EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sanni Lehtinen

Sanni Lehtinen (s. 1993) on suomalainen opiskelija- ja mielenterveysvaikuttaja. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden kandidaatti ja opiskelee kansainvälistä politiikkaa Tampereen yliopistossa. Vuonna 2019 hän toimi Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtajana ja 2018 Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajana. Lehtinen on Helsingin yliopiston hallituksen jäsen kaudella 2022–2025. Vuosina 2020-2021 Lehtinen toimi opiskelijoiden mielenterveyttä ja opiskelukykyä edistävän Nyyti ry:n puheenjohtajana. Hän työskentelee Mielenterveyspoolin hankepäällikkönä. Lehtisen mukaan mielenterveyden palveluihin hakeutumisesta on tärkeää puhua ääneen, jotta apua tarvitsevat uskaltaisivat hakea sitä. Lehtinen oli vuoden 2021 kuntavaaleissa vihreiden ehdokkaana Helsingissä, mutta jäi valitsematta. Lehtinen on kirjoittanut yhdessä Amanda Pasasen ja Silja Uusikankaan kanssa teoksen Huijareiden vallankumous — Huijarisyndrooman yhteiskunnallisilla juurilla. == Teokset == Huijareiden vallankumous — Huijarisyndrooman yhteiskunnallisilla juurilla, Vastapaino (2021). Muut tekijät Amanda Pasanen ja Silja Uusikangas. ISBN 9789517689021 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Simon Kollerup

Simon Kollerup (s. 20. toukokuuta 1986) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Tanskan elinkeinoministerinä vuosina 2019–2022. Kollerup on istunut kansankäräjillä vuodesta 2011. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Simon Kollerup Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla * Simon Kollerup Tanskan sosiaalidemokraattisen puolueen verkkosivuilla Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Montreuillon

Montreuillon on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche- Comtén alueella. Se sijaitsee Yonnejoen varrella, noin 44 kilometriä Clamecyn kaupungista kaakkoon. Montreuillonin akvedukti rakennettiin vuonna 1841, ja sen avulla johdetaan vettä Nivernais’n kanavaan. Akvedukti on 152 metriä pitkä, siinä on 13 kaariholvia, ja se kulkee 33,5 metriä alta virtaavan Yonnen yläpuolella. Akveduktin pilareihin on merkitty veden korkeudet suurina tulvavuosina 1866 ja 1910. Kunnan alueella oleva linna Château de Chassy on rakennettu 1600-luvulla. Samalla paikalla on ollut jo 1200-luvulla linna, jonka avulla pystyttiin hallitsemaan kulkua Château-Chinoniin Yonnen laakson kautta. Linna päätyi Talleyrand-Périgordin suvun omistukseen vuonna 1807, ja vuodesta 1954 vuoteen 1961 taidemaalari Balthus asui siellä maalatakseen maisemia. Linna on ollut historiallisena monumenttina vuodesta 1975 lähtien. Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan). ==Tunnettuja kuntalaisia== *Jean Séverin (1911-1998), kirjailija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nièvren kunnat
Aakkula (sukunimi)

Aakkula on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Antero Aakkula (1909−2006), suomalainen majuri, yleisesikuntaupseeri ja asekätkijä *Katja Aakkula, suomalainen laulaja, laulunopettaja ja ääninäyttelijä.
Kaljunen

Kaljunen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Aatto Kaljunen (1907−1963), kasvatustieteilijä, opettaja ja rehtori *Anna-Liisa Antila-Kaljunen (o.s. Antila, 1915−2006), diplomiurkuri, kuoronjohtaja ja musiikkipedagogi, Aatto Kaljusen puoliso *Heikki Kaljunen (1893−?), punakaartilainen.
Arjas

Arjas on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Elja Arjas (s. 1943), matemaatikko, tilastotieteilijä ja professori *Rauni Arjas (1921−2006), taidemaalari
Gyula Peidl

Gyula Peidl (4. huhtikuuta 1873 Ravazd, Itävalta-Unkari – 22. tammikuuta 1943 Budapest) oli unkarilainen sosiaalidemokraattipoliitikko, ammattiyhdistysjohtaja ja maan pääministeri ja väliaikainen valtionpäämies kuuden päivän ajan elokuun alussa 1919. Peidl kävi neljä vuotta koulua, jonka jälkeen hänestä tuli kirjanpainotyöntekijä. Ammatin merkeissä hän vieraili Itävallassa, Sveitsissä ja Saksassa. Näillä matkoilla hän tutustui ammattiyhdistystoimintaan ja sosiaalidemokraattiseen poliittiseen liikkeeseen oppien myös saksankielen. Kotimaahan palattuaan hänestä tuli Unkarin kirjapainotyöläisten ammattiliiton johtaja.Markó 2006, s. 191–192 Vuonna 1909 hän liittyi Unkarin sosiaalidemokraattisen puolueeseen.Szilassy 1971, s. 49 Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Peidl oli Mihály Károlyin johtamassa Unkarin tasavallassa Dénes Berinkeyn hallituksessa ministerinä. Károlyin luovuttua vallasta ja kommunistien ottaessa maassa vallan, Peidl luopui ministerintehtävistään. Hän jatkoi kuitenkin jäsenyyttään Unkarin sosialistipuolueessa, joka syntyi kommunistien ja sosiaalidemokraattien liittyessä yhteen ja perustaessa Unkarin neuvostotasavallan. Unkarin neuvostotasavalta sortui elokuun alussa 1919 vain reilun neljän kuukauden jälkeen romanialaisten ylitettyä Tisza-joen tunkeutuen Unkarin ydinalueille. Romanialaiset marssivat pääkaupunkiin Budapestiin, hallitusvastuun ottivat muutamat sosiaalidemokraattiset ammattiyhdistysmiehet, joihin Gyula Peidl myös kuului. Hänestä tuli pääministeri ja väliaikainen Unkarin valtion päämies. Hänen hallituksensa ryhtyi kumoamaan neuvostohallituksen aikaisia toimenpiteitä.Huotari & Vehviläinen 2004, s. 201 Vain viikon johdettuaan sekavassa tilassa ollutta Unkaria oikeistovoimat kukistivat hänen hallituksensa.Szilassy 1971, s. 49, 55 Peidl valittiin sen jälkeen jälleen kirjanpainotyöläisten ammattiliiton puheenjohtajaksi, jossa roolissa hän oli mukana ympärysvaltojen kanssa käydyissä neuvotteluissa. Peidl joutui kuitenkin pakenemaan Itävaltaan Unkarissa olleiden puolisotilaallisten ryhmien uhattua surmata hänet. Hän palasi Unkariin marraskuussa 1921 jatkaen ammattiyhdistystoimintaansa. Vuonna 1922 hänet valittiin sosiaalidemokraattien edustajana parlamenttiin, jossa hän oli vuoteen 1931. Tänä aikana hän oli myös puolueen puheenjohtaja. Vuoden 1931 jälkeen hän vetäytyi eläkkeelle jättäen aktiivisen politiikan. Peidl kuoli tammikuussa 1943. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Unkarin pääministerit Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Kawaii

Kawaii ( tai ) on japanilainen sana, joka tarkoittaa "rakastettavaa" (kiinalaisista merkeistä 可 ja 愛), mutta käännetään usein tarkoittamaan söpöä. Käyttö vaihtelee ja sillä voidaan kuvailla asioita koiranpennuista vaatteisiin. Termillä on hauskaan viittaava nyanssi, joka on eri kuin "kauniilla". Kawaii-kulttuurin boomi alkoi 1970-luvulla eikä ole varsinaisesti loppunut. Termi on ollut olemassa ennenkin, mutta ei yhtä suuressa mittakaavassa. 1980-luvulla ilmestyi japanilaisia idoleja ja se vaikutti myös nuorten puhetapaan. Trendi jatkui 1990- ja 2000-luvuilla värikkäinä vaatteina. Hello Kitty -brändin tuottoisuus 2000-luvun alussa herätti huomiota ja söpöyden kulttuurista kirjoitettiin muun muassa Business Week Online -lehdessä. Viehätys söpöyteen sanotaan olevaan juurtunut japanilaiseen harmoniaa rakastavaan kulttuuriin. Miniatyyrien kerääminen juontaa Edo- kaudelle, jolloin netsuket olivat hyvin suosittuja. Erilaiset hahmot ja tavarat ovat levinneet ympäri maailman nopeasti. Kawaii-kulttuuri heijastaa muutoksia sosiaalisissa, taloudellisissa ja poliittisissa olosuhteissa, etenkin ajatuksissa työstä ja kulttuurista sekä käsityksistä tulevaisuudennäkymistä. Länsimaissa ensikosketus on värikkään muodin tai taiteen kautta ja muut käyttötavat jäävät vähemmälle huomiolle ja termiin yhdistetään tiivistettyjä nyansseja. == Lähteet == Luokka:Japaninkieliset sanat ja sanonnat
Nantoun piirikunta

Nantoun piirikunta (; Pha̍k-fa-sṳ: Nàm-thèu-yen) on Kiinan tasavallan, eli Taiwanin, piirikunta, joka sijoittuu melko tarkkaan keskelle maata. Muuta maata vähäisemmän kaupungistumisen ansiosta piirikunnassa on paljon maataloutta ja siellä kasvatetaan mm. riisiä, teetä, sokeria, banaaneja ja appelsiineja. Nantou on yksi Taiwanin keskeisimmistä teentuotantoalueista, ja lähes jokaisessa kunnassa on teepeltoja. Alue on myös ilmastonsa puolesta otollinen teen kasvattamiseen. == Maantiede ja ilmasto == Nantou on Taiwanin ainoa piirikunta, jolla ei ole lainkaan rantaviivaa. Piirikunnassa sijaitsee myös Taiwanin korkein vuori: Yu Shan. Maasto on ylipäänsä melko vuoristoista ja metsittynyttä. Noin 83 % piirikunnan pinta-alasta on metsän peitossa. Vuoristoisen maaston takia Nantou tunnetaan ”Taiwanin Sveitsinä”. Taiwanin pisin joki, Zhuoshui, saa alkunsa Nantoussa sijaitsewasta Wushe-järvestä. Toinen merkittävä järvi Nantoussa on Auringon ja kuun järvi, joka on myös suosittu turistikohde. Piirikunnan pinta-ala on 4 106 km2. Hualienin jälkeen Nantou on pinta-alaltaan Taiwanin toiseksi suurin piirikunta. Nantoun ilmasto on pääsääntöisesti leuto, mutta sateinen (Köppen-luokituksella: Cfa). Vuoden keskilämpötila Nantoun kaupungissa mitattuna on 21,1 °C ja vuoden keskiverto sademäärä on 1967 mm. == Historia == Nantoun ensimmäisiä asukkaita ovat atayalit ja bununit. Han-kiinalaiset perustivat kenraali Lin Cin johdolla Nantoun kaupungin vuonna 1677. Kiinalaiset alkoivat tämän jälkeen muuttamaan yhä enenevissä määrin käyttäen apunaan alueella virtaavia jokia. == Hallinto == Nantoun piirikunnan valtuusto koostuu 38 edustajasta. Nantou on jaettu 13 kuntaan, jotka puolestaan jakautuvat pienimmiksi yksiköiksi (kyliksi ja naapurustoiksi). Piirikunnan hallinnollinen keskus on Nantoun kaupunki. Vuoteen 1982 Nantou kuului julkishallinnollisesti Taichungin alaisuuteen, jonne nantoulaisten tuli matkustaa mm. oikeuden kuulemistapauksissa. Vuonna 2014 piirikunnanjohtajaksi valittiin Lin Ming-chen. == Väestö ja kulttuuri == Vuonna 2015 piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin 509 490. Maatalous on tärkeä elinkeino ja vuonna 2012 tehdyn selvityksen mukaan hieman vajaa 33 % piirikunnan asukkaista oli maanviljelijöitä. Piirikunnan virallinen kieli on mandariinikiina, mutta siellä puhutaan myös hakka-kiinaa, taiwania ja aboriginaalikieliä. Myös englantia puhutaan laajalti. Piirikunnan oma kulttuurikeskus avattiin vuonna 1982 ja se oli ensimmäinen Taiwanin keskiosissa. Piirikunnassa on kaksi isoa yliopistoa, Chi Nanin kansallinen yliopisto Pulin kaupungissa ja Nan Kain teknillinen yliopisto Caotunin kaupungissa. == Galleria == Tiedosto:Jiji New Wuchang Temple Halle 2.jpg|Wuchangin temppeli Tiedosto:猴探井茶園 Tea Gardens at Houtanjing - panoramio.jpg|Teepelto Huotanjingissa Tiedosto:Stele set up at Lushan Hot Spring.jpg|Lushanin kuumat lähteet == Lähteet == Luokka:Taiwanin piirikunnat
Lillgyltö

Lillgyltö on saari Paraisilla ja rekisterikylä Paraisiin kuuluvassa Korppoossa. Saari sijaitsee Korppoon lounaisosassa. Saarella on vanhoja maatiloja, muttei enää ympärivuotista asutusta. Lillgyltö on maastoltaan mäkinen ja metsäinen. Saaren entiset pellot ovat metsittyneet. Lillgyltön rekisterikylään kuuluu saaren lisäksi parisenkymmentä lähisaarta ja -luotoa. Lillgyltö on asutettu kirkonkirjojen perusteella 1700-luvulla. Lillgyltön ulkotilasta on varhaisin maininta vuodelta 1816. Tilasta lohkottiin Björkhagenin palstatila vuonna 1912. Nykyisin tiloja ei asuteta ympärivuotisesti ja niiden lisäksi saareen on rakennettu kesäasutusta. ==Lähteet== Luokka:Paraisten saaret Luokka:Korppoon kylät
Pingtungin piirikunta

Pingtung (; Pha̍k-fa-sṳ: Phìn-tûng-yen) on piirikunta Taiwanissa, eli Kiinan tasavallassa. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Pingtungin kaupunki. == Historia == Pingtungin alueen alkuperäisasukkaisiin kuuluvat paiwanit. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania saapui piirikunnan alueelle 1600-luvun alussa ja alkoi etsimään sieltä kultaa sitä kuitenkaan löytämättä. Vuonna 1867 Pingtungin rannikolla sattui ns. Roverin tapaus, jossa amerikkalainen laiva ajautui karille, ja paikalliset aboriginaalit hyökkäsivät laivan miehistön kimppuun tappaen heistä jokaisen. Tapauksesta kertoo vuonna 2021 ensi-iltansa saanut TV-sarja SEQALU: Formosa 1867. Piirikunnan nimen uskotaan tuleen Pingtungin korkeakoulusta, joka perustettiin Qing-dynastian aikana keisari Jiaqingin käskystä. Taiwanin kuuluessa Japanin imperiumiin (1895–1945) Pingtungia, joka ei kuitenkaan kattanut piirikunnan nykyistä aluetta, hallittiin Kaohsiungin kaupungista käsin. Nykymuodossaan piirikunta perustettiin 1950-luvulla, jolloin Kiinan tasavallan hallitus pakeni Taiwanin saarelle sisällissodan jälkeen. == Maantieto ja ilmasto == Piirikunta sijoittuu Taiwanin saaren eteläkärkeen ja sillä on rantaviivaa sekä Taiwaninsalmen että Tyynenmeren puolella. Pohjoisessa maastoa hallitsee vuoristo. Valosaastetta on vähän, minkä vuoksi mäkisillä alueilla on mahdollista harrastaa tähtien katselua. Rannikkoa hallitsee eroosion kuluttamat kivimuodostelmat. Pingtungin kokonaispinta-ala on 2 775 km2. Pingtungin ilmasto on trooppinen (Köppen-asteikolla Am), jota hallitsee monsuuni. Piirikunnan pääkaupungissa mitattuna vuoden keskilämpötila on 23,5 °C ja vuoden keskimääräinen sademäärä on 2 358 mm. == Väestö ja kulttuuri == Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2006 väestölaskennan mukaan 831 073. Pingtungissa on väestöön suhteutettuna eniten Taiwanin aboriginaalien (kuten paiwanit) omia kyliä. Aboriginalien kulttuuri piirikunnan alueella on hyvin elinvoimainen. Vuonna 1987 Pingtungissa, Sandimenin kunnassa, avattiin Taiwanin aboriginaalien kulttuuripuisto, jossa esitellään yhdeksän eri aboriginaalikansan kulttuuria sekä historiaa. Vuonna 2021 Taiwanin alkuperäiskansojen neuvosto avasi aboriginaalien kulttuurista kertovan näyttelykeskuksen, jota rahoitti neuvoston lisäksi myös Pingtungin piirikunnan paikallishallinto. == Hallinto == Piirikunnanjohtajana on toiminut Pan Men-an, joka valittiin tehtävään vuonna 2014. Paikallinen piirikunnan valtuusto koostuu 55 vaaleilla valitusta edustajasta. Pingtungin hallinnollinen jako perustuu 33 alueeseen, joista ainoastaan Pingtungin kaupungilla on kaupungin oikeudet. Lopuista kolme on kuntia (Chaozhou, Donggang ja Hengchun) ja loput 29 ovat kyliä. Kylistä kahdeksan (Sandimen, Wutai, Majia, Laiyi, Taiwu ja Chunri) on nimetty virallisesti aboriginaalien kyliksi. Liuqiun saari kuuluu hallinnollisesti Pingtungin piirikuntaan. == Lähteet == Luokka:Taiwanin piirikunnat
Ragnhild Pohanka

Ragnhild Pohanka (31. toukokuuta 1932 – 18. marraskuuta 2021) oli ruotsalainen poliitikko.En evig aktivist och idealist är borta Hän oli ympäristöpuolue vihreitten ja myöhemmin vasemmistopuolueen jäsen, hän oli Ruotsin valtiopäivien jäsen 1988−1991 ja uudelleen vuodesta 1994 vuoteen 1998.Ragnhild Pohanka (MP) ==Lähteet== Luokka:Ympäristöpuolue vihreiden poliitikot Luokka:Ruotsin Vasemmistopuolueen poliitikot Luokka:Ruotsin kansanedustajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
The Tribe – Heimo

Heimo tai The Tribe – Heimo () on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut ukrainalainen rikosdraamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Myroslav Slabošpitskyi (Миросла́в Слабошпи́цький). Sen pääosia esittävät Grigori Fesenko, Jana Novikova ja Roza Babi. Elokuva on viittomakielinen, eikä sisällä lainkaan dialogia tai tekstitystä. Elokuva sijoittuu kuurojen sisäoppilaitokseen, jossa oppilaat pyörittävät prostituutiorinkiä ja tekevät rikoksia. Heimo sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 21. toukokuuta 2014. Elokuva sai kriitikoilta myönteisen vastaanoton. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Ukrainalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2014 elokuvat Luokka:Rikosdraamaelokuvat Luokka:Elokuvat prostituutiosta
Keltalapinvuokko

Keltalapinvuokko (Dryas drummondii) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, lapinvuokkojen (Dryas) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja hidaskasvuinen kasvi, joka muodostaa mattomaisia kasvustoja. Kasvustoissa on runsaasti lehtiä, jotka ovat soikeita, nahkamaisia sekä nyhälaitaisia. Lehdet säilyvät talven yli tummanvihreinä, mutta kuihtuvat keväällä nopeasti uusien lehtien puhjetessa. Kukat ovat keltaisia ja sijaitsevat yksittäin 5–20 cm korkeiksi kasvavien kukkavarsien päissä. Keltalapinvuokko kukkii touko–heinäkuussa. Kukat tosin näyttävät siltä, etteivät ne missään vaiheessa avautuisi aivan kokonaan. Kesällä kehittyvät hedelmät ovat hahtuvallisia. Keltalapinvuokko kasvaa vuorten rinteillä, kalliohyllyillä ja purojen varsilla. Joskus sitä tavataan myös soraikoilla. Lajia kasvaa luonnossa Yhdysvaltojen luoteisosassa Washingtonin, Oregonin, Idahon ja Montanan osavaltioissa, Kanadassa Brittiläisessä Kolumbiassa sekä Alaskassa. Keltalapinvuokon tieteellisen nimen lajinimi (drummondii) on annettu skottisyntyisen Thomas Drummondin mukaan. == Lähteet == * Wildflower.org: Plant Database: Dryas drummondii == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Keltalapinvuokko (Dryas drummondii) * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Dryas drummondii * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dryas drummondii * Flora of North America: Dryas drummondii Luokka:Lapinvuokot
Merenkulkukoulutus Ahvenanmaan ammattikoululla

Merenkulkukoulutus Ahvenanmaan ammattikoululla (aiemmin Ålands sjömansskola) on osa Ahvenanmaan ammattikoulua Maarianhaminassa Ahvenanmaalla. Koulutus tarjoaa neljä suuntausta: korjaaja, vahtiperämies, vahtikonemestari ja laivasähköasentaja. Opetuksen kieli on ruotsi. Opetus on käytännönläheinen ja sisältää harjoittelua koululaivalla M/S Michael Sars. == Ammatilliset tutkinnot == Merenkulkualan tutkinnot koululla ovat: * Korjaaja (merenkulkualalla) * Vahtiperämies * Vahtikonemestari * Laivasähköasentaja == Historia == Koulutus sai alun perin alkuunsa nimellä Ålands sjömansskola (Ahvenanmaan merenkulkijakoulu) vuonna 1961. Vuonna 2011 koulu tuli osaksi Ahvenanmaan ammattikorkeakoulua (ruots. Högskolan på Åland) jonka jälkeen se siirtyi osaksi Ahvenanmaan ammattikoulua (ruots. Ålands yrkesgymnasium). Vuodesta 2020 koulutus on myös ollut osa Alandica Shipping Academya johon sisältyy kaikki merenkulkukoulutukset Ahvenanmaalla. == Aiheesta muualla == * Sjöfartsprogrammen vid Ålands yrkesgymnasium * Alandica Shipping Academy == Lähteet == Luokka:Suomen ammattioppilaitokset Luokka:Ahvenanmaan koulutus
Guido von List

Guido Karl Anton List, paremmin tunnettu nimellä Guido von List (5. lokakuuta 1848 – 17. toukokuuta 1919) oli itävaltalainen okkultisti, journalisti, näytelmäkirjailija ja romaanikirjailija. Hän paljasti/selitti uuspakanuuden ja uususkonnon nimeltä hetenismi, jonka hän väitti olevan uudestisyntynyt muinaisten saksalaisrodun uskonto ja johon hän lisäsi ariosofisia opetuksia, jota hän kutsui armanismiksi. Luokka:Itävaltalaiset kirjailijat Luokka:Itävaltalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Itävaltalaiset okkultistit Luokka:Itävaltalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1848 syntyneet Luokka:Vuonna 1919 kuolleet
Telluuritetrajodidi

Telluuritetrajodidi (TeI4) on telluurin ja jodin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä on tutkittu käytettäväksi valosähköisiin sovellutuksiin. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa telluuritetrajodidi on tummanharmaata tai mustaa kiteistä ainetta. Yhdiste on polymorfista ja sillä on viisi kidemuotoa, jotka ovat α-ε-muodot. Näistä vain alkeiskopiltaan ortorombinen δ-muoto on stabiili huoneenlämpötilassa ja se on rakenteeltaan tetrameeri. Muut muodot ovat trigonaalinen α-muoto, ortorombinen β-muoto, monokliininen γ-muoto ja tetragonaalinen ε-muoto. Telluuritetrajodidi hydrolysoituu veden vaikutuksesta telluuridioksidiksi ja vetyjodidiksi, mutta liukenee hieman asetoniin. Kuumennettaessa aine alkaa hajota telluuridijodidiksi noin 100 °C:n lämpötilassa ja telluuriksi ja jodiksi noin 400 °C:n lämpötilassa. Jodidien kansssa se muodostaa kompleksisen pentajodotelluraatti(V)ionin ([TeI5]-).James E. Hoffmann, Michael G. King, C. Carapella, J. E. Oldfield & R. D. Putnam: Tellurium and Tellurium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2011. Telluuritetrajodidia voidaan valmistaa telluurista ja jodista ja vaihtoehtoisesti telluuridioksidin tai telluurihapon ja vetyjodidin reaktiolla. :Te + 2 I2 → TeI4 :TeO2 \+ 4 HI → TeI4 \+ 2 H2O :H6TeO6 \+ 6 HI → TeI4 \+ I2 \+ 6 H2O Telluuritetrajodidia on tutkittu käytettäväksi aurinkokennojen materiaalina. ==Lähteet== Luokka:Jodidit Luokka:Telluuriyhdisteet
Syyspäivät

Helluntaiseurakuntien Syyspäivät (aik. Talvipäivät) on suomalaisen helluntailiikkeen vuosittain järjestettävä kirkolliskokous. Syyspäivät ovat helluntaiseurakuntien yhteiset neuvottelupäivät, joissa seurakuntien johtajat tekevät päätöksiä, joihin seurakuntien vanhimmistot ovat ottaneet tahollaan kantaa ennen tapahtumaa. Tapahtuma on tarkoitettu seurakuntien pastoreille, vanhimmille, diakoneille, evankelistoille, lähetystyöntekijöille ja seurakunnan muille avainhenkilöille, kuten esimerkiksi lapsi- ja nuorisotyön johtajille sekä HYRY-yhteisöjen edustajille. Syyspäivät järjestetään vuosittain viikolla 40. Vuoteen 2014 asti tapahtuma järjestettiin tammikuussa ja tunnettiin nimellä Talvipäivät. Vuonna 2014 tapahtumaan osallistui yli 800 osallistujaa. Talvipäivillä on muun muassa käsitelty helluntailiikkeen järjestäytymistä rekisteröidyksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi, helluntailaisten aktiivista osallistumista puoluepolitiikkaan ja pastoreiden valtakirjojen valmistelua, päätetty helluntaiherätyksen ja evankelis- luterilaisen kirkon yhteisen neuvottelukunnan jäsenistä sekä lausuttu helluntaiherätyksen yhteisiä julkilausumia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Syyspäivien verkkosivusto Luokka:Helluntaiherätys Suomessa Luokka:Kristilliset tapahtumat Suomessa
Usko Katto

Usko Katto (s. 2. marraskuuta 1966 Evijärvi) on suomalainen helluntailainen pastori ja seurakuntavaikuttaja. Katto on valmistunut teologian maisteriksi belgialaisesta Continental Theological Seminarysta. Katto toimii Tampereen helluntaiseurakunnan johtajana. Vuonna 2016 hän toimi Suomen Helluntaikirkon puheenjohtajana. Katto on toiminut myös Suomen luterilaisten ja helluntailaisten neuvottelukunnassa helluntailaisen delegaation puheenjohtajana. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Suomalaiset evankelistat Luokka:Suomalaiset helluntailaiset pastorit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomen Helluntaikirkko
Viljami Huumo

Tuomas Viljami Huumo (1. marraskuuta 1926 Nurmo – 13. toukokuuta 1995 Vantaa) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Huumon vanhemmat olivat maanviljelijä Tuomas Huumo ja Maria Tiisjärvi ja puoliso vuodesta 1952 kansakoulunopettaja Tellervo Susanna Latvala. Huumo toimi 1950-luvulla useissa eri Maalaisliiton tehtävissä, kuten Maaseudun Nuorten Liiton järjestösihteerinä ja kolmen Maalaisliiton piirin toiminnanjohtajana Etelä-Pohjanmaalla. Kirjapainoyhtiö Maakunnan palvelukseen Joensuuhun hän tuli toimitusjohtajaksi 1954 ja oli siinä tehtävässä neljännesvuosisadan ajan. Huumon johtamasta yhtiöstä tuli monipuolinen lehti-, kustannus- ja painotalo, jolla oli yli sata työntekijää jo 1960-luvun lopulla. Yhtiö perusti 1970-luvun lopussa myös elintarviketeollisuuden pakkauksia valmistavan tuotantolaitoksen, joka oli muun muassa johtava kuumasaumattavien alumiinikansien valmistaja Suomessa. Kirjapainon tytäryhtiö Maakunnan Kustannus työllisti puolestaan samaan aikaan yli kaksisataa henkilöä. Huumo, jolla oli runsaasti alansa ja alueellisia luottamustoimia, oli myös perustamassa matkailuyrityksiä Karjalan Matkailu ja Karelia Export ja toimi niiden hallinnossa. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1978, eläkkeelle hän jäi vuonna 1980. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Helena Korhonen

Helena Korhonen (s. 1956) on suomalainen helluntailainen pastori ja kirkkokunnanjohtaja. Korhonen toimi Lappeenrannan helluntaiseurakunnan pastorina ja vuonna 2021 Suomen Helluntaikirkon johtajana. Ennen pastorin uraa Korhonen on työskennellyt muun muassa yrityskonsulttina ja Kristillinen alkoholisti- ja narkomaanityö -järjestön hallintopäällikkönä. Korhosella on taustaa myös lapsi- ja nuorisotyössä sekä laulujen sanoittajana ja suomentajana. Korhonen jätti helluntaikirkon johtajan tehtävät eläköitymisen myötä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset evankelistat Luokka:Suomalaiset helluntailaiset pastorit Luokka:Suomen Helluntaikirkko Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
The Outfit

The Outfit on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen rikosdraamaelokuva, jonka on ohjannut Graham Moore. Elokuva on Mooren esikoisohjaus, ja kertoo englantilaisesta räätälistä joka päätyy Chicagoon, jossa hänen asiakkaitaan ovat gangsterit. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2022 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset rikosdraamaelokuvat
Sari Harmoinen

Sari Anneli Harmoinen (os. Setämaa) on suomalainen matematiikan ja luonnontieteen didaktiikan yliopistonlehtori. Hän on toiminut Oulun yliopiston Kasvatustieteiden tiedekunnan koulutusdekaanina vuodesta 2016 lähtien. Harmoinen on toiminut opettajana eri kouluasteilla vuodesta 1988 lähtien. Vuosina 1990–1992 Harmoinen toimi Tampereen normaalikoulun matemaattisten aineiden opettajana. Hän toimi ennen Oulun yliopistoon siirtymistä vuonna 2014, Jyväskylän Voionmaan lukion ja Oulun Pohjankartanon koulun matematiikan, fysiikan ja kemian lehtorina. Harmoinen on toiminut lisäksi Oulun Lumakeskuksen (OuLuma) vs. johtajana ja varajohtajana 2016-2020, Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) arviointineuvoston varapuheenjohtajan ja Karvin korkeakoulujen arviointijaoksen jäsenenä 2018-2022. Harmoinen valmistui 1998 filosofian maisteriksi Jyväskylän yliopistosta. Filosofian tohtoriksi Harmoinen väitteli 2013 Jyväskylän yliopistosta fysiikan didaktiikan alalta. STEAM oppimisen ja opettamisen dosentiksi hänet nimettiin vuonna 2020 Turun yliopistossa. Vuonna 2014 hänet valittiin matematiikan ja luonnontieteen didaktiikan yliopistonlehtorin tehtävään Oulun yliopistossa. Harmoisella on kolme poikaa. == Aiheesta muualla == * https://www.oulu.fi/yliopisto/tutkija/sari-harmoinen * Uudet dekaanit valittu 1.1.2022 alkavalle nelivuotiskaudelle Oulun Yliopisto Luokka:Oulun yliopisto Luokka:Suomalaiset fyysikot Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Sterkuliat

Sterkuliat (Sterculia) on puuvartisia kasveja sisältävä malvakasvien suku, joka on malvakasveihin yhdistetyn, aiemmin tunnetun heimon kaakaokasvien tyyppisuku. Sterkulioita on lähes 180 lajia, joilla on pantrooppinen, osin subtropiikkiin yltävä levinneisyysalue. == Lajeja == * nokkasterkulia (Sterculia africana (Lour.) Fiori) * panamansterkulia (Sterculia apetala (Jacq.) H.Karst.) * silosterkulia (Sterculia appendiculata K.Schum. ex Engl.) * Sterculia foetida L. * Sterculia guttata Roxb. * Sterculia lanceolata Cav. * Sterculia tragacantha Lindl. * Sterculia urens Roxb. * Sterculia villosa Roxb. ex Sm. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sterculia * Suomen Lajitietokeskus: Sterkuliat – Sterculia Luokka:Malvakasvit
Koripallon Suomen Cup 2022

Koripallon Suomen cup 2022 oli 50. kerta, kun koripallon miesten Suomen cup -mestaruudesta pelattiin. Cup-kilpailun formaattia muutettiin vanhaan perinteisempään muotoonsa. == Tausta == Edellisvuoden kaksinkertainen cup- voittaja Helsinki Seagulls selviytyi jälleen mukaan puolustamaan mestaruuttaan. Suomen Cup -joukkueiden valintatilaisuus järjestettiin 22. marraskuuta 2021. Koripalloliigojen runkosarjan kärkinelikon joukkueet valitsivat paremmuusjärjestyksessä vastustajansa joulukuussa pelattavaan puolivälierävaiheeseen. Rankingin neljällä parhaalla oli kotietu puolivälierissä. Suomen Cupin puolivälierät pelattiin 10.–12. joulukuuta 2021 ja miesten Suomen Cupin Final Four -tapahtuma pelattiin 14.–16. tammikuuta 2022 Helsingissä Urhea-hallissa. Yle lähetti Final Four -tapahtuman suorana Yle TV2:lla ja Yle Areenassa. Suomen cup -voittaja palkittiin 10 000 euron rahapalkinnolla. Finaalin hävinnyt joukkue sai palkinnoksi 3 000 euroa. ==Pudotuspelit== Luokka:Koripallon Suomen Cup Luokka:Koripallosarjojen kausi 2021–2022/2022
Mersawat

Mersawat (Anisoptera) on Kaakkois-Aasiassa esiintyvä siipipuukasveihin kuuluva puusuku, jossa on kymmenen lajia. == Lajit == * borneonmersawa (Anisoptera laevis Ridl.) Thaimaassa, Malesiassa, Sumatralla ja Borneolla. * suomersawa (Anisoptera marginata Korth.) Malesiassa, Sumatralla ja Borneolla. * indonesianmersawa (Anisoptera thurifera subsp. polyandra (Blume) P.S.Ashton, syn. A. polyandra Blume) Indonesian itäosassa ja Uudessa-Guineassa. * jättimersawa (Anisoptera scaphula (Roxb.) Kurz) Bangladeshissa ja Indokiinassa. * Anisoptera aurea Foxw. * Anisoptera costata Korth. * Anisoptera curtisii Dyer ex King * Anisoptera grossivenia V.Sloot. * Anisoptera megistocarpa Slooten * Anisoptera reticulata P.S.Ashton * Anisoptera thurifera (Blanco) Blume == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Anisoptera *
Osmanthus

Osmanthus on oliivipuukasveihin eli oliivikasveihin kuuluva kasvisuku, joka on läheistä sukua oliivipuille. Suvussa on 28 lajia, joista suurin osa esiintyy luonnonvaraisena Itä-Aasiassa. Useimmat lajit kasvavat Kiinassa ja lisäksi useat Japanissa, Koreassa, Nepalissa ja Indokiinan alueella. Kolme lajia esiintyy Oseaniassa Uudessa-Kaledoniassa ja yksi laji (Osmanthus decorus) Lounais-Aasiassa Turkissa ja Kaukasiassa. == Lajeja == * Osmanthus decorus * Osmanthus delavayi * Osmanthus fragrans * Osmanthus heterophyllus * sahaosmantti (Osmanthus serrulatus) == Lähteet == Luokka:Oliivikasvit
Stratego (kappale)

Stratego on brittiläisen metalliyhtye Iron Maidenin kappale sekä toinen singlejulkaisu yhtyeen uusimmalta studioalbumilta Senjutsu. Kappale julkaistiin 19. elokuuta 2021, ja sille tehtiin myös musiikkivideo. Kappaleen on säveltänyt yhtyeen kitaristi Janick Gers ja sanoittanut basisti Steve Harris. ”Stratego” on järjestykseltään toinen Senjutsun kappalelistalla sekä albumin toiseksi lyhyin kappale noin viiden minuutin mittaisena. Kappale kertoo soturin viimeisistä hetkistä. == Kappaleet == # ”Stratego” – 04.59 (Janick Gers, Steve Harris) == Kokoonpano == * Bruce Dickinson – laulu * Steve Harris – bassokitara, kosketinsoittimet * Adrian Smith – kitara * Dave Murray – kitara * Janick Gers – kitara * Nicko McBrain – rummut == Lähteet == Luokka:Iron Maidenin kappaleet Luokka:Vuoden 2021 kappaleet
Avokadot

Avokadot (Persea) on laakerikasveihin kuuluva kasvisuku. Se sisältää 110 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä pääosin Amerikan mantereella Kaakkois- Yhdysvalloista eteläiseen Etelä-Amerikkaan. Lisäksi yksi laji, makaronesianavokado esiintyy Kanariansaarilla ja Madeiralla. Sukuun on 2010-luvulla siirretty apollonlaakereihin luokiteltu apollonlaakeri, joka kasvaa myös Kanariansaarilla ja Madeiralla. Aasiassa kasvavat avokadojen lähisukuiset lajit luokitellaan Machilus-sukuun, jossa on 130 lajia. Machilus- suvun asema on kuitenkin vielä epävarma ja se yhdistetään usein avokadoihin.United States Department of Agriculture (USDA), National Plant Germplasm System Viitattu 22.11.2021. == Lajeja == * avokado eli hedelmäavokado (Persea americana) * apollonlaakeri eli barbusano (Persea barbujana tai Apollonias barbujana) * Persea borbonia * makaronesianavokado eli madeiranavokado (Persea indica) * Persea lingue * Persea palustris * Persea schiedeana == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Persea * Suomen Lajitietokeskus: Avokadot – Persea
Vuoden teollinen muotoilija

Vuoden teollinen muotoilija on muotoilujärjestöjen vuosina 1987–2014 jakama palkinto ansioituneelle suomalaiselle teolliselle muotoilijalle. Palkinto oli vuosina 2006–2014 yksi kuudesta ammattialoittaisesta muotoilijapalkinnosta; muut olivat Vuoden taidekäsityöläinen, Vuoden tekstiilitaiteilija, Vuoden muotitaiteilija, Vuoden huonekalusuunnittelija ja Vuoden graafikko. Vuodesta 2015 Ornamo on jakanut Ornamo-palkintoa, joka nostaa vuosittain esille kolme ajankohtaista ja ansioitunutta muotoilun vaikuttajaa, joista yksi palkitaan. Alkuvuosina palkintoa jakoi Teolliset muotoilijat TKO ry. Vuodesta 1988 palkintosumma oli Fiskarsin lahjoittaman rahapalkinnon 30 000 markkaa sekä Iittala-Nuutajärvi Oy:n lahjoittaman, Jorma Vennolan suunnitteleman lasiveistoksen Näkijän lasit. Palkintoon liittyi myös palkitun töistä koottu näyttely Helsingin Design Forumissa. ==Palkinnon saajia== * 1987: Ulla-Kirsti Junttila * 1988: Heikki Kiiski * 1989: Jyrki Järvinen * 1990: Jorma Vennola * 1991: Tapani Hyvönen * 1992: Hannu Kähönen * 1993: Raimo Nikkanen * 1994: Eero Miettinen * 1995: Pasi Järvinen * 1996: * 1997: * 1998: Kari Nieminen * 1999: Risto Väätänen * 2000: Turkka Keinonen * 2001: Barbro Kulvik ja Antti Siltavuori * 2002: Eljas Perheentupa * 2003: Juhani Salovaara * 2004: * 2005: Olavi Lindén * 2006: Pekka Toivanen * 2007: Matti Makkonen * 2008: Tuuli Mattelmäki * 2009: * 2010: Arni Aromaa & Sauli Suomela * 2011: Pekka Harni * 2012: Elizabeth Salonen * 2013: Reijo Markku * 2014: Kirsi Svärd ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset muotoilupalkinnot
Silkkipuut

Silkkipuut (Grevillea) on kasvisuku, joka kuuluu proteakasveihin. Sukuun sisältyy 378 lajia, joista suurin osa esiintyy alkuperäisenä Australiassa, lisäksi muutamat lajit Uudessa-Guineassa, Sulawesilla ja Uudessa-Kaledoniassa. Tunnetuin laji, kultasilkkipuu (Grevillea robusta), joka on 30, jopa 50 metriä korkeaksi kasvava keltakukkainen puu, on suosittu koristepuu tropiikissa. Se on levinnyt tulokaslajina monissa maissa eri puolilla maailmaa. == Lajeja == * purppurasilkkipuu (Grevillea aspleniifolia) * hurmesilkkipuu (Grevillea banksii) * tyrskesilkkipuu (Grevillea preissii) * kultasilkkipuu (silkkipensas, silkkipuu) (Grevillea robusta) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Grevillea * Suomen Lajitietokeskus: Silkkipuut – Grevillea Luokka:Proteakasvit
Mariposaliljat

Mariposaliljat (Calochortus) on liljakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on noin 70 lajia. Suvun kaikki lajit ovat kotoisin Pohjois- ja Väli-Amerikasta. Ne ovat pienikokoisia ruohoja, joilla on maanalaisen verson muodostama sipuli. Mariposa-sana tulee espanjan kielestä ja tarkoittaa perhosta. == Biologia ja rakenne == Mariposaliljojen lajeille on tyypillistä selvä kasvu- ja lepokauden vaihtelu. Kasvutapa on sympodiaalinen, eli sipuli tuottaa joka vuosi päätteisen pääverson, ja kasvu jatkuu sipulin hankasilmuista muodostuvissa tytärsipuleissa. Kasvukauden alkaessa ilmaverso työntyy maanalaisesta sipulista maan pinnalle. Versossa on yksi kasvulehti sekä kukintojen tukilehdet. Kukkia on lajista riippuen yksi, muutama tai useita. Kukka on rakenteeltaan liljakasveille tyypillisesti kolmilukuinen. Kehälehtiä on yhteensä kuusi kahdessa kiehkurassa. Ulommat verholehdet ovat sisempiä terälehtiä huomattavasti pienempiä, usein suomumaisia tai rihmamaisia. Terälehdet ovat puolestaan usein leveitä, näyttäviä, värikkäitä ja joillain lajeilla hyvin karvaisia. Kukissa on kuusi hedettä, joissa ponsi ja palho ovat yhteenkasvaneet. Sikiäin on kolmiosainen ja kuusilokeroinen, kuten myös kasvin hedelmä, joka on poikkileikkaukseltaan siivekäs, kolmiomainen tai pyöreä kota. Litteät siemenet sijaitsevat kodassa kuin kiekot pystysuorissa pinoissa. == Luokittelu == Mariposaliljojen suku on jaettu kolmeen pääryhmään (sektioon), joista kukin on jaettu neljään alaryhmään (alasektioon). Alla on esitetty pää- ja alaryhmät (suluissa alaryhmään kuuluvien lajien lukumäärä): Ryhmä I. Calochortus 1. Pulchelli (5) 2. Eleganti (7) 3. Nudi (4) 4. Nitidi (9) Ryhmä II. Mariposa 5. Venusti (15) 6. Macrocarpi (1) 7. Nuttalliani (9) 8. Gunnisoniani (2) Ryhmä III. Cyclobothra 9. Weediani (5) 10. Ghiesbreghtiani (7) 11. Barbati (4) 12. Purpurei (5) === Lajeja === Suomenkielisellä nimellä tunnettuja lajeja ovat: * aavikkomariposalilja (Calochortus kennedyi) * utahinmariposalilja (Calochortus nuttallii) == Kuvagalleria == Tiedosto:Calochortus coeruleus - Flickr. 003.jpg|Calochortus coeruleus on tyypillinen Eleganti-ryhmän laji, jonka kukkien runsaskarvainen sisus tuo mieleen kissan korvat. Tiedosto:Calochortus lyallii 2.jpg|Calochortus lyallii kuuluu ryhmään Nitidi. Tiedosto:Calochortus luteus MtTam.jpg|Calochortus lutea on Venusti-ryhmään kuuluva laji. Tiedosto:Calochortus albus flowers.jpg|Calochortus albus kuuluu Pulchelli-ryhmään, jossa useilla lajeilla on tyypillisesti nuokkuvat pallomaiset kukat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Calochortus Luokka:Liljakasvit
Palliot

Palliot (Tabernaemontana) on kasvisuku oleanterikasvien heimossa. Siihen kuuluu 123 lajia, joita esiintyy koko maailman tropiikissa. Ne ovat tuoksuvakukkaisia puita ja pensaita. Suomenkielinen nimi on yhdellä Keski- Afrikassa esiintyvällä lajilla, malawinpalliolla (Tabernaemontana stapfiana).Suomen Lajitietokeskus: Palliot – Tabernaemontana == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tabernaemontana Luokka:Oleanterikasvit
Strofantit

Strofantit (Strophanthus) on kasvisuku oleanterikasvien heimossa. Siihen kuuluu 39 lajia, joita esiintyy Afrikan, Intian ja Kaakkois-Aasian tropiikissa. Strofanttien kukkien teriön ulkoliuskat venyvät usein hyvin pitkäksi hännäksi. Lääkekasvina tunnetaan laji strofantti (Strophanthus hispidus), joka on Afrikan keskiosassa luonnonvaraisena kasvava liaani. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Strophanthus Luokka:Oleanterikasvit
Passiokit

Passiokit (Adenia) on passiokasvien suku, jossa on vähän yli sata lajia, tarkalleen 105. Niitä esiintyy vanhan maailman tropiikissa ja osin subtropiikissa. Kasvutavaltaan ne ovat tyypillisesti ruoho- tai puuvartisia kärhellisiä köynnöksiä. == Passiokkilajeja == * pullopassiokki (Adenia firingalavensis) * sinipassiokki (Adenia glauca) * mukulapassiokki (Adenia globosa) * kilpipassiokki (Adenia olaboensis) * puikkopassiokki (Adenia pechuelli) * karapassiokki (Adenia subsessilifolia) Sini- ja puikkopassiokkia voidaan kasvattaa huonekasveina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Adenia * Suomen Lajitietokeskus: Passiokit – Adenia Luokka:Passiokasvit
Hetan musiikkipäivät

Hetan musiikkipäivät on pääasiassa Enontekiön Hetassa järjestettävä musiikkifestivaali. Se on pohjoisin Euroopan unionin alueen musiikkijuhlista.Porokyydillä Hetan musiikkipäiville Yle Hetan musiikkipäivät järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969 Mauno Astalan johtaman Seitakuoron harjoitus- ja hiihtoleirin yhteydessä. Vaikka tapahtuman pääpaikkana on ollut Hetta, siihen liittyviä konsertteja on järjestetty myös esimerkiksi Tampereen tuomiokirkossaKärsimyksestä Kirkkauteen pääsiäisenä Enontekiön Hetassa Turun Sanomat, Rovaniemellä sekä Norjan ja Ruotsin puolella. Hetan musiikkipäivien esiintyjien joukossa ovat olleet Seitakuoro, Lapin kamariorkesteri, Tempera-kvartetti, Päivi Nisula ja Esa Ruuttunen. Taiteilijavieraita on tullut tapahtumaan esiintymään ulkomailtakin, esimerkiksi Uudesta-Seelannista. Hetan musiikkipäivillä on perinteisen ohjelmiston esittämisen ohella kantaesitetty uusia teoksia muiden muassa Jouni Kaipaiselta, Hannu Pohjannorolta ja Ilari Laaksolta. == Lähteet == Luokka:Enontekiö Luokka:Klassisen musiikin tapahtumat Suomessa
RDS-6

RDS-6 (РДС-6, Reaktivnyi Dvigatel Spetsialnyi) oli Neuvostoliiton kehittämä kiihdytettyyn fissioon perustuva ydinase, jonka räjähdeteho oli 400 kT. Nimellä Joe-4, Josif Stalinin mukaisesti, tunnettu koeräjäytys toteutettiin 12. elokuuta 1953. Siinä alkuräjähdyksen fissio kiihdytti kevyttä (deuterium/tritium/Li6H) ainesmateriaalia ns. osittaiseen fuusioreaktioon, minkä jälkeen jälleen palattiin fissioreaktion jatkumoon.https://www.globalsecurity.org/wmd/world/russia/rds-6s.htm Viitattu 22.11.2021. Venäläiset kutsuivat pommin rakennetta nimellä Slojka, "voitaikinapasteija" (ven. слойка). Komposition merkittävin kehittäjä on Juli B. Hariton. Yhdysvalloissa tuo pommin rakenne sai nimen Layer Cake, kerroskakku.https://www.ctbto.org/specials/testing- times/12-august-1953-soviet-rds-6-test/ Viitattu 25.11.2021. ==Lähteet== Luokka:Ydinpommit
Arabikristityt

Arabikristityt () ovat arabeja, jotka seuraavat kristinuskoa. Suurin osa arabikristityistä on kotoisin itäisen Välimeren alueelta, vaikka pieniä alkuperäiskristittyjä yhteisöjä löytyy kaikkialta Arabian niemimaalta ja Pohjois-Afrikasta. Arabikristittyjen yhteisöjä löytyy etenkin Libanonista, Syyriasta, Jordaniasta, Irakista, Palestiinasta ja Egyptistä. Arabikristityt ovat myös muodostaneet diasporayhteisöjä esim. Yhdysvaltoihin, Latinalaiseen Amerikkaan ja Ruotsiin. Arabikristityt eivät ole ainoa kristitty ryhmä Lähi- idässä, ja niissä on merkittäviä kristittyjä yhteisöjä jotka eivät puhu kielenään arabiaa kuten assyrialaisia ja armenialaisia. Vaikka Lähi-idän suuret kristilliset maroniitti- ja koptiryhmät luokitellaan joskus arabikristityiksi, ne omaksuvat usein ei-arabialaisen identiteetin. ==Kuvagalleria== Tiedosto:Christians from Gaza.jpg|Kristittyjä Gazassa Tiedosto:Orthodox Easter in As-Suwayda.jpg|Ortodoksipääsiäinen As-Suwaydassa Tiedosto:Christians In Syria (141836329).jpeg|Kastetilaisuus Syyriassa Tiedosto:Arab-Christian wedding.jpg|Arabikristittyjen häät Israelissa Luokka:Arabit Luokka:Etnis-uskonnolliset ryhmät Luokka:Israelin etniset ryhmät Luokka: Marokon etniset ryhmät Luokka: Turkin etniset ryhmät Luokka: Irakin etniset ryhmät Luokka: Syyrian etniset ryhmät Luokka: Libanonin etniset ryhmät Luokka:Kristinusko Israelissa Luokka:Uskonto Palestiinassa
Mattias Tesfaye

Mattias Tesfaye (s. 31. maaliskuuta 1981 Aarhus) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko ja Tanskan nykyinen lapsi- ja opetusministeri joulukuusta 2022. Aiemmin hän on toiminut oikeusministerinä sekä maahanmuuttoministerinä. Elokuussa 2020 hän jäi reilun kuukauden mittaiselle vanhempainvapaalle, jolloin maahanmuuttoministerinä toimi Kaare Dybvad Bek. Tesfaye on istunut kansankäräjillä vuodesta 2015. Koulutukseltaan hän on muurari. Aiemmin hän on edustanut puolueita Tanskan kommunistinen puolue/marxisti-leninistit (vuoteen 2005), yhtenäisyyslista (2005–08) ja sosialistinen kansanpuolue (2008–13). ==Yksityiselämä== Tesfaye on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. ==Teokset== * Tesfaye, Mattias. Velkommen Mustafa – 50 års socialdemokratisk udlændingepolitik. Gyldendal, 2017. ISBN 9788702229257 * Tesfaye, Mattias. Kloge hænder ‒ et forsvar for håndværk og faglighed. Gyldendal, 2013. ISBN 9788702150797 * Tesfaye, Mattias. Vi er ikke dyr, men vi er tyskere – Working poor på Danmarks dørtrin. Lindhardt og Ringhof, 2014. ISBN 9788711324080 * Tesfaye, Mattias. Livremmen. MaMO, 2005. ISBN 87-91496-45-4 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mattias Tesfaye Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla * Mattias Tesfaye Tanskan sosiaalidemokraattisen puolueen verkkosivuilla Luokka:Tanskan oikeusministerit Luokka:Tanskan opetusministerit Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kullan kappeli

thumb|right|Kullan kappeli Kullan kappeli () on Ruotsissa Nässjön ja Eksjön välissäRockbandet brände kyrkor Aftonbladet sijaitseva kappeli. Se rakennettiin alun perin vuonna 1927.Om kapellet Kulla kapell Alkuperäinen Kullan kappeli tuhoutui tuhopoltossa 28. toukokuuta 2000. Uusi kappeli rakennettiin vanhalta pohjalta, ja ensimmäinen jumalanpalvelus uudessa kappelissa pidettiin 13. toukokuuta 2001 piispa Martin Lindin johdolla. == Lähteet == Luokka:Ruotsin kirkot
RDS-37

RDS-37 (, Reaktivnyi Dvigatel Spetsialnyi) oli ensimmäinen Neuvostoliiton 22. joulukuuta 1955 räjäyttämä täysimittainen, kaksivaiheinen (fissio-fuusio) fuusiopommi. Koeräjäytys supistettiin 1,6 megatonniin, aiotusta 3,0 megatonnin räjäytystehosta.https://www.ctbto.org/specials/testing- times/22-november-1955-rds-37 Viitattu 22.11.2021. ==Lähteet== Luokka:Ydinpommit
Montsauche-les-Settons

Montsauche-les-Settons on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi- Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Curejoen varrella, noin 26 kilometriä Château-Chinon (Ville)’n kaupungista koilliseen. Toisen maailmansodan aikana Morvan oli aktiivista vastarintaliikkeen toiminta-aluetta. Maquis Bernardin sissijoukko ja Special Air Servicen joukko-osasto hyökkäsivät saksalaisjoukkoja vastaan 24. heinäkuuta 1944 aiheuttaen suuria tappioita. Seuraavana päivänä 25. heinäkuuta 1944 saksalaiset polttivat Montsauchen kylän sekä joukon muita kyliä kostoksi hyökkäyksestä. Vuonna 1854 Curejokeen rakennettiin pato Montsauche-les-Settonsin kunnan alueelle, ja näin muodostui tekojärvi Lac des Settons. Padon avulla pystyttiin hillitsemään alajuoksulla Seinen tulvia. Padolla oli myös toinen tarkoitus. Joen virtausta muuttamalla pystyttiin uittamaan tukkeja jokea pitkin. Jokea pitkin uitetut tukit kerättiin nipuiksi Vermentonissa ja hinattiin Pariisiin. Morvanista kaadettua puuta käytettiin Pariisin lämmittämiseen vuosina 1550–1850, kunnes kivihiili korvasi puun. Nykyään järvi on suosittu vapaa-ajanviettopaikka. Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nièvren kunnat
MultiVersus

MultiVersus on Player First Gamesin kehittämä ja Warner Bros. Interactive Entertainmentin julkaisema tappelupeli, jossa on hahmoja lukuisista peleistä televisiosarjoihin. Peli on mekaniikoiltaan samankaltainen kuin Super Smash Bros. -pelisarja, jossa vastustajia pudotetaan 2.5D-kentältä rotkoon 2vs2-taisteluissa. Kuten edellä mainitussa SSB:ssä, on MultiVersuksessa pelimuotoina muun muassa kaikki vs kaikki, 1vs1 ja 2vs2. Pelin betaversio julkaistiin 26. heinäkuuta 2022 Windowsille, PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Xbox Series X/S:lle sekä Xbox Onelle. Peli tukee alustojen välistä pelaamista, joten esimerkiksi Xbox-pelaajat voivat otella Windows-pelaajia vastaan verkon välityksellä. == Hahmovalikoima == Hahmovalikoimassa hyödynnetään Warnerin Brosin katalogin suurimpia nimiä. Ensimmäiset vahvistetut nimet ovat Väiski Vemmelsääri, Batman, Teräsmies, Ihmenainen, Game of Thronesin Arya Stark sekä Tom ja Jerry. Mukana ovat myös Harley Quinn, Scooby-Doon Shaggy, Steven Universesta Steven sekä Garnet, Adventure Timesta Jake The Dog sekä Finn The Human, ja MultiVersuksen täysin uusi hahmo, koira Reindog. == Kehitys == Kehittäjä Player First Games sanoo keskittyneensä etenkin verkkopelaamisen sujuvuuteen, mikä on tarkoitus taata dedikoiduilla palvelimilla ja rollback -tyyppisellä verkkotoiminnallisuuden toteutuksella. Pelissä on useita erilaisia pelitiloja, joita myös lisätään julkaisun jälkeen. Kehittäjien on tarkoitus tehdä pelistä "erittäin kilpailuhenkinen" ja heillä on suunnitelmissa tehdä siitä suosittu esports-peli Super Smash Brosin tavoin. MultiVersus julkaistiin avoimeen betatestiin 26. heinäkuuta 2022. Betatestin jälkeen pelin pelaajamäärien nähtiin laskeneen jyrkästi, minkä takia kehittäjien on tarkoitus tehdä isoja korjauksia ennen pelin varsinaista julkaisua. Pelin verkkopalvelut on määrä sulkea 25. kesäkuuta 2023, minkä jälkeen pelaaminen onnistuu vain paikallisesti eikä peli ole saatavilla. MultiVersusin kerrottiin palaavan saataville, kun se julkaistaan täysimuotoisena vuoden 2024 alussa. Kehittäjät kertoivat työstävänsä esimerkiksi pelin verkkokoodia, seuranhakutoimintoja ja etenemisjärjestelmiä. ==Lähteet== Luokka:Supersankarivideopelit Luokka:Beat ’em up -pelit Luokka:DC Comics -universumiin perustuvat videopelit Luokka:Vuoden 2022 videopelit Luokka:Unreal Engine 5 -pelit
Pyhä Maron

Pyhä Maron tai Pyhittäjä Maron eli 300-luvun puolivälissä Luoteis-Syyrian Kyrroksessa erakkona. Tarinoiden mukaan Maronilla oli ihmeidentekemisen lahja. Maronin maine levisi laajalle ja hänen luokseen tultiin hakemaan parannuskeinoa pitkien matkojen päästä. Maron kuoli 420-luvun alussa. Hänen muistokseen rakennettiin suuri pyhäkkö, jossa alettiin viettää vuosittain suurta juhlaa Maronin kunniaksi. Myöhemmin Maronin mukaan nimettiin suuri luostari Apamean lähellä, ja sinne siirrettiin hänen reliikkejään. Luostarista tuli yksi Länsi-Syyrian kristillisen kulttuurin tärkeimmistä keskuksista. Sen vaikutuspiiriin kuuluneet Libanonin kristityt eriytyivät 600-luvulla itsenäiseksi kirkkokunnakseen ja heitä alettiin kutsua maroniiteiksi. == Lähteet == Luokka:Libanonilaiset pyhimykset
Jällivaaran kirkko

Jällivaaran kirkko on Jällivaaran kunnassa Ruotsissa sijaitseva kirkko.Gällivare kyrka Svenska kyrkan Jällivaaran vanha kirkko alkoi 1800-luvun puolessavälissä muuttua kasvavalle väestölle liian pieneksi. 1870-luvun lopussa aloitettiin uuden kirkon rakennustyöt. Uusi Jällivaaran kirkko oli valmis vihittäväksi käyttöön helmikuussa 1882. Rakennuksen arkkitehtinä toimi Emil Viktor Langlet. Kirkkoa entisöitiin ja sen kuorta laajennettiin 1960-luvun puolessavälissä. Siellä käytössä olevat urut rakensi 1971 Grönlunds Orgelbyggeri. == Lähteet == Luokka:Jällivaaran kunta Luokka:Ruotsin puukirkot