EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Eugen Sänger

Eugen Sänger (22. syyskuuta 1905 Prisecnice – 10. helmikuuta 1964 Berliini) oli itävaltalaista sukua oleva lentokoneinsinööri, joka on tunnetuin panoksestaan sukkulatekniikan ja patopainemoottorin kehittämisessä. == Elämäkerta == Eugen Sänger syntyi Itävalta-Unkariin kuuluneessa Prisecnicen kaupungissa, joka on nykyisen Tšekin tasavallan alueella. Hän alkoi opiskella Grazin ja Wienin teknillisissä yliopistoissa rakennusinsinööriksi, mutta luettuaan Hermann Oberthin kirjan Die Rakete zu den Planetenräumen (Raketilla planeettojen väliseen avaruuteen) siirtyi opiskelemaan lentotekniikkaa. Hän liittyi Saksan amatöörirakettiharrastajiin (Verein für Raumschiffahrt eli VfR). Sängerin diplomityöaiheeksi raketti ei kelvannut. Hän valmistui tehden diplomityönsä siiven tukipalkeista. Sänger julkaisi hylätyn diplomityönsä vuonna 1933 nimellä Raketenflugtechnik. 1935–1936 hän kirjoitti artikkeleita raketeista itävaltalaiseen Flug-lehteen, joka sai Saksan ilmailuministeriön (RML) kiinnostumaan hänestä, koska rakettilentokoneella voisi olla sotilaallista käyttöä. thumb|Mallin käsite Sänger II - Technik Museum Speyer Sänger alkoi johtaa rakettien kehitysryhmää Lüneburger Heide-alueella vuonna 1936, natsi-Saksan ilmavoimien Luftwaffen tutkimuskeskuksessa. Saksan armeijalla oli oma rakettitutkimuslaitoksensa Peenemündessä. Sänger suunnitteli tuolloin avaruussukkulan tai avaruuslentokoneen kaltaisen Silbervogel-aluksen. Sen aerodynaaminen nostovoima syntyisi osittain aluksen rungon eikä pelkästään siipien avulla. Sängeriä avusti matemaatikko Irene Bredt, josta tuli hänen vaimonsa. Sänger suunnitteli myös rakettimoottoreita, joiden työntövoima oli yli 1 MN. Vuonna 1942 RLM siirsi Sängerin Deutschen Versuchsanstalt für Segelflug -organisaatioon tutkimaan patopainemoottoria. Silbervogel-suunnitelma julkaistiin pienenä salaisena painoksena, jota jaettiin korkeille upseereille ja virkamiehille. Toteutusvaiheeseen projektia ei saatu. Sodan jälkeen Sänger kutsuttiin työskentelemään Ranskaan, jossa hän perusti vuonna 1949 Fédération Astronautique-järjestön. Neuvostoliitto pyrki tänä aikana rekrytoimaan hänet. Vuonna 1954 Sänger palasi Saksaan ja johti Stuttgartissa rakettitutkimusinstituuttia. 1961–1963 hän toimi Junkersin lentokonetehtaalla konsulttina suunnitellen patopainemoottorilla toimivaa avaruuslentokonetta. Sänger tutki myös fotonityöntöjärjestelmiä, muun muassa aurinkopurjetta keinona matkustaa hyvin pitkiä matkoja avaruudessa. Hänen Silbervogel-suunnitelmallaan oli ainakin esikuvan vaikutus X-15, Boeing X-20 Dyna-Soar ja STS-ohjelmiin. == Aiheesta muualla == Luokka:Itävaltalaiset henkilöt Luokka:Saksalaiset raketti-insinöörit Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
ZOG (salaliittoteoria)

ZOG (Zionist Occupation Government tai Zionist Occupied Government) () on salaliittoteoria, jonka mukaan sionistit tosiasiassa johtavat maata, jonka virallinen hallitus on vain nukkehallitus. ZOG-termin yhteydessä sanalla sionisti voi olla monta merkitystä. Useimmiten sitä käytetään halveksivana kiertoilmaisuna juutalaiselle kuvaamaan kaikkia juutalaisia negatiivisesti vehkeilijöinä ja salaliittolaisina. Sillä voidaan tarkoittaa myös juutalaista, joka pyrkii tavoittelemaan Israelin hyötyä ennen Yhdysvaltojen hyötyä -- usein käyttämällä apukeinona Yhdysvaltain asevoimia ja taloudellista valtaa. Sionisti voi tarkoittaa myös ketä tahansa henkilöä, joka kannattaa ajatusta juutalaisesta valtiosta. Termin uskotaan juontuvan amerikkalaisen uusnatsin Eric Thomsonin vuonna 1976 kirjoittamasta tekstistä Welcome to ZOG-World. Termi tuli laajaan käyttöön The Order -ryhmän suorittamista ryöstöistä The New York Timesiin kirjoitetun artikkelin jälkeen, jossa kerrottiin ryöstöjen tähdänneen rahan keräämiseen ZOGia vastaan. The Order oli antisemitistisiä yhteyksiä omaavan Aryan Nations -järjestön haara. Vuonna 1996 Aryan Nations julkaisi verkkosivuillaan itsenäisyysjulistuksensa Aryan Declaration of Independence, jossa sanotaan muun muassa ZOGin päämääränä olevan valkoisten ihmisten ja kulttuurin poistaminen. Itsenäisyysjulistuksen ajankohdaksi valittiin Adolf Hitlerin syntymäpäivä 20. huhtikuuta. Tämän jälkeen termiä ZOG ovat käyttäneet useat juutalaisvastaiset ryhmittymät. == Lähteet == Luokka:Antisemitistiset salaliittoteoriat Luokka:Lyhenteet
Zog

Zog tai ZOG voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Zog eli Zogu I, Albanian kuningas Ahmed bei Zogun hallitsijanimi * Zog, Lassi ja Leevi -sarjakuvassa esiintyvä kuvitteellinen planeetta * ZOG, Zionist Occupation Government, eräisiin antisemitistisiin salaliittoteorioihin liittyvä käsite
Hausan kieli

Hausa on Afrikan toiseksi puhutuin kieli, jolla on 43 928 100Ethnologue: Hausa , maksumuuri, Viitattu 24.3.2019. äidinkielistä puhujaa. Lisäksi sitä puhuu toisena kielenään noin 20 miljoonaa ihmistä. Hausa on maailman 27. puhutuin kieli. Suurin osa äidinkielisistä puhujista asuu Nigeriassa, jonka väestöstä noin 29 % eli noin 40 miljoonaa ihmistä on hausoja, sekä Nigerissä, jonka väestöstä 56 % eli 6 miljoonaa ihmistä on hausoja. Lisäksi hausaa käytetään lingua francana useissa Länsi-Afrikan maissa erityisesti muslimien keskuudessa, nimeltä mainiten Kamerunissa, Beninissä, Togossa ja Ghanassa. Suuri osa kielen puhujista kuuluu hausojen etniseen ryhmään, mutta monet äidinkielisetkin hausan puhujat edustavat muita kansoja. Hausa on Afrikan puhutuin alkuperältään afrikkalainen kieli, mutta se ei ole minkään maan virallinen kieli. Sen sijaan sillä on kansalliskielen asema sekä Nigerissä että Nigeriassa. Hausalla on ollut kirjoitettu muoto yli 200 vuoden ajan. Aluksi sitä kirjoitettiin ajamilla (eräs arabialaisten aakkosten muunnos). Latinalaiset aakkoset ovat olleet ensisijaisessa käytössä vuodesta 1880 alkaen. Hausan kirjoituksessa ei merkitä vokaalin pituutta eikä tavun sävelkulkua, vaikka ne ovat kielelle ominaisia piirteitä. Hausa on tšadilainen kieli, joten se kuuluu afroaasialaisiin kieliin. Hausalla on useita eri murteita. Hausankieliseen elokuvatuotantoon viitataan nimellä Kannywood. Islamin vaikutuksen vuoksi hausankielistä elokuvakulttuuria voi luonnehtia keholliselta ilmaisultaan (esimerkiksi julkisen halailun, hyväilemisen tai suutelemisen esittämisen osalta) pidättyväksi, ja tällainen voi johtaa ainakin nuoren naisnäyttelijän poissulkemiseen Kannywood-tuotannoista. == Fonologia == === Konsonantit === Bilabiaali Alveolaari Postalveolaari Palataali Velaari Glottaali tavallinen liudentunut labialisoitunut tavallinen liudentunut Klusiili tavallinen d g gʲ gʷ ʔ ʔʲ ejektiivi k' kʲ' kʷ' implosiivi ɓ ɗ Frikatiivi ɸ s ʃ h Affrikaatta tavallinen dʒ ejektiivi tʃ' Nasaali m n Tremulantti r Yksitavuinen tremulantti ɾ Lateraali l Puolivokaali w j Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takinen Suppea i u Puoliavoin e o Avoin a Kaikki vokaalit voivat esiintyä niin lyhyinä kuin pitkinäkin. Hausa on tonaalinen kieli, jossa on sekä nouseva että laskeva tooni. Diftongeja on kaksi [au] ja [ai]. Lähde: == Kielioppi == Hausan perussanajärjestys on subjekti-verbi-objekti. Kielen morfologiaa kuvataan monimutkaiseksi ja sanat rakentuvat juurien (yleensä kolme konsonanttia) ympärille kuten arabiassa ennemmin kuin sanan vartalon. Substantiivilla on kaksi lukua (yksikkö ja monikko) ja kaksi sukua (maskuliini ja feminiini).. Lukusanat 1–10 hausaksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 ɗaya biyu ukku huɗu biyar shidda bakwai takwas tara goma == Kielinäyte == ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nigerin kielet Luokka:Nigerian kielet Luokka:Tšadilaiset kielet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
2060-luku

__NOTOC__ 2060-luku on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2060 ja päättyy 31. joulukuuta 2069. Vuosikymmen on 2000-luvun seitsemäs vuosikymmen. == Ennustettuja tapahtumia == ==== 2060 ==== * Isaac Newtonin arvion mukaan maailmanloppu koittaa ja Jeesuksen johtaman tuhatvuotisen valtakunnan aika alkaa aikaisintaan vuonna 2060. ==== 2061 ==== * 28. heinäkuuta Halleyn komeetta ohittaa Maan läheltä ainoan kerran tällä vuosisadalla. * Singaporen ja Malesian vesisopimuksen voimassaoloaika päättyy. ==== 2064 ==== * Ennusteiden mukaan vuonna 2064 maailman väkiluku saavuttaa huippunsa, ollen silloin 9,7 miljardia. Tämän jälkeen maailman väkiluku kääntyy laskuun."Leuat loksauttava” ennuste: maailman väkiluku kääntyykin laskuun 50 vuodessa – Suomi jäämässä pahasti jälkeen muista Pohjoismaista – Iltalehti Vain Afrikan väkiluvun ennustetaan jatkavan erittäin nopeaa kasvuaan. ==== 2065 ==== * 11. marraskuuta tapahtuu Merkuriuksen ylikulku. * 22. marraskuuta Venus peittää Jupiterin ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1818. ==== 2067 ==== * 15. heinäkuuta Merkurius peittää Neptunuksen. * Jevpatorijasta lähetetty SETI- viesti saavuttaa määränpäänsä, tähden HD 178428. ==== 2068 ==== * Kolmas Helium Centennial Time Columns Monumentin aikakapseleista avataan 100 vuoden kuluttua sen sulkemisesta. ==== 2069 ==== * Jevpatorijasta lähetetty SETI- viesti saavuttaa tähden 16 Cyg A. == Fiktiivisiä viittauksia == ==== 2061 ==== * Arthur C. Clarken romaanin Odysseia 2061 tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen. ==== 2063 ==== * Elokuvan Star Trek – ensimmäinen yhteys tapahtumat sijoittuvat suurelta osin ajankohtaan 4. huhtikuuta 2063. ==== 2065 ==== * Myrskylinnut-televisiosarjan tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen. == Lähteet == *
Hausa

Hausa voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * hausat, länsiafrikkalainen kansa * hausa, Länsi-Afrikassa puhuttava afroaasialainen kieli.
Forssan lentokenttä

Forssan lentokenttä sijaitsee Forssassa, noin kaksi kilometriä kaupungin keskustasta kaakkoon. Lentokenttää ylläpitää Forssan Seudun Ilmailuyhdistys ry. Kentällä on etenkin purjelento- ja lennokkitoimintaa. Vuonna 2006 kentän kiitotietä siirrettiin jonkin verran pituussuunnassa, kun sen lounaiskärki jäi uuden kadun alle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *VFR Suomi/Finland – Forssan lentopaikka *Lentopaikat.fi – Forssan lentokenttä *Forssan Seudun Ilmailuyhdistys Luokka:Suomen lentopaikat Lentokenttä Lentokenttä
Timor

Timor on Pieniin Sundasaariin kuuluva saari, joka jakautuu itsenäiseen Itä- Timoriin ja Indonesialle kuuluvaan Länsi-Timoriin. Saaren eteläpuolella on Timorinmeri. Saaren pinta-ala on 30 777 km². Jo siirtomaakaudella saari oli jaettu hollantilaisten hallinnoimaan länsiosaan ja portugalilaisten hallinnoimaan itäosaan. Hollannin hallitsema osa liitettiin Indonesiaan vuonna 1949, mutta itäosa säilyi Portugalilla vuoteen 1975 saakka, jolloin Indonesia miehitti sen. Japanilaiset miehittivät saarta vuosina 1942–1945. Itä-Timor itsenäistyi pitkän sodan jälkeen vuonna 2002. Timorlaiset ovat sekoitus papualaisia ja malajilaisia kansoja, mistä syystä saarella puhutaan useita sekä austro­nesia­laisia että papualaisia kieliä. Merkittävimmät paikalliskielet ovat timor (tunnetaan myös nimellä uab meto) ja tetum. Muita austro­nesia­laisia kieliä ovat kawaimina, galoli, idalaka, mambai, kemak, tokodede ja dawan-baikenu. Papualaista alkuperää ovat fataluku, maklere, makasae ja bunak. Saaren itäosissa puhutaan myös portugalia.http://www.asianlang.mq.edu.au/INL/speech1.html Pleistoseenikaudella Timorilla on elänyt muun muassa komodonvaraanin tapaisia jättiläisvaraaneja sekä norsunkaltaisia stegodontteja. Naapurisaari Sumban tapaan Timor on muita Pieniä Sundasaaria vanhempi eikä siellä ole tulivuoritoimintaa. Saaren korkein huippu on 2 963 metrin korkuinen Ramelau. == Lähteet == Luokka:Indonesian saaret Luokka:Itä-Timorin maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kazumi Watanabe

Kazumi Watanabe (s. 14. lokakuuta 1953 Tokio) on japanilainen fuusiojazziin erikoistunut sähkökitaristi. Watanabe on äänittänyt 1970-luvulta lähtien kymmeniä jazz-rock-albumeita. Hän on usein työskennellyt tunnettujen länsimaalaisten muusikoiden, kuten Michael Breckerin, Bill Brufordin, Marcus Millerin, Wayne Shorterin ja Lenny Whiten kanssa. Watanaben tunnetuimpiin albumeihin kuuluvat esimerkiksi To Chi Ka (1980) ja Spice of Life (1987). Suomessa albumeita ei ole ollut saatavissa uusina vuosiin, koska Gramavision- levy-yhtiön konkurssin jälkeen mikään taho ei ole levittänyt uusia painoksia Pohjois-Euroopassa. == Diskografia == * Infinite (1972) * Endless Way (1974) * Milky Shade (1976) * Lonesome Cat (1977) * Olives Step (1977) * Mermaid Boulevard (1978) * Kylyn (1979) * To Chi Ka (1980) * Dogatana (1981) * Mobo, Vol. 1 (1982) * Mobo, Vol. 2 (1983) * Mobo Club (1983) * Mobo Splash (1985) * Spice of Life (1987) * Spice of Life Too (1988) * Kilowatt (1989) * Pandora (1991) * O.X.O. (1992) * Resonance Vox (1993) * Oyatsu (1994) * Oyatsu 2 (1995) * Tokyo Joe (1996) * Esprit (1996) * Dandyism (1998) * One for All (1999) * Guitar Renaissance (2003) * Mo’Bop (2003) == Aiheesta muualla == Luokka:Fuusiojazz Luokka:Japanilaiset jazzkitaristit Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Länsi-Timor

pienoiskuva|Kartta Länsi-Timorin sijainnista. Länsi-Timor on alue, joka muodostaa Timorin saaren läntiset osat. Alue kuuluu Indonesialle ja rajoittuu idässä itsenäiseen Itä-Timoriin. Länsi-Timor on osa Nusa Tenggara Timurin maakuntaa. Alueen, kuten myös koko Timorin saaren suurin kaupunki on Kupang. Länsi-Timorin pinta-ala on 15 850 km². Länsi-Timorista lounaiseen sijaitsee Rote, joka on Indonesian eteläisin saari. Länsi-Timorin asukasluku on 1 980 000 (2019). Alueen pääuskontoryhmät ovat katolilaiset (56%), protestantit (35%) ja muslimit (8%). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian maantiede
Kupang

Kupang on Indonesialle kuuluvan Nusa Tenggara Timurin provinssin pääkaupunki. Kaupungissa on 450 000 asukasta. == Maantiede == Kupang sijaitsee Länsi- Timorin alueella, Timorin saarella Kupangin lahdella lähellä saaren lounaiskärkeä. Kupangissa lämpötila pysyy melko tasaisena ympäri vuoden, päivän ylimmät lämpötilat ovat 30-34 astetta ja yön alimmat 20–24 astetta. Vuoden sadesumma on noin 1400 mm, ja se kertyy pääosin joulukuun ja maaliskuun välisenä aikana. == Historia == Portugalilaiset miehittivät kaupungin 1530-luvulla, mutta hollantilaiset karkottivat heidät vuonna 1613. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli Japanin miehityksen alla. == Talous == Kalastus ja käsityöt, mukaan lukien puuveistokset, korien teko ja nahan parkitus, ovat taloudellisesti tärkeitä. Satamassa rakennetaan rannikkoaluksia. Kupangilla on lentokenttä ja satama. Se on kauppa- ja jälleenlaivauskeskus: kopraa, vuotia, santelipuuta, helmiä ja kalaa viedään Jaavalle, Länsi-(Indonesian) Uuteen-Guineaan ja Australiaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian kaupungit
Aeschillus Petraeus

Aeschillus (Eskil) Petraeus () oli Turun piispa vuosina 1652–1657. Ennen tätä hän oli Turun kymnaasin lehtori ja tuomiorovasti. Hän oli myös Turun akatemian ensimmäinen teologian professori ja yliopiston rehtori. Petraeus toimi valtiopäivämiehenä vuosina 1634, 1638 ja 1640. Petraeus oli ruotsalaissyntyinen, mutta hyvin perehtynyt suomen kieleen. Hän muun muassa johti Raamatun käännöskomiteaa ja julkaisi ensimmäisen suomen kielen kieliopin Linguae Finnicae brevis institutio vuonna 1649. ==Lähteet== Luokka:Turun piispat 1554–1817 Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Suomalaiset sanakirjantekijät Luokka:Vuonna 1593 syntyneet Luokka:Vuonna 1657 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Rote

Rote (joissakin lähteissä Roti) on Indonesian eteläisin asuttu saari. Se on osa Nusa Tenggara Timurin maakuntaa. Saari sijaitsee lounaiseen isommasta Timorin saaresta. Roten suurin kaupunki Ba'a sijaitsee saaren pohjoisosassa. Saari muodostaa yhdessä sen länsipuolella sijaitsevan Ndaon kanssa oman hallintoalueensa (kabupaten). Heti Roten eteläpuolella sijaisteva asumaton Ndana on Indonesian eteläisin saari. Roten väestö harjoittaa lähinnä maataloutta ja kalastusta, mutta myös matkailuelinkeino on kasvussa. Tärkeä osa ravinnosta saadaan sokeripitoisesta lontarpalmun (Borassus flabellifer) mahlasta. Saarelle on säännöllinen lauttayhteys Kupangista, Timorin saarelta. Saarella puhuttuja kieliä ovat austronesialaisiin kieliin kuuluvat ringgou, bilba, termanu, lole, tii, dengka ja dela-oenale. == Aiheesta muualla == *Rote and Sabu islands *Indonesia tourism - Rote island Luokka:Indonesian saaret
Johannes Terserus

Johannes Elai Terserus (1605–1678) oli ruotsalainen teologi ja piispa. Hän toimi Turun piispana vuosina 1658–1664. Ennen piispan virkaa hän toimi vuodesta 1640 kaunopuheisuuden ja sitten teologian professorina Turun akatemiassa vuosina 1640–1658. Turun akatemian teologian professori Enevaldus Svenonius syytti Terserusta kalvinistisesta harhaopista ja puhdasoppisesta luterilaisuudesta luopumisesta. Terserus joutui Tukholman valtiopäiville, missä hänen näkemyksensä tuomittiin ja hänet pakotettiin eroamaan virastaan. Eronsa jälkeen Terserus toimi Linköpingin piispana vuosina 1671–1678. Turun piispana ollessaan Terserus aloitti Genealogia Sursillianan kokoamisen. Kaunopuheisuuden professorina hänen seuraajansa Turussa oli professori Martinos Miltokephalos. ==Katso myös== *Enevaldus Svenonius ==Lähteet== * * Luokka:Turun piispat 1554–1817 Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Ruotsin kirkon piispat ja arkkipiispat Luokka:Sukututkijat Luokka:Vuonna 1605 syntyneet Luokka:Vuonna 1678 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Linköpingin hiippakunta
Modena

Modena () on kaupunki Pojoen laakson eteläreunalla Italian Emilia-Romagnan alueella Modenan maakunnassa. Kaupungissa on runsaat 180 000 asukasta. Se sijaitsee Bolognan luoteispuolella Secchia- ja Panarojokien välissä. Modenassa on vuonna 1175 perustettu yliopisto. == Talous == Kaupunki tunnetaan autoteollisuudestaan, mutta siellä on myös muuta metalli- ja konepajateollisuutta, ja se on tärkeä maatalouskeskus. == Historiaa == Modena oli kelttiläinen paikkakunta, kunnes roomalaiset valloittivat sen noin vuonna 218 eaa. Paikka sijaitsi Via Aemilia -tien varrella, ja siitä tehtiin roomalainen kaupunki vuonna 183 eaa. Hunnit ja lombardit tuhosivat kaupunkia kansainvaellusaikana. Se kuitenkin heräsi jälleen eloon 800-luvulla ja oli myöhemmin vapaakaupunki ja toimi guelfien ja ghibelliinien väkivaltaisten yhteenottojen näyttämönä. Kaupunki siirtyi Este-suvun haltuun vuonna 1288. Ruhtinaskunta siitä tehtiin vuonna 1452. Modena liittyi Italian kuningaskuntaan vuonna 1860. == Nähtävyydet == Kaupungin merkittäviin nähtävyyksiin kuuluvat Modenan tuomiokirkko, jonka rakennustyöt aloitettiin vuonna 1099, kaupungin symbolina toimiva Ghirlandina-niminen kellotorni 1300-luvulta ja 1600-luvun ruhtinaanpalatsi. Merkittävä museo on kaupungin hallinnoima Palazzo dei Musei, jossa on runsaasti renessanssimaalauksia ja Este-kirjasto runsaine käsikirjoituksineen. Kaupungin entisten puolustusmuurien takia keskusta on muodoltaan viisikulmio. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin kotisivut *
Johannes Gezelius nuorempi

Johannes (Juhana) Gezelius, nuorempi (6. syyskuuta 1647 – 10. huhtikuuta 1718) toimi Turun piispana vuosina 1690–1718. Sitä ennen hän oli 1681–1689 Inkerinmaan superintendentti, joka kannusti inkerikkojen ja karjalaisten ortodoksien voimalliseen käännyttämiseen luterilaisiksi. Hän oli edellisen piispan Johannes Gezelius vanhemman poika. Hän jatkoi uutterasti isänsä työtä, muun muassa hänen suunnittelemaansa Gezeliuksen raamattuteosta. Työhön hän otti vaikutteita Englantiin ja Saksaan vuosina 1670–1674 tekemällään opintomatkalla. Gezelius opiskeli matkallaan hepreaa ja omaksui Philipp Jacob Spenerin opit. Vuonna 1686 julkaistiin hänen Inkerinmaan superintendenttinä kirjoittamansa ortodoksien kohtelun ohje luterilaisille papeille. Sen nimi on Uscollinen Manaus. Siinä hahmotellaan luterilaisuuden suhde sellaisiin ihmisiin, jotka puhuvat suomea, mutta kuuluvat ortodoksiseen kirkkoon. Gezeliuksen aikana Suomessa otettiin käyttöön uusi kirkkokäsikirja vuonna 1694 ja virsikirja (ns. Vanha virsikirja) vuonna 1701. Gezeliuksen kaudella puhdasoppisuuden valta-asema alkoi murtua osaksi uusien filosofisten virtausten ja osaksi pietismin vaikutuksesta. Isonvihan alettua vuonna 1713 Gezelius pakeni Ruotsiin ja yritti vielä sieltä käsin kirjeitse hoitaa oman hiippakuntansa ja hänen hoitoonsa vuonna 1712 uskotun Viipurin hiippakunnan asioita.Otavan iso tietosanakirja, osa 2, palsta 1732 (2. painos). Helsinki: Otava, 1962. == Kirjallisuus == * Laasonen, Pentti: Vanhan ja uuden rajamaastossa. Johannes Gezelius nuorempi kulttuurivaikuttajana. SKS, 2009. ISBN 978-952-222-122-3. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Turun piispat 1554–1817 Luokka:Vuonna 1647 syntyneet Luokka:Vuonna 1718 kuolleet
Ilmatilan loukkaus

Ilmatilan loukkaukset ovat tekoja, missä luvatta tunkeudutaan tuottamuksellisesti tai tahallisesti toisen valtion ilmatilaan. Asianomaisen maan ilmavalvonta ja lennonjohto seuraavat ilmatilaansa ja ilmatilan loukkauksen jatkuessa loukkaaja pyritään tunnistamaan loukkaajamaahan diplomaattisesti vaikuttamiseksi. Ilmatilaloukkauksia tapahtuu Suomessa eniten yleis- ja harrasteilmailijoille. Vuonna 2009 ilmatilaloukkauksia oli Suomessa 113, vuonna 2010 niitä oli 141 ja seuraavana vuonna 133. Kunakin vuonna näistä noin 70 % oli harrasteilmailussa tapahtuneita. Oleellista loukatun maan kannalta on se, millaisella lentokoneella on ilmatilaa loukattu, koska konetyypistä voi päätellä sen mahdollisen tehtävän sekä se, miten kauan ilmatilaa loukkaava ilma-alus on ilmatilassa ja kuinka syvälle asianomaisen maan ilmatilaan loukkaava ilma-alus tunkeutuu sekä se, millä alueella loukkaaminen tapahtuu. Asianomaisen maan kannalta herkkiä ilmatilan alueita ovat ilmapuolustuksen avainkohteista ja johtojärjestelmiä mahdollisesti vastaan suunnattavat lennot sekä muut kohteet, mistä satelliiteilla ei ole saatu riittävän tarkkoja kuvia. Tilanteessa, missä ilmatilaa lähestyy uhkaavaksi koettu ilma-alus, saatetaan lähettää ilmatilan rajalle vastaan jo ennakkoon tunnistuskoneen sijasta torjuntahävittäjiä. Suurten väärinkäsitysten välttämiseksi vahinkotapauksissa ilmoittavat suuria lentoharjoituksia pitävät valtiot jo ennakkoon naapurimaille pitämästään harjoituksesta. Ilmatilan loukkauksia, nopeita ilmatilan lähestymisiä tai lentämistä ilmatilan rajalla viivalehtona kuitenkaan ilmatilaa loukkaamatta voidaan käyttää asianomaisen maan lennonjohdon ja ilmavalvonnan kyvyn kokeilemiseksi. Vähäisemmissä tapauksissa lennonjohto odottaa, että jo ilmatilaa lähestyttäessä lähestyvät kone ilmoittaisi tunnisteensa ja matkan päämääränsä, jolloin sitä voitaisiin tutkalla paremmin valvoa. Kansainvälisessä ilmatilassa lentäminen ei kuitenkaan edellytä pakollista ilmoittautumista. Jos yksityislennolla Suomessa tapahtuu onnettomuus, vaaratilanne tai poikkeama, on siitä tehtävä siitä ilmoitus Trafille. == Katso myös == * Suomen ilmatilan loukkaukset ==Lähteet== Luokka:Ilmatilan loukkaukset
Parodia (musiikki)

Parodia tarkoittaa 1600- ja 1700-luvun taidemusiikissa yhden sävellyksen uudelleentyöstämistä toiseksi, esimerkiksi motetista klaveeriteokseksi tai lauluteoksen sovittamista uusiin sanoihin. Parodiamessuksi eli (missa parodiaksi) nimitetään teosta, jossa lainataan laajasti muita teoksia. Tomas Luis de Victoria, Giovanni Pierluigi da Palestrina ja Orlando di Lasso käyttivät tätä menetelmää teoksissaan. Johann Sebastian Bach parodioi erityisesti omia kantaattejaan säveltäessään sekä h-molli-messua että Jouluoratoriota. == Katso myös == *Parodia Luokka:Taidemusiikin muodot
Tongan musiikki

Tonga on saaristovaltio Oseaniassa. == Kansanmusiikki == Tongan musiikista ajalta ennen eurooppalaisten tuloa tiedetään suhteellisen vähän. Muun muassa lali-rumpujen tiedetään olleen olemassa jo silloin. Joitakin vanhoja kansanlauluja ja -tansseja on säilynyt näihin päiviin asti. Tunnetuimpia kansantansseja ovat muun muassa ula ja me'etu'upaki. == Populaarimusiikki == Tongalainen populaarimusiikki ei ole saavuttanut suurta suosiota kotimaansa ulkopuolella. Luokka:Tongan kulttuuri
Herman Witte

Herman Witte (1666–1728) toimi Turun piispana vuosina 1721–1728. BaltiansaksalainenWitte, Herman, Tietosanakirja. Osa 10, palsta 1407. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919 Witte opiskeli Saksassa. Hän oli Stettinin kirkkoherra, kun hän sai vuonna 1707 Saarenmaan superintendentin viran. Ruotsi menetti Baltian suuressa Pohjan sodassa, ja Witte siirtyi vuonna 1710 hovisaarnaajaksi. Vuonna 1721 hänet nimitettiin Turun piispaksi. Hän vastusti tiukasti pietismiä ja pyrki puhdasoppisuuteen. Witte oli ennen piispaksi tuloaan toiminut opettajana Wittenbergin ja Tarton yliopistoissa sekä superintendenttinä Saarenmaalla. Johannes Gezelius nuoremman lähimpänä seuraajana Turun piispan istuimella Witte sai tehtäväkseen hiippakunnan kirkollisten olojen järjestämisen isonvihan levottomuuksien jälkeen ja teki sen taitavasti ja tarmokkaasti. Hän ei kuitenkaan ymmärtänyt suomalaisten herääviä kansallisia pyrkimyksiä. ==Lähteet== Luokka:Turun piispat 1554–1817 Luokka:Vuonna 1666 syntyneet Luokka:Vuonna 1728 kuolleet
Transneptuninen kohde

Transneptuninen kohde (, TNO) on yleensä jäinen pikkuplaneetta, komeetta tai vastaava, joka kiertää Aurinkoa keskimäärin Neptunuksen radan ulkopuolella. Transneptunisen kohteen keskietäisyys Auringosta on siis yli 30 astronomista yksikköä (au), mutta kappale voi käydä tämän sisäpuolella. Monesti transneptunisen kohteen sanotaan kuuluvan Kuiperin vyöhykkeeseen tai Oortin pilveen. Myös Pluto ja sen kuu Kharon ovat transneptunisia kohteita, ja Plutoa pidettiinkin pitkään planeettana lähinnä historiallisista syistä, kunnes se vuonna 2006 päätettiin luokitella kääpiöplaneetaksi.deGrasse Tyson, Neil == Ominaisuuksia == Transneptunisia kohteita esiintyy lähinnä kahdella erillisellä vyöhykkeellä: Kuiperin vyöhykkeellä 30–55 au:n etäisyydellä ja Oortin pilvessä 5 000–100 000 au:n etäisyydellä. Transneptuniset kohteet ovat pikkuplaneettoja kuten asteroiditkin, mutta sisältävät enemmän jäätä kuin asteroidit. Komeetat koostuvat jo pääosin jäästä. Transneptunisia kohteita ei erojensa vuoksi aina luokitella asteroideiksi.Schilling, Govert Vuoden 2006 planeetan määritelmässäkin asteroidit ja transneptuniset kohteet mainittiin erikseen. 1900-luvun alussa havaittiin, että Neptunuksen todellinen kiertorata poikkesi hieman lasketusta radasta. Aiheuttajaksi epäiltiin Planeetta X:ää, jota alettiin etsiä Neptunuksen takaa. Systemaattiset etsinnät johtivat Pluton löytämiseen, mutta se osoittautui liian pieneksi aiheuttaakseen havaittuja häiriöitä. Uudet mittaukset Neptunuksen massasta paljastivat, että todellisuudessa rata olikin lasketun mukainen. Komeettojen ratojen perusteella on jo pitkään tiedetty monien niistä matkaavan radallaan kauas Neptunuksen taakse. Vuodesta 1992 lähtien on löydetty myös useita Kuiperin vyöhykkeen kohteita, joista suurimmat ovat Pluton kokoluokkaa. Vuonna 2003 löydetty Sedna kulkee erittäin elliptisellä radalla 76,1–942 au:n etäisyydellä Auringosta Kuiperin vyöhykkeen takana. Sen on epäilty kuuluvan Oortin pilven sisempiin osiin, joka sijaitsisi lähempänä kuin varsinainen Oortin pilvi. Vuonna 2005 löydettiin 97 au:n etäisyydeltä Eris, jonka aluksi arveltiin olevan läpimitaltaan hieman Plutoa suurempi, sillä se on neljänneksen raskaampi. Kuitenkin marraskuussa 2010 tapahtuneen tähdenpeiton avulla havaittiin, että Eriksen tiheys onkin suurempi kuin luultiin, ja sen läpimitta on suurin piirtein sama kuin Pluton. Eriksen suuri heijastavuus johtuu todennäköisesti pinnalle jäätyneestä kaasukehästä. Eris on siltikin massiivisin tunnettu transneptuninen kohde. == Transneptunisten kohteiden jako == *Oortin pilvi **Varsinainen Oortin pilvi **Sisempi Oortin pilvi eli Hillsin pilvi *Hajanainen kiekko *Kuiperin vyöhyke **Cubewanot eli klassinen Kuiperin vyöhyke **Twotinot **Plutinot *Kuiperin vyöhykkeen sisäpuoli **Kentaurit ==Merkittäviä transneptunisia kohteita== *15760 Albion * *20000 Varuna *28978 Ixion *50000 Quaoar *90377 Sedna *90482 Orcus *120347 Salacia *134340 Pluto **134340 Pluto I Kharon *136108 Haumea *136199 Eris *136472 Makemake *174567 Varda *225088 Gonggong == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * * * * *
Laurentius Tammelin (nuorempi)

Lars (Lauri) Tammelin (Tammelinus) (2. toukokuuta 1669 Turku – 2. heinäkuuta 1733 Turku) toimi Turun piispana vuosina 1728–1733. Ennen tätä hän toimi matematiikan professorina Turun akatemiassa vuosina 1698–1717, mutta pakeni isoavihaa Ruotsiin ja sai nimityksen Färnebon kirkkoherraksi. Hän palasi sittemmin piispaksi Suomeen. Tammelin oli Lauri Pietarinpoika Tammelinuksen pojan Gabriel Tammelinin poika.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 1061Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Lars Tammelin. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 3.10.2021. Hän julkaisi ensimmäiset suomenkieliset almanakat vuosina 1705–1727. Tammelin kävi Turun katedraalikoulua ja hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1683 tai 1684. Hän valmistui Turun akatemiasta filosofian maisteriksi 1694. Tammelin teki ulkomaanmatkan Tanskaan, Saksaan ja Hollantiin 1698–1699 ja hän opiskeli matkan aikana Leidenin yliopistossa 1698. Hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1706 ja hän sai teologian kunniatohtorin arvon Uppsalan yliopistosta 1732. Tammelin oli Uusmaalaisen osakunnan inspehtorina 1701–1717 ja filosofisen tiedekunnan promoottorina 1712 sekä teologisen tiedekunnan promoottorina 1733. Hän oli Turun katedraalikoulun lehtorina vuodesta 1694 ja Turun akatemian matematiikan professorina vuodesta 1698. Hän oli samalla palkkapitäjänsä Paimion kirkkoherrana vuodesta 1706, Liedon kirkkoherrana vuodesta 1708, Maarian kirkkoherrana vuodesta 1710 sekä Turun tuomiokapitulin jäsenenä vuodesta 1708. Tammelin toimi Turun akatemian rehtorina 1702–1703 ja 1709–1710 sekä sijaisrehtorina syyslukukaudella 1703. Paettuaan sotaa Tukholmaan 1713 Tammelin oli Ruotsissa Västeråsin hiippakunnassa Västerfärnebon kirkkoherrana vuodesta 1717 eroten samalla professorinvirasta. Vuonna 1728 hänestä tuli Turun hiippakunnan piispa ja Turun akatemian varakansleri sekä samalla palkkapitäjiensä Paraisten ja Sauvon kirkkoherra. Lars Tammelin oli naimisissa Margareta Hedvig Hahnin (k. 1742) kanssa, jonka isä oli Turun akatemian fysiikan professori ja kirjastonhoitaja Petter Hahn. Heidän lapsiaan olivat Uppsalassa raatimiehenä ollut Petter Tammelin, Sauvon kirkkoherra Gabriel Tammelin (1702–1748), hovioikeuden suorituskomissaari Lars Tammelin, hovioikeudensihteeri Henrik Tammelin (k. 1771), Henkirakuunarykmentin sotatuomari Nils Tammelin (k. 1741), ylioppilas Isak Tammelin ja kuninkaallinen sihteeri Jakob Tammelin (1718–1775). ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Almanakka Herran vuonna 1717 Isonvihan kauhujen luetteloa, Hakkapeliitta, 29.9.1936, nro 39, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Turun piispat 1554–1817 Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1669 syntyneet Luokka:Vuonna 1733 kuolleet
Laisa Vulakoro

Laisa Vulakoro (s. 13. elokuuta 1960) on fidžiläinen laulaja. Hän on kotoisin Yacatan saarelta. Vulakoron musiikki yhdistelee rock- ja diskomusiikkia sekä fidžiläistä perinnemusiikkia. Vulakoro on esiintynyt 1980-luvulta lähtien ja on julkaissut kuusitoista albumia. == Lähteet == Luokka:Fidžiläiset laulajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yacata

Yacata on Fidžin valtioon kuuluva saari Tyynessä valtameressä. Saaren asukasluku on noin 150. Saarella ei ole sähköä. Saari sijaitsee Kaibun saaren vieressä. Fidžiläinen laulaja Laisa Vulakoro on kotoisin Yacatan saarelta. Luokka:Fidžin saaret
Jonas Fahlenius

Jonas Fahlenius (1674–1747) oli ruotsalais-suomalainen piispa. Hän toimi Turun piispana vuosina 1734–1746. Fahlenius oli syntyisin Falunista, Ruotsista. Hän muutti Suomeen vasta Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1721. Ennen piispaksi tuloaan hän toimi logiikan ja metafysiikan sekä teologian professorina ja vuodesta 1728 tuomiorovastina. Hän pyrki kansanopetuksen kehittämiseen, kuten esimerkiksi siten, ettei ketään saanut ottaa oppilaaksi kouluun ilman asianomaisen kirkkoherran suostumusta ja ettei ketään vihitty papiksi, ellei tämä ollut ainakin vuoden ajan seurannut teologisen tiedekunnan luentoja ja harjoituksia. Jotta seurakunta ymmärtäisi mitä saarnassa sanottiin, oli papin keskusteltava aiheesta seurakunnan kanssa jumalanpalveluksen jälkeen. Annettiin myös Turun hiippakuntaa koskeneet määräykset rippikoulun käynnistä ennen ensimmäistä ehtoolliskäyntiä ja papiston tehtävästä pitää kirjaa seurakunnassaan syntyneistä, kastetuista, kuolleista, haudatuista ja ehtoollisella käyneistä. Hänen edeltäjänsä Lars Tammelin toimi Turun piispana vuosina 1728–1733 ja hänen seuraajansa Johan Browallius vuosina 1748–1755. Fahlenius pakeni pikkuvihan aikana Ruotsiin ja hänen sijaisenaan toimi tällöin Johan Wallenius.Otavan Iso tietosanakirja osa 9 p. 831 ==Lähteet== Luokka:Turun piispat 1554–1817 Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Vuonna 1674 syntyneet Luokka:Vuonna 1747 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Johan Browallius

Johan Browallius (1707–1755) toimi Turun piispana vuosina 1748–1755. Sen lisäksi, että hän oli Turun akatemian teologian professori, hän toimi myös fysiikanOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 1 p. 1510 ja kasvitieteen professorina. Browallius toimi myös Hämäläis-Osakunnan inspehtorina vuosina 1740–1751. Hän edusti pappissäätyä valtiopäivillä, ja oli politiikassa kiivas vapauden ajan valtiomuodon kannattaja. Browallia-suvun kukat on nimetty hänen mukaansa. Browallius, Johan – De scientia naturali, eiusque methodo, 1737 – BEIC 8529522.jpg|De scientia naturali, eiusque methodo, 1737 ==Lähteet== Luokka:Turun piispat 1554–1817 Luokka:Suomalaiset kasvitieteilijät Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Vuonna 1707 syntyneet Luokka:Vuonna 1755 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Marshallinsaarten musiikki

Marshallinsaaret on saarivaltio Oseaniassa. == Kansanmusiikki == Marshallinsaarten yleisimpiä kansanmusiikin muotoja on muun muassa beet -niminen kansantanssi, jossa on vaikutteita espanjalaisista kansantansseista. Vaikka mikronesialaisessa musiikissa käytetään harvoin rumpuja, ne ovat yksi yleisimmistä marshallinsaarelaisen kansanmusiikin soittimista. == Muu musiikki == Marshallinsaarten kansallislaulu on Forever Marshall Islands, jonka sävelsi ja sanoitti Marshallinsaarten entinen presidentti Amata Kabua. Luokka:Marshallinsaarten musiikki
Erik Gabriel Melartin

Erik Gabriel Melartin (11. tammikuuta 1780 KärköläYlioppilasmatrikkeli 1640–1852 https://ylioppilasmatrikkeli.fi/henkilo.php?id=11084 – 8. heinäkuuta 1847 Turku) oli suomalainen koulumies ja Turun arkkipiispa vuosina 1833–1847. == Elämäkerta == Melartin opiskeli Porvoossa ja Turun akatemiassa. Hän oli Viipurin lukion lehtori vuosina 1805–1810 ja Vanhan Suomen koululaitoksen johtaja vuosina 1810–1814. Hän sai vuonna 1812 Turun akatemian teologian professorin viran ja oli vuodesta 1828 lähtien dogmatiikan professori. Vuonna 1833 hänet valittiin Turun arkkipiispaksi. Melartin oli jäsenenä kahdessa koulukomiteassa, jotka toimivat 1810–1830-luvuilla. Komitean jäsenenä hän esitti muun muassa kirkon ja koululaitoksen erottamista toisistaan, mutta ehdotusta ei toteutettu. Melartin oli jäsen myös komiteassa, joka valmisteli vuoden 1843 koulujärjestyksen. Melartin oli mukana perustamassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraa ja oli sen ensimmäinen esimies vuosina 1831–1833. === Arkkipiispa 1833–1847 === Melartin nimitettiin arkkipiispaksi toiselta vaalisijalta vuonna 1833. Nimityksessä poliittiset näkökohdat saivat erityistä arvoa. Melartinin uskollisuus uutta esivaltaa kohtaan nosti hänet arkkipiispaksi ohi tuomiorovasti Gustaf Gadolinin. Nimityksen teki keisari Nikolai I. Melartinin kaudella kirkon sisällä vaikutti uskonnollinen herätys erityisesti Pohjois-Savossa ja Pohjanmaalla. Aluksi Melartin piti nuorten herännäispappien työtä kirkon elämää elvyttävänä. Arkkipiispana Melartin kehotti papistoa aluksi osallistumaan seuroihin. Keisari Nikolai I piti pietismiä kuitenkin yleiseurooppalaisena vallankumouksellisena liikehdintänä ja uudet uskonnolliset liikkeet oli torjuttava. Venäläisille viranomaisille lähetetty ilmiantokirje johti herätysliikkeiden tarkkailuun ja toiminnan selvittämiseen. Täten myös arkkipiispa Melartinin kanta herätysliikkeitä kohtaan jyrkkeni torjuvaksi. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Koululaitoksen kehittäjät Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon arkkipiispat Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston rehtorit Luokka:Turun akatemian rehtorit Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1780 syntyneet Luokka:Vuonna 1847 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Torsten Thure Renvall

Torsten Thure Renvall (23. lokakuuta 1817 Turku – 16. lokakuuta 1898 Turku) toimi Turun arkkipiispana vuosina 1884–1898. ==Ura== Renvallin vanhemmat olivat pormestari Henrik Renvall ja Agneta Cornelia Cairenius. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1840 ja historian dosentiksi 1845. Vaasan lukiossa hän toimi historian lehtorina 1845–1851 ja sitten Turun lukiossa 1852–1858. Renvallia pidettiin uudenaikaisena pedagogina, joka osallistui myös yhteiskunnallisiin tehtäviin. Vuosina 1846–1847 hän toimitti Wasa Tidning -lehteä ja oli 1848–1850 perustamassa suomenkielistä Ilmarinen-lehteä. Vaasan aikana Renvall oli herännäisyyden piirissä, mutta Turussa siirtyi ns. raamatullisen teologian kannattajaksi. Papiksi hänet vihittiin 1857 ja jo seuraavana vuonna hänestä tuli Turun tuomiorovasti. Renvall muun muassa osallistui kirkkolain uudistukseen, oli Tammikuun valiokunnan jäsen 1862 sekä osallistui valtiopäiville pappissäädyn edustajana 1863, 1872, 1877, 1882, 1885, 1888, 1891 ja 1894. Säätynsä puhemiehenä hän toimi 1885, 1888, 1891 ja 1894. === Arkkipiispa 1884–1898 === Arkkipiispana Renvall oli maltillinen uudistaja. Kielikysymyksessä hän oli suomenmielinen, esimerkiksi vuonna 1879 hän oli mukana perustamassa Turun suomalaista yksityislyseota. Vuonna 1878 hän suoritti ensimmäisen suomenkielisen papiksi vihkimisen Suomessa. Kirkolliskokousten puheenjohtajana Renvall toimi 1886 ja 1893, ensimmäiseen kirkolliskokoukseen vuonna 1876 hän myös osallistui. Teologian tohtorin arvon Renvall sai vuonna 1864. == Yksityiselämä == Renvallin ensimmäinen puoliso vuodesta 1843 oli Emilia Maria Lovisa Bergenstråle (1814–1863) ja toinen vuodesta 1865 Amanda Sofia Limnell (1837–1915), kruununvouti Gustaf Magnus Rindellin leski. ==Lähteet== * * Paunu, Eira: Torsten Thure Renvall: Elämä ja toiminta. Suomen kirkkohistoriallisen seuran toimituksia 53. Väitöskirja. Helsingin yliopisto, 1952. * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Tammikuun valiokunta Luokka:Vuonna 1817 syntyneet Luokka:Vuonna 1898 kuolleet
Tokelaun musiikki

Tokelaun musiikkiin Tokelaun Uuden-Seelannin liitännäisvaltiossa Oseaniassa kuuluu paikallista kansanmusiikkia ja siitä vaikutteita saanutta populaarimusiikkia. Yleisimpiin tokelaulaisiin kansanmusiikin tyylilajeihin kuuluu fatele-niminen kansantanssi. Sitä esittää ryhmä, jota säestetään perinteisillä lyömäsoittimilla, kuten pokihilla ja apalla. Uudessa-Seelannissa toimivan Te Vaka -yhtyeen populaarimusiikissa on vaikutteita tokelaulaisesta musiikista ja sen musiikki on laulettu tokelaun kielellä. Luokka:Oseanian musiikki Luokka:Tokelau Luokka:Uuden-Seelannin musiikki
Tuomiorovasti

Tuomiorovasti () on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa ja Ruotsin kirkossa tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra. Samalla hän on hiippakunnan tuomiokapitulin vakinainen jäsen ja toimii tuomiokapitulin johdossa piispan ollessa estyneenä jolloin hän hoitaa piispan kiireelliset ja välttämättömät tehtävät. Hän on myös tuomiokapitulin varapuheenjohtaja. Ruotsin kirkossa Upsalan hiippakunnassa tuomiorovasti on tuomiokapitulin toinen varapuheenjohtaja. Hän voi piispan määräyksestä toimittaa kirkonvihkimisisä ja kirkkoherran virkaanasettamisia. Tuomiorovastina toimivan kirkkoherran kelpoisuusehtona on kirkkoherran kelpoisuuden lisäksi ylempi pastoraalitutkinto. Nimitys tuomiokapituli tulee sanoista domus capituli ’lukukappaleen talo’ (piispan talo, jossa luetaan Raamattua). Tätä samaa sanajuurta ovat myös sanat tuomiorovasti ja tuomiokirkko. Jokaisessa hiippakunnassa on tuomiokirkkoseurakunta, jonka pääkirkko on hiippakunnan pääkirkko. Hiippakunnan pääkirkkoa on perinteisesti kutsuttu katedraaliksi (cathedra ’istuin’), koska siellä on piispanistuin. Tästä tulee myös tuomiokirkkoseurakunnan vanha nimitys katedraaliseurakunta. Nykyisissä luterilaisissa tuomiokirkoissa ei yleensä ole fyysistä piispanistuinta. Tuomiorovastin vastine anglikaanisessa kirkossa on dekaani. Venäjän ortodoksisessa kirkossa ja sen alaisissa kirkoissa vastaava nimike on katedraalirovasti. == Lähteet == Luokka:Kirkolliset virat Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tehtävät ja arvot
Oskar Friman

Oskar David ”Oskari” Friman (27. tammikuuta 1893 ValkealaKuka kukin oli 1900–1961 – 18. lokakuuta 1933 Viipuri)Kuolinilmoitus, Oskar David Friman, synt. 27.1.1893 Nurmissa, kuoli 18.10.1933 Viipurissa, Karjala, 1933, No 283, sivu 1, julkaistu 21.10.1933Oskar Friman kuollut, ..Friman oli syntynyt v. 1893 Nurmissa lähellä Viipuria, Kouvolan Sanomat, 1933, No 118, sivu 3, julkaistu 21.10.1933 oli suomalainen peltiseppä ja painija.Urheilumme kasvot, Osa 4, Friman, Oskar David (Oskari), sivu 340, vastaavat toimittajat Risto Rantala ja Markku Siukonen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1976 Hän voitti kaksi kertaa olympiakisojen kultamitalin. Friman voitti kolme Pohjoismaiden mestaruutta. Hän oli mestari vuonna 1920 67,5 kg:n sarjassa ja vuosina 1921 ja 1923 75 kg:n sarjassa. ”Oski” oli luonteeltaan nopea painija, jolla oli kovat sormivoimat. Hänen lempinimensä oli ”Paini-insinööri”. Matossa käsivarsiotteesta tehty kiepaus sillan kautta sai nimen ”Frimanin patentti”. Friman edusti urallaan Imatran Jyskettä, Voikkaan Viestiä, Viipurin Reipasta ja parhaina vuosinaan Viipurin Voimailijoita. Hän oli 1930-luvun alussa ennen kuolemaansa ensin Ruotsin ja viimeksi Suomen painimaajoukkueen päävalmentaja. Ennen valmennustyötä hän työskenteli teurastajana ja peltiseppänä. Oskar Frimanin muistokivi paljastettiin 21. lokakuuta 1934 Viipurissa Sorvalin hautausmaalla. Kahta painijaa esittävän kiven pystytti Viipurin Voimailijat. Oskar Frimanin muistokivi, Helsingin Sanomat, 21.10.1934, nro 284, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 20.10.2024 == Saavutuksia== * Olympiakultaa 1920 (kreikkalais-roomalainen paini, höyhensarja 60 kg) ja 1924 (kevyt sarja 67,5 kg). Varamies vuoden 1928 olympiakisoissa. * Maailmanmestari 1921 (sarja 67,5 kg) * Pohjoismaiden mestari 1920 (67,5 kg), 1921 ja 1923 (75 kg) * 11 Suomen mestaruutta: 1915–1917 (60 kg), 1918–1921, 1923 ja 1928 (67,5 kg) sekä 1922 ja 1924 (75 kg) == Lähteet == * Reino Rinne – Pekka Tiilikainen: Suomen urheilun tähtihetkiä (Karisto, 1969) * Antti O. Arponen: 100 vuotta Karjalan urheilua (Gummerus, 2006) === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * * Täysinpalvellut painiprofessori, Kansan kuvalehti, 15.01.1932, nro 3, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset painivalmentajat Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Barreli

thumb|250px|Polttoainetynnyreitä. Barreli () on useiden eri anglosaksista alkuperää olevien mittayksiköiden nimi. Se suomennetaan usein ”tynnyriksi”. * Yksi barreli raakaöljyä tai muuta maaöljytuotetta on noin 159 litraa (42 Yhdysvaltain gallonaa). Barrelin lyhenne on bbl tai b. Kun tuotetaan yksi barreli öljyä päivässä (1 bbl/d, barrels per day), on vuotuinen öljyntuotanto noin 50 tonnia (50 tpa, tons per year). Tuhat barrelia päivässä lyhennetään kbbl/d ja miljoona barrelia päivässä Mbbl/d. Mittayksikön alkuperä on luultavasti varhaisilla Pennsylvanian öljykentillä, joilla käytettiin puisia tynnyreitä öljyn kuljetukseen ja varastointiin. Vuonna 1866 länsivirginialaiset öljyntuottajat standardoivat keskuudessaan barreli-yksikön 42 gallonaksi. Siitä alkaen se on levinnyt yleisesti käytetyksi yksiköksi öljyn mittaamista ja hinnoittelua varten. * Yhdistyneessä kuningaskunnassa standardibarreli oluelle on 36 paikallista (UK, imperial) gallonaa, noin 164 litraa. * Yhdysvalloissa standardibarreli nesteille on 31,5 paikallista (US) gallonaa, noin 119,2 litraa. Oluelle standardibarreli on kuitenkin verolainsäädäntöteknisistä syistä 31 US-gallonaa (117,3 litraa). Mitta barreli on sovittu mittayksikkö. Se on peräisin niiltä ajoilta, jolloin öljykauppa oli vielä nuorta. Todennäköisesti 42 gallonaa vetävää tynnyriä (barrelia) ei ole koskaan ollutkaan. USA:ssa on yleisessä käytössä tynnyri, jonka vetoisuus on 55 gallonaa (208 litraa). Öljykaupan alkuaikoina asiakkaat ostivat öljyä omiin astioihinsa, joiden koko vaihteli huomattavasti. Vuonna 1866 eräät Länsi- Virginian öljytuottajat päättivät lopettaa kirjavan käytännön ja sopivat, että raakaöljyä myydään vain gallonamitalla. Jokaista 40 gallonan ostoerää kohti annettiin tehdyn sopimuksen mukaan kaupan päälle kaksi gallonaa. Näin syntyi 42 gallonan "barreli", vaikka astia, johon määrä yleensä mitattiin, olikin 55 gallonan tynnyri. Edelleen barreli on 42 amerikkalaista gallonaa sekä 34,5 brittiläistä gallonaa. Bbl/d = barrelia päivässä. (lähde Neste Oil) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * ConvertPlus.com Palvelu mittojen muuntamiseen. Luokka:Tilavuusyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sotilasyksikkö

Sotilasyksikkö on organisaatio asevoimissa. Se sisältää tietyn määrän sotilaita, aluksia, ajoneuvoja tai lentokoneita. Maavoimat, merivoimat ja ilmavoimat on järjestetty hierarkkisesti eri kokoisiin ryhmiin toiminnallisista, taktisista ja hallinnollisista syistä. Teknisesti yksikkö on yhtenäinen sotilasorganisaatio kuten pataljoona tai rykmentti ja sen hallinnolliset ja komennolliset toiminnot luetaan kuuluvaksi yksikkötasolle. Pienemmät organisaatiot eli komppaniat, joukkueet ja ryhmät ovat perusyksikköjä kun taas pataljoonat ja rykmentit ovat joukkoyksikköjä. Suuremmat sotilasorganisaatiot ovat yhtymiä. Yhtymä on kokoelma erillisiä yksiköitä ja se kykenee itsenäiseen taisteluun. == Sotilasyksiköiden järjestys == Vaikka eri maiden asevoimissa on eroja, suurin osa perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan tai Yhdysvaltojen asevoimien malleihin. Seuraavan taulukon symboleita käytetään Natossa ja monessa tähän sotilasliittoon kuulumattomassakin maassa. Symboli Nimi (maav.) Henkilömäärä Sotilasyksiköiden määrä Johtaja (tavallisin sotilasarvo) XXXXXX sotatoimialue paljon 2+ armeijaryhmää kenraali tai sotamarsalkka XXXXX armeijaryhmä paljon 2+ armeijaa kenraali tai sotamarsalkka XXXX armeija paljon 2+ armeijakuntaa kenraali tai sotamarsalkka XXX armeijakunta 30 000+ 2+ divisioonaa kenraaliluutnantti XX divisioona 10 000-20 000 2–4 prikaatia kenraalimajuri X prikaati 2 000-5 000 2+ rykmenttiä tai 3-6 pataljoonaa eversti tai prikaatikenraali III rykmentti 2 000-3 000 3-4 pataljoonaa everstiluutnantti tai eversti II pataljoona tai patteristo 300-1 000 2-6 komppaniaa everstiluutnantti I komppania tai patteri 100-300 3-6 joukkuetta kapteeni ••• joukkue tai jaos 30-40 2+ ryhmää luutnantti tai vänrikki •• ryhmä 4-12 −2-4 partiota aliupseeri • partio 3-5 − aliupseeri tai korpraali ==Katso myös== * Puolustusvoimat * Sotilasarvo * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit no:Militær organisasjon ru:Воинская часть
Dismember

Dismember oli ruotsalainen death metal -yhtye, joka perustettiin Tukholmassa vuonna 1988. Vuonna 1991 julkaistu esikoisalbumi Like an Ever Flowing Stream oli yksi ensimmäisistä skandinaavisista death metal -levytyksistä. Dismemberin esiaste Carnage, jossa soitti myös Entombedin jäseniä, julkaisi yhden albumin, Dark Recollections. Dismember äänitti myöhemmin joitakin Carnagen kappaleita uudelleen. Lokakuussa 2011 yhtye ilmoitti päättävänsä 23 vuotta kestäneen uransa. Yhtye solmi levytyssopimuksen saksalaisen Nuclear Blast Recordsin kanssa vuonna 2022. == Jäsenet == === Nykyiset === * Matti Kärki – laulu * David Blomqvist – kitara * Martin Persson – kitara * Tobias Christiansson – basso * Thomas Daun – rummut === Entiset === * Sharlee D'Angelo – basso * Richard Cabeza – basso * Magnus Sahlgren – kitara * Robert Sennebäck – laulu, basso, kitara * Fred Estby – rummut * Johan Bergebäck – basso == Diskografia == ;Studioalbumit * * * * * * * * EP:t * * * ;Demot * * * * DVD:t * * == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset death metal -yhtyeet