehtenä. Joulukuussa 2013 lehti uudisti toimintaansa, ja sen verkkoversio muuttui osin maksulliseksi. Vuonna 2016 lisättiin näköislehtiarkistoon lehden kaikki vanhat numerot digitoituina näköislehtinä. Lehden toimitus sijaitsi alun perin Otavan toimitalossa osoitteessa Uudenmaankatu 10. Vuonna 1934 alkaneen monivaiheisen kierroksen jälkeen toimitus palasi vuonna 2024 Uudenmaankadulle.Tuomo Lappalainen, Takaisin juurille. Suomen Kuvalehti 18.1.2024 Vuodesta 2024 lehden leipätekstin kirjaintyyppi on Schick Toikka -toimiston suunnittelema SK Items, joka on muokattu versio saman toimiston Items-tyypistä. == Päätoimittajat == * Matti Kivekäs 1916–1918 * L. M. Viherjuuri 1918–1936 * Ilmari Turja 1936–1951 * Ensio Rislakki 1952–1960 * Leo Tujunen 1961–1974 * Jouko Tyyri 1974 * Mikko Pohtola 1974–1986 * Pekka Hyvärinen 1987–1992 * Martti Backman 1993–1996 * Tapani Ruokanen 1996–2014 * Ville Pernaa 2014–2019 * Matti Kalliokoski 2020–. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Kuvalehti Luokka:Suomalaiset yleisaikakauslehdet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Otavamedia
Globuli

Globuli on tähtienvälinen tumma kaasupilvi keskellä kirkasta hohtavaa emissiosumua. == Bokin globuli == Bokin globuli on tumma pilvi, jossa muodostuu tähtiä. 10-50 auringon massaiset globulit ovat emissiosumujen keskellä olevia noin yhden valovuoden läpimittaisia tummia alueita, joissa on muun muassa molekulaarista vetyä, häkää (CO) ja silikaattipölyä 1 % massasta. Näissä muodostuu tai on muodostunut kaksois- tai moninkertaisia tähtiä. Infrapuna- ja millimetrialueen havainnot viittaavat kaasun virtaukseen kohti prototähteä. Joissain globuleissa on lämpimiä kohteita, toisissa Herbig-Haro- kohteita ja joissakin molekulaarisen kaasun ulosvirtausta. Jos molekyylipilvi joutuu vaikkapa supernovan läpäisemäksi, siitä saattaa tulla globuli. == Thackerayn globulit == Thackerayn globuleja on havaittu vain pilvessä IC 2944. Ne ovat tiheitä, läpikuultavia tiheän pölyn pilviä. Näistä globuleista tiedetään hyvin vähän. Luokka:Pimeät sumut
Gemini 3

Gemini 3 oli USA:n ensimmäinen kahden miehen avaruuslento. Gemini tarkoittaa kaksosia. Gemini 3 -avaruuslento toteutettiin 23. maaliskuuta 1965 ja se kesti noin 5 tuntia. Aluksessa olleiden astronauttien nimet olivat Virgil Grissom ja John Young. Virgil Grissom oli jo aiemmin osallistunut USA:n toiselle avaruuslennolle, hypylle avaruuteen, Mercury 4 -avaruusaluksella. Gemini 03 Gemini 03 Luokka:Vuoden 1965 avaruustoiminta
Jeansin massa

Jeansin massaa MJ suurempi kaasupilvi kutistuu kokoon oman painovoimansa ansiosta. Kaasupilvessä kaasun lämmöstä johtuva paine, magneettikentät jne pyrkivät hajottamaan pilveä. Painovoima pyrkii kutistamaan pilveä. Kun painovoima on hajottavia voimia suurempi, kaasupilvi kutistuu kasaan. Jeansin massaa vastaa myös Jeansin pituus tietyn massaiselle kaasupilvelle, sekä Jeansin tiheys tietyn kokoiselle kaasupilvelle. == Jeansin massan laskeminen == :M_J = \frac{c_s^3}{G^{3/2} \rho^{1/2}}, missä M_J on Jeansin massa, c_s on äänen nopeus, G on gravitaatiovakio ja \rho on kaasun tiheys. Luokka:Painovoima