EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Isatiini

Isatiini (C8H5NO2) on heterosyklinen aromaattinen orgaaninen yhdiste. Isatiinia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä lääkkeiden ja väriaineiden valmistuksessa ja reagenssina analyyttisessä kemiassa. ==Ominaisuudet== Isatiini on huoneenlämpötilassa punaoranssia kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman kylmään veteen ja paremmin kuumaan. Se liukenee myös etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. Isatiinilla on kaksi tautomerista muotoa, laktaami- ja laktiimimuodot, joista laktaamimuoto on stabiilimpi. Yhdiste on hyvin heikosti emäksinen. Isatiini muodostaa kondensaatioyhdisteitä niin amiinien kuin karbonyyliyhdisteidenkin kanssa. Reaktiossa karbonyyliyhdisteiden kanssa muodostuu kinoliini-4-karboksyylihappoja. Isatiinin aromaattinen rengas reagoi elektrofiilien kanssa elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla.K. Thomas Finley :Quinolines and Isoquinolines, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2005. Viitattu 28.4.2015 ==Valmistus ja käyttö== Isatiinia voidaan valmistaa kuumentamalla isatiinihappoa eli o-aminofenyyliglyoksyylihappoa. Muita tapoja ovat indigotiinin hapetus ja indoksyylin tai oksindolin hapetus. Niin kutsutussa Sandmeyerin isatiinisynteesissä aniliini reagoi hydroksyyliamiinin ja kloraalihydraatin kanssa muodostaen isonitrosoasetanilidia. Tämä välituote syklisoituu väkevän rikkihapon vaikutuksesta imiiniksi, joka hydrolysoituu näissä olosuhteissa isatiiniksi. : Isatiinia käytetään vat-värien, indigon kaltaisten eli indigoidivärien ja eräiden lääkkeiden kuten ulostuslääkkeenä käytettävän oksifenisatiinin tai oksifenisatiiniasetaatin valmistukseen. Sitä käytetään myös monien heterosyklisten yhdisteiden kuten kinoliinien, indolien, oksindolien ja β-laktaamien valmistamiseen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Aromaattiset yhdisteet Luokka:Heterosykliset yhdisteet
Piste Palander

Piste Palander Piste Palander Paikkakunta: Pelkosenniemi, Hiihtokeskus: Laskettelu- ja hiihtokeskus Pyhä Vuori: Kultakero Rinneluokitus: Musta Pituus: 1 200 m Hissi Hissi Hissi: PyhäExpress Tyyppi: 6-hengen tuolihissi Pituus: 1 170 m Miehet Miehet Suurpujottelu Suurpujottelu Lähtö: 471 m Maali: 204 m Korkeusero: 267 m Pituus: 1 020 m Keskijyrkkyys: 26,2 % Pujottelu Pujottelu Lähtö: 457 m Maali: 259 m Korkeusero: 198 m Pituus: 600 m Keskijyrkkyys: 33,0 % Naiset Naiset Suurpujottelu Suurpujottelu Lähtö: 457 m Maali: 204 m Korkeusero: 253 m Pituus: 870 m Keskijyrkkyys: 29,1 % Pujottelu Pujottelu Lähtö: 457 m Maali: 259 m Korkeusero: 198 m Pituus: 600 m Keskijyrkkyys: 33,0 % Piste Palander on laskettelurinne Pelkosenniemellä Suomessa. Rinteessä järjestetään SM- ja FIS- kilpailuja. Rinne on saanut nimensä Kalle Palanderin mukaan. ==Lähteet== *Pyhän laskettelurinteet ja hissit, aukioloajat ja lumetustilanne, Pyhä.fi *Polar-rinteet ja Piste Palander -rinne, Pyhä.fi *Tulokset, Data.fis-ski.com Luokka:Suomen laskettelurinteet Luokka:Pelkosenniemi
Almirante Cochrane (1874)

Almirante Cochrane oli Chilen laivaston vuonna 1874 vesillelaskettu panssarifregatti. Alus oli rautarunkoinen ja parkkitakiloitu ja sen pää- ja etumastossa oli taistelunjohtoa varten tähystyspaikat. Alus oli varustettu törmäyskeulalla ja yhdellä savuhormilla. == Valmistus == Alus tilattiin Britteinsaarilta Hullista Earle's Shipbuilding Companyltä ja sen köli laskettiin vuonna 1873. Alus laskettiin vesille 25. tammikuuta 1874 ja se valmistui vielä samana vuonna.Gardiner, Robert s. 410-411 == Palvelus == Alus osallistui Tyynenmeren sotaan, jolloin sen tärkein saavutus oli Angamosin taistelussa Perun laivaston monitorin Huascarin valtaus. Alus modernisoitiin vuonna 1889 modernisoitiin valmistajansa telakalla, jolloin sen 9 tuuman 12 tonnin MLR tykit vaihdettiin kuuteen Armstrongin kahdeksan tuuman 13,5 tonnin BLR -tykkiin. Lisäksi alukselle asennettiin kolme Hotchkissin kuuden naulan ja kuusi kolmen naulan tykkiä sekä kolme neljäntoista tuuman torpedoputkea. Alukselle asennettiin myös uudet kattilat sekä uusi höyrykone, jotka tuottivat 4 300 hevosvoimaa.Gardiner, Robert s. 410 Alus muutettiin vuosina 1897-1900 tykistökoululaivaks, jolloin sen aseistus poistettiin samoin kuin mesaani ja etumastokin. Vuonna 1919 aluksen aseistuksena oli neljä 4,7 tuuman, kaksi 12 naulan ja neljä kolmen naulan tykkiä. Alus muutettiin proomuksi vuonna 1908. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Chilen laivaston fregatit Luokka:Earlen valmistamat alukset
Sigurd Rushfeldt

Sigurd Rushfeldt (s. 11. joulukuuta 1972 Vesisaari) on norjalainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.Sigurd Rushfeldt National Football Teams -sivustolla Rushfeldt pelasi Norjan pääsarjassa Tippeligaenissa yhteensä 307 ottelua, joissa hän teki 180 maalia. Hän edusti sarjassa Tromsøtä, jossa voitti Norjan cupin kaudella 1996 ja Rosenborgia, jossa voitti kolme peräkkäistä Norjan-mestaruutta kausina 1997–1999 sekä Norjan cupin kaudella 1999. Norjan pääsarjan maalikuninkuuden Rushfeldt saavutti kahdesti peräkkäin Rosenborgissa pelatessaan. Kaudella 1997 hän voitti tittelin 25 maalilla ja seuraavalla kaudella 27 maalilla.Norwegian league goals and top scorers (1963-2014) Lisäksi Rushfeldt pelasi Englannin 1. divisioonan Birmingham Cityssä (seitsemän ottelua maaleitta), Espanjan Primera Divisiónin Racing Santanderissa (43 ottelua ja viisi maalia) ja Itävallan Bundesliigan Austria Wienissä (137 ottelua ja 69 maalia). Austria Wienissä hän voitti Itävallan-mestaruuden kausina 2002–2003 ja 2005–2006 sekä Itävallan cupin kausina 2002–2003, 2004–2005 ja 2005–2006. Rushfeldt pelasi Norjan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa kaksi ottelua, joissa hän ei tehnyt maaleja.Sigurd Rushfeldt Transfermarkt-sivustolla Norjan A-maajoukkueessa Rushfeldt pelasi vuosina 1994–2007. Hän teki pelaamissaan 38 A-maaottelussa seitsemän maalia. Hän oli mukana MM-kilpailuissa 1994. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mustajärvi (Laitila)

Mustajärvi on Varsinais-Suomessa Laitilassa oleva kuivatettu järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven–Lukujärven valuma-alueeseen. Järvi oli vielä 1900-luvulla järvi, jonka vedenpintaa alennettiin samaan aikaan viereisen Kullerjärven kanssa. == Maantiede == Entisen järven pinta-ala on 7,8 hehtaaria, ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen laskee Mustajärvensuon laskuoja, joka virtaa entisen järvialtaan läpi Kaarnijärveen. Ojaan yhtyy etelästä Kullerjärven laskuoja. Länsipäähän on raivattu kaksi peltoa, mutta muuten entinen järvi on metsäistä suota, josta eteläosa on edelleen avosuota. Vanhat rannat ovat 1,8 kilometriä pitkät, ja ne ovat pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Pyhärannan ja Laitilan välinen raja kulkee järven poikki. == Historia == Järvi on piirretty T-kirjaimen muotoiseksi järveksi vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartaston, ja siinä sen nimi kirjoitettiin "Mustjärvi". Järven muoto muistuttaa peruskarttojen 17,5 metrin korkeuskäyrää. Sittemmin se on vuosien 1968 ja 1984 peruskarttoihin merkitty kosteikoksi. Nykyään se on suomaata. == Lähteet == Luokka:Sirppujoen vesistön kuivatetut järvet Luokka:Laitilan luonto
Serapeion

Serapeion (, myös ) eli Serapeum (lat., harvemmin Sarapeum) oli antiikin maailmassa ja erityisesti muinaisessa Egyptissä Serapikselle omistettu temppeli tai muu tila. __NOTOC__ == Serapeioneita == * Serapeion, Aleksandria – tunnetuin Serapeion; myös Aleksandrian kirjaston pienemmän kirjakokoelman sijaintipaikka ja nimi * Serapeion, Delos * Serapeion, Efesos * Serapeion, Miletos == Katso myös == * Egyptiläisten jumalten temppeli tai pyhäkkö == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan arkkitehtuuri Luokka:Muinaisen Egyptin kulttuuri Luokka:Muinaisen Egyptin uskonto
Lamminjärvi (Laitilan Lausti)

Lamminjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan Laustin lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja laskuoja laskee Särkijärveen. Järvellä on 1,3 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin kallio- ja moreenipohjaista metsämaastoa. Keskellä järveä on halkaisijaltaan 50 metriä suuri kallioinen saari. Järveen rajautuu myös kaksi pelto ja laskuojaa ympäröi Lamminsuo, joka ulottuu Särkijärvelle asti. Rannoille on rakennettu neljä loma-asuntoa, joille johtaa tiet Laitilasta. == Luonnontila == Järven veden tilaa on tutkittu vuosina talvella 1990 ja syksyllä 1995. Niiden tuloksien mukaan järven tila vaihteli rehevästä lievästi rehevään. Talvella 1990 veden happitilanteessa oli lievästi vajausta. == Historia == Järven itärannan tuntumassa sijaitsee pronssikautinen hautaröykkiö eli hiidenkiuas. Se on mitoiltansa 7×6 metriä ja se on vajaan metrin koruinen. Männäisten ruukin tarvitseman vesivoiman turvaamiseksi Sirppujoessa Särkijärven laskuvedet päätettiin ohjata Hankeranjärven kautta Sirppujokeen. Tätä varten rakennettiin vuosina 1787−1788 Taminanojaan sellainen pato, joka nosti Lukujärven vedenpintaa noin 1,5 metriä korkeammalle. Lukujärven vedet saatiin tulvimaan Särkijärven yli Lamminjärveen, jonka itäpäähän oli kaivettu lasku-uoma Hankeranjärveen. Hankkeen vastustajat purkivat padon vuonna 1817 eikä sitä enää rakennettu uudelleen. Silloin itäinen lasku-uoma tyrehtyi ja vesi virtasi taas Särkijärveen. == Lähteet == Luokka:Laitilan järvet Luokka:Sirppujoen vesistö
Bình Ba

Bình Ba on kylä Bà Rịa-Vũng Tàun maakunnassa Vietnamissa. Se kuului rintamaan Vietnamin sodassa Bình Ba -taistelussa kesäkuussa 1969. ==Lähteet== Luokka:Vietnamin maantiede Luokka:Kylät
Soukaisten Pyhän Perttelin kirkko

Soukaisten Pyhän Perttelin kirkko on Laitilan Soukaisten kylässä sijaitseva puinen pitkäkirkko, joka on ilmeisesti rakennettu 1700-luvulla. Kirkko sijaitsi alun perin Valkon kylässä. Sitä on korjattu aiemmin noin vuonna 1800 sekä 1847 ja 1896. Kirkon länsipäädyn edessä on myöhemmin rakennettu matala asehuoneen tyyppinen tila ja länsipäädyn harjalla kelloteline, jonka viirissä on vuosiluku 1847. Kellojen asemesta kirkossa on käytetty aikanaan torvea. Melko laaja korjaus kirkossa tehtiin 1932. Kirkkorakennus laudoitettiin ja maalattiin punaiseksi 1965, välikatto uusittiin ja kirkkoon tuotiin uudet penkit Laitilan Pyhän Mikaelin kirkosta. Pärekaton tilalle tehtiin paanukatto 1969.Laitilan kirkot Laitilan seurakunta. Viitattu 28.4.2015. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Laitilan kylien varhaiset vaiheet (Viitattu 28.4.2015) Luokka:Laitilan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Varsinais-Suomen kirkkorakennukset Luokka:Suomen puukirkot Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Nurmijärven seurakuntatalo

Nurmijärven seurakuntatalo, alkujaan Jongunjoen rajaseutukirkko, on Lieksan Nurmijärvellä sijaitseva arkkitehti Rafael Blomstedtin suunnittelema puinen torniton pitkäkirkko, joka vihittiin käyttöön 18. heinäkuuta 1948. Kirkkosalin lisäksi tiloihin kuuluu kaksi seurakuntasalia ja aikoinaan asuinkäytössä ollut huoneisto. Kirkkosalin erikoisuutena ovat neliönmuotoiset mäntyviilulevyt. Kirkon pinta-ala on 100 neliötä ja siellä on noin 50 istumapaikkaa. Erillinen puinen kellotapuli rakennettiin 1956, kellot ovat samalta vuodelta. Alttarilla on Harry Kivijärven veistos Krusifiksi. Kirkollista toimintaa varten oli aikanaan olemassa rajaseututoimikunta, jolla oli rajaseutusisar ja rajaseutupappi, joka asui kirkon yhteydessä. Toiminta-alue eli rajaseutupiiri käsitti myös Kuhmon puolella olevan Jonkerin kylän. Tästä syystä rakennusta nimitetään yhä rajaseutukirkoksi, vaikka se onkin nyt Lieksan seurakunnan käytössä. == Lähteet == Luokka:Lieksan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Pohjois-Karjalan kirkkorakennukset Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot Luokka:Suomen seurakuntatalot
Panagía Ekatontapylianín kirkko

Panagía Ekatontapylianín kirkko ( eli Παναγία η Εκατονταπυλιανή, Panagía i Ekatontapylianí; myös Panagia Ekatontapiliani, Panagia Katapoliani) on bysanttilaisaikainen kirkko Paroikián kaupungissa Pároksen saarella Kreikassa. Se on yksi Kreikan parhaiten säilyneistä bysanttilaisista kirkoista. Kirkko rakennettiin alun perin 300-luvulla. Legendan mukaan kirkon olisi rakennuttanut keisari Konstantinus Suuri. Kerrotaan, että tämän äiti Helena olisi tunnetulla matkallaan Palestiinan pyhille paikoille joutunut myrskyyn ja päätynyt Pároksen saarelle. Pároksella Helena lupasi Neitsyt Marialle rakentaa kirkon, jos hänen matkastaan tulisi onnistunut. Konstantinus rakennutti kirkon äitinsä kuoleman jälkeen. Alkuperäinen kirkko oli kolmilaivainen basilika. 500-luvulla keisari Justinianus I laajensi kirkkoa ja lisäsi siihen kupolin. Aikojen kuluessa kirkkoa on laajennettu ja muutettu usein, ja se on nykyisin yhdistelmä varhaiskristillisiä, bysanttilaisia ja jälkibysanttilaisia aineksia. Kirkossa on käytetty Pároksen antiikin aikaisten rakennusten, kuten temppelien, osia. Kirkko sijaitsee lähellä Paroikián satamaa. Se on osa luostaria ja omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle. Panagía Ekatontapylianín nimi tarkoittaa ”Sadan oven Neitsyt Marian” kirkkoa. Kirkossa sanotaan olevan 99 ovea, sekä yksi salainen ovi, joka aukeaa sinä päivänä, kun Konstantinopolin Hagia Sofia on jälleen ortodoksinen kirkko. Kirkkoon kuuluu varsinaisen kirkon lisäksi kolme kappelia, jotka on omistettu Pyhille Palkattaparantajille (Ágioi Anárgyroi) ja Pyhälle Filippukselle sekä Pyhälle Theoktistille, joka eli luostarissa 800-luvulla. Kirkon ulkopuolella on toiset kolme kappelia, jotka on omistettu Pyhälle Nikolaokselle, Pyhälle Theodosialle sekä Pyhälle Demetriokselle. Rakennuskokonaisuuteen kuuluvat myös baptisterio sekä munkkien keljat. Kirkossa on ihmeitätekeväksi uskottu Neitsyt Marian ikoni. Kirkon suuri juhla vuosittain on Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä 15. elokuuta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Paros Church of a Hundred Doors - Ekatontapyliani Luokka:Bysanttilaiset kirkot Luokka:Kreikan ortodoksiset kirkot Luokka:Paroikiá
Panagía Episkopín kirkko

Panagía Episkopín kirkko () on bysanttilaisaikainen kirkko Thíran saarella Santorínin saariryhmässä Kreikassa. Se on omistettu Neitsyt Marialle (Panagía). Kirkko on rakennettu keskibysanttilaisena aikana 1000-luvulla. Sen paikalla oli aiemmin varhaiskristillinen basilika. Kirkko toimi alun perin saaren katedraalina, mistä se on saanut nimensä toisen piispaan (epískopos) viittaavan osan. Venetsialaisvallan aikana se toimi katolisena kirkkona. Kirkko on säilynyt nykyaikaan hyvin. Kirkossa on seinämaalauksia ja ikoneita 1000- ja 1100-luvuilta. Episkopín kirkko sijaitsee Mésa Gonián alueella Kamárin ja Episkopí Goniáksen kylien välissä Profítis Ilías -vuoren pohjoispuolella. Kirkko on tyypillinen bysanttilaismallinen ristinmuotoinen kirkko, jossa on keskellä kupoli. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysanttilaiset kirkot Luokka:Kreikan kirkot Luokka:Thíra
Panagía Paraportianín kirkko

Panagía Paraportianín kirkko () on kirkko Mýkonoksen kaupungissa Mýkonoksen saarella Kreikassa. Se on omistettu ”Portin vieressä” olevalle Neitsyt Marialle. Kirkko edustaa valkoista kykladista arkkitehtuuria. Se sijaitsee lähellä merenrantaa ja Mýkonoksen kaupungin satamaa. Kirkon nimi osoittaa, että se on alun perin ollut lähellä kaupungin venetsialaisaikaisen linnan (Kástro) porttia. Kirkko koostuu oikeastaan useasta pienestä kirkosta, jotka on rakennettu aikojen kuluessa rykelmäksi ja kahteen kerrokseen toistensa päälle. Keskellä on Pyhän Eustathioksen (Efstatioksen) kirkko. Sen ympärillä ovat Pyhien Palkattaparantajien (Ágioi Anárgyroi), Pyhän Sozonin sekä Pyhän Anastasian kirkot. Näiden neljän kirkon päällä on kupolilta näyttävä Neitsyt Marialle omistettu kirkko, josta kokonaisuus on saanut nimensä. Vanhin kirkoista on Pyhien Palkattaparantajien kirkko, joka on rakennettu 1300-luvun loppupuolella. Muut kirkot on rakennettu 1500–1600-luvuilla. Kirkkokokonaisuus on kunnostettu 1920-luvulla. Kirkon itäpäässä on pieni kaari, joka toimii kellotornina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan kirkot Luokka:Mýkonos (kaupunki)
Miraakkelinäytelmä

Miraakkelinäytelmä on keskiaikainen näytelmälaji, jonka keskeinen aihe on ihme. Se syntyi noin 900–1100-luvulla ja kuvaa Neitsyt Marian tai kristillisten pyhimysten elämää ja etenkin heihin liittyviä ihmetekoja. Nykyään miraakkelinäytelmä erotetaan yleensä Raamatun kertomuksiin keskittyvistä mysteerinäytelmistä, joiden kultakautta miraakkelinäytelmät edelsivät.Miraakkelit ja mysteerit. Koppa. Viitattu 20.5.2012. Keskiajalla tällaista erottelua ei kuitenkaan käytetty. Keskiajalla miraakkelinäytelmiä esitettiin varsinkin Ranskassa, Englannissa ja Saksassa. Tunnettuja näytelmiä ovat Ludus De Sancta Katharina, Miracles de Notre Dame, johon kuuluu 42 näytelmää, Marienklage ja Mariken van Nieumeghen.Tieteen termipankki, Esittävät taiteet. Neitsyt Marian lisäksi etenkin Pyhä Nikolaus oli näytelmissä suosittu hahmo. Suomessa keskiajalta säilynyt Piispa Henrikin surmavirsi on ilmeisesti liittynyt piispan kohtalosta ja ihmeistä kertoneeseen mirakkelinäytelmään. == Lähteet == Luokka:Keskiajan kirjallisuus Luokka:Teatterin alalajit
Kärkkistenjärvi

Kärkkistenjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä, ja siinä on kilometrin verran rantaviivaa. Siihen ei laske ojia eikä siitä laske laskuojaa. Järvi sijaitsee Kärkkistensuolla, joka on enimmäksen puuton kosteikko Kulijärven ja Pitkäjärven välissä. Itärannan läheisyydessä on kaksi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Uudestakaupungista. == Historia == Talollinen Juho Nurmi haki vuonna 1911 lupaa "Kärkisjärven" eli nykyisen Kärkkistenjärven järvenlaskuun, johon hän sai luvan samana vuonna. Hän haki samassa yhteydessä myös lupaa laskea etelämpänä olevan Kulijärven vedenpintaa. == Lähteet == Luokka:Uudenkaupungin järvet Luokka:Sirppujoen vesistö
Pyramos ja Thisbe

Pyramos ja Thisbe on babylonialainen tarina Pyramos-nuorukaisesta ja hänen lemmitystään Thisbestä. Roomalainen kirjailija Ovidius on kirjoittanut sen Muodonmuutoksia-teokseensa. Tarinan rakastavaiset sopivat tapaamisesta kaupungin ulkopuolella. Paikalle ensin tulleen Thisben on paettava leijonaa, joka repii hänen huntunsa. Myöhemmin paikalle tullut Pyramos löytää verisen hunnun, luulee Thisben kuolleen ja surmaa itsensä. Thisbe palaa ja näkee kuolevan Pyramoksen. Thisbe surmaa itsensä syöksymällä Pyramoksen miekkaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Babylonia Luokka:Mytologia
Mental Madness Records

Mental Madness Records on saksalainen tanssimusiikkiin erikoistunut levymerkki, jonka omistaa Dennis Bohn. Se perustettiin vuonna 2000. Levymerkki julkaisee muun muassa handsup-, hardstyle- ja dancecoremusiikkia. Mental Madness Recordsin tunnetuimpiin artisteihin kuuluvat mm. Discotronic, Special D. ja Alex M. vs. Marc Van Damme. Yhtiöllä on kolme alalevymerkkiä: Mental Madness Black, Mental Madness Studios ja Mental Madness White. Yhtiö julkaisee vuosittain sen edustamiin musiikkilajeihin perustuvia Bounce!-kokoelmalevyjä. Suomessa ja muualla pohjoismaissa levymerkin musiikkia julkaisee DJ Beat Records Scandinavia. ==Aiheesta muualla== * Mental Madness Recordsin kotisivut Luokka:Saksalaiset levy-yhtiöt
Tough Stuff! Music

Tough Stuff! Music on saksalainen tanssimusiikkiin erikoistunut levymerkki, jonka omistaa Patrick Scholl. Se perustettiin vuonna 2009. Levymerkki julkaisee muun muassa handsup-, dancecore- ja housemusiikkia. Sen tunnetuimpiin artisteihin kuuluvat mm. Justin Corza, DJ THT, Commercial Club Crew ja ChuDazz. Yhtiöllä on neljä alalevymerkkiä: Big Beef!, Funk Food!, Juicy Fresh! ja Baked Beans!. Yhtiö julkaisee vuosittain sen edustamiin musiikkilajeihin perustuvia kokoelmalevyjä, esimerkiksi Hands Up Top 20. Suomessa ja muualla pohjoismaissa levymerkin musiikkia julkaisee DJ Beat Records Scandinavia. ==Aiheesta muualla== * Tough Stuff! Musicin kotisivut Luokka:Saksalaiset levy-yhtiöt
Estadio Municipal Germán Becker

Estadio Municipal Germán Becker on jalkapallostadion, joka sijaitsee Temucon kaupungissa Chilessä. Stadion otettiin käyttöön 13. elokuuta 1965 ja sen yleisökapasiteetti on 18 125\. Se toimii jalkapalloseura Deportes Temucon kotikenttänä. Stadion toimii yhtenä pelipaikkana vuoden 2015 Copa Américassa.Talca y Rancagua disputan la última sede de la Copa América La Tercera. Viitattu 18.4.2015. == Lähteet == Luokka:Chilen jalkapallostadionit
Yötä vastaanottamaan

Yötä vastaanottamaan on toukokuussa 1996 ilmestynyt Yön CD-single, jonka nimikappale on samaan aikaan julkaistulta uudelta studioalbumilta Satelliitti. Toinen kappale ”Kesäaikaan” on versio Ernos-yhtyeen vuoden 1970 käännöshitistä. Alun perin sen levytti brittiläinen Mungo Jerry nimellä ”In the Summertime”. Single nousi Suomen viralliselle listalle viiden viikon ajaksi ja oli korkeimmillaan sijalla 8.Yö: Yötä vastaanottamaan Musiikkituottajat. Viitattu 29.4.2015. == Muusikot == *Olli Lindholm – laulu *Markku Petander – kitara *Jani Viitanen – kitara, kosketinsoittimet, taustalaulu *Jesu Hämäläinen – basso, kosketinsoittimet *Frogley – rummut, laulu (2) == Kappaleet == # # == Lähteet == *YÖ: Yötä vastaanottamaan Finnmusic. *YÖTÄ VASTAANOTTAMAAN Likaiset Legendat. ===Viitteet=== Luokka:Yön kappaleet Luokka:Vuoden 1996 kappaleet
Joulu omin päin

Joulu omin päin on marraskuussa 1996 ilmestynyt Yön CD-single. Sen nimikappale on myöhemmin julkaistu vuoden 1998 kokoelmalla Yön pimeä puoli. Toisena kappaleena singlellä on versio Vesa-Matti Loirin alun perin levyttämästä joululaulusta Sydämeeni joulun teen, jota ei ole jälkeenpäin julkaistu yhdelläkään Yön kokoelmalla. Single nousi Suomen viralliselle listalle kolmen viikon ajaksi ja oli korkeimmillaan sijalla 9.Yö: Joulu omin päin Musiikkituottajat. Viitattu 29.4.2015. == Muusikot == *Olli Lindholm – laulu *Markku Petander – kitara *Jani Viitanen – kitara *Jesu Hämäläinen – basso *Frogley – rummut == Kappaleet == # # == Lähteet == *YÖ: Joulu omin päin Finnmusic. *JOULU OMIN PÄIN Likaiset Legendat. ===Viitteet=== Luokka:Yön kappaleet Luokka:Suomalaiset joululaulut Luokka:Vuoden 1996 kappaleet
Miehen tie (kappale)

Miehen tie on toukokuussa 1997 ilmestynyt Yön CD-single, jonka nimikappale on myöhemmin syksyllä julkaistulta albumilta Pirstaleet. Vuonna 2001 siitä tehtiin uusi versio kokoelmalle Legenda. Olli Lindholm on kutsunut laulua yhdeksi Yön uran hienommista.Lindholm, Olli ja Rantanen, Ilpo: Yhden Yön tarina, s. 152–153. WSOY 2007. ISBN 978-951-0-32853-8. Singlen kaksi muuta kappaletta puolestaan ovat mukana vuoden 1998 kokoelma-albumilla Yön pimeä puoli. Sunny on versio Lea Lavenin 1977 tekemästä käännösiskelmästä, jonka alun perin levytti amerikkalainen Bobby Hebb vuonna 1966. Single nousi Suomen viralliselle listalle viiden viikon ajaksi ja oli korkeimmillaan sijalla kahdeksan.Yö: Miehen tie Musiikkituottajat. Viitattu 29.4.2015. == Muusikot == *Olli Lindholm – laulu *Markku Petander – kitara *Jani Viitanen – kitara *Jesu Hämäläinen – basso *Frogley – rummut, laulu (3) *Mikko Kangasjärvi – kosketinsoittimet (2) == Kappaleet == # # # == Lähteet == *YÖ: Miehen tie Finnmusic. *MIEHEN TIE Likaiset Legendat. ===Viitteet=== Luokka:Yön kappaleet Luokka:Vuoden 1997 kappaleet
Dhankuta

Dhankuta () on kaupunki Itä-Nepalin Kosin vyöhykkeen Dhankutan piirikunnassa. Dhankutan kaupunki toimii Nepalin Itäisen kehitysalueen hallintokeskuksena. Kaupungissa 28 364 ihmistä vuonna 2011 ja koko piirikunnassa 163 412\. Kaupungin pinta-ala on 48,21 neliökilometriä ja asukastiheys 588 as./km2. Koko 891 neliökilometrin piirikunnassa asukastiheys oli 183 as./km2. Dhankutan piirikunta on Dhankutan kaupungin lisäksi jaettu 34 kyläyhteisöön (VDC). Dhankutan piirikunta, ddcdhankuta.gov.np, viitattu 29.4.2015, Dhankuta.jpg|Dhankutan kaupungin asuintaloja. Dhankuta-hospital.jpg|Sairaalan sisäänkäyntiä. Dhankuta district location.png|Dhankutan piirin sijainti Nepalissa (punaisella). Muu Kosin vyöhyke on esitetty harmaalla ja muu itäinen kehitysalue vaalean harmaalla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Dhankuta (piirin sivusto) (ddcdhankuta.gov.np) *Yakkha (Dhankutan seudulla puhuttu harvinainen kieli) () Luokka:Nepalin kaupungit Luokka:Kosi
Malawin presidentti

Malawin presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johtaja. Malawilla on käytössään presidentillinen järjestelmä. Pääministerin virkaa ei ole. Presidentti valitaan viiden vuoden välein. == Historia == Malawin ensimmäiseksi presidentiksi valittiin vuonna 1966 siihenastinen pääministeri Hastings Banda. Hän julisti vuonna 1971 itsensä elinikäiseksi presidentiksi. Banda hallitsi Malawia kovaotteisesti ja tukahdutti opposition ilmaukset. Banda pysyi presidentin virassa vuoteen 1994, jolloin järjestettiin monipuoluevaalit ja Bakili Muluzi voitti vanhan ja sairaan presidentti Bandan. Malawin kolmanneksi presidentiksi valittiin vuonna 2004 Bingu wa Mutharika. Hän kuoli 5. huhtikuuta 2012, ja siihenastisesta varapresidentistä Joyce Bandasta tuli presidentti. Hän oli eteläisen Afrikan ensimmäinen naispresidenttiEteläisen Afrikan ensimmäinen naispresidentti valtaan Malawissa Yle.fi uutiset 7.4.2012. Hän ei ole sukua Hastings Bandalle.Kimmo Kiljunen: Maailman maat – liput ja historia, s. 331. Helsinki: Into 2013 ISBN 978-952-264-157-1 Vuonna 2014 Malawin presidentiksi valittiin Bingu wa Mutharikan veli Peter Mutharika. == Malawin presidentit == Järjestys Presidentti Virka-aika Puoluetausta 1 Hastings Banda 6\. heinäkuuta 1966 21. toukokuuta 1994 Malawin kongressipuolue 2 Bakili Muluzi 21\. toukokuuta 1994 24. toukokuuta 2004 Yhdistynyt demokraattinen rintama 3 Bingu wa Mutharika 24\. toukokuuta 2004 5. huhtikuuta 2012 Yhdistynyt demokraattinen rintama 4 Joyce Banda 7\. huhtikuuta 2012 31. toukokuuta 2014 Kansanpuolue 5 Peter Mutharika 31\. toukokuuta 2014 28. kesäkuuta 2020 Demokraattinen edistyspuolue 6 Lazarus Chakwera 28\. kesäkuuta 2020 virassa Malawin kongressipuolue == Lähteet == *
Mustafa Akıncı

Mustafa Akıncı (s. 28. joulukuuta 1947 Limassol) on kyproksenturkkilainen poliitikko ja Pohjois-Kyproksen presidentti. Hän on toiminut muun muassa Nikosian miehitetyn lohkon pormestarina. Akıncı voitti vuoden 2015 presidentinvaalien toisella kierroksella hallitsevan presidentin Derviş Eroğlun. Hän on naimisissa Meralin kanssa ja heillä on kolme tytärtä: Zerin, Doğa ja Çınla. Hän puhuu englantia. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Virallinen sivu Luokka:Pohjois-Kypros Luokka:Kyproslaiset poliitikot Luokka:Presidentit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Pohjois-Kyproksen presidentit
Hwang Kyung-Seon

Hwang Kyung-Seon (tai Hwang Gyeong-Seon) (, s. 21. toukokuuta 1986 Soul) on eteläkorealainen taekwondoin. Hän on kaksinkertainen olympiavoittaja ja maailmanmestari naisten 67 kg:n painoluokassa. Hwang saavutti Ateenan olympialaisissa 2004 pronssia 67 kg:n sarjassa kukistettuaan pronssiottelussa guatemalalaisen Heidy Juárezin pistein 5–2. Pekingissä 2008 hän voitti kultaa kaadettuaan loppuottelussa kanadalaisen Karine Sergerien pistein 2–1. Hän uusi 67-kiloisten kultamitalin Lontoossa 2012 voitettuaan loppuottelussa turkkilaisen Nur Tatarin 12–5. Hwang voitti 67 kg:n maailmanmestaruuden Madridissa 2005 ja Pekingissä 2007 kukistettuaan kummallakin kerralla loppuottelussa ranskalaisen Gwladys Epanguen. Gyeongjun MM-kilpailuissa 2011 hän sai pronssia. Hwang voitti Dohan Aasian kisoissa 2006 kultaa 67 kg:n sarjassa. Hän sai samassa painoluokassa hopeaa Aasian-mestaruuskilpailuissa 2006 ja 2012 sekä universiadeissa 2005. Hän voitti junioreiden Aasian- mestaruuden 63-kiloisissa 2003. == Lähteet == Luokka:Eteläkorealaiset taekwondoinit Luokka:Eteläkorealaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Cha Dong-Min

Cha Dong-Min (tai Ja-Dong-Min) (, s. 24. elokuuta 1986 Soul) on eteläkorealainen taekwondon olympiavoittaja Cha voitti olympiakultaa miesten yli 80 kg:n painoluokassa Pekingissä 2008 kukistettuaan loppuottelussa kreikkalaisen Alexandros Nikolaidisin pistein 5–4. Hän saavutti samassa sarjassa pronssia Rio de Janeirossa 2016. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle. Cha saavutti MM-hopeaa alle 87 kg:n sarjassa Gyeongjussa 2011 hävittyään loppuottelussa iranilaiselle Yousef Karamille. Hän voitti Aasian-mestaruuden yli 87 kg:n painoluokassa Hồ Chí Minhissa 2012. Hän voitti junioreiden Aasian-mestaruuden yli 78 kg:n painoluokassa 2003 ja opiskelijoiden maailmanmestaruuden yli 84-kiloisissa 2006. == Lähteet == Luokka:Eteläkorealaiset taekwondoinit Luokka:Eteläkorealaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kari Järvinen (toimitusjohtaja)

Kari Järvinen oli valtion sijoitusyhtiö Solidiumin toimitusjohtaja vuosina 2009–2017. Hän tuli tehtävään pian yhtiön perustamisen jälkeen 2009. Ennen Solidiumia Järvinen työskenteli yli kymmenen vuotta investointipankki Mandatumissa kevääseen 2007, jolloin pankki myytiin Danske Bankille. Hän vietti sen jälkeen kaksi sapattivuotta. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Son Tae-Jin

Son Tae-Jin (, s. 5. toukokuuta 1988 Gyeongsan, Gyeongsangbuk) on eteläkorealainen taekwondon olympiavoittaja. Son voitti olympiakultaa alle 68 kg:n painoluokassa Pekingissä 2008. Välieräottelussa hän kukisti taiwanilaisen Sung Yu-Chin ja loppuottelussa yhdysvaltalaisen Mark Lópezin, molemmat pistein 3–2. Hän oli voittanut olympiakarsintaturnauksen 2007. Son voitti junioreiden Aasian-mestaruuden alle 63 kg:n sarjassa 2005. == Lähteet == Luokka:Eteläkorealaiset taekwondoinit Luokka:Eteläkorealaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sputnik News

Sputnik, toisinaan myös muodossa Sputnik News, on osa marraskuussa 2014 esiteltyä, Venäjän valtiollisen uutistoimisto ja mediatalo Rossija segodnjan Sputnik-tavaramerkkiä. Se lopetti maaliskuussa 2016 toimintansa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.Sputnik Suomi lopetti toimintansa. Yle 11.3.2016 Toiminnan julkistamisen yhteydessä marraskuussa 2014 Sputnikin emoyhtiön, valtiollisen mediaholdingyhtiön Rossija segodnjan johtaja Dmitri Kiseljov kertoi Sputnikin toteuttavan "venäläistä propagandaa, joka vastustaa ulkomaalaista aggressiivista propagandaa". Sputnik Newsin suomenkieliset verkkosivut avattiin huhtikuussa 2015. Viestintäalan ammattilaiset ja Venäjä- asiantuntijat suhtautuvat sivustoon kriittisesti. Sputnik-media tuottaa osin paikallistoimitustensa voimin aineistoa usealla eri kielellä. Tavoitteeksi on kerrottu noin 30 eri kielellä julkaiseminen. Useassa maassa Sputnik-median tuotannon on tulkittu olevan osa Venäjän informaatiosodankäyntiä. Euroopan unioni on kieltänyt Venäjän Ukrainaan 2022 tekemän hyökkäyksen aikana Sputnikin ja sen tytäryhtiöiden toiminnan unionin alueella.Jälleen uusia Venäjä-pakotteita tuli voimaan – EU kieltää Russia Todayn ja Sputnikin toiminnan, Yle.fi, uutiset 2.3.2022, viitattu 4.3.2022 ==Katso myös== * Radio Sputnik, Radio Satellite Finland -yhtiön venäjänkielinen radiokanava Etelä- Suomessa ja verkossa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Sputniknews.com Luokka:Rossija segodnja Luokka:Venäjän propaganda
Merilammi

Merilammi on Varsinais-Suomessa Uudessakaupungissa ja Pyhärannassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma- alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 10 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja noin 300 metriä leveä. Siihen laskee kolme ojaa, joista suurin on Lamminjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,1 kilometriä pitkä Myllypuro, joka laskee Ilmonhautaan eli Sirppujokeen Kärvälän kohdalla. Järvellä on 1,9 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin kallio- ja moreenipohjaista metsämaastoa. Itäranta on soistunutta ja länsirantaan päättyy kosteikonreuna. Järvi on matalana ruovikkoinen ja sen läpijuoksua varten keskelle on ruopattu kanava. Myös kosteikon reunaan on ruopattu oma kanavansa. Rannoille on rakennettu pari loma-asuntoa, joille johtaa tiet Uudestakaupungista. Järven poikki kulkee Pyhärannan ja Uudenkaupungin välinen raja siten, että pääosa järvestä sijaitsee Uudessakaupungin puolella. == Historia == Männäisten ruukin tarvitseman vesivoiman turvaamiseksi Sirppujoessa Särkijärven laskuvedet päätettiin ohjata Hankeranjärven kautta Sirppujokeen. Tätä varten rakennettiin vuosina 1787−1788 Taminanojaan sellainen pato , joka nosti Lukujärven vedenpintaa noin 1,5 metriä korkeammalle. Pato esti veden virtaamisen Pitkäjärveen, Lamminjärveen ja Merilammiin. Hankkeen vastustajat purkivat padon vuonna 1817 eikä sitä enää rakennettu uudelleen. 1800-luvun loppupuolella Merilammi ja Pitkäjärvi päätettiin laskea. Hanketta varten perustettiin järvenlaskuyhtiö, jonka osakkaat toteuttivat yhdessä tarvittavat toimet. Järvien ympärille merkittiin piirirajat vuonna 1892 ja sitten järvet laskettiin. Heinäpellot aidattiin aidalla, joka oli kaksi kyynärää korkea. Jokainen osakas sai rakennettavaksi määrämittaisen aidan, vaikka hänellä oli omistuksia useassa eri kohdassa. Vuosien 1968 ja 1984 peruskartoissa Merilammi on ruohottunut järvi ja Pitkäjärvi on myös matalaksi laskettu järvi. == Lähteet == Luokka:Uudenkaupungin järvet Luokka:Pyhärannan järvet Luokka:Sirppujoen vesistö
Pitkäjärvi (Uusikaupunki)

Pitkäjärvi on Varsinais-Suomessa Uudessakaupungissa ja Laitilassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 85 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Siihen laskee kahdeksan ojaa, joista kaakkoon laskee nimettömän lammen laskuoja, idästä Lukujärven laskuoja Taminanoja ja etelästä Kärkkistensuon laskuoja, joka tuo myös Kärkkisjärven liikavesiä. Järven luusua sijaitsee järven luoteiskulmassa, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Lamminjärveen. Järvellä on 8,8 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin kalli- tai moreenipohjaista metsämaastoa. Siinä on 11 saarta, joista neljä saarta ovat suuria. Niitä ovat esimerkiksi Isoluoto, Vähäluoto ja Kuusikari. Rannoille on rakennettu toistakymmentä loma-asuntoa, joille johtaa tiet Laitilasta tai Uudestakaupungista. Uudenkaupungin ja Laitilan välinen raja kulkee järven poikki. == Luonnontila == Pitkäjärvi on matala ja ruovikkoinen ja se kuuluu kokonaan luonnonsuojelualueeseen. == Historia == Männäisten ruukin tarvitseman vesivoiman turvaamiseksi Sirppujoessa Särkijärven laskuvedet päätettiin ohjata Hankeranjärven kautta Sirppujokeen. Tätä varten rakennettiin vuosina 1787−1788 Taminanojaan sellainen pato , joka nosti Lukujärven vedenpintaa noin 1,5 metriä korkeammalle. Pato esti veden virtaamisen Pitkäjärveen, Lamminjärveen ja Merilammiin. Hankkeen vastustajat purkivat padon vuonna 1817 eikä sitä enää rakennettu uudelleen. Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa Pitkäjärvi on hyvin erilainen kuin nykyään. 1800-luvun loppupuolella Merilammi ja Pitkäjärvi päätettiin laskea. Hanketta varten perustettiin järvenlaskuyhtiö, jonka osakkaat toteuttivat yhdessä tarvittavat toimet. Järvien ympärille merkittiin piirirajat vuonna 1892 ja sitten järvet laskettiin. Heinäpellot aidattiin aidalla, joka oli kaksi kyynärää korkea. Jokainen osakas sai rakennettavaksi määrämittaisen aidan, vaikka hänellä oli omistuksia useassa kohdassa. == Lähteet == Luokka:Uudenkaupungin järvet Luokka:Laitilan järvet Luokka:Sirppujoen vesistö
Lamminjärvi (Pyhärannan Radansuu)

Lamminjärvi on Varsinais-Suomessa Pyhärannassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Siihen laskee neljä ojaa, joista yksi on Pitkäjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 150 metriä pitkä laskuoja Merilammiin. Järvellä on 1,8 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin kallio- ja moreenipohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu loma-asuntoja vain yhteen kohtaan ja sinne johtaa tiet Uudestakaupungista. Laitilan ja Uudenkaupungin vastaiset rajat kiertävät järven läheltä niin, että se kuuluu kokonaan Pyhärantaan. == Historia == Männäisten ruukin tarvitseman vesivoiman turvaamiseksi Sirppujoessa Särkijärven laskuvedet päätettiin ohjata Hankeranjärven kautta Sirppujokeen. Tätä varten rakennettiin vuosina 1787−1788 Taminanojaan sellainen pato , joka nosti Lukujärven vedenpintaa noin 1,5 metriä korkeammalle. Koska Lukujärven viereisten järvien vedenpinta on lähes samalla tasolla ja niiden väliset kannakset matalia, tulvi Lukujärvi muihin järviin yhdistäen ne itseensä. Pato esti veden kulun Lamminjärven reittiä pitkin ja järvi on silloin kuivunut matalaksi. Hankkeen vastustajat purkivat padon vuonna 1817 eikä sitä enää rakennettu uudelleen. == Lähteet == Luokka:Pyhärannan järvet Luokka:Sirppujoen vesistö
CAS (täsmennyssivu)

CAS, CaS tai Cas voi tarkoittaa seuraavia: * CAS, (Court of Arbitration for Sport), urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin * CAS, Cogne Acciai Speciali, italialainen terästuotteiden valmistaja * CAS-numero, (Chemical Abstract Service), yhdysvaltalainen kemikaalien tunnistenumerojärjestelmä * Kalibroitu ilmanopeus, englanninkielinen lyhenne CAS *CaS, kalsiumsulfidi * Cas, Kassiopeian tähdistön lyhenne * CAS-latenssi (Column Access Strobe latenssi), tietokoneen muistin ajoitus *Computer Algebra System, matemaattinen ohjelmisto symboliseen laskentaan * Cowboy Action Shooting (CAS), ampumaurheilulaji *Cigarettes After Sex, yhdysvaltalainen yhtye
Tulokas

Tulokas voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Sukunimenä: ** Esa Mäki-Tulokas (s. 1982), koripalloilija ja valmentaja ** Lena Sisula-Tulokas (s. 1945), siviilioikeuden professori ** Mikko Tulokas (1946–2021), juristi, KKO:n jäsen 1992–2012 * tulokas- tai vieraslaji * The Rookie – tulokas, elokuva vuodelta 1990 == Katso myös == * Vuoden tulokas Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Pilvi (täsmennyssivu)

Pilvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * pilvi, taivaalle muodostuva pienten vesipisaroiden tai jääkiteiden keräymä * Pilvi, suomalainen naisen nimi * pilvi, tietoteknisten palveluiden termi * pilvi, kannabiksen eräs nimitys == Katso myös == * Pilvet, useita merkityksiä
Frontera

Frontera voi tarkoittaa seuraavaa: *Argentiina: **Frontera, kaupunki Santa Fessä. *Meksiko **Frontera, maakunta **Ciudad Frontera, kaupunki **Frontera, kaupunki. *Espanja **La Frontera, Granadan raja, alue etelä-Espanjassa **Arcos de la Frontera, kaupunki Cádizin maakunnassa **Jerez de la Frontera, kaupunki Cádizin maakunnassa **Vejer de la Frontera, kaupunki Cádizin maakunnassa **La Frontera, kunta Santa Cruz de Tenerifen maakunnassa El Hierron saarella. *Muut **Opel Frontera, automalli **Frontera, sanomalehti **Frontera, Lewis Shinerin romaani **Frontera, elokuva vuodelta 1980 **Frontera, elokuva vuodelta 2014.
Sex

Sex voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Sex, Sekstantin tähdistön lyhenne * Sex, Madonnan valokuvakirja vuodelta 1992 * Sex – The Annabel Chong Story, Gough Lewisin dokumenttielokuva vuodelta 1999 * Sex, Cheat Codesin ja Kris Kross Amsterdamin musiikkikappale vuodelta 2016.
Indirubiini

Indirubiini (C16H10N2O2) on heterosyklinen aromaattinen yhdiste ja indigotiinin isomeeri. Indirubiinia voidaan käyttää väriaineena ja lisäksi sitä ja sen johdannaisia tutkitaan mahdollisina syöpälääkkeinä. == Ominaisuudet == Huoneenlämpötilassa indirubiini on punaista kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee etanoliin ja dietyylieetteriin. Indirubiinin absorptio on voimakkainta aallonpituuksilla 552 nm ja 603 nm. == Valmistus ja käyttö == Indirubiinia muodostuu valmistettaessa indigoa kasveista. Fermentointiolosuhteissa osa prosessissa muodostuvasta indoksyylistä hapettuu isatiiniksi ja indirubiinia muodostuu isatiinin ja indoksyylin reagoidessa keskenään. Luonnonindigossa indirubiinia on vaihtelevia määriä, noin 2-4 %, minkä vuoksi luonnonindigon sävy vaihtelee. : Indirubiinia voidaan käyttää väriaineena, mutta sen käyttö ei ole kovin yleistä. Yhdisteen ja sen johdannaisten lääketieteellisiä ominaisuuksia sen sijaan tutkitaan. Indirubiini on vaikuttava aine kiinalaisessa kansanperinnässä käytettävässä seoksessa nimeltä Danggui longhui wang. Kiinalaiset ovat käyttäneet sitä muun muassa leukemian hoitoon. Indirubiinin vaikutus kasvainten hoidossa arvellaan johtuvan sen kyvystä inhiboida eräitä kinaasientsyymejä kuten sykliineistä riippuvaisia kinaaseja, glykogeenisyntaasikinaasia, tyrosiinikinaasireseptoreja ja verisuonten endoteelien kasvutekijää VEGF:ää. Indirubiinin on havaittu olevan myös aryylihiilivetyreseptorin aktivaattori. == Lähteet == Luokka:Aromaattiset yhdisteet Luokka:Heterosykliset typpiyhdisteet
Miehen tie (täsmennyssivu)

Miehen tie voi tarkoittaa seuraavia: * Miehen tie, F. E. Sillanpään romaani vuodelta 1932 * Miehen tie, Sillanpään romaaniin perustuva suomalainen draamaelokuva vuodelta 1940 * Miehen tie, Jukka Kuoppamäen albumi vuodelta 2016 * Miehen tie, Tomi Markkolan albumi vuodelta 2007 * Miehen tie, St. Petersaaren albumi vuodelta 1980 * ”Miehen tie”, Yön singlenä ilmestynyt kappale vuodelta 1997 * Miehen tie – 50-vuotiskokoelma, Pate Mustajärven kokoelma-albumi vuodelta 2006 * ”Miehen tie”, Pekka Ruuskan kappale musiikkialbumilta Kaikki hyvin vuodelta 1992
Lappli-Talot

Lappli-Talot Oy oli torniolainen puutaloja käsitöinä valmistava talotehdas, joka aloitti toimintansa vuonna 1978 rakennuspalveluyhtiönä. Omat tuotantotilat Tornion Laivaniemeen valmistuivat 1982. Enimmillään Lappli-Talot valmisti noin 300 talopakettia vuodessa Suomen lisäksi muun muassa Ruotsiin ja Norjaan. Lappli oli erikoistunut yksilöllisten talopakettien valmistukseen, ja Lapplin rakentamista taloista 90 % tehtiin asiakkaan omien suunnitelmien tai arkkitehdin suunnitelmien mukaan. Lappli-Talot oli osa suomalaista PRT-Forest -konsernia. Konsernin päätoimialoja ovat mekaaninen puu- ja rakennustarviketeollisuus sekä pientaloteollisuus. Liikevaihto vuonna 2017 oli 141 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 707 ammattilaista. Lappli-Talojen lisäksi PRT-Forest-konserniin kuuluivat myös muun muassa Kontiotuote Oy, Piklas Ikkunat ja Ovet Oy, Mellano Oy sekä Jukkatalo Oy. Lappli lopetti toimintansa vuonna 2020 heikentyneen tilauskannan vuoksi. Ennen toiminnan lopettamista tuotantoa siirrettiin Torniosta Pyhännälle. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset rakennustuotevalmistajat Luokka:Torniolaiset yritykset Luokka:Rakentamisen tuotemerkit
Käsiraha

Käsiraha tarkoittaa Suomessa rahamäärää, jonka ostaja luovuttaa myyjälle ennen molemminpuolisesti sitovan kauppasopimuksen syntymistä. Sitä käytetään erityisesti kiinteistön ja asunto-osakkeiden kaupassa, ja sen tarkoituksena on varmentaa ostajan aikomus. Käsirahaa voidaan käyttää myös muissa sopimustyypeissä kuten tavanomaisen irtaimen kaupassa. Kun kauppa on lopullisesti päätetty, käsiraha vähennetään suoritettavaksi jäävästä kauppahinnasta eli se lasketaan osaksi kauppahintaa. Jos taas kauppaa ei synny ostajasta johtuvasta syystä, käsiraha jää myyjälle siltä osin kuin se on määrältään kohtuullinen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == ; Säännöksiä käsirahasta asunto- ja kiinteistökaupassa * * Luokka:Sopimusoikeus
Bent Skammelsrud

Bent André SkammelsrudBent Skammelsrud RBKweb-sivustolla (s. 18. toukokuuta 1966 Sarpsborg) on norjalainen entinen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli keskikenttäpelaaja.Bent Skammelsrud National Football Teams -sivustolla Skammelsrud edusti juniorina Rakkestadia. Hän pelasi kaudet 1986–1989 Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla edustaen Drøbak-Frognia ja Frigg Osloa. Kaudella 1990 Skammelsrud edusti Ruotsin pääsarjan Allsvenskanin Malmötä pelaten 20 sarjaottelua. Kaudeksi 1991 hän siirtyi Norjan pääsarjan Tippeligaenin Rosenborgiin, jota edusti aina kauden 2002 loppuun asti yhteensä 268 sarjaottelussa. Välissä Skammelsrud pelasi kaudella 1997–1998 kahdeksan ottelua Saksan Bundesliigan Bayer Leverkusenissa. Hän voitti Rosenborgissa 11 peräkkäistä Norjan-mestaruutta vuosina 1992–2002 ja lisäksi Norjan cupin 1992, 1995 ja 1999. Norjan A-maajoukkueessa Skammelsrud pelasi 38 ottelua ja teki kuusi maalia vuosina 1989–2000. Hän oli mukana EM-kilpailuissa 2000. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hanny’s Voorwerp

Hanny’s Voorwerp () on erittäin harvinainen astronominen kohde IC 2497-kierteisgalaksin läheisyydessä pienen leijonan tähdistössä. Kohteen löysi hollantilainen kouluopettaja Hanny van Arkel osana Galaxy Zoo -vapaaehtoisprojektia. Hanny’s Voorwerpin vihreä valo on peräisin IC 2497:n ytimen sammuneesta tai lepotilassa olevasta kvasaarista, jonka säteily on saanut tielleen osuneen seuralaisgalaksin materian hohtamaan. Kvasaarin ja Hanny’s Voorwerpin suuresta etäisyydestä johtuen Voorwerp on edelleen nähtävissä vaikka itse kvasaari on jo sammunut. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Hanny's Voorwerp ja IC 2497 – Taivaanvahti.fi * Luokka:Pienen leijonan tähdistö
Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit

Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit () on Unescon maailmanperintökohde, joka käsittää nimensä mukaisesti Thessalonikin kaupungin merkittävimmät varhaiskristillisen ja bysanttilaisen ajan rakennukset Kreikassa. Vuonna 315 eaa. perustettu Thessaloniki oli kristinuskon varhaisia keskuksia ja useita vuosisatoja Bysantin valtakunnan merkittävin kaupunki Konstantinopolin jälkeen. Maailmanperintökohteeseen on listattu viisitoista historiallista muistomerkkiä 300- ja 1400-lukujen väliseltä ajalta. Niistä suurin osa on kirkkoja tai luostareita. Kohde liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1988. == Kohteet == * Acheiropoíitoksen kirkko * Bysanttilainen kylpylä * Hagia Sofian kirkko * Kaupunginmuuri * Latómoksen luostari * Panagía Chalkéonin kirkko * Profeetta Elian kirkko * Pyhien apostolien kirkko * Pyhän Demetrioksen kirkko * Pyhän Katariinan kirkko * Pyhän Nikolaos Orfanoksen kirkko * Pyhän Panteleimonin kirkko * Rotunda * Vapahtajan kirkko * Vlatádeksen luostari == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Acheiropoíitoksen kirkko

Panagía Acheiropoíitoksen kirkko () on bysanttilaisaikainen kirkko Thessalonikissa Kreikassa. Se kuuluu Thessalonikin varhaiskristillisiin ja bysanttilaisiin muistomerkkeihin, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde. thumb|left|220px|Acheiropoíitoksen kirkko sisältä. Kirkko on rakennettu noin vuonna 450–475 varhaisemman roomalaisen kylpylän paikalle. Osa kylpylästä jatkoi toimintaansa kirkon vieressä. Kirkko on saanut nimensä siellä säilytetystä Neitsyt Marian käsittä tekemättömästä (akheiropoietos) ikonista. Kirkkorakennusta on muutettu ja laajennettu 600-luvulla sekä 1300–1400-luvuilla. Osmanivallan aikana rakennus toimi moskeijana ja se tunnettiin nimellä Eskin moskeija (”Vanha moskeija”). Kirkko on malliltaan tyypillinen varhaiskristillinen kolmelaivainen basilika. Se on koristeltu seinämaalauksin ja mosaiikein. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysanttilaiset kirkot Luokka:Thessalonikin kirkot Luokka:Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit
Bysanttilainen kylpylä (Thessaloniki)

Bysanttilainen kylpylä () on bysanttilaisaikainen kylpylä Thessalonikissa Kreikassa. Se on Kreikan ainoita tuolta ajalta säilyneitä kylpylärakennuksia. Rakennus kuuluu Thessalonikin varhaiskristillisiin ja bysanttilaisiin muistomerkkeihin, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde. Kylpylä on valmistunut 1200-luvun lopulla tai 1300-luvun alussa. Se oli käytössä useita vuosisatoja aina vuoteen 1940 saakka. Turkkilaisvallan aikana se tunnettiin nimellä Koule Kafen kylpylä. Rakennus sijaitsee Áno Pólissa (”Yläkaupunki”) pienessä korttelissa, jota rajaavat kadut Theotokópoulou, Kríspou ja Chrysostómou. Sen lähellä sijaitsee muun muassa Latómoksen luostari. Kylpylä noudattaa roomalaisen kylpylän yleistä mallia. Rakennus on suorakulmainen ja jakaantuu kolmeen alueeseen. Ensimmäinen oli frigidarium (psykhrolousion) eli kylmä huone, joka muodosti rakennuksen vestibyylin ja jota käytettiin vaatteiden vaihtamiseen. Toinen alue oli tepidarium (khliaropsykhrion) eli lämmin huone, jossa valmistauduttiin kylpyyn. Kolmas alue oli caldarium eli kuuma huone, joka oli varsinainen kylpyhuone. Sen lattian alla oli hypokausti eli lämmitystila. Rakennusta muutettiin usein vuosisatojen kuluessa, ja se muun muassa laajennettiin kaksinkertaiseksi, niin että sekä miehet että naiset saattoivat käyttää sitä samaan aikaan. == Lähteet == Luokka:Kylpylät Luokka:Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit