EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Simon Parmet

Simon Parmet (ent. Pergament; 26\. lokakuuta 1897 Helsinki – 20. heinäkuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kapellimestari, säveltäjä, pianotaiteilija ja musiikkikirjailija.Otavan Iso Musiikkitietosanakirja 4, s. 546. Helsinki 1978. ISBN 951-1-04763-9 ==Ura== Parmet opiskeli Pietarin konservatoriossa, Helsingin musiikkiopistossa sekä Berliinin konservatoriossa. Helsingissä hänen opettajinaan toimivat Erik Furuhjelm ja Erkki Melartin. Hän toimi oopperakapellimestarina Saksassa ja Suomalaisessa Oopperassa sekä Radio- orkesterin kapellimestarina (1948–1953). Parmet oli perustamassa Akateemista Laulua, jonka ensimmäinen johtaja hän oli (1953–1954). Parmet teki ensimmäiset levytyksensä Berliinissä 1929. Hänen johdollaan tehtyjä nauhoituksia on Yleisradion nauhoitearkistossa, muun muassa Einar Englundin sinfonia nro 2 (1951), Bengt Johanssonin Ekspressioita orkesterille (1953) ja Toivo Kuulan Stabat mater (1953). Vuonna 1962 hän sävelsi elokuvamusiikkia Pikku Pietarin pihaan; orkesterina on Radion viihdeorkesteri. Hän sävelsi elokuvamusiikin myös Jack Witikan ohjaamaan elokuvaan Nukkekauppias ja kaunis Lilith (1955). Parmet julkaisi ruotsiksi kirjoja, joihin kuuluvat muun muassa Sibelius symfonier: en studie i musikförståelse (), Con amore: Essäer om musik och mästare () ja Genom fönsterrutan: Essäer om konst och musik och andra uppsatser. Hänen veljensä Moses Pergament oli säveltäjä ja musiikkikriitikko ja asui Tukholmassa. == Palkinnot ja tunnustukset == * Helsinki-palkinto 1969 == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * Radion sinfoniaorkesterin kapellimestarit * * * Simon Pergament-Parmet : Göteborgin musiikkielämästä matkavaikutelmia, Helsingin Sanomat, 01.01.1938, nro 1, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Simon Pergament : Konserttimatkalta Pyhään maahan. Europan ympäri rauhan viime hetkinä - sen poikitse sodan liekeissä, Helsingin Sanomat, 15.10.1939, nro 278, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset kapellimestarit Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset musiikkikirjailijat Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomen juutalaiset Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Fabrizio Ravanelli

Fabrizio Ravanelli (s. 11. joulukuuta 1968 Perugiassa, Italiassa) on italialainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi mittavan uran useissa eurooppalaisissa seurajoukkueissa. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä. Peliuransa jälkeen Ravanelli on toiminut valmentajana. Ravanelli esiintyi ensi kertaa kotikaupunkinsa joukkueessa Perugiassa vuonna 1986. Hän pelasi joukkueessa vuoteen 1989 saakka 90 ottelua ja teki 41 maalia. 1989–1991 hän pelasi seitsemän ottelua US Avellino ja 1989/1990 27 ottelua Casertanassa. Kauden 1991/1992 hän vietti Reggianassa ennen siirtymistään seuraavaksi kaudeksi torinolaiseen Juventukseen. Juventuksessa hän voitti Italian mestaruuden (1994/1995), Italian Cupin (1994/1995), Mestarien liigan (1995/1996) ja UEFA Cupin (1992/1993). Kaikkiaan hän pelasi Juventuksessa 111 ottelua ja teki 41 maalia ennen siirtymistään vuonna 1996 Middlesbroughiin Englantiin. Middlesbrough'sta hän siirtyi vuonna 1998 Ranskaan Marseilleen, missä hän teki 45 ottelussa 21 maalia. Vuonna 2000 Ravanelli palasi takaisin Italiaan, Lazion joukkueeseen. Laziossa Ravanelli vietti vain yhden kauden ajan kunnes siirtyi takaisin Englantiin, Derbyyn ja siirtyi sieltä hetkellisesti kahden kauden jälkeen Skotlantiin, Dundeen joukkueeseen ennen paluutaan takaisin Italiaan ja Perugiaan. Hän päätti uransa kauden 2004/2005 päätteeksi Perugiassa. Italian maajoukkueessa hän pelasi 22 ottelua ja teki kahdeksan maalia. == Valmentajana == Ravanelli aloitti valmennusuransa Juventuksen nuorisojoukkueessa, jota hän valmensi vuosina 2011–2013. Hän siirtyi Juventuksesta Ranskan Ligue 1-joukkue AC Ajaccion päävalmentajaksi. Marraskuussa 2013 Ravanelli erotettiin päävalmentajan paikalta 12 ottelun jälkeen joukkueen hävittyä viisi peräkkäistä ottelua. Heinäkuussa 2018 Ravanelli aloitti Ukrainan pääsarjajoukkue Arsenal Kiovan päävalmentajana. Hän erosi tehtävästä yhdeksän ottelun jälkeen syyskuussa 2018. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Ravanellin nettisivut Luokka:Italialaiset jalkapalloilijat Luokka:Italialaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yobes Ondieki

Yobes Ondieki (s. 21. helmikuuta 1961 Kisii, Kenia) on entinen kenialainen kestävyysjuoksija, jonka uran parhaat vuodet ajoittuivat 1980- ja 1990-lukujen vaihteen tienoille. Ondieki piti juoksuissaan tasaisen kovaa tahtia, mutta hänen loppukirinsä oli heikko. Hänen uransa paras arvokisasaavutus on 5 000 metrin maailmanmestaruus 1991 Tokion kisoista. Aikaisemmin samana vuonna hän oli juossut Zürichissä matkan uuteen maansa ennätysaikaan 13.01,82 ja voittanut maansa mestaruuden. Soulin olympialaisissa 1988 hän sijoittui 5 000 metrillä 12:nneksi ja Barcelonan olympialaisissa 1992 viidenneksi. Vuonna 1993 hän juoksi Oslon Bislettillä 10 000 metriä ensimmäisenä ihmisenä alle 27 minuutin, aikaan 26.58,38. Juoksu-uransa jälkeen Ondieki on toiminut Peter Muriukin valmentajana. Ondieki meni naimisiin australialaisen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti Lisa Martinin kanssa, mutta he erosivat myöhemmin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kenialaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aleksandr Potašov

Aleksandr Potašov (, s. 12. maaliskuuta 1962) on kävelijä, joka maailmanmestaruuteen huipentuneella urallaan edusti Neuvostoliittoa ja myöhemmin Valko-Venäjää. Vuonna 1981 Potašov voitti 10 000 metrin kävelyssä nuorten EM-hopeaa. Hänen uransa kirkkain saavutus on 50 kilometrin kävelyn maailmanmestaruus 1991 Tokion kisoista ajalla 3.53.09. Kyseisessä kisassa hän ylitti maalilinjan kaulatusten silloisen maanmiehensä Andrei Perlovin kanssa, ja hänet julistettiin lopulta voittajaksi yhden sekunnin sadasosan erolla. Nopeimmillaan Potašov on kävellyt 50 kilometriä aikaan 3.40.02. Tämä tapahtui Neuvostoliiton mestaruuskilpailuissa Moskovassa 27. toukokuuta vuonna 1990. 20 kilometriä hän on kävellyt aikaan 1.20.12, Navapolatskissa 21. toukokuuta vuonna 1994. Potašov on 190 senttimetriä pitkä ja painoi aktiiviaikoinaan 77 kilogrammaa. == Aiheesta muualla == * Luokka:Valkovenäläiset kävelijät Luokka:Neuvostoliittolaiset kävelijät Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tavara

Tavara-nimitystä käytetään suomen kielessä esineistä omistuksen ja kaupan kohteina.Kotus, Perussanakirja, 1997; "tavara: esineistä, aineista hyödykkeistä (1) esineistä omistuksen kohteina (2) esineistä tms. kaupan kohteena (3) kuljetettavista esineistä (4) raaka-aineista" Sanan etymologinen lähtökohta on venäjän kielen suunnilleen samaa tarkoittava товар (tovar). Tavaran arvo on tärkeä kansantaloustieteen historiaan liittyvä käsite. Myös logistiikan kannalta ja esimerkiksi tullin termistössä sillä on laajasti merkitystä. Arvonlisäverotuksessa tavaralla tarkoitetaan aineellista esinettä sekä sähköä, kaasua, lämpöä, kylmyyttä ja muuta niihin verrattavaa energiahyödykettä (arvonlisäverolain 17 §). == Katso myös == *Hyödyke *Tuote == Lähteet == Luokka:Suomenkieliset sanat ja sanonnat Luokka:Taloustiede
Andrei Perlov

Andrei Borisovitš Perlov (, s. 12. joulukuuta 1961) on kävelijä, joka olympiakultaan huipentuneella urallaan edusti Neuvostoliittoa ja myöhemmin Venäjää. Perlov voitti 50 kilometrin kävelystä kultamitalin EM-kisoista 1990 samoin kuin Barcelonan olympialaisista 1992. Tokion MM-kisoissa 1991 hän tuli maaliin kaulatusten silloisen maanmiehensä Aleksandr Potašovin kanssa. Miesten tavoitteena oli saada molemmille ystävyksille jaettu kultamitali, mutta tuomaristo antoi maalikamerakuvan perusteella kultamitalin Potašoville ja Perlov sai hopeaa. 50 kilometrillä Perlov voitti Neuvostoliiton mestaruuden vuosina 1984, 1985 sekä 5. elokuuta 1989 Leningradissa ajalla 3.37.41, mikä on vielä heinäkuussa 2007 kaikkien aikojen kymmenenneksi nopein aika. 20 kilometrillä hän voitti Neuvostoliiton mestaruuden 26. toukokuuta 1990 ennätysajallaan 1.18.20. Maailmancupissa Perlov oli toinen vuosina 1985 ja 1989. == Aiheesta muualla == * Luokka:Venäläiset kävelijät Luokka:Neuvostoliittolaiset kävelijät Luokka:Venäläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yleisanestesia

thumb|200px|Anestesialaitteisto Yleisanestesia eli nukutus eli narkoosi tarkoittaa tilaa, jossa potilas ei tunne kipua eikä tiedosta tapahtumia, ei reagoi kipuun eikä muista sitä jälkikäteen. Yleisanestesia on siis eräs anestesian muoto eli keino poistaa kipu toimenpiteen ajaksi. Yleisanestesiaa käytetään isompien leikkausten yhteydessä, pienissä leikkauksissa sitä ei yleensä käytetä. Yleisanestesian aikaansaamiseksi käytetään useiden eri lääkkeiden yhdistelmää. Siten turvallinen yleisanestesia on vaativa erikoislääketieteellinen tehtävä. Anestesian tasoa ja potilaan elintoimintoja täytyy seurata koko anestesian ajan. Potilas ei ole unessa, koska unessa pystyy reagoimaan kipuun, mutta potilas ei ole varsinaisesti koomassakaan. Itse asiassa anestesiatilasta tiedetään suhteellisen vähän. On yleistä, että vaikka tietoisia muistikuvia ei jää, potilas saattaa nähdä unta kivusta. Yleisanestesian aikana nukutetun potilaan elintoimintoja seurataan tarkoin leikkauksen ja yleiskunnon vaatimalla laajuudella. Tarvittaessa monitoroidaan myös lihasrelaksaation astetta ja unen syvyyttä. Yleisanestesian jälkeen käytetään varsinaisia keskushermostoon vaikuttavia kipulääkkeitä, kuten opiaatteja (yleensä morfiini tai oksikodoni), erilaisia paikallisia puudutuksia sekä tavallisia tulehduskipulääkkeitä. ==Yleisanestesian vaiheet== Nykyaikaisessa yleisanestesiassa on ainakin kaksi osaa: kivun lievitys, sedaatio eli nukuttaminen ja tarvittaessa lisäksi lihasrelaksaatio. Kipua lääkitään opioidijohdoksilla, joilla on myös unettava vaikutus. Varsinainen nukahtaminen saadaan aikaan anestesia-aineilla. Anestesia-aineita annetaan tavallisesti ensin suoneen, jolloin aikaansaadaan anestesiainduktio. Tämän jälkeen annetaan hengitettävää anestesiakaasua tai laskimonsisäistä nukutusainetta anestesian ylläpitämiseksi. Anestesia-aineilla on myös kipua vähentävä vaikutus. Kolmanneksi joissakin leikkauksissa annetaan lihasrelaksanttia lihasjänteyden alentamiseksi. ==Yleisanestesian tavoitteet== Yleisanestesialla tavoitellaan seuraavaa: *Rauhoittuminen (anestesia-aineet, esilääkkeet) *Muistikuvien syntymisen ehkäisy (anestesia-aineet, esilääkkeet) *Tajuttomuus (anestesia-aineet) *Lihasjännityksen katoaminen (lihasrelaksantit, anestesia-aineet) *Kivun poisto (kipulääkkeet) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Harry Scheinin: Anestesian mysteeri (Tieteessä tapahtuu 02/07) * Yle: Unien salattu maailma – näkevätkö tajuttomatkin unia? * Miten anestesia vaikuttaa aivoihin? Luokka:Anestesiologia
Elias Krohn

Pentti Elias Ilmari Krohn (s. 29. maaliskuuta 1977) on Kulttuurivihkojen päätoimittaja ja vapaa toimittaja. Hän on Yleisen lehtimiesliiton hallituksen jäsen. Koulutukseltaan Krohn on valtiotieteiden maisteri. Krohn on työskennellyt Kansan Uutisten toimittajana ja kirjoittanut artikkeleita myös muun muassa Suomen Rauhanpuolustajien Rauhan puolesta -lehteen, Liberoon, Helsingin yliopiston Yliopisto-lehteen, Voimaan ja Sitoutumattoman vasemmiston Toimenpiteeseen (päätoimittajana). Hän on Kiilan jäsen. Elias Krohn teki vuonna 2001 Nokian yhtiökokouksessa esityksen uusien optio-ohjelmien hylkäämiseksi. Elias Krohnin äiti on kirjailija Leena Krohn. ==Teoksia== *51 hyvää syytä sanoa Natolle "kiitos ei" (toim., 2003). Like & Suomen Rauhanpuolustajat, Helsinki. ISBN 952-471-160-5 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Päätoimittajan parkaisut -blogi Kulttuurivihkojen sivuilla * Nokian yhtiökokouksessa pidetty puhe Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Curt Lindström

Curt ”Curre” Lindström (s. 26. marraskuuta 1940 Uppsala) on ruotsalainen jääkiekkovalmentaja, joka tuli tunnetuksi toimiessaan Suomen jääkiekkomaajoukkueen (1993–1997) päävalmentajana, kun Suomi voitti vuoden 1995 jääkiekon maailmanmestaruuden. Hän on valmentanut myös Ruotsin (1985–1986) ja Latvian jääkiekkomaajoukkueita (2001–2004). Jääkiekon SM- liigassa Lindström on toiminut Ilveksen (kausi 2004–2005) ja Jokerien (kausi 2005–2006) päävalmentajana. Curt Lindströmillä on maailmanmestaruuden lisäksi MM-hopea ja olympiapronssi, molemmat vuodelta 1994. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Lindströmin Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 148. Hän sai myös vuonna 1994 Vuoden valmentaja -äänestyksessä kunniamaininnan. == Urheilun ulkopuolella == Curt Lindström sai helmikuussa 2007 tuomion talousrikoksista. Henkilöstövuokrausyritys Curre Lindström i Mälardalen AB jätti maksamatta veroja Ruotsin valtiolle. Lindström ajoi puolustustaan väitteellä ”olin vain yrityksen keulahahmo” mutta sai oikeudessa ehdollista vankeutta ja 200 tuntia yhdyskuntapalvelua. Lindström asuu avoliitossa thaimaalaisen Wan-nimisen naisen kanssa ja viettää Thaimaan Hua Hinissä noin kahdeksan kuukautta vuodesta. Hän sai polyneuropatiadiagnoosin vuonna 2021. Vuoden 2017 elokuvassa 95 Lindströmiä näyttelee ruotsalainen Jens Hultén. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == *Lindströmin tiedot Jääkiekkomuseon sivuilla * Ylen Elävä arkisto: Poppamies Curt Lindström Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Suomen jääkiekkomaajoukkue Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rainbow Six

Tom Clancy’s Rainbow Six on ensimmäisen persoonan taktinen ammuntapelisarja, joka pohjautuu Tom Clancyn romaaniin Iskuryhmä Rainbow (Rainbow Six, 1998). Siinä esiintyy kuvitteellinen YK:n alaisuudessa toimiva monikansallinen terrorismin vastainen yksikkö Rainbow. Ensimmäinen peli oli Red Storm Entertainmentin kehittämä, ja se tehtiin yhtä aikaa kirjan kanssa. Se myös myötäili väljästi kirjan juonta tehtävästä toiseen. Peliin tehtiin myöhemmin useita jatko-osia ja lisäosia. Ubisoft on ostanut Red Stormin ja kehittää sarjaa tällä hetkellä. Rainbow Six ja sen jatko-osat määrittivät taktisen ammunnan lajin, jossa pelaajan on pakko keskittyä enemmän huomaamattomuuteen, tiimityöskentelyyn ja taktiikkaan kuin suoraviivaiseen räiskintään. Tuoreimmissa julkaisuissa sarja tosin on kehittynyt enemmän ”valtavirtaa” kohti ja yrittää saada laajempaa pelaajayhteisöä etääntyen näin alkuperäisestä konseptistaan, joka teki siitä alun perin suositun. == Videopelit == Nimi Windows Konsoli Mobiililaitteet Kommentit Rainbow Six Nintendo 64, PlayStation, 1999; Sega Dreamcast, 2000 Game Boy Color, 2000 Rainbow Six: Eagle Watch Laajennusosa Rainbow Six: Rogue Spear Sega Dreamcast, 2000; PlayStation, 2001 Game Boy Advance, 2002 Rainbow Six: Rogue Spear: Urban Operations Laajennusosa Rainbow Six: Covert Operations Essentials Laajennusosa (stand-alone) Rainbow Six: Rogue Spear: Black Thorn Laajennusosa (stand-alone) Rainbow Six: Lone Wolf PlayStation, 2002 Rainbow Six 3: Raven Shield Xbox, 2003; PlayStation 2, Nintendo GameCube, 2004 Mobiilipeli Rainbow Six 3: Athena Sword Laajennusosa Rainbow Six 3: Black Arrow Xbox, 2004 Rainbow Six 3: Iron Wrath Ladattava lisäosa Rainbow Six: Lockdown PlayStation 2, Xbox, Nintendo GameCube; 2005 Rainbow Six: Critical Hour Xbox, 2006 Rainbow Six: Vegas Xbox 360, 2006; PlayStation 3, 2007 PlayStation Portable, 2007, mobiilipeli Rainbow Six: Vegas 2 PlayStation 3, Xbox 360; 2008 Rainbow Six: Shadow Vanguard iOS, Android; 2011 Rainbow 6: Patriots PlayStation 3, Xbox 360; 2013 Peruutettu Rainbow Six: Siege Xbox One, PlayStation 4; 2015 Rainbow Six: Extraction PlayStation 4, PlayStation 5, Xbox One, Xbox Series X == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Rainbow Six Ubisoftin sivustolla *
Highway to Hell (kappale)

Highway to Hell on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n tunnetuimpia kappaleita. Se julkaistiin samannimisellä albumilla Highway to Hell vuonna 1979 ja samana vuonna myös singlenä. Kappaleella yhtye pääsi musiikin valtavirtaan ja sitä pidetään yleisesti yhtyeen parhaimpiin kuuluvana. Monissa kyselyissä kappale on kärkituntumassa parhaimpaa rockkappaletta etsittäessä. Kappaleen ovat sanoittaneet ja säveltäneet yhtyeen kitaristit Angus ja Malcolm Young sekä yhtyeen silloinen laulaja Bon Scott, kun taas kappaleen kuuluisasta kitarariffistä vastaa Malcolm. Myös sen kitarasoolo on hyvin tuttu. Singlen B-puolena oli niin ikään Highway to Hell -albumille kuuluva kappale "If You Want Blood (You've Got It)". ”Highway to Hell” julkaistiin livenä yhtyeen albumeilla Live ja Live: 2 CD Collector's Edition vuonna 1992. Se julkaistiin myös uudelleen singlenä Live-albumilta. == Kokoonpano == * Bon Scott – laulu * Angus Young – soolokitara * Malcolm Young – rytmikitara * Cliff Williams – basso * Phil Rudd – rummut == Listasijoitukset == Singlelista Paras sijoitus German Singles Chart http://musicline.de/de/chartverfolgung_summary/title/AC%A5DC/Highway+To+Hell/single 30 US Billboard Hot 100 47 == Vuoden 1992 julkaisu == Kappaleesta julkaistiin vuonna 1992 single yhtyeen livealbumilta Live. Livetallenne on äänitetty Glasgowin Scottish Exhibition and Conference Centressä 20. huhtikuuta 1991. Alkuperäisestä studioversiosta poiketen livetallenteessa on laulajana Bon Scottin sijaan Brian Johnson. == Cover-versiot == Marilyn Manson tulkitsi kappaleen osana soundtrackiaan vuoden 1999 elokuvaan Detroit Rock City. Carla Bruni levytti oman versionsa 2017 albumilleen French Touch. Anna Maria Kaufmann levytti albumilleen Rock goes Kaufmann sinfonisen version 2019. Huumoriyhtye Alivaltiosihteeri julkaisi 1992 ilmestyneellä levyllään Yeah baby yeah kappaleesta suomenkielisen huumoriversion nimellä Tampereelle. === Aiheesta muualla === * Discogs == Lähteet == == Aiheesta muualla == * AC/DC - Highway To Hell YouTubessa luokka:Vuoden 1979 kappaleet Luokka:AC/DC:n kappaleet
You Shook Me All Night Long

You Shook Me All Night Long on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n kappale. Se julkaistiin vuonna 1980 yhtyeen albumilla Back in Black. Kappale julkaistiin myös singlenä. Kappaleen ovat tehneet yhtyeen kitaristit Angus Young, Malcolm Young ja laulaja Brian Johnson. Kappaleesta on julkaistu kaksi musiikkivideota. Ensimmäisessä Angus ja Malcolm Young seuraavat Johnsonia Angusin käyttämät koulupuvut päällä. Kappale on julkaistu Back in Blackin lisäksi myös albumilla Who Made Who vuonna 1986 ja livenä albumeilla Live ja Live: 2 CD Collector's Edition vuonna 1992. Kappale julkaistiin livenä myös Howard Sternin ohjaaman Private Parts -elokuvan soundtrackissä. Kappale oli sijalla 91 VH1’s list of the 100 greatest rock songs -listalla. Kappaleessa Brian Johnson laulaa kauniista naisesta, joka saa hänet tärisemään. ==Kokoonpano== * Brian Johnson – laulu * Angus Young – kitara * Malcolm Young – rytmikitara * Cliff Williams – basso * Phil Rudd – rummut == Lähteet == == Aiheesta muualla == *AC/DC - You Shook Me All Night Long YouTubessa *Kappaleen sanat luokka:Vuoden 1980 kappaleet Luokka:AC/DC:n kappaleet
Able (apina)

Able oli toinen niistä apinoista, jotka NASA lähetti avaruuteen 28. toukokuuta 1959. Reesusmakaki Able ja sen kumppani oravasaimiri Baker selviytyivät hyvin käynnistään korkeammalla kuin yksikään ihminen oli koskaan käynyt. Naarasapinat Able (3,2 kg) ja Baker (0,31 kg) ammuttiin PGM-19 Jupiter -kantoraketilla avaruuteen Cape Canaveralista. Kuusi ja puoli tuntia lähdön jälkeen löydettiin raketin kärkiosa apinoineen Atlantin valtamerestä Antiguan läheltä 2 700 kilometrin päässä lähtöpaikasta. Tiedot lennosta sivulta http://en.wikipedia.org/wiki/PGM-19_Jupiter Suomalaisissa sanomalehdissä kerrottiin vuonna 1959 lennon pituudeksi 2 400 km, korkeudeksi 480 km ja kestoksi 15 minuuttia. * Helsingin Sanomat 29.5.1959 s. 9; 3.6.1959 s. 7 * Hufvudstadsbladet 29.5.1959 s. 1 ja 9; 3.6.1959 s.16 * Uusi Suomi 29.5.1959 s. 7; 3.6.1959 s. 7 Ensimmäisten avaruuslennosta hengissä selvinneiden apinoiden matka kesti 16 minuuttia. Matkan aikana ne kävivät 580 km:n korkeudessa ja saavuttivat nopeuden 16 000 km/h. Lennolla, jolla tutkittiin avaruussäteilyn vaikutusta eliöihin, oli mukana myös hiivaa, jyviä ja hedelmäkärpäsen toukkia. Seuraavalla viikolla Yhdysvaltain armeija kuljetti avaruusapina Ablen Fort Knoxiin Kentuckyyn, jossa Ablen nahan alle sijoitettu elektrodi oli tarkoitus poistaa. Nukutuksen aikana Ablen sydän alkoi lyödä epätasaisesti ja tekohengityksestä huolimatta Able kuoli 1. kesäkuuta 1959. Alun perin apinoita oli tarkoitus tarkkailla vuosien ajan ja havainnoida avaruuslennon mahdollisia vaikutuksia niissä. Kuoleman vuoksi jouduttiin Ablen kohdalla tyytymään ruumiinavauksessa saataviin tietoihin ja täyttämään Able muistoksi jälkipolville. Avaruusapina Baker sen sijaan eli pitempään, sillä se kuoli Huntsvillessa Alabaman avaruus- ja rakettikeskuksessa 29. marraskuuta 1984. ==Lähteet== Luokka:Avaruudessa käyneet eläimet Luokka:Kuuluisat apinat
Exterior Gateway Protocol

EGP eli The Exterior Gateway Protocol on Internetin reititysprotokolla, jota käytetään autonomisten järjestelmien yhdistämiseen. Nykyään Border Gateway Protocol (BGP) on syrjäyttänyt EGP:n lähes kokonaan. == Standardit == * * Luokka:Reititysprotokollat
BGP

BGP (lyhenne sanoista Border Gateway Protocol) on standardisoitu ulkoinen reititysprotokolla, jonka avulla vaihdetaan Internetin reititys- ja saavutettavuustietoja autonomisten järjestelmien välillä. BGP on etäisyysvektoriprotokolla, ja se reitittää pyynnöt erilaisten teknisten metriikoiden ja autonomisen järjestelmän ylläpitäjän asettamien sääntöjen perusteella. Se käyttää TCP-siirtoprotokollaa ja sille on varattu portti on 179. Se on Internetin tärkein reititysprotokolla. BGP on suunniteltu erityisesti ulkoista reititystä varten autonomisten järjestelmien välillä (eBGP, Exterior Border Gateway Protocol), mutta sen käyttö on myös mahdollista autonomisten järjestelmien sisällä. Tällöin protokollaa kutsutaan lyhenteellä iBGP (Interior Border Gateway Protocol). Autonomisten järjestelmien reunareitittimet muodostavat BGP:n avulla yhteyden naapurijärjestelmiin. BGP pohjautuu polkuvektoreiden käyttöön, missä järjestelmät etsivät BGP:n avulla yleensä lyhimmän polun lähdeosoitteesta kohdeosoitteeseen eri autonomisten järjestelmien läpi. Normaalisti BGP-reitittimet ylläpitävät muistissaan taulukkoa kaikista IP-verkoista ja autonomisten järjestelmien muodostamasta polusta, jolla ne voidaan tavoittaa. IPv4:n taulukossa on nykyään yli 950 tuhatta ja IPv6:n taulukossa yli 200 tuhatta verkkoa.Potaroo - BGP-taulujen koko == Protokollan historiaa == Vuonna 1989 insinöörit yrittivät keksiä ratkaisua ongelmille, jotka johtuivat Internetin laajentumisesta. BGP- protokollan perusperiaatteet piirettiin kolmelle "ketsuppitahraiselle servetille", jonka vuoksi BGP tunnetaan vielä nykyäänkin lempinimellä kolmen servetin protokolla (). Protokolla standardisoitiin ensimmäistä kertaa vuonna 1989 dokumentissa , ja sitä on käytetty Internetissä vuodesta 1994. BGP:n nykyinen käytössä oleva versio on BGP4, joka standardisoitiin vuonna 1994 dokumentissa . Versio lisäsi muun muassa tuen IPv6-protokollalle. Vuoden 1994 jälkeen protokollaa on päivitetty vuonna 1995 dokumentissa , vuonna 1995 dokumentissa , vuonna 1998 dokumentissa ja vuonna 2006 dokumentissa . korjasi virheitä, tarkensi epäselvyyksiä ja päivitti protokollaa vastaamaan yleisiä alan standardeja. Suuri parannus BGP4:ssä edeltäjiinsä nähden oli tuki luokattomalle CIDR-reititykselle (Classless Inter-Domain Routing) ja reititystaulujen koon pienentäminen tukemalla reittien yhdistämistä. mahdollistaa useiden IPv4- ja IPv6-osoiteperheiden kuljettamisen. == Standardi == Eräitä keskeisiä dokumentteja: * * * == Lähteet == Luokka:TCP/IP Luokka:Reititys Luokka:Reititysprotokollat
Able

Able tarkoittaa seuraavia: * Able, vuonna 1959 avaruudessa käynyt apina * ABLE, ohjelmointikieli * ABLE, Bikinin atollilla tehdyn ydinkokeen koodinimi * Sukunimenä: ** Whitney Able (s. 1982), yhdysvaltalainen näyttelijä *Osan Nasan Pioneer-ohjelman kuuluotainten nimiä: **Able 1 (Pioneer 0) **Able 2 (Pioneer 1) **Able 3 (Pioneer 2) **Able 4A (Pioneer P-1) **Able 4B (Pioneer P-3) **Able 5A (Pioneer P-30) **Able 5B (Pioneer P-31)
Halleluja

Halleluja on heprean sanan הַלְּלוּיָהּ translitterointi, joka tarkoittaa Kiittäkää Jahia (suom. Kiittäkää Jumalaa) ja jota käytetään usein Raamatun psalmeissa. Jah on lyhenne jumalan nimestä JHWH (Jahve, Jehova). Sanaa Halleluja käytetään Raamatun Vanhassa testamentissa 24 kertaa (esimerkiksi psalmit 113–118) ja neljä kertaa Uuden testamentin Ilmestyskirjassa. Kristillisessä jumalanpalveluksessa ja liturgiassa on useita kohtia, joissa halleluja voidaan laulaa. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon messussa ja sanajumalanpalveluksessa halleluja esiintyy erityisesti evankeliumin yhteydessä ja päätösylistyksessä, benedicamus-osassa. Se on yksi jumalanpalveluksen akklamaatioista. Ennen evankeliumin lukemista hallelujan laulamiseen voidaan liittää halleluja-säe, joka on lyhyt säe, psalmilause yleensä jostain kyseisen päivän lukukappaleesta. Hallelujaa ei lauleta paastonaikoina. Katolisessa kirkossa paaston aikoina tosin tämä korvataan vähemmän juhlavalla tractus-osalla. Juutalaisessa perinteessä sanaa käytetään osana Hallel-rukouksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Halleluja suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938) Luokka:Jumalanpalvelukset Luokka:Kristilliset rukoukset Luokka:Psalmit Luokka:Raamatulliset sanonnat
Offertorium

Offertorium on anglikaanisen ja katolisen messun osa, joka edeltää varsinaista eukaristiaa (ehtoollista) ja jonka aikana seurakunnalta kerätään kolehti. Musiikillisesti offertorium on yleensä lyhyt instrumentaali- tai vokaaliteos, joka on sävelletty offertorium-lauseisiin. pienoiskuva|Kolehtihaavi, jolla uhrivirren, offetoriumin aikana kerätään kolehti Offertorium on myös luterilaisen messun osa.Suomen evankelis-luterilaisen kirkon messussa offertorio on messun ehtoollisosan aloittava uhrivirsi, jonka aikana valmistellaan ehtollispöytä ja kootaan kolehti. Uhrivirren aikana voidaan ehtollisvälineet siirtää kredenssiltä, apupöydältä alttarille. Perinteisessä läntisessä messussa offertorio oli psalmi, joka vaihtui kirkkovuoden ajankohdan mukaan. Sitä laulettiin niin kauan kuin seurakuntalaiset toivat lahjojaan alttarille. Varhaisina aikoina näistä lahjoista erotettiin ehtoollisella siunattavat leipä ja viini. Tämän perinteen mukaisesti kerätään uhrivirren aikana kolehti ja katetaan ehtoollispöytä. Idän kirkossa offertoriumia vastaa jossain määrin proskomidi. == Lähteet == Luokka:Messu
Shakti

Shakti voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Shakti, hindulainen uskonnollinen käsite * Operaatio Shakti oli Intian ydinkoesarja Pokhran-II vuonna 1998 * Shakti, John McLaughlinin johtama jazz-yhtye * Shakti, bangladeshilainen sanomalehti * ”Shakti”, kappale CMX-yhtyeen Cloaca Maxima -albumilta * Shakti – Astitva Ke Ehsaas Ki, intialainen televisiosarja. == Elokuvat == * Shakti (vuoden 1982 elokuva), Bollywood-elokuva * Shakti (vuoden 2002 elokuva), Bollywood-elokuva * Shakti (vuoden 2011 elokuva), telugunkielinen elokuva * Shakti (vuoden 2012 elokuva), kannadankielinen elokuva * Prem Shakti, Bollywood-elokuva ==Katso myös== * Shaak Ti, kuvitteellinen henkilö Tähtien sota -elokuvissa
Reetta

Reetta-nimi on muotoutunut nimestä Reeta, joka on Margareta-nimen jälkiosasta syntynyt nimilyhenne. Reetta on nykyisin yleisempi kuin vanhempi Reeta-muoto. Nimi Reeta on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 3 036:lle ja Reetta 5 947 henkilölle. Reeta on ollut suomalaisessa nimipäiväkalenterissa vuodesta 1929 alkaen ja Reetta vuodesta 1984. Reetta ja Reeta viettävät nimipäiväänsä 20. heinäkuuta yhdessä seuraavien kanssa: Marketta, Maarit, Maaret, Margareeta, Margereta, Margit, Marit, Greta ja Gretel. Ortodoksisessa kalenterissa Reetan päivä on suurmarttyyri Marinan muistopäivänä 17. heinäkuuta. ==Tunnettuja Reettoja ja Reetoja== * Reetta Aalto (s. 1976), elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja kirjailija * Reeta Aarnio (s. 1971), lasten- ja nuortenkirjailija * Reetta Andolin (ent. Kivelä, s. 1977), elintarviketieteilijä * Reetta Gröhn-Soininen (s. 1969), kuvanveistäjä * Reetta Huhtanen (s. 1981), dokumenttielokuvien ohjaaja * Reetta Hurske (s. 1995), pika-aitajuoksija * Reeta Hämäläinen (s. 1988), kartanlukija * Reetta Hämäläinen (s. 1992), seiväshyppääjä, pika- ja aitajuoksija * Reetta Joronen (s. 2000), keskimatkojen juoksija * Reetta Juntunen (s. 2001), pesäpalloilija * Reetta Kallio (s. 1989), korkeushyppääjä * Reetta Kankare (s. 1988), näyttelijä * Reeta Kivihalme (1959/1960), toimittaja ja tv-tuottaja * Reeta- Mari Kolkkala (s. 1969), suunnistaja * Reetta Korhonen (s. 1986), laulaja, tanssija ja näyttelijä * Reetta Kälviäinen (s. 1960), epilepsialääkäri ja professori * Reeta Laaksonen (s. 1972), korkeushyppääjä * Reetta Laitinen (s. 1982), kulttuurintutkija ja sarjakuvantekijä * Reetta Laitinen (s. 1961), kiekonheittäjä * Reetta Meriläinen (s. 1950), Helsingin Sanomien entinen päätoimittaja * Reetta Niemelä (s. 1973), runoilija ja lastenkirjailija * Reetta Niemensivu (s. 1979), kuvittaja ja sarjakuvataiteilija * Reetta Pekkanen (s. 1985), runoilija * Reetta Piipari (s. 1980), koripalloilija ja valmentaja * Reetta Ranta (s. 1975), tietokirjailija, televisiojuontaja, mytologi ja toiminnanjohtaja * Reetta Ristimäki (s. 1964), laulaja ja näyttelijä * Reetta Räty (s. 1974), toimittaja, Helsingin Sanomien entinen toimituspäällikkö * Reetta Rönkä (s. 1989), radiojuontaja ja toimittaja * Reetta Suomela (s. 1998), jalkapalloilija * Reetta Toivanen (s. 1969), alkuperäiskansatutkimuksen professori * Reetta Vanhanen (s. 1990), lääkäri, Vihreiden poliitikko ja kaupunginvaltuutettu * Reeta-Leena Vestman, o.s. Korhola (s. 1983), laulaja ja pianisti * Reetta Vuokko-Syrjänen, kirjailija ja kriitikko * Reetta Ylä-Rautio (s. 2003), näyttelijä ja malli ==Kuvitteellisia Reettoja ja Reetoja== * Reeta, Elina Karjalaisen Uppo Nalle -kirjojen tyttö, Uppiksen paras ystävä. * Reetta Ruusu, koreografi televisiosarjassa Pasila * Kersantti Reetta Räyhä, Masi-sarjakuvan hahmo * Reetta Tuura, Uuno Turhapuron anoppi * sokea Reetta, kansansanonnan henkilö, joka puuttuvasta näkökyvystään huolimatta kykenee sentään havaitsemaan ilmiselvät asiat ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Shakti (yhtye)

Shakti oli akustinen yhtye, joka yhdisteli intialaista ja jazzmusiikkia. Sitä pidetään yhtenä ensimmäisistä maailmanmusiikkiyhtyeistä. Shaktissa soittivat brittiläinen kitaristi John McLaughlin ja viulisti Lakshminarayana Shankar, tablisti Zakir Hussain, R. Raghavan (mridangam) ja T. H. Vinayakram (ghatam). Yhtye perustettiin 1970-luvun alkupuolella, mutta aktiivisimmillaan se toimi vuosina 1975–1977. == Diskografia == * * * == Lähteet == Luokka:Jazzyhtyeet Luokka:Fuusiojazz Luokka:Maailmanmusiikkiyhtyeet Luokka:Intialaiset yhtyeet
Integraalitesti

Integraalitesti on tapa tutkia ei-negatiivisen sarjan suppenemista. Testin varhaisen muodon kehittivät Intiassa 1400-luvulla Keralan koulussa Madhava ja hänen seuraajansa. Euroopassa sen kehittivät myöhemmin, mahdollisesti itsenäisesti, Maclaurin ja Cauchy. Testiä kutsutaankin joskus nimellä Maclaurinin–Cauchyn testi. Sarja :\sum_{n=1}^\infty a_n suppenee, jos ja vain jos integraali :\int_1^\infty f(x)\,dx on äärellinen. Tässä f(x) on positiivinen aidosti vähenevä funktio, joka on määritelty välillä [1, ∞[ ja joka on f(n) = an kaikilla n. Jos integraali hajaantuu, myös sarja hajaantuu. ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * Knopp, Konrad, "Infinite Sequences and Series", Dover publications, Inc., New York, 1956. (§ 3.3) ISBN 0-486-60153-6 * Whittaker, E. T., and Watson, G. N., A Course in Modern Analysis, fourth edition, Cambridge University Press, 1963. (§ 4.43) ISBN 0-521-58807-3 Luokka:Analyysi
Reijo Leppänen

Reijo Kalevi Leppänen (s. 8. marraskuuta 1951 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä. ==Ura== Leppänen pelasi turkulaisjoukkueissa koko peliuransa. Hän aloitti TuTossa 1968. Vuonna 1975 Leppänen siirtyi TPS:aan TuTon ajauduttua taloudellisiin vaikeuksiin ja pudottua sarjaporrasta alemmas. TPS:ssa hän pelasi aina vuoteen 1987. Leppänen voitti urallaan yhden Suomen mestaruuden ja yhteensä kahdeksan mitalia. Pisteitä hänelle kertyi 616:ssa ottelussa 730 (356+374), jolla hän on SM-sarjan ja -liigan kautta aikojen pistepörssin kärkipäässä. Arvokisoissa Leppänen edusti Suomea kahdesti: kerran MM-kisoissa ja olympialaisissa. A-maaotteluita hän pelasi yhteensä 56, joissa tuli tehot 13+17. ==Tilastot== 1968–1969 TuTo SM-sarja 6 1 0 1 0 – – – – – 1969–1970 TuTo SM-sarja 22 6 7 13 0 – – – – – 1970–1971 TuTo SM-sarja 22 3 9 12 4 – – – – – 1971–1972 TuTo SM-sarja 32 13 11 24 2 – – – – – 1972–1973 TuTo SM-sarja 36 26 15 41 18 – – – – – 1973–1974 TuTo SM-sarja 34 30 16 46 8 – – – – – 1974–1975 TuTo SM-sarja 35 20 18 38 6 – – – – – 1975–1976 TPS SM-liiga 36 17 12 29 20 4 3 1 4 0 1976–1977 TPS SM-liiga 33 11 21 32 14 8 3 5 8 2 1977–1978 TPS SM-liiga 36 10 13 23 4 8 2 0 2 2 1978–1979 TPS SM-liiga 36 24 13 37 8 6 3 2 5 2 1979–1980 TPS SM-liiga 35 29 39 68 14 6 4 4 8 6 OK 6 5 4 9 0 1980–1981 TPS SM-liiga 35 31 45 76 12 7 5 5 10 4 1981–1982 TPS SM-liiga 34 33 37 70 10 7 5 6 11 2 MM 7 2 4 6 2 1982–1983 TPS SM-liiga 34 25 24 49 12 3 0 4 4 2 1983–1984 TPS SM-liiga 35 16 28 44 12 10 6 5 11 2 1984–1985 TPS SM-liiga 35 28 26 54 8 10 5 7 12 0 1985–1986 TPS SM-liiga 36 19 20 39 8 6 0 0 0 0 1986–1987 TPS SM-liiga 44 14 20 34 14 5 0 0 0 0 1987–1988 Kiekko-67 II-div. 28 29 59 88 8 – – – – – 1988–1989 Kiekko-67 II-div. 31 29 58 87 6 – – – – – 1989–1990 Kiekko-67 II-div. 41 18 35 53 11 – – – – – 19 kautta yhteensä SM- sarja/SM-liiga 616 356 374 730 174 80 36 39 75 22 ==Saavutukset ja palkinnot== * 1 Suomen mestaruus (1976) * 3 SM-hopeaa ja 4 -pronssia * SM-liigan paras pistemies (1981, 1982) * SM-sarjan ja -liigan maalipörssin voittaja (1974, 1982) * SM-liigan syöttöpörssin voittaja (1981, 1982) * Tehopelaaja (1981) * Herrasmiespelaaja (1985) * Lynces Academicin parhaan hyökkääjän patsas (1982) * Valinta All Stars -kentälliseen (1980, 1981, 1982, 1985) * Suomen Jääkiekkoleijona #87 * Paita numero 15 jäädytetty TPS:ssa ==Lähteet== * *Leppäsen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla * Reijo Leppänen -tilastosivu - quanthockey.com * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Aarne Honkavaara -palkinnon voittajat Luokka:Matti Keinonen -palkinnon voittajat Luokka:Raimo Kilpiö -palkinnon voittajat Luokka:Veli-Pekka Ketola -palkinnon voittajat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Seppo Suoraniemi

Seppo Sihveri Suoraniemi (s. 26. elokuuta 1951 Oulu) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Suoraniemi on valittu Suomen jääkiekkoleijonaksi numero 88. Suoraniemi toimii nykyisin valmennustehtävissä. Seppo Suoraniemen poika Mika on SM-liigassakin pelannut hyökkääjä. == Ura pelaajana seurajoukkueissa == Suoraniemi pelasi Suomen pääsarjassa neljässä eri joukkueessa. Hän aloitti Helsingissä 1970 ja pelasi kaksi kautta sekä HJK:ssa että Jokereissa. Jokereista hän siirtyi Ilvekseen ja sieltä edelleen TPS:aan, jossa pelasi kaudet 1976–1983. Tämän jälkeen Suoraniemi siirtyi ykkösdivisioonaan TuTon joukkueeseen, jossa Suoraniemi pelasi kaudet 1984–1987. Uransa Suoraniemi lopetti Japanin sarjan Kokudo Keikakussa. Suomen pääsarjan runkosarjassa Suoraniemi keräsi tehot 136+112 418 ottelussa. Pudotuspeleissä hänen saldokseen muodostui 47 ottelussa 13+9. Suoraniemi voitti urallaan yhden Suomen mestaruuden ja yhteensä kahdeksan mitalia. == Ura maajoukkueessa == Maajoukkueessa Suoraniemi pelasi 159 A-maaottelua pisteillä 9+13. Hän edusti Suomea neljä kertaa MM-kisoissa ja kerran olympialaisissa. == Ura jääkiekkovalmentajana == Suoraniemi on 1990-luvulta lähtien toiminut moninaisissa valmennustehtävissä. Kaudella 1994–1995 Suoraniemi aloitti SM- liigaan nousseen TuTon päävalmentajana, mutta heikosti sujuneen kauden takia hänet korvattiin tammikuussa 1995 kakkosvalmentaja Kari Yli-Mäenpäällä. TuTo oli lopulta sarjan toiseksi viimeinen. Tammikuun 23. päivä vuonna 2011 Seppo Suoraniemi valittiin Turun Palloseuran valmennusryhmään. ==Saavutukset ja palkinnot== *1 Suomen mestaruus (1973) *3 SM-hopeaa ja 4 -pronssia *1 Japanin sarjan hopea *Suomen Jääkiekkoleijona #88 ==Lähteet== * *Suoraniemen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Osamäärätesti

__NOTOC__Osamäärätesti tai suhdetesti on tapa tutkia reaali- tai kompleksitermisten sarjojen \sum_{n=1}^\infty a_n suppenemista. Testin julkaisi Jean le Rond d'Alembert ja se tunnetaankin joskus nimellä d'Alembertin osamäärätesti. Testiä varten lasketaan sarjan kahden peräkkäisen termin itseisarvon raja-arvo indeksin n lähestyessä ääretöntä ja merkitään saatua raja-arvoa kirjaimella L. Matemaattisesti ilmaistuna :\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{a_{n+1}}{a_n}\right| = L. Saatua raja- arvoa tulkitaan seuraavasti: * jos L<1 \\!, niin sarja suppenee. * jos L>1 \\!, niin sarja hajaantuu. * jos L=1 \\!, niin sarjan suppenemisesta ei voida sanoa mitään osamäärätestin perusteella. == Esimerkkejä == === Suppeneva === Tutkitaan sarjan :\sum_{n=1}^\infty\frac{n}{e^n} suppenemista. Lasketaan sarjan kahden peräkkäisen termin itseisarvon raja-arvo :\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{a_{n+1}}{a_n}\right| =\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{\frac{n+1}{e^{n+1}}}{\frac{n}{e^n}}\right| =\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{n+1}{e^{n+1}}\cdot\frac{e^n}{n}\right| =\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{n+1}{n}\cdot\frac{e^n}{e^n\cdot e}\right| =\lim_{n\rightarrow\infty}\left|(1+\frac{1}{n})\cdot\frac{1}{e}\right| =1\cdot\frac{1}{e} =\frac{1}{e} <1. Koska raja-arvo L=\frac{1}{e} on pienempi kuin 1, niin sarja suppenee. === Hajaantuva === Tutkitaan sarjan :\sum_{n=1}^\infty\frac{e^n}{n} suppenemista. Osamäärätestin mukaisesti lasketaan :\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{a_{n+1}}{a_n}\right| =\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{\frac{e^{n+1}}{n+1}}{\frac{e^n}{n}}\right| =\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{e^{n+1}}{n+1}\cdot\frac{n}{e^n}\right| =\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{n}{n+1}\cdot\frac{e^n\cdot e}{e^n}\right| =\lim_{n\rightarrow\infty}\left|(1-\frac{1}{n+1})\cdot e\right| =1\cdot e =\\!\, e >1. Koska L=e\approx 2{,}718\dots on suurempi kuin 1, niin sarja hajaantuu. ===Testi ei kerro suppenemisesta=== Jos sarjan raja-arvo L on tasan 1 eli :\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{a_{n+1}}{a_n}\right|=1, niin osamäärätestillä ei voida selvittää sen suppenemista. Esimerkiksi sarja :\sum_{n=1}^\infty 1 hajaantuu, mutta :\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{1}{1}\right| = 1. Sarja :\sum_{n=1}^\infty \frac{1}{n^2} puolestaan suppenee itseisesti, mutta :\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{\frac{1}{(n+1)^2}}{\frac{1}{n^2}}\right| = 1. Sarja :\sum_{n=1}^\infty (-1)^n\frac{1}{n} suppenee ehdollisesti, mutta :\lim_{n\rightarrow\infty}\left|\frac{\frac{(-1)^{n+1}}{(n+1)}}{\frac{(-1)^{n}}{n}}\right| = 1. ==Katso myös== * Vertailuperiaate * Juuritesti * Integraalitesti == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Knopp, Konrad, "Infinite Sequences and Series", Dover publications, Inc., New York, 1956. (§ 3.3, 5.4) ISBN 0-486-60153-6 * Whittaker, E. T., and Watson, G. N., A Course in Modern Analysis, fourth edition, Cambridge University Press, 1963. (§ 2.36, 2.37) ISBN 0-521-58807-3 Luokka:Analyysi it:Criteri di convergenza#Criterio del rapporto (o di d'Alembert)
Pertti Valkeapää

Pertti Valkeapää (s. 13. helmikuuta 1951 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Valkeapää oli pitkään Tapparan luottopuolustajia. Hänen liigauransa alkoi 1969 ja loppui 1986. Valkeapää edusti koko ajan Tapparaa. Hän ehti voittamaan 17 kauden aikana 11 SM-mitalia, joista kuusi oli kultaista. Yhteensä Valkeapää pelasi pääsarjan runkosarjassa 505 ottelua tehoin 34+61. Pudotuspeleissä hän teki pisteet 4+13 72 ottelussa. Valkeapää edusti Suomea kolme kertaa MM-tasolla. A-maaotteluita hänelle kertyi 61 ja pisteitä niissä 1+4. ==Saavutukset ja palkinnot== *6 Suomen mestaruutta (1975, 1977, 1979, 1982, 1984, 1986) *4 SM-hopeaa ja 1 -pronssi *Suomen Jääkiekkoleijona #89 ==Lähteet== * *Valkeapään tiedot Jääkiekkomuseon sivulla Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Castel Gandolfo

Castel Gandolfo on pieni kaupunki Italiassa Latiumin alueella. Se sijaitsee Albanojärven rannalla. Paikkakunta sijaitsee 30 kilometriä Roomasta kaakkoon Alban vuoristossa. Castel Gandolfon kunnassa on noin 9 000 asukasta. Kaupunki tunnetaan paavin kesäasunnosta (), joka on rakennettu 1600-luvulla paavi Urbanus VIII:lle. Arkkitehtina toimi italialainen Carlo Maderno. Paavit Paavali VI ja Pius XII kuolivat Castel Gandolfossa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Paavien kesäpalatsi Castel Gandolfo, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 29.09.1929, nro 39, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Rooman metropolikaupungin kunnat
Vertailuperiaate

Vertailuperiaate tai vertailutesti on tapa tutkia sarjojen suppenemista. Testiä on kahta muotoa. == Vertailuperiaate == Olkoon sarjat :\sum_{n=1}^\infty a_n ja \sum_{n=1}^\infty b_n ja :0 \le a_n \le b_n Tällöin jos :A) sarja a_n hajaantuu, niin b_n hajaantuu (minoranttiperiaate) :B) sarja b_n suppenee, niin a_n suppenee (majoranttiperiaate) == Vertailuperiaatteen raja-arvomuoto == Olkoon sarjat :\sum_{n=1}^\infty a_n ja \sum_{n=1}^\infty b_n ja :0 \le a_n < b_n Lasketaan osamäärän raja-arvo :\lim_{n->\infty} a_n/b_n = L Nyt: :A) jos L e0 ja L e\infty, niin: a_n suppenee \Leftrightarrow b_n suppenee :B) jos L=0 tai L\to\infty, niin sarjat joko suppenevat tai hajaantuvat == Katso myös == * Juuritesti * Osamäärätesti * Integraalitesti ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * Knopp, Konrad, "Infinite Sequences and Series", Dover publications, Inc., New York, 1956. (§ 3.1) ISBN 0-486-60153-6 * Whittaker, E. T., and Watson, G. N., A Course in Modern Analysis, fourth edition, Cambridge University Press, 1963. (§ 2.34) ISBN 0-521-58807-3 * Luokka:Analyysi fr:Série convergente#Principe général : règles de comparaison
Pentti Keinänen

Pentti Keinänen (9. marraskuuta 1927 – 24. toukokuuta 1959) oli helsinkiläinen toimitusjohtaja ja kilpa-autoilija, joka sai surmansa Vaasan raviradalla järjestetyssä kilpailussa. Pohjoismaisissa autojen nopeuskilpailuissa Midget- luokan ensimmäisessä lähdössä oli määrä ajaa kymmenen kierrosta. Kolmannella kierroksella Keinänen yritti ohittaa Carl-Otto Bremeriä ja otti liian suuren riskin. Hän ajoi liian lähelle radan sisäreunaa ja menetti Cooper-autonsa hallinnan. Auto ajautui radan sisäpuolelle ja kiepsahti kahdesti pituusakselinsa ympäri, jolloin Keinänen sinkoutui ulos autostaan. Paikalla ollut ambulanssi toimitti Keinäsen Vaasan keskussairaalaan, mutta siellä voitiin vain todeta kallonpohjavamman aiheuttaneen kuoleman. Sport-Auton toimitusjohtaja Pentti Keinänen omisti autohallin Ruskeasuolla. ==Lähteet== * Helsingin Sanomat 25.5.1959 s. 5 * Hufvudstadsbladet 25.5.1959 s. 1 ja 10 * Uusi Suomi 25.5.1959 s. 1 Luokka:Suomalaiset autourheilijat Luokka:Autourheiluonnettomuudet Suomessa Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Juuritesti

Juuritesti on tapa tutkia sarjojen suppenemista. Se on erityisen hyödyllinen potenssisarjoja tutkittaessa. Testin kehitti ensimmäisenä Cauchy ja se tunnetaan myös Cauchyn testinä.http://planetmath.org/cauchysroottest Olkoon : \sqrt[n]{|f_n|} \to C, kun n \to \infty Tällöin, jos: * C<1 \\!, sarja suppenee itseisesti * C>1 \\!, sarja hajaantuu, * C=1 \\!, testillä ei voi tutkia sarjan suppenemista ==Katso myös== * Vertailuperiaate * Osamäärätesti * Integraalitesti ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * * Luokka:Analyysi pl:Kryteria zbieżności szeregów#Kryterium Cauchy'ego
Martianus Capella

Martianus Minneus Felix Capella (400-luku) oli roomalainen pakanallinen myöhäisantiikin ajan kirjoittaja ja uusplatonilaisiin luettavissa oleva filosofi. Martianus tunnetaan ennen kaikkea allegorisesta teoksestaan De nuptiis Philologiae et Mercurii (”Filologian ja Merkuriuksen avioliitto”). Hän kirjoitti kirjan vuoden 410, jolloin Alarik tuhosi Rooman, ja vuoden 429, jolloin vandaalit valloittivat Pohjois-Afrikan, välillä. 500-luvun puolessavälissä retoriikan opettaja Securus Memor Felix lainasi hänen teostaan, mikä osoittaa, että se oli hänen käytössään jo tuolloin. == Aiheesta muualla == * Martianus Capella. Catholic Encyclopedia. Luokka:Roomalaiset filosofit Luokka:Roomalaiset kirjailijat Luokka:Uusplatonistit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Naisia hermoromahduksen partaalla

Naisia hermoromahduksen partaalla () on Pedro Almodóvarin käsikirjoittama ja ohjaama espanjalainen elokuva vuodelta 1988. Sen pääosissa nähdään muun muassa Carmen Maura, Antonio Banderas ja Julieta Serrano. ==Juoni== Elokuva on absurdi farssi intohimoisista ja aktiivisista naisista, joiden kärsimykset kutoutuvat rakkauden tematiikkaan. Miesten hulluksi tekemät naiset kokoontuvat Pepan (Maura) huoneistoon, jossa sängyt palavat ja puhelimet tuhoutuvat. ==Vastaanotto== Elokuva on ollut hyvin suosittu niin Espanjassa kuin maailmallakin. Se oli muun muassa Oscar-ehdokkaana parhaan ulkomaisen elokuvan sarjassa vuonna 1988 ja voitti Goya-palkinnot vuonna 1989 sarjoissa paras käsikirjoitus, paras naispääosa (Carmen Maura), paras naissivurooli (María Barranco) ja paras leikkaus (José Salcedo). The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi sen kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1988 espanjalaiset elokuvat Luokka:Pedro Almodóvarin ohjaamat elokuvat Luokka:Draamakomediaelokuvat
Otralan linnavuori

Otralan linnavuori eli Ohralan linnavuori on Mikkelissä sijaitseva ehkä rautakautinen linnavuori. == Linnavuori == Linnavuori sijaitsee Mikkelin asemalta 9,7 kilometriä etelään Lavialan kylässä. Se jää Ukonveden itärannalla itään työntyvän Tiusalanlahden ja pohjoisemman Levastinlahden väliselle niemelle. Se on aikoinaan ollut saarena, mutta nykyisin vuoren yhdistää mantereeseen idässä oleva alava kannas. Keskellä niemeä sijaitsee lähes pohjois-eteläsuuntainen kallioinen harjanne, joka kohoaa noin 40 metriä Ukonveden pintaa korkeammalle. Mäen rinteet ovat jyrkät ja kallioaluetta reunustaa muutamat jyrkänteet. Vuorelle on helpointa kiivetä pitkin pohjoista tai eteläistä rinnettä, joita suojaavatkin kiviset vallit. Vallien välinen alue on 0,5 hehtaarin suuruinen. Vallit ovat jäänteitä muinaisesta puolustusvarustuksesta. Korkeudeltaan liki 2 metristä pohjoista vallia on entisöity vuonna 1955. Linnavuorelta on hyvä näkyvyys Ukonvedelle ja suora näköyhteys Sairilan linnavuorelle. Otralan linnavuori on arvioitu rautakautiseksi tai keskiaikaiseksi varustukseksi. Se on saattanut olla vartiopaikka, mistä on voitu seurata vesillä liikkuvia veneitä. Vartiopaikan takana sijaitsevat rautakautiset ja keskiaikaiset asutusalueet, joista kertovat Porrassalmen Kyyhkylän ja Tuukkalan muinaisjäännökset sekä edelleen pohjoisempana Visulahden ja Sairilan muinaisjäännökset. Linnoitusta on saatettu käyttää aluetta puolustavien sotajoukkojen kokoontumis- tai turvapaikkana. Linnan merkitys pakopaikkana on myös ollut tärkeä. == Tutkimukset == Vuorilinna tunnettiin yleisesti 1800-luvulla. Vuonna 1888 Hjalmar Appelgren suoritti paikalla arkeologiset kaivaukset. Tämän jälkeen paikkaa on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1937, 1938 ja 1955 (Jorma Leppäaho), vuonna 1972 (Matti Huurre) ja vuonna 1991 (Hannu Poutiainen). == Kohteen hoitaminen == Museovirasto on hoitanut kohdetta 1990-luvulta vuoteen 2009, jolloin paikkaa hoidettiin viimeksi. Tämän jälkeen hoito-ohjelma keskeytettiin varojen puutteen vuoksi. Vuonna 1991 alueella karsittiin puustoa ja rakennettiin kulkua helpottavia portaita. Linnavuoren ympäristön alkuperäisyys on tuhoutunut vapaa-ajan asuntojen ympäriltä, mutta vuoren rinteet ja lakialue on nykyään luonnonsuojelualuetta. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * Rinne, Juhani: ”Puolustus, rajankäynnit ja rajalinnat”. Teoksessa * * Luokka:Suomen muinaislinnat Luokka:Mikkelin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Etelä-Savon historia