Taiteen edistämiskeskus

Taiteen edistämiskeskus (Taike, ) on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) alainen asiantuntija- ja palveluvirasto, joka aloitti toimintansa vuoden 2013 alussa korvaten Taiteen keskustoimikunnan. Keskuksen tehtävänä on taiteen edistäminen kansallisesti ja kansainvälisesti. Taiteen edistämiskeskuksen johtajana toimii Kaisa Rönkkö elokuusta 2023 alkaen. Häntä edelsi tehtävässä Paula Tuovinen vuosina 2018–2023. Tuovista edelsi tehtävässä Minna Sirnö 2013–2018. Ministeriö nimittää edistämiskeskuksen johtajan enintään viiden vuoden määräajaksi. == Tehtävät ja toiminta == Eduskunta hyväksyi lain taiteen edistämiskeskuksesta 7.11.2012. Laissa määrätään, että keskuksen eri asiantuntijaelinten päätösten tulee perustua vertaisarviointiin. Lain mukaan keskuksen tehtävänä on: * edistää taidetta kansallisesti ja kansainvälisesti * edistää kulttuuria kansallisesti ja kansainvälisesti siltä osin kuin se ei kuulu muun viranomaisen tehtävään * edistää taiteilijoiden kansallisia ja kansainvälisiä työskentelyedellytyksiä * osallistuu taiteilijoiden toimeentuloedellytysten edistämiseen * vastata keskukseen yhteydessä olevien valtion taidetoimikuntien, alueellisten taidetoimikuntien ja erillislautakuntien sekä taideneuvoston hallinnosta, sekä niille kuuluvien asioiden valmistelusta, päätösten esittelystä ja toimeenpanosta * toimia opetus- ja kulttuuriministeriön asiantuntijavirastona toimialallaan * laatia opetus- ja kulttuuriministeriölle perusteltu ehdotus valtion talousarvioon otettavista toimialansa määrärahoista * huolehtia myös muista taiteen ja kulttuurin edistämistehtävistä, joista säädetään erikseen, tai jotka opetus- ja kulttuuriministeriö sille antaa * keskus voi myös antaa alueellisille toimipisteille hoidettaviksi taiteen ja kulttuurin edistämiseen liittyviä valtakunnallisia erityistehtäviä Taiteen edistämiskeskus tuottaa tilastotietoa taide- ja kulttuurialalata, apurahan hakijoista ja saajista. Vuosittain Taike julkaisee yhdessä Kulttuuripolitiikan tutkimuskeskuksen kanssa Taiteen ja kulttuurin barometrin. == Taideneuvosto == Taideneuvostolla on keskeinen tehtävä opetus- ja kulttuuriministeriön taidepolitiikan asiantuntijana. Taideneuvostossa on OKM:n nimeämänä puheenjohtaja ja kuudesta kahdeksaan muuta jäsentä. Taideneuvosto valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan. Taideneuvoston jäsenen tulee olla taiteeseen ja kulttuuriin perehtynyt henkilö. Neuvoston toimikausi on kolme vuotta. Ennen taideneuvoston asettamista ministeriö kuulee taiteen ja kulttuurin kannalta merkittäviä tahoja. Taideneuvostoa asetettaessa on huolehdittava, että neuvoston taiteellinen ja muu asiantuntemus on monipuolinen ja että kielelliset ja alueelliset näkökohdat otetaan huomioon. Taideneuvosto: * päättää valtion taidetoimikuntien toimialoista, nimistä ja määrästä * nimeää valtion taidetoimikuntien ja alueellisten taidetoimikuntien puheenjohtajan ja muut jäsenet * asettaa tarvittaessa valtion taidetoimikuntaan vertaisarviointiin liittyviä asioita valmistelevia jaostoja * antaa keskukselle esityksen taiteen määrärahojen jakaantumisesta * päättää taideneuvostolle osoitettujen kehittämisvarojen käytöstä myöntämällä valtionavustusta tai apurahoja * esittää valtion taiteilija-apurahoista annetun lain mukaista akateemikon arvonimeä * toimii opetus- ja kulttuuriministeriön asiatuntijaelimenä taidepoliittisissa linjauksissa * huolehtii muista tehtävistä, joista erikseen säädetään tai jotka opetus- ja kulttuuriministeriö sille antaa Kaudella 1. syyskuuta 2019 – 31. elokuuta 2022 taideneuvostoon kuuluvat puheenjohtaja Juha Itkonen ja varapuheenjohtaja Rosa Meriläinen sekä jäsenet Sari Kaasinen, Ville Matvejeff, Melek Mazici, Hanna Rosendahl, Hannu Saha, Philip Teir ja Mauri Ylä-Kotola. Taideneuvostoon kuuluvat 1.9.2022–31.8.2025 teatterinjohtaja Ann- Luise Bertell, kuvataiteilija Samuli Heimonen, muusikko Sari Kaasinen, museonjohtaja Virpi Kanniainen, toiminnanjohtaja Rosa Meriläinen, elokuvatuottaja Jussi Rantamäki, muusikko Hannu Saha ja muusikko Paula Vesala. Neuvoston puheenjohtajana jatkaa kirjailija Juha Itkonen. == Valtion taidetoimikunnat == Valtion taidetoimikuntia on vähintään seitsemän ja enintään kymmenen. Jäseniä niissä voi olla puheenjohtajan lisäksi neljästä yhteentoista. Toimikunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan. Toimikunnan jäsenellä tulee olla hyvä taiteellinen asiantuntemus. Taidetoimikuntien toimikausi kestää kaksi vuotta. Sama henkilö voi toimia puheenjohtajana tai jäsenenä korkeintaan kaksi peräkkäistä toimikautta, minkä jälkeen hänet voidaan määrätä uudelleen toimikuntaan aikaisintaan kahden vuoden kuluttua. Ennen toimikunnan asettamista taideneuvosto kuulee taiteen kannalta merkittäviä tahoja. Toimikuntaa asetettaessa on huolehdittava, että toimikunnan taiteellinen ja muu asiantuntemus on monipuolinen ja että kielelliset ja alueelliset näkökohdat otetaan huomioon. Taideneuvosto päättää niiden täsmällisestä lukumäärästä ja taiteenalasta sekä nimeää niiden puheenjohtajat ja jäsenet. Kaudella 2023–2024 taidetoimikuntia on seitsemän: * Arkkitehtuuri- ja muotoilutoimikunta: toimialoina arkkitehtuuri ja muotoilu. Puheenjohtaja Anssi Lassila ja kymmenen muuta jäsentä. * Audiovisuaalisten taiteiden toimikunta: toimialoina elokuvataide, mediataide, valo- ja äänitaide. Puheenjohtaja Mika Taanila ja yhdeksän muuta jäsentä. * Esittävien taiteiden toimikunta: toimialoina näyttämötaide, performanssi- ja esitystaide, tanssitaide ja sirkustaide. Puheenjohtaja Petri Kauppinen ja 11 muuta jäsentä. * Kirjallisuustoimikunta: toimialana kirjallisuus. Puheenjohtaja Marjo Heiskanen ja yhdeksän muuta jäsentä. * Monitaiteiden toimikunta: toimialoina monitaide ja moninaisuus, taidejournalismi sekä sarjakuva- ja kuvitustaide. Puheenjohtaja Anna Ruth ja kymmenen muuta jäsentä. * Musiikkitoimikunta: toimialana musiikki. Puheenjohtaja Eero Linjama ja yhdeksän muuta jäsentä. * Visuaalisten taiteiden toimikunta: toimialana kuvataide ja valokuvataide. Puheenjohtaja Vilma Pimenoff ja 11 muuta jäsentä. == Alueelliset taidetoimikunnat == Alueellisia taidetoimikuntia on 13. Niiden määrään tai toimialueisiin ei tullut vuonna 2013 voimaantulleessa laissa muutosta verrattuna aikaisempaan tilanteeseen. Aikaisemmin lääninhallituksen nimesivät alueelliset taidetoimikunnat, nyt taideneuvosto nimeää niiden puheenjohtajat ja jäsenet kaksivuotiskausiksi. Alueellisia taidetoimikuntia ovat Uudenmaan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Hämeen, Pirkanmaan, Kaakkois-Suomen, Etelä- ja Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan, Keski-Suomen, Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun sekä Lapin taidetoimikunnat. == Lautakunnat == Taiteen edistämiskeskuksen yhteydessä toimii kolme erillislautakuntaa: * esittävän taiteen valtionosuuslautakunta: antaa opetus- ja kulttuuriministeriölle lausunnon valtionosuuden piiriin pääsemistä koskevista hakemuksista * kirjastoapurahalautakunta: jakaa apurahoja ja avustuksia kirjailijoille ja kääntäjille * näyttöapurahalautakunta: jakaa kuuden kuukauden työskentelyapurahoja visuaalisten taiteenalojen, mediataiteen ja muotoilun ammattilaisille == Kritiikki == Taiteen edistämiskeskuksen apurahojen käsittelijät ovat olleet useita kertoja esteellisiä tehdessään tukipäätöksiä. Maaliskuussa 2024 Helsingin hallinto-oikeus antoi päätöksen, jonka mukaan Taiken apurahojen arvioinnista vastannut kirjailija oli esteellinen myöntäessään apurahaa kahdelle muulle kirjailijalle. Kirjailijat olivat viettäneet aikaa yhdessä muun muassa apurahojen arvioijan kesämökillä ja kotona. Myönnetyn apurahan suuruus näille kirjailijoille oli 12 000 euroa. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Taiteen edistämiskeskuksen verkkosivut Luokka:Taidehallinto Luokka:Apurahat Luokka:Opetusministeriö