EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Suomi talviolympialaisissa

Suomi on osallistunut kaikkiin talviolympialaisiin ja on mitalisijoitusten mukaan 11:nneksi menestynein maa talviolympialaisten 2022 jälkeen. Menestyneitä suomalaisia talviurheilijoita ovat muun muassa pikaluistelija Clas Thunberg, maastohiihtäjät Veikko Hakulinen, Eero Mäntyranta, Marja-Liisa Kirvesniemi ja Iivo Niskanen, mäkihyppääjä Matti Nykänen ja yhdistetyn hiihtäjä Samppa Lajunen. Eniten mitaleja Suomi on kerännyt vuoden 1984 olympialaisissa Sarajevossa, 13 mitalia (4 kultaa, 3 hopeaa, 6 pronssia). Parhaimmillaan Suomi on ollut toiseksi eniten mitaleja saanut maa, vuoden 1924 olympialaisissa heti Norjan jälkeen; mitaleja kertyi tuolloin vähäisestä lajimäärästä huolimatta 11 (4 kultaa, 4 hopeaa, 3 pronssia), joista peräti kahdeksan tuli pikaluistelusta. Suomi on saavuttanut talviolympiahistoriansa aikana kaikkiaan 175 mitalia, joista 45 on kultaisia, 65 hopeisia ja 65 pronssisia. == Suomen mitalit talviolympialaisissa == Vuosi Isäntäkaupunki, maa Sija Yht. 1924 Chamonix, Ranska 2. 4 4 3 11 1928 Sankt Moritz, Sveitsi 4. 2 1 1 4 1932 Lake Placid, Yhdysvallat 5. 1 1 1 3 1936 Garmisch-Partenkirchen, Saksa 4. 1 2 3 6 1948 Sankt Moritz, Sveitsi 8. 1 3 2 6 1952 Oslo, Norja 3. 3 4 2 9 1956 Cortina d'Ampezzo, Italia 3. 3 3 1 7 1960 Squaw Valley, Yhdysvallat 6. 2 3 3 8 1964 Innsbruck, Itävalta 4. 3 4 3 10 1968 Grenoble, Ranska 10. 1 2 2 5 1972 Sapporo, Japani 15. 4 1 5 1976 Innsbruck, Itävalta 6. 2 4 1 7 1980 Lake Placid, Yhdysvallat 7. 1 5 3 9 1984 Sarajevo, Jugoslavia 3. 4 3 6 13 1988 Calgary, Kanada 4. 4 1 2 7 1992 Albertville, Ranska 8. 3 1 3 7 1994 Lillehammer, Norja 16. 1 5 6 1998 Nagano, Japani 11. 2 4 6 12 2002 Salt Lake City, Yhdysvallat 8. 4 2 1 7 2006 Torino, Italia 19. 6 3 9 2010 Vancouver, Kanada 24. 1 4 5 2014 Sotši, Venäjä 18. 1 3 1 5 2018 Pyeongchang, Etelä-Korea 18. 1 1 4 6 2022 Peking, Kiina 16. 2 2 4 8 == Suomen talviolympiamitalit urheilumuodoittain (1924–2022) == urheilu- muoto yht. maastohiihto 22 27 37 86 mäkihyppy 10 8 4 22 pikaluistelu 7 8 9 24 yhdistetty 4 8 2 14 jääkiekko 1 2 8 11 freestylehiihto 1 2 1 4 ampumahiihto 4 2 6 lumilautailu 2 2 4 alppihiihto 1 1 curling 1 1 sotilaspartiohiihto 1 1 taitoluistelu Ludovika ja Walter Jakobsson voittivat olympiakullan kesäolympiakisoissa 1920. 1 1 == Katso myös == * Luettelo Suomen joukkueen lipunkantajista talviolympiakisojen avajaisissa * Suomi kesäolympialaisissa * Suomi hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
DJ Dado

DJ Dado (oikealta nimeltä Flavio Daddato) (s. 6. tammikuuta 1967, Milano) on italialainen DJ ja musiikkituottaja. tunnetaan ehkä parhaiten Salaiset kansiot -televisiosarjan tunnuskappaleen tranceversion säveltämisestä. Musiikki on dream trancea ja hän olikin uranuurtajia tässä trancen alalajissa yhdessä Robert Milesin kanssa. DJ Dadon viimeiseksi albumiksi on jäänyt Greatest Hits & Future Bits, joka julkaistiin vuonna 1998. Luokka:Italialaiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bulgaarit

Bulgaareilla voidaan tarkoittaa: *eteläslaavilaista kansaa, katso bulgarialaiset *muinaista Volgan Bulgariaa hallinnutta turkinsukuista kansaa. * Kansaa nimeltä Bolgaarit
Clarence DeMar

Clarence DeMar (7. kesäkuuta 1888 – 11. kesäkuuta 1958) oli yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija. DeMarin ensimmäinen maraton oli 1910 juostu Bostonin maraton, jossa hän sijoittui toiseksi. Myöhemmin samana vuonna lääkärit kehottivat häntä lopettamaan juoksu-uransa sydänvaivojen takia. Huolimatta varoituksista hän osallistui seuraavan vuoden Bostonin maratonille ja voitti kilpailun ajalla 2.21.39, joka oli kilpailun ennätys. DeMar osallistui 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa maratonille ja sijoittui 12:nneksi. Olympialaisten jälkeen DeMar kilpaili maratonilla harvoin. Hän keskittyi opintoihinsa ja valmistui Harvardista vuonna 1915. 1917 hän juoksi jälleen Bostonin maratonin sijoittuen kolmanneksi. Tämän jälkeen hänet valittiin armeijaan. Armeijan jälkeen hän palasi juoksu-uralleen vuonna 1922, kun hän voitti Bostonin maratonin ajalla 2.18.10, mikä oli jälleen reittiennätys. Hän voitti kilpailun myös vuosina 1923 ja 1924. DeMar valittiin 1924 kesäolympialaisiin, missä hän sijoittui pronssille. Olympialaisten jälkeen hän jatkoi juoksu-uraansa menestyksekkäästi voittamalla Bostonin maratonin vuosina 1927, 1928 ja 1930 sekä Baltimoren maratonin 1926 ja 1928. Hän osallistui myös 1928 kesäolympialaisiin ja sijoittui 27:nneksi. Vuonna 1929 DeMar meni naimisiin ja alkoi työskennellä opettajana. Hän valmistui kesäkuussa 1934 maisteriksi Bostonin yliopistosta. Hän harrasti juoksua lähes koko loppuelämänsä juosten viimeisen maratoninsa 65-vuotiaana. Hän kuoli 70-vuotiaana syöpään. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Albigenssiristiretki

Albigenssiristiretki suuntautui eteläranskalaisessa Languedocin maakunnassa olleita kataareja (kreikan kielen sanasta katharos, "puhdas") vastaan. Ranskan kataareja kutsuttiin yleisesti albigensseiksi languedocilaisen kaupungin Albin mukaan. Katolinen kirkko piti kataareja kerettiläisinä, ja heidän tukialueilleen lähetettiin kirkonmiehiä, jotka yrittivät palauttaa kataarit "oikeaan uskoon". Se ei kuitenkaan tuottanut tulosta. thumb|left|Kataarien karkotus. Reimsin kirkolliskokouksessa 1148 kirkko julisti kirkonkiroukseen kaikki "kerettiläisyyden suojelijat Gascognessa ja Provencessa", ja vuonna 1163 Toursin kirkolliskokous sääti, että albigenssit tuli vangita ja heidän omaisuutensa takavarikoida. Vuonna 1179 kirkko kehotti alueen ylhäisöä käyttämään voimakeinoja kataareja vastaan, mutta kehotusta ei noudatettu, sillä useat ylhäiset olivat itsekin albigenssien kannattajia. Vuonna 1198 paaviksi valittiin Innocentius III, joka lähetti sisterssiläisveljestön johtajan, apotti Arnaud-Amauryn, Languedociin ja kehotti Ranskan kuningasta Filip II:ta taivuttelemaan varsinkin albigensseihin myötämielisesti suhtautuvaa Toulousen kreiviä Raimond VI:ta vetämään tukensa kerettiläisiltä ja vainoamaan heitä. Kun mikään toimenpiteistä ei johtanut tulokseen, kirkko päätti siirtyä voimakeinoihin, ja paavi Innocentius III julisti ristiretken albigensseja vastaan. Ristin tunnuksen otti noin 20 000 miestä ja aatelista Saksasta, Englannista ja Ranskasta. Ristiretki alkoi vuonna 1209, jolloin ensimmäiset kaupungit vallattiin. Simon de Montfortin johdolla ristiretkeläiset valloittivat kaupungin toisensa jälkeen. Kaupunkien asukkaat, niin albigenssit kuin katolisetkin, tekivät raivokasta vastarintaa, sillä heille kyseessä oli enemmänkin isänmaallisesta taistelusta maahantunkeutujia vastaan kuin uskonnosta. Raimond VI, joka oli liittynyt ristiretkeläisiin yrittäessään säilyttää maansa, joutui jälleen kirkonkiroukseen, koska ei ollut noudattanut sopimusta riitävän tarkoin. Vuonna 1211 hänet julistettiin kirkon viholliseksi, ja hänen maansa sai kuka tahansa siihen kykenevä ottaa haltuunsa. Raimond joutui pakenemaan Englantiin, mutta teki myöhemmin sopimuksen kirkon kanssa ja palasi vuonna 1217 Provenceen, missä alkoi heti suunnitella sotaretkeä Simon de Montfortia vastaan, jolle hänen läänityksensä oli luovutettu. Vuonna 1218 Simon de Montfort kaatui Toulousen piirityksessä. Tällöin näytti, että sota olisi vihdoin ohi, mutta uusi paavi Honorius III onnistui kuitenkin suostuttelemaan Ranskan kuninkaan Ludvig VIII:n ristiretken johtoon, ja näin sota jatkui. Ludvig VIII kuitenkin sairastui ja kuoli, ja vuonna 1229 hänen leskensä, kuningatar Blanka Kastilialainen neuvotteli rauhan. Tällä sotaretkellä kirkko ei kuitenkaan onnistunut hävittämään kerettiläisyyttä, sillä viimeinen kataarilinnoitus – Montsegur – antautui vasta 1255. == Aiheesta muualla == * Ristiretki albigensseja vastaan. Internetix. Luokka:Ristiretket Luokka:Ranskan keskiaika Luokka:Kristinusko Ranskassa Luokka:1200-luku
Horsti

Horsti (, haukan tai kotkan pesä) on pitkänomainen, siirrosten rajaama maankuoren lohko, joka on maankuoren liikunnossa joutunut ympäristöään ylemmäksi.Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1989–1993, ISBN 951-35-4644-6, hakusana horsti. Siirrosrakenteille ovat tyypillisiä pystysuorat tai lähes pystysuorat siirrokset, jotka rajaavat maankuoresta alaspäin tai ylöspäin siirtyneitä suuria lohkoja. Joskus horsti kohoaa niin paljon ympäristöään ylemmäksi, että sitä voidaan nimittää vuoristoksi. Alkuperäiset pystyt rajapinnat häviävät vähitellen eroosion kuluttaessa niitä.Spectrum, WSOY 1976–1983, ISBN 951-0-07239-7, hakusana vuoristot, osa 13, sivu 404. Tunnetuin horsti lienee Saksan pohjoisin vuoristo Harz Leine- ja Saalejoen välissä.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966, hakusana horsti ja Harz. Vuoristomaisia horsteja ovat myös Vogeesien ja Schwarzwaldin vuoristot.Iso tietosanakirja, WSOY 1995–1997, ISBN 951-0-20153-7, hakusana horsti. Horstin vastakohta on vajoama. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Laattatektoniikka Luokka:Rakennegeologia
Manuel Plaza Reyes

Manuel Plaza Reyes (17. maaliskuuta 1900 San Bernardo, Chile – 9. helmikuuta 1969 Santiago, Chile) oli chileläinen kestävyysjuoksija. Plaza Reyes osallistui vuoden 1924 kesäolympialaisten maratonille ja sijoittui kuudenneksi. Seuraavissa olympialaisissa vuonna 1928 Amsterdamissa Plaza Reyes voitti Chilelle maan ensimmäisen olympiamitalin sijoittumalla maratonjuoksussa toiseksi ajalla 2 tuntia, 33 minuuttia ja 23 sekuntia. Hän hävisi kilpailun voittaneelle Boughéra el-Ouafille 26 sekuntia. Reyes ja el-Ouafi jakoivat voimansa juoksussa tarkasti ja olivat 30 kilometrin kohdalla selvästi jäljessä kilpailua johtavia juoksijoita. Lopussa edellä olleiden hyytyessä he kuitenkin nousivat kärkisijoille. == Lähteet == Luokka:Chileläiset kestävyysjuoksijat Luokka:Chileläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Tiergarten Schönbrunn

Tiergarten Schönbrunn on Wienissä, Itävallassa sijaitseva eläintarha, joka avattiin vuonna 1752 maailman ensimmäisenä julkisena eläintarhana. Se onkin maailman vanhin eläintarhaVienna’s Tiergarten Schönbrunn Is the World’s Oldest Zoo. Sen suosituimpia eläimiä ovat suuret kissapedot sekä isopandat. Tiergarten Schönbrunn sijaitsee Schönbrunnin linnan läheisyydessä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Tiergarten Schönbrunnin verkkosivut Luokka:Wienin rakennukset ja rakennelmat‎ Luokka:Eläintarhat
Kawai

Kawai () on japanilainen musiikkialan yritys. Sen tunnetuimpia tuotteita ovat pianot, flyygelit ja elektroniset kosketinsoittimet. Kawai perustettiin 9. elokuuta 1927. Se valmistaa ja myy soittimia, johtaa musiikki- ja voimistelukouluja, myy tietokoneita, oheislaitteita ja muita elektronisia koneita sekä valmistaa ja myy koneita metallin ja puun työstämiseen. Yhtiö on listautunut Tokion pörssiin. Sen pääkonttori sijaitsee Hamamatsussa. Kawai- soittimia Suomessa edustaa maahantuoja Tampereen Musiikki. Kawai valmisti aluksi Teisco nimellä ensimmäiset syntetisaattorit. == Tuotteet == Syntetisaattorit *1979 Teisco S100P (1-ääninen 37-kosketinta) *1980 Teisco S60F (1-ääninen 32-kosketinta) *1980 Teisco 100-F (1-ääninen 37-kosketinta) *1981 Teisco 110-F (2-ääninen, 37-kosketinta) *1983 SX-210 (Teisco) (8-ääninen, 61-kosketinta) *1984 SX-240 (Teisco) (8-ääninen, 61-koskeinta) *1986 K3 (6-ääninen, 61-osketinta) *1987 K5 (16-ääninen, 61-kosketinta) *1988 K1 (16-ääninen, 61-kosketinta) *1988 K1 r (räkkiversio) *1989 K1 II (16-ääninen, 61-kosketinta) *1989 K1 II r (räkkiversio) *1989 K4 (16-ääninen, 61-kosketinta) *1989 K4 r (räkkiversio) *1989 XD-5 (16-ääninen, räkkiversio) *1996 K5000W (32-ääninen, 61-kosketinta) *1997 K5000S (sama kuin K5000W,mutta lisäksi sekvensseri)) *1997 K5000R (räkkiversio) Sekvensserit *1988 Q-80 (32-raitaa, 32,000-nuottia) *1989 Q-80EX (32-raitaa, 52,000-nuottia) Kosketinsoittimet *1989 MS20 (4-ääninen) *1989 MS210 (16-ääninen) *1989 MS510 (20-ääninen) *1989 MS710 (24-ääninen, syntetisaattori) *1990 MS720 (uudempi versio MS710:stä) *1990 PH50 *1990 FS680 (MIDI) *1990 FS690 (uudempi versio FS680:stä) *2000 FS2000 *2000 MP9500 (64-ääninen) *2000 MP9000 (64-ääninen) *2005 MP4 (96-ääninen) *2005 MP8 (96-ääninen) *2007 MK8 II (192-ääninen) *2007 MP5 (192-ääninen) *2014 MP7 (256 äänen polyfonia sekä 256 instrumenttia) *2018 MP7SE (uudempi versio MP7:stä paremmalla koskettimistolla) *MP11 (256 äänen polyfonia sekä 40 instrumenttia) *MP11SE (uudempi versio MP11:stä paremmalla koskettimistolla) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kawai * Kawai America Corporation * Maahantuoja: Tampereen Musiikki /Musiikki Aartio Oy Luokka:Soitinvalmistajat Luokka:Pianonvalmistajat Luokka:Japanilaiset teollisuusyritykset Luokka:Japanilaiset pörssiyhtiöt
Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunta

Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunta (TTYY) oli Tampereen teknillisessä yliopistossa opiskelevien perustutkinto-opiskelijoiden edunvalvontajärjestö. Tampereen teknillisen yliopiston ja Tampereen yliopiston yhdistyttyä sen virallisia tehtäviä ja velvoitteita jatkaa Tampereen ylioppilaskunta. Erityisesti teekkarikulttuuria vaaliva uusi yhdistys on Tampereen teekkarit ry.https://tampereenteekkarit.fi/yhdistys/ ==Historia== Teknillisen korkeakoulun Tampereen sivukorkeakoulun aloitettua toimintansa vuonna 1965 alkoi myös Tampereen teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan toiminta, vaikkakin ilman virallista asemaa. Vuodesta 1965 lasketaan myös ylioppilaskunnan ikä. Sivukorkeakoulun toiminnan aikana Tampereen teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnalle pyrittiin saamaan virallisempi asema perustamalla rinnalle Tampereen Teekkarit -yhdistys. Ylioppilaskunta on virallisesti perustettu itse yliopiston tavoin 1972. Se fuusioitui vuoden 2019 alussa Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan kanssa Tampereen ylioppilaskunnaksi. ==Jäsenet ja toiminta== Ylioppilaskuntaan kuului noin 7 600 teekkaria. TTYY:n piirissä toimi noin 90 erilaista alayhdistystä. Liikuntatoiminnasta vastasi erikseen Teekkareiden Urheilu- ja Voimailukerho, TUrVoKe ry. Ylioppilaskunnan tunnetuin omistus oli talkoovoimin rakennettu Teekkarisauna Mörrimöykky. Ylioppilaskunnan ylintä päätösvaltaa käyttää 35-henkinen edustajisto, joka valittiin opiskelijoiden keskuudesta kaksivuotiskaudeksi. Toimivaltaa ylioppilaskunnassa käytti hallitus sekä sihteeristö. ==Ylioppilaskunnan merkki== Ylioppilaskunnan virallisessa merkissä 12-hampaisen hammaspyörän päällä lepää vasara, joka on mukailtu Tampereen kaupungin vaakunassa olevasta vasarasta. Merkki on väriltään punainen, taustaväri on valkoinen. http://www.tut.fi/ttyy/index.cfm?MainSel=3661&Sel;=10187&Show;=12714&NoSel;=1&Siteid;=75 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * TTYY verkossa Luokka:Entiset ylioppilaskunnat Ylioppilaskunta
Mohamed Sissoko

Mohamed Lamine Sissoko (s. 22. tammikuuta 1985 Mont-Saint-Agnain, Ranska) on malilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa espanjalaista Levantea. Vuosina 2003—2005 Sissoko edusti espanjalaista Valenciaa, missä hän kaudella 2003/04 voitti Espanjan mestaruuden ja UEFA- cupin. Vuonna 2005 hän siirtyi englantilaisseura Liverpooliin, jonka managerina toimii entinen Valencian valmentaja Rafael Benítez, kahdeksan miljoonan euron siirtosummalla. Liverpoolissa hän voitti 2005 Mestarien liigan ja UEFA Super Cupin. Tammikuussa 2008 hän siirtyi Liverpoolista Juventukseen 13milj€ siirtosummalla. Sissoko käyttää kentällä usein koviakin otteita. Mestarien liigan ottelussa Benficaa vastaan hän loukkasi silmänsä pahoin saatuaan potkun päähänsä ja kausi näytti hänen kohdallaan olleen ohi, mutta hän palasikin takaisin jo 21. maaliskuuta FA Cupin otteluun Birminghamia vastaan, minkä Liverpool voitti 0-7. Luokka:Malilaiset jalkapalloilijat Luokka:Ranskanmalilaiset Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dachhiri Sherpa

Dachhiri Dawa Sherpa (; s. 13. marraskuuta 1969 Chulemo-Taskindu Solukumbu) on nepalilainen kestävyysurheilija. Ennen kestävyysurheilijan uraansa Sherpa vietti seitsemän vuotta luostarissa Bhutanissa. Hän on muun muassa voittanut 4 000 metrin korkeudessa Himalajan vuoristossa käydyn tuhannen kilometrin mittaisen vaelluskilpailun sekä voittanut ja saavuttanut palkintosijoja lukuisissa ultrajuoksukilpailuissa ja vuoristomaratonjuoksuissa. Hän on myös kiivennyt Mount Everestille. 2006 Torinon olympialaisissa Sherpa muodosti maansa yhden urheilijan kisajoukkueen. Hän osallistui 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailuun, jossa sijoittui maaliin tulleista kolmanneksi viimeiseksi. Sherpalla ja hänen sveitsiläisellä vaimollaan on yhdeksän lasta. ==Lähteet== * Kotisivut Luokka:Nepalilaiset maastohiihtäjät Luokka:Nepalilaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Waterloo

Waterloo (holl. [ˈʋaːtərloː], ransk. [watɛʁlo]; ) on kaupunki Vallonian Brabantissa Belgiassa. Vuoden 2011 alussa Waterloossa oli 29 699 asukasta. Kaupungin pinta-ala oli 21 neliökilometriä ja väestötiheys 1 414 asukasta neliökilometrillä.Waterloo (Brabant Wallon, Census Population, Belgium) - Population Statistics and Location in Maps and Charts Neljännes Waterloon asukkaista on nykyään ei-belgialaisia, ja heistä suurin osa käy töissä lähellä olevassa Brysselissä, Euroopan unionin hallintokaupungissa. Yleisimmät kansallisuudet ei-belgialaisten joukossa ovat ranskalaiset (1237), italialaiset (537), britit (503), amerikkalaiset (445) ja ruotsalaiset (425). Waterloossa sijaitsee myös St. John's International School, joka on yksi Belgian suurimmista kansainvälisistä kouluista, sekä pohjoismainen koulu, Scandinavian School of Brussels (SSB). Kuuluisin Waterloo on kuitenkin 18. kesäkuuta 1815 käydystä Waterloon taistelusta, joka sinetöi Napoleon Bonaparten tappion ja Napoleonin sotien päätöksen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Waterloon kotisivut Luokka:Belgian kaupungit Luokka:Vallonian Brabantin kunnat
Pohjois-Helsingin lukio

Pohjois-Helsingin lukio oli lukio Helsingin Tapanilassa. Lukio yhdistyi vuonna 2005 Malmin ja Suutarilan lukioiden kanssa. Uusi lukio toimii Pohjois- Helsingin lukion tiloissa, aluksi nimellä Koillis-Helsingin lukio ja vuodesta 2010 nimellä Helsingin medialukio. Vuonna 1995 aloittanut rehtori Pekka Luoma jatkoi uuden lukion rehtorina aina vuoteen 2017. Pohjois-Helsingin lukiossa oli yleislinjan lisäksi myös medialinja. Lukiossa oli noin 300 opiskelijaa. Joka vuosi uusia opiskelijoita otettiin noin sata, joista kolmekymmentä lukion medialinjalle. Pitkinä kielinä Pohjois-Helsingin lukiossa saattoi opiskella ruotsia, englantia, saksaa ja ranskaa, joista kahta viimeistä tarjottiin myös lyhyinä kielinä. Pohjois-Helsingin lukio toimi kahta viimeistä vuottaan lukuun ottamatta samoissa tiloissa Pohjois-Helsingin yläasteen kanssa. Viimeksi mainittu muutti vuonna 2004 Tapanilaan, ja siitä tuli Hiidenkiven peruskoulu. == Lähteet == Luokka:Helsingin lukiot
Paperisavi

pienoiskuva|Paperisavesta tehty veistos Paperisavi on keramiikkaa, jossa saven seassa on paperimassaa. Paperisavi on lujaa polttamattomana, koska paperin selluloosakuidut toimivat tukiverkkona. Poltettaessa paperi palaa pois ja jättää saveen kennomaisen reikäverkoston.Paperisavet. Kerasil. Viitattu 30.7.2024.Iris Helkama: Paperisavea ja juomamyyttejä. Nuoret keraamikot etsivät omaa kieltä. Helsingin Sanomat 30.6.1994. Viitattu 30.7.2024. Paperisavea tehtäessä paperia, joka voi olla esimerkiksi sanomalehti tai paperinenäliina, lisätään noin kolmannes saven määrästä. Paperi silputaan hienoksi ja sekoitetaan saveen tehosekoittimella. Paperisavimassan kuivakutistuminen on pienempi kuin perussaven. Paperisavilietettä voidaan käyttää myös liimana liitoskohdissa. Paperisaven huokoinen rakenne tekee siitä sopivan kuvanveistoon. Kookkaatkin työt ovat kevyitä ja on mahdollista tehdä läpikuultavan ohuita veistoksia. Parisavea voi korjailla ennen polttoa ja liittää uusia osia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *CuRec-verkkolehti – Paperisavi Artikkeli paperisaven valmistuksesta *Acott-Fowler, L: Creative Process of Paperclay Artikkeli paperisaven käytöstä kuvanveistossa Luokka:Keramiikka Luokka:Taidetarvikkeet
San Quentin State Prison

San Quentin State Prison (SQ) on Kalifornian rikosseuraamuslaitoksen operoima vankila San Quentinissa, Marinin piirikunnassa Yhdysvaltojen Kaliforniassa, San Franciscosta pohjoiseen. Vankila avattiin heinäkuussa 1852, ja se on Kalifornian vanhin vankila. Vankilan rakensivat vangit, jotka asuivat vanginkuljetuslaiva Wabanissa rakentamisen ajan. Vuoteen 1933 se oli sekä mies- että naisvankila, mutta vuodesta 1933 lähtien naiset on viety Tehachapin naisvankilaan. San Quentinissa oli osavaltion ainoa kuolemanselli ja kaasukammio, jossa kuolemaantuomitut vangit teloitettiin. Vuodesta 1893 lähtien vankilassa teloitettiin kaasulla, myrkyllä tai hirttämällä 422 vankia. Kalifornian kuvernööri Gavin Newsom keskeytti kuolemaantuomioiden täytäntöönpanon vuonna 2019 ja San Quentinin kaasukammio päätettiin purkaa. Vankilasta on tarkoitus luoda vankien "kuntoutuskeskus" ja sen kuolemaantuomitut vangit siirretään muihin vankiloihin. Johnny Cash esiintyi San Quentinin vangeille vuonna 1969. Myös Metallica kuvasi 2003 paluuvideonsa "St. Anger" vankilan tiloissa. Vankilakirjailija Edward Bunker, joka vietti puolet elämästään San Quentinissa, kuvailee teoksessaan Elukkatehdas kyseistä vankilaa ja sen elämää hyvinkin tarkasti. == Vangit == Vankilassa on vankeja murhaajista jengijohtajiin ja raiskaajiin. Kuolemansellissä olevat vangit tunnistaa siitä, että heillä on valkoinen puku tavallisen vankipuvun sijasta. Tällä hetkellä San Quentinissa istuvat mm.: *Alejandro Avila - tuomittu 5-vuotiaan Samantha Runnion kidnappaamisesta ja murhasta. *Richard Allen Davis - tuomittu Polly Klaasin kidnappaamisesta ja murhaamisesta. *Michael Wayne Hunter - tuomittu kuolemaan isänsä ja äitipuolensa murhasta 1981. *Michael Morales - tuomittu Terri Winchellin raa'asta murhasta. *David Westerfield - tuomittu 7-vuotiaan Danielle Van Damin murhasta. *Charles Ng - sarjamurhaaja, joka tappoi 11 ihmistä. === Entisiä vankeja === * Kody Scott - Crips- jengiläinen, joka on kirjoittanut myös omaelämäkerran. * Danny Trejo - Hollywood-näyttelijä * Merle Haggard - country-muusikko * Stanley "Tookie" Williams - ex-jengijohtaja ja pahamaineisen Crips-katujengin perustaja. Kuolemantuomio pantiin täytäntöön joulukuussa 2005 Kalifornian kuvernöörin Arnold Schwarzeneggerin jättäessä armahtamatta häntä. * George Jackson - Black Panther Partyn jäsen, vangit tappoivat 1971. * Robert Alton Harris - viimeinen vanki, joka teloitettiin San Quentinin kaasukammiossa. * Edward Bunker - Yhdysvaltalainen kirjailija * Richard Ramirez - sarjamurhaaja, lempinimeltään "Night Stalker". Murhasi 13 ihmistä, kuoli itse vuonna 2013. * Charles Manson - vuonna 2017 kuollut useisiin murhiin syyllistyneen kultin johtaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kalifornian vankilat Luokka:Marinin piirikunta
Trafalgar Square

Trafalgar Square on aukio Lontoon keskustassa. Sen keskellä on Trafalgarin taistelun voittajan Horatio Nelsonin kunniaksi pystytetty muistomerkki, joka kohoaa yli 50 metrin korkeuteen. Aukion alkuperäinen nimi oli King William the Fourth’s, mutta lontoolainen arkkitehti ja maanomistaja George Ledwell Taylor (1788–1873) suositteli aukion nimen muuttamista sankari Horatio Nelsonin muistoksi, joka kuoli aivan Trafalgarin taistelun alussa ranskalaisen luodista. Trafalgar Square valmistui vuonna 1844. Aukion keskellä oleva Nelsonin patsas rakennettiin osittain yleisön avustusrahoilla. Patsaan juurella olevat neljä pronssista leijonaa seisovat vartiossa, ja öiseen aikaan suihkulähteet valaisevat aukiota. Leijonien sanotaan innoittaneen Narnian kirjoittanutta C. S. Lewisia. Narnia-tarinoiden Aslan-leijona on pronssisten leijonien kaltainen. Aukion itäpuolella on St Martin-in-the-Fields -kirkko, jossa järjestetään lounaskutsuja ja klassisen musiikin iltakonsertteja. Pohjoislaidalla on kansallisgalleria, jossa on eräs laajimmista maalauskokoelmista. Aukion etelälaidalla on Charing Cross -niminen risteys, josta mitataan kaikki etäisyydet Lontoossa. Sieltä johtavat Whitehall etelään parlamenttitalon ja Westminster Abbeyn luo, The Mall länteen Buckinghamin palatsin eteen ja Strand itään Aldwychille Westminsterin ja Lontoon Cityn rajalle. Muutaman minuutin matkan päässä aukiolta pohjoiseen on Lontoon viihdemaailman keskus Soho. Kaukana eivät myöskään ole Lontoon viheralueet Hyde Park ja Kensington Gardens. Oxford Street ja Piccadilly Circus ovat myös aivan Trafalgar Squaren läheisyydessä. Trafalgar Squaren aukiolla on järjestetty vuodesta 1947 lähtien joulumyyjäiset, joista on tullut jo traditio lontoolaisten keskuudessa. Niihin liittyy jokajouluinen, Norjalta saatava parikymmenmetrinen lahjakuusi, joka muistuttaa norjalaisten toisen maailmansodan aikana briteiltä saamasta avusta. Aukiosta on myös tullut perinteikäs tärkeiden asioiden ilmoittamispaikka. Muun muassa Sir Winston Churchill ilmoitti aukiolla toisen maailmansodan päättyneen. Aukiolle kerääntyy myös yleensä ihmisiä juhlimaan suuria tapahtumia, voittoja ja saavutuksia. Lontoossa on ennen ollut toinenkin Trafalgar Square, jonka nykyinen nimi on Chelsea Square. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:City of Westminster Luokka:Lontoon aukiot Luokka:Trafalgarin taistelu
Kausatiivi

Kausatiivi eli aiheutusverbi on verbijohdannainen, joka osoittaa kantasanan ilmaiseman toiminnan aiheuttamista.Nykysuomen sanakirja, osa I, 3.painos, WSOY 1970, Porvoo, s. 272 Esimerkiksi suomen kielessä heilahtaa-verbin, elpyä- verbin ja nukkua-verbin kausatiiviverbit ovat: heilauttaa, elvyttää ja nukuttaa. Nykysuomen Sanakirjan mukaan juosta-verbin kausatiiviverbi on juoksuttaa, toisin sanoen saattaa juoksemaan joku. Toisaalta juoksetuttaa, eli panna joku juoksemaan, on kuratiiviverbi eli teettoverbi, joka on kausatiiviverbin alalaji.https://fl.finnlectura.fi/. Kausaviitijohdosten kantasanana on usein verbi, mutta myös joitakin adjektiivi- (jalostaa, kaunistaa) ja substantiivikantaisia (marjastaa, keihästää) verbejä voidaan kutsua kausatiivisiksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kausatiivisuus semanttisena ominaisuutena Iso suomen kielioppi (verkkoversio). Kotimaisten kielten keskus. Luokka:Sijamuodot
Lakedaimon

Lakedaimon (; ) oli kreikkalaisessa mytologiassa myyttinen Spartan perustaja ja spartalaisten esi-isä. Hän oli Zeuksen ja nymfi Taygeten poikaHyginus: Fabulae clv (engl. käännös).. Lakedaimon meni naimisiin Sparten, Eurotaksen tyttären, kanssa, ja nimesi valtakuntansa pääkaupungin tämän mukaan Spartaksi. Hän sai tämän kanssa lapset Amyklaan ja Eurydiken, josta tuli myöhemmin Akrisioksen puoliso ja Danaen äiti.Apollodoros: Bibliotheke ('Kirjasto') 3.10.3 (engl. käännös). Lakedaimon on myös antiikin nimitys Spartan kaupungille;Pausanias: Periegesis tes Hellados ('Kreikan kuvaus') 3.11.1 (engl. käännös). laajemmassa merkityksessä koko Lakonian maakunnalle. == Lähteet == Luokka:Kreikkalaisen mytologian sankarit Luokka:Antiikin Kreikan maantiede
Oppositiivi

Oppositiivi on suomen kielessä adverbisija, joka rajoittuu pieneen määrään substantiiveja ja adverbivartaloita. Oppositiivi ilmaisee asentoa, jossa kaksi esinettä sijaitsevat vastakkain. Oppositiivin pääte on yksikössä -tusten/-tysten. Monikkomuotoja ei käytetä. == Esimerkkejä == *alatusten *kasvotusten *kulmatusten *nokatusten *päälletysten *rinnatusten *selätysten *silmätysten *vastatusten *vieretysten Luokka:Sijamuodot
Situatiivi

Situatiivi on suomen kielessä adverbisija, joka rajoittuu pieneen määrään substantiiveja ja adverbivartaloita. Situatiivi ilmaisee kahden esineen sijaintia toisiinsa nähden. Situatiivin pääte on yksikössä -kkain/-kkäin. Monikkomuotoja käytetään vain joissain tapauksissa. == Esimerkkejä == * kasvokkain * käsikkäin * lähekkäin * nenäkkäin * nokakkain, nokikkain * seläkkäin * silmäkkäin, silmikkäin * sisäkkäin * sylikkäin * vastakkain * vierekkäin Luokka:Sijamuodot
Kames-muodostumat

Kames-muodostumat ovat syntyneet jääkauden aikana glasifluviaalisesti eli jäätikön sulamisen aiheuttaman maa-aines kuljetuksen johdosta. Maa-aines kames-muodostumissa on lajittunutta. Kames-muodostumat voidaan jakaa kolmeen päätyyppiin: Kames-kummut, kames-terassit ja kames-maasto == Kames-kummut == Kames-kummut voivat näyttää hyvin pitkälti kumpumoreenilta, mutta ovat lajittunutta soraa ja hiekkaa. Muodoltaan ne ovat pyöreähköjä tai pitkänomaisia. Kames-kumpujen suunta ei ole tarkkaan määräytynyt. == Kames- terassit == Kames-terassit sijaitsevat yleensä tunturien ja vaarojen rinteillä. Kames-terassit syntyivät, kun tunturien ja vaarojen rinteiden ja jäätikön välissä kulkenut palmikkojoki toi lajittunutta maa-ainesta siihen. == Kames-maasto == Kames-maasto on yleensä harjujen ja reunamuodostumien lähelle syntynyttä kumpuista ja kuoppaista maastoa. Kuoppaisuus on syntynyt jäälohkareiden ja jääpalojen sulaessa maa-aineksen sisältä. Luokka:Jäätikköjokimuodostumat
Gripsholmin linna

Gripsholmin linna () sijaitsee pienehkössä Mariefredin kaupungissa Strängnäsin kunnassa Södermanlandin maakunnassa, Mälarenjärven saaressa Ruotsissa. Linnan rakennutti kuningas Kustaa Vaasa vuonna 1537. Rakennusmestarina oli saksalainen Henrik von Cöllen. Bo Joninpoika Grip rakennutti alueelle alun perin linnakkeen vuoden 1380 tienoilla. Nykyinen linna on nimetty linnakkeen mukaan. Kuningatar Margareeta osti linnan Bo Joninpojan jälkeläisiltä 1400-luvun alussa. Se siirtyi 1400-luvun loppupuolella Sten Sturelle, joka lahjoitti sen 1498 perustamalleen kartusiaaniluostarille. Kustaa Vaasa takavarikoi 1526 linnakkeen luostarilta itselleen. Vuonna 1537 hän ryhtyi rakentamaan paikalle uutta linnaa, joka otettiin juhlallisesti käyttöön 1544, tosin keskeneräisenä. Gripsholmin linnaa käytettiin moneen otteeseen vankilana. Eerik XIV piti veljeään Juhanaa ja tämän puolisoa Katariina Jagellonicaa vankeina Gripsholmissa 1563–1567. Kuningas Sigismund syntyi Gripsholmissa. Juhana III puolestaan sulki Eerikin ja tämän puolison Kaarina Maununtyttären Gripsholmiin vuosiksi 1571–1573. Myös Kustaa IV Aadolf oli joitakin kuukausia vankina Gripsholmissa tultuaan syöstyksi valtaistuimelta 1809. Gripsholmia käytettiin myös asuntolinnana. Kaarle IX:n leski Kristiina asui linnassa 1600-luvun alussa ja Kaarle X Kustaan leski Hedvig Eleonoora 1600-luvun loppupuolella. Hedvig Eleonoora uudisti linnaa perusteellisesti. Kustaa III ja Kustaa IV Aadolf käyttivät linnaa ajoittain asuntonaan. Kustaa III suunnitteli linnaan suuria uudistuksia, mutta niistä vain muutamat, kuten teatteri ja valtiollinen viinanpolttimo, toteutuivat. Kuningas Oskar II:n suojeluksessa perustettiin vuonna 1889 yhdistys, joka otti tehtäväkseen palauttaa Gripsholmin linna Hedvig Eleonooran uudistuksia edeltäneeseen asuun. Entisöintityöt valmistuivat 1903. Gripsholmin linna on museona. Vuodesta 1822 linnassa on ollut Ruotsin valtion muotokuvakokoelma, jossa nykyään on noin 4 500 teosta. ==Lähteet== * C. J. Gardberg ja P. O. Welin: Suomen keskiaikaiset linnat. Otava, 1993. == Aiheesta muualla == * Ruotsin linnojen esittelysivusto * Tietoa Gripsholmin linnasta Ruotsin hovin sivuilla, sisältäen muun muassa kattavan historia-osion * Nationalmuseum } * Kungahuset } * Statens fastighetsverk } * Kohtalojen linna. Grisholman linna ja sen historialliset vaiheet, Hakkapeliitan joulu, 01.12.1927, s. 52, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Strängnäsin kunta Luokka:Ruotsin kuninkaalliset linnat Luokka:Vaasalinnat Luokka:Södermanlandin läänin linnat
Phleng Chat

Phleng Chat (”Kansallislaulu”, เพลงชาติ) on vuodesta 1939 Thaimaan kansallislaulu. Laulun sävelsi Peter Feit (thainkielinen nimi Phra Jenduriyang, 1883-1968), joka oli saksalaisen maahanmuuttajan poika ja kuninkaan musikaalinen neuvonantaja. Laulu sävellettiin vain muutama päivä sen jälkeen, kun maasta tuli perustuslaillinen monarkia vuonna 1932. Laulu esitettiin ensi kerran maan yleisradiossa heinäkuussa 1932. Thaimaan virallisena kansallislauluna säilyi kuitenkin maan kuningashymni Phleng Sanrasoen Phra Barami. Laulun alkuperäiset sanat laati Khun Wichimatra. Vuonna 1939, jolloin maa muutti nimensä Siamista Thaimaaksi, julistettiin myös kilpailu uusien sanojen luomiseksi. Kilpailun voitti eversti Luang Saranupraphan (1896–1954). Laulu julistettiin virallisesti Thaimaan kansallislauluksi 10. joulukuuta 1939. Maan pääministeri Phibunsongkhram määräsi, että kansallislaulu tulee soittaa maan yleisradiossa joka päivä klo 8:00 ja 18:00, jolloin kaikkien on osoitettava kunnioitustaan nousemalla seisomaan. Määräys on voimassa edelleen. == Thainkieliset sanat== Thaiksi Translitteraatio ประเทศไทยรวมเลือดเนื้อชาติเชื้อไทย Prathet Thai Ruam Lueat Nua Chat Chua Thai, เป็นประชารัฐ ไผทของไทยทุกส่วน Pen Pracha Rat, Phathai Khong Thai Thuk Suan, อยู่ดำรงคงไว้ได้ทั้งมวล Yu Damrong Khong Wai Dai Thang Muan, ด้วยไทยล้วนหมาย รักสามัคคี Duai Thai Luan Mai, Rak Samak Khi, ไทยนี้รักสงบ แต่ถึงรบไม่ขลาด Thai Ni Rak Sa-ngop, Tae Thueng Rop Mai Khlat, เอกราชจะไม่ให้ใครข่มขี่ Ekkarat Cha Mai Hai Khrai Khom Khi, สละเลือดทุกหยาดเป็นชาติพลี Sala Lueat Thuk Yat Pen Chat Phali, เถลิงประเทศชาติไทยทวี มีชัย ชโย Thaloeng Prathet Chat Thai Thawi Michai Cha- yo. == Suomenkielinen käännös == :Vapaiden maata yhdistää kansa, rotu ja verenperintö :olemme kansallisvaltio, meidän thaitten omaa maata jokainen jyvänen :olemme säilyneet yhtenäisenä erottamattomana :olemalla aina täysin hengessä yhtä :me thait olemme rauhanomaisia, mutta uhattuna emme pelkää :itsenäisyyttä emme anna kenenkään loukata :joka veripisaran annamme kansakunnalle uhrina :jotta maa meidän vapaiden nousee on voittava eläköön! == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kuuntele laulettu versio Phleng Chat Thaista * Kuuntele instrumentaaliversio Phleng Chat Thaista Luokka:Kansallislaulut Luokka:Thaimaalainen kulttuuri
Rosendalin linna

Rosendalin linna sijaitsee eteläisessä Djurgårdenissa, Tukholmassa, Ruotsissa. Se rakennettiin vuosina 1823–1827 arkkitehti Fredrik Blomin suunnittelmien mukaan empiretyyliä mukaillen kuningas Kaarle XIV Juhanan kesäresidenssiksi.Fredric Bedoire: Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild, s. 220. Norstedts, Tukholma 2012. Se ei ole koskaan toiminut kenenkään kuninkaallisen virallisena asuntona. Rakennuksen seinät ovat puuta, mutta ne on verhoiltu tiilellä. Rakennuksen korotetussa keskiosassa on lanterniini ja Kolmårdenin marmorilla koristeltu joonilainen portiikki. Sisällä pääselin seiniä ja kattokupolia koristavat seinämaalaukset. Linnan sisustuksesta vastasi sisustusarkkitehti Emanuel Limnell. Limnell käytti vahvoja värejä, ja loi linnaan Punaisen salongin, Sinisen salongin, Keltaisen salongin sekä Vihreän salongin. Linnan sisustukseen ja ulkonäköön ei ole jälkeenpäin juuri koskettu, joten vielä nykypäivänäkin linna on lähes alkuperäisessä, eurooppalaista empireä edustavassa asussaan. Linnan puutarhassa on muun muassa 1821 valmistunut niin sanottu kuningattaren paviljonki, jääkellari vuodelta 1832 sekä G. T. Chiewitzin piirtämä orangeria vuodelta 1848. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Djurgården Luokka:Ruotsin kuninkaalliset linnat Luokka:Tukholman linnat
Phleng Sanrasoen Phra Barami

Phleng Sanrasoen Phra Barami (”Sanrasoen Phra Baramin laulu”, เพลงสรรเสริญพระบารมี) on Thaimaan kuningashymni. Laulu sävellettiin alun perin Siamin kuninkaan Chulalongkornin Singaporeen tekemän matkan johdosta vuonna 1871. Laulun sävelsi Pjotr Shurovsky (1850-1908). Laulun sanoitti prinssi Narisasa Nuvadtivongs (1863-1947), jonka kutsumanimi ”Sanrasoen Phra Barami” esiintyy myös laulun nimessä. Vuoden 1913 tienoilla kuningas Rama VI (Vajiravudh) uudisti tekstiä. Vuoteen 1939 Phleng Sansoen Phra Barami oli Thaimaan kansallislaulu, tuolloin sen tilalle valittiin Phleng Chat. Kuningashymnillä on kuitenkin edelleenkin virallinen asema, ja se soitetaan maan yleisradiossa aamuin illoin sekä elokuvateattereissa ennen esitystä. Samoin sitä käytetään luonnollisesti kuninkaallisissa seremonioissa. Thainkieliset sanat' Translitteraatio ข้าวรพุทธเจ้า Khaa Worra Phuttha Jao เอามโนและศิรกราน Ao Manoo Lae Sira Kran นบพระภูมิบาล บุญญะดิเรก Nop Phra Phuummi Baan Bun Ya Di Rek เอกบรมจักริน Ek Boromma Jak-rin พระสยามินทร์ Phra Sayaa Min พระยศยิ่งยง Phra Yotsa Ying Yong เย็นศิระเพราะพระบริบาล Yen Sira Phror Phra Boribaan ผลพระคุณ ธ รักษา Phon Phra-khun Tha Raksaa ปวงประชาเป็นศุขสานต์ Puang Prachaa Pen Suk Saan ขอบันดาล Khor Bandaan ธ ประสงค์ใด Tha Prasong Dai จงสฤษดิ์ Jong Sarit ดังหวังวรหฤทัย Dang Wang Wora Haruethai ดุจจะถวายชัย ชโย! Dut Ja Thawai Chai Chayoo! ==Käännös== :Minä, Hänen Majesteettinsa palvelija, :lasken sydämeni ja pääni hänen jalkojensa juureen :kunnioittaakseni häntä ja siunatakseni häntä, :maamme suojelijaa, :Chakri-dynastian suurta, :Siamin kansan johtajaa, :arvossa korkeinta, :joka suojeli ja ohjasi minua. :Koko kansa on onnellinen ja elää rauhassa. :Rukoilemme, että sen, mitä toivotkaan, :kohtalo antaisi sinulle, :niin kuin sydämessäsi halajat, :että se toisi sinulle hyvää. :Tervehdimme sinua, Hurraa! ==Lähteet== Luokka:Kansallislaulut Luokka:Thaimaalainen kulttuuri
Rosersbergin linna

Rosersbergin linna () sijaitsee Rosersbergin taajaman ulkopuolella Sigtunan kunnassa Ruotsissa. Gabriel Bengtsson Oxenstiernan rakennutti renessanssityylisen rakennuksen vuosina 1634-1638.Nationalmuseum: Rosersbergs slott Viitattu 13.12.2015. Hänen poikansa Bengt Gabrielsson Oxenstierna ja arkkitehti Nicodemus Tessin nuorempi muuttivat rakennuksen tyylin ranskalais- italialaiseksi barokkiklassisismiksi. Vuonna 1762 linnasta tuli Ruotsin valtion omaisuutta ja siitä lähtien se on toiminut kuninkaallisena linnana. Ensimmäisenä sitä asutti Kustaa III:n nuorempi veli, herttua Kaarle, joka modernisoi linnan tyylin kustavilaiseksi arkkitehti Jean Erik Rehnin johdolla. 1770-luvulla linnaa myös laajennettiin. Viimeiset Rosersbergin linnaa asuttaneet kuninkaalliset olivat ensimmäiset Bernadotten suvun edustajat, kuningas Kaarle XIV Juhana sekä hänen vaimonsa, kuningatar Desideria. Rosendalin linnan tavoin myös Rosersbergin sisustus sekä ulkonäkö on säilynyt lähes koskemattomana nykypäiviin asti. Barokkipuutarhasta ei ole enää paljoakaan jäljellä, vaan nykyinen puisto edustaa 1700-luvulla suosittua englantilaista tyyliä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaalliset linnat Luokka:Sigtunan kunta Luokka:Tukholman läänin linnat
Ilkka Mesikämmen

Ilkka Tapani Mesikämmen (s. 15. maaliskuuta 1943 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Mesikämmen pelasi urallaan TPS:ssä ja Ässissä. Turussa hän kiekkoili vuodet 1959–1967 sekä 1970–1978 ja Ässissä 1967–1970. Hän oli urallaan neljä kertaa mitaleilla. Vuonna 1976 Mesikämmen juhli ainoata mestaruuttaan, kun TPS voitti kultaa ensimmäisellä liigakaudella. Yhteensä Mesikämmen pelasi SM-sarjassa ja -liigassa 417 ottelua pistein 62+60 ja pudotuspeleissä 18 ottelua. Mesikämmen edusti Suomea neljissä MM-kilpailuissa ja kerran olympialaisissa. Yhteensä hän pelasi 72 A-maaottelua ja teki pisteet 7+3. Hänen poikansa Roni Mesikämmen pelasi urallaan 61 ottelua SM-liigassa.. Myös Ronin poika Konsta on jääkiekkoilija. Hän aloitteli uraansa aikuisten sarjoissa KeuPa HT:n Mestis-joukkueessa keväällä 2016. Ilkka Mesikämmen pelasi lisäksi jalkapalloa muun muassa Turun Palloseurassa, jonka riveissä hän esiintyi kolmessa Mestaruussarjan ottelussa vuonna 1963.Pelimiehet – Suomen jalkapallon pelaajatilastot 1930–2006. Viitattu 27.12.2012. ==Saavutukset ja palkinnot== *1 Suomen mestaruus (1976) *2 SM-hopeaa ja 1 -pronssi *Valinta SM- sarjan All Stars -kentälliseen (1964) *Suomen Jääkiekkoleijona #62 ==Lähteet== * *Mesikämmenen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ulriksdalin linna

Ulriksdalin linna () on kuninkaallinen palatsi, joka sijaitsee Edsvikenin rannalla Brunnsvikenin pohjoispuolella Solnan kunnan Ulriksdalissa. Se rakennettiin vuonna 1644 valtakunnan linnanpäällikölle Jakob De la Gardielle.Nationalmuseum: Ulriksdals slott Viitattu 13.12.2015. Linnan suunnittelusta vastasi arkkitehti Hans Jacob Kristler. Linnan nimi oli alun perin Jacobsdal, mutta kuningatar Hedvig Eleonooran aikakaudella sen nimi vaihtui nykyiseen muotoonsa. Nykyisen ulkoasunsa linna sai 1700-luvulla.Mattias Henrikson: Alla dessa utflykter runt Stockholm. Ordalaget 2013. Kappale Ulriksdals slott, s. 29. Viimeksi linnaa asuttivat Kustaa VI Aadolf ja kuningatar Louise vuodesta 1923 vuoteen 1973 saakka. Linna kuuluu nykyisin valtion haltuun ja on vuodesta 1935 valtiollinen muistomerkki. Linnan lisäksi alueella on Ulriksdalin linnanteatteri (Confidencen), Ulriksdalin linnankappeli, Ulriksdalin majatalo ja talvipuutarha, jossa on nykyisin patsaita 1700-luvulta 1900-luvulle. Linna on ollut auki yleisölle vuodesta 1986 kesäaikana. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaalliset linnat Luokka:Tukholman linnat
Sawao Katō

Sawao Katō (, s. 11. lokakuuta 1946 Gosen, Niigatan prefektuuri) on japanilainen aktiiviuransa lopettanut telinevoimistelija ja yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä olympiaurheilijoista. Katō on yksi yhdestätoista vähintään kahdeksan olympiakultaa voittaneista urheilijoista. Katō voitti vuosina 1968–1976 kahdeksan kultaa, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Myös Katōn Takeshi-veli kuului Méxicon 1968 olympialaisten kultamitalijoukkueeseenKluge, s. 187. == Saavutukset == === Kesäolympialaiset === * México 1968 ** Kultaa moniottelussa, permannolla ja joukkuekilpailussa ** Pronssia renkailla * München 1972 ** Kultaa moniottelussa, nojapuilla ja joukkuekilpailussa ** Hopeaa hevosella ja rekillä * Montreal 1976 ** Kultaa nojapuilla ja joukkuekilpailussa ** Hopeaa moniottelussa === MM-kilpailut === * Kultaa joukkuekilpailussa 1970 ja 1974http://www.sports- reference.com/olympics/athletes/ka/sawao-kato-1.html == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Katō (nojapuut)(English) Luokka:Japanilaiset olympiavoittajat Luokka:Japanilaiset telinevoimistelijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Drammen

Drammen on kaupunki Norjassa, 40 kilometriä Oslosta lounaaseen, Oslonvuonon sivuvuonon Drammenvuonon pohjukassa. Drammen oli ennen lääniuudistusta Buskerudin läänin hallintokeskus vuoteen 2020 asti ja uudelleen vuodesta 2024, jolloin lääni palautettiin. Drammen jakautuu Drammenselvan-joen molemmille puolille ja koostuu kolmesta alueesta: Bragernes on Drammenselvan-joen pohjoispuolella, Strømsø ja Tangen sijaitsevat länsiosassa. Drammenissa oli vuoden 2022 alussa 102 273 asukasta. Se on asukasluvultaan Norjan seitsemänneksi suurin kunta. Bragernesin markkinat ovat kuuluisia ja ne ovat suurin norjalainen kaupallinen markkina-alue, josta löytää mitä erikoisimpia matkailutuotteita. Se sijaitsee Drammenselvan-joen rannalla, aivan Drammenin keskustan läheisyydessä. Kaupungin keskuksessa on yli 40 ruokailupaikkaa, pieniä kahviloita, elegantteja ravintololoita. Myymälöitä Drammenissa on yli 300 kappaletta. Drammenin erikoisuutena sekä matkailukohteena on vuoren sisälle rakennettu spiraalinmuotoinen ajotie Drammen-vuoren huipulle, josta on näköala yli kaupungin. Muutaman kilometrin päässä kaupungista on Drammen Camping -leirintäalue jonka pinta-ala 3,2 hehtaaria. == Historia == Bragernes ja Strømsøy saivat kaupunkioikeudet vuonna 1715, vuonna 1811 niihin yhdistyi Tangen ja nykyinen kaupunki syntyi. 1909 Drammen sai ensimmäisenä Pohjoismaissa johdinautot. Linja oli toiminnassa vuoteen 1967 saakka. Arkeologisesti arvokas löytö tehtiin Åskollenin luolasta, josta löydettiin 6 000–7 000 vuotta vanha hirvieläimen piirros. Drammeniin liitettiin vuonna 2020 Svelvikin ja Nedre Eikerin kunnat. == Media == Sanomalehti Drammens Tidende ilmestyy kuudesti viikossa. == Kuvia == Drammens teater.jpg|Drammenin teatteri Bragernes kirke.jpg|Bragernesin kirkko Ypsilon i Drammen.jpg|Ypsilon- silta ja Kaakkois-Norjan yliopiston kampus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Esko Paltanen

Esko Paltanen (28. marraskuuta 1937 Pori - 8. kesäkuuta 1989 Toronto, Kanada) oli suomalainen jääkiekkovaikuttaja. Paltanen oli pitkään mukana jääkiekon taustaorganisaatioissa. Hän oli Suomen Jääkiekkoliiton vahvoja miehiä 1970-luvulla. Paltanen toimi liiton toimitusjohtajana 1972–73 ja 1988–89. Hän oli myös mukana liittohallituksessa ja -valtuustossa 1970-luvulla. Paltanen oli Suomen toinen edustaja Kansainvälisessä jääkiekkoliitossa, kun hän istui liiton hallituksessa vuodet 1975–1982. Paltanen kuoli 1989 sairauskohtaukseen ollessaan Suomen Jääkiekkoliiton toimitusjohtajana. Suomen Jääkiekkomuseo on aateloinut Paltasen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 63. ==Lähteet== * *Paltasen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Erkki Ala-Könni

Martti Erik (Erkki) Ala-Könni (2. helmikuuta 1911 Ilmajoki – 2. syyskuuta 1996 Tampere) oli suomalainen etnomusikologi, suomalaisen kansanperinteen tutkija ja tallentaja. Hän väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi kansanmusiikista 1956 ja johti Tampereen yliopiston kansanperinteen laitosta 1965–1976. Ala-Könni keräsi merkittävän kokoelman suomalaista kansanmusiikkia ja virsiperinnettä ja otti kymmeniätuhansia kansatieteellisiä valokuvia. Yhdessä Martti Pokelan kanssa hän oli elvyttämässä kanteleensoittoa, kun kansanmusiikki alkoi elpyä 1960-luvulla. Ala-Könni pysyi koko ikänsä aktiivisena etelä- ja keskipohjalaisen kulttuurin ystävänä ja kannattajana. Hän oli perustamassa Kaustisen kansanmusiikkijuhlia. Erkki Ala-Könni sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon 1970. Vuonna 1998 paljastettiin Heikki Häiväojan suunnittelema Ala-Könnin muistomerkki synnyinkunnan Ilmajoen kunnantalon vieressä. __NOTOC__ == Lähteet == ==Teoksia== * Die Polska-Tänze in Finnland: Eine ethnomusikologische Untersuchung. 1956. * Suomen kansanmusiikki: Tutkielmia neljältä vuosikymmeneltä. 1986. ==Kirjallisuutta== * * == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Tampereen yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset musiikkitieteilijät Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Amhara (osavaltio)

Amhara on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta (). Se on amhara-kansan kotimaa. Osavaltion pääkaupunki on Bahir Dar. Amharassa sijaitsee Etiopian suurin sisävesiallas Tanajärvi sekä Simienin kansallispuisto, jossa on Etiopian korkein vuori Ras Dashen (4 550 metriä). Vuoden 2012 heinäkuun virallisten väestötilastojen mukaan Amharassa on noin 18,9 miljoonaa asukasta, joista miehiä on noin 9,5 miljoonaa ja naisia noin 9,4 miljoonaa. Alueen pinta-ala on noin 154 709 neliökilometriä ja asukastiheys noin 122 ihmistä neliökilometriä kohti. == Maatalous == Osavaltion karjankasvattajat omistavat 9,6 miljoonaa nautaa, 6,3 miljoonaa lammasta, 4,1 miljoonaa vuohta, 257 000 hevosta, 8 900 muulia, 1,4 miljoonaa aasia ja 14 000 kamelia, 8,4 miljoonaa siipikarjaeläintä ja 919 000 mehiläispesää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *