EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Miemalan koulu

{ "type": "FeatureCollection", "features": [ { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ 24.498267173767093, 60.95934507881998 ] } } ] } Miemalan koulu on Hämeenlinnan Miemalassa sijaitseva alakoulu. Siellä opiskelevat luokka-asteiden 1–6 koululaiset. == Lähteet == Luokka:Hämeenlinnan peruskoulut Luokka:Miemala
Erkki Mohell

Erkki William (Erkki W.) Mohell (26. syyskuuta 1917 Savonlinna – 14. lokakuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, pastori ja asianajaja. Mohell toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1952–1958 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Mohell nousi eduskuntaan vuonna 1952 Uuno Takin tilalle, joka siirtyi OTK:n pääjohtajaksi. Kunnallispolitiikassa Mohell toimi Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä. Mohell toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1956. Mohell kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1936, suoritti kasvatusopin tutkinnon vuonna 1940, vihittiin papiksi vuonna 1942, suoritti teologian erotutkinnon vuonna 1942, pastoraalitutkinnon vuonna 1944, ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1951 ja valmistui lainopin kandidaatiksi vuonna 1951. Mohell toimi seurakunnallisena poikatyö- ja urheilujohtajana Helsingissä, Sukevan keskusvankilan pappina 1944, ylimääräisenä pappina Helsingin eteläisessä suomalaisessa seurakunnassa 1944–1948, Helsingin keskusvankilan pappina 1945, Kristillisen työväenyhdistyksen palveluksessa ja Kristillisen Työkansan toimitussihteerinä 1945–1946, Kristillisen sosialidemokraattisen liiton sihteerinä 1946, Suomen Teollisuusteknikkojen Liiton lainopillisena asiamiehenä 1946–1947, Henkisen työn keskusliiton järjestösihteerinä 1947, asianajajana Riihimäellä 1948–1951 ja Hämeenlinnassa 1951–1957, Metallityöväen Liiton lakimiehenä 1954–1957 sekä asianajajana Helsingissä lakiasiaintoimisto E.W. Mohellissa 1957–1973. Mohellin vanhemmat olivat Suomen pelastusarmeijan johtaja Ernst Villiam Mohell ja Jenny Mathilda Nordlund. Mohellin puoliso vuosina 1941–1947 oli Maire Päivyt Maria Vartio, vuosina 1947–1959 Eeva Annikki Elisabet Tikkanen, vuosina 1961–1962 Kaarina Mirjam Nieminen ja vuosina 1967–1973 Jenny Edit Ahomies. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Hämeenlinnan kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Pinosylviini

Pinosylviini on stilbenoidi toksiini, jota erittyy kasveissa muun muassa sieni-infektioiden, otsonin aiheuttaman stressin ja fyysisten vaurioiden vaikutuksesta. Pinosylviini on sienille myrkky (fungisidi) ja siten suojaa puuta sieni-infektioilta. Pinosylviiniä esiintyy muun muassa mäntykasvien sydänpuussa ja luumioihin kuuluvissa Gnetum cleistostachyum -liaaneissa. Rottiin piikitettynä pinosylviini käy nopeasti läpi glukuronidaation ja sen biosaatavuus on huono. Pinosylviini on kiinteänä neulasmaista. Se on hyvin liukoista asetoniin, bentseeniin ja kloroformiin. == Biosynteesi == Pinosylviini syntetaasi on entsyymi, joka katalysoi seuraavanlaista reaktiota: 3 malonyyli-CoA + sinnamoyyli-CoA → 4 CoA + pinosylviini + 4 CO2 Biosynteesi on erikoinen, koska kasvit käyttävät synteeseissä kanelihappoa vain harvoin lähtöaineena: esim. anigorufoonin ja kurkumiinin synteeseissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PubChem: Pinosylvin *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Pinosylvin *ChemBlink: Pinosylvin Luokka:Fenolit
Bror Lillqvist

Bror Valdemar Lillqvist (20. marraskuuta 1918 Pietarsaaren maalaiskunta – 2. helmikuuta 1983 Pietarsaari) oli suomalainen poliitikko. Lillqvist toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1966–1983 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Lillqvist kuoli kesken vaalikauden, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Kari Urpilainen. Kunnallispolitiikassa Lillqvist toimi Pietarsaaren kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Lillqvist toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1968, 1978 ja 1982. Lillqvist kävi kansakoulun. Hän toimi paalaajana, kärrääjänä ja kuivauskoneenkuljettajana Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtailla 1935–1939, Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden apukeittäjänä 1941, Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden asentajana 1944–1966, Pietarsaaren selluloosa Oy:n ja Oy Wilhelm Schauman Ab:n Pietarsaaren tehtaiden pääluottamusmiehenä 1949–1962 sekä pääluottamusmiehen varamiehenä 1963–1966. Lillqvistin vanhemmat olivat ajuri Anders Alfred Lillqvist ja Maria Fredrika Petterson. Lillqvistin puoliso vuodesta 1942 oli Helvi Kyllikki Tamminen. Lillqvistille myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi vuonna 1979. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Pietarsaaren kaupunginvaltuutetut Luokka:Vaasan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
130 K 90-60

130 K 90-60 on suomalainen Vammaksen valmistama kenttätykki, joka on valmistettu uudelleenputkittamalla Tampellan valmistama, Heikki Collanuksen suunnittelema 122 K 60 -kenttätykki. Nimensä mukaisesti se on 130 mm raskas kanuuna, 52,7-pituuskaliiperisella putkella. Se on vedettävää mallia ja vetoajoneuvona käytetään esimerkiksi raskasta maastokuorma-autoa. Ampumatarvikkeenaan se käyttää samaa ampumatarviketta kartusseineen 130 K 54:n kanssa, ja lisäksi sillä voi myös ampua 130 53 TK:lle tarkoitettuja merimaalikranaatteja. == Historia == Tykin kehitystyö oli alkanut Tampellassa 1960-luvulla 122 mm tykin (122 K 60) suunnittelusta. Tykkiä oli tarkoitus tuottaa jopa 150 kappaleen erä Suomen puolustusvoimille, mutta kustannussyistä valituksi tulikin neuvostoliittolainen D-30 (122 H 63). Lisäksi 122 K 60 oli Puolustusvoimien mielestä liian raskas. Tykkiä tuotettiin kuitenkin prototyyppikappaleen lisäksi 15 kappaletta Puolustusvoimille. 1980-luvulla rannikkotykistön uudistamisen ja uuden 130 53 TK:n sekä 130 K 54:ien rannikkotykkikäyttöön siirtämisen myötä, rannikkotykistön pääkaluston kaliiperin vaihtuessa 130 millimetriin, päätettiin myös 122 K 60 putkittaa uudelleen 130 mm putkilla ja siirtää tykit rannikkotykkikäyttöön. Putkien vaihtamisen 15:een tuotantosarjan tykkiin toteutti Vammas, johon konkurssiin mennyt Tampella oli 1980-luvulla liitetty. Tykin käyttötarkoitus oli toimia liikkuvana rannikkotykkinä. Sen saattoi asentaa rannikkolinnakkeiden kiinteisiin tuliasemiin tai käyttää tavallisen kenttätykin tapaan maahan kiilaamalla. Puolustusvoimat poisti tykit museoimalla tai myymällä ne keräilijöille vuonna 2006. Nykyään yksi 130 K 90-60 on esillä Museo Militariassa Hämeenlinnassa ja yksi Rysäkarin linnakkeella. == Ominaisuudet == Tykin putki on kaliiperiltaan 130 millimetriä, ja sen pituus ilman suuhidastinta on 52,7 kaliiperia (6850 mm). Putken päässä on suuhidastin, joka on malliltaan samanlainen kuin 130 K 54:ssä oleva lieriösuuhidastin. Rihloja on 40 kappaletta, rihlatun osan pituus on 44 kaliiperia (5746,5 mm) ja rihlannousu on oikeakätinen 5°58' eli 1/30 kaliiperia. Sulku on 122 K 60:n ja muiden Tampellan suunnittelemien tykkien tapaan toteutettu vaakatasossa liikkuvalla puoliautomaattisella kiilalla, ja sen tiivistys tapahtuu ampuessa messinkihylsyn avulla. Peräytyvien osien massa on yhteensä 2865 kg. Ampumatarvikkeena on venäläismallinen 130 mm sirpalekranaatti 53-OF-482M (kranaatin massa 33,4 kg, ampumatarvikkeen suomalainen nimike KTA 5011) tai suomalainen 130 mm perävirtausyksikköinen merimaalikranaatti (nimike RTA 2776), kartussilaukauksella. Kartussin hylsyn pituus on 846 mm ja hylsyn massa 11,35 kg. Koko kartussin massa on täyspanoksella 25,7 kg, josta panoksen ruudin osuus on 13,0 kg. Sirpalekranaatin lähtönopeus täyspanoksella on 860 m/s ja kantama noin 24 kilometriä. Perävirtausyksiköllisen merimaalikranaatin kantama on noin 32 kilometriä. == Käyttäjät == === Entiset käyttäjät === * Suomi: 15 kappaletta. == Lähteet == Luokka:Kanuunat Luokka:Rannikkotykit Luokka:Suomen puolustusvoimien tykkikalusto Luokka:Vammas
Hukkakartukas

Hukkakartukas (Nudobius lentus) on lyhytsiipisten (Staphylinidae) heimoon kuuluva laji. Hukkakartukasta esiintyy Suomessa laajasti ja se elää petona havupuiden kuoren alla kaarnakuoriaisten ja sarvijäärien syömäkuvioissa. Hukkakartukkaan toukat ja aikuiset saalistavat ravinnokseen tuholaisten toukkia ja koteloita. Aikuinen hukkakartukas on pituudeltaan noin 7 mm. Hukkakartukas on luonnollinen vihollinen ainakin seuraaville lajeille: ukkoniluri (Dendroctonus micans), vaippaniluri (Hylurgops palliatus), kirjanpainaja (Ips typographus), kuusentähtikirjaaja (Pityogenes chalcographus), Pityokteines curvidens ja aitomonikirjaaja (Polygraphus poligraphus).Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Nudobius lentus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Hukkakartukas (Nudobius lentus) *iNaturalist: Hukkakartukas (Nudobius lentus) *Kari Heliövaara: UPM Metsiemme kovakuoriaisia, Hukkakartukas (Nudobius lentus) sivu 8 (pdf) *UniProt: Taxonomy - Nudobius lentus *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Nudobius lentus *Käfer der Welt: Nudobius lentus, kuva *Pherobase: Semiochemicals of Nudobius lentus Luokka:Erilaisruokaiset
Zilga

Latviassa risteytetty Zilga eli Dvietes 4-2-108 on yksi kylmänkestävimmistä viiniköynnöslajikkeista. Lajikkeena se on erittäin runsaskasvuinen ja -satoinen (sato parhaimmillaan jopa 30 kg vuodessa) ja se viihtyy perinteistä viiniköynnöstä happamammassa maassa. Zilgan rypäleet kypsyvät syyskuussa, talveentuu aikaisin ja hyvin, ja kestää lepotilassa ainakin –35 asteen lämpötilan. Se lähtee kasvuun aikaisin keväällä, ja voi siksi olla herkkä keväthalloille. Suositeltu kasvuvyöhyke on I–IV (V). Zilgan rypäleet ovat keskikokoisia, pyöreitä ja tummansinisiä, ja ne sijaitsevat suurehkoissa, kartiomaisissa tertuissa. Ne ovat maultaan mietoja. Rypäleissä on Pohjois- Amerikan viiniköynnöksille ominainen "slip-skin", eli niiden kuori irtoaa helposti hedelmälihasta. Viininvalmistukseen Zilga ei sellaisenaan sovellu sen voimakkaan ojukkaviinille ominaisen "foxy"-aromin vuoksi. Myöskin syömärypäleeksi Zilgassa on melko paljon siemeniä. Zilgaa voi käyttää mahdollisesti mehuun, hilloihin ja sekoitusrypäleeksi viiniin. == Perimä == Toinen Zilgan vanhemmista on aitoviinin ja ojukkaviinin risteytys, Jubileinaja Novgoroda. Toinen taas Smuglyankan (amurinviini) ja Dvietes Zilasin (ojukkaviini) risteymä. == Lähteet == Luokka:Viinirypälelajikkeet
Eero Laine (kansanedustaja)

Eero Sakari Laine (26. marraskuuta 1931 Kuusankoski – 15. toukokuuta 1971 Kotka) oli suomalainen poliitikko. Laine toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1970–1971 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Laine kuoli kesken vaalikauden, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mauno Forsman. Kunnallispolitiikassa Laine toimi Kotkan kaupunginvaltuuston jäsenenä. Laine kävi kansakoulun, ammattikoulun, Voionmaan opiston vuonna 1953 ja valmistui Työväen akatemiasta vuonna 1956. Laine toimi sorvaajana A. Ahlström Oy:n Karhulan tehtailla vuoteen 1952, Nuorten Kotkain Keskusliiton ohjaajana 1953–1955, Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Karhulan konttorin hoitajana 1956, Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Kotkan konttorin konttoripäällikkönä 1957–1966 sekä Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Kotkan konttorin apulaisjohtajana 1967–1971. Laineen vanhemmat olivat valaja Gunnar Laine ja Kerttu Suuronen. Laineen puoliso vuodesta 1956 oli Marjatta Tuohimetsä. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Kotkan kaupunginvaltuutetut Luokka:Kymen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Hämeenlahden Linnavuori

Hämeenlahden Linnavuori on Kurkijoella luovutetun Karjalan alueella sijaitseva Linnavuori. Sillä on ollut ainakin kaksi rakennusvaihetta joita varhaisempi päättyi 1100-luvun lopussa tai 1200-luvun alussa. Se oli käytössä myöhemmin myös 1300-luvulla. Linnavuori kohoaa Laatokan pinnasta 45 metrin korkeuteen. Sen laki jakaantuu kahteen osaan, josta läntinen puoli on itäistä korkeampi ja toiminut linnan keskuksena. Vuoren päällä on hyvin säilynyt kivinen valli. Hjalmar Appelgren teki kaivauksia paikalla 1888–1889. Näissä kaivauksissa hän havaitsi laella ainakin 60 kumpumaista kivikasaa ja mahdollisen talonpohjan. Hän tutki yhdeksän kivikasaa tarkemmin ja löysi niistä hiiltä, tuhkaa, poltettuja luita, hevosenhampaita, keramiikkaa ja palanutt savea. Muinaisesineitä löytyi itse kummuista sekä niiden lähialueilta. Paikalta löytyi mm. lukko, avaimet, veitset, kovasimen kappaleet, keritsimet, pronssineula, värttinäpyörä ja pärepihti. Koruista suurin osa oli lasihelmiä. Paikalta löytyneistä rahoista erityisen huomiota herättäviä olivat vuosien 815–912 välillä lyöty itämainen raha sekä kaksi friisiläistä denaaria 1000-luvulta. Näiden esineiden lisäksi hän löysi paikalta kaksi sormusta, nuolenkärkiä sekä kaksi niin sanottua hevosenkenkäsolkea. Aleksandr Saksan 1980-luvun lopulla tekemissä kaivauksissa linnavuoren kivivallin alta löytyneen keramiikan arvioitiin olevan 1100-luvulta tai viimeistään 1200-luvulta. Linnavuoren itäisen jyrkänteen alapuolelta löytyi hiiltyneitä puunkappaleita runsaan metrin levyisenä vyöhykkeenä. Ne olivat ilmeisesti vuoren päällä olleesta varustuksesta joka oli palanut ja sitten pudonnut. Radiohiiliajoituksen perusteella puut olivat palaneet 1300-luvulla. Puuvarustusten tuhoutuminen on voinut olla yhteydessä venäläisen kronikan antamaan tietoon ruotsalaisten hyökkäyksestä Kurkijoelle vuonna 1396. Tämä tapahtuma mahdollisesti päätti linnavuoren historian. == Lähteet == Luokka:Suomen historia Luokka:Luovutetun Karjalan muinaislinnat Luokka:Kurkijoki
Chari (joki)

Chari (myös Shari) on Tšadjärveen laskeva joki Keski-Afrikan tasavallassa, Tšadissa ja Kamerunin rajalla. Sen pituus on 826 kilometriäBassin, s. 7. ja valuma-alueen laajuus 600 000 neliökilometriäBassin, s. 90.. Joki saa alkunsa Bamingui- ja Gribinguijokien yhtymäkohdastaBassin, s. 3.. Se virtaa luoteeseen ja laskee Tšadjärveen laajan suistoalueen kautta. Tärkeimmät sivujoet ovat Ouham (Bahr Sara) ja LogoneBassin, s. 8.. Osa valuma-alueesta kuuluu SudaniinBassin, s. 1.. Charin keskimääräinen virtaus on 1 059 kuutiometriä sekunnissa. Se vaihtelee suuresti vuodenaikojen mukaan ja on enimmillään syys- marraskuussa. Joki muodostaa noin 92 % Tšadjärven saamasta vesimäärästä. Chari on liikennöintikelpoinen koko pituudeltaan. Sen varsilla harjoitetaan kalastusta. Lähellä joen suuta sijaitsee Tšadin pääkaupunki N’Djamena. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kamerunin joet Luokka:Keski-Afrikan tasavallan joet Luokka:Tšadin joet
Audiologia

Audiologia on lääketieteen osa-alue, joka tutkii kuulon ja tasapainoelinten sairauksia, kuntoutusta ja fysiologiaa. Audiologina voi toimia kurkku-, nenä- ja korvatautien erikoislääkäri tai foniatri, joka on erikoistunut alaan. Suurimpia asiakasryhmiä ovat vanhukset, sisäkorvan sairauksista kärsivät henkilöt, kuuroina syntyneet lapset ja kuuroutuneet aikuiset. Alaan kuuluu myös kuulokojeiden ja sisäkorvaistukkeiden sovitukset ja tutkimus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lääketiede
Hasanski Sladki

Hasanski Sladki (Хасанский сладкий eli Khasanilainen makea) on venäläinen viiniköynnöslajike. Se on yksi kylmänkestävimmistä viinilajikkeista (jopa –33 astetta). Hasanski Sladki on melko voimakaskasvuinen ja viihtyy hapahkossa maassa. Sen harvassa pitkänomaisessa tertussa kasvavat pienehköt siniset rypäleet kypsyvät syyskuussa ja sisältävät paljon C-vitamiinia. Sen versot talveentuvat hyvin, mutta melko myöhään. Siksi Hasanskille suositellaan voimakasta pituuskasvun leikkausta elokuusta alkaen. Suositellaan kasvuvyöhykkeelle I-III. Koska Hasanski Sladkilla ei ole perimässään ojukkaviiniä ja siten sille ominaista foxy-makua, kuten useimmilla pohjoisiin oloihin soveltuvilla viiniköynnöslajikkeilla, se soveltuu näitä paremmin viininvalmistukseen. == Perimä == Hasanski Sladki on Dalnevostochny Tihonova -lajikkeen (V. vinifera × amurensis) avopölytyksen tuote. == Lähteet == Luokka:Viinirypälelajikkeet
Tell Sabi Abyad

Tell Sabi Abyad on Pohjois-Syyriassa sijainnut rauniokumpuryhmä, jossa oli muinainen kylä. Paikalta on löydetty varhaisia maalattuja saviastioita. Noin vuonna 6200 eaa. seudun kulttuuri vaihtui toiseksi. Noin 5100 eaa. tapahtui uusi vaihdos, kun Halaf-perinne levittäytyi tänne. Kylässä oli Keski-Assyrian ajan varuskunta. Kylä hylättiin vuoden 1200 eaa. jälkeen. Paikka ryöstettiin Syyrian sisällissodan aikana vuonna 2014. == Varhaisin asutus == Paikka on Pohjois-Syyrian Balikhinlaaksossa. Varhaisin asutus on Tell Sabi Abyad II- kummussa. Tämän 4,5 m korkean kummun ala on noin 1 ha. Varhaisin asutus on PPNB-ajalta 7550–6850 eaa. == Saviastiat == Noin 6700 eaa. ilmestyi massatuotetu keramiikka Tell Sabi Abyadiin. Jotkut saviastiat olivat maalattuja, mikä oli tuohon aikaan harvinaista. Mutta keramiikan maalaus jäi aikaa myöten pois, ja saviastioista tuli karkeatekosiempia. == Muutos 6200 eaa. == Noin 6200 eaa. Lähi-idässä vallitsi suuri kuivuus. Asituksia hylättiin, mutta ei Tell Sabi Abyadia. Vuoden 6200 eaa. jälkeen ilmestyivät suuret varastohuoneet ja pienet ympyräholvit eli tholokset, jotka olivat ehkä varastoja. Keramiikan maalaus ilmestyi uudelleen, ja niihin tuli pieniä nuolenkärkiä. On löytnyt savisia värttinöitä, mikä kertoo varhaisesta kankaanteosta, ja sinettejä ja laskurahoja, mikä viittaa valvottuun hyödykkeiden varastointiin. Noin 6000 eaa. tuhoutui tulipalossa täällä niin sanottu "Palanut kylä". == Halaf == Siirtymäkausi Halaf-perinteeseen oli noin 5200–5100 eaa. Itse Halaf alkoi noin 5100–5000 eaa. Halafia luonnehtivat kupumaiset tholos-rakennukset, jotka olivat ehkä varastoja. Taloissa oli useita huoneita. Kotieläimet olivat pääosin vuohia, mutta myös lampaita, sikoja ja nautoja pidettiin. Viljelyssä oli enimmäkseen emmervehnää, mutta myös einkornia, ohraa ja pellavaa. Linssiä ja hernettä viljeltiin vain vähän, jos vertaa moniin muihin ajan paikkoihin. Luokka: Neoliittinen Lähi-itä
Tupsuviheltäjät

Tupsuviheltäjät (Oreoicidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin suvun lajit on luettu kuuluvaksi viheltäjien tai rastasviheltäjien heimoihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten mukaan ne muodostavat oman heimonsa. Heimoon kuuluu kolme lajia punaniskaviheltäjä (Aleadryas rufinucha), savannitöyhtöviheltäjä (Oreoica gutturalis) ja töyhtöisoviheltäjä (Ornorectes cristatus). Tupsuviheltäjälajeja tavataan Australiasta ja Uudesta-Guineasta. Ulkonäoltään ne eroavat toisistaan huomattavasti. Ne elävät tyypillisesti metsien pohjakerroksissa. ==Lähteet== Luokka:Varpuslinnut
Mylly (albumi)

__NOTOC__ Mylly on suomalaisen hip hop duo Töölön Ketterän esikoisalbumi, jonka julkaisi PME Records 16. maaliskuuta 2018. Albumista on julkaistu viisi singleä ennen albumin julkaisua, jotka ovat olleet listamenestyksiä. Töölön Ketterä -listasijoitukset . IFPI Finland Duo tiedotti albumista 5. maaliskuuta 2018.Johan tätä on odotettukin: Töölön Ketterä julkaisee vihdoin debyyttialbuminsa, Rumba 5.3.2018 Jäsenten mukaan albumilla on vaikutteita elektronisesta ja kokeellisesta musiikista, kuten The Prodigy -yhtyeestä.Töölön Ketterä teki esikoislevynsä kestämään aikaa: "On paljon musiikkia, joka kestää viikon tai kuukauden ja unohtuu sitten täysin", Satakunnan Kansa 12.3.2018 He halusivat jättää "pysyvämmän jalanjäljen" ja sulkea uransa aikakauden albumillaan.Kovassa nosteessa oleva Töölön ketterä julkaisee odotetun esikoisalbumin, PME Records13.3.2018 == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Kritiikki == Albumi on saanut myönteistä arviota Rumba- musiikkilehden kriitikolta, joka kehuu kappaleiden sanoituksia ja tuotantoa. Kirjoittaja uskoo duon aloittavan uuden aikakauden suomalaisessa hiphop- genressä.Jukka Hätinen: Ihmiset, jotka toivat grimen valtavirtaan – arviossa Töölön Ketterän debyyttilevy Mylly, Rumba 15.3.2018 Helsingin Sanomien kirjoittaja arvosti albumin tuotantoa ja Matti8:n flowia, mutta piti albumin sanoituksia onttoina.Oskari Onninen: Töölön Ketterä epäpolitisoi grimen ja ajaa nynnyt pois Töölöstä 13.3.2018, Helsingin Sanomat * Helsingin Sanomat: * Rumba: 8.9/10 * Savon Sanomat: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2018 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset hip hop -albumit
Molander

Molander on seuraavien henkilöiden sukunimi: * Abraham Molander (1771–1847), Mikkelin läänin maaherra, majuri, aateloitu 1833 nimellä Nordenheim * Ahti Molander (1938–1998), taloustieteen professori * Anders Molander (k. 1720), Sulkavan kirkkoherra * Anders Johan Molander (1807–1873), kauppias ja valtiopäivämies * Anita Molander (s. 1950), ruotsalainen näyttelijä, Jan Molanderin tytär * Claes Gabriel Molander, vuodesta 1833 Nordenheim (1805–1875), todellinen valtioneuvos, Viipurin hovioikeuden presidentti, Abraham Molanderin poika. * Claes Israel Joakim Molander (1829–1908), pappi, rehtori ja Sortavalan seminaarin ensimmäinen johtaja * Clas Herman Molander (1817–1897), suomalainen senaattori, Adolf Molanderin poika * Frans Edvard Molander (1826–1896), varatuomari, pormestari ja valtiopäivämies * Gustaf Wilhelm Molander (1863–1938), juristi, lääninsihteeri ja valtioneuvos * Gustaf Molander (1888–1973), ruotsalainen elokuvaohjaaja, Lydia ja Harald Molanderin poika * Harald Molander (1858–1900), ruotsalainen kirjailija ja teatteriohjaaja, Lydia Molanderin puoliso * Harald Molander (1909–1994), ruotsalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja, Gustaf Molanderin poika * Helena Molander (s. 1951), varatuomari, Mannerheimin lasten­suojelu­liiton lapsi­asia­mies * Herman Maximilian Molander (1852–1899), juristi ja virka- ja valtiopäivämies, Clas Herman Molanderin poika * Jan Molander (1920–2009), ruotsalainen ohjaaja ja näyttelijä, Gustaf Molanderin poika * Johan Molander (1762–1837), Porvoon piispa, Klas Johan Molanderin poika * Karin Molander (1889–1978), ruotsalainen näyttelijä * Klas Johan Molander (1724–1799), Kesälahden ja Ilomantsin kirkkoherra * Leino Molander (1884–1957), suomalainen toimitusjohtaja ja Dayton Vaaka Oy:n perustaja * Lydia Molander (1851–1929) ruotsalainen näyttelijä, Harald Molanderin puoliso * Mari Molander (s. 1954), ruotsalainen roolittaja, Jan Molanderin tytär * Molly Molander, oik. Gertrud Almqvist (1875–1954), ruotsalainen kirjailija ja kirjallisuuskriitikko * Olof Molander (1892–1966), ruotsalainen teatteriohjaaja, Harald ja Lydia Molanderin poika * Oscar Molander, ruotsalainen muusikko, FO&O;:n entinen jäsen. ==Entisenä sukunimenä== * Aurora Fredrika Järnefelt (o.s. Molander, 1800–1868), kruununvoudin vaimo, kuvernööri Alexander Järnefeltin äiti * Claës Gabriel Nordenheim (vuoteen 1833 Molander, 1805–1875), suomalainen senaattori, Abraham Molanderin poika * Mauritz Wilhelm Nordenheim (vuoteen 1833 Molander, 1807–1872), suomalainen senaattori, Abraham Molanderin poika ==Katso myös== * Molander (suku)
Julio César Turbay Ayala

Julio César Turbay Ayala (18. kesäkuuta 1916 – 13. syyskuuta 2005) oli kolumbialainen keskustaliberaali poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1978–1982. Suomessa hän vieraili ainakin kesällä 1979. Turbay oli libanonilaisen maahanmuuttajan poika, jonka vaatimaton perhetausta poikkesi paljon hänen edeltäjistään. Turbayn presidenttikaudella Kolumbiassa voimistui M-19 kaupunkisissien toiminta ja huumekauppaan liittyvät väkivalta ja kidnappaukset. == Lähteet == Luokka:Kolumbian presidentit Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Sari Pajula

Sari Helena Pajula (18. syyskuuta 1960 Raahe – 26. marraskuuta 2022) oli kirjastotoimen asiantuntija, joka toimi Eduskunnan kirjaston johtajana. Sari Pajula syntyi opettaja Jaakko Pajulan ja perushoitaja Kaija Laukan perheeseen. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1987 ja toimi yliopiston tutkijana 1987, Nurmijärven kunnankirjaston osastonjohtajana 1987–1988, Helsingin hovioikeuden kirjaston hoitajana 1988–1998 ja sisäministeriön informaatikkona 1998–2001. Eduskunnan kirjaston johtava tietoasiantuntija Pajula oli 2001–2007, kirjaston johtajaksi hänet nimitettiin 2007. Pajula jäi tehtävästä eläkkeelle keväällä 2017, tunnustuksena työstään hänelle myönnettiin hopeinen Henrik Schaumanin mukaan nimetty mitali.Kirjastonjohtaja Sari Pajulalle hopeinen Henrik Schauman -mitali. Eduskunta, 16.5.2017. (Viitattu 17.3.2018) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjastonjohtajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Guillermo León Valencia

Guillermo León Valencia Muñoz (27. huhtikuuta 1909 – 4. marraskuuta 1971) oli kolumbialainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1962–1966. Valencia edusti konservatiivista puoluetta ja tuli valituksi senaattoriksi vuonna 1933. Yhdessä Carlos Lleras Restrepon kanssa hän lietsoi yleislakkoja, jotka johtivat Gustavo Rojas Pinillan syrjäyttämiseen vuonna 1957. Hänet valittiin presidentiksi vuonna 1962. Vuoden 1966 vaaleissa hän pyrki toiselle kaudelle, mutta hävisi Lleras Restrepolle. == Lähteet == Luokka:Kolumbian presidentit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Pentti Partanen

Pentti Ilmari Partanen (s. 9. toukokuuta 1947 Vaasa) toimi sisäministeriön pelastusylijohtajana eli Suomen ylimpänä pelastusviranomaisena. Pentti Partanen syntyi notaari Erkki Partasen ja puhelinvirkailija Anni Laippalan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1976 on ravitsemusterapeutti Raija Tuuli Aulikki Tiainen. Partanen tuli ylioppilaaksi 1966 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Tukholmassa 1972 ja valtiotieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1981. Hän toimi koulutus- ja järjestösihteerinä 1972–1973, SPR:n Helsingin ja Uudenmaan piirin toiminnanjohtajana 1973–1974 ja SPR:n osastopäällikkönä 1987–1991. Sisäministeriön tarkastaja, ylitarkastaja ja toimistopäällikkö Partanen oli 1974–1987, pelastusylijohtajaksi hänet nimitettiin 1992. Partanen toimi myös Kansainvälisen Punaisen Ristin asiantuntijana Bangladeshissa 1977–1978 ja Saudi-Arabian pelastushallinnon asiantuntijana 1985–1987. Sotilasarvoltaan hän on reservin majuri (2003). Pelastusylijohtajan tehtävästä Partanen jäi eläkkeelle vuonna 2013. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kultahattu (täsmennyssivu)

Kultahattu voi viitata seuraaviin: * Kultahattu (The Great Gatsby), F. Scott Fitzgeraldin romaani * Kultahattu (The Great Gatsby), Jack Claytonin ohjaama elokuva vuodelta 1974 ===Katso myös=== * Kultahattu-käyrä, tuloerojen ja sosiaalisen liikkuvuuden suhdetta ilmaiseva käyrä
Asko Peltola

Asko Antero Peltola (s. 2. lokakuuta 1957 Lapua) toimii Etelä-Pohjanmaan liiton johdossa Etelä-Pohjanmaan maakuntajohtajana. Asko Peltola syntyi Matti V. Peltolan ja Annikki Ankeriasniemen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1982 on yhteiskuntatieteiden maisteri Leena Rantala. Peltola valmistui maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta 1985 ja väitteli siellä tohtoriksi vuonna 2000. Hänellä on tutkinto myös Michiganin osavaltionyliopistosta vuodelta 1990. Peltola toimi Seinäjoen ammattikorkeakoulun tutkimusjohtajana 2000–2006, Etelä-Pohjanmaan maakuntajohtajaksi hänet nimitettiin vuonna 2006. Elokuusta 2017 Peltola on virkavapaalla toimestaan, sote- ja maakuntauudistuksen valmistelijana. Asko Peltolasta sote- ja maakuntauudistuksen valmistelujohtaja: "Eteläpohjalaisille tätä uutta maakuntaa tehdään". Etelä-Pohjanmaa, 22.6.2017. (Viitattu 17.3.2018) Peltola on myös maanviljelijä, joka aloitti luomuviljelyn varhain ja joka on toiminut muun muassa MTK:n johtokunnassa.Asko Peltola oli luomutuotannon eturintamassa: "Kyllä siinä kieltämättä tunsi kuuluvansa omituisten otusten kerhoon". Maaseudun Tulevaisuus, 3.10.2017. (Viitattu 17.3.2018) ==Lähteet== Luokka: Maakuntajohtajat Luokka: Suomalaiset maanviljelijät Luokka: Vuonna 1957 syntyneet Luokka: Elävät henkilöt
Töölön Ketterä EP

__NOTOC__ Töölön Ketterä EP on suomalaisen hip-hop duo Töölön Ketterän ensimmäinen extended play -julkaisu, jonka julkaisi PME Records 22. huhtikuuta 2016.Spotify: Töölön Ketterä - Töölön Ketterä EP EP:ltä julkaistiin vain yksi single, "Ludoo" joka ilmestyi 11. maaliskuuta 2016. Kappaleelle ilmestyi musiikkivideoYouTube: Matti8: Töölön Ketterä - Ludoo (11.3.2016) == Kappaleet == # # # # # == Arvostelut == * Rumba: 9/10Rumba: On aika saattaa suomigrime valtavirtaan – levyarviossa Töölön Ketterä (21.4.2016) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset hip hop -EP:t Luokka:Vuoden 2016 EP:t
Walter Aunesluoma

Walter Aleksander Aunesluoma (vuoteen 1935 Salonen; 12. marraskuuta 1899 Pori – 16. lokakuuta 1979 Helsinki)Walter Aunesluoman kuolinilmoitus (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 28.10.1979, HS Aikakone. Viitattu 17.3.2018. oli suomalainen kansakoulun opettaja, taidemaalari ja eräkirjailija.Historiasta : Kertojana Walter Aunesluoman pojanpoika Juhana Aunesluoma - Taulujen tarinoita Ilmoilasta, Sydän-Hämeen Lehti 31.7.2014 Pohjalaista sukujuurta oleva Aunesluoma vietti lapsuus- ja nuoruusvuotensa Nokialla jossa hänen isänsä oli kivenveistäjänä. Opettajaksi valmistuttuaan Aunesluoma toimi Hauhon Ilmoilan (Lehtelän) kansakoulun opettajana vuosina 1927–1948. Hän oli myös osuuskassan asiamiehenä, Ilmoilan Voimistelu- ja Urheiluseuran puheenjohtajana ja paikallisen suojeluskunnan aktiivijäsenenä. Aunesluoma maalasi maisemakuvia Ilmoilan ja Alvettulan seuduilta ja lisäksi asetelmia ja muotokuvia. Jatkosodan aikana hän maalasi rintamalla akvarelleja rajantakaisen Karjalan maisemista. Aunesluoma laati 1970-luvulla yhden Suomen ensimmäisistä perhokalastuksen oppaista. Hän oli mukana Suomen Urheilukalastajain Liiton käynnistämässä perhokalastuskoulutuksessa yhdessä Erkki Norellin kanssa.Suomen Urheilukalastajain Liiton historiaa Walter Aunesluoman pojanpoika on Helsingin yliopiston poliittisen historian professori Juhana Aunesluoma. == Teoksia == * Perhokalastus : perhot ja perhonsidonta ; valokuvat Jussi Pohjakallio ym. WSOY 1973 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet Luokka:Perhokalastus
Tohtori Raimo

Tohtori Raimo – valtakunnan terapeutti on suomalainen vuosina 2013–2018 tuotettu radion viihdeohjelma. Se on poliittinen satiiri, jossa näyttelijöiden imitoimat ajankohtaiset vaikuttajat käyvät terapeutin hoidettavina. Yleisradion tuottamaa komediasarjaa esitettiin Radio Suomessa viikoittain vuodesta 2014 loppiaiseen 2019. Ohjelman ensimmäinen lähetys oli kesällä 2013. Martti Suosalon esittämä tohtori Raimo terapoi Suomen politiikan ja talouden eliittiä, jonka hahmoja imitoivat näyttelijät Jukka Puotila, Erja Manto, Nora Rinne ja Jarkko Tamminen. Kuunnelmasarjan luoja ja pääkäsikirjoittaja on Miira Karhula. Sarjaa käsikirjoitti myös Risto Karhula. Sarjaa ohjasivat vuorotellen tuottaja Pekka Ruohoranta sekä Miira Karhula ja Risto Karhula. Kuunnelmasarjaan tehtiin 34 uutta jaksoa vuodessa. Lisäksi vappuna, juhannuksena ja uutena vuonna tehtiin pitkät erikoislähetykset: Märkä vappu, Alaston juhannus ja Sykkivä uusivuosi. Televisiossa esitettiin Tohtori Raimon joulukalenteri 2017 (Yle TV1), jonka animoinnin ja kuvituksen oli tehnyt Juha Fiilin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tohtori Raimo Areena Audiossa, Yle. Luokka:Suomalaiset radiokuunnelmat Luokka:Suomalaiset komediasarjat
Sosiaalidemokraattinen liitto (Islanti)

Sosiaalidemokraattinen liitto () on islantilainen sosiaalidemokraattinen puolue. Se perustettiin vuonna 2000 yhdistämällä silloinen sosiaalidemokraattinen puolue Kansan liitto, Kansallinen herätys ja Naisten Lista yhdeksi puolueeksi. Puolue sai Islannin parlamenttivaaleissa 2021 kuusi paikkaa parlamenttiin eli Alltingiin 9,9 % kannatuksella. == Puheenjohtaja == Puolueen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2022 Kristrún Frostadóttir. Puheenjohtaja Jakso Margrét Frímannsdóttir 1999–2000 Össur Skarphéðinsson 2000–2005 Ingibjörg Sólrún Gísladóttir 2005–2009 Jóhanna Sigurðardóttir 2009–2013 Árni Páll Árnason 2013–2016 Oddný Guðbjörg Harðardóttir 2016 Logi Már Einarsson 2016–2022 Kristrún Frostadóttir 2022– == Vaalit == Parlamenttivaalit 1999–2021 Vuosi Paikat + / - % Äänet 2021 6 / 63 - 1 9,9 19 825 2017 7 / 63 + 4 12,1 23 652 2016 3 / 63 - 6 5,7 10 893 2013 9 / 63 - 11 12,9 24,292 2009 20 / 63 + 2 29,8 55,758 2007 18 / 63 - 2 26,8 48,743 2003 20 / 63 + 3 31.0 56,700 1999 17 / 63 + 17 26.8 44,378 == Lähteet == * https://xs.is/ * https://www.althingi.is/english/members-of- parliament/political-parties/ Luokka:Islannin puolueet Luokka:Sosiaalidemokraattiset puolueet
Dalby

Dalby voi tarkoittaa: *Dalby, kylä Kemiönsaarella *Dalby, taajama Lundin kunnassa Ruotsissa *Dalbyn piiri, usean Ruotsin piirin nimi: **Dalbyn piiri (Skåne), piiri Lundin kunnassa **Dalbyn piiri (Uplanti), piiri Uppsalan kunnassa **Dalbyn piiri (Värmlanti), piiri Torsbyn kunnassa *Dalby, pikkukaupunki Australian Queenslandissa * Villa Dalby, huvila Espoon Karhusuolla Bodominjärven rannalla.
Anselmo Alliegro

Anselmo Alliegro y Milá (16. maaliskuuta 1899 – 22. marraskuuta 1961) oli kuubalainen poliitikko, joka toimi maan väliaikaisena presidenttinä Fulgencio Batistan paettua uutenavuotena 1959 maasta. Hän oli aikaisemmin ollut senaatin puhemies. == Lähteet == Luokka:Kuuban presidentit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Pristerodontidae

Pristerodontidae tai Eumantelliidae on sukupuuttoon kuollut basaalisten eli myöhempiä muotoja tarkastellen ”alkukantaisten” dikynodonttiterapsidien heimo. Heimoon kuuluvilla eläimillä oli myöhemmistä dikynodonteista poiketen takahampaita, kulmahampaan lisäksi, sekä myös keskinen os nasale -luun kohouma. Heimoon kuuluu suku Pristerodon jonka synonyymeinä pidetään nykyisin muun muassa Eumantellia-sukua. Pristerodontidaen muut suvut on synonomisoitu sen kanssa, mutta todennäköisesti heimoon kuuluu useita lajeja. *Lahko: Therapsida (terapsidit) **Alalahko: Anomodontia ***Kladi: Chainosauria ****Osalahko: Dicynodontia (dikynodontit) *****Kladi: Pristerodontia ******Heimo: Pristerodontidae / Eumantelliidae *******?Suku: Emyduranus *******?Suku: Eurychororhinus *******Suku: Pristerodon ********Laji: Pristerodon mackayi ********?Laji: Pristerodon whaitsi *******?Suku: Synostocephalus *******?Suku: Storthyggnathus ==Lähteet== Luokka:Anomodontia
Reetta Laitinen

Reetta Laitinen (s. 1982) on suomalainen sarjakuvantekijä ja kulttuurintutkija, koulutukseltaan filosofian maisteri. Laitinen on Kansan Arkiston tutkija.. Hän on ollut Sarjainfon päätoimittaja vuosina 2012–2015 ja on Sarjakuvaseuran puheenjohtaja vuodesta 2017. Vuonna 2024 Laitinen sai Suomen sarjakuvaseuran myöntämän sarjakuvaneuvoksen arvonimen. == Julkaisut == * Kanelianainen: sarjakuvia 2002-2005. Helsinki: Reetta Laitinen, cop. 2005 * Kotimaista naissarjakuvaa: marginaalista maailmankartalle, toim. Miia Vistilä; kirjoittajat: Reetta Laitinen ym. Helsinki: BTJ, 2008 ISBN 978-951-692-708-7. * Mega manga: opas mangatyyliseen piirtämiseen. Osa 2, Keith Sparrow; englannista suomentanut Reetta Laitinen. Helsinki: Sangatsu Manga, 2008. ISBN 978-952-16-1118-6. * 144 kertaa, Reetta Laitinen ja Jussi Pakkanen. Helsinki: Zum Teufel, 2010. ISBN 978-952-5754-17-9. * Kirjailija ja madame, Reetta Laitinen. Turku: Lempo, 2012 ISBN 978-952-5938-09-8. * Mitä sä täällä teet?: tarinoita maahantulosta, toimittanut Hannele Richert. ISBN 978-952-264-694-1. * (toim.) Sisaret 1918. Arktinen Banaani, 2018. ISBN 978-952-270-386-6 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tieteilijät Luokka:Suomalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anna-Liisa Laine

Anna-Liisa Laine (s. 1975Jari Mäkinen: Vuoden dosentti Anna-Liisa Laine , Tiedetuubi.fi 15.04.2015, viitattu 17.3.2018 KuopioPäivi Ängeslevä: Turhaa tutkimusta ei ole Suomen Kuvalehti 44/2017 s. 52-55 (näköislehti, vaatii kirjautumisen), viitattu 17.3.2018) on suomalainen evoluutioekologi. Hän on työskennellyt vuodesta 2019 Zürichin yliopiston ekologian professorina. Vuosina 2015–2018 hän toimi Helsingin yliopiston kasviekologian professorina. Laine valmistui maisteriksi Oulun yliopistosta 2001 ja väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2005. Hän vieraili Kalifornian yliopistossa Santa Cruzissa 2006–2007 ja toimi kasvipatologian yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa 2008–2008. Laine työskenteli tutkijana Australiassa Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisationissa (CSIRO) 2009–2010. Laine on tutkinut kasvien ja niiden sairauksien välisiä suhteita ja erityisesti heinäratamon ja sillä elävän härmäsienen suhdetta. Hänet kutsuttiin vuonna 2017 Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi. Keväällä 2023 Laine sai viisivuotisen Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) rahoituksen ”The Coevolutionary Consequences of Biodiversity Change” -hankkeen toteuttamiseen. Hankkeen myötä Laine palaa Helsingin yliopistoon perustettavaan uuteen kasvien biodiversiteetin professuuriin. Laine on Suomessa ainoa tutkija, joka on saanut kilpaillun ERC-rahoituksen Starting-, Consolidator- ja Advanced Grant -kategorioissa. Laineen äiti on Kuopion yliopiston hammaslääketieteen professori ja isä opettaja. ==Palkinnot ja tunnustukset == * Vuoden 2012 Akatemiapalkinto tieteellisestä rohkeudestaVuoden 2012 Akatemiapalkinnot Anna- Liisa Laineelle ja Mari Sandellille Suomen Akatemia 9.11.2012, viitattu 17.3.2018 * L’Oréalin ja UNESCOn For Women in Science -palkintoVenla Pystynen: Maailman ruokakriisejä ratkova tutkija, Gloria.fi 3.3.2016, julkaistu alun perin Gloria heinäkuu 2015, viitattu 17.3.2018 * 2015 Helsingin yliopiston Vuoden dosentti == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Anna-Liisa Laine Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa * Anna-Liisa Laine Zürichin yliopiston verkkosivuilla * Laine Lab -tutkimusryhmän verkkosivut * Anna-Liisa Laine Google Scholarissa * Tiedettä tytöille: Anna-Liisa Laine Luokka:Suomalaiset biologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Zürichin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bidentalia

Bidentalia on sukupuuttoon kuollut terapsidien kladi, joka kuuluu dikynodontteihin. ==Fylogenia== Kammerer et al. (2011): ==Lähteet== Luokka:Anomodontia
Esa Halme

Esa Jukka Halme (s. 8. huhtikuuta 1958 Lahti) toimii Pirkanmaan liiton johdossa Pirkanmaan maakuntajohtajana. Esa Halme syntyi Pentti Halmeen ja Marjatta Varosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1981 on Eeva Kyttälä. Halme tuli ylioppilaaksi 1977 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1997. Hän toimi tutkijana VTT:llä 1984–1986, Vaasan läänin seutukaavaliiton osastopäällikkönä 1986–1988, suunnittelutoimiston johtajana 1990–1993 ja Itä-Uudenmaan liiton johtajana 1993–1994. Itä-Uudenmaan maakuntajohtaja Halme oli 1994–2002 ja Päijät-Hämeen 2002–2010. Pirkanmaan maakuntajohtajaksi hänet nimitettiin vuonna 2010. ==Lähteet== Luokka: Maakuntajohtajat Luokka: Suomalaiset arkkitehdit Luokka: Vuonna 1958 syntyneet Luokka: Elävät henkilöt
Jaakko Mikkola

Jaakko Antti Mikkola (s. 23. maaliskuuta 1961 Urjala) on Kymenlaakson maakuntajohtaja eli Kymenlaakson liiton operatiivinen johtaja. Jaakko Mikkola syntyi rovasti Antti Mikkolan ja kansanedustaja Saara Annalan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1985 on artenomi Pirjo Lantto. Mikkola tuli ylioppilaaksi 1980 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1986. Valtiotieteen maisterin tutkinnon hän suoritti Helsingin yliopistossa 1996. Mikkola toimi Hämeenlinnan maanmittaustoimiston kaavasuunnittelijana 1984–1985, Hattulan kaavoituspäällikkönä 1987–1996, Kymenlaakson liiton suunnittelupäällikkönä 1996–2003 ja Itä-Uudenmaan maakuntajohtajana vuodesta 2003. Kun Itä-Uudenmaan liitto lakkautettiin vuonna 2011 ja sen kunnat siirtyivät osaksi Uudenmaan maakuntaa, siirtyi Mikkola Uudenmaan liiton kansainvälisten asioiden johtajaksi. Kymenlaakson maakuntajohtajaksi Mikkola valittiin vuonna 2016.Maakuntajohtajaksi valittu Jaakko Mikkola: "Jalkautuminen tulee olemaan aloitukseni". Kouvolan Sanomat, 26.4.2016. (Viitattu 17.3.2018) ==Lähteet== Luokka: Maakuntajohtajat Luokka: Suomalaiset insinöörit Luokka: Vuonna 1961 syntyneet Luokka: Elävät henkilöt
Sinbad, merten sankari

Sinbad, merten sankari (engl. The Golden Voyage of Sinbad) on Gordon Hesslerin ohjaama brittiläis-yhdysvaltalainen fantasiaseikkailuelokuva vuodelta 1973. Pääosissa ovat John Phillip Law, Tom Baker, Takis Emmanuel, Caroline Munro, Douglas Wilmer ja Martin Shaw. Elokuvan erikoistehosteista vastaa Ray Harryhausen. Sinbad, merten sankari on toinen kolmesta Columbia Picturesin tuottamasta Sinbad-elokuvasta. Ensimmäinen on Sindbadin uudet seikkailut (The 7th Voyage of Sinbad, 1958) ja kolmas Sinbad ja tiikerinsilmä (Sinbad and the Eye of the Tiger, 1977). Elokuva perustuu arabialaisissa Tuhannen ja yhden yön saduissa esiintyvän Sindbad Merenkulkijan seikkailuihin. == Juoni == Aarteenetsintämatkallaan Sinbad (John Phillip Law) kohtaa esimerkiksi myyttisen homunculuksen eli keinotekoisesti valmistetun pienoisihmisen sekä outoja petoja ja myrskyjä. Hänen vihollisensa on pahan taikuuden harjoittaja Koura. Sinbadin kumppanina matkalla on muun muassa orjatyttö Margiana (Caroline Munro), jonka kämmeneen on tatuoitu mystinen silmä. Sinbad on aiemmin nähnyt tytön unessa. == Palkinnot == Elokuva on saanut vuoden 1973 parhaan fantasiaelokuvan Saturn-palkinnon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sinbad, merten sankari Internet Movie Databasessa (IMDb.com) (englanniksi) * Sinbad, merten sankari Elonetissä (elonet.fi) (englanniksi) Luokka:Brittiläiset seikkailuelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaseikkailuelokuvat Luokka:Vuoden 1973 brittiläiset elokuvat Luokka:Vuoden 1973 yhdysvaltalaiset elokuvat
Toripuisto (Hämeenlinna)

Toripuisto on Hämeenlinnan ydinkeskustan puisto, joka sijaitsee Kauppatorin itälaidalla Hämeenlinnan kirkkoa vastapäätä. Puiston on suunnitellut vuonna 1910 Armas Lindgren. Toripuistossa on suihkulähde, kaksi 1910-luvulla rakennettua toripaviljonkia sekä Paavo Cajanderin ja Larin-Kyöstin patsaat. 4\. kaupunginosassa sijaitseva Toripuisto rajautuu lännessä toriin, idässä Linnankatuun, etelässä Raatihuoneenkatuun ja pohjoisessa Hallituskatuun. Pieni ja pitkänomainen puisto on mitoiltaan itä-länsisuunnassa 15 m ja pohjois- eteläsuunnassa 85 m. Puiston läpi kulkee kävelytie torilta kirkolle. == Lähteet == Luokka:Saaristenmäki Luokka:Hämeenlinnan puistot
Milo (joki)

Milo on Nigerin sivujoki Guineassa. Sen pituus on 490 kilometriä ja valuma- alueen laajuus 13 500 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus on 177 kuutiometriä sekunnissaThe Niger River Basin, s. 100–101.. Joki saa alkunsa Macentan koillispuolella sijaitsevalta ylängöltä 800–1 050 metrin korkeudesta. Sen alkulähteet ovat ylempänä ja etelämpänä kuin minkään muun Nigerin sivujoen. Milo virtaa vuolaana ensin kohti itää, kääntyy sitten pohjoiseen ja lopuksi luoteeseen. Sen suurin sivujoki on samalta ylängöltä alkunsa saava Baoule eli Sanamba. Milo laskee Nigeriin 50 kilometriä ennen Siguiria. Milon varrella sijaitsevat Kérouanén ja Kankanin kaupungit. Jokilaaksossa viljellään riisiä ja yläjuoksulla kahvia. Alueella on myös timanttiesiintymiä.The Niger River Basin, s. 6. Joki on liikennöintikelpoinen matalapohjaisilla aluksilla Kankaniin saakka. Ranskan siirtomaa-aikana se oli melko tärkeä liikenneväylä, joka yhdisti Conakryn–Nigerin ja Dakarin–Nigerin rautatiet. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Guinean joet Luokka:Nigerin vesistö
(GI)

__NOTOC__ (GI) on yhdysvaltalaisen punk rock -yhtyeen Germsin studioalbumi, jonka julkaisi Slash Records lokakuussa 1979. Merkittävänä pidetyn yhtyeen Germsin albumi oli ensimmäisiä hardcore punk -albumeita.Genius: Germs - (Gi) == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Popmatters: 7/10The Germs: (GI) -levyarvio Popmatters == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset punkalbumit Luokka:Vuoden 1979 esikoisalbumit
Oden’s

Oden’s (puhekielessä myös dens tai denssi) on ruotsalaisen tupakkavalmistaja GN Tobaccon valmistama nuuskamerkki. Oden’sia on saatavilla monena eri makuna, joista suosituin on Oden’s Cold Dry. Oden’sia myydään myös eri nikotiinimäärissä, jotka ovat 8 mg, 16 mg ja 22 mg. Cold Dry sisältää 22 mg nikotiinia yhtä grammaa kohden. Oden’s on suomalaisten eniten käyttämä nuuskamerkki. Oden’s on useita muita nuuskamerkkejä huomattavasti vahvempaa ja edullisempaa. Valmistusmaassaan Ruotsissa Oden’s sen sijaan ei ole kovin suosittu tai tunnettu nuuskamerkki, sillä monet ruotsalaiskuluttajat pitävät sitä heikkolaatuisena ja suosivat pienempiä nikotiinimääriä. == Valmistus == Oden’s valmistetaan hiotusta, seulotusta tupakasta, joka kulkee lämpökäsittelyn kautta. Oden’sin nuuskaa valmistava tehdas sijaitsee Enköpingissä, Ruotsissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * GN Tobaccon kotisivut Luokka:Nuuskamerkit
Lentopallon Suomen Cup 2017

Lentopallon Suomen Cupiin 2017 osallistui 20 miesten ja 15 naisten joukkuetta. ==Miesten Cup== 1\. kierros 22\. syyskuuta Espoo Lentis – Tammelan Ryske 3–0 25-14 , 25-16 , 25-14 2\. kierros 29\. syyskuuta Aitolahden Riento – Turun Toverit 0–3 18-25 , 16-25 , 19-25 29\. syyskuuta Espoo Lentis – Lempäälän Kisa 2–3 25-22 , 26-28 , 18-25 , 25-23 , 8-15 30\. syyskuuta Maaningan Mahti – Karelian Hurmos 0–3 14-25 , 22-25 , 18-25 3\. kierros 27\. syyskuuta Napapiirin Palloketut – Team Lakkapää 0–3 14-25 , 11-25 , 21-25 4\. lokakuuta Vantaa Ducks – Raision Loimu 0–3 21-25 , 23-25 , 18-25 7\. lokakuuta Lempäälän Kisa – Hurrikaani-Loimaa 0–3 23-25 , 19-25 , 18-25 11\. lokakuuta Lentopalloseura ETTA – Kokkolan Tiikerit 3–1 15-25 , 25-21 , 26-24 , 25-15 18\. lokakuuta Karelian Hurmos – LEKA Volley 0–3 18-25 , 14-25 , 11-25 19\. lokakuuta Akaa-Volley – Rantaperkiön Isku 0–3 21-25 , 23-25 , 17-25 22\. lokakuuta Kyyjärven Kyky – Sampo Volley 0–3 8-25 , 21-25 , 21-25 31\. lokakuuta Turun Toverit – Vammalan Lentopallo 0–3 19-25 , 17-25 , 11-25 Puolivälierät 22\. marraskuuta Team Lakkapää – Lentopalloseura ETTA 3–2 27-29 , 25-19 , 25-23 , 20-25 , 15-13 13\. joulukuuta Lentopalloseura ETTA – Team Lakkapää 3–1 24-26 , 28-26 , 25-22 , 25-23 26\. marraskuuta Rantaperkiön Isku – Vammalan Lentopallo 0–3 20-25 , 23-25 , 14-25 26\. marraskuuta Raision Loimu – Hurrikaani-Loimaa 2–3 16-25 , 25-12 , 25-21 , 24-26 , 6-15 29\. marraskuuta Hurrikaani-Loimaa – Raision Loimu 3–1 20-25 , 25-18 , 25-12 , 25-16 8\. joulukuuta Sampo Volley – LEKA Volley 3–0 29-27 , 25-13 , 25-16 13\. joulukuuta LEKA Volley – Sampo Volley 3–2 25-20 , 24-26 , 25-22 , 20-25 , 15-10 === Lopputurnaus === Välierät ja Loppuottelu pelattiin Kupittaan Palloiluhallissa. Välierät 6\. tammikuuta 2018 Lentopalloseura ETTA – Vammalan Lentopallo 1–3 20-25 , 25-18 , 16-25 , 18-25 6\. tammikuuta 2018 Sampo Volley – Hurrikaani-Loimaa 2–3 25-20 , 18-25 , 25-21 , 18-25 , 16-18 Loppuottelu 7\. tammikuuta 2018 Vammalan Lentopallo – Hurrikaani-Loimaa 3–0 25-20 , 25-21 , 25-18 ==Naisten Cup== === Lopputurnaus === Välierät ja Loppuottelu pelattiin Kupittaan Palloiluhallissa. Välierät 5\. tammikuuta 2018 HPK Naiset – LP Viesti Salo 3–1 20-25 , 25-22 , 25-22 , 25-20 5\. tammikuuta 2018 Oriveden Ponnistus – Pölkky Kuusamo 2–3 25-14 , 23-25 , 21-25 , 25-19 , 12-15 Loppuottelu 6\. tammikuuta 2018 HPK Naiset – Pölkky Kuusamo 3–0 25-15 , 25-18 , 25-17 == Lähteet == * Mestaruusliigan tulospalvelu Luokka:Vuoden 2017 lentopallo Luokka:Lentopallon Suomen Cup -kaudet
Porton Down

Porton Down on eräs Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien tutkimuskeskus. Yksikön nimi on DSTL. https://www.gov.uk/government/news/the-truth-about- porton-down Viitattu 18.3.2018. Tutkimusyksikkö avattiin vuonna 1916.https://www.theguardian.com/science/2004/may/06/science.research Viitattu 18.3.2018. Se sijaitsee Englannin Wiltshiressä. Siellä kehitettiin kemiallisia aseita, sekä valmistettiin ja tutkittiin ainakin sariini-kaasua ja CS-kaasua (ei-kuolettava kyynelkaasu), mahdollisesti myös muita myrkkykaasuja.https://www.gov.uk/government/news/the-truth-about-porton-down Viitattu 18.3.2018. ICI:n kehittämä VX-hermokaasun kaava siirtyi Porton Downin tutkimusyksikköön 1954. ICI kehitti VX:n vuonna 1952. Iso-Britannia oli tehnyt ensimmäisen ydinkokeensa samana vuonna (1952) – mutta Britannian ydinaseiden kehittely tapahtui Harwellissa ja Aldermastonissa. Kemiallisten aseiden säilytystä ja varastointia koskeva sulkusopimus määräsi sopineet maat hävittämään kemialliset aseensa vuonna 1993. Tuon jälkeen Porton Downin tutkimuslaboratorioissa on tutkittu muun muassa Ebola-virusta. ==Katso myös== *Operaatio Hurrikaani (ydinkoe) * VX * Imperial Chemical Industries ==Lähteet== *https://www.gov.uk/government/news/the-truth-about-porton-down ===Viitteet=== == Kirjallisuutta == *Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1983, osio Puolustusvoimat: Kemiallinen sodankäynti, s. 207–212. ISBN 951-1-06728-1. (sid.) Otava, Helsinki – Keuruu. 1982. (33.vsk) Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimat
Maailmanloppu ja ihmemaa

Maailmanloppu ja ihmemaa (Sekai no owari to hadoboirudo wandarando) on japanilaisen Haruki Murakamin romaani. Tarina kulkee lomittain Ihmemaassa ja Maailmanlopussa, joista kirjan nimi on peräisin. Teos on käännetty suomeksi japaninkielisestä teoksesta. == Lähteet == Luokka:Haruki Murakamin teokset Luokka:Vuoden 1985 kirjat