EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hugo Viidakkoseikkailu

Hugo Viidakkoseikkailu () on televisiopeli (ks. SMS-TV-peli). Pelistä on julkaistu versio Windowsille. ==Juoni== Peli sijoittuu kaukaiseen viidakkoon, jossa, kuten aina, Hugo yrittää pelastaa perheensä Scyllan kynsistä. Ilkeä Skylla on kyllästynyt normaaliin elämäänsä ja kaipaa vaihtelua. Kuin tilauksesta noidan postiluukusta kolahtaa sisään matkaesite kaukaisesta Tulivuorisaaresta ja sen viidakosta. Skylla keksii ovelan juonen: hän kaappaa jälleen Hugon perheen, mutta oman luolansa sijasta vie nämä vangiksi saaren tulivuoren huipulle. Skylla liittoutuu saaren entisen kuninkaan Don Krokon kanssa ja tekee tästä ja lukuisista tyhmistä apinoista orjansa. Hugo on palaamassa kävelyltä kotiinsa. Kun perhe ei ole paikalla heräävät epäilykset Skyllasta. Hugo menee Skyllan luolalle, mutta se on tyhjä. Pöydällä lojuu kuitenkin matkaesite. Hugo tajuaa tapahtuneen ja matkaa heti lentokoneellaan viidakkoon. Skylla on kuitenkin varautunut ja ampuu Hugon alas ananaskranaatilla. Hugon pudottua hän tapaa kaksi uutta ystävää: Fernando- tukaanin ja Janne-apinan. Yhdessä ystävät ryhtyvät taistoon Skyllaa vastaan. ==Viidakkoseikkailun loppukohtaus== Jokaisen Viidakkoseikkailun pelin lopuksi tulee loppukohtaus, jossa Hugon täytyy yrittää vapauttaa Hugolina ja lapset. Viidakkoseikkailun loppukohtauksessa pitää valita oikea kahva. Jos valitsee oikein Hugo vapauttaa perheen, mutta jos valitsee väärin niin Hugo lennätetään pois tulivuorelta. == TV Esitysmaat== * Puolahttps://youtu.be/iS4epZRA0JU?si=TiGEuqv3WQv2TPEe ==Lähteet== * Hugo Viidakkoseikkailu 1 * Hugo Viidakkoseikkailu 2 === Viitteet === Luokka:Windows-pelit Luokka:Hugo
Ylä-Kintaus (järvi)

Ylä-Kintaus on Jämsän reitin latvavesiin kuuluva, puhdas mutta lievästi rehevä järvi Petäjävedellä. Se on suosittu mökkijärvi, koska se on lähellä Jyväskylää ja sen monet pienet lahdelmat tarjoavat suojaisia paikkoja lomailijoille. Vesistöön on istutettu kuhaa, siikaa, planktonsiikaa, peledsiikaa ja muikkua. Ylä-Kintaus muodostaa yhteisen vesialueen Ala-Kintauden kanssa. Jämsän reitin Kintauden haara, suluissa korkeus metreinä merenpinnan yläpuolella: Ylä- Kintaus (154,5) → Ala-Kintaus (154,4) → Kipponen (151,3) → Rautajalka (128,1) → Huhtia-Pyhäjärvi (127,8) → Könkköjoki → Könkönkoski → Pitkäkoski → Karikkokoski → Myllykoski → Sahakoski → Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1). == Lähteet == Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Jämsän reitti Luokka:Ala- Kintauksen valuma-alue
Amelia (Italia)

Amelia on kunta Ternin maakunnassa Umbrian hallintoalueella Keski-Italiassa. Kaupungissa on noin 12 000 asukasta. Kaupungin ympärille rakennettu etruskiaikainen muuri on kaupungin tärkeimpiä nähtävyyksiä. == Lähteet == Luokka:Ternin maakunnan kunnat Luokka:Umbrian kaupungit
Lugnano in Teverina

Lugnano in Teverina on kunta Ternin maakunnassa Umbrian hallintoalueella Keski-Italiassa. Kunnassa on noin 1 500 vakinaista asukasta. Kunnan nähtävyyksiä on puhdaslinjainen romaanisen tyylin Santa Maria Assuntan kirkko. == Lähteet == Luokka:Ternin maakunnan kunnat
Hans Hausen

Hans Magnus Hausen (12. elokuuta 1884 Helsinki – 16. kesäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen geologi.Ylioppilasmatrikkeli 1904, matrikkelinumero 28748 Hausen pääsi ylioppilaaksi 1904 Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1909 ja filosofian lisensiaatiksi 1914. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1913 ja toimi valtiongeologina Argentiinassa 1914–1917. Vuosina 1927–1951 hän oli Åbo Akademin geologian professori. Hän teki tutkimusmatkoja eri puolille maailmaa ja eläkkeelle jäätyään hän asettui Espanjaan ja tutki siellä Kanariansaarten geologiaa. Hän kirjoitti kansantajuisia ja tieteellisiä teoksia ja Suomen mineralogian historian vuosilta 1828–1918 History of geology and mineralogy in Finland 1828–1918 (1968). Hausenin vanhemmt olivat historioitsija, valtionarkistonhoitaja Reinhold HausenOtavan Iso tietosanakirja, osa 3, p. 452. Otava 1968. ja Anna Julia Reinholdina Böning. Hän oli naimisissa vuodesta 1927 Margit Svea Grandellin kanssa. Heidän tyttärensä oli taidehistorioitsija Marika Hausen ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset geologit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Virkki-käsityömuseo

Virkki-käsityömuseo on Tyyne-Kerttu Virkin 1977 perustama käsityön säätiöpohjainen erikoismuseo, jota ylläpitää vuonna 1978 perustettu samanniminen säätiö. Tyyne-Kerttu Virkki -säätiön tehtävänä on ylläpitää museon toimintaa sekä vaalia kansallista käsityö- ja perinnekulttuuria. Virkki-käsityömuseon noin 3000:n objektin kokoelma koostuu pääosin käsityö- ja kotiteollisuustuotteista sekä käsityön työvälineistä. Kokoelma painottuu Karjalan alueelta kerättyihin tekstiileihin, ja sen perustan muodostaa Tyyne- Kerttu Virkin itse keräämä esinekokoelma Aunuksesta. Kokoelmaan kuuluu myös ulkomaista käsityöesineistöä mm. Virosta, Meksikosta ja Kyprokselta. Museo toimi alkuvuosinaan 1977-1995 perustajansa Tyyne-Kerttu Virkin kotitalon kellarikerroksessa Helsingin Taivallahdessa osoitteessa Merikannontie 3. Vuonna 1995 museokokoelmat siirrettiin Karjala-talolle Käpylään, jossa aktiivista museo- ja näyttelytoimintaa harjoitettiin vuoteen 2010 saakka. Vuonna 2010 museokokoelmat liitettiin osaksi Jyväskylässä toimivan Suomen käsityön museon kokoelmia, jossa ne muodostavat oman samannimisen erilliskokoelman. Museokokoelman digitaalinen tietokanta, kirjasto ja arkisto sekä Virkin kotimuseo toimivat edelleen Virkki-säätiön alaisuudessa . Tyyne- Kerttu Virkin Merikannontien kotimuseo avattiin yleisölle 29. syyskuuta 2004, josta asti tämä 1950-1960-lukujen asuun palautettu kotimuseo on ollut avoinna yleisölle tilauksesta. Tyyne-Kerttu Virkki -säätiö järjestää vuosittain perustajansa muistoa ja elämäntyötä vaalivia tapahtumia, näyttelyitä ja seminaareja. Vuodesta 2001 lähtien järjestetyt Tyyne-Kerttu Virkki -seminaarit ovat käsitelleet laajasti käsityökulttuuria ja -perinnettä: *2001 Käsityö ajattelun ja luovuuden kehittäjänä *2002 Käsityö kulttuurin kantajana *2003 Käsityö - nykyaika ja tulevaisuus *2004 Käsityö ja tulevaisuus - kansainvälinen näkökulma *2005 Perinnetekstiilimme tänään *2006 Nainen ja käsityö *2007 Tyyne-Kerttu Virkki 100 vuotta -juhlaseminaari *2008 Kulttuuriaarteita keräämässä, Tyyne-Kerttu Virkin Aunuksen aika 1941–1944 *2009 Bysantin perinteessä *2010 Turkin tekstiiliperinne ja opetus *2011 Kirjonnan taito ja taide *2012 Unkari - käsityön maa *2013 Perinne elää! *2014 Käsityön museot ja kokoelmat - käsityön merkitys eilen ja tänään *2015 Pinnalla! - näkökulmia monimateriaaliseen pintaan *2016 Monimuotoinen käsityöperintö *2017 Taidetta käsityön kosketuksella *2018 Kirkkotekstiilit *2019 Suomalainen Ryijy *2020 Kohti kestävää kehitystä. Ympäristöystävällisiä perinteitä ja tulevaisuuteen katsovaa kunnianhimoa näkökulmana tekstiili *2023 Kohti kestävää kehitystä - tekstiilin tarina uudistuu == Lähteet == * * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomen museot
Nokia 6700 classic

Nokia 6700 Classic on Nokian vuonna 2009 julkaistu matkapuhelin. == Ominaisuudet == *ennakoiva tekstinsyöttö *äänikomennot *värit: kulta, valko- kulta, hopea-metalli, matta-metalli, musta-metalli ==Katso myös== *Luettelo Nokian tuotteista ==Lähteet== * Nokia 6700 Classic - GSMArena == Aiheesta muualla == * Nokia 6700 Classic - Tuki * Käyttöohjeet 6700 Luokka:Vuoden 2009 matkapuhelimet
Sormio

Sormio eli manuaali on useissa kosketinsoittimissa sormin soittamiseen käytettävän koskettimiston nimitys. Yksi sormio on yksi rivi koskettimia, joka tavallisesti (mutta ei välttämättä aina) kattaa soittimen äänialan alimmasta ylimpään sävelkorkeuteen. Sormioita voi soittimessa olla yksi tai useampia. Sormio-nimitystä käytetään yleensä vain silloin, kun soittimessa on myös jalkio tai jalkio puuttuu, mutta sormioita on kaksi tai useampia. Usean sormion tapauksessa eri sormioilla yleensä soitetaan soittimen eri äänikertoja. == Yleistä sormioista == Sormio tai useampia on mm. uruissa, cembalossa, sähköuruissa ja urkuharmonissa sekä joissain vanhemmissa, harvinaisemmissa kosketinsoittimissa. Pianon koskettimistoa ei yleensä sanota sormioksi, koska pianossa koskettimistoja on vain yksi eikä jalkiota tavallisesti ole (joskin joissain pianoissa jalkiota on käytetty). Tavanomaisimmassa sormion tyypissä kromaattisen sävelasteikon sävelet c, d, e, f, g, a ja h ovat valkoisia koskettimia (isot koskettimet), sävelet cis/des, dis/es, fis/ges, gis/as ja ais/b mustia koskettimia (pienet koskettimet). Erityisesti uruissa ja cembaloissa värit ovat joskus päinvastaiset. Sormio on yleensä mekaanisessa, mutta joissain soittimissa sähköisessä tai pneumaattisessa yhteydessä soittimen soivan osan (kieli, pilli jne.) soimisen aikaansaavaan osaan. Esimerkiksi uruissa koskettimen painallus avaa erilaisista vivuista ja tangoista muodostuvan mekanismin tai ilmaputken tai sähkön välityksellä urkupilliin johtavan paineilmaventtiilin. == Kuvia erilaisista sormioista eri soittimissa == Tiedosto:Organ manuals.jpg|Urut, kolme sormiota, isot koskettimet valkeita ja pienet mustia Tiedosto:Organ pazardjik manuals.jpg|Urut, kaksi sormiota, isot koskettimet mustia ja pienet valkeita Tiedosto:Hammond B2 (closeup).jpg|Sähköurut, molempia väriyhdistelmiä saman soittimen sormioissa Tiedosto:Yamaha Electone A-55 keyboards.jpg|Sähköuruissa sormiot ovat usein oktaavin verran eri kohdassa toisiinsa nähden Tiedosto:Hellig Kors Kirke Copenhagen quire organ keyboard.jpg|Urut, joissa vain yksi sormio Tiedosto:OrgueAtlanticCityConventionAll.jpg|Toinen ääripää: seitsemän sormiota, yhdet maailman suurimmista uruista, Atlantic City Convention Hall, Yhdysvallat Tiedosto:Harpsichord musical instrument with candles.jpg|Cembalo, kaksi sormiota ==Katso myös== *Jalkio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Urkujen soittopöydän kuvaus Sibelius-akatemian sivuilla Luokka:Kosketinsoittimet
Jalkio

thumb|Pystypiano, jossa on jalkio. Jalkio eli pedaali on useissa kosketinsoittimissa jaloin soittamiseen käytettävän koskettimiston nimitys. Jalkio on rivi koskettimia ja kattaa tavallisesti matalan pään sävelten osan soittimen äänialasta. Kaikissa kosketinsoittimissa ei ole jalkiota, mutta jos sellainen on, niitä on vain yksi, koska useampi jalkio olisi jaloilla soittamiseen epäkäytännöllinen (toisin kuin sormio, joita voi olla useampia). == Ominaisuuksia == Jalkio on usein (muttei välttämättä aina) mm. uruissa ja sähköuruissa, joskus myös cembalossa. Myös pianosta on joskus tehty jalkiollisia versioita, jotka kuitenkin ovat jääneet lähinnä kuriositeeteiksi. Jalkiolliselle pianolle musiikkia on säveltänyt erityisesti Charles-Valentin Alkan. Tavanomaisia pianon kaiku- ja muita pedaaleja ei kutsuta jalkioksi. Jalkio on useimmiten valmistettu puusta, ja sekä kromaattisen sävelasteikon sävelet c, d, e, f, g, a ja h että sävelet cis/des, dis/es, fis/ges, gis/as ja ais/b ovat puunvärisiä koskettimia. Jälkimmäiset voivat olla myös pianokoskettimiston tapaan mustiksi tai tummiksi värjättyjä tai esimerkiksi valmistettu tummemmasta puulajista. Jalkio on yleensä mekaanisessa, mutta joissain soittimissa sähköisessä tai pneumaattisessa yhteydessä soittimen soivan osan (kieli, pilli jne.) soimisen aikaansaavaan osaan. Esimerkiksi uruissa jalkiokoskettimen painallus avaa urkupilliin johtavan paineilmaventtiilin. == Jalkiomalleja == Jalkioiden muoto vaihtelee maittain, urkurakentajittain, aikakausittain ja tapauskohtaisesti mieltymyksen mukaan. Jalkio voi olla ylhäältä katsottuna suora, jolloin jalkiokoskettimet ovat keskenään yhdensuuntaisia, tai säteittäinen, jolloin koskettimet ovat viuhkamaisesti eli soittopöydän puoleisesta päästään ulompana toisistaan kuin toisesta päästään. Jalkio voi olla lattiatasosta katsoen tasainen, jolloin keskimmäisestä koskettimesta vasemmalle ja oikealle mentäessä koskettimet ovat samalla korkeudella, tai kovera, jolloin keskimmäisestä koskettimesta vasemmalle ja oikealle koskettimet nousevat korkeammalle. Jalkio voi myös olla mikä tahansa edellä mainittujen yhdistelmistä, kuten yhdensuuntainen ja tasainen, yhdensuuntainen ja kovera, säteittäinen ja tasainen tai säteittäinen ja kovera. Liitejalkio on jalkiokoskettimisto, jolla ei ole omia urkupillejä, vaan se on yhdistetty sormion alimpiin koskettimiin. Liitejalkiota käytetään joissakin positiiveissa. Tiedosto:Pedalierago.jpg|Kovera säteittäinen, versio 1 (AGO = American Guild of Organists) Tiedosto:Pedalierbdo2.jpg|Kovera säteittäinen, versio 2 (BDO = Bund Deutscher Orgelbaumeister) Tiedosto:Pedalierbdo1.jpg|Kovera yhdensuuntainen (BDO = Bund Deutscher Orgelbaumeister) Tiedosto:Mypedalboard.jpg|Tasainen hiukan säteittäinen Tiedosto:VarnaOrganPedal.JPG|Tasainen yhdensuuntainen (Jens Steinhoff -urut, Varna, Bulgaria) == Katso myös == * Sormio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Urkujen soittopöydän kuvaus Sibelius-akatemian sivuilla * Musiikkia jalkiollisella cembalolla Luokka:Kosketinsoittimet
Paavo Arni

Kaarle Paavo Armas Arni (vuoteen 1933 Forsström, 20. huhtikuuta 1905 Viipuri – 28. toukokuuta 1969 Helsinki)Kuolleita. Helsingin Sanomat, 29.5.1969, s. 9. oli yli-insinööri ja Yleisradion teknillinen johtaja. ==Työura ja henkilöhistoria== Arni oli radio- ja televisiotoiminnan studiotekniikan uranuurtaja Suomessa, mutta myös akustiikan erikoisasiantuntija ja akustiikan alan edistäjä Suomessa. Hän suunnitteli useita akustisia tiloja, kuten Turun konserttitalon salin akustiikan, joka oli Suomen ensimmäinen konserttitarkoituksiin rakennettu sali, sekä Helsingin kauppakorkeakoulun päärakennuksen, Helsingin Kulttuuritalon ja Lahden konserttitalon akustiikat. Arnin vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Emil Forsström ja Fanny Kyander. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1924 ja valmistui sähkötekniikan alalta diplomi-insinööriksi 1930. Arni toimi Yleisradiossa radioteknikkona 1931–1934, studiopäällikkönä vuodesta 1934, yli-insinöörinä vuodesta 1952 ja teknillisenä johtajana vuosina 1964–1969. Vuonna 1952 hän oli myös Yleisradion olympiaosaston päällikkö. Arni oli meluntorjuntakomitean sihteeri vuodesta 1945 ja myöhemmin komitean puheenjohtaja. Hän myös opetti akustiikkaa useita vuosia Teknillisessä korkeakoulussa.Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg) Paavo Arni oli naimisissa 1934–1949 radiotoimittaja Vuokko Arnin o.s. Knuutila kanssa. Avioeron jälkeen hän meni naimisiin 1949 Maire Harlinin kanssa. == Julkaisuja == * * * Särövääristymä sekä akustinen amplitudi- ja jaksolukumodulatio ja niiden merkitys ohjelmansiirrossa, 1954. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * P. Arni : Åånikin pannaan varastoon, Suomen Kuvalehti, 04.05.1935, nro 18, s. 32, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Akustiikan suunnittelijat Luokka: Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Liian suuri suu

Liian suuri suu on suomalaisen Kadotetut-yhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1985. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Ahti Pelttari sekä sovittanut Kadotetut. === A-puoli === # # # # # === B-puoli === # * # # # # == Kokoonpano == * Henrik Duncker – rummut, lyömäsoittimet, kansikuva * Ari Fagerström – kitara, lyömäsoittimet, laulu * Kimmo Helistö – saksofoni, lyömäsoittimet * Ahti Pelttari – laulu, basso, kansikuva * Sanna Salmenkallio – viulu, laulu \+ * Kari Kalén – tuottaja, äänittäjä, miksaaja, kansikuva == Aiheesta muualla == * Liian suuri suu discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1985 albumit Luokka:Kadotetut-yhtyeen albumit
Olemme kaikki syyllisiä

Olemme kaikki syyllisiä on Aarne Tarkaksen ohjaama elokuva vuodelta 1954. Käsikirjoituksen on tehnyt Tarkas Onni Hallan romaanin Oudot virrat (1949) pohjalta. Tarkas on saanut elokuvaan vaikutteita ranskalaisen ohjaajan André Cayatten ohjauksesta Hiipivät askeleet, jonka alkuperäisnimi Nous sommes tous les assassins on suomeksi 'Olemme kaikki murhaajia'.Muut tiedot. Elonet.fi. Viitattu 13.1.2013. Tarina saa alkunsa, kun Helsingin Kaivopuistosta löytyy nuoren naisen ruumis. Pian paljastuu tekijä, ja seuraa oikeuskäsittely. ==Näyttelijät== == Arviot == Aikalaisarvioijat näkivät elokuvassa niin onnistuneita puolia kuin heikkouksiakin. Käsikirjoitusta pidettiin toisaalta rohkeaotteisena mutta toisaalta kysyttiin: ”Mistä Tarkas oikein syyttää yhteiskuntaa?” Myös ohjauksessa nähdtiin nuorta ja rohkeaa yrittämisenhalua, mutta toiselta puolelta havaittiin, että Tarkas toistaa entisiä puutteitaan. Kuvaus sai yleisesti kiitostaLehdistöarvioita. Elonet.fi. Viitattu 13.1.2013. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Aarne Tarkaksen ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1954 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset rikoselokuvat
Mark Rummukainen

Mark Rummukainen (s. 19. helmikuuta 1982 Canberra, Australia) on australialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa AIHL-joukkue Canberra Knightsissa. Isokokoinen Rummukainen laukoo oikealta. Hänen isänsä on lähtöisin Suomesta. ==Ura== ===Seuraura=== Rummukainen pelasi AIHL-liigaa Canberra Knightsin mukana ensimmäisen kerran vuonna 2000. Kaudella 2002–2003 Rummukainen kävi pelaamassa Suomessa II-divisioonaa vaasalaisen HC Stormin joukkueessa, mutta hän palasi siellä pelatun kauden jälkeen Knightsiin. Vuosina 2005–2007 Rummukainen pelasi Brisbane Blue Tonguesin riveissä, mutta tämän jälkeen hän palasi taas Knightsiin. ===Maajoukkueura=== Rummukainen edusti Australiaa II-divisioonan MM-kilpailuissa joka vuosi vuosina 2001–2011, paitsi vuonna 2009, jolloin Australia pelasi I-divisioonassa. Hän voitti lohkokultaa vuosina 2008 ja 2011, lohkohopeaa vuosina 2005, 2007 ja 2010 sekä lohkopronssia vuosina 2001 ja 2006. Vuonna 2012 Rummukainen edusti Australiaa sarjatasoa ylempänä I-divisioonan B-lohkossa, mutta joukkue putosi kuitenkin turnauksen päätteeksi takaisin II-divisioonaan. Kahdessa viimeisimmässä MM- turnauksessa hän on toiminut Australian varakapteenina.EliteProspects Rummukainen pelasi myös alle 20-vuotiaiden D-sarjan MM-kilpailuissa vuonna 2000 ja III-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2001. == Tilastot == 1999–2000 Canberra Knights AIHL - - - - - - - - - - JMM D 4 1 2 3 2 2000–2001 Canberra Knights AIHL - - - - - - - - - - JMMd3 4 0 2 2 12 MMd2 5 0 3 3 14 2001–2002 Canberra Knights AIHL 12 1 6 7 43 - - - - - MMd2 5 0 0 0 2 2002–2003 HC Storm II-divisioona - - - - - - - - - - MMd2 5 0 1 1 0 Canberra Knights AIHL 8 0 3 3 45 - - - - - 2003–2004 Canberra Knights AIHL 15 1 5 6 48 - - - - - MMd2 5 1 0 1 4 2004–2005 Canberra Knights AIHL 11 1 0 1 10 - - - - - MMd2 5 0 6 6 8 2005–2006 Brisbane Blue Tongues AIHL 22 0 7 7 16 - - - - - MMd2 5 1 3 4 4 2006–2007 Brisbane Blue Tongues AIHL 24 3 11 14 62 - - - - - MMd2 4 2 2 4 6 2007–2008 Canberra Knights AIHL 22 4 12 16 89 - - - - - MMd2 5 0 0 0 0 2008–2009 Canberra Knights AIHL 17 1 6 7 128 - - - - - 2009–2010 Canberra Knights AIHL 23 2 9 11 14 - - - - - MMd2 5 0 0 0 2 2010–2011 Canberra Knights AIHL 26 3 17 20 77 - - - - - MMd2 4 0 1 1 0 2011–2012 Canberra Knights AIHL 18 5 14 19 101 - - - - - MMd1 B 5 0 0 0 4 2012–2013 Canberra Knights AIHL 17 0 2 2 71 - - - - - 12 kautta yhteensä AIHL 215 21 92 113 704 - - - - - ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Australialaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Australiansuomalaiset henkilöt
Kadotetut (albumi)

Kadotetut on suomalaisen Kadotetut-yhtyeen esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 1984. == Kappaleet == Kaikki kappaleet sanoittanut Ahti Pelttari sekä sovittanut Kadotetut. === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Kokoonpano == * Henkku Duncker – rummut * Ari Fagerström – laulu, kitara * Kimmo Helistö – saksofoni * Ahti Pelttari – laulu, bassokitara * Sanna Salmenkallio – viulu, laulu, piano === Muut tekijät === * Kari Kalén – tuottaja, äänittäjä, miksaaja, layout, yhtyekuva * Hessu Iso-Ahola – tuottaja, äänittäjä, miksaaja * Jykle – valokuvat * Anna – kansikuvan teksti * Kadotetut – tuottajat, valokuvat == Aiheesta muualla == * Kadotetut discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1984 esikoisalbumit Luokka:Kadotetut-yhtyeen albumit
Lonely Hearts Killers

Lonely Hearts Killers (Lonely Hearts) on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Todd Robinsonin ohjaama elokuva. Tositapahtumiin perustuva tarina kertoo 1940-luvun sarjamurhaajapariskunnasta. Elokuvan pääosissa nähdään Jared Leto, Salma Hayek, John Travolta, James Gandolfini, Laura Dern ja Scott Caan. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2006 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset jännityselokuvat Luokka:Sarjamurhaajaelokuvat
Zapa!

Zapa! on suomalaisen Kadotetut-yhtyeen kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 1987. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Ahti Pelttari sekä sovittanut Kadotetut ja Junior Simola, ellei toisin mainittu. === A-puoli === # # # # # === B-puoli === # * # # # == Kokoonpano == * Ahti Pelttari – laulu, basso, kansikuva * Ari Fagerström – kitara * Arto Häkkänen – rummut * Tapio Kojo – piano === Vierailevat muusikot === * Antero Priha – trumpetti * Petri Rantala – congat === Muut tekijät === * Junior Simola – tuottaja, miksaaja * Timo Toikka – äänittäjä, miksaaja == Aiheesta muualla == * Zapa! discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1987 albumit Luokka:Kadotetut-yhtyeen albumit
Nokia 6730 classic

Nokia 6730 Classic on Nokian vuonna 2009 julkaistu matkapuhelin. == Ominaisuudet == *ennakoiva tekstinsyöttö *äänitallennus *kuvanmuokkausohjelma ==Katso myös== *Luettelo Nokian tuotteista ==Lähteet== * Nokia 6730 Classic - GSMArena == Aiheesta muualla == * Nokia 6730 Classic - Tuki * Käyttöohjeet 6730 Luokka:Vuoden 2009 matkapuhelimet
Friisilän koulu

Friisilän koulu on Raision keskustassa sijaitseva pieni alakoulu, jossa on myös erityisopetusta. Koulussa on noin 280 oppilasta. == Aiheesta muualla == *Friisilän koulun sivut Luokka:Raision peruskoulut‎
Nokia 6800

Nokia 6800 on Nokian vuonna 2003 julkaistu matkapuhelin. == Ominaisuudet == *ennakoiva tekstinsyöttö *sekuntikello *profiilit *muunnin *FM-radio *Ladattavat polyfoniset soittoäänet *Infrapunaportti *WAP *Kaksi peliä (Triple Pop, Bounce) ==Lähteet== * Nokia 6800 - GSMArena ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Käyttöohje 6800 Luokka:QWERTY-matkapuhelimet Luokka:Vuoden 2003 matkapuhelimet
Nokia 6810

Nokia 6810 on Nokian vuonna 2003 julkaisema matkapuhelin. == Ominaisuudet == *Ennakoiva tekstinsyöttö *Äänimuistiinpanot ==Lähteet== * Nokia 6810 – GSMArena == Aiheesta muualla == * Käyttöohje 6810 Luokka:QWERTY-matkapuhelimet Luokka:Vuoden 2003 matkapuhelimet
Reino Björn

Reino Viljo Einar "Rööri" Björn (3. heinäkuuta 1932 Helsinki – 22. elokuuta 2012) oli suomalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja. Hänet tunnetaan yhtenä lajin suurimmista suomalaispersoonista. Pelaajana Björn edusti kolmea helsinkiläisseuraa vuosina 1954–1971. Tilastollisesti parhaalla kaudellaan 1961 hän teki 9,8 pistettä ottelua kohden.http://www.basket.fi/sarjat/pelaajat/pelaaja/?player_id=367643&season;_id=14053 Valmentajana Björn valmensi Suomen naisten koripallomaajoukkuetta vuosina 1960–1962. Lisäksi hän valmensi menestyksekkäästi HTU:n naisjoukkuetta 1960-luvun alkupuolella ja kolmea miesten pääsarjajoukkuetta. Suomen cupin Björn voitti valmentajana kahdesti, vuosina 1970 ja 1973.http://www.basket.fi/uutiset/?x22026=14529546 Vuonna 2000 Björn kuului Suomen yli 55-vuotiaiden miesten maailmanmestaruuden voittaneeseen maajoukkueeseen. Elantonsa hän teki yksityisyrittäjänä. Hänen perheeseensä kuului vaimo ja kolme tytärtä. Björn kuoli 80 vuoden iässä 22. elokuuta 2012.http://muistot.hs.fi/muistokirjoitus/5098/reino-bj%C3%B6rn == Saavutukset == === Pelaajasaavutukset === * SM-hopeaa 1970 * SM-pronssia 1956 ja 1958 === Saavutukset valmentajana === * Naisten Suomen mestaruuksia HTU:ssa * Miesten Suomen cup 1970 ja 1973 == Pelityyli ja ominaisuudet == Björnin pallonkäsittely ei ollut kovin taitavaa, mutta hän korvasi puutteitaan kovalla yrittämisellä, minkä vuoksi yleisökin kannusti häntä usein. Joukkuetovereitaan Björn innosti "jatkuvasti" huutamalla. Björnin pelityyli oli aggressiivinen, mikä kerrytti hänelle runsaasti virheitä ja joskus jopa ulosajoja. Lehdistökin kirjoitti Björnin persoonallisista peliotteista, usein positiiviseen sävyyn. Hänestä kehittyi eräänlainen kulttihahmo.Tuuletuksia: Reino Björn – Parkettien väriläiskä Björn saattoi tehdä ajoittain runsaasti pisteitä, mutta ennen kaikkea hän oli hyvä puolustaja, syöttäjä ja vastustajan henkistä tasapainoa häiritsevä pelaaja, joiden ominaisuuksien vuoksi häntä pidettiin joukkueelleen tärkeänä. Myös valmentajana Björniä pidettiin ns. tulisieluisena. == Lähteet == * Reino Björn baskethotel.com * Tuuletuksia: Reino Björn – Parkettien väriläiskä Urheilumuseon blogi === Viitteet === Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Suomalaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Raine Nuutinen

Raine Tauno ”Ati” Nuutinen (8. kesäkuuta 1931 Helsinki – 5. elokuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen koripalloilija. Nuutinen pelasi Suomen pääsarjassa vuodet 1952–1965 voittaen useita Suomen mestaruuksia. Hän pelasi myös menestyksekkäästi Suomen maajoukkueessa, jossa pelasi muun muassa Helsingin kesäolympialaisissa 1952 ja viisissä Euroopan- mestaruuskilpailuissa.http://www.sports- reference.com/olympics/athletes/nu/raine-nuutinen-1.html http://www.basketball-reference.com/olympics/athletes/raine- nuutinen-1http://www.basket.fi/sarjat/pelaajat/pelaaja/?player_id=363373&season;_id=14183 Nuutinen kuoli 81 vuoden iässä 5. elokuuta 2012.http://www.basket.fi/maajoukkueet/uutiset/?x9029133=14359645 == Lähteet == * Raine Nuutinen baskethotel.com * Maajoukkuetilastot baskethotel.com * Raine Nuutinen Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Friisilän koulu (Espoo)

Friisilän koulu on pieni alakoulu Espoon Friisilässä. Koulu sijaitsee Matinkylä-Olarin alueella ja siellä opiskelee noin 150 oppilasta. Koulun rehtorina toimii Eeva Lumiaro. Arkkitehti Jorma Järven suunnittelema koulurakennus on valmistunut vuonna 1962 ja peruskorjattu vuonna 2002. Järvi piirsi Friisilän kouluun samantapaisia kuusikulmaisia luokkahuoneita kuin samaan aikaan suunnittelemaansa Tapiolan kouluun ja lukioon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Friisilän koulun sivut Luokka:Espoon peruskoulut Luokka:Olari
Manna Dey

Padmabhusan Manna Dey (; 1. toukokuuta 1919 – 24. lokakuuta 2013) oli intialainen laulaja. Hänen alkuperäinen nimensä on Probodh Chandra Dey. Hän aloitti uransa playbacklaulajana elokuvassa Tamanna (1943). Häntä kuullaan lisäksi esimerkiksi elokuvassa Mashal (1950). Manna Dey levytti yli 3 500 laulua. Hän sai lukuisia palkintoja, kuten Padma Shrin (1971), Padma Bhushanin (2005), Dadasaheb Phalke -palkinnon (2007) ja Filmfaren elämäntyöstä (2011).Manna Dey: About Him Manna Dey meni vuonna 1953 naimisiin Sulochana Kumaranin kanssa. Parille syntyi lapsia. == Lähteet == Luokka:Intialaiset laulajat Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
C/2011 L4

C/2011 L4 on Havaijilla sijaitsevalla Pan-STARRS-teleskoopilla 5. toukokuuta 2011 löydetty komeetta.Remanzacco Observatory 9. kesäkuuta 2011Remanzacco Observatory 18. toukokuuta 2012 Se näkyi maapallolle paljain silmin erottuvana kohteena keväällä 2013 jääden jälkeen aikaisimmista kirkkausarvioista, jotka povasivat kohteesta huomattavasti kirkkaampaa. Löytöhetkellä komeetan magnitudiksi mitattiin +19,4, ja se oli 7,9 au:n etäisyydellä Auringosta eli Jupiterin ja Saturnuksen ratojen välissä. Alustavan ratalaskelman perusteella se olisi ohittanut Auringon noin 0,3 au:n etäisyydeltä, jolloin se kirkastuisi ainakin magnitudiin +2, mikäli se säilyisi ehjänä. Myöhemmin huippukirkkauden ennustetta tarkennettiin magnitudiin +1, ja komeetan ollessa 4,6 au:n etäisyydellä Auringosta sillä todettiin tiivis koma ja havainnoissa optisella R-kaistalla runsasta pölynmuodostusta, mikä enteili komeetan huomattavaa kirkastumista ja näyttävän pyrstön kehittymistä Aurinkokunnan sisäosissa. Syyskuussa 2012 komeetalle oli alkanut muodostua havaittava pyrstö, ja sen kirkkaus oli kasvanut ennustetulla tavalla.Remanzacco Observatory 12. syyskuuta 2012 Laajasta havaintosarjasta laaditun tiedotteen MPEC 2013 A29 perusteella tehty ennuste (kuva) ennakoi huippukirkkauden kasvua magnitudin 0 tuntumaan. Tämä olisi riittänyt tekemään komeetasta yhden yötaivaan kirkkaimmista kohteista ja kirkkaimman komeetan pohjoisella taivaalla vuonna 2007 näkyneen 17P/Holmesin jälkeenSky and Telescope: Comet Pan-STARRS: Still on Track (julkaistu 12. huhtikuuta 2012, viitattu 13. tammikuuta 2013) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tulossa komeettojen huippuvuosi. Yle.fi 13. tammikuuta 2013 (viitattu 13.1.2013) * IAU circular 9215 (2011 June 8): COMET C/2011 L4 (PANSTARRS), COMETS C/2009 Y16 AND C/2009 Y17 (STEREO) * Pan-STARRS Telescope Finds New Distant Comet. University of Hawaii 16. kesäkuuta 2011 * Cometography: C/2011 L4 (PANSTARRS) Luokka:Komeetat
Marcus Groth

Carl Marcus Groth (10. kesäkuuta 1960 Helsinki)Teatterit ja teatterintekijät 2005, Teatterin tiedotuskeskus 2005, ISBN 952-471-629-1, sivu 164. on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja hahmoterapeutti. Groth on toiminut Teatterikorkeakoulun (TeaK) näyttelijäntyön professorina vuosina 1998–2000. Grothin teatterinäkemys on synteesi teatterin ja hahmoterapian elementeistä.Karoliina Reunanen: Näyttelijän luovan työn fenomenologia ja Marcus Grothin hahmoterapeuttinen teatterinäkemys Professorikautensa jälkeen Groth on näytellyt etenkin Helsingin Svenska Teaternissa ja Åbo Svenska Teaterissa.Marcus Groth, Ilona-esitystietokanta, Teatterin tiedotuskeskus, viitattu 19.12.2014. Vuonna 2019 Groth ilmoitti, että 24. huhtikuuta alkaen hän aloittaa näyttämölakon, kunnes Suomi muuttuu hiilineutraaliksi tai osoittaa hyvin vakuuttavasti, että sillä on aikataulu ja politiikka tämän tavoitteen saavuttamiseksiMarcus Groth: Jag går i strejk för klimatet // Hufvudstadsbladet, 11.04.2019. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fifi.voima.fi * Skenet * IMDB Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Shape of Despair (albumi)

Shape of Despair on suomalaisen samannimisen yhtyeen kokoelma-albumi, joka on julkaistu vuonna 2005 levymerkillä Spikefarm Records. Vuonna 2006 albumista julkaistiin uusintapainos levymerkillä Season of Mist. == Kappaleet == # # # # # # # == Kokoonpano == * Azhemin – laulu (kappale 4) * Natalie Koskinen – laulu (kappaleet 1, 3 & 4) * Pasi Koskinen – laulu (kappale 1) * Toni Mäensivu – laulu (kappaleet 3, 5, 6), rummut (kappaleet 3 & 5–7) * Sami Uusitalo – basso (kappale 1) * Tomi Ullgrén – basso (kappaleet 4–7), kitara (kappaleet 1–3) * Samu Ruotsalainen – rummut (kappaleet 1–2) * Jarno Salomaa – kitara, syntetisaattori === Muut tekijät === * Mariusz Krystew – grafiikka * Mika Jussila – masteroija * Anni Puuppo – valokuvat == Arvostelut == * Imperiumi: 7½/10Shape of Despair Shape of Despair Viitattu 13.12.2022. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Shape of Despair discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2005 kokoelma-albumit Luokka:Shape of Despairin albumit
Morki

Morki () tai Morko () on Marin tasavallassa Venäjällä sijaitseva kaupunkityyppinen taajama ja Morkin piirin hallinnollinen keskus. Morki sijaitsee Marinmaan itäosissa, melko lähellä Tatarstanin rajaa. thumb|210px|left|Ortodoksikirkko Marinmaan Morkissa thumb|210px|left|Mari Elin tasavallan Morkin taajaman kulttuuritalo thumb|210px|left|Morkin piiri Marin tasavallassa thumb|150px|left|Marimaan Morkon piirin tienvarsikyltti Morkin taajaman asukasluku oli Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 9 914 ja koko Morkin piirin 32 403. Taajamassa toimi aiemmin meijeri. Siellä on muun muassa kulttuuritalo ja ortodoksinen kirkko. ==Liikenneyhteydet== Päällystetty maantie Morkoon saapuu länsilounaasta, jossa on noin 55 kilometrin päässä myös lähin rautatieasema, Moskovasta tasavallan pääkaupungin Joškar-Olan kautta Kazaniin johtavan radan väliasema Šigakovo. Joškar-Olaan on noin 92 km kilometrin matka. Šigakovon kautta pääsee myös Tatarstanin pääkaupunki Kazaniin, joka on noin 150 kilometrin päässä; pienempiä teitä pitkin matka voi olla kilometreinä lyhyempikin. Vuoden 2013 alussa Yle Teemalla esitetyssä kulttuuridokumenttisarjassa Suomensukuiset 30 päivässä näyttelijä Ville Haapasalo vieraili Morkin piirin Šorunžan kylässä (), joka sijaitsee Morkin kaupunkityyppisen taajaman itäpuolella. Morkin taajamasta johtaa hiekkatie (37 tai 38 km) tähän marikylään. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Morkin piirin sivusto (adm-morki.ru) *Šorunžan kylä Morkin piirin sivustolla (adm-morki.ru) *Morkia käsittelevä tiedotusportaali (morki.ru) Luokka:Marin tasavallan kaupunkityyppiset taajamat Luokka:Mari Elin piirit
Nukku-Matti ja Herra Kuu

Nukku-Matti ja Herra Kuu on Olli Lindholmin ja Susanna Hietalan 13. huhtikuuta 2012 ilmestynyt yhteisalbumi. Albumi koostuu Vexi Salmen sanoittamista ja Kassu Halosen säveltämistä kehtolauluista, jotka on sävelletty ja sanoitettu alun perin jo vuonna 1998, lukuun ottamatta kappaletta ”Vanha taika”, joka on Lindholmin itsensä säveltämä. Vexi Salmi löysi valmiit kappaleet pöytälaatikostaan joulusiivouksen yhteydessä vuonna 2010 ja tarjosi niitä Lindholmille sekä kosketinsoittaja Mikko Kangasjärvelle, jotka osoittivat kiinnostusta kappaleita kohtaan. Kangasjärvi on myös tuottanut levyn yhdessä Jari Latomaan kanssa sekä valinnut levyllä soittavat muusikot Lindholmin toiveiden pohjalta. Lindholm itse kuvaili albumia ”herkäksi levyksi, joka sopii niin lapsen kuin aikuisenkin hetkeen ennen nukkumaanmenoa”. == Kappaleet == Kaikki kappaleet sanoittanut Vexi Salmi. Sävellykset Kassu Halonen, paitsi ”Vanha taika” sävellys Olli Lindholm. # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Olli Lindholm – laulu * Susanna Hietala – laulu, flyygeli * Mikko Kangasjärvi – flyygeli, harmonikka, kosketinsoittimet, perkussiot * Jari Latomaa – taustalaulu, kosketinsoittimet, perkussiot * Sami Kuoppamäki – rummut, perkussiot * Teemu Broman – basso * Mikko Kosonen – kitarat * Jyrki Telilä – slidekitara, tremolokitara * Matti Kallio – irlantilaiset pillit, harmonikka * Pirkko Kontkanen – viulu * Tommi Kolunen – trumpetti, flyygelitorvi * Eemil Tikanmäki – erhu === Tuotanto === * Mikko Kangasjärvi – tuottaja * Jari Latomaa – tuottaja, äänittäjä (Deerhouse Studio), editoija, ohjelmoina * Jani Viitanen – äänittäjä (laulu, Headline Studio) * Juuso Nordlund – äänittäjä (flyygeli, JJ-studio) * Fireland Reykjavik Studio – Matti Kallion osuuksien äänitys * Sampo Haapaniemi – miksaaja (Studio LoHi) * Jaakko Viitalähde – masteroija (Viitalähde Mastering) == Lähteet == Luokka:Olli Lindholmin albumit Luokka:Suomalaiset lastenalbumit Luokka:Vuoden 2012 albumit
Valerie Mahaffey

Valerie Mahaffey (16. heinäkuuta 1953 Sumatra, Indonesia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Mahaffey syntyi Sumatralla mutta muutti sieltä opiskelemaan Texasiin. Josta hän valmistui vuonna 1971 The University of Texas at Austin -koulusta. Mahaffey näytteli merkittävää roolia Alma Hodgena Täydelliset naiset -televisiosarjan kolmannella tuotantokaudella. Mahaffey näytteli sivuroolia Eve viidessä Villi Pohjola -televisiosarjan jaksossa vuosina 1991–1995. Valerie näytteli myös terapeuttia televisiosarjassa Taran monta elämää. Hän on naimisissa Joseph Kellin kanssa, ja heillä on yksi yhteinen lapsi. Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Poliisiministeri

Poliisiministeri on hallituksen jäsen, joka vastaa tyypillisesti kansallisesta turvallisuudesta, mukaan lukien esimerkiksi poliisi, salainen poliisi, rajavartiolaitos ja mahdolliset terrorismin vastaiset erikoisjoukot. Joissakin valtioissa myös oikeuslaitos saattaa kuulua poliisiministeriön alaisuuteen, mutta useissa valtioissa poliisiministerin tehtävät on sisällytetty sisäministerille. Näin myös Suomessa, vaikka esimerkiksi lehdistö kutsuu sisäministeriä joskus poliisiministeriksi.Poliisilehti 3/2007: Anne Holmlundista poliisiministeri Viitattu 14.1.2013MTV3.fi: Poliisiministeri teki rahaa sijoituksilla Viitattu 14.1.2013 Merkittäviin historiallisiin poliisiministereihin lukeutuu Joseph Fouché (1763–1820), joka uudisti Napoleon I:n aikana Ranskan poliisilaitoksen ja perusti maahan myös tehokkaan ja pelätyn salaisen poliisin.Joseph Fouché-lyhytbiografioita Viitattu 14.1.2013 ==Lähteet== Luokka:Hallitukset Luokka:Ministerit
Opritšnikki

Opritšnikki () oli Venäjän tsaari Iivana Julman (1533–1584) perustaman järjestön jäsenen nimitys. Opritšnikkien tehtävänä oli hallita Venäjään kuuluneita Opritšninaksi kutsuttuja etäisiä alueita, tuhota kaikenlainen Iivanan valtaan kohdistuva vastarinta ja pelottaa alueiden asukkaat uskollisiksi alamaisiksi. Opritšnikkeja pidetään historiallisena esimerkkinä hirmuhallinnon valtakoneistoon kuuluvasta salaisesta poliisista. Opritšnikkien tunnuksissa oli koirien päitä ja luutia. Symbolit kertoivat, että opritšnikit tulevat vainuamaan tsaarin vastustajat ja lakaisemaan nämä pois Venäjältä. Uskollisuutensa vuoksi heitä myös kutsuttiin joskus "tsaarin koiriksi". Tsaari muodosti myös oman henkivartiokaartinsa valituista opritšnikeista. Opritšnikkien tarkoitus oli hallita kauhulla ja niin he myös tekivät. He teloittivat tsaarin vastustajina kokonaisia sukuja ja klaaneja, jopa kyliä ja kaupunkeja. Merkittävin tapahtuma oli vuoden 1571 Novgorodin puhdistus, jossa kidutettiin ja teloitettiin historioitsijoiden laskelmien mukaan kahdesta tuhannesta jopa 15 000 kaupunkilaiseen. Pjotr Tšaikovski sävelsi vuosina 1870–1872 Ivan Lazjetjnikovin 1842 kirjoittamaan näytelmään perustuvan oopperan Opritšnik. Tchaikovsky Research: The Oprichnik - Опричник Viitattu 14.1.2013 ==Katso myös== * Heinrich von Staden – saksalainen seikkailija, joka tutustui Iivana Julmaan ja toimi opritšnikkina Venäjällä * Ohrana – Venäjän keisarikunnan aikainen salainen poliisi == Lähteet == Luokka:Venäjän historia Luokka:Venäjän poliisitoimi
Venäjän federaation asevoimien yhteisakatemia

thumb|300px|Venäjän sotilasakatemian sisäänkäynti Venäjän federaation asevoimien yhteisakatemia () eli Venäjän sotilasakatemia on Moskovassa sijaitseva Venäjän sotakorkeakoulu. Koulu uudelleenorganisoitiin ja -nimettiin 1998 Neuvostoliiton aikana perustetuista Frunzen sotilasakatemiasta, Malinovskin panssarijoukkojen akatemiasta ja Šapošnikovin korkeimpien upseerien kursseista. Frunzen akatemian lailla sen historialliset juuret ovat keisarillisen Venäjän Nikolajevskin yleisesikunta-akatemiassa. Vuonna 2008 koulun alaisuuteen liitettiin useita eri puolella maata toimivia sotilaskouluja ja -instituutteja. Tällä hetkellä laitoksen sotatieteen ja -koulutuksen keskus tarjoaa: * koulutusta ja jatkokoulutusta asevoimien upseereille, korkeasti koulutetuille komentajille ja sotilasinsinööreille, tieteellistä ja pedagogista koulutusta * koulutusta ja jatkokoulutusta komentaville upseereille ja insinööreille, sekä sotakorkeakoulujen, yliopistojen ja instituuttien tieteellisillä ja pedagogisilla aloilla toimiville henkilöstölle * perustavaa ja sovellettua tutkimusta valtion puolustuksen voimistamiseksi ja sotilaallisen ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi Venäjän sotilasakatemia Venäjän sotilasakatemia Venäjän sotilasakatemia
Arvi Hautamäki

Arvi Erland Hautamäki (28. helmikuuta 1897 Viipuri – 10. helmikuuta 1972)Hautamäki Arvi, henkilötiedot Työväen Arkisto. Viitattu 26.8.2017. oli suomalainen kansansivistystyön vaikuttaja, joka toimi Työväen Sivistysliiton (TSL) pääsihteerinä vuosina 1945–1963. Hän sai kouluneuvoksen arvonimen 1949.Kuka Kukin On 1954, s. 185 Runeberg.org.Arkistonmuodostaja Hautamäki Arvi Työväen Arkisto. Viitattu 26.8.2017. Hautamäen isä oli konemestari Johan Henrik Hautamäki (ent. Jakobsson). Hautamäki oli itseoppinut, lukuun ottamatta Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa vuosina 1932–1936 suoritettuja opintoja. Hän osallistui TSL:n toimintaan sen perustamisesta vuonna 1919 alkaen. Hän oli TSL:n järjestäjänä 1924–1929 ja opintosihteerinä 1929–1938 sekä Työväen Akatemian yhteiskunnallisten aineiden opettajana 1938–1945 ja vt. johtajana 1939–1940 ja 1941–1945. Vuonna 1945 hänet valittiin TSL:n pääsihteeriksi. Hautamäki oli myös Suomen Sosialidemokraattisen Työläisnuorisoliiton puheenjohtaja 1928–1931, Kansansivistysopillisen Yhdistyksen johtokunnan jäsen vuodesta 1941, Suomen Liiketyöntekijäin Liiton liittoneuvoston puheenjohtaja vuodesta 1946, valtion kansansivistyslautakunnan sihteeri vuodesta 1946, Neuvostoliittoinstituutin johtokunnan jäsen vuodesta 1947 sekä Yhteiskunnallisen korkeakoulun hallituksen jäsen vuodesta 1952. Lisäksi hän kuului Voionmaa-opiston ja Kiljavan opiston johtokuntiin. == Teoksia == * Kommunistit parlamentissa ja taantumus : kirjoitettu puhe ; kirj. A. H:ki. Viipurin piirin sos.-dem. nuorisojärjestö, Viipuri 1922 * Luokkavoimanne : puhe, sopii esitettäväksi työväenjärjestöjen iltamissa ja perhejuhlissa ; kirj. A. H:ki. Viipurin piirin sos.-dem. nuorisojärjestö, Viipuri 1922 * Vapauden, oikeuden puolesta ja kaikkea sortoa vastaan : puhe työväenjärjestöjen juhliin ; kirj. A. H:ki. Viipurin piirin sos.-dem. nuorisojärjestö, Viipuri 1922 * Sosialismin teoriaan tutustuminen. Työväen sivistysliiton opintosuunnitelmia, Hämeenlinna 1928 * Sosialistinen keskustelukerho : työväen sivistysliiton opintosuunnitelmia. Työväen sivistysliitto, Helsinki 1929 * Itsekasvatusoppi : opintosuunnitelma. Työväen sivistysliitto, Helsinki 1932 * Valtiotietoa Suomen valtiosäännön pohjalla. Työväen sivistysliitto, Helsinki 1933 * Järjestötehtävien opiskelu. Työväen sivistysliitto, Helsinki 1934 * Työlainsäädännön kerho-opiskelu : TSL:n opintosuunnitelma. Suomen ammattiyhdistysten keskusliiton julkaisusarja n:o 4. Helsinki 1935 * Sosialismin historian ja teorian peruskurssi : uusittu opintosuunnitelma. Työväen sivistysliitto, Helsinki 1936 == Toimitustöitä == * Järjestötoimitsijain käsikirja ; toim. E. K. Louhikko, Arvi Hautamäki ja Emil Sallila. Kansanvalta, Helsinki 1931, 2. uud. ja tark. painos Suomen ammattiyhdistysten keskusliitto, Tampere 1937 * Työväen tietokirja ; toim. Atte Pohjanmaa ; toimitusneuvosto Arvi Hautamäki ym. Tammi, Helsinki 1951 * Työväen omaehtoinen sivistystyö ; toimituskunta Arvi Hautamäki ym. Tammi, Helsinki 1954 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Demarinuorten puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Ilmari Havu

Ilmari Havu, vuoteen 1906 Falck (29. kesäkuuta 1895 Viipuri – 4. elokuuta 1967 HelsinkiOtavan Iso tietosanakirja, osa 10 (ei sivunumeroa). Otava 1967.) oli suomalainen ensyklopedisti ja kirjallisuushistorioitsija. ==Henkilöhistoria== Ilmari Havun vanhemmat olivat Turun hovioikeuden varapresidentti Gustaf Evert Havu ja Anna Wallin ja puoliso vuodesta 1921 Laila Lindholm. Havu tuli ylioppilaaksi 1913 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1916 ja lisensiaatiksi 1921. Havu väitteli filosofian tohtoriksi 1923 tutkielmalla Pietari Päivärinta: Kirjallishistoriallinen tutkimus. Hän toimi Helsingin lyseon lehtorina 1937–1959 ja koulun rehtorina 1957–1959. Havu oli Otavan tietosanakirjojen ja aikalaiskirjojen toimitussihteeri ja päätoimittaja vuodesta 1924.Otavan Iso tietosanakirja, osa 3, p. 471. Otava 1968. Hän oli Juhani Ahon nimeä kantavan seuran ensimmäinen puheenjohtaja vuodesta 1947Juhani Ahon seura. ja Turun Suomalaisen Yliopistoseuran perustajia. Havulle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1965.Turun yliopiston suomalaisen yliopistoseuran alkuvuosien historian lähteitä ja keskeisiä henkilöitä. ==Julkaisuja== * Pietari Päivärinta, 1923 (väitöskirja) * Kauppis- Heikki, 1925 * Juhani Aho, 1929 * Lauantaiseura sekä sen miehet, 1945 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka: Suomalaiset päätoimittajat Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat Luokka: Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Benediktio

Benediktio (, sanoista bene, hyvin ja dictio, lausuminen) tarkoittaa kirkollista siunaustoimitusta.Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1989–1993, hakusana benediktio. Benediktion kautta osoitetaan Jumalalle pyyntö, että hän antaisi siunauksensa jollekin siunattavalle henkilölle tai esinelle . Evankelisissa kirkoissa tällaisia toimituksia ovat esimerkiksi avioliittoon vihkiminen ja hautaus.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965, hakusana benediktio. Katolisessa kirkossa siunaustoimitus voi kohdistua sekä ihmisiin että esineisiin, jotka toimituksen avulla saavat kirkon siunauksen. Siunaustoimituksessa käytetään apuna esimerkiksi rukouskaavaa, käsien päällepanemista, vihkivedellä pirskottamista, suitsutusta tai ristinmerkkiä. Siunaustoimitukset ovat osaltaan sakramentaaleja eli sakramenttien kaltaisia toimituksia, mutta eivät varsinaisia sakramentteja. Toimituksista on laadittu erityisiä käsikirjoja, joista käytetään nimitystä libri benedictionales tai benedictionaria. Yleisen benediktion antamiseen on oikeus ainoastaan paavilla. Hän suorittaa sen kolmesti vuodessa aloittaen julistuksensa sanoilla urbi et orbi eli kaupungille (Roomalle) ja koko maailmalle.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966, hakusana benediktio. ==Lähteet== Luokka:Uskonnollinen kokemus ja toiminta he:ברכה Luokka:Jumalanpalvelukset Luokka:Kirkolliset toimitukset Luokka:Kristilliset rukoukset
Lopes

Lopes on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Adriane Lopes (s. 1976), brasilialainen lakimies, Campo Granden pormestari * Alexandre Lopes (s. 1974), brasilialainen jalkapalloilija * Anthony Lopes (s. 1990), ranskalais- portugalilainen jalkapallomaalivahti * António Pedro de Brito Lopes, Toni (s. 1978), portugalilainen jalkapalloilija * Arnaldo Edi Lopes da Silva (s. 1982), portugalilainen jalkapalloilija * Assis Lopes (s. 1934), brasilialainen katolinen piispa * Éderzito António Macedo Lopes (s. 1987), portugalilainen jalkapalloilija * Fernando Lopes-Graça (1906–1994), portugalilainen säveltäjä[1], kapellimestari ja musikologi * Fernão Lopes (n. 1380–1459), portugalilainen kronikoitsija * Carlos Lopes (s. 1947), portugalilainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja * Gilberto Pereira Lopes (s. 1927), brasilialainen katolinen arkkipiispa * Joaquim Wladimir Lopes Dias (s. 1957), brasilialainen katolinen piispa * José Ubiratan Lopes (s. 1947), brasilialainen katolinen piispa * Kátia Lopes (s. 1973), brasilialainen lentopalloilija * Laura Lopes (s. 1978), brittiläinen taidegalleristi ja kuningatar Camillan tytär * Leila Lopes (s. 1986), angolalainen Miss Universum 2011 * Lisa Lopes (1971–2002), yhdysvaltalainen rap-artisti * Marcel Gonçalves Costa Lopes, Gonçalves (s. 1966), brasilialainen jalkapalloilija * Marcos Lopes (s. 1995), portugalilainen jalkapalloilija * Maria do Couto Maia-Lopes (1890–2005), 114-vuotiaaksi elänyt portugalilainen * Miguel Lopes (s. 1986), portugalilainen jalkapalloilija * Oscar Lino Lopes Fernandes Braga (1931–2020), angolalainen roomalaiskatolinen piispa * Paulo José Lopes Figueiredo (s. 1972), angolalainen jalkapalloilija * Priscilla Lopes-Schliep (s. 1982), kanadalainen pika-aitajuoksija * Roberto Lopes Miranda, Roberto (s. 1944), brasilialainen jalkapalloilija * Valmiro Lopes Rocha, Valdo (s. 1981), espanjalainen jalkapalloilija * Wagner Lopes (s. 1969), brasilialais- japanilainen jalkapalloilija. == Katso myös == * López
Medvedevo

Medvedevo (, ) on kaupunkityyppinen taajama, joka sijaitsee Marin tasavallan pääkaupungin Joškar-Olan länsinaapurina Venäjällä. Taajama toimii myös tasavallan aluehallintoon liittyvän Medvedevon piirin keskuksena. thumb|220px|left|Medvedevon taajama kuuluu Joškar-Olan joukkoliikenteen palvelujen piiriin. thumb|220px|left|Medvedevon piirin alue Marin tasavallassa. Medvedevon taajaman asukasluku oli Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 16 841 ja koko Medvedevon piirin 67 703. Paikkakunnalla on muun muassa kotiseutumuseo ja pieni eläinpuisto. Joškar-Olan koulutus- ja kulttuuripalvelut sekä liikenneyhteydet ovat myös Medvedovon asukkaiden käytössä, sillä keskustojen etäisyys toisistaan on noin viisi kilometriä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Posjolok Medvedevo (12rus.ru) *Medvedovon piirin sivusto (http://www.medvedevo12.ru/) Luokka:Marin tasavallan kaupunkityyppiset taajamat Luokka:Mari Elin piirit