Fäärin kieli

Fääri (omakielinen nimi: føroyskt) on germaanisten kielten skandinaaviseen haaraan kuuluva, Färsaarilla puhuttava kieli, jota puhuvat färingit. Se on pienimpiä nykyisistä germaanisista kielistä, ja sen lähin sukulainen on islanti. Fäärin katsotaan olevan uhanalainen. Färsaarten noin 45 000 fäärin puhujan lisäksi kielellä on noin 21 000 puhujaa Tanskassa, joten yhteensä fäärin puhujia on noin 66 000.Ethnologue: Faroese Viitattu 22.1.2015 Yhdessä islannin kanssa fäärillä on eniten yhteistä muinaisnorjan kanssa. Färsaarten virallinen kieli on ollut tanska suurimman osan sen historiasta, minkä johdosta fäärin kielessä on paljon toisistaan erottuvia murteita. Fääriä alettiin kirjoittaa ensimmäisen kerran 1770-luvun alussa. Ensimmäinen fäärin kielen kielioppi julkaistiin vuonna 1811. Vuodesta 1937 lähtien sitä on käytetty kouluissa ja kirkoissa vuodesta 1938 lähtien. == Äännerakenne == === Vokaalit === etu keski taka lavea pyöreä lyhyt pitkä lyhyt pitkä lyhyt pitkä lyhyt pitkä suppea ɪ iː ʏ (yː) ʊ uː väli ɛ eː œ øː ɔ oː väljä a (aː) Vokaalit esiintyvät ainoastaan lainasanoissa. Pitkät välivokaalit ääntyvät usein diftongeina . Fäärin diftongeja ovat . === Konsonantit === Labiaalit Dentaalit/Alveolaarit Retrofleksit Palataalit Velaarit Glottaalit keskiset lateraalit Nasaalit m n ɲ ŋ Klusiilit tavalliset p t tʃ k aspiroidut pʰ tʰ tʃʰ kʰ Frikatiivit soinnittomat f s ɬ ʂ ʃ h soinnilliset v Approksimantit ɹ l j ääntyy yleensä dentaalisena kun taas voivat ääntyä dentaalisina tai alveolaarisina, tosin yleisemmin dentaalisina. Sananalkuinen voi olla dentaalinen tai alveolaarinen, kun taas vokaalin jälkeen se ääntyy yleensä postalveolaarisena. == Fäärin aakkoset == Fäärin aakkosissa on 29 merkkiä: Isot kirjaimet A Á B D Ð E F G H I Í J K L M N O Ó P R S T U Ú V X Y Ý Æ Ø Pienet kirjaimet a á b d ð e f g h i í j k l m n o ó p r s t u ú v x y ý æ ø Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan fääriksi vuonna 1948. == Kielioppi == Fäärin kielioppi on pitkälti samanlaista kuin islannissakin. Suhteessa islantiin fäärillä on kuitenkin joitain tärkeitä kieliopillisia eroja. === Substantiivi === Substantiiveilla on fäärissä kolme sukua: maskuliini, feminiini ja neutri. Ne taipuvat kahdessa luvussa (yksikkö ja monikko) ja kolmessa sijassa. Fäärin kielessä sijamuodot ovat nominatiivi, akkusatiivi ja datiivi. Erona islantiin on se, että fäärissä genetiiviä käytetään erittäin vähän, ja sen tilalla käytetään erilaisia prepositioilmauksia, kuten substantiivin määräinen muoto + hjá + datiivi omistajasta: konan hjá Peteri ('Peterin vaimo'). Substantiivien määräisyyserot tehdään sanojen erityisillä määräisillä muodoilla kuten muissakin skandinaavisissa kielissä. Esimerkkinä sanan bátur ('vene') taivutus: Yksikkö Monikko epämääräinen määräinen epämääräinen määräinen Nominatiivi bátur báturin bátar bátarnir Akkusatiivi bát bátin bátar bátarnar Datiivi báti bátinum bátum bátunum Genetiivi báts bátsins báta bátanna === Artikkeli === Fäärissä on epämääräinen artikkeli, joka taipuu suvun, luvun ja sijan mukaan. Yksikkö Monikko mask. fem. neutri mask. fem. neutri Nominatiivi ein ein eitt einir einar eini Akkusatiivi eina einar Datiivi einum eini/einari einum einum Genetiivi eins einar eins eina === Verbi === Verbit taipuvat fäärissä tekijän eli subjektin mukaan. Huomioitavaa on se, että yksikön ensimmäinen persoona päättyy preesensissä aina -i ja että monikkomuodot ovat samannäköisiä perusmuodon kanssa. Esimerkkinä verbin standa ('seisoa') taivutus: Preesens Preteriti yks. 1. standi stóð yks. 2. stendur stóðst yks. 3. stendur stóð mon. standa stóðu Osa fäärin verbeistä on heikkoja ja osa vahvoja, kuten muissakin skandinaavisissa kieleissä. === Persoonapronominit === Fäärissä on totuttu käyttämään persoonapronomineja lauseessa, vaikkakin verbi ja viimeistään asiayhteys paljastavat tekijän. Alla on listattu fäärin subjektipronominit ja niiden taivutukset. Luku Yksikkö Monikko Persoona 1. 2. 3. 1. 2. 3. mask. fem. neutri mask. fem. neutri Nominatiivi eg, jeg tú hann hon tað vit tit teir tær tey Akkusatiivi meg, mjeg teg, tjeg hana okkum tykkum Datiivi mær tær honum henni tí teimum Genetiivi mín tín hansara hennara tess okkara tykkara teirra == Lainasanat ja sanasto == Fäärissä, kuten islannissakin, on pyritty minimoimaan lainasanojen käyttö ja korostettu omakantaisia, viikinkikielistä kumpuavia sanoja. Tästä syystä sanaston oppiminen voi olla vaikeaa, koska kansainväliset sanat ovat saaneet fäärissä omia muotojaan, joita alla muutama: ein telda 'tietokone', ein teldufløga 'CD- levy', ein ljóslesari 'skanneri' Toisaalta fäärissä on sanoja, jotka ovat tanskalaista alkuperää ja niitä käytetään arkikielessä paljon enemmän kuin omakantaisia sanoja. Esimerkiksi 'polkupyörä' on tanskaksi en cykel ja fääriksi (alkuperäisesti) ein hjólhestur, mutta yleisempää on käyttää sanaa ein súkkla. Färsaarille tyypillisille luonnonilmiöille, etupäässä tuulelle, on monia nimiä riippuen muun muassa tuulen nopeudesta ja siitä, kuinka kylmältä se tuntuu. == Kielinäyte == == Katso myös == * Tanskan kielipolitiikka == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fäärin kielen analyysiohjelma netissä Luokka:Skandinaaviset kielet Luokka:Färsaarten kielet Luokka:Germaaniset kielet