EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Białystok

Białystok (; , ) on Koillis-Puolassa sijaitseva kaupunki ja Podlasien voivodikunnan pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee lähellä Valko-Venäjän rajaa, ja siellä on tekstiili- ja kemianteollisuutta. Vuoden 2019 arvion mukaan kaupungissa asui 297 554 asukasta. Białystok sai kaupunkioikeudet vuonna 1692. == Kuuluisia Białystokissa syntyneitä == * Aleksandra Ekster * Tomasz Frankowski * Hermann Friedmann * Boris Kaufman * Maksim Litvinov * Albert Sabin * Grzegorz Sandomierski * Izabella Scorupco * Radosław Sobolewski * L. L. Zamenhof == Liikenne == Keskeisiä liikenteen solmupisteitä ovat vierekkäin sijaitsevat Białystokin rautatieasema ja Białystokin linja-autoasema. == Urheilu == Białystokissa pelaa jalkapalloseura Jagiellonia Białystok. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin kotisivut * VisitBiałystok.com *
Pekko Aikamiespojan poikamiesaika

Pekko Aikamiespojan poikamiesaika on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon ensimmäinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan kahden miljoonan markan tuotantobudjetti kerättiin kokoon Koivusalon omalla riskillä – hän kiinnitti jopa perheensä asuttaman omakotitalon elokuvan pantiksi – sekä vakuutusyhtiöiltä. == Tausta == Pekko Aikamiespoika -hahmo esiintyi aluksi televisiossa Koivusalon ja Joel Hallikaisen vetämässä Tuttu Juttu Show'ssa. Vuonna 1992 Pekosta syntyi kahdeksanosainen televisiosarja Koivusalon ja Visa Mäkisen yhteistyönä. Mäkisellä oli suunnitelmissa tehdä Ilkka Liettyän käsikirjoitukseen perustuva kokoillan elokuva, mutta se kariutui Suomen elokuvasäätiön kielteiseen tukipäätökseen. Elokuva syntyi lopulta ilman Mäkistä, joka ennen elokuvan ensi-iltaa nosti polemiikkia Pekko-hahmon tekijänoikeuksista. Nämä väitteet Koivusalo kuittasi kertomalla, että Pekko- hahmo oli syntynyt jo paljon ennen kuin hän tapasi Mäkisen. Pekko Aikamiespojan poikamiesajan käsikirjoittivat Koivusalo ja Elina Tunturi (oik. Irma Hirsjärvi). Elokuvasta tuli televisiosarjasta itsenäinen kokonaisuus, joka kattoi sarjan osat 3–6. Elokuvalla ei Koivusalon esittämän päähahmon lisäksi ollut juurikaan mitään yhteistä sarjan käsikirjoituksen kanssa ja Koivusaloa lukuun ottamatta yhteisiä näyttelijöitä ei ollut. == Tuotanto == Elokuvaa kuvattiin kesä–heinäkuussa 1993 pääosin Kuhmoisten Pihlajakoskella ja se sai ensi-iltansa 17. syyskuuta 1993. Koska Suomen elokuvasäätiö ei elokuvaa tukenut, Koivusalo hankki sen sponsoreiksi yli 40 itsenäistä vakuutusyhtiötä ympäri Suomen. Elokuvan tuottajina toimivat Jorma K. Lehtosen R-Filmi Production Oy ja Koivusalon ja Hallikaisen Tahti-Musiikki Oy. Elokuvan budjetti oli noin 2 miljoonaa markkaa. Elokuvan ohjaajalle Sina Kujansuulle Pekko Aikamiespojan poikamiesaika on ensimmäinen elokuvaohjaustyö. Kujansuu oli kuitenkin kokenut televisio- ja teatteriohjaaja. Kujansuu osallistui myös elokuvan kuvausten aikana jatkuneeseen käsikirjoitustyöhön ja hän sai mukaan tulevien Pekkojen vakiohahmot, ammattinäyttelijät Satu Silvon, Esko Nikkarin ja Tuija Piepposen. Elokuvassa kuullaan Koivusalon ja Hallikaisen musiikkia sekä Pekka Siistosen säveltämää ja sovittamaa musiikkia. == Rooleissa == ==Vastaanotto== Olavi Similä kuvaa tämän ensimmäisen Pekko-elokuvan saamia arvosteluja ”odotetun murhaaviksi”, mutta toteaa elokuvan päässeen kannattavuusrajan vaatimaan 50 000 katsojan määrään.Olavi Similä: Timo Koivusalo, teoksessa ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1993 suomalaiset elokuvat Luokka:Pekko Aikamiespoika -elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat
Pekko ja poika

Pekko ja poika on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon toinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan tuotti Spede Pasanen. Pekko ja poika toi 61 707 katsojaa elokuvateattereihin. == Tuotanto == Koivusalo oli jo ennen Pekko aikamiespojan poikamiesajan ensi-iltaa päättänyt jatkaa Pekko-elokuvien sarjaa. Toisen elokuvan hän päätti ohjata itse ja toimi myös ainoana käsikirjoittajana. Elokuvan 3 miljoonan markan budjeista saatiin puolet Suomen elokuvasäätiöltä. Tuottajaksi Koivusalo sai Spede Pasasen Spede-Tuotannon, muina tuottajina olivat Jorma K. Lehtosen R-Filmi Production Oy ja Koivusalon oma yhtiö Artista-Filmi Oy. Elokuvan toisen päähenkilön eli Pekon pojan rooliin haki Koivusalon mukaan 3 000 ehdokasta. Rooliin valittiin Porin Teatterin musikaalissa Oliver näytellyt Kalle Wallin. Pekon äidin näyttelijä vaihtui ensimmäisestä elokuvasta, nyt äitinä oli Visa Mäkisen televisiosarjassa roolin näytellyt Helka Kuusiluoto. Elokuvaa kuvattiin kahdessa jaksossa 22 kuvauspäivänä kesä–heinäkuussa 1994 Kuhmoisten Pihlajakoskella, Helsingissä, Porvoossa ja Tampereella. Elokuvassa on Timo Koivusalon säveltämää musiikkia ja siinä siteerataan Eino Leinon runoja useaan otteeseen mm. Tuija Piepposen, Esko Nikkarin ja Jope Ruonansuun repliikeissä. == Rooleissa == ==Vastaanotto== Pekko ja poika oli vuoden 1994 katsotuin elokuva Suomessa 70 000 katsojalla. Myös kriitikot kohtelivat sitä maltillisemmin äänenpainoin kuin sen edeltäjää Pekko Aikamiespojan poikamiesaika.Olavi Similä: Timo Koivusalo, teoksessa ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1994 suomalaiset elokuvat Luokka:Timo Koivusalon ohjaamat elokuvat Luokka:Pekko Aikamiespoika -elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat
Pekko ja massahurmaaja

Pekko ja massahurmaaja on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon kolmas Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuva keräsi 90 000 katsojaa ja sai edeltäjiään suopeampia arvioita myös kriitikoilta.Olavi Similä: Timo Koivusalo, teoksessa Elokuva oli ensimmäinen Koivusalon oman elokuvayhtiön Artista Filmin tuotantoa. == Tuotanto == Toisin kuin edeltäjänsä Pekko ja poika, Pekko ja massahurmaaja jäi ilman Suomen elokuvasäätiön tukea, jolloin edellisen elokuvan tuottanut Spede Pasanen vetäytyi hankkeesta. Elokuvalla oli 2,5 miljoonan markan budjetti, josta miljoona tuli sponsoreilta ja Yleisradiolta, loput jäi Koivusalon ja Artista Filmin vastuulle. Elokuva kuvattiin 21 kuvauspäivässä touko–kesäkuussa 1995 pääosin Jämsässä ja Kuhmoisissa. Ensi-iltaa vietettiin 1. syyskuuta 1995. Vierailevana pääosanäyttelijänä oli elokuvan nimiroolia "massahurmaajaa" Markkua näytellyt Tapio Liinoja. Burnoutista kärsineen Jope Ruonansuun korvasi toinen imitaattori Juha Laitila. Lapsinäyttelijä Kalle Wallin sai rinnalleen toisen lapsinäyttelijän Tiina Myllärin. ==Juoni== Elokuvassa Pekon viattoman rakkauden kohdetta Pipsaa liehittelee kavala Markku. Sivujuonena on kylän poliisin ja kauneussalongin omistajan kesähäiden suunnittelu. ==Näyttelijät== ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1995 suomalaiset elokuvat Luokka:Timo Koivusalon ohjaamat elokuvat Luokka:Pekko Aikamiespoika -elokuvat
Ylivertaiset

Ylivertaiset () on Marvelin luoma fiktiivinen ryhmä, jonka ovat luoneet kirjoittaja Mark Millar ja taiteilija Bryan Hitch. Ylivertaiset, kuten muut Ultimate-aikalinjan lehdet, ovat alkuperäisen Marvel-universumin sankareiden uusioversioita. Tässä tapauksessa uudistus on kohdistettu Kostajiin. Ylivertaisiin kuuluvat suurin piirtein kaikki alkuperäisen Kostajien vakiokaarti vahvistettuna Nick Furylla, joka toimii ryhmän johtajana. == Eroavaisuuksia == Ylivertaisten maailma on paljon raadollisempi kuin normaalijatkumon Kostajat-sarja. Lisäksi kuvitukseen ja hahmojen ulkonäköön on otettu vaikutteita oikeilta julkisuuden henkilöitä. Esimerkiksi Nick Fury näyttää paljon näyttelijä Samuel L. Jacksonilta. Ylivertaiset ovat korostetusti julkisuuden henkilöitä ja valtio rahoittaa heidän toimintansa kokonaan, kun taas alkuperäisissä Kostajissa Rautamiehen perustama säätiö rahoittaa ryhmää. Ylivertaiset sai suuren suosion Yhdysvaltain sarjakuvamarkkinoilla. Suomessa Ylivertaiset esiintyi ensimmäistä kertaa Mega- lehden numerossa 5/2003. Jäsenet * Kapteeni Amerikka * Rautamies * Thor * Jättiläinen * Ampiainen * Nick Fury * Musta Leski * Haukansilmä * Elohopea * Purppuranoita * Haukka == Vastustajat == Ultimate-Marvel-jatkumossa Ylivertaiset kohtasivat monia superroistoja, mukaan lukien: * Chitaurit – Muukalaisrotu, joka yritti valloittaa maailman. Olivat myös vastuussa useista kansanmurhista, joista suurin oli Toinen maailmansota * Herr Kleiser – Chitaurien komentaja ja natsiupseeri. * Kuuden Kopla – Vihreän Menninkäisen johtama ryhmä joka koostui Hämähäkkimiehen vastustajista. * Loki – Thorin vallanhaluinen velipuoli. * Venom – Pahantahtoinen symbiootti, joka toimii lähinnä Hämähäkkimiehen vastustajana. * Vihreä Menninkäinen – Nerokas tiedemies joka kuitenkin muuttui psykopaattiseksi hirviöksi epäonnistuneen kokeen seurauksena. == Suomennetut albumit == * * == Aiheesta muualla == * Otto Sinisalo: Ylivertaiset. Katuoja 3.8.2004. * Toni Jerrman: Ylivertaiset. Tähtivaeltaja 2/2012. * Shimo Suntila: Ylivertaiset 2. Kvaak.fi 27.10.2012. * Overrated/Underrated: The Ultimates Vol 1. Inside Pulse 14.2.2012. Luokka:Marvel-universumin ryhmittymät
Pekko ja muukalainen

Pekko ja muukalainen on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon neljäs Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan kävi elokuvateattereissa katsomassa 87 925 katsojaa. Elokuva on julkaistu VHS:nä vuonna 1997 ja DVD:nä 2005. Televisiossa elokuva on esitetty 1999 ja 2005 sekä neliosaisena sarjana vuosina 1998, 2003, 2008 ja 2012. == Tuotanto == Neljäs Pekko-elokuva valmistui pääosin samalla työryhmällä kuin aiemmatkin. Koivusalo toimi tuottajana, ohjaajana, käsikirjoittajana, musiikin säveltäjänä ja pääosan esittäjänä. Elokuvan tuotantokustannukset olivat 2 620 084 markkaa ja se sai Suomen elokuvasäätiöltä tukea 1 200 000 markkaa. Uusina näyttelijöinä olivat Kristiina Elstelä ja Tiina Pirhonen sekä "muukalaisen" osaa näytellyt Pirhosen puoliso ranskalainen tanssija-näyttelijä Alain Azerot. Elokuva kuvattiin entiseen tapaan Kuhmoisten Pihlajakoskella ja Jämsässä touko–kesäkuussa 1996. Ensi-iltansa se sai 6. syyskuuta 1996. Artista Filmi Oy tuotti elokuvan kuvauksista 13 minuutin dokumentin Pekko – komediaa tosissaan (1996). ==Tarina== Kaisa Kuovi on viimeisillään raskaana. Hän synnyttää pojan, joka katoaa lastenvaunuista. Katoamisesta epäillään kylälle saapunutta tummaihoista miestä. Lapsen katoaminen onnistutaan salaamaan Kaisalta, joka lähtee ystävänsä Tuikun kanssa mökille rentoutumaan. Meeri Aavasuo haluaa adoptoida lapsen ja kadonnut pienokainen päätyy hänen haltuunsa sosiaalitoimiston kautta. Pekko saa asian selville ja onnistuu saamaan lapsen takaisin. ==Rooleissa== ==Vastaanotto== Ilta-Sanomien Timo Malmin mukaan Koivusalo ei saa rasismin teemanpoikasesta mitään irti. Elokuva sai valtion laatupalkinnon ja Viitasaaren elokuvaviikon Humanismin käsi -palkinnon.Olavi Similä: Timo Koivusalo, teoksessa ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1996 suomalaiset elokuvat Luokka:Timo Koivusalon ohjaamat elokuvat Luokka:Pekko Aikamiespoika -elokuvat
Pekko ja unissakävelijä

Pekko ja unissakävelijä on vuonna 1997 julkaistu Timo Koivusalon viides ja toistaiseksi viimeinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan kävi elokuvateattereissa katsomassa 80 711 katsojaa. Elokuvan tuotantokustannukset olivat 3 345 000 markkaa ja se sai Suomen elokuvasäätiöltä tukea 1 614 220 markkaa. Elokuva on julkaistu VHS:nä vuonna 1998 ja DVD:nä 2005. Elokuvan musiikki julkaistiin CD-levyllä "Musiikki elokuvasta Pekko ja unissakävelijä". == Tuotanto == Viides Pekko-elokuva valmistui jälleen pääasiassa vakiotyöryhmän voimin. Timo Koivusalo toimi tuottajana, ohjaajana, käsikirjoittajana, säveltäjänä ja pääosan esittäjänä. Uusia näyttelijöitä olivat Kai Lehtinen ja Heikki Nousiainen tutkijoina, Kauko Laitila Pipsan kummisetänä, Rea Mauranen Pipsan äitinä ja 8-vuotias Vilma Kinnunen, Satu Silvon ja Heikki Kinnusen tytär, nuoren Pipsan esittäjänä. Elokuva kuvattiin touko–kesäkuussa 1997 tutun ympäristön Kuhmoisten Pihlajakosken lisäksi myös Ulvilassa, Porissa, Ähtärissä ja Ikaalisissa. Lehdistötiedotteen mukaan elokuvan tekemisessä oli mukana noin 650 ihmistä. Ensi-iltansa se sai 26. syyskuuta 1997, mutta se oli esitetty aiemmin kahdesti ennen elokuvateatteri- ensi-iltaa: Euran elokuvatapahtuman yhteydessä 19. syyskuuta ja Kuopiossa 22. syyskuuta hyväntekeväisyysnäytöksenä Kuopion yliopistollisen keskussairaalan lastenneurologisen osaston hyväksi. Elokuvan musiikki on pääosin Timo Koivusalon säveltämää ja Pori Sinfoniettan soittamaa. ==Näyttelijät== ==Muuta tietoa== Tämä elokuva on ainoa Pekko Aikamiespoika -sarjan elokuva, jossa Joel Hallikainen ei ole ollenkaan mukana. Noihin aikoihin hän oli tekemässä soololevyään Yksin. Vaikka tosin edellisessäkin elokuvassa Pekko ja muukalainen Hallikainen oli enää vain yhdessä pienessä roolissa. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1997 suomalaiset elokuvat Luokka:Timo Koivusalon ohjaamat elokuvat Luokka:Pekko Aikamiespoika -elokuvat
Mäkihypyn maailmancup 2002–2003

Mäkihypyn maailmancupissa 2002–2003 oli 28 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 29. marraskuuta 2002 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 22. maaliskuuta 2003. ==Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää== Sijoitus Hyppääjä Maa Pisteet 1\. Adam Małysz 1357 2\. Sven Hannawald 1235 3\. Andreas Widhölzl 1028 4\. Janne Ahonen 1016 5\. Florian Liegl 986 6\. Martin Höllwarth 925 7\. Primož Peterka 805 8\. Matti Hautamäki 797 9\. Roar Ljøkelsøy 757 10\. Sigurd Pettersen 747 ==Suomalaisten sijoitukset ja palkintosijoitukset osakilpailuista== * 4. Janne Ahonen 1016 - 2 voittoa, 1 kakkossija, 2 kolmossijaa * 8. Matti Hautamäki 797 - 2 voittoa, 3 kakkossijaa, 1 kolmossija *21. Tami Kiuru 380 - 1 kolmossija *22. Veli-Matti Lindström 295 *24. Arttu Lappi 241 *40. Janne Happonen 84 *45. Akseli Kokkonen 59 *51. Jussi Hautamäki 38 *54. Toni Nieminen 28 *69. Risto Jussilainen 13 *73. Pekka Salminen 6 *73. Janne Ylijärvi 6 *81. Kalle Keituri 3 ==Aiheesta muualla== *Tulokset FIS:n sivulla Luokka:Mäkihypyn maailmancup Luokka:Vuoden 2002 urheilu Luokka:Vuoden 2003 urheilu
Mäkihypyn maailmancup 2003–2004

Mäkihypyn maailmancup 2003–2004 käsitti 28 osakilpailua, joista viisi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 28. marraskuuta 2003 ja viimeinen osakilpailu Oslossa Norjassa 14. maaliskuuta 2004. ==Osakilpailut ja voittajat== Päivämäärä Paikka Mäkikoko Voittaja Muuta 28\. marraskuuta 2003 Kuusamo HS 142 Matti Hautamäki 29\. marraskuuta 2003 Sigurd Pettersen 6\. joulukuuta 2003 Trondheim HS 131 Roar Ljøkelsøy Iltakilpailu 7\. joulukuuta 2003 Trondheim HS 131 Peruutettiin 13\. joulukuuta 2003 Titisee-Neustadt HS 142 Peruutettiin 14\. joulukuuta 2003 Titisee- Neustadt HS 142 Tami Kiuru 20\. joulukuuta 2003 Engelberg HS 137 Roar Ljøkelsøy 21\. joulukuuta 2003 Engelberg HS 137 Peruutettiin 29\. joulukuuta 2003 Oberstdorf HS 137 Sigurd Pettersen Keski-Euroopan mäkiviikon ensimmäinen osakilpailu 1\. tammikuuta 2004 Garmisch-Partenkirchen HS 140 Sigurd Pettersen Keski-Euroopan mäkiviikon toinen osakilpailu 4\. tammikuuta 2004 Innsbruck HS 130 Peter Žonta Keski-Euroopan mäkiviikon kolmas osakilpailu 7\. tammikuuta 2004 Bischofshofen HS 140 Sigurd Pettersen Keski-Euroopan mäkiviikon neljäs ja viimeinen osakilpailu 10\. tammikuuta 2004 Liberec HS 134 Janne Ahonen 11\. tammikuuta 2004 Janne Ahonen 17\. tammikuuta 2004 Zakopane HS 134 Michael Uhrmann Iltakilpailu 18\. tammikuuta 2004 Martin Höllwarth 22\. tammikuuta 2004 Hakuba HS 132 Matti Hautamäki Kilpailua siirrettiin päivällä taaksepäin 24\. tammikuuta 2004 Sapporo HS 130 Roar Ljøkelsøy Iltakilpailu 25\. tammikuuta 2004 Roar Ljøkelsøy 7\. helmikuuta 2004 Oberstdorf HS 213 Roar Ljøkelsøy 8\. helmikuuta 2004 Oberstdorf HS 213 Peruutettiin 14\. helmikuuta 2004 Willingen HS 145 Janne Ahonen 28\. helmikuuta 2004 Park City HS 132 Noriaki Kasai 29\. helmikuuta 2004 Park City HS 132 Peruutettiin 7\. maaliskuuta 2004 Lahti HS 130 Bjørn Einar Romøren Nordic Tournamentin ensimmäinen osakilpailu 10\. maaliskuuta 2004 Kuopio HS 127 Bjørn Einar Romøren Nordic Tournamentin toinen osakilpailu, iltakilpailu 12\. maaliskuuta 2004 Lillehammer HS 138 Roar Ljøkelsøy Nordic Tournamentin kolmas osakilpailu, iltakilpailu 14\. maaliskuuta 2004 Holmenkollen HS 134 Roar Ljøkelsøy Nordic Tournamentin neljäs ja viimeinen osakilpailu ==Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää== Sijoitus Hyppääjä Maa Pisteet 1\. Janne Ahonen 1316 2\. Roar Ljøkelsøy 1306 3\. Bjørn Einar Romøren 825 4\. Sigurd Pettersen 787 5\. Martin Höllwarth 731 6\. Thomas Morgenstern 696 7\. Matti Hautamäki 673 8\. Noriaki Kasai 631 9\. Georg Späth 557 10\. Peter Žonta 545 ==Suomalaisten sijoitukset ja palkintosijoitukset osakilpailuista== * 1. Janne Ahonen 1316 - 3 voittoa, 5 kakkossijaa, 5 kolmossijaa * 7. Matti Hautamäki 673 - 2 voittoa *16. Tami Kiuru 411 - 1 voitto *15. Veli-Matti Lindström 476 - 1 kakkossija, 2 kolmossijaa *19. Akseli Kokkonen 280 *40. Jussi Hautamäki 71 *44. Juha-Matti Ruuskanen 65 *50. Janne Happonen 39 *70. Harri Olli 6 *72. Pekka Salminen 5 ==Aiheesta muualla== *Tulokset FIS:n sivulla Luokka:Mäkihypyn maailmancup Luokka:Vuoden 2003 urheilu Luokka:Vuoden 2004 urheilu
Pahat pojat (vuoden 1995 elokuva)

Pahat pojat (, televisioesityksessä Bad Boys – pahat pojat) on Michael Bayn ohjaama toimintakomediaelokuva vuodelta 1995. Elokuvan pääosissa on suulas poliisikaksikko, jota näyttelevät Will Smith ja Martin Lawrence. Elokuvan jatko-osa Bad Boys II julkaistiin vuonna 2003. Elokuvan budjetti oli 19 miljoonaa dollaria, mutta elokuva tuotti lippuluukuilla maailmanlaajuisesti peräti 141 miljoonaa dollaria . Elokuva oli myös Will Smithin, Martin Lawrencen ja ohjaaja Michael Bayn läpimurto muihin suuriin tuotantoihin. ==Näyttelijät== == Lähteet == Luokka:Vuoden 1995 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Michael Bayn ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimintakomediat
Aliavaruus

Aliavaruus voi matematiikan eri aloilla tarkoittaa ainakin seuraavia: * Lineaarinen aliavaruus eli vektorialiavaruus, vektoriavaruuden osajoukko, joka itsekin on vektoriavaruus * Topologinen aliavaruus, topologisen avaruuden osajoukko varustettuna relatiivitopologialla
Novamainen muuttuja

Novamainen muuttuja (lyhenne NL) on räjähtävää tähteä, novaa muistuttava muuttuva tähti, jossa ei havaita novapurkauksia. Novamaiset muuttujat eivät ole novia tai kääpiönovia, mutta niiden spektreissä on näiden piirteitä. == Novamainen muuttuja == Silti novamaiset muuttujat luetaan purkautuviin eli kataklysmisiin muuttujiin. Tunnetuimmat novamaiset muuttujat ovat symbioottisia kaksoistähtiä (esimerkiksi Z Andromedae) ja magneettisia kataklysmisiä muuttujia (esimerkiksi polarit AM Herculis). Näissä tähdissä on kylmä tähti ja kuuma tähti, joka voi olla valkea kääpiö, alikääpiö ja pääsarjan tähti. Kylmästä ("punaisesta") tähdestä virtaava kaasu muodostaa kertymäkiekon kuumemman tähden ympärille. Kiekossa tapahtuu kirkastumisia ja himmentymisiä. Myös valkeaan kääpiöön valuva massavirta, joka kuumenee hehkuvaksi kaasuksi törmätessään valtavassa painovoimassa tähteen suurella nopeudella, säteilee eri voimalla eri aikoina. == Novamaisten muuttujien jako == *AC: AM CVn -tähti, spektrissä ei vetyviivoja tai heikot vetyviivat, *AM: polari eli AM Her, synkronisesti pyörivä, magneettinen valkea kääpiö *AS: AM:n alalaji, hitaasti asynkronisesti pyörivä AM Herculis -tyyppinen tähti *DQ: DQ Her -tähti, ei-synkronisesti pyörivä, magneettinen valkea kääpiö, yleensä ei röntgensäteitä. *IP: puolipolari, röntgensäteilyä tulee epäsynkronisesti pyörivästä, magneettisesta valkeasta kääpiöstä, tavallisesti voimakas röntgenlähde *SS: superpehmeä röntgenlähde ("supersoft"), vety palaa vapaasti valkean kääpiön pinnalla *SW: SW Sex -tähti, novamaisten alalaji *UX: UX UMa -tähti, novamaisten muuttujien alalaji *VY: VY Scl -tähti (antikääpiönova), novamaisten alalaji Luokka:Muuttuvat tähdet
Santa Claus

Santa Claus on kaupunki Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki kuuluu Toombsin piirikuntaan. Vuonna 2000 tehdyn väestölaskennan mukaan kaupungissa asui 237 ihmistä. Väestötiheys oli 474 as./km². Pinta-alaa Santa Clausilla on 0,5 neliökilometriä. == Väestö == Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Santa Clausissa asui 237 ihmistä, joista miehiä oli 129 ja naisia 108. Kaupungissa oli 79 kotitaloutta ja 53 perhettä. Kaupungin väestöstä 82,3 prosenttia oli valkoisia, 1,7 % mustia tai afroamerikkalaisia ja 16 % muiden rotujen edustajia. Hispaanoja ja latinoja oli 24,9 % väestöstä. Väestön keski-ikä on 30,4 vuotta. Alle viisivuotiaita oli vuonna 2000 17, 18 vuotta täyttäneitä 184 ja yli 65-vuotiaita 15. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Santa Clausista American FactFinderissä Luokka:Georgian osavaltion kaupungit
R Coronae Borealis -tähti

R Coronae Borealis -tähti (R CrB -muuttuja) on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jossa tapahtuu melko nopeita himmenemisiä ja kirkkauden palautumista normaaliksi pitemmän ajan kuluessa. Näiden tähtien spektrityyppi on F-K ja R, ja ne ovat jättiläistähtiä. Tähdessä voi tapahtua himmenemistä epäsäännöllisin väliajoin jopa 8--10 magnitudia muutamissa viikoissa. Suurin himmeneminen tapahtuu ehkä 10 päivässä. Sen jälkeen tähden valo saattaa vaihdella epäsäännöllisesti muutaman kuukauden, kunnes tähti palaa tavalliseen kirkkauteen useiden kuukausien tai jopa vuoden aikana. Nämä tähdet sisältävät vähän vetyä ja runsaasti hiiltä, mikä viittaa siihen, että ne ovat kehittyneet pitkälle. Tähdessä tapahtuu aika-ajoin purkauksia, jotka puhaltavat avaruuteen hiiltä tai muuta tiivistyvää ainetta sisältävää kaasua. Hiilipitoinen pilvi himmentää tähden valon ja hajaantuu aikojen mukana tähdestä tulevan säteilyn ja hiukkasvirran takia. R Coronae Borealiksen spektriluokka on F8--G0 Ib, ja siinä tapahtuu kefeidinkaltaista sykkimistä 20--100 päivän jaksossa. Koska R Coronae Borealis -tähtiä tunnetaan vain 50, arvellaan niiden olevan lyhyt, vain tuhansien vuosien pituinen vaihe tähden kehityksessä. Teoreetikot sanovat näiden tähtien olevan valkeita kääpiöitä, jotka ovat juuri laajenneet punaiseksi jättiläiseksi (harvinainen ilmiö) joko kahden valkean kääpiön törmättyä tai muuten vain. Himmenemiselle on monesti ominaista joko korkea tai matala kirkkauden sahaaminen minimissä, aivan kuin olisi useita minimejä peräperää. Näiden ja suurten minimien välillä olevan pienemmät minimit noudattavat seuraavaa kaavaa: nopeampi himmeneminen, hitaampi palautuminen. Palautuminen suuresta minimistä hidastuu loppua kohti. Mitä syvempi minimi on, sen kauemmin se kestää. 7 m minimi voi kestää 200 päivää ja palautuminen 200 päivää. Luokka:Purkautuvat muuttujat
Sijaissota

Sijaissota eli proxy-sota tarkoittaa sisällissotaa tai paikallista sotaa, johon ulkopuoliset valtiot ovat sekaantuneet tukien sodan vastakkaisia osapuolia. Tämä tarkoittaa, että ulkopuoliset valtiot käytännössä ovat epäsuorassa keskinäisessä sodassa sijaissodan yhteydessä, mutta enemmän tai vähemmän rauhanomaisissa suhteissa sen ulkopuolella. Ulkopuoliset valtiot voivat lähettää sijaissotaan omia taistelujoukkojaan, mutta ne myös saattavat tyytyä antamaan kalusto-, koulutus- ja tiedusteluapua sijaissodan paikallisille osapuolille. Esimerkkejä sijaissodista ovat monet kylmän sodan aikaiset konfliktit: Neuvostoliitto ja Yhdysvallat olivat epäsuorasti vastakkain muun muassa Korean sodassa, Vietnamin sodassa ja Afganistanin sodassa. Kongon kriisi oli myös osittain Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain sijaissotaa. Aikaisemmassa historiassa tällaista sotaa muistutti 1930-luvulla käyty Espanjan sisällissota, jossa fasistiset Italia ja Saksa tukivat nationalisteja ja kommunistinen Neuvostoliitto tasavaltalaisia. == Katso myös == * Luettelo sijaissodista == Aiheesta muualla == *
Espanjan pääministeri

Espanjan pääministeri on Espanjan hallituksen puheenjohtaja. Nykyinen virka muodostettiin vuoden 1978 perustuslaissa, ja sitä on 1. kesäkuuta 2018 lähtien pitänyt hallussaan Pedro Sánchez. Pääministerin virka-asuntona toimii Moncloan palatsi Madridissa. == Titteli == Espanjan pääministeri tunnetaan espanjaksi nimellä Presidente del Gobierno. Suoraan käännettynä titteli olisi ”hallituksen puheenjohtaja”, mutta suomen kielessä viranhaltijaan viitattaessa puhutaan pääministeristä. Espanjalaiset käyttävät pääministeristä yleensä vain nimitystä Presidente, joka muunkielisissä yhteyksissä kääntyy usein tasavallan valtionpäämiestä tarkoittavaksi presidentiksi. Tämä on joskus aiheuttanut noloja tilanteita ulkomaisten virkamiesten keskuudessa, esimerkiksi Jeb Bushin (Floridan kuvernööri ja Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin veli) viitatessa pääministeriin tittelillä ”Espanjan tasavallan presidentti”.CNN.com – Jeb Bush slips on Spanish history – Feb 18, 2003 Myös Yhdysvaltain entinen presidentti Donald Trump kutsui Mariano Rajoyta presidentiksi useampaan otteeseen tämän ollessa valtiovierailulla Yhdysvalloissa syyskuussa 2017. == Valinta == Pääministeri ei ole suoraan kansan valitsema. Neljän vuoden välein pidettävien parlamenttivaalien jälkeen Espanjan kuningas ehdottaa useimmiten suurimman kannatuksen saaneen puolueen tai koalition puheenjohtajaa pääministeriksi ja edustajainhuone (parlamentin alahuone) suorittaa valinnan. == Pääministerit == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Presidencia del Gobierno Pääministeri *
Clannad

Clannad on irlantilainen folk- ja folkrock-yhtye, jonka musiikissa on vahvoja vaikutteita irlantilaisesta kansanmusiikista. Yhtye on levyttänyt sekä iirin että englannin kielellä. Tunnetuimpia kappaleita ovat "Theme from Harry's Game", "Robin (The Hooded Man) sekä "In The Lifetime". Clannad (alun perin Clann as Dobhar, merkitykseltään perhe Dobhairista) on nimensä mukaisesti perheyhtye, kolme Brennania ovat sisaruksia ja kaksi Duggania heidän kaksoisenonsa. Brennanin muusikkoperheeseen kuuluu myös Enya, joka oli Clannadin jäsen vuosina 1979–1982.Clannad Donegal on the Net ==Julkaisut== ===Albumit=== * 1972 The Pretty Maid (Clannad) * 1974 Clannad 2 * 1976 Dúlamán * 1978 Clannad in Concert [live] * 1980 Crann Úll * 1982 Fuaim * 1983 Magical Ring * 1984 Legend [soundtrack] * 1985 Macalla * 1987 Sirius * 1988 Atlantic Realm [soundtrack] * 1989 Pastpresent [kokoelma] * 1989 The Angel and the Soldier Boy [soundtrack] * 1990 Anam * 1993 Banba * 1995 Lore * 1995 Themes [kokoelma] * 1997 Landmarks * 1997 Rogha: The Best of Clannad [kokoelma] * 1998 An Diolaim [kokoelma] * 2003 The Best of Clannad: In A Lifetime [kokoelma] * 2005 Clannad - Live In Concert, 1996 [live] * 2013 Nádúr == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Clannadin viralliset sivut Luokka:Irlantilaiset rockyhtyeet
Hot Lips

Hotlips on suomalainen seksikauppaketju, -brändi ja verkkokauppa. Brändin alla toimivia seksikauppoja on yli kaksikymmentä kappaletta eri puolilla Suomea. Suurin liikkeistä sijaitsee Helsingin Itäkeskuksessa. Ketjulla on lisäksi Virossa seitsemän liikettä, joiden toiminnasta vastaa Relika Oü. == Koko ja liikevaihto == Ketjun taustalla Suomessa on vuonna 1998 perustettu HL-Property Oy. Ketjun myymälöistä Suomessa kolme on HL-Property Oy:n omistuksessa ja muut osallistuvat omina itsenäisinä yrityksinään yhteismainontaan ja ostavat tuotteita HL-Property Oy:n Tallinnassa sijaitsevan seksi- ja tukkuliikkeen kautta. Ne eivät ole HL-Property Oy:n tytäryhtiöitä eivätkä liioin franchising-sopimuksin siihen sidottuja.Talouselämä-lehden mukaan Hot Lips oli vuonna 2002 ”ainoa merkittävä” erotiikkaliikeketju. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hotlips -verkkokauppa Luokka:Suomalaiset kauppaketjut Luokka:Suomalaiset verkkokaupat
Lämpötahna

Lämpötahna on elektroniikassa ja tietotekniikassa käytettävä termistä kontaktia parantava aine. Yleisimmin käytetty aine on silikonipolymeeriä, ja sen vuoksi lämpötahna tunnetaankin usein nimellä piitahna. Lämpötahnaa käytetään esimerkiksi tietokoneen mikroprosessorin ja sen metallisen, esimerkiksi alumiinisen jäähdytysrivan välissä parantamaan mikroprosessorin ja jäähdytysrivan välistä lämmönjohtokykyä. Myös muiden runsaasti lämpöä tuottavien puolijohdekomponenttien kuten tehotransistorien ja jänniteregulaattorien kanssa käytetään lämpötahnaa. Piitahnasta on kehitetty myös vaativampaan käyttöön soveltuvia aineita, joissa pii on korvattu metallilla kuten hopealla, tai keraamisilla yhdisteillä. ==Lämmönjohtavuuksia== Lämmönjohtavuuksia pienemmästä suurempaan *Ilma *Vesi *Alumiini *Kupari *Hopea Luokka:Elektroniikka
Louis Kahn

Louis Isadore Kahn (alk. Itze-Leib Schmuilowsky; 20. helmikuuta 1901 Kuressaare, Saarenmaa, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 17. maaliskuuta 1974 New York, New York, Yhdysvallat) oli virolaissyntyinen yhdysvaltalainen arkkitehti ja Pennsylvanian yliopiston professori vuodesta 1955.Louis I. Khan. Britannica.com. Viitattu 4.4.2015. Hän asui Yhdysvalloissa vuodesta 1905.Eesti Nõukogude Entsüklopeedia 4, s. 271. Tallinn 1989. ISBN 5-89900-007-4 Kahn kehitti oman arkkitehtuurifilosofiansa, jota ilmentävät Trentonin kylpylä (1956) ja Richard Laboratories (Richards Medical Research Building) Philadelphiassa, jossa on myös hänen asemakaavoihinsa pohjautuvia alueita. Kahn oli modernistisen arkkitehtuurin ihailluimpia ja kiistellyimpiä arkkitehteja. Hän käytti töissään kubistisia muotoja, tetraedrejä, neliöitä ja pyramideja. Hänen töitään ovat muun muassa tiili- ja lasirakentamista edustava Yale Art Gallery New Havenissa ja betoninen Bristolin kaupungintalo.Otavan Suuri Ensyklopedia 11, s. 8633. Otava 1982. == Suunnittelutöitä == Tiedosto:Salk Institute1.jpg|Salk-instituutti La Jollassa, 1959–1965. Tiedosto:Goddard South.JPG|Kubistinen Goddard Laboratories -rakennus­ryhmä Pennsylvanian yliopiston kampuksella, 1957–1965. Tiedosto:RnG labs G Tower.JPG|Goddard Laboratoriesin tornimainen huolto­rakennus. Tiedosto:Iima_panorama_complex.jpg|Indian Institute of Management Ahmedabad, 1961–1974. Tiedosto:National Assembly of Bangladesh (07).jpg|Jatiyo Sangshad Bhaban, Bangladeshin parlamentti­rakennus, 1961–1982. Tiedosto:Sangshad_inside.jpg|Parlamenttitalo sisältä. Tiedosto:Exeter library interior.jpg|Phillips Exeter Academy Library, Exeter, New Hampshire, 1965–1972. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Lesser, Wendy: You say to brick: the life of Louis Kahn. Farrar, Strauss and Giroux, 2017. * Williamson, James F.: Kahn at Penn: Transformation teacher of Architecture. Routledge 2017. Luokka:Yhdysvaltalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Gamma Cassiopeiae -muuttuja

Gamma Cassiopeiae -muuttuja (lyhenne GCAS) on kirkkaudeltaan epäsäännöllisesti muuttuva tähti. Tällaisen kirkkaus vaihtelee jopa 1,5 magnitudia tähdestä tulevan kaasun ulosvirtauksen takia. Ulosvirtaus aiheutuu tähden nopeasta pyörimisestä. Näiden tähtien spektriluokka on BeIII -- BeIV, ja ne ovat pääsarjan tähtiä tai jättiläistähtiä. Prototyyppi on Gamma Cassiopeiae, mutta Pleijadien Pleione on myös tämän tyypin edustaja. Nämä tähdet ovat joko muuttuvia Be-tähtiä, joiden spektrissä on kirkkaita viivoja (emissioviiva-B -tähdet) ja joiden päiväntasaajan ympärillä on tähdestä sinkoutunut kaasurengas, tai kuoritähtiä, joissa keskustähdestä sinkoutunut kaasu muodostaa vaipan koko tähden ympärille. *
Spede-Tuotanto

Spede-Tuotanto Oy oli Spede Pasasen vuonna 1993 perustama tuotantoyhtiö. Pasanen myi yhtiön viikkoa ennen kuolemaansa helsinkiläiselle pankkiiriliike Sofi Oy:lle 3,9 miljoonan euron hintaan http://www.kauppalehti.fi/5/i/talous/uutiset/avoinarkisto/trindex.jsp?xid=21444&date;=2002/10/28. Yhtiö tunnettiin myös nimellä Lafalcom Oy ja nykyään se on selvitystilassa. == Elokuvat == * Uuno Turhapuron poika (1993) * Romanovin kivet (1993) * Uuno Turhapuron veli (1994) * Pekko ja poika (1994) * Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies (1998) (yhteistuotanto Ere Kokkonen Oy:n kanssa) * Naisen logiikka (1999) == Televisio-ohjelmat == * Kymppitonni (1985–2005) * Speden tee-se- itse TV (1990–1992) * Hynttyyt yhteen (1991–1995) * Speden Spelit (1992–2002) * Tsa Tsa Tsaa (1993–1994) * Blondi tuli taloon (1994–1995, 1997) * Uuno Turhapuro (1996) * Ihmeidentekijät (1996–1998) * Parhaat vuodet (2000–2002) * Kuumia aaltoja (2003) ==Katso myös== * Spede-Yhtiöt * Funny-Films Oy ==Lähteet== Luokka:Spede Pasanen Luokka:Entiset suomalaiset elokuvayhtiöt Luokka:Entiset suomalaiset tuotantoyhtiöt
Kaare Klint

Kaare Klint (15. joulukuuta 1888 - 28. maaliskuuta 1954) oli tanskalainen arkkitehti ja huonekalusuunnittelija. Hän oli Kööpenhaminan taideakatemian huonekaluosaston luoja ja johtaja vuodesta 1944. Hän toteutti taideakatemiassa käsityöläisten ja arkkitehtien kiinteän yhteistyön, joka teki tanskalaiset huonekalut maailmankuuluiksi. Arkkitehtina Klint saattoi päätökseen isänsä alulle paneman Grundtvigin kirkon rakennustyöt (1930-1940) ja suunnitteli Beetlehem-kirkon (1935-1937). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Danish- furniture.com: Kaare Klint * Gorm Harkær, Kaare Klint, Klintiana, 2010 Luokka:Tanskalaiset arkkitehdit Luokka:Tanskalaiset muotoilijat Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Pitkäjaksoinen muuttuja

Pitkäjaksoinen muuttuja (lyhenne LP) on yleensä satojen päivien jaksolla sykkivä punainen jättiläinen. Useimpien pitkäjaksoisten muuttujien valonvaihtelujakso on 20–1 000 päivää. Näiden tyypillinen edustaja on Mira, jonka mukaan Mira-tähdet on nimetty. Pitkäjaksoista ovat myös sykkivät puolisäännölliset ja epäsäännölliset muuttujat, joiden jakso on pitkä. S Vulpeculae -tähti on pitkäjaksoinen, kefeidiä muistuttava tähti, jonka jakso on noin 70 vuorokautta. Pitkäjaksoiset siniset muuttujat ovat jaksoltaan yli 1 vuorokautta ja valonvaihtelu 0,05, jopa 0,1 magnitudia. Luokka:Muuttuvat tähdet
Weierstrassin lause

Weierstrassin lause (myös Weierstrassin min-max-lauseHarjulehto et al. 2023, 89) on matematiikassa lause, jonka mukaan jatkuva funktio saa suljetulla välillä suurimman ja pienimmän arvon. Olkoon f \colon [a, b] \to \mathbb{R} jatkuva funktio. Weierstrassin lause tarkoittaa sitä, että väliltä [a, b] löytyy luvut c ja d siten, että kaikilla pisteillä x \in [a, b] funktion arvo pysyy arvojen f(c) ja f(d) välissä. Matemaattisesti :On olemassa luvut c \in [a, b] ja d \in [a, b] siten, että kaikilla x \in [a, b] pätee f(c) \le f(x) \le f(d). Weierstrassin lause on merkittävä muun muassa siksi, että sen avulla voidaan todistaa Rollen lause, jota puolestaan käytetään differentiaalilaskennan keskeisimmän lauseen, differentiaalilaskennan väliarvolauseen todistuksessa. == Todistus == Todistetaan, että löydetään suurin arvo kuten edellä määritelty. Pienin arvo löydetään vastaavalla tavalla, kun tutkitaan funktiota -f. Merkitään \mathbb{N}_0 = \mathbb{N} \cup \\{0\\} ja \mathbb{N}_1 = \mathbb{N} \setminus \\{0\\}. Väite: f on rajoitettu välillä [a, b]. Tehdään vastaoletus: f ei ole rajoitettu välillä [a, b]. Tällöin kaikilla n \in \mathbb{N}_0 on olemassa x_n \in [a, b], jolla | f(x_n) | \ge n. Koska lukujono (x_n) on rajoitettu, niin Bolzanon–Weierstrassin lauseen nojalla lukujonolla (x_n) on suppeneva osajono (x_{n_{k}}) eli x_{n_{k}} \to x_0 kun k \to \infty. Koska a \le x_{n_{k}} \le b kaikilla k \in \mathbb{N}_0, niin a \le x_0 \le b. Koska f on jatkuva pisteessä x_0, niin on olemassa \delta > 0 siten, että | f(x) - f(x_0) | < 1, kun x \in (x_0 - \delta, x_0 + \delta ) \cap [a, b]. Koska x_{n_{k}} \to x_0, kun k \to \infty, niin on olemassa k_0 siten, että | x_{n_{k}} - x_0 | < \delta, kun k \ge k_0. Näillä k pätee | f(x_{n_{k}}) - f(x_0) | < 1. Mutta koska | f(x_{n_{k}} ) | \ge n_k ja koska n_k \to \infty, kun k \to \infty, niin saadaan ristiriita. Täten väite pätee. Koska f on rajoitettu välilä [a, b], joten on olemassa \sup \\{f(x) \mid x \in [a, b] \\}. Merkitään M = \sup \\{f(x) \mid x \in [a, b] \\}. Nyt on osoitettava vielä f(x) = M jollakin x \in [a, b]. Pienimmän ylärajan määritelmän nojalla kaikilla n \in \mathbb{N}_1 on olemassa y_n \in [a, b], jolle f(y_n) > M - 1/n. Bolzanon–Weierstrassin lauseen nojalla lukujonolla (y_n) on olemassa suppeneva osajono (y_{n_{k}}), jolla y_{n_{k}} \to y_0, kun k \to \infty. Funktion f jatkuvuuden nojalla f(y_{n_{k}}) \to f(y_0), kun k \to \infty. Tällöin M \ge f(y_{n_{k}}) > M - 1/n_k \ge M - 1/k, mistä seuraa kuristusperiaatteen nojalla f(y_0) = M. \square == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Extreme value theorem (cut-the-knot) Luokka:Analyysi Luokka:Matemaattiset teoreemat de:Stetigkeit#Satz vom Minimum und Maximum
Bengt Lundsten

Bengt Harald Lundsten (s. 26. helmikuuta 1928 Turku)Kuka kukin on 1994, Otava 1994 on suomalainen arkkitehti ja professori. Lundsten toimi Teknillisen korkeakoulun rakennusopin professori vuosina 1969–1994. Hänen töitään ovat mm. Kortepohjan asemakaava ja rivitalot Jyväskylässä (1964–1969), Puu-Käpylän saneeraus (1970–1977) ja Kuopion Jynkän asuntomessualueen asemakaava (1979). ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
J. A. Hollo

Juho August Hollo () oli suomalainen kasvatustieteilijä, kääntäjä ja kriitikko. ==Ura== Hollon vanhemmat olivat tehtaanomistaja Elias Hollo ja Susanna Widmark. Hollo pääsi ylioppilaaksi vuonna 1905 Vaasan reaalilyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1907 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi vuonna 1919 Helsingin yliopistosta. Hollo oli Kristiinankaupungin ruotsalaisen yhteiskoulun opettajana vuosina 1908–1910 sekä Vaasan ruotsalaisen yhteiskoulun ja Vaasan kauppakoulun opettajana vuosina 1913–1919. Hän oli Helsingin yliopiston dosentti vuosina 1920–1930, kasvatus- ja opetusopin ylimääräinen professori vuosina 1930–1937, kasvatus- ja opetusopin virkaatekevä professori vuosina 1934 ja 1936, sekä professori vuosina 1937–1954. Lisäksi Hollo oli Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen osakunnan inspehtori vuosina 1930–1932 ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun kansleri vuosina 1951–1953. Hollo oli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1938. Hollo tutki muun muassa Aleksis Kiveä ja suoritti suomentajana mittavan ja laadukkaaksi mainitun työn. Hän käänsi muun muassa Miguel de Cervantesin, Anatole Francen, Gustave Flaubertin, Stendhalin, Voltairen, Charles Dickensin, Jonathan Swiftin, Johann Wolfgang von Goethen, Fjodor Dostojevskin, Leo Tolstoin, Knut Hamsunin ja Friedrich Nietzschen tuotantoa suomeksi. Hän suomensi ainakin 16 kielestä. Hollo oli myös merkittävä aforistikko, ja kasvatuksesta hän totesi: ”Kasvatus on kasvamaan saattamista.” J. A. Hollon ensimmäinen puoliso vuodesta 1910 oli Aili Armida o.s. Pihlström. Vuodesta 1920 Hollo oli avioliitossa laulajatar Iris Antonina Anna Waldenin (1899–1983) kanssa. Heidän poikiaan ovat runoilija ja kääntäjä Anselm Hollo, joka asui 1960-luvulta alkaen Yhdysvalloissa, sekä oikeustieteilijä, professori Erkki Hollo. == Teoksia == * Mielikuvitus ja sen kasvattaminen I–II, väitöskirja. 1918–1919. * Kasvatuksen maailma. 1927 (2. painos 1952). * Kasvatuksen teoria. 1927 (4. painos 1949). * Itsekasvatus ja elämisen taito. 1932. * Kohtaamiani. 1953. * ==Katso myös== * J. A. Hollon palkinto == Lähteet == ===Hakuteokset=== * Aikalaiskirja 1934, s. 214. Projekt Runeberg. * Kuka kukin on 1954, s. 227. Projekt Runeberg. ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * Suoranta, Juha: Juho A. Hollon neljä elämää. (PDF) * Taneli, Matti: Kasvatus on kasvamaan saattamista. (PDF) * Taneli, Matti: J. A. Hollon kasvatusteoriasta ja kasvatuksen maailmasta elämänmuotona. (PDF) Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset kasvatustieteilijät Luokka:Suomalaiset kielenkääntäjät Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot Luokka:Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit Luokka:Mikael Agricola -palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet Luokka:Suomentajat Luokka:Suomalaiset professorit
Jakokunta (algebra)

Jakokunta on algebrassa kokonaisalueenen täysi jakorengas. Tällöin sen kaikki nollasta poikkeavat alkiot ovat säännöllisiä. Jakorenkaan avulla saadaan rengashomomorfismi hajotettua yhdistetyksi kuvaukseksi, jossa ensimmäinen kuvaus on kanoninen projektio ja jälkimmäinen homomorfismi. Luokka:Kuntateoria de:Körpererweiterung#Zerf.C3.A4llungsk.C3.B6rper
Nordavia

Nordavia (, ), on venäläinen, Venäjän luoteisosan alueelliseen liikenteeseen keskittynyt lentoyhtiö. Nordavia on vuonna 2011 tehdyn kaupan seurauksena Venäjän suurimpiin pörssiyrityksiin kuuluvan kaivosyhtiö Norilski nikelin omistuksessa. Yhtiön toimintahistoria kirjataan alkavaksi jopa vuoden 1929 lopulta, jolloin Arkangelin ja nykyään Syktyvkarina tunnetun paikan välisen lentoreitin valvomiseksi perustettiin toimisto Arkangeliin. Yhtiön nimi on vaihdellut vuosien saatossa. Ennen nykyistä nimeään yhtiön osake-enemmistö kuului Aeroflotille ja lentoyhtiö kulki useiden vuosien ajan nimellä Aeroflot- Nord. Nordavian toiminnot on keskitetty Venäjän Arkangeliin. Yhtiö on Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitton jäsen ja edustettuna tämän johtokunnassa. == Laivasto == Nordavian laivasto kesäkuussa 2018: Nordavian laivasto Lentokone Käytössä Tilaukset Matkustajat Muuta C Y Yhteensä Boeing 737-500 9 -- 10 100 110 Boeing 737-700 1 1 0 142 142 Yhteensä 9 1 Kuva:An-24RV (RA-46667) at Talagy (Arkhangelsk) 17Aug10.JPG| Antonov An-24RV, laivastosta yhtiön kotisivujen mukaan jo poistunut konetyyppi. Kuva:Nordavia Boeing 737-500 Naumenko.jpg|Nordavian Boeing 737-500. Kuva:Nordavia Boeing 737-500.jpg|Nordavian laivastoon kuuluva Boeing 737-500 Kuva:Nordavia Boeing 737-500 Petrov.jpg|Myös Boeing 737-500. == Reittikohteet == Nordavia operoi lähinnä Venäjän luoteisosan sisäistä liikennettä. Yhtiön reittiverkon ulkomaisiin lentokenttiin lukeutuu ainoastaan Tromssa. Nordavia liikennöi reittikarttansa mukaan seuraaviin kohteisiin (helmikuu 2013): * Amderma, Nenetsian autonominen piirikunta * Arkangeli, Arkangelin alue * Kotlas, Arkangelin alue * Lešukonskoje, Arkangelin alue * Moskova * Murmansk, Murmanskin alue * Narjan-Mar, Nenetsian autonominen piirikunta * Pietari, Pietari * Solovetski, Arkangelin alue * Syktyvkar, Komin tasavalta * Tromssa, Tromssan lääni, Norja * Usinsk, Komin tasavalta == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Nordavia ja (www.nordavia.ru) Luokka:Venäläiset lentoyhtiöt Luokka:Entiset Aeroflotin jaostot *[C]: Business *[Y]: Economy
Jakokunta

Jakokunta () on kaikki saman jakotoimituksen, esimerkiksi isonjaon tai uusjaon, alaiset talot ja tilukset.Arvo Vitikainen, Jakokunta, Tieteen termipankki Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia siirtokyliksi. Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä.Jutikkala s. 51. Jakokunta on pohjoismaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa vanha maaseudun organisaatiomuoto, joka liittyy niittyjen ja metsien yhteiskäyttöön. Jakokunnan jäsenillä on käyttöoikeus tiettyyn alueeseen. Yhdessä pitäjässä oli tyypillisesti monta jakokuntaa. Jakokuntien uskotaan syntyneen viimeistään keskiajalla. Ne saattavat jollakin tapaa pohjautua 1600-lukua ennen olemassa olleisiin nautinta-alueisiin, jotka koskivat eränkäyntiä erämaissa. Jakokunnilla on merkitystä myös maanmittauksen historiassa, ja esimerkiksi isojako toimitettiin jakokunnittain. Isojaon jakokunta muodostettiin usein tarkoituksenmukaisuusnäkökohtien mukaisesti siten, että jakokunta saattoi käsittää paitsi yhden asutuskylän, myös useamman asutuskylän. Isojaossa jaettiin maa-alueet, mutta vesialueet jätettiin jakamatta. Tämän vuoksi vesialueet ovat nykyään usein yhteisiä. Muun muassa yhteisten vesialueiden nykyiset osakaskunnat) muistuttavat isojaon ajoilta peräisin olevia jakokuntia edelleenkin. ==Katso myös== * Osakaskunta ==Lähteet== * Eino Jutikkala: Entisajan talonpoikaiskylä. Teoksessa Eino Jutikkala: Suomen talous- ja sosiaalihistorian kehityslinjoja, WSOY 1968, sivut 39–55. ===Viitteet=== Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria Luokka:Maanmittaus Luokka:Kiinteistöoikeus Luokka:Yhteisetuudet
Gemini 5

[[Kuva:Gemini5insignia.png|thumb|Miehet ehdottivat alussa lentonsa tunnuslauseeksi "8 days or bust" (suunnilleen "8 päivää tai pieleen")Gemini 5, mutta Nasa ei hyväksynyt tätäGemini 5 Fact Sheet. Johtaja Jim Webb suuttui lauseesta, koska hänen mielestään se toi liian selvästi esille vaatimuksen kahdeksanpäiväisestä lennosta, vaikka jokin odottamaton ongelma saattaisi keskeyttää lennon. Muutenkin sana bust on englannissa hieman alatyylistä slangia. Niinpä motto poistettiin, ja pelkät conestoga-vankkurit jäivät.]] Astronautit Charles Conrad ja Gordon Cooper suorittivat avaruuslennon 21. elokuuta – 4. syyskuuta 1965 Gemini 5 -kapselissa. Lento kesti noin 191 tuntia ja sinä aikana he kiersivät maapallon 120 kertaa. Tämä oli saavutus, jonka jälkeen Yhdysvallat oli selvästi edellä Neuvostoliittoa kylmän sodan aikaisessa kilpailussa avaruuden valloittamisesta. Aluksen polttokennossa havaittiin ongelmia jo lennon alkuvaiheessa, mutta lentoa päätettiin jatkaa, koska polttokennon häiriöiden vaikutuksia haluttiin tutkia. == Lähteet == Gemini 05 Gemini 05 Luokka:Vuoden 1965 avaruustoiminta
Hiilitähti

Hiilitähti on tähti, jonka kaasukehässä on enemmän hiiltä kuin happea. Tähden pintakerroksissa ne muodostavat hiilimonoksidia, joka kuluttaa kaiken hapen kaasukehästä, jolloin hiili voi muodostaa muita yhdisteitä. Tällöin kaasukehän koostumus on "nokinen" ja tähden väri kirkkaanpunainen. Hiilitähdet ovat harvinaisia. Hiilitähdet tunnistetaan niiden emittoiman valon spektrin perusteella. Niiden kemiaa ei tunneta vielä tarkasti. == Lähteet == Luokka:Tähtityypit Luokka:Kemiallisesti poikkeavat tähdet
Kvarkkitähti

Kvarkkitähti on teoreettinen kompakti tähti, joka koostuu alkeishiukkasista: kvarkeista. Tavanomaisissa olosuhteissa kvarkit ovat sitoutuneita hadroneiksi (esim. protoneiksi ja neutroneiksi). Neutronitähden massan romahtamisesta painovoiman vaikutuksesta neutronit hajoavat u-kvarkeiksi ja d-kvarkeiksi. Osa u- ja d-kvarkeista saattaa muuttua s-kvarkeiksi muodostaen "outoa materiaa", jolloin kvarkkitähti on syntynyt. Kvarkkinovan tuloksena syntyvän tähden pinnalla on todennäköisesti vapaita kvarkkeja. Kvarkkinovat tuottavat valtavia määriä energiaa, ja ne saattavat olla yksi gammapurkausten aiheuttaja. ==Havaintoja== RX J185635-375 -nimistä tähteä, joka sijaitsee 450 valovuoden päässä, epäillään kvarkkitähdeksi. Toinen ehdokas on 3C58, joka on liian "kylmä" ollakseen neutronitähti. ==Katso myös== *Kvarkki-gluoniplasma ==Lähteet== Luokka:Tähden kehitys
Yhdistyneiden kansakuntien lippu

Yhdistyneiden kansakuntien lippu on YK:n vuoden 1947 yleiskokouksen hyväksymä lippu. Siinä on sinisessä kentässä maailmankartta kuvattuna oikea­keski­pituisessa taso­projektiossa Pohjoisnapa keski­pisteenä, ja kartta­kuvaa reunustavat oliivipuun oksat. Symbolit kertovat järjestön päätehtävästä, maailmanrauhan edistämisestä. Lipun vaaleansinistä pohjaväriä kutsutaan myös "YK:n siniseksi", ja tämä väri onkin muotoutunut valkoisen värin ohella rauhan väriksi. Monet kehitysmaat ja järjestöt ovat ottaneet mallia Yhdistyneiden kansakuntien lipusta. YK:n alaisuudessa toimivien järjestöjen, mm. Unescon, Unicefin, WHO:n ja IAEA:n liput on johdettu suoraan YK:n lipusta. Valtiolipuista mm. Somalian tähtilippu, jossa on valkoinen tähti vaaleansinisellä pohjalla, on saanut vaikutteita YK:n lipusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Järjestöjen liput Luokka:Yhdistyneet kansakunnat
Gemini 6

Gemini 6 oli yhteislento Gemini 7 -avaruusaluksen kanssa. Gemini 6 -lento toteutettiin 15.-16. joulukuuta 1965. Kapselissa olivat astronautit Thomas Stafford ja Walter Schirra. Lento kesti kokonaisuudessaan 25 tuntia ja 53 minuuttia. Gemini 6 ja Gemini 7 -kapselit kohtasivat toisensa avaruudessa 300 km:n korkeudessa, jonka jälkeen alukset lensivät rinnakkain 160 000 km, lähimmillään vain 80 senttimetrin päässä toisistaan. Alun perin oli suunniteltu, että Gemini 6 kohtaisi avaruudessa raketin nimeltä Agena, joka kuitenkin räjähti. Tällöin Gemini 6:n lähtö peruutettiin. Lopulta päädyttiin ratkaisuun Gemini 6:n ja Gemini 7:n yhteislennosta. == Lähteet == Gemini 06 Gemini 06 Luokka:Vuoden 1965 avaruustoiminta