EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
HMCS Longueuil

HMCS Longueuil (viirinumero K672) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossaFreeman, David J. s. 235. == Palvelus == Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 17. heinäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 30. lokakuuta ja se otettiin palvelukseen 18. toukokuuta 1944.Friedman, Norman s. 334uboat.net == Kanadan laivasto == HMCS Longueuil liitettiin heinäkuussa 1944 Kanadan 2. saattajaryhmään, ja se oli Euroopan sotatoimien päättymiseen saakka saattuetehtävissä Pohjois-Atlantilla. Alus oli satunnaisesti ryhmänsä johtoaluksena ja se ylitti sodan aikana Atlantin neljätoista kertaa. Alus palasi Kanadaan kesäkuussa 1945 ja se poistettiin palveluksesta 31. joulukuuta Esquimaltissa.Macpherson, Ken s. 32 Alus myytiin vuonna 1947 ja se upotettiin Kelsey Bayssä Brittiläisessä Kolumbiassa aallonmurtajaksi. === Aluksen päälliköt === Aluksen päällikköinä palvelivat: *Mervyn John Woods 10. huhtikuuta 1944 - 31. joulukuuta 1945 ==Lähteet== * * * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Kanadan laivaston River-luokan fregatit Luokka:Kanadalaiset toisen maailmansodan fregatit
Pergase

Pergase () voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa: * Alempi Pergase, Erekhtheis-fyleen kuulunut Attikan demos * Ylempi Pergase, Erekhtheis-fyleen kuulunut Attikan demos
Tummatulikukka

Tummatulikukka (Verbascum nigrum) on kaksi- tai monivuotinen pystykasvuinen ruohokasvi. == Ulkonäkö == Tummatulikukka kasvaa 50–100 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tummanvihreä ja harvakarvainen. Lehdet ovat ehyitä, aluslehdet ruusukkeena, varsilehdet kierteisesti. Aluslehtien lapa on herttatyvinen, hammaslaitainen ja varsilehdet johteettomia, lapa puikea. Kukinto on pitkä kerrannaiskukinto, tavallisesti haaraton. Verhiö viisiliuskainen, säteittäinen. Teriö ratasmainen, melkein säteittäinen, lyhyttorvinen, 18–25 millimetriä leveä, keltainen, harvoin valkoinen. Hetiö viisilehtinen, säteittäinen tai vastakohtainen, palhot sinipunakarvaisia. Hedelmä on laitaluomainen, monisiemeninen kota. Tummatulikukka kukkii Suomessa heinä–syyskuussa.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tummatulikukka (Verbascum nigrum) Laji voi risteytyä ukontulikukan ja purppuratulikukan kanssa. Risteymä ukontulikukan kanssa (Verbascum × semialbum) on melko yleinen. == Elinympäristö == Tummatulikukka on muinaistulokas ja kasvaa Suomessa niityillä, töyräillä ja kalliomäillä vanhan asutuksen piirissä.LuontoPortti: Tummatulikukka viitattu 19.7.2020. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Tummatulikukan levinneisyys Suomessa. * Pohjolan kasvien pauloissa: Verbascum - nigrum - tummatulikukka * Pohjolan kasvien pauloissa: Verbascum nigrum x thapsus - tummatulikukka x ukontulikukka Luokka:Tulikukat
Anne-Mari Lehtiö

Anne-Mari Birgitta Lehtiö (s. 6. syyskuuta 1995 Helsinki) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Kenttäurheilijat-58:aa ja hänen valmentajanaan toimii Pekka Nurmi. Kalevan kisoissa Lehtiö on voittanut pituushypyn kultaa vuonna 2022. Hopealla hän ollut vuosina 2017, 2019 ja 2023 sekä pronssilla 2024. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista pituushypyn kultaa vuosina 2018 ja 2020, hopeaa vuonna 2017 ja pronssia vuosina 2021 ja 2023. Lehtiö karsiutui loppukilpailusta alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 ja 2017. Ennätyksikseen Lehtiö on hypännyt ulkona tuloksen 635 cm (2017) ja hallissa 624 cm (2019). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pituushyppääjät Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sanganebin kansallispuisto

Sanganebin kansallispuisto on merellinen luonnonsuojelualue Sudanissa. Se koostuu yksittäisestä koralliriutasta ja sen ainoasta atollista Punaisessameressä, noin 25 km Sudanin rannikolta. Se muodostaa yhdessä Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuiston kanssa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 2016. Riutta on pitkulaisen soikion muotoinen, ja sen keskellä on matala laguuni. Se on suosittu sukelluskohde. Riutalle perustettiin kansallispuisto vuonna 1990. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sanganeb Marine National Park Luokka:Sudanin maantiede Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Sudanissa Luokka:Kansallispuistot Luokka:Punainenmeri
HMCS Magog

HMCS Magog (viirinumero K673) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossaFreeman, David J. s. 236. == Palvelus == Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 16. kesäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta ja se otettiin palvelukseen 7. toukokuuta 1944.Friedman, Norman s. 334uboat.net == Kanadan laivasto == HMCS Magog liitettiin elokuussa 1944 16. saattajaryhmään, ja se oli saattuetehtävissä Halifaxin, Sydneyn ja Gaspén alueella. Aluksen suojatessa saattuetta GONS35 siihen osui 14. lokakuuta Pointe des Montsin edustalla St. Lawrence joella Saksan laivaston sukellusveneen U-1223:n laukaisema torpedo, jolloin kolme miestä sai surmansa ja kolme haavoittui. Aluksen perästä katkesi 60 jalan pala. HMCS Toronto hinasi vaurioitunutta alusta, kunnes hinaaja saapui vieden aluksen Quebec Cityyn. Alus todettiin täysin tuhoutuneeksi ja se poistettiin palveluksesta 20. joulukuuta. Hylky romutettiin vuonna 1947.Macpherson, Ken s. 33 === Aluksen päälliköt === Aluksen päällikköinä palvelivat: *Lewis Dennis Quick 20. maaliskuuta - 14. joulukuuta 1944 ==Lähteet== * * * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Kanadan laivaston River-luokan fregatit Luokka:Kanadalaiset toisen maailmansodan fregatit
Parika järv

Parika järv on Virossa Viljandimaalla Põhja-Sakalan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen soidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 kuutiokilometriä eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51. == Lähteet == Luokka:Põhja-Sakala Luokka:Viljandimaan järvet Luokka:Võrtsjärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Võrtsjärven valuma-alue
Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuisto

Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuisto on merellinen luonnonsuojelualue Sudanissa. Se sijaitsee noin 125 km Port Sudanista pohjoiseen. Puisto koostuu monimuotoisista elinympäristöistä, joihin kuuluu koralliriuttoja, mangroveita, meriruohoniittyjä, hiekkarantoja ja pikkusaaria. Niissä elää merilintuja, merinisäkkäitä, kaloja, haita, kilpikonnia ja rauskuja. Dungonabinlahden dugongipopulaatio on maailmanlaajuisesti merkittävä. Puisto muodostaa yhdessä Sanganebin kansallispuiston kanssa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 2016. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Dungonab Bay/Mukawar Island Area (SUDAN) Luokka:Sudanin maantiede Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Sudanissa Luokka:Kansallispuistot Luokka:Punainenmeri
Kirikumäe järv

Kirikumäe järv (myös Misso Kergomäe järv, Kerkomä järv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee suoalueen koillispuolella, mutta sen koillisranta on peltomaata. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Järvi on asumaton, vaikka sen lähettyvillä kauempana rannasta on haja-asutusta. Sen koillispuolelta kulkee Vana Vatseliinan ja Käänun välinen maantie, josta on tienhaara yleiselle uimarannalle. Järvenpohja on hiekkaa tai mutaa. Järven rantoja kiertää patikkareitti, jonka varrella itärannalla sijaitsee leiriytymispaikka nimeltään Kirikumäe metsaonn. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kirikumäe matkamaja. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 185,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 3,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 kuutiokilometriä eli 1,7 miljoonaa kuutiometriä . Järven valuma-alueen laajuus on 6,2 km² ja sen laskujoki on Pedetsi jõgi. Järven ympäristössä sijaitsee useita suolampia. Niitä ovat esimerkiksi Pundsu järv, Kõrbjärv, Linajärv, Mudajärv ja Pedejä järv. Pundsu-, Kõrb- ja Linajärvestä laskee ojat Kirikumäe järveen. Järvi ja sen lähitienoo kuuluu Kirikumäen suojelualueeseen. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD). Kirikumäe järv.JPG|Näkymä järvelle heinäkuussa 2008 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vaskna Turismitalu: Kirikumäe järv (valokuvia), 30.4.2014, viitattu 29.8.2017 * Keskkonnaamet: Kirikumäe järve matkarada (PDF), 2007, viitattu 29.8.2017 Luokka:Võrun kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Väinäjoen vesistö Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Botin luomat artikkelit
Naale laht

Naale laht (myös Naelelaht, Naelalaht) on Virossa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain kaksi, joista suuremman saaren pinta-ala on 0,06 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 2,1 km² eikä siihen laske pitkiä ojia. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00022 kuutiokilometriä eli 0,22 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja järven rannat ovat autiot. Lähin maatila sijaitsee puolen kilometrin päässä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Kansanpuisto == Järvi kuuluu Vilsandin kansallispuistoon, joka on Viron varhaisimpia suojelualueita. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Lüllelaht

Lüllelaht on Virossa Saarenmaalla Papissaaren niemimaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järi sijaitsee Papissaaressa noin 1,2 kilometriä Kihelkonnan taajamasta. Sen pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,18 ha. Järvellä on vajaa kilometrin pituinen järvenselkä, joka päättyy suurempaan saareen. Saaren ympärillä on salmet, joista toista kutsutaan nimellä Vildikarahu silm. Saaren eteläpuolella aukeaa Sauelaht, joka on myös yhteydessä Itämereen Kihelkonnan lahteen. Järvenselän länsipuolella on vielä lähes irti kuroutunut lampi Kärdu lõugas. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 km². Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metriä ja suurin syvyys 0,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja se on autio. pari sataa metriä koilliseen sijaitsee muutama maatila. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Killatu järv

Killatu järv (myös Kiljatu järv, Kilatu järv, Kiljatu Suurjärv) on Virossa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,19 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 m mpy. Järveen laskee yhdysoja Ooklema järvestä, johon puolestaan laskee Killatu jõgi. Se kokoaa suuren peltoalueen kuivatusvedet, mutta se alkaa suoalueelta. Joen ja samalla järven valuma-alueen laajuus on 11,8 km². Järven laskujoki on alle kilometrin mittainen Killatu jõgi (nimeltään myös Kiljatu oja). Järven suurin syvyys noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja se on autio. Lähin maatalo sijaitsee laskujoen rannalla. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Kiljatu järv (vaade Kõruse suunas)- 2014-07-30 15.55.21 - panoramio.jpg|Näkymä järven kaakkoispään suuntaan Kiljatu järv ,Püti poole- 2014-07-30 16.27.26 - panoramio.jpg|Luoteispään suunta Kiljatu järv oja suudmes,Jõe(Püti) koht,Kõruse k. 2011-08-03 18.35.07 - panoramio.jpg|Joen luusuan äärellä Kiljatu järv,Kõruse küla - 2013-07-26 16.16.09 - panoramio.jpg|Järven kaakkoispää Jõe(Püti) taga mere ääres(laulvad liivad) 2011-08-03 17.28.22 - panoramio.jpg|Joensuun hiekkarantaa == Lähteet == Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Sarapiku järv

Sarapiku järv (myös Kogrilaht, Suur Kogralaht) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alle kilometrin päässä meren rannasta. Sen lounaispää on leveä, mutta siitä työntyy loilliseen kapea ja 900 metriä pitkä lahti. Lahden nimi on Ligeauk. Järven ympäristö on täynnäö muinaisia rantapenkereitä. Muutama rantapenkere sijaitsee myös järvessä. Järvessä on 16 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Ainakin osa saarista on muinaisia rantapenkereitä. Suurin saari on nimeltään Jõgendevahe, joka on 550 metriä pitkä ja vain 30 metriä leveä. Järven valuma- alueen laajuus on 3,4 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi taloa, joille johtaa tiet Tagamõisan kylästä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Sarapiku järv - 2013-07-26 15.48.21 - panoramio.jpg|Sarapiku vuonna 2014 Sarapiku järv - 2013-07-26 15.53.34 - panoramio.jpg|Rantapuustoa, 2011 Sarapiku järv,Saaremaa - 2011-08-04 16.11.23 - panoramio.jpg|Näymä etelästä, vuonna 2011 Sarapiku järv Kusta poolt 2011-08-04 16.12.08 - panoramio.jpg Sarapiku järv 2011.jpg Sarapiku järve vesiroosid õitsevad - 2014-07-31 14.19.17 - panoramio.jpg|Lumpeita, 2014 Sarapiku järv 2011-08-04 17.08.15 - panoramio.jpg|Matala ranta, 2011 == Lähteet == Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Põdragu järv

Põdragu järv (myös Suur Pedre järv) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,77 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 12 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00019 kuutiokilometriä eli 0,19 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Karjatse meri

Karjatse meri (myös Karjatsimeri, Karjase järv; ) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 850 neliökilometriä ja sen suurin tulo-oja on Nurme kraavi. Sille ei ole piirretty karttoihin selvää laskuojaa mereen. Järven pohjoispuolella sijaitsee Möldri meri ja sen itärannan tuntumassa on vielä pieni lampi. Järven suurin syvyys on noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Lähteet == Luokka:Lääne-Nigula Luokka:Läänemaan järvet Luokka:Matsalun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Korijärv

Korijärv eli myös Koosa järv on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järven koillis- ja pohjoisrannat ovat Korijärven kylän peltomaita ja muualla ne ovat metsämaata. Sen kaakkoispäässä kulkee tie, jonka pohja on pengerpato. Sen taakse jää tekoallas Järvots ja siihen laskevat kaksi tekoallasta Verevä tiik ja Jaagusuu lomp. Korijärven laskuoja Tiigu oja lähtee järven länsipäästä ja se virtaa tekoaltaa Tirgu järven läpi. Tirgu oja yhtyy Väige Emajõgeen neljän kilometrin päässä. Järven valuma-alueen laajuus on 8,6 neliökilometriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 50,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta. == Lähteet == Luokka:Valga Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Võrtsjärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pienen Emajoen valuma-alue
Litutilli

Litutilli eli rohtolitutilli (Descurainia sophia) on ristikukkaiskasveihin kuuluva yksivuotinen ruohovartinen kasvi. == Ulkonäkö == Litutilli kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on hoikka, mutta usein vankkahaarainen. Lehdet ovat 2–3 kertaa pariosaisia, liuskat usein jokseenkin tasasoukkia, 0,5–1 millimetriä leveitä. Kukissa on noin kaksi millimetriä pitkät, kapeat, vaaleankeltaiset terälehdet. Hedelmistö pitkä, ohuet lituperät tavallisesti 5–10 mm. Lidut ovat siirottavia, tavallisesti 1,5–2 cm, alle 1 mm paksuja, siemeniä myötäillen helminauhamaisia. Litutilli kukkii Suomessa heinä–elokuussa.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Litutilli (Descurainia sophia) == Elinympäristö == Litutilli kasvaa Suomessa pihoilla, seinustoilla, karjapihoilla, katuvierillä ja joutomailla vanhoissa kylissä ja kaupungeissa sekä myös tulokkaana ratapihoilla ja satamissa. Laji on Etelä- ja Keski-Suomessa muinaistulokas. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Litutillin eli rohtolitutillin (Descurainia sophia) levinneisyys Suomessa. * Luontoportti: Litutilli (Descurainia sophia) * Pohjolan kasvien pauloissa: Descurainia sophia – litutilli, rohtolitutilli * Suomen Lajitietokeskus: Litutilli (rohtolitutilli) (Descurainia sophia) Luokka:Ristikukkaiskasvit
Ahijärv

Ahijärv on Virossa Tartumaalla Kastren kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Jõmmsoon eteläreunalla, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy. Se on yhteydessä Ahja jõgeen, joka virtaa sen lounaiskulman ohitse yhteydessä järveen. Ahijärviin on johdettu kymmenen suo- ojaa, joista suurin on Ahijärve oja. Järven valuma-alueen laajuus on 48,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 kuutiokilometriä eli 0,50 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä, ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven lähellä sijaitsee yksi maatila, mutta se rannat ovat autiot. == Järven luokittelu ja ekologia == Ahijärv on Vesipolitiikan puitedirektiivin () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Kastre Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Ahja jõen valuma-alue
Veskilais

Veskilais on Virossa Hiidenmaalla Hiidenmaan kunnassa Laukan kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 33 hehtaaria. Saaria on yksi, ja sen pinta-ala on 1,35 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Sen lasku-uoma on Armioja, joka laskee Tammelaisin, Köönaaukin ja Kirikulahden kautta Itämereen. Järveen laskevat Armijõgi, Jaanigu kraavi ja pieniä ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 40 neliökilometriä. Järven suurin syvyys on noin metri. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa ja matalaa metsämaastoa. Sen pohjoispäässä sijaitsee kaksi kiinteistöä, joille tulee tie Kärdlasta tulevalta tieltä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Hiidenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Bodøn lento-onnettomuus 1974

Bodøn lento-onnettomuus tapahtui 24. kesäkuuta 1974, kun suomalaisia saamelaisvaltuuskunnan jäseniä kuljettanut yksimoottorinen Beechcraft V35A Bonanza-pienkone (rekisteritunnus OH-BBD) katosi Norjan rannikolla Bodøn edustalla. Onnettomuudessa kuolivat koneen 20-vuotias lentäjä ja viisi matkustajaa. Etsinnöistä huolimatta koneen hylkyä ei löydetty, ja sen arveltiin syöksyneen mereen. Matkustajina olleet saamelaispoliitikot olivat menossa Trondheimissa pidettyyn kokoukseen. Kuolleiden joukossa oli muun muassa saamelaisvaltuuskunnan ensimmäinen puheenjohtaja Reidar Suomenrinne.Suomen oma lentomysteeri – 6 katosi jäljettömiin 40 vuotta sitten, Ilta-Sanomat 18.3.201440 vuotta saamelaisvaikuttajien kuolemasta, Yle Uutiset 24.6.2014 Kone lähti puolenpäivän aikaan Rovaniemeltä ja teki välilaskut Ivaloon ja Norjan Alattioon. Kone katosi illalla vähän ennen kahdeksaa huonossa säässä ollessaan valmistautumassa laskeutumaan Bodøn lentokentälle polttoainetäydennystä varten. Onnettomuutta selvittäneen tutkintatoimikunnan mukaan onnettomuus johtui turbulenssista ja lentäjän ohjausvirheestä. Onnettomuuden jälkeen esitettiin kuitenkin myös arveluita, että koneen katoaminen olisi voinut liittyä alueella pidettyihin Naton harjoituksiin, sillä useat silminnäkijät havaitsivat onnettomuuden tapahtuma-aikana Pohjois- Norjan taivaalla Naton Alloy Express -sotaharjoitukseen osallistuneita englantilaisia Harrier-hävittäjiä.Helena Sahavirta, Pohjois-Norjan vanha lentoturma tutkitaan kolmannen kerran, Kaleva 31.1.2003 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Linda Tammela: 50 vuoden epätietoisuus Yle.fi, uutiset 24.5.2024 Luokka:Vuoden 1974 lento-onnettomuudet Luokka:Lento-onnettomuudet Norjassa Luokka:Finnmarkin läänin historia Luokka:Bodø
Põldealune laht

Põldealune laht (myös Põldalune laht) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Siiksaaren kylän eteläpuolella ja Laidevahe lahden itäpuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. ja siihen ei ole johdettu ympäristöstään ojia. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järven 350 metriä pitkä laskuoja on johdettu Laidevahe lahden itärantaan. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio ja vain sen kaakkoisosaan johtaa tie Siiksaaresta. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Aardla järv

Aardla järv (myös Ardla järv) on Virossa Tartumaalla Kambjan ja Kastren kuntien rajalla Tarton kaupungin eteläpuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Konsu soolla Porijõen vieressä. Suoalue on voimakkaasti ojitettu ruudukon muodostavalla kanavaverkolla. Järven kaakkoisrantaan laskee vielä luontaiseksi tunnistettava Aardla jõgi. Vesi jatkaa matkaansa järvestä suon kanavia pitkin Porijõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 285 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin 2 metriä, kun sen suurin syvyys noin 4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00061 kuutiokilometriä eli 0,61 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Kambja Luokka:Kastre Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Porijõen valuma-alue
Arojärv

Arojärv (myös Arujärv tai Rasina Arujärv) on Virossa Põlvan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Rasinan kylän koillispuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 37,0 m mpy. Sen tulo-ojana ja samalla laskuojana toimii Savimäe oja, joka yhtyy Lutsu jõgeen Rasinan kylässä. Järvellä on viisi muutakin pientä tulo-ojaa. Sen valuma-alueen laajuus on 24,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat kaikki metsämaata. Kauempana rannasta päättyy kuitenkin monet pellot, joiden yhteydessä on haja-asutusta. Järvi itse on kuitenkin autio. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. == Lähteet == Luokka:Põlva Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Ahja jõen valuma-alue
Nižni Novgorodin stadion

Nižni Novgorodin stadion on vuonna 2018 valmistunut jalkapallostadion Nižni Novgorodin kaupungissa. Sen kapasiteetti on 44 899. Stadion oli yksi jalkapallon MM-kilpailujen 2018 pelipaikoista. Luokka:Nižni Novgorodin urheilu Luokka:Venäjän jalkapallostadionit
Suoniemi (täsmennyssivu)

Suoniemi voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Suoniemi, entinen Suomen kunta * Suoniemi, sukunimenä: ** Kalevi Suoniemi (1931–2010), suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti ** Minna Suoniemi (s. 1972), suomalainen videotaiteilija ** Simo Suoniemi (s. 1952), suomalainen taidegraafikko ja taidemaalari ** Tauno Suoniemi (1927–1985), suomalainen painonnostaja ** Tuomas Suoniemi (s. 2006), suomalainen jääkiekkoilija. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Võngjärv

Võngjärv on Virossa Tartumaalla Kastren kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Jõmmsoon reunalla, missä se on vesiyhteydessä ohi virtaavaan Ahja jõgeen. Järveen laskee vielä neljä lyhyttä suo-ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on Ahja jõesta johtuen 1 039,0 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 31,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042 kuutiokilometriä eli 0,42 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja siitä puolet on suota ja loput metsämaata. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. == Lähteet == Luokka:Kastre Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Ahja jõen valuma-alue
Taugabe järv

Taugabe järv (myös Taugepää järv, Taugepää soo, Tohku järv) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Tagamõisan niemimaalla ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 4,9 neliökilometriä, mutta sillä ei ole merkittynä karttaan tulo- eikä laskuojia. Järven keskisyvyys on keskimäärin vain 0,3 metriä syvä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 4,9 kuutiokilometriä eli 0,049 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa ruokamaata ja hieman metsämaata. Se on autio eikä sinne johda tietä. Lähin asutus sijaitsee Tohkun kylässä, jossa on viisi taloutta. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Tunturipitkäpalko

Tunturipitkäpalko (Arabis alpina) on monivuotinen tunturivyöhykkeellä kasvava ristikukkaiskasvilaji. Kaukasianpitkäpalko (Arabis caucasica, syn. A. alpina subsp. caucasica) luokitellaan usein sen alalajiksi. == Ulkonäkö == Tunturipitkäpalko kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat harmaanvihreitä, karheakarvaisia, haarattomia, ne kasvavat löyhistä ruusukemättäistä. Lehdet ovat leveähköjä, iso- ja terävähampaisia. Aluslehdet ovat ruodillisia, varsilehdet ovat ruodittomia, sepiviä. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (7–8 millimetriä) ovat melko leveitä, valkoisia, verholehtiä pidempiä. Heteitä on kuusi (neljä pitkää ja kaksi lyhyttä). Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmä on monisiemeninen litu, lidut (2–3 cm) ovat siirottavia, lituperä on noin 1 cm pitkä. Tunturipitkäpalko kukkii Suomessa heinä–elokuussa.Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturipitkäpalko (Arabis alpina) == Elinympäristö == Tunturipitkäpalko kasvaa Suomessa kostealla soramaalla, lähdepaikoilla, kalliotörmillä, purojen ja jokien varsilla ja lumenviipymillä. Se on yleinen vain aivan Pohjois-Lapissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2021: Tunturipitkäpalon levinneisyys Suomessa. * Suomen Lajitietokeskus: Tunturipitkäpalko – Arabis alpina * Pohjolan kasvien pauloissa: Arabis alpina - tunturipitkäpalko Luokka:Pitkäpalot
Nüpli järv

Nüpli järv (myös Kibena 3. tiik) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Otepään taajamasta etelään ja Pühajärven itäpuolella. Järveä ympäröivät viisi mäkeä, joista Terdemägi kohoaa 50 metrin korkeuteen, Saaremägi 30 metrin ja muut parinkymmenen metrin korkeuteen. Pulen kilometrin päässä sijaitsee Väike Munamägi, jonka huipun korkeus on 207,8 metriä mpy., jolloin se kohoaa 80 metrin korkeuteen. Mäessä on laskettelurinne . Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,0 m mpy. Järveen laskee viisi pientä ojaa. Järven valuma- alueen laajuus on 2,2 neliökilometriä. Sen laskuoja on Nüpli oja, joka lähtee järven lounaispään lahdesta. Se laskee Pühajärven kaakkoisrantaan. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys 6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata, jota pienet metsiköt täplittävät. Järven luoteispuolella sijaitsee pieni Nüplin kylä ja järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä lähtevää Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Võrtsjärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pienen Emajoen valuma-alue
Imatu järv

Imatu järv (myös Immatu järv) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Imatun kylässä sijaitseva suojärvi. == Maantietoa == Suojärven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvi sijaitsee Ristikivi soon pohjoislaidalla, jota kutsutaan myös nimellä Järve soo. Järven lounaispuolisko on suomaata ja muu osa metsämaata. Järvi on luodattu. Se on 2,0 metriä syvä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 1,7 metriä. Se on tämän tiedon valossa tasapohjainen järvi. Järven tilavuus on laskettu kertomalla sen keskisyvyys pinta-alalla, jolloin tilavuudeksi on saatu 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Suuri osa rantaviivasta on metsää, mutta siitä osa on avosuota tai rämettä. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Lähin tie ohittaa sen lähes 700 metrin päästä idässä. == Järven luokittelu ja luontoarvoja == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. Järven vedenväri on punertavan ruskea ja sen näkösyvyys on 1,1 metriä. Järven pohja on mutaa eikä vesikasvillisuutta ole paljon. Järven veden vaihtuvuudeksi on määritetty kolme kertaa vuodessa eli veden keskimääräinen viipymä on 4 kuukautta. Vesi sekoittuu hyvin pohjaa myöten ja sen vesi lämpenee kesäisin jopa yli 21 astetta. Silloin voi esiintyä leväkukintoja. Järvessä elää ainakin hauki ja ahven. == Vesistösuhteita == Imatu järv kuuluu Alajõen valuma- alueeseen. Siihen laskee kolme kuivatusojaa suolta tai ympäröivästä metsästä. Järven valuma-alueen laajuus on vain 4,9 neliökilometriä. Sen laskuoja alkaa itärannasta ja se yhtyy 600 metrin päässä Imatu ojaan. Oja on varsin pitkä Alajõen sivuoja ja se yhtyy pääuomaan Pootsikun kylän lähellä kahdeksan kilometriä joensuusta ylöspäin. Järven vedenpinnan keskikorkeus on 44,5 metriä mpy. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Alutaguse Luokka:Alajõen valuma- alue Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Inni järv

Inni järv (myös Kopsujärv) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven ympäristössä on kumuilevaa maastoa. Saaria on vain yksi, joka on Kivisar ja sen pinta-ala on 4 aaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 140,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 neliökilometriä, koska siihen ei laske montakaan ojaa. Sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta ja se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Väike Emajõgeen Sakssoon kohdalla. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 9,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,906 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen asuintaloa. Järven itäpuolelta kulkee Otepäästä alkava ja Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Võrtsjärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pienen Emajoen valuma- alue
Ratva järv

Ratva järv on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Metsäjärvi sijaitsee Ratvan raban koillispäässä. Sillä on yksi soistunut saari, jonka pinta-ala on 0,48 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 55,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 8,5 neliökilometriä, johon sisältyy sitä ympäröivää suota. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin verran ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järveen ei ole kartan mukaan johdettu suo-ojia eikä sillä ole laskuojaa. Se on autio eikä sinne johda tietä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. == Lähteet == Luokka:Alutaguse Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Nuuttila

Nuuttila on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Helmi Nuuttila (1881–1967), lahjoittaja *Marja Nuuttila-Helenius (1932–2016), arkkitehti *Olli Nuuttila, Pyhtään kunnanjohtaja 2012–2018 *Seppo Nuuttila (1939–2020), urheiluvalmentaja *Väinö Nuuttila (1899−1980), taidemaalari.
Kaarnajärv

Kaarnajärv (myös Kaarna järv) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvi sijaitsee 1,5 kilometriä Otepäästä itään. Saaria on kaksi, joista toinen Kivisaar on pelkkä luoto ja toisen Kaarna saaren läpimitta on 120 metriä ja pinta-ala 0,9 hehtaaria. Kummatkin saaret ovat autiot. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 120,0 m mpy. Järven läpi laskee Kaarnaoja, joka lähtee järven pohjoisrannasta ja laskee heti viereiseen Lüüsjärveen ja jatkaa Otepään pohjoispuolella kohti Elva jõgea, johon se yhtyy viiden kilometrin päässä. Järven itärantaan Veskikäärin lahteen laskee Puurakese oja, joka virtaa Porisoon kautta, ja joka tuo monien lampien vedet. Samaan lahteen laskee Piikuse järven laskuoja, jonka kautta laskee monen pikkulammen vedet. Järven valuma-alueen laajuus on 10 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00072 kuutiokilometriä eli 0,72 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja se on peltomaiden ja niittyjen ympäröimä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta. == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Elva jõen valuma-alue
Russ Blinco

Russell Percy Blinco (12. maaliskuuta 1906 – 28. kesäkuuta 1982) oli kanadalainen NHL:n alkuaikojen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän aloitti pelaajauransa paikallisessa Grande-Mere Maroonsissa kaudella 1928–29. Sieltä hän siirtyi seuraavaksi talveksi USAHA:n Brooklyn Crescentsin joukkueeseen New Yorkiin. 1932–33 talven hän pelasi IHL:n Windsor Bulldogsin riveissä sekä jonkin aikaa Canadian-American Hockey Leaguen Springfield Indiansin riveissä. Seuraavalla kaudella hän ehti tehdä 11 pistettä 16 ottelussa Bulldogsille ennen kuin teki NHL-sopimuksen Montreal Maroonsin joukkueeseen. Ensimmäisellä kaudellaan NHL:ssa hän saalisti 23 pistettä pelaamassaan 31 ottelussa. Kaudella 1934–35 Blinco voitti Maroonsien riveissä Stanley Cupin. 1937 hän pelasi Montreal All Starsin riveissä NHL All Stars joukkuetta vastaan Howie Morenz Memorial Gamessa. Ottelu pelattiin juuri ennen kauden 1937–38 alkua. Kaikkiaan Blinco ehti pelata viisi kautta Montrealissa ennen siirtymistään Chicago Blackhawksin riveihin. Montreal Maroons luopui Blincon lisäksi Baldy Northcottista ja Earl Robinsonista ja sai vastineeksi Chicagolta 30.000 dollaria käteistä rahaa. Kausi Chicagossa jäi Blincon uran viimeiseksi. Blinco oli myös ensimmäinen pelaaja, joka käytti pelatessaan silmälaseja. Blinco valittiin 1934 vuoden tulokkaaksi toisena pelaajana NHL:n historiassa. == Saavutukset == * Stanley Cupin voitto 1935 * Vuoden tulokas 1934 * Howie Morenz Memorial Game == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Tabina järv

Tabina järv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvialueen pinta-ala on 33,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee alavassa ja tasaisessa laaksossa, jossa järveä ympäröi laaja ruovikko. Järven vesiala, jonka suuruus on vain 22,4 hehtaaria, on pirstoutunut saarimaisten alueiden ympärille. Saarimaisia alueita on vähintään neljä ja niiden yhteinen pinta-ala on 10,7 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 65,0 m mpy., mutta se vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa. Eteläranta kohoaa Tabina mäeksi Tabinan kylässä, joka sijaitsee järven eteläpuolelta ohittavan maantientien varrella. Kylän laajat pellot laskevat etelärinteitä alas järvelle. Järven pohjoispuolella jyrkimmät rinteet sijaitsevat 300 metrin päässä rannasta. Siellä aukeaa laaja metsäalue. Järven rannat ovat yhtä taloa lukuun ottamatta autiot eikä sinne johda tietä. == Luontoarvoja == Tabina järv on eräs Vörumaan antoisimpia lintujärviä, jossa voi tarkkailla lintuja rantoja kiertelemällä tai soutaen. Järvellä pesii uikkuja, sotkia, kaulushaikara, jalohaikara, yölaulajia ja mustatiirojen yhdyskunta. == Vesistösuhteita == Tabina järv kuuluu Korgõsilla ojan valuma-alueeseen, jossa Korgõsilla oja on Piusa jõen sivu-uoma. Piusa jõgi laskee Pihkovanjärven eteläosaan, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Tabina järven läpi virtaa Korgõsilla eli Raagsilla oja, joka yhtyy 2,5 kilometrin päässä Piusa jõgeen noin 60 kilometriä Pihkovanjärven rannassa sijaitsevasta joensuusta. Tabina järv on Korgõsilla ojan läpivirtausjärvi, jolla ei ole kartan mukaan muita merkittäviä tulo-ojia. == Huomautuksia == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tabina järv, estbirding Luokka:Võrun kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Korgõsilla ojan valuma- alue
Karula järv

Karula järv (myös Uue-Võidu järv) on Virossa Viljandin kunnassa pari kilometriä Viljandista Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitsee pari kilometriä Viljandin taajama- alueesta pohjoiseen. Alue järven ympäriltä on peltomaata, mutta järven rantojen rinteet ovat metsämaata tai niittyä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 70,0 m mpy. Järven läpi virtaa Uueveski oja, joka alkaa Võistre järvestä ja joka yhtyy Tänassilma jõgeen Viljandin taajama-alueen itäpuolella. Järveen laskee vain muutama lyhyt pelto-oja, mutta Uueveski oja takia sen Järven valuma-alueen laajuus on 32,2 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys 15 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 kuutiokilometriä eli 1,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja sen rannalle on rakennettu neljä asuntoa ja rineteeseen pienei asuinalue. Järven itäpuolella sijaitsee Karulan kylä ja sen länsipuolella kulkee pohjoiseen maantie 50. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Viljandimaan järvet Luokka:Pärnunjoen vesistö Luokka:Viljandin kunta Luokka:Botin luomat artikkelit