EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Albanojärvi

Albanojärvi (, ) on keskisen Italian Latiumin alueella sijaitseva kraatterijärvi. Se on muodostunut Albanovuoriksi kutsutun suuren tulivuorikalderan laidalle. Antiikin ajalla järvi on yhdistetty myyttiseen Alba Longan kaupunkiin, ja 300-luvulla eaa. roomalaisten kerrotaan rakentaneen järveen tulvia ehkäisevän laskutunnelin toteuttaakseen ennustuksen, jonka mukaan Vejin etruskikaupunki kaatuisi vasta järven vesien laskiessa. Järveä ympäröivät nykyään kaupungit Albano Laziale ja Castel Gandolfo, jossa sijaitsee paavin kesäasunto. == Maantiede ja geologia == Albanojärvi on kahden muinaisen tulivuorikraatterin muodostamaan painaumaan syntynyt soikea järvi. Se sijaitsee Italian Latiumin alueella Rooman kaupungin kaakkoispuolella. Albano Lazialen ja Castel Gandolfon kaupungit sijaitsevat järven rannoilla. Järvi sijaitsee suuren tulivuorikalderan reunoista muodostuneiden Albanovuorten alueella. Tulivuori on purkautunut viimeksi noin 22 000 vuotta sitten, mikä tekee siitä keskisen Italian tulivuorista nuorimman. Kalderan alueella on nykyisin kaksi kraatterijärveä: suurempi Albanojärvi ja pienempi Nemijärvi. Albanojärven pinta-ala on noin viisi neliökilometriä. Järvi on enimmillään noin 170 metriä syvä, ja sen vedenpinta on 293 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella. Albanojärvi on Euroopan syvin kraatterijärvi. == Historia == Albanojärven ympäristössä on ollut ihmisasutusta jo pronssikaudella yli 4 000 vuotta sitten. Roomalaisessa mytologiassa esiintyvä Alba Longan latinalainen kaupunki on yleensä sijoitettu järven lähiympäristöön. Historioitsija Dionysios Halikarnassoslaisen Rooman historiassa kerrotaan järven tulvineen ja aiheuttaneen tuhoa ympäröivälle maaseudulle vuoden 398 eaa. kesällä. Hänen mukaansa läheistä Vejin etruskilaista kaupunkia tuolloin piirittäneet roomalaiset pitivät tulvaa huonona enteenä, ja pyysivät neuvoa Delfoin oraakkelilta. Dionysioksen mukaan oraakkeli kertoi tulvan olleen merkki etruskeja suojelleen jumalan Poseidonin vihasta roomalaisia kohtaan. Oraakkeli myös neuvoi sodan kääntyvän suotuisaksi roomalaisille, mikäli he ohjaisivat tulvavedet mereen. Dionysioksen mukaan roomalaiset rakensivatkin edelleen olemassaolevan järven tulvia estävän laskutunnelin toteuttaakseen oraakkelin ennustuksen. Nykyään järveä ympäröivät kaupungit Albano Laziale ja Castel Gandolfo. Näistä Castel Gandolfon kaupunki sijaitsee mahdollisesti myyttien Alba Longan esikuvana olleen muinaisen kaupungin paikalla. Castel Gandolfon Palazzo Apostolico -palatsi on toiminut paavin kesäasuntona 1600-luvulta lähtien. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Italian järvet Luokka:Kraatterijärvet Luokka:Rooman metropolikaupunki
Salojärvi

Salojärvi voi tarkoittaa muun muassa: == Maantiede == * Iso Salojärvi, järvi Kuhmoisissa * Salojärvi, järvi Mänttä-Vilppulassa * Vähä Salojärvi, järvi Kuhmoisissa == Sukunimi == * Frans A. Salojärvi (1870–1941), suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija * Gideon Salojärvi (1868–1943), suomalainen kanttoriurkuri, laulaja, opettaja ja kuoronjohtaja * Mauno Salojärvi (1906–1998), suomalainen kirjankustantaja, yritysjohtaja ja kauppaneuvos * Pekka Salojärvi (1940–2021), suomalainen kirjankustantaja, filosofian kunniatohtori ja Gummerus-kustantamon toimitusjohtaja 1970–1991, Mauno Salojärven poika * Tapani Salojärvi (1904–1986), suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja teatteriohjaaja * Visa Salojärvi (s. 1952), suomalainen meteorologi ==Entinen nimi== * Kyllikki Virolainen, o.s. Salojärvi (1924–2009), toimittaja, kansanedustaja (kesk.) Luokka:Täsmennyssivut Luokka:Sukunimet
Berga (Kemiö)

Berga on pieni kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön pohjoisosassa Angelniemelle vievän Suomenkulmantien varrella. Bergan kylä muodostuu kahdesta maatilasta ja parista talosta, jotka sijaitsevat vierekkäin kumpareella peltoaukean vieressä. Näiden lisäksi kylässä on entinen kansakoulurakennus, joka on muutettu omakotitaloksi. Pääosa kyläalueesta on peltoa. Bergan naapurikylät ovat Kiila, Mainiemi, Orrnäs ja Skäggböle. Kylän alueelta on löytynyt pronssikautinen hauta. Berga on muodostunut keskiaikaisesta yksinäistalosta. 1500-luvulla talo on jaettu kahtia, mistä kylän nykyiset maatilat ovat perua. Maatilojen yhteydessä on ollut muuta asutusta, mistä on jäljellä kaksi asuintaloa. Kylän pohjoisosaan perustettiin kansakoulu vuonna 1951, joka sittemmin on lakkautettu. ==Lähteet== Luokka:Kemiön kylät
Westminster-järjestelmä

Westminster-järjestelmä on järjestelmä, jossa maan parlamentaarisen hallituksen päämies ja valtionpäämies ovat eri henkilöitä ja hallituksen päämies on ylimmän poliittisen vallan käyttäjä ja valtionpäämies pikemminkin edustuksellinen henkilö. Hallituksen päämiehen nimitys on yleensä pääministeri ja valtionpäämiehen presidentti, kuningas tai kuningatar. Järjestelmä on ominainen etenkin Euroopalle. Luokka:Valtiomuodot
Metsäliero

Metsäliero (Dendrobaena octaedra) on Suomessa yleinen lierojen heimon (Lumbricidae) laji. Metsälieron tuntomerkkejä ovat tasaiset eikä parittaiset sukasrivit (vrt. peltoliero) ja prostomium, joka ei jaa peristomiumia kahtia selkäpuolelta (vrt. kastemato). Metsäliero on hermafrodiitti. Suomessa metsäliero on vakiintunut ja elinvoimainen laji. Metsälieron tyypillistä elinympäristöä ovat Suomessa kangasmetsät, mutta sitä esiintyy myös lehdoissa ja erilaisissa kulttuuriympäristöissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Dendrobaena octaedra *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dendrobaena octaedra Luokka:Harvasukasmadot
Jokikoivu

Jokikoivu (Betula occidentalis) on koivukasvien (Betulaceae) heimoon ja koivujen (Betula) sukuun kuuluva kasvilaji. Jokikoivu on kausivihanta puulaji, joka voi kasvaa noin 3–5 metriä korkeaksi, yksi- tai monirunkoiseksi pensaaksi tai jopa 12–15 metriä korkeaksi puuksi. Kuori on kiiltävän punaruskeaa ja siinä on vaaleita, vaakasuoria viiruja. Lehdet ovat leveänsoikeita, 2,5–7,5 cm pitkiä ja kellanvihreitä. Hede- ja emikukat sijaitsevat samassa kasviyksilössä, mutta omissa norkoissaan. Hedenorkot ovat roikkuvia ja noin 6,5 cm pitkiä. Eminorkot ovat hedenorkkoja pienempiä ja pystyjä. Jokikoivu kasvaa tyypillisesti jokien, ojien ja purojen varsilla tai lähteiköillä muodostaen tiheiköitä. Jokikoivu kasvaa luonnossa läntisessä Pohjois- Amerikassa. == Lähteet == * Missouri Botanical Garden: Betula occidentalis === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Jokikoivu (Betula occidentalis) * JSTOR Global Plants: Betula occidentalis * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Betula occidentalis * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Betula occidentalis * United States Department of Agriculture (USDA): Betula occidentalis * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Betula occidentalis (Water birch) * Fire Effects Information System (FEIS): Betula occidentalis * Flora of North America: Betula occidentalis Luokka:Koivut
Seppo Mikkola

Seppo Mikkola (s. 1947) on suomalainen tähtitieteilijä. Hän on Turun yliopistossa työskentelevä vanhempi luennoitsija, joka työskentelee myös Tuorlan observatorion henkilökunnassa. Hän kuului ryhmään, joka määritti Aurinkoa kiertävän 3753 Cruithnen epätavallisen kiertoradan. Mikkolan mukaan on nimetty asteroidi 3381 Mikkola. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tähtitieteilijät Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Höyryveturimatkat 1009

Höyryveturimatkat 1009 on kouvolalainen museojunayritys. Yrityksen toiminta perustuu talkootoimintaan eli vapaaehtoistyöhön. Höyryveturimatkat 1009 ajaa lähes joka kesä museojunia Hr1 1009 -veturilla ja puisilla museovaunuilla sekä muutamalla sinisellä vaunulla enimmäkseen eteläisessä Suomessa. == Toiminta == Höyryveturimatkat 1009 aloitti toimintansa vuonna 1993. Yhdistys tilasi Englannista puisia Eik- ja Ei-vaunuja. Tällä vaunustolla ajettiin vuoteen 2020 asti, jolloin yhdistys osti VR:ltä Ein-, EFit- ja Eipt-vaunuja. Ensimmäiset Ein-vaunut tulivat Höyryveturimatkat 1009:llä käyttöön vuoden 2020 heinäkuussa. EFit-vaunu odottaa Eipt-vaunun kanssa kunnostusta. Ne siirrettiin Turusta Kouvolaan odottamaan kunnostusta syyskuussa 2020. == Kalusto == === Vetokalusto === * Hr1 "Ukko-Pekka" numero 1009 * Tka7 217 ja 218 * Tve1 408 === Matkustajavaunut === * Eik * Ei * Ein 23212 ja 23246 * EFit 23547 * Eipt 27374 === Henkilökunnan vaunut === * BT * Po *Foek === Tavaravaunut === * Kas * Gbln * Hkb *Gbl *Hkba == Onnettomuuksia == * Vuonna 2010 yhdistyksen Ukko- Pekka-veturi puski tiiliseinän läpi Pasilan Veturitalleilla Helsingissä * Vuonna 2023 yhdistyksen Ukko-Pekan vaunussa syttyi tulipalo. Junassa oli palon syttyessä noin 30 matkustajaa. Kukaan heistä ei loukkaantunut. Yksi museojunan vaunuista tuhoutui palossa miltei kokonaan. Onnettomuus aiheutti laajoja häiriöitä rataliikenteelle. Traficomin mukaan mitään suoraa syytä vaunun syttymiselle ei tutkimuksissa löytynyt. Onnettomuustutkintakeskus ei tehnyt asiasta erillistä turvallisuustutkintaa, mutta kertoi raportissaan, että kipinät sytyttivät tuulen ja ajoviiman vaikutuksesta umpivaunun tuleen. Vaunu oli lastattu höyryveturin polttopuilla. == Lähteet == *https://hoyryveturimatkat1009.fi/ *http://vaunut.org/ === Viitteet === Luokka:Suomen rautatieliikenne
Sydänsairaala

Sydänsairaala (Tays Sydänsairaala, Tays Sydänkeskus Oy) tuottaa sopimusperusteisesti sydänpotilaiden erikoissairaanhoidon palveluja Pirkanmaan, Kanta-Hämeen ja Keski-Suomen alueilla. Sydänsairaalan palveluja ovat sydänsairauksien sekä rintaelinkirurgisten sairauksien diagnosointi, tutkimukset ja vaativat toimenpiteet. Sydänsairaalassa on jatkuva ympärivuorokautinen valmius äkillisesti sairastuneiden sydänpotilaiden hoidon toteuttamiseen. Sydänsairaalan omistavat Pirkanmaan hyvinvointialue, Keski- Suomen hyvinvointialue ja Kanta-Hämeen hyvinvointialue. Sydänsairaalalla on toimipisteet Tampereella (Tays keskussairaalan alue ja Hatanpään sairaala), Valkeakoskella (Valkeakosken sairaala), Hämeenlinnassa (Kanta-Hämeen keskussairaala), Jyväskylässä (Keski-Suomen Sairaala Nova) ja Riihimäellä (Riihimäen sairaala). Sydänsairaalassa on yli 700 työntekijää. Tampereen yliopistolliseen sairaalaan (TAYS) viittaavista aiemmista nimistään huolimatta Sydänsairaala ei hallinnollisesti ole osa TAYSia, vaan on Pirkanmaan, Kanta- Hämeen ja Keski-Suomen hyvinvointialueiden (ent. sairaanhoitopiirien) yhdessä omistama osakeyhtiö. Sairaala erotettiin TAYSista itsenäiseksi organisaatioksi vuonna 2004, muutettiin liikelaitokseksi vuonna 2007 ja osakeyhtiöksi vuonna 2010. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * https://www.sydansairaala.fi/ Luokka:Tampereen sairaalat Luokka:Hämeenlinnan sairaalat Luokka:Suomen sairaalat
Riccardo Pazzaglia

Riccardo Pazzaglia (1926 Napoli – 4. lokakuuta 2006 Rooma) oli italialainen näyttelijä, elokuvaohjaaja sekä -käsikirjoittaja ja lauluntekijä.Addio a Riccardo Pazzaglia - protagonista del salotto di Arbore La Repubblica Pazzaglian ohjaamiin elokuviin kuuluvat L'onorata società (1961) ja Separati in casa (1987). 1980-luvulla hän menestyi Renzo Arboren Quelli della notte -televisioshow'ssa. Hän esiintyi myös Luciano De Crescenzon elokuvissa. Lauluntekijänä Pazzaglia teki yhteistyötä erityisesti Domenico Modugnon kanssa. Hänen kappaleidensa joukossa ovat "Sole, sole, sole", "Lazzarella", "Io, mammata e tu" ja "Meraviglioso". == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Italialaiset näyttelijät Luokka:Italialaiset elokuvaohjaajat Luokka:Italialaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Italialaiset lauluntekijät Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Denis Sadakov

Denis Sadakov (,s. 6. syyskuuta 1993 Kirov, Venäjä ) on venäläis- kazakstanilainen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Bollnäsiä. == Ura == Sadakov on Kirovin Rodinan kasvatti. Hän pelasi kolme ensimmäistä aikuisten sarjakautta Rodinan 2-joukkueessa Vysšaja ligaa, joka on toiseksi korkein Venäjän jääpallosarja. Kaudeksi 2012-2013 hän nousi pääsarjassa pelaavan Rodinan joukkueeseen pelaten kuitenkin vain muutaman ottelun. Kaudeksi 2013-2014 hän siirtyi Suomeen Porvoon Akilleksen rivieihin, mutta palasi kahdeksi seuraavaksi kaudeksi Rodinaan. Kauden 2016-2017 hän pelasi jälleen Porvoon Akilleksessa. Kaudet 2017-2018 ja 2018-2019 Sadakov oli Syktyvarin Stroitelin pääsarjan joukkueen keskeisiä pelaajia tehden peräti 32 maalia. Syksystä 2019 lähtien hän on pelannut Porvoon Akilleksessa ollen kahden Suomen mestaruuden voittaneessa Akilles-joukkueessa. Myös pikkuveli Rudolf on jääpalloilija, ja hän pelasi myös Akilleksessa pari kautta. Keväällä 2022 Sadakov siirtyi Akilleesta ruotsalaisen Bollnäsin riveihin.https://www.uusimaa.fi/urheilu/4596171 == Maajoukkueura == Denis Sadakov edusti syksyllä 2011 Kazakstania alle 23-vuotiaiden MM-kisoissa. == Saavutukset == Seurajoukkueissa * 2 SM-kultaa: 2020 ja 2021 (Akilles) * 2 SM-hopeaa: 2017, 2022 * Pronssia: 2014 Henkilökohtaisesti. * Suomen Bandyliigan runkosarjan maalikuningas kaudella 2019–2020 (37 maalia) ja kaudella 2020–2021 (30) * Bandyliigan All Stars -pelaaja: 2019–2020, 2020–2021 * Jääpalloliiton valitsema Bandyliigan paras pelaaja: 2019–2020 * Bandyliigan kuukauden pelaaja: Tammikuu 2020 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Denis Sadakov Bandysidan.nu-tietokannassa * Rusbandy: Denis Sadakov Luokka:Venäläiset jääpalloilijat Luokka:Kazakstanilaiset jääpalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Viirurastasviheltäjä

Viirurastasviheltäjä (Colluricincla boweri) on viheltäjiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Australiasta. ==Koko ja ulkonäkö== Viirurastasviheltäjä voi kasvaa noin 22 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat pääosin toisiaan ulkonäöltään. Viirurastasviheltäjän pää, selkä ja siivet ovat väriltään harmahtavan ruskeat. Naaraalla on silmän ympärillä ohut oranssi rengas. Lajin rinta on punaruskea harmain viiruin ja vatsa on punaruskea. Viirurastasviheltäjän nokka on pitkähkö. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Viirurastasviheltäjää tavataan Australiasta Queenslandin pohjoisosasta. Lajin elinympäristöä ovat sademetsät. Kesäisin se elää vuoristossa ja tulee talviksi alemmaksi. ==Lähteet== Luokka:Viheltäjät Luokka:Uhanalaiset linnut
James Gould Cozzens

James Gould Cozzens (1903 Chicago, Yhdysvallat – 1978 Stuart, Florida, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hän aloitti kirjoittajana 16-vuotiaana The Atlantic Monthlyssä ja julkaisi Harvardin yliopistossa opiskellessaan romaanin Confusion (1924). Hän toimi kotiopettajana Kuubassa, josta sai aineistoa myöhempiin romaaneihinsa. Hän käsittelee teoksissa ammattiin liittyviä eettisiä kysymyksiä, kuten romaanissa Love Possessed, joka on hänen tunnetuin mutta myös kiistellyin teoksensa. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Ion Creangă

Ion Creangă (1839 Humulești, Romania – 1889 Iași, Romania) oli romanialainen kirjailija ja opettaja. Talonpoikaissyntyinen Creangă oli kotoisin moldovalaisesta vuoristokylästä. Hän kuvaa lapsuuttaan moniosaisessa teoksessa Amintiri din copilărie. Hänellä tuli erimielisyyksiä kirkon kanssa, ja hän menetti papin arvon ja opettajantyönsä, jonka hän tosin myöhemmin sai takaisin. Hän oli kirjallisuusseura Junimean jäsen ja julkaisi sen lehdessä 1875–1878 kertomuksia, jotka sittemmin julkaistiin koottuina. Hän sairasti epilepsiaa, ja sen pahennuttua vuodesta 1884 alkaen hänen työkykynsä ei enää ollut entisellään. Creangă hyödynsi kansanomaista huumoria, ja siinä häntä on verrattu Rabelais'hen. Hänen satunsa "Vuohi ja kolme pientä vuonaa" on Aulis Nopsasen toimittamassa teoksessa Eri maiden parhaat sadut (Otava 1956).Creangă, Ion, Kirjasampo.fi, viitattu 15.3.2021 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Romanialaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1889 kuolleet
Luettelo Black Sabbathin kappaleista

Luettelo Black Sabbath -yhtyeen kappaleista aakkosjärjestyksessä. == A == * A Hard Road * A National Acrobat * Age Of Reason * Air Dance * All Moving Parts * Am I Going Insane? * Ancient Warrior * Angry Heart * Anno Mundi * After All * After Forever == B == * Back Street Kids * Back To Eden * Behind The Wall Of Sleep * Black Moon * Black Sabbath * Born Again * Born To Lose * Breakout * Buried Alive == C == * Call Of The Wild * Can't Get Close Enough * Cardinal Sin * Changes * Children Of The Grave * Children Of The Sea * Cloak And Dagger * Computer God * Cornucopia * Country Girl * Cross Of Thorns * Cry All Night == D == * Damaged Soul * Danger Zone * Dear Of Father * Devil & Daughter * Die Young * Digital Bitch * Dirty Women * Disturbing The Priest * Don't Start * Dying For Love == E == * E5150 * Electric Funeral * Embryo * End Of The Beginning * Eternal Idol * Evil Eye * Evil Woman == F == * Fairies Wear Boots * Falling Off The Edge Of The World * Feels Good To Me * Fluff * Forbidden * FX == G == * Get A Grip * Glory Ride * God Is Dead? * Guilty As Hell * Gypsy == H == * Hand Of Doom * Hard Life To Love * Headless Cross * Heart Like A Wheel * Heaven And Hell * Heaven In Black * Hole In The Sky * Hot Line == I == * I * I Witness * I Won't Cry For You * Immaculate Deception * In For The Kill * In Memory... * Into The Void * Isolated Man * Iron Man * It's Alright == J == * Jerusalem * Johnny Blade * Junior's Eyes == K == * Keep It Warm * Kill In The Spirit World * Killing Yourself To Live * Kiss Of Death == L == * Lady Evil * Laguna Sunrise * Letters From Earth * Live Forever * Lonely Is The Word * Loner * Looking For Today * Lord Of This World * Loser Gets It All * Lost Forever == M == * Master Of Insanity * Megalomania == N == * N.I.B. * Neon Knights * Never Say Die * Nightmare * Nightwing * No Stranger To Love == O == * Odin's Court * Orchid * Over And Over * Over To You == P == * Paranoid * Planet Caravan * Psycho Man * Psychophobia == R == * Rat Salad * Rock N Roll Doctor * Rusty Angels == S == * Sabbath Bloody Sabbath * Sabbra Cadabra * Scarlet Pimpernel * Season Of The Dead * Selling My Soul * Seventh Star * Shaking Off The Chains * She's Gone * Shock Wave * Sick And Tired * Sins Of The Father * Sleeping Village * Slipping Away * Snowblind * Solitude * Sphinx * Spiral Architect * St. Vitus Dance * Stonehenge * Supernaut * Supertzar * Sweet Leaf * Swinging The Chain * Symptom Of The Universe == T == * Take Me Home * The Battle Of Tyr * The Dark * The Devil Cried * The Gates Of Hell * The Hand That Rocks The Cradle * The Illusion Of Power * The Law Maker * The Mob Rules * The Sabbath Stones * The Shining * The Sign Of The Southern Cross * The Thrill Of It All * The Wizard * The Writ * Time Machine * Tomorrow's Dream * Too Late * Trashed * Turn The Stone * Turn Up The Night * TV Crimes == U == * Under The Sun == V == * Valhalla * Virtual Death * Voodoo == W == * Walk Away * War Pigs * Warning * What's The Use? * Wheels Of Confusion * When Death Calls * Who Are You * Wicked World * Wishing Well == Y == * You Won't Change Me == Z == * Zeitgeist * Zero The Hero * Black Sabbath
Etelä-Sipoon koulu

Etelä-Sipoon koulu oli perusopetuksen luokat 1-6 (myöhemmin myös esiopetus) käsittävä koulu Sipoon Söderkullassa. Koulu sijaitsi Söderkullan koulukeskuksessa, jossa oli myös ruotsinkielinen Söderkulla skola. Koulu aloitti 1-sarjaisena kouluna monien vaiheiden jälkeen lukuvuonna 1973-74. Koulu oli ensimmäisiä, jotka oli suunniteltu edistyksellisesti peruskoulun tarpeisiin ja oli siten monien kiinnostuneiden retkikohde. Koulu sai laajennuksen 1992. Pian uudetkin tilat olivat ahtaat ja koulu toimi lopulta neljässä eri toimipisteessa, ennen uusien tilojen valmistumista Neiti Miilintielle syksyllä 2009. Etelä-Sipoon koulu tuli tunnetuksi aamu- ja iltapäivätoiminnan kehittämistyöstä, joka alkoi Kokonaiskoulupäivä-hankkeen kokeilujaksosta vuosina 2002-2005. Erikoista oli myös se, että koulussa toimi koko sen olemassaolon ajan sama rehtori, Jorma Joki-Korpela. Rakennus jäi tyhjilleen sisäilmaongelmien takia lopullisesti syksyllä 2020. Luokka:Sipoon oppilaitokset Luokka:Entiset suomalaiset oppilaitokset
Tahiridit

Tahiridit (821–873 jaa.) oli taustaltaan persialainen mahtisuku, joka toimi Khorasanissa Koillis-Persiassa muodollisesti Bagdadin abbasidikalifien alaisina kuvernööreinä, mutta käytännössä hyvin itsenäisesti. Sen perustaja oli Ṭahir ibn al-Ḥusayn, lempinimeltä "silmäpuoli", abbasidikalifi al-Mamunin (813–833) kenraali, joka oli tehnyt palveluksia kalifille tämän sotiessa veljeään al-Aminia vastaan.Daniel, 2015 Tahiridit hallitsivat ensin Mervistä käsin, mutta siirsivät hallintonsa myöhemmin Nišapuriin. Molemmat kaupungit olivat silkkitien varrella, mutta Nišapur oli lännempänä. Al-Husaynin seuraajat laajensivat hallitsemaansa aluetta Intian rajoille asti.Encyclopaedia BritannicaKennedy, 2016, s. 139, 144 Tahiridien laaja suku käytti suunnattomia rikkauksiaan myös kulttuuriin, ja sen toinen haara toimi kalifin hovin korkeissa hallintoviroissa Bagdadissa. He perustivat luultavasti kirjaston Merviin ja suosivat hovissaan oppineita, adab -kirjallisuutta ja musiikkia. Termillä adab tarkoitetaan kirjallisuudenlajia, jossa yhdistyy erilaista sivistyneen miehen kasvatukseen liittyvää ainesta, runonsäkeitä, anekdootteja, mallikirjeitä, puheita, puhtaasti filologista ainesta, sananlaskuja jne. Usein adabin tehtäväksi on määritelty huvittaminen ja opettaminen. Persialainen runous oli alkamassa tahiridien kaudella, mutta ei nähtävästi vielä päässyt pitkälle. == Tahiridien dynastia == Kuvernööri vuodet Kuvernöörit Khorasanissan Tahir ibn Husayn 821-822 Talha ibn Tahir 822-828 Abdallah ibn Tahir al-Khurasani 828-845 Tahir (II) ibn Abdallah 845-862 Muhammad ibn Tahir (II) 862-873 Kuvernöörit Bagdadissa Tahir ibn Husayn 820-822 Ishaq ibn Ibrahim al-Mus'abi 822-850 Muhammad ibn Ishaq ibn Ibrahim 850-851 Abdallah ibn Ishaq ibn Ibrahim 851 Muhammad ibn Abdallah ibn Tahir 851-867 Ubaydallah ibn Abdallah ibn Tahir 867-869 Sulayman ibn Abdallah ibn Tahir 869-879 Ubaydallah ibn Abdallah (uudelleen) 879-885 Muhammad ibn Tahir (II) 885-890 Ubaydallah ibn Abdallah (uudelleen) 890-891 == Lähteet == * * * ==== Viitteet ==== Luokka:Iranin historia Luokka:Islamin historia
Johan Henrik Alkunen

Johan Henrik Alkunen (24. kesäkuuta 1873 Pälkäne – 11. joulukuuta 1943 HelsinkiBillionGraves: Johan Henrik Alkunen Viitattu 15.3.2021.) oli suomalainen liike- ja valtiopäivämies. Alkusen vanhemmat olivat vouti Johan Henrik Adolfinpoika ja tämän vaimo Eriika. Alkunen tuli kansakoulun käytyään nuorena Helsinkiin satulasepän oppiin, kisällinäytteen hän antoi 1892. Hän opiskeli ulkomailla 1894–1897 ja johti sittemmin satulasepän ja verhoilijan liikeyritystä Helsingissä. Alkunen oli aktiivinen raittusmies, Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1904–1907 ja osuustoiminnan harrastaja. Hän oli porvarissäädyssä Helsingin edustaja valtiopäivillä 1905–1906. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Oscar Wilhelm Andstén

Oscar Wilhelm Andstén (15. maaliskuuta 1847 Helsinki – 22. heinäkuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen merikapteeni ja moninkertainen valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Andstén Oscar Wilhelm Viitattu 15.3.2021. Andsténin vanhemmat olivat tehtailija Wilhelm Andstén ja Anna Maria Skogling ja puoliso vuodesta 1880 Bertha Sofia Lundberg (k. 1914). Hän tuli ylioppilaaksi 1868, suoritti perämiehen tutkinnon 1873 ja valmistui merikapteeniksi 1877. Helsingin satamakapteenina Andstén toimi 1887–1918, purjehdittuaan sitä ennen monilla eri vesireiteillä ja aluksilla. Andsténilla oli useita merenkulkualan luottamus- ja asiantuntijatehtäviä ja hän muun muassa toimitti Suomen laivakalenterin vuosina 1892 ja 1897. Andstén oli porvarissäädyssä Maarianhaminan edustaja valtiopäivillä 1888, 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset merikapteenit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Nummen Osuuspankki

Nummen Osuuspankki, alun perin Nummen Osuuskassa, oli vuonna 1917 perustettu itsenäinen pankki Nummella, Uudellamaalla. Vuonna 1991 Nummen Osuuspankki fuusioitui Länsi-Uudenmaan Osuuspankkiin. Kyseisenä vuonna Nummen Osuuspankin ottolainaus oli 126 miljoonaa markkaa ja asuntolainaus 118 miljoonaa markkaa. Länsi-Uudenmaan Osuuspankin Saukkolan konttori lakkautettiin vuonna 2017. == Historia == Nummen Osuuskassa perustettiin 28. tammikuuta 1917 ja osuuskassan sääntö vahvistettiin Suomen senaatissa 13. huhtikuuta 1917. Alun perin Nummen Osuuskassa toimi Nummen seuratalolla yhdessä Nummen Säästöpankin kanssa, mutta vuoden 1918 sisällissota keskeytti osuuskassan toiminnan moneksi vuodeksi; toiminta päätettiin aloittaa uudelleen vasta vuonna 1924. Nummen osuuskassan toimisto palveli asiakkaita kassan kirjanpitäjän Jalmari Jokisen asunnossa Tavolan koulukodissa vuoteen 1927 asti, jolloin toimisto siirrettiin Saukkolaan. Saukkolassa Nummen osuuskassan toimisto palveli vuoteen 1954 asti, kunnes kyseisen vuoden heinäkuussa se palasi takaisin Jokisen asuntoon Tavolaan. 1947 Nummen Osuusmeijerin isännöitsijä Paavo Junttila valittiin Nummen Osuuskassan kirjanpitäjäksi ja tuolloin osuuskassan toimisto jälleen siirtyi Saukkolaan, tällä kertaa Junttilan asuntoon. === Pitkäjärven Osuuskassa === Vuonna 1924 Nummelle perustettiin Pitkäjärven Osuuskassa, joka aloitti toiminnan vuonna 1926. Pitkäjärven Osuuskassa päätettiin kassan osuuskuntakokouksessa sulauttaa Nummen Osuuskassaan vuonna 1947. === Oma toimitila === Nummen Osuuskassan toiminnan laajetessa voimakkaasti päätettiin osuuskassalle rakentaa oma toimitalo Saukkolaan vuonna 1943. Toimitalo valmistui elokuussa 1954. Syksyllä 1961 Nummen Osuuskassan sivukonttori Nummen kirkonkylään valmistui. Kirkonkylän konttorin tontti oli ostettu Lukkarin tilalta. == Päätöksenteko == Listoja Nummen Osuuspankin johtohenkilöistä ja vuosista, jolloin he ovat olleet tehtävässä: === Hallintoneuvoston puheenjohtajat === 1948–1992 Nimi Vuodet Pentti Hiidenheimo 1948–1985 Eino Jansson 1986–1989 Pekka Hiidenheimo 1990–1992 === Hallituksen puheenjohtajat === 1917–1991 Nimi Vuodet Wladimir Hrimaly 1917–1924 Alpo Louhiluoto 1924–1947 Pentti Hiidenheimo 1948 Olavi Anttila 1948–1962 Kaarlo Salmenpohja 1963–1977 Arto Mela 1978–1991 === Kassanhoitajat / Toimitusjohtajat === 1917–1991 Nimi Vuodet Jalmari Jokinen 1917–1947 Paavo Junttila 1947–1948 Väinö Nikkanen 1948–1953 Pentti Simola 1953 Martti Karenius 1953–1988 Aapo Vuorio 1988–1991 == Lähteet == Luokka:Osuuspankkitoiminta Luokka:Nummi (Lohja)
Jeesuksen rukous

Jeesuksen rukous (sydämen rukous) on etenkin ortodoksisessa kirkossa käytetty lyhyt rukoushuokaus ”Herra Jeesus Kristus, Jumalan Poika, armahda minua”. Jeesuksen rukousta harjoitetaan erityisesti luostareissa ja se on tullut suosituksi rukousmuodoksi hesykasmisen liikkeen kautta. Rukous on sitten levinnyt yleiseen käyttöön, ja useat seurakutanlaiset, maallikot käyttävät rukousta myös arkisten askareiden keskellä.. Rukouksessa voi käyttää apuna myös rukousnauhaa. Jeesuksen rukouksen yleisin sanamuoto on Abba Filemonin muotoilema ”Herra Jeesus Kristus, Jumalan Poika, armahda minua syntistä.” Rukouksella on Raamatussa. Esimerkiksi Markuksen evankeliumissa sokea Bartimaios huutaa Kristukselle: ”Jeesus, Daavidin Poika, armahda minua!” (Mark. 10:47) 1300-luvulla syntyneen hesykastisen liikkeen myötä Jeesuksen rukouksen harjoittaminen alkoi levitä yhä laajemmalle ortodoksiseen maailmaan - Laatokalla sijainneiden Konevitsan ja Valamon luostareiden kautta myös osaksi suomalaista ortodoksisuutta. Vanhan Valamon luostarin igumeni Hariton (1872-1947) kokosi teoksen, joka sisältää otteita pyhien isien ja hengellisten opettajien teoksista, nimenomaan ohjeeksi Jeesuksen rukouksen harjoittamiseen. Valamon luostari julkaisi tämän teoksen suomeksi vuonna 1983 nimellä ”Jeesuksen rukous”. Arkkipiispa Paavali (1914-1988) piti Jeesuksen rukousta tärkeänä henkilökohtaisen kilvoittelun muotona ja hän myös esitteli Jeesuksen rukouspalveluksen Suomessa. Jeesuksen rukous on ortodoksisen rukouskilvoituksen keskus, mutta siitä on tullut myös osa läntisen kirkon traditiota. Jeesuksen rukous on kokonaisvaltainen rukous. Parhaimmillaan siinä eivät rukoile vain mieli ja järki, vaan koko olemuksesta nousee kaipuu Jumalan puoleen. Ortodoksinen kirkko suosittelee, että rukouksen harjoittajat etsisivät itselleen hengellisen ohjaajan tai keskustelisivat asiasta rippi- isänsä kanssa. Jeesuksen rukousta voi kuitenkin rukoilla kuka tahansa. Jeesuksen rukouksen ympärille on kehittänyt oma jumalanpalvelusmuoto ”Jeesuksen rukouksen palvelus” Rukouspalvelus on peräisin Athokselta, josta ohjaajavanhus, isä Sofroni toi sen Englantiin Pyhän Johannes Kastajan luostariin. Sieltä se on levinnyt kautta kahtena eri versiona: pidempänä (800 Jeesuksen rukousta käsittävänä) noin kaksituntisena ja lyhempänä (400 Jeesuksen rukousta käsittävänä) noin yhden tunnin palveluksena. Rukouspalvelusta käytetään yleisesti ortodoksisissa seurakunnissa myös Suomessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jeesuksen rukouspalvelusː https://www.youtube.com/watch?v=0jebG-yZGfo&t;=685s Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Ortodoksiset kirkolliset toimitukset Luokka:Kristilliset rukoukset
Gumböle träsk

Gumböle träsk on pieni 2,9 hehtaarin kokoinen metsälampi Helsingin ja Vantaan Sotungin rajalla. Se sijaitsee Sipoonkorvessa, kansallispuiston lounaisosassa. Järven lasku-uoma lähtee järven koillispuolelta, kääntyy sitten kohti etelää laskien Stora dammen -järveen ja sieltä edelleen Suomenlahden Karlvikiin lähellä Korsnäsiä ja Karhusaarta. Lammen vesi on humuksen ruskeaksi värjäämää. Sitä ympäröi kapeahko nevalaide, ja rannalla oleva puusto on suhteellisen luonnontilainen. Lammen lähistöllä olevien ojitettujen korpialueiden ojat ovat kasvamassa umpeen, ja luonnontila on siltä osin palautumassa. Lampi ja sitä ympäröivät metsät liitettiin Sipoonkorven kansallispuistoon vuonna 2011. Järviruoko kasvaa laajalti rantojen myötäisesti, ja niiden lomassa olevat matalakasvuisemmat saranevat tarjoavat kasvualustan pullosaralle ja isokarpalolle. Lammen länsipuolella olevalla pienellä niemellä sijaitsee isovarpuräme, jolla kasvaa mäntyjä ja suopursua. Lammen avovesialueella kasvaa puolestaan ulpukkaa ja lumpeita. Järven ympäristössä on runsaasti lahopuilla kasvavia lahottajasieniä, joiden joukossa on myös harvinaisia sekä vanhan metsän indikaattorilajeja, joita ovat mm. ruskohaprakääpä ja oravuotikka. Varpushaukka, kanahaukka ja varpuspöllö pesivät lähistön metsissä. Lisäksi pyy viihtyy alueella vakituisena lajina. Metsosta on niinikään tehty havaintoja lammen lähiympäristössä. Lammen ympäristö on myös metsäviklon elinpiiriä. Metsässä eläviä pienempiä lintuja ovat puukiipijä, hömötiainen ja töyhtötiainen. Erilaiset sudenkorennot ovat hyvin yleisiä lammen yllä ja sen rannoilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vantaan järvet Luokka:Helsingin järvet Luokka:Sipoonkorven kansallispuisto
Storträsk (Helsinki)

Storträsk on pieni järvi itäisessä Helsingissä. Se sijaitsee Sipoonkorvessa, kansallispuiston lounaisosassa. Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria, ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat metsämaata ja paikoin soisia. Järven ympäri kulkee kansallispuiston reitistöön kuuluva retkeilyreitti. Järven pohjoisrannalla on keittokatos ja etelärannalla levähdyspaikka. Storträskin vedenpinnan korkeus on 32,4 mpy. Järven lasku-uoma alkaa järven eteläpuolelta laskien Itäsalmen halki etelän suunnassa sijaitsevaan Suomenlahteen lähellä Karhusaarta. == Galleria == Kuva:Spring afternoon at Storträsk in Sipoonkorpi, Helsinki, Finland, 2021 May.jpg|Storträsk toukokuisena kevätpäivänä 2021. Kuva:Duckboards on the lake Storträsk in Sipoonkorpi, Helsinki, Finland, 2021 May.jpg|Järvellä on pitkospuista tehtyjä kävelyreittejä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Storträskin ja Hältingträskin ekologinen tila (PDF) Helsingin kaupunki, 2018. Luokka:Helsingin järvet Luokka:Sipoonkorven kansallispuisto
Mass (The Gazetten albumi)

Mass on the GazettEn kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 26. toukokuuta 2021. Single ”Blinding Hope” julkaistiin etukäteen 10. maaliskuuta. == Kappaleet == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2021 albumit
Alpes Graiae

Alpes Graiae (), myöhemmin Alpes Atrectianae (), oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti alueen nykyisten Sveitsin ja Ranskan rajalla. Sitä hallittiin usein Alpes Poeninae et Graiaen provinssina yhdessä Alpes Poeninaen kanssa. == Maantiede == Alpes Graiae oli yksi neljästä pienestä provinssista (muut olivat Alpes Cottiae, Alpes maritimae ja Alpes Poeninae) jotka sijaitsivat Alpeilla nykyisten Ranskan, Italian ja Sveitsin rajalla. Näistä Alpes Graiae käsitti alueen sille nimensä antaneilla Grajisilla Alpeilla juuri Mont Blancin eteläpuolella. Alueella sijaitsi nykyisin nimellä Pieni Sankt Bernhard tunnettu sola. Provinssin hallinnollinen keskus oli Forum Claudii Ceutronum, aiempi Axima (nyk. Aime). == Historia == Alpes Graiaen provinssi perustettiin mahdollisesti keisari Augustuksen aikana ja viimeistään Claudiuksen aikana vuonna 41–54. Tätä ennen provinssin alue oli osa Raetian provinssia. Provinssin tärkein tehtävä oli turvata Alppien läpi johtavien solien, erityisesti Pienen Sankt Bernhardin, kautta kulkeva liikenne. 100-luvun lopulta lähtien provinssi tunnettiin myös nimellä Alpes Atrectianae. Alueen provinssien rajat vaikuttavat muuttuneen usein, ja Alpes Graiae oli usein yhdistettynä Alpes Poeninaen provinssiin nimellä Alpes Poeninae et Graiae. Alpes Graiaen provinssi lakkautettiin lopullisesti keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, jonka jälkeen se oli pysyvästi osa Alpes Poeninae et Graiaen provinssia. Näin provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Rooman provinssit
Alpes Poeninae et Graiae

Alpes Poeninae et Graiae (), myös Alpes Atrectianae et Poeninae (), oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Galliassa Alpeilla nykyisten Kaakkois- Ranskan ja Sveitsin rajalla. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Alpes Poeninae et Graiaen provinssi oli yksi kolmesta pienestä provinssista, jotka sijaitsivat Alpeilla nykyisten Ranskan, Italian ja Sveitsin rajallaseudulla (muut olivat Alpes Cottiae ja Alpes maritimae). Se yhdisti kaksi aluetta, jotka olivat provinssin pohjoisosan käsittänyt Alpes Poeninae ja eteläosan käsittänyt Alpes Graiae. Provinssi sijaitsi näille osille nimensä antaneilla Penniinisillä ja Grajisilla Alpeilla nykyisin Mont Blancina tunnetun vuoren ympäristössä. Provinssin pohjoispuolella sijaitsi Gallia Belgican provinssi, koillispuolella Raetian provinssi, kaakkoispuolella Italia ja Transpadanan (Regio XI) alue, eteläpuolella Alpes Cottiaen provinssi ja länsipuolella Gallia Narbonensiksen provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Axima eli Forum Claudii Ceutronum ja myöhemmässä vaiheessa Augusta Praetoria Salassorum. === Kaupunkeja === Alpes Poeninae et Graiaen kaupunkeja olivat muun muassa: * Acaunum * Axima eli Forum Claudii Ceutronum (nyk. Aime) * Darantasia (nyk. Moûtiers) * Octodurus eli Forum Clausii Valliensium * Sedunum * Tarnaiae Myöhemmässä vaiheessa provinssiin kuuluivat myös: * Augusta Praetoria Salassorum (nyk. Aosta)Alun perin osa Transpadanaa. Huomautukset: == Historia == Alpes Poeninae et Graiae perustettiin alun perin kahtena erillisenä provinssina, jotka olivat Alpes Poeninae ja Alpes Graiae. Niitä hallittiin kuitenkin usein historian kuluessa yhtenä provinssina nimellä Alpes Poeninae et Graiae. Alpes Poeninae et Graiaen provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Pysyvästi se oli olemassa Dioclatianuksen uudistuksesta vuonna 293 lähtien, jonka jälkeen se kuului Gallian diokeesiin. 300-luvulta lähtien provinssi oli osa Gallian prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin. Provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Rooman provinssit
Sándor Csoóri

Sándor Csoóri (1930 Zámoly, Unkari – 2016Tamás Székely, Sándor Csoóri, Renowned Hungarian Poet And Writer, Dies Aged 86, Hungary Today 12.9.2016. Viitattu 15.3.2021 ) oli unkarilainen runoilija. Hän oli toisen maailmansodan jälkeisen ajan merkittävimpiä unkarilaisia runoilijoita. Hän oli myös esseisti ja sosiografi. Hän yhdistää tuotannossaan suurkaupungin arkeen kansanperinnettä ja kansanomaista surrealismia. Hän oli myös elokuvakäsikirjoittaja. ==Suomennetut teokset== * Otsasi hämärästä: runoja; kuv. János Orosz; suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, WSOY 1981 ISBN 951-0-10460-4 * Ei kukaan, vain ystäväsi: runoja; suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, WSOY 1989 ISBN 951-0-15496-2 * Maailman aistillinen vertauskuva: valikoima esseitä; suomentaneet ja toimittaneet Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, WSOY 1992 ISBN 951-0-17979-5 * Sateiden ilmarata: runoja; suomentaneet Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, WSOY ISBN 1998 951-0-22592-4 ===Runoja antologioissa=== * Lähteenkirkas hiljaisuus: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, valik. ja suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjapaja 1983 ISBN 951-621-403-7 * Toistasataa runoilijaa: runosuomennoksia 1960-luvun kulttuurilehdistä, toim. Kalevi Seilonen, Helsinki: Tammi 1989 ISBN 951-30-6787-4 * Kaivojen maa: valikoima unkarilaista nykylyriikkaa, toim. ja suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjayhtymä 1970 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luettelo suomennetuista Sándor Csoórin runoista, Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Insulae (provinssi)

Insulae (”Saaret”; ; ) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti osan Egeanmeren saarista pääosin nykyisen Kreikan alueella. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Insulaen provinssi käsitti pääosan keskisistä ja läntisistä Egeanmeren saarista.Karabatsos, Vassileios & Deligiannakis, Georgios: ”Palatia of Saria, a Late Antique Nesopolis of Provincia Insularum. A Topographical Survey”. Teoksessa Siihen kuului osa nykyisten Kykladien ja Dodekanesian saarista sekä Pohjoisen Egean saarista, mukaan lukien seuraavat saaret (niiden antiikinaikaisilla nimimuodoilla): Amorgos, Andros, Astypalaia, Ios, Khios, Kos, Lesbos, Melos, Naksos, Paros, Rhodos, Samos, Sifnos, Tenedos, Tenos ja Thera. Provinssin ulkopuolella olivat muun muassa Kykladien Delos, Keos, Kimolos, Kythnos, Mykonos ja Syros, jotka kuuluivat Achaean provinssiin. Provinssin itäpuolella sijaitsi Asian provinssi, eteläpuolella Cretan provinssi ja länsipuolella Achaean, Thessalian ja Macedonian provinssit. Saaret olivat kreikkalaista aluetta, ja niillä oli monia vanhoja kreikkalaisia kaupunkivaltioita. Hierokleen Synekdemoksen mukaan provinssin alueella olisi ollut vielä 500-luvulla 20 kaupunkia, mutta se luettelee niistä vain 19. Provinssin hallinnollinen keskus oli Samos tai Rhodos. === Kaupunkeja === Insulaen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri): * Aigiale * Andros (Andrus) * Arkesine (Arcesine) * Astypalaia (Astypalaea) * Ios * Karpathos (Carpathus) * Khios (Chius) * Kos (Cos) * Lindos (Lindus) * Melos (Melus) * Methymna * Mytilene * Naksos (Naxus) * Paros (Parus) * Pordoselene eli Proselene * Rhodos (Rhodus) * Samos (Samus) * Sifnos (Siphnus) * Tenedos (Tenedus) * Tenos (Tenus) * Thera == Historia == Insulaen alue oli aiemmin osa Asian provinssia. Insulaen provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen yhteydessä. Provinssi kuului Asianan diokeesiin, ja sitä hallitsi Asian provinssin prokonsulin alainen praeses (kreik. hēgēmon). 300-luvulta lähtien se oli osa Oriensin prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: Varhaisbysanttilaisella kaudella vuonna 536 keisari Justinianus teki Insulaen provinssista osan Quaestura exercituksen (Quaestura exercitus Justiniana) hallintoaluetta, johon liitettiin myös provinssit Caria, Cyprus, Moesia secunda ja Scythia. == Lähteet == Luokka:Egeanmeren saaret Luokka:Roomalainen Kreikka Luokka:Rooman provinssit
Saaret

Saaret voi viitata seuraaviin: * Saaret (Nisiá), Kreikan alueyksikkö * Insulae (”Saaret”), Rooman provinssi
Moesia (provinssi)

Moesia () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Moesiassa nykyisten Bulgarian, Kosovon, Montenegron, Pohjois-Makedonian, Romanian ja Serbian alueilla. == Maantiede == Moesian provinssi käsitti suurin piirtein historiallisen Moesian alueen. Sen pohjoisrajana toimi Tonava-joki (lat. Danuvius), jonka pohjoispuolella sijaitsi Daakia ja myöhemmin (mutta ei vielä Moesian provinssin olemassaolon aikana) Dacian provinssi. Idässä provinssin alue ulottui Mustaanmereen ja lännessä Drina-joelle (lat. Drinus), jonka länsipuolella sijaitsi Dalmatia ja Illyricum superiuksen ja myöhemmin Dalmatian provinssi. Provinssin eteläpuolella sijaitsivat Macedonian ja Thracian provinssit. Moesia inferior oli Rooman rajaseutua, ja siellä oli lukuisia legioonalaislinnoituksia pitkin Tonavan vartta. Tonavan suussa ja Mustanmeren rannikolla sijaitsi useita vanhoja kreikkalaiskaupunkeja. Provinssin hallinnollinen keskus oli Naissus. === Kaupunkeja === Moesian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa: * Abritus eli Abrittus (nyk. Razgrad) * Apiavia * Aquae * Augustae * Axiopolis * Bononia * Callatis * Candidiana * Capidava * Ciabrus * Cuppae * Dorticum * Durostorum (nyk. Silistra) * Egeta * Gius * Histria eli Istropolis * Horreum Margi * Idimum * Jatrum * Marcianopolis (nyk. Devnya) * Melta * Monsaureus eli Mons Aureus * Municipium * Naissus (nyk. Niš) * Nicopolis (Nicopolis ad Istrum, nyk. Nikopol) * Novae, Ylä-Moesia * Novae, Ala-Moesia * Odessus (nyk. Varna) * Oescus * Praesidium Dasmini * Praesidium Pompei * Prista * Ratiaria * Remesiana * Scupi * Sexaginta Prista (nyk. Ruse) * Serdica (nyk. Sofia) * Sucidava * Taliata * Tomi eli Constantiana * Transmarisca (nyk. Tutrakan) * Tregulicium * Trimammium * Troesmis * Turres * Velanis * Viminacium * Vindenis == Historia == Moesian aluetta asutti alun perin traakialainen Moesi-heimo. Roomalaiset valloittivat alueen Crassuksen johdolla vuonna 29 eaa. Alue oli alun perin osa Illyricumin tai Macedonian provinssia. Moesian provinssi perustettiin joskus vuoden 11 eaa. jälkeen mutta ennen vuotta 6 jaa. Vuoden 15 jaa. jälkeen Moesian kuvernööri hallitsi jonkun aikaa myös Macedonian ja Achaean provinsseja. Moesian provinssi organisoitiin uudelleen keisari Tiberiuksen aikana noin vuonna 44, jonka jälkeen Macedonia ja Achaea olivat viimeistään jälleen siitä erillisiä. Tuolloin Moesia luettiin keisarin provinsseihin. Provinssi lakkautettiin Domitianuksen aikana noin vuonna 82–86, jolloin se jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat länsiosan käsittänyt Moesia superior ja itäosan käsittänyt Moesia inferior. Myöhemmin alue jaettiin vielä useammaksi provinssiksi. Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Moesia Luokka:Rooman provinssit
Numidia (provinssi)

Numidia (), alussa Africa nova (”Uusi Africa”, ), oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Pohjois-Afrikassa nykyisen Algerian alueella. == Maantiede == Numidian provinssi käsitti vanhan Numidian alueen Pohjois-Afrikan rannikolla nykyisen Koillis-Algerian alueella. Sen itäpuolella sijaitsi alun perin African provinssi. Myöhemmin sen itäpuolella sijaitsi Africa proconsulariksen provinssi ja länsipuolella Mauretania Caesariensiksen provinssi. Pohjoisessa Numidia rajautui Välimereen. === Kaupunkeja === Numidian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa: * Althiburos * Ammaedara * Badias eli Badiae * Bagai * Belalis major * Bisica Lucana * Bulla Regia * Calama * Capsa * Chullu * Cirta * Civitas Nattabutum * Diana veteranorum * Gadiaufala * Gemellae * Hippo Regius * Lamasba * Lambaesis * Lares * Macomades * Madaurus eli Madaura * Mascula * Rusicada * Sicca Veneria * Sigus * Thagaste eli Tagaste * Thabraca * Thamugadi * Theveste * Thibilis * Thuburnica * Thubursicum Numidarum * Tigisis * Tipasa * Tucca * Uzappa * Vaga * Verecunda * Zama Regia * Zarai * Zattara == Historia == Numidian alue oli aiemmin oma kuningaskuntansa. Roomaan se liitettiin Julius Caesarin vallattua sen Thapsuksen taistelun myötä vuonna 46 eaa. Numidian provinssi perustettiin vuonna 46/45 eaa., tuolloin nimellä Africa nova (”Uusi Africa”). Samalla aiemman, viereisen African provinssin nimeksi tuli Africa vetus (”Vanha Africa”). Provinssit yhdistettiin Augustuksen aikana noin vuonna 27 eaa. uudeksi provinssiksi nimeltä Africa proconsularis. Numidian provinssi perustettiin Septimius Severuksen aikana noin vuonna 197. Provinssi lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat pohjoisempi Numidia Cirtensis ja eteläosan käsittänyt Numidia militiana. Numidian provinssi perustettiin uudelleen yhdistämällä nämä kaksi provinssia vuonna 314. Tämän jälkeen provinssi kuului African diokeesiin. Myöhemmin 300-luvulla se tuli osaksi Italia et African prefektuuria. Teoksen verkkoversio (Perseus) Rooman jaon vuonna 395 jälkeen provinssi osa Länsi-Roomaa. Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Numidia Luokka:Rooman provinssit
Pannonia (provinssi)

Pannonia () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Pannoniassa nykyisten Bosnia-Hertsegovinan, Itävallan, Kroatian ja Unkarin alueilla. == Maantiede == Pannonian provinssi käsitti Pannonian eli Illyrian sisämaan puolisen alueen, siinä missä Illyrian rannikon puoleinen osa Pannonian provinssin eteläpuolella kuului noihin aikoihin Dalmatian provinssiin. Pannonian provinssin länsipuolella sijaitsivat Noricumin provinssi ja Italia, ja kaakkoispuolella alun perin Moesian provinssi ja myöhemmin Moesia superiorin provinssi. == Historia == Pannonian alue oli aiemmin osa ensin Illyricumin ja sitten Illyricum inferiuksen provinssia. Pannonian provinssi perustettiin Flaviusten aikana eli noin vuonna 69–96. Provinssi lakkautettiin Trajanuksen aikana noin vuonna 103/107, jolloin se jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Pannonia superior ja Pannonia inferior. Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == Luokka:Pannonia Luokka:Rooman provinssit
Vaakkoi

Vaakkoi on Vihdin kaakkoisosassa lähellä Espoon rajaa sijaitseva yhdeksän hehtaarin laajuinen kirkasvetinen, vähäravinteinen ja karu metsäjärvi. Etäisyys Nummelasta on viisitoista kilometriä itään ja Helsingin keskustasta 26 kilometriä luoteeseen. == Maantiede == Vaakkoin kaakkois–luoteissuuntainen ulottuvuus on 450 metriä. Ruuhka-Suomessa sijaitsevan järven ympäristö on pääosin metsämaata, etelärannalla on muutamia rakennuksia. Vaakkoin pohjoispuolella sijaitsee Pieni Lehmälampi, Iso Lehmälampi ja Saaren Musta. Kaakossa Espoon alueella on Väärä-Musta ja etelässä noin puolen kilometrin päässä on Saarijärvi. Lännessä on Pyyslampi. Seututie 120 kulkee Vaakkoin ja Saarijärven välistä. Vaakkoi on osa Vaakkoin ulkoilualuetta, jonka pinta-ala on noin kuusi neliökilometriä. Alue on erämaista metsää, joka käsittää lukuisia lampia ja kallioita. Vaakkoi (21.044.1.009) kuuluu Lakistonjoen valuma-alueeseen (21.044), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vantaanjoen vesistössä (21). Toinen jakovaihe on Lepsämänjoen valuma-alue (21.04). Vaakkoi on Vantaanjoen alueen lounaisia vakavesiä.Vantaa (21). Järviwiki. Viitattu 2.3.2021. == Lähteet == Luokka:Vihdin järvet Luokka:Vantaanjoen vesistö