EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2015

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2015 käytiin 10. toukokuuta Imatralla. == Mitalistit == Laji Kultaa Hopeaa Pronssia Miehet 4 km Janne Ukonmaanaho, Ylikiimingin Nuijamiehet, 12.21,4 Anders Lindahl, IF Länken, 12.23,7 Martti Siikaluoma, Lahden Ahkera, 12.27,7 Miehet 12 km Jussi Utriainen, Lahden Ahkera, 39.32,5 Jarkko Järvenpää, Tampereen Pyrintö, 39.59,0 Henri Manninen, Jyväskylän Kenttäurheilijat, 40.17,6 Naiset 6 km Johanna Peiponen, Rovaniemen Lappi, 21.19,4 Kristiina Mäki, Lahden Ahkera, 21.47,3 Janica Mäkelä, Forssan Salama, 22.02,7 M22 6 km Eero Saleva, Sjundeå IF, 19.58,9 Henrik Goesch, Turun Urheiluliitto, 20.23,1 Aleksi Uusipere, Espoon Tapiot, 20.53,4 N22 4 km Camilla Richardsson, Vasa IS, 14.14,0 Meri Rantanen, Joensuun Kataja, 14.37,2 Oona Kettunen, Karhulan Katajaiset, 14.38,9 M19 6 km Kennedy Charicha, Turun Urheiluliitto, 19.37,6 Antti Ihamäki, Alajärven Ankkurit, 19.49,1 Jiri Karjalainen, Joensuun Kataja, 20.43,4 N19 4 km Noora Wallenius, Keski- Uudenmaan Yleisurheilu, 14.46,4 Johanna Matintalo, Turun Urheiluliitto, 14.48,1 Aino Kivenmäki, Kuortaneen Kunto, 14.50,4 M17 4km Tomi Lehto, Espoon Tapiot, 13.25,7 Wilho Hautala, Lahden Ahkera, 13.40,5 Jere Alen, Karkkilan Pojat, 13.48,8 N17 4km Saija Seppä, Suolahden Urho, 15.19,4 Heidi Kuuttinen, IF Kraft, 15.23,6 Astrid Snäll, Forssan Salama, 15.34,6 SM-maastot 2015 ==Lähteet== Luokka:Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2015 yleisurheilu Luokka:Imatran urheilutapahtumat
Davide Formolo

Davide Formolo (s. 25. lokakuuta 1992 Marano di Valpolicella, Veneto) on italialainen maantiepyöräilijä Formolo aloitti ammattilaisuransa italialaisessa Cannondale Pro Cycling Teamissa 2014. Hän siirtyi seuraavana vuonna yhdysvaltalaiseen Cannondale-Garmin-talliin, nimeltään sittemmin Cannondale-Drapac. Kausilla 2018–2019 hän edusti saksalaista Bora-Hansgrohe- joukkuetta, vuosina 2020–2023 UAE Team Emiratesia ja vuodesta 2024 Movistar Teamia. Formolo voitti Italian ympäriajossa 2015 neljännen etapin karattuaan kärkiryhmästä hieman ennen viimeisen nousun alkua Hän voitti maantieajon Italian-mestaruuden 2019. == Saavutuksia == Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives ;2015 :Volta ao Algarve, nuorten kilpailun voitto :Italian ympäriajo, nuorten kilpailussa toinen, 4. etapin voitto ;2016 :Puolan ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs :Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs ;2017 :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kymmenes, nuorten kilpailussa kolmas ;2018 :Liège–Bastogne–Liège, seitsemäs :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kymmenes, 8. etapilla toinen, 11. etapilla kolmas ;2019 :Katalonian ympäriajo, 7. etapin voitto :Liège–Bastogne–Liège, toinen :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 15:s, 7. ja 17. etapilla kolmas :Maantieajon Italian-mestaruus ;2020 :Strade Bianche, toinen :Critérium du Dauphiné, 3. etapin voitto ;2021 :Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 15:s :Tre Valli Varesine, toinen ;2022 :Italian ympäriajo, 7. etapilla kolmas ;2023 :Saudi Tour, kokonaiskilpailussa toinen :Coppa Agostoni, voitto :Veneto Classic, voitto == Lähteet == Luokka:Italialaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pääsiäistropari

Pääsiäistropari (, Christos anesti) on pääsiäisen viettoon varsinkin ortodoksisessa kirkossa ja bysanttilaista riittiä noudattavissa idän katolisissa kirkoissa liittyvä lyhyt hymni. Nykyisin se esiintyy myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virtenä nro 90. Pääsiäistropari on syntynyt noin-400 luvulla. Useimpien muiden troparien tavoin se on lyhyt säkeistö, jota usein käytetään kertosäkeenä psalmien säkeiden välissä, mutta toisinaan myös erillisenä. Sen tekijää ei tunneta, joskin sitä on väitetty Romanos Melodoksen kirjoittamaksi. Se lauletaan yleensä ensimmäisessä plagaalisessa kirkkosävellajissa, tavallisesti kolme kertaa peräkkäin. ==Käyttö ortodoksisessa kirkossa == Tropari lauletaan vuosittain ensimmäisen kerran pääsiäisen kokoöisessä jumalanpalveluksessa ristisaatossa kirkon ulkopuolella, kirkon ovien ollessa vielä suljettuina. Tämän jälkeen se lauletaan jokaisen kaanonin jälkeen, pääsiäisstikiiran lopussa, psalmien yhteydessä, ehtoollisen aikana ja liturgian lopussa. Tämän jälkeen tropari lauletaan vielä pääsiäistä seuraavan viikon aikana ehtoopalvelusten alussa ja lopussa. Vielä Tuomaan sunnuntain jälkeenkin, joka on viikon verran pääsiäissunnuntain jälkeen, se juhlistaa ortodoksista jumalanpalvelusta koko pääsiäisajan, jonka katsotaan kestävän helluntaihin saakka. == Troparin sanat == Tropari kirjoitettiin alujaan koinee-kreikaksi, mutta se lauletaan tavallisesti paikallisella liturgisella kielellä tai paikallisella kansankielellä, ellei se ole sama. Viime aikoina on tullut tavaksi laulaa se useammallakin kielellä. Kreikaksi translitteroituna Suomeksi Χριστὸς ἀνέστη ἐκ νεκρῶν, θανάτῳ θάνατον πατήσας, καὶ τοῖς ἐν τοῖς μνήμασι, ζωὴν χαρισάμενος! Christós anésti ek nekrón, thanáto thánaton patísas, ké tís en tís mnímasi, zoín charisámenos! Kristus nousi kuolleista, kuolemalla kuoleman voitti; ja haudoissa oleville elämän antoi! == Tropari luterilaisessa virsikirjassa == Suomessa ortodoksinen pääsiäisyön jumalanpalvelus on radioitu ja televisioitu vuosittain jo useiden vuosikymmenien ajan, ja täten pääsiäistropari on tullut tunnetuksi muillekin kuin ortodokseille. Vuonna 1986 Suomen evankelis-luterilainen kirkko päätti ottaa troparin virsikirjaansa pääsiäisvirsien joukkoon, jossa se on nyt virsi numero 90. Virsikirjassa sen yhteyteen merkittiin ohje: ”Virsi lauletaan yleensä kolme kertaa.” Tropari on myös ruotsinkielisen virsikirjan lisävihkossa "Sång i Guds värld" numerolla 850 Kristus är uppstånden från de döda. Ruotsinkielisen tekstin lisäksi siellä on tropari kirkkoslaavin- ja kreikankielisenä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virsi 90: Kristus nousi kuolleista (sanat ja nuotit) * Pääsiäistropari useilla kielillä Luokka:Pääsiäisen jumalanpalvelus Luokka:Ortodoksinen kirkkomusiikki Luokka:Virret
Kukkolan seisake

Kukkolan seisake oli rautatieliikennepaikka rataosalla Tornio-Kolari Kukkolan kylässä Tornion kaupungissa. Alun perin Kukkolan seisakkeelle oli tarkoitus rakentaa siltayhteys Ruotsin puolelle Kukkolankosken pohjoispuolelle. Hanke kaatui kuitenkin Ruotsin valtionrautateiden kielteiseen päätökseen. Rataa päätettiin tästä syystä jatkaa vielä Karunkiin saakka. Kiireellä rakennettu rata ei kuitenkaan ollut kunnolla liikennöitävässä kunnossa kuin vasta 1922, jolloin Kukkolan seisakkeelle valmistui myös liikennepaikkarakennus. Kukkola muutettiin miehittämättömäksi tavaraliikenteen loputtua 1951, ja lakkautettiin kokonaan vuonna 1967, kun liikenne rataosalla päättyi. Liikennepaikkarakennus ja sivuraiteet on purettu pois. == Lähteet == * Radan varrella - Suomen rautatieliikennepaikat, Iltanen Jussi, s. 240, kolmas painos, Karttakeskus 2011 Luokka:Tornion rautatieliikennepaikat Luokka:Lapin lakkautetut rautatieliikennepaikat
World of Tanks Generals

World of Tanks Generals (lyhyemmin WoT Generals) on Wargaming.netin vuonna 2015 julkaisema digitaalinen keräilykorttipeli. == Kehitys == World of Tanks Generals pääsi suljettuun beetavaiheeseen helmikuussa 2015. Peli julkaistiin verkkoselaimille ja iOS:lle 25\. marraskuuta 2015. Pelin suosio jäi vähäiseksi ja Wargaming.net ilmoitti syksyllä 2016 että se suljetaan 15. toukokuuta 2017.https://thearmoredpatrol.com/2017/04/15/wot-generals-closes-today/ https://ritastatusreport.live/world-of-tanks-generals-shutting-down/ == Pelaaminen == World of Tanks Generalsissa pelataan tankkikorteilla, joita on yli 200 erilaista. Korteista kootaan 40 kortin pakka, jolla yritetään päihittää vastustaja pääsemällä vastustajan päämajaan. Pelaajat pelaavat vuorotellen 3 × 5 ruudun kokoisella ruudukolla. Pelissä on panssarivaunuja kolmelta eri maalta: Neuvostoliitto, Yhdysvallat ja Saksa. Panssarivaunut jaetaan viiteen vaunuluokkaan: kevyet, keskiraskaat ja raskaat vaunut, telatykit sekä PST-vaunut. Eri korttien ominaisuudet eroavat toisistaan vaunuluokasta ja vaunusta riippuen. Normaalien tankkikorttien lisäksi pelissä on käskykortteja, joilla on monimutkaisempi vaikutus. == Vastaanotto == World of Tanks Generals sai melko hyvän vastaanoton. Se sai arvosteluja keräävältä Game Rankingsilta noin 77 prosenttia pisteistä. Pelaajalehden arvostelija Miika Huttunen kehui World of Tanks Generalsia näennäisestä yksinkertaisuudestaan huolimatta taktiseksi ja syvälliseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pelin virallinen sivusto Luokka:Verkkopelit Luokka:iOS- pelit
Sukevan kirkko

thumb|Sukevan kirkon sankarihaudat kesällä 2015 Sukevan kirkko on Sonkajärven Sukevalle rukoushuoneeksi 1934 rakennettu ja kirkoksi 1955 muutettu puinen, torniton, satulakattoinen ja yksilaivainen pitkäkirkko, jonka suunnitteli kirkkorakennukseksi arkkitehti Esko Laitinen. Kirkossa on hirsirunko, joka on vuorattu keltaiseksi maalatulla vaakaponttilaudoituksella, ja sivuseinillä ruutuikkunat. Runkohuoneen molemmista päädyistä erkanevat matalammat satulakattoiset kylkiäiset, sakasti ja eteinen. Katon harjalla on pieni kattoratsastaja. Erillinen kellotapuli rakennettiin 1963, sen kellot ovat vuodelta 1962. Kirkon pinta-ala on 200 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 250 hengelle. Alttaritaulun Ristiinnaulittu on maalannut T. G. Tuhkanen vuonna 1956. Kirkon 7-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1962. Rakennusta korjattiin 1962-1963 Esko Laitisen suunnitelmien mukaan, vuonna 1985 korjattiin ja maalattiin sisätiloja arkkitehti Osmo Sillmanin suunnitelman mukaan. Kirkon sankarihautojen pronssinen muistomerkki on kuvanveistäjä Hannes Autereen työ vuodelta 1961. Teoksessa on hänen signeeraus. == Lähteet == Luokka: Sonkajärven rakennukset ja rakennelmat Luokka: Pohjois-Savon kirkkorakennukset Luokka: Suomen puiset pitkäkirkot Luokka: Suomen rukoushuoneet
Aapajoen seisake

Aapajoen seisake oli rautatieliikennepaikka rataosalla Tornio–Kolari samannimisessä kylässä Tornion kaupungissa, entisen Karungin kunnan alueella. Seisakkeella oli radan tyyppipiirustusten mukainen kaksikerroksinen liikennepaikkarakennus, jossa oli alhaalla tavarasuoja, toimisto ja odotustila ja ylhäällä asunto. Seisakkeen miehitys poistettiin 1957. Henkilöliikenne päättyi koko rataosalla vuonna 1967 ja tavaraliikenne vuotta myöhemmin, jolloin liikennepaikka lakkautettiin. Seisakerakennus ja sivuraiteet on purettu pois. == Lähteet == * Jussi Iltanen: Radan varrella – Suomen rautatieliikennepaikat, s. 240, kolmas painos, Karttakeskus 2011 Luokka:Tornion rautatieliikennepaikat Luokka:Lapin lakkautetut rautatieliikennepaikat
Pentti Koivu

Pentti Koivu (s. 3. toukokuuta 1941 Nurmijärvi, Palojoki) oli Rauman kaupunginjohtaja vuodesta 1988 vuoteen 2004. Koivu valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1967. Hän oli Karjaan yhteislyseon tuntiopettaja vuosina 1962-1963, Kellokosken yhteiskoulun vanhempi lehtori vuosina 1967-1969, Kankaanpään lyseon lyseon rehtori 1969-1973, Järvenpään yhteiskoulun rehtori vuonna 1973 sekä Suomen kaupunkiliiton opetusasiain sihteeri, apulaisosastopäällikkö ja yleissihteeri vuosina 1974-1987\. Koivu oli Kankaanpään kaupunginvaltuuston jäsen ja 1. varapuheenjohtaja vuonna 1973, Järvenpään kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1977-1987,josta puheenjohtaja 1981-1987, Rauman puhelin Oy:n hallituksen puheenjohtaja vuosina 1989-1993, Rauman kauppakamarin hallituksen jäsen vuosina 1989-1995 ja Rauman aluesairaalan hallituksen puheenjohtaja vuosina 1990-1993\. Kuka kukin on 2003, s. 388. Koivu sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 2004. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Rauman pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Kankaanpään kaupunginvaltuutetut Luokka:Järvenpään kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
HMS Älvsborg (M02)

HMS Älvsborg (runkonumero M02) oli Ruotsin laivaston vuonna 1971 valmistunut miinalaiva. == Valmistus == Alus tilattiin 1968 Karlskronavarvetilta, kun sen saman niminen edeltäjän tilaus oli peruutettu 1958. Köli laskettiin marraskuussa 1968. Alus laskettiin vesille 10. lokakuuta 1969 ja liitettiin laivastoon 6. huhtikuuta 1971.Gardiner, Robert s. 451Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 284 == Palvelus == Vuodesta 1972 lähtien alus korvasi HMS Patrician 1. sukellusvenelaivueen emäaluksena. Alus poistettiin palveluksesta 1995 ja myytiin seuraavana vuonna sukellusveneiden emälaivaksi Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Almirante José Toribio Merino Castro. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Ruotsin merivoimien miinalaivat
Korpikylän rautatieasema

Korpikylän rautatieasema oli rautatieliikennepaikka rataosalla Tornio-Kolari Korpikylässä Tornion kaupungissa. Se oli Karunki-Kaulinrannan rataosan ensimmäinen käyttöönotettu liikennepaikka. Nuottiorantaan päästiin liikennöimään 1927. Aseman miehitys poistettiin 1958. Henkilöliikenne koko rataosalla loppui 1967 ja liikennepaikka lakkautettiin seuraavana vuonna tavaraliikenteen loppuessa. Sivuraiteet asemalta on purettu, mutta asemarakennus siirtyi myyntiin Senaatti-kiinteistöille 2007. == Lähteet == * Radan varrella - Suomen rautatieliikennepaikat, Iltanen Jussi, s. 240, kolmas painos, Karttakeskus 2011 Luokka:Tornion rautatieliikennepaikat Luokka:Lapin lakkautetut rautatieliikennepaikat
HMS Visborg (M03)

HMS Visborg (runkonumerot M03 ja A265) oli Ruotsin laivaston vuonna 1976 valmistunut miinalaiva, joka on 1990-luvulta lähtien ollut esikuntalaivana. == Valmistus == Alus tilattiin 1972 Karlskronavarvetilta, missä köli laskettiin 16. lokakuuta 1973. Se laskettiin vesille 22. tammikuuta 1974 ja liitettiin laivastoon 6. helmikuuta 1976.Gardiner, Robert s. 451Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 284 == Palvelus == Alus korvasi esikunta-alus HMS Marieholmin Ruotsin rannikkolaivaston komentajan johtoaluksena. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Ruotsin merivoimien miinalaivat
Google Now

Google Now on Googlen henkilökohtainen avustaja. Se julkaistiin 9. kesäkuuta 2012. == Käyttö == Google Now toimii puheohjauksella, joka aktivoituu sanomalla "Okey Google" tai "Ok Google". Now'lta voi kysyä knoppitietoa, matemaattisia ongelmia ja säätä. Sillä voi muun muassa vaihtaa järjestelmän asetuksia, hakea reittiohjeita ja tunnistaa kappaleita. Tieto esitetään erilaisissa korteissa, joista näkee esimerkiksi urheilutuloksia tai lähellä olevia paikkoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset verkkosivut Luokka:Googlen ohjelmistot Luokka:Android-sovellukset Luokka:IOS-sovellukset Luokka:Vuoden 2012 ohjelmistot
Auburn

Auburn voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Auburn, kaupunki Alabamassa, Yhdysvalloissa * Auburn, kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa * Auburn, kaupunki Mainessa, Yhdysvalloissa * Auburn, kaupunki New Yorkissa, Yhdysvalloissa * Auburn, kaupunki Washingtonissa, Yhdysvalloissa * Auburn, yhdysvaltalainen automerkki vuosilta 1900–1936.
Elävänä omissa hautajaisissa

Elävänä omissa hautajaisissa on Arto Paasilinnan viimeiseksi jäänyt ja julkaisujärjestyksessään 36. romaani. Sen julkaisi WSOY vuonna 2009. Kirja kertoo Arttu-pojasta, joka alkaa suunnittelemaan omia hautajaisiaan nähtyään todella huonosti järjestetyt hautajaiset. ==Lähteet== Luokka:Arto Paasilinnan teokset Luokka:Vuoden 2009 kirjat
Cape Canaveral AFS LC-13

Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 13 (LC-13) on entinen rakettien laukaisualusta Cape Canaveralin avaruustukikohdan pohjoisosassa Floridassa. Alusta oli kolmanneksi eteläisin CCAFS:n Missile Row:na tunnetuista alustoista ja sijaitsi alustojen LC-12 ja LC-14 välissä. LC-13:a käytettiin Atlas ICBM:n koelaukaisuihin sekä myöhemmin muihin Atlas- rakettiperheen laukaisuihin vuosina 1958–1978. Se oli eniten käytetty ja pisimpään palvellut alkuperäisistä Atlas-laukaisualustoista (LC-11, 12, 13 ja 14). LC-13 lisättiin huhtikuussa 1984 Yhdysvaltojen National Register of Historic Places -rekisteriin, mistä huolimatta sitä ei huollettu tarpeeksi, jolloin alusta rapistui hitaasti vuosikymmenten kuluessa. Kompleksin laukaisutorni purettiin turvallisuussyistä hallitulla räjätyksellä. Alustan betonibunkkeri purettiin kesäkuussa 2012. == Landing Zone 1 == SpaceX teki viiden vuoden vuokrasopimuksen Launch Complex 13 -alustan käytöstä helmikuussa 2015. Yhtiö aikoo käyttää alustaa uudelleenkäytettävien rakettien ensimmäisten vaiheiden laskeutumisiin, minkä seurauksena alustan vanha Atlas-laukaisualusta on tarkoitus muuttaa viideksi erilliseksi laskeutumisalustaksi, joista yksi, päälasketumisalusta, olisi muita neljää selvästi suurempi. SpaceX oli korvannut alustan alkuperäinen LC-13-kyltin uudella Landing Complex 1 -kyltillä maaliskuussa 2015. Nimi vaihtui vielä myöhemmin Landing Zone 1 -muotoon. Ensimmäinen onnistunut laskeutuminen alustalle tapahtui 22. joulukuuta 2015 Falcon 9 -raketin 20. lennolla, joka vei 11 Orbcomm OG2 -satelliittia matalalle Maan kiertoradalle. ==Katso myös== *Luettelo Cape Canaveralin ja Merritt Islandin laukaisualustoista ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Launch Complex 13, Air Force Space and Missile Museum LC-13 Luokka:SpaceX
Katolinen Fu Jen -yliopisto

Katolinen Fu Jen -yliopisto (), lyhenne FJU (), on Taiwanin Uusi-Taipeissa sijaitseva yliopisto. Yliopisto on tunnettu vahvoista siteistä Rooman kuuriaan, ja se on kaupungin suurin kooltaan. Sen nimi tarkoittaa ”apu” ja ”hyväntahtoisuus”.http://www.youtube.com/watch?v=x68LKulwIIg&feature;=player_embedded Yliopisto muodostuu 12 korkeakoulusta.http://www.fju.edu.tw/aboutFju.jsp?labelID=22 Sen kansainvälinen yhteinen maisteriohjelma ”MGEM” sijoittui maailmanlaajuisessa Financial Times -lehden vertailussa sijalle 19 vuonna 2020. Tällä hetkellä yliopisto on luokiteltu Times Higher Education Impact Ranking -listauksessa 300 parhaan joukkoon,Impact Rankings 2020 | Times Higher Education (THE) teologian 100 parhaan joukkoon ja humanististen ja lääketieteellisten 500 parhaan joukkoon QS World University Rankings -listauksessa. ==Historia== Katolisella kirkolla oli jo pitkään suunnitelmissa perustaa katolilainen yliopisto Kiinaan. Ensimmäinen asiaa pohtinut paavi oli Benedictus XV, mutta tämä jäi suunnitelman tasolle. Hänen seuraajansa, paavi Pius XI, aloitti toimet yliopiston perustamiseksi ja lahjoitti tähän tarkoitukseen 100 000 liiraa. Yliopisto aloitti toimintansa ensimmäisen kerran vuonna 1925 Pekingissä, ja sen perustajia olivat benediktiinimunkit. Se yhdistettiin Pekingin normaliyliopistoon vuonna 1952. Vuonna 1959 katolinen kirkko ja Taiwanin opetusministeriö päättivät perustaa yliopiston uudestaan Uuteen-Taipeihin, jossa se on toiminut siitä lähtien. Fu Jen on vanhin katolinen ja jesuiittasidonnainen yliopisto kiinankielisessä maailmassa. == Hallinnollinen jako == pienoiskuva|Kardinaali Paul Yu Pin rakennuksen sisällä Yliopistoon kuuluu 12 tiedekuntaa vastaavaa yksikköä (), jotka puolestaan jakautuvat edelleen pienempiin osastoihin: * Humanistinen yksikkö * Taiteen yksikkö * Viestintätieteellinen yksikkö * Kasvatustieteellinen yksikkö * Lääketieteellinen yksikkö * Luonnontieteellinen ja teknillinen yksikkö * Vieraiden kielten ja kirjallisuuden yksikkö * Ympäristöekologian yksikkö * Oikeustieteellinen yksikkö * Yhteiskuntatieteellinen yksikkö * Hallintotieteellinen yksikkö * Muodin ja tekstiilitaiteen yksikkö == Johto == ;Johtokunnan puheenjohtaja #Chang Chih #Thomas Tien Ken-sin #Soong Mei-ling #Paul Shan Kuo-hsi #Joseph Ti-kang #Joseph Wang Yu-jung #Peter Liu Cheng-chung ;Presidentti #George Barry O’Toole #Chen Yuan #Pual Yü Pin #Stanislaus Lo Kuang #Gabriel Chen-Ying Ly #Tuen-Ho Yang #Ning-Yuean Lee #Bernard Li #Vincent Han-Sun Chiang == Kirjasto == * Kungpon muistokirjasto () * Schutten muistokirjasto () * Fahyn muistokirjasto () * Kardinaali Paavali Shanin kirjasto () * Teologian kirjasto () ==Aiheesta muualla== *Yliopiston verkkosivut ==Lähteet== Luokka:Taiwanin yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Kristinusko Taiwanissa Luokka:Katoliset yliopistot
Tuomarniemen metsäoppilaitos

Tuomarniemen metsäoppilaitos on Ähtärin Inhassa 1900-luvun alkuvuosista saakka toiminut metsäalan koulutusta antava oppilaitos. Se perustettiin alun perin metsänvartijakouluksi, ja nykyisin se toimii metsäalan perustutkintoon kouluttajana osana eteläpohjalaista Koulutuskeskus Sedua.Koulutuskeskus Sedu, Ähtäri, Tuomarniementie , Koulutuskeskus Sedu. Viitattu 12.5.2015. ==Historiaa== 1800-luvun viime vuosina nousi tarve perustaa Lammilla toimineen Evon metsäkoulun lisäksi uusia metsäkouluja Keski- ja Pohjois-Suomeen. Näin saivat alkunsa paitsi Tuomarniemen, myös Pieksämäen Nikkarilan ja Rovaniemen Hirvaan metsäkoulut. Niiden perustaminen liittyi valtion silloiseen pyrkimykseen saada maaseutuammattien oppilaitoksia, metsäkoulujen lisäksi etenkin maanviljely- ja karjanhoitokouluja, eri puolille Suomea. Tuomarniemen metsänvartijakoulu perustettiin vuonna 1903 Jyväskylän tuomiokunnan tuomarin virkatalon maille. Ensimmäiset jugendtyyliset puurakennukset valmistuivat 1904, mutta suurin osa 1910-luvulla. Ähtäristä hankittiin metsätiloja koulun harjoitusmaiksi, joilla tehtiin erilaisia metsänuudistuskokeita. Sen ansiosta seudulla kasvaa muun muassa lehtikuusta ja ulkomaisia puulajeja. Tuomarniemen pihapiirin puulajipuistossa kasvaa noin 80 puu- ja pensaslajia. Tuomarniemi kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Tuomarniemi siirtyi 1997 valtiolta Seinäjoen ammatillisen korkeakouluopetuksen kuntayhtymälle. Seinäjoen ammattikorkeakoulun metsäkoulutus on 2000-luvulla toiminut Tuomarniemessä, kunnes metsätalouden koulutusohjelma päätettiin lopettaa vuodesta 2013 alkaen ja loput Seinäjoen amk:n luonnonvara-alan toiminnot keskittää Seinäjoelle ja Ilmajoelle. Tuomarniemessä toimii nyt Koulutuskeskus Sedun toisen asteen metsäalan perustutkintokoulutus.Seamk keskittää opetuksen Seinäjoelle ja Ilmajoelle, Ilkka 13.02.2012. Viitattu 12.5.2015. Koulun opettajiin on kuulunut muun muassa Benjamin Helander (1903–1906)Kuka kukin oli, Wikisource ja metsäneuvos Jaakko Sointu (1912–1978), ja sen johtajana toimi 1909–1939 Arvid BorgKuka kukin oli, Wikisource. ==Nimet== Nimet ja historia lyhyesti, Kansallisarkisto * Tuomarniemen metsänvartijakoulu (1903–1922) * Tuomarniemen metsäkoulu (1922–1964) * Tuomarniemen metsäopisto (1965–1987) * Tuomarniemen metsäoppilaitos (1988–2004) * Seinäjoen koulutuskeskus, maatalous- ja metsäoppilaitos (2005–2007) * Koulutuskeskus Sedu, Ähtäri, Tuomarniementie (2008–) ==Johtajat== * Arvid Borg 1909–1939 ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Suomen metsätalous Luokka:Ähtärin oppilaitokset
Google Zeitgeist

Google Zeitgeist on Googlen palvelu, joka määrittää eri Google-hakujen ja YouTubessa tehtyjen hakujen suosiota vuosittain. Sivusto tarjoaa vuosittaisen katsauksen suosituimpiin hakuihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Google Zeitgeist Luokka:Googlen palvelut
Viber

Viber on ilmainen pikaviestintä- ja VoIP-ohjelma. Se on osa japanilaisen sähköiseen kaupankäyntiin erikoistuneen Rakuten-yhtiön tarjoamia palveluja. Viberillä oli maaliskuussa 2019 noin 1,2 miljardia rekisteröitynyttä käyttäjää ja 260 miljoonaa kuukausittaista käyttäjää tammikuussa 2019. Viber on saatavilla Android- ja iOS-laitteille sekä tietokoneversiona Windowsille, macOS:lle ja Linuxille. Lehdistölähteiden mukaan ohjelmisto on alkujaan kahden israelilaisen alullepanema. Merkittävä osa sovelluksen kehitystyöstä oli ulkoistettu muun muassa Valko-Venäjälle. Rakuten-yhtiö hankki Viber- viestisovelluksen ostamalla Viber Median vuonna 2014 noin 900 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Kahden käyttäjän välisen yhteyden päästä päähän -salaus sovellukseen tuli vuonna 2016. Vuonna 2019 tanskalainen tietoturvayhtiö Heimdal Security arvioi Viberin erääksi turvallisimmista salausta käyttävistä viestisovelluksista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut Luokka:Pikaviestintäohjelmat Luokka:Rakuten Luokka:Windows- ohjelmat Luokka:macOS-ohjelmat Luokka:Linux-ohjelmat Luokka:Android- sovellukset Luokka:iOS-sovellukset
Florida (täsmennyssivu)

Florida voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Florida, yksi Yhdysvaltojen osavaltioista * Florida, yksi Uruguayn departementeista * Florida, kaupunki Uruguayn samannimisessä departementissa * Richard Florida, yhdysvaltalainen ekonomisti ja kaupunkitutkija. == Katso myös == * Flo Rida, yhdysvaltalainen rap-artisti
Toivo Paatola

Toivo Aukusti Paatola, sukunimi aik. Packalin (4. heinäkuuta 1881 Helsinki – 13. helmikuuta 1962 Tampere)Arkkitehti Toivo Paatola kuollut (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 15.2.1962, HS Aikakone. Viitattu 7.3.2018. oli suomalainen arkkitehti ja rehtori. Paatolan vanhemmat olivat kivenhakkaajamestari Juho Aukusti Packalin ja Amanda Maria Sjöberg.Suomen valokuvataiteen museo: Kuka kuvasi? – Toivo Paatola (s. 1881, k. 1962) Hän valmistui arkkitehdiksi 1904. Paatola toimi Tampereen teollisuuskoulun rehtorina useita kertoja vuosina 1905–1942, Tampereen teknillisen opiston vt. lehtorina 1912–1942, Tampereen valmentavan poikain ammattikoulun opettajana ja rehtorina 1912–1946 sekä Tampereen yleisen ammattikoulun rehtorina 1935–1946. Hän oli Hämeen–Satakunnan kotiteollisuusyhdistyksen puheenjohtaja 1912–1924 ja kuului myös Tampereen Teatterin ja Hämeen museon johtokuntiin. Paatola oli harrastajavalokuvaaja. Museokeskus Vapriikin kuva-arkistossa Tampereella on noin 400 hänen ottamaansa negatiivia 1930- ja 1940-luvuilta. Paatola kuvasi Hämeen kirkkoja vuosina 1905–1906 Hämeen museon toimeksiannosta. Paatola maalasi myös akvarelleja. Paatola oli naimisissa vuodesta 1908 Maria Johanna Auteron (ent. Lindroos) (1881–1946) kanssa. Heillä oli 3 poikaa ja 2 tytärtä. == Rakennuksia == * Haulitehdas Ilmarinen, Lahti 1908 Haulitehdas Ilmarinen: Henkilöt * Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo, Satakunnankatu, Tampere 1908, Kaarlo Lindroosin kanssa Heikki Kokko: Tampereen Ulkotyöväenyhdistys 1893–1914 (Koskesta voimaa -sivusto) * Lahden kirjapaino- ja sanomalehti Oy:n talo (nykyinen Pikkuteatterin talo), Lahti 1910 * Laitikkalan kansakoulu, Pälkäne 1919 Kukonmäen oppilas ja opettaja – Kyläkoulu: Aulikki Hemilä on kokenut 75 vuotta Laitikkalan koulun 122-vuotista historiaa, Sydän-Hämeen Lehti 29.5.2014 == Kirjallista tuotantoa == * Tampereen teknillisen seuran 25-vuotis-juhlajulkaisu - Tekniska klubbens i Tammerfors 25-års festpublikation : 1893-1918 ; toimitus John Nessling, Lauri Helenius, B. Mitro, Toivo Paatola, Uno Jansson, Aug. Hulkarinen, J. A. Lagerblad. Tampereen teknillinen seura, Tampere 1919 * Puutöiden viimeistely : ammatillisia kouluja ja ammattilaisia varten ; suomeksi sovitti Toivo Paatola. Otava 1921 * Puusepän rakennusopas : ammatillisia kouluja ja ammattilaisia varten. Otava 1925 * Verhoilu ja sen tarveaineet. Käsiteollisuuskirjasto n:o 26. Otava 1927 * 50 vuotta ammattiopetusta Tampereella ; koonn. Toivo Paatola. Tampereen kaupungin Poikain ammattikoulu, Tampere 1937 == Suomennoksia == * T. A. Bergen : Teollisuusrakennukset ; suomentanut Toivo Paatola. WSOY 1935 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finna: Toivo Paatolan ottamia valokuvia ja rakennuspiirustuksia Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
4\. miinantorjuntalaivue

4\. miinantorjuntalaivue, (lyh. 4MITOLV) on Rannikkolaivastoon kuuluva Suomen merivoimien joukkoyksikkö, jonka tehtävä on kehittää ja ylläpitää miinasodankäyntivalmiutta. Miinalaivue sijaitsee Turun Pansiossa. Laivue oli vuoteen 2015 saakka osa Saaristomeren meripuolustusaluetta, jolloin sen nimi oli 4. miinalaivue (4. MILV / 4. MiLv). ==Alukset== * MHC Katanpää * MHC Purunpää * MHC Vahterpää * Kuha-luokan heräteraivaajat * Kiiski-luokan heräteraivaajat == Lähteet == Luokka:Rannikkolaivasto
6\. pintatorjuntalaivue

6\. pintatorjuntalaivue on Suomen merivoimien Rannikkolaivaston joukkoyksikkö.Rannikkolaivasto: Perustietoa Yksikön pääosat sijaitsevat Pansion laivastoasemalla Turussa. Vuoteen 2015 saakka yksikön nimi oli 6. ohjuslaivue Joukkoyksikkö jakautuu ohjus- ja miinaviirikköön. ==Kalusto== Laivueen pääaseena on meritorjuntaohjus MTO85. Pintatorjunta-alusten tehtävänä on pinta-alusten torjunta. Laivueen aluskalusto soveltuu luokasta riippuen pinta-, ilma- ja sukellusveneentorjuntaan sekä miinoittamiseen. ==Varusmiehet 6. pintatorjuntalaivueessa== Laivueen aluksilla uusi saapumiserä varusmiehiä vaihtuu vanhan tilalle kahdesti vuodessa. Pääosa varusmiehistä palvelee miinaviirikössä. Koulutusta annetaan kaikilla Laivaston erikoisaloilla. Palvelusaika on miehistöllä 8½ kuukautta ja johtajilla 11½ kuukautta. Merellä oltaessa varusmiesten tehtäviin kuuluu erikoisalasta riippuen esimerkiksi eri merivahtitehtävät, muonitus tai kansityöt. Satamassa palvelus on pääosin alushuoltotöitä ja erikoisalojen koulutusta. ==Alukset== * Ohjusvene Rauma (70) * Ohjusvene Raahe (71) * Ohjusvene Porvoo (72) * Ohjusvene Naantali (73) * Miinalaiva Uusimaa (05) * Miinalautta Pansio (90) ==Lähteet== Luokka:Rannikkolaivasto
7\. pintatorjuntalaivue

7\. Pintatorjuntalaivue (vuoteen 2014 saakka 7. Ohjuslaivue) on Merivoimien Rannikkolaivastoon kuuluva joukkoyksikkö.Rannikkolaivasto: Perustietoa Yksikön pääosat sijaitsevat Upinniemessä Kirkkonummella. Laivueen päätehtävänä on ylläpitää ja kehittää pintatorjunta-, merimiinoitus- ja ilmapuolustuskykyä sekä alueellisen koskemattomuuden valvontaa ja turvaamista. Tässä suhteessa laivue eroaa toisesta Rannikkolaivaston pintatorjuntalaivueesta, 6. pintatorjuntalaivueesta, jonka tehtäviin kuuluu sukellusveneentorjunta. Ero on ymmärrettävä, sillä laivueiden alusten pääaseet ovat hieman erilaiset.Hirvonen, T. (2014) Rannikkolaivasto – laivastovalmiusyhtymä Rannikonpuolustaja 4/2014, s. 14−17. Viitattu 6.12.2015 Laivueen alusten pääaseina ovat meritorjuntaohjus MTO85M ja merimiinat. Ilmatorjunta-aseina eteläafrikkalainen Umkhonto (ITO 04-ilmatorjuntaohjusjärjestelmä) sekä Bofors 57mm laivatykki. Lämpöhakuinen Umkhonto kykenee torjumaan ilmamaaleja yli kymmeneen kilometriin saakka. Hamina-luokka ja Hämeenmaa-luokka soveltuvat elektroniseen valvontaan sekä pinta- ja ilmatorjuntaan. Pansio-luokan miinalautat soveltuvat merimiinoitukseen sekä merikuljetuksiin. == Laivueen organisaatio == * Laivueen esikunta (7PITOLVE) * MLC Hämeenmaa (MLC = Mine Layer Coastal) * 1. Ohjusviirikkö (1OHJVKÖ), joka koostuu neljästä Hamina- luokan ohjusveneestä * 1. Miinaviirikkö (1MIVKÖ), joka koostuu kahdesta Pansio-luokan miinalautasta. ==Alukset== * Miinalaiva Hämeenmaa (02) * Ohjusvene Hamina (80) * Ohjusvene Tornio (81) * Ohjusvene Hanko (82) * Ohjusvene Pori (83) * Miinalautta Porkkala (91) * Miinalautta Pyhäranta (92) * Komentovene Raju (512) == Historia == 7\. ohjuslaivue tunnettiin alun perin nimellä vartiolaivue (VartLv), jolloin se kuului muilta osiltaan Pansioon sijoitettuun Laivastolippueeseen (LaivLp), myöhemmin Rannikkolaivastoon (RLaiv). Vartiolaivueen nimenmuutos astui voimaan 1. heinäkuuta 1998. Laivueen viimeisenä komentajana oli komentaja Kai Varsio. Vuoden 1992 alussa yksikköön perustettiin Rauma-luokasta ohjusveneviirikkö. Alun perin vartiolaivueeseen kuuluivat tykkiveneet Turunmaa ja Karjala sekä R-luokan vartioveneitä. Myöhemmin R-luokan vartioveneiden kanssa merivalvontaa suorittivat neljä Tuima-luokan ohjusvenettä. Rauma-luokan ohjusveneiden valmistuttua aikaisemmat alusluokat kuitenkin poistettiin vähitellen käytöstä. Rauma-luokan veneet palvelivat laivueessa vuoteen 2006, jolloin ne siirrettiin 6. ohjuslaivueeseen. Laivueen pääkalustoksi tuli Hamina-luokka. Laivue lakkautettiin Puolustusvoimauudistuksen yhteydessä ja sen joukkoyksiköt siirrettiin 1. tammikuuta 2015 perustetun Rannikkolaivaston alaisuuteen. ==Lähteet== Luokka:Rannikkolaivasto
8\. huoltolaivue

8\. huoltolaivue on Merivoimien Rannikkolaivastoon kuuluva joukkoyksikkö. Sen lyhenne on 8HLV/RLAIV. Laivueeseen kuuluvat öljyntorjunta-alukset, kuljetusalukset sekä Turun varuskunnan vartiointiin ja huoltopalveluihin kuuluvat sotilaspoliisit, ajoneuvot ja kuljettajat.Rannikkolaivasto: Perustietoa ==Suomen ympäristöministeriön kansainvälisten merialueiden öljyntorjunta== *öljyntorjunta-alus Louhi *öljyntorjunta-alus Halli. *öljyntorjunta-alus Hylje ==Lähteet== Luokka:Rannikkolaivasto
Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo

thumb|Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo. Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo on Tampereella Satakunnankatu 10:ssä sijaitseva kolmikerroksinen jugendtyylinen talo, jonka suunnittelivat Toivo Paatola ja Kaarlo Lindroos. Nykyisin talon omistaa Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiö TOAS. Tampereen Ulkotyöväenyhdistys perustettiin 1893. Sen jäsenet olivat vailla vakituista työnantajaa olleita ulkotyömiehiä, esimerkiksi rakennusmiehiä, kun taas Tampereen työväenyhdistykseen kuului vakinaisessa työsuhteessa olleita tehdastyöläisiä. Ulkotyöväenyhdistys olikin tästä syystä radikaalimpi otteissaan. Se keskittyi politiikan asemesta ammattiyhdistystoimintaan, perusti jäsenilleen sairaus- ja hautausapukassan sekä harjoitti työnvälitystä. Yhdistys toimi Tampereen työväentalon tiloissa mutta se rakensi 1907-1908 oman talonsa Satakunnankadulle. Yhdistyksen jäsenmäärä oli kuitenkin alkanut vähentyä huippuvuosista ja yhdistyksen toiminta hiipui vähitellen niin että se jouduttiin lakkauttamaan 1914. Toiminnan päättymiseen saattoi vaikuttaa myös yhdistyksen voimahahmon J. V. Hellbergin väistyminen yhdistyksen johdosta 1907. Entisen ulkotyöväenyhdistyksen talon ostivat 1917 virolaiset veljekset Jaan ja John Taug, jotka avasivat siellä joulukuun lopulla 1917 elokuvateatteri Olympian. Elokuvateatteri toimi talossa vuoteen 1986 saakka. Sittemmin talossa toimi Cumulus-ketjun hotelli Pinja, jossa oli 60 huonetta. Talon viereen rakennettiin lisärakennus hotellia varten. Heikki Kokko: Tampereen Ulkotyöväenyhdistys 1893–1914 (Koskesta voimaa -sivusto)Elokuvateattereita-blogi 9.4.2015 : Olympia – entinen elokuvateatteri Hotellin toiminta loppui vuoden 2015 lopussa ja Tampereen seudun opiskelija- asuntosäätiö TOAS osti talon vuoden 2016 alussa. Katutason liiketilat ja suojeltu Olympia-elokuvateatterin entinen sali vuokrataan ulkopuolisille ja hotelliosaan tullaan remontoimaan opiskelija-asuntoja. == Lähteet == Luokka:Tampereen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Jussinkylä
Tove Janssonin bibliografia

Tove Janssonin teosten bibliografia Janssonin tuotantoon perustuvista teoksista on lisää artikkelissa Muumi. == Suomennetut teokset == === Kirjat === * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * === Sarjakuvat === Kirja Julkaisuvuosi Jaksot Mumintrollet 1 1957 Muumipeikko, Muumiperhe, Yksinäinen saari Mumintrollet 2 1957 Muumiperhe Rivieralla, Vaarallinen talvi, Kuvitteluleikki Mumintrollet 3 1958 Talonrakennus, Aloitamme uuden elämän, Viidakkoelämää Mumintrollet 4 1958 Muumipeikko rakastuu, Muumipeikko ja marsilaiset, Muumiperhe ja meriTove ja Lars Jansson Mumintrollet 5 1960 Yhdistyselämää, Muumipeikko villissä lännessä Mumintrollet 6 1960 Niiskuneiti rokokoossa, Muumipeikko ja velvollisuudentunto Mumintrollet 7 1962 Muumipeikko ja pyrstötähti, Muumipeikko ja kultainen häntä Mumintrollet 8 1964 Muumitalvi, Muumipeikko merillä Mumintrollet 9 1965 Hosulin kosinta, Muumin lamppuLars Jansson, Muumipeikko ja rautatie * * * * * * * === Näytelmät ja kuunnelmat === * Mumintrollet och kometen 1949 * Troll i kulisserna 1958 (Muumit kulisseissa, suomentanut Kirsi Kunnas, 2002) * Mumintrollen 1969 * Mumindalen 1973 * Muminoperan, Muumiooppera 1974 * Orm i salongen 1974 * Fönstret 1976 * Lyssnerskan 1976 * Gymnastiklärarens död 1976 * Kvinnan som lånade minnen 1977 * Dottern 1977 * Tio före fyra 1977 * Mumintroll i kulisserna 1982 (Muumipeikot kulisseissa, suomentanut Eila Maunu, 1994) * Huvudrollen 1988 * Den stora resan 1988 === Kuvitukset === * Ella Pipping: Jag, 1937 * Kaarlo Karhi: Miten sisustan kotini?, 1938 * Gunnar Mårtenson: Överstan och hennes värld, 1942 * Brita Hiort af Ornäs: Lill-Olle och harpalten, 1943 * Lorenz Numers: Tveskäggs krumelurer, 1943 * Martin Söderhjelm: Om flugan Maja, 1944 * Solveig von Schoultz: Nalleresan, 1944 * Ole Reuter: Learn English, 1944–1945 * Lorenz Numers: Ordkynne, 1945 * Carolus Sjöstedt: Bröderna Borgs bedrifter, 1947 * Lilli Forss-Nordström: Våren vaknar, 1951 * Eric Gardberg: Zebran Sebulon och andra djursagor, 1952 * Lewis Carroll: Snarkjakten, 1959 * J. R. R. Tolkien: Bilbo, en hobbits äventyr, 1962 * Lewis Carroll: Alice i underlandet, 1966 == Kirjallisuutta == * * * * * * * * Tove Jansson: Muistonäyttely. Tampereen taidemuseo, 2002. * Tarkka, Pekka: Tove Jansson. Teoksessa * * * * Luokka:Bibliografiat Luokka:Tove Jansson
P. O. Korhonen

P. O. Korhonen Oy oli Raision Haunisissa toiminut huonekalutehdas, joka tunnettiin muun muassa Kari Asikaisen ja Timo Saarnion suunnittelemien, taivutetusta ja muotoon puristetusta puusta valmistettujen kalusteiden valmistajana. Martelan ja Artekin yhdessä omistaman yrityksen toiminta lopetettiin kannattamattomana 2014. Yritys haettiin konkurssiin, jossa päävelkojia olivat omistajayritykset.Enkvist, Liisa: Artek osti myös Littoisten Korhosen huonekalutehtaan , Turun Sanomat 1.2.2014, viitattu 12.5.2015.Konkurssi edessä: P.O Korhonen lopettaa Raisiossa , Rannikkoseutu 4.2.2014, viitattu 12.5.2015. Yrityksen perusti 1950-luvulla Huonekalutehdas Korhonen Oy:n tekninen johtaja Pekka Korhonen vaimonsa Ruthin kanssa huonekaluliikkeeksi. Aluksi yritys myi pääasiassa Alvar Aallon suunnittelemia kalusteita. Vähitellen yritys ryhtyi myös valmistamaan huonekaluja tehtaassaan Ruskolla. Vuonna 1979 P. O. Korhonen sai Huonekalutehdas Korhoselta valmistettavakseen Kari Asikaisen vuonna 1969 markkinoille tuodun Kari- istuinkalustesarjan, joka oli suuri myyntimenestys ja täytti pitkään tehtaan koko tuotantokapasiteetin. 1980-luvulla yrityksen osti julkiskalustevalmistaja Martela, ja vuonna 2011 toiseksi omistajaksi tuli Artek 49 prosentin osuudella.Kari-tuoli , Muotoilun menestystarinoita -verkkonäyttely], FIDA- muotoiluarkisto. Viitattu 13.5.2015. P. O. Korhosen erikoisalaa oli puupuristaminen, jolla esimerkiksi tuolien istuinosat voidaan puristaa hyvin monenlaisiin muotoihin. Yritys on toimittanut tuoleja muun muassa Ruotsin valtiopäivätaloon. Julkiskalustaminen olikin yrityksen pääliiketoimintaa.Mäkikalli, Jaana: P O Korhonen ui vastavirtaan , Kauppakamariasiaa, Turun kauppakamarin jäsentiedote 17.10.2011. Viitattu 12.5.2015. Kari Asikainen suunnitteli P. O. Korhoselle Kari-sarjan lisäksi tuolimallit Schelectro (1987), Carbonara (1989), Pajazzo (1992), Maia (1993), Salus (2000) ja Pario.Huonekalut P O Korhonen Oy:lle, Kari Asikaisen verkkosivusto. Viitattu 13.5.2015. Vuonna 1984 Raision Tuotekadulle valmistui Ola Laihon suunnittelema uusi tehdasrakennus, jonka arkkitehtuuri sai myönteistä huomiota. Rakennuksessa on 2010-luvun keskivaiheilta asti toiminut Riverco-konsernin veneliike Venemaailma . ==Lähteet== Luokka:Entiset suomalaiset huonekaluvalmistajat Luokka:Entiset suomalaiset teollisuusyritykset Luokka:Raisiolaiset yritykset Luokka:Sisustusalan tuotemerkit
Kamalamai

Kamalamai (aiemmalta nimeltään Sindhulimadi; joissain lähteissä nimi kirjoitetaan muodossa Kamalami) on kaupunki Nepalin Keskisen kehitysalueen Janakpurin vyöhykkeen Sindhulin piirikunnassa, linnuntietä 81 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta itäkaakkoon. Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 39 413. Kamalamai on 296 192 asukkaan (2011) Sindhulin piirikunnan hallinnollinen keskus. Sen pinta-ala on 207,95 neliökilometriä. Sindhuli madi.jpg|Kamalamain linja-autoaseman ympäristöä. ==Lähteet== Luokka:Nepalin kaupungit Luokka:Janakpur
Reijola (Lappeenranta)

thumb|Lappeenrannan rautatieasema ja matkakeskus Reijola on Lappeenrannan kaupunginosa. Se sijaitsee ydinkeskustan laitamilla valtatie 6:n varrella. Reijolassa sijaitsee Lappeenrannan rautatieasema, jonka yhteyteen 2000-luvun alussa valmistui matkakeskus myös linja-autoliikenteen käyttöön. Reijolassa on myös teollisuutta ja suuria valintamyymälöitä sekä Toikansuon jätevedenpuhdistamo, joka on Lappeenrannan kaupungin kuudesta puhdistamosta suurin. Puhdistamon vedet lasketaan Rakkolanjokeen. Reijola on nimetty samannimisen maanomistajan mukaan. Reijolan talo sijaitsee alueella edelleen, mutta asutusta kaupunginosassa ei ole. Reijolan kantatilan maita oli myös nykyisen kaupunginosan ulkopuolella, muun muassa Reijolan pohjoisen naapurikaupunginosan Tykin–Kiviharjun alueella. Tykin–Kiviharjun ja Peltolan alueille suunniteltiin 1900-luvun alussa Reijolan taajaväkistä yhdyskuntaa, joka kuitenkin jäi käytännössä toteutumatta ensimmäisen maailmansodan aiheuttamien yhteiskunnallisten ja taloudellisten poikkeusolojen vuoksi. Kaupunginosaa rajaavat Ratakatu pohjoisessa, Vanha Viipurintie idässä, valtatie 6 etelässä ja vanha Simola–Lappeenranta-rata lännessä. Reijolan naapurikaupunginosia ovat Tykki–Kiviharju, Alakylä, Harapainen, Hyrymäki, Myllymäki, Ihalainen, Mattila ja Kesämäki. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupunginosan esittely Lappeenrannan kaupungin sivustolla Luokka:Lappeenrannan kaupunginosat
Tuulitunneli (televisiosarja)

Tuulitunneli on huhti–kesäkuussa 2015 Sub-kanavalla esitetty ohjelma, jossa eri tositelevisiosarjoista julkisuuteen nousseet henkilöt keskustelivat ja kilpailivat ajankohtaisiin asioihin liittyvissä kysymyksissä. Aiheina käsiteltiin tuoreita uutisia, politiikkaa, taloutta, maantietoa, tiedettä sekä taidetta. Ohjelmaa juonsi Aki Linnanahde ja sen vakiopanelisteina toimivat Niko Saarinen sekä Maisa Torppa. Vaihtuvina panelisteina toimivat Suvi Pitkänen, Sahra Ali, Johanna Pulkkinen, Elina Tervo ja Marianne Kallio. Ohjelma perustuu tuotantoyhtiö Rabbit Filmsin kehittämään formaattiin. == Katsojaluvut == Jakso Esityspäivä Katsojaluvut 1 7. huhtikuuta 2015 182 000 2 14. huhtikuuta 2015 144 000 3 21. huhtikuuta 2015 87 000 4 28. huhtikuuta 2015 110 000 5 5. toukokuuta 2015 89 000 6 12. toukokuuta 2015 52 000 7 19. toukokuuta 2015 alle 53 000 8 26. toukokuuta 2015 71 000 9 2. kesäkuuta 2015 96 000 10 9. kesäkuuta 2015 96 000 == Lähteet == Luokka:2010-luvun suomalaiset kilpailuohjelmat Luokka:Viihdeohjelmat Luokka:Visailuohjelmat Luokka:MTV Subin televisio-ohjelmat
Margus

Margus on virolainen miehen etunimi. Se on muunnos nimestä Marcus. == Tunnettuja Marguksia == *Margus Hunt, kiekonheittäjä, kuulantyöntäjä ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan ulompi linjamies. Luokka:Etunimet
Bhimeshwor

Bhimeshwor tai Bhimeshwar () on kaupunki Nepalin Keskisen kehitysalueen Janakpurin vyöhykkeen pohjoisosan Dolakhan piirikunnassa. Kaupungin keskustaajama on nimeltään Charikot () ja se sijaitsee linnuntietä noin 73 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta itään. Kaupunki perustettiin Nepalin kalenterin (Vikram Sambat) mukaan 18. Magh 2053 eli länsimaalaisittain 31. tammikuuta 1997Rajan Nepal's Date Converter , viitattu 13.5.2015 yhdistämällä neljä kyläkomiteaa (VDC): Makaibari, Charikot, Dolakha ja Mati. Länsimaisen kalenterin mukaan vuonna 2011 suoritetussa väestönlaskennassa kaupungissa oli 6 076 taloutta, joihin kuului 22 537 asukasta. Kaupunki on 186 557 asukkaan Dolakhan piirikunnan hallinnollinen keskus. Kaupungin pinta-ala on 65,0 neliökilometriä. Charikot, Nepal, 2005.jpg| Näkymä Bhimeshworin kaupungin keskustaajama Charikotista. ==Lähteet== Luokka:Nepalin kaupungit Luokka:Janakpur
Florence Green

Florence Beatrice Green (o.s. Patterson, 19. helmikuuta 1901 – 4. helmikuuta 2012) oli brittiläinen nainen ja maailman viimeinen ensimmäisen maailmansodan veteraani. Hän palveli Britannian kuninkaallisissa ilmavoimissa naisten osastossa. ==Elämä== Green syntyi Edmontonissa Lontoossa. Hän liittyi syyskuussa 1918 17-vuotiaana Britannian kuninkaallisiin ilmavoimiin naisten osastoon, jonka tukikohdissa Narboroughissa ja Marhamissa hän toimi tarjoilijana. Sodan jälkeen Florence oli naimisissa Walter Greenin kanssa vuodesta 1920 miehen kuolemaan 1975 asti. Florence asui King’s Lynnissä marraskuuhun 2011, jolloin muutti palvelutaloon. Green tunnustettiin maailmansodan veteraaniksi vasta vuonna 2010, kun hänen tietonsa löytyivät Britannian kansallisarkistosta. Greenistä tuli maailman viimeinen ensimmäisen maailmansodan veteraani Claude Choulesin kuoltua 5. toukokuuta 2011. Kuollessaan Greenillä oli kaksi lasta, neljä lapsenlasta ja seitsemän lapsenlapsenlasta. Kuollessaan hän oli Britannian kuudenneksi vanhin asukas. ==Lähteet== *http://yle.fi/uutiset/viimeinen_ensimmaisen_maailmansodan_veteraani_kuoli/5054675 Luokka:Yli 110-vuotiaiksi eläneet brittiläiset Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Sokajärvi

Sokajärvi on Kajaanissa sijaitseva järvi, joka on yhteydessä Paltajärveen, joka on Oulujärven lahti. Sokajärvi sijaitsee Kajaaninjoen suuosassa.http://www.reijoheikkinen.fi/joki/joki1.htm Sokajärven ja Kajaaninjoen välissä on Parkinniemi.https://www.fonecta.fi/kartat/Sokaj%C3%A4rvi%20(Vesist%C3%B6),%20KAJAANI?lon=27.599150613740168⪫=64.25415627232174&z;=14 Sokajärven vesi on lievästi sameaa.http://www.kalasaalis.com/vesistot/Sokaj%E4rvi/2984 == Lähteet == Luokka:Kajaanin järvet
Paltajärvi

Paltajärvi on vesialue Kajaanissa Kajaaninjoen suuosassa.http://www.reijoheikkinen.fi/joki/joki1.htm Nimestään huolimatta Paltajärvi on käytännössä Oulujärven lahti eikä järvi. Se on yhteydessä myös Sokajärveen. Paltajärvi tunnetaan kalaisana haukivetenä.http://www.kalallakainuussa.fi/kalapaikat/jarvikalastus/paltaselka Paltajärven ja muun Oulujärven välissä on Paltaniemi. == Lähteet == Luokka:Kajaanin luonto Luokka:Oulujärvi
Harrisburgin junaturma

Harrisburgin junaturma (myös Lochielin junaturma) tapahtui aamuyöllä 11. toukokuuta 1905 Lochielin lähiössä Harrisburgia Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa. Yöpikajunan ja tavarajunan yhteentörmäyksessä ja sitä seuranneessa räjähdyksessä ja tulipalossa kuoli 20 ja loukkaantui 125 ihmistä. ==Tapahtumien kulku== Aamuyöllä noin klo 01:40 Lochielin lähellä vaihtotöitä suorittaneen vaihtotyöjunan jarrumies antoi samalla raiteella itäänpäin matkalla olleen Pennsylvania Railroadin tavarajunalle pysähtymismerkin. Tavarajunan kuljettaja suoritti jarrutuksen junan ilmajarruilla, jolloin jarruletku katkesi. Tämän seurauksena oli täysivoimainen hätäjarrutus, jolloin useita pitkän junan keskellä olleita vaunuja suistui raiteilta tukkien osittain viereisen nopeiden junien käyttämän raiteen. Ennen kuin junamiehistö ehti ryhtyä turvaamistoimiin, viereistä raidetta Clevelandistä Cincinnatiin matkalla ollut yöpikajuna törmäsi suistuneisiin vaunuihin. Törmäyksen seurauksena pikajuna pysähtyi nopeasti oman pituutensa mittaisella matkalla, ja osa sen vaunuista jäi seisomaan suistuneiden tavaravaunujen kohdalle. Pikajuna ei kärsinyt törmäyksessä suuria vahinkoja. Ennen kuin kukaan matkustajista ehti poistua junasta, kuultiin tavaravaunuista muutamia pamahduksia, ja muutamia sekunteja niiden jälkeen räjähti suistuneessa tavaravaunussa ollut 50 000 naulan (22,5 tonnin) dynamiittilasti. Räjähdys sekä törmäyksessä rikkoutuneet valaisimet sytyttivät lukuisia tulipaloja puisissa matkustaja- ja tavaravaunuissa. Matkustajat, jotka onnistuivat pakenemaan ikkunoiden kautta, palasivat yhdessä tavarajunien miehistöjen kanssa auttamaan palaviin vaunuihin ansaan jääneitä, jolloin tapahtui toinen räjähdys. Lisäräjähdysten pelko sai osan apuun palanneista matkustajista poistumaan junien lähettyviltä, jolloin lastista tietoiset rautatieläiset ryhtyivät pelastustoimiin. Tulipalo levisi nopeasti puurakenteisissa vaunuissa, ja ennen palokunnan saapumista onnettomuuspaikalle olivat pahiten vaurioituneet matkustajavaunut jo kauttaaltaan liekkien vallassa. Onnettomuuspaikan syrjäinen sijainti vaikeutti sammutustöitä, sillä sammutusvettä jouduttiin pumppaamaan vesiposteista jopa 600 metrin päästä. ==Vahingot== ===Henkilövahingot=== Turmassa sai surmansa muun muassa teatterituottaja ja -omistaja Samuel S. Shubert, joka menehtyi vammoihinsa muutamia päiviä onnettomuuden jälkeen. 89 loukkaantuneen vammat vaativat sairaalahoitoa. ===Aineelliset vahingot=== Räjähdysten ja tulipalon aiheuttamat vahingot kohosivat kaikkiaan noin 200 000 dollariin. Räjähdys muun muassa rikkoi ikkunoita ja sytytti useita tulipaloja myös onnettomuuspaikan ympäristössä. Räjähdyksen paineaalto rikkoi läheisten Central Iron and Steel Companyn ja Paxtang Electric Companyn sekä asuinrakennusten ikkunat sekä sähkövalot laajalta alueelta. ==Lähteet== Luokka:Junaonnettomuudet Yhdysvalloissa Luokka:Onnettomuudet Pennsylvaniassa Luokka:Räjähdysonnettomuudet Yhdysvalloissa Luokka:Vuoden 1905 onnettomuudet Luokka:1900-vuosikymmenen junaonnettomuudet