Siipipuut

Siipipuut (Dipterocarpus) on siipipuukasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jonka noin 70 lajia kasvavat luonnonvaraisina Kaakkois-Aasiassa. Joidenkin lajien puuainesta käytetään. == Ulkonäkö ja koko == pienoiskuva|Dipterocarpus baudiin pudonneita kukkia. === Kasvutapa ja lehdet === Siipipuut ovat tavallisesti korkeita ja pystyrunkoisia puita. Ne voivat olla ainavihantia tai kausivihantia. Rungon tyvellä on usein suuria lankkujuuria. Halkeileva korkkihuokosellinen kaarna vaihtelee väriltään harmahtavanruskeasta oranssiin. Pihka on valkoista, tuoksuvaa ja öljyistä. Sydänpuun väri vaihtelee ruskeasta punaruskean ja kellertävän kautta vihreään; manto eroaa selvästi väriltään sydänpuusta. Siipipuiden vuorottaisten lehtien nahkeapintaiset lehtilavat ovat yksinkertaisia. Sulkasuonisten lehtien sivusuonet ovat suoria. Suuret korvakkeet ympäröivät kärkisilmua ja jättävät pudottuaan rengasmaisen lehtiarven. === Kukat ja hedelmät === Siipipuiden tuskin lainkaan haaroittuvissa terttumaisissa kukinnoissa on tavallisesti 3–9 kukkaa yhdessä. Suurehkot, makeantuoksuiset, kaksineuvoiset kukat ovat säteittäisiä ja viisiteräisiä. Viisi verholehteä ovat tyveltään kasvaneet yhteen maljamaiseksi muodostelmaksi. Viisi valkoista terälehteä ovat karvaisia ja niissä on usein punainen keskiraita. Keltaiset ponnet ovat pitkähköjä. Kehänpäällinen sikiäin on karvainen ja munanmuotoinen. Emin jouhimainen vartalo päättyy levenevään luottiin. Siipipuiden yksisiemenisissä, pähkinämäisissä hedelmissä on viisi siipeä, joista kaksi on lyhyempiä ja kolme pidempiä. Kaksi suurempaa muodostavat yhdessä pystyn siiven. Yhden alkion sisältävät siemenet ovat kasvaneet yhteen. Jokaisessa alkiossa on kaksi suurta ja paksua sirkkalehteä sekä huomaamaton alkeisjuuri. == Levinneisyys == Siipipuut kasvavat luonnonvaraisina laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa. Niitä esiintyy Sri Lankassa, Intiassa, Pakistanissa, Bangladeshissä, Myanmarissa, Kambodžassa, Thaimaassa, Laosissa, Kiinassa, Vietnamissa, Malesiassa, läntisessä Indonesiassa ja Filippiineillä. Suvun lajit muodostavat dipterokarpusmetsiksi kutsuttuja kuivia, kesävihantia metsiä useilla alueilla Kaakkois-Aasiassa. == Luokittelu == Suvun kuvasi ensimmäisenä saksalainen lääkäri ja kasvitieteilijä Karl Friedrich von Gärtner vuonna 1805 julkaisussa De Fructibus et Seminibus Plantarum ..... Suvun tyyppilaji on Arthur Allman Bullockin vuonna 1960 sukuun sijoittama Dipterocarpus costatus. Tieteellinen nimi Dipterocarpus on suoraan käännettynä "kaksisiipinen hedelmä". Tieteellisen nimen synonyymeja ovat Duvaliella ja Mocanera. Sukuun kuuluu noin 70 lajia: * Dipterocarpus acutangulus * Dipterocarpus alatus * Dipterocarpus applanatus * Dipterocarpus baudii * Dipterocarpus borneensis * Dipterocarpus bourdillonii * Dipterocarpus caudatus : Esiintyy Malesiassa, Indonesiassa, Singaporessa ja Filippiineillä. * Dipterocarpus caudiferus * Dipterocarpus chartaceus * Dipterocarpus cinereus * Dipterocarpus concavus * Dipterocarpus condorensis * Dipterocarpus confertus : Esiintyy Bruneissa, Kalimantanilla, Sabahissa ja Sarawakissa. * Dipterocarpus conformis * Dipterocarpus coriaceus * Dipterocarpus cornutus * Dipterocarpus costatus : Esiintyy Bangladeshissä, Malesiassa, Kambodžassa, Laosissa, Myanmarissa, Vietnamissa, Andamaaneilla ja Nikobaareilla. * Dipterocarpus costulatus * Dipterocarpus crinitus : Esiintyy Thaimaassa, Malesiassa, Sumatralla ja Kalimantanilla. * Dipterocarpus cuspidatus * Dipterocarpus elongatus * Dipterocarpus eurhynchus * Dipterocarpus fagineus * Dipterocarpus fusiformis * Dipterocarpus geniculatus * Dipterocarpus glabrigemmatus * Dipterocarpus glandulosus * Dipterocarpus globosus * Dipterocarpus gracilis : Esiintyy Bangladeshissä, Malesiassa, Indonesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa, Filippiineillä, Andamaaneilla ja Nikobaareilla. * Dipterocarpus grandiflorus : Esiintyy Indonesiassa, Malesiassa, Filippiineillä, Andamaaneilla ja Nikobaareilla, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Puuainesta myydään kauppanimellä Keruing. * Dipterocarpus hasseltii : Esiintyy Indonesiassa, Malesiassa, Filippiineillä, Thaimaassa ja Vietnamissa. * Dipterocarpus hispidus * Dipterocarpus humeratus * Dipterocarpus indicus : Esiintyy ainoastaan Intian Karnatakan, Keralan ja Tamil Nadun osavaltioissa. * Dipterocarpus insignis * Dipterocarpus intricatus : Esiintyy Thaimaassa, Kambodžassa, Laosissa ja Vietnamissa. * Dipterocarpus kerrii : Esiintyy Thaimaassa, Myanmarissa, Indonesiassa, Malesiassa ja Filippiineillä sekä Andamaaneilla ja Nikobaareilla. * Dipterocarpus kunstleri * Dipterocarpus lamellatus * Dipterocarpus littoralis * Dipterocarpus lowii : Esiintyy Malesiassa, Bruneissa ja Sumatralla. * Dipterocarpus megacarpus * Dipterocarpus mundus * Dipterocarpus nudus * Dipterocarpus oblongifolius * Dipterocarpus obtusifolius : Esiintyy Malesiassa, Thaimaassa, Kambodžassa, Laosissa, Myanmarissa ja Vietnamissa. * Dipterocarpus ochraceus * Dipterocarpus orbicularis * Dipterocarpus pachyphyllus * Dipterocarpus palembanicus * Dipterocarpus perakensis * Dipterocarpus retusus : Kasvaa luonnonvaraisena Intiassa, Indonesiassa, Laosissa, Malesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa sekä Kiinan Tiibetin ja Yunnanin maakunnissa. * Dipterocarpus rigidus * Dipterocarpus rotundifolius * Dipterocarpus sarawakensis : Paikallisesti tunnetaan myös nimellä Sarawak Keruing. * Dipterocarpus scaber * Dipterocarpus semivestitus * Dipterocarpus stellatus * Dipterocarpus sublamellatus : Esiintyy Malesiassa ja Sumatralla. * Dipterocarpus tempehes * Dipterocarpus tuberculatus : Esiintyy luonnonvaraisena Bangladeshissä, Kambodžassa, Intiassa, Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Puusta saadaan nestemäistä Gurjunbalsam-nimellä tunnettua pihkaa, joka on punaruskeaa tai fluoresoivan vihertävää. * Dipterocarpus turbinatus : Puuainesta myydään myös kauppanimellä Keruing. Esiintyy luonnonvaraisena Intiassa, Bangladeshissä, Thaimaassa, Kambodžassa, Myanmarissa, Laosissa, Vietnamissa, Andamaaneilla ja Nikobaareilla sekä Kiinan Yunnanin ja Tiibetin maakunnissa. * Dipterocarpus validus * Dipterocarpus verrucosus * Dipterocarpus zeylanicus : Kotoisin Sri Lankasta. == Käyttö == Eräät siipipuulajit ovat tärkeitä käyttöpuita, ja puuaineksella on lukuisia eri kauppanimiä eri kielissä. Yksikään laji ei ole CITES-säännösten suojaama, ja eräät lajit tuottavat Gurjunbalsam-nimistä kopaivapalsamia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Flora of China: Dipterocarpus *