Suomen sahateollisuus

Sahateollisuus on Suomessa mekaanisen metsäteollisuuden eli puutuoteteollisuuden suurin tuotantoala. Sahateollisuuteen kuuluu puun sahaus, höyläys ja kyllästys.Toimialaluokitus 2002 luokka 201 Sahateollisuuden tuotantolaitokset eli sahat jaetaan teollisuussahoihin ja piensahoihin. Teollisuussahat käyttävät vuosittain raakapuuta yli 10 000 kuutiometriä ja piensahat tätä vähemmän. Pienten sahayritysten lisäksi piensahoja ovat maatilojen kotitarvesirkkelit ja sahauspalveluja myyvät vuokra- eli rahtisahat. Suomen suurimmat saha-alan konserniyritykset ovat Metsä Wood, UPM Kymmene, Stora Enso, Versowood, Vapo Timber, Pölkky ja Keitele Group Oy (2015). Niiden tehtaat sijaitsevat Oulun eteläpuolella, mutta etelärannikolla on sahateollisuutta on vain maan kaakkoisosassa. == Historia == Suomen ensimmäisen vesisahan rakennutti vuonna 1533 Erik Fleming. Ne yleistyivät 1600-luvulla, mutta vasta vuonna 1708 perustettiin ensimmäinen tehokas hollantilaistyyppinen ohutteräsaha. Suomen vaurastuva porvaristo hyötyi 1700-luvulla puutavaran lisääntyneestä kysynnästä Euroopassa. Vuosina 1721–1772 Suomeen perustettiin noin 70 uutta vientisahaa, joiden omistajat olivat suurkauppiaita ja laivanvarustajia. Tähän voidaan lisätä tähän aikaan Venäjälle kuuluneiden Viipurin ja Haminan seudun sahatavaran tuotanto. Sahalaitokset toimivat alueensa kauppakeskuksina. Ympäristön talonpojat myivät sahalle tukkipuuta ja maalaistuotteita sekä toimivat rahdin kuljettajina. Toisaalta talonpojat ostivat sahalta tuontitavaroita. Sahayrittäjällä oli usein hyvä neuvotteluasema talonpoikien kanssa, koska hänellä oli yksinoikeus tietyn alueen tukkipuun ostamiseen. Perustamisluvan saaneelle sahalle osoitettiin sopivaksi katsottu määrä kyliä ja talonpoikaistiloja, joiden velvollisuutena oli toimittaa sahalle tukkeja. Tukit toimitettiin sahoille pääosin uittamalla. Pääosa sahojen tuotannosta laivattiin Tukholmaan tai ulkomaille. Helsingin mahtavin kauppias Johan Sederholm hankki jatkuvasti omistukseensa velkaantuneita maatiloja, joista osa oli verovapaita säterikartanoita. Tukinuitto aiheutti 1730-luvulla Helsingin seudulla vahinkoja maanomistajille myllyjen rikkoutumisen ja jokien tulvimisen muodossa. Vahinkoja puitiin käräjillä ja niistä määrätyt vahingonkorvaukset olivat huomattavan suuria. Suomen suuriruhtinaskuntaan alkoi 1800-luvulla syntyä nykyaikaista sahateollisuutta. Sen rakentamisessa olivat osallisina monet ulkomailta muuttaneet yrittäjät (Hans Gutzeit, James Salvesen), Suomen yrittäjähenkiset aateliset (Carl Fredrik Rosenlew, Gustaf Tigerstedt), porvarit (Marie Hackman) sekä muutamat talonpoikais- ja pappistaustaiset henkilöt (Erik Johan Längman, Nils Ludvig Arppe ja Antti Ahlström).Kuisma, s. 45–51. Moni heidän perustamistaan yhtiöistä toimi 1800-luvulta alkaen monialayrityksinä. Viipurilainen sekatavarakauppa Hackman & Co. oli lähes vuosisadan ajan Viipurin ja koko Suomen merkittävimpiä sahatavaran viejiä. Höyrysahat sallittiin vuonna 1857, minkä jälkeen sahatuotanto ei ollut riippuvainen säistä eikä vuodenajoista ja sahaus nopeutui. Suomen ensimmäinen höyrysaha, Kestilän saha, perustettiin Iijoki-suulle vuonna 1860. Vuonna 1870 höyryvoimalla käyviä sahalaitoksia oli jo 66. Saksan-Ranskan sodan jälkeen alkaneen korkeasuhdanteen aikana puutavaran kysyntä kaksinkertaistui muutamassa vuodessa, jolloin myös Suomen sahatuotteiden viennin keskihinta kasvoi yli puolella. Vuonna 1860 viedyn sahatavaran arvo oli 7,5 miljoonaa markkaa, mutta vuonna 1877 peräti kuusi kertaa suurempi ja lähes puolet Suomen koko viennistä. A. Ahlström Osakeyhtiöstä, jonka päätoimiala oli sahateollisuus, tuli Suomen suurin teollisuusyritys Walter Ahlströmin aikana 1920-luvulla. W. Rosenlew & Co hankki Hämeenkyrön Kylmäkosken vesisahan ja Seikun sahan. Kokemäenjoen suiston ohella toinen merkittävä sahateollisuuden keskittymä syntyy Kaakkois-Suomeen jonne uitettiin tukkeja sekä Päijänteeltä että Saimaalta. Hans Gutzeit perusti Kotkansaareen uuden tekniikan höyrysahan ”Norjan saha” aloitti toimintansa syksyllä 1872. Ensimmäinen maailmansota aiheutti vaikeuksia länsiviennille, mutta itsenäisyyden ensimmäisenä vuosikymmenenä Suomesta tuli todellinen ”metsätasavalta”. Sahat olivat sen tärkeimpiä työllistäjiä. Vuonna 1927 Suomessa oli kaikkiaan yli 600 sahaa, joissa työskenteli 45 000 henkeä. Vuonna 2015 Suomessa oli teollisia sahoja vajaat 80, joista suurin osa toimi joko Järvi-Suomen tai rannikoiden läheisyydessä. ==Piensahateollisuus== Piensahateollisuutta eli alle 10 000 m³ raakapuuta käyttäviä sahoja on Suomessa tällä hetkellä toiminnassa noin 2 000 yksikköä. Osa sahoista on niin sanottuja kiertäviä rahtisahoja ja osa on kiinteitä sahalaitoksia, joiden toimintaan kuuluu rahtisahaus asiakkaiden puista tai sitten myyntisahaus tai niiden yhdistelmä. Liikkuvia rahtisahureita on vielä noin 1 500 kappaletta. Kiertävien rahtisahureiden toiminta-aika on yleensä maaliskuusta kesäkuuhun. Kiinteät sahat voivat suorittaa rahtisahausta muunakin aikana. Pääasiallinen konekanta Suomessa on yksiteräiset pyörösahat. Osa yrittäjistä sahaa vannesahalla ja osa vielä ns. kehyssahalla eli raamisahalla. Piensahauksen toimintamuoto on viime vuosien aikana muuttunut enemmän laitosmalliseksi sahausteollisuudeksi jossa tuotantomäärä saattaa nousta jopa yli 10 000 kuutiometriin sahatavaraa, mutta yleisemmin pysytään 1 000–3 000 kuutiometrin välillä. Teollisuuden haara on myös kehittänyt jatkojalostusta ja pystyvät nykyisin vastaamaan vahvasti rakentajien tarpeisiin heidän toiveidensa mukaisesti. Kotimaan sahatavaramarkkinoille piensahoilta tulee sahatavaraa ja jatkojalosteita runsaasti ja kattanee noin 20–25 prosenttia kotimaan tarjonnasta. Lisäksi mitä erikoisempaa sahausta tarvitaan, sitä suurempi on piensahojen tuotannon osuus. Nykyisin alan kehityksessä on siirrytty enemmän jatkojalostukseen. Piensahojen tuotannosta voidaan mainita muun muassa erikoismittaiset ja -paksuiset lattialankut, ylileveät höylätuotteet, erikoisprofiilit listoihin, venelaudat, ylijäreät sahaukset ja ylipitkien puiden sahaukset. ==Organisaatiot== Yksityisiä sahoja ja sahalaitoksia edustaa Suomen Sahat ry. Piensahateollisuuden yli 200 sahaa edustaa Sahayrittäjät ry. Sahateollisuus ry:ssähttp://sahateollisuus.com/jasenet/ on yli 30 jäsenyritystä. Metsäteollisuutta ja puutuoteteollisuutta edustaa Metsäteollisuus ry.http://www.metsateollisuus.fi ==Sahoja== ===Sahoja sahakapasiteettiluokkineen=== Tehdas Paikka Verkkosivu 1 000 m3/a Akonkosken Saha Oy Töysä 0 - 49 Anaika Wood Oy Iisalmi 100 - 199 Binderholz Nordic Oy Lieksa 200 - 299 Binderholz Nordic Oy Nurmes 200 - 299 ER-Saha, Kiurutimber Oy Kiuruvesi 0 - 49 ER-Saha Oy Viitasaari 100 - 199 FM Timber Team Oy Pihtipudas 50 - 99 Hasa Yhtymä Haapajärvi 200 - 299 Hasa Yhtymä Haapavesi 100 - 199 Herralan Saha Oy Hollola 0 - 49 Iisalmen Sahat Oy Iisalmi 200 - 299 Iisveden Metsä Oy Iisvesi 100 - 199 Isojoen Saha Oy Isojoki 100 - 199 JET-Puu Oy Perho 0 - 49 JPJ-Wood Oy Juupajoki 100 - 199 Junnikkala Oy Kalajoki 100 - 199 Junnikkala Oy Oulainen 100 - 199 Kampin Saha Ky Lavia 0 - 49 Kartiopuu Oy Lappeenranta 0 - 49 Kausala Wood Oy Kausala 0 - 49 Keitele Group Alajärvi 200 - 299 Keitele Group Keitele 300 - Keitele Group Kemijärvi 200 - 299 Kieppi Sawmill Oy Mäntyharju 50 - 99 Kinnaskoski Oy Vilppula 50 - 99 Kontiotuote Oy Pudasjärvi 50 - 99 Koskisen Oy Järvelä/Kärkölä 300 - Koskisen Oy Kissakoski 50 - 99 Kotkamills Oy Kotka 200 - 299 Kouvolan Saha Oy Kouvola 0 - 49 Kuhmo Oy Kuhmo 300 - Lapuan Saha Oy Lapua 50 - 99 Luopajärven Saha Oy Jalasjärvi 0 - 49 Luvian Saha Oy Luvia 300 - MCM Timber Oy Hamina 100 - 199 Metsä Fibre Eskola 50 - 99 Metsä Fibre Kyrö 200 - 299 Metsä Fibre Lappeenranta 200 - 299 Metsä Fibre Merikarvia 200 - 299 Metsä Fibre Renko 300 - Metsä Fibre Vilppula 300 - Misawa Homes of Finland Oy Mikkeli 50 - 99 Multian Saha Oy Multia 0 - 49 Mustola Timber Oy Lappeenranta 50 - 99 Partaharjun Puutarha Oy Pieksämäki 0 - 49 Pölkky, KajaaniWood Oy Kajaani 200 - 299 Pölkky, KitkaWood Oy Kuusamo 100 - 199 Pölkky Oy Kuusamo 100 - 199 Pölkky, Ulea Taivalkoski 100 - 199 Sahakuutio, Kaivospuu Hammaslahti 50 - 99 Sahakuutio Oy Kerimäki 50 - 99 Stora Enso Honkalahti 300 - Stora Enso Uimaharju 200 - 299 Stora Enso Varkaus 100 - 199 Stora Enso Veitsiluoto 200 - 299 Södra Wood Ab Hamina 100 - 199 Tervolan Saha ja Höyläämö Oy Tervola 50 - 99 Tiaisen Saha Oy Savitaipale 0 - 49 UPM Timber Alholma 200 - 299 UPM Timber Kaukas 300 - UPM Timber Korkeakoski 300 - UPM Timber Seikku 300 - Veljekset Vaara Oy Tervola 50 - 99 Veljekset Kuusisto Oy Laitila 0 - 49 Versowood Oy Hankasalmi 300 - Versowood Oy Otava 200 - 299 Versowood Oy Riihimäki 200 - 299 Versowood Oy Vierumäki 300 - Viitala Forest Oy Peräseinäjoki 0 - 49 VK Timber Oy Kittilä 0 - 49 Voma Oy Parkano 0 - 49 Vuokila Wood Oy Haukipudas 0 - 49 Westas Pihlava Oy Pori 200 - 299 Westas Raunio Oy Koski Tl 200 - 299 Ålands Skogsindustrier Ab Godby 0 - 49 Ålands Skogsindustrier Ab Önningeby 0 - 49 Tehdas Paikka Verkkosivu 1 000 m3/a Kajaanin saha Tihisenniemi/Kajaani 220 Leivonmäen Saha Leivonmäki/Joutsa 75 Mäkilän saha Yläne Tehdas Paikka Verkkosivu 1 000 m3/a Kajaanin saha Tihisenniemi/Kajaani 220 Leivonmäen Saha Leivonmäki/Joutsa 75 Mäkilän saha Yläne ===Entisiä sahoja=== Tehdas Paikka Verkkosivu 1 000 m3/a Käkikosken saha Porlammi/Lapinjärvi –2007 30 == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Sahayrittajat ry * Metsäteollisuus ry *