EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Juho Vuori

thumb|Juho VuoriJuho Viktor Vuori (21. elokuuta 1889 – 30. huhtikuuta 1918) oli akaalainen räätäli ja Toijalan punakaartin lentävän komppanian päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän komensi yhdessä rykmentinpäällikkö Otto Laxin kanssa punakaartilaisjoukkoa, joka suoritti puhdistuksia Toijalassa ja sen ympäristökunnissa, ja Marko Tikan tutkimusten mukaan tappoi noin satakunta valkoista tai muuten punaisten vastustajaksi tiedettyä henkilöä Toijalan teloituksissa. Ensimmäinen surmattu oli käräjätuomari August Kärävä. Vuoren joukkion tunnetuin surma oli Honkolan kartanon isännän asessori Elis Furuhjelmin, tämän veljen everstiluutnantti Otto Furuhjelmin ja kahden kartanosta vangitun valkoisen lakimiehen ampuminen. Sodan jälkeen Vuori jäi kiinni, joko Hämeenlinnassa tai Nuutajärvellä, jonka jälkeen hänet heti ammuttiin. == Katso myös == * Kalle Tanner * Toijalan teloitukset 1918 * Valdemar Niemenström * H. F. Forsell == Lähteet == Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomen sisällissodan terroriin osalliset henkilöt Luokka:Sotarikoksista syytetyt Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Kalle Kataja

Kalle Reinhold Kataja (16. heinäkuuta 1876, Tampere – 4. huhtikuuta 1918Kataja, Kalle Reinhold – Suomen sotasurmat 1914–1922) oli Tampereen naiskaartin päällikkö ja pellavatehtaan työmies.Hoppu, Tampereen naiskaarti, s. 140 Hän oli kotoisin Järvensivun kaupunginosasta. Ilmeisesti hän toimi myös naisten kouluttajana. Hän kaatui Tampereen taistelussa. Tuomas Hopun teoksen Tampereen naiskaarti mukaan joku hänen omista sotilaistaan olisi ampunut häntä selkään, kun hän ajoi naiskaartilaisia pistooli kädessä taisteluun.Hoppu, Tampereen naiskaarti, s. 157 Kataja oli naimisissa ja häneltä jäi jälkeen kuusi lasta. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Myyttien naiskaarti – Tamperelainen, 13.09.2008 * Onkiniemen taistelua ei käyty – Aamulehti, 25.08.2008 Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Kuolemantanssi

Kuolemantanssi tai kalmantanssi (, , , ) on myöhäiskeskiajan kirkkotaiteessa esiintyvä aihe, joka kuvaa vertauskuvallisesti kuoleman yleismaailmallisuutta eli universaaliutta. Kuolemantanssi-aiheiset maalaukset sisältävät yleensä henkilöityneen kuoleman, joka johtaa tanssivien hahmojen joukkoa hautaan. Usein hautaan marssivassa kulkueessa esiintyy hahmoja kaikista yhteiskunnan kerroksista – kuninkaita, paaveja, munkkeja, nuoria, maatyöläisiä jne. Se on symbolikuva siitä, että kuolemassa kaikki ovat samanarvoisia. Aihe tunnetaan jo 300-luvulta alkaen, mutta se yleistyi Jean Le Fèvren La Danse Macabre -runon ilmestyttyä vuonna 1376. Kuuluisimmat kuolemantanssit ovat ranskalaisissa ja saksalaisissa kirkoissa usein esiintyvät fresko-aiheet. Ne tehtiin yleensä mustan surman tunnelmissa muistuttamaan ihmisiä heidän elämänsä hauraudesta ja maallisen kunnian katoavaisuudesta. Bernt Notke maalasi 1400-luvun lopulla Lyypekin Mariankirkkoon loisteliaan Kuolemantanssin, mutta kirkko paloi vuonna 1942. Notken työpajan maalaama Kuolemantanssi on kuitenkin edelleen tallella Tallinnan Niguliste-kirkossa, joka toimii nykyään museona ja konserttisalina. Suomen ainoa säilynyt kuolemantanssikuvaelma on 1500-luvun alussa tehdyssä seinämaalauksessa Inkoon kirkossa. Kuolemantanssi on aiheena suosittu myös musiikissa. Klassiset säveltäjät, kuten Franz Liszt ja Camille Saint -Saëns ovat tehneet aiheesta sävellyksiä. Aihetta ovat suosineet myös erilaiset heavy metal -yhtyeet, kuten Iron Maiden kappaleella Dance of Death, joka löytyy yhtyeen julkaisemalta samannimiseltä levyltä (2003). Suomalainen metalliyhtye Catamenia on tehnyt Kuolon Tanssi -kappaleen Chaosborn-albumille ja saksalaisella Absurd-yhtyeellä on kappale nimeltä Pesttanz. Teemaa on jatkanaut okkultistista rokkia tekevä Ghost Dance Macabre -kappaleella 2018. Tiedosto:Bernt Notke Danse Macabre.jpg|Bernt Notke, Tallinnan kuolemantanssi, 1463. Kuva:Hieronymus Bosch - The Garden of Earthly Delights - The Earthly Paradise (Garden of Eden).jpg|Hieronymus Bosch, Edenin puutarha, 1480–1505. Tiedosto:Slevogt5.jpg|Max Slevogt, Kuolemantanssi, 1868. File:Dance of Death, Mural in Inkoo Church, Finland 01.jpg|Inkoon kirkko, Kuolemantanssi. File:Dance of Death, Mural in Inkoo Church, Finland 02.jpg|Inkoon kirkko, Kuolemantanssi. '' == Katso myös == *Makaaberi *Memento mori *Vanitas *Ars moriendi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etnologia Luokka:Keskiajan taide Luokka:Taiteen aiheet Luokka:Tanssi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Kuolema
Juho Tammela

Juho Alfred Tammela (19. toukokuuta 1866 – 4. syyskuuta 1920) oli tamperelainen uunintekijä, Suomen sisällissodan aikana Tampereen punakaartin piiriesikunnan jäsen ja Tampereen linnoituspäällikkö. Hän toimi myös Tampereen punakaartin III. pataljoonan II. komppanian päällikkönä ja otti osaa Tampereen taisteluun. Hänen poikansa asemamies Lauri Alfred Tammela kaatui Tampereen taistelussa. Juho Tammela kuoli Tammisaaren vankileirissä vuonna 1920.Klemettilä, s. 244. == Lähteet == * Klemettilä, Aimo: Tampereen punakaarti ja sen jäsenistö. Tampere: Tampereen yliopisto, 1976. === Viitteet === Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Otto Degerman

Otto Degerman (20. marraskuuta 1888 – 5. toukokuuta 1918) oli tamperelainen työmies ja punakaartin työpataljoonan päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän syyllistyi valkoisiin kuuluvien henkilöiden pakottamisiin punakaartin työkomppanioihin. Hänen sanotaan olleen kielenkäytöltään hävytön ja raaka mies. Hän osallistui Tampereen taisteluun, jossa jäi valkoisten vangiksi. Hänet tuomittiin kuolemaan ja ammuttiin Kalevankankaalla. == Lähteet == * Kaukovalta, K.V.: Tampereen seudun kapinahistoria * Klemettilä, Aimo: Tampereen punakaarti ja sen jäsenistö * Tampere 1918: Vapriikin museon julkaisuja ===Viitteet=== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
A. Backman

A. Backman (k. 27. huhtikuuta – 5. toukokuuta 1918) oli entisen punakaartilaisen Arvo Niemisen mukaan Viipurin punaisten puolustusrintaman päällikkö sisällissodassa. Backman oli saanut aliupseerikoulutuksen Suomen sotaväessä. Hän jäi vangiksi ja hänet teloitettiin Naulasaaren taistelun jälkeen. J. O. Hannulan mukaan A. Backman sai surmansa Naulasaaren taistelussa. Epäonnistuttuaan murtautumaan valkoisten saarrosta punaiset pyysivät antautumisehtoja. Antautumisesta keskustellut valkoinen upseeri ilmoitti, että rivikaartilaiset saisivat pitää henkensä, mutta johtajista ei ollut takeita. Eräs punapäällikkö piti punakaartilaisille puheen, jossa sanoi, ettei rivimiesten tarvitse välittää johtajiensa kohtalosta, vaan pelastaa vain oma nahkansa. Nieminen arveli, että tämän puheen pitänyt päällikkö olisi ollut A. Backman. Tämän sanottuaan Backmaniksi oletettu päällikkö ratsasti Tervajoen suuntaan kohti näreikköä, jonka reunassa antautui suojeluskuntalaiselle. Sotasurmat-matrikkelin mukaan sodassa on ammuttu vain yksi A. Backman, joka oli kotoisin Porvoosta, kalakauppias ja punaisten komppanianpäällikkö. Hänet vangittiin 1. toukokuuta 1918, ja hän sai surmansa myöhemmin samana vuonna. SDP:n arkistosta peräisin olevan tiedon mukaan hänet murhattiin, kuolinpaikaksi on kylläkin merkitty Lahti ja kuolintapa epävarmaksi.Sotasurmat-matrikkeli: A Backman A. Backmanin henkilöllisyydestä tai edes etunimestä ei ole täyttä varmuutta. Valtiorikosasian tiedusteluosaston epätäydellisen Luettelo C:n mukaan Aksel Backman -niminen henkilö toimi Tienhaaran punakaartin komppanianpäällikkönä. == Lähteet == Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset sotilaat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Elli Kokko

thumb|125px|Elli Kokko Elin Sylvesterintytär Kokko (28. kesäkuuta 1893 – 25. toukokuuta 1918 Valkeala) oli kouvolalainen työläisnainen ja Kouvolan punakaartin naiskomppanian päällikkö Suomen sisällissodan aikana vuonna 1918. Hänet leimattiin valkoisten taholta ”yleiseksi naiseksi”, mutta nämä väitteet on voitu myöhemmin kumota Kouvolan kirkonkirjoja tutkimalla. Kokko joutui Kouvolassa valkoisten vangiksi. Hänet tuomittiin kuolemaan ja ammuttiin Kouvolan vankileirissä. == Lähteet == * * ===Viitteet=== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Suomen sisällissodan terrorin uhrit Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Otto Vuoristo

Otto Vuoristo (1886 – 29. huhtikuuta 1918 Tienhaara, Viipurin maalaiskunta) oli viipurilainen työmies, punakaartin päällikkö ja Kilpeenjoen rintaman komentaja Suomen sisällissodassa. Hän komensi Kilpeenjoen rintamaosuutta, lähimmän asetoverinsa ollessa Jalmari Parikka, Penttilän silloinen rintamapäällikkö ja myöhempi elokuvanäyttelijä. Vuoristo ampui itsensä Naulasaaren taistelun loppuvaiheessa 29. huhtikuuta, kun mottiin joutuneet punaiset päättivät antautua Viipurin länsipuolella Tienhaaran aseman luona.Teemu Keskisarja: Viipuri 1918, s. 306. Siltala, Helsinki 2013. ==Lähteet== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Viktor Ripatti

thumb|Viktor RipattiViktor Ripatti (22. kesäkuuta 1876 – 7. toukokuuta 1918 Viipuri) oli lappeenrantalainen suutari. Hän oli punainen rintamapäällikkö Suomen sisällissodassa ja entinen rakuunarykmentin vääpeli. Hän oli mukana Viipurin taistelussa huhtikuussa 1918, mutta jäi vangiksi ja surmattiin muun esikuntansa kanssa toukokuun alussa. Saul Nieminen on kirjoittanut Viktor Ripatin elämäkerran nimellä "Erään ihmisen tarina". == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Emil Parkkinen

Emil Antinpoika Parkkinen (22. marraskuuta 1878 – 21. helmikuuta 1918 Varkaus) oli savonlinnalainen maanviljelijä ja Savonlinnan punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän otti miehineen osaa Varkauden taisteluun, jossa jäi vangiksi. Hänet teloitettiin ilmeisesti saman tien Huruslahden jäälle yhdessä piirisihteeri Matti Aution ja noin 50 muun kaartilaisen kanssa. == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Mikko Jakowleff

Mikko Jakowleff (12. toukokuuta 1899 – 26. huhtikuuta 1918) oli lappeenrantalainen ylioppilas ja Lappeenrannan kaupungin miliisipäällikkö Suomen sisällissodan aikana 1918. Poliisilaitoksen kansliassa työskennellyt Jakowleff oli harvoja punaisten puolelle liittyneitä ylioppilaita. Vallanvaihdon jälkeen hänet vangittiin ja vietiin muiden mukana poliisikamarille. Vangittuja kuulusteltiin kaupunginkamreeri August Gestrinin johdolla. Läsnä oli myös Toivo Tapanainen. Kuulustelu keskeytyi jääkärikapteeni Väinö Strömbergin ja hotellinjohtaja Uno Sereniuksen tullessa paikalle. Nämä riistivät Jakowleffin pidätyssellistä. Humalassa ollut Strömberg ampui Jakowleffiä kuolettavasti selkään poliisikamarin pihalla.Tikka & Arponen 1999, 214-216 Kun Jakowleffin ruumis luovutettiin omaisille, annettiin samalla määräys, että ruumista ei saa siunata kirkossa. Ortodoksiperheelle tämä oli erityisen raskasta.Tikka & Arponen 1999, 217 Samoihin aikoihin ammuttiin myös Mikko Jakowleffin kanssa seurustellut näyttelijä Maiju Saikko. Hänen murhalleen ei löytynyt muuta syytä kuin suhde Jakowleffiin. == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Emil Lehén

Juho Emil Lehén (27. marraskuuta 1883 Jämsänkoski – 9. toukokuuta 1918 Viipuri) oli toimittaja, kirjailija ja Lappeenrannan punakaartin johtajia Suomen sisällissodan aikana. Emil Lehénin vanhemmat olivat puuseppä Juho Lehén ja Erika Samulintytär. Hänen nuorempi veljensä oli Tuure Lehén. Lehén toimi vuoteen 1903 saakka Jämsänkosken tehtaalla konttoriapulaisena. Muutettuaan paikkakunnalta hän työskenteli työväen osuuskaupan palveluksessa ensin Viialassa ja sitten Lempäälässä. Lehén oli vuosina 1904-1905 viipurilaisen Työ-lehden ensimmäisenä päätoimittajana. Vuosina 1906–1907 hän toimi Pohjolan tukkityömiesten ammatillisen järjestön kiertävänä asiamiehenä ja puhujana ja oli mukana organisoimassa Pohjolan tukkityöläisten suurta lakkoa. Tämän jälkeen Lehén palasi osuuskauppaliikkeen palvelukseen, ensin vuosina 1907–1908 Forssassa ja sitten osuuskaupanhoitajana Ruovedellä, Pyhäjärvellä, Porvoon Hamarissa ja Riihimäellä. Vuodesta 1913 Emil Lehén oli Lappeenrannassa ilmestyneen Kansan Ääni -lehden toimittajana. Hän toimi myös kirjailijana kirjoittaen proosaa, runoja ja näytelmän. Sisällissodan alettua Lehén jatkoi Kansan Äänen toimittajana, minkä lisäksi hän toimi Lappeenrannan vankilan johtajana punaisen vallan aikana. Hän ei kyennyt estämään valkoisten vankien joukkomurhaa Saimaan jäällä 22. huhtikuuta 1918 ja katsoi parhaaksi paeta Viipuriin. Hän jäi siellä valkoisten vangiksi, sai moninkertaisen kuolemantuomion ja teloitettiin Viipurin vankileirillä, tarinan mukaan Mannerheimin seuratessa tapahtumia. Lehénille oli myös tarjottu mahdollisuus paeta vankileiristä, mutta hän kieltäytyi. == Teoksia == * Elon myrskyissä. Ammattilaisten kirjapaino, Turku 1903 * Se oli pettäjän palkka : novelli. Ammattilaisten kirjapaino, Turku 1903 * Savua ja tulta : kokoelma runoja. Reino Drockila, Kotka 1904 * Elämän aallokossa : kertomuksia ja kuvauksia. Työväen sanomalehti, Tampere 1905 * Revontulia I : kokoelma runoja. Atte Mantere, Kemi 1906 * Pohjolan tukkityöläisten lakko sen synty ja kehitys. Atte Mantere, Kemi 1907 * Vastanaineitten vastukset. 3-näytöksinen huvinäytelmä. Tekijä, Lappeenranta 1916 == Lähteet == * * Suomen kirjailijat -tietokanta * * == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomen sisällissodan terrorin uhrit Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Väinö Starck

Väinö Vilhelm Starck (1887 – 9. toukokuuta 1918) oli lappeelainen sorvari ja Lappeenrannan punakaartin esikuntapäällikkö Suomen sisällissodan aikana. Hän otti osaa Joutsenon rintaman taisteluihin. Sodan lopussa hän osallistui Kaukaan tehtaiden koneiden ja laivojen tuhoamiseen Lappeenrannassa ja seurasi ylipäällikkö Viktor Ripattia Viipuriin. Hän jäi Viipurin taistelussa vangiksi, sai kuolemantuomion valkoisilta ja ammuttiin pian tämän jälkeen. == Lähteet == * Tikka, Marko: Koston kevät 1918 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Sotasurmat-projektin nimitiedoston tiedot Väinö Starckista Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Heikki Karjalainen

Heikki Karjalainen (20. toukokuuta 1883 Kempele – 27. huhtikuuta 1938 Oulu) oli suomalainen poliitikko ja opettaja. Karjalainen kirjoitti ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1903. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1908, jonka jälkeen hän aloitti matematiikan, fysiikan ja kemian opettajana Oulun suomalaisessa yhteiskoulussa. Rehtoriksi yhteiskouluun Karjalainen valittiin edellisen rehtorin Mauno Rosendalin kuoltua vuonna 1917. Rehtorina Karjalainen toimi vuoteen 1931 asti, jona kesänä hän aloitti työnsä Oulun kaupunginjohtajana. Karjalainen osallistui sekä valtakunnan politiikkaan että kunnallispolitiikkaan. Hänet valittiin eduskuntaan vuonna 1927 Kansallisen Edistyspuolueen ehdokkaana Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä ja hän oli eduskunnassa vuoteen 1929. Eduskunnassa hän toimi muun muassa sivistysvaliokunnassa. Kaupunkien kunnallislakiin säädettiin vuonna 1927 muutos, joka käytännössä loi Suomen kaupunkeihin kaupunginhallitukset, joiden johtoon valittiin kaupunginjohtaja. Karjalainen valittiin Oulun kaupunginjohtajaksi kaupunginvaltuuston kokouksessa 24. helmikuuta 1931. Hän ei ollut varsinaisesti hakenut virkaa, mutta oli ilmoittanut olevansa käytettävissä. Karjalainen sai 19 ääntä 35:stä. Kaupunginjohtajan valinnasta valitettiin ja Karjalainen pääsi virkaan vasta 27. heinäkuuta 1931. Kaupunginjohtajan virkaa hoiti virkaa tekevänä Kaarlo I. Junnelius, joka oli ollut kaupunginhallitusta edeltäneen rahatoimikamarin puheenjohtaja ja oli hoitanut kaupunginjohtajan virkaa 16. joulukuuta 1930 lähtien. Karjalainen oli siis kuitenkin ensimmäinen virkaan valittu kaupunginjohtaja. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Edistyspuolueen poliitikot Luokka:Oulun pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Oulun kaupunginvaltuutetut Luokka:Oulun läänin eteläinen vaalipiiri Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Elastomeeri

Elastomeeri on polymeeri, joka on kumimaisen elastinen. Se siis muovautuu venytettäessä tai puristettaessa, ja palautuu tämän voiman lakattua likimain alkuperäiseen muotoonsa. Elastomeereista ja lisäaineista valmistetaan elasteja kuten kumeja ja termoelasteja. Usein elastomeereiksi luetaan vähintään kaikki polymeerit, jotka ovat huoneenlämpötilassa lasisiirtymälämpötilansa ja sulamispisteensä välisessä kumimaisessa olomuodossa.Halary, s. 16–17 Lisäksi eräiden määritelmien mukaan elastomeereiksi lukeutuvat vain kertamuovit, joissa on oman määritelmänsä mukaisesti ristisidoksia. Tätäkin tarkempien määritelmien mukaan ristisidosten tulee olla harvassa, jolloin kertamuovin elastisuus on suuri. Elastomeerin saatetaan kaiken edeltävän lisäksi vaatia pystyvän venymään elastisesti vähintään kaksinkertaiseksi tai jopa nelinkertaiseksi. Taas laajemman määritelmän mukaan elastomeeripolymeerit voivat olla pelkkien kertamuovien lisäksi myös termoplastisia muoveja eli amorfisia tai puolikiteisiä kestomuoveja, jotka ovat huoneenlämmössä kumimaisessa olomuodossaan. Esimerkki tällaisesta kestomuovista on vulkanoimaton eli ristisidokseton luonnonkumi (cis-1,4-polyisopreeni). Monet kestomuovit eivät tosin ole kovin elastisia – venytettäessä ne saattavat jäädä pysyvästi venytettyyn muotoonsa, sillä niiden molekyyliketjut pääsevät liukumaan toistensa ohi ristisidosten puutteen vuoksi.Halary, s. 86 Selkeämmin elastisia, ja siten laajemman määritelmän mukaan elastomeereihin kuuluvia kestomuoveja, ovat esimerkiksi kolmoisblokki-polymeerit. Nämä voivat vastata ominaisuuksiltaan jopa vulkanoituja luonnonkumeja. Näiden polymeeriketjujen rakenne on An-Bx-An, eli ne koostuvat kahdesta kemiallisesti erilaisesta monomeeristä: A ja B. Nämä eivät liukene toisiinsa hyvin, joten ketjujen päiden A-polymeerit muodostavat keskinäisiä eli toisiinsa suuntautuneita pallomaisia alueita polymeerimassaan. Alueilla A-monomeerit sitoutuvat toisiinsa voimakkaasti, mutta ei-kovalenttisesti. Alueet käyttäytyvät silti lähes kuin kovalenttiset ristisidokset estäen ketjujen liukumista toistensa ohi. B-ketjut eivät muodosta yhtä voimakkaita sidoksia toistensa välille. B-ketjuosat ovat pitkiä, mahdollistaen siten polymeeriketjuille suuren liikkuvuuden. Yhdessä nämä ominaisuudet tekevät polymeerimassasta hyvin elastisen.Halary, s. 359–360 Usein vulkanoitu luonnonkumi luetaan elastomeeriksi. Määritelmästä riippuen elastomeereiksi saatetaan lukea mm. polybutadieeni, etyleeni-propyleeni kopolymeerit, styreeni-butadieenikumit ja etyleeni-vinyyliasetaatti. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *
Luettelo seksiasennoista

Tämä on luettelo eräistä asennoista, joissa ihmiset voivat harrastaa seksiä, esimerkiksi emätin- tai anaaliyhdyntää sekä suuseksiä. __TOC__ ==Eräitä asentoja == Luettelossa "vastaanottava partneri" saa peniksen emättimeensä tai peräaukkoonsa. Vastaanottava partneri voi anaaliyhdyntään soveltuvissa asennoissa olla joko nainen tai mies, mutta joissakin asennoissa vain emätinyhdyntä onnistuu. *Ratsastus: mies on selällään ja vastaanottava partneri istuu pystyasennossa miehen päällä. Tässä asennossa vastaanottava partneri saa määrätä työntövauhdin ja syvyyden. *Koira: vastaanottava partneri on kontillaan ja mies polvillaan pystyasennossa takana **Sammakko: vastaanottavan partnerin yläruumis on alempana ja pää lähes alas painettuna **Levitetty koira: vastaanottava partneri mahallaan, jalat täysin levällään, mies päällä *Lähetyssaarnaaja: perinteinen asento, nainen on selällään ja mies on pituussuunnassa päällä kasvot naista kohti. **Cat-asento: lähetyssaarnaaja, mutta mies on ylempänä ja liike tapahtuu työntämällä vuorotellen omalla lantiolla kumppanin lantio ulospäin **Sivuttainen lähetyssaarnaaja: vastaanottava partneri on kyljellään, mies polvillaan tulee takaapäin **Kansituolin murskaaminen: vastaanottava partneri on alla, jalat nostettuna miehen harteille **Rauhanmerkki: vastaanottava partneri on alla, jalat tiukasti yhdessä **Perhonen: vastaanottava partneri on selällään pöydällä ja mies seisoo *Lusikka: molemmat ovat kyljellään, takana oleva työntyy edessä olevaan *69-asento: osapuolet stimuloivat toistensa sukuelimiä samanaikaisesti suullaan. *"Voileipä": kolmen osapuolen asento, jossa kaksi osapuolta työntyvät keskellä olevaan. Esimerkiksi nainen ratsastusasennossa miehen päällä, toinen mies työntyy anukseen takaapäin. ==Kuvia seksiasennoista== Kuva:69ing.svg|Mies ja nainen 69-asennossa Kuva:Wiki-dstyle.png|Koira-asento Kuva:Wiki-cowgirl.png|Ratsastus-asento ("lehmityttö"-asento) ==Katso myös== *Reisiyhdyntä == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Bishop, Sally: Seksi-iloa - ideoita nautinnolliseen rakasteluun (Gummerus 2000) * Comfort, Alex: Rakasta hellästi (WSOY 1983) * Stoppard, Miriam: Ihanaa seksiä (WSOY 1991) * Lacroix, Nitya: Seksi ja aisti-ilot (Karisto 1999) ==Aiheesta muualla== *Kamasutra sexpositions *Kamasutra-sexpositions.com Luokka:Seksuaalinen toiminta Luokka:Asennot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Venäläiset

Venäläiset () on noin 135 miljoonan ihmisen itäslaavilainen, venäjän kieltä puhuva Euroopan suurin kansa. ==Venäläisten alueellinen jakautuminen== Venäläiset asuvat pääasiassa Venäjän federaatiossa, jonka väestöstä he muodostavat 79,8 prosenttia, eli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 116 miljoonaa henkeä, mutta myös laajamittaisesti Venäjän federaation ulkopuolella, enimmäkseen muissa entisissä neuvostotasavalloissa. Venäläiset ovat myös yksi Kiinan virallisesti tunnustamasta 56 etnisestä ryhmästä. ===Väestökarttoja=== Seuraavat kartat kuvaavat venäläisten osuutta väestöstä entisissä neuvostotasavalloissa Venäjällä, Baltian maissa, Valko-Venäjällä, Ukrainassa, Romaniassa ja Kazakstanissa. Russians ethnic 94.jpg|Venäläiset entisissä neuvostotasavalloissa vuonna 1994. Percentage of Russians by region.svg|Venäjän venäläiset 2010. Russians in Baltic States (2021).svg|Viro, Latvian ja Liettuan venäläiset vuonna 2021. Russians in Belarus (2019).png|Valko-Venäjän venäläiset vuoden 2019 väestönlaskennassa. 2001 Ukr ethno.png|Ukrainan venäläiset vuonna 2001 (punaisella). Rusi-lipoveni 2002.png|Lipovan venäläiset Romaniassa vuonna 2002. Russians in Kazakhstan Rus.png|Kazakstanin venäläiset vuonna 2021. == Uskonto == Valtaosa venäläisistä on uskonnoltaan ortodokseja. Ortodoksisella kirkolla on kautta historian ollut merkittävä rooli venäläisten kansallisen identiteetin kehityksessä, ja nykyaikana se on olennainen osa venäläisten kansallista kulttuuria. Neuvostoliiton uskontoihin kohdistaman sortopolitiikan takia moni venäläinen ei kuitenkaan varsinaisesti kuulu mihinkään kirkkoon. == Alkuperä == Nykyiset venäläiset, eli niin sanotut isovenäläiset, ovat muodostuneet suuresta joukosta muinaisia slaavilaisia, balttilaisia ja suomalais-ugrilaisia heimoja, sekä viikinkejä ja niihin sulautuneita muita väestöaineksia. Novgorodin ja Kiovan hallinnon hajottua 1100-luvulla väestöaineksesta erottuivat vuosisatojen kuluessa nykyiset venäläiset, eli isovenäläiset, valkovenäläiset ja ukrainalaiset, eli niin sanotut vähävenäläiset. Myöhemmin, laajassa mitassa 1800-luvulta, venäläiset ovat levittäytyneet Euroopan puoleisen Venäjän ulkopuolelle Keski-Aasiaan sekä Siperiaan, jossa he ovat nykyisin enemmistökansallisuutena. Venäläinen väestö on sulattanut itseensä suuren määrän erilaisia alkuperäiskansallisuuksia. Tämä prosessi jatkuu edelleen, ja sen seurauksena venäläinen kansa on geneettisesti kirjava, mutta kulttuurisesti ja kielellisesti yhtenäinen kokonaisuus. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Leena Liukkonen: Venäläiset tulevat! Siltala. 2013. ISBN10: 9522341592. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nuorten seksuaalisuus

Nuorten seksuaalisuus tarkoittaa nuorten seksuaalisia tunteita, käyttäytymistä ja kehitystä. Seksuaalisuus on usein tärkeä osa nuorten elämää. Nuorten seksuaaliseen käyttäytymiseen vaikuttaa usein heidän yhteiskuntansa normit ja tavat, seksuaalinen suuntautuminen ja yhteisön asettamat lait ja rajat, kuten suojaikäraja. Itsetyydytys aloitetaan usein juuri murrosiässä. Ihmisillä seksuaalinen halukkuus alkaa näkyä usein murrosiän myötä. Seksuaalisuuttaan voi ilmaista itsetyydytyksellä tai seksillä kumppanin kanssa. == Katso myös == * Lasten seksuaalisuus * Nuoruus Luokka:Seksuaalisuus Luokka:Nuoruus
Minoru Yamasaki

Minoru Yamasaki (, 1. joulukuuta 1912 Seattle, Washington, Yhdysvallat – 6. helmikuuta 1986 Detroit, Michigan, Yhdysvallat) oli amerikanjapanilainen arkkitehti. Hän suunnitteli muun muassa New Yorkin World Trade Centerin, jonka kuuluisat pilvenpiirtäjät tuhoutuivat syyskuun 11. päivän iskuissa vuonna 2001. Myös toinen Yamasakin kuuluisimmista luomuksista, Pruitt-Igoen asuinalue Saint Louisissa, on hävinnyt. Kunnianhimoisen kaupunkisuunnitteluprojektin slummiutuneet rakennukset purettiin räjäyttämällä vuonna 1972. Yamasaki syntyi Seattlessa Japanista muuttaneille siirtolaisvanhemmille. Hän valmistui arkkitehdiksi Washingtonin yliopistosta vuonna 1934. Työskenneltyään New Yorkissa hän muutti Detroitiin 1945 ja perusti vuosikymmenen lopulla arkkitehtitoimiston. Yamasaki oli naimisissa, ja hänellä oli kolme lasta. Pojista Kim jatkoi isänsä seuraajana tämän perustaman arkkitehtitoimiston johdossa. Yamasaki kuoli 73-vuotiaana mahasyöpään 6. helmikuuta 1986. == Yamasakin suunnittelemia kohteita == Tiedosto:Pruitt-Igoe- overview.jpg|Pruitt-Igoe, Saint Louis, 1954 Tiedosto:M&T; Plaza.jpg|One M&T; Plaza, Buffalo, 1966 Tiedosto:World Trade Center, New York City - aerial view (March 2001).jpg|World Trade Center, New York, 1971 Tiedosto:Rainier Tower Seattle Washington.jpg|Rainier Tower, Seattle, 1977 Tiedosto:Torre Picasso (Madrid) 10.jpg|Torre Picasso, Madrid, 1988 Tiedosto:CenturyPlazaTowers.jpg|Century Plaza Towers, Los Angeles, 1975 Tiedosto:Federal_Reserve_Bank,_Richmond,_Virginia.jpg|Federal Reserve Bank, Richmond, 1978 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Amerikanjapanilaiset Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset arkkitehdit
Neljäs seinä

Neljäs seinä viittaa näyttämötaiteissa kuvitteelliseen ja näkymättömään seinään katsojien ja näyttämön välissä. Neljännestä seinästä puhutaan myös fiktiivisissä taiteissa, kuten kirjallisuudessa, elokuvissa, televisiossa, radiossa, sarjakuvissa ja videopeleissä. Vertauskuvallisessa mielessä termi kuvaa oletettua katsojien heittäytymistä mukaan teokseen. Katsoja siis teeskentelee, että tapahtumat tosiaan tapahtuvat ja hahmot ovat todellisia henkilöitä, katsojan vain tarkkaillessa tapahtumia ”neljännen seinän” läpi. Jotta katsojalle jää tämä neljännen seinän illuusio, näyttelijät eivät myöskään noteeraa yleisöä vaan teeskentelevät, ettei sitä ole olemassa. Neljännen seinän rikkominen tarkoittaa tämän illuusion rikkomista. Elokuvassa päähenkilö saattaa yhtäkkiä puhutella suoraan yleisöä tai kirjassa henkilö saattaa alkaa kommentoida juonenkulun epäloogisuutta. Videopelissä hahmo voi puhua suoraan pelin pelaajalle ja esimerkiksi kommentoida tämän suoriutumista pelissä. Neljännen seinän rikkoessaan hahmo siis tiedostaa ja tunnustaa suoraan yleisölle, että hahmo itsessään ja häntä ympäröivä fiktiivinen maailma eivät ole todellisia, ja että hahmo on tietoinen itseään tarkkailevasta yleisöstä. Usein neljäs seinä rikotaan huumorin vuoksi, tosin sitä voidaan käyttää vakavissakin tilanteissa. Tunnettuja esimerkkejä neljännen seinän rikkomisesta ovat Deadpool-sarjakuvahahmo, Gintama-animesarja ja Metal Gear -pelisarja sekä brittiläisen komediaryhmä Monty Pythonin tuotanto. Käsite syntyi 1800-luvun lopulla. Sitä on käsitellyt kirjoituksissaan muun muassa André Antoine (1858-1943). == Katso myös == *Metafiktio == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Fourth Wall TV Tropes -wikisivustolla. Luokka:Elokuvaan liittyvät käsitteet Luokka:Narratologia Luokka:Metaforat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Deus ex machina

pienoiskuva|Deus ex machina klassisessa teatteriesityksessä. Euripideen Medeian esitys vuonna 2009 Syrakusassa Italiassa. Deus ex machina on fiktioteoksessa yhtäkkinen ja epäuskottava juonenkäänne, jossa jokin tarinan ongelma ratkaistaan ulkopuolisella ja irrallisella tekijällä tai selityksellä. Se voi myös muissa yhteyksissä viitata ongelman tai mysteerin epätyydyttävään ratkaisuun, joka perustuu selittämättömään ulkopuoliseen tekijään. Ilmaus deus ex māchinā on latinaa ja tarkoittaa kirjaimellisesti ”jumala koneesta”. Se on käännös alkuperäisestä kreikankielisestä ilmaisusta ἀπὸ μηχανῆς θεός (apo mēkhanēs theos). Termin käyttö alkoi antiikin Kreikan teatterista, missä lavasteista laskettiin nostureiden (mēkhanē) avulla näyttämölle jumalia, jotka ratkaisivat tilanteita ja kuljettivat juonta eteenpäin. Etenkin Aiskhyloksen ja Euripideen tragediat päättyivät usein näin. Aristoteles mainitsee tavan ja arvostelee sitä teoksessaan Runousoppi (15,6).http://www.leeds.ac.uk/classics/resources/poetics/poettran.htm Deus ex machina -käänne romaanissa, näytelmässä tai elokuvassa tuntuu usein epäuskottavalta ja epätyydyttävältä, koska sillä ei ole mitään yhteyttä teoksessa aiemmin kehiteltyyn juoneen. Sen käyttöä pidetään usein jopa huonon kirjoittajan merkkinä, ellei kyseessä ole parodia. == Lähteet == Luokka:Latinankieliset fraasit Luokka:Narratologia Luokka:Antiikin Kreikan teatteri Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Leksikologia

Leksikologia eli sanasto-oppi tai sanastontutkimus tutkii sanojen alkuperää eli etymologiaa, esineiden ja asioiden nimitysperusteita eli onomasiologiaa ja sanaston kuvauksen ja esittämisen periaatteita eli leksikografiaa. Käytännössä leksikografi on sanakirjankirjoittaja. Leksikologiassa voidaan tutkia myös, mitä elementtejä sanastossa on. Tällöin leksikaalisessa morfologiassa tutkitaan sananmuotoja ja leksikaalisessa semantiikassa tutkitaan sananmuotojen merkityksiä. Yleensä leksikologiassa tutkimuskohteena on yleiskieli tai jokin murre, mutta kun kohteena jonkin ammattialan sanasto, kyseessä on oppisanasto. Yleiskielen sanastotyössä työ lähtee sanasta (materiaalista), jonka sisältö pitää selittää. Ammattikielen sanastotyössä lähtökohtana on käsite, jolle pitää löytää sopiva sana (termi) ja määritelmä. Termillä on aina tarkkarajainen merkitys päinvastoin kuin yleiskielen sanalla, jolla voi olla hyvinkin rönsyilevä merkitys. Terminologisessa sanastotyössä käsiteanalyysi on välttämätön työvaihe. Esimerkiksi käsi-sana on etymologisen tutkimuksen mukaan suomalais-ugrilainen sana, minkä takia sen alkuperäinen motivaatio on täysin hämärän peitossa. Ymmärtämistä tarkoittava sana käsittää on saanut merkityksensä konkreettisesta käsin kiinni ottamisesta, esimerkiksi varas on voitu käsittää. Onomasiologinen tutkimus tuo tietoon, että tämä konkreettinen tekeminen on muuttunut abstraktiseksi älyllä ja tietoisuudella kiinni ottamiseksi, eli nykyään sanaa käsittää voidaan käyttää vitsin tai tehtävän ymmärtämisestä tai vaikkapa jonkin ryhmän koon ilmaisemisesta (Ryhmä käsitti 1 488 jäsentä). Leksikografiassa nämä tiedot esitetään jonkin periaatteen mukaisesti. Esimerkiksi etymologisessa sanastossa tai sanakirjassa hakusanana on käsi, jonka alaluvussa esitetään johdokset (käsittää, käsite, käsitys, kättely, kätevä ja niin edelleen). Niin sanotussa tavallisessa sanastossa sekä käsi että käsittää ovat omina hakusanoinaan yleensä ilman mitään viittausta toisiinsa. Lisäksi periaatteena voi olla esimerkiksi mainita jokaisen sanan sanaluokka. Yksikielisessä terminologisessa sanastossa termi on selitettynä (laveasti) toisin sanoin. Kaksi- tai useampikielisessä sanastossa termille annetaan vain yksisanainen vastine. Usein kahden kielen termit eivät kuitenkaan täysin vastaa toisiaan, jolloin joudutaan yhden kielen termi selittämään toisella kielellä hyvinkin laajasti. Tällöin jälleen joudutaan pohtimaan sanakirjan leksikografista puolta, kuten mikä on monikielisen termisanaston niin sanottu normikieli, jonka suhteessa sanat pitää selittää muilla kielillä. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * ==Katso myös== * Terminologia * Nimistöntutkimus * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Juho Maininki

Johan (Juho) Henrik Maininki (10. tammikuuta 1879 Turku – 20. heinäkuuta 1955)Juho Maininki 70-vuotias, Kankaanpään Sanomat, 1949, No 2, sivu 1, julkaistu 13.1.1949 oli suomalainen näyttelijä ja näyttämönjohtaja. Hän työskenteli lukuisilla näyttämöillä vuodesta 1903 alkaen ja näytteli sadoittain rooleja. == Ura == Juho Mainingin vanhemmat olivat viilari Josef Skogman ja Tilda Helin. Ennen taiteellista uraansa hän toimi kirjaltajana ja räätälinä. Maininki toimi johtajana ja näytteli Lohjan Työväen Näyttämöllä 1903–1910 ja vuosina 1910–1928 seuraavilla työväen näyttämöillä: Tervajoki, Lieksa, Enso, Iisalmi, Kemi, Kuusankoski, Lauritsala, Rauma, Eura, Mänttä ja Voikkaa. Näistä pisin jakso oli Mäntässä 1924–1928. Vuoden 1928 jälkeen Maininki toimi Launoisissa, Köyliössä, Vampulassa, ja Kankaanpäässä. Viimeksi mainitusta hän siirtyi vuonna 1948 Kyröskosken tehtaan näyttämön johtajaksi. Mainingin näyttämötehtäviä olivat muun muassa Daniel Hjortin, Lallin ja Kullervon nimiosat sekä Nummisuutareiden Esko, Pohjalaisten Harrin Jussi ja Elinan surman Klaus Kurki. Maininki työskenteli myös torvisoittokunnan johtajana, laulunopettajana ja näyttämöpukujen valmistajana. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Juho Kähkönen

Juho Taavetinpoika Kähkönen (4. syyskuuta 1873 – 28. toukokuuta 1918) oli kirvesmies ja Tikkurilan eli Helsingin Pitäjän punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän osallistui joukkoineen Kavantsaaren ja Viipurin taisteluihin. Hän joutui sodan jälkeen Viipurin vankileirille, jossa hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla.Sotasurmat:Kähkönen, Juho Taavetinpoika http://vesta.narc.fi/cgi- bin/db2www/sotasurmahaku/input?hakuid=31963 Luettu:20.7.2020 ==Lähteet== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Martta Kiivas

Martta Matilda Kiivas (8. tammikuuta 1894 Kaarina – 1. toukokuuta 1918 Lahti) oli suomalainen sekatyöntekijä, joka toimi sisällissodan aikana Turun punakaartin naiskomppanian apulaispäällikkönä. Kiivas osallistui ainakin Lahden taisteluun, jonka jälkeen hän jäi valkoisten vangiksi ja joutui Hans Kalmin joukkojen teloittamaksi Hennalan vankileirillä. ==Lähteet== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomen sisällissodan terrorin uhrit Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Heikki Torvinen

Heikki Torvinen (s. 1963 Oulu) on suomalainen ravivalmentaja ja -ohjastaja. Nykyään Jämsässä asuva Torvinen tunnetaan erityisesti suomenhevosten valmentajana. Hänen menestyneimpiä hevosiaan ovat olleet muun muassa K.K. Kössi ja I.P. Vipotiina. Torvisen ensimmäinen menestyshevonen oli hänen valmennukseensa Risto Lankilta siirtynyt K. K. Kössi, jolla Torvinen saavutti 1990-luvun alussa useita suurkilpailuvoittoja. Lisäksi ori sijoittui kolmanneksi Kylmäveristen PM-kilpailussa 1991 sekä ravikuninkuuskilpailussa ja Tukholman Elitkampenissa 1992.K.K. Kössi Sukuposti. Viitattu 22.3.2014. Torvinen muistetaan myös myöhemmin kolme ravikuningattaren titteliä voittaneen I.P. Vipotiinan ensimmäisenä valmentajana.I.P. Vipotiina Suomen Hippoksen heppa-järjestelmä. Viitattu 22.3.2014. Suomenhevosten merkittävimmät ikäluokkakilpailut Kriteriumin ja Derbyn hän on voittanut viidesti.Suomenhevosten Kriterium Sukuposti. Viitattu 22.3.2014.Suomenhevosten Derby Sukuposti. Viitattu 22.3.2014. Lisäksi Torvinen on ohjastanut Tutuarin Pariisin kylmäveriottelun Prix des Trotteurs Sang-Froid -lähdön kolmanneksi vuosina 2004 ja 2005.Tutuari Sukuposti. Viitattu 22.3.2014. Heikki Torvisen pojat Hannu ja Jukka ovat myös raviohjastajia. == Suurkilpailuvoittoja == *Osuuspankkiajo: K.K. Kössi (1990, 1991, 1992, 1993, 1994) *Oulu Express: Suikun Ero (1992), Tutuari (2002), I.P. Vipotiina (2003) *Pelimanniajo: K.K. Kössi (1990, 1993, 1994) *Pikkukunkku: Ventteri (1991), Suikun Ero (1993) *Pikkupelimanni: Suikun Ero (1992), I.P. Vipotiina (2003) *Pikkuprinssi: Suikun Ero (1992), I.P. Vipotiina (2003) *Satakunta Senior: Tutuari (2004) *Suomenhevosten Derby: Ventteri (1991), Suikun Ero (1993), I.P. Vipotiina (2004) *Suomenhevosten Kriterium: Tutuari (2002), I.P. Vipotiina (2003) *Tawastjernan Muistoajo: Ventteri (1991) == Lähteet == *Heikki Torvinen Suomen Hippoksen Heppa-järjestelmässä === Viitteet === Luokka:Suomalaiset raviohjastajat Luokka:Suomalaiset ravivalmentajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lauri Saari

Lauri Saari -nimisiä tunnettuja henkilöitä on ollut useita: * Lauri Johannes Saari, jääkäri * Lauri Abel Saari, taiteilija * Lauri Valdemar Saari (1893–1988), teollisuusneuvos
Väinö Sinervo

Väinö Sinervo (10. lokakuuta 1889 Sääksmäki – 15. toukokuuta 1918 Tampere) oli pispalalainen konepajan työmies ja Tampereen punakaartin asevaraston hoitaja ja auto-osaston päällikkö. Sisällissodan lopussa hän toimi Tampereen apulaismiliisipäällikkönä Pekka Lönngrenin alaisuudessa. Hän joutui valkoisten vangiksi Pispalassa. Hänet tuomittiin Kalevankankaan vankileirillä kuolemaan ja teloitettiin toukokuussa. == Lähteet == Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Taavetti Lehtinen

David ”Taavetti” Oskar Lehtinen (25. kesäkuuta 1878 Mouhijärvi – 5. toukokuuta 1918 Tampere) oli tamperelainen poliisi ja Tampereen punakaartin etsivän osaston päällikkö Suomen sisällissodan aikana. Hän osallistui Tampereen taisteluun, jossa joutui vangiksi. Lehtinen tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin Kalevankankaan vankileirillä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Hjalmar Björkqvist

Kustaa Hjalmar Björkqvist (6. heinäkuuta 1884 – 15. toukokuuta 1918Suomen sotasurmat ) oli tamperelainen sähkömonttööri ja Tampereen punakaartin tiedusteluosaston päällikkö. Hän kuului punakaartin järjestävään komiteaan jo syksyllä 1917. Björkqvist otti osaa Tampereen taisteluun, jossa hän joutui valkoisten vangiksi. Hänet tuomittiin kenttäoikeudessa kuolemaan ja teloitettiin ampumalla Kalevankankaan vankileirissä. == Lähteet == Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Jussi Korhonen

Jussi Korhonen -nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat muun muassa: * Jussi Korhonen (1894–1942), jääkäri * Jussi Korhonen, punakaartilainen * Jussi Korhonen (s. 1945), kielitieteilijä, suomentaja * Jussi Korhonen (s. 1975), koripalloilija * Jussi Korhonen (s. 1983), rumpali yhtyeessä Raatokärpäset * Jussi Korhonen (s. 1997), pesäpalloilija.
The Day After Tomorrow

The Day After Tomorrow on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2004. Elokuvan aiheena on kasvihuoneilmiö ja sen seuraukset. Monia vuosia ilmastotieteilijät ovat varoitelleet siitä, että fossiilisten polttoaineiden polttaminen vahingoittaa ilmaston tasapainoa ja saattaa muuttaa merivirtojen kulkureittejä. Tämä johtaisi siihen, että Golfvirta pysähtyisi ja Eurooppa sekä Pohjois-Amerikka jäätyisivät. Elokuva pohjautuu Art Bellin ja Whitley Strieberin kirjaan The Coming Global Superstorm.http://www.karmapolis.be/pipeline/interview_strieber_uk.htm Ilmatieteilijät ovat suhtautuneet erittäin kriittisesti kirjan kuvaamaan skenaarioon. Erityisesti nopeaa kylmän stratosfääri-ilman virtausta alailmakehään kirjan kuvaamalla tavalla pidetään fysiikan lakien vastaisena. Ohjaaja Roland Emmerich huomasi kuvatessaan elokuvaa Patriot, että kuvauspaikan lähistöllä tapahtui epätavallisen paljon tornadoja. Hotellin kirjahyllyssä Emmerich huomasi kirjan ja luettuaan sen totesi, että sen aiheesta saisi hyvän elokuvan. Elokuvan digitaaliset erikoistehosteet teki Industrial Light & Magic. == Rooliluettelo == ==Vastaanotto== Tv-maailma- lehdessä 2024 Arto Pajukallio antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä ja luonnehti sitä visioitaan vakuuttavasti vyöryttäväksi megaspektaakkeliksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elokuvan viralliset sivut . * Cato- instituutin artikkeli elokuvasta. * Markku Soikkeli: The Day After Tomorrow. * Juha Rosenqvist: Jäitä hattuun. Film-o-holic.com 28.5.2004. * Jussi Kaisjoki: Luontoäidin kylmää kyytiä. Film-o-holic.com 28.10.2004. Luokka:Vuoden 2004 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Roland Emmerichin ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset katastrofielokuvat Luokka:Post-apocalypse-elokuvat Luokka:New Yorkissa tapahtuvat elokuvat
Sekularismi

Sekularismi tarkoittaa irrottautumista uskonnosta. Valtiollinen sekularismi tarkoittaa valtion tunnustuksettomuutta. Kirkon ja valtion eron kannattajien mukaan valtion tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Valtio ja uskonto on virallisesti erotettu toisistaan Yhdysvalloissa ja Ranskassa. == Historiaa == Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit ja sekulaarin humanismin edustajat.Hakusana vapaa-ajattelu teoksessa Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Länsi- Euroopassa. Vapaa-ajattelijain keskeisiä yhteiskunnallisia tavoitteita on kirkon ja valtion erottaminen sekä koulun ja kirkon erottaminen. Yksi liikkeen suurimmista saavutuksista on kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Vapaa-ajattelijain Liitto ry. * National Secular Society. * Americans United for Separation of Church and State. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Russellin paradoksi

Russellin paradoksi on Bertrand Russellin vuonna 1901 keksimä paradoksi, joka todistaa Gottlob Fregen ja Georg Cantorin naiivin joukko-opin sisäisesti ristiriitaiseksi. Formaalisti Russelin paradoksi määritellään seuraavasti: Oletetaan, että joukon M alkioita ovat kaikki sellaiset (normaalit) joukot, jotka eivät kuulu itseensä. Joukko A on siis joukon M alkio vain, jos joukko A ei ole itse oma alkionsa. Paradoksi seuraa kysymyksestä, kuuluuko joukko M tällöin yhtenä alkiona itseensä? Jos kuuluisi, niin ei tulisi M:n oman määritelmän perusteella kuulua; jos taas ei kuulu, niin silloin tulisi saman määritelmän mukaan kuulua. Matemaattisesti ongelman voi ilmaista seuraavasti: Olkoon M = { x : x∉x }. Tällöin jos M∈M, määritelmän mukaan M∉M. Vastaavasti jos M∉M, määritelmän mukaan M∈M. Paradoksin idean voi esittää myös konkreettisena esimerkkinä, esimerkiksi kuuluisalla parturin paradoksilla: oletetaan, että kylän parturi ajaa parran niiltä ja vain niiltä kyläläisiltä, jotka eivät aja omaa partaansa. Ajaako hän tällöin oman partansa? Jos parturi ajaa oman partansa, hän ei aja omaa partaansa ja kääntäen. Russellin paradoksin keksiminen johti aksiomaattisen joukko-opin keksimiseen. Nykyään puhutaankin, että M = { x : x∉x } on luokka eikä joukko. Aksiomaattisen joukko-opin kehittämiseen vaikutti suuresti Kurt Gödel. Hän todisti epätäydellisyyslauseensa todeksi ja todisti samalla, ettei matematiikkaa voi osoittaa sisäisesti täysin ristiriidattomaksi. Myös Alan Turing käytti Gödelin tulosta todistaessaan pysähtymisongelman ratkaisemattomuuden. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * Luokka:Joukko-oppi Luokka:Matemaattiset paradoksit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Otava

Otava tarkoittaa seuraavia: ==Sukunimi== * Hugo Otava (1889–1967), suomalainen kuvataiteilija, sanomalehtipiirtäjä ja kuvittaja * Merja Otava (s. 1935), suomalainen nuortenkirjailija. ==Lehdet ja kirjat== * Otawa, vuosina 1860–1863 ilmestynyt, Viipurin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kustantama lehti * Otava, Savo-lehden nimi vuosina 1904–1909 * Otava, vuosina 1912–1920 ilmestynyt aikakauslehti * Otava Kustannusosakeyhtiö Otavan 1929–1938 julkaisema kirjallinen aikakauslehti * Otava eli suomalaisia huvituksia, Carl Axel Gottlundin vuosina 1828–1832 julkaisema kaksiosainen teos ==Maantiedettä== * Otava, Naantalissa sijaitseva Suomen kymmenenneksi suurin saari * Otava, Mikkelin kaupunginosa * Otavan koulutila, Mikkelissä oleva seitsemän tilan kokonaisuus * Otavan rautatieasema, rautatieliikennepaikka Mikkelissä * Otava, joki Tšekissä ==Yritykset== * Otava-konserni, suomalainen mediatalo ** Kustannusosakeyhtiö Otava, kirjankustantamo ** Otavamedia, lehtitalo * Hotelli Otava, hotelli Porissa ==Muut== * Otavan Opisto, Mikkelissä toimiva kansanopisto * otava, eräänlainen lohiverkko, kalastusväline * Otava, Ison karhun tähdistön näkyvin osa, seitsemän kirkkaan tähden muodostama kauhaa muistuttava kuvio * Pieni Otava, Pienen karhun tähdistössä oleva kuvio * Otawa, Sari Kaasisen taustayhtye * RUK 227 Otava, reserviupseerikurssin nro. 227 nimi (palveli 2005–2006) * Ylöjärven otava, partiolippukunta * M/S Otava, Kotkan saaristossa liikennöivä yhteysalus
CSS (suojaus)

CSS-suojaus (Content Scrambling System) on useissa DVD-Video-levyissä käytetty salausmenetelmä, joka käyttää heikkoa 40-bittistä salausta. Järjestelmä otettiin käyttöön DVD-levyjen julkaisun myötä vuonna 1996, ja se pysyi salaisena lokakuuhun 1999 asti, jolloin Jon Lech Johansen julkaisi sen avaavan DeCSS-työkalun. Melkein kaikki nykyiset DVD-levyjen tietokoneen kiintolevylle kopioimiseen tarkoitetut ohjelmat käyttävät DeCSS:n algoritmeja CSS:n kiertämiseen. ==Toiminta== Järjestelmässä on noin 400 avainta, (ns. Player keys) joita DVD Copy Control Association (DVD CCA) lisensoi laite- ja ohjelmistovalmistajille. Soitinavain avaa DVD-levyn levyavaimen (disc keys). Levyavainta puolestaan käytetään avaamaan Title key, jota käytetään levylle tallennetun elokuvan salauksen avaamiseen. Salauksen toteutus on erittäin heikko ja perustui algoritmin pitämiseen salaisena. Kun sitä päästiin tarkastelemaan, tunnetun tekstin hyökkäyksen kompleksisuudeksi määritettiin O(1).http://www.tinyted.net/eddie/css.html . Pentium III 450 MHz murtaa levyavaimen 18 sekunnissa tuntematta virallisia avaimia.Cryptanalysis of Contents Scrambling System Archive.org Toisin sanoen nykymittapuulla vähäiselläkin laskuteholla tämä suojaus murretaan hetkessä. ==Lex Karpela== *Helsingin käräjäoikeus ei pitänyt DVD-levyjen CSS-suojauksen purkamista laittomana, koska CSS ei ole lain tarkoittama tehokas tekninen toimenpide siksi, koska purkuohjelmia on vapaasti saatavilla Internetissä. Digitoday: Organisoitu keskustelu vapautettiin Lex Karpela -syytteestä, Julkaistu 25. toukokuuta 2007 kello 15:27. *Helsingin hovioikeus puolestaan tulkitsi CSS:n olevan tehokas tekninen toimenpide ja tuomitsi vastaajat teknisen toimenpiteen loukkausrikkoumuksesta. Voidaan tulkita että DVD-elokuvien katsominen on Suomessa tällä hetkellä laitonta Linux-käyttöjärjestelmällä.Digitoday: Dvd:n katselu Linux-koneessa muuttui rikolliseksi, Julkaistu 26. toukokuuta 2008 kello 09:05. Toisaalta jutun puolustusasianajaja katsoo, että hovioikeuden perustelut nimenomaan näyttävät, että CSS:n kiertäminen on laillista; päätös johtui tosiasioiden väärin ymmärtämisestä.Turre legal:Supreme court denied leave of appeal in the CSS case ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Is it technically impossible to apply CSS on DVD-RW and DVD+RW ? Luokka:Salakirjoitustekniikka
Massaton hiukkanen

Massaton hiukkanen on hiukkanen, jonka invariantti massa on aina nolla, ja joka tämän vuoksi kulkee aina valon nopeudella tyhjässä avaruudessa. Massattomia hiukkasia on joskus kutsuttu luksoneiksi. Näiden hiukkasten massa on aina nolla, vaikka niillä onkin liikemäärää. Nykyisin ainoat tunnetut massattomat hiukkaset ovat mittabosoneihin kuuluvat fotoni ja gluoni.Massless Gauge Bosons other than the Photon arxiv.org Bogdan A. Dobrescu. Viitattu 10.2.2016. Gluonit tosin eivät koskaan esiinny vapaina, vaan aina sitoutuneina massallisiin hadroneihin. Neutriinoa on joskus luultu massattomaksi, mutta nykyisin sillä uskotaan olevan pieni lepomassa. ==Katso myös== *tardioni *takioni *gravitoni ==Lähteet== Luokka:Alkeishiukkaset
Tardioni

Tardioni on hiukkanen, jonka nopeus ei koskaan ylitä valonnopeutta. Tardionien lepomassa on aina reaalinen ja positiivinen. Kaikki tunnetut hiukkaset ovat tardioneita, paitsi luksonit. ==Katso myös== *luksoni *takioni ==Lähteet== Luokka:Alkeishiukkaset