EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Homo erectus

Homo erectus eli pystyihminen on sukupuuttoon kuollut nykyihmistä edeltänyt ihmislaji, joka eli eri puolilla Vanhaa maailmaa noin 1,9 miljoonaa – 50 000 vuotta sitten. Laji polveutui mahdollisesti jostakin kantapystyihmislajista, vaikkakin aiemmin on pidetty mahdollisena että sitä edeltävä laji olikin käteväihminen tai turkananihminen. Jotkut lukevat kaikki pystyihmiset samaksi lajiksi, mutta koska eri puolilta maailmaa löytyneet pystyihmisten fossiilit eroavat toisistaan huomattavasti, moni tutkija jakaa ne eri lajeiksi. Näitä ovat:Valste 2012, s. 174–175. * H. ergaster (afrikanihminen, 1,9–1,0 milj. vuotta sitten) * H. georgicus (georgianihminen, 1,8–1,7 milj. vuotta sitten) * H. erectus (pystyihminen, 1,65–0,05 milj. vuotta sitten) * H. pekinensis (pekinginihminen, 0,8–0,2 milj. vuotta sitten) * H. antecessor (euroopanihminen, 0,8 milj. vuotta sitten) Pystyihmiset hävisivät yksi kerrallaan sukupuuttoon kehittyneempien ihmistyyppien tieltä. Pisimpään ne säilyivät Jaavan saarella, mahdollisesti aina vuoteen 25 000 eaa. saakka. Nykyihmisen edeltäjän heidelberginihmisen uskotaan kehittyneen Afrikassa afrikanihmisestä, mutta on myös mahdollista, että sen esi-isä oli euroopanihminen.Valste 2012, s. 201–202. == Ominaisuudet == Pystyihminen oli nykyihmistä rotevampi, voimakkaampi ja apinamaisempi. Sen pituus oli 130–160 cm. Luultavasti se osasi valmistaa vaatteita ja käsitellä tulta sekä varastoida ruokaa. Pystyihmisen ravinto koostui pääasiassa rasvaisesta suurriistasta. Pystyihmisten aivotilavuus oli noin 950–1 100 cm³, 75 prosenttia nykyihmisen aivotilavuudesta. == Asuinalueet == Varhaiset pystyihmiset elivät Turkanajärven ja Olduvain rotkon tienoilla. Abbevillestä Ranskasta löydettiin käsikirveitä ja muita työkaluja vuonna 1836. Louis- Laurent-Marie Gabriel de Mortillet (1821–1898) nimesi ne tuottaneen kulttuurin Abbevillen kulttuuriksi. Samanlaisia työkaluja on löytynyt Olduvain rotkosta Tansaniasta yhdessä pystyihmisen luiden kanssa. == Kulttuurit == Ajan myötä pystyihmisen kulttuuri jakautui käsikirves- ja nyrkki-iskurikulttuureihin. Käsikirveskulttuurit, muun muassa Acheulin kulttuuri, levisivät Afrikasta Eurooppaan, Lähi-itään ja Etelä-Aasiaan sekä jossain määrin myös Keski- ja Itä-Aasiaan. Erään arvion mukaan Abbevillen osin hakattu kivi vaati yhden työvaiheen ja noin 25 iskua. Acheulin kulttuurille oli ominaista pisaramaisen veitsimäisen työkalun suunnittelu; erään arvion mukaan tämä työkalu vaatii 2 työvaihetta ja 65 iskua.Juha Valste, Ihmisen kehitys, Kirjayhtymä; OY Länsi- Suomi, Rauma 1991, ISBN 951-26-3654-9; kuva ja kuvateksti sivu 142 Itä- ja Kaakkois-Aasiassa käytettiin käsikirveen sijasta nyrkki-iskuria, joka sopi murskaamiseen. Nyrkki-iskuri levisi myös Pohjois-Saksaan ja Itä-Eurooppaan. == Katso myös == * Ihmisen evoluutio == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Ihmisen evoluutio Luokka:Ihmiset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Esihistorialliset nisäkkäät Luokka:Pleistoseenin sukupuuttoon kuollut megafauna
Rutenia

Rutenia on nimi niille itäisen Keski-Euroopan ja Itä-Euroopan alueille, joita ovat asuttaneet itäslaavilaiset ruteenit. Nimi tulee latinan sanasta, joka merkitsi Kiovan rusien asuttamia alueita, joita asukkaat itse kutsuivat nimellä "Руськая Земля" (Ruskaja Zemlja eli rusien maa). Alueet ovat nykyään osa Ukrainaa, Valko-Venäjää, Slovakiaa ja Puolaa. Nykyisin termin merkitys on muuttunut, ja se tarkoittaa enää Romanian pohjoisosan ja Karpaattien vuoriston välissä sijaitsevaa ennen slovakkien ja ruteenien asuttamaa aluetta, jota on nimitetty Karpatoruteniaksi. Aikoinaan alue oli ukrainalaisten asuttama osa entistä Unkaria vuodesta 907, sitten se kuului Itävaltaan ja Itävalta- Unkariin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alue liitettiin Slovakian osana Tšekkoslovakiaan, ja se muuttui nopeasti slovakinkieliseksi. Ennen toista maailmansotaa alue sai itsehallinnon ja yritti julistautua itsenäiseksikin nimellä Karpato-Ukrainan tasavalta. Unkari miehitti maaliskuussa 1939 alueen lounaisosan, mutta sodan lopulla 1944 sen sai hallintaansa Neuvostoliitto. Nykyään alue muodostaa Ukrainaan kuuluvan Taka-Karpatian alueen. ==Lähteet== Luokka:Euroopan maantiede Luokka:Ukrainan historia Luokka:Unkarin historia Luokka:Slovakian historia Luokka:Puolan historia
Tarkistussumma

Tarkistussumma () on tietotekniikassa käytetty virheen havaitsemiseen käytettävä koodi, jolla voidaan todeta, onko siirretty, ladattu tai tallennusmedialta luettu tieto ehjää vai siirto-/tallennusvirheiden sotkemaa. Tarkistussumma toimii siten, että datasta muodostetaan algoritmilla vakiokokoinen luku. Datan oikeellisuus voidaan selvittää laskemalla tarkistussumma uudelleen, ja jos se ei täsmää edellisen summan kanssa, data on virheellistä. Yksinkertaisen tarkistussumman heikkouksia on muun muassa se, että toisaalla datassa oleva virhe voi varsin helposti "kompensoida" toisen virheen ja näin kaksi toisensa kumoavaa pientä virhettä saa datapaketin näyttämään ehjältä. Yleisesti käytettyjä algoritmeja tarkistussumman laskemiseen ovat Adler-32 ja CRC, joilla virheellinen viesti voidaan havaita. Yleisiä algoritmeja tarkistussummien laskemiseksi ovat mm. Unixin cksum, CRC32. Myös joitakin kryptografisia tiivistealgoritmeja () kuten MD5 ja SHA voidaan käyttää tarkistussummana, mutta niiden tavoitteet eroavat. Yleisesti ottaen tarkistussumma, joka on laskettu esimerkiksi CRC-algoritmilla, ei voida käyttää tiivisteen tavoin koska se ei ole kryptografisesti vahva: kun useat eri viestit voivat tuottaa saman tarkistussumman tulosta ei voida käyttää tarkistamaan onko sisältö muuttunut tahallisesti (onko se väärennettyä). == Katso myös == * Hamming-koodi * Reed–Solomon-koodit == Lähteet == Luokka:Algoritmit Luokka:Dataliikenne
WAP

WAP () on käytöstä poistunut langattomien sovellusten protokolla, jonka avulla matkapuhelimella voidaan näyttää Internet-sivuja. WAP-sivujen katselemiseksi matkapuhelinlaitteilla voidaan käyttää mitä tahansa soveltuvaa tiedonsiirtotapaa, kuten tekstiviestejä, GSM-datapuhelua tai GPRS:ää. Tiedonsiirtoprotokollana WAP:issa käytetään yleensä HTTP:tä. == WAP-dokumentit ja WML == WAP-dokumentit ovat yksinkertaista hypertekstiä. Muulla hypertekstillä koodattujen dokumenttien tapaan WAP-dokumentit voivat sisältää mm. linkkejä toisiin dokumentteihin sekä WBMP-muotoisia kuvia. WAP-dokumentit kirjoitetaan käyttäen tarkoitukseen suunniteltua XML-murretta WML:ää (Wireless Markup Language). Yksi WML-dokumentti, eli korttipakka, voi sisältää useampia sivuja vastaavia kortteja. WML-dokumentteihin voi liittää erityisellä skriptikielellä kirjoitettuja lyhyitä ohjelmanpätkiä, joilla niihin voidaan lisätä monipuolista toiminnallisuutta. WAP 2.0 -standardin sivunkuvauskieli on XHTML Mobile profile, jolla voidaan katsoa matkapuhelimella HTML-dokumentteja. Pöytä- ja sylikoneisiin tarkoitetuista selaimista Opera tukee WML-sivuja suoraan, mutta muissa selaimissa voi tarvita laajennoksia. == Historia == WAP- teknologia oli yksi IT-kuplan kuumista teknologioista, josta odotettiin mullistusta erityisesti matkapuhelinmarkkinoille internetpalveluiden mobiilikäyttöön. Vuonna 1999 julkaistu Nokia 7110 oli ensimmäinen puhelin, jossa oli WAP-selain, mutta WAP jäi kuitenkin vain hypetetyksi välivaiheeksi ennen kehittyneempiin mobiilisovelluksiin siirtymistä. Esimerkiksi Nokian E- ja N-sarjan puhelimiin tuotu Nokia Series 60 -selain ei enää tukenut vuonna 2006 WAP-palveluita ollenkaan. Suomessa teleoperaattorit Elisa ja Sonera (nyk. Telia) lakkauttivat wap-palvelunsa vuoteen 2012 mennessä. Palveluntarjoajat siirtyivät tarjoamaan palveluitaan muilla alustoilla. WAP on jäänyt nimenä historiaan mm. yritysten nimissä. Esimerkkeinä kotimaiset konkurssiin mennyt Wapit ja edelleen toimiva Wapice, joka luopui itse teknologiasta. == WAP- palveluita == Suomessa oli saatavilla mm. seuraavia WAP-palveluita: * Finnkinon elokuvaliput * Postin seuranta * Meritan pankkipalvelu * Nordean sijoittajapalvelu * Alma Median uutiset (mm. Kauppalehti, Iltalehti, MTV3) * Sanoma WSOY:n uutiset (mm. Helsingin Sanomat, STT, Taloussanomat, Tietokone (lehti)) * Haluatko miljonääriksi -mobiilipeli * Veikkauksen kuponkipelit * Finnairin lentoaikataulut ja plus-palvelut * Tilastokeskuksen suhdannetietopalvelu * Ilmatieteen laitoksen sääpalvelu ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Tietoa WAP:n käyttöönotosta ja hinnoista * Liikenne ja viestintäministeriön julkaisu: Ensimmäisen aallon harjalla, tekstiviesti-, WAP- ja MMS-palveluiden markkinat 2000-2004 Luokka:Dataliikenne Luokka:Tietoliikenneprotokollat Luokka:Matkapuhelimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
KH-11

KH-11 on yhdysvaltalainen tiedustelusatelliittimalli, jota lähetettiin Maata kiertävälle radalle vuosien 1976 ja 2005 välillä. Satelliittissa oli tehokas teleskooppi, jonka oletetaan pystyneen kuvaamaan maanpintaa 15 senttimetrin tarkkuudella mikä on laskettu sen mukaan että se olisi käyttänyt 2,4 metrin läpimittaista peiliä. Siinä on ollut myös ELINT -laitteita. Satelliitin eri versioiden massa vaihteli 13 000 ja 17 000 kg:n välillä. Yhden satelliitin käyttöiän arveltiin 1970- ja 1980-luvulla olleen kolme vuotta ja kun sen polttoaine loppui, ohjattiin satelliitti tuhoutumaan ilmakehään. == Satelliitin versioita == *KH-11/6 palveli joulukuusta 1984 lokakuuhun 1995 335–758 km:n korkeudessa, minkä arvellaan johtuneen siitä, että se oli jätetty radalleen. *KH-11/7 lähetettiin radalleen lokakuussa 1987 300–1 000 km:n korkeuteen. *KH-11/8 lähetettiin radalleen marraskuussa 1988 300–1 000 km:n korkeuteen. KH-11 satelliitteja on käytetty mm. niin strategisten mannertenvälisten kuin myös keskipitkän matkan ohjusten laukaisualustojen valvontaan. CIA:n työntekijä William Kampiles myi KH-11:n teknisen käsikirjan kesällä 1977 saaden siitä luvatun 10 000 dollarin sijasta vain 3 000 dollaria. Kampiles sai teostaan 40 vuoden vankeusrangaistuksen, joka lyhennettiin 19 vuoteen. Vastaavanlainen järjestelmä on Ranskan ylläpitämä SPOT -järjestelmä, jota ylläpitää Centre National d’Etudes (CNES) Spatiales Tolousen lähellä. Kiinalla Jiangbing -satelliitteihin kuuluvat kolmannen sukupolven FSW-2 -satelliittien on sanottu vastaavan KH-11:iä kuvauskalustoltaan. == Lista laukaisuista == Satelliitti COSPAR tunnus Päivämäärä Laukaisualusta Kantoraketti KH-11 1 (Know 1) 1976-125A 12.19.1976 Va SLC-4E Titan-3D KH-11 2 (Know 2) 1978-060A 14.6.1978 Va SLC-4E Titan-3D KH-11 3 (Know 3, Crystal 3) 1980-010A 07.2.1980 Va SLC-4E Titan-3D KH-11 4 (Know 4, Crystal 4) 1981-085A 3.9.1981 Va SLC-4E Titan-3D KH-11 5 (Know 5, Crystal 5) 1982-111A 11.17.1982 Va SLC-4E Titan-3D KH-11 6 (Crystal 6) 1984-122A 4.12.1984 Va SLC-4E Titan-34D KH-11 7 (Crystal 7) 1985-F02 8.28.1985 Va SLC-4E Titan-34D KH-11 8 (Crystal 8) 1987-090A 10.26.1987 Va SLC-4E Titan-34D KH-11 9 (Crystal 9) 1988-099A 6.11.1988 Va SLC-4E Titan-34D KH-11 10 (Crystal 10) 1992-083A 28.11.1992 Va SLC-4E Titan-4 (04) KH-11 11 (Crystal 11) 1995-066A 12.5.1995 Va SLC-4E Titan-4 (04) KH-11 12 (Crystal 12) 1996-072A 20.12.1996 Va SLC-4E Titan-4 (04) KH-11 13 (Crystal 13) 2001-044A 5.10.2001 Va SLC-4E Titan-4 (04) B- KH-11 14 (Crystal 14) 2005-042A 19.10.2005 Va SLC-4E Titan-4 (04) B- KH-11 15 (Crystal 15) 2011-002A 20.1.2011 Va SLC-6 Delta-4H KH-11 16 (Crystal 16) 2013-043A 8.28.2013 Va SLC-6 Delta-4H ==Katso myös== * KH-vakoilusatelliitit * Vandenberg Air Force Base * Laukaisukeskus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Tiedustelusatelliitit
SPOT

SPOT (lyh. Satellite Pour l'Observation de la Terre) on sarja Ranskan avaruusjärjestön (CNES) kaukokartoitussatelliitteja. Satelliitteja on lähetetty toistaiseksi viisi: *SPOT 1 (laukaisu 22. helmikuuta 1986) *SPOT 2 (laukaisu 22. tammikuuta 1990) *SPOT 3 (laukaisu 26. syyskuuta 1993) *SPOT 4 (laukaisu 24. maaliskuuta 1998) *SPOT 5 (laukaisu 4. toukokuuta 2002) SPOT- satelliittien suoraan vastaanottavia maa-asemia (Direct Receiving Stations) on sijoitettuna moniin maihin: * Australia: Alice Springs * Brasilia: Cuiaba * Ecuador: Cotopaxi * Espanja: Maspalomas * Etelä-Afrikka: Hartebeesthoek * Indonesia: Pare-Pare * Intia: Hyderabad * Israel: Tel Aviv * Japani: Hatojama * Kanada: Prince Albert * Pakistan: Islamabad * Saudi-Arabia: Riad * Taiwan: Taipei * Thaimaa: Lad Krabang Päävastaanottoasemat ovat Ranskassa ja Ruotsissa * Ranska: Issus Aussaguel (SRIS-T; Toulousen lähellä) * Ruotsi: Esrangen avaruuskeskus (SRIS-K; Kiirunan lähellä) Yhdessä asemat vastaanottavat noin puoli miljoonaa kuvaa vuodessa, mikä merkitsee noin 700 kuvaa vuorokaudessa. SRIS:t ovat SPOT-järjestelmän pääasemat Ranskassa ja Ruotsissa, millä on mahdollisuus tulkita satelliittien kuvamateriaalia. SPOT-satelliitteja on viisi ja ne kiertävät maata 822 kilometrin korkeudessa 7,4 kilometriä sekunnissa. Venäjällä ScanEx-yhtiö vastaanottaa SPOT-kuvia.Astrium And ScanEx Sign An Exclusive Deal On New Spot Birds Space Mart 15.9.2010 Norjalla ja Ruotsilla on organisaation SPOT-kuvien vastaanottoon ja yksinoikeus niiden myyntiin alueellisesti. Yhdysvalloissa Spotilla on oma myyntiyhtiönsä. ==Esimerkkejä SPOT-kuvista== *SPOT 5-värikuva Australian pääkaupunki Canberra maaliskuussa 2003 * SPOT 5-värikuva: Kiinalainen Shanghain kaupunki marraskuussa 2002 *SPOT 5- mustavalkokorkokuva: Kolmiulotteinen mustavalkokuva Israelin Kuolleesta merestä *ROCSAT-2 -kuva Taiwanin pääkaupungista Taipeista 4. kesäkuuta 2004 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kaukokartoitussatelliitit
Jouko Jokisalo

Jouko Juhani Jokisalo (s. 26. kesäkuuta 1953 Pori)Veli-Matti Autio: Suomen Historiallisen Seuran matrikkeli 1875–2007, s. 71. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2007. on suomalainen historioitsija, joka työskentelee historian ja yhteiskuntaopin lehtorina Itä-Suomen yliopistossa. Hän on aikaisemmin toiminut Euroopan historian dosenttina Oulun yliopistossa vuodesta 1999. Jokisalo on erikoistunut fasismin tutkimukseen ja rasismin historiaan. Hänen vuonna 1994 ilmestynyt saksankielinen väitöskirjansa käsitteli natsi- Saksan 1930-luvun kansallissosialistista ideologiaa. Jokisalo opiskeli Humboldt-yliopistossa Saksan demokraattisessa tasavallassa vuosina 1977–1982 ja 1983–1986 sekä Marburgin yliopistossa vuonna 1990. == Vakoilu == Syksyllä 2001 Jokisalo tunnusti toimineensa Stasin agenttina vuosina 1978–1987 koodinimellä ”Boris”. Hän kertoi pelänneensä paljastumista DDR:n vuonna 1990 tapahtuneesta lakkauttamisesta lähtien, ja päätti lopulta itse kertoa asiasta TV 2:n Silminnäkijä-ohjelmassa. Stasi oli värvännyt hänet palvelukseensa 1970-luvun lopussa, kun Jokisalo opiskeli DDR:ssä. Hän vakoili tuolloin myös Saksan liittotasavallan puolella kuvaten esimerkiksi rakennuksia ja ajoneuvoja. Lisäksi Jokisalo kertoi haastatelleensa ihmisiä toimittajaksi naamioituneena sekä värvänneensä uusia vakoilijoita. Vuonna 2002 hän myönsi vakoilleensa opiskeluaikoinaan myös Neuvostoliiton turvallisuuspalvelulle KGB:lle. Jokisalo sanoi ottaneensa tehtävät vastaan ”ideologisista syistä”. == Teokset == * * * * * * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Jouko Jokisalon blogi. Kulttuurivihkot. Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset vakoojat Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hera (mytologia)

Hera () on avioliiton ja aviollisen rakkauden, hedelmällisyyden ja synnytyksen jumalatar antiikin Kreikan mytologiassa. Hera on Zeuksen sisar ja vaimo. Hera vainosi Zeuksen rakastajattaria ja yritti tappaa Herakleenkin, sillä Zeus oli Herakleen isä, mutta Hera ei ollut tämän äiti. Hera lähetti vastasyntyneen Herakleen luokse kaksi käärmettä tappamaan hänet, mutta Herakles katkaisi käärmeiden päät. Heran lapsia ovat muun muassa sodanjumala Ares ja sepäntaidon ja tulen jumala Hefaistos. Heran tunnuseläin on lehmä. Hera kuvattiin usein majesteettisena naisena päässään seppele tai diadeemi. Hänen vastineensa roomalaisessa mytologiassa oli Juno. Heran palvomiseen pyhitetty temppeli on nimeltään Heraion. Heran merkittävin kulttipaikka oli Samoksen saarella sijainnut Heraion. Sen arkeologinen kohde on nykyisin Unescon maailmanperintökohde. Toinen merkittävä Heran temppeli oli Olympian Heran temppeli. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan jumalattaret Luokka:Avioliiton jumalat Luokka:Hedelmällisyyden jumalat Luokka:Synnytyksen jumalat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Meteoriparvi

Meteoriparvella tarkoitetaan Maan ilmakehään tulevia meteoreja, jotka tulevat tietystä taivaan suunnasta tiettyinä päivinä vuodesta. Meteoriparvet ovat yleensä törmäyksissä hajonneiden isompien kappaleiden tai ohi kulkeneen komeetan jäännöksiä. Usein nämä jäännökset kulkevat samaa rataa kuin komeetta aiemmin. Maapallon kohdatessa tämän radan sille jääneet hiukkaset törmäävät Maan ilmakehään. Siihen osuminen aiheuttaa valoilmiön, ja ne näkyvät maassa tähdenlentoina. Vaikka meteoriparveen kuuluvat meteorit näkyvätkin ympäri taivasta, perspektiivistä johtuen ne näyttävät tulevan säteittäisesti jostakin tietystä taivaan kohdasta. Tätä kohtaa kutsutaan parven radiantiksi. Meteoriparvet nimetään joko sen tähdistön mukaan, jonka alueella radiantti sijaitsee (esimerkiksi Perseidit ja Perseuksen tähdistö), tai meteoriparven aiheuttaneen komeetan mukaan. Merkittäviä meteoriparvia tunnetaan parisenkymmentä. Näiden parvien maksimin aikaan nähdään 5–100 tähdenlentoa tunnissa. Jotkin parvet saattavat aiheuttaa niin sanottuja meteorimyrskyjä, jolloin aktiivisuus voi nousta tuhansiin tähdenlentoihin tunnissa. == Katso myös == * Luettelo meteoriparvista * Meteoriitti ==Aiheesta muualla== * Ursan meteorijaosto * The International Meteor Organization * Kuva perseidien meteoriparvesta. Huomaa kuinka meteorit näyttävät tulevan radiantin suunnasta (Kuva on kooste useista 30 sekunnin valotuksista kuuden tunnin aikana) * https://www.meteorshowers.org/ Luokka:Meteoroidit
Amnat Charoen (provinssi)

Amnat Charoenin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan koillisosassa Isanin alueella. Naapuriprovinsseja ovat Ubon Ratchathani, Yasothon ja Mukdahan. Idässä rajanaapurina on Laos. Provinssin pinta-ala on 3 161,2 neliökilometriä ja siellä on arviolta 276 500 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Provinssi sijaitsee Mekongjoen laaksossa. Kaksi muuta provinssin jokea ovat Lam Sae Bok ja Lam Sae Bai. == Historia == Amnat Charoen saavutti kaupungin aseman kuningas Rama III:n aikana. Aluksi sitä hallinnoitiin Nakhon Khemaratista käsin ja myöhemmin Ubon Ratchathanista. Siitä tuli oma provinssinsa 12. tammikuuta 1993, kun se erotettiin Ubon Ratchathanista. == Symbolit == Provinssin sinetin keskellä on Buddhan kuva, jota kutsutaan nimellä Phra Mongkol Ming Muang. Toiselta nimeltään Phra Yai (Iso Buddha), tämä 20 metriä korkea patsas on yksi Amnat Charoenin kaupungin pyhimpiä. Vasemmalla ja oikealla puolella on kaksi puuta, alapuolella kaksi elefanttia. Provinssin puu on Hopea ferrea. == Aluejako == Provinssi on jaettu 7 piiriin (amphoe). Piirit on edelleen jaettu 56 kuntaan (tambon) ja 653 kylään. #Mueang Amnat Charoen #Chanuman #Pathum Ratchawongsa #Phana 5. Senangkhanikhom 6. Hua Taphan 7. Lue Amnat == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Luettelo meteoriparvista

__NOTOC__ Tämä artikkeli on luettelo Suomessa näkyvistä meteoriparvista. == Tammikuu == * kvadrantidit == Helmikuu == * delta-leonidit tai δ-leonidit == Huhtikuu == * lyridit == Toukokuu == * eta-akvaridit tai η-akvaridit * eta- lyridit tai η-lyridit == Kesäkuu == * kesäkuun bootidit == Heinäkuu == * eteläiset delta-akvaridit tai δ-akvaridit * alfa-capricornidit tai α-capricornidit == Elokuu == * perseidit * kappa-cygnidit tai κ-cygnidit == Syyskuu == * alfa-aurigidit tai α-aurigidit * syyskuun perseidit * delta- aurigidit tai δ-aurigidit == Lokakuu == * draconidit tai giacobinidit * epsilon-geminidit tai ε-geminidit * leo minoridit * lokakuun camelopardalidit tai kamelopardalidit * orionidit == Marraskuu == * eteläiset ja pohjoiset tauridit * leonidit * alfa-monocerotidit tai α-monocerotidit * andromedidit == Joulukuu == * monocerotidit * sigma-hydridit tai σ-hydridit * geminidit * ursidit * coma berenicidit == Aiheesta muualla == * Ursan meteorijaoston havainto-opas * International Meteor Organization Meteoriparvet Meteoriparviluettelo
Soopeli

Soopeli (Martes zibellina) eli nokinäätä (oletetusti aiemmin *nois gen. nokiin) on näätäeläin, joka esiintyy Pohjois-Aasiassa Ural-vuoristosta läpi Siperian Mongoliaan, Kiinaan, Pohjois-Koreaan ja Hokkaidōn saarelle Japaniin. Soopeli on ollut arvokas turkiseläin, jollaisena sitä myös tarhataan. Neuvostoliitto oli maailman ainoa merkittävä soopelinnahkojen tuottaja. Soopeli on päivällä saalistava petoeläin, joka käyttää haju- ja kuuloaistiaan saaliseläimien havaitsemiseen. Näihin kuuluvat muiden muassa maaoravat, orava, hiiret sekä pienet linnut ja kalat. Pääravinnon ollessa niukkaa se syö marjoja, kasveja ja männyn siemeniä. Soopeli tekee pesänsä metsän pohjalle. Soopeli jaetaan 16 alalajiin, joista M. z. brachyura on uhanalaisin. Soopeli voi joskus risteytyä näädän eli mäntynäädän (Martes martes) kanssa: hybridistä käytetään nimitystä "kida". Soopelin nimestä on tullut yleisnimitys joidenkin eläinlajien – kuten kissojen, kaniinien ja koirien – turkiltaan tummille tai nokisen sävyisille roduille. == Soopeli Suomessa == Koska soopeli on väriltään tummempi kuin näätä, soopeleihin yhdistettiin 1900-luvun alun historiantutkimuksessa erilaiset noki-alkuiset Suomen paikannimet. Arveltiin, että Suomen muinaisen soopelikannan mukaan olisi nimetty muun muassa Nokian kaupunki ja Nokianvirta. Soopelin arveltiin kadonneen Suomesta viimeistään 1600-luvulla. Venäjän Karjalassa ja Baltiassa sitä on väitetty tavatun vielä 1800-luvulla. Sen on väitetty aiemmin esiintyneen myös Länsi-Puolassa. Nykytutkimuksessa on kuitenkin katsottu, ettei Suomessa tai sen lähialueilla ole koskaan esiintynyt soopeleitaLarry Huldén: Oliko soopeli karjalainen turkiseläin? Viipurin läänin historia II. Jyväskylä 2004., ja nois onkin todennäköisimmin viitannut majavaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Animal Diversity Web: Sable * Keskipohjanmaa 6.5.2008: Himangalla tarhataan harvinaisuutta Luokka:Näädät Luokka:Turkiseläimet
Aselaji

Aselaji on puolustushaaran (maa-, meri- ja ilmavoimat) alakäsite, tietyyn perustehtävään erikoistunut osakokonaisuus. Suomen maavoimien aselajit ovat jalkaväki, kenttätykistö sekä ilmatorjunta-, viesti-, huolto- ja pioneerijoukot. ==Aselajien ja sodankäynnin monimutkaisuuden kehittyminen== Aselajit ovat kehittyneet seuraavasti: * Napoleonin sotien aikana aselajeja, sodankäynnin funktioita oli 11 * Toisen maailmansodan aikana 20 * Persianlahden sodan aikana noin 30 ja * vuonna 2020 noin 40. Suuret muutokset edellä mainituissa vaiheissa olivat ne, että toiseen maailmansotaan mennessä sodankäyntiin tuli lisää ilmaulottuvuus, Persianlahden sotaan mennessä sähkömagneettinen spektri ja vuoteen 2020 mennessä tietoulottuvuus, kyberavaruus sekä fyysinen avaruus. Edellä mainittu kehitys merkitsee teoreettisesti samalla sodankäynnin monimutkaistumista. Jos kaikki aselajit pitää koordinoida toisiinsa, sodankäynnin johtamisen monimutkaisuus lisääntyy eksponentiaalisesti suhteessa aselajeihin, sodankäynnin funktioihin. Sodankäynti olisi siis noin 1 600 prosenttia monimutkaisempaa vuonna 2020 kuin Napoleonin aikana. ==Maavoimien taistelevat aselajit== Taistelevia aselajeja ovat: * jalkaväkijoukot Jalkaväki (ml. panssarintorjunta, kranaatinheittimistö, erilliset sissi- ja erikoisjääkäriyksiköt) * panssarijoukot * Entinen ratsuväki () eli nykyään ilmamekanisoidut\kuljetteiset joukot (Air Cavalry) ==Maavoimien tukevat aselajit== Tukevia aselajeja ovat: * kenttätykistöjoukot (tykki-, raketinheitin- ja tykistöohjusyksiköt) Kenttätykistö * ilmatorjuntajoukot (tykki-, ohjus- ja ballististen ohjusten torjuntayksiköt) Ilmatorjunta * pioneerijoukot (suluttaminen, linnoittaminen, liikkeen edistäminen ja suojelu) Pioneerit * viesti- ja esikuntajoukot Viesti * huoltojoukot (täydennykset, kunnossapito, lääkintähuolto, kuljetukset ja huoltopalvelu) Huolto == Lähteet == *
Nobelin fysiikanpalkinto

Nobelin fysiikanpalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille fyysikoille. Rahapalkinto on kymmenen miljoonan Ruotsin kruunun suuruinen, ja palkintoon kuuluu lisäksi Erik Lindbergin suunnittelema kultainen mitali. Palkintosummaa pienennettiin 2012, mutta se palautettiin ennalleen vuonna 2020. Summan reaaliarvon vaihteluväli alkuperäiseen verrattuna on ollut 29–140 prosenttia. == Mitali == Mitalin kääntöpuolella on kuvio, jossa Isistä muistuttava jumalatar nousee esiin pilvistä pitäen kädessään runsaudensarvea. Isiksen kasvot ovat ilmeettömät ja hänen päänsä päällä olevaa huntua pitelee ”tieteen genius”. Mitaliin on kaiverrettu latinankielinen teksti Inventas vitam juvat excoluisse per artes. Vapaasti suomennettuna kirjoitus tarkoittaa: ”He, jotka paransivat taidoillansa elämää Maan päällä.” Sanat on lainattu Vergiliuksen Aeneis-teoksen kuudennen laulun 663. säkeestä. ==Katso myös== *Luettelo Nobelin fysiikanpalkinnon saaneista == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Nobel-säätiö – Viralliset sivut * Facts on the Nobel Prize in Physics * Fysiikan Nobel-palkinnon voittajien esittely * Suomenkielinen tiivistelmä fysiikan Nobel-palkinnon myöntämisperusteista kullekin palkitulle vuoteen 2003 (yksityishenkilön sivu, Archive.org) fysiikka Luokka:Fysiikan palkinnot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nobelin kemianpalkinto

__NOTOC__ Nobelin kemianpalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel- palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille kemisteille. Palkintoa ei jaettu vuosina 1916, 1917, 1919, 1924, 1933, 1940, 1941 eikä 1942. Ensimmäisen ja toisen maailmansodan takia Nobelin palkintoja jätettiin jakamatta. Lisäksi säännöt sanovat, että jos kyseisenä vuonna mikään ehdokkaista ei täytä ehtoja, palkintosumma tulee säästää seuraavalle vuodelle. Nuorin palkinnon saaja oli 35-vuotias Frédéric Joliot vuonna 1935, vanhin John B. Goodenough vuonna 2019. Frederick Sanger ja Barry Sharpless ovat saaneet palkinnon kahdesti. Palkintoon kuuluu mitali, diplomi ja huomattava rahapalkinto. Vuonna 2019 palkintosumma oli 9 miljoonaa Ruotsin kruunua. Mitalin on suunnitellut Erik Lindberg. Siinä on kaksi naishahmoa: Isistä muistuttava luonnon jumalatar nousee pilvien keskeltä, ja Tieteen henki kohottaa jumalattaren huntua paljastaen tämän kasvot. Mitaliin on kaiverrettu teksti Inventas vitam iuvat excoluisse per artes, palkinnon saajan nimi sekä sen myöntäjän, Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian, latinankielinen nimi muodossa REG. ACAD. SCIENT. SUEC. Mitalin toisella puolella on Alfred Nobelin kasvokuva ja hänen syntymä- ja kuolinvuotensa. ==Katso myös== *Luettelo Nobelin kemianpalkinnon saaneista == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Nobel-säätiö – Viralliset sivut *Kemian Nobel-palkinnon voittajien esittely Luokka:Kemian palkinnot kemia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Haapalehto

Haapalehto on Oulun kaupunginosa Oulujoen pohjoispuolella noin viisi kilometriä keskustasta itään. Haapalehdossa asuu noin 2 500 asukasta. Kaupunginosa on rakennettu pääosin 1970-luvulla. Alueella on lähinnä omakoti- ja rivitaloja. Haapalehdon alueella on huoltoasema, kaksi kauppaa, grillikioski sekä päiväkoti. Lisää lähipalveluja on Myllyojan ostoskeskuksessa. Myllyojan suuralueeseen kuuluva Haapalehto jakaantuu kahteen osa-alueeseen, Ylä-Haapalehtoon ja Ala-Haapalehtoon, jotka tunnettiin aluksi nimillä Haapalehto I ja Haapalehto II. ==Ylä-Haapalehto== Eteläisempi Ylä- Haapalehto sijaitsee lähellä Hiukkavaaran entistä kasarmialuetta. Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakotitaloja eri vuosikymmeniltä, rivitaloyhtiöitä on lähinnä Haapalehdontien ympärillä. Ylä-Haapalehdon alue on rakennettu täyteen muutamia tontteja lukuun ottamatta. Alueen harvoista yrityksistä kenties tunnetuin on Haapalehdontien varrella sijaitseva grillikioski Lehto-Grilli. ==Ala-Haapalehto== Laaja Ala-Haapalehdon alue sijoittuu Ruosteojan, Maanmittarintien, Parkkisenkankaantien ja Vaalantien rajaamalle alueelle. Lisäksi alueeseen kuuluvat Maanmittarintietä risteävien teiden koillispäät. On tulkinnanvaraista, kuuluvatko myös Kulma-, Löyly- ja Sivutie Ala-Haapalehtoon. Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakoti- ja rivitaloja. Alueella on kaksi päivittäistavarakauppaa. Näistä toinen on Suomen sadas Lidl-myymälä, joka avattiin 15. kesäkuuta 2006. Taitoluistelija Susanna Pöykiö on kotoisin Ala-Haapalehdosta. Ala-Haapalehdon aluetta halkoo pitkään rossipolkuna tunnettu pyörätie. Alueella on kaksi urheilukenttää, joiden molempien vieressä on talvisin mäenlaskupaikkana käytettävä täyttömaasta muodostettu mäki. Alueella sijaitsi 1980-luvulla myös koulu, Haapalehdon ala- aste, joka kattoi peruskoulun luokat 1 ja 2. ==Kuvia== File:Lidl Oulu Haapalehto -1B-2.jpg|Lidl-myymälä Haapalehdon lounaisosissa. File:Maanmittarintie Ala-Haapalehto.jpg|Maanmittarintietä Ala-Haapalehdossa. File:Pinturitie Ala-Haapalehto.jpg|Pinturitien omakotitaloaluetta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat
Kyrkösjärvi

Kyrkösjärvi on Kyrönjoen tulvien säännöstelemiseksi rakennettu tekojärvi. Se kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen ja sijaitsee Seinäjoen ja Ilmajoen rajalla.Facta2001, WSOY 1981, 7. osa, palsta 450 Kyrkösjärven tekojärven vesipinta-ala on 640 hehtaaria, ja sen valuma-alue on 82 000 hehtaaria. Alun perin järvi oli 1960-luvulla pieni soinen lampi, mutta ruoppauksen ja Seinäjoen uudelleenohjaamisen jälkeen siitä tuli tulvavesien säännöstelyallas. Allas täytettiin ensimmäisen kerran 1980. Rantaviivaa järvellä on noin 19 kilometriä. Kyrkösjärven padon yhteydessä keskussairaalan Y-talon kohdalla on Kyrkösjärven voimalaitos, jonka putouskorkeus on 42 metriä, rakennusvirtaama 20 m³/s ja koneteho 7,3 MW. Voimalaitokselta vesi johdetaan 1,4 km:n pituiseen tyhjennystunneliin, joka kulkee sairaala-alueen alla ja päättyy Seinäjokeen lähellä kaupungin keskustaa. Järven rannalla on uimapaikka ja kauempana turvevoimala, joka tuottaa vastapaineprosessilla sähköä ja kaukolämpöä. Järven rannoilla kasvaa lähinnä havumetsää, mutta paikoin rannat ovat räme- ja sekametsävaltaisia. Vesi on ruskehtavaa humuspitoista, soista vettä. Kyrkösjärvellä on myös paljon suuria ajelehtivia ja paikoilleen jumittuneita turvesaarekkeita sekä turvelauttoja. ==Kalastus Kyrkösjärvellä== Kalastusta on Kyrkösjärvellä harjoitettu jo kymmenien vuosien ajan. Järvi tunnetaan erityisen hyvin kuhan vetouistelusta ja ison hauen virvelikalastuksesta. Kyrkösjärven kuhakanta on viime vuosien aikana pysynyt samanlaisena. Keskimääräinen kuha painaa noin 600 grammaa, mutta Kyrkösjärvestä saadaan vuosittain 5–8-kiloisiakin. Lisäksi järveen on istutettu kirjolohta. Järven ahvenet ovat pienikokoisia, mutta niitä on paikoin runsaasti. Talvella järvestä pilkitään pääosin ahventa. Tunnetuimmat kalapaikat ovat Kyrkösjärven keskellä sijaitseva kapeikko, voimalasta tuleva lämpövesiputki sekä pohjoispuolen uimarannat. == Vesiliikenne Kyrkösjärvellä == Kyrkösjärveä käytetään yleisesti veneilyyn ja melomiseen. 1970-luvulla tehdyssä hankesuunnitelmassa Kyrkösjärven tekojärven odotettiin monipuolistavan Seinäjoen seudun urheilua, kun se toisi mukanaan melonnan, soudun ja purjehduksen. Odotukset ovat toteutuneet purjehdusta lukuun ottamatta. Kyrkösjärven veneily perustuu lähinnä kalastukseen. Uusin venelaituri valmistui vuonna 2015 Seinäjoen asuntomessuilleSeinäjoen asuntomessujen loppuraportti . Kyrkösjärven tekojärveä on käytetty melontaan koko sen historian ajan. Melonnan puitteet nousivat uudelle tasolle vuonna 2017, jolloin melontaseura Kyrönjoen Koskihäjyt käynnisti Kyrkösjärven melontaelämyshankkeen. Hankkeeseen kuuluu neljän vajan melontakeskus, suuri laituri ja 20 kilometrin mittainen Kyrkösjärven vesielämysreitti. Manner- Suomen maaseutuohjelmaan kuuluva 150 000 euron hanke valmistuu kesällä 2018. Hankkeessa annetaan myös nimet yli 30:lle Kyrkösjärven saarelle ja luodolle. Aikaisemmin vain Kyrkösjärven suurimmalla saarella on nimi, Perämäki. == Lähteet == * (Arkisto, Ympäristö.fi) *Orrenmaa, Anssi: Kyrönjoen tulvasota, Länsi-Suomen ympäristökeskus, 2004 === Viitteet === Luokka:Seinäjoen järvet Luokka:Ilmajoen järvet Luokka:Suomen tekojärvet Luokka:Kyrönjoen vesistö
Sievert

Sievert (tunnus Sv, [si:vert]) on SI-järjestelmän mukainen (säteilyn) ekvivalenttiannoksen eli säteilyannoksen yksikkö. Sievert kuvaa ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta toisin kuin gray, joka on absorboituneen annoksen yksikkö. Sievert on nimetty ruotsalaisen säteilysuoja-asioiden asiantuntijan Rolf Sievertin mukaan. Yhden sievertin henkilöannoksen arvioidaan aiheuttavan ihmisessä kuolemaan johtavan syövän tämän elinaikana noin 5 %:n todennäköisyydellä. Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla. Suomalaisen keskimääräinen säteilyannos on 5,9 mSv vuodessa. == Muita säteilyn yksiköitä == Rem on vanhentunut ekvivalenttiannoksen yksikkö, jonka sievert on korvannut. Yksi rem on sama kuin 0,01 Sv. Aktiivisuuden yksikkö on becquerel. Aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtainen. Annosnopeus ilmaisee säteilyannoksen määrän aikayksikköä kohden. Annosnopeuden yksikkö on sievertiä tunnissa (Sv/h). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Säteilyannoksen yksiköt Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Gray

Gray (tunnus Gy, lausutaan [grei]) on SI-järjestelmän mukainen absorboituneen annoksen yksikkö. Gray ilmaisee joulen energian kohdistumista kilogramman massaan. Ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta puolestaan kuvaa sievert, joka on säteilyn ekvivalenttiannoksen eli säteilyannoksen yksikkö. Aktiivisuuden yksikkö on becquerel. Gray on nimetty Louis Harold Grayn mukaan. Absorboituneelle annokselle on olemassa myös vanhentunut yksikkö rad, joka ei kuulu SI-järjestelmään. Yksi Gy on sama kuin 100 rad. Ihmiskehossa yksi röntgen gammasäteilyä aiheuttaa noin 0,01 Gy suuruisen absorboituneen annoksen.Measures Relative to the Biological Effect of Radiation Exposure == Annoksen vaikutus == * alle 1 graytä eli alle 100 radia, ei hengenvaarallinen * 1–2 grayta: keskivaikea säteilysairaus tuntien–viikkojen kuluessa * 2–6 grayta vakava säteilysairaus, ei yleensä tapa, jos tehokas, asiantunteva hoitohttp://jrsc.cumc.columbia.edu/pdfs/pcktcard.pdf * 2,5–4,5 grayta 50 % kuoleehttp://web.archive.org/web/20060617160825/http://www.nd.edu/~nsl/Lectures/phys20061/pdf/19.pdfhttp://www.equitainer.com/Resources/Equine/Download/Misc/X-Ray- Permitted-Dose.pdf * 6–8 grayta: suuri kuolleisuus joka tapauksessa * 8 grayta tappaa lähes varmasti * 10 grayta: kukaan ei ole selvinnyt hengissä * 30 grayta: säteily tappaa minuuteissahttp://www.doh.state.fl.us/chd/volusia/EH/ehmobile/ehpreparedness/radiationguidembl.html == Lähteet == Luokka:Säteilyannoksen yksiköt Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt
Becquerel

Becquerel (tunnus Bq, lausutaan [bekrel]) on SI-järjestelmän mukainen (säteilyn) aktiivisuuden yksikkö. Radioaktiivisen aineen aktiivisuus on 1 Bq silloin, kun ainemäärässä hajoaa keskimäärin yksi atomi sekunnissa. Yksikkö becquerel on nimetty radioaktiivisuuden tutkijan Henri Becquerelin mukaan. Säteilyn aktiivisuuden vanha yksikkö on curie (Ci), 1 Ci = 37 GBq Ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta kuvaa sievert ja absorboituneen annoksen yksikkö on gray. Aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtaista. == Lähteet == Luokka:Radioaktiivisuuden yksiköt Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt
Ekvivalenttiannos

Ekvivalenttiannos kuvaa ionisoivan säteilyn aiheuttamaa säteilyannosta ja nimenomaan sen biologista vaikutusta. Fysikaalista säteilyannosta kuvaa absorboitunut annos (säteilyenergia kohteen massaa kohti). Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla. Ekvivalenttiannoksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö on sievert. Kun painotuskerroin on 1, vastaa yksi sievert yhtä graytä. Elimen absorboima ekvivalenttiannos (H) saadaan kertomalla säteilylajin R aiheuttama absorboitunut annos (DR) säteilylajin vaarallisuutta kuvaavalla painotuskertoimella (wR). Kun elimeen absorboituu useamman tyyppistä säteilyä, ekvivalenttiannos voidaan ilmaista summalausekkeena: H=\sum_{R}w_RD_{R} \\!. Painotuskertoimelle wR on eri säteilylajeille määritelty seuraavat arvot: * wR = 1 : fotonit, esimerkiksi röntgen- ja gammasäteily * wR = 1 : elektronit, esimerkiksi beetasäteily, sekä myonit * wR = 5 : neutronit, joiden energia on alle 10 keV tai yli 20 MeV, sekä protonit lukuun ottamatta rekyyliprotoneja * wR = 10 : neutronit, joiden energia on välillä 10 – 100 keV tai 2 – 20 MeV * wR = 20 : neutronit, joiden energia on välillä 100 keV – 2 MeV, sekä alfasäteily ja fissiossa syntyneet ytimet. Ionisoivaa säteilyä lähettävän kappaleen aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtaista. Ekvivalenttiannosnopeus (equivalent dose rate) mittaa ekvivalenttiannoksen kertymisnopeutta ajan suhteen. Se ilmaisee, kuinka nopeasti säteilyn biologinen vaikutus kertyy tiettyyn kohteeseen. Ekvivalenttiannosnopeuden yksikkö on sievert per sekunti (Sv/s) tai sievert per tunti (Sv/h) == Ihmisten saama säteilyannos Suomessa == Suomalaisen saama säteilyannos on keskimäärin 5,9 mSv vuodessa: * sisäilman radon 4 mSv vuodessa * röntgentutkimukset 0,72 mSv vuodessa * maaperä ja rakennusmateriaalit 0,45 mSv vuodessa * kosminen säteily 0,33 mSv vuodessa * ravinto ja juomavesi 0,3 mSv vuodessa * lentomatkustus 0,05 mSv vuodessa * isotooppitutkimukset 0,04 mSv vuodessa * ydinonnettomuudet ja ydinasekokeet 0,01 mSv vuodessa Säteilysairauden aiheuttaa kerralla saatu noin 1000 mSv annos. == Annosnopeuksia ja niiden aiheuttamia toimenpiteitä == * 0,1–0,2 µSv/h: luonnon normaali taustasäteily * 5 µSv/h: Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden aiheuttama suurin annosnopeus Suomessa * 10 µSv/h: turhaa ulkona oleskelua tulisi välttää * 100 µSv/h: ihmisiä kehotetaan suojautumaan sisälle ==Muita yksiköitä== Ekvivalenttiannokselle on myös SI-järjestelmään kuulumaton yksikkö rem (tunnus rem), jonka koko on 0,01 Sv. == Katso myös == *Ominaisabsorptionopeus *Efektiivinen annos *Annosnopeus *Absorboitunut annos == Lähteet == Luokka:Suureet Luokka:Radioaktiivisuus Luokka:Säteily
Annosnopeus

Annosnopeus ilmaisee säteilyannoksen määrän aikayksikköä kohden ja se ilmoitetaan mikrograyna tunnissa (μGy/h) tai ekvivalenttiannosnopeutena sievertiä sekunnissa (Sv/s), tavallisimmin kuitenkin sievertiä tunnissa (Sv/h) tai vuodessa (Sv/a). Annosnopeutta käytetään yleensä kuvaamaan, kuinka vaarallista on oleskelu tietyssä paikassa tietynlaisen säteilyn kohteena. == Katso myös == *Ekvivalenttiannos *Ominaisabsorptionopeus *Efektiivinen annos *Absorboitunut annos == Lähteet == Luokka:Suureet Luokka:Radioaktiivisuus Luokka:Säteily
Absorboitunut annos

Absorboitunut annos (tunnus D) on fysikaalinen suure, joka kuvaa ionisoivan säteilyn aiheuttamaa todellista säteilyannosta kohdeaineessa. Absorboituneella annoksella ilmoitetaan, kuinka suuren energiamäärän säteily on jättänyt kohdeaineeseen massayksikköä kohden, joten suureen yksikkö on joulea/kilogramma (J/kg), josta käytetään nimitystä gray (tunnus Gy). Gray on yleensä liian suuri yksikkö, joten yleisemmin käytetään yksiköitä milli- tai mikrogray. Matemaattisesti merkittynä absorboitunut annos saadaan kaavalla: :D=\frac{\Delta\,E}{\Delta\,m}, jossa E on säteilyn energiamäärä ja m on absorboivan kohteen massa. Absorboituneen annoksen suure on myös kerma (engl. kinetic energy released per unit mass; tunnus K), joka kuvaa varauksettomien hiukkasten (kuten fotonien ja neutronien) sekundaarihiukkasiin luovuttamaa liike-energiaa väliaineen massayksikköä kohti. Suure ilmakerma (Ka) on varauksettomien ionisoivien hiukkasten ilma‐alkiossa tuottamien varauksisten hiukkasten syntyhetken liike‐energioiden summa jaettuna ilma‐alkion massalla. Ekvivalenttiannos puolestaan kuvaa säteilyn aiheuttamaa biologista vaikutusta. Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla. Ionisoivaa säteilyä lähettävän kappaleen aktiivisuuden vaikutus vieressä olevaan kappaleeseen absorboituneeseen säteilyannokseen on ainekohtaista. Eri materiaalit absorboivat säteilyä eri määriä. ==Säteilyannoksen vaikutuksia== Absorboitunut säteilyannos saa aikaan näkyviä vaikutuksia elävässä kudoksessa ja myös kiinteissä kuolleissa materiaaleissa, kuten puussa. Puun sisäinen rakenne haurastuu (selluloosakuidut hajoavat) hieman 1 miljoonan grayn säteilyannoksella ja puun rakenne hajoaa täysin 6 MGy annoksella.Puun rakenne ja ominaisuudet, Prof. Pentti Kettunen, Tampereen teknillinen yliopisto, Materiaaliopin laitos, Tampere, 2004 Vastaavia ilmiöitä on havaittavissa esimerkiksi muoveilla. Elävässä kudoksessa säteily aiheuttaa vaurioita paljon pienemmällä annosmäärällä. Ihmisellä koko ruumiseen kohdistuva noin 6 grayn kerta-annos tuhoaa luuytimen, mikä johtaa kuolemaan joidenkin päivien kuluessa. Röntgentutkimuksessa saatavat annokset ovat 1,4 milligrayn luokkaa. ==Muita yksiköitä== Absorboituneelle annokselle on myös SI-järjestelmään kuulumaton yksikkö rad (tunnus rad). Yksi rad on 0,01 Gy, eli :1 Gy = 100 rad. == Lähteet == Luokka:Suureet Luokka:Radioaktiivisuus
Säteilyannos

Säteilyannos voi tarkoittaa seuraavia suureita: *Absorboitunut annos, ionisoivan säteilyn energiamäärä massayksikköä kohti; yksikkö on gray (Gy) *Ekvivalenttiannos, ionisoivan säteilyn aiheuttama biologinen vaikutus tietylle kudokselle; yksikkö on sievert (Sv) *Efektiivinen annos, ionisoivan säteilyn aiheuttama terveydellinen kokonaisvaikutus; yksikkö on sievert (Sv) Luokka:Täsmennyssivut
Peräkkäishaku

Tietojenkäsittelytieteessä peräkkäishaku eli lineaarihaku on yksinkertainen hakualgoritmi, joka etsii arvoa taulukosta käymällä sen läpi alkio alkiolta. Toisin kuin puolitushaku tai interpolaatiohaku, peräkkäishaku ei vaadi, että alkiot ovat suuruusjärjestyksessä. Peräkkäishaku yleistyy jokaiselle tietorakenteelle, jonka alkiot voidaan luetella yksi kerrallaan (iteroituva tietorakenne) ja jonka alkioille on määritelty yhtäsuuruus. == Algoritmi == Peräkkäishaun periaate voidaan muotoilla seuraavasti: * Jos taulukon ensimmäinen alkio on etsitty arvo, palautetaan sen indeksi eli 0. * Jos taulukon toinen alkio on etsitty arvo, palautetaan sen indeksi eli 1. * Toistetaan vastaavasti kolmannelle alkiolle, neljännelle alkiolle... * Jos viimeinenkään alkio ei ole etsitty arvo, palautetaan ”ei löytynyt” eli –1. Seuraava on pseudokoodina toteutettu peräkkäishakualgoritmi, joka kertoo arvon x indeksin taulukossa T: T: taulukko [0 ... n – 1] n: taulukon pituus eli alkioiden lukumäärä x: etsittävä arvo Palauttaa: * indeksin i ensimmäiseen alkioon, joka on yhtä suuri kuin x (eli jos x = T[i]) * –1, jos arvoa ei löydy function peräkkäishaku(T, n, x) for i := 0 to n – 1 do if T[i] = x then return i end if end for return –1 end function == Suorituskyky == Peräkkäishaun asymptoottinen suoritusaika on kertaluokkaa O(n). Jos oletetaan että haettava alkio esiintyy taulukossa, niin sen etsimiseen satunnaisesti järjestetystä n:n pituisesta taulukosta tarvitaan keskimäärin n / 2 vertailua. Parhaimmassa tapauksessa, jossa etsitty alkio on taulukon ensimmäinen alkio, tarvitaan yksi vertailu. Pahimmassa tapauksessa, jolloin etsitty alkio ei esiinny taulukossa lainkaan, algoritmi tekee syötteen pituuden verran eli n kappaletta vertailuja. Samat luvut pätevät jokaiselle tietorakenteelle, jossa seuraavaan alkioon siirtyminen vie aina saman verran aikaa. == Erityissovelluksia == Peräkkäishaku yhdistettynä tietuealkioihin mahdollistaa ajassa O(n) toimivan hakurakenteen eli assosiaatiotaulun toteuttamisen lähes minkä tietorakenteen avulla tahansa. Esimerkkitoteutus taulukkona: record Alkio key: avain, jonka perusteella arvoja noudetaan ja jolle on määritelty yhtäsuuruus value: arvo, varsinainen tietoalkio end record T: taulukko, jonka alkiot ovat tyyppiä Alkio n: taulukon pituus k: haettava avain function lookup(T, n, k) for i := 0 to n – 1 do if T[i].key = k then return T[i].value end if end for return ei löytynyt end function Tehokkaampia hakurakennetoteutuksia ovat hajautustaulu ja tasapainoinen hakupuu. == Katso myös == === Hakualgoritmeja === * Puolitushaku * Interpolaatiohaku === Peräkkäishakuun soveltuvia tietorakenteita === * Taulukko * Linkitetty lista === Tehokkaampia hakuja mahdollistavia rakenteita === * Hakupuu * Punamusta puu * Hajautustaulu Luokka:Algoritmit
Kas-Pin

Kas-pin on hankasalmelaisen Kaarlo Valkosen esittelemä suomalainen taistelulaji, joka yhdistää puukkotekniikoita ja itämaisia taistelutekniikoita. Lajilla on Valkosen mukaan pitkä historia, mutta sen alkuperästä ja muusta historiasta ei ole tuotu julkisuuteen muuta kuin Valkosen kertomukset. Lajia harjoitetaan myös Hankasalmen ulkopuolella yhdeksällä muulla paikkakunnalla. == Tarinat lajin historiasta == Valkosen kertomien tarinoiden mukaan kas-pin-taistelutaito on kulkenut Valkosen suvussa vuosisatoja, yli 30 sukupolven ajan. Kas-pinin kerrotaan saaneen nimensä Kasi-nimisestä kalliosta, jolla taitoa harjoiteltiin. Toinen annettu selitys nimen historialle on puukkoharjoituksissa syntyvästä kahdeksikon muotoisesta liikeradasta. Kaspin on myös sukunimi. Kaarlo Valkosen kotipaikkakunnalla näihin tarinoihin suhtaudutaan epäilevästi, eikä niille olekaan esitetty muuta lähdettä kuin Kaarlo Valkosen kertomukset. Seuran mukaan Valkonen oli viimeinen lajin hallinnut henkilö. == Perustietoa == Kas-pin lähtee itsepuolustuslajien valtavirrasta poiketen aseharjoituksena. Perusaseena käytetään puukkoa ja aseeton taistelu opitaan siinä sivussa. Lajiin kuuluu myös Riihioppi, joka on pimeässä taistelun harjoittamista. Lisäksi lajissa pystyy erikoistumaan useisiin aseisiin. Taistelussa pyritään vastustajan lukitsemiseen mahdollisimman nopeasti ja suoraviivaisesti. Pääteemoja on neljä: Hermot, Hipaisu, Enkelin kosketus ja Näkymätön käsi (enkelin kosketusta ja näkymätöntä kättä ei kukaan voi toiselle opettaa, vaan ne tulevat ajan kanssa ja harjoittelun kautta). == Aseet == Kas-pinissa käytettäviä aseita ovat muun muassa: * Heittoaseet * Karhukeihäs * Karttu * Keihäs * Kirves * Miekka * Puukko * Sirppi * Sotilasvanhus – epäkesko keppi * Sotilaspoika * Remmi eli Remeli == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kas-Pin - Lajikuvaus – Kamppailulajit.net - Kamppailulajit Suomessa * Kas-Pin Finland Suomalainen sotilastaito – kaspin.net * Viimeinen soturi - YLE Elävä Arkisto Luokka:Taistelulajit
Qitai

Qitai (, ) on piirikunta Kiinan Sinkiangin uiguurien autonomisen alueen Changjin hui-kiinalaisten autonomisessa prefektuurissa. Piirikunnan pinta-ala on 16 709 neliökilometriä. Väkiluku vuonna 2010 oli 210 566. Piirikunnan keskus on Qitain suurkunta (奇台镇). Qitaissa on esimerkiksi Kiinan tiedeakatemian astronominen tutkimusasema ja sinne rakennetaan tähtitieteen ja tieteen koulutuskeskus. Qitaihin rakennetaan myös uusi, maailman suurimpiin kuuluva, halkaisijaltaan 110-metrinen, monikanavainen radioteleskooppi. == Neuvostoliittoa seurannut kuunteluasema== Vuosikymmeniä aiemmin, Kiina ja Yhdysvallat pääsivät vuonna 1978 periaatteelliseen sopimukseen kuunteluasemien perustamisesta Neuvostoliiton rajalle. Huhtikuussa 1979 varapääministeri Deng Xiaoping ilmoitti, että kiinalaisten pitäisi operoida näitä asemia ja että tiedot pitäisi jakaa Kiinan kanssa. Kiina ja Yhdysvallat pääsivät lopulliseen sopimukseen tammikuussa 1980 kahden kuunteluaseman rakentamisesta, toisen Qitaihin ja toisen Korlaan. Rakennuttamisen ja laitteiston toimittamisesta vastasi CIA:n signaalitiedustelutoimisto, Office of SIGINT Operations (OSO), mikä koulutti kiinalaisen henkilökunnankin, mikä on ollut koulutuksessa myös Yhdysvalloissa San Franciscon lähellä. Korlaan ja Qitaihin asennettu laitteisto oli alun perin tarkoitettu hankkimaan tietoja Neuvostoliiton ohjuskokeista Tjuratamissa Araljärven lähellä ja ydinasekokeista Sary Shaganissa Semipalatinskin lähellä. Myös muiden sähköisen tiedustelun lajien, kuten viestiliikennetiedustelun (COMINT) ja sähköisen tiedustelun (ELINT) arvellaan kuuluvan asemien ohjelmaan. ==Lähteet== Luokka:Xinjiangin maantiede Luokka:Kiinan piirikuntatason alueet