Karl Emil Malmelin

Karl Emil Nummi (aik. Malmelin; )Kuolinilmoitus, Karl Emil Nummi, Ett strävsamt liv har slocknat ut, Hufvudstadsbladet, 1944, No 61, sivu 2, julkaistu 3.3.1944Helsinge: Döde: Parcellägaren Karl Emil Nummi fr Ripuby, 72 år, Nyland, 1944, No 28, sivu 4, julkaistu 11.3.1944 oli suomalainen murhaaja, joka surmasi 10. toukokuuta 1899 Nurmijärven Klaukkalassa seitsemän Simolan torpan asukasta. Espoosta kotoisin ollut Malmelin oli palvellut Simolan torpassa renkinä ja seurustellut torpan tyttären kanssa. Kun tämä ei ollut suostunut Malmelinin puolisoksi, surmasi tämä kostoksi koko torpan väen käyttäen kirvestä aseenaan. Uhreista kolme oli naisia ja kaksi lapsia.Nurmijärvimördaren, Hangö, 1899, No 75, sivu 3, julkaistu 22.6.1899 Ruotsia ja ruotsinvoittoista suomea puhunut Malmelin tuomittiin teosta elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen. Murhatapauksesta tehtiin myös arkkiveisu ja Nurmijärvi sai huonoa mainetta "murhajärvenä". Malmelin ehti istua elinkautista 13 vuotta, kunnes hänet vuonna 1912 armahdettiin Nikolai II:n toimesta. Malmelin vaihtoi vapauduttuaan sukunimensä nimeksi Nummi. Hän avioitui ensin keimolalaisen Fredrika Sofia Hyrkstedtin kanssa vuonna 1913Kungörelser Helsinge, Förelyste: Arb. Karl Emil Nummi fr. Nurmijärvi och inh. Fredrika Sofia Hyrkstedt från Käinby, Veckobladet, 1913, No 51, sivu 4, julkaistu 2.7.1913 ja asettui asumaan mökkiin Keimolan Lautmäkeen Luhtaanmäen kivisillan kupeessa. Nummi avioitui toisen kerran vuonna 1929Helsinge, Kyrkliga meddelanden: lysningar: Parcelläg. Karl Emil Nummi o. tjänarinnan Emma Lydia Nieminen, båda fr. Ripuby, Nyland, 1929, No 135, sivu 7, julkaistu 23.11.1929 palvelija Emma Lydia Niemisen kanssa Riipilästä, jolloin Nummi siirsi talonsa toiselle puolen tietä, josta hän oli ostanut palan maata. Siellä hän asui aina kuolemaansa saakka. Nummi kuoli pitkäaikaiseen sairauteen 72 vuotiaana. Nummen elämänkaari ja yhteys joukkomurhaan selventyi myöhemmässä vaiheessa Nummen vaatimattoman rakennuksen kuvan museoluetteloinnin ja kuvan taustojen selvittelyn yhteydessä. Nummen asuinmökki Keimolassa kuvattiin vuonna 1980 Tampereen yliopiston Kansanperinteen laitoksen professori Erkki Ala-Könnin ja työryhmän Vantaan kenttätutkimuksen yhteydessä. Kirjassaan Kirves. Toivo Harald Koljosen rikos ja rangaistus (2015) historiantutkija Teemu Keskisarja kertoo, että Huittisissa vuonna 1943 kuusi ihmistä kirveellä murhannut vankikarkuri Toivo Harald Koljonen oli nuoruudessaan työskennellyt maatöissä Nurmijärvellä, vieläpä samalla suunnalla pitäjää, ja oli näin saattanut kuulla tapauksesta.Keskisarja 2015, s. 149. == Lähteet == * * * * * * * * * * * * Nurmijärvi 450 vuotta – kotiseutumme * Kari-Pekka Autio: Ihmishahmoisia petoja ja ympäristönsä uhreja. Väkivalta Helsingin johtavissa sanomalehdissä 1894–1899. Suomen historian pro gradu, Jyväskylän yliopisto, Historian ja etnologian laitos, syksy 2002. Nurmijärven murhista s. 56–57, 65–66 * Keskisarja, Teemu. Kirves : Toivo Harald Koljosen rikos ja rangaistus, Siltala, 2015 ISBN 978-952-234-324-6 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *GENi: Karl Emil Helenanpoika Nummi (Malmelin): [] *Myheritage: Karl Emil Helenanpoika Nummi (Malmelin): [] Luokka:Suomalaiset joukkomurhaajat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan rikoshistoria Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet