EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ruotsalaiset

Ruotsalaiset () ovat ruotsin kieltä puhuva kansa, joka asuttaa pääasiassa Ruotsin valtiota. Ruotsin ruotsalaisia kutsutaan myös riikinruotsalaisiksi (), jotta heidät erotettaisiin muissa maissa asuvista ruotsinkielisistä ryhmistä, kuten suomenruotsalaisista. ==Ruotsalaisten historia== === Ruotsissa === Indoeurooppalainen kielimuoto levisi tai omaksuttiin Ruotsin alueelle luultavasti jo neoliittisella kaudella. Germaaninen kieli kehittyi pronssikauden ja varhaisen rautakauden kuluessa. Itäskandinaavinen väestö ei muodostanut kuitenkaan vielä esihistoriassa yhtenäistä etnistä kokonaisuutta. ”Svealaisten” () heimo mainitaan jo Tacituksen Germania-teoksessa vuonna 97, mutta nimi lienee tässä vaiheessa tarkoittanut vain yhtä Keski-Ruotsin alueella asunutta ihmisryhmää. Etelä-Ruotsin tasankojen asukkaita kutsuttiin gööteiksi: tämä nimi tunnetaan erilaisissa kirjoitusmuodoissa 500-luvulta lähtien. Lähteissä tavataan monia muitakin heimo- ja paikallisyhteisöjen nimiä. Yhtenäinen Ruotsin kuningaskunta muodostui 1100- ja 1200-lukujen kuluessa, mutta se oli alueeltaan vielä hyvin erilainen kuin nykyinen, eikä varsinaisesta kansallistunteesta voitu vielä puhua. Monet Ruotsin nykyisistä maakunnista kuuluivat Tanskalle ja Norjalle siirtyen Ruotsin valtaan vasta 1600-luvun suurten sotien seurauksena. Tämän jälkeen niiden asukkaita alettiin vähitellen pitää ruotsalaisina. Ruotsalaisiin on vuosisatojen kuluessa sulautunut paljon saamelaisia ja suomalaisia aineksia, kuten niin sanotut metsäsuomalaiset. ===Suomessa=== Suomenruotsalaiset ovat Suomessa asuva, ruotsin kieltä puhuva väestöryhmä. Suomenruotsalaisuuteen yhdistetään usein mielikuva suomenruotsalaiseen perheeseen syntymisestä ja Suomessa kasvamisesta, joten Suomeen siirtyneitä ruotsalaisia maahanmuuttajia ei pidetä suomenruotsalaisina. Suomessa syntyneistä Suomen asukkaista ruotsinkielisiksi rekisteröityjä oli vuoden 2007 lopussa 287 339 henkilöä. Koko Suomen väestöstä oli vuoden 2007 lopussa ilmoitettu ruotsinkielisiksi 289 951 henkeä (5,44 %). Lisäksi Ruotsissa asuu arviolta 60 000 suomenruotsalaista. ===Virossa=== Viroon syntyi ruotsinkielinen vähemmistö viimeistään keskiajalla. Viro oli Ruotsin omistuksessa vuosina 1558–1710, jolloin siellä asui noin 12 000 ruotsalaista. Kun alue luovutettiin Venäjälle, olot vaikeutuivat. Tuhat ruotsalaista pakkosiirrettiin Gammalsvenskbyhyn nykyisen Ukrainan alueelle. Viron itsenäistyttyä vuoden 1934 laskennan mukaan Virossa asui 7 641 ruotsalaista, mikä teki heistä maan kolmanneksi suurimman vähemmistön. He asuivat lähinnä Tallinnassa ja Viron saaristossa. Toisen maailmansodan aikana lähes kaikki heistä muuttivat sotaa pakoon Ruotsiin, ja nykyisin vain noin 300 vironruotsalaista asuu Virossa. Jotkut vironruotsalaisten jälkeläiset ovat nykyisin kiinnostuneet vanhempiensa kotimaasta ja ovat ostaneet kesämökkejä Virosta. == Katso myös == * Amerikanruotsalaiset * Ruotsit ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
FlyLAL

flyLAL (aikaisemmin Lithuanian Airlines) oli Liettuan kansallinen lentoyhtiö. Yhtiö perustettiin vuonna 1991, kun Liettua itsenäistyi Neuvostoliitosta. Yhtiö lopetti kannattamattomana lentonsa 17. tammikuuta 2009. Yhtiön tilauslentotoiminta erotettiin vuonna 2008 omaksi yhtiökseen, joka jatkaa toimintaa nimellä Small Planet Airlines. ==Laivasto== flyLAL käytti toimintansa aikana seuraavia konetyyppejä: * Antonov An-24 * Antonov An-26 * Boeing 737-200Adv * Boeing 737-300 * Boeing 737-500 * Jakovlev Jak-42 * Saab 2000 * Tupolev Tu-134A == Lähteet == Luokka:Entiset liettualaiset lentoyhtiöt Luokka:Entiset Aeroflotin jaostot
Periodi

Periodi on yleisesti ajanjakso tai jakso, joka voi tarkoittaa seuraavia asioita: *Periodi, käsite musiikinteoriassa *Periodi, opintojakso esimerkiksi yliopistossa *Jaksollisen ilmiön jaksonaika
Amplitudi

Amplitudi eli värähdyslaajuus tai ääriväli ilmaisee värähdysliikkeen laajuutta. Värähtelyn ääripisteiden etäisyys toisistaan jaettuna kahdella on amplitudi. Jos esimerkiksi jännite vaihtelee välillä 200–300 volttia, sen vaihtelun amplitudi on ylemmän ja alemman jännitteen erotus jaettuna kahdella eli 50 volttia. Ääni on sitä voimakkaampi, mitä suurempi ääniaaltojen amplitudi on. Matemaattisesti esimerkiksi sinimuotoisen liikkuvan aallon korkeus y voidaan ilmaista ajan t ja paikan x funktiona amplitudin avulla: :y(t) = A \sin(k x - \omega t + \theta), \,\\! missä A on amplitudi, k on kulma-aaltoluku, ω on kulmataajuus ja θ on aallon vaihe pisteessä (x = 0, t = 0). == Amplitudi tähtitieteessä == Tähtitieteessä amplitudi on kirkkaudeltaan muuttuvan tähden valonvaihtelun suuruus. Jos esimerkiksi tähden kirkkaus vaihtelee välillä 4 – 11m, sen valonvaihtelun amplitudi on 7 magnitudia. == Todennäköisyysamplitudi kvanttimekaniikassa == Kvanttimekaniikassa hiukkasiin liittyy aaltofunktio, jota kuvaa Schrödingerin yhtälö. Amplitudi on yleensä kompleksiluku. Sitä sanotaan todennäköisyysamplitudiksi, koska sen itseisarvon neliö osoittaa todennäköisyyden sille, että hiukkanen on tietyllä alueella, kun tuo niin sanottu todennäköisyystiheys integroidaan alueen rajojen ylitse. ==Katso myös== *Kantoaalto Luokka:Suureet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Joke Linnamaa

Jouko ”Joke” Linnamaa (s. 31. lokakuuta 1946 ) on suomalainen DJ sekä TV-/radiotoimittaja ja -juontaja. 1970-luvulla Linnamaa kiersi muun muassa Hurriganesin kanssa 1975–1980 sekä oli television Iltalintu (Mainos-TV) ja Iltatähti (TV2) -ohjelmissa. Vuonna 1980 hän siirtyi Yleisradion musiikkitoimittajaksi ja sieltä Radio Ykköseen (1985–1995). Sitä seurasivat U103, Sävelradio ja Sport FM. Vuonna 2005 Linnamaa toimi myös Nelosen MotoGP- lähetysten selostajana. Juontotehtävissään Linnamaa on esiintynyt myös taiteilijanimellä ”Stadin Säkki”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joke Linnamaan kotisivut Luokka:Suomalaiset DJ:t Luokka:Suomalaiset juontajat Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Musiikkitoimittajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Ferdinand de Lesseps

Ferdinand de Lesseps (19. marraskuuta 1805 – 7. joulukuuta 1894) oli ranskalainen diplomaatti, joka sai aikaan Suezin kanavan rakentamisen. Lesseps sai ajatuksen Välimeren ja Punaisen meren yhdistämisestä kanavalla jo vuonna 1832, mutta sai rakennusluvan vasta 1856. Suezin kanava vihittiin käyttöön 1869, ja kymmentä vuotta myöhemmin Lesseps aloitti Panaman kanavan rakennusprojektin johtajana, mutta joutui pian vetäytymään hankkeesta poliittisten ja taloudellisten syiden vuoksi. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset diplomaatit Luokka:Ranskan akatemian jäsenet Luokka:Ranskan tiedeakatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1805 syntyneet Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Ernst Lindelöf

Ernst Leonard Lindelöf (7. maaliskuuta 1870 Helsinki – 4. kesäkuuta 1946) oli suomalainen matemaatikko ja Helsingin yliopiston matematiikan professori vuosina 1903–1938.Biografiasampo: Ernst Lindelöf Viitattu 1.5.2021. ==Henkilöhistoria== Lindelöfin isä oli Helsingin yliopiston matematiikan professori ja Suomen matemaattisen yhdistyksen perustanut Lorenz Lindelöf ja äiti Gabriela Krogius. Perheessä oli Ernst Leonardin lisäksi kuusi lasta: Uno, Anna Maria, Carl Arvid, Ester Elisabeth, Tyra Gabriela ja Ella Amalia. Lindelöfin sisko Anna Maria solmi avioliiton suomalaisen kirurgin Frans Ali Krogiuksen kanssa. Lindelöf oli funktioteorian ja differentiaaliyhtälöiden tutkija, joka perusti kansainvälisesti merkittävän suomalaisen funktioteorian koulukunnan. Ernst Lindelöf väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa matematiikasta 1893 ja hänen väitöskirjansa nimi oli Sur les systèmes complets et le calcul des invariants différentiels des groupes continus finis. Hänen oppikirjansa (Johdatus korkeampaan analyysiin 1912, Johdatus funktioteoriaan 1917 ja Differentiali- ja integraalilasku ja sen sovellukset 1918–1946) ovat edelleen käytössä. Lindelöf oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. Suomen matemaattinen yhdistys jakaa vuosittain parhaan matematiikan pro gradun tai diplomityön tekijälle Ernst Lindelöf -palkinnon. Picardin-Lindelöfin lause on nimetty Charles Émile Picardin ja Lindelöfin mukaan. Ernst Lindelöfin nimeä kantaa myös pikkuplaneetta 1407 Lindelöf. Helsingin yliopiston Lorenz Leonard Lindelöfin yliopistollinen stipendirahasto perustuu Ernst Lindelöfin lahjoitukseen vuodelta 1908.Helsingin yliopisto – Rahastot. Web Archive 2007. ==Teokset== * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *Biografia. The MacTutor History of Mathematics archive *Matematiikkaa Suomessa. *Mathematics Genealogy Project: Ernst Leonard Lindelöf. Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1870 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Akmeismi

Akmeismi (kreikan sanasta akme = kärki, huipentuma) on runouden koulukunta, joka syntyi Venäjän avantgarden kaudella 1900-luvun alussa. Suuntauksen perustivat venäläiset runoilijat Sergei Gorodetski, Nikolai Gumiljov, Anna Ahmatova ja Osip Mandelstam symbolismin vastapainoksi Pietarissa.Mandelstam ja Ahmatova teemoina venäläisen runon illassa. uutinen, Unikankare 30.4.1999. Viitattu 24.8.2008.Michael Wachtel, The Cambridge Introduction to Russian Poetry. Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-00493-4 Akmeismin esiinnousun merkkipaaluina voidaan pitää Gumiljovin vuonna 1911 perustamaa akmeistista runoilijakiltaa Ensimmäinen runoilijakilta.Jaakko Anhava, Akmeisteja, teoksessa: Oi runous, toim. Tuula Hökkä. Helsinki: Ntamo 2016 ISBN 978-952-215-651-8 Akmeismi on Venäjällä noin vuosina 1910–1917 vaikuttanut kirjallinen suuntaus, joka kehittyi symbolismin ja mystisismin vastapainoksi. Nimensä se sai korkeista esteettisistä tavoitteistaan. Akmeistien mukaan runoilijan tulee käyttää sanoja niiden loogisessa merkityksessä, kuvakielen tulee olla selkeää ja runojen kuvata konkreettista maailmaa. Akmeistit eivät pitäneet runoilijaa niinkään näkijänä tai profeettana kuin ammattitaitoisena käsityöläisenä. Heidän huomattavin kirjallinen seuransa olikin vuonna 1911 perustettu Runoilijakilta. Akmeistit kirjoittivat enimmäkseen mitallista ja loppusoinnullista runoa. Suuntauksen johtajan Nikolai Gumiljovin (1886–1921) ohella merkittävimpiä akmeisteja ovat Anna Ahmatova (1889–1966), Sergei Gorodetski (1884–1967) ja Osip Mandelstam (1891–1938). Akmeistien esikuvana oli klassista kirkkautta tavoitellut runoilija Innokenti Annenski (1856–1909). Ryhmän jäsenten tekstejä ilmestyi esimerkiksi Gumiljovin vuonna 1909 perustamassa Apollon-aikakauslehdessä. Lokakuun vallankumouksen jälkeen akmeistit joutuivat ahtaalle, ja Gumiljov ammuttiin maanpetturinaKirjallisuudentutkimus: akmeismi, Tieteen termipankki, viitattu 13.11.2021 vuonna 1921. Ryhmästä ainoastaan Gorodetski kiisti olleensa akmeisti, ja hän oli myöhemmin tukemassa uusia vallanpitäjiä. == Katso myös == * Kulkukoiran kellari ==Lähteet== Luokka:Runous Luokka:Venäjän ja Neuvostoliiton avantgarde
Hiironen

thumb|250px|Metsänkuninkaantie Hiirosessa. Hiironen on Oulun kaupunginosa Kaukovainion suuralueella. Kaupunginosaa rajaa pohjoisessa Kaukovainio ja Poikkimaantie, idässä Urheilupuisto, etelässä Oulu–Kontiomäki-rautatie ja lännessä Pohjantie (valtatie 4). Asukkaita alueella on noin 2 200\. Hiironen oli alkujaan pääasiassa kerrostaloja käsittävä kaupunkimainen asuinalue neljä kilometriä Oulun keskustasta etelään, mutta viimevuosina alueelle on ryhdytty rakentamaan myös parempitasoisia pientaloja. Alue tulee jatkossa kasvamaan Tahkokankaan ja rautatien väliselle alueelle. Alueen palveluita ovat yksityinen päiväkoti, Lidl-päivittäistavarakauppa, Neste-huoltoasema, autokatsastus ja pizzeria. Pohjola Sairaala (nyk. Pihlajalinna) on vuonna 2017 alueelle avattu yksityissairaala. Varsinaisen Hiirosen kaupunginosan eteläpuolella oli lisäksi Tahkokankaan palvelukeskus, joka toimi Pohjois- Pohjanmaan sairaanhoitopiirin (PPSHP) alaisuudessa. Hiirosta ryhdyttiin rakentamaan Kaukovainion kupeeseen Poikkimaantien toiselle puolelle 1990-luvulla. Rakentaminen jatkuu edelleen. Aikaisemmin Hiironen oli metsää, jonka keskellä kohosi ainoastaan Rautaruukin pääkonttori. ==Hiirosen ulkoilupuisto== Hiirosen ulkoilupuisto sijaitsee Kaupunginojan varrella. Puistossa on muun muassa * jalkapallokenttä * 18-väyläinen frisbeegolfrata * koirien agilityrata * valaistu Kaukovainio–Iinatti-kuntopolku ja -hiihtolatu (8,8 km) * valaistu Käpälämäen kuntopolku ja hiihtolatu (2 km) * Kaukovainion metsäpolku. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat
Bantukielet

Bantukielet ovat nigeriläis-kongolaisten kielten alaryhmä. Bantukieliä puhutaan Kaakkois-Nigeriassa, Etelä-Kamerunissa, Päiväntasaajan Guineassa, Gabonissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Kongon tasavallassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Ruandassa, Burundissa, Ugandassa, Keniassa, Etelä-Somaliassa, Tansaniassa, Komoreilla, Angolassa, Sambiassa, Malawissa, Mosambikissa, Zimbabwessa, Namibiassa, Botswanassa ja Etelä-Afrikassa, eli Afrikan mantereen lähes koko eteläpuoliskolla. Bantukielten puhujia kutsutaan bantuiksi. Nimitys on johdettu eräiden bantukielten sanasta ba-ntu, joka on suomeksi "ihmiset". Vain 12 bantukielellä on enemmän kuin viisi miljoonaa puhujaa. == Bantukieliä == Bantukieliä on satoja. Niistä tunnetuin on swahilin kieli, jota käytetään laajasti opetuksen, hallinnon ja kaupan kielenä Itä- ja Keski-Afrikassa. Äidinkielenä sitäkin puhuu kuitenkin vain suhteellisen pieni joukko ihmisiä Afrikan itärannikolla, noin viisi miljoonaa. Toisena kielenä puhuvia on kuitenkin jopa 30 miljoonaa.. Muita tärkeitä bantukieliä ovat mm: * ruanda * kongo ja sen pohjalta muotoutunut kreoli kituba * luluanluba * lingala * shona * zulu * xhosa * njandža eli chichewa * sotho * ganda * runyakitara * herero == Bantukielten samankaltaisuus == Bantukielet ovat huomattavan samanlaisia keskenään, mikä tulee ilmi sekä kieliopista että sanastosta. Alla olevan taulukon avulla voi vertailla eräiden bantukielten sanoja toisiinsa. kikongo lingala ruanda swahili shona sotho zulu suomi muntu motu umuntu mtu muntu motho umuntu ihminen mafuta mafuta mafuta mafuta mafuta oli uowoyela öljy, rasva nyama, musuni mosuni inyama nyama nyama nama inyama liha nyama niama inyamaswa mnyama nyama nyamatsane isilwane eläin (saalis) nyoka nioka inzoka nyoka nyoka noha inyoka käärme nti mwete igiti mti muti sefate umuti puu nzila nzela inzira njia nzira tsela indlela tie zulu likolo ijuru mbingu lehodimo izulu taivas == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
Steel City

Steel City oli 1980-luvun alussa toiminut suomalainen rock-yhtye. Se levytti ensisinglensä "Steel City" vuonna 1980 vielä englanniksi, mutta esikoisalbumi Kaupungin kasvot (TILT-LP 1, 1981) oli suomenkielinen. Yhtye jatkoi Kaija Koo Band -nimellä. Yhtyeen kokoonpanosta Kaija Koo siirtyi myöhemmin soolouralle ja Risto Asikainen on toiminut useiden suomalaisyhtyeiden lauluntekijänä (muun muassa Nylon Beat) ja taustavaikuttajana. Hannu Heinisaari jatkoi uraansa musiikin parissa esiintyen vokalistina useissa tanssiyhtyeissä ja kiertäen maata myös oman trionsa kanssa aina 1990-luvun alkupuolelle saakka. Hän kuoli keväällä 2006. Steel City osallistui myös Rock SM -kilpailuun vuonna 1980. Se sijoittui keskityylin sarjassa jaetulle hopeasijalle. ==Diskografia== ===Albumit=== * Kaupungin kasvot (1981) === Singlet === * * * * * (nimellä Kaija Kokkola & City Band) == Kokoonpano == * Kaija Kokkola (”Kaija Koo”) * Hannu Heinisaari * Risto Asikainen * Jouni Mäkelä * Sami Panula * Esko ”Ego” Toivonen * Jan-Olof ”Puppe” Strandberg * Antti Snellman == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto – Steel City: Seis Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Flame

Flame tai fleimi on viesti tavallisesti internetin keskustelupalstoissa tai uutisryhmissä, jonka tarkoitus on fleimisodan eli sanasodan synnyttäminen eli häiriön aiheuttaminen. Fleimi on tavallisesti vastaus viestiin, josta ollaan eri mieltä. Usein sisältö on provosoivaa. Flame on englantia ja tarkoittaa liekkiä. Flametus (tai fleimaus) tarkoittaa flame-viestien kirjoittamista, ”bensan heittämistä liekkeihin”. == Katso myös == * Godwinin laki * Verkkoestottomuus * Trolli (internet) Luokka:Internet-slangi Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Metropoli

SuurkaupunkiMOT Kielitoimiston sanakirja. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus ja Kielikone Oy. ISBN 978-952-5446-68-5 eli metropoli on yleensä suuri, alueellisesti merkittävä kaupunki tai kaupunkialue. Käsite metropoli on peräisin kreikan sanasta metropolis, joka tarkoittaa emokaupunkia. Suurkaupungin määritelmä vaihtelee alueittain. Toisinaan suurkaupungin alarajana pidetään 100 000 asukastaPropositions pour arriver à une comparabilité internationale des ouvrages de recensement, M. Körösi, Bulletin de l'Institut international de statistique, 1887, Sivu 212, Viitattu 2.2.2022., kun taas joissakin osissa maailmaa alle miljoonan asukkaan kaupunkialueita kutsutaan harvoin metropoleiksi. Myöskään kaupunkeja, jotka ovat osa laajempaa kaupunkirakennetta, ei kutsuta metropoleiksi, vaan sen osaksi. Metropoleihin kohdistuvaa aluepolitiikkaa nimitetään metropolipolitiikaksi. Suomessa harjoitetun aluepolitiikan on nähty 2000-luvulla kehittyneen kohti metropoleja painottavaa näkökulmaa. Metropolikehityksen kansainvälisiin teoreetikoihin kuuluu muun muassa yhdysvaltalainen ekonomisti ja kaupunkitutkija Richard Florida. Metropolialue eli suurkaupunkialue tarkoittaa sitä aluetta, jonne suurkaupungin eli metropolin välitön taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus ulottuu. Tähän alueeseen kuuluu itse suurkaupunki, sen esikaupungit ja niiden lähialueet. ==Katso myös== *Metropolialue *Megalopoli * Luettelo maailman suurimmista kaupunkiseuduista ==Lähteet== Luokka:Kaupungit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit pl:Unia Metropolii Polskich
Taikapeili (yhtye)

Taikapeili oli 1990-luvun puolessa välissä Suomessa suureen suosioon noussut pop-duo, jonka muodostivat Hanna-Riikka Siitonen ja Nina Tapio. Yhtyeen tuottajana toimi Kristian Maukonen. Yhtyeen debyyttialbumia Suuri salaisuus (1994), jonka menestystä vauhditti hittikappale ”Jos sulla on toinen”, on myyty yli 95 700 kappaletta. Yhtye sai vuoden 1994 tulokas-Emman. Kakkosalbumia Nähdään taas (1995) myytiin vielä yli 38 000 kpl. Yhtye joutui kiistoihin nimensä käytöstä samaa nimeä kantavan oululaisen mallikoulun kanssa. Molemmat osapuolet saivat jatkaa nimen käyttöä. Kolmas levy Nukahda jos uskallat (1999) ei saanut enää niin suurta suosiota. Vuonna 2000 julkaistiin 20 suosikkia – Jos sulla on toinen -kokoelma, joka sisältää duon tunnetuimmat kappaleet. Kahden cd-levyn kokoelma Tähtisarja 30 Suosikkia: Taikapeili julkaistiin vuonna 2007. Siitonen ja Tapio palasivat esiintymislavoille Suomen vuoden 2006 Euroviisu-karsinnoissa, jossa he olivat mukana kappaleilla ”This Is What We Came For” ja ”Who I Am”. Kappaleista ”Who I Am” eteni karsintojen finaaliin, jossa se sijoittui seitsemänneksi. ==Diskografia== === Albumit === * Suuri salaisuus (1994) * Nähdään taas (1995) * Nukahda jos uskallat (1999) === Kokoelmat === * 20 suosikkia – Jos sulla on toinen (2000) * Tähtisarja - 30 Suosikkia: Taikapeili (2007) === Singlet === * Jos sulla on toinen (1994) * Seuraa johtajaa (1994) * Kunnes kuolema meidät erottaa (1994) * On aamuun aikaa, promo (1994) * Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä (1994) * Nyt kun nähdään taas (Moi!) (1995) * Jäätynyt maa (1999) * Aina kun sä meet (1999) * Lähden pois, promo (1999) * Ystävyys (2000) Luokka:Suomalaiset duot Luokka:Suomalaiset popyhtyeet Luokka:Suomalaiset tyttöbändit Luokka:1990-luvun yhtyeet ja sooloartistit Luokka:Emma-palkinnon saajat
Ole Gunnar Fidjestøl

Ole Gunnar Fidjestøl (s. 21. maaliskuuta 1960) on norjalainen mäkihyppääjä, joka kuului maansa maajoukkueeseen 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa. Fidjestøl voitti lentomäen maailmanmestaruuden Oberstdorfissa vuonna 1988. Kaksi vuotta myöhemmin hän sijoittui MM-lentomäessä viidenneksi ja vuonna 1992 sijalle 12. Hiihdon MM-kilpailuissa hän saavutti joukkuemäen MM-hopeaa Oberstdorfissa 1987 ja Lahdessa 1989. Calgaryn olympiakisoissa 1988 hän saavutti joukkuemäessä pronssia. Lahden MM-kisoissa hän sijoittui henkilökohtaisessa suurmäen kilpailussa yhdeksänneksi. Fidjestølin paras maailmancupin kokonaiskilpailusijoitus on kaudelta 1988–1989, jolloin hän sijoittui yhteispisteissä neljänneksi. Kaudella 1986–1987 hän oli kokonaiskilpailussa kahdeksas ja kaudella 1987–1988 yhdeksäs. Hän saavutti maailmancupissa neljä osakilpailuvoittoa, joista kolme lentomäessä. Seuratasolla hän edusti Vikersund IF:ää. == Maailmancupin osakilpailuvoitot == Päivä Kilpailupaikka Maa Mäki 23\. helmikuuta 1985 Harrachov Tšekkoslovakia lentomäki 15\. maaliskuuta 1987 Planica Jugoslavia lentomäki 21\. tammikuuta 1989 Oberhof Itä-Saksa normaalimäki 19\. maaliskuuta 1989 Harrachov Tšekkoslovakia lentomäki == Lähteet == Luokka:Norjalaiset mäkihyppääjät Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Huulirasva

Huulirasva tai huulivoide on kosmeettinen valmiste, jonka tarkoitus on kosteuttaa huulien ihoa. Tällä voidaan välttää huulien haavoittumista ja kuivumista. Erilaisia huulirasvoja valmistetaan muun muassa mehiläisvahasta ja vaseliinista. Usein huulirasvat sisältävät myös lisäaineita tietyn värin tai tuoksun aikaansaamiseksi. Lisäksi huulirasvaan saatetaan lisätä vitamiineja ja auringolta suojaavia aineita. Huulirasvoja käytetään talvella estämään huulten nuolemisesta ja pakkasesta aiheutuvia rohtumia sekä pahimmassa tapauksessa haavautumia. Kesällä huulirasvoja käytetään torjumaan auringon UV-säteilystä johtuvaa palamista, joka voi aiheuttaa huuliin kivuliaita rakkoja. Huulirasvoista on löydetty terveydelle haitallisia syöpää aiheuttavia yhdisteitä, mutta lisää tutkimusnäyttöä aiheesta tarvitaan.31.10.2017 Yle: Huulirasvoissa voi olla haitallisia yhdisteitä – asiantuntijan mukaan ei kannata huolestua == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Lääkäri kumoaa urbaanin legendan – rasvaaminen ei kuivata huulia entisestään Luokka:Terveydenhoito Luokka:Huulet
Tami Kiuru

Tami Petri Antero Kiuru (s. 13. syyskuuta 1976 Vantaa) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä. 2003 Val di Fiemmen MM-hiihdoissa Kiuru kuului joukkuemäen maailmanmestaruuden voittaneeseen Suomen joukkueeseen. Vuonna 2004 hän voitti Slovenian Planicassa järjestetyissä lentomäen MM-kisoissa henkilökohtaisen kilpailun pronssia ja joukkuekilpailussa hopeaa. Vuonna 2006 Kiuru uusi lentomäen joukkuekilpailun hopean Kulmissa. Mäkihypyn maailmancupin henkilökohtaisen osakilpailun Kiuru on voittanut kerran, tämä tapahtui joulukuussa 2003 Saksassa Titisee-Neustadtin suurmäen yhden kierroksen kilpailussa. Sen lisäksi hän on ollut kerran toinen ja kerran kolmas. Kiurulla oli vaikeuksia sopeutua kauden 2003–2004 alussa voimaan tulleeseen uuteen painoindeksisääntöön. Aluksi hän kasvatti painoaan saadakseen käyttää uusien sääntöjen mukaisia pitempiä suksia, mutta päätyi myöhemmin pudottamaan painoaan, mikä merkitsi suksien lyhenemistä. Kiuru osoitti kuitenkin olevansa hyppyvireessä voittamalla helmikuussa 2005 suurmäen Suomen mestaruuden. Hän oli mukana myös 2005 Oberstdorfin MM-hiihdoissa suurmäen joukkuekilpailussa hopeaa voittaneessa Suomen joukkueessa. Tami Kiuru kuului Torinon talviolympialaisissa Suomen mäkijoukkueeseen, joka voitti joukkuekilpailun hopeaa. Seuratasolla Kiuru edusti Lahden Hiihtoseuraa. Hän lopetti uransa kauden 2008–2009 jälkeen. Huhtikuussa 2015 Kiuru nimettiin Lahden MM- kilpailuiden kilpailunjohtajaksi.Tami Kiuru Lahden MM-hiihtojen kilpailunjohtajaksi == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Kiuru Suomen Hiihtoliiton sivulla *Tami Kiurun viralliset sivut Luokka:Suomalaiset mäkihyppääjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Smetana

Smetana eli vuolukerma on hapatettua kermaa, jonka rasvapitoisuus vaihtelee noin 10–70 prosentin välillä ja koostumus rasvapitoisuuden mukaan juoksevasta lähes voita muistuttavaan. Maultaan se on täyteläinen, aromikas ja raikkaan happamahko. Smetana on vanha itäeurooppalaiseen ruokakulttuuriin liittyvä maitotuote. Smetanaa syödään etenkin borssikeiton ja blinien kanssa. Suomenkielisen nimityksen "vuolukerma" on tiettävästi keksinyt Otto P. Pehkonen vuonna 1914.Otto P. Pehkonen: Vuolukerman ja uunipiimän valmistuksesta Virossa ja Venäjällä. Matkakertomus. Julk. Voinvientiosuusliike Valio r.l., Hanko 1914 Suomalaisessa smetanassa on 42 prosenttia rasvaa. Suomalaista smetanaa valmistavat esimerkiksi Juustoportti, Valio ja Arla. == Historiaa == Suomen alueella hapankerma kuuluu erityisesti karjalaiseen ja myös savolaiseen ruokakulttuuriin, ja sitä valmistettiin ja käytettiin kotona, kunnes kaupallinen maidontuotanto kullakin paikkakunnalla alkoi eli myöhäisimmillään 1960-luvun alkuun asti. Smetana kuorittiin tuolloin piimineen maidon eli viilin pinnalta, eikä sitä erikseen hapatettu tuoreesta kermasta kuten nykyään. Kun maidon lähettäminen meijeriin alkoi, loppui myös smetanan käyttö kotitaloudessa, sillä maidosta maksettiin rasvapitoisuuden mukaan. Hapanta kermaa ei kuitenkaan ennen meijerien aikaa sanottu smetanaksi vaan murteesta riippuen ”kermaksi”, ”päällisiksi” tai muuksi sellaiseksi. Tuoreen kerman nimitykset oli yleensä lainattu ruotsista tai venäjästä (”reta”, ”liuhki”). Suurin osa smetanasta meni kuitenkin voin kirnuamiseen, sillä varhaisempina aikoina voilla maksettiin veroja, ja myöhemmin sitä käytiin myymässä lähikaupunkien toreilla ja saatiin niin käteistä rahaa. Kermaa käytettiin lähinnä leivonnaisiin, kuten ohrajauhoista ja smetanasta leivottuihin kakkaroihin, jotka tunnetaan useilla paikallisilla nimillä. Kannakselaisessa ja inkeriläisessä ruokakulttuurissa smetanan käyttö oli laajempaa ja samantapaista kuin venäläisessä keittiössä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Ravintoarvoja fineli.fi Luokka:Maitotuotteet Luokka:Venäläinen keittiö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Takanobu Okabe

Takanobu Okabe (, s. 26. lokakuuta 1970 Kamikawa, Japani) on japanilainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, joka voitti 1990-luvulla olympiakultaa ja maailmanmestaruuden. Vuoden 1995 MM-kisoissa Kanadan Thunder Bayssa Okabe voitti normaalimäen MM-kultaa. Samoissa kisoissa hän kuului Japanin joukkuemäen pronssia voittaneeseen joukkueeseen. Vuoden 1997 MM-kisoissa Norjan Trondheimissa Okabe oli mukana voittamassa joukkuemäen hopeaa. Kymmenen vuotta myöhemmin Sapporon MM-kisoissa 2007 ja Liberecin kisoissa 2009 hän saavutti joukkuemäessä pronssia. Naganon 1998 olympialaisissa Okabe voitti Japanin joukkueessa joukkuemäen olympiakultaa. Neljä vuotta aiemmin Lillehammerin kisoissa hän kuului hopeamitalijoukkueeseen. Hänen parhaat henkilökohtaiset olympiasijoituksensa ovat suurmäestä: neljäs Lillehammerissa, kuudes Naganossa sekä kahdeksas Torinossa 2006. Okaben paras sijoitus mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailussa oli neljäs kaudelta 1996–1997. Osakilpailuvoittoja hän saavutti viisi kappaletta. Voittaessaan Kuopiossa kaudella 2008–2009 hänestä tuli 38-vuotiaana siihen aikaan historian vanhin maailmancup-osakilpailun voittanut hyppääjä. Okabe aloitti mäkihypyn harrastamisen 6-vuotiaana. Hän on tuntenut toisen menestyneen japanilaishyppääjän Noriaki Kasain pikkupojasta lähtien ja kävi hänen kanssaan samaa koulua. Okabe teki paluun maailmancupin kilpailuihin mäkiviikolla 2013–2014, ja oli 43-vuotiaana kyseisen mäkiviikon vanhin hyppääjä.Okabe palaa Japanin maajoukkueeseen mäkiviikolle 2013-2014 Kauden lopulla Okabe ilmoitti lopettavansa uransa ja siirtyvänsä valmentajaksi. == Maailmancupin osakilpailuvoitot == Päivä Kilpailupaikka Maa Mäki 7\. joulukuuta 1996 Kuusamo Suomi suurmäki 8\. helmikuuta 1997 Tauplitz Itävalta lentomäki 22\. maaliskuuta 1997 Planica Slovenia lentomäki 1\. maaliskuuta 1998 Vikersund Norja lentomäki 10\. maaliskuuta 2009 Kuopio Suomi suurmäki == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Japanilaiset olympiavoittajat Luokka:Japanilaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
André Chénier

André Marie de Chénier (30. lokakuuta 1762 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta – 25. heinäkuuta 1794 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen runoilija. Hänet teloitettiin Ranskan vallankumouksen niin sanottuna terrorin aikana. Italialainen Umberto Giordano on säveltänyt oopperan Andrea Chénier, jonka libretto pohjaa Chénier’n elämään. == Elämä == André Chénier syntyi Konstantinopolissa, missä hänen isänsä Louis Chénier toimi Ranskan konsulina. Hänen äitinsä Elisabeth Santi-Lomaca oli kreikkalainen. Andrén ollessa kolmevuotias perhe muutti takaisin Ranskaan. Vuonna 1783 Chénier pestautui kadetiksi ranskalaiseen rykmenttiin Strasbourgissa, muttei viihtynyt siellä pitkään vaan palasi jo samana vuonna takaisin Pariisiin perheensä luo. Siellä hän viihtyi äitinsä järjestämissä salongeissa, joissa kävivät useat tuon ajan merkittävät kirjailijat ja taiteilijat, kuten Jacques-Louis David. Vuonna 1787 Ranskan Lontoon-suurlähettiläs, joka oli perheen tuttu, tarjosi nuorelle runoilijalle sihteerin paikkaa, ja Chénier muutti Englantiin. Vuonna 1789 alkanut vallankumous oli yllättäen nostanut hänen nuoremman veljensä Marie Joseph Chénier’n kuuluisaksi poliittisten näytelmien kirjoittajaksi ja propagandistiksi. Chénier palasikin jo seuraavana vuonna Lontoosta sekasortoiseen Pariisiin. Aiemmin politiikkaan välinpitämättömästi suhtautuneesta runoilijasta tuli nyt mestarillinen satiirikko, ja hänen tekstejään julkaistiin Journal de Paris -lehdessä. Vuonna 1794 Chénier pidätettiin erehdyksessä. Kaksi yhteishyvän valiokunnan agenttia tulivat pidättämään pakomatkalla olevaa markiisia, mutta löysivät vain tuntemattoman miehen ja pidättivät tämän, Chénier’n, joka oli sattumalta kylässä. Hänet vietiin ensin Luxembourgin ja sitten Saint-Lazaren vankilaan. Vankeusaikanaan Chénier kirjoitti kuuluisimmat runonsa. Vaikka Chénieriä vastaan nostettiin täysin keksityt syytteet, hänet tuomittiin kuolemaan ja mestattiin giljotiinilla oikeudenkäynnin jälkeen jo samana iltana, vain kolme päivää ennen yhteishyvän valiokunnan johdossa olleen Robespierren syrjäyttämistä. ==Suomennetut runot== Lähde:André Chénier Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta. Päivitetty 9.2.2021, viitattu 22.2.2021 * Nuori vanki, suom. Kaarlo Sarkia, teoksessa: Kaarlo Sarkia: Runot, WSOY 1944 ja 2008 ISBN 978-951-0-17531-5 – Ntamo 2016 ISBN 978-952-215-636-5 (näköispainos) * Sokea: katkelma, suom. Kaarlo Sarkia, teoksessa: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja, WSOY 1934 * Tarentumin neito, suom. Aale Tynni, teoksessa: Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa, toim. Aale Tynni, WSOY 1957, 1974, 2004 ISBN 951-0-29121-8 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Chénier, André, Tietosanakirja osa 1, palsta 1604, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 Luokka:Ranskalaiset runoilijat Luokka:Ranskalaiset teloitetut Luokka:Ranskan suuren vallankumouksen henkilöt Luokka:Vuonna 1762 syntyneet Luokka:Vuonna 1794 kuolleet
Horst Bulau

Horst Hardy Bulau (s. 14. elokuuta 1962 Ottawa, Ontario) on kanadalainen kilpauransa päättänyt mäkihyppääjä. == Ura == Vuonna 1979 Bulau voitti nuorten normaalimäen maailmanmestaruuden. Bulaun ja hänen maanmiehensä Steve Collinsin mäkihyppyurien parhaat vuodet ajoittuvat 1980-luvun alkupuolelle. Bulaun paras sijoitus mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailusta oli kaudelta 1982–1983, jolloin hän oli yhteispisteissä toinen Matti Nykäsen jälkeen. Kausilla 1980–81 ja 1981–82 hän sijoittui kolmanneksi. Kaikkiaan Bulau saavutti 13 maailmancupin osakilpailuvoittoa. Maailmancup-menestyksestä huolimatta arvokisoissa Bulaun menestys jäi vaatimattomaksi, eikä hän voittanut niistä yhtään mitalia. Parhaiksi aikuisten arvokisasijoituksiksi jäivät lentomäen MM- kilpailujen 5. sija vuodelta 1981 Oberstdorfissa, Oslon vuoden 1982 MM-kisojen 6. sija normaalimäessä ja 10. sija Sarajevon talviolympialaisten 1984 suurmäestä. Bulau lopetti mäkihyppyuransa vuonna 1992 Albertvillen olympialaisten jälkeen. == Saavutuksia == === Maailmancupin osakilpailuvoitot === #1. tammikuuta 1981, Garmisch-Partenkirchen, suurmäki #17. maaliskuuta 1981, Bærum, suurmäki #15. tammikuuta 1982, Sapporo, normaalimäki #23. tammikuuta 1982, Thunder Bay, normaalimäki #24. tammikuuta 1982, Thunder Bay, suurmäki #30. joulukuuta 1982, Oberstdorf, suurmäki #22. tammikuuta 1983, Thunder Bay, normaalimäki #26. tammikuuta 1983, St. Moritz, normaalimäki #28. tammikuuta 1983, Gstaad, normaalimäki #25. helmikuuta 1983, Falun, normaalimäki #4. maaliskuuta 1983, Lahti, normaalimäki #6. maaliskuuta 1983, Lahti, suurmäki #10. joulukuuta 1983, Thunder Bay, normaalimäki == Lähteet == * Horst Bulau Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * == Aiheesta muualla == * Profiili Canadian Ski Museum Luokka:Kanadalaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vastaus elämään, maailmankaikkeuteen ja kaikkeen muuhun sellaiseen

Vastaus elämään, maailmankaikkeuteen ja kaikkeen muuhun sellaiseen on Douglas Adamsin sci-fi-kirjasarjassa Linnunradan käsikirja liftareille esiintyvä luku. Linnunradan käsikirjan mukaan miljoonia vuosia sitten eräs hyperälykäs yleisulottuvainen rotu oli niin käsittämättömän kyllästynyt ainaisiin väittelyihin elämän tarkoituksista, että päätti ratkaista perimmäisen kysymyksen elämästä, maailmankaikkeudesta ja kaikesta muusta sellaisesta. Tehtävää suorittamaan rakennettiin maailmankaikkeuden toiseksi mahtavin supertietokone nimeltä Syvä miete (Deep Thought). Seitsemän ja puolen miljoonan vuoden pohdinnan jälkeen Syvä miete ilmoitti vastauksen olevan 42. Vastauksen suoranaisen epätarkkuuden Syvä miete kuittasi kysymällä, tietävätkö kysyjät, mikä tuo perimmäinen kysymys itse asiassa on. Kysymystä Syvä miete ei kuitenkaan kyennyt selvittämään, vaan siihen tarvittiin hänen jälkeensä tuleva supertietokone, "joka on niin monimutkainen, että orgaaninen elämä muodostaa osan sen toiminnasta." Tämän nimi oli Maa, jonka vogonit kuitenkin tuhosivat viisi minuuttia ennen kuin kysymys oli selvillä, joten kysymystä ei vieläkään tiedetä. Kysymys saadaan kuitenkin selville jatko-osassa aikamatkailun, huonon tuurin ja älyttömän idean kautta. Se, mitä kysymys itsessään tarkoittaa ja onko se ylipäätään oikea tai järkevä, jää arvoitukseksi. Ei kuitenkaan voi pohjimmiltaan olettaa, että kysymyksen ja vastauksen ymmärtäisi vain sen takia että tietää sen. Douglas Adamsilta kysyttiin useita kertoja hänen uransa aikana miksi hän valitsi juuri luvun 42. Useita teorioita esitettiin, mutta hän hylkäsi ne kaikki. Marraskuun 3. 1993 hän antoi vastauksen keskusteluryhmässä alt.fan.douglas-adams: ==Katso myös== * Elämän tarkoitus == Lähteet == Luokka:Linnunradan käsikirja liftareille Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit en:Phrases from The Hitchhiker's Guide to the Galaxy#Answer to the Ultimate Question of Life, the Universe, and Everything (42)
Jiří Raška

Jiří Raška (4. helmikuuta 1941 Frenštát pod Radhoštěm, Böömin ja Määrin protektoraatti – 20. tammikuuta 2012 Nový Jičín, Tšekki) oli mäkihypyn olympiavoittaja, joka edusti urallaan Tšekkoslovakiaa. Hän oli maan ensimmäinen talviolympialaisten kultamitalisti.Sports Reference LLC Raška sijoittui Oslon MM-kilpailuissa 1966 sekä normaalimäessä että suurmäessä neljänneksi. Keski-Euroopan mäkiviikolla 1967–1968 hän sijoittui norjalaisen Bjørn Wirkolan jälkeen yhteispisteissä toiseksi.Arponen, ym., s. 277 Grenoblen talviolympialaisissa 1968 hän voitti kultamitalin normaalimäessä ja saavutti suurmäessä neuvostoliittolaisen Vladimir Belousovin takana hopeaa. Myös seuraavana talvena Raška sijoittui Keski-Euroopan mäkiviikon yhteispisteissä toiseksi. Suurmäen MM-hopeaa hän saavutti Tatra-vuorilla 1970 edellään vain neuvostoliittolainen Gari Napalkov. Keski-Euroopan mäkiviikon Raška voitti talvella 1970–1971. Sapporon talviolympialaisissa 1972 hän sijoittui normaalimäessä viidenneksi ja suurmäessä kymmenenneksi. Vuonna 1972 Planicassa pidetyissä kautta aikain ensimmäisissä lentomäen MM-kisoissa hän saavutti pronssia. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Tšekkoslovakialaiset mäkihyppääjät Luokka:Tšekkoslovakialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Kazuyoshi Funaki

Kazuyoshi Funaki (; s. 27. huhtikuuta 1975 Yoichi, Hokkaido) on japanilainen, 1990-luvun lopulla menestynyt mäkihyppääjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Hänelle oli ominaista hyvin rohkea V-lentotyyli, jossa pää oli syvällä suksien välissä. Funaki sijoittui talven 1994–1995 Keski-Euroopan mäkiviikon toiseksi. Hän jäi yhteispisteissä 23,4 pistettä voittaja Andreas Goldbergerin taakse. Funakin parhaat mäkihyppyvuodet ovat ajoittuneet 1990-luvun loppupuoliskolle. Funakin paras sijoitus mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailusta on kaudelta 1997-1998, jolloin hän oli yhteispisteissä toinen Slovenian Primož Peterkan jälkeen. Samaisena talvena hän voitti myös Keski-Euroopan mäkiviikon, ja talviolympialaisissa Naganossa hän voitti kotiyleisön edessä kultaa suur- ja joukkuemäessä ja sijoittui Suomen Jani Soinisen jälkeen hopealle normaalimäen kilpailussa. Samana vuonna hän voitti vielä Oberstdorfissa lentomäen maailmanmestaruuden. Menestys jatkui vielä seuraavalla kaudella. Ramsaun MM-kisoissa vuonna 1999 Funaki voitti normaalimäen maailmanmestaruuden ja oli mukana Japanin hopeaa voittaneessa joukkuemäen joukkueessa. Funaki harrastaa kalastusta ja uintia. Hänellä on myös yritys johdettavanaan. Funaki lopetti uransa mäkihyppääjänä keväällä 2018. == Saavutuksia == === Maailmancupin osakilpailuvoitot === Nro Päivä Kilpailupaikka Mäki 1\. 10. joulukuuta 1994 Planica normaalimäki 2\. 4. tammikuuta 1995 Innsbruck suurmäki 3\. 14. joulukuuta 1996 Harrachov suurmäki 4\. 4. tammikuuta 1997 Innsbruck suurmäki 5\. 12. maaliskuuta 1997 Kuopio normaalimäki 6\. 16. maaliskuuta 1997 Oslo suurmäki 7\. 29. joulukuuta 1997 Oberstdorf suurmäki 8\. 1. tammikuuta 1998 Garmisch-Partenkirchen suurmäki 9\. 4. tammikuuta 1998 Innsbruck suurmäki 10\. 25. tammikuuta 1998 Oberstdorf lentomäki 11\. 21. maaliskuuta 1998 Planica suurmäki 12\. 10. tammikuuta 1999 Engelberg suurmäki 13\. 24. tammikuuta 1999 Sapporo suurmäki 14\. 30. tammikuuta 1999 Willingen suurmäen joukkuekilpailu 15\. 6. maaliskuuta 1999 Lahti normaalimäki 16\. 19. tammikuuta 2001 Park City suurmäen joukkuekilpailu 17\. 5. helmikuuta 2005 Sapporo suurmäki == Lähteet == * * Funaki olympic.org:ssa === Viitteet === Luokka:Japanilaiset mäkihyppääjät Luokka:Japanilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Virtuaali-identiteetti

Virtuaali-identiteetti, verkkoidentiteetti tai online-identiteetti on käsitys, jonka ihminen antaa henkilöllisyydestään verkkoyhteisössä. Virtuaali- identiteetti muodostuu monista asioista, joista nimi tai nimimerkki on tavallisin. Osa ihmisistä käyttää oikeata nimeään myös verkossa, kun taas toiset käyttävät nimimerkkinä pseudonyymiä, eli eräänlaista salanimeä. Joissakin yhteyksissä, kuten esimerkiksi keskustelualueilla, pikaviestikeskusteluissa, MUD:ssa, MMOG:ssa ja monissa muissa verkkopeleissä on mahdollista kuvata itseään ja identiteettiään pienellä kuvalla, avatarilla. Myös kaikki tieto mitä henkilö itsestään antaa ulospäin, esimerkiksi keskusteluissa, muovaa hänen identiteettiään ja mainettaan verkkoyhteisössä. Toiminnasta syntyy henkilöbrändi. Internetissä on mahdollista luoda eri virtuaali-identiteetit eri palveluihin. Virtuaali-identiteetti voidaan luoda niin, että henkilökohtaisilla piirteillä ei ole yhteyttä henkilön piirteisiin reaalimaailmassa. Eri palveluissa voidaan olla läsnä eri virtuaali- identiteetein. Käyttäjän online-identiteetti voidaan edellyttää tunnistettavan täysin luotettavasti tai osittain esimerkiksi kutsumanimellä. Virtuaali- identiteetti voi olla myös tunnistamaton eli anonyymi. Virtuaali-identiteetti voi rohkaista harkitsemattomaan käyttäytymiseen. Toisena henkilönä esiintymistä kutsutaan identiteettivarkaudeksi.Kangas, Toivonen & Bäck 2007 s. 38. Virtuaali-identiteetti ei ole pelkästään tiedot henkilön attribuuteista (nimi, ikä ammatti, sukupuoli jne.), vaan siihen kuuluu myös henkilön persoona virtuaaliyhteisöissä (foorumit, IRC yms.). Tällaisen virtuaaliyhteisön jäsenet muodostavat identiteettiään julkisten tai yksityisten viestiensä kautta, joista muille yhteisön jäsenille syntyy käsitys toistensa ajattelumalleista. Tämän seurauksena yhteisön jäsenet pystyvät ennustamaan muiden yhteisön jäsenten suhtautumista eri puheenaiheisiin ja lähetettyihin viesteihin. Virtuaali-identiteetin tunnistamisen seurauksena virtuaaliyhteisöön voi muodostua myös eräänlaisia kaveripiirejä, joissa ymmärretään toisia paremmin ja joiden mielipiteet merkitsevät enemmän. Virtuaali-identiteetin käytössä tulisi olla eettinen. Teknisesti tähän on pyritty muun muassa erilaisilla allekirjoituksen varmentavilla tekniikoilla. Ohjelmistot eivät kuitenkaan pysty ratkaisemaan kaikki esiintyviä ongelmia. Useat erilaiset virtuaali- henkilöllisyydet aiheuttavat käyttäjälle vaikeuksia, muun muassa eri palvelujen käyttäjätunnusten ja salasanojen muistaminen on hankalaa. Virtuaalimaailman pelihahmon online-roolissa eläminen voi johtaa siihen, että reaalimaailman sääntöjen noudattaminen ja tavallisen arjen eläminen vaikeutuu. Tätä ongelmaa kasvattaa se, jos pelihahmo eroaa erittäin paljon arki- identiteetistä. == Katso myös == * Henkilöbrändi * Sosiaalinen media == Lähteet == * Blanchard A.L. & M. Lynne M. 2004. The Experienced “Sense” of a Virtual Community: Characteristics and Processes * Kangas, P., Toivonen, S. & Bäck, A. (toim.) 2007. "Ads by Google" and other social media business models. VTT Helsinki: Edita Prima Oy. ===Viitteet=== Luokka:Virtuaaliyhteisöt
Noise Records

Noise Records on Karl-Ulrich Walterbachin Saksassa perustama levy-yhtiö. Noise syntyi 1984 Walterbachin laajentaessa aikaisempaa Aggressive Rock Produktionen -yritystään. Noise Records on osa Sanctuary-ryhmää ja se keskittyy heavy metal -musiikkiin. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *NOISE RECORDS *BOOK REVIEW: “Damn the Machine: The Story of Noise Records” by David E. Gehlke Luokka:Saksalaiset levy-yhtiöt Luokka:Metallimusiikin levy-yhtiöt
Sigh No More

Sigh No More on Gamma Rayn vuonna 1991 julkaisema heavyalbumi. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # Japanin-version live-bonuskappale: * ==Kokoonpano== *Ralf Scheepers – laulu *Kai Hansen – kitara *Dirk Schlächter – kitara *Uwe Wessel – basso *Uli Kusch – rummut == Arvostelut == * Imperiumi: 9-/10 * Kaaoszine: 7/10 * Metalliluola: 8+/10 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Gamma Rayn albumit Luokka:Vuoden 1991 albumit
Land of the Free (Gamma Rayn albumi)

Land of the Free on Gamma Rayn vuonna 1995 julkaisema musiikkialbumi. Michael Kiske ja Hansi Kürsch vierailevat levyllä, Kürsch laulaa "Farewell"-kappaleella ja Kiske laulaa "Time to break free"-kappaleen. Albumin viimeinen kappale "Afterlife" on omistettu Ingo Schwichtenbergille. == Kappaleet == #Rebellion in Dreamland (Hansen) - 8.44 #Man on a Mission (Hansen) - 5.49 #Fairytale (Hansen) - 0.50 #All of the Damned (Hansen) - 5.01 #Rising of the Damned (Hansen) - 0.43 #Gods of Deliverance (Rubach–Hansen) - 5.01 #Farewell (Schlächter) - 5.11 #Salvation's Calling (Rubach) - 4.36 #Land of the Free (Hansen) - 4.38 #The Saviour (Hansen) - 0.40 #Abyss of the Void (Hansen) - 6.04 #Time to Break Free (Kiske) - 4.40 #Afterlife (Hansen) - 4.46 \---- LP-version bonusraita: *Heavy Metal Mania (Dudley-Mortimer) == Kokoonpano levyllä == *Kai Hansen - laulu, kitara *Dirk Schlächter - kitara *Jan Rubach - basso *Thomas Nack - rummut == Arvostelut == * AllMusic: * Metalliluola: 9+/10 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Gamma Rayn albumit Luokka:Vuoden 1995 albumit
Somewhere Out in Space

Somewhere Out in Space on Gamma Rayn albumi vuodelta 1997. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # # # # ==Kokoonpano== *Kai Hansen – laulu, kitara *Henjo Richter – kitara *Dirk Schlächter – basso *Dan Zimmermann – rummut ==Muuta== Kannen kuvan on piirtänyt Kristian Huitula. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Gamma Rayn albumit Luokka:Vuoden 1997 albumit
Martti Marttelin

Martti Berttil Marttelin (18. kesäkuuta 1897 Nummi – 1. maaliskuuta 1940 Taipaleenjoki) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti. Hän edusti Nummen Kipinää. Marttelin kaatui talvisodassa Taipaleenjoen taistelussa. == Saavutuksia == * olympiapronssia Amsterdam 1928 (maraton, aika 2.35.02,0) * 25 000 metrin juoksun maailmanennätys (aika 1.22.28,8, juostu vuonna 1930 Viipurissa, kesti vuoteen 1939 jolloin Erkki Tamila rikkoi sen) * 15 mailin juoksun Suomen ennätys (aika 1.21.20,1) == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Ove Andersen

Ove Andersen (22. elokuuta 1899 Kymi Kymi – 13. tammikuuta 1967 Lahti) oli suomalainen estejuoksija ja olympiamitalisti. == Henkilöhistoria == Andersenin vanhemmat olivat norjalaistaustaiset sahanomistaja, johtaja Martin Andersen ja Fanny Mury ja puoliso Kerttu Elina Kärkkäinen. Hän tuli ylioppilaaksi Loviisan yhteiskoulusta 1920 ja valmistui metsänhoitajaksi 1925. Valmistuttuaan hän aloitti työuransa Lahdessa Niemen sahan palaveluksessa. Samana vuonna 1925 Andersen teki läpimurron 5 000 metrillä voittaen kansainvälisiä kilpailuja mm. Unkarissa ja Saksassa. Hän oli urheilu-uransa alussa perustamassa kotikaupunkiinsa Lahteen uutta seuraa Lahden Urheilijat, jonka jäsen hän oli Suomessa urheilu-uransa aikana. Andersen siirtyi seuraavana vuonna 1926 Yhdysvaltoihin New Yorkiin ja kilpaili suomalaistaustaisessa Finnish-American Athletic Club (FAAC) -seurassa. Hän sijoittui kolmanneksi Yhdysvaltain mestaruuskisojen 6 mailin juoksussa. Seuraavana talvena 1927 hän osallistui menestyksellisesti Yhdysvaltain sisäratakisoihin. Keväällä 1927 hän palasi Suomeen yhdessä Ville Ritolan kanssa valmistautuakseen Amsterdamin olympialaisten suomalaiskarsintoihin. Karsinnoista selvittyään Andersen osallistui olympialaisten 3000 metrin estejuoksuun saavuttaen pronssimitalin maanmiestensä Toivo Loukolan ja Paavo Nurmen jäljessä. Sen jälkeen hän palasi uudelleen Yhdysvaltoihin kilpaillen vielä aktiivisti seuraavana kesäkautena eri puolilla Yhdysvaltoja. Sen jälkeen Andersenin oma urheilu-ura hiipui, ja hän siirtyi Suomeen kesällä 1931. Andersen toimi kesällä 1932 Suomen olympiajoukkueen hierojana Los Angelesin kisoissa. Andersen kuului seitsenhenkiseen suomalaisyleisurheilijoiden ryhmään, joka olympialaisten jälkeen kilpaili vielä Japanissa. Hänen roolinsa kielitaitoisena oli toimia myös suomalaisryhmän puheiden pitäjänä. Andersen siirtyi 1930-luvun alkupuolella Suomesta Eurooppaan hieman kilpaillen, mutta siirtyen enemmän valmennustehtäviin. ensin Sveitsiin ja sen jälkeen Italiaan. Hän toimi Napolissa yliopiston yleisurheiluvalmentajana 1933-1937. Sen jälkeen hän palasi Niemen Sahan palvelukseen vuosiksi 1937-1943. Talvisodassa aliupseerikoulutuksen saanut Andersen toimi toimistoupseerina ja jatkosodassa kuljetuspäällikkönä. == Urheilusaavutuksia == * olympiapronssia Amsterdam 1928 (3 000 metrin esteet) * SM-hopeaa 1925 (3 000 metrin esteet) * SM-pronssia 1925 (5 000 metriä) * SM-hopeaa 1928 SM-viestien 4 x 1 500 metrillä. == Lähteet == * * Reino Rinne sekä Pekka Tiilikainen:Suomen Urheilun tähtihetkiä, 1969 * Markku Siukonen: Urheilukunniamme puolustajat 1906-2000 - Suuri Olympiateos 12, 2001. === Viitteet === Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset estejuoksijat Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka: Suomalaiset yleisurheiluvalmentajat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Loukinainen

Loukinainen on yksi Liedon kaupunginosa. Loukinainen sijaitsee lounaassa kaupungin keskustasta päin. Loukinaisissa on alakoulu, Neste-huoltoasema, Liedon paloasema, liikuntakeskus Kaisakki ja K-Market. Kasvava Avanti- teollisuusalue sijaitsee Loukinaisten Tuulissuolla. Teollisuusalueella on Broadway-ravintola. Loukinaisissa ei ole taajaman liikennemerkkejä. Loukinaisten alueen postinumero on 21410 Vanhalinna. == Aiheesta muualla == * Loukinaisten koulu Luokka:Liedon kylät Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan entiset taajamat
Chaguanas

Chaguanas on Trinidad-Tobagon suurimpia kaupunkeja. Se sijaitsee Trinidadin saarella, 18 kilometriä maan pääkaupungista Port of Spainistä. Vuonna 2011 siellä asui 83 516 asukasta. Chaguanasin väestö polveutuu monesta etnisestä ryhmästä, suurin etnisen ryhmän edustajat ovat intialaisia, kiinalaisia ja värillisiä. == Lähteet == Luokka:Trinidad-Tobagon kaupungit