Rautatientori

Rautatientori () on Helsingin ydinkeskustassa, päärautatieaseman vieressä sijaitseva aukio. Sitä rajoittavat etelässä Kaivokatu, idässä Mikonkatu, pohjoisessa Vilhonkatu ja lännessä rautatieaseman ohi kulkeva Keskuskadun jatke. Rautatieaseman lisäksi torin varrella on useita historiallisesti ja arkkitehtonisesti huomattavia rakennuksia, kuten Ateneumin taidemuseo torin etelä- ja Suomen Kansallisteatteri pohjoisreunalla. Torin keskellä sijaitsee Aleksis Kiven patsas. Rautatientori on tärkeä liikenteen solmukohta, sillä sen länsireunalla on useiden Helsingin sisäisten ja Helsingistä Vantaalle lähtevien bussilinjojen päätepysäkki. Tori on myös antanut nimensä päärautatieaseman alla olevalle Rautatientorin metroasemalle. Rautatientorin ohitse Kaivokatua pitkin kulkevat raitiolinjat 2, 3/N, 5, 6, 7 ja 9/N. == Historia == Tori on entistä merenpohjaa, ja sen paikalla sijaitsi vielä 1800-luvulla Kluuvinlahti. Nykyisen torin paikalle kaavoitettiin jo 1800-luvun alkupuolella rakennuskortteli, mutta siihen ei ollut rakennettu mitään, ennen kuin se päätettiin jättää suureksi aukioksi, kun viereiseen kortteliin rakennettiin rautatieasema. Kun ensimmäinen asemarakennus valmistui vuonna 1861, Rautatientorin paikalla oli vielä vesijättömaata ja niittyä. Rautatientorilla harjoitettiin torikauppaa vuoteen 1928 saakka. Torikauppa päättyi, kun aluetta alettiin tarvita linja-autoliikenteen käyttöön. Alkujaan torilla oli myyty halkoja ja puu­tavaraa, 1900-luvun puolella etupäässä puu­astioita, koreja ja käsitöitä. Myynti­kojut olivat pää­asiassa torin itäisellä, Mikon­kadun puoleisella laidalla. === Liikenne === Raitiolinjat kulkivat alun perin diagonaalisti Rautatientorin poikki. Vuonna 1910 raitiotie linjattiin kulkemaan torin länsi- ja pohjoispuolitse Keskuskatua ja Vilhonkatua pitkin. Vuonna 1935 alkoi raitioliikenne Kaivokadulla. Myöhemmin Rautatientorille sijoitettiin linja-autojen päätepysäkkejä. Viimeisinä aikoina ennen kuin Helsingin metro vuonna 1982 otettiin käyttöön ja Itä-Helsingissä siirryttiin liityntäliikenteeseen, tori oli lähes kokonaisuudessaan bussien lähtölaiturialuetta. Nykyisin lähtölaiturialueena on vain torin länsiosa, kun taas torin keskiosa Ateneumin ja Kansallisteatterin kohdalla on palautettu jalankulkualueeksi. Jalankulkualueella on järjestetty useita yleisötapahtumia, kuten turvapaikanhakijoiden Oikeus elää -tukikonsertti maaliskuussa 2017. == Lähikorttelit == Torin itäpuolella on kaksiosainen, Kaisaniemenkadun aikoinaan halkaisema Kameeli-kortteli, jonka pohjoispuoliskon torinpuoleista julkisivua hallitsevat Mikonkatu 19, jossa toimii nykyisin Casino Helsinki ja Fennian talo Mikonkatu 17:ssä, joka oli alun perin maineikas ja aikanaan Helsingin hienoin hotelli Grand Hotel Fennia. Sittemmin talossa on toiminut usein aikansa menestysravintola, kuten Aseveliravintola, Vanha Iloinen Fennia, Uusi Iloinen Fennia, Café Metropol ja Ravintola Fennia. Nykyisin ravintolasali on liitetty kasinon tiloihin. Mikonkatu 17:n piharakennus purettiin 1988, ja sen tilalle valmistui vuonna 1998 elokuvateatteri Kinopalatsi. Kaisaniemenkadun kulmaa hallitsee pohjoispuolella entinen Nokian pääkonttoritalo Mikonlinna ja eteläpuolella Osuuspankkitalona toimineet Mikonkatu 11–13 ja Yliopistonkadun kulmassa Mikonkatu 9, joka rakennettiin vuonna 1929 Atlas-pankin pääkonttoriksi. Atlas-pankki joutui muun muassa kiinteistösijoitustensa vuoksi kuitenkin vararikon partaalle, ja se yhdistettiin jo vuoden 1929 lopussa Helsingin Osakepankkiin. Sen jälkeen pankkisalissa toimi vuosikymmeniä elokuvateatteri Rea. 1970-luvulla sali muutettiin Helsingin Osakepankin tietokonesaliksi ja 1990 rakennusliike Hakan asuntomyymäläksi. Vuonna 1994 salissa avattiin ravintola Planet Hollywood Helsinki, jonka avajaisissa nähtiin muun muassa Renny Harlin, Geena Davis, Bruce Willis ja Sylvester Stallone. Tila on nykyisinkin ravintolana. == Asematunneli == Kaivokadun alla sijaitsevassa Asematunnelissa on runsaasti erilaisia liikkeitä, yhteys Rautatientorin metroasemalle sekä maanalaiset jalankulkutunnelit kauppakeskus Forumiin, keskustan Sokokseen, Rautatieasemalle ja City Centeriin (Makkaratalo). == Rautatientorilta lähtevät linja-autot == Linja Lähtölaituri Reitti/Määränpää 16 17 Kruununhaka – Kulosaari – Korkeasaari (Mustikkamaa) 23 4 Pirkkola 55 13 Kalasatama (M) – Koskela 61 11 Pukinmäki – Tapaninkylä 61N Töyrynummi 64 Itä-Pakila 65 10 Veräjälaakso 66 10 Paloheinä 67 10 Torpparinmäki 67N 10 Torpparinmäki 71 1 Pihlajamäki – Malmi 73N 16 Malmi – Puistolan asema – Ala-Tikkurila 74N 16 Malmi – Tapanila – Puistola – Heikinlaakso 75 16 Jakomäki – Puistolan asema 77 16 Viikki – Jakomäki 77N 1 Arabianranta – Pihlajamäki – Malmi – Jakomäki 78 1 Latokartano 78N 1 Arabianranta – Latokartano 79N 16 Malmi – Suutarila – Puistolan asema 85N 11 Jollas 86N 11 Santahamina 90A 8 Vuosaaren satama 90N 8 Vuosaari 92N 8 Keinutie (Kontula) 94N 8 Kontulankaari 95N 8 Mellunmäki – Länsimäki 96N 10 Vuosaari 97N 8 Kotikonnuntie (Kontula) 600 7 Lentoasema 611 8 Suutarila – Tikkurila 633N Kerava 717/K 5 Hakunila – Kuninkaanmäki – Tikkurila 717N 5 Nissas 718 5 Nissas 718A 5 Sotunki 721N 3 Jokiniemi – Havukoski – Päiväkumpu – Koivukylä 739 3 Kuninkaanmäki – Nikinmäki – Korso 785/K 3 Nikkilä 787/A/K 13 Nikkilä – Pornainen 788/K 13 Nikkilä – Porvoo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Muistojen joukkoon - vihdoinkin (torikaupan päättyminen Rautatientorilla), Suomen Kuvalehti, 30.06.1928, nro 27, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Kluuvi Luokka:Helsingin aukiot ja torit Luokka:Suomen linja- autoasemat Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit