Kumina

Kumina eli maustekumina (Carum carvi) on kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi. Se kasvaa yleisenä luonnonkasvina melkein koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Nykyisin sitä myös viljellään mausteeksi. == Ulkonäkö == Kumina on kaksi- tai monivuotinen, hyönteispölytteinen kasvi, joka kasvaa 25–60 cm korkeaksi. Sen varsi on ontto ja särmikäs, lehdet ovat parilehdykkäiset ja hienoliuskaiset. Kuminan pienet kukat ovat valkoisia tai harvoin punaisia. Kumina kasvattaa ensimmäisenä vuonna lehtiruusukkeen ja pitkän porkkanamaisen juuren, jonka turvin se talvehtii. Yleensä toisena vuonna kumina kukkii ja antaa siemensadon. Hedelmät (siemenet) ovat ruskeita ja aromaattisia. Kuminaa muistuttavia kasveja ovat koiranputki (Anthriscus sylvestris), siankärsämö (Achillea millefolium) sekä myrkylliset hukanputki (Aethusa cynapium) ja myrkkykatko (Conium maculatum). == Elinympäristö == Luonnonvaraisena kumina kasvaa kedoilla, pihoilla, laitumilla ja pientareilla. Kumina on Suomessa muinaistulokas. Kasvupaikan tulee olla aurinkoinen, mutta sille kelpaa tavallinen puutarhamaa. Kasvi kylväytyy myös itsestään. == Viljely == Kuminan viljely alkoi Suomessa pienimuotoisena 1990-luvulla. Nykyisin viljelyala on yli 20 000 hehtaaria eli suurempi kuin sokerijuurikkaan. Suomi kuuluu kuminan suuriin viejiin 28 % osuudellaan, ja kasvia viljellään maassa 1 500 tilalla. Suomen valttikortti kuminan viljelyssä on pitkä valoisa kasvukausi, jonka ansiosta eteeristen öljyjen määrä on korkeampi ja kuminan maku mausteena parempi kuin muissa maissa viljellyssä kuminassa.YLE:n radiouutiset, 2. elokuuta 2011 2016 kumina oli Suomen kannattavin viljelykasvi, mutta ongelmana on puinnin ajoittaminen.Suomi tuottaa jo neljäsosan maailman kuminasta – ohitti hehtaareissa jo perunan viljelyn Yle, 2017 Kumina aloittaa kukintansa usein jo kesäkuun alussa. Kukinta kestää 3–4 viikkoa. Sadonkorjuu ajoittuu ”normaalina” vuosina heinä-elokuun vaihteeseen. Satotaso on ollut viime vuosina 700–900 kg/ha. Tavoitteena on oltava 1000 kg:n hehtaarisato. Toisesta vuodesta lähtien kuminakasvustossa on aina sekä ensimmäisen että toisen vuoden yksilöitä. Käytännössä samasta kylvöstä voidaan korjata 2–4 satoa. Satovuosien lisääntyessä sato yleensä heikkenee ja rikkakasviongelmat lisääntyvät. Kuminan pahin tuholainen on kuminakoi (Depressaria daucella), jonka toukat syövät kuminan siemenaiheita. Toinen kuminan tuholainen on kuminan rengaspunkki (Aceria carvi). Sille ei ole vielä varsinaista torjuntakeinoa. Kesällä 2011 MTT tekikin kenttätutkimusta, jossa kerättiin perustietoa punkin levinneisyydestä ja elinkierrosta. Kuminaa viljellään sen aromipitoisuuden vuoksi. Aromi on siemenissä haihtuvana öljynä, jonka pitoisuus nousee Suomessa jopa viiteen painoprosenttiin, mikä on varsin korkea verrattuna etelässä viljeltyyn kuminaan. Kuitenkin viime vuosina korjatun kuminan öljyprosentti on ollut keskimäärin 3,2 prosenttia. Sato on sitä arvokkaampaa mitä korkeampi öljypitoisuus on. Kuminan öljy sisältää lähinnä kahta kemiallista pääkomponenttia, 40–60 % karvonia ja 38–54 % limoneenia. Limoneenia käytetään yleisesti kosmetiikkatuotteissa sitruunan tuoksuna. Suomi on yksi maailman johtavista kuminan viejistä; alan suurin yritys on hausjärveläinen Trans Farm Oy.Maailman suurin kuminatehdas toimii Hausjärvellä, Yle Uutiset 15.4.2015. Viitattu 14.12.2015. Suomen toiseksi suurin kuminan jalostaja on Caraway Finland Närpiöstä. == Käyttö == Kuminan siemeniä käytetään mausteena etenkin saksankielisellä alueella sekä Pohjoismaissa. Ruutu-näkkileipä, akvaviitti ja Kummel-likööri saavat omaleimaisen makunsa nimenomaan kuminasta. Siemeniä käytetään myös leipien koristeena ja niillä maustetaan juustoja.Enemmän iloa puutarhasta, Oy Valitut palat, Reader's Digest Ab, 1981. Jäänteitä kuminasta on löytynyt ihmisasutuksen liepeiltä jo 3000 eaa. Ensimmäiset kirjalliset merkinnät ovat Kaarle Suuren ajoilta. Intialaisia reseptejä lukiessa kuminan voi sekoittaa roomankuminaan (Cuminum cyminum), joka tunnetaan myös nimillä juustokumina eli jeera, englanniksi cumin. Suomen kuminaa (Carum carvi) kutsutaan Englannissa ja Anglo-Amerikassa nimillä caraway tai joskus Persian cumin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kumina (maustekumina) – Carum carvi * Kasviatlas: Kuminan eli maustekuminan (Carum carvi) levinneisyys Suomessa. * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kumina (Carum carvi) * Luontoportti: Kumina (Carum carvi) * Valokki - Nettikasvio: Kumina (Carum carvi) * Farmit.net: Kumina * United States Department of Agriculture (USDA): Carum carvi * Food Component Database (FooDB): Caraway (Carum carvi) * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Carum carvi * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Carum carvi (caraway) * Gernot Katzer's Spice Pages: Caraway (Carum carvi) Luokka:Sarjakukkaiskasvit Luokka:Maustekasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit