EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sankt Gallen

Sankt Gallen eli St. Gallen (, , , ) on Sankt Gallenin kantonin pääkaupunki Koillis-Sveitsissä, noin 65 kilometriä Zürichistä itään, lähellä Bodenjärveä ja Liechtensteinin ja Itävallan rajan tuntumassa. == Historia == Kaupungin katsotaan saaneen alkunsa vuonna 612 irlantilaisen munkki Galluksen asetuttua asumaan erakkomajaan Steinachin joen varrelle. Kaupunki on kehittynyt hänen muistokseen noin vuonna 720 perustetun St. Gallenin luostarin ympärille, joka on Unescon maailmanperintökohde. Kaupungista oli 1200-luvulle tultaessa kehittynyt tärkeä kauppapaikka, ja siellä tuotettiin vientiin maineikkaita pellavakankaita. Keskiajan lopulla St. Gallen oli ainoa sveitsiläinen kaupunki, jolla oli edustustoja ulkomailla. Joachim von Watt toi kaupunkiin uskonpuhdistuksen vuonna 1529, jolloin kaupungissa puhkesi levottomuuksia. Luostari säilyi kuitenkin katolisena saarekkeena muutoin protestanttisessa kaupungissa. 1700-luvun alkupuolella puuvilla alkoi syrjäyttää pellavan asemaa, ja St. Gallenissakin tuotantotekniikat muuttuivat. Vientiä harjoittava puuvillateollisuus työllisti vuonna 1790 noin 40 000 naista. Vuonna 1803 St. Gallen ympäröivine alueineen liittyi Sveitsin liittovaltioon uutena protestanttisena kantonina, minkä seurauksena luostari lakkautettiin vuonna 1805. 1820-luvulla St. Galleniin tulivat kehruukoneet, ja alkoi sen kulta- aika. Vuonna 1913 St. Gallenilla oli hallussaan maailman tekstiilituotannosta puolet, josta se laski 2000-luvun alkuun mennessä 0,5 prosenttiin. == Talous == St. Gallen tunnetaan teollisuuskaupunkina, jonka päätuotantoaloja ovat puuvilla-, lasi- ja metalliteollisuus. Puuvillatuotanto keskittyy nykyisin erikoistuneisiin pienyrityksiin, jotka toimittavat korkeatasoisia designtuotteita maailman johtaville muotitaloille. Esimerkiksi Lacosten kuuluisa krokotiililogo on tuotettu St. Gallenissa. Suuri osa tarkkuustyöstä tapahtuu edelleen käsityönä työllistäen noin 2 000 ihmistä. == Liikenneyhteydet == Moottoritie A1 kulkee Sankt Gallenin kautta. Kaupunki on rautateiden solmupiste: SBB:n rautatie Winterthurista Rorschachiin kulkee sen kautta. Lisäksi Appenzeller Bahnenin rautatiet Herisauhun, Appenzelliin ja Trogeniin sekä Schweizerische Südostbahnin rata Romanshorniin alkavat Sankt Gallenista. St. Gallen-Altenrheinin lentoasema sijaitsee noin 15 kilometriä kaupungista itään, aivan Itävallan rajalla. == Koulutus == Kaupungissa toimii alun perin vuonna 1898 perustettu saksankielinen St. Gallenin kantonin ylläpitämä St. Gallenin yliopisto (, HSG)Universität St Gallen. == Urheilu == FC St. Gallen on sanktgallenilainen jalkapalloseura. Sen kotistadion on Kybunpark. == Nähtävyydet == St. Gallenin luostarin yhteydessä on merkittävä vuonna 1767 valmistunut, Peter Thumbin suunnittelema barokkikatedraali, ja sitä ympäröi pittoreski vanhakaupunki. == Muuta == Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf, Suomen viimeinen kuningas, kuoli Sankt Gallenissa vuonna 1837. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Arar

Arar () on kaupunki al-Hudud aš-Šamaliyahin provinssissa Saudi-Arabian pohjoisosassa. Se on provinssinsa pääkaupunki. Al-Hudud aš-Šamaliyahin provinssilla on yhteistä rajaa Irakin kanssa. Kaupungin perustivat 1950-luvun alussa puolipaimentolaiset, joita paikalle houkutteli Trans-Arabian öljyputkea varten aloitettu vedentuotanto. Kaupungin väkiluku on kehittynyt Saudi-Arabian väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 108 055 (1992), 145 237 (2004) ja 167 057 (2010). Kaupunki sijaitsee 565 metriä merenpinnan yläpuolella ja kaupungissa vallitsee aavikkoilmasto. Vuoden mittaan vuorokauden ylin lämpötila vaihtelee 16–42 °C:n välillä ja alin lämpötila 3–26 °C: välillä. Viilentä on tammikuussa ja lämpimintä elokuussa. Vuosittainen sadanta on noin 50 millimetriä. Sateisinta on marraskuun ja huhtikuun välillä, jolloin saadaan lähes koko vuoden sademäärä. Kaupungissa on muun muassa tekninen oppilaitos, sairaala ja lentokenttä. Pääelinkeinot ovat maatalous ja karjankasvatus. Viljelykasveja ovat sinimailanen (alfa-alfa), taateli, hedelmät ja vihannekset. ==Lähteet== Luokka:Saudi-Arabian kaupungit
Judas Iscariot

Judas Iscariot oli yksi ensimmäisistä yhdysvaltalaisista black metal -yhtyeistä, joka toimi lähinnä 1990-luvulla. Judas Iscariot on Andrew Harrisin, paremmin tunnettuna Akhenatenin, sooloprojekti, tosin vuodesta 1999 lähtien yhtyeessä on ollut sessiorumpaleita. Yhtye aloitti Heidegger-nimisenä. 25. elokuuta 2002 Akhenaten ilmoitti lopettavansa Judas Iscariotin, muun muassa kuuden studioalbumin ja neljän EP:n jälkeen. Päivämäärä on sama, jona Friedrich Nietzsche (Akhenatin suuri vaikuttaja) kuoli. == Jäsenet == === Viimeinen kokoonpano === * Akhenaten - laulu, kitara, basso, rummut === Entiset jäsenet === * Cryptic Winter - sessiorummut (1999-2001) * Kanwulf - kitara (live, 2000) * Lord Imperial - basso (live, 1999-2000) * Proscriptor - rummut (live, 1999) * Butcher - rummut (live, 2000) == Diskografia == === Studioalbumit === * The Cold Earth Slept Below (1996) * Thy Dying Light (1996) * Of Great Eternity (1997) * Distant in Solitary Night (1999) * Heaven in Flames (1999) * To Embrace the Corpses Bleeding (2002) * An Ancient Starry Sky (2018) === EP:t === * Arise, My Lord... (1996) * Dethroned, Conquered and Forgotten (2000) * March of the Apocalypse (2002) * Moonlight Butchery (2002) * Midnight Frost (To Rest with Eternity) (2003) === Splitit === * Judas Iscariot / Weltmacht (1999) * None Shall Escape the Wrath (Krieg, Eternal Majesty, Macabre Omen, 2000) * To the Coming Age of Intolerance (Krieg, 2001) === Kokoelmat === * From Hateful Visions (2000) * Midnight Frost (To Rest with Eternity) (2002) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Judas Iscariot -fanisivusto Luokka:Yhdysvaltalaiset black metal -yhtyeet Luokka:1990-luvun yhtyeet ja sooloartistit Luokka:2000-vuosikymmenen yhtyeet ja sooloartistit
Faisal ibn Musa’id

Faisal ibn Musa’id ibn Abdilaziz (4. huhtikuuta 1944 Riad – 18. kesäkuuta 1975 Riad) oli Saudi-Arabian kuninkaan Faisal ibn Abdilaziz Al Sa’udin veljenpoika ja tämän murhaaja. == Elämäkerta == Faisal ibn Musa’id syntyi Saudi-Arabian pääkaupungissa Musa’id ibn Abdilazizille, jonka isä puolestaan oli Ibn Sa’ud. Hänen äitinsä oli Watfa ja sisaruksensa Khalid, Bandar ja al-Jauhara. Faisal ibn Musa’idin tiedetään opiskelleen Yhdysvalloissa, jossa hän jäi vuonna 1970 kiinni LSD:n levittämisestä. Lähdettyään Yhdysvalloista hän vietti jonkin aikaa Beirutissa ja kävi myös Itä-Saksassa ennen palaamistaan Saudi-Arabiaan. Siellä hänen passinsa takavarikoitiin, koska hän oli aiheuttanut ongelmia ulkomailla oleskellessaan. Hän pääsi opettamaan Riadin yliopistoon (nyk. Kuningas Saudin yliopisto) ja piti samalla yhteyttä Yhdysvalloissa tapaamaansa tyttöystävään. Faisal ibn Musa’id meni 25. maaliskuuta 1975 Riadin kuninkaalliseen palatsiin, jossa kuningas oli juhlistamassa islamin profeetan Muhammadin syntymäpäivää mawlidia. Kuningas tunnisti veljenpoikansa, jolta hän odotti suutelua kunnianosoitukseksi. Veljenpoika kuitenkin otti esiin pistoolin ja ampui useita kertoja kuningasta kohti. Kuningas vietiin sairaalaan, mutta hän kuoli vammoihinsa. Faisal ibn Musa’id pidätettiin. Hän joutui oikeuden eteen, jossa hänet todettiin syylliseksi kuninkaan salamurhaan ja tuomittiin kuolemaan. Hänet teloitettiin Riadissa 18. kesäkuuta 1975. == Lähteet == Luokka:Saudiarabialaiset murhaajat Luokka:Murhasta teloitetut Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Kyltti

thumb|right|Opastekylttejä Lappajärven keskustassa. Kyltti eli kilpi (usein myös merkki, laatta tai taulu) on mikä tahansa kuvan, tekstin tai molemmat sisältävä, jotain tiedotusta varten käytetty yleisimmin metallista, muovista tai puusta valmistettu esine. Kylttinä ei kuitenkaan pidetä esimerkiksi päällystämättömiä A4 papereita yms. tiedotteita. Sähköisiä kilpiä, joissa olevaa tekstiä tai kuviota voidaan digitaalisesti muokata tai vaihtaa, kutsutaan yleensä näytöiksi lukuun ottamatta joukkoliikennevälineiden sähköisiä linjakilpiä. Kyltit on tavallisesti nimetty käyttötarkoituksen mukaan. Näitä ovat mm. *mainoskyltit *nimikilvet, esimerkiksi sähkölaitteessa, rakennusten seinillä tai postilaatikoissa. Niissä voi olla esimerkiksi henkilöiden, yritysten tai paikkojen nimiä. *Liikennemerkki on tavallisesti maahan pystytetyn pylvään päässä oleva taulu, jonka tarkoitus on opastaa tai neuvoa ihmisiä oikeisiin paikkoihin, varoittaa vaaroista sekä ilmoittaa rajoituksista ja kielloista. *Sähkölaitteiden arvokilvet *Rekisterikilvet *Linjakilvet, joissa näkyy, millä linjalla joukkoliikenneväline on, ja mikä on sen määränpää. *Varoituskilvet, joilla voidaan varoittaa esimerkiksi työmaasta, kemiallisesta vaarasta tai melusta. *Katukilvet, joissa lukee kyseisen kadun, tien tai muun liikenneväylän nimi. *Opaskilvet, joilla kerrotaan kohteiden sijainteja tai suuntia ja usein myös etäisyyksiä. ==Esimerkkejä== Kuva:Finland road sign 155 (1995–2020).svg|Liikennemerkki, joka varoittaa hirvivaarasta Kuva:Neon Massage Sauna.jpg|Hieronta- ja saunakyltti Kuva:Biohazard.svg|Tämä biovaara-kyltin kuvio on täysin sopimuspohjainen, eli kuvio ei liity suoranaisesti kuvaamaansa asiaan. Kuva:Military Area sign in Hiukkavaara Jul-Aug2008.jpg|Sotilasalueen kyltti ==Aiheesta muualla== Luokka:Katukalusteet Luokka:Esineet
Suuntapiirrin

Suuntapiirrin, suunturi, riiksmotti, riimotti (ruotsin sanasta ett ritsmått) on työkalu, jonka avulla voidaan piirtää työkappaleeseen sen sivujen suuntaisia apuviivoja. Suuntapiirtimen avulla voidaan esimerkiksi merkitä kappaleeseen työstettävän uran tai siitä muuten poistettavan osan rajat, jos ne ovat työkappaleen jonkin sivun kanssa yhdensuuntaiset. Suuntapiirtimen piirtokärki tekee kappaleeseen uran, joka voidaan vahvistaa kynällä paremmin näkyväksi viivaksi. Suuntapiirtimeen kuuluvat seuraavat osat: # pääpuu # aisat # kiila # piirtokärjet Pääpuussa on kutakin aisaa varten reikä. Reiässä aisaa voidaan liikutella oikean piirtokohdan säätämiseksi, kunnes aisa lukitaan paikoilleen kiilan avulla. Piirtokärjet ovat metallia. Puisessa kansanomaisessa suunturissa piirtokärkinä voidaan käyttää pieniä nauloja. Samaan tehtävään käytettävästä variantista käytetään myös nimityksiä työntöpiirtopuikko eli viirutin.Bilteman luettelo Slöjd detaljer ==Aiheesta muualla== * Museosuomi: suuntapiirrin Luokka:Työkalut Luokka:Mittalaitteet
Khalid Islambuli

Khalid Ahmed Showky El-Islambuli (15. tammikuuta 1955 – 15. huhtikuuta 1982) oli Egyptin presidentin Anwar Sadatin murhan pääsuunnittelija ja -tekijä. Islambuli oli kotoisin pohjoisesta Egyptistä ja opiskeli sotilasakatemiassa. Hän oli arvoltaan luutnantti ja kuului Egyptin islamilainen jihad -järjestöön. Islambuli osallistui 6. lokakuuta 1981 voitonpäivän paraatiin Kairossa. Presidenttiä kohti heitettiin kranaatteja, ja Islambuli ampui Sadatin rynnäkkökiväärillään. Hänet ja muut salaliittolaiset pidätettiin. Islambuli todettiin syylliseksi ja tuomittiin kuolemaan. Hänet teloitettiin 15. huhtikuuta 1982. Islambulia pidettiin Iranissa marttyyrinä. Eräs katu Teheranissa nimettiin hänen mukaansa. == Lähteet == Luokka:Egyptiläiset murhaajat Luokka:Egyptiläiset sotilaat Luokka:Teloitetut Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Narodnyi Artist

Narodnyi Artist () on venäläinen versio brittiläisestä Pop Idol -ohjelmasta. Koelauluja on järjestetty muun muassa Moskovassa, Voronežissa, Pietarissa ja Kazanissa. Ensimmäisen kauden voitti Aleksei Goman, toisen kauden Ruslan Alehno ja kolmannen Amarhuu Borhuu. Narodnyi Artist -kilpailuun on osallistunut ihmisiä myös Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja Mongoliasta. Luokka:Venäläiset televisio-ohjelmat
Amarhuu Borhuu

Amarhuu Borhuu (, ; s. 1. heinäkuuta 1987) on venäläinen laulaja, joka on syntynyt Mongoliassa. Nykyään hän asuu Ulan-Udessa. Hän tuli tunnetuksi Venäjällä Narodnyi Artist -laulukilpailusta, jossa hän voitti kolmannen kauden 61,7% ääniosuudella. Luokka:Venäläiset laulajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lidingön silta

Lidingön silta on Tukholman ja Lidingön kaupunkien välinen siltayhteys Ruotsissa. Ensimmäinen silta Lidingön saarelle oli rakennettu vedessä kelluville lautoille vuosien 1802–1803 aikana. Silta oli lähes 750 metrin pituinen ja seitsemän metrin levyinen. Vuonna 1811 rajuilma vaurioitti siltaa, kuten myös vuonna 1858. Tämä silta oli kuitenkin laivojen tiellä, kun Värtahamnenin satama otettiin käyttöön. Tukholman kaupunki purki sillan ja rakensi vuonna 1884 uuden välille Ropsten–Torsvik, se oli lähes yhtä pitkä kuin edeltäjänsä. Silta oli Tukholman pisin ja samalla maailman pisin kelluva silta. Leveyttä sillalla oli 12 metriä. Ajorata kulki vain 10–15 senttiä vedenpinnan yläpuolella. Nopeusrajoitus sillalla oli 10 km/h, kuorma-autoille 8 km/h. ==Vanha Lidingön silta== Vuonna 1925 paikalle rakennettiin teräsilta avattavalla kääntösillalla. Pituutta sillalla oli 750 metriä. Siinä oli yksi ajokaista suuntaansa ja kaksi junaraidetta Lidingöbanan-raitiotieyhteyden käyttöön. Siltamaksua perittiin vuoteen 1946 asti, autoilta perittiin 50 äyriä, 10 äyriä jalankulkijoilta ja jopa sioilta 5 äyriä. Myös Lidingönradan matkustajilta perittiin maksua. Huonokuntoista siltaa peruskorjattiin vuosina 1983–1986. Tavaraliikenne sillalla jouduttiin lakkauttamaan, sillä radan heikko kunto kesti enää vain henkilöliikennettä. Nykyään sillalla on jalkakäytävä, pyörätie ja yksi raide. Kun silta täytti kymmenen vuotta vuonna 1935, sen oli ylittänyt 11 miljoonaa jalankulkijaa, 17,4 miljoonaa raitiovaunumatkustajaa, 1,6 miljoonaa linja-automatkustajaa, 400 000 moottoripyörää, 900 000 henkilöautoa, 3,7 miljoonaa raskasta ajoneuvoa ja 5 600 tavaravaunua. ==Uusi Lidingön silta== Liikenteen kasvaessa päätettiin vuonna 1963 uuden sillan rakentamisesta, ja se valmistui 3. elokuuta 1971. Pituutta sillä on 997 metriä, leveyttä 24 metriä ja vapaata korkeutta sillan alla 12,5 metriä. Silta on jaettu kymmeneen jänteeseen, joista pisin on 73,5-metrinen. Nykyinen silta on varsin kookas välittääkseen liikennettä ainoastaan mantereelta Lidingöön, nyttemmin on alettu hahmotella yhteyden jatkamista Lidingön kautta Vaxholmiin ja Åkersbergaan Österåkeriin. Vuonna 2006 suunniteltiin vakavasti lauttayhteyden perustamista Lidingön saarelta Nackaan. Siltaa tai tunneliyhteyttä etelään ei suunnitella. Kuntaraja Tukholman ja Lidingön välillä kulkee 350 metrin etäisyydellä Ropstenin rannasta. ==Aiheesta muualla== *Video, jossa raitiovaunu ajaa Lidingön sillan ylitse Luokka:Tukholman sillat Luokka:Palkkisillat Luokka:Ruotsin tieliikennesillat
Tavastia

Tavastia on Hämeen uuslatinankielinen nimi ja voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Hämeen historiallinen maakunta *Kanta-Hämeen maakunta *Tavastia- klubi, rock-klubi Helsingissä *Ammattiopisto Tavastia, ammattioppilaitos Hämeenlinnassa *Tavastia ry, Helsingin yliopiston Hämäläis-Osakunnan seniorijärjestö *2512 Tavastia, asteroidi.
Ray Lema

Ansi Ray Lema (s. 1946) on kinshasankongolainen muusikko. Lema syntyi Lufutotossa. Hän työskenteli silloisen Zairen kansallisbaletissa ennen lähtemistään Yhdysvaltoihin 1979 ja sen jälkeen Eurooppaan. Hänen ensimmäiset albuminsa olivat Koteja (1982), Kinshasa-Washington DC-Paris (1982), Médecine (1985) ja Bwana Zoulou Gang (1988). Sen jälkeen Lema solmi levytyssopimuksen Island Recordsin kanssa ja saavutti kansainvälistä suosiota albumeillaan Nangadeef (1989) ja Gala (1990).http://worldmusic.nationalgeographic.com/worldmusic/view/page.basic/artist/content.artist/ray_lema_816 Lema on säveltänyt jonkin verran elokuvamusiikkia.http://www.imdb.com/name/nm0501022/ == Lähteet == Luokka:Kinshasankongolaiset muusikot Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Little Mary Mixup

Little Mary Mixup on suomalainen yhtye, joka on saanut nimensä sarjakuvasta. == Kokoonpanossa soittaneet == *Kikke Heikkinen, laulu, kitara *Anne Perttula, laulu *Tiina Tenhunen, basso *Reija Nieminen, basso (jätti kokoonpanon 1990-luvun alkuvuosina) *Tarja Lotvonen, rummut *Riitta Talasniemi, laulu *Kaarina Kilpiö, laulu, rummut *Kim Mansnerus, kitara *Micke Söderström, laulu, basso *Assi Karttunen, koskettimet == Diskografia == *Pretty lies/Bedtime (1990) *Sway (1990) *Olio (1999) == Lähteet == * Tiedot kokoonpanosta: == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
BioPalatset

BioPalatset on joukko ruotsalaisia elokuvateattereita, joista SF Bio omistaa kaksi ja Astoria Cinema sekä Svenska Bio kummatkin yhden. BioPalatset- teatterit kuuluvat Ruotsin suurimpiin elokuvateattereihin. Sandrew Metronome, joka myöhemmin siirtyi Astorian omistukseen, rakennutti BioPalatset-teatterit. Ensimmäinen rakennettiin Tukholmaan, toinen Malmöhön, kolmas Göteborgiin ja neljäs Borlängeen. Astoria Cinema joutui talousvaikeuksiin ja syksyllä 2006 yhtiö myi Borlängen BioPalatset Svenska Biolle. Kesällä 2007 Astoriaa haettiin vararikkoon, ja yhtiö myi Tukholman ja Göteborgin BioPalatset-teatterit SF Biolle. Täten yhtiö säästyi vararikolta. Luokka:Ruotsin elokuvateatterit
Mooren paradoksi

Mooren paradoksi on pragmatiikkaan ja logiikkaan liittyvä paradoksi. Nimeä "Mooren paradoksi" käytti ensimmäisenä tiettävästi filosofi Ludwig Wittgenstein. Esimerkiksi väite ”Sataa, mutta en pidä totena että sataa.” (= ”Sataa, mutta ei sada.”). Väite voi olla totta, mutta sanoja ei voi itse pitää totena sitä mitä sanoo. Filosofi G. E. Moore totesi, että henkilö, joka ajattelee näin, on älyllisessä umpikujassa. Mooren paradoksia tarkastellaan muun muassa Jaakko Hintikan teoksessa Knowledge and Belief (1962). Wittgensteinin mukaan henkilö, joka toimii Mooren paradoksin mukaisesti, syyllistyy oman väitteensä ns. epistemologiseen häpäisyyn. ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * Luokka:Paradoksit Luokka:Tietoteoria
Kylpyhuone

Kylpyhuone (lyhenne kh.) on peseytymiseen tarkoitettu huonetila, jossa on suihkutila tai kylpyamme. Lisäksi kylpyhuoneessa on usein WC-istuin. Kylpyhuone voi olla varustettu myös vaatepesua ja kuivausta varten. Piirustusmerkintänä käytetään lyhennettä KPH. Pesuhuone on kylpyhuonetta muistuttava mutta ainoastaan peseytymiseen tarkoitettu tila, joka sijaitsee usein saunan, uima-altaan tai muun vastaavan yhteydessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hannu Rinne: Kylpyhuone & WC. Perinnemestari, YLE 2009. Luokka:Peseytyminen Luokka:Asuinhuoneiston tilat
Santa Lucia (yhtye)

Santa Lucia oli suomalainen vuosina 1984–1992 toiminut rockyhtye, joka oli kotoisin Kemistä. Yhtye julkaisi uransa aikana neljä singleä, yhden LP:n ja yhden mini-LP:n. ==Yleistä== Santa Lucia nousi julkisuuteen versiollaan Vera Teleniuksen hittikappaleesta ”Miljoona ruusua” vuonna 1988. Sen ainoaksi jäänyt albumi Arktista Hysteriaa ilmestyi Poko Rekordsin julkaisemana kaksi vuotta myöhemmin. Kappaleet ”Harhaa” ja ”Pelastus Avaruudesta” julkaistiin singlenä. Yhtye hajosi 1990-luvun alussa jäsenten muutettua opiskelemaan eri puolille Suomea. Viimeinen julkaisu oli neljän kappaleen mini-LP/EP Neljä Tunnelia Tuonelaan vuonna 1992. Yhtye teki kappaleesta ”Ruusutarha” musiikkivideon, ja myöhemmin kappaleesta ”Harhaa” tehtiin promovideo. LP Arktista Hysteriaa ja EP Neljä Tunnelia Tuonelaan julkaistiin 1992 myös CD- versioina. Kitaristi Kati Pyykkö soitti Santa Lucian jälkeen Juice Leskisen ETC-kokoonpanossa. Laulaja Mape Morottaja toimitti myöhemmin Poliisi-TV:tä. Santa Lucia esiintyi kolmesti loppuvuonna 2011. Viimeinen esiintymisistä oli Helsingissä Metal Warning IV -festivaaleilla marraskuussa. Yhtye julkaisi koko tuotannostaan CD-levyn Arktista hysteriaa – Koko tuotanto 1988–1992. CD koostuu aiemmin julkaistusta albumista sekä yhdeksästä bonuskappaleesta. Elokuussa 2019 yhtyeen koko levytetty tuotanto sekä myös aiemmin julkaisemattomia äänityksiä julkaistiin kolmen vinyylilevyn kokoelmana. Yhdysvaltalaisessa Rolling Stone -musiikkijulkaisussa sitä kutsuttiin "vuoden cooleimmaksi uudelleenjulkaisuksi". ==Kokoonpano== * Kati ”Aide” Pyykkö (kitara) * Virpi ”Häte” Mattila (rummut) * Mari-Anne ”Sipe” Mäki (kosketinsoittimet) * Mape Morottaja (laulu) * Outi-Maria ”Kultsi” Kultalahti (bassokitara) == Julkaisut == === Albumit === Julkaisupäivä Nimi Julkaisija 1990 Arktista Hysteriaa Poko Rekords 2019 Perse palaa – kaikki levytykset ja vähiten hävettävät demot 1987–1992 Svart Records ===EP:t=== Julkaisupäivä Nimi Julkaisija 1992 Neljä Tunnelia Tuonelaan (CDEP) Poko Rekords ===Singlet=== Julkaisupäivä Nimi Julkaisija 1988 Sankarit/Viimeinen Aamu Poko Rekords 1988 Miljoona Ruusua/Pyhä Yö Poko Rekords 1989 Ruusutarha/Vihaan sinua Poko Rekords 1990 Harhaa / Pelastus avaruudesta Poko Rekords ===CD:t=== Julkaisupäivä Nimi Julkaisija 2011 Arktista hysteriaa – Koko tuotanto 1988–1992 EMI Finland == Lähteet == * Tiedot kokoonpanosta: ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * * Encyclopaedia Metallumin sivu yhtyeestä * YLE Elävä arkisto: Santa Lucian hevit leidit Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Kylpyamme

Kylpyamme on kylpemiseen eli veteen upottautumalla tapahtuvaan peseytymiseen tarkoitettu kaluste, allas. Kylpyjä voidaan ottaa myös terveydellisistä syistä tai huvin vuoksi. Useimmiten kylpyamme on nykyisin kiinteä ja sijoitettu kylpyhuoneeseen, mutta on olemassa myös siirrettäviä ammeita. Jälkimmäiset on voitu säilyttää muualla ja tuoda kylvyn ajaksi esimerkiksi keittiöön. Kylpyamme on yleensä mitoitettu siten, että siihen mahtuu yksi aikuinen lähes makaavaan asentoon tai istumaan (istuma-amme). Nykyaikaiset kylpyammeet voidaan valmistaa akryylimuovista tai lasikuidusta, emaloidusta teräksestä tai puusta. Aiemmin ammeita valmistettiin myös valuraudasta ja galvanoidusta teräksestä. Yleensä amme sijoitetaan lähelle vesipistettä ja viemäriä, jolloin se voidaan täyttää ja tyhjentää vaivattomasti. Amerikassa ja Englannissa käytetään paljon kylpyammeita saunojen sijaan. Kylpyammeeseen voi kuulua myös pore- ja vesihierontalaitteita. Tällöin puhutaan poreammeesta. Tällainen amme voi olla tarkoitettu useammalle kuin yhdelle kylpijälle. Kylpyammeesta käytetään myös nimitystä vanna, joka tulee venäjänkielisestä sanasta vanna (ванна). Venäjällä kylpyamme löytyy lähes jokaisesta kodista. == Katso myös == * Kylpytynnyri == Aiheesta muualla == Luokka:Kylpeminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Camerlengo

Camerlengo (myös kardinaalikamariherra) on katolisen kirkon korkea virkamies, kardinaali, joka toimii paavin kamariherrana. Camerlengo vahvistaa paavin kuoleman. Paavin kuoltua suurin valta Vatikaanissa siirtyy camerlengolle, kunnes uusi paavi valitaan. Nykyinen camerlengo on Kevin Joseph Farrell, jonka paavi Franciscus nimitti virkaan 14. helmikuuta 2019. == Katso myös == * Sedisvakanssi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pyhä istuin Luokka:Kirkolliset virat
Papu ja Pojat

Papu ja Pojat on suomalainen rock-yhtye. Yhtye muistetaan parhaiten kappaleesta ”Helle”, joka julkaistiin vuonna 1983 kokoelmalla Suomi soi 2. Yhtye julkaisi ainoastaan yhden oman levyn, jolta maininnan arvoinen on myös kappale ”Westerlund”. Papu ja Pojat -levyn kaikki kappaleet sävelsi ja sanoitti J. Karjalainen. Laulaja Haroa lukuun ottamatta yhtyeen jäsenet olivat J. Karjalainen & Mustat Lasit -yhtyeestä. Levyn takakansitekstin kirjoitti Kimmo Miettinen, joka oli kaivannut levyn julkaisua jo kauan. == Kokoonpano == * Mikko Lankinen – kitara * Pekka Lehti – basso * Janne Haavisto – rummut * Mitja Tuurala – urut * Papu Haro (Helena Haro) – laulu == Diskografia == * == Lähteet == * Tiedot kokoonpanosta: == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Aquamarine

Aquamarine on elokuva vuodelta 2006. Se kertoo kahdesta teini-ikäisestä tytöstä, Clairesta (Emma Roberts) ja Haileystä (Joanna Levesque), jotka auttavat Aquamarinea (Sara Paxton) toteuttaakseen unelmansa. Nimi "Aquamarine" tulee Aquamarine-nimisestä jalokivestä (; latinankielinen nimi tarkoittaa merivettä). == Juoni == Elokuva kertoo ystävistä, Clairesta ja Hayleystä. Heillä on edessään suuri ongelma, Hayleyn äiti on saanut uuden työn Australiasta ja he muuttavat jo viiden päivän päästä. Hayley ei halua muuttaa, koska hän ei näkisi Clairea enää. Niinpä he yrittävät löytää ratkaisun tilanteeseen. Eräänä yönä myrsky huuhtoo Aquamarine-nimisen merenneidon Clairen isovanhempien omistaman rantaklubin altaaseen. Hayley ja Claire löytävät Aquamarinen. Aquamarinen täytyy löytää aito rakkaus kolmessa päivässä, tai hän joutuu naimisiin isänsä valitseman puolison kanssa. Claire ja Hayley lupaavat auttaa häntä ja palkkioksi saavat yhden toiveen. Kolmessa päivässä ehtii tapahtua yhtä jos toista, mutta löytääkö Aquamarine rakkauden ja muuttaako Hayley Australiaan? Aquamarine luokitellaan komediaksi, jossa on kunnon tyttöjen elokuvan ainesta, kuten rakkautta ja ystävyyttä. Tarina kertoo kahdesta tytöstä, jotka auttavat merenneitoa toteuttamaan unelmansa. == Näyttelijät == Luokka:Vuoden 2006 yhdysvaltalaiset elokuvat
Soup De Loop

Soup De Loop oli suomalainen europop- yhtyehttps://www.discogs.com/release/2738946-Soup-De-Loop-Brainspotting, jonka jäseniä olivat Mari Vesala, Raymond Ebanks ja Jaakko Salovaara. Yhtye julkaisi ensimmäisen singlensä vuonna 1995, ainoan albuminsa vuonna 1997 ja hajosi tämän jälkeen. == Diskografia == * Brainspotting (1997) == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset elektronisen musiikin yhtyeet
Himo (yhtye)

Himo oli suomalainen rock-yhtye. Yhtye perustettiin Helsingissä syksyllä 1983 ja ensimmäisen keikkansa se soitti keväällä 1984Soundi 4/1986 Himo-yhtyeen haastattelu, Mika Junna. Rockin SM-kisoissa vuonna 1985 Himo sijoittui toiseksi Claudian jälkeen. ==Kokoonpano== *Anita Kurvinen, laulu *Timo Salminen, kitara *Pekka Juntunen, basso *Kossu Hynynen, rummut (ex) *Tero Kling, rummut *Pauli Engström, koskettimet (ex) *Jimi Tenor, saksofoni, koskettimet *Juha Mielonen, kitara (1986, Jimi Tenorin jälkeen) == Julkaisut == *Himo (1986) albumi *Tule jo / Kielletyt käskyt (1987) single == Lähteet == * Tiedot kokoonpanosta: ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Pikkulimaska

Pikkulimaska (Lemna minor) on veden pinnalla kelluva pieni monivuotinen putkilokasvi. == Ulkonäkö ja koko == Pikkulimaska muodostaa suuria kasvustoja hitaasti virtaavien vesien pinnalle. 1,5–5 mm kokoiset versot ovat yksijuurisia, tavallisesti 2–5 verson ryhminä kelluvia. Valkoista langanpätkää muistuttavan juuren pituus on tavallisesti alle 5 cm. Lehtiä muistuttavat versot ovat pitkänpyöreitä tai vastapuikeita, ehytlaitaisia, kolmesuonisia ja litteitä. Väriltään ne ovat vihreitä, joskus harvoin alapuolelta punertavia. Verson tyvi on lyhyt ja kalvomainen. Alapinnan ilmaontelot ovat epäselvästi näkyviä ja alle 0,3 mm levyisiä. Vaatimattomassa kukinnossa on kaksi hedekukkaa ja yksi emikukka. Kukinto sijaitsee verson laidan taskussa kalvon suojaamana. Pikkulimaska kukkii heinä-elokuussa, mutta kukintoja tavataan harvoin eikä sen tiedetä tuottaneen Suomessa siemeniä.Retkeilykasvio 1998, s. 506. == Levinneisyys == Pikkulimaskaa tavataan läpi pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla alueilla, mutta esiintymisalue on epäyhtenäinen. Sitä kasvaa koko Euroopassa pohjoisimpia osia lukuun ottamatta, Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä, suurimmassa osassa Keski-, Itä- ja Kaakkois-Aasiaa, Pohjois-Amerikan keski- ja eteläosissa sekä Karibialla. Laji on levinnyt myös eteläiselle pallonpuoliskolle muun muassa eteläiseen Afrikkaan ja Australiaan.Den virtuella floran: Andmat Viitattu 18.8.2010. Suomessa pikkulimaskaa tavataan yleisenä Oulu–Joensuu-linjan eteläpuolella. Pohjoisimmat havainnot ovat Keski- Lapista.Lampinen, R. & Lahti, T. 2017: Kasviatlas 2016. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki. Viitattu 16.10.2017. == Elinympäristö == Pikkulimaska kasvaa rehevöityneissä vesissä, kuten lammikoissa, ojissa, joissa, järvissä sekä vähäsuolaisessa murtovedessä suojaisissa paikoissa. Sitä tavataan myös ulkoluotojen kallioallikoissa. Laji on Suomessa yleistynyt vesistöjen rehevöitymisen myötä.Oulun kasvit 2005, s. 81. == Käyttö == Pikkulimaskaa kasvatetaan myös akvaariokasvina, ja esimerkiksi kultakalat syövät sitä mielellään.Akvaario - tietopankki: Pikkulimaska (Lemna minor) Viitattu 15.10.2017. == Lähteet == * Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle. Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Pikkulimaskan (Lemna minor) levinneisyys Suomessa. * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pikkulimaska (Lemna minor) * Valokki – nettikasvio: Pikkulimaska (Lemna minor) * ITIS: Lemna minor * United States Department of Agriculture (USDA): Lemna minor * Flora of North America: Lemna minor Luokka:Limaskat Luokka:Akvaariokasvit
Master’s Hammer

Master's Hammer on vuonna 1987 perustettu tšekkiläinen black metalia soittava yhtye. Nimi on englantia ja tarkoittaa Mestarin Vasaraa. Yhtye julkaisi useita demoja ennen vuonna 1990 julkaistua debyyttialbumiaan, Rituália. Kaksi vuotta tämän jälkeen toinen julkaistiin toinen levy The Jilemnice Occultist. Kolmas albumiŠlágry jäi yhtyeen viimeinseksi. Levynä Šlágry oli kaukana yhtyeen edellisistä tuotoksista. Se yhdisteli eri tyylejä, jotka olivat peräisin metallimusiikin ulkopuolelta. Tämä levy äänitettiin kaksimiehisellä kokoonpanolla, johon kuuluivat ainoastaan Franta Štorm sekä Vlasta Voral. Kaikki sanoitukset ovat tšekkiä, mutta niistä on olemassa englanninkielisiä käännöksiä. Yhtye hajosi viimeisen levyn jälkeen, mutta se koottiin uudestaan vuonna 2009. Yhtye julkaisi uuden levyn Mantras. Kokoonpano oli muuten sama kuin The Jilemnice Occultist -levyllä, pois lukien rumpali Mirek Valenta. == Jäsenet == === Viimeinen tunnettu kokoonpano=== * Franta Štorm – kitara, laulu, rummut * Tomáš "Necrocock" Kohout – kitara * Tomáš "Monster" Vendl – basso * Vlasta Voral – syntetisaattori * Honza "Silenthell" Pøibyl – patarummut === Entiset jäsenet === * Mirek Valenta – rummut * Míla Køovina – kitara * Milan "Bathory" Fibiger – basso * Ferenc Feèo – rummut * Ulric For – patarummut * Carles R. Apron – rummut == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * * * * === EP:t === * === Kokoelma-albumit === * === Livealbumit === * === Demot === * * * * * * == Aiheesta muualta == * Yhtyeen viralliset kotisivut * OSMOSEn Master's Hammer -sivut * * Luokka:Tšekkiläiset black metal -yhtyeet Luokka:Avantgardemetalliyhtyeet Luokka:1980-luvun yhtyeet ja sooloartistit Luokka:1990-luvun yhtyeet ja sooloartistit
Eurooppa-keskeisyys

Eurooppa-keskeisyys eli eurosentrismi on Euroopan, kuten eurooppalaisen kulttuurin, ensisijaistamista. Se on etnosentrismin muoto, jossa ei- eurooppalaisia yhteiskuntia arvioidaan eurooppalaisten (ja muiden länsimaisten, kuten amerikkalaisten) kulttuuristen oletusten ja ennakkoasenteiden termein. Yhteiskuntatieteissä Eurooppa-keskeisyyden piirteinä nähdään esimerkiksi: * eurooppalaisten näkeminen tietoisina subjekteina ja ei-eurooppalaisten näkeminen passiivisina ja epäitsenäisinä objekteina, * eurooppalaisten nostaminen etualalle ja ei-eurooppalaisten roolin väheksyminen, * eurooppalaisten näkeminen nykyaikaisen sivistyksen alkuunpanijoina, * eurooppalaisten luokittelujen ja käsitteiden käyttäminen, * eurooppalaisuuden näkeminen objektiivisesti parhaana joko biologisin, kulttuurisin tai sosiologisin termein. Eurooppalainen näkökulma perustuu eurooppalaiseen filosofian perinteisiin ja julkiseen keskusteluun. Ne omaksuttiin vaiheittain historian, talouden ja yhteiskunnan empiiriseen tutkimukseen, joista syntyivät myöhemmin myös yhteiskuntatieteet. Empiirisen tutkimuksen kenttä on valittu eurooppalaisten kriteerien ja merkityksen mukaan, ja historian ja yhteiskunnan rakenteet on perustettu erooppalaisiin luokitteluihin ja käsitteisiin sekä eurooppalaisten ideaalisiin ja materiaalisiin intresseihin. Eurooppa-keskeisessä näkökulmassa “toisen” näkökulmaa ei yleensä esitetä. ==Katso myös== *Afrosentrismi ==Lähteet== Luokka:Etnosentrismi Luokka:Eurooppa
Nopeudenrajoitin

Nopeudenrajoitin voi tarkoittaa: * Henkilöauton nopeudenrajoitinta. Katso vakionopeudensäädin. * Kuorma-auton nopeudenrajoitinta. Se on viranomaisten määräyksestä raskaisiin ajoneuvoihin asennettava laite, joka rajoittaa ajoneuvon suurimman nopeuden. *Muun kulkuneuvon, kuljettimen tai laitteen, esimerkiksi hissin, nopeudenrajoitinta.
Ténéré

Ténéré on aavikkoalue eteläisessä Saharassa, joka ulottuu koillisesta Nigeristä läntiseen Tšadiin. Se on pinta-alaltaan noin 400 000 km². Sen rajoina on perinteisesti pidetty Aïrvuoristoa lännessä, Ahaggarvuoristoa pohjoisessa, Djadon tasankoa koillisessa, Tibestivuoristoa idässä ja Tšadjärveä etelässä. Nimi Ténéré tulee tuaregikielestä ja tarkoittaa "aavikkoa". Ténéré on äärimmäisen kuivaa ja kuumaa aluetta. Vuotuinen sademäärä on yleensä noin 25 mm. Vettä on äärimmäisen vaikea löytää edes maan alta. Kaivoja on vähän, ja ne saattavat olla satojen kilometrien päässä toisistaan. Suurin osa Ténérén nykyisistä asukkaista on Aïrvuoriston ja Azawaghin alueella asuvia tuaregeja. Muita etnisiä ryhmiä ovat hausat, songhait, wodaabet, maurit, ja tebut. Ténérén suurin kaupunki on Agadez, muita merkittäviä kaupunkeja ja kyliä ovat Abalagh, Arlit, In-Gall, Tahoua ja Tanout. == Katso myös == * Arbre du Ténéré Luokka:Sahara
Michael Dawson (jalkapalloilija)

Michael Richard Dawson (s. 18. marraskuuta 1983 Northallerton, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Hull Cityä. Hän on pelipaikaltaan toppari. Dawson aloitti uransa Nottingham Forestissa, jossa hän teki debyyttinsä 1. huhtikuuta 2002 ottelussa Walsallia vastaan. Vuoteen 2005 asti Nottinghamissa pelannut Dawson teki 7 maalia pelaamassaan 83:ssa ottelussa. 31\. tammikuuta 2005 Dawson liittyi Tottenhamin miehistöön ja debyyttinsä hän teki 16. huhtikuuta 2005 2-2 tasapelissä Liverpoolia vastaan. 26\. elokuuta 2014 Dawson siirtyi Englannin valioliigassa pelaavaan Hull Cityyn. Debyyttinsä hän teki 31. elokuuta 2014 2-1 tappiossa Aston Villaa vastaan. Dawson on pelannut Englannin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 13 ottelua ja hänen odotetaan tekevän debyytin Englannin maajoukkueessa lähiaikoina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Profiili Tottenhamin sivustolla *Profiili soccerbase.comissa Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jean Jaurès

Jean Jaurès [žã žores] (3. syyskuuta 1859 Castres – 31. heinäkuuta 1914 Pariisi) oli ranskalainen vasemmistopoliitikko. Jaurès syntyi keskiluokkaiseen perheeseen pienessä Castresin maaseutukaupungissa, josta hänet valittiin myös ensimmäistä kertaa parlamenttiin vuonna 1885. Hänellä oli hyvät mahdollisuudet menestyä politiikassa värikkäiden ja taitavien puheidensa ansiosta. Jaurès oli alun perin vasemmistolais-tasavaltalainen, mutta 1890-luvulle tultaessa hän siirtyi lähemmäs sosialisteja ja hänestä tuli liikkeen maltillisen suunnan vaikutusvaltaisimpia johtajia ensimmäistä maailmansotaa edeltäneenä aikana. Hän oli myös historioitsija, toimi filosofian professorina Toulousessa ja kirjoitti laajan teoksen Ranskan vallankumouksesta sosialistisesta näkökulmasta. Hänet valittiin ensimmäisen kerran parlamentin jäseneksi 1885 ja hän liittyi sosialistipuolueeseen 1893. Jaurès perusti L’Humanité-lehden ja toimi sen päätoimittajana kuolemaansa saakka. Jaurès oli työväenliikkeen ja kansainvälisten rauhanaktivistien puolustaja myös oikeussaleissa. Tässä suhteessa hänet muistetaan ennen kaikkea Dreyfusin tapauksesta, jossa hän asettui voimakkaasti puolustamaan sittemmin syyttömäksi todettua juutalaista upseeria Alfred Dreyfusia. Jaurès menetti tällöin parlamenttipaikkansa, koska Dreyfusia paheksuttiin laajalti. Jaurés oli illastamassa 31. heinäkuuta 1914 kello 21.00 Café du Croissantissa, 146 Rue Montmartrella. Ranskalainen nationalisti Raoul Villain astui ravintolaan 40 minuuttia sen jälkeen kun Jaurés oli saapunut sinne ja ampui häntä takaapäin. Jaurésin murha synnytti paniikin Pariisin kaduilla. Jaurésin ruumis haudattiin 23. marraskuuta 1924 Ranskan suurmiesten joukkoon Panthéoniin. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset poliitikot Luokka:Ranskalaiset päätoimittajat Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Ranskalaiset historioitsijat Luokka:Esperantistit Luokka:Pasifistit Luokka:Ensimmäisen maailmansodan vastaiset aktivistit Luokka:Ranskalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1859 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Viipuri–Joensuu-rata

Viipuri–Joensuu-rata oli Viipurista Antrean ja Sortavalan kautta Joensuuhun kulkenut rautatieyhteys. Se muodosti entisen Karjalan radan, joka otettiin käyttöön osittain valmistumisten mukaan. Viipurin ja Antrean välinen osuus avattiin liikenteelle vuonna 1892, ja samaan aikaan valmistui haararata edelleen Antreasta Imatralle. Antrean ja Sortavalan välinen osuus avattiin liikenteelle marraskuussa 1893 ja viimeinen osuus Sortavalasta Joensuuhun marraskuussa 1894.Suomen leveäraiteiset rataosat, taulukko valmistumisvuosista. Web Archive 2005 (Grafiscreen). Viitattu 19.7.2020. Aluksi rata kuului kokonaan Suomen rataverkkoon, mutta 1940 solmitun Moskovan rauhan jälkeen Suomen alueelle jäi vain Niiralasta Joensuuhun kulkenut osa. Säkäniemen ja Joensuun välinen rataosuus tuli 1960-luvulla muodostamaan pohjoisimman osan Kouvolasta alkavasta, Lappeenrannan ja Parikkalan kautta kulkevasta nykyisestä Karjalan radasta, jolla on sekä henkilö- että tavaraliikennettä. Sen sijaan Niiralan ja Säkäniemen välisellä Niiralan radalla kulkee pelkästään Suomen ja Venäjän välistä tavaraliikennettä. Nykyisin Venäjällä rataosuudet ovat Viipuri–Hiitola-rata, Hiitola–Sortavala- rata ja Sortavala–Suojärvi-rata Matkaselkään saakka, johon johtaa Suomen rajalta Värtsilä–Matkaselkä-rata. ==Katso myös== *Luettelo entisen Karjalan radan rautatieliikennepaikoista Suomessa == Lähteet == Luokka:Luovutettujen alueiden rautatiet
Syrian Arab Airlines

Syrian Arab Airlines on syyrialainen kansainvälinen lentoyhtiö joka perustettiin vuonna 1961 seuraajana Syrian Airways -nimiselle yhtiölle. Se tunnetaan myös nimellä Syrianair ja käyttää solmukohtanaan Damaskoksen kansainvälistä lentoasemaa. Lentoyhtiö liikennöi useaan kohteeseen sekä Syyriassa että myös muualla Lähi-idässä. Lisäksi Syrian Arab Airlinesilla on kohteita Euroopassa (esimerkiksi Lontoo ja Wien). Yhtiö on Arab Air Carriers Organizationin jäsen. Yhtiö on uusimmassa ikääntynyttä kalustoaan ja tilannut 10 kpl Antonov-148 konetta, 4 kpl Tupolevin 204SM ja 3 kpl Iliyushin Il96-400-laajarunkokonetta. == Lähteet == Luokka:Syyrialaiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt
Vladimir Adlerberg

Vladimir Fjodorovitš Adlerberg (alk. Eduard Ferdinand Woldemar Adlerberg; ; 29. marraskuuta (J: 18. marraskuuta) 1791 Pietari – 20. maaliskuuta (J: 8. maaliskuuta) 1884 Pietari)Адлерберг, Вла­ди­мир Фё­до­ро­вич Большая российская энциклопедия (2004–2017). Viitattu 8.7.2023. oli venäläinen kreivi, jalkaväenkenraali ja ministeri. Vladimir Adlerberg kuului ruotsalaisperäiseen Adlerberg-aatelissukuun. Hänen isoisänsä isoisä oli Ruotsin arkkipiispa Olaus Swebilius, jonka lapset aateloitiin vuonna 1684 nimellä Adlerberg. Vladimir Adlerbergin isoisä Erik Adlerberg jäi asumaan Viroon sen tultua liitetyksi Venäjän keisarikuntaan ja hänen isänsä Gustav Friedrich Adlerberg oli venäläisen jalkaväkirykmentin komentajana Viipurissa.Nordisk familjebok (1904), s. 119–170 Runeberg.org. Viitattu 8.7.2023. Adlerbergin äiti Julia Adlerberg (o.s. von Baggehufwudt) oli Smolnan instituutin johtaja ja keisarinna Maria Fjodorovnan ystävä. Adlerberg valmistui Pietarin paašikoulusta vuonna 1811 ja osallistui upseerina Napoleonin sotiin vuosina 1812–1814, muun muassa Borodinon taisteluun. Vuodesta 1817 hän oli suuriruhtinas Nikolai Pavlovitšin eli myöhemmän keisari Nikolai I:n adjutantti. Hän pysyi Nikolai I:n läheisenä ystävänä tämän hallitsijakaudella. Adlerberg oli vuodesta 1828 kenraaliadjutantti, vuosina 1828–1832 pääesikunnan päällikön kanslian johtaja ja vuodesta 1832 sotaneuvoston sekä vuodesta 1842 valtakunnanneuvoston jäsen. Adlerberg oli keisarillisen postilaitoksen päällikkönä vuosina 1842–1857, minä aikana Venäjällä otettiin käyttöön postimerkit. Vuosina 1852–1870 hän oli Venäjän hoviministeri. Hän sai jalkaväenkenraalin sotilasarvon vuonna 1843 ja kreivin arvon vuonna 1847. Hän kääntyi luterilaisesta ortodoksiksi. Adlerbergin puoliso oli Marija Vasiljevna Nelidova. Heidän pojistaan Nikolai Adlerberg toimi muun muassa Suomen kenraalikuvernöörinä ja Aleksandr Adlerberg hoviministerinä isänsä jälkeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Venäläiset kreivit Luokka:Venäläiset kenraalit Luokka:Venäjän ministerit Luokka:Venäjän valtakunnanneuvoston jäsenet Luokka:Vuonna 1791 syntyneet Luokka:Vuonna 1884 kuolleet
Kangas (Ylivieska)

Kangas on kylä Pohjois-Pohjanmaalla Ylivieskassa kantatien 86 ja Pohjanmaan radan varrella, noin 15 kilometriä Ylivieskasta pohjoiseen ja noin 15 kilometriä Oulaisten keskustasta etelään. Kylä on pieni rautatieläiskylä, joka on syntynyt Kankaan rautatieaseman ympärille. Kylässä sijaitsi kansakoulu, pari kauppaa ja nuorisoseuran talo. Luokka:Ylivieskan kylät
Lemmonletto

Lemmonletto on pieni saari Oulun kaupungin (entisen Haukiputaan kunnan) vesialueella Perämerellä. Se sijaitsee Hietakarin ja Hiukeen saaren välisellä alueella noin neljän kilometrin päässä Virpiniemen merivartioasemalta länteen. Muut läheiset saaret ovat Kaasamatala ja Puukkoletto. Oulun satamaan johtava laivaväylä kulkee saaren eteläpuolitse. Luokka:Kello (kaupunginosa) Luokka:Oulun merialueiden saaret
Oulun 10 metrin väylä

Oulun 10 metrin väylä on Perämereltä Oulun satamaan johtava vesiväylä. Väylän nimelliskulkusyvyys on 10,0 metriä. Sen alkupiste on Hailuodon Marjaniemen majakan pohjoispuolella. Väylän alkupisteessä sijaitsee kolme pohjamajakkaa, Oulu 1, Oulu 2 ja Oulu 3. Väylä sijaitsee Hailuodon pohjoispuolella ja johtaa Kattilankallan ja Hiukeen eteläpuolitse Vihreäsaaren, Nuottasaaren ja Oritkarin satamiin. Väylä risteää Raahen–Oulun–Kemin rannikkoväylän kanssa Oulu 1:n majakan luona, sekä Oulun–Kemin 10 metrin väylän kanssa Hiukeen saaren eteläpuolella. ==Aiheesta muualla== * Merenkulkulaitos: Väyläkortti (PDF) Luokka:Oulun liikenne Luokka:Perämeri Luokka:Vesiväylät Luokka:Suomen vesiliikenne
Sriharikota

Sriharikota on saari Intian etelärannikolla Andhra Pradeshin osavaltion edustalla. Saarella sijaitsee Intian avaruusjärjestön avaruuskeskus Satish Dhawan Space Centre, jota käytetään satelliittien ja luotainten laukaisuun. == Aiheesta muualla == *Intian avaruusohjelma Luokka:Intian saaret Luokka:Andhra Pradeshin maantiede
Kirkkosaari

Kirkkosaari on yleinen paikannimi. Käsitteenä kirkkosaari tai kirkkosalo on paikka, tyypillisesti järvellä, joella tai merellä sijaitseva saari tai maalla sijaitseva kohouma, johon liittyy joko pakanallisia tai kristillisiä uskonnollisia perinteitä. Monin paikoin on Kirkkosaareksi nimetty kirkon tuntumassa oleva saari, jossa vesireittejä pitkin kirkkoveneellä saapuneet seurakuntalaiset ovat pukeneet pyhävaatteet ennen kirkkoon menoa (esimerkiksi Karstulan Pääjärven Kirkkosaari). Kirkkosaaret ovat saattaneet kelirikkoaikana toimia myös tilapäisinä hautausmaina. Saaria ja kohoumia on myös nimetty kirkkosaariksi joko itse saarelle tai sen läheisyyteen rakennetun kirkon mukaan. ==Aiheesta muualla== * Pielaveden Rakennusperintörekisterissä, saarella oleva kirkko. * Karstulan Pääjärven Kirkkosaari. Karttapaikka. Luokka:Suomalaisen muinaisuskon pyhät paikat Luokka:Uskonto Suomessa
Pentti Määttänen

Pentti Määttänen (s. 1952 Kokkola) on suomalainen filosofian dosentti ja tietokirjailija. Määttänen väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1993. Hän toimii dosenttina Helsingin yliopistossa ja Taideteollisessa korkeakoulussa.Pentti Määttänen: CV Tutkijana hän on perehtynyt erityisesti mielenfilosofiaan.niin&n;äin 4/1998. == Teoksia == * Määttänen, Pentti: Action and Experience. A Naturalistic Approach to Cognition. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1993. * * * Määttänen, Pentti: Taide maailmassa. Helsinki Gaudeamus 2012. * === Artikkeleita === * Määttänen, Pentti: ”Merkitykset musiikissa: Pragmatismin näkökulma” teoksessa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * Pentti Määttänen, Helsingin yliopisto * Määttänen, Pentti: "Philosophical Inspiration" * Määttänen, Pentti: "A Pragmatist Notion of Work of Art" * Johdatusta filosofiaan, kirja-arvio teoksesta Filosofia: johdatus peruskysymyksiin. niin&n;äin 4/1998. Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kirkkosaari (täsmennyssivu)

Kirkkosaari voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita: * Kirkkosaari, saari Iissä * Kirkkosaari, saari Inarissa * Kirkkosaari, saari Kannonkoskella * Kirkkosaari, saari Karstulassa * Kirkkosaari, saari Karttulassa * Kirkkosaari, saari Keuruulla * Kirkkosaari, saari Kuhmossa * Kirkkosaari, saari Kuopiossa * Kirkkosaari, saari Kuusamossa * Kirkkosaari eli Luoto, saari Köyliössä * Kirkkosaari, saari Laukaassa * Kirkkosaari, saari Lestijärvellä * Kirkkosaari, saari Muhoksella * Kirkkosaari, saari Nakkilassa * Kirkkosaari, saari Oulussa * Kirkkosaari, saari Paraisilla * Kirkkosaari, saari ja merkittävä rakennushistorian kohde Pielavedellä * Kirkkosaari, saari Taipalsaarella * Kirkkosaari, saari Taivalkoskella * Kirkkosaari, saari Viitasaarella * Kirkkosaari, saari Virtasalmella Pieksämäellä. Suomessa on kaikkiaan 76 Kirkkosaari-nimistä maastokohdetta.
Odygd

Odygd-suku on ikivanhaa suomalaista rälssiä. Ruotsin kielen "odygd"-sana tarkoittaa kunniatonta, syy nimen käytölle ei ole tiedossa. Suvun varhaisin, kantaisäksi määritelty oli nimeltään Filpus Odygd (syntynyt n. 1310). Rälssimiehet Karl Filpusson eli Karl Odygd (vanhempi) (mainitaan asiakirjoissa 1381–1384) ja hänen todennäköinen veljensä Jöns Filpusson (1405), joka sai Eerik Pommerilaiselta vahvistuksen tilojensa verovapauteen, vaikuttivat Varsinais-Suomessa. Jöns Filpusson oli Raision, Rymättylän ja Karvatun tutkintakäräjien lautamies. Karl Filpussonilla oli pojat asemies Filpus Karlsson (1405–1429) ja asemies Ture Karlsson (1405–1427). Ture Karlsson omisti Maatialan kartanon Pirkkalassa. Hänestä käytettiin v. 1405 myös lisänimeä Kairanpoika (FMU 1201), mikä viittaisi siihen, että hän oli laivanrakentajasukua ja oli ehkä sukua asemies Erik Poranpojalle (Spore-suku). Laivanrakennuksessa käytettiin poraa eli napakairaa, joka näkyy Erik Poranpojan (1381–1405) sinetissä. Filpus Karlssonin poika Karl Odygd (nuorempi) (1437–1456) käytti samaa nimeä kuin isoisänsä ja kantoi metsästystorvea vaakunasinetissään (FMS 70). Hän oli Lappeen kirkkoherra ja ryhtyi Naantalin pappismunkiksi v. 1455\. Ture Karlssonin pojat olivat Karl Turesson (1418) ja Jöns Turesson (1450), joka omisti Viikin kartanon Pirkkalassa. Jöns Filpussonin (1405) varsin todennäköinen poika asemies Filpus Jönsson (1437–1457) Luonnonmaan Isostakylästä (Storby) kantoi myös sinetissään metsästystorvea (FMS 158). Häntä pidetään Jägerhorn af Storby -suvun kantaisänä. Perimätiedon mukaan Odygd-suku polveutuu Birger-jaarlin aviottomasta pojasta. Mikäli tämä on totta, suvun muita kaukaisia esi-isiä Birgerin kautta olisivat muun muassa Ruotsin kuninkaat Sverker ja Eerik Voittoisa, Tanskan ja Englannin kuningas Sven Haaraparta, Flanderin kreivi Boudewijn (Balduin) IV, anglosaksien kuningas Alfred Suuri sekä Kaarle Suuren pojanpoika, länsifrankkien kuningas Kaarle Kaljupää. == Lähteet == *Tapio Vähäkangas, Jeppe Kurjen esivanhemmat ja jälkeläiset *Eric Anthoni, Släkten Odygd och dess frändskap med släkten Jägerhorn af Storby *Reinhold Hausen, Finlands Medeltida Sigill (FMS) *Kansallisbiografia 4, Seppo Suvanto *Finlands Medeltida Urkunder (FMU) Odygd Luokka:Suomen keskiaikaiset suvut
Kirkkosaari (Oulu)

Kirkkosaari on pinta-alaltaan noin 7,6 neliökilometrin laajuinen Kiiminkijoen saari Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa Ylikiimingin taajaman ja kirkon pohjoispuolella. Saarta erottavat mantereesta sen etelä- ja itäpuolella virtaava Kiiminkijoki ja sen sivuhaarat, pohjoispuolella virtaava Mustapudas sekä länsipuolella virtaava Kääriänpudas. Saarella asuu noin 20 asukasta, asutuksen keskittyessä etelärannalle Autiolehdon ja Vattuahon alueille. Joloksentie johtaa saaren lävitse. Oulun ja Ylikiimingin vuonna 2009 tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen Oulun kaupungin maantieteellinen keskipiste siirtyi Kirkkosaareen. Oulun yliopiston maantieteen laitoksen määrittelemä keskipiste sijaitsee Kirkkosaaren lounaisosassa Autiolehdon harjun ja Kiiminkijoen välisellä suoalueella, ja se on merkitty maastoon viitoin. Keskipisteen koordinaatit ovat . ==Lähteet== Luokka:Oulun sisävesien saaret Luokka:Ylikiiminki