Aseteollisuus

Aseteollisuus on maailmanlaajuinen teollisuuden ala, joka valmistaa, suunnittelee, kehittää ja huoltaa aseita ja muuta sotakalustoa. Aseteollisuuden tuotteisiin kuuluvat aseiden lisäksi muun muassa ammukset, ohjukset, sotilaslentokoneet ja -laivat, tykit, panssarivaunut, käsikranaatit, maamiinat, pimeänäkölaitteet, sekä näihin liittyvät tarvikkeet ja järjestelmät. Asekauppa on aseteollisuuden tuotteiden vaihtoa kahden tai useamman osapuolen välillä, useimmiten, mutta ei ainoastaan, valtioiden kesken. Nykymuotoinen aseteollisuus on kansainvälistä liiketoimintaa, jossa on mukana niin yksityisiä kuin valtiollisia toimijoita. Asekauppaa sääntelevät kuitenkin lukuisat kansainväliset sopimukset sekä usein myös kansallinen lainsäädäntö. ==Valtiot ja yritykset== Monissa maissa aseteollisuus on ollut valtion omistuksessa, esimerkiksi Suomessa vuonna 1936 perustettu Valtion tykkitehdas ja 1921 toimintansa aloittanut Valtion lentokonetehdas (nimien vaihtuessa vuosikymmenten aikana). Tällöin valtio on osapuolena myyjänä ja ostajana. Näin jatkui 1990-luvulle asti, jolloin länsimaiden – Ranskan, Ison- Britannian ja Yhdysvaltojen – ”valtio ostajana ja yksityinen, usein pörssinoteerattu ja suurikokoinen yritys laitteen toimittajana ja enenevästi palveluntuottajana” -malli levisi ainakin kaikkialle EU:ssa. Samaan aikaan aseteollisuus konsolidoitui siten, että Yhdysvalloissa on esimerkiksi sotilaslentokoneita valmistaa kolme yhtiötä ja EU:ssa kaksi. Merisodan aseissa tilanne on samankaltainen, mutta maavoimien aseissa konsolidaatio (toimijoiden yhteenliittyminen) on kesken. Joka tapauksessa markkina on oligopolistinen. Monille uusille maille on ollut tärkeää luoda oma aseteollisuus. Näin tapahtui aikoinaan muun muassa Suomen kohdalla ja nyttemmin esimerkiksi Iranin kohdalla. Etelä-Afrikka kehitti merkittävän aseteollisuuden kauppasaartoaikana vaikka se pystyikin ostamaan länsimaista tarvitsemansa. Israelin tilanne on ollut samanlainen – oma kapasiteetti suunnitella ja valmistaa aseita, jopa viedä niitä, luo paremman neuvotteluaseman ostotilanteissa. Oma aseteollisuus on keino näyttää kansakunnan kyvykkyyttä, toisaalta esimerkiksi Iranin kohdalla sen väitettyä kyvykkyyttä muun muassa ohjustuotannossa käytetään sitä vastaan uhkakuva-skenaarioilla. Aseteollisuus voi osoitetusti toimia vaikka rauhansopimus sen kieltäisi: Versaillesin rauhansopimuksen kieltäessä muun muassa lentokoneteollisuuden Saksalta vuonna 1919, Saksa oli siirtänyt tehtaansa Hollantiin (Fokker), Sveitsiin, Suomeen (Valtion lentokonetehdas), Ruotsiin (SAAB) ja 1923 alkaen Neuvostoliittoon. Aseteollisuuden ja muun teollisuuden osuus aseiden tuotannossa on aina ollut hämärä erottaa. Esimerkiksi Yhdysvaltain ilmavoimien tuhottua merkittävän osan Schweinfurtin kuulalaakeritehtaista vuosina 1942–1943 Ruotsin SFK lisäsi rajusti kyseisten tuotteiden vientiä Saksaan. Nykyään esimerkiksi maailman suurimpiin aseviejämaihin kuuluvan Venäjän asevienti on keskitetty 80-prosenttisesti valtionyhtiö Rosoboroneksportille (). Se on puolestaan osa suurta, 900 000 työntekijän valtionkorporaatio Rostehiä (). == Maailman suurimmat aseidenviejämaat == Tällä hetkellä maailman suurin aseidenviejämaa on Yhdysvallat. Ruotsalaisen rauhantutkimuslaitos SIPRIn tilastojen mukaan Yhdysvallat on ollut aseviennin tilastojen kärjessä sekä vuosina 2020 ja 2021 että kumulatiivisesti vuosina 1950-2021.SIPRI TOP LIST TIV TABLES TIV=total trend-indicator value, Selite: valitaan tietokannasta haluttu määrä suurimpia vientimaita (suppliers) tai tuontimaita (recipients) sekä halutut vuosiluvut; , sipri.org, viitattu 2.6.2022 Niin ikään SIPRIn mukaan 2010-luvulla Venäjä on lisännyt osuuttaan kansainvälisessä asekaupassa ja esimerkiksi ollut vuonna 2013 maailman suurimpana aseidenviejänä. Myös Kiinan merkitys asekaupassa kasvoi 2010-luvulla.SIPRI Importer/exporter TIV tables TIV=total trend- indicator value, Selite: valitaan tietokannasta esimerkiksi Exports from=All, Range of years= 2009-2013, Summarize data by recipient/supplier; , sipri.org, viitattu 20.7.2014 Oheisen taulukon arvot kuvaavat SIPRIn tilastoimaa asemyynnin laajuutta tutkimuslaitoksen kehittämällä arvotustavalla. Yksikkönä on miljoonaa SIPRI TIViä (trend-indicator value; SIPRI TIV oli alkujaan lähellä vuoden 1990 Yhdysvaltain dollaria). Esimerkiksi käytetyn asejärjestelmän kuten panssarivaunun myyntiarvoksi katsotaan 40 prosenttia uuden arvosta. Mikäli käytetty järjestelmä modernisoidaan, kauppa arvostetaan 66 prosenttiin uuden järjestelmän hinnasta. On huomattava, etteivät luvut kuvaa aseiden todellisia kauppahintoja. Monen asekaupan todellisia hintoja ei esitetä julkisuudessa.SIPRI Arms Transfers Database - Methodology , sipri.org, viitattu 20.7.2014 Sija 2021 Sija 2020 Valtio 2021 (milj. SIPRI TIV, vrt. vuoden 1990 USD) 1 1 10613 2 3 3954 3 2 2744 4 6 1717 5 8 1085 6 4 914 7 5 612 8 12 606 9 9 601 10 7 566 11 14 380 12 13 332 13 10 299 14 11 173 15 16 147 16 20 119 17 23 98 18 17 88 19 19 86 20 21 83 Lähde: SIPRI. === Suurimmat aseviejät vuosina 1950-2021 === Sija Valtio 1950-2021 (milj. SIPRI TIV, vrt. vuoden 1990 USD) 1 713634 2 450754 3 152936 4 143986 5 134262 6 90060 7 58480 8 35535 9 30985 10 25327 11 18873 12 18102 13 15860 14 15220 15 13015 16 12383 17 8380 18 8289 19 4477 20 3912 Lähde: SIPRI. == Maailman suurimmat aseidentuojat == Vuosina 2020-2021 maailman suurimpia aseiden tuojamaita olivat Intia, Qatar, Saudi-Arabia, Egypti, Australia ja Kiina. Oheinen taulukko listaa 20 suurinta aseidentuojaa vuonna 2021. Taulukon luvut esittävät rauhantutkimuslaitos SIPRI:n laskennallista asekaupan arvostusyksikköä (milj. SIPRI TIV, USD).SIPRI Importer/exporter TIV tables TIV=total trend-indicator value, Selite: valitaan tietokannasta esimerkiksi Imports from=All, Range of years= 2009-2013, Summarize data by recipient/supplier; , Stockholm International Peace Research Institute, sipri.org, viitattu 21.7.2014 Sija 2021 Sija 2020 Valtio 2021 (milj. SIPRI TIV, vrt. vuoden 1990 USD) 1 1 4414 2 6 1767 3 2 1723 4 4 1355 5 3 1235 6 7 901 7 53 899 8 12 893 9 10 885 10 8 884 11 9 738 12 5 720 13 17 610 14 13 589 15 15 492 16 14 440 17 359 18 18 349 19 49 345 20 20 328 Lähde: SIPRI. == Maailman suurimmat puolustusbudjetit == Sija Maa Menot (mrd. USD, 2021) Osuus koko maailmasta (%, 2021) % maansa BKT:sta (2021) -- Maailma yhteensä 2 113 100 -- 1 801 38 3.5 2 293* 14* 1.7* 3 76.6 3.6 2.7 4 68.4 3.2 2.2 5 65.9 3.1 4.1 6 56.6 2.7 1.9 7 56.0 2.7 1.3 8 55.6* 2.6* 6.6* 9 54.1 2.6 1.1 10 50.2 2.4 2.8 * SIPRI:n arvio. Lähde: SIPRI.Dr Diego Lopes da Silva, Dr Nan Tian, Dr Lucie Béraud-Sudreau, Alexandra Marksteiner and Xiao Liang: Trends in World Military Expenditure, 2021, pdf, SIPRI, April 2022, , viitattu 2.6.2022 ==Maailman suurimmat puolustusurakoitsijat== Sija Valtio Yhtiö Tulot (mrd. USD) puolustuteollisuuden % osuus 1 Lockheed Martin 65,4 89% 2 RTX Corporation 56,6 65% 3 Boeing 58,2 55% 4 Northrop Grumman 36,8 55% 5 General Dynamics 37,9 68% 6 BAE Systems 24,7 97% 7 Norinco 71,0 25% 8 AVIC 67,9 25% 9 China Electronics Technology Group 34,3 43% 10 L3Harris Technologies 18,2 78% 11 Airbus 56,8 21% 12 CASIC 37,7 32% 13 Leonardo 15,3 73% 14 Thales Group 19,4 47% 15 Huntington Ingalls 9,4 88% 16 Leidos 12,3 60% 17 Almaz-Antei 6,6 92% 18 Honeywell 32,6 18% 19 Booz Allen Hamilton 7,9 70% 20 China South Industries Group 33,9 16% 21 OAK 6,0 82% 22 Rolls-Royce 15,2 32% 23 EDGE 5,0 95% 24 General Electric 76,6 6% 25 Safran 18,8 24% 26 Mitsubishi Heavy Industries 34,7 13% 27 Rheinmetall 6,7 63% 28 Elbit Systems 4,7 91% 29 CACI International 6,0 69% 30 MBDA 4,1 99% 31 Naval Group 3,8 99% 32 Dassault Aviation Groupe 6,3 59% 33 Objedinennaja sudostroitelnaja korporatsija 4,7 79% 34 Textron 11,7 30% 35 Israel Aerospace Industries 4,2 84% 36 Saab 3,8 88% 37 Science Applications International Corporation 7,1 47% 38 Taktitšeskoje raketnoje vooruženije 3,3 98% 39 Babcock International Group 5,7 56% 40 Perspecta 4,5 70% 41 Amentum 3,7 83% 42 Hindustan Aeronautics 3,1 95% 43 KBR 5,8 50% 44 United Engine Corporation 3,9 73% 45 General Atomics 46 Rafael 2,7 98% 47 Fincantieri 6,7 40% 48 French Alternative Energies and Atomic Energy Commission (CEA) 5,8 44% 49 Oshkosh Corporation 6,7 33% 50 Hanwha Aerospace 4,5 50% *Lähde. SIPRI: == Aseteollisuus Suomessa == Suomessa oli vuonna 2008 noin 80 aseteollisuuden yritystä, joista suurimpia Patria ja Sako. Vuonna 2020 Suomi vei aseita noin 161 miljoonan euron edestä yhteensä 70 eri maahan: näistä siviiliaseiden vienti oli noin 81 miljoonaa, ja sotatuotteiden vienti noin 80 miljoonaa. Viisi suurinta vientimaata olivat Yhdysvallat, Itävalta, Arabiemiirikunnat ja Ruotsi. Suomi on merkittävä tekijä kansainvälisillä asemarkkinoilla: esimerkiksi Sako on Euroopan suurin kiväärinvalmistaja, ja Patrian puoliksi omistama Nammo on ainoa yhtiö maailmassa, joka valmistaa maailman myydyimmän Amraam-ohjuksen moottoreita. Väkilukuun suhteutettuna Suomi on ollut 2000-luvulla maailman 13. suurin aseiden viejä. Kansainvälistä asekauppaa seuraavat järjestöt ovat kritisoineet Suomen asevientiä varsinkin Arabiemiirikuntiin, Saudi-Arabiaan ja Turkkiin kohdistuvan viennin osalta: kaikki kolme valtiota ovat osallistuneet lähialueidensa sisällissotiin: Turkki Syyriassa ja Arabiemiirikunnat sekä Saudi-Arabia Jemenissä. == Valvonta ja kansainväliset sopimukset == Aseiden tuotantoa, kauppaa ja vientiä rajoittavat niin kansallinen lainsäädäntö kuin kansainväliset sopimukset. Esimerkiksi Suomessa yrityksen on anottava aseille vientilupaa. Lupia käsittelevä viranomainen riippuu tuoteryhmästä: sekä siviili- että sotilaskäyttöön soveltuvien tuotteiden kohdalla luvan myöntää ulkoministeriö, kidutusvälineiden ja kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon käytettäviin tuotteisiin luvan myöntää sisäministeriön poliisiosasto, sotatuotteiden vientiluvat myöntää puolustusministeriö, ja puhtaasti siviiliaseiksi luokiteltaville tuotteille poliisihallitus. Mikäli vienti kohdistuu muualle kuin ETA-maihin, Australiaan, Japaniin, Kanadaan, Sveitsiin, Uuteen-Seelantiin tai Yhdysvaltoihin, vienti edellyttää ulkoministeriön ulko- ja turvallisuuspoliittista lausuntoa. Kielteinen lupapäätös vaikuttaa kaikkiin EU-maihin: mikäli jokin EU-maa haluaa myöntää vientiluvan samalle taholle, jonne toinen EU-maa on kolmen vuoden sisään evännyt vientiluvan, sen on perusteltava, miksi kielteiseen päätökseen johtanut peruste on poistunut. Keskeinen asevientiä rajoittava sopimus on YK:n asekauppasopimus. Siinä muun muassa määritetään, että valtio vientilupaa ei saa myöntää, jos aseita käytettäisiin kansanmurhaan, rikoksiin ihmisyyttä vastaan, siviileihin kohdistuviin hyökkäyksiin tai muihin sotarikoksiin, tai jos on olemassa huomattava riski, että aseita käytettäisiin vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin. Muita kansainvälisiä asevalvontasopimuksia, joissa Suomi on mukana: (Lähde: Ulkoministeriö) * Ydinsulkusopimus, * Täydellinen ydinkoekieltosopimus, * Säännöstö pitkän kantomatkan ohjusten leviämisen estämiseksi, * Kemiallisten aseiden kieltosopimus, * Biologisten aseiden kieltosopimus, * Eräitä tavanomaisia aseita koskeva yleissopimus (CCW), * Ottawan sopimus, joka kieltää henkilömiinojen käytön, tuotannon, varastoinnin ja siirron. Asevalvontasopimuksia, joissa Suomi ei ole mukana: * Rypäleaseiden kieltosopimus, * Ydinaseiden kieltosopimus. == Katso myös == * Al Yamamah, Britannian ja Saudi-Arabian asekauppaa 1985–2007 * Aseidenriisunta * Tukholman kansainvälinen rauhantutkimusinstituutti (SIPRI) * SaferGlobe, Suomen asevientiä seuraava ajatushautomo ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Pienaseet ja asekauppa (Sadankomitea) * Yhdysvallat edelleen aseteollisuuden ykkönen – Suomellekin hävittäjiä kaupitteleva yhtiö nousi 25 kärkeen (MTV Uutiset 07.12.2020) Viitattu 2.6.2022 * Asevalmistaja Sako tänään 100 vuotta: Näin toimii suomalainen aseteollisuus nyt – "Ase näyttää yhä samalta, mutta ei se enää ole sama" (MTV Uutiset 31.03.2021) Viitattu 2.6.2022 * Top 20 Largest Arms Manufacturing Companies in the World (therichest.com 10.2.2015) Viitattu 2.6.2022 * YK:n Aseistariisuntaosasto (United Nations Office for Disarmament Affairs) Viitattu 2.6.2022 *