EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Simanala

Simanala on kylä Enonkosken kunnan eteläosissa Savonlinna–Heinävesi-välillä kulkevan Enonkoskentien (n:o 471) varrella. Matkaa Savonlinnan lentoasemalle on noin kymmenen kilometriä. Maarekisterin mukaan Simanala on laajempi alue ja siihen kuuluu myös mm. Enonkosken kirkonkylä. Simanalassa asuu noin 250 henkeä. Vuonna 2003 se valittiin Etelä-Savon vuoden kyläksi. Simanalan elinkeinorakenne on muuttunut. Enää vain muutamat tilat tuottavat maitoa, kun aiemmin lähes joka talossa oli lypsykarjaa. Nykyaikana kylällä toimii autokorjaamo, hautaustoimisto, hunajatila, kaivuriurakointia, kalastaja, kuljetusliike, maatilamajoitus, metsäkoneita, mökkivuokrausta, parturi, taidetakomo, traktoriurakointia ja taksi. Kyläkauppa on lopetettu. Useat kylän asukkaat käyvät töissä joko Enonkosken kirkonkylällä tai Savonlinnassa. ==Historiaa== Kylän nimi Simanala juontaa juurensa aikojen taakse. Muinoin eräs Simana-niminen karjalainen isäntä sai kylältä maata metsästys- ja viljelymaaksi – muodostui Simananala. Myöhemmin nimi asioiden yksinkertaistamiseksi muotoutui nykyiseen muotoonsa. Simanala on kautta aikain saanut kärsiä rajaseudun kiroista, mistä kertovat monet paikannimet ja niihin liittyvät julmat tarinat: Piikakivi, Surmajoki, Hovinmäki, Piikkilänmäki, Ryssänkivi, Tähysmäki ja Linnanmäki. Esimerkiksi mainittuun Piikakiveen liittyy varsin raaka kertomus isonvihan ajoilta. Erääseen taloon tuli kasakka emännän ollessa keittämässä päiväruokaa. Kasakka "pyysi" keittoa syödäkseen. Emäntä heitti keiton päin kasakan naamaa, joka julmistui tästä, veti miekkansa ja leikkasi emännältä molemmat rinnat pois. Tämän jälkeen kasakka iski silmänsä pirtin täysikasvoiseen tyttäreen. Tytär lähti juoksemaan pellon yli läheiseen metsään ja joen rantaan. Joen rannassa oli suuri kivi, jolle tyttö kiipesi. Kasakan tullessa perästä tyttö hyppäsi kiveltä viereiseen syvään jokeen ja hukuttautui. Tästä tulee nimi Piikakivi. == Lähteet== Luokka:Enonkoski Luokka:Etelä-Savon vuoden kylät
Karin Söder

Karin Ann-Marie Söder (o.s. Bergenfur, 30. marraskuuta 1928 Frykerud, Värmlanti – 19. joulukuuta 2015 Täby) oli ruotsalainen poliitikko. Hän toimi keskustapuolueen puheenjohtajana vuosina 1985–1987 ollen Ruotsin ensimmäinen puolueen puheenjohtajaksi valittu nainen. Söder oli myös yksi maailman ensimmäisistä naisulkoministereistä. == Tausta ja yksityiselämä == Söder syntyi vuonna 1928. Hänen isänsä, Yngve Bergenfur, oli ammatiltaan opettaja ja äiti, Lilly Bergenfur, oli kotiäiti. Äiti sairastui rintasyöpään, mutta selvisi siitä hyvin. Tästä huolimatta Kari joutui huolehtimaan nuoremmista sisaruksistaan jo varhain. Politiikan ohella Söder toimi Ruotsin Pelastakaa lapset -järjestön puheenjohtajana vuosina 1983–1995 ja Pohjoismaiden neuvoston puheenjohtajana vuosina 1984–1985 ja 1989–1990. Hän toimi myös muutamien yritysten, muun muassa Skandian ja Wermlandsbankenin hallituksissa, ja Kungliga tekniska högskolanin hallituksessa. Karin Söderin elämäkerta Centerpartist, Nordist, Idealist ilmestyi vuonna 2003. Söder kuoli Täbyssä 19. joulukuuta 2015. == Poliittinen ura == Söder toimi Täbyn kunnanvaltuustossa vuosina 1963–1971 ja Tukholman läänin maakäräjien jäsenenä vuosina 1969–1973. Ruotsin valtiopäivien jäseneksi hänet valittiin 1971 ja hän toimi valtiopäivillä vuoteen 1991 asti. Samana vuonna, kun hänet valittiin valtiopäiville, Söderistä tuli keskustapuolueen toinen varapuheenjohtaja. Kun Ruotsi sai keskustalaisen Thorbjörn Fälldinin johtaman keskustaoikeistolaisen hallituksen vuonna 1976, Söder nimettiin ulkoministeriksi, ensimmäisenä naisena Ruotsissa. Hallitus kaatui vuonna 1978 ydinvoimaa koskeviin riitoihin. Vuonna 1979 keskustapuolue palasi takaisin hallitukseen ja Söderistä tuli sosiaali- ja terveysministeri. Samana vuonna hän nousi puolueen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Hän toimi ministerinä syksyyn 1982 asti, jolloin sosiaalidemokraattinen puolue voitti valtiopäivävaalit. Söder oli Ruotsin ensimmäinen naispuolinen ulkoministeri ja myöhemmin ensimmäinen naispuolinen sosiaaliministeri. Sosiaaliministerinä Söder sulki Systembolagetin myymälät jo lauantaina. Tämä johti kritiikkivyöryyn, johon Söder vastasi olemalla kiinnostuneempi kirjeistä, jotka tulivat alkoholistien vaimoilta ja lapsilta. Myymälät saivat avata ovensa lauantaisin vasta 2000. Vuonna 1985, kun Thorbjörn Fälldin astui syrjään puheenjohtajan paikalta tappiollisten valtiopäivävaalien jälkeen, Söder nousi puolueen johtoon. Hänen aikansa keskustapuolueen johdossa oli kuitenkin lyhyt, sillä hän joutui jättämään puheenjohtajuuden terveysongelmien vuoksi vuonna 1987 ja hänen seuraajakseen valittiin Olof Johansson. Vuonna 2003 Söder oli allekirjoittamassa artikkelia, jossa keskustalaisia kehotettiin äänestämään ”kyllä” syksyllä järjestetyssä kansanäänestyksessä eurosta, vastoin puolueen virallista kantaa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin ulkoministerit Luokka:Ruotsin puolueiden puheenjohtajat Luokka:Ruotsin Keskustapuolueen poliitikot Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Ansakuoppa

thumb|250px|Sudenkuoppa Saksassa. Ansakuoppa on metsästyksessä käytettävä ansa, maahan kaivettu kuoppa, johon eläimen on tarkoitus pudota. Ansakuopilla on metsästetty Suomessa jo kivikaudella. Suden kuoppapyynti on viimeinen ansakuoppametsästyksen perinne Suomessa, ja sekin päättyi viimeistään 1900-luvun alkupuolella. Suden ansakuoppia kutsuttiin sudenkuopiksi tai hukanhaudoiksi. Sudenkuoppiin on usein laitettu keskelle paalu, jonka päässä on syötti. Muita kuin lihansyöjiä on peloteltu ansoihin, tai ansat on tehty eläinten toivotuille kulkureiteille. Kuopat on usein katettu risuin ja lehdin, jotta eläin ei huomaisi niitä. Kuopan pohjalle on voitu pystyttää teräviä seipäitä.Ansakuoppa, keihäs ja peuraväljä Luontoon.fi Näin on ilmeisesti tehty petopyynnin yhteydessä ja vaivojen säästämiseksi: kuollut tai vaikeasti haavoittunut eläin ei pakene matalastakaan kuopasta eikä ole pyytäjälleen vaarallinen. Aitoja eli johteita on voitu rakentaa ohjaamaan saaliit kuoppaan. Yllättävästi myös hylkeelle on voitu tehdä tietynlainen "ansakuoppa", johon se on pudonnut. Pyyntiteknisesti se on lähinnä loukku: Hylkeet lekottelevat mielellään kivillä. Hylkeenpyytäjät ovat laatineet puisen lavan, jonka kansi on saranoitu alasaukeavaksi. Lava on hinattu sopivaan paikkaan merialueelle tai rakennettu paikalla ja jätetty ankkuroituna tai pohjaan painotettuna pyyntiin. Kun hylje on noussut lavalle, sen kannet ovat auenneet hylkeen painosta ja hylje on pudonnut lavan alle rakennettuun ansaan. Sodankäynnissä ansakuoppia voidaan kaivaa myös ihmisille. Näissä punji-ansoissaPunji Online Etymology Dictionary. piikit on asennettu siten, että jalkaa on mahdotonta poistaa sieltä aiheuttamatta sille vahinkoa; piikit usein myrkytetään tai saastutetaan ulosteilla. Vietnamin sodan aikana Vietkong käytti tätä menetelmää, koska haavoittaminen sitoi enemmän vihollisen voimavaroja kuin surmaaminen. == Kuvagalleria == Kuva:Sudenkuoppa Karjalassa.jpg|Karjalassa, Salavaisten kylässä sijaitseva sudenkuoppa Kuva:Punji stake pit.jpg|Ihmiselle tarkoitetun punji-ansakuopan malli == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ansat
Syötti

Syötti on metsästyksessä, linnustuksessa tai kalastuksessa käytettävä saaliin houkutin. Yleensä syötti on tai esittää saaliin ruokaa. Lintujen metsästyksessä käytetään myös linnun näköistä houkutinta, houkutuslintua eli atrappia, jota lintujen toivotaan lähestyvän sosiaalisessa tai lisääntymistarkoituksessa. Tällöin on usein puhuttu bulvaanista, nykyisin kuvasta tai kaaveesta. Kalansyöttinä käytetään muun muassa matoja, kalaa, äyriäisiä ja taikinaa. == Historia == Syöttiä on käytetty jo kauan aikaa kalastuksessa, metsästyksessä ja linnustuksessa. Ensimmäiset tiedot syötin käytöstä ovat jo 1600-luvulta. Luokka:Metsästys
Akrosyanoosi

Akrosyanoosi tai kylmäkätisyys on pintaverenkierron häiriöstä johtuva raajojen kärkiosien, erityisesti sormien, varpaiden ja kynnenalusten pitkäaikainen sinerrys. Se ei vaadi hoitoa, mutta kylmien tilojen välttämistä suositellaan. == Katso myös == * Raynaudin oire Luokka:Sydän- ja verisuonitaudit
Kave

Kapeet (yksikkö kave) ovat suomalaisen kansanrunouden tuntemia ilmaan ja taivaaseen liittyviä olentoja. Kapeiden (vaihtoehtoinen taivutus kaveiden) on kerrottu muun muassa kasvattavan kuun vaiheita tai poistavan kuunpimennyksen. :Kapeet päästi päivän paistamaan :Päästi kuun kumottamahan. :Kave kuun kehältä päästi :Riihen rautaisen sisästä. Mikael Agricolan ja Sigfridus Aronus Forsiuksen 1500- ja 1600-lukujen runomittaisten merkintöjen mukaan kapeet olivat hämäläisiä henkiolentoja, jotka kavensivat kuuta aiheuttaen kuunpimennyksen. Luonnotar ja Ilmatar rinnastetaan toisinaan kapeeseen kalevalaisessa runoudessa. Kapeiden ulkomuodosta mainitaan joissain yhteyksissä, että ne olisivat lintuja, tosin tämä lienee vertauskuvallista. ==Kave ukko Pohjan herra== Kave ukko on Christfried Gananderin eräässä Pohjanmaalta keräämässä runokatkelmassa esiintyvä olento, Pohjan herra ja Väinämöisen isä. Hän on Meritursas tai Iku-Turilas, sama olento kuin muiden tarujen Iku-Turso. Kave kasvoi kolmekymmentä vuotta äitinsä kohdussa ja syntyi lopulta äitinsä kupeelta miekkoineen sekä satuloituine hevosineen. Kave esiintyy eräkautisissa paikannimissä kuten Kavelahti Päijänteellä Vaajakosken korkeudella sekä Keiteleen alapuolinen Kapeenkoski Äänekoskella. Isojakokartoissa Kapeenkoskella on veneheitto (veneiden siirto kosken ohi) sekä uhrilähde. Kustaa Vilkuna yhdisti kaveen muinaissuomalaisten jumalaan (vrt. Agricolan luettelo suomalaisten jumalista). == Lähteet == * Christfrid Ganander: Mythologia Fennica Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot Luokka:Suomalaiset taruhenkilöt
Hittavainen

Hittavainen on suomalaisessa kansanperinteessä esiintyvä metsänhaltija, joka auttoi jäniksen pyynnissä. Mikael Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Hittavainen auttaa jänisten metsästäjää: :Hittavanin toi Jenexet Pensast Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Hittavainen ohjasi jänikset metsästä talvella: :Hittavanus leporis saltus moderatur hiberni.http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/muut_suomalaisten_jumalien_esittelyt.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Kaarle Krohn oletti että nimen alkuperäinen muoto olisi ollut Huittavainen, jolla olisi viitattu Pyhään Hubertukseen. Krohn oletti myös että Pyhään Hubertukseen liittyisivät myös Kuippana ja monet samankaltaiset kansanrunoudessa esiintyvät nimet.Kaarle Krohn: Suomalaisten runojen uskonto. 1914-15. Uno Harva hyväksyi oletuksen että Kuippana ym. liittyisivät Pyhään Hubertukseen, mutta ei katsonut Hittavaisen kuuluvan tähän sanaperheeseen. Harva kannatti Krohnin aikaisemmin esittämää näkemystä että Hittavainen olisi sukua kansanperinteen tuntemalle hiidelle ja siitä johdetulle hitto-sanalle.Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Martti Haavion teorian mukaan Hittavaisen taustalla olisi toinen pyhymys — tervakattilassa keitetty Pyhä Vitus.Martti Haavio: Karjalan jumalat. 1959. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Jyrki Heliskoski

Jyrki Antero Heliskoski (28. syyskuuta 1945 Helsinki – 28. joulukuuta 2020 Espoo) oli suomalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimi pitkään Suomen Palloliiton valmennuspäällikkönä sekä valmensi useita Suomen poikien maajoukkueita. Nuorempana Heliskoski toimi myös käsipallovalmentajana. Hän valmensi käsipallon parissa vuoteen 1978 asti. Heliskoski kuoli pitkäaikaiseen sairauteen joulukuussa 2020. == Ura == Seurajoukkueista Heliskoski valmensi Helsingin Jalkapalloklubia vuosina 1985–1989 ja 2000–2001 voittaen kolme kertaa Suomen mestaruuden. Heliskoski valmensi myös Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkuetta vuosina 1982–1987 sekä 1990–1997. Suomen Palloliitossa hän työskenteli vuodesta 1991 saakka. Vuodesta 1995 lähtien hän vastasi JVK- tutkinnon koulutusohjelmasta, ja myöhemmin UEFA Pro Licence -täydennyskoulutuksesta. Valmennuspäällikkönä hän työskenteli vuodesta 1997 lähtien. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueen lisäksi Heliskoski valmensi myös muita juniorimaajoukkueita. Heliskoski oli muun muassa Suomen valmentajana alle 19-vuotiaiden EM-lopputurnauksessa Saksassa vuonna 2000. Suomi oli turnauksessa viides ja selvisi täten ensimmäisenä suomalaisjoukkueena alle 20-vuotiaiden MM-lopputurnaukseen. Päävalmentajana tuossa vuoden 2001 MM- turnauksessa Argentiinassa toimi tosin Kari Ukkonen. Heliskoski itsekin sai päävalmentajana valmentaa MM-tasolla, kun hän toimi Suomen niin sanotun Vintiöt-maajoukkueen peräsimessä 2003 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa Suomessa. Vuotta aikaisemmin hän valmensi lisäksi alle 18-vuotiaiden EM-kotiturnauksessa Suomea. Menestys molemmissa turnauksissa oli kuitenkin vähäistä. 25\. heinäkuuta vuonna 2005 Heliskoski valittiin Suomen jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi Antti Muurisen tilalle syksyn 2005 MM-karsintaotteluihin. Hän oli toimeen väliaikainen ratkaisu ja siirtyi kakkosvalmentajaksi Roy Hodgsonin astuessa valmennusvastuuseen tammikuussa 2006. Vuoden 2008 EM-turnauksen karsintojen loputtua Heliskoski ilmoitti jättäytyvänsä A-maajoukkueen valmennustehtävistä ja keskittyvänsä tulevaisuudessa alle 19-vuotiaiden maajoukkueen valmentamiseen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Suomalaiset jalkapallovaikuttajat Luokka:Veikkausliigan legendat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Veen emonen

Veen Emonen eli Veden emo on kansanperinteen tuntema hyvä vedenhaltija. Veden emoselta on ilmeisesti pyydetty kalaonnea ja hyvää säätä. Ainakin joissakin yhteyksissä Vellamo on sama kuin Veden emo. Mikael Agricolan ”epäjumalien” luettelo vuodelta 1551 kertoo karjalaisten jumalan Veden emon ohjaavan kalat verkkoon: :Wedhen Eme wei calat vercon...http://www.kolumbus.fi/juha.seppanen/opinnot/ue/ue5/ue5tekst.html ] ==Veen Emonen ja Väinämöinen== Daniel Juslenius väitti vuonna 1747, että Väinämöinen on nimenä samaa juurta kuin Veen Emonen. Tämä saattaa perustua siihen, että nimet kuulostavat laulettuina jonkin verran toisiltaan. Myöhempi tutkimus ei tue käsitystä, sillä Väinämöinen on yleensä selvästi miehinen hahmo, ja Väinämöisen nimelle on uskottavampikin etymologia, jonka mukaan se perustuu sanaan väinä. Martti Haavion mukaan Jusleniuksen ajatus oli "huvittava virhe-etymologia". Kuitenkin Väinämöinen liittyy monilla muilla tavoin veteen, kuten jo nimen pohjalla oleva sana väinä. == Lähteet == *Martti Haavio: Väinämöinen (1950) Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Kylänlahti

pienoiskuva|Kylälahden rautatieasema 2012Kylänlahti on noin 120 asukkaan kylä Lieksassa. Lieksan keskustaan on matkaa 15 km, Nurmekseen 43 km ja Joensuuhun 108 km. Kylä sijaitsee Viekijärven rannan läheisyydessä. Kylänlahden halki kulkee vanha tie Lieksasta Nurmekseen. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta Kylänlahti oli osa Pielisjärven kuntaa. Kylässä toimii Lieksan kristillinen opisto, joka on tunnettu myös Kylänlahden opistona. Kylänlahden rautatieasema on rataosalla Joensuu–Kontiomäki. Asemalla pysähtyy päivittäin kaksi kiskobussivuoroa. == Lähteet== Luokka:Lieksan kylät
Nyyrikki

Nyyrikki on muinainen suomalainen metsästyksen jumala tai haltija, joka esiintyy kansanperinteessä. Kansanrunoissa esiintyy monia eri versioita tämän olennon nimestä: Nyrkes, Nyrkys, Nyrkiö, Nyljys, Nylkys, Nylky, Myyrikki, Nyypetti, Tyyri. Runoissa Nyyrikki esiintyy sekä mies- että naispuolisena (Tapion poika / Tapion tytär). Naispuolisuuta osoittava -kki pääte on saattanut liittyä nimeen runomitan vaatimuksesta. Versio Nyrkes esiintyy Mikael Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551. Agricolan mukaan Nyrkes auttaa oravien metsästäjää: :Nyrckes Oravat annoi Metzast. Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä versiossa Agricolan luettelosta Nyrkes johti oravien sukukuntaa. :Nyrcka sciurorum dirigit omne genus.http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/muut_suomalaisten_jumalien_esittelyt.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Kalevalassa Nyyrikki mainitaan Tapion ja Mielikin poikana: :Kalevala 14:37-38 (Metsämiehen lukua)http://kansanrunous.net84.net/kalevala/14.htm Kalevala 14. runo :Nyyrikki, Tapion poika, :mies puhas, punakypärä! :Kalevala 32:287-288 (Karjan lukua)http://kansanrunous.net84.net/kalevala/14.htm Kalevala 32. runo :Nyyrikki, Tapion poika, :siniviitta viian poika! Kaarle Krohn oletti että Nyyrikin tai Nyrkeksen hahmon taustalla oli Pyhä Yrjänä -pyhimys eli ortodoksien Pyhä Jyrki.Kaarle Krohn: Suomalaisten runojen uskonto. 1914-15.. Uno Harva ei hyväksynyt tätä teoriaa sillä vaikka Pyhä Jyrki mainitaan usein karjaloitsujen yhteydessä, häneen ei ole vedottu metsästyksen yhteydessä. Harva arveli että Nyyrikin/Nyrkeksen nimen taustalla olisi mahdollisesti vanha, sittemmin unohtunut oravan nimitys.Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Martti Haavio oletti että nimi liittyisi toiseen pyhimykseen — elävältä nyljettyyn Pyhään Bartolomeukseen eli Nylky- Bartolomeukseen.Martti Haavio: Karjalan jumalat. 1959.. Pyhimyksen määreestä olisi kehittynyt nimi Nylkys. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Rongoteus

Rongoteus on Mikael Agricolan mainitsema karjalaisten henkiolento, joka saa rukiin tuottamaan satoa. Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Rongoteus antoi ruista: :Rongoteus Ruista annoi Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Rongotheus tuo keltaisen viljan pelloille tai sitten ei, tehden viljelijöiden toiveet tyhjiksi: :Rongotheus vestit flavente siligine campos, :Neve sit agricolae spes sua vana facit,http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/muut_suomalaisten_jumalien_esittelyt.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Rongoteus mainitaan lyhyesti 1800-luvulla Savosta ja Pohjois-Karjalasta muistiin merkityissa kansanrunoissa, useimmiten kuitenkin kirjoitettuna tavalla, joka osoittaa, että nimi on ollut runonkerääjille outo: :Onnen otrat, vennon vehnät, :Rungkat ej vaan rukiit.http://dbgw.finlit.fi/skvr/teksti.php?id=skvr06136680 :Vehnän venno, :Runkat ej vaan rukiit.http://dbgw.finlit.fi/skvr/teksti.php?id=skvr06136700 :Onnen otra, vennon vehnä, :Runka tei vai rukiit.http://dbgw.finlit.fi/skvr/teksti.php?id=skvr07205320 :Outko otranen omena, :vaiko rukkiiner runkoteivas, :vaiko kauran kasvattama?http://dbgw.finlit.fi/skvr/teksti.php?id=skvr07205270 Muita kansanrunoissa esiintyviä todennäköisesti Rongoteukseen liittyviä nimiä ovat Runkateira, Runkoteera, Rukiteera ja Rukotivo. Lisäksi Rongoteus on ollut sukunimi vielä 1500-luvulla. Ruoveden pitäjän sakkoluettelossa vuodelta 1574 mainitaan miten talonpojat Nissius Bendo (Pento) ja Marchus Ronkateus olivat luvattomasti kaataneet kaskea heille kuulumattomalla alueella. Toisessa saman vuoden tuomiossa jälkimmäinen sukunimi tavataan muodossa Rogadeus (joka pitäisi lukea Rongadeus). Uno Harva käsittelee teoksessaan suomalaisten muinaisuskosta kaikkia näitä mainintoja Rongoteuksesta, mutta joutuu toteamaan että tiedot ovat liian niukkoja, jotta voitaisiin päätellä millainen olento alun perin oli kysymyksessä.http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/kasvillisuuden_haltijat.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Martti Haavio oletti että Rongoteuksen nimi olisi peräisin pyhimykseltä - Pyhältä Theofaneelta.Martti Haavio: Karjalan jumalat. 1959.. Tämän teorian mukaan nimityksen Virok- Theofanes (Suitsuke-Theofanes) ja kasvin nimen ronki, ronka sekaantuminen kansanetymologiassa olisi johtanut nimeen Rongoteus. Vastaavasti nimi Rukiteera olisi peräisin Pyhältä Theodorukselta eli Ruis-Theodorukselta. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Kyläkauppa

Kyläkauppa on haja-asutusalueella toimiva kauppa. Kyläkaupat ovat välttämättömiä haja-asutusalueiden asuttavuuden kannalta. Kyläkaupoista on kehittynyt monipuolisia palvelukeskuksia, joissa on päivittäistavaroiden lisäksi usein saatavissa rauta- ja maataloustuotteita sekä matkailu- ja ravintolapalveluja.Päivittäistavarakauppa 2010-2011 -julkaisu, PTY 2010 Työ- ja elinkeinoministeriön määritelmän mukaan kyläkaupan edellytyksiä ovat: Määritelmää on päivitetty vastaamaan uutta tilannetta Pellervon taloudellisen tutkimustoimiston julkaisemassa Kyläkauppaselvityksessä: Kyläkauppojen lukumäärä on viime vuosina vähentynyt noin 30 myymälällä vuodessa, ja kokonaismäärä on vuonna 2017 alle 300 myymälää.Kyläkauppaselvitys, s. 6> Samalla kyläkauppojen kokonaismyynti on kuitenkin viime vuosina kasvanut. Työ- ja elinkeinoministeriön jo usean vuoden ajan maksama kyläkaupan investointituki on varmistanut asukaspohjiltaan elinkelpoisten kyläkauppojen kilpailukykyä. Tukea saaneiden kyläkauppojen keskimyynti on selvästi kasvanut. Kyläkauppojen määrä on vähentynyt viime vuosikymmeninä rankasti. Vielä vuonna 1980 Suomessa oli yli 3 400 kyläkauppaa, mutta niiden määrä pieneni 1990-luvun aikana alle tuhanteen (vuonna 1999 915 kpl). Vuoden 2001 lopussa Suomessa oli jäljellä enää vain 747 kyläkauppaa.PTY:n vuosijulkaisut Vuonna 2017 kyläkauppoja oli enää vain 241https://www.talouselama.fi/uutiset/kauppoja- kuolee-noin-30-kaupan-vuosivauhdilla-monkijat-jatsarit-tai-hifi-laitteet- pitavat-kylakauppoja-hengissa/84973fdd-776c-3371-a1a1-99ac2b29f0ff. == Kyläkauppojen määrä Suomessa eri vuosina == *1980: 3 417 kpl kappaletta *1986: 2 431 *1992: 1 476 *1995: 1 308 *1996: 1 203 *1997: 1 134 *1998: 1 054 *1999: 915 *2000: 813 *2001: 747 *2002: 704 *2003: 664 *2004: 634 *2005: 611 *2006: 563 *2007: 534 *2008: 507 ... * 2016: 275 * 2017: 241 Kyläkauppojen asema on merkittävä maaseudun elinvoimaisuuden ja asuttavuuden kannalta. Nykyaikana monista vielä hengissä olevista kyläkaupoista onkin pyritty kehittämään kylien palvelukeskuksia, joissa tarjotaan esimerkiksi kierrätys-, alkoholi-, kirjasto- ja postipalveluita. ==Kirjallisuutta== *Hannu Asikainen: Pohjois- Karjalan kyläkaupat 1977–2002. Joensuu 2003 ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Katso myös== * Sekatavarakauppa Luokka:Vähittäiskauppa
Polydaktylia

Polydaktylialla tai hyperdaktylialla eli monisormisuudella tarkoitetaan anatomista poikkeavuutta, jossa yksilöllä on ylimääräisiä sormia tai varpaita. Länsimaissa ylimääräiset sormet ja varpaat yleensä poistetaan kirurgisesti lapsena. Polydaktyliaa esiintyy noin kahdella lapsella tuhannesta, mutta lukumäärä voi olla suurempi joissakin ryhmissä perustajavaikutuksen vuoksi (esimerkiksi amissiyhteisöissä). Joidenkin luonnonkansojen, esimerkiksi nenetsien, keskuudessa polydaktyliaa pidetään merkkinä noidan tai šamaanin kyvyistä. Monivarpaisia kissoja esiintyy erityisesti maine coon -rodulla. == Kuuluisia polydaktyylisia henkilöitä == * Antonio Alfonseca, baseball-pelaaja * Gemma Arterton, näyttelijä * Anna Boleynhttp://www.straightdope.com/classics/a3_053.html * Toyotomi Hideyoshi, Japanin muinainen hallitsija * Pacal II, mayakuningas * Hrithik Roshan, Bollywood-näyttelijä * Garfield Sobers, kriketinpelaaja * Hound Dog Taylor, bluesmuusikkohttp://www.abbdiscography.com/cdhounddogtaylor.htm * Albert Uderzo, sarjakuvapiirtäjä == Katso myös == * Ellis-van Creveldin oireyhtymä * Syndaktylia * Hypodaktylia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Polydactyly and Syndactyly Luokka:Alaraajat Luokka:Perinnölliset ominaisuudet Luokka:Sormet
Syndaktylia

Syndaktylia (”yhdyssormisuus” tai ”yhdysvarpaisuus”) tarkoittaa anatomista poikkeavuutta, jossa sormien tai varpaiden väliin on jäänyt kudosta, minkä vuoksi ne ovat kasvaneet yhteen. Sikiön normaalissa kehityksessä sormien ja varpaiden välien rusto surkastuu pois. Syndaktyliassa sen surkastuminen on jäänyt syystä tai toisesta vajaaksi. Yleensä kudos muodostuu kolmen keskimmäisen varpaan tai sormen väliin. Monilla eläinlajeilla varpaiden/sormien yhteenkasvu on normaalia, mutta ihmisillä se on harvinaista ja kudos voidaan poistaa kirurgisesti. Syndaktyliaa esiintyy noin 1:ssä tapauksessa 2 000:sta. == Katso myös == * Polydaktylia * Räpylä (eläimet) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Syndactyly * Polydactyly and Syndactyly Luokka:Perinnölliset ominaisuudet Luokka:Sormet Luokka:Alaraajat
Perustajavaikutus

Perustajavaikutus on uuden populaation perustamisen aiheuttama erityistapaus populaation pullonkaulasta, kun perustajapopulaatio on pieni. Pienimmillään tämä voi tarkoittaa vain yhtä hedelmällistä naarasta. Tämän seurauksena uusi populaatio voi olla geneettisesti ja fenotyyppisesti huomattavan erilainen alkuperäiseen populaatioon nähden, koska perustajajoukossa esiintyy vain pieni osa alkuperäisen populaation geneettisestä variaatiosta. Perustajapopulaation pienen koon vuoksi myös sisäsiittoisuus uusien yksilöiden kesken lisääntyy. Ääritapauksessa uusi populaatio voi eriytyä myös omaksi lajikseen. == Lähteet == Luokka:Evoluutio
Kotlin

Kotlin on: * Kotlin, kunta Puolassa Ison-Puolan voivodikunnassa * Kotlin, kylä Puolassa edellämainitussa kunnassa * Pietarin edustalla olevan Retusaaren venäjänkielinen nimi * Neuvostoliiton laivaston Projekti 56 -hävittäjäluokka * Kotlin (ohjelmointikieli)
Natalie Wood

Natalie Wood, alkuperäiseltä nimeltään Natalja Nikolajevna Zaharenko, myöh. Gurdin, (), oli yhdysvaltalainen näyttelijä. == Varhainen elämä == Natalie Wood syntyi San Franciscossa Kaliforniassa amerikanvenäläiseen Zaharenkon siirtolaisperheeseen. == Ura == Vuonna 1955 valmistui elokuva Nuori kapinallinen, jossa Woodin vastanäyttelijänä oli James Dean. Hänen toinen tunnettu elokuvansa, elokuvamusikaali West Side Story, jossa hänellä oli pääosa, valmistui 1961. == Yksityiselämä == Wood oli naimisissa näyttelijä Robert Wagnerin kanssa. Wagnerista erottuaan hän nai Richard Gregsonin, jonka kanssa hän sai vuonna 1970 tyttären, Natashan. Woodin ja Gregsonin liitto päättyi eroon. Wood päätyi takaisin Wagnerin luo 14 vuoden eron jälkeen. Heille syntyi tytär vuonna 1974. Wood katosi veneestä ja ilmeisesti hukkui epäselvissä olosuhteissa Santa Catalinan saarella vuonna 1981. == Valikoitu filmografia == * Rakasta huomenna ja ikuisesti (1946) * Susanin kääntymys (1947) * Sininen huntu (1951) * Nuori kapinallinen (1955) * Etsijät (1956) * Marjorie (1958) * West Side Story (1961) * Kuumetta veressä (1961) * Gypsy – striptease-kuningatar (1962) * Yö muukalaisen kanssa (1963) * Seksiä ja poikamiestyttö (1964) * Poptyttö (1965) * Suuri kilpa-ajo – maailman ympäri (1965) * Tyttö oli jokaisen (1966) * Bob & Carol & Ted & Alice (1969) * Rakastunut nainen (1973) * Aivomyrsky (1983) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Natalie Woodin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet Luokka:Amerikanukrainalaiset Luokka:Amerikanvenäläiset
Erämaa-alue

thumb|Näkymä Aviaispäältä kohti horisontissa siintävää Hammastunturia. Erämaa- alueiksi kutsutaan pohjoisimmassa Suomessa olevia laajoja ja asumattomia alueita. Erämaa-alueet on tarkoitus säilyttää lähes luonnontilaisena virkistykseen ja luontaiselinkeinojen harjoittamiseen soveltuvina alueina. Alueet ovat hyvin tärkeitä saamelaiskulttuurille, luontaiselinkeinoille ja luonnon monipuolisen käytön ja sen edellytysten kehittämiselle. Toisin kuin kansallispuistoissa, erämaa-alueilla on vain harvoja retkeilijöitä varten rakennettuja autiotupia tai merkittyjä reittejä. Tästä syystä alueet ovatkin usein kokeneiden ja erämaan rauhaa hakevien vaeltajien suosiossa. Suomeen säädettiin vuonna 1991 erämaiden säilyttämiseksi erämaalaki (17.1.1991/62), jolla määriteltiin silloiseen Lapin lääniin 12 erämaa-aluetta. == Erämaa- alueet == Erämaa-alue Kunnat Pinta-ala (km2) Perustettu Viite Hammastunturi Inari, Sodankylä, Kittilä 1 825 1991 Kaldoaivi Utsjoki, Inari 2 924 1991 Kemihaara Savukoski 302 1997 Käsivarsi Enontekiö 2 184 1991 Muotkatunturi Inari, Utsjoki 1 570 1991 Paistunturi Utsjoki, Inari 1 570 1991 Pulju Kittilä, Enontekiö 614 1991 Pöyrisjärvi Enontekiö 1 280 1991 Tarvantovaara Enontekiö 670 1991 Tsarmitunturi Inari 150 1991 Tuntsa Salla, Savukoski 212 1997 Vätsäri Inari 1 550 1991 Erämaa-alueita hoitaa ja ylläpitää Metsähallitus. == Lähteet == * Lapin erämaa-alueet metsähallituksen Luontoon.fi-sivustolla === Viitteet === *
Antoni (arkkipiispa)

Antoni (, siviilinimeltään Aleksandr Vasiljevitš Vadkovski, ; 3. elokuuta 1846 Schiringusch, Tambovin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1912 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli Suomen ortodoksisen hiippakunnan ensimmäinen arkkipiispa vuosina 1892–1898. Suomen ortodoksit kuuluivat tuohon aikaan Venäjän ortodoksisen kirkon alaisuuteen. Vallankumouksen jälkeen Suomen ortodoksit erkanivat Venäjän kirkosta ja liittyivät Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen. Aleksander Vadkovski syntyi pappisperheeseen Venäjän Tambovin kuvernementissa. Hän oli naimisissa oleva uskonnon opettaja ja kahden lapsen isä, kun hänen puolisonsa sairastui ja kuoli nopeasti; vuoden sisään myös lapset seurasivat äitiään lavantautiepidemian uhreina. Leskeksi jäänyt ja lapsensakin menettänyt Vadkovski päätti etsiä lohdutusta suruunsa luostarista; hänet vihittiinkin pian munkiksi nimellä Antoni, mutta hänen levoton mielensä ei sallinut jäädä toimettomaksi; tuota pikaa hän tarttuikin jatko-opintoihinsa, ja hänestä tuli teologian tohtori. Isä Antoni kohosi nopeasti ensin arkkimandriitaksi ja sittemmin apulaispiispaksi. Hänet nimitettiin Viipurin piispaksi vuonna 1890 ja seuraavana vuonna, kun Suomi erotettiin Pietarin hiippakunnasta omaksi itsenäiseksi hiippakunnakseen, isä Antonista tuli sen ensimmäinen arkkipiispa. Diplomaattinen ja pappina taitava Antoni oli pidetty ja arvostettu piispa; hän sai ensimmäisenä Suomessa valkean briljanttiristillä varustetun piispanpäähineen – tosin vasta maasta lähtiessään. Hän kävi myöhemminkin Suomessa, mm. vihkimässä Hyrylän sotilaskirkon. Kuollessaan vuonna 1912 Antoni oli metropoliitta sekä Pyhä Synodin ja Venäjän valtakunnanneuvoston jäsen. == Aiheesta muualla == *Arkkipiispa Antoni / Ortodoksi.net *Venäläiset arkkipiispat Suomessa / Ortodoksi.net Luokka:Venäläiset papit Luokka:Viipurin ortodoksiset piispat Luokka:Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispat Luokka:Venäjän valtakunnanneuvoston jäsenet Luokka:Vuonna 1846 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Krottikalat

Krottikalat (Lophiiformes) on viuhkaeväisten kalojen lahko, josta tunnetaan yli 300 lajia, jotka on jaettu 18 heimoon. Useimmat krottikalat ovat syvänmeren kaloja, mutta lahkoon kuuluu myös trooppisten koralliriuttojen matalikoilla eläviä lajeja. Syvänveden lajit ovat pelagisia, riutoilla elävät pohjakaloja. Tyypillistä krottikaloille on selkäevän etumaisen ruodon muuntuminen saaliin houkuttimena toimivaksi "ongeksi ja syötiksi". Tämä piikkimäinen eväruoto (illicum) sijaitsee muista erillään aivan kalan kuonon päällä. Rintaevät ovat jokseenkin raajamaiset, ja vatsaevät sijaitsevat rintaevien etupuolella tai puuttuvat kokonaan. Krottikalojen koko vaihtelee kuudesta senttimetristä aina 1,2 metriin. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tiroli

Tiroli () on Itävallan osavaltio Alpeilla. Sen pääkaupunki on Innsbruck. Osavaltion pinta-ala on 12 640 km² ja sen väkiluku 728 826 (vuonna 2015). Tiroli on myös laajempi historiallinen alue, joka oli keskiajalta lähtien vuosisatojen ajan yhtenäinen kreivikunta, mutta on nykyisin jaettu Itävallan ja Italian kesken. Italiaan kuuluvan osan nimi on Etelä-Tiroli. Tiroli rajautuu pohjoisessa Saksaan ja etelässä Italiaan sekä Sveitsin Graubündenin kantoniin. Naapuriosavaltiot ovat idässä Salzburg ja Kärnten sekä lännessä Vorarlberg. Tirolin osavaltio on jaettu kahdeksaan piiriin ja Innsbruckin Statutarstadtiin. Piirit ovat Landeck, Reutte, Imst, Innsbruck-Land, Schwaz, Kufstein, Kitzbühel ja Itä-Tirolissa muusta osavaltiosta erillään oleva Lienz.Austria, Tirol Citypopulation.de Osavaltion kuvernööri on Günther Platter (ÖVP). Tirolin alueen tärkein elinkeino on matkailu. Itävaltalaiset Kitzbühelin ja Sankt Antonin hiihtokeskukset ovat lasketteluturistien suosiossa. Itävallan puolella korkein vuorenhuippu on Großglockner (3 798 m), mutta Italian puolella Etelä-Tirolissa sijaitseva Ortler on vielä korkeampi (3 905 m). == Historia == Ennen ajanlaskun alkua Tirolia hallitsivat illyyrialaiset ja roomalaiset. Kansainvaellukset toivat alueelle itägootit. Keskiajalla pääosa Tirolista kuului Baijerin herttuakuntaan. Habsburgit perivät Tirolin 1363. Habsburgien ajalta lähtien Tirolin alue oli vuoteen 1805 saakka yhtenäinen Tirolin kreivikunta, joka kuului ensin Pyhään saksalais- roomalaiseen keisarikuntaan ja sen jälkeen Itävaltaan. Vuonna 1805 Itävalta menetti Tirolin Napoleonin sotien tuloksena Pressburgin rauhassa lyhyeksi aikaa Baijerin kuningaskunnalle, mutta sai sen takaisin vuoden 1814 Wienin kongressissa. Alue kuului ensimmäiseen maailmansotaan asti Itävalta-Unkariin. Maailmansodan päätyttyä Saint-Germainin rauhansopimuksessa 1919 kreivikunnan eteläinen osa erotettiin Italialle Bolzanon eli Etelä-Tirolin maakunnaksi (), jossa se muodostaa nykyisin italiankielisen Trenton maakunnan kanssa autonomisen Trentino-Etelä-Tirolin hallintoalueen (). Pohjoinen ja itäinen osa Tirolista jäivät osaksi Itävaltaa, ja niistä muodostettu Tirolin osavaltio on yksi Itävallan yhdeksästä osavaltiosta. Vuonna 1991 jäätiköltä Ötztalin läheltä aivan rajan Italian puolelta löydettiin muumioitunut ruumis 3300-luvulta eaa., jolle annettiin nimi Ötzi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Rakentaja (munkki)

Rakentaja-nimitystä käytettiin niistä ortodoksiluostarien johtajista, jotka jälleenrakensivat vanhoja luostareita. Koska sellaisten luostarien veljestön määrä oli pieni ja jumalanpalveluselämä usein puutteellinen, ei luostaria johtavaa pappismunkkia nimitetty igumeniksi, vaan hänestä käytettiin nimeä rakentaja. Rakentaja oli siis luostaria johtava pappismunkki vailla igumenin arvoa ja valtuuksia. Rakentajia oli ainakin Valamossa, Konevitsassa ja Petsamossa. Luokka:Kristillinen luostarilaitos Luokka:Ortodoksisen kirkon historia
Taistelu

Taistelu on sodankäyntiin liittyvä kamppailu kahden tai useamman osapuolen välillä. Osapuolet pyrkivät kukistamaan toisensa. Taisteluita käydään yleensä sodan aikana ja ne tapahtuvat rajatulla alueella, rajattuna aikana ja niihin sisältyy rajatusti toimintaa; vastarinta, kapina ja sissisota eivät ole taisteluja tässä mielessä. Carl von Clausewitzin mukaan taistelun suunnittelu on taktiikkaa, kun taas sodan suunnittelu on strategiaa. ==Taistelutyypit== Taisteluita voidaan käydä maalla, merellä, ilmassa, avaruudessa tai tietoverkoissa. Ensimmäisiä varsinaisia meritaisteluita käytiin Välimerellä egyptiläisten ja kreikkalaisten välillä pronssikauden muuttuessa rautakaudeksi. Puhtaat ilmataistelut ovat harvinaisia – taistelu Britanniasta tärkeimpänä esimerkkinä – mutta toisen maailmansodan jälkeen useimmissa maa- ja meritaisteluissa ilmavoimien tuki on ollut tärkeä, usein ratkaiseva. ==Katso myös== *Luettelo taisteluista *Waterloon taistelu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Natriumbentsoaatti

Natriumbentsoaatti on bentsoehapon suola. Sen kemiallinen kaava on C6H5COONa, moolimassa 144,11 g/mol, sulamispiste > 300 °C, tiheys 1,44 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), leimahduspiste > 100 °C, itsesyttymislämpötila > 500 °C ja CAS-numero 532-32-1. Natriumbentsoaattia valmistetaan natriumhydroksidista (lipeästä) ja bentsoehaposta. ==Käyttö== Natriumbentsoaatti on yleinen säilöntäaine, jota käytetään sekä kotisäilönnässä että elintarviketeollisuudessa. Se tuhoaa suuren osan hiivoista, bakteereista ja sienistä, mutta on toimivin happamissa olosuhteissa (pH < 3,6), minkä vuoksi sitä käytetään muun muassa hilloissa ja mehuissa. Natriumbentsoaatti on happamuudeltaan neutraalia. Useissa säilöntäohjeissa mainittava natriumbentsoaatti on elintarviketeollisuuden tuotteissa merkitty elintarvikelisäainekoodilla E211. ==Haitat== Natriumbentsoaatti on herkistävä aine. Hengitettynä se kutittaa kurkkua. Bentsoehapoille voi olla myös allerginen. Jos virvoitusjuomaa säilytetään korkeassa lämpötilassa, natriumbentsoaatti voi juomassa yhdessä askorbiinihapon (E300) kanssa muodostaa syöpää aiheuttavaa bentseeniä. Natriumbentsoaatti salpaa solujen mitokondrioita. Toisaalta on näyttöä siitä, että natriumbentsoaatista voi olla jopa suojaavaa vaikutusta Alzheimerin taudissa, Parkinsonissa, MS-taudissa, skitsofreniassa sekä urea-sykliin vaikuttavissa sairauksissa. ==Katso myös== *Kaliumsorbaatti ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * *PubChem: Sodium Benzoate *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Sodium benzoate Luokka:Suolat Luokka:Natriumyhdisteet Luokka:Säilöntäaineet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ruutisalaliitto

Ruutisalaliitto () oli katolisen ryhmän vuonna 1605 toteuttama epäonnistunut yritys surmata Englannin kuningas Jaakko I, tämän perhe sekä parlamentin edustajat. Salaliiton oli määrä räjäyttää parlamenttitalo sen vuosittaisissa avajaisissa. Salaliiton päämääränä oli protestanttisen kuninkaan syrjäyttäminen ja katolisen monarkin asettaminen valtaistuimelle. Salaliiton johtajana toimi Robert Catesby. == Tausta == Ruutisalaliitto oli vain yksi monista Jaakko I:tä vastaan suunnatuista katolisista vallastasuistamisyrityksistä; sitä edelsivät muun muassa Main Plot ja Bye Plot vuonna 1603. Katolilaiset olivat Englannissa uskonpuhdistuksen seurauksena vainottu uskontokunta, ja esimerkiksi katolisena pappina toimiminen oli kuolemanrangaistuksen uhalla kielletty. Salaliiton taustalla oli pettymys siihen, että Jaakko I jatkoi katolilaisten vainoa. == Vuosijuhlat == Monissa Kansainyhteisön maissa juhlitaan edelleen salaliiton epäonnistumista vuosittain 5. marraskuuta polttamalla kokkoja ja ampumalla ilotulitteita. Juhla tunnetaan nimellä kokkoyö tai Guy Fawkesin yö salaliittoon osallistuneen Guy Fawkesin mukaan.Guy Fawkes Gunpowder plot1605 Whoosh Fireworks == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * * Luokka:1605 Luokka:Englannin historia Luokka:Kapinat Luokka:Salamurhayritykset Luokka:Salaliitot
Benoît Sokal

Benoît Sokal (28. kesäkuuta 1954 Bryssel – 28. toukokuuta 2021) oli belgialainen sarjakuvapiirtäjä ja videopelisuunnittelija. Hän teki Tarkastaja Ankardo -sarjaa lähes 40 vuoden ajan. Sokal aloitti vuonna 1996 Microidsin julkaiseman Amerzonen parissa. Hänestä tuli tämän jälkeen Microidsin taiteellinen ohjaaja, ja hänen toinen videopelinsä oli vuonna 2002 julkaistu Syberia. Hänen pelejään ovat myös sen jatko-osat Syberia II, Syberia III ja Syberia: The World Before. Sokal sai palkintoja peleistä. == Tuotanto == === Ankardo-albumit === *Le chien debout – Koiran paluu (1980) * La marque de Raspoutine – Rasputinin merkki (1981) * La mort douce – Lempeä kuolema (1982) * Noces de brume – Usvahäät (1984) * L'Amerzone – Amerzonia (1985) * La cadillac blanche – Valkoinen Cadillac (1990) * L'ile noyee – Hukkunut saari (1991) * Le canal de l'angoisse – Kauhujen kanava (1993) * Le caniveau sans lune – Ei kuutamoa katuojaan (1995) * La fille qui revait d'horizon – Unelma horisontista (1999) * Un Miserable petit tas des secrets – Salaisuuksien tunkio (2001) * La nurse aux mains sanglantes – Hoitajan veriset kädet (2002) * Le buveur en col blanc – Valkokaulusjuomari (2003) * Marée noire – Musta meri (2004) * L'affaire belge – Ei ole julkaistu Suomessa (2005) * L'ombre de la bête – Pedon varjo (2006) * Une bourgeoise fatale – Porvarisnaisen hillitön charmi (2008) * Une fille sans visage – Nainen ilman kasvoja (2009) * Une bavure bien baveuse – Erään komisarion tarina (2012) *Piege de miel – Houkutuslintu (2012) *Le vieux canard et la mer – Ankkavanhus ja meri (2013) *Mort sur le lac – Kuolema järvellä (2015) *La mort aux yeux verts – Vihreäsilmäinen kuolema (2016) === Muita === *Sanguine (1988) *Silence, on tue! – Hiljaisuus, murha! (François Rivièren kanssa 1990) *Le vieil homme qui n'écrivait plus (1996) === Videopelit === * Amerzone (1999) * Syberia (2002) * Syberia II (2004) * Paradise (2006) * Sinking Island (2007) * Syberia III (2017) * Syberia: The World Before (2022) == Lähteet == Luokka:Belgialaiset sarjakuvantekijät Luokka:Videopelisuunnittelijat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Ananias

Ananias oli Raamatun Uudessa testamentissa Apostolien tekojen viidennessä luvussa mainittu henkilö, jonka vaimon nimi oli Safira. He olivat alkuseurakunnan jäseniä. Jumala rankaisi heitä äkkikuolemalla Pyhän Hengen pilkasta. Uudessa testamentissa on kaksi muutakin Ananiasta: ylimmäinen pappi Ananias ja Ananias, jolla oli osaltaan vaikutus Paavalin kääntymykseen Jeesuksen seuraajaksi. Damaskoksessa sijaitseva Pyhän Ananiaksen kappeli on liitetty kansanperinteessä Raamatun kertomukseen Ananiaksen talosta, joskin sen vanhimmat osat on ajoitettu joitakin vuosisatoja myöhemmäksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ananias Uudessa testamentissa Luokka:Uuden testamentin henkilöt es:Ananías Luokka:Apostolien tekojen henkilöt
Transvaal

Transvaal (virallisesti Etelä-Afrikan tasavalta, ) oli vuosina 1852–1902 itsenäinen buuritasavalta nykyisen Etelä-Afrikan pohjoisosassa. Nimi Transvaal tarkoittaa Vaal-joen ”takaista” eli pohjoispuolista aluetta. == Historia == Transvaalin asuttivat 1830- ja 1840-luvuilla Kapmaasta brittien vainoa paenneet voortrekkerit. Tätä tapahtumaa kutsutaan nimellä ”Suuri vaellus”. Buurit voittivat helposti paikalliset asukkaat valtataistelussa ja perustivat useita tasavaltoja brittihallinnon ulkopuolelle. 1850-luvulla britit tulivat yhteisymmärrykseen buuritasavaltojen kanssa ja myönsivät itsenäisyyden Transvaalille, josta tehtiin viralliselta nimeltä Etelä-Afrikan tasavalta (ZAK). Toinen pitkäikäisemmäksi muodostunut buuritasavalta oli Transvaalin eteläpuolella sijainnut Oranjen vapaavaltio. Ensimmäisen presidentin Marthinus Wessel Pretoriuksen yritys yhdistää Transvaal ja Oranje johti vuosina 1862–1864 käytyyn Transvaalin sisällissotaan. Britannia valloitti Transvaalin vuonna 1877. Vuonna 1880 Transvaalin buurit nousivat kapinaan koventunutta brittihallintoa vastaan. Buurien johtaja Paul Kruger vaikutti keskeisesti siihen, että ensimmäinen buurisota saatiin päätökseen ja Transvaal sai takaisin itsenäisyytensä vuonna 1881. Sittemmin Kruger valittiin Transvaalin presidentiksi. Vuoden 1885 alun Witwatersrandin suuri kultalöydös johti ulkomaalaisten () muuttovirtaan Transvaaliin. Pelko kasvavasta brittimallin käyttöönotosta seudulla johti buurien tekemään ennalta ehkäisevään iskuun vuonna 1899. Toinen buurisota johti lopulta Transvaalin uuteen valloitukseen vuonna 1900 ja sen muodolliseen liittämiseen brittiläiseen imperiumiin vuonna 1902. Sen alueesta muodostettiin Transvaalin siirtomaa. Vuonna 1910 entiset buuritasavallat liittyivät yhteen Kapmaan ja Natalin siirtomaiden kanssa, muodostaen Etelä-Afrikan unionin. Entisestä Transvaalin alueesta tuli tämän jälkeen Etelä-Afrikkaan kuulunut Transvaalin provinssi, joka lakkautettiin vuonna 1994. == Presidentit == * Marthinus Wessel Pretorius 1857–1860 (valittiin 1860 Oranjen vapaavaltion presidentiksi) * Johannes Hermanus Grobler vt. 1860 * Stephanus Schoeman vt. 1860–1862 * Willem Cornelis Janse van Rensburg vt. 1862–1864 * Marthinus Wessel Pretorius 1864–1871 * Daniel Jacobus Erasmus vt. 1871–1872 * Thomas François Burgers 1872–1877 * Marthinus Wessel Pretorius, Paul Kruger ja Piet Joubert (niin sanottu ”triumviraatti”) 1880–1883 * Paul Kruger 1883–1902 (vuodesta 1900 maanpaossa) * Schalk Burger vt. 1900–1902 == Aiheesta muualla == *
Bronkhorstspruitin taistelu

Bronkhorstspruitin taistelu oli ensimmäinen suurempi yhteenotto ensimmäisessä buurisodassa. Taistelu käytiin 20. joulukuuta 1880 buurien pysäytettyä brittiarmeijan kolonan Bronkhorstspruitissa. Syntynyt yhteenotto oli nöyryyttävä häviö briteille ja he kärsivät buureja paljon suuremmat tappiot. ==Tausta== Ensimmäinen buurisota oli syttynyt 16. joulukuuta 1880 buurien julistettua Transvaalin itsenäiseksi. Monet brittivaruskunnat alueella, kuten Potchefstroom, piiritettiin nopeasti julistuksen jälkeen. Sodan ensimmäinen varsinainen taistelu puolestaan käytiin 20. joulukuuta Bronkhorstspruitissa buurien ja brittiarmeijan kolonan välillä. 94. jalkaväkirykmentin brittikolonaa Pretorian itäpuolella komensi everstiluutnantti Philip Anstruther. Kolonaan kuului 34 vaunua, kahdeksan upseeria, yksi vääpeli ja 238 muuta sotilasta. Mukana oli myös kolme naista ja kolme lasta. Anstruther oli tietoinen väklivaltaisuuksien alkamisen mahdollisuudesta ja joutuvansa mahdollisesti väijytetyksi maantiellä. Keskipäivällä 20. joulukuuta kolona havaitsi Franz Joubertin komentaman 150:n buurin joukon. Kolona pysähtyi ja Anstruther otti vastaan valkoisen lipun kanssa lähestyneen buurin. Anstrutherille luovutettiin vaatimus kääntymisestä kohti Lydenburgia, josta Anstruther kieltäytyi. ==Taistelu== Joubertin saatua tiedon vastauksesta buurit lähestyivät kolonaa, jonka sotilaat valmistautuivat puolestaan puolustamaan asemiaan. Taistelu jäi kuitenkin hyvin lyhyeksi. Buurien avattua tulen he hallitsivat selvästi taistelukenttää ja kaikki brittiupseerit saivat nopeasti osuman. Vain noin 15-minuutin taistelun jälkeen kuolettavasti haavoittunut Anstruther määräsi lopettamaan tulen ja antautui joukkoineen. ==Seuraukset== Birit olivat menettäneet taistelussa kaatuneina 57 sotilastaan. Haavoittuneita oli 100 ja heistä 20 oli haavoittunut kuolettavasti. Buurien tappiot olivat sitä vastoin vain kaksi kaatunutta ja viisi haavoittunutta. Buurit olivat osoittutuneet erityisen eteviksi aseiden käyttäjiksi. Kaikki brittihaavoittuneet olivat saaneet keskimäärin viisi osumaa. Anstruther oli saanut viisi osumaa jalkoihinsa. Taistelun jälkeen buurit alkoivat hoitamaan haavoittuneita brittejä. Joubert ja Anstruther nostivat yhdessä maljan kuningatar Viktorialle ja pois marssitettavat haavoittumattomat britit soittivat mennessään kappaletta Rule, Britannia!. Briteille tappio oli joka tapauksessa hyvin nöyryyttävä ja sitä kuvailtiin buurien toteuttamaksi verilöylyksi. ==Lähteet== Luokka:1880 Luokka:Buurisotien taistelut
Hiilinanoputki

Hiilinanoputki on hiiliatomeista muodostunut molekyyli, jonka pituus voi olla jopa millimetrin suuruusluokkaa. Nanoputki on kuin venytetty fullereeni. Hiilinanoputket johtavat sähköä, ja niistä voidaan rakentaa myös mekaanisia nanokoneita. Nanoputket tai -renkaat saadaan pyörimään niihin suunnatun laserin avulla ja soveltuvat siksi niin kutsuttuihin nanorobotteihin. Sisäkkäiset nanoputket pyörivät ilman sanottavaa kitkaa. Niitä voidaan mahdollisesti myös käyttää vedyn varastoimiseksi ympäristöystävällisissä vetyakuissa. Myös tietotekniikassa on löydetty käyttötarkoitus. Nanoputket soveltuvat hyvin valon johtamiseen optisissa prosessoreissa. Hiilinanoputken keksi vuonna 1991 japanilaisprofessori Sumio Iijima. Eläinkokeissa hiilinanoputkien on todettu vaikuttavan asbestikuitujen tapaan keuhkoihin, mikäli ne joutuvat sinne hengitysilman mukana. Kuluttajille ongelmia ei juurikaan ole odotettavissa, mutta runsaasti hiilinanoputkia käsittelevien tulisi suojautua.http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=33962 Hiilinanoputkia voidaan valmistaa usealla eri menetelmällä. "Kaaripurkaus"-menetelmässä käytetään hiilielektrodeja, joiden läpi johdetaan 50–100 A tasavirtaa n. 20–30 V jännitteellä. Mikäli halutaan yksiseinäisiä nanoputkia on anodiin seostettava katalyytiksi sopivia metalleja kuten Fe, Co, Ni, Y, Mo, Gd. Prosessi suoritetaan inertissä matalapaineisessa kaasukehässä, jossa on 50–700 mbar paineessa argonin ja heliumin seosta. Hiilitankojen päät ovat millimetrin päässä toisistaan. Kun järjestelmään kytketään sähkövirta syntyvä purkaus höyrystää toista hiilitangoista (anodi), jonka hiiliatomit lopulta muodostavat katodille ja reaktorin seinämiin tuotetta. Saanto riippuu plasmakaaren tasaisuudesta ja muodostuvan kappaleen lämpötilasta. Saatavien nanoputkien ominaisuuksia voidaan muuttaa monilla eri tavoilla modifioimalla prosessiparametrejä. Moniseinäisiä nanoputkia saadaan käyttämällä grafiitista valmistettuja seostamattomia elektrodeja. "Kaaripurkaus"-menetelmä synnyttää paljon erilaisia sivutuotteita kuten fullereeneja, amorfista hiiltä ja grafiitin nanohiukkasia, joiden seasta nanoputket on saatava talteen. Menetelmästä on olemassa monia eri variaatioita, joilla pyritään optimoimaan prosessia. == Katso myös == *Nanoteknologia *Nanotiede *Nanoepoksi *Nanonuppu *Grafeeni *Fullereeni == Lähteet == * http://students.chem.tue.nl/ifp03/ Massimiliano DiVentra. Introduction to nanoscale science and technology. Kluwer Academic Publishers, 2004. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Video: nanoputkien käsittelyä "nanokädellä" Luokka:Nanotiede