Hijab

Hijab (, , suom. 'peite', 'verho') on länsimaisessa puhetavassa musliminaisten uskonnollisista syistä käyttämä huivi, joka peittää hiukset ja kaulan. Muslimit voivat tarkoittaa "hijabilla" myös yleisemmin konservatiivista, pään ja vartalon peittävää pukeutumista. Jos myös kasvot peitetään, kyseessä on niqab, ja peittävin asu on burka.Akar & Tiilikainen 2009, s. 20–21 Huivin käyttöä perustellaan usein Koraanin määräyksillä, mutta islamilaisessa maailmassa ratkaisevia ovat uskonoppineiden mielipiteet, sillä muslimi ei itse voi tulkita Koraania. Alastomuuden peittäminen ei islamissa liity ainoastaan muiden ihmisten läsnäoloon, vaan pukeutumisessa on otettava huomioon myös näkymättömien henkiolentojen, jinnien läsnäolo.Keller 2017, s. 121 (f5.1) Naisten peittävä pukeutuminen on uskonoppineiden mukaan välttämätöntä kiusauksen välttämiseksi. Se on myös naisille annettu Jumalan rangaistus. == Koraani == Koraani ei sisällä tarkkaa ohjetta naisten pukeutumisesta. Siihen kuitenkin viitataan jakeessa 24:31, missä naisia kehotetaan peittämään eri käännösten mukaan joko rintansa, povensa tai kaulansa hunnulla: > "Ja käske uskovien naisten pitää katseensa kurissa ja varjella siveyttään, > olla näyttämättä muita sulojaan kuin niitä, jotka tavallisestikin ovat > näkyvissä, ja peittää kaulansa hunnulla."Koraani, 1995, s. 260 Säkeiden kielitieteellinen tulkinta on kohdannut ongelmia. Jakeessa esiintyy ei-arabialainen sana chumur, jonka at-Tabari 900-luvulla kääntää huiviksi. Luxenberg lukee merkit arameankieliseksi sanaksi gmar, joka tarkoittaa vyötä. Hän arvelee, että Koraani kehottaa naisia sitomaan kangasvyön uumilleen eikä panemaan huivia päähänsä. Toinen pukeutumista koskeva maininta Koraanin jakeessa 33:59 on paljon selvempi: > "Profeetta, sano puolisoillesi, tyttärillesi ja uskovien vaimoille, että he > panisivat vaatteen päänsä yli. Tämä on parasta, jotta heidät tunnettaisiin > siveiksi eikä heitä häirittäisi."Koraani, 1995, s. 313 == Uskonnolliset perustelut == Peittävän pukeutumisen uskonnolliset perustelut löytyvät islamilaisesta šarialainsäädännöstä, jota uskonoppineet ovat tulkinneet. === Al-Ghazali === Varhaisen tulkinnan esitti 1000-luvulla elänyt Muhammad al-Ghazali, joka on islamin tärkeimpiä uskonoppineita ja mystikkoja. Ghazalin mukaan Eeva teki syntiä syödessään Paratiisissa hedelmän, jonka Jumala oli häneltä kieltänyt. Tämän johdosta Jumala rankaisi naista 18 eri tavalla, joista yksi rangaistus on pakko käyttää huivia. === Uskonoppineiden mielipiteitä === Keskiajan uskonoppineen Ahmad ibn an-Naqib al-Misrin (1302–1367) kuuluisa teos Reliance of the Traveller and Tools of the Worshipper toteaa, että useimmat uskonoppineet, joitakin hanafeja lukuun ottamatta, katsovat, että nainen ei voi poistua kotoaan peittämättä kasvojaan olipa siten olemassa mahdollisuus kiusaukseen tai ei. Jos kiusauksen vaara on olemassa, kaikki ovat yksimielisiä pakosta peittää kasvot. Kyse on siten kiusauksen välttämisestä, ja islamilainen fatwa sanookin, että jos nainen pelkää herättävänsä houkutusta tai tulevansa houkutelluksi, hänen velvollisuutensa on peittää hunnulla kätensä ja kasvonsa. Klassisen islamintulkinnan mukaan hiukset ja kaulan peittävä hijab ei riitä, vaan naisen on peitettävä myös kasvonsa, jos hän poistuu kotoa. Jos on mahdollisuus kiusaukseen, myös kädet on peitettävä. Shahul Hameed on sitä mieltä, että hijabin käyttö on sortoa, jos joku pakottaa siihen. Hijabista kieltäytyminen on toisaalta vakava synti, joka ei kuitenkaan sulje naista islamin ulkopuolelle. == Muslimien asenteet == Suunnilleen puolet maailman muslimeista katsoo, että musliminaisen tulee käyttää hijabia, eikä asia ole naisen itsensä päätettävissä. Tieto löytyy PEW-tutkimuskeskuksen vuonna 2013 tekemästä laajasta kansainvälisestä kyselystä. Osallistujilta ei kuitenkaan kysytty burkasta tai niqabista. Tavallisten muslimien mielipiteet vaihtelivat maanosien mukaan. * Saharan eteläpuolisessa Afrikassa alle puolet muslimeista (40 %) katsoi, että nainen voi itse valita käyttääkö hän huivia vai ei. * Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa noin puolet kannatti naisen valintaoikeutta (53–56 %). * Laajinta valintaoikeuden kannatus oli Itä- Euroopan pienissä muslimimaissa (88 %). Islamilaisissa maissa sosiaaliset paineet hijabin käyttöön lisääntyivät Iranin uskonnollisen vallankumouksen jälkeen vuonna 1979. Muutos koski sekä šiialaista maailmaa että sunnimaailmaa, missä saudiarabialaisen wahhabismin vaikutus lisääntyi. Muslimimaissa naista voidaan solvata prostituoiduksi, jos hän ei käytä hijabia.Sultan, 2011, s. 149 Joidenkin muslimien mielestä Koraani ei sisällä tarkkoja ohjeita naisten pukeutumisesta. Islamissa Koraanin tulkinta ei kuitenkaan kuulu tavallisille muslimeille. == Hijabin kiellot == Turkki on pitkään kieltänyt hijabin käytön hallintorakennuksissa, kouluissa ja yliopistoissa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin päätti lain olevan oikeutettu 10. marraskuuta 2005 jutussa Leyla Şahin vastaan Turkki. Kielto kumottiin vuonna 2013. Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdoğan kommentoi päätöstä toteamalla: ”Synkät ajat ovat viimein tulleet päätökseen. Huivia käyttävät naiset ovat tasavallan täysivaltaisia kansalaisia.” Ranskassa valtion kouluissa huivin käyttö on kiellettyä. Britanniassa se on sallittua. Espanjan Kataloniassa koulu yritti kieltää hijabin käytön, mutta Katalonian aluehallitus kumosi kiellon. == Keskustelua == === Kansainvälinen hijab-päivä === Vuonna 2013 bangladeshilaistaustainen Nazma Khan, hijabeja valmistavan yrityksen omistaja, aloitti kansainvälisen hijab-päivän vieton 1. helmikuuta. Sen tavoitteena oli tehdä huivin käyttö hyväksytymmäksi länsimaissa. Monet länsimaiset ihmisoikeusjärjestöt korostavat asiassa naisen itsemääräämisoikeutta ja antavat siksi tukensa hijabin ja myös burkan ja niqabin käytölle. Itse päivä on saanut osakseen paljon kritiikkiä. Musliminaiset Asra Q. Nomani ja Hala Arafa vetosivat Washington Postissa, että naiset eivät minkään uskontojenvälisen solidaarisuuden nimissä tuolloin käyttäisi hijabia. A. J. Caschetta on todennut, että vaikka hijabia puolustetaan lännessä osana naisen oikeutta pukeutua haluamallaan tavalla, samat tahot eivät silti puolusta niiden vainottujen naisten oikeuksia, jotka kieltäytyvät sitä käyttämästä. === Mielipiteitä Suomessa === Islamin-tutkija ja professori Jaakko Hämeen-Anttilan mielestä "huivi itsessään ei alista ketään [...] On erikoista ajatella, että vaatekappale on merkki alistamisesta". Opetushallituksen oppimateriaalien mukaan musliminaiset eivät pidä hijabin käyttöä alistamisena.Opetushallitus 2021. "Islamilaisten naisten hunnun eli hijabin käyttöä pidetään etenkin länsimaissa alistamisen välineenä. Islamilaiset naiset eivät ajattele niin." Suomen historian professori Kirsi Vainio-Korhosen mukaan myös Suomessa vallitsi aikaisemmin huivipakko. Suomen ja muslimimaiden huivinormilla on yhteiset juuret Lähi-idän ikivanhoissa kirjoituksissa, joista ne omittiin sekä kristinuskoon että islamiin. Suomen Palloliitto alkoi vuonna 2021 jakaa ilmaisia urheiluhijabeja jokaiselle muslimihuivia käyttävälle jalkapallon pelaajalle Suomessa. Palloliiton mukaan hijabien kieltäminen osoittaa, että islamofobia kasvaa maailmalla. Urheiluhijabeissa on liiton mukaan kyse kokonaisvaltaisen tasa-arvon sekä yhdenvertaisuuden edistämisestä. Niiden lahjoittaminen osoittaa, että liitto seisoo arvomaailmansa takana ja jatkaa aktiivista rasismin vastaista työtään. Palloliiton päätös sai osakseen kansainvälistä huomiota sekä lännessä että arabimaissa. Urheiluasuissa hijabin käyttöä kutsutaan "hijab-tyyliksi". ==Katso myös== *Islam ja naiset * Iranin huivikapina *Pukeutumiskielto == Lähteet == * * * * * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Valmistusohje * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit la:Gilbab