EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Murtomäki (Kajaani)

Murtomäki on kylä Kajaanin kaupungissa, noin 18 kilometriä keskustasta etelään. Kylän asukasluku on 34 (31. joulukuuta 2004). Kylä sijaitsee Otanmäen radan, Talvivaaran radan ja Iisalmen–Kontiomäen radan risteyskohdassa. Murtomäen rautatieaseman läheisyydessä on yhä jäljellä useita alkuperäisiä rautatien rakennuksia, mukaan lukien Bruno Granholmin suunnittelema asemarakennus. Murtomäen eteläpuolella noin 34 kilometriä Kajaanin keskustasta on Rasimäen kylä, joka sijaitsee viitostien varrella ja sen ympäristössä. Luokka:Kajaanin kylät
Iisalmi–Kontiomäki-rata

Iisalmen–Kontiomäen radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Iisalmesta Kajaanin kautta Kontiomäelle. Rataosuus Iisalmesta Kajaaniin valmistui vuonna 1904 ja 25 kilometrin pituinen loppuosuus Kontiomäelle tammikuussa 1924. Koko rataosan pituus on 108,4 kilometriä. Rata toi valmistuessaan Kajaanin kaupungille sen kauan kaipaaman kiinteän liikenneyhteyden. Sen merkitys Kainuun alueen kehittymisessä on siten ollut merkittävä. Rataosan liikenteenohjaus hoidetaan keskitetysti kaukokäytöllä Iisalmen rautatieasemalta. Rataosan sähköistys valmistui 1. lokakuuta 2006. == Historia == Rautatietä Kajaaniin toivottiin jo siitä saakka, kun Savon rata Kuopioon saakka valmistui. Senaatille esitettiin useita toivomuksia radan saamisesta Kajaaniin, ja viimein radan rakentamispäätös saatiin. Iisalmen–Kontiomäen rataosuus toimii Savon radan pohjoisena jatkeena, ja yhdistää Savon Ouluun Oulujärven pohjoispuolitse kulkevaa Oulun–Kontiomäen rataa pitkin. Rataosan asemarakennukset suunnitteli rautatiehallituksen tuolloinen pääarkkitehti Bruno Granholm. Kalliomäen, Kajaanin ja Kontiomäen asemia lukuun ottamatta asemat kuvastavat Granholmille tuttua kansallisromanttista linjausta. Monilla rataosan asemilla myös rautatien muut rakennukset ovat säilyneet. Rataosuuden asemista on purettu Soinlahden (palanut), Kainuunmäen, Rasimäen, Kuluntalahden ja Jormuan (siirretty) asemat. Kaunein esimerkki rataosan asemarakennuksista löytynee Kajaanin Kivimäeltä, jossa on kunnostettu alkuperäiseen asuunsa Granholmin suunnittelema platformskjul-tyypin pysäkkirakennus käymälöineen. Rataosan kauneimpana asemarakennuksena pidetään usein myös Gustaf Nyströmin suunnittelemaa Kajaanin nikkarityylistä asemarakennusta, jota useasti kutsutaan Suomen kauneimpiin kuuluvaksi asemaksi. Asemarakennus on rakennettu vuosina 1904–1905. Sähköistys osuuksilla Oulu–Kontiomäki–Iisalmi sekä Kontiomäki–Vartius otettiin käyttöön 1. joulukuuta 2006. Jännite ajolankoihin kytkettiin 1. lokakuuta 2006 ja sähköveturivetoinen koeliikenne alkoi 1. marraskuuta 2006. Sähköistystöiden yhteydessä rataosan vanhat sähköiset sekä mekaaniset turvalaitteet korvattiin tietokoneasetinlaittein. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Iisalmen liikenne Luokka:Kajaanin liikenne Luokka:Paltamon liikenne Luokka:Sonkajärven liikenne Luokka:Suomen rataverkko
Rasti

Rasti on kilpailun suoritus- tai välipiste. Eri kilpailulajeissa rasteilla voi olla myös tehtäviä suoritettavana. Myös suuremmissa koulutustapahtumissa rasti-nimitystä käytetään kuvaamaan eri alojen tai aiheiden opetuspisteitä. Etenkin suunnistus perustuu rastien löytämiseen ja niiden kautta kulkemiseen. Suunnistuksessa rastit on merkitty karttaan yleensä viininpunaisilla ympyröillä, jotka ovat yhdistetty toisiinsa samanvärisin viivoin. Rastit on tyypillisesti myös numeroitu ja kierrettävä numerojärjestyksessä. Suunnistuskilpailuissa voi tavallisten rastien lisäksi olla niin sanottuja hajontarasteja, joiden seurauksena kaikki kilpailijat eivät käy aivan samoilla rastipisteillä. Hajontarasteilla maastossa on melko lähellä toisiaan muutama erillinen rastipiste, joista suunnistaja käy vain yhdellä, hänen karttaansa merkityllä rastilla. Hajontarastit pyritään sijoittelemaan tyypillisesti niin, että kaikkien kilpailijoiden suunnistettavan matkan kokonaispituus olisi suurin piirtein yhtä suuri. Maastossa rasteilla on yleensä oranssi–valkoinen rastilippu, joka on tavallisesti kankainen ja kolmisivuisen prisman mallinen. Rastilipun yhden sivun koko on 30 cm × 30 cm. Rastilla on usein suunnistustapahtumasta riippuen myös jonkinlainen leimauslaite, kerättävä koodi tai jokin muu asia, jonka perusteella rastilla käynti voidaan jälkikäteen varmistaa. Luokka:Suunnistus
Lumpeet

Lumpeet eli neidonlumpeet (Nymphaea) ovat vesikasveja. Niiden maavarsi ja juuristo kasvavat järven tai merenlahden pohjaan. Lumpeiden pitkäruotiset lehdet ja kukkavanat ulottuvat veden pinnalle. Mehevä juurakko on piisamin mieliruokaa.Kelluslehtiset vesikasvit ympäristö == Lajit == Lumpeiden sukuun kuuluu 69–91 lajia. Suomessa esiintyy kaksi tai kolme lummelajia lajien rajauksesta riippuen. Lumpeet risteytyvät keskenään helposti. Suomessa esiintyvät lajit:Suomen Lajitietokeskus: Lumpeet (neidonlumpeet) – Nymphaea Viitattu 10.1.2024. * suomenlumme eli pikkulumme (Nymphaea tetragona) * isolummeryhmä (Nymphaea alba -ryhmä) ** isolumme (Nymphaea alba) ** pohjanlumme (Nymphaea candida) :Tai samaksi lajiksi yhdistettynä: * valkolumme eli lumme (Nymphaea alba) ** isolumme (Nymphaea alba subsp. alba) ** pohjanlumme (Nymphaea alba subsp. candida) Risteymät Suomessa: * näkinlumme (Nymphaea × borealis, iso- ja pohjanlumpeen risteymä) * vellamonlumme (Nymphaea × sundvikii, pohjan- ja suomenlumpeen risteymä) * iso- ja suomenlumpeen risteymä (Nymphaea alba × tetragona) Muita lajeja: * mustelumme (Nymphaea capensis) * rikkilumme (Nymphaea sulphurea) * sinilumme (Nymphaea caerulea) * tiikerilumme (Nymphaea lotus) * tähtilumme (Nymphaea nouchali) * täplälumme (Nymphaea guineensis) === Lajikkeita === Lumpeiden koristekasveiksi jalostettuja lajikkeita ovat esimerkiksi: * granaattiallaslumme ('Attraction') * liilasädelumme ('Carlos Magdalena') * mustesädelumme ('Kew's Stowaway Blues') * kelta-allaslumme ('Marliacea Chromatella') * roihulumme ('Red Flare') thumb|290px|Lumpeita käytetään lammikoiden koristekasvina. Hangon keskustan puisto vuonna 2015. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lumpeet (Nymphaea) * Funet: Lumpeet (Nymphaea) * United States Department of Agriculture (USDA): Nymphaea * Flora of China: Nymphaea * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lumme

Lumme tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä: * Lumpeet (Nymphaea), kasvisuku ** Lumme eli valkolumme (Nymphaea alba), lummelaji * 2600 Lumme, asteroidi * Lumme Energia, suomalainen energiayhtiö == Sukunimi == * Aatto A. Lumme, oik. Aatto A. Liljeström (1868–1922), kapellimestari ja säveltäjä * Alpo Lumme (1890–1973), sosialidemokraattinen poliitikko * Antero Lumme (1934–2016), kilpapyöräilijä * Johanna Lumme (s. 1990), kuvataitelija, kuvittaja ja kirjailija * Jouko Lumme (s. 1946), elokuvaäänittäjä * Jyrki Lumme (s. 1966), jääkiekkoilija * Kari Lumme (1942–2013), tähtitieteilijä, professori * Kimi Lumme (s. 2009 tai 2010), lapsinäyttelijä * Lea Lumme (1910–1994), järjestövaikuttaja, agronomi * Leena Lumme (s. 1941), kuvittaja * Otto Lumme (1873–1957), liikemies * Paavo Lumme (1923–2005), kemisti, professori * Pentti Lumme (1940–2023), radio- ja tv-toimittaja * Riina Lumme (s. 1992), Vihreän liiton poliitikko * Sonja Lumme (s. 1961), iskelmälaulaja * Väinö Lumme (1887–1971), kihlakunnantuomari ja korkeimman oikeuden oikeusneuvos. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Kanadanhemlokki

Kanadanhemlokki (Tsuga canadensis) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon kuuluva havupuu. Se kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan itäosissa, missä se saavuttaa 20–35 metrin pituuden. == Käyttö == thumb|vasen|180px|Kanadanhemlokki Łazienkowskin puistossa Varsovassa. Kanadanhemlokista on jalostettu koristekasvikäyttöön runsaasti erilaisia lajikkeita. Sitä käytetään Suomessakin koristekasvina, mutta talvenarkuutensa vuoksi se menestyy vain eteläisimmässä Suomessa ja jää sielläkin pienikokoiseksi. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kanadanhemlokki – Tsuga canadensis * Metla: Kanadanhemlokki (Tsuga canadensis) *ITIS: Tsuga canadensis *United States Department of Agriculture (USDA): Tsuga canadensis *USDA Forest Service: Eastern Hemlock (Tsuga canadensis) Luokka:Hemlokit Luokka:Silmälläpidettävät kasvit
Jupperi

Jupperi () on Espoon Laaksolahden kaupunginosan osa-alue Vantaan rajalla. Jupperi on omakotitalovaltainen asuinalue. Jupperin läpi Pitkäjärven rantaa pitkin kulkee Kuninkaantie. Jupperissa asui vuodenvaihteessa 2011/2012 noin 5 321 henkeä. Vuodenvaihteessa 2015/2016 asukasluku Jupperissa oli 5 303 henkeä. Väkiluku vuoden 2023 lopussa oli 5525 henkeä. Jupperin postinumeroalue 02730 on Suomen yhdeksänneksi suurituloisin: sen täysi-ikäisistä asukkaista 50,8 prosenttia kuului vuonna 2021 maan hyvätuloisimpaan viidennekseen. == Liikenne == Jupperista tai sen kautta kulkevat bussit esimerkiksi Tapiolaan, Leppävaaraan, Helsinkiin, Myyrmäkeen ja Espoon keskukseen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Jupperin Omakotiyhdistys r.y. Luokka:Laaksolahti sv:Jupper
Haast

Haast on kaupunki Uuden-Seelannin Eteläsaaren länsirannikolla. Se sijaitsee Haast-joen suulla. Tärkeimpiä elinkeinoja ovat maanviljely, kalastus ja turismi. Kaupunki on nimetty Julius von Haastin mukaan. 30 kilometrin päässä Haastista sijaitsee Paringajärvi. Valtatie 6 kulkee Haastin läpi. ==Lähteet== Luokka:Uuden-Seelannin kaupungit
Antofagasta

Antofagasta on satamakaupunki pohjoisessa Chilessä. Se on sekä Antofagastan maakunnan että Antofagastan alueen pääkaupunki. Kaupungin asukasluku oli 352 638 vuoden 2017 väestönlaskennassa, joten se on Chilen väkiluvultaan viidenneksi suurin kaupunki. Se on myös oman alueensa kaupungeista suurin. Kaupunki syntyi 1800-luvulla kaivosaikakaudella. Tuottoisat nitraattikaivokset toivat alueelle monia ulkomaalaisia. Nykyäänkin kaupungin arkkitehtuuri ja ilmapiiri saavat aikaan eurooppalaista tunnelmaa. Kaupunki kuului Boliviaan 14. helmikuuta 1879 asti, jolloin perulaiset sotilaat nousivat siellä maihin, ja kaupunki jäi Perulle Tyynenmeren sodan eli salpietarisodan lopuksi. Kaupungissa on muun muassa lentokenttä ja kaksi satamaa. Kaupungin satamien kautta kuljetetaan eniten kuparia Chilessä – kaivokset sijaitsevat La Escondidassa ja Chuquicamatassa, joista jälkimmäinen on suurin avokaivos maailmassa. Antofagasta sijaitsee Atacaman aavikon reunalla. Kaupungin vuotuinen sademäärä on alle 4 mm ja lämpimimmän kuukauden, maaliskuun, korkeimpien päivälämpötilojen keskiarvo +28 °C astetta. Mieto ja kuiva ilmasto on saanut 20-kilometrisen rannan kanssa aikaan, että kaupunki on ympärivuotinen rantamatkailualue. Rannikolla nähtävää ovat meren kuluttamat kivimuodostelmat, kuten kaupungista pohjoiseen sijaitseva jättimäinen kivi Portada. Nähtävyyksiä kaupungissa on esimerkiksi Barrio Històrico, jolla sijaitsee viktoriaaniseen tyyliin rakennettuja taloja ja Muelle Salitrero. Se on Melbourne Clarc -yhtiön vuonna 1872 rakentama ja sitä pidetään kansallisena monumenttina. Sillä laiturilla lastattiin salpietaria vietäväksi muualle maailmaan. Siellä myös lastattiin chileläisiä sotilaita laivoihin ja pois toisen maailmansodan aikana, kun Tyynellämerellä sodittiin. Toinen vierailun arvoinen paikka on kaupungin keskusta Centro Urbano, missä on isojen vanhojen puiden ympäröimä Plaza Colòn -aukio, jolla sijaitsee goottilaiseen tyyliin rakennettu katedraali. Kirkon vieressä on äskettäin rakennettu kaupunginteatteri. Aukiolla on myös kansallisena monumenttina pidetty kellotorni Torre del Reloj, joka on pieni kopio Elisabetin tornista Lontoossa. Mielenkiintoinen rakennus on myös 1873 rakennettu Ruina de Huanchaca, joka on hopeavalimo. Quiosco de la Oquesta on paikka, jossa esiintyy usein kuoroja. Kaupungista ja koko alueesta kiinnostuneet voivat vierailla myös alueellisessa museossa. Sieltä saa tietoa kaupungin historiasta ja kaivosteollisuudesta. Museolla on myös värikäs kokoelma kiviä ja mineraaleja, jotka on kerätty ympäröivältä alueelta. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Antrofagastan satamat * Matkailijalle tietoja * Paikallinen yliopisto Luokka:Chilen kaupungit
Iquique

Iquique on kaupunki Tyynen valtameren rannikolla, Pohjois- Pohjois-Chilessä. Kaupunki on Tarapacán alueen pääkaupunki, jossa on vajaat 200 000 asukasta (2016). Kaupungin nimi tulee aimarankielisestä sanasta ique-ique, joka tarkoittaa "vuodetta". == Historia == Kaupunki perustettiin 1500-luvulla, mutta alue oli ollut asutettua jo kauemmin. Iquique oli alun perin osa Perua, mutta 1800-luvulla se liitettiin Chileen. == Maantiede ja kaupunkikuva == Iquique sijaitsee 1853 km Santiagosta pohjoiseen ja 315 km Aricasta etelään. Iquiquen seudulla on usein maanjäristyksiä. Vuosina 1868 ja 1877 kaupungissa tapahtui huomattava maanjäristys.Historic Earthquakes Peru (now Chile) 1868 USGSHistoric Earthquakes Chile 1877 USGS Huhtikuussa 2014 kaupungin lähistöllä koettu 8,2 magnitudin maanjäristys aiheutti paikallisen tsunamin, mutta vain vähän vahinkoja. == Talous == Kaupungissa on jäljellä rakennuskantaa 1800-luvun kaivosbuumin ajoilta. Nykyisin Iquique on rantalomakohde, joka sopii myös surffaukseen. == Lähteet == Luokka:Chilen kaupungit
Lake Wānaka

Lake Wānaka on 192 neliökilometrin laajuinen järvi Uudessa-Seelannissa. Se sijaitsee Uuden-Seelannin Eteläsaarella, ja se on Uuden-Seelannin neljänneksi suurin järvi. Järvi on noin 45 kilometriä pitkä ja leveimmästä kohdasta 6 kilometriä leveä. Järven syvyydeksi on arvioitu noin 311 metriä. Lake Wānakan eteläisessä osassa on saaristo, johon kuuluvat muun muassa Rabbit Island ja Harwich Island. Järven rannalla sijaitsevat kaupungit Wānaka ja Albert Town. Järven valuma-alueen pinta-ala on 2 543 neliökilometriä. Tärkeimmät järveen laskevat joet ovat Makarora ja Mātukituki. Järven laskujoki on Clutha. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Uuden-Seelannin järvet
Wānaka

Wānakahttps://gazette.govt.nz/notice/id/2021-ln3385 on kaupunki Uuden- Seelannin Eteläsaarella. Kaupungin asukasluku on arviolta (). == Historia == Ensimmäinen alueelle saapunut eurooppalainen oli Nathaniel Chalmers vuonna 1853, jonka oppaana toimi maoripäällikkö Reko, tosin maoripäällikkö Te Huruhuru oli jo tätä aiemmin piirrättänyt alueesta kartan.. Vuonna 1867 alueelle rakennettiin ensimmäinen hotelli, joka sinetöi kaupungin alueen keskuspaikkana. Vuoteen 1940 saakka kaupunki tunnettiin nimillä Pembroke tai Roys Bay. == Sijainti == Kaupunki sijaitsee Roys Bayssa, Lake Wānakan kaakkoisrannalla. Lähimpään suureen kaupunkiin, Dunediniin, on matkaa 270 kilometriä kaakkoon. Queenstown sijaitsee 70 kilometrin päässä lounaassa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Uuden-Seelannin kaupungit
Brač

Brač on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Sen pinta-ala on noin 396 neliökilometriä, joten se on Adrianmeren kolmanneksi suurin saari. Saarella on noin 13 000 asukasta, joista yli 3 000 asuvat saaren suurimmassa kaupungissa, Supetarissa.Census 2001 Saaren pienin kylä on Novo Selo, jossa on 12 asukasta. Muita kaupunkeja ja kyliä ovat muun muassa Bol, Škrip, Pučišća, Splitska, Postira, Nerežišće, Donji Humac, Mirca, Gornji Humac, Dol, Sutivan, Sumartin, Praznica, Murvica, Povlja ja Dračevica. Saaren vanhin kylä on Škrip. Saaren korkein vuori on 778 metriä korkea Vidova Gora. Se on myös koko Kroatian saariston korkein huippu. Povlja Brac Croatia.jpg|Povlja Brac- Hafen.jpg|Supetar on saaren suurin kaupunki Brac beach.jpg|Ranta Bračin saarella Golden Cape.jpg|Zlatni Rat == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian saaret Luokka:Adrianmeren saaret
London

London voi tarkoittaa ainakin seuraavia: == Paikannimenä == *Lontoo (engl. London), Yhdistyneen kuningaskunnan pääkaupunki *Greater London, Britannian kreivikunta, joka käsittää Lontoon kaupunkiseudun *London, kaupunki Ontarion provinssissa Kanadassa *London, kaupunki Kiribatilla *London, kaupunki Kentuckyssa, Yhdysvalloissa *London, kaupunki Arkansasissa, Yhdysvalloissa *London, kylä Belizessä *London, kylä Nigeriassa == Henkilönimenä== === Sukunimenä === * Artur London (1915–1986), tšekkoslovakialainen kommunistipoliitikko * Barbara Erickson London (1920–2013), yhdysvaltalainen lentäjä * Brian London (1934–2021), englantilainen raskaansarjan nyrkkeilijä * Delloreen Ennis-London (s. 1975), jamaikalainen pika-aitajuoksija * Fritz London (1900–1954), saksalainen fyysikko * George London (1920–1985), yhdysvaltalainen baritoni * Jack London (1876–1916), yhdysvaltalainen kirjailija * Julie London (1926–2000), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä * LaToya London (s. 1978), yhdysvaltalainen R&B-; ja soul-laulaja * Meyer London (1871–1926), yhdysvaltalainen kongressiedustaja * Paul London (s. 1980), yhdysvaltalainen showpainija * Peter London (oik. Peter Lunden, s. 1982), ruotsalainen basisti * Terry London, yhdysvaltalainen lentäjä * Theophilus London (s. 1987), yhdysvaltalainen rap-artisti ja laulaja * Wilbert London (s. 1997), yhdysvaltalainen pikajuoksija === Etunimenä === * London Breed (s. 1974), yhdysvaltalainen poliitikko, San Franciscon pormestari == Laivoja == ;Britannian kuninkaallinen laivasto *London-luokka (linjalaiva) linjalaivaluokka *London-luokka (taistelulaiva) Formidable-luokan alaluokka *London-luokka (risteilijä) County-luokan risteilijöiden alaluokka * London (1636), 40-tykkinen Itä-Intian purjehtija * London (1654), 64-tykkinen alus * HMS Loyal London (1666), 96-tykkinen alus * HMS London (1670), 96-tykkinen alus * HMS London (1756), 16-tykkinen prikanteeni * HMS London (1759), 6-tykkinen alus * HMS London (1766), 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva * HMS London (1840), 92-tykkinen toisen luokan linjalaiva * HMS London (1899), Formidable-luokan taistelulaiva * HMS London (69), County-luokan risteilijä * HMS London (D16), County-luokan ohjushävittäjä * HMS London (F95), Tyypin 22 fregatti == Muuta == * London, Herbert Wilcoxin ohjaama mykkäelokuva vuodelta 1926 * London, Patrick Keillerin ohjaama kokeellinen elokuva vuodelta 1994 * London, Hunter Richardsin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2005 * London, yhdysvaltalainen 1978 perustettu metalliyhtye * London, brittiläinen 1976 perustettu punkyhtye * London Records, brittiläinen levy-yhtiö.
London (Kentucky)

London on kaupunki Kentuckyn osavaltion eteläosassa, Yhdysvalloissa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 7 993 ja pinta-ala 26,75 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys oli 298,8 asukasta neliökilometriä kohden. == Lähteet == Luokka:Kentuckyn kaupungit
Gediminas Kirkilas

Gediminas Kirkilas (30. elokuuta 1951 Vilna – 20. huhtikuuta 2024) oli liettualainen poliitikko, koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti. Kirkilas oli pääministerinä 2006–2008 ja puolustusministerinä 2004–2006. Hän oli Liettuan parlamentin Seimasin jäsen 1992–2020. Kirkilas työskenteli 1972–1978 entistäjänä ja Liettuan kommunistisen puolueen eri komiteoissa ja puolueen ensimmäisen sihteerin Algirdas Brazauskasin avustajana 1989. Kirkilas valittiin 1990 kommunistisen puolueen seuraajan demokraattisen työväenpuolueen varapuheenjohtajaksi, ja vuonna 1993 hän toimi hetkellisesti puheenjohtajana. Hänet valittiin 1992 Liettuan parlamenttiiin Seimasiin. Demokraattinen työväenpuolue yhdistyi 2001 sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, jonka varapuheenjohtajana Kirkilas toimi 2001–2007. Hänestä tuli 2006 sosiaalidemokraattien johtaman hallituksen pääministeri. Sitä ennen hän oli ollut vuodesta 2004 puolustusministerinä. Kirkilas johti puoluettaan 2007–2009, ja pääministerinä hän oli vuoteen 2008. Kirkilas erosi 2017 sosiaalidemokraattisesta puolueesta, kun puolue oli päättänyt vetäytyä hallituksesta. Hän perusti muiden sosiaalidemokraateista eronneiden kanssa uuden Liettuan sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen, jonka johdossa Kirkilas oli vuoteen 2021. Parlamenttiedustajana hän oli vuoteen 2020. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * bio hallituksen sivuilla Luokka:Liettuan pääministerit Luokka:Puolustusministerit Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Concordia

Concordia tai Konkordia voi viitata muun muassa: __NOTOC__ == Paikkoja == === Antiikki === * Concordia, antiikin aikainen kaupunki Germania Superiorissa * Julia Concordia eli Colonia Julia Concordia, antiikin aikainen kaupunki Venetiassa, nykyinen Concordia Sagittaria * Myrleia eli Apameia, myöhemmin myös Colonia Julia Concordia, antiikin aikainen kaupunki Bithyniassa === Nykyaika === * Concordia, kaupunki Entre Ríosin maakunnassa Argentiinassa * Concordia, jäävirtojen yhtymäkohta Karakorum-vuoristossa Pakistanissa * Concordia, tutkimusasema Etelämanterella * Concordia Sagittaria, kaupunki Venetossa Italiassa == Laivoja == * S/S Concordia, vuonna 1885 rakennettu suomalainen höyrylaiva * Costa Concordia, Costa Crocierin risteilyalus, käytössä 2005–2012 == Muita merkityksiä == * Concordia, roomalainen sovun jumalatar (kreikkalaisten Harmonia) * Concordia, Liber concordiae, luterilaiset tunnustuskirjat * Leuenbergin konkordia, luterilaisten ja reformoitujen kirkkojen välinen sopimus vuodelta 1973 * Concordia, kansainvälinen yksityinen yliopistoketju * Concordia-yliopisto, Concordia University, yliopisto Montrealissa, Kanadassa * Condordia-yliopisto, Concordia University, useita yliopistoja Yhdysvalloissa * Concordia Bus, bussiyhtiö * Suomalainen Konkordia-liitto, apurahoja naisille jakava yhdistys * Concordia Maritime, ruotsalainen varustamo ** Rederi AB Concordia, Concordia Maritimen tytäryhtiö
Mem

Mem on monen seemiläisen kielen aakkoston 13. kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen ja aramealaiseen kirjaimistoon. Mem on kreikkalaisen myyn, latinalaisen M:n ja kyrillisen М:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee vettä tarkoittavasta sanasta. == Mem hepreassa == Heprean kielessä mem ääntyy [m]. Kieliopillisesti se toimii sanan edessä prepositiona, joka vastaa suomen elatiivia (-sta, -stä). Tällöin mem on oikeastaan lyhennys מִן (min) -prepositiosta. Se voi osoittaa myös vertailua, sekä komparatiivia että superlatiivia. Heprealaisessa numerojärjestelmässä memillä on lukuarvo 40. Mem on myös yksi niistä heprean kirjaimista, jotka kirjoitetaan eri tavalla sanan lopussa: sillä on sofit- eli loppumuoto mem sofit. Mem sofitin lukuarvo on 600. Esimerkkejä: * מֹשֶׁה Moše: Mooses * מָשִׁיחַ mašíaḥ: Messias * מְתוּשָׁלַח tai מְתוּשֶׁלַח Mətušálaḥ tai Mətušélaḥ: Metusalem * מים majim: vesi == Koodit == Mem Mem sofit Unicode UTF-16 U+05de U+05dd Unicode-nimi HEBREW LETTER MEM HEBREW LETTER FINAL MEM HTML &#1502; &#1501; ISO 8859-8 0xee 0xed == Lähteet == Luokka:Heprealaiset kirjaimet
Cork

Cork () on Irlannin tasavallan toiseksi suurin kaupunki ja kaupunkikreivikunta maan etelärannikolla Munsterin provinssissa. Asukasluku on 119 143 (2006), ja Suur-Corkin alueen väkiluku on noin 274 000\. Cork on tärkeä satamakaupunki ja teollisuuskeskus, ja siellä on kansainvälinen lentoasema. Kaupungissa on muun muassa autoteollisuutta. Cork oli Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2005. Cork sijaitsee Irlannin etelärannikolta hieman sisämaahan päin. Kaupungin halki virtaa Leejoki, ja kaupungin ydinkeskusta on sen kahden haaran välissä olevalla saarella. Corkin satama kuuluu Irlannin merkittävimpiin satamiin, ja se on yksi maailman suurimmista luonnonsatamista. Kaupungin iirinkielinen nimi Corcaigh tarkoittaa "soista aluetta". Nimi viittaa kaupungin sijaintiin Leejoen varrella. Corkin vaiheet liittyvät merkittävällä tavalla Irlannin itsenäistymiseen ja sisällissotaan. Niinpä Cork tunnetaan "vallankumouksellisena kreivikuntana" ("the Rebel County"). ==Historiaa== Corkin nimitti kaupungiksi Juhana Maaton vuonna 1185. Corkilla oli kuitenkin pitkä historia ennen sitä, sillä se oli alussa luostarimainen siirtokunta, jonka Finbarr perusti 500-luvulla. Vuosisatojen kuluessa kaupunki paloi useita kertoja ja kärsi viikinkien ja normannien hyökkäyksistä, niin että se jouduttiin rakentamaan yhä uudestaan. Jossakin vaiheessa koko kaupunkia ympäröi muuri, josta on jäänyt jäljelle useita osia ja portteja. Corkin pormestarinvirka () perustettiin kuninkaallisella perustamiskirjalla vuonna 1318, ja vuonna 1900 virkanimi muutettiin muotoon Lord Mayor. Kaupungin keskusta kärsi pahoja vahinkoja Irlannin itsenäisyyssodassa 1919–1921, kun muun muassa irlantilaiset sissijohtajat ja brittiläiset joukot ottivat siellä yhteen. Irlannin sisällissodan aikana tasavaltalaiset Britannian ja Irlannin sopimuksen vastustajat pitivät jonkin aikaa kaupunkia hallussaan, kunnes Irlannin hallituksen joukot hyökkäsivät mereltä ja ottivat kaupungin uudestaan haltuunsa. ==Ilmasto== Korkein Corkissa mitattu lämpötila on 29 °C ja alin −9 °C.BBC Weather: Cork, Ireland ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Jukka Liedes

Jukka Antero Liedes (s. 7. syyskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen opetus- ja kulttuuriministeriön entinen virkamies.Kuka kukin on 2007. Otava 2006. Koulutukseltaan hän on oikeustieteen kandidaatti. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2014. Ennen siirtymistään virkamieheksi 1980-luvulla Liedes toimi muun muassa Teoston juristina. Vuonna 1991 hän sai Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry:n Erikois-Emma-palkinnon. Vuonna 1998 Liedes valittiin Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO, World Intellectual Property Organization) tekijänoikeuskysymyksiä käsittelevän komitean puheenjohtajaksi. Liedes toimi WIPO:n tekijänoikeustapaamisissa puheenjohtajana jo 1980-luvun puolivälistä saakka. Hänet oltiin lähellä valita WIPO:n pääjohtajaksi 1990-luvulla. Liedes toimi kulttuuriministerin alaisen viestintäkulttuuriyksikön päällikkönä opetusministeriössä ja osallistui opetusministeriön asettamaan tekijänoikeustyöryhmään (1. tammikuuta 2004 – 31. joulukuuta 2005), joka valmisteli hallituksen esityksen kulttuuriministeri Tanja Karpelalle Suomen tekijänoikeuslainsäädännön muuttamiseksi (HE 28/2004 vp eli niin kutsuttu Lex Karpela). Liedes edusti opetusministeriötä myös tekijänoikeusjärjestö Gramexin Esittävän Säveltaiteen Edistämiskeskuksessa (ESEK). Liedes nousi Suomessa ristiriitaiseen julkisuuteen, kun muun muassa ravintola-alan Suurtalousuutiset-lehti ja Tietokone-lehti kertoivat hänen mahdollisesta jääviydestään tekijänoikeuslain valmistelussa. Liedes oli kohua herättäneen tekijänoikeuslakiesityksen päävalmistelija. Liedeksen toiminnasta ja asemasta tehtiin vuonna 2005 useita kanteluja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Apulaisoikeusasiamies Jukka Lindstedt antoi lokakuussa 2007 päätöksen, jossa piti Liedeksen toimintaa ongelmallisena. Vuoden 2022 tammikuussa opetus- ja kulttuuriministeri jälleen palkkasi Liedeksen asiantuntijaksi avustamaan ministeriötä jatkovalmisteluissa tekijänoikeuslain uudistushankkeessa, jolla toimeenpannaan Euroopan unionin DSM-direktiivi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Opetusministeriö antoi väärää tietoa tekijänoikeuslaista. Digitoday. *Hallituksen esitys 28/2004. Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Tekijänoikeus Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tietokone (lehti)

Tietokone oli vuonna 1981 aloittanut ja vuonna 2014 lopetettu, tietotekniikan alaa käsittelevä aikakauslehti. Sen levikki vuonna 2011 oli 33 828, ja sillä oli 142 000 lukijaa. Lehteä julkaisi alkuvuosina Tecnopress ja sittemmin vuoteen 2013 saakka Sanoma. Vuonna 2014 lehden osti mediatalo Talentum, ja kesäkuussa lehti yhdistettiin Tietoviikko-lehteen. Uuden lehden nimeksi tuli Tivi. Sittemmin Tivin julkaisijasta tuli Alma Talent. Tietokone-lehdessä julkaistiin vuosina 1983–1984 Mikro 2000 -liitettä, jolla oli samoja tekijöitä kuin vuonna 1984 sisarlehdeksi perustetulla Mikrobitillä. Mikrobitin perustamisesta tiedotettiin Tietokone-lehdessä. Tietokone-lehti kertoi pysyttelevänsä ammattilinjalla, erotuksena nuorille harrastajille suunnatusta Mikrobitistä. Myös Tietokone-lehden seuraaja Tivi ja Mikrobitti ovat sisarlehtiä. Niillä on sekä yhteinen julkaisija että yhteisiä tekijöitä. Tietokone-lehden logo ja ilme uudistuivat vuoden 2009 alussa. Lehden artikkelitoimitukseen kuuluivat Ari Karkimo, Sanna Leskinen ja Ari Saarelainen. Varsinaisten toimittajien lisäksi lehden toimituskuntaan kuului vuoden 2013 loppuun saakka Mikrobitin kanssa yhteinen testilaboratorio. Vuoden 2014 alusta toteutuneen Talentum-kaupan jälkeen lehti teki yhteistyötä muiden Talentumin (sittemmin Alma Talent) tekniikkalehtien kanssa. Lehden vakituisina avustajina toimivat esimerkiksi tietokirjailija Petteri Järvinen sekä kansanedustaja Jyrki Kasvi (1964–2021), jotka jatkoivat myös uuden Tivi-lehden ilmestymisen alusta lehden avustajina. Tätä ennen lehden avustajakaartiin kuuluivat muun muassa professori Osmo A. Wiio (1928–2013) sekä valtiovarainministeriössä ValtIT-yksikön johtajana toiminut Yrjö Benson. Lehden pitkäaikaisin päätoimittaja oli Eskoensio Pipatti (vuosina 1984–2000). ==Sähköiset julkaisut== Tietokone-lehti aloitti uutistoiminnan Internetissä tammikuussa 1996.Tietokone 13/2006 sivu 76 Uutisten lisäksi lehden sivuilla oli useita blogeja ja ohjelma-esittelyjä. Vakituisia bloggaajia olivat konsultit Ossi Mäntylähti ja Jarmo Pitkänen sekä Mac-asiantuntija Teemu Masalin. Myös vanhojen lehtien artikkelit olivat luettavissa ilmaisen rekisteröitymisen jälkeen. Tietokone-lehdestä julkaistiin 1990-luvulla lisäksi Tietokone Plus CD -nimistä CD-ROM-levyä, jossa on muun muassa PDF-lehtiä. ==Vakituiset avustajat== * Antti Aromaa * Tapio Berschewsky * Kenneth Falck * Pertti Hämäläinen * Maija-Liisa Ihanus * Jani Järvinen * Petteri Järvinen * Antti Karkimo * Jyrki Kasvi * Vesa Keränen * Mika Koivusalo * Olli-Pekka Komonen * Samuli Kotilainen * Jukka Lehtinen * Tapio Loponen * Olli Majander * Teemu Masalin * Ossi Mäntylahti * Pekka Niemi * Jarmo Pitkänen * Kaija Pöysti * Olli Rinne * Tommi Saarela * Lauri Suoranta * Mika Tähtinen ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tietotekniikkalehdet Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet
Ulèëlheuë

Ulèëlheuë oli rannikkokaupunki Banda Acehin vieressä, Acehin erityisalueella, Indonesiassa. Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen aiheuttama tsunami tuhosi sen täysin. Kaupungin nimessä on kaksi sanaa, joista ulèë tarkoittaa päätä ja lheuë niemimaata. Kaupunki sijaitsi seitsemän kilometriä länteen suuremmasta Banda Acehin kaupungista. Luokka:Indonesian kaupungit
Uimaharju

Uimaharju on Joensuun kaupungissa sijaitseva taajama. Se sijaitsee noin 48 kilometriä koilliseen kaupungin keskustasta. Uimaharju liitettiin Enon kunnan osana kuntaliitoksella Joensuuhun vuoden 2009 alusta. Uimaharjun taajaman väkiluku on 1 301. Kylä sijaitsee Pielisen Rukaveden rannalla, Pielisjoen alkupäässä. Taajama on Joensuu–Kontiomäki-rautatien varressa. VR:n henkilöjunat pysähtyvät Uimaharjun asemalla. Rata ylittää Pielisjoen Uimasalmen silloilla, jotka valmistuivat 1970-luvulla. Ensimmäinen rautatiesilta Uimaharjuun valmistui vuonna 1909. Uimaharjun rautatieaseman seutu ja sitä ympäröivä puisto ovat yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Uimaharju oli entisen Enon kunnan teollinen keskus ja siellä sijaitsee suurin osa entisen Enon alueen teollisuuden työpaikoista. Suurimmat teollisuuslaitokset ovat Stora Enso -konserniin kuuluvat Enocellin tehdas ja Uimaharjun saha. Uimaharjun julkisia palveluja ovat esimerkiksi luokka-asteiden 0-9 yhtenäiskoulu (Uimaharjun koulu), Uimaharjun kirjasto. ja Uimaharjun nuorisotila Noke. Uimaharjusta on 34 km Patvinsuon kansallispuistoon ja 44 km Kolin kansallispuistoon. Uimaharjun taajamasta alkaa valtion 15 000 hehtaarin laajuinen pienriistan metsästysalue. Sen lisäksi Pielinen ja Koitere tarjoavat hyvät mahdollisuudet veneilyyn ja kalastukseen. Alakoitajoen patikointireitit, Pamilon kierto ja luontopolku ovat vain 11 kilometrin päässä taajamasta. Lieksaan ja Ilomantsiin on matkaa 50 km. == Urheiluseuroja == * Uimaharjun Taimi ry * Uimaharjun Kari == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Uimaharjun nettisivut * Uimaharjun taajamayhdistyksen sivut * Luokka:Stora Enso
John Williams

John Williams -nimisiä henkilöitä ovat: *John Williams (1903–1985), brittiläinen näyttelijä *John George Williams (1913–1997), englantilainen lintutieteilijä *John A. Williams (1925–2015), yhdysvaltalainen kirjailija *John Edward Williams (1925–1994), yhdysvaltalainen kirjailija *John Sharp Williams (1854-1932), yhdysvaltalainen poliitikko *John Williams (s. 1941), brittiläis-australialainen kitaristi *John Williams (s. 1932), yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä *John Williams (s. 1953), yhdysvaltalainen jousiampuja *John Williams (1962–2015), yhdysvaltalainen koripalloilija *John Williams (s. 1966), yhdysvaltalainen koripalloilija *John Williams (s. 1965), yhdysvaltalainen kenttäratsastaja *John Williams (1946–1978), brittiläinen ratamoottoripyöräilijä
Kaupunginvanhin

Kaupunginvanhin oli Ruotsin vallan aikana kaupungin asioita hoitamaan valittu edustaja. Keskiaikana kaupunkien koko asujaimisto oli mukana kaupunkia koskevien asioiden hoitamisessa, ja he valitsivat keskuudestaan raadin. Sen rinnalle muodostettiin 1600-luvulla kaupunginvanhimpien ryhmä. Heidät valittiin eliniäksi luottamustoimeen porvariston keskuudesta. Vanhimmilla ei ollut omaa päätösvaltaa, mutta maistraatti oli velvollinen kuulemaan heitä isoja ratkaisuja tehtäessä. Vuodesta 1758 elin piti olla kaikissa kaupungeissa, ja siinä tuli olla joko 24 tai 48 jäsentä. Keisarillinen asetus kunnallishallituksesta 8. joulukuuta 1873 lakkautti tämän edustuslaitoksen Suomessa. Kaupunginvanhinten tilalle tulivat kaupunginvaltuutetut. ==Lähteet== Luokka:Kunnallishallinto Luokka:Sääty-yhteiskunta
Nun (kirjain)

Nun on monen seemiläisen kielen aakkoston 14. kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen, aramealaiseen ja arabialaiseen kirjaimistoon (ﻥ). Se on kreikkalaisen nyyn, latinalaisen N:n sekä kyrillisen Н:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee käärmettä tarkoittaneesta sanasta ja sen muodon alkuperäksi on esitetty egyptiläistä käärmettä, erityisesti kobraa kuvannutta hieroglyfiä. == Nun hepreassa == Heprean kielessä nun ääntyy /n/. Kieliopillisesti se muun muassa muodostaa verbin eteen liitettynä monikon ensimmäisen persoonan futuurin. Heprealaisessa numerojärjestelmässä nunilla on lukuarvo 50. Nun on myös yksi niistä heprean kirjaimista, jotka kirjoitetaan eri tavalla sanan lopussa: sillä on sofit- eli loppumuoto nun sofit. Nun sofitin lukuarvo on 700. Esimerkkejä: * נוֹחַ tai נֹחַ Nóaḥ: Nooa * נתן: Natan * אָמֵן Amen: Aamen == Koodit == Nun Nun sofit Unicode UTF-16 U+05e0 U+05df Unicode-nimi HEBREW LETTER NUN HEBREW LETTER FINAL NUN HTML &#1504; &#1503; ISO 8859-8 0xf0 0xef == Lähteet == Luokka:Heprealaiset kirjaimet
Paalasmaa

Paalasmaa on saari ja kylä Pielisessä Juuan kunnassa, Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kylä sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Juuan kuntakeskuksesta. Asukasluku on noin 140. Paalasmaa muodostuu kolmesta saaresta, jotka ovat Pääsaari, Toinensaari ja Kolmassaari. Kaikki saaret ovat asuttuja, ja niitä yhdistävät sillat. Lossi liikennöi saaret mannermaasta erottavassa Hirvisalmessa. Saaristoasiain neuvottelukunnan listauksessa Paalasmaan pinta- ala on 27 neliökilometriä, ja se on Pohjois-Karjalan kolmanneksi suurin ja koko maan sisävesien 16:nneksi suurin saari. Paalasmaa on Suomen korkein saari. Pielisen pinta on noin 93,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Paalasmaan saarella on kolme huippua, jotka kohoavat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle. Korkein huippu on Lamminvaara, joka on 225,2 metriä merenpinnasta. Pääsaarella on myös näkötorni, josta avautuvat esteettömät maisemat muun muassa Pieliselle aina Kolille saakka. Paalasmaa on myös käytössä sukunimenä. Nimenkantajia on Digi- ja väestötietoviraston mukaan noin 50 henkilöä. == Historia == Nimi Paalasmaa juontaa nimestä Palasmaa, johon kirkkomatkoillaan Lieksaan soutavat juukalaiset poikkesivat syömään välipalaa (palasta). Toisensaaren rannalta on tiettävästi löydetty kivikautinen asuinpaikka. == Paalasmaan veneonnettomuus == Sunnuntaina 4. lokakuuta 1959 kaksi pääosin paikkakuntalaisia nuoria kuljettanutta moottorivenettä törmäsi Pielisellä Paalasmaan rannassa. Toisessa veneistä oli 19 nuorta ja se oli lähdössä Paalasmaan venerannasta Juuan kirkolle sateisessa ja tuulisessa säässä. Muutama minuutti lähdön jälkeen siihen törmäsi toinen, paikallisen kyläkauppiaan pojan ohjaama, 185 hevosvoiman tehoisella moottorilla varustettu pikavene. Veden varaan joutui kaikkiaan 21 ihmistä, joista törmäyksen nähneet ja rannan taloista soutuveneillä apuun lähteneet saivat pelastetuiksi kuusi. 15 henkeä kuoli onnettomuudessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Saaristokunta *Paalasmaa Luokka:Juuan kylät Luokka:Juuan luonto Luokka:Suomen sisävesien saaret
Samekh

Samekh (myös sameḥ tai samech) on heprealaisen, foinikialaisen ja aramealaisen kirjaimiston 15. kirjain. Se on kreikkalaisen ksiin ja khiin sekä latinalaisen X:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee kalaa tarkoittavasta sanasta. Arabiassa samekhia vastaa sīn. == Samekh hepreassa == Heprean kielessä samekh ääntyy [s]. Kirjaimen nimen translitteroinnissa on vaihtelevuutta, mikä johtuu sen lopussa olevasta kaf sofit-kirjaimesta (ääntyy samaan tapaan kuin saksan 'ch' esimerkiksi sanassa ich). Heprealaisessa numerojärjestelmässä samekhilla on lukuarvo 60. Esimerkkejä: * סידור: Siddur * סְדוֹם Sədom: Sodoma == Koodit == Unicode UTF-16 U+05e1 Unicode-nimi HEBREW LETTER SAMEKH HTML &#1505; ISO 8859-8 0xf1 == Lähteet == Luokka:Heprealaiset kirjaimet
Metrojunan kuljettaja

thumb|Metrojunan kuljettaja Pekingin metrossa Metrojunankuljettaja on ammattinimike henkilöille, jotka työskentelevät metrojunan kuljetustehtävissä. Suomessa metrojunankuljettajia kouluttaa toistaiseksi ainoastaan HKL:n koulutuskeskus, ja ainoa työnantaja on tällä hetkellä HKL-Metroliikenne. Ajon aikana metrojunankuljettajan tehtäviin kuuluvat nopeuden säätely radanvarren merkkien ja opastimien mukaan sekä junan kunnon tarkkailu. Metrojunankuljettajan on noudatettava opasteita ja merkkejä siten, kuin metron turvallisuussäännöissä (MTO) määrätään. Metrojunan ja metrotyöjunan kuljettamiseen sekä metron liikenteenohjaustehtäviin oikeuttavat luvat (metroliikennelupa) myöntää HKL:n metroliikenneyksikkö HKL-Metroliikenne. Luvassa on yksilöity, mihin edellä mainituista tehtävistä sen haltijalla on pätevyys. Metrojunankuljettajan pätevyys on myös Helsingin metron liikenteenohjaajilla sekä niillä HKL-Metroliikenteen palveluksessa olevilla teknisillä henkilöillä, jotka työnsä puolesta joutuvat liikuttamaan metrojunia. ==Vaatimukset== Metrojunan kuljettajan työ on suurta tarkkuutta vaativaa. Kuljettajien on pystyttävä työskentelemään turvallisesti stressaavissa olosuhteissa, sillä aikataulut ovat tiukkoja. Kuljettajat ovat vastuussa myös matkustajien turvallisuudesta. Metroliikenneluvan myöntämisedellytyksistä on säädetty kuntalain nojalla annetussa Helsingin kaupungin sisäisessä ohjesäännössä (metroliikennesääntö). Tärkeimmät vaatimukset metroliikenneluvan saamiseksi ovat hyvä kuulo ja näkö, erityisesti virheetön värinäkö, perehtyneisyys metrojunien rakenteeseen sekä se, ettei luvansaajalla ole sellaista direktiivin 91/439/ETY liitteessä III mainittua sairautta, joka voisi olennaisesti heikentää metron liikenneturvallisuutta. Liikenteenohjaukseen oikeuttavan metroliikenneluvan myöntämisedellytyksenä on edellisen lisäksi myös tehtävän edellyttämä perehtyneisyys metron turvalaitteiden tekniikkaan ja käyttöön. == Aiheesta muualla == *Liikennealan ammattioppilaitos Luokka:Rautatiealan ammatit Luokka:Metroliikenne
Istervo

Istervo on käärmeen syntyä selittävissä kalevalaisissa loitsuissa esiintyvä henkilö. Istervo lähtee sotaan poikineen, joskus tyttärineenkin, ja iskee aseensa, miekkansa ja/tai keihäänsä kallioon tai maahan. Aseet särkyvät. Eräässä loitsussa myös kilpi halkeaa. Vääntyneistä aseista tulee käärmeitä, kilvestä ehkä kerällä oleva käärme. Aseen kärjestä syntyy kirjava käärme, keskiöstä kellertävä, ja putkesta (keihään putkesta tai miekan huotrasta) puhalletaan musta käärme. Käärmeen syntyloitsu luettiin karjan tai ihmisten suojaamiseksi käärmeenpuremilta, ja käärmeenpuremia hoidettaessa. ==Lähteet== *Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967) Luokka:Suomalaiset taruhenkilöt
Daniel David Palmer

Daniel David Palmer (7. maaliskuuta 1845 Port Perry – 20. lokakuuta 1913 Los Angeles) oli kiropraktisen hoidon eli kiropraktiikan luoja. Daniel Palmer harjoitti parantamista magneettien avulla 1880-luvun lopulla ennen kiropaktisen hoidon kehittämistä. Palmerilla oli kaksi potilasta, joiden oireet viittasivat ongelmiin selkärangassa. Toinen potilaista oli kärsinyt kuulo-ongelmasta. Palmer korjasi tämän potilaan selkärangan siirtymän 18. syyskuuta 1895, jolloin potilaan kuulo palautui. Toisen potilaan sydämen vaivat korjautuivat selkärangan asennon korjaamisen myötä, mikä sai Palmerin uskomaan, että hermoon kohdistuva paine aiheutti sydänongelmia. Kokemustensa myötä Palmer perusti kiropraktisen hoidon, kiropraktiikan. Hänen teoriansa perustui hermon heikentyneeseen toiminnan aiheuttavan taudintilan ja että, selkärangan nikaman väärä asento voi aiheuttaa hermopaineen. Palmer perusti koulun, myöhemmin Palmerin kiropraktikkojen koulun, josta vuonna 1902 koulusta valmistui 15 kiropraktikkoa. Palmer myi perustamansa kiropraktikkokoulun pojalleen B. J. Palmerille. Myöhemmin Daniel Palmerin yritti perustaa uutta koulua kiropraktiikalle, muttei onnistunut yrityksessään. == Aiheesta muualla == * Excerpt from The Text-Book of the Science, Art and Philosophy of Chiropractic Luokka:Kiropraktikot Luokka:Vuonna 1845 syntyneet Luokka:Vuonna 1913 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset henkilöt
Markku Petander

Markku Olavi Petander (s. 11. maaliskuuta 1963 Hämeenkyrö) on suomalainen kitaristi, bassokitaristi ja lauluntekijä. Petander muistetaan erityisesti Yö- yhtyeen kitaristina sekä Popedan basistina. Yön ja Popedan lisäksi Petander on tehnyt kappaleita myös muille artisteille kuten Mustille Enkeleille. Petanderin säveltämiin kappaleisiin kuuluvat Popedan ”Repe ja Lissu” ja ”Tahdotko mut tosiaan” sekä Yön ”Tia-Maria”. == Diskografia == === Yö === *Myrskyn jälkeen (1985) *Äänet (1986) *Lanka palaa (1987) *Satelliitti (1996) *Pirstaleet (1997) *13. Yö (1999) *Valo (2000) === Eve === *Saura (1987) === Kari Peitsamon Skootteri === *Hellsinkin' (1990) === Popeda === *Svoboda (1992) *H.Ö.N.Ö. (1994) *Live at the BBC (1995) === Juice Leskinen === * Kiveä ja sämpylää (1996) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Markku Petanderin sanoitustuotanto Kansalliskirjaston Finna-tietokannassa * Markku Petander säveltäjänä – Fono.fi Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset rockmusiikin säveltäjät Luokka:Suomalaiset rockmuusikot Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset sovittajat Luokka:Yön jäsenet Luokka:Popedan jäsenet Luokka:Juice Leskinen Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Poljčane

Poljčane on kaupunki ja kunta itäisessä Sloveniassa. Kaupungissa oli noin 1 130 asukasta vuoden 2020 arvioiden mukaan ja kunnassa noin 4 450 asukasta. Poljčane sijaitsee 35 kilometriä Mariborista etelään ja 35 kilometriä Celjestä koilliseen. Kaupungissa on rautatieasema, koulu, terveyskeskus, postitoimisto, kaksi valintamyymälää, pubeja, baareja ja ravintoloita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kunnan viralliset sivut Luokka:Slovenian kaupungit
Kellon Kraaseli

Virallisesti Kraaseli, yleisesti Kellon Kraaseli, on Perämeren saari Oulun kaupungissa Pateniemenrannan edustalla ja entisen Haukiputaan kunnan alueella, Kiviniemen kylän kohdalla. Nimi kraaseli on perua ruotsin kielen sanasta gråsäl, joka tarkoittaa harmaahyljettä. Kellon Kraaseli on matala saari: sen korkein kohta kohoaa vain muutaman metrin merenpinnan yläpuolelle. Saaren rantaviivan kokonaispituus on noin 10 kilometriä. Saari on lähes kauttaaltaan lehtimetsän peitossa. Saarelle tunnusomaisia ovat laajat ranta-alueet, jotka peittyvät meriveden ollessa korkealla. Saaressa on ainoastaan kesäasuntoja ja suojasatama. Saarta käytettiin yhteislaitumena aina 1980-luvun alkuun saakka, ja se toimi lehmien ja lampaiden laidunmaana. Nykyisin saaren erottaa Rapakarin saaresta Kraaselin kaivanto -niminen huviveneväylä, jonka nimellissyvyys on 1,8 metriä. Väylä tunnetaan myös oululaisittain "Suenväylänä" tai "Sudenväylänä" suunnittelijansa sukunimen "Susi" mukaan. Saaren pohjoispuolinen alue tunnetaan yleisesti Kellonlahtena, ja itäpuolinen merialue Oulun Pateniemen edustalla on nimeltään Kuivasmeri. Vesialue on kohtalaisen suojainen, minkä takia se on yleinen ankkurointipaikka. Kellon Kiviniemen kylän asukkaat ovat ennen vieneet kalastusveneensä myrskyiltä suojaan Kuivasmerelle tai Kraaseliin. ==Lähteet== Luokka:Kello (kaupunginosa) Luokka:Oulun merialueiden saaret
Birkirkara

Birkirkara on yli 23 000 asukkaan kaupunki Maltan keskiosassa. Se on ollut asukasluvultaan Maltan suurin kaupunki keskiajalta lähtien, mutta vuoden 2017 arvioissa St. Paul’s Bayssa on enemmän asukkaita. Muun muassa Maltan presidentti, Edward Fenech Adami sekä Maltan entinen pääministeri, Alfred Sant ovat kotoisin Birkirkarasta. Kaupungin motto on In hoc signo vinces eli Tässä merkissä voitat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Maltan kunnat
Abaújszántó

Abaújszántó on kaupunki Borsod-Abaúj-Zemplénin läänissä Unkarin pohjoisosassa. Se sijaitsee 40 kilometrin päässä läänin pääkaupungista Miskolcista. Kaupungin pinta-ala on 47,36 neliökilometriä, asukasluku 3 169 (vuonna 2009) ja väestötiheys siten 66,9 asukasta neliökilometrillä. Abaújszántósta tuli kaupunki vuonna 2004. Aiemmin se oli ollut kaupunki yli 600 vuotta vuoteen 1902 saakka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin virallinen sivu Luokka:Unkarin kaupungit Luokka:Borsod-Abaúj-Zemplén
Limbaži

Limbaži (, liiviksi Lämmist nīn, ) on kaupunki ja kuntakeskus pohjoisessa Latviassa, 90 kilometriä Latvian pääkaupungista Riiasta pohjoiseen. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2012 alussa 8 290, ja koko Limbažin kunnan (Limbažu novads) 19 211. Vuoden 1385 paikkeilla kaupunki oli Riian jälkeen Latvian toiseksi suurin. Baltiansaksalaisten historioitsijoiden mukaan Lemsalun piispanlinna perustettiin vuonna 1223 arkkipiispa Albertin käskystä Lemsalun liiviläisten puulinnakkeen paikalle.Kirchspiel Lemsal, Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Niteet 1–2 (Google Books) Limbaži perustettiin 1200-luvulla ja se sai kaupunkioikeudet vuonna 1385. Se on yksi Latvian vanhimmista kaupungeista. Kaupungin asukkaista 87 prosenttia on latvialaisia, ja loput ovat ulkomaalaisia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Limbažin kotisivut * Kunnan matkailusivusto, visitlimbazi.lv Luokka:Latvian kaupungit
Eve

Eve tarkoittaa seuraavia: * Eve, naisen etunimi * Eve, oik. Eve Jihan Jeffers (s. 1978), yhdysvaltalainen raplaulaja ja näyttelijä * Eve, Jarkko Even albumi * Eve, The Alan Parsons Projectin albumi * Eve, yhdysvaltalainen televisiosarja * Eve 6, kalifornialainen rockyhtye * EVE Online, videopeli * Eve, sukunimenä: ** Alice Eve (s. 1982), englantilainen näyttelijä ** Claudia Eve (s. 1968), suomalainen selvänäkijä ** Dick Eve (1901–1970), australilainen uimahyppääjä ** Jarkko Eve (s. 1963), suomalainen muusikko ** Laverne Eve (s. 1965), bahamalainen keihäänheittäjä ** Matti Eve, suomalainen toimittaja ** Timo Eve (s. 1938), suomalainen ravihevosten kasvattaja ja valmentaja ** Trevor Eve (s. 1951), englantilainen näyttelijä