EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Farid Seiful-Muljukov

Farid Mustafjevitš Seiful-Muljukov (, ; 19. marraskuuta 1930, Taškent – 4. kesäkuuta 2016, Moskova) oli tataaritaustainen venäläinen ja neuvostoliittolainen kansainvälisen tason toimittaja, orientalisti, televisiojuontaja, Venäjän federaation kunniataiteilija (1995). Toimittajantyössään Seiful-Muljukov keskittyi etenkin Lähi-itään. Hän tapasi ja haastatteli monia tunnetuja henkilöitä kuten Egyptin presidentti Gamal Abdel Nasser ja Kuuban presidentti Fidel Castro. == Elämä ja ura == Seiful- Muljukov syntyi tataariperheeseen nykyisen Uzbekistanin pääkaupungissa Taškentissa. Äidinsä puolelta hän kuului tunnettuun kauppiashallitsijasukuun Jaušev (Yawşevlar) ja täten hänen isoisänsä oli sen viimeinen perijä, filantrooppi Mullagali Jaušev. (Mullağali Yawşev; 1864–1927). Vuonna 1954 Seiful-Muljukov valmistui Moskovan itämaisen tutkimuksen instituutin Lähi-idän tiedekunnan arabian kielen osastolta. Toimittajanuran alun hän sai vuonna 1953 lehdessä "Iltainen Moskova" (Вечерняя Москва). Seuraavaksi Seiful-Muljukov työskenteli lehdessä "Kansainvälinen elämä" (Международная жизнь) vuoteen 1957, jonka jälkeen "Itäinen Liira" kustantamossa (Восточная лира) ja lehdessä "Moderni Itä" (Современный Восток). 1960-luvun alussa Seiful-Muljukov toimi Neuvostoliiton ministerineuvoston alaisessa radio- ja televisiokomiteassa sekä oli "kansainvälisen tiedon kommentaattori" Neuvostoliiton valtion televisio- ja radioyhtiön "Viimeisimmät Uutise" -lehden toimituksessa. (Последних известий). Vuonna 1968 hän toimi apulaispäätoimittajana. Tämän jälkeen Seiful Muljukov työskenteli vuoteen 1974 Libanonin Neuvostoliiton radion ja television toimiston päällikkönä (sisältäen myös Syyrian, Jordanian, Kyproksen ja Arabian niemimaan maat). Vuodesta 1974 Neuvostoliiton keskustelevisio- ja radiolähetysten poliittinen tarkkailija; vuodesta 1990 toimiston päällikkö Sveitsissä ja vuodesta 1992 luovan yhdistyksen "Euraasia" (Евразия) johtaja; vuoteen 1996 Ostankinon televisioyhtiön (Moskova) "Kansainväliset ohjelmat" (Международные программы) -yhdistyksen johtaja. Vuodesta 1965 Seiful Muljukov oli alkanut esiintyä eri TV-ohjelmissa. Hän oli yksi "Nykymaailmassa" (Сегодня в мире) ohjelman luojista ja juontajista. Journalistisessa työssään Seiful- Muljukov keskittyi etenkin Lähi-idän maihin. Hän haastetteli- ja tapasi monia kansainvälisiä hahmoja kuten Gamal Abdel Nasser, Hussein (Jordania), Jasser Arafat, Hafiz al-Assad, Nur Muhammad Taraki, Mohammad Najibullah, Ruhollah Khomeini, Fidel Castro. Seiful-Muljukov teki yli kolmekymmentä journalistista dokumenttielokuvaa. Hänen artikkeleitaan julkaistiin johtavissa venäläisissä aikakausilehdissä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Farid Seiful-Muljukovin kuolinilmoitus venäläisessä uutislähetyksessä * Dokumentti (venäjäksi) Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet Luokka:Venäläiset toimittajat Luokka:Neuvostoliittolaiset toimittajat Luokka:Politiikan kommentaattorit
Veikko Järvinen (kauppaneuvos)

Veikko Aleksanteri Järvinen (s. 19. toukokuuta 1930 Kalanti) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 25.10.2023. Järvinen kävi Turun kaupungin kauppakoulun 1946–1948 ja myymälänhoitajan koulutuksen 1948 sekä liha-alan koulutuksen 1951, myyntityönneuvojien koulutuksen 1956 ja myymäläintarkastajien koulutuksen 1959. Hän on suorittanut myös liikkeenjohdon koulutuksia. Järvinen oli Osuusliike Tarmolan myymäläharjoittelija ja myymäläapulainen Turussa 1944–1946, myymälänhoitaja 1948–1956, myyntityönneuvoja 1957–1958 ja myymäläintarkastaja 1959. Osuuskauppa Perhelän myymäläintarkastaja Järvenpäässä hän oli 1959 ja hallinnollinen sihteeri ja henkilöstöasiainhoitaja 1960–1961. Osuusliike Eteläpohjan toimitusjohtaja Seinäjoella Järvinen oli 1963–1970, Osuusliike Tarmolan kaupallinen johtaja Turussa 1971, Osuusliike Imatran toimitusjohtaja 1971–1977, Osuusliike Voiman toimitusjohtaja Tampereella 1977–1981 ja Keskusosuusliike OTK:n kenttäjohtaja 1981–1983. Järvinen oli E-osuuskunta Ekan hotelli- ja ravintolatoimialan toimialajohtaja 1983–1984 ja Oy Renlund Ab:n toimitusjohtaja 1985–1990. Hän oli lisäksi Asunnonhankinta Oy Seinäjoen Hakan toimitusjohtaja 1964–1970 ja Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsen 1967–1970. Hänellä on ollut myös useita osuustoiminnallisia ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Järvinen sai 1987. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Seinäjoen kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Byrkjelo

Byrkjelo on taajama Gloppenin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 333 vuonna 2022. Byrkjelossa on Tine-yhtiön meijeri. pienoiskuva|200px|vasen|Byrkjelon urheilustadion, jolla on järjestetty yleisurheilun Norjan-mestaruuskisat vuosina 1988, 1999 ja 2011. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Gloppen
Re (taajama)

Re tai Reed on taajama Gloppenin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 374 vuonna 2022. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Gloppen
Helga Hjetland

Helga Kjellaug Hjetland (s. 18. huhtikuuta 1948 Vågsøy) on norjalainen opettaja ja ammattiyhdistysjohtaja. Hän johti Utdanningsforbundet- ammattiliittoa vuosina 2001–2009. Tätä ennen hän oli Norsk Lærarlag -liiton puheenjohtaja vuosina 1994–2001, ennen kuin siitä tuli osa Utdanningsforbundetia. Hjetland varttui Sandanessa Gloppenin kunnassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset ammattiyhdistysjohtajat Luokka:Norjalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Knut Gjengedal

Knut Gjengedal (17. lokakuuta 1900 Gloppen – 14. helmikuuta 1973) oli norjalainen opettaja ja kirjailija. Hän julkaisi neljä romaania, kolme novellikokoelmaa ja kuusi lastenkirjaa. Omakustanteinen esikoisteos Guten fraa einsemda ilmestyi vuonna 1928. Romaaneissaan Gjengedal nostaa esiin maaseudun suvaitsemattoman asenneilmapiirin ongelmia. Gjengedalin lastenkirjoissa maaseutua kuvataan myönteisemmin, ja arvostelun kohteena on kyläkoulujen lakkauttaminen. ==Bibliografia== ===Romaanit=== * Guten fraa einsemda (1928) * Stengslor (1930) * Berre ei mor (1931) * Eldrig Flun og Briteborna (1933) ===Novellikokoelmat=== * Vestanfrå villmarkene (1935) * Slikt hender (1936) * Det brenn ein lengsel (1946) ===Lastenkirjat=== * Kronekongen og andre soger (1948) * Bortanfor Blåbreen (1952) * Glomfolket (1954) * Gutane i Glomgrenda (1963) * Mine fjell og mine dalar (1961) * Frå skogen og villmarka (1964) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset kirjailijat Luokka:Norjalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Firda Tidend

Firda Tidend on norjalainen vuonna 1924 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Gloppen. Se ilmestyy paperisena kahdesti viikossa. Lehden suurin osakkeenomistaja on Norjan keskustapuolue (45 %). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Gloppen
OnklP

OnklP (oik. Pål Tøien; s. 12. toukokuuta 1984 Asker) on norjalainen rap- artisti. Hän muutti Lillehammeriin 12-vuotiaana ja aloitti siellä musiikin tekemisen ystävänsä Johnny Silsethin (artistinimeltään Jaa9) kanssa. He perustivat Jaa9 & OnklP -duon vuonna 2002 ja julkaisivat kaksi vuotta myöhemmin esikoislevynsä Sjåre brymæe. Kaksikko on julkaissut sittemmin useita levyjä. Lisäksi OnklP on tehnyt omaa musiikkia ja vieraillut muiden artistien kappaleissa. ==Diskografia== ===Albumit=== Jaa9 & OnklP * Sjåre brymæe (2004) * Bondedramatikk (2008) * Sellout! (2009) * Lasse & Geir (2011) * Diskoteket er stengt (2014) OnklP * Det kunne vært deg (2005) OnklP & De Fjerne Slektingene * Slekta ja Slekta II (2014) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset hip hop -artistit Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Carl Fredrik Scheffer

Carl Fredrik Scheffer (28. maaliskuuta 1715 Nyköping – 27. elokuuta 1786 Torrlösa) oli ruotsalainen kreivi ja valtiomies. Hän päätyi varhain virkauralle mutta osallistui hattupuolueen jäsenenä merkittävästi maan sisäisiin valtataisteluihin vuoden 1738 valtiopäivistä lähtien. Hän oli lähettiläänä Pariisissa 1743–1751, valtaneuvoston jäsenenä 1751–1765 ja kruununprinssi Kustaan opettajana 1756–1762 saavuttaen tämän luottamuksen. Vuosien 1765–1766 valtiopäivien jälkeen Scheffer toimi kuninkaan vallan laajentamiseksi ja valmisteli kesällä 1772 yhdessä Kustaa III:n kanssa ehdotuksen uudeksi hallitusmuodoksi. Vuoden 1772 vallankumouksen jälkeen hän kuninkaan uskottuna neuvonantajana osallistui Kustaa III:n hallituksen alkupuolella toimeenpantuihin taloudellisiin ja finanssiuudistuksiin.Scheffer 1. Karl Fredrik, Tietosanakirja. Osa 8, palsta 928. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Scheffer valittiin vastaperustetun Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 1786, mutta hän ehti menehtyä ennen kuin otti tuolin virallisesti vastaan. Schefferin veli Ulrik Scheffer toimi muun muassa Turun akatemian kanslerina. Heidän isoisänsä oli historioitsija Johannes Schefferus. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset diplomaatit Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Ruotsin akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1715 syntyneet Luokka:Vuonna 1786 kuolleet
Polyisobuteeni

Polyisobuteeni eli polyisobutyleeni tai PIB on polyolefiinien luokkaan kuuluva polymeeri. Polyisobuteenin valmistuksessa käytettävä monomeeri on isobuteeni. Polymeerillä on useita käyttökohteita. Polyisobuteenin CAS-numero on 9003-27-4. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Polyisobuteenin ominaisuudet vaihtelevat polymeerin moolimassasta riippuen. Moolimassan ollessa 300-1 600 g/mol ne ovat nesteitä ja noin 40 000 g/mol asti tahmeita liimamaisia aineita. Tätä suuremmat polymeerit ovat kiinteitä mutta elastisia. Kaupallisten kiinteiden polyisobuteenien moolimassa on tavanomaisesti 100 000-4 000 000 g/mol. Polyisobuteenin kiteisyysaste on alhainen, korkeimmillaan noin 20 %. Ne ovatkin amorfisia ja kumimaisia. Polyisobuteeni ei liukene veteen eikä laimeisiin happoihin tai emäksiin. Hiilivetyihin se kuitenkin liukenee. Se myös kestää suhteellisen hyvin hapettimia. Polyisobuteenin lasisiirtymälämpötila on noin -70 °C. Aine on lämmön- ja sähköneriste.Michael F. McDonald Jr., Timothy D. Shaffer & Andy H. Tsou: "Commercial Isobutylene Polymers", teoksessa Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2016.Hartmut Koch, Ralph L. Mawer & Wolfgang Immel: "Polybutenes", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2011. Polyisobuteenia valmistetaan radikaalipolymeroinnilla isobuteenista noin -80 - -70 °C:n lämpötilassa. Reaktion katalyytteinä käytetään alumiinikloridia tai booritrifluoridia. Liuottimena käytetään hiilivetyjä, esimerkiksi propaania tai heksaania. Polyisobuteenia käytetään liimoissa ja voiteluaineissa. Polymeeriä käytetään myös paperin, tekstiilien ja sähköjohtojen pinnoittamiseen. Kun moolimassaltaan suureen polyisobuteeniin lisätään talkkia tai nokea, voidaan siitä tehdä vedeneristyslevyjä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Polyisobutylene (CAS 9003-27-4) * Polymer Science Learning Center (PSLC): Polyisobutylene Luokka:Polymeerit
TAI Kaan

TAI Kaan eli TF (Turkish Fighter, ), aiemmin TF-X, on turkkilaisen Turkish Aerospace Industriesin (TAI) ja brittiläisen BAE Systemsin kehittämä viidennen sukupolven jokasään suihkuhävittäjälentokone. Turkissa kone tunnetaan nimellä Milli Muharip Uçak (MMU), suom. kansallinen hävittäjälentokone. == Kehitys == Kehitys alkoi 2010-luvun alussa, kun Turkissa päätettiin suunnitella oma seuraavan sukupolven hävittäjälentokone, joka korvaisi F-16 -koneet. Puolustusvirasto valitsi Turkish Aerospace Industries koneen suunnittelijaksi toukokuussa 2016. Tammikuussa 2017 TAI ja BAE systems päättivät yhdessä, että BAE avustaa hävittäjän suunnittelussa noin 100 miljoonan punnan sopimuksella. Nimi Kaan annettiin toukokuussa 2023 pidetyssä tilaisuudessa. Valmiin koneen ensimmäisen lennon oli määrä tapahtua vuoden 2023 lopussa, mutta se lennettiin 21. helmikuuta 2024. Turkin ilmavoimat saisivat koneitaan vuoteen 2030 mennessä. TAI Kaan on kaksimoottorinen viidennen sukupolven hävittäjä eli esimerkiksi sisältää kehittynyttä häiveteknologiaa, materiaaleja, digitaalisia järjestelmiä ja AESA-tutkan sekä pystyy ns. supercruiseen (yliääninopeuteen ilman jälkipoltinta). Kone on suunniteltu ensisijaisesti ilmaherruushävittäjäksi, mutta kykenee luultavasti moniin tehtäviin. Tulevaisuudessa hävittäjä voisi ohjata miehittämättömiä lennokkeja, kuten Bayraktar Kızılelmaa. == Käyttäjät == * Turkin ilmavoimat (tulevaisuudessa) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Turkin uusi superhävittäjä Luokka:Hävittäjälentokoneet Luokka:Turkin ilmavoimat
Turkin tasavallan valtion ritarikunta

Turkin tasavallan valtion ritarikunta () on turkkilainen kunnianosoitus, joka perustettiin vuonna 1988. Sitä myönnetään valtionpäämiehille, jotka ovat kehittäneet Turkin ja kotimaansa välisiä ystävällismielisiä suhteita. Kunniamerkin ensimmäinen saaja oli Puolan presidentti Lech Wałęsa, jolle se myönnettiin vasta 1994. Kunnianosoitusta myöntää Turkin presidentti, ja sitä myönnetään kahdessa luokassa. Vuonna 2013 ritarikunnan ulkoasuun tehtiin uudistuksia: * ritarikunnan nauha == Lähteet == Luokka:Turkin kunniamerkit
Bobi

Bobi (11. toukokuuta 1992 – 21. lokakuuta 2023) oli maailman vanhimmaksi elänyt koira, joka kuoli 31-vuotiaana Conqueirosissa Portugalissa. Edellinen ennätys oli vuodelta 1939, kun australialainen Bluey kuoli 29 vuoden ja viiden kuukauden ikäisenä. Bobi oli rodultaan alentejonkoira. Se eli koko elämänsä Conqueirosin kylässä Portugalin länsirannikon lähellä. == Lähteet == Luokka:Vanhimmat eläimet Luokka:Kuuluisat koirat
Ulrik Scheffer

Ulrik Scheffer (1716–1799), kreivi, oli ruotsalainen valtiomies. Hän lähti vapaaehtoisena Suomen sotaan 1741 ja tuli 1742 luutnantiksi Karjalan rakuunarykmenttiin. Hän taisteli 1744–1748 Ranskan armeijan upseerina Itävallan perimyssodassa. Hän oli valtiopäivillä hattupuolueen edustaja. Veljensä Carl Fredrik Schefferin jälkeen hän oli lähettiläänä Pariisissa 1751–1764. Hän tuli 1769 valtaneuvokseksi, vallankaappauksen jälkeen 1772 kansliapresidentiksi ja Turun akatemian kansleriksi. Scheffer vaikutti myöhemmin merkittävästi sekä ulkopolitiikkaan – hänen ansiokseen katsotaan muun muassa 1780 solmittu kolmen pohjoisen valtion välinen aseellinen puolueettomuusliitto – että sotalaitosta ja valtion taloutta koskeviin asioihin.Scheffer 2. Ulrik S., Tietosanakirja. Osa 8, palsta 928. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Ruotsalaiset diplomaatit Luokka:Vuonna 1716 syntyneet Luokka:Vuonna 1799 kuolleet
Gilén piiri

Gilén piiri () on Mosambikin Zambezian maakuntaan kuuluva piiri. Piirikeskus on Gilén taajama, joka sijaitsee linnuntietä 248 kilometriä maakuntakeskus Quelimanesta koilliseen. == Piiri ja sen naapurit, aluehallinto== Gilén piirin naapureina ovat etelässä Pebanen piiri sekä lännessä Mulevalan piiri ja Alto Molócuen piirit. Pohjoisessa ja koillisessa ovat vastassa Nampulan maakunnan Ribauen, Murrupulan, Mogovolasin ja Moman piirit. Piirin pinta-ala on noin 8 875 neliökilometriä. (Tosin erään lähteen mukaan pinta-ala olisi 8 972 km² (2021) ja toisen lähteen mukaan 9 526 km² (2005).) Paikallistasolla piiri jakautuu kahteen hallinto-alueeseen (): P.A Alto Ligonha ja P.A. Gilé. Hallintoalueet jaetaan edelleen 14 paikkakunnaksi (localidades). == Väestö == Mosambikin tilastoviranomaisen väkilukuarvio on 249 333 asukasta (2022). Edellisten vuosikymmenten aikana väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 126 988 (VL 1997); 171 091 (VL 2007) ja 222 387 (2017, prelim.). Väestöstä lukutaidottomia on 39,4 prosenttia (2021; vuonna 1997: 70 %); miehillä lukutaito oli selvästi yleisempää kuin naisilla (1997). Väestön valtakieli on paikalliskieliin lukeutuva lomwe (elomwe) eli länsimakuan kieli (1997). Mosambikin virallista kieltä portugalia puhui vain 37,4 prosenttia piirin asukkaista; miehet yli kaksi kertaa naisia useammin (1997). Väestönkasvun seurauksena yli puolet maakunnan väestöstä on lapsia ja nuoria (0–17-vuotiaita); Mosambikin tilastoviraston (INE) väestöennusteen (2022) mukaan alle 20-vuotiaita oli Gilén piirin asukkaista 60,3 prosenttia (150 401/249 333). Unescon Zambeziaan keskittyvän raportin ja maakunnan terveystilaston mukaan mukaan lasten moniulotteinen köyhyys on Zambezian maakunnassa erittäin yleistä (59,1 % lapsista). Lisäksi esimerkiksi alle 5-vuotiaitten krooninen aliravitsemus (44,6 %) ja anemia sekä lapsikuolleisuus (6,84 %) on hyvin korkealla tasolla (2015–2018). Yleisesti koko Mosambik lukeutuu matalan tulotason maiden keskiarvoa alhaisemmalle tulotasolle, joka osaltaan kuvastaa äärimmäisen köyhyyden yleisyyttä koko maassa. == Talous== Maatalous ja kaivosteollisuus ovat keskeisiä toimialoja. Enemmistö viljellystä peltopinta-alasta koostuu 0,5–2 hehtaarin pientiloista. Piirin turistinähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Invihan kuumat lähteet ja Pebanen piirin kanssa yhteinen Gilén kansallispuisto (Parque Nacional de Gile). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Zambezian maakunta Luokka:Mosambikin piirit
Damir Islamov

Damir Nazirovitš Islamov (, ; 13. lokakuuta 1996 Venäjä – 7. maaliskuuta 2022 Ukraina) oli tataaritaustainen venäläinen sotilas, arvoltaan yliluutnantti. Hän kaatui 25-vuotiaana Ukrainan sodassa toimiessaan panssariryhmän komentajana. Kuolemansa jälkeen Islamoville pystytettiin patsas Leninogorskiin (Tatarstan) ja hänelle myönnettiin Venäjän federaation sankari -nimike. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * "Damir Islamov - Venäjän sankari postuumisti. Tarina sankarin urotyöstä ja elämästä" (venäjäksi) Luokka:Venäläiset sotilaat Luokka:Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan kaatuneet Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Luettelo Turkin kansallispuistoista

Luettelo Turkin kansallispuistoista sisältää tietoja Turkin 46 kansallispuistosta. Kansallispuisto Sijainti Perustettu Pinta-ala Kuva Ararat- vuoren kansallispuisto Ağrı, Iğdır 2004 88 015 ha Aladağlarin kansallispuisto Adana, Kayseri, Niğde 1995 55 064 ha 150px Altınbeşikin luolan kansallispuisto Antalya 1994 Altınderen laakson kansallispuisto Trabzon 1987 Başkomutan Tarihin kansallispuisto Afyon, Kütahya, Uşak 1981 Beydağların kansallispuisto Antalya 1972 Beyşehir-järven kansallispuisto Konya 1993 Boğazköy-Alacahöyükin kansallispuisto Çorum 1988 Botan laakson kansallispuisto Siirt 2019 Dilekin niemen ja Büyük Menderes Deltan kansallispuisto Aydın 1966 Gala-järven kansallispuisto Edirne 2005 Güllük-Termessosin kansallispuisto Antalya 1970 Hatilan laakson kansallispuisto Artvin 1994 Honaz-vuoren kansallispuisto Denizli 1995 Ilgaz-vuoren kansallispuisto Çankırı, Kastamonu 1976 İğneadan kansallispuisto Kırklareli 2007 Itsenäisyyden tien kansallispuisto Ankara, Çankırı, Kastamonu 2018 Kaçkarvuorten kansallispuisto Artvin, Erzurum, Rize 1994 Karagöl-Saharan kansallispuisto Artvin 1994 Karatepe-Aslantaşin kansallispuisto Osmaniye 1958 Kazdağın kansallispuisto Balıkesir 1994 Kızıldağin kansallispuisto Isparta 1969 Kopin kansallinen muistomerkki Bayburt, Erzurum 2016 Kovadajärven kansallispuisto Isparta 1970 Köprülün kansallispuisto Antalya 1973 150px Kuşcennetin kansallispuisto Balıkesir 1959 150px Küre-vuoren kansallispuisto Bartın, Kastamonu 2000 Manzikertin taistelun kansallinen muistomerkki Muş 2018 Marmariksen kansallispuisto Muğlan maakunta 1996 Munzurin laakson kansallispuisto Tunceli 1971 Nemrut-vuoren kansallispuisto Adıyaman, Malatya 1988 150px Nene Hatunin kansallispuisto Erzurum 2009 Sakaryan taistelun kansallinen muistomerkki Ankara 2015 Saklıkentin kansallispuisto Antalya, Muğlan maakunta 1996 Sarıkamış- Allahuekberin kansallispuisto Erzurum, Kars 2004 Soğuksun kansallispuisto Ankara 1959 Sipylusin kansallispuisto İzmir, Manisa 1968 Sultan Reedyn kansallispuisto Kayseri 2006 Tek Tek vuoren kansallispuisto Şanlıurfa 2007 Antiikin Troijan kansallispuisto Çanakkale 1996 150px Uludağin kansallispuisto Bursa 1961 150px Yedigöllerin kansallispuisto Bolu 1965 Yozgatin kansallispuisto Yozgat 1958 Yumurtalıkin kansallispuisto Adana 2008 150px == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Explore National Parks in Turkey: A Complete List House of Tours 2023 * Luokka:Luettelot Turkista Turkki
Fredrik Borg

Adolf Fredrik Borg (11. joulukuuta 1867 Pori – 15. heinäkuuta 1941 Tampere) oli suomalainen apteekkari ja yksi lääketukkuyritys Tamron perustajista.Kuolinilmoitus, Åbo Underrättelser, 17.07.1941, nro 189, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotDödsfall, Hufvudstadsbladet, 16.07.1941, nro 189, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Borg kävi alkeiskoulun Porissa ja meni sitten apteekkioppilaaksi J. F. Nevanderin omistamaan Porin I apteekkiin. Hän suoritti farmaseuttitutkinnon 1886 ja proviisoritutkinnon 1897. Vuosina 1892–1893 Borg opiskeli Pariisissa École supérieure de pharmaciessa ja Pasteur-instituutissa, ja kun hän vuonna 1893 palasi Suomeen, hän osti Tampereen II apteekin ja piti sitä vuoteen 1905 saakka. Vuonna 1895 neljä tamperelaista apteekkaria, Wolter Aschan, Fredrik Borg, Karl Molin ja Amil Schéele, perustivat yrityksen nimeltä Tampereen Rohdoskauppayhtiö, joka oli lääketukkuyritys Tamron edeltäjä. Borg oli tämän yrityksen toimitusjohtajana yli 40 vuotta. Hän oli mukana myös useissa tamperelaisissa teollisuusyrityksissä. Borg oli Apteekkariyhdistyksen hallituksen jäsenenä 1898–1899, ja 1927 hänet nimitettiin yhdistyksen kirjeenvaihtajajäseneksi.Syntymäpäiviä – Födelsedagar, Suomen apteekkariyhdistyksen aikakauslehti, 01.01.1938, nro 1, s. 64, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot120-vuotias Tamro etsii uusia väyliä, Apteekkari-lehti 18.05.2015 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset apteekkarit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Keskiolut R-kioskeihin

Keskiolut R-kioskeihin oli vuonna 1980 Suomessa järjestetty kampanja, jossa vaadittiin keskioluen myynnin sallimista R-kioskeissa. Se oli vastareaktio Kristillisen raittiustyön ja saarnaaja Niilo Yli-Vainion keskiolutmarssiin, jolla oli vaadittu keskioluen siirtämistä pois kaupoista ja kahviloista ja myytäväksi yksinomaan Alkosta ja ravintoloista. Keskiolut R-kioskeihin alkoi tarra-, juliste-, rintamerkki- ja lehtijuttukampanjalla. Tilaisuuksiin kuului 18. joulukuuta adressin luovuttaminen eduskunnassa ja 30. joulukuuta yleisötilaisuus Helsingin Rautatientorilla sekä samana iltana tukikonsertti Tavastialla. Konsertissa esiintyivät Sleepy Sleepers, Beat the Meat sekä Sekunda ja pala. Kampanjan takana oli musiikki- ja mielipidelehti Uusi Laulu ja sen päätoimittaja Jukka Lindfors. Mukana oli myös pilalehti Pahkasika. Adressia luovuttamassa eduskunnassa olivat Lindforsin lisäksi Sleepy Sleepers -yhtyeen Mato Valtonen ja Eppu Normaalin Martti Syrjä. Rautakirjan lakimies Juha Rantasila oli 17. joulukuuta päiväämässään kirjeessä ilmoittanut, että R-kioskeihin oli viitattu ”liiketoimintaa ja arvostusta loukkaavalla tavalla”. Hän uhkaili kaikkiin mahdollisiin toimiin ryhtymisellä, jos kirjoittelu ei lopu. Rautakirjan markkinointijohtaja Matti Kinnunenkaan ei ollut iloinen olutteemasta. Sinebrychoffin toimitusjohtaja Ulf Roos suhtautui asiaan neutraalisti. Kampanjan teemaa sivuttiin myös Sleepy Sleepers -yhtyeen vuonna 1981 ilmestyneen Levyraati-albumin ”Kaljaa kioskeihin” -kappaleessa. Vaatimusta keskioluen kioskimyynnistä pidettiin aikanaan mahdottomana. Pahkasian Markku Paretskoi totesi Helsingin Sanomien haastattelussa, että kampanjan tarkoitus on herättää keskustelua vinoutuneesta alkoholipolitiikasta ja että isoa kalaa kannattaa pyytää vaikkei saisikaan. Alkoholilakia kuitenkin uudistettiin jo vuonna 1994 niin, että kioskimyynti tuli mahdolliseksi. == Lähteet == Luokka:Suomi 1980-luvulla Luokka:Alkoholi Suomessa Luokka:1980 Luokka:Oluen historia
Telwattan junaturma

Telwattan junaturma tapahtui 26. joulukuuta 2004, kun Colombosta Mataraan matkalla ollut juna törmäsi Intian valtameren maanjäristystä seuranneeseen tsunamiin, jonka myötä juna suistui raiteilta. Onnettomuus on kaikkien aikojen pahin junaturma, ja siinä kuoli ainakin 1 700 ihmistä ja loukkaantui 150. Junaan osui kaksi aaltoa, joista ensimmäinen pysäytti junan. Toinen aalto iskeytyi noin 15 minuutin kuluttua ja iski vaunut pois raiteilta. == Lähteet == Luokka:Sri Lankan historia Luokka:Vuoden 2004 junaonnettomuudet
Altınbeşikin luolan kansallispuisto

Altınbeşikin luolan kansallispuisto on luonnonsuojelualue Turkissa, Antalyan maakunnassa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1994 ja sen pinta-ala on.1147 hehtaaria Kansallispuisto sijaitsee Manavgatin laakson jyrkällä länsirinteellä 678 metrin korkeudessa. Puistolle nimen antanut luola on kolmen eri korkuisen luolan sarja. Kaksi alinta on veden peitossa, ylin on yleensä kuiva. Luolissa on myös tippukiviä. Maanalainen järvi on syvimmillään 15 metriä syvä. Alimpaan luolaan pääsee veneellä kesällä ja syksyllä, muulloin se on kokonaan veden alla. == Lähteet == Luokka:Turkin kansallispuistot Luokka:Antalyan maakunta
Meri Eskola

Meri Eskola (s. 1974 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja toimittaja, jonka esikoisromaani, Ehdin rakastaa häntä, julkaistiin keväällä 2023. Kirja on omaelämäkerrallinen ja kertoo Eskolan äidistä sekä hänen tekemästään itsemurhasta. Kuvataiteilija Uuno Eskola oli Meri Eskolan isoisä. ==Teokset== * ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tuomion saari

Tuomion saari on suomalainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Keke Soikkeli. Pienellä budjetilla kuvatun indie-elokuvan tekijäryhmä koostuu sekä ammattilaisista että alan harrastajista. Suomen elokuvasäätiö ei myöntänyt elokuvalle tukea.Onko nyt tarpeeksi järkyttävää? Uutta kotimaista elokuvaa mainostetaan paljailla pakaroilla ja kuolevilla lapsilla, Muropaketti Elokuvaa kuvattiin Kouvolassa ja Iitissä.Tuomo Mannonen: Kouvolassa ja Iitissä kuvataan elokuvateatterilevitykseen tuleva kauhuelokuva, Etelä-Suomen Sanomat 24.2.2023Elina Sironen: Konsta Hietanen elää kauhun ja humoristisuuden tasapainossa Tuomion saari -elokuvan kuvauksissa, Hämeen Sanomat 31.5.2023 Elokuvan pääosaa näyttelee ensimmäisessä elokuvaroolissaan fitness-urheilija Sonja Aiello (s. 1999).Elisa Kantola: Tässä on Sonja Aiellon ensimmäinen elokuvarooli, SeiskaSonja Saarinen: Sonja Aiello paljastaa ihastuneensa, Iltalehti Muita näyttelijöitä ovat muun muassa Markku Pulli ja Konsta Hietanen.Saari, jolta ei ole paluuta, Episodi Elokuvan ensi-ilta on 29. joulukuuta 2023.Tuomion saari, NytLeffaan.fi Se sai ennakkonäytösten arvioinneissa kauttaaltaan heikot arvostelut. ==Juoni== Elokuva kertoo joukosta nuoria aikuisia, jotka päättävät lähteä retkeilemään järvellä sijaitsevaan saareen, josta kerrotaan tarinaa sinne aikanaan hirmutekonsa jälkeen karkotetusta lapsesta. Saarella he huomaavat, että tarinalla on kuin onkin todenperäisyyttä, kun pian jokin saarella alkaa vaania heitä. == Arvosteluja == Jouni Vikman, Episodi Tero Kartastenpää, Helsingin Sanomat Taneli Topelius, ISTaneli Topelius: Bikini fitness -tähti Sonja Aiellon tähdittämä elokuva saa yhden tähden Ilta-Sanomat Henri Waltter Rehnström, Turun SanomatHenri Waltter Rehnström: Kaikkien kannalta olisi ollut parempi, jos tämä elokuva olisi ladattu vain suoraan juutuuppiin Turun Sanomat == Katso myös == * Koston enkeli (vuoden 2024 elokuva) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Virallinen kotisivu * Virallinen traileri – YouTube * Luokka:Suomalaiset kauhuelokuvat Luokka:Vuoden 2023 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset independent-elokuvat
Laura Finska

Laura Finska (s. 1996) on suomalainen kirjailija, jonka esikoisromaani, Muut esille tulevat asiat, julkaistiin keväällä 2023. Kirja kertoo Helsinkiin sijoittuvasta romanssista. ==Teokset== * ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lois Armas

Lois Armas (s. 1987 Venezuela) on suomalainen kirjailija, jonka esikoisromaani, Flora, julkaistiin keväällä 2023. Kirja kertoo Flora-nimisestä henkilöstä, joka muuttaa parisuhteen perässä Suomeen. ==Teokset== * ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Raamattukoulu

Raamattukoulu on erityisesti 1970-luvulla yleistynyt ja kasvanut Raamatun kouluttamisen ja opettamisen muoto. Monet kristilliset järjestöt tunnistivat tarpeen Raamatun kouluttamiselle ja raamattukoulu on ollut erityisen hyödyllinen heille, jotka eivät aikoneet ryhtyä pastoreiksi. Myöhemmin monet kirkot ovat ottaneet mallia raamattukouluista.Nilsson 1988, s. 28–29 Raamattukoulujen tyypillinen tausta on kristillisen fundamentalismin opetusperinteessä. Raamattukouluilla on kuitenkin eroja työtavoissa, kohderyhmissä sekä teologiassa. Raamattukoulut ovat vahvistaneet kiinnostusta Raamatun tutkimista kohtaan sekä välittäneet tunnustuskuntien oppikäsityksiä. == Ruotsissa == Ruotsin raamattukouluja yhdistää koulujen yksinkertaisuus, mikä johtuu tiukasta budjetista ja alhaisista opintomaksuista. Raamattukouluun ei myöskään ole saanut opintotukea. 1980-luvulla koulujen kehityksessä on siirrytty yhä enemmän suuntaan, jossa on korostettu opetuksen sijasta Raamatun ilmoituksellista luonnetta. Samanaikaisesti myös seurakunnat ovat tarjonneet yhä enemmän järjestelmällistä Raamatun opetusta. Ruotsin lähetysseura on avannut raamattulinjoja Jönköpingiin 1974, Karlskogaan 1978, Lidingöön 1982, Kalixiin ja Göteborgiin 1984 sekä Härnösandiin 1985. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Evankelioimisliikkeen lähetystyö Luokka:Kristillinen kasvatus
Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue

Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue ( inarinsaameksi Samudjeegi–Vaijuvjeegi jeegijsuojâlemvijðodâh, pohjoissaameksi Sámmotjeakki–Vádjohjeakki jekkiidsuodjalanguovlu) on luonnonsuojelualue, joka sijaitsee Kaldoaivin erämaa-alueen lounaisosassa. Alue on Suomen suurin yhtenäinen suoalue. Suurin osa soidensuojelualueesta sijaitsee Inarin kunnassa, mutta pohjoisosa on Utsjoen puolella. Alue on Suomen valtion omistuksessa ja kuuluu kansainvälisen kosteikkojen suojelusopimuksen mukaisiin Ramsar-alueisiin. == Luonto == Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualueella on monenlaisia luonnonympäristöjä, kuten soita, virtaavia vesiä, lampia, järviä ja tunturikoivikkoa. Alueella on sekä aapa-, että palsasoita. Alueen läpi virtaa Vaijoki (inarinsaameksi Vaijuuhâ, pohjoisssaameksi Vaddjohka) sekä sen sivu-uomia. Suojelualue on tärkeä vesilintujen ja kahlaajien pesintäalue, ja siellä on havaittu pesivän useita vaarantuneita sekä uhanalaisia lintulajeja. Korkein kohta alueella on 310 metriä ja matalin 190 metriä merenpinnan yläpuolella. Soidensuojelualueella ei ole retkeilypalveluita, kuten merkittyjä reittejä, laavuja tai muita leiriytymispaikkoja, mutta alueella kulkee joitakin moottorikelkkauria. == Lähteet == Luokka:Suomen Ramsar-alueet Luokka:Suomen suot Luokka:Inarin luonto Luokka:Utsjoen luonto Luokka:Lapin maakunnan luonnonsuojelualueet
Istanbulin teknillinen yliopisto

Istanbulin teknillinen yliopisto (; , lyhennys İTÜ) on vuonna 1773 perustettu julkinen teknillinen yliopisto, joka toimii Istanbulissa Turkissa. Sillä on viisi kampusaluetta Istanbulissa. Vuoden 2022 lopussa opiskelijoita oli 37 092. Kiinalaisessa ARWU-yliopistorankingissa (2023) se luokiteltiin sijaluokkaan 701–800. Tässä arvioinnissa se oli jaetulla 3. sijalla turkkilaisista yliopistoista. THE-yliopistoranking (2024) sijoitti yliopiston jaetulle 4. sijalle Turkissa ja maailmanlistan sijaluokkaan 501–600. Espanjalainen verkkonäkyvyyttä painottava yliopistolistaus sijoitti sen heinäkuun 2023 maailmanlistansa sijalle 575 ja kansallisesti sijalle 2. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Turkin yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Istanbulin rakennukset ja rakennelmat‎
Fortuna Silver Mines

Fortuna Silver Mines on kanadalainen kaivosyhtiö, joka operoi viittä kaivosta ja tuottaa kultaa, hopeaa, lyijyä ja sinkkiä. Yhtiön nimestä huolimatta sen päätuote on kulta. Yhtiöllä on toimintaa Latinalaisessa Amerikassa ja läntisessä Afrikassa. ==Historia== Yhtiö on perustettu vuonna 2005, ja sen ensimmäinen kaivos oli Caylloma-hopeakaivos Perussa. Sen onnistuneen operoimisen jälkeen yhtiö investoi San Jose -hopeakaivokseen Meksikossa, joka avattiin ja joka kerrytti yhtiölle kassavaroja. Vuonna 2016 yhtiö osti argentiinalaisen kasaliuotukseen perustuvan Lindero-kultakaivosprojektin, jonka rakentaminen myöhästyi ja ylitti budjetinhttps://www.globenewswire.com/news- release/2016/07/28/1174105/0/en/Fortuna-Completes-Acquisition-of-Goldrock- Mines-Corp.html. Vuonna 2021 yhtiö fuusioitui Afrikassa toimineen Roxgoldin kanssa ja sai fuusiossa burkinafasolaisen Yaramoko-kaivoksen ja norsunluurannikkolaisen Seguela- projektin.https://www.reuters.com/world/africa/canadas-fortuna-pushes-into- west-africa-with-884-mln-roxgold-deal-2021-04-26/ Projekti oli fuusiohetkellä rakentamispäätöstä vaille valmis. Kaivoksen ensimmäinen kultaerä valettiin toukokuussa 2023. Toukokuussa 2023 ilmoitti hankkivansa Chesser Resources -yhtiön ja sen senegalilaisen Diamba Sud -kultakaivosprojektinhttps://www.mining.com/fortuna-silver-to-buy-west-africa- focused-chesser-resources-for-60m/. ==Kaivokset== Yhtiöllä on viisi toiminnassa olevaa kaivosta. *Caylloma, Peru (hopea sekä lyijyä ja sinkkiä) *San Jose, Meksiko (pääasiassa hopea, myös kultaa) *Lindero, Argentiina (kultaa kasaliuotuksella) *Yaramoko, Burkina Faso (kulta) *Seguela, Norsunluurannikko (kulta) ===Projektit=== *Diamba Sud, Senegal (kulta) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *https://fortunasilver.com/ Luokka:Kanadalaiset kaivosyhtiöt Luokka:Kullankaivuu
Henry Heine

Henry Johannes Gabriel Heine (13. helmikuuta 1923 Helsinki – 3. heinäkuuta 1988 Amsterdam, Hollanti) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 26.10.2023. Heinen vanhemmat olivat valokuvaaja Wolfgang Johannes Heinrich Heine ja Saima Agnes Finnberg. Hänen enskimmäinen puolisonsa vuodesta 1949 oli sihteeri Marguerita Ethel Rosvall, toinen vuodesta 1968 kirjeenvaihtaja Irma Karin Margareta Holm ja kolmas vuodesta 1972 matkatoimistovirkailija Ruth Valborg Brigitta Hasselblatt. Heine tuli ylioppilaaksi Svenska normallyceumista 1944 ja harjoitti oikeustieteen opintoja Helsingin yliopistossa 1945–1946. Hän toimi puutavara-alan harjoittelutehtävissä Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa 1946–1947 ja oli kauppaneuvos Sigurd Majorinin perustaman agentuuriliike Comptoir Finlandais S.A:n palveluksessa Brysselissä 1948–1952 ja yhtiön johtaja 1952–1955. Puunjalostus- ja paperialan myyntiyhtiö Fins Verkoopkantoorin johtaja Amsterdamissa Heine oli 1956–1983 ja johtokunnan varapuheenjohtaja 1983–1985. Hän oli myös Alankomaissa toimineen Enso B.V:n toimitusjohtaja 1979–1985. Heinella oli lisäksi useita luottamustoimia. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1985.Kuolleita. Kauppaneuvos Harry Heine. Helsingin Sanomat, 11.7.1988, s. 18. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Svene

Svene on taajama Flesbergin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 373 vuonna 2022. ==Lähteet== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Flesberg
Koutajoki (Keitele)

Koutajoki on Pohjois-Savossa Keiteleellä sijaitseva joki, joka on 14 kilometriä pitkä ja se muodostaa valuma-alueensa 30 kilometriä pitkän pääuomansa alajuoksun osuuden. == Yleistä == Koutajoen jokilaakso on muodostunut Keiteleen drumliinikentässä luoteis-kaakko -suuntaisten drumliiniharjanteiden väliin. Tämä on vaikuttanut myös joen virtaamissuuntaan, joka on kohti kaakkoa. Joki alkaa Leppäselällä Koutajärven Etelälahden kaakkoispäästä. Se virtaa aluksi viljelymaiden lounaispuolella Lampilankorven soistuneen metsämaan läpi. Alue on tiheään ojitettua ja ojat on johdettu suoraan jokeen. Noin 2,5 kilometrin jälkeen joki virtaa kolme kilometriä Jauhialan peltoalueiden läpi. Hoikankosken kohdalla joki tekee mutkan, putoaa 2,0 metriä ja virtaa sitten kylätien sillan ali. Joki etenee suoraan kohti kaakkoa tehden kuitenkin pientä paikallista mutkittelua (meanderoi). Noin 2,5 kilometriä Jauhialan peltojen jälkeen joki kohtaa Kansanmäen drumliinin, jonka se kiertää siirtymällä puoli kilometriä etelään. Hamulan kylässä se virtaa Kansanmäen ja Kapulakankaan drumliinien välistä ja alittaa seututien 552 sillan. Sillan alapuolella sijaitsee Nahkakoski, jossa sijaitsee 50 metriä pitkä ja 5 metriä leveä koski. Koskessa on 0,8 metrinen pudotus. Nahkakoskesta on 1,5 kilometriä matkaa Nilakan Jokilahteen, jonne joki laskee Jokiniemen suojassa. == Hydrologiaa == Koutajoen valuma-alueen pinta-ala on 96,5 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12 %. Joen virtaamaksi on Vesihallituksen vuonna 1980 julkaistussa Koski-inventoinnissa ilmoitettu 0,9 kuutiometriä sekunnissa. == Historiaa == Jauhialassa sijaitsevalla Hoikankoskella (tai Koikankoski) on pudotusta 2,0 metriä, johon on vuonna 1919 rakennettu vesimylly. Alajuoksulla sijaitsevassa Nahkakoskessa on ollut pato ja vesimylly, jonka toiminta Vesihallituksen Koski-inventoinnissa ilmoitettu loppuneen 1930. == Vesistösuhteita == Koutajoki sijaitsee Kymijoen vesistöalueessa (14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Nilakan alueella (14.73), jossa se muodostaa Koutajoen valuma-alueella (14.732) pääuoman viimeisen osuuden. Pääuoman pituus on Paikkatietoikkunan mukaan 29,2 kilometriä, johon voidaan lisätä 2,5 kilometriä yläjuoksun ojia. Pääuoman kokonaispituudeksi tulee silloin 31,7 kilometriä eli yli 30 kilometriä. Pääuomasta jää Koutajoelle alajuoksua noin 14 kilometriä. Valuma-alueen keskusjärvi on Koutajärvi, johon suuri osa valuma-alueen vesistä kerääntyy. Koutajoella ei ole merkittäviä sivu-uomia, vaikka sen vesistöalue on tiheään ojitettua. Ainoat joen alueella sijaitsevat järvet ovat Etelälampi (5 ha) ja Lampilanlampi, joiden yhteinen laskuoja yhtyy jokeen sen yläjuoksulla. == Lähteet == Luokka:Suomen joet Luokka:Nilakan alue Luokka:Keiteleen luonto
Edvard Persson

Carl Edvard Persson (17. tammikuuta 1888 Malmö – 19. syyskuuta 1957 Helsingborg) oli ruotsalainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli 1920-luvulta 1940-luvulle yksi maansa suosituimmista elokuvakoomikoista. Hän näytteli yhteensä 51 elokuvassa ja esiintyi lisäksi kiertävänä revyyartistina. Koulutukseltaan Persson oli muurari. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Ruotsalaiset koomikot Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Tyynenmeren reuna

300 px|oikea|pienoiskuva|Sinisellä merkityt maat ovat Tyynenmeren reunavaltioita. Tyynenmeren reuna on termi, joka viittaa Tyynenmeren ympärillä oleviin maihin ja alueisiin. Määrä on 38 osavaltiota tai aluetta. Alue on hyvin monipuolinen ja sillä on Hongkongin, Singaporen ja Taiwanin taloudellinen dynaamisuus, Japanin, Etelä-Korean ja Yhdysvaltain teknologinen osaaminen, Australian, Kolumbian, Filippiinien, Kanadan, Meksikon, Perun, Venäjän Kaukoidän ja Yhdysvaltojen luonnonvarat, Indonesian ja Kiinan henkilöresurssit ja muun muassa Australian, Chilen, Filippiinien, Uuden- Seelannin ja Yhdysvaltojen maatalousteollisuus. == Tyynenmeren reunavaltiot ja muut alueet == * Itä-Aasia ** ** ** ** ** *** *** ** * Kaakkois-Aasia ** ** ** ** ** ** ** ** ** * Oseania (suvereenit valtiot) ** ** ** ** ** ** ** ** ** ** ** ** ** ** ** ** * Oseania (epäitsenäiset alueet) ** Australian osavaltiot ja territoriot *** ** Uuden-Seelannin valtakunta *** ** Ranskan merentakaiset alueet *** *** *** ** Britannian merentakaiset alueet *** ** Yhdysvaltain saarialueet *** *** *** ** *** ** *** * Pohjois-Amerikka ** ** ** * Keski- Amerikka ** ** ** ** ** ** * Etelä-Amerikka ** ** ** ** == Kauppa == Koska Tyynenmeren reuna on vilkas kauppa-alue, suurin osa 10 vilkkaimmasta konttisatamasta sijaitsee alueella, jossa sijaitsee suurin osa maailman 50 vilkkaimmasta konttisatamasta: * ** Busan (5. sija) * ** Yokohama (36. sija) ** Tokio (25. sija) ** Nagoya (47. sija) ** Kobe (49. sija) * ** Kaohsiung (12. sija) * ** Hongkong (3. sija) * ** Shanghai (1. sija) ** Shenzhen (4. sija) ** Ningbo (6. sija) ** Guangzhou (7. sija) ** Qingdao (8. sija) ** Tianjin (10. sija) ** Xiamen (19. sija) ** Dalian (21. sija) ** Lianyungang (30. sija) ** Yingkou (34. sija) * ** Manila (37. sija) * ** Saigon (28. sija) * ** Laem Chabang (22. sija) * ** Klangin satama (13. sija) ** Tanjung Pelepas (16. sija) * ** Singapore (2. sija) * ** Jakarta (24. sija) ** Surabaya (38. sija) * ** Vancouver (50. sija) * ** Los Angeles (17. sija) ** Long Beach (18. sija) ** Seattle/Tacoma (48. sija) * ** Balboa (43. sija) == Katso myös == * Aasian ja Tyynenmeren maiden talousjärjestö == Huomautukset == Luokka:Tyynimeri
Örebron linna

Örebron linna on 1200-luvulla perustettu linna Svartån-joessa sijaitsevalla saarella Ruotsin Örebrossa. Kaarle-herttua kunnostutti sen renessanssityyliseksi palatsiksi 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alussa. Seuraavina vuosikymmeninä linnaa käytettiin lähinnä vankilana ja se pääsi ränsistymään. Carl Hårlemanin ja C. J. Cronstedtin johdolla sitä kunnostettiin 1750- ja 1760-luvuilla, jolloin se muutettiin maaherran residenssiksi. Linnan nykyinen ulkoasu on 1890-luvun lopulta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Vaasalinnat Luokka:Örebron läänin linnat linna
Tutta Rolf

Tutta Rolf (oik. Solveig Jenny Rolf, o.s. Berntzen; 7. lokakuuta 1907 Kristiania, Norja – 26. lokakuuta 1994 Los Angeles, Yhdysvallat) oli norjalainen näyttelijä ja laulaja. Hän aloitti uransa oslolaisissa teattereissa 1920-luvulla ja esiintyi aviomiehensä Ernst Rolfin kanssa revyissä, kunnes tämä kuoli 1932. Tutta Rolf oli 1930-luvulla yksi ruotsalaisen elokuvan suurista nimistä sekä suosittu laulaja. Vuosina 1953–1972 hän oli naimisissa Hasse Ekmanin kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset näyttelijät Luokka:Norjalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Honaz

Honaz () on vuori Turkissa, Denizlin maakunnassa. Vuori ja sitä ympäröivä alue on kansallispuisto vuodesta 1995. Siellä kasvaa useita kotoperäisiä kasvilajeja. == Lähteet == Luokka:Turkin vuoret
Ilgaz

Ilgaz () on vuoristo Turkissa, Çankırın maakunnassa. Vuoristo ja sitä ympäröivä 1 118 hehtaarin alue on kansallispuisto vuodesta 1976. Vuorilla kasvaa havumetsää, jossa elää villisikoja, susia, karhuja ja kettuja. Ilgazin hiihtokeskus toimii 2 850 metrin korkeudessa. == Lähteet == Luokka:Turkin vuoret
Storgata

Storgata on Oslon ydinkeskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu tuomiokirkolta Nybrua-sillalle. Kadulla kulkevat monet raitiotielinjat. ==Kuvia== Storgata 1 Oslo.jpg|Storgata 1: Doblouggården (Julius Foseid, 1902) Gunerius Shoppingsenter, Storgata 32 Oslo, interior (2).jpg|Storgata 32: kauppakeskus Gunerius Prinds Christian Augusts Minde - 2007.04.03.jpg|Storgata 36: Prinds Christian Augusts Minde, entinen köyhien työlaitos. Laitosta ylläpitänyt säätiö perustettiin käskynhaltija Kristian Augustin muistoksi, kun tämä lähti Norjasta. Gassverket - 2007.04.03.jpg|Storgata 36C: Entinen kaasulaitoksen konttori (Georg Andreas Bull, 1883) Krohgstøtten sykehus.jpg|Storgata 40: Entinen sairaala (Christian H. Grosch, 1859) Krohgstøtten.JPG|Storgata 42: Suurkäräjien puhemies ja ministeri Christian Krohgin muisto-obeliski. Oslo- oslo-sporveier-sl-7-750578.jpg|Raitiovaunu Storgatalla helmikuussa 1975. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oslon kadut
Inger Lise Rypdal

Inger Lise Rypdal (o.s. Andersen; s. 14. joulukuuta 1949 Østre Toten) on norjalainen laulaja ja näyttelijä. Hän nousi suosioon vuonna 1968 kappaleilla Fru Johnsen ja Rome & Julie. Laulamisen lisäksi Rypdal on luonut uraa näyttelijänä sekä elokuvissa että teatterimusikaaleissa. Rypdalin sisko on laulaja Maj Britt Andersen. Vuosina 1969–1985 Rypdal oli naimisissa jazzmuusikko Terje Rypdalin kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset laulajat Luokka:Norjalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iroh

Iroh on Avatar-sarjassa esiintyvä hahmo. Hän on Zukon setä ja opettaja. Hän oli ennen Tulikansan armeijan kenraali ja Tulen valtias Azulonin perijä, kunnes aseman otti hänen veljensä, Ozai. Poikansa Lu Tenin kuolemasta asti Iroh on ollut hyvin rauhantahtoinen ja leppoisa vanha mies, mutta on mahtava tulentaitaja ja kohtelee Zukoa kuin omaa poikaansa. Hän on myös Valkoisen Lootuksen seuran, eri kansoihin kuuluvien vanhusten muodostaman salaseuran, suurmestari. Toisin kuin muut tulentaitajat, hän ei ammenna voimaansa vihasta, vaan salaisuuksista, jota oppi lohikäärmeiltä ja Aurinkosotureiden heimolta. == Animaatiosarjoissa == === Avatar === Avatar-animaatiosarjan ensimmäisellä ja toisella kaudella Iroh matkustaa Zukon kanssa ja yrittää auttaa tätä nappaamaan Aangia. Toisen kauden keskellä he erkaantuvat hetkeksi. Kuitenkin pian samalla kaudella matkustavat taas yhdessä Ba Sing Seihin, jossa he alkavat teen keittäjiksi ja tarjoilijoiksi. Irohin tee on niin hyvää, että he saavat pian oman teehuoneensa. Saman kauden lopussa Azula huijaa Zukon pettämään Irohin ja tämä pidätetään. Vankilassa Iroh alkaa salaa voimistelemaan ja karkaa voimakkaampana vähän ennen kuin Zuko pettää isänsä. Kolmannen kauden lopussa Aangin kadottua Zuko, Katara, Sokka, Toph ja Suki etsivät ja löytävät Irohin. Kun Zuko menee tapaamaan Irohia, hän pelkää, ettei tämä anna hänelle anteeksi. Kuitenkin kun hän kertoo olevansa pahoillaan, ja että tietää nyt oman kohtalonsa, joka on pysäyttää Ozai, Zukon yllätykseksi Iroh halaa häntä ja paljastaa, että ei ollut vihainen, vaan surullinen, kun pelkäsi Zukon kadottaneen tiensä. Zuko kuitenkin onnistui löytämään sen ihan itse. Iroh kuitekin kieltäytyy lähtemästä taistelemaan Ozaita vastaan, koska se on avatarin tehtävä ja se näyttäisi siltä, että hän tappaisi veljensä vallan takia. Hän kuitenkin hyökkää muiden Valkoisen Lootuksen seuran jäsenien kanssa Ba Sing Seihin ja onnistuu valloittamaan sen takaisin. === The Legend of Korra === The Legend of Korra -sarjassa Iroh, saatuaan työnsä tehtyä, on jättänyt fyysisen kehonsa ja maailman ja muuttanut henkimaailmaan. Hän asuu siellä henkien kanssa. Hän on henkimaailmassa neuvonut Korraa, Jinoraa, Tenziniä, Bumia ja Kyaa. Luokka:Avatarin hahmot Luokka:Kuvitteelliset kuninkaalliset‎ Luokka:Kuvitteelliset kamppailulajien harrastajat‎ Luokka:Kuvitteelliset kenraalit‎ Luokka:Kuvitteelliset elävät kuolleet‎
Yedigöllerin kansallispuisto

Yedigöllerin kansallispuisto eli Seitsemän järven kansallispuisto on luonnonsuojelualue Turkissa, Bolun maakunnassa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1965 ja sen pinta-ala on 1623 hehtaaria. Puiston nimessä mainitut seitsemän järveä ovat Büyükgöl, Deringöl, Seringöl, Nazlıgöl, Sazlıgöl, Incegöl ja Küçükgöl. Puisto on suosittu ulkoilualue, joka tunnetaan kauniista maisemistaan, etenkin metsän reunustamista järvistä ja lammista. Siellä elää kauriita, villisikoja, kettuja ja oravia. Vuodesta 1969 järviin on myös istutettu kirjolohia, joiden kalastmainen on suosittu harrastus. == Lähteet == Luokka:Turkin kansallispuistot Luokka:Bolun maakunta
612 (luku)

612 (kuusisataakaksitoista) on luonnollinen luku, jota edeltää 611 ja seuraa 613. == Matematiikassa == * 612 on Harshad-luku. * 612 on Zuckermanin luku eli jaollinen numeroidensa tulolla kymmenjärjestelmässä. * 612 on jaollinen myös numeroidensa summalla kymmenjärjestelmässä. * 612 on ”koskematon luku” (), koska minkään luvun itseään pienempien tekijöiden summa ei ole 612. * 612 on Ulamin luku, koska se voidaan muodostaa vain yhdellä tavalla pienempien Ulamin lukujen summana. * 612 voidaan muodostaa 12 peräkkäisen alkuluvun summana. * 612. Fibonaccin luku on jaollinen 612:lla. * Luvun 612 tekijät sisältävät kaikki kymmenjärjestelmän numerot. * Luvun 612 itseään pienempien tekijöiden, jotka sisältävät kymmenjärjestelmässä nollan, summa on 612. * 612 on pienin positiivinen kokonaisluku, jonka kuutio sisältää kymmenjärjestelmässä tasan viisi kakkosta: 612^3 = 229\ 220\ 928. == Muissa yhteyksissä == * Eurooppatie E612 kulkee Italiassa. * Seututie 612 kulkee Sysmän ja Luhangan välillä. * Fiktiossa B612 on Antoine de Saint-Exupéryn Pikku prinssin asteroidin nimi. * Pikku prinssin asteroidin mukaan on nimetty B612-säätiö, jonka tarkoituksena on uudelleenohjata tai tuhota maata uhkaavat asteroidit ja komeetat.B612 Foundation * 612 Veronika on pikkuplaneetta. * 6.12. on Suomen itsenäisyyspäivä. * 612-soihtukulkue on suomalaisten äärioikeistolaisten marssitapahtuma. * Ferrari 612 Scaglietti on auto. * Etkö ole ihmisparka ovat virren 612 ensimmäiset sanat. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut