Orlan-10

Orlan-10 () on venäläisen ООО Spetsialnyi tehnologitšeski Tsentr -yhtiön suunnittelema taktinen miehittämätön ilma-alus. Sen ensilento oli vuonna 2010. Ilma-aluksen on ottanut laajaan käyttöön Venäjän puolustusministeriö, erityisesti Venäjän asevoimien maavoimien yksiköt. Sitä käytetään muun muassa tiedustelu-, maalinosoitus- ja signaalinhäirintätarkoituksiin sekä kommunikoinnin tukiasemana. Orlan-10 on osin modulaarinen, mikä mahdollistaa hyötykuorman vaihdon. Orlan-10 on nähty Venäjän operatiivisessa käytössä ainakin Armeniassa, Libyassa, Syyriassa, Ukrainassa ja Vuoristo-Karabahissa. Venäjä on myynyt sitä esimerkiksi vuonna 2021 yli 50 kappaletta ulkomaille. ==Kehitys== Orlan-10 ensilento oli vuonna 2010. Vuonna 2012 Venäjän puolustusministeriö järjesti miehittämättömille ilma-aluksille tarkoitetun testin. Kolmesta venäläisestä mallista ainoastaan pietarilaisen ООО Spetsialnyi tehnologitšeski Tsentrin (Специальный Технологический Центр) suunnittelema ja valmistama Orlan-10 läpäisi testit. Venäjän sana 'orlan' tarkoittaa merikotkaa. Syksyllä ministeriö ilmoitti Ria Novostin mukaan, että vuonna 2013 alkavat hyväksytyn mallin toimitukset. Lennokin runko ja navigaatiovastaanotin ovat venäläistä valmistetta, mutta muuten moottorin ja elektroniikan kaksoiskäyttökomponentit ovat peräisin Yhdysvalloista, Saksasta, Japanista, Kiinasta ja muualta. Vuonna 2017 yhden kappalehinnaksi esitettiin 87 000–120 000 USD. Toinen lähde esitti UAV-laitteiston kokonaishinnaksi noin 600 000 USD, johon sisältyi kaksi lennokkia ja kontrolliasema. Siitä on valmistettu yli kymmentä eri versiota, yhteensä yli 1 000 kappaletta. Uudemman, keväällä 2022 esitetyn arvion mukaan Orlan-10-drooneja oli toimitettu Venäjän puolustusministeriölle yhteensä yli 2 000 kappaletta. Tämä arvio saa tukea myös Ukrainassa pudotettujen, jukisesti dokumentoitujen droonien sarjanumeroista, jotka ovat tuotannon alkuvaiheen 10 xxx-alkuisista sarjanumeroista edenneet jo yli 12 000:n. Drooni on osin modulaarinen, jolloin hyötykuormaa voidaan vaihtaa. Vuonna 2020 käyttöön tuli laserohjaus, jolla esimerkiksi Venäjän raskas tykistö voi kohdistaa laserohjattujen ammusten tulta. Tämä kohteenosoituslaitteisto liitettiin ainakin perusmallia raskaampiin Orlan-30- ja Orlan-50-droonimalleihin. Näitä on valmistettu vain muutamia kymmeniä kappaleita, eli murto-osa perusmallin (Orlan-10) tuotantomäärästä. Orlan-10-droonien rakenne ja komponentit ovat vaihtuneet tuotannon edetessä, mahdollisesti toimituserästä toiseen. Yhtäältä on raportoitu kuluttajamarkkinoille tarkoitettujen komponenttien käytöstä, ja toisaalta modulaarisiin kameravaihtoehtoihin ovat kuuluneet 2010-luvun puolivälin esimerkiksi Orlan-10M-droonimallin tapauksessa myös laadukkaammat komponentit, esimerkiksi tanskalaisen Phase Onen 80 megapikselin kaukokartoituskameran käyttömahdollisuus. ==Käyttö== Toukokuussa 2014 Ukraina ampui Donetskin seudulla Itä-Ukrainan alas yhden Orlan-10 -lennokin. Venäjä käytti droonia Itä-Ukrainan sodassa myös Minskin sopimuksen vastaisesti. Kymmeniä (toukokuuhun 2022 mennessä todennäköisesti yli 100) Orlan-10 -lennokkeja on sittemmin pudotettu Ukrainassa, jossa Venäjän asevoimat on julkisesti viestinyt käyttävänsä niitä helmikuussa 2022 aloittaman laajemman hyökkäyssodan sotatoimien välineenä. Päivittäin Ukrainan pudottamien Orlan- lennokkien määrä yltyi monesti useisiin kappaleisiin huhtikuun 2022 aikana, mikä osoitti Venäjän käyttävän tätä lennokkimallia runsaasti, ja sen olleen tässä vaiheessa yleisin sodassa pudotetuista taktisista drooneista. Myös ainakin yksi tai muutama kookkaampi Orlan-30 on pudotettu. Erääksi syyksi runsaisiin Orlan-droonien pudottamisiin Ukrainassa on esitetty droonin rakenteen ja siinä käytettyjen komponenttien alttiutta elektroniselle häirinnälle. Orlan-10-drooneja onkin pudotettu myös kannettavilla droonien torjumiseen tarkoitetuilla häirintälaitteilla. Venäjän asevoimia lähellä oleva lähde viestii, että Orlan-10 -lennokkeja voidaan operointipaikan löytämisen vaikeuttamiseksi käyttää 2-3 kappaleen ryhmissä. Tällöin esimerkiksi tiedustelua 1 000-1 500 metrin korkeudella tekevän lennokin videosignaali välitetään toisen lennokin kautta operointiasemalle. Kolmas lennokki voi lähettää signaalihäirintää. Signaalinhäirinnän tai muun elektronisen sodankäynnin tehtävissä Orlan-10 voi toimia yhdessä esimerkiksi Venäjän asevoimien elektronisen sodankäynnin ajoneuvon (kuten RB-341V Leer-3 EW) kanssa. Venäjän asevoimien UAV-yksikkö Armeniassa sai Orlan-10 -lennokkeja lokakuussa 2015. Tämän jälkeen niitä on levitetty moniin joukko-osastoihin, ja ne ovat operatiivisessa käytössä kaikissa Venäjän sotilaspiireissä. ==Käyttäjät== * * * == Tekniset tiedot == Lennokin polttomoottori käyttää 95-oktaanista bensiiniä. Tiedosto:Orlan-10 (1).jpg|Lennokin kokoamista kuljetuksen jälkeen. Tiedosto:Orlan-10 (2).jpg|Lennokin siirto laukaisualustalle. Tiedosto:SummerAirborneExercise2018-31.jpg|Orlan-10 -tiedustelulennokki laukaisualustalla. Tiedosto:Zapad-2017 - Airborne exercise 11.jpg|Lentoonlähtö. Tiedosto:БЛА «Орлан-10» на Украине 008.png|Orlan-10:n lähettämäksi väitetty maalinosoituskuva Ukrainasta (2022). Tiedosto:SlavicBrotherhood2018-18.jpg|Orlan-10 laskeutuu laskuvarjoa käyttäen. Tiedosto:Integrated Safety and Security Exhibition 2013 (500-47).jpg|Kookkaampi muunnos Orlan-30 (2013). ==Katso myös== * HESA Shahed-136 * Eniks Eleron-3 * Forpost-R * Orion (UAV) * Baykar Bayraktar TB2 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Procurement: Russia Building Better UAVs (18.5.2019) (strategypage.com) Luokka:2010-luvun miehittämättömät ilma-alukset Luokka:Venäjän asevoimat