EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Päivä on tehnyt kierroksensa

Päivä on tehnyt kierroksensa: Väinö Linna muistelee on Panu Rajalan vuonna 2020 toimittama elämäkerta kirjailija Väinö Linnasta. Se on koostettu ääninauhoista, joille Linna kertoi elämästään ja romaaneistaan. Laajaa audiomateriaalia on tiivistetty, mutta Linnan oma ääni on pyritty säilyttämään. Elämänvaiheidensa lisäksi hän puhuu laajasti merkittävimmistä romaaneistaan Tuntematon sotilas ja Täällä Pohjantähden alla. Hän kertoo myös rauenneesta Messias-projektistaan.Päivä on tehnyt kierroksensa -teoksen takakansi Linna ei koskaan kirjoittanut omaelämäkertaansa. Päivä on tehnyt kierroksensa -teoksessa hän on kuitenkin minä-kertojana: "Ja niin minä aloin imeytyä Tuntemattomaan sotilaaseen sitten, hiljaa siinä."Päivä on tehnyt kierroksensa, s. 235 Kesästä 1940 Linna kertoo: "Sen teki vielä niin mukavaksi se, että siellä mulla oli pienoinen romanssi, aivan viaton, ei edes mitään fyysistä kosketusta koskaan."Päivä on tehnyt kierroksensa, s. 102 Päivä on tehnyt kierroksensa on jaettu lukuihin *Suku ja perhe *Lapsuus ja nuoruus *Tehtaassa Tampereella *Sotaväessä *Jatkosodassa *Päämäärä *Musta rakkaus *Tuntematon sotilas *Täällä Pohjantähden alla. == Vastaanotto == Verkkouutisten Juha-Pekka Tikka kirjoittaa: "Elämäntarinaansa kertova Väinö Linnan ”ääni” kirjassa tuo paljon lisää yhä käytävään keskusteluun muun muassa Täällä Pohjantähden alla -teossarjan historiallisuudesta." Demokraatti-lehden Kari Sallamaa: "Uutta paljon tutkitusta kirjailijasta antologia ei juurikaan anna, mutta kiintoisia tulkintoja kosolti." == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Aamulehti: Kirjasyksyyn rävähtää iso yllätys: Väinö Linnan muistelmat ilmestyvät Panu Rajalan toimittamina – teksti perustuu arkistossa säilyneisiin kymmenien tuntien haastattelunauhoituksiin *Satakunnan Kansa: Väinö Linna avautuu vaikeista psyykkisistä ongelmistaan kymmenien tuntien ääninauhoilla – syksyllä 1960 hän pelkäsi tulevansa hulluksi *Sveriges Radio: Juhlaohjelma: Väinö Linna – tunnetumpi kuin sotilaansa *Siltala: Päivä on tehnyt kierroksensa Luokka:Suomalaiset elämäkerrat ja muistelmat Luokka:Vuoden 2020 kirjat Luokka:Väinö Linna
Kuparitaistelija

Kuparitaistelija (Betta burdigala) on rihmakalojen (Osphronemidae) heimoon ja paratiisikalojen (Macropodusinae) alaheimoon kuuluva trooppisissa vesissä elävä äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Kuparitaistelijan maksimipituus on 2,5 cm. Kuparitaistelijaa on tavattu ainoastaan Indonesiasta Bangkan saaren turvesuometsien lammikoista. Metsätalouden muutokset ja alueen tinakaivokset uhkaavat sen olemassaoloa. == Lähteet == Luokka:Rihmakalat
Viherleukataistelija

Viherleukataistelija (Betta chloropharynx) on rihmakalojen (Osphronemidae) heimoon ja paratiisikalojen (Macropodusinae) alaheimoon kuuluva trooppisissa vesissä elävä kalalaji. Viherleukataistelijan maksimipituus on 5,9 cm. Viherleukataistelijaa on tavattu ainoastaan Indonesiasta Bangkan saaren yhden metsän lammikoista. Se elää happamassa mustassa vedessä. Metsätalouden muutokset ja alueen tinakaivokset uhkaavat sen olemassaoloa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi. == Lähteet == Luokka:Rihmakalat
Ellinor

Ellinor on arabialaisperäinen naisen etunimi, joka on levinnyt Eurooppaan todennäköisesti maurien välityksellä 1000–1100-luvulla. Nimen merkitys on ’Jumala on valoni’. Ellinoriin pohjautuvia nimiä ovat muun muassa Eleonora ja Noora.Vilkuna 2007, s. 69, 71. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on tilastoitu elokuuhun 2023 mennessä noin 610 Ellinor-nimistä naista. == Nimipäivät == Suomenruotsalaisessa kalenterissa Ellinorin nimipäivä on 11. heinäkuuta. Nimi lisättiin almanakkaan vuonna 1995.Vilkuna 2007, s. 71. Ellinorilla on nimipäivä myös Norjassa (14. huhtikuuta) ja Ruotsissa (11. heinäkuuta). == Tunnettuja Ellinoreja == * Ellinor Ivalo (1875–1957), suomalainen järjestöjohtaja * Ellinor Mend (1896−1952), suomalainen sarjakuvataiteilija * Ellinor Rafaelsen (s. 1945), norjalainen kirjailija == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Etunimien taivutus: Ellinor (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu) Luokka:Etunimet
Stina Aronson

Stina Aronson, kirjailijanimet Sara Sand ja Mimmi Palm, (1892 Tukholma, Ruotsi – 1956 Uppsala, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija ja opettaja. Aronson kuvasi tunnetuimmissa kirjoissaan Norrbottenin köyhien ihmisten elämää ja seudun lestadiolaisuutta. Teoksessa Den fjärde vägen (1950) on luonnonmystiikkaa Ruotsin Lapin suomalaisseuduilla. Pohjoisia aiheita hän on käsitellyt myös novelleissaan kokoelmassa Sång till polstjärnan (1948). Runokokoelma Kantele: dikter ilmestyi 1949 (Norstedts)Aronson, Stina, Kirjasampo, viitattu 27.11.2012. ==Palkinnot ja tunnustukset== * De Nion suuri palkinto 1956 * Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto 1948 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Canon EOS 250D

Canon EOS 250D on Canonin 10. huhtikuuta 2019 julkistama digitaalinen järjestelmäkamera. Siinä on 24 megapikselin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Kameralla voi kuvata viisi kuvaa sekunnissa ja videoida Ultra HD -laadulla enintään 25 kuvaa sekunnissa ja FullHD-laadulla enintään 60 kuvaa sekunnissa. Kamerassa on kosketusnäyttö ja tuki Bluetoothille ja Wi-Fi:lle. Kosketusnäyttö on kääntyvä ja sen koko on kolme tuumaa. Kameran runko painaa akun kanssa 449 grammaa. Kamera tunnetaan Japanissa nimellä Canon EOS Kiss X10 ja Pohjois- Amerikassa nimellä Canon EOS Rebel SL3. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Canon EOS 250D Canonin sivuilla EOS 250D
Stellan Arvidson

Stellan Arvidson (1902 Vänersborg, Ruotsi – 1997Arvidson, Stellan, Litteraturbanken, viitattu 20.12.2020 ) oli ruotsalainen poliitikko, kirjailija ja kirjallisuudentutkija. Hän väitteli filosofian tohtoriksi ja oli 1980-luvulla vierailevana professorina Greifswaldin yliopistossa (silloin DDR). Arvidsonin kaunokirjallista tuotantoa sävyttää sosialismi, jossa on piirteitä uskonnollisuudesta. Hänen puolisonsa oli Britta Stenholm (1916–2002). Arvidson oli valtiopäivillä ja 1957–1968 toisen kamarin sosialidemokraattien johtajana. Hän oli Ruotsin peruskoulu-uudistuksen vaikuttajia ja Ruotsi–Neuvostoliitto-seuran ja Svenska Fredskommitténin jäsen ja Ruotsi–DDR-seuran puheenjohtaja. Ruotsalainen professori Birgitta Almgren on kirjoissaan Inte bara Stasi ja Inte bara spioner käsitellyt DDR:n vakoilutoimia Ruotsissa ja herättänyt kysymyksiä Arvisonin osuudesta niissä.Gåtan Stellan Arvidson, Svenskt Tidskrigt 25.3.2012, viitattu 20.12.2020 Almgren on kirjoittanut hänestä myös elämäkerran. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Rauta(II)sitraatti

Rauta(II)sitraatti eli ferrositraatti FeC6H6O7 on rauta- ja sitraatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Se esiintyy monohydraattina FeC6H6O7·H2O. Se muodostaa liuoksissa monimutkaisia koordinaatiokomplekseja Fe2+ ja sitraatti-ionien välille. Huoneenlämpötilassa rauta(II)sitraatti on valkoista rombisia kiteitä muodostavaa kiinteää ainetta. Yhdiste ei liukene veteen mutta liukenee etanoliin ja asetoniin. Rauta(II)sitraattia on käytetty lisäaineena eläinten rehuissa. Aine on paramagneettista. Rauta(II)sitraattia voidaan valmistaa antamalla sitruunahapon reagoida rautajauheen kanssa. Toinen tapa on natriumsitraatin reaktio ferrosulfaatin kanssa. ==Lähteet== Luokka:Sitraatit Luokka:Rautayhdisteet
Pianosonaatti nro 5 (Beethoven)

Ludwig van Beethoven sävelsi viidennen pianosonaattinsa (op. 10 nro 1) vuosien 1796–1798 välillä. Se on c-mollissa ja on usein tullut kutsutuksi ”pieneksi c-mollisonaatiksi”.Beethoven, Piano Sonata No. 5 C minor Op. 10/1 Myfidelio.at Sonaatti on omistettu kreivi Johann Georg von Browne-Camusin vaimolle, Anna Margarete von Brownelle, kuten muutkin opuksen 10 sonaatit (nro 6, nro 7).Beethoven, L. van: Piano Sonatas Nos. 5-7 Naxos Musiikkikriitikko Joachim Kaiser piti Beethovenin 5. pianosonaattia myrskyisämpänä kuin 8. pianosonaattia (”Pateettinen”). == Osat == # Allegro molto e con brio # Adagio molto # Finale. Prestissimo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Ludwig van Beethovenin pianosonaatit Luokka:1790-luvun musiikkiteokset
Rauta(III)sitraatti

Rauta(III)sitraatti eli ferrisitraatti FeC6H5O7 on rauta- ja sitraatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Se esiintyy yleensä kidevedellisenä pentahydraattina FeC6H5O7·5H2O. Se muodostaa liuoksissa useita erilaisia koordinaatiokomplekseja ferri-ionien Fe3+ ja sitraatti-ionien välille. Ferrisitraattikompleksit vaikuttavat eräiden organismien aineenvaihduntaan edesauttaen raudan imeytymistä ravinnosta. Sitraatit, joita vapautuu kasvien juurista ja tietyistä mikro-organismeista, voivat kaapata rautayhdisteitä maaperästä. Esimerkiksi ferrihydroksidi reagoi sitraattien kanssa muodostaen veteen liukenevia komplekseja. Tämä mahdollistaa monimutkaisempien organismien raudan saannin. Huoneenlämpötilassa rauta(III)sitraatti on punertavan ruskeaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen muttei etanoliin. Rauta(III)sitraattia on käytetty sinikopiopapereissa, koska se on valolle herkkää. Sillä on myös käyttöä lääketieteessä. ==Lähteet== Luokka:Sitraatit Luokka:Rautayhdisteet
Rautasitraatti

Rautasitraatti voi viitata ainakin seuraaviin yhdisteisiin: * Rauta(II)sitraatti eli ferrositraatti * Rauta(III)sitraatti eli ferrisitraatti Luokka:Rautayhdisteet
Rauta-asetaatti

Rauta-asetaatti voi viitata ainakin seuraaviin yhdisteisiin: * Rauta(II)asetaatti eli ferroasetaatti * Rauta(III)asetaatti eli ferriasetaatti Luokka:Rautayhdisteet
Johan Gustaf Schatelowitz

Johan Gustaf Schatelowitz (15. tammikuuta 1807 Pyhtää – 2. joulukuuta 1871 Uusikaupunki) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies. Schatelowitzin vanhemmat olivat kapteeni Gustaf Erik Schatelowitz ja Ulrika Bruun ja puoliso vuodesta 1849 Johanna Augusta Lovisa Wrede (k. 1893). Schatelowitz kävi Haminan piirikoulua 1812–1818 ja tuli ylioppilaaksi 1822 Turussa. Hän omisti Pyhtään Stockforsin kartanon vuoteen 1870, maanviljelysneuvos hänestä tuli 1861. Schatelowitz aateloitiin 1863. Hän toimi myös Uudenkaupungin viinapolttimon valvojana. Valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä hän oli 1863–1864 ja 1867.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Johan Gustaf Schatelowitz. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 20.12.2020. Viitattu 21.6.2022. ==Lähteet== Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka: Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1807 syntyneet Luokka:Vuonna 1871 kuolleet
Tommy Koponen

Tommy Koponen (3. helmikuuta 1972 Hankasalmi) on suomalainen liikunnanopettaja ja salibandyvalmentaja sekä entinen pelaaja. Koponen on toiminut Seinäjoen Peliveljien päävalmentajana vuodesta 2006 lähtien. Koponen kuuluu myös seuran perustajiin ja pelasi seuran edustusjoukkueessa vuosina 1994–2006. Koponen toimii seuran edustusjoukkuetta hallinnoivan SPV Salibandy Oy:n toimitusjohtajana sekä SPV ry:n varapuheenjohtajana. Koponen on voittanut valmentajana kolme salibandyn Suomen mestaruutta: 2012, 2013 ja 2015. Koulutukseltaan Koponen on valmistunut liikuntatieteiden maisteriksi vuonna 2000 ja toimii liikunnanopettajana Seinäjoen yhteiskoulussa. Koponen on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset salibandyn pelaajat Luokka:Suomalaiset salibandyvalmentajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Axel Gustaf August Palmfelt

Axel Gustaf August Palmfelt (14. marraskuuta 1804 Luopioinen – 5. joulukuuta 1876 Luopioinen) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. Palmfeltin vanhemmat olivat eversti Gustaf Karl Palmfelt ja Katarina Margareta Favorin ja puoliso vuodesta 1828 Augusta Ulrika Johanna Piper (k. 1865). Palmfelt tuli ylioppilaaksi 1821 ja suoritti tuomarintutkinnon 1827. Varatuomarin arvon Palmfelt sai 1833. Hän oli Turun hovioikeuden auskultantti 1927 ja Vaasan hovioikeuden auskultantti 1828, hovioikeuden ylimääräinen kanslisti hänestä tuli 1829. Palmfelt oli myös tilanomistaja Luopioisten Kantolassa. Valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä hän oli 1863–1864.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Axel Gustaf August Palmfelt. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 20.12.2020. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka: Suomalaiset virkamiehet Luokka: Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1804 syntyneet Luokka:Vuonna 1876 kuolleet
Evert Vilhelm Bruncrona

Evert Vilhelm Bruncrona (12. heinäkuuta 1806 Turku – 8. toukokuuta 1881 Tenhola) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. Bruncronan vanhemmat olivat kapteeni Georg Vilhelm Bruncrona ja Eleonora Elisabet Charlotta Taube ja puolisot vuodesta 1832 Eva Margareta Charlotta Bruncrona (k. 1843) ja vuodesta 1845 Aurora Fredrika Nordenskiöld (k. 1909). Bruncrona tuli ylioppilaaksi 1821 ja suoritti tuomarintutkinnon 1826. Hänestä tuli senaatin talousosaston ylimääräinen kamarikirjuri 1827 ja Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari 1830. Hän oli myös tilanomistaja Tenholan Karsbyssä ja Olsbölessä. Valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä hän oli 1863–1864 ja 1867.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Evert Wilhelm Bruncrona. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 20.12.2020. Maanviljelysneuvos, valtiopäivämies Karl Wilhelm Bruncrona oli Evert Vilhelm Bruncronan poika. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka: Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1806 syntyneet Luokka:Vuonna 1881 kuolleet
Otto Robert Claes Gustaf von Gertten

Otto Robert Claes Gustaf von Gertten (12. joulukuuta 1805 Hartola – 28. helmikuuta 1869 Hartola) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies. Von Gerttenin vanhemmat olivat majuri Georg Gustaf von Gertten ja Vendla Fredrika Tandefelt. Von Gertten tuli ylioppilaaksi 1821 ja suoritti tuomarintutkinnon 1824, varatuomarin arvon hän sai 1830, nimineuvoksen arvon 1840, kollegiasessorin arvon 1842, hovineuvoksen arvon 1848, kollegineuvoksen arvon 1849 ja valtioneuvoksen arvon 1859. Hänestä tuli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari 1826, senaatin ylimääräinen kopisti 1827 ja yleisen kanslian kopisti 1832, mistä tehtävästä hän erosi 1834. Suomen passitoimiston oikeudenkäyntiavustajaksi Pietariin von Gertten tuli 1836 ja oli Venäjän osoitetoimiston ulkomaanosaston virkamies 1837–1859. Valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä hän oli 1863–1864.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Otto Robert Claes Gustaf von Gertten. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 20.12.2020. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka: Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1805 syntyneet Luokka:Vuonna 1869 kuolleet
Erik Asklund

Erik Asklund (1908 Tukholma, Ruotsi – 1980 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija. Hän aloitti kirjailijana Fem unga -kirjailijaryhmän antologiassa vuonna 1929 ja kokeili romaani- ja proosamuodolla. Myöhemmissä teoksissaan hän kuvasi Tukholman ja sen saariston idylliä. Omaelämäkerralliseen sarjaan Boken om Manne kuuluu viisi teosta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Matti Gustafson

Matti Juhani Gustafson (30. marraskuuta 1936 Helsinki – 1. marraskuuta 2020 Riihimäki) oli suomalainen konsuli ja kulttuuriasiainneuvos, joka työskenteli pitkään opetus- ja kulttuuriministeriössä ja edisti Suomen ja muiden maiden kulttuuriyhteistyötä. Gustafson vietti lapsuutensa Riihimäellä ja suoritti siellä ylioppilastutkinnon vuonna 1955.Vem och vad 1996, s. 142. Helsingfors 1996. ISBN 951-50-0800-X Hän opiskeli Helsingin yliopistossa pohjoismaisia kieliä ja englantia ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1962 sekä sai maisterin arvon 1964. Hän jatkoi opintojaan Lontoossa ja Reykjavíkissa sekä ASLA-Fulbright-stipendiaattina Yhdysvalloissa. Gustafson työskenteli Yleisradiossa kuuluttajana 1963–1974 ja aloitti uransa opetusministeriössä vuonna 1967 esittelijänä. Hän eteni Kalervo Siikalan alaisuudessa kulttuuriasiainneuvokseksi 1980, apulaisosastopäälliköksi 1987 ja kansainvälisten asioiden johtajaksi. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1998. Hänelle myönnettiin konsulin arvo vuonna 2002. Gustafson hoiti runsaasti erilaisia luottamustehtäviä, jotka liittyivät Suomen ja muiden maiden kulttuurivaihtoon, muun muassa Pohjoismaiden Neuvoston toiminnassa, Suomen Lontoon-instituutin ja muiden säätiöiden hallituksessa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Kefpodoksiimi

Kefpodoksiimi (C15H17S2N5O5) on kefalosporiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään on lääketieteessä antibioottina. ==Ominaisuudet ja käyttö== Kefpodoksiimi kuuluu niin kutsuttuihin kolmannen sukupolven kefalosporiineihin ja sen antibioottisen ominaisuudet perustuvat muiden kefalosporiinien tavoin bakteerien soluseinän biosynteesin estämiseen. Se tehoaa erityisesti gramnegatiivisiin bakteereihin. grampositiivisia bakteereja vastan sen teho on heikompi, mutta se tehoaa esimerkiksi eräisiin streptokokkeihin. Lääkeaine on suhteellisen stabiili beetalaktamaaseja vastaan. Useimmiten sitä käytetään aihiolääkkeenään kefpodoksiimiproksetiilina, joka annostellaan tablettina. Kefpodoksiimia voidaan käyttää esimerkiksi keuhkokuumeen, ihotulehdusten ja virtsatulehdusten hoidossa.Axel Kleemann: Antiinfectives for Systemic Use, 1. Antibacterials, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2016. ==Haittavaikutukset== Kefpodoksiimi voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan huonovointisuutta, ripulia ja allergisia iho-oireita. Myös maksan entsyymiarvot voivat kohota. ==Valmistus== Kefpodoksiimi on puolisynteettinen yhdiste. Sen valmistamiseksi lähtien 7-aminokefalosporaanihaposta on kehitetty useita menetelmiä. ==Lähteet== Luokka:Kefalosporiinit
Soikkoluikka

Soikkoluikka (Eleocharis ovata) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon, pilliluikkien (Eleocharis) sukuun kuuluva kasvilaji. Soikkoluikka muistuttaa paljolti Eleocharis obtusa ja Eleocharis engelmannii -lajeja. Soikkoluikka muodostaa tiiviitä mättäitä, ja sen varret ovat suoria sekä kasvutavaltaan pystyjä. Varret ovat halkaisijaltaan 0,2–2 mm ja kasvavat tavallisesti erikorkuisiksi. Soikkoluikalla on kaksi lehteä, jotka ovat surkastuneet hyvin pieniksi ja tuppimaisiksi varren tyvelle. Kukintona on varren kärjessä yksittäin sijaitseva tähkä. Tähkä on muodoltaan soikea tai munanmuotoinen ja 5–13 mm pitkä. Tähkässä on 15–150 pientä ja rakenteiltaan pelkistynyttä kukkaa. Kukista kehittyvät pähkylämäiset hedelmät ovat 0,9–1,3 mm pitkiä. == Lähteet == * Minnesota Wildflowers: Eleocharis ovata (Ovate Spikerush) == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Soikkoluikka (Eleocharis ovata) * JSOTR Global Plants: Eleocharis ovata * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Eleocharis ovata * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eleocharis ovata * Flora of North America: Eleocharis ovata Luokka:Luikat
Lars Henrik Gustaf Langenskjöld

Lars Henrik Gustaf Langenskjöld (19. tammikuuta 1805 Sääksmäki – 12. toukokuuta 1879 Helsinki) oli suomalainen juristi, tuomari ja virka- ja valtiopäivämies. Langenskjöldin vanhemmat olivat maaherra, everstiluutnantti Anders Gustaf Langenskiöld ja Hedvig Gustava Gripenberg ja puoliso vuodesta 1846 Hildur Heloise Amanda Björkstén (k. 1856). Langenskjöld tuli ylioppilaaksi 1821 ja suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1827. Varatuomarin arvon hän sai 1831 ja valtioneuvoksen arvon 1861. Hänestä tuli Vaasan hovioikeuden ylimääräinen kanslisti 1828 ja kanslisti 1834 ja Viipurin hovioikeuden notaari 1839. Mikkelin tuomiokunnan tuomariksi Langenskjöld tuli 1841 ja Viipurin läänin lääninsihteeriksi 1845. Hän oli Suomen Pankin johtokunnan jäsen 1858–1861 ja Viipurin laamannikunnan vt. laamanni 1864–1868. Valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä hän oli 1872 ja 1877–1878.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Lars Henrik Gustaf Langenskjöld. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 20.12.2020. Lars Henrik Gustaf Langenskjöldin veli oli senaattori, kuvernööri, vapaaherra Fabian Langenskiöld.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Fabian Theodor Langenskjöld, vapaaherra 1860 Langenskiöld. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 20.12.2020. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka: Suomalaiset virkamiehet Luokka: Suomalaiset tuomarit Luokka: Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1805 syntyneet Luokka:Vuonna 1879 kuolleet
Rauta(II)jodidi

Rauta(II)jodidi eli ferrojodidi FeI2 on rauta- ja jodidi-ionien muodostama ioniyhdiste. Se esiintyy kidevedettömän anhydraatin lisäksi tetrahydraattina FeI2·4H2O. Normaaliolosuhteissa rauta(II)jodidi on harmahtavaa jauhetta, joka kiteytyessään muodostaa punertavan violetteja heksagonisia kiteitä. Kiderakenne on samanlainen kuin kadmiumjodidilla CdI2. Yhdiste liukenee veteen samoin kuin etanoliin ja eetteriin. Aine on erittäin hygroskooppista, ja sen vesiliuos hapettuu ilman vaikutuksesta. Rauta(II)jodidia voidaan valmistaa suoraan alkuaineistaan, helpommin kuin muita raudan +2 hapetusluvun halideja. Sen tetrahydraatilla on kemiassa käyttöä alkalimetallien jodidien valmistuksessa ja katalyyttinä. ==Lähteet== Luokka:Jodidit Luokka:Rautayhdisteet
Kirjallisuusvuosi 1777

Kirjallisuusvuosi 1777 käsittelee vuoden 1777 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Henrik Gabriel Porthan nimitettiin Turun akatemian kaunopuheisuuden (retoriikan) professoriksi. * Ensimmäinen latvialainen runoilija oli Jēkabs Ķikulis, joka julkaisi lauluja oman aikansa hengessä. == Julkaisuja == * Hugh Blair - Sermons * Edmund Burke - Letter to the Sheriffs of Bristol * James Cook - A Voyage Toward the South Pole * August Wilhelm Hopel - Topographische Nachrichten von Lief und Ehstland * John Howard - The State of the Prisons in England and Wales (vankilaolojen parantaminen) * David Hume - The Life of David Hume * Antoine Lavoisier - Sur la combustion en general ('Yleisesti palamisesta', kemiaa) * Hannah More - Essays * Maurice Morgann - An Essay on the Dramatic Character of Sir John Falstaff * Joseph Priestley - Disquisitions Relating to Matter and Spirit * Joseph Priestley - The Doctrine of Philosophical Necessity Illustrated * Isaac Reed - The Repository * William Robertson - The History of America * Philip Dormer Stanhope, 4th Earl of Chesterfield - Characters == Palkintoja == == Lähteet == 1777 Luokka:1777
Bats (elokuva)

Bats on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen kauhuelokuva. Elokuva kertoo mutatoituneista lepakoista, jotka aiheuttavat kauhua teksasilaisessa kaupungissa. == Juoni == Mutatoituneet lepakot, joiden älykkyyttä lisättiin ja joista tehtiin kaikkiruokaisia geneettisessä kokeilussa, tappavat ihmisiä teksasilaisessa pikkukaupungissa. Lepakkoasiantuntija Sheila Casper (es. Dina Meyer) kutsutaan kaupunkiin auttamaan viranomaisia tartunnan leviämisen estämisessä. == Rooleissa == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1999 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kauhuelokuvat
Rauta(III)jodidi

Rauta(III)jodidi (FeI3) on rauta- ja jodidi-ionien muodostama ioniyhdiste. Väriltään se on mustaa. Kiinteä FeI3 ei ole stabiilia ja se on ainoa raudan hapetusluvun +3 tai +2 halidi, jota ei voida helposti valmistaa. Sitä on kuitenkin pystytty tuottamaan joitain milligrammoja seuraavalla reaktiolla (heksaania liuottimena käyttäen ja −20 °C lämpötilassa): :Fe(CO)5\ + I2 ->[\text{heksaania}] Fe(CO)4I2\ + CO ->[{}\atop\ce{1/2I2} + \ce{h u}][\text{-20 °C}] (v)FeI3\ + 4CO kun ilma ja kosteus ovat tarkasti pois suljettuja. == Lähteet == Luokka:Jodidit Luokka:Rautayhdisteet
Listen to Me Marlon

Listen to Me Marlon on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut brittiläinen dokumenttielokuva yhdysvaltalaisnäyttelijä Marlon Brandosta. Elokuvan on ohjannut Stevan Riley, ja se on kerrottu pääasiassa Brandon salassa pitämien ääninauhojen avulla. == Vastaanotto == Elokuvauutiset.fi Niko Jutila Film-O-Holic.com Juuso Kilpeläinen Keskiarvo == Lähteet == Luokka:Vuoden 2015 brittiläiset elokuvat Luokka:Brittiläiset dokumenttielokuvat
Don Broco

Don Broco on brittiläinen rockyhtye, joka perustettiin Bedfordin kaupungissa vuonna 2008. Yhtyeeseen kuuluvat laulaja Rob Damiani, kitaristi Simon Delaney, rumpalisti Matt Donnelly ja basisti Tom Doyle. Yhtye on julkaissut neljä studioalbumia ja EP-levyä. == Jäsenet == === Nykyiset === * Rob Damiani – laulu (2008–) * Simon Delaney – kitara (2008–) * Matt Donnelly – rummut, laulu, taustalaulu (2008–) * Tom Doyle – basso, musiikkiohjelmointi (2012–) === Entiset === * Luke Rayner – basso (2008–2012) == Diskografia == === Studioalbumit === * Priorities (2012) * Automatic (2015) * Technology (2018) * Amazing Things (2021) === EP:t === * Living the Dream (2008) * Thug Workout (2008) * Big Fat Smile (2011) * You Wanna Know (2013) == Lähteet == Luokka:Brittiläiset vaihtoehtorockyhtyeet
Synsam

Synsam on Pohjoismaissa toimiva optikkoliikeketju. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Synsam -ketjun kotisivu Luokka:Optikkoliikkeet Luokka:Ruotsalaiset pörssiyhtiöt
Fem unga

Fem unga eli 5 unga oli 1929 ilmestynyt antologia ja ruotsalainen kirjailijaryhmä, johon kuuluivat Artur Lundkvist, Harry Martinson, Erik Asklund, Gustav Sandgren ja Josef Kjellgren. Ryhmän jäsenistä Asklund ja Kjellgren olivat lapsuudenystäviä ja kävivät saman vuoden kesällä Pariisissa, jossa he tapasivat Pariisin ulkopuolella asuneen Eyvind Johnsonin. Ryhmän keskeinen hahmo oli Lundkvist. Epäselvää on, oliko ryhmän koostumus sattumaa vai suunnittelun tulos. Antologia tuli kirjakauppoihin 6. marraskuuta 1929, ja sen painos oli 2 000 kappaletta. Kansi pohjautuu Asklundin luonnokseen. Lundqvistiin oli tehnyt vaikutuksen suomalaisten modernistien Quosego, ja hän tunsi tarvetta jonkinlaisen ryhmän muodostamiseen. Jäsenet olivat kuitenkin ennestään keskenään tuttuja kirjeenvaihdon kautta, vaikka tapasivat ensi kerran vasta syksyllä 1929 Lundkvistin kutsusta Kaiserhofin kahvilassa. Tapaamisajankohdasta ei ole varmuutta, oliko se juuri ennen antologian ilmestymistä elokuussa vaiko vasta syyskuussa. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Fem unga. Unglitterär antologi. Albert Bonniers förlag, 1929. – Faksimilejulkaisu, jälkikirjoitus Ingvar Holm, Vekerum förlag, 1993 Luokka:Ruotsalaiset kirjat Luokka:Vuoden 1929 kirjat Luokka:Kirjailijaryhmät
Vivan

Vivan on naisen etunimi. Se voi pohjautua englantilaiseen nimeen Vivian tai sen Skandinaviassa käytettyyn vastineeseen Vivianne. Lähtömuotona on latinalainen nimi Viviana ja adjektiivi vivus, jonka merkitys on ’eläväinen’. Vivan voi toisaalta olla myös Vivekan kutsumamuoto. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Vivan on vuoteen 2024 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 300–310 naisella. Heistä suurin osa on syntynyt 1940- tai 1950-luvulla. == Nimipäivät == Vivan-nimi lisättiin suomenruotsalaiseen almanakkaan vuonna 1950. Nimipäivä on 2. toukokuuta. Vuosina 1986–2000 Vivan-nimi oli mukana myös Ruotsin almanakassa. Siinä nimipäiviä olivat 30. joulukuuta (vuosina 1986–1992) ja 5. toukokuuta (vuosina 1993–2000).Lindgren, Birgitta: Namnlängden och namnens placering under olika tider. – == Tunnettuja Vivaneja == * Vivan Holme, oik. Edith Sohlström (1870–1934), suomalainen kirjailija == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Etunimien taivutus: Vivan (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu) Luokka:Etunimet
Hääkiven rautakautinen polttokenttäkalmisto

Hääkiven rautakautinen polttokenttäkalmisto (Hääkivi II) on rautakautinen polttokenttäkalmisto Pirkanmaalla, Lempäälässä. Birgitan polku kulkee Hääkiven kalmiston läpi. Kalmisto, joka on pieni metsä, sijaitsee Turuntien varrella sijaitsevalla pellolla. Paikalla on Museoviraston pystyttämä muinaisjäännöskyltti sekä tietokyltti. Luokka:Suomen rautakautiset muinaisjäännökset Luokka:Lempäälä
Australian avoin tennisturnaus 2021

Australian avoin tennisturnaus 2021 pelattiin 8.–21. helmikuuta 2021 Melbournessa. Se oli kaikkiaan 109:s Australian avoin tennisturnaus ja vuoden ensimmäinen Grand Slam -turnaus. Maailmanlaajuisen koronaviruspandemian vuoksi Australian avoimet alkoi yli sadan vuoden historian aikana ensimmäisen kerran vasta helmikuun puolella. Turnauksessa kilpailtiin kaksinpelissä, nelinpelissä, sekanelinpelissä sekä pyörätuolitenniksessä. Australian avointen karsinnat pelattiin poikkeuksellisesti naisten osalta Dubaissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa ja miesten osalta Dohassa, Qatarissa. Molemmat karsinnat käytiin 10.–13. tammikuuta. Juniorien turnaus on siirretty myöhempään ajankohtaan. Novak Đoković voitti miesten kaksinpeliturnauksen jo yhdeksännen kerran. Hän voitti loppuottelussa Danijl Medvedevin suoraan kolmessa erässä. Naisten kaksinpelin voitti toisen kerran urallaan Naomi Ōsaka, joka voitti loppuottelussa Jennifer Bradyn. == Karanteeni == Pelaajat saivat saapua Australiaan 15. tammikuuta alkaen, ja heidän täytyi viettää ensin pakolliset 14 päivää karanteenissa. Tänä aikana he pääsivät vain harjoittelemaan kentälle, muuten piti olla hotellilla. Lähes 50 pelaajaa altistui lentomatkallaan kohti Melbournea, ja heidän täytyi pysyä kaksi viikkoa täysin eristyksissä omassa hotellihuoneessaan. Tammi-helmikuun vaihteessa viikkoa ennen Australian avoimia järjestettiin kaksi ATP-turnausta sekä ATP Cup ja kolme WTA-turnausta. == Sijoitetut pelaajat == === Miesten kaksinpeli === === Naisten kaksinpeli === === Miesten nelinpeli === === Naisten nelinpeli === === Sekanelinpeli === == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Viralliset sivut *
Henriette Leijel

Henrika (Henriette) Lovisa Leijel (24. helmikuuta 1830 Nytorp, Sollentuna – 19. toukokuuta 1904 Göteborg) oli ruotsalais-suomalainen pianisti, Suomen ensimmäisiä konserttipianisteja. Leijel asui Turussa ja opiskeli musiikkia todennäköisesti Wilhelm Friedrich Siberin ja Vivika Ekmanin johdolla. Hän piti 1850-luvulla Turussa menestyksekkäitä pianokonsertteja ja toimi pianonsoitonopettajana. Hän muutti Ruotsiin vuonna 1860. ==Lähteet== * Otavan Iso Musiikkitietosanakirja 4, s. 37. Helsinki 1978. ISBN 951-1-04763-9 * Text om familjen Leijel av O. Strokirk. Ätten Leijel. Luokka:Vuonna 1830 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Ruotsalaiset pianistit
Erling Steinvegg

Erling Steinvegg (k. 1207) oli norjalainen ylimys ja baglien puolueen kannattama vastakuningas 1204–1207. Erling väitti olevansa Maunu Erlingipojan poika, ja Baglien saagan mukaan hänellä oli esittää todisteet väitteensä tueksi. Sen jälkeen baglit huudattivat Erlingin kuninkaaksi Vikenissä vuonna 1204. Erling johti baglien hyökkäystä Trondheimiin vuonna 1206. Erling Steinvegg kuoli Tunsbergissä vuosi hyökkäyksen jälkeen. Kapinallispäällikkö Sigurd Ribbung väitti sittemmin olevansa Erling Steinveggin poika. == Lähteet == Luokka:Norjan hallitsijat Luokka:Vuonna 1207 kuolleet
Batšo Kiron luola

Batšo Kiron luola on Drjanovon kaupungin lähellä Gabrovon alueella Bulgariassa sijaitseva luola. Luola tunnetaan paitsi matkailukohteena, mutta myös esihistoriallisiin ihmisiin liitetyistä löydöistään. Batšo Kiron luola sijaitsee lähellä Drjanovon luostaria Drjanovo- ja Andakajokien kanjonilla. Luolan suu on pystysuoran kalkkikivikallion reunalla noin 335 metrin korkeudella merenpinnasta. Luola etenee kallioon labyrinttimaisesti neljässä tasossa ja luolasto leviää kolmeen suuntaan kohti itää, koillista ja kaakkoa. Pituutta luolalla on noin 3 600 metriä. Batšo Kiro tunnetaan esihistoriallisten ihmisten jälkeensä jättämistä merkeistä. Noin 50 000 luolassa oli neandertalinihmisiä, jotka jättivät jälkeensä kivityökaluja. Lyhyellä lämpimällä ajanjaksolla noin 46 000 vuotta sitten luolaan saapui uusi joukko ihmisiä. Vuonna 2020 tehtyjen tutkimuksien mukaan kyseessä oli Homo sapiens eli nykyihminen. Löytö oli vanhin tunnettu merkki nykyihmisestä Euroopassa. Ihmislaji varmistui nykyihmiseksi luiden jäännöksistä ja hampaasta tehdyissä DNA-tutkimuksissa. Batšo Kirosta tehtiin matkailukohde vuonna 1938. Se sai nykyisen nimensä huhtikuun kansannousun sankari Batšo Kiron mukaan vuonna 1940. Matkailukohdetta kehitettäessä noin 700 metrin matka luolaa sähköistettiin. Luola suojeltiin vuonna 1962. Luolalla käy usein Drjanovon luostarilla vierailevia matkailijoita. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Bulgarian maantiede Luokka:Gabrovon alue Luokka:Luolat
Korpiruosteheltta

Korpiruosteheltta (Naucoria striatula) on ruskeaitiöinen sienilaji, jonka kupera, kellanruskea, hieman läpisäteittäisviiruinen lakki on 1–2,5 cm levyinen. Lakinvärisen jalan pituus on yleensä alle 5 cm ja paksuus vain noin 0,2 mm. Laji kasvaa Euroopan kosteahkoissa pensaikoissa ja näyttää olevan sidoksissa leppiin. Taksonomisesti lajin suhteen on epäselvää, onko tummaruosteheltta (N. scolecina) tämän kanssa täysin eri laji. Kyseessä ei ole ruokasieni. == Lähteet == Luokka:Ruosteheltat
Ruskotaistelija

Ruskotaistelija (Betta fusca) on rihmakalojen (Osphronemidae) heimoon ja paratiisikalojen (Macropodusinae) alaheimoon kuuluva trooppisissa vesissä elävä kalalaji. Ruskotaistelijan maksimipituus on 8,2 cm. Ruskotaistelijaa on tavattu ainoastaan Indonesiasta Sumatran saarelta Medanin lähistöltä. Laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Se saattaa olla jo kuollut sukupuuttoon elinympäristön muutosten takia. == Lähteet == Luokka:Rihmakalat
Rita Hayworthin filmografia ja teatteriesiintymiset

Tämä on Rita Hayworthin filmografia ja teatteriesiintymiset. == Elokuvat == Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1935 Under the Pampas Moon Carmen 1935 Charlie Chan Egyptissä Charlie Chan in Egypt Nayda 1935 Danten Helvetti Dante’s Inferno tanssija 1936 Paddy O’Day Tamara Petrovitch 1936 Human Cargo Carmen Zoro 1936 Meet Nero Wolfe Maria Maringola 1936 Rebellion Paula Castillo 1937 Old Louisiana Angela Gonzales 1937 Hit the Saddle Rita 1937 Trouble in Texas Carmen Serano 1937 Criminals of the Air Rita Owens 1937 Girls Can Play Sue Collins 1937 The Game That Kills Betty Holland 1937 Paid to Dance Betty Morgan 1937 The Shadow Mary Gillespie 1938 Who Killed Gail Preston? Gail Preston 1938 Special Inspector Patricia Lane 1938 Convicted Jerry Wheeler 1938 Juvenile Court Marcia Adams 1938 Henkipattojen legioona The Renegade Ranger Judith Alvarez 1939 Homicide Bureau J. G. Bliss 1939 The Lone Wolf Spy Hunt Karen 1939 Vain enkeleillä on siivet Only Angels Have Wings Judy MacPherson 1940 Music in My Heart Patricia O’Malley 1940 Blondie on a Budget Joan Forrester 1940 Susan and God Susan and God Leonora Stubbs 1940 Tervetuloa Natalie The Lady in Question Natalie Roguin 1940 Enkeleitä yllä Broadwayn Angels Over Broadway Nina Barona 1941 Kilpakosijat juhlimassa The Strawberry Blonde Virginia Brush 1941 Affectionately Yours Irene Malcolm 1941 Verta ja hiekkaa Blood and Sand Doña Sol 1941 Häätanssi You’ll Never Get Rich Sheila Winthrop 1942 Kaunis Sally My Gal Sal Sally Elliott 1942 Manhattan Tales of Manhattan Ethel Halloway 1942 Karnevaalit Riossa You Were Never Lovelier Maria Acuña 1944 Kansikuvatyttö Cover Girl Rusty Parker / Maribelle Hicks 1945 Nyt ja joka ilta Tonight and Every Night Rosalind Bruce 1946 Gilda Gilda Gilda 1947 Tanssin jumalatar Down to Earth Terpsikhore / Kitty Pendleton 1947 Nainen Shanghaista The Lady from Shanghai Elsa Bannister 1948 Carmen – Mustalainen The Loves of Carmen Carmen 1952 Trinidad Affair in Trinidad Chris Emery 1953 Salome Salome prinsessa Salome 1953 Sade Miss Sadie Thompson Sadie Thompson 1957 Intohimojen satama Fire Down Below Irena 1957 Ystävämme Joey Pal Joey Vera Prentice-Simpson 1958 Eri pöydissä Separate Tables Ann Shankland 1959 Tie Corduraan They Came to Cordura Adelaide Geary 1959 Etusivun sensaatio The Story on Page One Josephine Brown / Jo Morris 1961 Meidän varkaitten kesken The Happy Thieves Eve Lewis 1964 Areenan hurjapäät Circus World Lili Alfredo 1965 Lain väärällä puolella The Money Trap Rosalie Kenny 1966 Operaatio Opium The Poppy Is Also a Flower Monique Marko 1967 Viimeinen merirosvo L’avventuriero Caterina-täti 1968 Kelvottomat I bastardi Martha 1970 Salinan painajainen Road to Salina Mara 1970 The Naked Zoo rouva Golden 1972 Pappi vai paholainen The Wrath of God Señora de la Plata == Teatteri == Broadway- näytelmät Broadway-näytelmät Broadway-näytelmät Broadway-näytelmät Broadway- näytelmät Broadway-näytelmät Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Paikka 1923–1924 The Greenwich Village Follies [1923] Tanssija Winter Garden Theatre == Lähteet == Luokka:Filmografiat
Minitaistelija

Minitaistelija (Betta miniopinna) on rihmakalojen (Osphronemidae) heimoon ja paratiisikalojen (Macropodusinae) alaheimoon kuuluva trooppisissa vesissä elävä äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Minitaistelijan maksimipituus on 2,4 cm. Minitaistelijaa on tavattu ainoastaan Indonesiasta Pulau Bintanin alueelta Riaun saaristossa. Sen tulevaisuutta uhkaa elinympäristön muutos: luontaisten suometsien korvaaminen talousmetsillä. == Lähteet == Luokka:Rihmakalat
Liri Belishova

Liri Belishova (14. lokakuuta 1926 – 23. huhtikuuta 2018) oli albanialainen kommunistiaktivisti ja korkea-arvoinen kommunistisen ja sittemmän työn puolueen jäsen. Belishova erotettiin puolueesta hänen asetuttuaan Neuvostoliiton puolelle Kiinan ja Neuvostoliiton välirikon aikana ja hän oli internoituna vuodesta 1962 aina vuoteen 1991 saakka. ==Elämäkerta== Liri Belishova syntyi 14. lokakuuta 1926 Belishovëssa lähellä Ballshin kaupunkia. Hänen vanhempansa olivat muslimeja. Koulua hän kävi ensin Beratissa ja myöhemmin Tiranassa. Liri Gegan innoittamana Belishova liittyi kommunistiseen järjestöön Shkodrassa vuonna 1940 ja kommunistiseen puolueeseen huhtikuussa 1943. Kommunistipuolueen jäsenenä Belishovasta tuli puolueen Tiranassa toimineen nuorisojärjestön johtajiston jäsen. Heinäkuussa 1943 hän osallistui Albaniaa miehittäneiden italialaisten vastaiseen mielenosoitukseen, jossa syntyneessä yhteenotossa hän menetti toisen silmänsä. Hänet myös erotettiin tuolloisesta koulustaan. Silmävammansa takia Belishova sai hoitoa brittiläisessä sairaalassa. Hän palasi Albaniaan lokakuussa 1944, jossa hän liittyi antifasistiseen nuorisoliikkeeseen ja kommunistisen puolueen keskuskomiteaan. Vuodesta 1945 hän oli kommunistisen puolueen hallitseman Albanian demokraattisen rintaman jäsen ja samana vuonna hän avioitui kommunistiaktivisti Nako Spirun kanssa. Kommunistinen puolue oli tuolloin jakautunut Albanian puolueen itsenäisyyden ja Jugoslavian kannattajiin. Jälkimmäistä ryhmää johti Koçi Xoxe. Belishova kuului Albanian kommunistipuolueen itsenäisyyttä kannattaneeseen ryhmään. Belishovan aviomies kuoli vuonna 1947. Syy oli epäselvä, mutta kuolemaa väitettiin itsemurhaksi. Spiru oli joutunut Xoxen tähtäimeen Jugoslavian vastaisten asenteidensa takia. Belishova erotettiin puolueen keskuskomiteasta ja kommunistisesta nuorisojärjestöstä. Xoxe syrjäytettiin kuitenkin puolueen ensimmäisessä kongressissa marraskuussa 1948 samalla, kun puolueen nimi muutettiin Albanian työn puolueeksi. Belishovasta tuli puolueen politbyroon jäsen. Hän toimi myös kansalliskokouksen (Kuvendi Popullor) edustajan vuodesta 1948 ja puhemiehistön sihteerinä vuodesta 1950. Vuosien 1951 ja 1954 välillä Belishova opiskeli Marx–Engels–Lenin-instituutilla Neuvostoliiton Moskovassa. Marraskuussa 1953 Belishova oli osa albanialaista lähetystöä Josif Stalinin hautajaisissa. Myöhemmin Belishova ajautui jälleen vaikeuksiin puolueen kanssa. Stalinin kuolemaa seurasi Kiinan ja Neuvostoliiton välirikko. Belishova tuki osallistuessaan Maailman ammattiyhdistysten liiton kokoukseen Neuvostoliittoa ja varoitti Neuvostoliittoa kiinalaisten aikeista. Hänet erotettiin kiinalaismielisen puolueen johdosta kesäkuussa 1960. Toukokuussa 1961 Belishova internoitiin perheineen. Häntä pidettiin ensin Kuçissa ja sittemmin Progonatissa ja Cërrikissä. Belishova vapautettiin viimein toukokuussa 1991. Samana vuonna 12. kesäkuuta hän herätti kohua syyttämällä Enver Hoxhaa miehensä salamurhasta. Belishova kuoli 23. huhtikuuta 2018. ==Lähteet== Luokka:Albanialaiset poliitikot Luokka:Albanialaiset kommunistit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Rusotaistelija

Rusotaistelija (Betta rutilans) on rihmakalojen (Osphronemidae) heimoon ja paratiisikalojen (Macropodusinae) alaheimoon kuuluva trooppisissa vesissä elävä kalalaji. Rusotaistelijan maksimipituus on 3,5 cm. Rusotaistelijaa on tavattu ainoastaan Indonesian Borneosta, Sungai Kepayanhin ja Sungai Pinyuhin alueilta. Laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Sen tulevaisuutta uhkaa elinympäristön muutos: luontaisten suometsien korvaaminen talousmetsillä. Lajia on kerätty akvaariokauppaan, mutta tämän vaikutus sen uhanalaisuuteen ei ole varmaa. == Lähteet == Luokka:Rihmakalat
Cornea plana congenita

Cornea plana congenita on suomalaiseen tautiperintöön kuuluva silmäsairaus, jossa sarveiskalvo on tavallista litteämpi, mikä aiheuttaa näkökyvyn heikentymistä. Taudin aiheuttavat muutokset keratokaani-proteiinin rakenteessa, ja ne taas johtuvat mutaatioista KERA-geenissä kromosomissa 12. Mutaation seurauksena keratokaanin toiminta muuttuu. Sairaudella on kaksi muotoa, CNA1 ja CNA2, jotka periytyvät eri tavoin: CNA1 periytyy dominoivasti (vallitsevasti) autosomaalisesti ja CNA2 periytyy resessiivisesti (peittyvästi) autosomaalisesti. Näistä CNA2 on Suomessa yleisemmin esiintyvä tautimuoto. == Oireet == Oireiltaan CNA2 on vakavampi verrattuna CNA1:een. Sarveiskalvon litistyneen muodon vuoksi sen taittovoima on heikentynyt normaaliin verrattuna, minkä vuoksi oireisiin kuuluu vahva kaukonäköisyys. Limbuksen alue eli sarveiskalvon ja kovakalvon välinen raja on laajentunut, ja sarveiskalvo on tavallista sameampi. Sarveiskalvon halkaisija on normaalia suurempi ja kaarevuus normaalia pienempi, ja paksuudeltaan sarveiskalvo on ohuempi. CNA1-muodossa oireet ovat paljon lievempiä: sarveiskalvon taittovoima on heikentynyt vain vähän, ja näön terävyys on normaali, mutta limbuksen alue on normaalia laajempi. == Toteaminen ja hoito == CNA2 voidaan todeta oftalmologisilla testeillä, kuten silmämikroskoopilla. Sairaudesta johtuvaa kaukonäköisyyttä voidaan hoitaa silmälaseilla. CNA-potilaat pystyvät yleensä käymään koulua normaalisti. == Taudin genetiikka ja periytyminen == Tauti johtuu mutaatiosta KERA-geenissä, joka sijaitsee kromosomissa 12, tarkemmin lokuksessa 12q22. Kyseinen geeni koodaa proteiinia nimeltään keratokaani, jolla on tehtäviä esimerkiksi sarveiskalvon läpinäkyvyyden säätelyssä. Suomalaisilla potilailla yleisimmin havaittu mutaatio on pistemutaatio, jossa DNA:n emäs A eli adeniini muuttuu G:ksi eli guaniiniksi geenin kodonissa numero 247. Mutaatiota kutsutaan N247S:ksi, koska aminohappo N eli asparagiini muuttuu aminohapoksi S eli seriiniksi. Cornea plana congenita periytyy kahdella tavalla, resessiivisesti ja dominoivasti. Resessiivisesti periytyvä muoto CNA2 saa aikaan vakavampia oireita kuin dominoivasti periytyvä muoto. Taudin resessiivinen versio on huomattavasti yleisempi, ja sitä esiintyy enemmän Pohjois-Suomessa kuin muualla maassa. Kaiken kaikkiaan cornea plana congenita on hyvin harvinainen tauti. == Taudin historiaa == Taudin on tiettävästi kuvannut ensimmäisenä saksalainen Rübel vuonna 1912. 1950-luvulta lähtien Henrik Forsius yhteistyökumppaneineen suorittivat laajoja tutkimuksia tautiin liittyen. Forsiuksen kongressiraportti vuodelta 1957 on ensimmäinen aihetta koskeva suomalainen julkaisu. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Jokela, M., Oja-Leikas, M. & Rova, M.(toim.): Kiehtovat geenit: mihin geenitietoa käytetään? 2017, 1. painos. Helsinki, Duodecim. ISBN 9789516568167 * Erikoista suvussamme – suomalainen tautiperintö lyhyesti, Aikakauskirja Duodecim, Lehti 23/1987 Luokka:Sairaudet Suomessa Luokka:Silmätaudit Luokka:Perinnölliset sairaudet Luokka:Suomalainen tautiperintö Luokka:Harvinaissairaudet
Kustaa Vall

Kustaa Fredrik Vall (myös Wall, 3. huhtikuuta 1905 Helsinki – 9. maaliskuuta 1940 Äyräpää) oli suomalainen yleisurheilija, joka tunnettiin erityisesti pikajuoksijana. Helsingin Kullervoa edustanut Vall voitti TUL:n mestaruuskilpailuissa 20 henkilökohtaista- ja 11 viestimestaruutta vuosina 1926–1934. Hän saavutti mestaruutensa 100, 200 ja 400 metrin juoksuissa, 110 ja 400 metrin aidoissa sekä 10-ottelussa. Vuonna 1931 Vall voitti 400 metriä Wienin työläisolympialaisissa ja kuului myös TUL:n ruotsalaisviestin voittaneeseen joukkueeseen yhdessä muun muassa Jalmari Etholénin kanssa. Vall kaatui talvisodassa maaliskuussa 1940 Äyräpään Vuosalmessa. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat Luokka:Suomalaiset pika-aitajuoksijat Luokka:Suomalaiset 400 metrin aitajuoksijat Luokka:Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat Luokka:Työläisolympialaisten voittajat Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet Luokka:Suomalaiset toisessa maailmansodassa kaatuneet
Pietu Wikström

Pietu Wikström (s. 7. lokakuuta 1994 Imatra) on suomalainen näyttelijä ja artisti. Wikström on näytellyt muun muassa C Moren Paras vuosi ikinä -komediasarjassa sekä Ylen kauhu-mysteerisarjassa Hiljaisten palvelijat, jossa hänellä oli päärooli. Wikström esittää musiikkia Kuopus-nimellä. Musiikin tyylilajeina ovat rap ja spoken word. Kuopuksen esikoisalbumi Luottamus, kuritus + pus julkaistiin elokuussa 2020. Wikström valmistui Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi keväällä 2019. Ylioppilaaksi hän kirjoitti Kallion lukiosta keväällä 2013. Wikström on muunsukupuolinen. == Filmografia == === Elokuvat === Vuosi Elokuva / Lyhytelokuva Rooli 2014 Att smälta 2018 Metatitanic feministifilosofi 2019 Tottumiskysymys Antti 2020 Kill Anneli Joona 2021 Fucking with Nobody Ara 2022 Tytöt tytöt tytöt Samuli 2023 Neljä pientä aikuista Miska === Televisiosarjat === Vuosi Sarja Rooli 2019 Hiljaisten palvelijat Luukas Raakamaa 2020 Paras vuosi ikinä Pietari 2021 Karkurit Riku Aho 2022 Aikuiset Petja Kaverikirja Otto 2023 Pohjolan laki Teppo Kaski Sunnuntailounas Jori == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Pietu Wikström suomalaisen teatterin Ilona- tietopankissa * Pietu Wikströmin profiili Näyttelijäliiton sivuilla Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1994 syntyneet
Karl Asplund

Karl Asplund (1890 Södermalm, Ruotsi – 1978 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen runoilija, filosofian tohtori, kriitikko ja Bukowskin taidekaupan toimitusjohtaja. Hän sai yhdessä Gunnar Mascoll Silfverstolpen ja Sten Selanderin kanssa nimityksen lyyriset intimistit (de lyriska intimister). Hän käytti runoissaan sidottua mittaa.Karl Asplund – konsthistoriker, poet och samlare, Auktionsverket, viitattu 20.12.2020 Asplund toimi taidekriitikkona 1914–1921 Dagens Nyheterissä ja 1922–1934 Svenska Dagbladetissa. Asplundin veli oli kasvitieteilijä Erik Asplund. ==Suomennettu tuotanto== Asplundin runot Du (Sinä, suom. Raili Kahilainen) ja En barnsaga vid brasan (Lastentaru takkavalkealla, suom. Ilta Koskimies) on suomennettu ja lisäksi sävelletty ja äänitettyTekijähaku nimellä Asplund, Karl Kansalliskirjasto, viitattu 20.12.2020. * Sinä (Du), suom. Raili Kahilainen, teoksessa: Laulutunti, toim. Matti Tuloisela, Espoo: Fazer musiikki 1993 ISBN 951-757-276-X * Lastentaru takkavalkealla (En barnsaga vid brasan), suom. Ilta Koskimies, teoksessa: Soiva laulutunti, Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14923-7 * Quand même, suom. Elina Vaara, antologiassa Kevätsade: valikoima ruotsalaista lyriikkaa (WSOY 1926).Asplund, Karl Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta. Päivitetty 2.12.2020, viitattu 20.12.2020 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet