Paavo Ruotsalainen

Påhl Henrik (Paavo) Ruotsalainen ("Ukko-Paavo", 9. heinäkuuta 1777 Lapinlahti – 27. tammikuuta 1852 Nilsiä) oli suomalainen maallikkosaarnaaja ja Suomen körttiläisen herätysliikkeen eli herännäisyyden johtaja. Paavo Ruotsalainen äänestettiin Suuret suomalaiset -tv-ohjelmasarjassa sijalle 59.Suuret suomalaiset ==Maallikkoliikkeen johtajaksi== Paavo Ruotsalainen syntyi Tölvänniemellä kaskiviljelijöiden Anna o.s. Svahn ja Vilppu Ruotsalaisen vanhimpana poikana ja sai ensimmäisen Raamattunsa kuusivuotiaana. Rippikouluikään mennessä hän oli lukenut sen jo kolmesti kannesta kanteen. Paavo Ruotsalainen ajautui vuonna 1796 Telppäs-niityllä alkunsa saaneen kansanherätyksen piiriin. Nuori Paavo Ruotsalainen kärsi identiteettikriisistä, mutta Juhana Lustigin johtama herätysliike ei pystynyt tarjoamaan kylähullunakin pidetylle Paavolle apua. Kuultuaan jyväskyläläisestä saarnaajasta, seppä Jaakko Högmanista, Ruotsalainen käveli 200 kilometriä tapaamaan tätä. Tapaaminen loi perustan Paavo Ruotsalaisen hengelliselle elämälle. Muutokseen vaikuttivat Högmanin sanat Ruotsalaiselle: "Yksi sinulta puuttuu ja sen mukana kaikki: Kristuksen sisällinen tunto.". Paavo Ruotsalaisesta tuli herännäisliikkeen johtohahmo Suomessa. Hän matkusteli ympäri Suomea tapaamassa liikkeen muita hahmoja, kuten pohjalaisia pastoreita Jonas Lagusta ja Niilo Kustaa Malmbergia. On arvioitu, että hän kaikkiaan kulki matkoillaan noin 40 000 kilometriä – suuren osan siitä jalan. Liikkeen leviäminen huolestutti valtion viranomaisia ja kirkonmiehiä ja 1838–1839 Ruotsalainen joutuikin oikeuteen Kalajoen käräjillä, jossa hänet tuomittiin sakkoihin vuonna 1726 annetun konventikkeliplakaatin rikkomisesta. Tämä ei kuitenkaan estänyt liikettä leviämästä. Ruotsalaisen uskonnolliset aktiviteetit tekivät hänen yksityiselämästään vaikean: Paavo Ruotsalaisen ensimmäinen vaimo Riitta Ollikainen (1777–1833) ei ymmärtänyt Ruotsalaisen toimintoja, ja hänen naapurinsa jopa murhasivat hänen vanhimman poikansa Juhanan vuonna 1830. ==Aholansaari== Ruotsalainen kuoli kotonaan Aholansaaressa ja hänet haudattiin Nilsiään. Aholansaaressa on nykyisin kurssi- ja lomakeskus sekä Paavon pirtti, jossa Ruotsalainen asui viimeiset elinvuotensa. Hänellä oli myös mökki Tahkon rinteiden takana sijaitsevalla pellolla, jossa hän asui piilossa. Paikka sijaitsee Kohisevanpuron läheisyydessä. Paikalla sijaitsee kyltti. Paavon pirtti on Aholansaaren arvokkain rakennus ja Museoviraston suojelema kulttuurihistoriallisesti arvokas kohde. Rakennus on otettu museokäyttöön jo 1930-luvulla ja se toimii nykyisin Paavo Ruotsalaisen museona, seuratupana ja opetustilana. Ruotsalainen asui muutamaan otteeseen Aholansaarella ja myös kuoli siellä.Aholansaaren historiaa. Web Archive (Aholansaari.fi). Joonas Kokkosen säveltämä ooppera Viimeiset kiusaukset ja Lauri Kokkosen samanniminen näytelmä kertovat Paavo Ruotsalaisen elämästä. Åke Lindmanin ohjaamaa musiikkinäytelmäversiota on esitetty aidossa ympäristössä, Paavon pirtin pihassa. == Teoksia == * Turvaksi tielle. Toimittanut Vilhelmi Malmivaara. Herättäjä-yhdistys, 1955. * Sisällisen tykökäymisen neuvot : kirjeitä. Toimittanut Arla Saraste. Herättäjä, 1964. * Paavo Ruotsalainen 1777-1852 : juhlakirja. Toimittanut Olavi Tarvainen ; Toimituskunta: Olavi Kares, Erkki Leskio ja Matti Mäntykoski ; valokuvat: Kalevi A. Mäkinen ja Kari Hakli. Herättäjä-yhdistys, 1977. * Paavo Ruotsalaisen kirjeet. Herättäjä-yhdistys, 1985. * Kirjeitä. Toimittanut Jaakko Elenius. Kirjapaja, 2005. == Lähteet == == Aiheesta muualla == ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Herännäiset henkilöt Luokka:Suomalaiset uskonnolliset johtajat Luokka:Suomalaiset uskonnolliset vaikuttajat Luokka:Suomalaiset evankelistat Luokka:Vuonna 1777 syntyneet Luokka:Vuonna 1852 kuolleet