EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lorne Atkinson

Lorne Charles Atkinson (8. kesäkuuta 1921 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada – 23. huhtikuuta 2010 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) oli kanadalainen ratapyöräilijä. Atkinson kilpaili vuoden 1948 kesäolympialaisissa maantieajon yksilössä ja joukkueessa, 1 000 metrin aika-ajossa ja 4 kilometrin joukkuetakaa-ajossa edustaen Kanadaa. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet Luokka:Kanadalaiset ratapyöräilijät
Douglasin piirikunta (Nevada)

Douglasin piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 48 905 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Mindenin kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1861. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Faith (nimi)

Faith on anglosaksisissa maissa käytetty etunimi. Sen merkitys on ’usko’. Toisin kuin suomalainen nimi Usko, Faith on leimallisesti naisennimi. Faith- nimeä on esiintynyt jonkin verran myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2021 mennessä ollut virallisena etunimenä noin 130 naisella. ==Tunnettuja Faith-nimisiä== *Faith Evans (s. 1973), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä *Faith Hill (s. 1967), yhdysvaltalainen countrylaulaja *Faith Idehen (s. 1973), nigerialainen pikajuoksija ja olympiamitalisti *Faith Kipyegon (s. 1994), kenialainen keskimatkojen juoksija ja olympiavoittaja *Faith Leech (1941–2013), australialainen uimari ja olympiavoittaja *Faith Michael (s. 1987), nigerialainen jalkapalloilija *Faith Spotted Eagle (s. 1948), yhdysvaltalainen poliitikko ja aktivisti ==Kuvitteellisia Faith-nimisiä== *Faith Lehane, henkilöhahmo televisiosarjoissa Buffy, vampyyrintappaja ja Angel ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Elkon piirikunta

Elkon piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 52 778 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Elkon kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1869. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Molskis

__NOTOC__ Molskis on Sydän, sydän -yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2016. == Kappaleet == # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Inferno: 3/5Inferno: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Sydän, sydän -yhtyeen albumit
Krokträsket (Rånejoki, Överstbyn)

Krokträsket on Ruotsissa Norrbottenissa Bodenin kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Krokträsket on 1,7 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 77 hehtaaria eli 0,77 neliökilometriä. Sen rantaviiva on mutkitteleva ja sillä on niemiä ja lahtia. Pisin lahdista on Slumppen, jonka lahdenuuta voisi pitää 70 metriä leveämä salmena. Lahtena se olisi 1,2 kilometriä pitkä, mutta silläkin on salmi Slumpsundet jonka leveys on 40 metriä leveä. Järven itäpuolella sijaitsee erikoinen niemi, jolla on leveä pää mutta kapea, alle 10 metriä leveä, kannas. Järven ainoa saari sijaitsee järven länsipäässä. Se on 130 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Järvelle tulee lähesiestä Övertsbynistä tie ja siitä haarautuu itäpuolelle toinen tie. Järvi on kuitenkin autio. == Luontoarvoja == Valuma- alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (60,8 %), turve (9,7 %) ja kallio (2,5 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä. == Vesistösuhteet == Krokträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoki pääuoman lähialueeseen . Sen laskuoja Krokträskbäcken laskee Rånejoen läpivirtausjärven Överstbyträsketin Avan-lahteen. Sen 1,7 kilometriä pitkällä laskuojalla on pudotusta 27 metriä. Krokträsket on lasku-uomansa lähdejärvi ja sen valuma- alueen pinta-ala on 2,83 km². Siihen ei tule ympäristöstä puroja. Järven luusuassa sen keskivirtaaman arvioidaan olevan 0,012 m³/s . Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa. == Lähteitä == === Huomautuksia === === Viitteet === Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Bodenin järvet
Esmeraldan piirikunta

Esmeraldan piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 873 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Goldfieldin kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1861. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Humboldtin piirikunta

Humboldtin piirikunta () on kolmen yhdysvaltalaisen piirikunnan nimi: * Humboldtin piirikunta, Iowa * Humboldtin piirikunta, Kalifornia * Humboldtin piirikunta, Nevada
Butten piirikunta

Butten piirikunta () on kolmen yhdysvaltalaisen piirikunnan nimi: * Butten piirikunta, Etelä-Dakota * Butten piirikunta, Idaho * Butten piirikunta, Kalifornia
Suoritetalous

Suoritetalous (). Jo 1970-luvulla kiertoihin perustuvaa taloutta visioineen Walter Stahelin lanseeraamassa suoritetaloudessa edistetään tuotteen iän pidentämistä, pitkäikäisiä hyödykkeitä, uudistamista ja jätteen ehkäisyä erityisesti palveluiden keinoin. Suoritetaloudessa myydään käyttöoikeutta ja haluttua lopputulosta fyysisten hyödykkeiden omistajuuden sijaan. Luokka:Talous
Randaträsket

Randaträsket ( ) on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran ja Jokimukan kunnissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Randaträsket on 2,1 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 171 hehtaaria eli 1,71 neliökilometriä. Se sijaitsee Näätäsuvannosta 7 kilometriä luoteeseen päin. Järvi on pyöreäkulmaisen kolmion muotoinen, mutta sillä ei ole pitkiä lahtia. Se keskellä sijaitsee kaksi pitkää, kapeaa ja peräkkäin olevaa saarta. Järveä ympäröi metsämaat, jotka ovat vain paikoitellen suoistuneita. Sen luoteisrannassa sijaitsee Randaträskin kylä (Ájmojávrre), jonka kautta kulkee Lillfårsin ja Murjekin välinen tie. Jällivaaran ja Jokimukan välinen kuntaraja ylittää järven. == Luontoarvoja == Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (53,3 %), turve (10,3 %), hiekka tai sora (0,3 %) ja kallioalue (0,2 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä. == Vesistösuhteet == Randaträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivu-uoman Sör-Lillånin lähialueeseen . Se on lasku-uomansa Randträskbäckenin lähdejärvi ja karttojen mukaan Sör-Lillånin nimi yhtymäkohdasta ylöspäin nimeltään Aimobäcken. Randträskbäckenin valuma- alueen pinta-ala on 8,82 km² ja siihen tulee vain kolme lyhyttä metsäojaa. Järven luusuassa sen keskivirtaaman arvioidaan olevan 0,085 m³/s . Sör- Lillånin pääuoma Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa. == Lähteitä == === Huomautuksia === === Viitteet === Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Jällivaaran järvet Luokka:Jokimukan järvet
Eurekan piirikunta

Eurekan piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 2 029 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Eurekan kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1873. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Teikoplaniini

Teikoplaniini on seos glykopeptideihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottina muutoin vaikeasti hoidettavien bakteeri-infektioiden hoitamiseen. ==Ominaisuudet ja käyttö== Teikoplaniinia tuottaa Actinoplanes teichomyceticus-aktinobakteeri. Se on seos rengasrakenteisia glykopeptidejä, joista tärkeimmät ovat teikoplaniinit A2-1, A2-2, A2-3, A2-4 ja A2-5. Peptidi koostuu seitsemästä aminohaposta ja siihen on liittynyt mannoosi- ja N-asetyyliglukosamiinisokerit sekä rasvahaposta peräisin oleva hiilivetyketju, joka on erilainen eri komponenteissa. Teikoplaniini liukenee veteen ja hieman alkoholeihin. Teikoplaniinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat bakteerien soluseinän biosynteesin estämiseen, koska se estää peptidoglykaanin rakenneosien polymeroitumisen. Lääkeaine tehoaa ainoastaan grampositiivisiin bakteereihin. Se tehoaa moniin kokkeihin ja basilleihin ja myös MRSA:han. Teikoplaniini annostellaan ruiskeena suoneen tai lihakseen. Sitä voidaan käyttää esimerkiksi vaikeiden strepto-, stafylo- tai enterokokkien aiheuttamien hengityselimien tai iho- ja pehmytkudostulehdusten hoitoon.B. Cavalleri & F. Parenti: Glycopeptides (Dalbaheptides), Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000.Axel Kleemann: Antiinfectives for Systemic Use, 1. Antibacterials, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2016. ==Haittavaikutukset== Teikoplaniini voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan allergisia oireita kuten ihottumaa, pistoskohdan kipua ja kuumetta. Harvinaisena voi esiintyä myös kuulovaurioita tai munuaistoksisuutta. ==Lähteet== Luokka:Antibiootit
Humboldtin piirikunta (Nevada)

Humboldtin piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 16 831 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Winnemuccan kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1856. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Landerin piirikunta

Landerin piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 5 532 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Battle Mountainin kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1862. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Lincolnin piirikunta (Nevada)

Lincolnin piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 5 183 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Piochen kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1866. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Lyonin piirikunta (Nevada)

Lyonin piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 57 510 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Yeringtonin kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1861. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Mineralin piirikunta (Nevada)

Mineralin piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 4 505 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Hawthornen kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1911. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Micke & Lefty feat. Chef

Micke & Lefty feat. Chef (blues-trio) on suomalainen bluesyhtye, joka esiintyy myös Micke & Lefty-duona. Bändi valittiin Suomen edustajaksi European Blues Challenge -tapahtumaan myös vuonna 2011 Berliiniin, sekä 2012 Yhdysvaltain Memphisissä järjestettyyn IBC-tapahtumaan, joka on maailman suurin blues- tapahtuma. Vierailevana solistina Let The Fire Lead -levyllä esiintyy suomirockin legenda Eero Raittinen. == Kokoonpano == * Micke Björklöf kitara, huuliharppu, laulu * Lefty Leppänen slidekitara, sähkökitara, National Steel Guitar * Miikka "Chef" Kivimäki bassokitara, laulu == Diskografia == * Big Bag (2004) * The Wall (2010) * Let The Fire Lead (2020) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Mickeandlefty virallinen kotisivu * Katsaus menneeseen bluesvuoteen YLE Areena Luokka:Suomalaiset bluesyhtyeet
Keskiyöllä

__NOTOC__ Keskiyöllä on Sydän, sydän -yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 16. maaliskuuta 2018. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Arvostelut == * Aamulehti: Aamulehti: Levyarvio * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Savon sanomat: Savon sanomat: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == Luokka:Vuoden 2018 albumit Luokka:Sydän, sydän -yhtyeen albumit
Pershingin piirikunta

Pershingin piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 6 725 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Lovelockin kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1919. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Storeyn piirikunta

Storeyn piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 4 123 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Virginia City. Piirikunta perustettiin vuonna 1861. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Bölsselet

Bölsselet on Ruotsissa Norrbottenissa Råneåssa Luulajan kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Bölsselet on 4,0 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 200 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä (km²). Se sijaitsee Rånejokilaaksossa noin neljä kilometriä ennen Råneåta. Järvi on Rånejoen suvanto, joka alkaa Prästholmsforsenin koskesta ja päättyy Bölen kylän kohdalla sijaitsevaan kapeikkoon. Suvanto laskee luoteesta kaakkoon päin. Prästholmsforsenin koskessa on noin metrin pudotus ja se laskee suvannon yläpäähän Grubbaniin Holmenin saaren edustalle. Noin 650 metriä pitkä Holmen on suvannon keskellä sijaitsevasta kolmesta suuresta saaresta ensimmäinen. Sen alapuolella sijaitsee 1,5 kilometriä pitkä Prästholmen ja alinna on 550 metriä pitkä Börstholmen. Saaret ovat 160–400 metriä leveitä. Saarien vasemmalla puolella virtaa Nördälven ja oikealta Sörälven. Börstholmenin pohjoispuoli on matalana soistumassa umpeen ja siellä on ilmeisesti ruoppaamalla avattu kapea Roleden. Saaren eteläpuolella vapaasti virtaavaa osaa kutsutaan Varpetiksi ja sen jatkoa Blåkrokeniksi ja Mårtishåletiksi. Etenkin Nördälvenin rannat ovat viljeltyjä, mutta myös Sörälvenin rannoilla sijaitsee muutama peltoala ja maatila. Aiemmin myös saaria on käytetty ainakin niittyinä. Yläpuolisen kosken on aiheuttanut moreeniharjanne, joka jatkuu joen poikka ja jonka joki on kuluttanut koskeksi. Harjanteen lounaispuoli muodostaa niemen, jolla sijaitsee Södra Prästholmin kylä. Kosken vastarannalla on harjanteella sijaitseva Norra Prästholmin kylä. Asutuksen kirkkorakennus sijaitsee pohjoispuolella. Suvannon alajuoksulla on vielä Bölen kylä. Kummallakin rannalla kulkee tie, joka alkaa Råneåsta. Ne yhtyvät uudelleen vasta viisi kilometriä koskesta ylöspäin Orrbynissä ja Meldersteinissä. == Luontoarvoja == Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (50,1 %), turve (8,4 %), hiekka tai sora (0,6 %), siltti (8,1 %) ja kallioalue (2,0 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä. == Vesistösuhteet == Bölsselet kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoki pääuomaan, jolloin se on Rånejoen läpivirtausjärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 4 175 km² . Suvannon omaa lähialuetta on vain 13,91 km² ja siihen laskee vain peltojen kuivatusojia ja kaksi metsäojaa. Järven läpi kulkevan veden keskivirtaaman arvioidaan olevan 43,8 m³/s . Rånejoki laskee seitsemän kilometrin päähän Perämereen Råneåssa Luulajassa. ==Lähteet== === Huomautuksia === ==Lähteet== Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Luulajan järvet
Majakanvartijat

Majakanvartijat on Arja Korisevan studioalbumi, joka julkaistiin 13. syyskuuta 2019. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2019 joulualbumit Luokka:Arja Korisevan albumit
Specialen

Specialen Specialen Paikkakunta: Älvdalen, Ruotsi Talviurheilukeskus: Idre Fjäll Vuori: Idrefjällen Rinneluokitus: Musta Hissi Hissi Hissi: Nordknappen tai Nord 6:an Tyyppi: Sompahissi, 6-hengen tuolihissi Kumparelasku Kumparelasku Pituus: 235 m Keskijyrkkyys: 26° 1\. MC-kilpailu: 12.12.2020 Specialen on laskettelurinne Idre Fjällin talviurheilukeskuksessa Älvdalenin kunnassa Ruotsissa. Specialen-rinteeseen tehdyllä kumpareikolla järjestettiin ensimmäistä kertaa joulukuussa 2020 freestylehiihdon maailmancupin kumparelaskukilpailut. Sen oli tarkoitus toimia kumparelaskun finaaliviikonlopun kilpailupaikkana jo edellisenä keväänä, mutta kilpailut peruttiin koronaviruspandemian takia. == Lähteet == *Idre Fjäll idrefjall.se *Väder – Idre Fjäll idrefjall.se *Idre Fjäll Race Arena idrefjall.se *Pistkarta – Idre Fjäll idrefjall.se *Results – Idre fis-ski.com === Viitteet === Luokka:Ruotsin laskettelurinteet Luokka:Älvdalenin kunta
James Turle

James Turle (5. maaliskuuta 1802 Taunton, Somerset – 28. kesäkuuta 1882 Lontoo) oli brittiläinen urkuri, kuoronjohtaja ja säveltäjä.James Turle Westminster AbbeyJames Turle Dictionary of Hymnology Turle sai opetusta J. J. Gossilta ja sitten Westminster Abbeyn urkuri George Ebenezer Williamsilta. Vuosina 1831–1882 hän toimi itse Westminster Abbeyn urkurina ja kuoromestarina. Hän kuitenkin vetäytyi aktiivisesta palveluksesta jo vuonna 1875. Turle sävelsi enimmäkseen kirkkomusiikkia. Hän oli vuodesta 1823 naimisissa Mary Honeyn kanssa, ja pariskunta sai useita lapsia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Brittiläiset urkurit Luokka:Brittiläiset kuoronjohtajat Luokka:Brittiläiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1802 syntyneet Luokka:Vuonna 1882 kuolleet
Eteläjukagiiri

Eteläjukagiiri eli metsäjukagiiri tai kolymajukagiiri on metsäjukagiirien puhuma kieli, joka on toinen kahdesta säilyneestä jukagiirikielestä. Kieli on lähes kuollut, ja sitä puhuu nykyään vain viisi ihmistä Venäjän Sahan tasavallan pohjoisosassa. Toisen lähteen mukaan puhujia olisi alle 50 noin 400 metsäjukagiirista. Suurin osa puhujista on vanhuksia. == Luokitus == Metsäjukagiiri on läheistä sukua noin 60 puhujan tundrajukagiirille eli pohjoisjukagiirille. Toisinaan pohjois- ja eteläjukagiiria pidetään saman kielen kahtena, tosin toisistaan suuresti eroavana, murteena. Tällöin jukagiiri olisi isolaattikieli. 1800-luvun lopulta on mainintoja kahdesta jukagiirin sukuisesta kansasta ja kielestä: tšuvaneista ja omokeista. Molemmat ovat hävinneet vaikka esiintyvät yhä jopa Venäjän kansallisuusluokituksessa.Anhava 1998: 171. Myös jukagiiristen kielten sukulaisuudesta uralilaisiin kieliin on keskusteltu paljon. Kielioppi ja sanasto eroavat kuitenkin niin paljon nykyisistä uralilaisista kielistä, että kielikunnat on todennäköisesti eronneet toisistaan jo yli 8 000 vuotta sitten. Huomattava osa jukagiirikielten sanastosta on alkuperältään tuntematonta. Jukagiirikielille on viime aikoina yritetty luoda yhteistä, kyrilliseen kirjaimistoon perustuvaa kirjakieltä. Metsäjukagiirissa on aikoinaan ollut myös omaperäinen kuvakirjoitus, jota metsästäjät käyttivät kartoissaan. == Puhuma-alue == Eteläjukagiiria puhutaan nykyään pienellä alueella Venäjällä Kolymajoen lähteillä sijaitsevalla metsäalueella. Se jakautuu hallinnollisesti Sahan tasavallan ja Magadanin alueen kesken. Aiemmin kieltä on puhuttu huomattavasti laajemmalla alueella Kolyman yläjuoksulla. == Aakkosto == А а Б б В в Г г Ҕ ҕ Д д Җ җ Е е Ә ә Ё ё Ж ж З з И и Й й К к Қ қ Л л Ль ль М м Н н Нь нь Ң ң О о Ө ө П п Р р С с Сь сь Т т У у Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ Ъ ъ Ы ы Ь ь Э э Ю ю Я я == Kielinäyte == === Lukusanat yhdestä kymmeneen === :1. irkēj :2. ataqlōj :3. jālōj :4. ileklōj :5. n'əɣanbōj :6. mālōj :7. purkījōj :8. malɣiləklōj :9. kunirkil'ǯōj :10. kunel'ōj == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eteläjukagiirinkielinen Wikipedia hautomossa * Luokka:Jukagiiriset kielet Luokka:Venäjän kielet Luokka:Sahan tasavallan kielet Luokka:Uhanalaiset kielet
Hovikonsistori ja Hoviseurakunta

Hovikonsistori (, ) on elin, joka toimii tuomiokapitulina Ruotsin hovin Hoviseurakunnalle (Hovförsamlingen). == Hovikonsistori == Hovikonsistorin lasketeen saaneen alkunsa kun Ruotsin hallitus antoi 1622 ohjeen, jonka mukaan ylihovisaarnaajan ja hovisaarnaajien tuli toimia. Hovikonsistoriin kuuluvat ylihovisaarnaaja, virallinen hovisaarnaaja (Hoviseurakunnan kirkkoherra) ja kaksi asessoria. Tähän ”kuninkaalliseen hiippakuntaan” kuuluu tätä nykyä vain yksi seurakunta, Hoviseurakunta. 1920-luvulle saakka siihen kuului myös kahdeksan sotilasseurakuntaa. Viimeinen niistä Tukholman Skeppsholmenin seurakunta lakkautettiin 1970. Sen kirkkona oli Tukholman Skeppsholmenin kirkko. Ruotsin kirkkojärjestys ei anna määräyksiä Hoviseurakunnasta. Ruotsin kuningas päättää hovikonsistorista ja sen tehtävistä. Kirkkojärjestys tuntee sitä vastoin ylihovisaarnaajan. Sen mukaan ylihovisaarnaaja tulee valita piispojen parista. Siten virassa olevat ja eläkkeellä olevat piispat voivat tulla kyseeseen. Aikaisemmin, kun vastaavaa määräystä ei ollut ja ylihovisaarnaajaksi saatettiin kutsua joku muu pappi kuin piispa, painotettiin, että häntä oli pidettävä piispojen vertaisena. Hovikonsistori ja ylihovisaarnaaja vastaavat Hoviseurakuntaan nähden asioista, jotka tavallisissa hiippakunnissa ovat hiippakuntahallituksen, tuomiokapitulin ja piispan vastuulla. == Hoviseurakunta == Hoviseurakunta (Kungl. Hovförsamlingen) on Ruotsin kirkon seurakunta, jonka jäsenmäärä on noin 500. Se on ns. ei-alueellinen seurakunta ja sen jäseniä ovat kuninkaallinen perhe sekä nykyiset ja entiset hovin työntekijät ja heidän perheensä. Hoviseurakunnan korkein päättävä elin on kirkonkokous, joka vastaa muiden seurakuntien kirkkovaltuustoja. Hoviseurakunnan kirkko on Tukholman kuninkaanlinnan Linnankirkko. Myös muutamien muiden kuninkaallisten linnojen kirkot kuuluvat hoviseurakunnalle. Tällaisia ovat mm. Drottningholmin linnan kirkko ja Ulriksdalin linnankappeli. Seurakunnan jäsenet osallistuvat kirkolliskokouksen jäsenten vaaliin Tukholman hiippakunnan kautta, mutta seurakunta ei ole muuten osallisena Tukholman hiippakuntaorganisaatioon, eikä ole mukana Ruotsin kirkon taloudellisessa tasausjärjestelmässä. === Hoviseurakunnan organisaatio === Ylihovisaarnaaja on piispa, jolla on Hoviseurakunnan kaitsentavastuu ja hän johtaa Hovikonsistoria. Ylihovisaarnaajana toimii Strängnäsin piispa Johan Dalman vuodesta 2015. Hoviseurakunnan kirkkoherra (Pastor i Kungl. Hovförsamlingen) johtaa seurakunnan toimintaa. Virkaa hoitaa vuodesta 2013 Michael Bjerkhagen. Hän on samalla vakinainen hovisaarnaaja. Heidän lisäkseen kuningas kutsuu ylimääräisiä hovisaarnaajia, pappeja eri puolilta Ruotsia. Heitä on noin 20 ja he johtavat jumalanpalveluksia Tukholman linnan kirkossa vuorollaan pari kertaa vuodessa. Hoviurkuri vastaa Hoviseurakunnan jumalanpalvelusten musiikista ja konserttitoiminnasta. Linnankirkon jumalanpalvelukset ovat avoimia kaikille. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Hoviseurakunnan seurakuntaohjesääntö Luokka:Ruotsin kirkko Luokka:Ruotsin kirkon hiippakunnat
Marek Piekarczyk

Marek Józef Piekarczyk (s. 13. heinäkuuta 1951 Poznań) on puolalainen laulaja ja lauluntekijä, satunnainen näyttelijä ja televisiopersoona. Hän on tunnettu esiintymisistään rock-yhtyeessä TSA, jonka jäsen hän on ollut yhtyeen taukoja lukuun ottamatta vuosina 1981-2018. Vuosina 1990–1991 hän oli Balls' Power -yhtyeen jäsen. Hän on julkaissut musiikkia myös sooloartistina. Luokka:Puolalaiset näyttelijät Luokka:Puolalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elsa (Disney)

Elsa of Arendelle on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy Walt Disney Animation Studiosin 53. animaatioelokuvassa Frozen – huurteinen seikkailu ja sen jatko- osassa Frozen II. Häntä näyttelee ensisijaisesti Broadwayn näyttelijä ja laulaja Idina Menzel, ja lisäksi häntä esittävät Eva Bella nuorena lapsena ja Spencer Ganus teini-ikäisenä. Jatko-osassa Frozen II nuorelle Elsalle ovat antaneet äänensä Mattea Conforti (elokuvan alussa) ja Eva Bella (arkistoääni). Ohjaajien Chris Buckin ja Jennifer Leen luoma Elsa perustuu löyhästi Hans Christian Andersenin tanskalaisen sadun Lumikuningattaren hahmoon. Disneyn elokuvasovituksessa hänet esitellään prinsessana kuvitteellisessa Skandinaavisessa Arendellen kuningaskunnassa, valtaistuimen perillisenä ja prinsessa Annan (Kristen Bell) vanhempana sisarena. Elsalla on maaginen kyky luoda ja käsitellä jäätä ja lunta. Hän lähettää vahingossa Arendellen ikuiseen talveen kruunajaisensa iltana. Koko elokuvan ajan hän kamppailee ensin hallitsemalla ja kätkemällä kykyjään ja sitten vapauttamalla itsensä pelosta tahattomasti vahingoittaa muita, etenkin nuorempaa sisartaan. Lumikuningatar -hahmo, neutraali, mutta kylmäsydäminen alkuperäisessä saduissa ja konna lukuisissa hahmon mukautuksissa, osoittautui vaikeaksi sopeutua elokuvaan hänen läpinäkyvän kuvauksensa vuoksi. Useat elokuvan johtajat, mukaan lukien Walt Disney, yrittivät rakentaa hahmoa, ja useita aikataulun mukaisia ​​elokuvasovituksia hylättiin, kun he eivät pystyneet selvittämään hahmoa. Buck ja hänen apulaisohjaajansa Jennifer Lee pystyivät lopulta ratkaisemaan ongelman kuvaamalla Elsaa ja Annaa sisarina. Niin paljon kuin Annan taistelu on ulkoista, Elsan sisäinen. Tämä johti siihen, että Elsa kirjoitettiin vähitellen sympaattiseksi, väärinymmärretyksi hahmoksi. Elsa on saanut suurelta osin positiivisen vastaanoton arvostelijoilta, jotka ylistivät hänen monimutkaista luonnettaan ja haavoittuvuuttaan. Menzel sai myös paljon kiitosta Elsa-laulusta, etenkin kappaleesta Let It Go. Luokka:Kuvitteelliset prinsessat Luokka:Disneyn hahmot
Washoen piirikunta

Washoen piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 471 519 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Renon kaupunki. Piirikunta perustettiin 25. marraskuuta 1861. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
White Pinen piirikunta

White Pinen piirikunta () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 9 580 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Elyn kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1869. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nevadan piirikunnat
Luettelo Nevadan piirikunnista

Tämä on luettelo Nevadan osavaltion piirikunnista. Nevadassa on kuusitoista piirikuntaa ja yksi itsenäinen kaupunki (Carson City), joka luokitellaan piirikunta-tyyppiseksi alueeksi. Piirikunta Hallintokeskus Perustettu Carson City (itsenäinen kaupunki) ei ole 1969 Churchillin piirikunta Fallon 1861 Clarkin piirikunta Las Vegas 1908 Douglasin piirikunta Minden 1861 Elkon piirikunta Elko 1869 Esmeraldan piirikunta Goldfield 1861 Eurekan piirikunta Eureka 1873 Humboldtin piirikunta Winnemucca 1861 Landerin piirikunta Battle Mountain 1861 Lincolnin piirikunta Pioche 1866 Lyonin piirikunta Yerington 1861 Mineralin piirikunta Hawthorne 1911 Nyen piirikunta Tonopah 1864 Pershingin piirikunta Lovelock 1919 Storeyn piirikunta Virginia City 1861 Washoen piirikunta Reno 1861 White Pinen piirikunta Ely 1869 == Aiheesta muualla == * Nevada
K. Arne Blom

Karl Arne Blom (salanimi Bo Lagevi;Blom, K. Arne, Kirjasampo, viitattu 20.12.2021 1946 Nässjö, Ruotsi – 20. huhtikuuta 2021Viktor Nordblad: Författaren Karl Arne Blom död – blev 75 år Expressen 6.5.2021. Viitattu 5.3.2023.) oli ruotsalainen jännityskirjailija, koulutukseltaan filosofian kandidaatti. Hänen esikoisteoksensa Någon borde sörja ilmestyi 1971 ja aloitti opiskelijamaailmasta kertovista kirjoista koostuvan trilogian. Ensimmäinen poliisiromaani Lyckligt lottade ilmestyi 1976. Se oli ensimmäinen sarjassa, jonka tapahtumapaikkana on kuvitteellinen Himlesholmin kaupunki. Sanningens ögonblick (Totuuden hetki) sai vuonna 1974 Expressenin Sherlock- palkinnon.Sanningens ögonblick, ekirjasto.kirjastot.fi, viitattu 7.1.2021 Svenska Deckarakademinin Grand Master -diplomi myönnettiin hänelle vuonna 2009.Övriga priser, Deckarakademin, viitattu 7.1.2021 ==Palkinnot ja tunnustukset== * Sherlock-palkinto 1974 ==Suomennetut teokset== * Totuuden hetki (Sanningens ögonblick), suom. Sirpa Vuento, Hyvinkää: Book Studio 1991 ISBN 951-611-409-1 Sarja: Jännityksen mestarit 58 ; Nimellä Bo Lagevi * Ansa on viritetty, suom. Maija-Liisa Vuorjoki, Helsinki: Kauppiaitten Kustannus 1978 ISBN 951-635-150-6 Sarja: Dekkari-sarja * Kauniittenkin on kuoltava, suom. Tuire Kansanen, Helsinki: Kauppiaitten Kustannus 1978 ISBN 951-635-151-4 Sarja: Dekkari-sarja ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset jännityskirjailijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Frans Viktor Sandelin

Frans Viktor Sandelin (17. heinäkuuta 1833 Siipyy – 24. elokuuta 1897 Maalahti) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. Frans Viktor Sandelinin vanhemmat olivat kappalainen Petter Johan Sandelin ja Johanna Aurora Alcenius ja puoliso vuodesta 1860 Emma Josefina Durchman. Sandelin tuli ylioopilaaksi Vaasassa ja suoriotti teologian erotutkinnon 1856 ja vihittiin papiksi 1857. Hän oli Kaustisen kirkkoherra 1873–1874, Kruunupyyn 1874–1887 ja Maalahden vuodesta 1887. Rovastin arvon Sandelin sai 1880. Hän oli pappissäädyssä valtiopäivämies 1888.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Sandelin Frans Viktor Viitattu 7.1.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1833 syntyneet Luokka:Vuonna 1897 kuolleet
Niilo Karilas

Niilo Karilas, vuoteen 1906 Karlsberg (11. helmikuuta 1852 Saloinen – 1. heinäkuuta 1911 Loppi) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. Karilaan vanhemmat olivat talollinen Nils Karlsberg ja Katarina Millanen ja puoliso vuodesta 1879 Ida Maria Anstén. Karilas tuli ylioppilaaksi Oulun alkeisoppilaitioksesta 1879 ja suoritti teologisen erotutkinnon 1876. Papiksi hänet vihittiin 1877, rovastin arvon hän sai 1896. Karilas oli ensin Leppävirran kirkkoherran apulainen ja sitten vt. kirkkoherra vuodesta 1877, Nilsiän vt. kirkkoherra vuodesta 1879, Raution vt. kappalainen 1881 ja Paavolan vt. kappalainen 1882. Hailuodon kirkkoherra hän oli 1882–1895 ja Piippolan 1895–1905. Karilas toimi senaatin kirkollistoimituskunnan vt. esittelijäsihteerinä vuodesta 1903 ja vakinaisena vuodesta 1905. Hän oli kirkolliskokouksen jäsen 1886, 1893, 1898, ja 1903 ja pappissäädyssä valtiopäivämies 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900 ja 1904.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Karlsberg (Karilas) Niilo Viitattu 7.1.2021.Karilas, Niilo. Suomen papisto 1800–1920 -verkkojulkaisu. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017. Viitattu 7.1.2021. Kirjailijat Tauno Karilas ja Yrjö Karilas olivat Niilo Karilaan poikia.Kuka kukin on 1954, ss. 335-336. Viitattu 7.1.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1852 syntyneet Luokka:Vuonna 1911 kuolleet
Estadio Multiusos de San Lázaro

Municipal Stadium Verónica Boquete de San Lázaro on monikäyttöinen stadion, joka sijaitsee San Lázaro -asuinalueella Santiago de Compostelan kaupungissa Espanjan La Coruñan maakunnassa. Vuodesta 2018 lähtien se on nimetty Santiagon pelaajan Verónica Boqueten mukaan. Siihen asti se tunnettiin nimellä San Lázaron monikäyttöinen stadion. Sen kapasiteetti on 16 666 katsojaa, ja se on tällä hetkellä SD Compostelan jalkapallojoukkueen kotistadion. Se on myös useiden yksiköiden pääkonttori. Luokka:Espanjan jalkapallostadionit Luokka:Santiago de Compostela
Petter Gustaf Hällfors

Petter Gustaf Hällfors (3. tammikuuta 1842 Keuruu – 18. tammikuuta 1890 Oulu) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies. Petter Gustaf Hällforsin vanhemmat olivat kappalainen Pehr Adolf Hällfors ja Gustava Cajanus ja puoliso vuodesta 1878 Lydia Wegelius, o.s. Bergroth. Hällfors tuli ylioppilaaksi Kuopiossa ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1864. Hän oli Oulun ruotsalaisen lyseon matematiikan ja fysiikan lehtori vuodesta 1866. Hällfors oli pappissäädyssä valtiopäivämies 1888.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Hällfors Petter Gustaf Viitattu 7.1.2021. Kaupunginjohtaja Arvi Hällfors oli Petter Gustaf Hällforsin poika.Kuka kukin on. Aikalaiskirja 1934, ss. 234-235. Viitattu 87.1.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1842 syntyneet Luokka:Vuonna 1890 kuolleet
Degerdal

Degerdal on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön luoteisosassa meren rannalla. Degerdalin kyläalue ulottuu mereltä etelään Stormossenin luonnonsuojelualueelle. Kylän rannikkoalue on tasaista peltomaata, jota halkoo puro Degerdalbäcken. Maasto kohoaa etelään kuljettaessa laajaksi metsäiseksi kallioalueeksi. Degerdalin asutus keskittyy peltolaakson itäreunan mäelle, jonka läpi kulkee Mjösundintie. Matala ja rehevöitynyt salmi Degerdalsundet erottaa Piisaaren muusta kylästä. Huomattava osa Degerdalin vanhasta rakennuskannasta on säilynyt. Uutta kesäasutusta on rakennettu vain Piisaareen. Degerdal on ollut keskiajalla verrattain iso, kahdeksan maatilan kokoinen, kylä. Taloluku on laskenut 1600-luvulla kuuteen. Isojako toteutettiin kylässä 1787, jolloin kylässä oli myös kaksi torppaa, kaksi vesimyllyä ja tuulimylly. 1800- ja 1900-lukujen taitteessa kylään alkoi syntyä uusia asuintiloja ja kyläkanta tiivistyi. Degerdaliin perustettiin ensimmäinen suomenruotsalainen osuuskassa Buskas Andelskassa vuonna 1904. 1930-luvulla kylän torpat itsenäistyivät ja kylään perustettiin kaksi kauppaa. Kylä on sittemmin hiljentynyt ja kaupat ja osuuskassa lakkautettu. ==Lähteet== Luokka:Kemiön kylät
Revúca (piiri)

Revúcan piiri () on Slovakian piiri Banská Bystrican alueella. Sen väkiluku oli vuoden 2010 lopussa 40 406. Revúcan piirillä on Slovakian sisällä yhteistä rajaa Rimavská Sobotan, Breznon ja Rožňavan piirien kanssa. Vuoden 2010 lopussa Revúcan piirin asukkaista 51 prosenttia oli naispuolisia ja noin 49 prosenttia miespuolisia. Vuoden 2011 lopussa piirin väestöstä muodostivat slovakit 66,2 prosenttia, unkarilaiset 19,1 prosenttia, romanit 6,3 prosenttia, ruteenit 0,8 prosenttia, tšekit, määriläiset ja sleesialaiset yhteensä 0,4 prosenttia, ukrainalaiset 0,1 prosenttia ja muut 7,7 prosenttia. Alle 14-vuotiaiden osuus väestöstä oli vuoden 2011 lopussa 17,7 prosenttia, 15–64-vuotiaiden 70,6 prosenttia ja yli 65-vuotiaiden 11,7 prosenttia väestön keski-iän ollessa 37,8 vuotta. Revúcan piirin väkiluvun ennakoidaan pienenevän 37 642 asukkaaseen vuoteen 2040 mennessä.Kraje a okresy Slovenska v demografickej perspektíve INFOSTAT – Inštitút informatiky a štatistiky == Kunnat == Revúcan piirin 42 kuntaa. Ne kunnat, jotka ovat myös kaupunkeja ovat luettelossa lihavoituja. * Držkovce * Gemer * Gemerská Ves * Gemerské Teplice * Gemerský Sad * Hrlica * Hucín * Chvalová * Chyžné * Jelšava * Kameňany * Leváre * Levkuška * Licince * Lubeník * Magnezitovce * Mokrá Lúka * Muráň * Muránska Dlhá Lúka * Muránska Huta * Muránska Lehota * Muránska Zdychava * Nandraž * Otročok * Ploské * Polina * Prihradzany * Rákoš * Rašice * Ratková * Ratkovské Bystré * Revúca * Revúcka Lehota * Rybník * Sása * Sirk * Skerešovo * Šivetice * Tornaľa * Turčok * Višňové * Žiar == Lähteet == Luokka:Slovakian piirit Luokka:Banská Bystrican alue
Arnold Burgen

Arnold Stanley Vincent Burgen (20. maaliskuuta 1922 Finchley, Lontoo – 26. toukokuuta 2022) oli englantilainen fysiologian ja farmakologian aloilla työskennellyt lääkäri ja tutkija. Burgen tutki erityisesti biologisten järjestelmien hermoston säätelyn vaikuttavia lääkeaineita. Burgen valmistui Lontoon yliopistosta lääkäriksi (MB 1945, MD 1959) ja toimi aluksi kotiyliopistossaan opetuksen ja tutkimuksen parissa (1945–1949). Sittemmin hän työskenteli McGill-yliopiston fysiologian professorina Kanadassa (1949–1962), Cambridgen yliopiston farmakologian professorina (1962–1971) ja Britannian kansallisen lääketieteellisen tutkimuslaitoksen (NIMR, National Institute for Medical Research) johtajana (1971–1981). Tämän jälkeen hän jatkoi useissa tieteen ja tutkimuksen organisaation merkittävissä tehtävissä vielä 1990-luvulle saakka. Hän oli esimerkiksi vuonna 1988 perustetun, Lontoosta käsin johdetun Academia Europæan ensimmäinen presidentti (1988–1994) ja tiedeakatemian julkaiseman European Review -tiedejulkaisun ensimmäinen päätoimittaja. Burgen sai työstään monia tunnustuksia. Hänet aateloitiin työstään lääketieteen parissa. Hän oli muun muassa Royal Societyn jäsen (1964–), ja Cambridgen yliopiston Downing Collegen kunniajäsen vuodesta 1970. Hän oli myös Saksan kansallisen tiedeakatemia Leopoldinan (1984–) ja Yhdysvaltain tiedeakatemian jäsen (1989–). Suomen Akatemian tieteen akateemikko hän oli vuodesta 1990 lähtien. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset farmakologit Luokka:Akateemikot (Suomi) Luokka:Brittiläiset professorit Luokka:Cambridgen yliopiston professorit Luokka:Brittiläiset lääkärit Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet brittiläiset Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet Luokka:Academia Europæan jäsenet
Eerola-yhtiöt

Eerola-yhtiöt on suomalainen ympäristöhuoltoalan perheyritys, joka on perustettu vuonna 2004. Yhtiön toimitusjohtaja Pasi Eerola kuoli kotonaan 9. huhtikuuta 2022. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jätehuoltoyhtiöt Luokka:Suomalaiset perheyritykset
Yoshino (Nara)

Yoshino () on Japanin maaseutukaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Naran prefektuurissa. Se kuuluu Yoshinon piirikuntaan. Yoshino sijaitsee prefektuurin keskiosassa Yoshinojoen eli Kinokawan varrella, ja siellä kohoaa kirsikankukistaan tunnettu Yoshinovuori. Yoshinossa on 6 639 asukasta (joulukuussa 2020) ja sen pinta-ala on 95,65 neliökilometriä. Yoshinojoen etelärannalla sijaitseva Yoshinovuori on kuuluisa kirsikkapuistaan ja historiallisista temppeleistään, mutta se on toiminut myös monien Japanin historian tapahtumien näyttämönä: siellä ovat pitäneet tukikohtaansa esimerkiksi keisari Tenmu 600-luvulla ja Kiotosta paennut eteläisen hovin keisari Go-Daigo eteläisen ja pohjoisen hovin kaudella. Yoshinon maaseutukaupunki perustettiin vuonna 1928. Sen nykyinen keskusta sijaitsee Kamiichissa, joka kehittyi historiallisesti Yoshinojoen varren kauppapaikkana. Kamiichin maaseutukaupunki liitettiin Yoshinoon yhdessä neljän kyläkunnan kanssa vuonna 1956. Yoshinovuoren turismin lisäksi tärkeitä elinkeinoja ovat metsäteollisuus sekä puutuotteiden ja rakennusosien valmistus. Kaupungissa tuotetaan esimerkiksi puisia syömäpuikkoja ja tynnyreitä. Yoshinovuoren tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat Kinpusen-jin temppeli sekä Yoshimizu-jinjan ja Yoshino Mikumari-jinjan šintolaiset pyhäköt. Vuori valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2004 osana kohdetta ”Kii-vuoriston pyhät paikat ja pyhiinvaellusreitit”. Kaupungissa sijaitsee myös Mizutakin arkeologinen kohde, josta löytynyttä esineistöä esitellään Yoshinon historiallisessa museossa. Yoshinojoen sivujoen Tsuburon yläjuoksulla on Tsuburon pato tekojärvineen. Osa kaupungin alueesta kuuluu Yoshinon–Kumanon kansallispuistoon. Yoshinoa palvelee Kintetsu-rautateiden Yoshino-linja, joka päättyy kaupunkiin. == Kuvia == Tiedosto:Kinpu-jinja Yoshino Nara04n3200.jpg|Kinpu-jinja Yoshinovuorella Tiedosto:Nakanosenbon Yoshino Nara13n4272.jpg|Liikkeitä Yoshinovuorella Tiedosto:津風呂園地展望台から竜門岳を見る View toward Ryūmongadake 2014.4.08 - panoramio.jpg|Tsuburon patojärvi Tiedosto:近鉄吉野線 吉野川橋梁 Yoshinogawa-kyōryō 2012.4.10 - panoramio.jpg|Yoshinojoen rautatiesilta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Naran prefektuuri Luokka:Japanin kunnat
Ies-Pieti

Per Andersinpoika Vasara (1815–1896) oli Karesuandossa syntynyt saamelainen lestadiolaissaarnaaja. Hän vaikutti vahvimmin Enontekiöllä, mutta teki matkoja myös muun muassa Lyngeniin, Tornionlaaksoon, Kittilään ja Ouluun. Hän osasi saamea, norjaa ja suomea. Ies-Pieti oli lestadiolaisuuden saamelaisvaiheen keskeisiä maallikkosaarnaajia. Ies-Pieti jäi lapsena orvoksi, mistä hän sai "ies"-liitteen nimeensä – sana tarkoittaa isätöntä ja äiditöntä. Nuorena hän sai tunturissa voimakkaan, ilmestyksellisen hengellisen kokemuksen, ja sittemmin, lestadiolaisen herätyksen alettua, hän ensimmäisten joukossa liittyi Lars Levi Laestadiuksen tukijoihin. Ies-Pieti oli varakas ja arvostettu mies – lauta- ja kuudennusmies – jonka arvovalta huomattavasti edisti herätysliikkeen etenemistä, ja joka myös taloudellisesti tuki herätyslähetystä. Ns. Koutokeinon kapinan jälkeen Ies-Pieti teki Tromssan piispan lähettiläänä saarnamatkoja Koutokeinoon kapinan jälkeisen resignoituneen hengellisen tilan elvyttämiseksi. Työ ei kuitenkaan pitäjän asukkaiden vihamielisen asenteen johdosta johtanut tuloksiin. Kuolinvuoteellaan Ies-Pieti kuuluu sanoneen tunnetut sanansa: "Kun maaäiti ottaa minut helmaansa, hän imee minusta pois kaiken käärmeen myrkyn, ja silloin minä olen todellisesti vapaa". == Lähteet == Luokka:Lestadiolaiset saarnaajat Luokka:Saamelaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1815 syntyneet Luokka:Vuonna 1896 kuolleet
Saamelaisliike

Saamelaisliike on järjestöjen syntymiseen sekä etniseen tiedostamiseen ja politiikkaan liittyvä käsite. Saamelaisten parissa oli satunnaisia järjestäytymispyrkimyksiä 1800-luvun lopulla, mutta ne eivät kantaneet pitkälle. Valtiotkaan eivät tukeneet näitä pyrkimyksiä, sillä ne pelkäsivät järjestäytymisen heikentävän valtioiden assimilaatiopolitiikkaa. Toisaalta saamelaiset eivät itsekään pitäneet järjestöjä vielä silloin tarpeellisina. 1900-luvun alkupuolella perustettiin varhaisimmat järjestöt eteläsaamelaisten alueella, ensin Ruotsissa ja sitten Norjassa. Koko 1900-luku on ollut etnisen tietoisuuden heräämisen ja järjestäytymisen voimistumisen kautta. Sadan vuoden kuluessa saamelaisista on tullut yksi maailman järjestäytyneimmistä kansoista, sillä erilaisia järjestöjä (aatteellisia, kulttuurisia, paikallisia, kansainvälisiä) arvioidaan olevan lähemmäs sata. Saamelaisilla oli voitettavanaan useita esteitä, ennen kuin saamelaiset saattoivat perustaa ensimmäisen yhteisen sosiaalis-poliittisen fooruminsa. Saamelaiset joutuivat ahdinkoon lisääntyvän uudisasutuksen, maanviljelyksen ja teollisuuden tunkeutuessa yhä syvemmälle Saamenmaan maille. Suurin este oli kuitenkin se, että kolonialistisen politiikan vuoksi saamelaiset olivat hajaantuneina neljään eri valtioon. Saamelaisen järjestäytymisen pyrkimyksenä on ollut koota eri valtioissa hajallaan asuvat saamelaiset yhteen yli valtakuntien rajojen tapahtuvan yhteistyön kautta ja tehdä omaa saamelaispolitiikkaa. Vasta toisen maailmansodan jälkeen kansainvälinen suhtautuminen vähemmistöjen oikeuksiin ja ihmisoikeuskysymyksiin muuttuu, kun niitä asioita aletaan käsitellä sekä Euroopan neuvostossa että YK:ssa. YK:n ihmisoikeuksien julistus hyväksyttiin 1948, ja se otettiin vastaan vakavasti pohjoismaissa, erityisesti Norjassa. Toinen kansainvälisesti merkittävä askel otettiin, kun ILO:n uudistettu sopimus alkuperäis- ja heimokansoista hyväksyttiin 1989. == Lähteet == Luokka:Saamelaiset
Afruvva

Afruvvá (< norjan havs fru, 'meren rouva') on lähinnä Ruijan rannikon merisaamelaisten parissa tunnettu olento, joka edustaa saamelaisten parissa nuorta, skandinaavien kanssa yhteistä kertomusperinnettä. Afruvvá on tyypillinen merenneito, kaunis, pitkätukkainen ja kalanpyrstöinen nainen, joka näyttäytyy merellä. Alun perin afruvvá lienee esiintynyt merenkävijöitä suojelevana haltijana, joka näille näyttäytymällä kehottaa heitä palaamaan ajoissa rantaan. Toisinaan hänen kylläkin mainitaan myös kaatavan veneitä ja tuottavan muuta häiriötä, mutta tämä merenkävijöitä ahdisteleva avruvvá lienee saanut toisen skandinaavisperäisen vedenhaltijan, vainajaolentoihin luokiteltavan rávgán piirteitä. == Lähteet == Luokka:Saamelaiset taruolennot
Rávgá

Rávgá on saamelaiseen mytologiaan kuuluva hahmo, joka kuvataan tavallisesti ihmistä muistuttavaksi pitkätukkaiseksi ja suurisuiseksi olennoksi ja selitetään hukkuneeksi ihmiseksi. Hukkumiskuolema - kun ruumista ei ole löydetty eikä ole voitu asianmukaisesti haudata - on kansanperinteessä yleisesti tuottanut statuksettoman tilan, joka jatkuu siihen asti, kunnes vaadittu siirtymäriitti, hautaaminen ja kristillisellä ajalla hautaan siunaaminen on suoritettu. Taustalla liene viime kädessä luurankoon liittynyt elämänprinsiippi (sielu), joka mahdollisti kuolemanjälkeisen elämän tuonpuoleisessa sekä antoi mahdollisuuden uudelleen syntymiseen. Kun luurangon kohtalosta ei ollut tietoa, ei myöskään siirtymistä tuonpuoleiseen voitu pitää varmana, ja tilanne johti kummitteluilmiöihin. Suomen- ja norjansaamelaisten tunteman rávga-sanan taustalla on norjan draug, 'hukkunut'. Kysymyksessä on sijaton vainajaolento. Ruijan suomalaisten eli kveenien parissa olento on tunnettu nimityksellä meriraukka. Rávga ei ollut varsinaisesti vaarallinen eikä siihen yleensä liitetä ráimmahallan-tilan syntymistä (vrt. eahpáraš), mutta se kiusasi vesillä liikkujia ja rannalla olijoita yleensä huutamalla, usein matkimalla elävien puheita. Sitä päästiin eroon lukemalla sille hautauskaavan sanat. Čáhcerávga, 'vesiraukka', oli rávgasta poiketen kuvitteelliseksi tiedetty olento, lasten pelotteluun käytetty ns. fikti. Sen sanottiin näyttäytyvän kaikkialla missä oli sellaisia vesiä, joihin lasten ei tahdottu menevän, myös esim. kaivossa. Se kuvattiin pitkänokkaiseksi, pelottavaksi olennoksi, joka saattaisi viedä mukanaan. ==Lähteet== Luokka:Saamelaiset taruolennot
Tunturisaamelaiset

Tunturisaamelaiset on nimitys, jolla on tarkoitettu usein poronhoitajasaamelaisia, koska poronhoito on vallitsevana heidän elinkeinoelämässään ja muiden elinkeinojen merkitys on vähäisempi. Tunturisaamelaiset muodostavat toisen pohjoissaamelaisten kulttuurillisista ryhmistä merisaamelaisten ohella. ==Lähteet== Luokka:Saamelaiset
Čahkalakkis

Čáhkalakkis on saamelaisessa kertomusperinteessä maanalainen, pikkulapsen kokoinen, vuorien onkaloissa asuva olento. Sitä vastaavat koltansaamelaisilla čeäk'kli, kildinin- ja turjansaamelaisilla čahhkli ja inarinsaamelaisilla tšahalag. Nämä maahisiin luettavat olennot ovat itäsaamelaisen kertomusperinteen suosituimpia hahmoja, mutta pohjoissaamelaisilla niitä tunnetaan vain tietyllä alueella. Čáhkalakkis on hyväntahtoinen olento, joka esiintyy joko alastomana tai vähissä vaatteissa. Nämä maahiset ovat saamelaisille vierasta, mutta eivät vihamielistä kansaa. Ne puhuvat omaa kieltään, jota saamelaiset vaivoin ymmärtävät. Ne käyttävät omanlaisiaan vaatteita erotuksena saamelaisista ja harjoittavat samoja elinkeinoja kuin saamelaiset. Ne omistavat erilaisia tavaroita, kultaa ja hopeaa, joita ihminen voi saada tietyllä konstilla. Aihelmaa kullasta ja hopeasta on syytä pitää saamelaisessa perinteessä verraten myöhäisenä ilmiönä. Kulta-hopea -motiivi čáhkalakkis-perinteessä sekä haltija-aarteenomistaja -ulottuvuus ovat otaksuttavasti muinaisskandinaavista tai jopa germaanista alkuperää. Suhteellisen myöhäistä alkuperää on pohjoissaamelaisessa perinteessä esiintyvä aihelma čáhkalakkis-maahisesta, jonka vatsassa on kulta- ja hopearahoja. Rahan saamiseksi näitä maahisia pyydystettiin ja tapettiin. Erotuksena näistä käsityksistä itäsaamelaisessa perinteessä čahhkli-maahisia ei saa tappaa. Sille, joka sen tekee, tapahtuu suuri onnettomuus. Čáhkalakkis-maahisille on luonteenomaista ihmisten tekojen toistaminen ja matkiminen. Saadakseen maahisen kiinni on asetettava onkalon viereen puuroa sekä karvakenkä pauloineen syötiksi. Nähdessään maahisen ihmisen on pantava karvakenkä jalkaan ja käärittävä paulat nilkan ympärille. Kun ihminen on lähtenyt,tulee maahinen paikalle, syö puuron, työntää molemmat jalkansa kenkään ja käärii kengänsuun ympärilleen. Silloin se saadaan helposti kiinni ja voidaan pakottaa tuomaan kultaa ja hopeata. Itäsaamelaisen perinteen mukaan maahiset auttoivat monia saamelaisia antamalla heille vapaaehtoisesti kultaa, hopeaa ja rahaa. Kun maahisilta loppuivat rikkaudet, ne lähettivät ihmisille puulusikat merkiksi siitä, ettei niillä ole enää mitään annettavaa. Maahisilta ei saanut ottaa kaikkea, koska ahneen ihmisen jälkeläiset köyhtyvät. Näätämössä kerrottiin, että maahisilta saadut rahat pitää jakaa kahteen osaan. Puolet on annettava maahisille takaisin, puolet saa ottaa itselleen. Jos ottaa enemmän, ei tule koskaan rikkaaksi. Čahhkli-maahisen touhukkaaseen ja matkivaan luonteeseen perustuvat jotkut sanonnat, kuten Nuortijärven sanonta tohisevasta ihmisestä: "Miksi sukellat kuin čahhkli?" Fiktiiviseen sanontaan liittyy paikoin lasten folkloressa esiintyvä aihelma čahhkli-maahisesta, joka kykenee sukeltamaan maan alle. Čahkkli-maahisperinteen siirtyminen lasten folkloreen on itäsaamelaisten keskuudessa varsin myöhäinen, luultavasti 100-200 vuotta vanhaa perua oleva ilmiö. Vanha perinne on jättänyt leimansa paikannimistöön. Itä- ja inarinsaamelaisten asuma-alueella on paikannimiä, jotka sisältävät čahkkli-sanan tai sitä vastaavia sanoja. ==Lähteet== Luokka:Saamelaiset taruolennot