Miellekartta

Miellekartta tai mind map tai ajatuskartta on ideointia ja asioiden jäsentämistä varten suunniteltu esitysmuoto, jonka nykyaikaisen muodon luojana ja popularisoijana pidetään englantilaista Tony Buzania (1974). ==Miellekartan tarkoitus ja hyödyt== Miellekarttaa voi käyttää opiskeltavan asian havainnollistamiseen, asian rakenteiden ja yhteyksien selkeyttämiseen, muistiinpanojen tekemiseen tai ideointiin. Miellekarttojen käyttäjien mielestä muistiinpanojen tekeminen tällä tavoin parantaa asioiden ymmärtämistä ja suuren asiakokonaisuuksien hahmottamista. Miellekarttaa tehdessä asiakokonaisuuden pystyy myös tiivistämään tehokkaasti, ja sitä luettaessa asiat palauttamaan mieliin helposti.Opiskeluohjeita Turun yliopiston opiskelijoille Miellekarttoja käyttävien opiskelijoiden on myös todettu onnistuvan valintakokeissaan keskimäärin muita paremmin.Lindblom-Ylänne, S., Lonka, K. ja Slotte, V. 2001. Aiotko opiskelijaksi? Helsinki: Edita. Tony Buzanin mukaan miellekartat ovat tehokkaita, koska ne eivät aiheuta ”hypnoosinkaltaista transsia” kuten muut muistiinpanotekniikat. Hänen mielestään miellekartan tekijä hyödyntää molempia aivopuoliskojaan tasapuolisesti ja käyttää aivojaan ja intuitiotaan tehokkaammin.Buzan, Tony. (2000). The Mind Map Book, Penguin Books, 1996. ISBN 978-0-452-27322-1 Jotkut ovat kuitenkin pitäneet tällaisia ylisanoja markkinointipuheena. Williams (2000) Encyclopedia of Pseudoscience. Facts on file. ISBN 978-0-8160-3351-5 Tutkimuksen mukaan käsitekartat tuottavat laadukkaampaa ajattelua kuin miellekartat, mutta eivät raskautensa takia sovi kaikkiin tilanteisiin (esimerkiksi asioiden mieleenpalauttaminen koetilanteessa). Novak, Joseph D. & Gowin, D. Bob 1995. Opi oppimaan. Helsinki: Gaudeamus ==Miellekartan tekeminen== Tyhjän paperin keskelle kirjoitetaan tai piirretään kartan pääasia eli avainsana, ja siihen liittyvät alakohdat piirretään haarautumaan siitä pensasmaisesti, muodostaen taas uusia alakohtia. Nämä alakohdat yhdistetään ylä- ja alakohtiinsa viivoilla ja muilla piirroselementeillä. Miellekartoissa on suotavaa käyttää rohkeasti värejä, erilaisia muotoja ja piirroksia. Kartan visuaalisen monimuotoisuuden tarkoitus on havainnollistaa asioiden keskinäisiä suhteita ja myös auttaa muistamaan miellekartta paremmin vahvojen visuaalisten mielleyhtymien kautta. ===Tony Buzanin ohjeet miellekartan tekoon (lyhennetty)=== # Piirrä keskelle kuva pääsanasta vähintään kolmella värillä. # Käytä kuvia, symboleja, koodeja ja ulottuvuuksia kaikkialla kartassa. # Kirjoita avainsanoja pienillä tai isoilla kirjaimilla. # Jokainen kuva tai sana kuuluisi olla yhdellä rivillä. # Sanoja yhdistävät viivat tulee yhdistää toisiinsa kartan keskustasta alkaen. Keskustan viivat ovat paksumpia ja orgaanisempia, ja laidoilla kapeampia. # Viivojen tulee olla yhtä paksuja kuin niihin liittyvä kuva tai sana. # Käytä paljon värejä luodaksesi visuaalisia ärsykkeitä ja ryhmitelläksesi sanoja. # Luo oma tyylisi. # Korosta ja osoita yhteyksiä sanojen välillä. # Muista hierarkkisuus ja käytä haarojen erottamiseen sijaintia, numerointia tai erilaisia ääriviivoja. Buzan, Tony & Buzan, Barry 2001. The mind map book. London: BBC == Miellekarttaohjelmia == Tietokoneille on tehty ohjelmia, joilla voi tehdä miellekarttoja. Näitä ovat muun muassa ilmaiset FreeMind ja CmapTools (myös käsitekartoille). Ilmaisia selainpohjaisia miellekarttaohjelmia ovat mm. MindMeister, Mindomo, Mind42, Popplet ja Bubbl.us. Älypuhelimelle löytyy erilaisia sovelluksia. iPhone- puhelimissa toimivia sovelluksia ovat mm. Mindly ja MindNode. == Muuta == Mind Map on myös rekisteröity tavaramerkki. ==Katso myös== * Visualisointi * Käsitekartta * Mentaalikartta (maantieteen käsite) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Oulun yliopiston Verkostovatti-hanke: Miellekartan laatiminen tekstistä Luokka:Diagrammit Luokka:Oppiminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit