Pöytyä

Pöytyä () on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on km², josta km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Pöytyä ja Karinaisten kunta yhdistyivät vuoden 2005 alussa, ja Yläne liittyi Pöytyän kuntaan vuonna 2009. Ennen kuntaliitoksia vuonna 2001 Pöytyän kunnan maapinta-ala oli 316,5 neliökilometriä ja siellä oli 3 733 asukasta.Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 2002, s. 193. Helsinki: Otava, 2001. ISBN 951-1-17635-8. Pöytyän naapurikunnat ovat Aura, Eura, Koski Tl, Lieto, Loimaa, Marttila, Mynämäki, Oripää ja Säkylä. Kuhankuonon rajakivellä yhden rajapisteen naapurikuntia ovat lisäksi Masku, Nousiainen, Rusko ja Turku. Entisiä naapurikuntia ovat Loimaan kaupunkiin vuonna 2005 liitetty Loimaan kunta ja Turkuun vuonna 1973 liitetty Paattinen. ==Liikenne== Pöytyän kautta kulkevat Turun ja Tampereen välinen valtatie 9, Auran ja Huittisten välinen kantatie 41 sekä Liedon ja Euran välinen Seututie 204. Kunnan kautta kulkee myös Turku–Toijala-rata, mutta junat eivät enää pysähdy lopetetuilla Kyrön rautatieasemalla ja Kumilan seisakkeella. Lähin lentoasema on Turussa. ===Etäisyyksiä Pöytyältä=== * Helsinki 170 km * Huittinen 50 km * Loimaa 30 km * Tampere 125 km * Turku 40 km ==Maantiede== Vanha Pöytyän alue sijaitsee Aurajoen yläjuoksulla. Etelässä Auran rajalla jokilaakson korkeus merenpinnasta on 42–43 metriä ja se nousee pohjoisessa Oripään rajalla 64 metriin. Pöytyän alueella virratessaan Aurajoki kasvaa vajaan metrin levyisestä purosta runsaat kymmenen metriä leveäksi uomaksi. Suurin sivujoki on idästä jokeen yhtyvä Jalkalanjoki, joka tunnetaan latvaosillaan myös Karhunojan ja Kaulajoen nimillä. Korkeimmat kallioiden huiput Oripään rajalla ulottuvat hieman yli 110 metrin korkeudelle merenpinnasta. Kumilan kylän kaakkoispuolelta alkaa Tarvasjoki, joka virtaa entisen Karinaisten kunnan alueen halki ja yhtyy Paimionjokeen.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 6: maantieteellis- yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 342–346. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1976. ISBN 951-0-06465-3. Yläne on vedenjakajaseutua, josta vedet virtaavat pääosin Säkylän Pyhäjärveen, mutta osittain myös Aurajokeen ja Euran puolelle Lapinjokeen. Yläneellä ovat myös Pöytyän ainoat suuremmat järvet, joista suurin kokonaan Pöytyään kuuluva on Elijärvi. Elijärven lounaispuolella sijaitsee vuonna 1956 perustettu Vaskijärven luonnonpuisto.Hannu Tarmio, Marketta Heinonen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 7: maantieteellis- yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 485. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1978. ISBN 951-0-06467-X. ==Historia== Joitakin yksittäisiä kiviesineitä lukuun ottamatta Pöytyältä ei ole löydetty merkkejä esihistoriallisesta asutuksesta. Perimätiedon mukaan Pyhä Henrik liikkui paikkakunnalla, mistä kertovat paikannimet Pyhän Henrikin polku, Pyhän Henrikin pöytä ja Himaisten kylän Ristilähde. Katoliset pyhiinvaeltajat taivalsivat Pöytyän kautta kulkenutta ikivanhaa tietä Pyhän Henrikin surmapaikalle Köyliönjärvelle. Pöytyän vanha hallintopitäjä kuului Maskun kihlakuntaan ja käsitti Pöytyän lisäksi myöhemmät Paattisen, Vahdon ja Auran pitäjät sekä osia Nousiaisista. Rajasuhteet olivat muutoinkin monimutkaiset, sillä Yläne kuului kirkollisesti Pöytyään, mutta hallinnollisesti täysin toiseen maakuntaan, Kokemäenkartanon lääniin. Kirkollisten kymmenysveroluetteloiden mukaan Pöytyällä oli vuonna 1556 kaikkiaan 146 taloa eikä niiden määrä sanottavasti alentunut seuraavina vuosikymmeninä, vaikka autioituminen oli tuolloin yleistä. Vuoden 1601 hallan tuhojen kerrotaan olleen Pöytyällä pahemmat kuin muualla Varsinais-Suomessa, ja suurina nälkävuosina 1696–1697 kerrotaan haudatun 422 Pöytyän pitäjän asukasta ja kymmeniä muualta tulleita kerjäläisiä. Pöytyän kirkkoherrana vuosina 1739–1757 toiminut Antti Lizelius pani Pöytyällä alulle perunanviljelyn sekä perusti pitäjään lainajyvästön ja eräänlaisen kunnalliskodin. Vuonna 1756 hän ryhtyi käyttämään pitäjänkokouksessa suomen kieltä ehkä ensimmäisenä koko Suomessa. Lizeliuksen suurin ansio on, että hän alkoi vuonna 1776 – tosin toimiessaan jo Mynämäellä – julkaista ensimmäistä suomenkielistä sanomalehteä, Suomenkielisiä Tieto-Sanomia. Pöytyän kotiseutuyhdistys pystytti Lizeliukselle omistetun muistomerkin vuonna 1958. Evankelisuuden perustaja ja johtomies Fredrik Gabriel Hedberg toimi pappina Pöytyällä 1840- ja 1850-luvulla. Ratsutilallinen Kaarle Wärri toimi Loimaan ja Maskun kihlakunnista valittuna talonpoikaissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä vuosina 1867 ja 1877–1905, säätynsä puhemiehenä vuosina 1894, 1897 ja 1899 sekä yli 30 vuotta kirkolliskokouksen jäsenenä.Otavan Iso tietosanakirja, osa 10, palstat 281–282. Helsinki: Otava, 1965. Pöytyä ja Karinaisten kunta yhdistyivät vuoden 2005 alussa, ja Yläne liittyi Pöytyän kuntaan vuonna 2009. Molemmat kuntaliitokset toteutettiin lakkauttamalla liittyvät kunnat ja perustamalla uusi Pöytyän kunta. Ennen Yläneen liittymistä Pöytyään kunnan läntisimpänä pisteenä oli alun perin kahdeksan kunnan yhteinen rajakivi Kuhankuono. Historiallisesti Pöytyän kirkkopitäjään ovat kuuluneet kappeliseurakuntina Yläne ja Oripää, jotka sittemmin itsenäistyivät kuntina ja seurakuntina. Pöytyä mainittiin kirkkoherrakuntana jo vuonna 1366. Karinainen on yhdessä Tl Kosken ja Tarvasjoen kanssa aiemmin kuulunut kappeliseurakuntana Marttilaan, josta se yhdessä em. kuntien kanssa sittemmin itsenäistyi kuntana ja seurakuntana. Pöytyän vanhimpana kirkonpaikkana on pidetty Kaulansuun kylää, jossa on runsaasti tähän viittaavaa paikannimistöä. Sieltä kirkko lienee siirretty Ordenojalle ja keskiajan lopulla nykyiselle paikalleen. Aiemmin Pöytyään on kuulunut myös pohjoisosa nykyisestä Auran kunnasta, joka muodostettiin kun Lietoon kuuluneesta Prunkkalan kappeliseurakunnasta ja Auran asemaseudusta Pöytyällä muodostettiin Auran kunta ja seurakunta. Aiemmin Pöytyän naapurikuntia ovat olleet ennen Pöytyän kuntaliitoksia 2005 ja 2009 Karinainen ja Yläne sekä ennen Loimaan kuntaliitoksia vuonna 2005 ja 2009 Loimaan kunta ja Mellilä. Yläneellä Pöytyän nykyinen alue on rajautunut myös Loimaaseen vuonna 2009 liitetyn Alastaron ja Euraan vuonna 1970 liitetyn Honkilahden entisiin kuntiin. Kuhankuonon rajapaikalla Yläneen ja Pöytyän rajanaapureina ovat eri aikoina aiemmin olleet sittemmin Turkuun liitetyt Maaria ja Paattinen sekä sittemmin Ruskoon liitetty Vahto. Nykyisen Mynämäen alueella Yläneen rajanaapureina ovat aiemmin olleet myös Mietoinen ja Tl Karjala. ==Kulttuuriympäristöt== pienoiskuva|Kuhankuonon rajakivi. Museoviraston määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä Pöytyällä ovat Pöytyän kirkkoympäristö, Pihlavan kartano ja Varkaantie Pöytyällä; Mäenpään kylä ja Kyrön rautatieasema Karinaisissa; sekä Yläneen kirkonmäki ja pappila ja Yläneen Vanhakartano viljelymaisemineen Yläneellä. == Seurakunnat == Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pöytyällä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: * Pöytyän seurakunta ** Karinaisten kirkkoalue ** Pöytyän kirkkoalue ** Yläneen kirkkoalue Seurakunta toimii myös Oripään kunnan alueella. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pöytyän alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja- luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus, herännäisyys Yläneen suunnalla sekä esikoislestadiolaisuus, jonka voimakkainta aluetta on Karinaisten Heikinsuo, jossa on liikkeen rukoushuone. ===Entiset seurakunnat=== Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Liedon kunnan nykyisellä alueella: * Karinaisten seurakunta (liitetty Pöytyän seurakuntaan 2005) * Yläneen seurakunta (liitetty Pöytyän seurakuntaan 2009) ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. ===Taajamat=== Vuoden 2017 lopussa Pöytyällä oli 8 422 asukasta, joista 4 271 asui taajamissa, 4 082 haja-asutusalueilla ja 69:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pöytyän taajama-aste on 51,1 %. Pöytyän taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken: # Taajama Väkiluku (31.12.2017) 1 Kyrö 1 749 2 Riihikoski 1 555 3 Yläneen kirkonkylä 967 Kunnan keskustaajamat on lihavoitu. ==Kyliä== ===Historialliset kylät=== ;Pöytyä Auvainen, Ellinen, Helttula, Himainen, Jalkala, Juotola, Juva, Kantola, Karhunoja, Karinainen, Kaulanperä, Kaulansuu, Koivisto, Kolkkinen, Kulhua, Kumila, Lankkinen, Leisala, Mustanoja, Mäkiäinen, Naaranoja, Oja, Ortenoja, Paju, Pappila (kirkonkylä), Pihlava, Puho, Pöytyän Haveri, Raatikainen, Riihikoski, Taipalsaari, Vauranoja, Vistola ;Karinainen Karinainen, Kiukainen, Kyrö, Mäenpää, Närppi, Suutarla, Tilkanen ;Yläne Heinijoki, Kajava, Keihäskoski, Kirkonkylä, Kurala, Kärrilä, Latvo, Lietsa, Mettäinen, Mykkälä, Mäenpää, Nokkala, Osa, Pramila, Tourula, Uusikartano, Vainionperä, Vimpa, Yläne, Ylänehaveri. ===Kylätoiminta=== Kylätoimintaa harjoittavia yhteisöjä tai asuinalueita olivat Pöytyällä 2010-luvulla seuraavat: ;Pöytyä: *Auvainen *Haveri *Kumila ;Yläne: *Heinijoki *Tourula-Keihäskoski *Uusikartano *Kalikka ;Karinainen: *Karinainen *Heikinsuo *Rahkio ==Koulut== 1.8.2022 alkaen Pöytyän kunnan koululaitoksessa oli kolme peruskoulun 1–9-luokkien yhtenäiskoulua: Elisenvaaran yhtenäiskoulu Kyrössä, Riihikosken yhtenäiskoulu ja Yläneen yhtenäiskoulu. Elisenvaaran uusi yhtenäiskoulu ja lukio otettiin käyttöön syksyllä 2022. Riihikosken yhtenäiskoulu otettiin käyttöön vuonna 2019. Pöytyän koulujen toimipisteet syksyllä 2023 olivat: * Elisenvaaran yhtenäiskoulu (luokat 1–9): **Elisenvaaran yksikkö (luokat 3–9) **Kyrön yksikkö (luokat 1–2) *Riihikosken yhtenäiskoulu (luokat 1–9) *Yläneen yhtenäiskoulu (luokat 1–9) Lukio-opetusta tarjoaa vuonna 2022 valmistunut, Kyrön taajamassa oleva Elisenvaaran lukio. Pöytyän kunnan ylläpitämänä kunnassa toimii myös Auranlaakson kansalaisopisto joka antaa opetusta Auran, Marttilan, Pöytyän ja Oripään kuntien alueella. == Media == Entisen Karinaisten kunnan alueella, Kyrön kylässä, on Auranmaan Viikkolehden toimitus. ==Urheilu== Pöytyän Urheilijat pöytyäläinen yleisseura, jolla on toimintaa mm. pesäpallossa. ==Yrityselämä== Pöytyällä on yli 800 yrittäjää. Paikallisia yrityksiä ovat muun muassa Pöytyän suurin yksityinen työllistäjä, hydrauliikkavalmistaja Hydoring Oy, viljankäsittelylaitteistoja valmistava Mepu Oy, maatilalähtöinen designyritys Myssyfarmi, Piltin Kauppapuutarha Oy ja kotimainen siirtonurmen tuottaja ja siementen käsittelijä Vihervakka Oy. == Kulttuuri == === Murre === Pöytyän alueella puhutun kielen perustana on Turun ylämaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Pöytyän murteelle tyypillinen piirre on yleisgeminaatio p,t,k,s-konsonanteissa lyhyen ensi tavun jäljessä. === Ruokakulttuuri === Pöytyän pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla puljonki ja pasteija eli lihaliemen kanssa nautitut liha-, riisi- ja sipulitäytteiset voitaikinapasteijat.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka- aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 28. Helsinki: Patakolmonen Ky. == Tunnettuja asukkaita == * Aarre Aaltonen (1889-1980), kuvanveistäjä, syntyi Pöytyällä * Fredrik Gabriel Hedberg (1811–1893), pappi ja evankelisen herätysliikkeen perustaja, aloitti pitäjänapulaisena Pöytyällä 1843 * Lauri Kartemo (1911–1979), kauppaneuvos, syntyi Pöytyällä * Toivo Lehtisalo (1887–1962), kieli- ja kansatieteilijä, professori, syntyi Pöytyällä * Uuno Lehtisalo (1889–1961), yritysjohtaja ja metsäneuvos, syntyi Pöytyällä * Antti Lizelius (1708–1795), Pöytyän kirkkoherra 1741–1760 * Johanna Matintalo (s. 1996), maastohiihtäjä, syntyi Pöytyällä * Kalervo Saura (1896–1981), kansanedustaja, syntyi ja toimi maanviljelijänä Pöytyällä * Elsa Tilkanen (1896–2006), eläessään vanhin suomalainen, syntyi Pöytyällä * Onni Rantasalo (1883–1977), kansanedustaja (suom. ja kok.) * Santeri Salomaa (1886–1970), kauppaneuvos, syntyi Pöytyällä * Kalervo Saura (1896–1981), kansanedustaja (kok.) * Juho Savo (s. 1949), Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtaja vuosina 1998–2015, syntynyt Pöytyällä * Ari Vuori (s. 1962), jääkiekkoilija, syntyi Pöytyällä * Kaarle Wärri (1839–1923), talonpoika ja valtiopäivämies, toimi maanviljelijänä Pöytyällä ==Kuvia== Viljelymaisemaa Pöytyällä.jpg|Kauran puintia elokuussa 2011. Poytyan kirkko kantatieltä.jpg|Kirkonkylä kantatieltä 41. Riihikosken kylanraittia.jpg|Vanhaa Tampereentietä Riihikoskella. Poytyan kirjasto Riihikoskella.jpg|Riihikosken kirjasto. Kisariihi indoor sports facility, Riihikoski, Pöytyä, Finland.jpg|Riihikosken Kisariihi. == Katso myös == * Luettelo Pöytyän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pöytyän kunnan kotisivu * Tilastokeskus – Pöytyän avainluvut * Pöytyän kulttuuriympäristöohjelma (pdf 10,1M) Viitattu 11.5.2010 ===Karttoja=== * * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit