EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Said Halim pašša

Said Halim pašša (k. 6. joulukuuta 1921 Rooma, Italia)Said Halim Paşa Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 5.2.2014. oli syntyjään egyptiläinen prinssi, joka toimi Osmanien valtakunnan suurvisiirinä vuosina 1913–1917. Said Halim syntyi Kairossa vuonna 1863 tai 1864Sait Halim Paşa Turkey's war.com. Viitattu 5.2.2014.. Hän oli Egyptin kediivien dynastian perustaneen Muhammad Alin pojanpoika. Hän kävi koulua Konstantinopolissa ja suoritti jatko-opintoja Sveitsissä. Vuonna 1888 hänet nimitettiin Osmanien valtakunnan valtioneuvoston jäseneksi ja kaksi vuotta myöhemmin Rumelian kuvernööriksi. Said Halim solmi yhteyksiä nuorturkkilaisiin ja näiden salaiseen johtoelimeen, yhtenäisyyden ja edistyksen komiteaan, minkä paljastuttua sulttaani Abdul Hamid II karkotti hänet. Said Halim asui Egyptissä ja sitten Euroopassa, kunnes palasi Konstantinopoliin vuoden 1908 nuorturkkilaisten vallankumouksen jälkeen. Hänestä tuli vuonna 1911 valtioneuvoston puheenjohtaja, mutta hän joutui pian eroamaan tehtävästä hallituksenvaihdoksen vuoksi. Tammikuun 1913 vallankaappauksen jälkeen hän kuitenkin palasi asemaansa ja tuli samalla Mahmud Şevket paššan hallituksen ulkoministeriksi. Kun Şevket murhattiin saman vuoden heinäkuussa, Said Halim kohosi hänen tilalleen suurvisiiriksi nuorturkkilaisten tukemana.Nordisk familjebok, täydennysosa (1926), s. 162 Runeberg.org. Viitattu 5.2.2014. Hän johti toisen Balkanin sodan jälkeen käytyjä rauhanneuvotteluita. Elokuussa 1914 Said Halim allekirjoitti Osmanien valtakunnan liittosopimuksen Saksan kanssa. Hän ei alkujaan kannattanut maansa osallistumista ensimmäiseen maailmansotaan, mutta sotaministeri Enver pašša ja sisäministeri Talaat pašša ottivat ohjat käsiinsä. Valtakunnan liityttyä sotaan Said Halim valmistautui marraskuussa 1914 jo eroamaan suurvisiirin paikalta, mutta yhtenäisyyden ja edistyksen komitean johto suostutteli hänet jatkamaan.Said Halim Pasha Firstworldwar.com. Viitattu 4.2.2014. Sodan aikana hän kuitenkin ajautui erimielisyyksiin johtavien nuorturkkilaisten kanssa ja erosi lopulta 3. helmikuuta 1917. Hän toimi vielä sen jälkeen valtakunnan senaatin jäsenenä. Sodan päätyttyä Osmanien valtakunnan tappioon sotilastuomioistuin tuomitsi Said Halimin karkotettavaksi brittien miehittämälle Maltalle. Hänet laskettiin vapaaksi huhtikuussa 1921, mutta hän ei saanut lupaa palata Turkkiin, joten hän matkusti Italiaan. Armenialainen salamurhaaja ampui hänet Roomassa saman vuoden joulukuussa. Hänet haudattiin Istanbuliin. Said Halim oli tunnettu ajattelija ja ahkera kirjoittaja, joka arvosteli modernisaatiota. Hänen kirjoituksensa käsittelivät muun muassa tästä aiheutuneita islamin ja Osmanien valtakunnan kohtaamia vaikeuksia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Osmanien valtakunnan suurvisiirit Luokka:Paššat Luokka:Egyptiläiset henkirikosten uhrit Luokka:Turkkilaiset henkirikosten uhrit Luokka:1860-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1921 kuolleet
Samuel Magnus Ehrenmalm

Samuel Magnus Ehrenmalm (14. helmikuuta 1731 Turku – 11. huhtikuuta 1814 Finströmin pitäjän Bastön kartano) oli suomalainen tuomari ja valtiopäivämies. Ehrenmalmin vanhemmat olivat Turun ja Porin läänin maaherra Lars Johan Ehrenmalm ja Elisabet Åkerhielm. Ehrenmalm kirjoitti ylioppilaaksi Turussa 1744 ja aloitti työskentelyn oikeusrevision ylimääräisenä kanslistina 1752 edeten kanslistiksi 1758. Hän siirtyi Ahvenanmaan tuomiokunnan tuomariksi 1759 viranvaihdon kautta. Vuonna 1762 hänestä tuli Turun hovioikeuden asessori ja seuraavana vuonna hovioikeudenneuvos. Hän erosi virastaan 1770, mutta aloitti jälleen saman hovioikeuden apulaishovioikeudenneuvoksena 1773. Vuodet 1800–1809 hän työskenteli hovioikeuden apujäsenenä. Ehrenmalm avioitui 1762 Renata Juliana Åkerhielm af Margretelundin (1739–1768) kanssa. Puolison vanhemmat olivat valtaneuvos Samuel Åkerhielm ja Anna Kristina Feif.Håkon Holmberg et al.: Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit, Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys 1959, sivu 23. Hovisaarnaaja, kirkkoherra Fredrik Ehrenmalm oli Samuel Magnus Ehrenmalmin poika.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Fredrik Georg Ehrenmalm. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 27.12.2020 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tuomarit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1731 syntyneet Luokka:Vuonna 1814 kuolleet
Russian Government Cup 1998

Russian Government Cup 1998 oli Nižni Novgorodissa Venäjällä 28. tammikuuta - 1. helmikuuta 1998 järjestetty jääpalloturnaus. Mukana oli joukkueita neljästä maasta, Venäjältä kaksi. == Alkusarjan taulukko ja ottelutulokset == Joukkue O V T H Maalit Pts -2 4 3 1 0 14–7 7 – 1–1 – 7–4 4 3 0 1 13–7 6 1–2 4–2 – – align=left 4 2 1 1 15–10 5 – – 6–1 – 4 1 0 3 9–15 2 1–4 2–4 – 5–1 -2 4 0 0 4 10–22 0 – 1–4 4–6 – == Välierät == Tulos 13–2 (7–1) 5–10 (1–4) == Ottelu 3. sijasta == Tulos 9–1 (2–0) == Loppuottelu == Tulos 9–2 (3–2) ==Lähteet== * Турнир на призы Правительства 1998 * Välierät * Loppuottelu ja pronssiottelu * Ottelut 28. tammikuuta * Ottelut 29. tammikuuta * Ottelut 30. tammikuuta ja runkosarjan taulukko Luokka:Vuoden 1998 jääpallo Luokka:Nižni Novgorodin urheilu
Pensasmedestäjä

Pensasmedestäjä (Cinnyris manoensis) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Pensasmedestäjää tavataan Angolassa, Botswanassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Malawissa, Mosambikissa, Tansaniassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Kapinpensasmedestäjä

Kapinpensasmedestäjä (Cinnyris chalybeus) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Kapinpensasmedestäjää tavataan Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Swazimaassa. Sitä on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Mosambikinmedestäjä

Mosambikinmedestäjä (Cinnyris neergaardi) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Mosambikinmedestäjää tavataan Etelä-Afrikassa, Mosambikissa ja Swazimaassa. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen populaatio on pieni ja mahdollisesti pienenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Ugandanmedestäjä

Ugandanmedestäjä (Cinnyris stuhlmanni) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Lähteet== Luokka:Medestäjät
Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunta

Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alueOtavan iso tietosanakirja, Otava 1965, osa 9, palsta 141, hakusana tuomiokunta. vuosina 1788–1876. Tuomiokunta syntyi jaettaessa Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta kuninkaallisella kirjeellä 19. helmikuuta 1788 kahtia Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnaksi ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnaksi. Vaikka nimellinen jako tapahtui 1788, jako toimeenpantiin vasta 10. syyskuuta 1795, kun jakamattoman tuomiokunnan tuomari Henrik Ahleqvist jäi eläkkeelle.Holmberg s. 60. Vuoden 1861 lopussa tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat käräjäkunnat: # osia Halikon pitäjästä ja Angelniemen kappelista, Uskelan pitäjä, Perttelin pitäjä sekä osa Someron pitäjää # Kiskon pitäjä ja osa Suomusjärven kappelia, osa Someron pitäjää, Kiikalan pitäjä sekä osa Lohjan pitäjään kuulunutta Nummen kappelia # Paimion pitäjä, osia Piikkiön pitäjästä, osia Halikon pitäjästä, osia Angelniemen kappelista # osa Piikkiön pitäjää ja siihen kuulunut Kuusiston kappeli sekä Kaarinan pitäjä Kakskerran kappeleineen. Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnasta sekä Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnasta määrättiin 12. toukokuuta 1876 muodostettavaksi uudet Halikon tuomiokunta ja Piikkiön tuomiokunta. Järjestelystä oli alun perin määrätty 26. elokuuta 1862 annetulla julistuksella. Järjestelyn toimeenpano tuli mahdolliseksi 1876, kun Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarinvirka tuli avoimeksi Ernst Gustaf Wentzel Rotkirchin kuoltua ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomari Göran Erik Axel Silfverhjelm suostui järjestelyyn. Silfverhjelm nimitettiin toivomuksensa mukaisesti uuteen Piikkiön tuomiokuntaan ja uuden Halikon tuomiokunnan tuomarinvirka julistettiin haettavaksi.Holmberg s. 124. Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomareina toimivat:Holmberg s. 60–61. * 1795–1821 Carl Johan Ekestubbe * 1821–1823 Abraham Jonathan Gyldén * 1824–1850 Enoch Wilhelm Sallmén * 1851–1876 Ernst Gustaf Wentzel Rotkirch ==Lähteet== * Håkon Holmberg et al.: Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit, Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys 1959. ===Viitteet=== Luokka:Suomen tuomiokunnat
Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunta

Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alueOtavan iso tietosanakirja, Otava 1965, osa 9, palsta 141, hakusana tuomiokunta. vuosina 1788–1876. Tuomiokunta muodostettiin jakamalla Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta kahteen osaan Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnaksi sekä Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnaksi. Vaikka kuninkaallisella kirjeellä 19. helmikuuta 1788 määrättiin jaosta nimellisesti, jako toimeenpantiin käytännössä vasta 10. syyskuuta 1795 jakamattoman tuomiokunnan kihlakunnantuomarin Henrik Ahleqvistin jäädessä eläkkeelle.Holmberg s. 60–61. Vuoden 1861 lopussa tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat käräjäkunnat: # Hiittisten pitäjä # Kemiön pitäjä sekä Dragsfjärdin ja Vestanfjärdin kappelit # Paraisten pitäjä # Perniön pitäjä sekä Finbyn (Särkisalon) ja Yliskylän kappelit # Sauvon pitäjä Karunan kappeleineen. Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnasta sekä Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnasta määrättiin 12. toukokuuta 1876 muodostettavaksi uudet Halikon tuomiokunta ja Piikkiön tuomiokunta. Järjestelystä oli alun perin määrätty 26. elokuuta 1862 annetulla julistuksella. Järjestelyn toimeenpano tuli mahdolliseksi 1876, kun Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarinvirka tuli avoimeksi Ernst Gustaf Wentzel Rotkirchin kuoltua ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomari Göran Erik Axel Silfverhjelmin suostuttua järjestelyyn. Silfverhjelm nimitettiin toivomuksensa mukaisesti uuteen Piikkiön tuomiokuntaan ja uuden Halikon tuomiokunnan tuomarinvirka julistettiin haettavaksi.Holmberg s. 124. Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomareina toimivat:Holmberg s. 61 ja 126. * 1795–1820 Petter (Per) Ithimaeus * 1821–1850 Carl Gustaf Reinhold de la Motte * 1851–1858 Gustaf Fredrik Ekestubbe * 1859–1869 Carl Axel Carlqvist * 1870–1876 Göran Erik Axel Silfverhjelm. ==Lähteet== * Håkon Holmberg et al.: Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit, Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys 1959. ===Viitteet=== Luokka:Suomen tuomiokunnat
Ahmed Izzet pašša

Ahmed Izzet pašša (myöhemmin Ahmed Furgaç; 1864 Monastir, Makedonia, Osmanien valtakunta – 31. maaliskuuta 1937 Istanbul, Turkki)Ahmet İzzet Paşa (Furgaç) Turkey's war.com. Viitattu 5.2.2014. oli albanialaissyntyinen turkkilainen sotamarsalkka, joka toimi Osmanien valtakunnan suurvisiirinä syksyllä 1918 ja ulkoministerinä vuosina 1921–1922. Hänen lyhytikäisen hallituksensa aikana Osmanien valtakunta irtaantui ensimmäisestä maailmansodasta. Izzet valmistui esikuntaupseerikoulusta vuonna 1887 ja toimi jonkin aikaa samassa oppilaitoksessa maantieteen opettajana. Hänestä tuli osmanien armeijan sotilasneuvonantajana toimineen saksalaisen kenraali Colmar von der Goltzin adjutantti ja vuonna 1891 hän matkusti Saksaan täydentämään sotilasopintojaan. Kreikan–Turkin sodassa vuonna 1897 Izzetillä oli keskeinen rooli Dömeken ja Çatalcan taisteluiden suunnittelussa. Sen jälkeen hän palveli Syyriassa ja Jemenissä, kunnes sai ylennyksen kenraaliksi vuonna 1904. Hän rauhoitti Jemenin uudelleen vuoden 1911 kapinan jälkeen. Balkanin sotien aikana Izzet nimitettiin pääesikunnan päälliköksi ja vuonna 1913 sotaministeriksi. Enver pašša tuli hänen tilalleen sotaministeriksi seuraavana vuonna. Izzet vastusti Osmanien valtakunnan liittymistä maailmansotaan, eikä hän toiminut komentajana sodan ensimmäisinä vuosina. Vuonna 1916 hän kuitenkin tuli komentajaksi Kaukasukselle. Hänen johtamansa operaatiot päättyivät epäonnistumiseen. Uudeksi hallitsijaksi heinäkuussa 1918 tullut Mehmed VI kuitenkin suosi Izzetiä tämän poliittisen maltillisuuden vuoksi. Erotettuaan sodan lopussa Enver ja Talaat paššan johtaman hallituksen sulttaani Mehmed nimitti Izzetin suurvisiiriksi 14. lokakuuta. Izzet vapautti sotavankina olleen brittiläisen kenraali Charles Townshendin ja neuvotteli tämän kanssa aselepoehdot. Mudroksen aselepo solmittiin 30. lokakuuta 1918.Ahmed Izzet Pasha Firstworldwar.com. Viitattu 5.2.2014. Izzet joutui eroamaan suurvisiirin paikalta jo marraskuun alussa, sillä hänen hallituksessaan oli liikaa vanhaan hallintoon yhdistettyjä nuorturkkilaisten johtajia. Myöhemmin hän toimi ulkoministerinä Ahmed Tevfik paššan hallituksessa. Turkin itsenäisyyssodassa hän pyrki tasapainoilemaan sulttaanin ja Atatürkin kilpailevien hallitusten välillä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Osmanien valtakunnan suurvisiirit Luokka:Osmanien valtakunnan marsalkat Luokka:Paššat Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Monastir (täsmennyssivu)

Monastir voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Monastir, kaupunki Tunisiassa *Monastir, Monastirin kaupunkia ympäröivä kuvernementti Tunisiassa *Monastir, kaupunki Sardiniassa Italiassa *Monastir, Pohjois-Makedoniassa sijaitsevan Bitolan kaupungin eräs vanha nimi *Monastirin vilajet, Osmanien valtakunnan historiallinen maakunta, käsitti alueita nykyisessä Pohjois-Makedoniassa ja Serbiassa.
The Sheep

The Sheep on yhdysvaltalainen kristillinen rock-yhtye, jonka on perustanut Yhdysvalloissa Milwaukeessa Wisconsinissa 1960-luvun lopulla Jeesus-liikkeen piirissä suomensukuinen Jim Palosaari. Ryhmä kierteli Skandinaviassa evankelioimassa puolen vuoden ajan vuonna 1972. Musiikillinen tyyli oli lähellä ns. länsirannikon rockia. Se toimi aktiivisesti 1970-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja teki kolme LP-levyä, ensimmäisen 1972 Suomessa (käytännössä yhden päivän aikana) Leo Mellerin tuottamana - ja puoliksi suomeksi laulettuna! - nimellä Jeesus-rock Karitsat (Finnlevy). Toinen studiolevy oli nimeltään pelkästään The Sheep ja tehtiin Myrrhille Britanniassa 1973 tuottajanaan Bobby Graham. Kolmas levy oli yhtyeen Lonesome Stone -musikaalin soundtrack, josta on julkaistu sekä Britanniassa että Yhdysvalloissa tehty versio. Tätä Jeesus-rock-oopperaa yhtye esitti Lontoon Rainbow-teatterissa ja myös ensimmäisillä kristillisillä rock-festivaaleilla (Greenbelt). Yhtyeen jäseniä olivat lauluntekijät Greg Nancarrow (laulu, kitara, urut ym.), Mike Damrow (basso), Rich Haas (laulu), ja "Mole" Barker (laulu, kitara), muut laulusolistit olivat Reed Mittelsteadt ja Mary Damrow, basistina toimi myös Wilhelm Pinnow, koskettimissa ja laulussa Lisa Carothers ja rumpalina Nick Malham; myöhemmin mukana oli myös esimerkiksi Matt Spransy (koskettimet). Yhtyeen jälkikäteen todettuna todella hyvin ajan hammasta kestänyttä urku- ja kitaravetoista rock-musiikkia verrattiin aikoinaan esimerkiksi länsirannikon hippeihin (Jefferson Airplane ym.) ja pidettiin laadukkaana muuallakin kuin Suomessa. The Sheep on esiintynyt 1970-luvun puolivälin jälkeen vain satunnaisesti, kuitenkin niinkin äskettäin kuin Cornerstone-festivaaleilla 2011. == Aiheesta muualla == * Crossrhythms.co.uk * Wikizic.org * Patmos * Blue Collar Tunes Luokka:Kristilliset yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset rockyhtyeet
Bruttotulos

Bruttotulos tarkoittaa kirjanpidossa pien- ja mikroyritysten lyhennetyn tuloslaskelman ylintä riviä. Bruttotulos saadaan, kun liikevaihdosta vähennetään tietyt kulut. Vähennettävät kulut liittyvät mm. tuotteiden ja palveluiden hankintaan ja valmistukseen. Bruttotulos lasketaan vähentämällä liikevaihdosta seuraavan taulukon mukaiset kuluerät: Kululajikohtainen tuloslaskelma Toimintokohtainen tuloslaskelma 1\. LIIKEVAIHTO 1. LIIKEVAIHTO 2\. Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos 2. Hankinnan ja valmistuksen kulut 3\. Valmistus omaan käyttöön 3. Bruttokate 4\. Liiketoiminnan muut tuotot 6. Liiketoiminnan muut tuotot 5\. Materiaalit ja palvelut BRUTTOTULOS BRUTTOTULOS Bruttotulos voi esiintyä vain pien- ja mikroyritysten tuloslaskelmassa. Ne voivat halutessaan laatia ns. lyhennetyn tuloslaskelman, jossa ilmoitetaan vain bruttotulos eikä yllä olevia eriä erikseen. Näin voi tehdä, jos tilinpäätöspäivänä sekä päättyneellä tilikaudella että sitä välittömästi edeltäneellä tilikaudella on ylittynyt enintään yksi seuraavista rajoista: # taseen loppusumma 6 000 000 euroa; # liikevaihto 12 000 000 euroa; # tilikauden aikana palveluksessa keskimäärin 50 henkilöä. Bruttotuloskaavan etuna on, että yrityksen liikevaihto ja myyntikate jäävät yrityksen omaan tietoon.Atsoft Oy: Bruttotulos -tuloslaskelma / Tuloslaskelma ilman liikevaihtoa ja kuluja Viitattu 31.1.2014 Myynnin määrän ja myyntikatteen voi siis salata esimerkiksi kilpailevilta yrityksiltä. == Bruttotulos ja bruttotulo == Bruttotulos ja bruttotulo ovat eri käsitteitä. Bruttotulos saadaan vähentämällä bruttotulosta tietyt erät yllä esitetyllä tavalla. ==Lähteet== *Valtioneuvoston asetus pien- ja mikroyrityksen tilinpäätöksessä esitettävistä tiedoista 1753/2015 *Kirjanpitolaki (30.12.1997/1336) 4 a § ===Viitteet=== Luokka:Kirjanpito
Tolsa (Kirkkonummi)

Tolsa (ruots. Tolls) on kunnanosa Kirkkonummella. Tolsa sijaitsee Kirkkonummen keskustasta noin kolme kilometriä itään päin. Tolsan halkoo Kantatie 51. Tolsan eteläinen osa on omakotitaloaluetta. Kantatien 51 pohjoispuolella sijaitsee Tolsan rautatieasema sekä Laajakallion asuinalue, jonka joissain yhteyksissä mainitaan olevan Tolsan aluetta, kun taas toisinaan sen mainitaan olevan oma taajamansa. Tolsan vanha-alue kuitenkin käsittää alueen Drusibackanin länsipuolelta vanhan Tolsan koulun ympäristön eli Länsiväylän eteläpuolen. == Alueen kehitys == Tolsa on ollut pitkään maalaismaista kylää. Vuosituhannen vaihteessa alussa aluetta alettiin kehittämään rakentamalla uusia asuntoja, koulu sekä päiväkoti. Laajakallion päiväkoti valmistui vuonna 2002, ja Laajakallion koulu vuonna 2003. Tolsan ensimmäiset kerrostaloasunnot valmistuivat vuonna 2002. Elokuussa 2013 aloitettiin asemanseudun kunnallistekniikan rakentaminen Tolsantien varteen. Kirkkonummen kunnalla ja rakennusyhtiö Lemminkäisellä on keskenään maankäyttösopimus, ja Lemminkäinen rakentaa alueelle uusia asuntoja, joihin tulee myös kivijalka-liiketilaa. Lemminkäisen rakennuttamista kerrostaloista ensimmäisen rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 2014. Alueen rakentaminen kestää arviolta viisi vuotta, ja se saattaa tuoda alueelle 500–600 uutta asukasta. Tolsan ja Laajakallion alueiden kokonaisuuden valmistuessa alueella arvioidaan asuvan 4 000 asukasta. Alueen kehittyäminen 2020-luvulla jatkuu, kun muun muassa Tolsanjärven ja Tolsanmäen asemakaavat pannaa täytäntöön. Toteutuessaan alueella tulisi olemaan paljon uusia ja vanhoja omakotitaloja etenkin ns. Vanhan Tolsan, Drusibackenin, Peuramaan ja Heikkilän alueille. Lisäksi muun muassa Porkkalantien liittymän kohdille Drusibackenin pohjois-puolelle on varattu tilaa toimitilarakennuksille. == Tolsan rautatieasema == Tolsan rautatieaseman kehitys ja siirto itään päin oli suunnitteilla kauan. Aseman siirtotyöt alkoivat kesällä 2014, ja se otetaan käyttöön 15. elokuuta 2015.Kirkkonummen sanomat 02.08.2015, sivu 7 Uusi asema maksaa 8 miljoonaa euroa, josta Kirkkonummen kunta maksaa 2 miljoonaa ja valtio 6 miljoonaa euroa. == Palvelut == Tolsassa palvelee Laajakallion koulu ja päiväkoti, kauneushoitola, parturi- kampaamo sekä joulukuussa 2016 avattu K-Market. == Lähteet == * Laajakallion koulu * Laajakallion päiväkoti === Viitteet === Luokka:Kirkkonummen kylät
Karvoskylä

Karvoskylä on kylä ja taajama Nivalan kaupungissa. Se sijaitsee valtatie 27:n sekä Kalajoen varrella. Kylän asukasluku on 800. Karvoskylän kyläyhdistys perustettiin vuonna 1982, ja se toimi aluksi kylätoimikuntana. Kyläyhdistys rekisteröityi vuonna 1997. Karvoskylän kulmakuntia ovat Koskenperä, Jokikylä, Ojakylä, Karvosperä ja Pahkala. Karvoskylässä on Iisalmen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Kristuksen kirkastumisen kirkko ja myös evankelis- luterilainen kappeli ja hautausmaa. Alueella sijaitsee myös vuonna 1929 rakennettu Karvoshovin hoitokoti, joka toimi 1970-luvun lopulle asti vanhainkotina sekä sen jälkeen päihdehoitolana. Rakennus on ollut tyhjillään vuodesta 2016, ja se huutokaupattiin marraskuussa 2017.Kiertonet.fi: Karvoshovin hoitokoti Nivalassa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Karvoskylän kotisivu Luokka:Nivalan kylät Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan taajamat
Bruttotulo

Bruttotulo tarkoittaa tuloa, josta ei ole vähennetty mitään. Bruttotulosta ei vähennetä esimerkiksi annettuja alennuksia, maksettuja kustannuksia tai veroja. Kun pienentävät erät vähennetään, saadaan nettotulo. Esimerkkejä bruttotulosta: * yrityksen myyntituotot * bruttopalkka, palkka ennen veroja tai muita maksuja Bruttotulo ja bruttotulos ovat eri käsitteitä. Bruttotulos saadaan vähentämällä bruttotulosta tietyt (kulu)erät. == Katso myös == * Bruttomeno * Bruttotulos ==Lähteet== * Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y. 1987, ISBN 951-628-145-1 Luokka:Taloustieteen käsitteet
Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus

Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus on Vaasan hovioikeuspiiriin kuuluva käräjäoikeus. Se syntyi vuoden 2010 alussa, kun Seinäjoen käräjäoikeus, Kauhajoen käräjäoikeus ja Kauhavan käräjäoikeus yhdistyivät valtioneuvoston asetuksella yhdeksi kokonaisuudeksi. Yle.fi − Etelä-Pohjanmaalla odotetaan oikeustalon laajennusta Käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluu 17 kuntaa. Tuomioistuimen kanslia on Seinäjoella ja istuntopaikka Kauhavalla. == Lähteet == * Oikeus.fi − Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus === Viitteet === Luokka:Etelä- Pohjanmaan hallinto Luokka:Suomen käräjäoikeudet
Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus

Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus oli Keski-Pohjanmaan tuomiopiiriin ja Vaasan hovioikeuspiiriin kuuluva käräjäoikeus. Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus syntyi vuoden 2010 alussa, kun Kokkolan käräjäoikeuden nimi vaihtui valtioneuvoston säätämän käräjäoikeuksien uudelleenjärjestelyiden vuoksi. Samassa yhteydessä Himangan kunnan asiat siirtyivät hoidettavaksi Ylivieska-Raahen käräjäoikeudessa, sillä Himanka yhdistyi Kalajoen kanssa. Keski-Pohjanmaan käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuului kaikkiaan kahdeksan kuntaa.http://www.oikeus.fi/6046.htm Tuomioistuimen kanslia sijaitsi Kokkolassa.http://www.oikeus.fi/9228.htm Keski-Pohjanmaan käräjäoikeuden toiminta päättyi 31.12.2018. == Lähteet == Luokka:Keski-Pohjanmaan hallinto Luokka:Suomen entiset käräjäoikeudet
Punamarjakanukka

Punamarjakanukka (Cornus mas) on kanukoiden sukuun kuuluva laji. Kasvi on pensas tai pieni puu. Se on yleensä kahdesta neljään metriä korkea ja korkeintaan kahdeksan metrin korkuinen. Uudet versot ovat keltavihreitä. Lehdet ovat muodoltaan soikeita tai puikeita ja niissä on 3–5 paria sivusuonia. Kukat ovat keltaisia. Hedelmä on munanmuotoinen ja kypsänä punainen. Kasvia esiintyy valoisilla paikoilla metsissä ja pensaikoissa. Sitä tavataan enimmäkseen Ranskassa, Albaniassa, Belgiassa ja Saksan eteläosissa. Marjat ovat syötäviä, ja niitä voi säilöä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Cornus mas * United States Department of Agriculture (USDA): Cornus mas Luokka:Kanukat
Joe Colborne

Joe Colborne (s. 30. tammikuuta 1990 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä NHL-joukkue Colorado Avalanchessa. Boston Bruins varasi Colbornen ensimmäisellä kierroksella sijalla 16 NHL:n varaustilaisuudessa 2008. Hän ei joukkueessa kuitenkaan ikinä pelannut. Hänet kaupattiin vuonna 2011 Toronto Maple Leafsiin ja sieltä vuonna 2013 Calgary Flamesiin. == Nuoruus == Colborne syntyi 30. tammikuuta 1990 Calgaryssa, Albertassa. Hänen isänsä Paul pelasi pelinrakentajana Calgaryn yliopistossa. Hän rohkaisi myös lapsiaan urheiluharrastuksiin. Joe kasvoi kehittäen jääkiekkotaitojaan takapihalla. Hänen sisarensa Lauren, Melissa ja Claire pelaavat koripalloa. == Pelaajaura == Colborne liittyi kaudella 2010–2011 kokopäiväisesti AHL-seura Providence Bruinsin vahvuuteen. Hän pelasi 55 ottelua, joissa teki 12 maalia ja 26 pistettä. Bruins kauppasi Colbornen Toronto Maple Leafsiin kahden varausvuoron kanssa vastineeksi tilalle tulleesta Tomas Kaperlesta. Maple Leafs laittoi hänet kuitenkin pelaamaan farmijoukkue Toronto Marliesissa, jossa hän pelasi vielä 20 ottelua. Hän teki NHL-debyyttinsä 9. huhtikuuta 2011. Ensimmäisen pisteensä hän sai avustaessaan Phil Kesselin tekemän maalin 4–1 -tappiossa Montreal Canadiensia vastaan. Suurimman osan kaudesta 2011–2012 Colborne vietti Toronto Marliesissa, jossa hän pelasi 69 ottelua ja teki 39 pistettä. NHL:n puolella hän pelasi kymmenessä ottelussa. Ensimmäisen maalin hän teki 22. marraskuuta 2011 Tampa Bay Lightningia vastaan. Myös seuraavalla kaudella hän pelasi AHL:ssä, jossa hän teki 42 pistettä 65 ottelussa. Maple Leafsissa hän pelasi viisi ottelua. Harjoituskauden 2013–2014 aikana Colborne vaihdettiin Torontosta Calgary Flamesiin 29. syyskuuta 2013 vastineeksi neljännen kierroksen varausvuorosta varaustilaisuuteen 2014. Ensimmäisellä kokonaisella NHL-kaudellaan Colborne pelasi 80 ottelua, joissa teki kymmenen maalia ja sai 18 maalisyöttöä. Ennen kautta 2014–2015 Colbornesta tuli vapaa pelaaja ja hän siirtyi Calgary Flamesiin kahden vuoden sopimuksella. == Tilastot == 2009–2010 Providence Bruins AHL 6 0 2 2 2 – – – – – 2010–2011 Providence Bruins AHL 55 12 14 26 35 – – – – – Toronto Maple Leafs NHL 1 0 1 1 0 – – – – – Toronto Marlies AHL 20 8 8 16 8 – – – – – 2011–2012 Toronto Maple Leafs NHL 10 1 4 5 4 – – – – – Toronto Marlies AHL 65 16 23 39 46 15 2 6 8 6 2012–2013 Toronto Maple Leafs NHL 5 0 0 0 2 2 0 0 0 0 2013–2014 Calgary Flames NHL 80 10 18 28 34 – – – – – 2014–2015 Calgary Flames NHL 64 8 20 28 43 11 1 2 3 20 2015–2016 Calgary Flames NHL 73 19 25 44 27 – – – – – 2016–2017 Colorado Avalanche NHL 62 4 4 8 34 – – – – – 7 kautta yhteensä NHL 295 42 72 114 144 13 1 2 3 20 == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Boston Bruinsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Venäjän jääpalloliitto

Venäjän jääpalloliitto (ven. Федерация хоккея с мячом России, ФХМР, Federаtsija hokkeja s mjatšom Rossii, FHMR) on jääpallon lajiliitto Venäjällä. Se perustettiin 10. huhtikuuta 1992 koko Venäjän federaation jääpalloliitoksi, kun aiemmin alueen jääpalloilua hallinnoineet Neuvostoliiton ja Itsenäisten valtioiden yhteisön jääpalloliitot oli lakkautettu, ja se liittyi Kansainvälisen jääpalloliiton jäseneksi samana vuonna. Venäjän jääpalloliittoon kuuluu 47 tasavaltojen, aluepiirien ja oblastien jääpalloliittoa. Jääpalloliiton puheenjohtajana toimii Boris Skrynnik. Liiton toimisto sijaitsee Moskovassa. ==Katso myös== *Venäjän jääpallomaajoukkue *Venäjän jääpallon superliiga ==Lähteet== *FIB history *Ispolnitelnyi komitet *O Federаtsii ==Aiheesta muualla== *Venäjän jääpalloliiton internetsivut Jääpallo Luokka:Venäjän jääpallo
Jouluraketti

Jouluraketti on lastenmusiikkiyhtye Herra Heinämäen Lato-orkesterin viides albumi ja ensimmäinen jouluaiheinen albumi. Se julkaistiin lokakuussa 2012. Albumi valittiin vuoden 2012 toiseksi parhaaksi joulualbumiksi. == Kappaleet == # Joulupukki tulee – 01:24 (säv. & san. Jouko Mäki-Lohiluoma, sov. Janne Louhivuori) # Pukki ja pappatunturi – 02:00 (säv. & sov. Louhivuori, san. Heikki Salo) # Tontut on kierroksella – 01:55 (säv. & sov. Louhivuori, san. Salo) # Pikku peikko ja pullaämpäri – 02:05 (säv. & sov. Louhivuori, san. Salo) # Korpitonttu – 02:31 (säv. & san. Mäki-Lohiluoma, sov. Louhivuori) # Kinkusta rusina – 00:15 (säv. & sov. Louhivuori, san. Salo) # Höpönassujen jouluilta – 02:33 (säv. & san. Salo, sov. Louhivuori) # Pikkuinen parraton tonttu – 01:36 (säv. & san. Salo, sov. Louhivuori) # Jossu-possu – 02:49 (säv. & san. Mäki-Lohiluoma, sov. Louhivuori) # Jouluraketti – 02:28 (säv. & sov. Louhivuori, san. Salo) # Porot rokkaa – 02:55 (säv. & sov. Mikko Löytty, san. Mäki-Lohiluoma) # Joulu Tiu Tii – 01:26 (säv., san. & sov. Salo) # Hurraa täit – 02:02 (säv. & san. Mäki-Lohiluoma, sov. Louhivuori) # Sähköpostimies – 02:06 (säv. & san. Mäki-Lohiluoma, sov. Louhivuori) # Lipeäkala – 01:17 (säv. & san. Mäki-Lohiluoma, sov. Louhivuori) # Feispukki – 02:39 (säv. & sov. Löytty, san. Mäki-Lohiluoma) # Kärpänen ja joulupöytä – 02:01 (säv. & sov. Louhivuori, san. Salo) # Vanha joululaulu – 03:07 (säv. & sov. Löytty – Louhivuori, san. Salo) # Näin piirretään joulutonttu – 02:07 (säv. & sov. Louhivuori, san. Salo) # On joulu jepaa taas – 01:48 (säv. & sov. Louhivuori, san. Salo) # Pukki ja Billy – 02:18 (säv. & sov. Louhivuori, san. Salo) # Aattoaamu – 02:13 (säv. & san. Salo, sov. Louhivuori) # Joulukellot – 02:28 (säv. Salo – Louhivuori – Mäki- Lohiluoma – Löytty, san. Salo, sov. Louhivuori) == Kokoonpano == * Heikki Salo – laulu, kitara (12) * Janne Louhivuori – kitara, banjo, perkussiot, ukulele, kosketinsoittimet, taustalaulu * Jouko Mäki-Lohiluoma – rummut, taustalaulu * Mikko Löytty – basso, laulu (18), taustalaulu == Lähteet == Luokka:Herra Heinämäen Lato-orkesterin albumit Luokka:Suomalaiset joulualbumit Luokka:Vuoden 2012 joulualbumit Luokka:Janne Louhivuoren tuottamat albumit
Jalkapallon II divisioonan kausi 1993

Jalkapallon II divisioonassa 1993 pelattiin kolmessa 12 joukkueen lohkossa kaksinkertainen sarja, jonka kaksi parasta nousivat suoraan Ykköseen. Lohkojen kaksi viimeistä joukkuetta putosivat suoraan Kolmoseen. Ykköseen nousivat Kotkan Työväen Palloilijat, Lahden Reipas, Pargas IF, FC Inter Turku, FC 1991 sekä Bollklubben IFK. == Itälohko == Joukkue O V T H TM PM Pst. Kotkan Työväen Palloilijat 22 14 4 4 51 20 46 Lahden Reipas 22 12 4 6 64 38 40 Keski- Uudenmaan Pallo 22 11 6 5 49 26 39 IFK Helsinki 22 12 2 8 40 45 38 Lahden Työväen Palloilijat 22 11 4 7 46 28 37 FC MYPA 22 11 2 9 49 30 35 Vantaan Pallo-70 22 10 3 9 34 41 33 FC Lappeenranta 22 9 0 13 37 51 27 Pallo-Salamat, Imatra 22 7 4 11 23 47 25 Malmin Palloseura 22 7 3 12 30 42 24 FC Espoo 22 4 5 13 31 56 17 Porrassalmen Urheilijat -62, Mikkeli 22 5 1 16 29 58 16 == Länsilohko == Joukkue O V T H TM PM Pst. Pargas IF 22 17 2 3 61 21 53 FC Inter Turku 22 14 5 3 71 32 47 Valkeakosken Koskenpojat 22 10 6 6 38 26 36 IFK Mariehamn 22 8 10 4 37 29 34 Lohjan Pallo 22 9 7 6 34 28 34 Hangö IK 22 10 4 8 41 39 34 PP-70, Tampere 22 8 4 10 43 42 28 Riihimäen Palloseura 22 6 9 7 30 58 27 Turun Pallo 22 6 6 10 34 45 24 Euran Pallo 22 5 3 14 35 48 18 Kaarinan Pojat 22 3 7 12 22 43 16 Toijalan Pallo -49 22 2 5 15 23 58 11 == Pohjoislohko == Joukkue O V T H TM PM Pst. FC 1991 22 12 5 5 41 21 41 Bollklubben IFK 22 10 7 5 30 24 37 SantaClaus 22 10 6 6 37 18 36 Oulun Palloseura 22 9 7 6 34 21 34 Gamlakarleby Bollklubb 22 9 7 6 31 30 34 IF Kraft, Närpiö 22 8 7 7 27 25 31 Varkauden Työväen Palloilijat 22 8 6 8 30 33 30 Kemin Pallotoverit -85 22 6 10 6 35 31 28 Kings Soccer Club, Kuopio 22 6 7 9 22 31 25 Joensuun Pallo 22 6 6 10 23 35 24 Pallo-Haukat, Nilsiä 22 5 6 11 37 49 21 Kajaanin Palloilijat 22 4 4 11 20 49 16 == Lähteet == Luokka:Kakkosen kaudet
Leena Salmela

Marja-Leena (Leena) Salmela (22. heinäkuuta 1941 Lohtaja – 20. elokuuta 2013) oli keskipohjalainen kuvataiteilija, pilapiirtäjä, kuvaamataidon opettaja ja vapaan taiteen sekatyöläinen, kuten hän itse asian ilmaisi. Nuoruutensa ja suurimman osan elämästään Salmela eli Vetelissä. Saatuaan palkinnon valtakunnallisella tasolla Salmela lähti Islantiin Reykjavíkiin ja oppi siellä kielen, jonka avulla hän jatkoi vuosina 1963–1966 taideopintoja sikäläisessä taidekoulussa Handida Myndlistaskolinnissa. Lapsuusvuosien Rembrandt-haaveet karsiutuivat taidekoulussa, ja Salmela valmistui kuvaamataidonopettajaksi. Hän toimi opettajana Vaalassa vuosina 1966-1968 ja Vetelissä 1970-luvun alusta alkaen lyhyitä katkoksia lukuun ottamatta vuoteen 2005. Salmela perusti vanhaan meijeriin Räyrinkiin 1980-luvun lopussa Leenanlinnan, jossa oli ulkoilmassa toistasataa hänen tekemäänsä isoa betonista eläinveistosta. Hän järjesti siellä kursseja ja otti vastaan ryhmävierailuja. Eläkepäivikseen hän muutti Villa Monttuun Vetelin Haukilahteen, jossa hän asui kymmenisen vuotta ennen kuolemaansa. Salmela oli vuonna 1972 perustamassa Perhonjokilaakson kuvataideyhdistystä ja toimi kymmenen vuotta sen sihteerinä ja kaksi vuotta puheenjohtajana. Yhdistyksen toiminta hiipui pitkäksi aikaa, mutta se herätettiin jälleen vuonna 2010 henkiin. Salmela toimi henkiin herätetyssä yhdistyksessä pari vuotta, ja Perhonjokilaakson kuvataideyhdistys aloitti taidenäyttelyt Vetelin Taidekartanolla. Salmela on tunnettu erityisesti pilapiirroksistaan, joita hän teki Perhojokilaakso-lehteen viikoittain vuodesta 1959. Kaikkiaan hän teki pilapiirroksia runsaat 50 vuotta eri lehtiin ja julkaisuihin niin Suomessa kuin myös ulkomailla. Hän otti niissä kantaa paikallisiin tapahtumiin. Ensimmäinen Perhonjokilaakso-lehti ilmestyi vuonna 1970, ja Salmelan pilapiirros oli heti lehden ensimmäisessä numerossa. == Lähteet == * Leena Salmela Salmeloiden sukusivustolla * Perhojokilaakso- lehdessä julkaistu ja Perhonjokilaakson kuvataideyhdistyksen puheenjohtaja Lahja Varilan kirjoittama muistokirjoitus ==Aiheesta muualla== *Leena Salmelan haastattelu Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Kuvaamataidonopettajat Luokka:Suomalaiset pilapiirtäjät
Sammalleimu

Sammalleimu (Phlox subulata) kuuluu heimoon sinilatvakasvit (Polemoniaceae).Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7 Se on hyötykäytössä monivuotisena koristekasvina. Kasvi kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan itäosissa.Rikkinen, Jouko: Suomalaiset perinnekasvit. Otava. Helsinki 2011. ISBN 978-951-1-24858-3 Sammalleimu kasvaa tiheinä mättäinä. Varret ovat rennot ja maanpinnan myötäiset, lehdet pienet ja neulasmaiset. Se kukkii näyttävästi touko–kesäkuussa suhteellisen suurin yleensä aniliininpunaisin tai valkoisin kukin. Se viihtyy täydessä auringonpaisteessa ja niukkaravinteisessa maassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Sammalleimu (Phlox subulata) * ITIS: Phlox subulata * United States Department of Agriculture (USDA): Phlox subulata Luokka:Leimut
Juho Mikkonen

Juho Mikkonen (s. 28. joulukuuta 1990 Kuhmo) on uransa keväällä 2021 lopettanut suomalainen maastohiihtäjä, joka edusti Vuokatti Ski Team Kainuu -seuraa. Hänen henkilökohtainen valmentajansa oli Pekka Vähäsöyrinki. Mikkonen kilpaili viisissä nuorten arvokilpailuissa. Hinterzartenissa 2010 hän oli neljäs nuorten MM-kilpailujen vapaan hiihtotavan sprintissä ja saavutti hopeaa perinteisen hiihtotavan sprintissä alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Liberecissä 2013. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Sotšin olympialaisissa 2014 ollen vapaan hiihtotavan sprintissä 43:s. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa ja 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 43:nneksi sekä perinteisen hiihtotavan sprintissä 57:nneksi. Maastohiihdon maailmancupissa Mikkonen kilpaili ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan kymmenes Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2014. Se jäi hänen parhaaksi sijoituksekseen yksittäisessä maailmancupkilpailussa. Lillehammerin kolmen päivän kiertueen vapaan hiihtotavan sprintissä hän sijoittui neljänneksi joulukuussa 2014. Mikkonen saavutti SM-pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä 2014. Hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Suomen- mestaruuden 2016. Hän saavutti samana talvena SM-pronssia 7,5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja sitä seuranneessa 15 kilometrin vapaan takaa-ajossa sekä SM-hopeaa 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Hän saavutti 2019 SM-hopeaa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Sitä seuranneessa 15 kilometrin perinteisen takaa-ajossa hän sai pronssia. Hän sai samana talvena SM-hopeaa 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Vuonna 2021 hän saavutti perinteisen hiihtotavan sprintissä SM-hopeaa. Mikkonen on työskennellyt kersanttina Kainuun prikaatissa.Olympiasankari Kerttu Niskasen kulta on suksiva kersantti! Hän on naimisissa hiihtäjä Kerttu Niskasen kanssa ja he asuvat Vuokatissa.Täällä hiihtäjätähti Kerttu Niskanen rentoutuu – kuva! == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Isoinkarvillea

Isoinkarvillea (Incarvillea delavayi) kuuluu heimoon bignoniakasvit (Bignoniaceae). Se on hyötykäytössä monivuotisena koristekasvina.Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7 Isoinkarvillea kasvaa luonnonvaraisena Lounais- Kiinan vuorilla. Se on tiheinä ruusukkeina kasvava ruoho. Sen lehdet ovat syvään pariliuskaiset. Tanakka kukintovarsi kasvaa lehtiruusukkeen keskeltä. Kukka on suuri ja suppilomainen, yleensä vaaleanpunainen tai valkea, keskeltä keltainen. Ne sijaitsevat ryhminä varren latvassa.Rikkinen, Jouko: Suomalaiset perinnekasvit. Kustannusosakeyhtiö Otava. Helsinki 2011. ISBN 978-951-1-24858-3 thumb|Isoinkarvillea. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Puutarha.net: Isoinkarvillea (Incarvillea delavayi) *ITIS: Incarvillea delavayi *Flora of China: Incarvillea delavayi Luokka:Bignoniakasvit
Savukosken kunnanvaltuusto

Savukosken kunnanvaltuusto on Savukosken kunnan ylin päättävä elin. Kunnanvaltuustossa on 17 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi. ==Valtuusto 2013–2016== === Valtuutetut === Lokakuun 2012 kunnallisvaaleissa valitut ehdokkaat vuosiksi 2013–2016: Valtuutettu Puolue Ahvenainen Jouni Keskusta Haapakoski Raimo Keskusta Halonen Jouni Keskusta Karpeeki Teuvo Keskusta Karvonen Tuovi Keskusta Kilpelä Reijo Keskusta Pulska Petteri Keskusta Pääkkö Mervi Keskusta Savukoski Jouko Keskusta Hannuniemi- Pulska Ritva Kokoomus Kilpimaa Kari Kokoomus Peltoniemi Helena Kokoomus Posti Hannu Kokoomus Kammonen Osmo Perussuomalaiset Huttunen Jari Vasemmistoliitto Mustajärvi Matti Vasemmistoliitto Mustajärvi Markus Vasemmistoliitto ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Savukosken kunta Luokka:Savukoski Luokka:Suomen kunnanvaltuustot
Red Arrows

Red Arrows () on Britannian Kuninkaallisten ilmavoimien taitolentoryhmä, http://www.raf.mod.uk/reds/ (Viitattu 5.2.2014) joka on käyttänyt lentotoiminnassaan ainakin Folland Gnat ja BAe Hawk -harjoitussuihkukoneita. Ryhmän käyttämät lentokoneet on helppo tunnistaa niiden kokopunaisen värityksen perusteella: ainoastaan pystyperäsimessä eli sivuvakaimessa näkyy Britannian käyttämä trikolori-väritys (punainen-valkoinen-sininen). Vuodesta 2019 koneen sivuvakainten väri on muutettu muistuttamaan Britannian lippua. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Red Arrowsien kotisivu * Lähinnä kuvallinen sivusto, kuvia lentonäytöksistä Luokka:Taitolentoryhmät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat
Albert Demtšenko

Albert Demtšenko (Альберт Михайлович Демченко, s. 27. marraskuuta 1971 Tšusovoi) on venäläinen ohjaskelkkailija. Hän on osallistunut olympialaisiin seitsemän kertaa (1992, 1994, 1998, 2002, 2006, 2010 ja 2014). Hän sijoittui sekä Torinon olympialaisissa 2006 että Sotšissa 2014 yksikkökilpailussa hopealle. ==Lähteet== * Albert Demchenko sports-reference.com ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Venäläiset ohjaskelkkailijat Luokka:Venäläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Matthew Webb

Matthew Webb (19. tammikuuta 1848 Dawley, Englanti – 2. heinäkuuta 1883 Niagara Falls, Yhdysvallat) oli brittiläinen merikapteeni, joka tuli tunnetuksi ensimmäisenä Englannin kanaalin uimalla ylittäneenä henkilönä.Tieteen kuvalehti Historia 3/2014, s. 34–39. Webb voitti toukokuussa 1879 Englannin uintimestaruuden.Biography of Capt. Matthew Webb, Dawley heritage ==Kanaalin ylitys== Webbin ensimmäinen yritys Englannin kanaalin ylittämiseksi tapahtui 12. elokuuta 1875. Epäsuotuisten sääolojen vuoksi yritys keskeytyi, kun hän oli uinut seitsemän tuntia. Seuraavalla yrityksellä 24. elokuuta 1875 pyöriäisöljyllä valeltu Webb laskeutui veteen kello 12.56 Englannissa Doverissa meriministeriön laiturilta. 21 tuntia ja 45 minuuttia myöhemmin hän nousi maihin kanaalin vastakkaisella rannalla Ranskassa Calais’ssa. Hänestä tuli näin ensimmäinen ihminen, joka ylitti Englannin kanaalin ilman apuvälineitä. Vuorovesivaihteluiden vuoksi uintimatkaa kertyi ennätyksen aikana liki 63 kilometriä.Captain Matthew Webb, Shropshire mining (archive.org) ==Kuolema== Tulipunaiseen silkkiseen uimapukuun pukeutunut Webb sukelsi 2. heinäkuuta 1883 noin kello 16.25 Niagarajoen Whirlpool Rapids -koskeen sen keskellä olleesta veneestä tarkoituksenaan taittaa 1,6 kilometrin pituinen koski uimalla. Aluksi yritys vaikutti onnistuvan, mutta muutaman minuutin kuluttua kosken voimakkaat pyörteet imaisivat Webbin pinnan alle. Hänen ruhjoutunut ruumiinsa löydettiin neljän päivän kuluttua noin viiden kilometrin päästä joen alajuoksulta.Niagara Daredevils, Reservationsystems.com (archive.org) ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset uimarit Luokka:Brittiläiset merimiehet Luokka:Merikapteenit Luokka:Vuonna 1848 syntyneet Luokka:Vuonna 1883 kuolleet
Saarisen malli

Saarisen malli tai Malli Saarinen (virallisesti "Malli 1917 Saarinen") on nimitys, jota käytetään itsenäisen Suomen ensimmäisistä postimerkeistä. Nimensä ne saivat suunnittelijastaan, arkkitehti Eliel Saarisesta.Suomi 1856 - 1962 postimerkkiluettelo Keräilijä.net. Viitattu 6.2.2014. == Yleistä == Saarisen malli laskettiin liikkeelle jo 1. lokakuuta 1917, paria kuukautta ennen Suomen itsenäistymistä.Suomen postimerkit Postimuseo. Viitattu 6.2.2014. Ne olivat ensimmäiset suomalaiset postimerkit sitten vuonna 1889 ilmestyneiden yleismerkkien, joiden käyttö kiellettiin postimanifestin myötä vuonna 1900.Ossa, Mikko: "Suomi – filatelian aarreaitta", s. 59. Postimerkkiliike Lauri Peltonen, Hanko 1972. Viitattu 6.2.2014. Uusien suomalaisten postimerkkien julkaisun mahdollisti Venäjällä vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen myötä tapahtunut hallitsijanvaihdos. Saarisen mallin merkit olivat ainoita Suomessa vuosien 1917–1929 välillä julkaistuja postimerkkejä lukuun ottamatta itsenäisyyden 5- ja 10-vuotisjuhlien kunniaksi ilmestyneitä erikoismerkkejä. Vuosina 1919 ja 1921 niitä varustettiin inflaation vuoksi nimellisarvoa korottavalla lisäpainamalla. Viimeiset Malli Saarisen merkit olivat käytössä vuoden 1930 loppuun saakka. Ne korvasi saman vuoden alussa ilmestynyt "Malli 1930 Leijona" -yleismerkkien sarja. == Vaasan malli == Suomen sisällissodan aikana maan postimerkkivarannot jäivät punaisten hallitsemaan Helsinkiin, eikä rintamalinjan pohjoispuolelle voitu toimittaa merkkejä. Tämän vuoksi Vaasaa pääkaupunkinaan pitänyt Suomen valkoinen senaatti painatti kahdeksan postimerkin sarjan, jotka tunnetaan nimellä Vaasan malli.Suomi 1856-1962 postimerkkiluettelo – Käyttösarjaa M-18 - Vaasan malli Keräilijä.net. Viitattu 6.2.2014. Matti Visannin suunnitelman mukaan muokatut merkit eroavat ulkoasultaan jonkin verran alkuperäisistä Eliel Saarisen postimerkeistä. == Aunuksen ja Pohjois-Inkerin postimerkit == Heimosotien aikana Aunuksen väliaikainen hoitokunta painatti kahdeksan omaa postimerkkiä varustamalla Malli Saarisen merkkejä lisäpainamalla "Aunus". Kyseiset postimerkit olivat käytössä lyhyen aikaa vuoden 1918 heinä- ja lokakuun välillä. Aunuksen merkit ovat Suomen eniten väärennettyjä postimerkkejä, johtuen lähinnä väärentämisen helppoudesta.Ossa, s. 77–79. Pohjois-Inkerin Hoitokunta puolestaan julkaisi vuonna 1920 Saarisen mallia muistuttaneita postimerkkejä, joita käytettiin Pohjois-Inkerissä maaliskuusta joulukuuhun 1920. Niissä muun muassa Suomen vaakunaleijona oli korvattu Inkerin vaakunalla.Ossa, s. 80–81. == Kuvia == Kuva: Malli Saarinen 1,50mk.JPG|Malli Saarinen ylipainamalla (1921) Kuva: Vaasa-design-1M-1918.jpg|Vaasan malli (1918) Kuva: Stamp Russia occ Aunus 1919 20p.jpg|Aunuksen postimerkki (1918) Kuva: Pohjois-Inkeri 25p.JPG|Pohjois-Inkerin postimerkki (1920) == Lähteet == Luokka:Eliel Saarinen Luokka:Suomalaiset postimerkit
Hampe Faustman

Hampe Faustman, (oikealta nimeltään Erik Stellan Chatham; 3. heinäkuuta 1919 Tukholma, Ruotsi – 22. elokuuta 1961 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja. == Elämäkerta == Hampe Faustmanin vanhemmat olivat taiteilijat Gösta Chatham ja Mollie Faustman, äidinisä oli Edvard Faustman, sisar kirjailija Tuttan Faustman-Hedberg. Faustman opiskeli Dramatenin oppilaskoulussa 1937 ja näytteli ensimmäisen elokuvaroolinsa 1941 Alf Sjöbergin ohjaamassa elokuvassa Elämä panoksena. Hänen ensimmäinen elokuvaohjauksensa oli Yö satamassa, jossa hänellä oli myös pieni rooli näyttelijänä. Faustman on tehnyt paljon yhteiskunnallisia aiheita käsitteleviä elokuvia. Lorens Marmstedt ja Terrafilm palkkasivat Faustmanin antaakseen tälle mahdollisuuden kehittyä Marmstedtin suojissa. Yhdessä näyttelijä George Fantin kanssa Faustman perusti elokuvayhtiön F-film. Faustman oli vuosina 1941–1949 naimisissa näyttelijä Gunn Wållgrenin kanssa ja vuodesta 1960 kuolemaansa saakka Ruth Marcusen kanssa. Faustman on haudattu Tukholmaan Skogskyrkogårdenin hautausmaalle. ==Filmografia== ===Näyttelijä=== *1940 Med livet som insats *1941 En kvinna ombord *1942 Rid i natt! *1943 Älskling, jag ger mig *1943 Det brinner en eld *1943 Katrina *1943 Kvinnor i fångenskap *1943 En vår i vapen *1943 Natt i hamn *1943 Sonja *1944 Excellensen *1944 Vi behöver varann *1944 Mitt folk är icke ditt *1944 Den osynliga muren *1945 Brott och Straff *1945 Skådetennis *1946 Medan porten var stängd *1946 När ängarna blommar *1946 Harald Handfaste *1948 Lars Hård *1949 Smeder på luffen *1952 Hon kom som en vind *1955 Kärlek på turné *1957 Aldrig i livet *1961 De sista stegen === Ohjaaja === *1943 Sonja *1943 Natt i hamn *1944 Vi behöver varann *1944 Flickan och Djävulen *1945 Brott och Straff *1946 När ängarna blommar *1946 Harald Handfaste *1947 Krigsmans erinran *1948 Lars Hård *1948 Främmande hamn *1949 Smeder på luffen *1950 Restaurant Intim *1951 Neljä rakkautta *1951 Guld i gröna skogar *1952 Hon kom som en vind *1952 Ubåt 39 *1953 Kvinnohuset *1954 Gud Fader och tattaren *1954 Café Lunchrasten *1955 Resa i natten *1955 Kärlek på turné ===Käsikirjoittaja=== *1943 Sonja *1946 När ängarna blommar *1947 Krigsmans erinran *1949 Smeder på luffen *1951 Neljä rakkautta ===Tuottaja=== *1955 Kärlek på turné ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Den dubble Hampe Faustman * Luokka:Ruotsalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Pelikaani se on peto

Pelikaani se on peto on Lahti All Stars -yhtyeen esittämä ja tekemä kannustuslaulu Pelicans-joukkueelle. Se julkaistiin marraskuussa 2013. Lahti All Stars -yhtyeessä soittavat ja laulavat lahtelaiset muusikot Brädi, Sipe Santapukki, Devil Virtanen, Marko Haavisto, Kikka Laitinen ja Harri Blomster. Kappaleen on säveltänyt Kikka Laitinen ja sanoittanut Brädi ja Kikka Laitinen. Sovittajat ovat Sipe Santapukki, Devil Virtanen, Marko Haavisto, Kikka Laitinen, Brädi ja Harri Blomster. Kappaleen tuotti ja miksasi Kuja Salmi. Se on äänitetty syyskuussa 2013 Kujalandia-studiolla masteroitu Chart Makersilla Helsingissä. Kappaleesta on tehty video, jonka tuotti Petri Lahtinen. Luokka:Vuoden 2013 kappaleet Luokka:Suomalaiset pop rock -kappaleet