EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Danğaran piiri

Danğaran piiri () on hallintopiiri Xatlonin maakunnassa Tadžikistanissa. Sen keskus on Danğaran taajama. Piirin pinta-ala on 2 000 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 165 270 asukasta. Danğaran piiri rajoittuu pohjoisessa Norakin kaupunkiin sekä idässä Temurmalikin ja Vose’n, etelässä Farxorin ja lännessä Vaxšin, Kūšonijonin, Abdurahmoni Džomīn ja Jovonin piireihin. Se sijaitsee Vaxšvuorten lounaisrinteillä. Lännessä ovat Tiraktoğ- ja Sarsarak- ja idässä Moronvuoret. Vuorten korkeus on keskimäärin 1 500–2 000 metriä. Niiden välissä sijaitsee Danğaran aro, jonka eteläosa on 500 metriä merenpinnan yläpuolella. Hyötykaivannaisiin kuuluvat vuorisuola, kalkkikivi ja rakennusaineet. Seudun ilmasto on mantereinen. Kesät ovat kuumia ja kuivia ja talvet leutoja. Tammikuun keskilämpötila on 0–2 ja heinäkuun 26–28 astetta. Vuotuinen sademäärä on 400–500 millimetriä. Vuorilla ilmasto on viileämpi ja sademäärä suurempi. Piirin läpi virtaa Surxobin sivujoki Tohir. Luoteisrajalla on Vaxšjoki ja pohjoisessa Norakin tekojärvi. Vuonna 1932 perustetun piirin nimenä oli aluksi Oqsun piiri, kunnes sen keskukseksi tuli vuonna 1936 Danğara. Siihen kuuluu Danğaran kaupunkikunta ja 8 maalaiskuntaa: Ismat Šafirov, Korez, Lohur, Lolazor, Oqsu, Pušing, Sangtūda ja Sebiston. Kaupunkiväestön osuus on 14 prosenttia. Danğarasta on maantie- ja rautatieyhteydet Dušanbehen, Boxtariin ja Kūlobiin. Maakunnan keskukseen Boxtariin on matkaa maanteitse 76 ja maan pääkaupunkiin Dušanbehen 116 kilometriä. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on keskittynyt viljan, puuvillan, vihannesten, hedelmien ja viinirypäleiden viljelyyn sekä karjanhoitoon ja silkin tuotantoon. Keinokasteluun saadaan lisävettä Vahšjoesta tunnelia pitkin. Piirissä on puuvilla-, jalkine-, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta sekä vesivoimalaitoksia. Danğara on Tadžikistanin presidentin Emomali Rahmonin sekä monien poliitikkojen ja korkeiden virkailijoiden kotipaikka, mikä on tuonut seudulle huomattavia investointeja. Piirikeskuksessa toimii vuonna 2013 avattu yliopisto, lääketieteellinen opisto ja yliopisto sekä musiikki- ja draamateatteri. Historiallisia kohteita ovat muinaiset asuinpaikat ja linnoitukset sekä merkkihenkilöiden mausoleumit. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Danğaran piirin sivusto Luokka:Tadžikistanin piirit
Santeri Pulkkinen

Santeri Pulkkinen (s. 6. maaliskuuta 2000 Ylikiiminki) on suomalainen pesäpalloilija. Toikka edustaa Ykköspesiksessä pelaavaa Simon Kiriä. Pulkkinen on Kiimingin Urheilijoiden kasvati ja pelasi ensimmäisen ammatti ottelunsa Oulun Lipon kakkosjoukkueessa Suomensarjassa kaudella 2016. Pulkkinen pelasi seuraavat kolme kautta Oulussa, vaihdellen Lipon edustusjoukkueen ja Suomensarjan joukkueen välillä. Pulkkinen pelasi ensimmäisen Superpesis ottelunsa kauden 2019 Superpesiskarsinnoissa Siilinjärven Pesistä vastaan. Pulkkinen siirtyi Simon Kirin leiriin kaudeksi 2020. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Simon Kirin pelaajat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alexis Monney

Alexis Monney (s. 8. tammikuuta 2000) on sveitsiläinen alppihiihtäjä. Hän on joukkuealppiyhdistetyn MM-hopeamitalisti, syöksylaskun MM-pronssimitalisti ja nuorten maailmanmestari. Hän on voittanut yhden maailmancupin osakilpailun. Monney voitti syöksylaskussa nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2020. Samoissa kisoissa hän osallistui myös supersuurpujotteluun, jossa hän keskeytti. Aikuisten arvokisoihin hän osallistui ensimmäisen kerran vuonna 2023, jolloin hän sijoittui MM-kilpailujen syöksylaskussa 18:nneksi. Saalbachin MM- kilpailuissa 2025 hän saavutti hopeaa joukkuealppiyhdistyssä, pronssia syöksylaskussa ja keskeytti supersuurpujottelussa. Monney kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran joulukuussa 2021. Hän ylsi pisteille ensimmäisen kerran maaliskuussa 2022 Kvitfjellin syöksylaskussa ja kymmenen parhaan joukkoon tammikuussa 2023 Wengenin syöksylaskussa. Hän otti ensimmäisen maailmancupvoittonsa Bormion syöksylaskussa joulukuussa 2024. Sen jälkeen hän on sijoittunut kärkikolmikkoon heti seuraavana päivänä Bormion supersuurpujottelussa kolmanneksi ja tammikuussa 2025 Kitzbühelin syöksylaskussa toiseksi. == Lähteet == Luokka:Sveitsiläiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Leo Karsikas

Leo Sakari Karsikas (s. 15. joulukuuta 1954 Kajaani) on suomalainen itseoppinut kuvanveistäjä ja myös taidemaalari. Hänen näyttelyitään on pidetty Suomen lisäksi Ruotsissa, Tanskassa ja aikoinaan Neuvostoliitossa Kostamuksessa. Julkisia teoksia häneltä on esillä Kajaanin Suvantopuiston lisäksi Hyrynsalmella Vuolijat-veistos sekä Sotkamossa Niku-veistos. Hän on toiminut myös kuvanveiston opettajana Kajaanin kansalaisopistossa. Hän on saanut lukuisia taiteilija-apurahoja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sanna Manninen

Sanna Manninen on suomalainen kirjallisuuden kääntäjä. Hän on suomentanut ruotsin-, norjan- ja tanskankielistä kirjallisuutta yhteensä yli yhdeksänkymmentä teosta, muun muassa Lena Anderssonin, Nina Lykken, Elisabeth Åsbrinkin, Mari Jungstedtin, Liza Marklundin sekä Anna Janssonin teoksia. Manninen palkittiin pohjoismaisen kirjallisuuden laatukäännöksistään Kaarlen palkinnolla vuonna 2025. Palkintoperusteissa hänen suomennoksiaan luonnehdittiin ensiluokkaisiksi. Manninen asui lapsena ja opintojensa jälkeen Ruotsissa, ja ruotsi onkin hänen vahvin vieras kielensä. Hän on opiskellut yliopistossa yleistä kirjallisuustiedettä ja käännöstiedettä ja työskennellyt kustantamossa ennen siirtymistään vapaaksi kirjallisuuden kääntäjäksi. Manninen suomensi tanskalaisen runoilija-prosaisti Olga Ravnin spekulatiivisen fiktion lajityyppiin kuuluvan romaanin Alaiset – 2100-luvun työpaikkaromaanin Suomen Kulttuurirahaston Maailmankirjallisuuden suomennostuella, jonka tavoitteena on kääntää maailmankirjallisuutta etenkin sellaisista lähdekielistä, joita suomennetaan nykyään vain vähän. Manninen tähdentää, että ”Mitä vähemmän jotain kieltä Suomessa osataan, sitä tärkeämpää on tehdä siitä suomennoksia.” Manninen on myös painottanut työskentelyapurahojen merkitystä kirjallisuuden suomentajien työssä kuvaillen, että ”Raha tarkoittaa aikaa ja aika laatua.” ==Palkinnot, ehdokkuudet ja tunnustukset== *Kaarlen palkinto 2025. *J. A. Hollon palkinto -ehdokkuus 2018. * Valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha 2021. == Lähteet == Luokka:Suomentajat Luokka:Elävät henkilöt
Mustajalkojen reservaatti

Mustajalkojen reservaatti (, mustajalaksi Aamsskáápipikani) on mustajalkoihin kuuluville piegan-mustajaloille varattu reservaatti Montanassa Kanadan rajalla. Maastoltaan reservaatti edustaa osittain tasankoa ja osittain Kalliovuoria. Pinta-alaltaan reservaatti on 1,5 miljoonaa eekkeriä, eli hieman reilut 6070 km2. == Hallinto == Reservaatti perustettiin vuonna 1855 Yhdysvaltain ja mustajalkojen välisen sopimuksen nojalla. Reservaatin hallinnollinen keskus, ja isoin kaupunki, on vuodesta 1895 lähtien ollut Browning. Reservaattia johtaa 9-jäseninen neuvosto, jonka jäsenet valitaan neljän vuoden välein järjestettävissä vaaleissa. Neuvoston puheenjohtajana toimii Rodney “Minnow” Gervais. == Väestö ja kulttuuri == Kaikkiaan mustajalkoja lasketaan olevan 15 560, joista noin 7000 asuu reservaatilla tai sen välittömässä läheisyydessä. == Talous ja koulutus == Maa- ja karjatalous ovat tärkeitä elinkeinoja. Teollisuutta reservaatin alueella edustaa siellä toimiva kynätehdas. Lisäksi reservaatilla toimii Glacier Peaks Casino -niminen kasino. Alueelta on myös löydetty öljyä ja kaasua. Browningissa toimii Blackfeet Community College, jonka koulutusohjelmat ovat lähtökohtaisesti 2-vuotisia. == Lähteet == Luokka:Mustajalat Luokka:Yhdysvaltain intiaanireservaatit Luokka:Montanan maantiede
Vaahteraliigan vuoden pelaaja

Vuoden liigapelaaja on Suomen amerikkalaisen jalkapallon pääsarjan Vaahteraliigan vuoden pelaajalle vuosittain myönnettävä palkinto. Palkinto on jaettu pääsääntöisesti joka vuosi kaudesta 1980 lähtien. == Palkitut == Vaahteraliigan vuoden pelaaja Kausi Pelaaja Kansalaisuus Joukkue Lähde 1980 MAJS 1983 Helsinki Roosters 1984 Helsinki Roosters 1985 Tampere Rocks 1986 East City Giants 1987 Helsinki Roosters 1988 Oulu Northern Lights 1989 Oulu Northern Lights 1991 Helsinki Roosters 1992 East City Giants 1993 Helsinki Roosters 1994 East City Giants 1995 East City Giants 1996 Helsinki Roosters 1997 Turku Trojans 1998 Seinäjoki Crocodiles 1999 Helsinki Roosters 2000 Helsinki Roosters 2005 Porvoon Butchers 2006 Porvoon Butchers 2007 Porvoon Butchers 2008 Porvoon Butchers 2009 Helsinki Roosters 2010 Porvoon Butchers 2011 Helsinki Wolverines 2012 Helsinki Roosters 2013 Helsinki Roosters 2014 Helsinki Roosters 2015 Helsinki 69ers 2016 Wasa Royals 2017 Helsinki Roosters 2018 Helsinki Roosters 2019 Helsinki Roosters 2020 Wasa Royals 2021 Kuopio Steelers 2022 Kuopio Steelers 2023 Porvoon Butchers 2024 Seinäjoki Crocodiles == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilupalkinnot Luokka:Vaahteraliiga
Ari Tuuli Trophy

Ari Tuuli Trophy on Suomen amerikkalaisen jalkapallon pääsarjan Vaahteraliigan vuoden etenijälle vuosittain myönnettävä palkinto. Palkinto on jaettu pääsääntöisesti joka vuosi kaudesta 1993 lähtien. Vuoden etenijälle jaettava palkinto nimettiin vuonna 1999 Ari Tuulin mukaan. == Palkitut == Vaahteraliigan vuoden etenijä Kausi Pelaaja Kansalaisuus Joukkue Lähde 1993 East City Giants 1994 Helsinki Roosters 1995 East City Giants 1996 Helsinki Roosters 1997 Helsinki Roosters 1999 Turku Trojans 2000 Helsinki Roosters 2001 Helsinki Roosters 2002 Helsinki Wolverines 2003 Helsinki Roosters 2004 Pori Bears 2005 Seinäjoki Crocodiles 2006 Turku Trojans 2007 Porvoon Butchers 2008 Helsinki Roosters 2009 Helsinki Roosters 2010 Tampere Saints 2011 Jyväskylä Jaguars 2012 Porvoon Butchers 2013 Porvoon Butchers 2014 Helsinki Wolverines 2015 Helsinki Roosters 2016 Porvoon Butchers 2017 Porvoon Butchers 2018 Porvoon Butchers 2019 Porvoon Butchers 2020 Porvoon Butchers 2021 Porvoon Butchers 2022 Porvoon Butchers 2023 Porvoon Butchers 2024 Wasa Royals == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilupalkinnot Luokka:Vaahteraliiga
Matti Lindholm Trophy

Matti Lindholm Trophy on Suomen amerikkalaisen jalkapallon pääsarjan Vaahteraliigan vuoden puolustajalle vuosittain myönnettävä palkinto. Palkinto on jaettu pääsääntöisesti joka vuosi kaudesta 1993 lähtien. Vuoden etenijälle jaettava palkinto nimettiin vuonna 1999 Matti Lindholmin mukaan. == Palkitut == Vaahteraliigan vuoden puolustaja Kausi Pelaaja Kansalaisuus Joukkue Lähde 1993 East City Giants 1994 East City Giants 1995 Helsinki Roosters 1996 East City Giants 1997 Helsinki Roosters 1999 Seinäjoki Crocodiles 2000 Helsinki Roosters 2001 Helsinki Roosters 2002 Turku Trojans 2003 Turku Trojans 2004 Helsinki Roosters 2005 Porvoon Butchers 2006 Helsinki Roosters 2007 Helsinki Wolverines 2008 Porvoon Butchers 2009 Porvoon Butchers 2010 Porvoon Butchers 2011 Lappeenrannan Rajaritarit 2012 Porvoon Butchers 2013 Vantaa TAFT 2014 Seinäjoki Crocodiles 2015 Porvoon Butchers 2016 Helsinki Roosters 2017 Helsinki Roosters 2018 Helsinki Roosters 2019 Kuopio Steelers 2020 Seinäjoki Crocodiles 2021 Seinäjoki Crocodiles 2022 Porvoon Butchers 2023 Wasa Royals 2024 Porvoon Butchers == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilupalkinnot Luokka:Vaahteraliiga
Birit Haarla

Birit Haarla eli Čiske Jovsset Biret Hánsa Outi Biret (s. 2000) on saamelainen balettitanssija ja koreografi. Utsjoelta Dalvadaksen kylästä kotoisin oleva Birit Haarla valmistui vuonna 2019 Suomen Kansallisoopperan ja -baletin Balettioppilaitoksesta ja suoritti sen jälkeen vuonna 2022 tanssitaiteen kandidaatin tutkinnon Brysselissä Performing Arts Research and Training Studios -nykytanssikoulussa. Birit Haarla on kertonut kiinnostuksen kohteikseen muun muassa ympäristösuhteen keholllisuuden ja leikkisyyden poliittisen potentiaalin. Taide voi hänen mukaansa olla pehmeää aktivismia. Yhdessä kaksossisarensa, tanssija-koreografi Katja Haarlan kanssa hän toimi koreografina ja esiintyi Marja Helanderin ohjaamassa tanssielokuvassa Eatnanvuloš Lottit – Maan sisällä linnut (2018) sekä vuoden 2022 Venetsian biennaalissa saamelaistaiteen paviljongissa Pauliina Feodoroffin ohjaamassa esityksessä Matriarkaatti. Sisarusten yhteinen tanssiteos on myös vuonna 2022 Brysselissä ensi-iltansa saanut Starting from Staring - Čalmmiid Čađa, jonka äänimaailmaan kuuluu Katarina Barrukin uumajansaamenkielistä joikua. Teoksen lähtökohtana oli ajatus maailman katsomisesta ennakkoluulottomasti ja vailla odotuksia. Yhdessä kuvataiteilija Outi Pieskin kanssa Birit Haarla ja Katja Haarla toteuttivat vuoden 2021 Helsinki Biennaaliin maayhteyttä käisttelevän, tanssia, elektronista musiikkia, duodjia ja luohtia yhdistävän Guhte Gullá - Here to Hear -videoinstallaation. Vuonna 2024 sisarukset saivat tunnustuksena omaleimaisesta työstään ja kriittisestä otteestaan ensimmäistä kertaa jaettu Tanssin nuori tekijä -palkinnon. == Aiheesta muualla == * Guhte Gullá -videoinstallaatiosta Yle uutisissa. * Outi Pieski, Birit Haarla ja Katja Haarla Helsinki Biennaalin podcastissa. == Lähteet == Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Saamelaiset taiteilijat Luokka:Tanssijat Luokka:Koreografit
Suostumus seksuaalisiin tekoihin

Suostumus seksuaalisiin tekoihin on oikeudellinen ja eettinen käsite, joka tarkoittaa henkilön vapaaehtoista myöntymistä seksuaaliseen kanssakäymiseen. Suostumuksen antaminen edellyttää henkilöltä kykyä ja vapautta tehdä päätös. == Suostumuksen ilmeneminen käytännössä == Suostumus voi ilmetä monin tavoin. Se voi olla innostunut sanallinen myöntyminen tai keskustelu osapuolten toiveista ja rajoista. Osapuolet voivat myös varmistaa suostumuksen jatkuvuuden kysymällä esimerkiksi "onko tämä ok?" tai "haluatko edetä hitaammin?". Suostumuksen puute voi ilmetä esimerkiksi tilanteissa, joissa: * henkilö suostuu seksuaaliseen toimintaan pelätessään toisen reaktiota kieltäytymiseen * henkilö vetäytyy, jähmettyy tai vaikuttaa siltä, ettei hänellä ole mukavaa * toinen olettaa suostumuksen aiemman seksuaalisen kanssakäymisen perusteella * toinen olettaa suostumuksen yhteen seksuaaliseen tekoon tarkoittavan suostumusta myös muihin tekoihin * ehkäisyväline poistetaan kesken seksin ilman toisen suostumusta (ns. "stealthing") == Suostumus Suomen lainsäädännössä == Suomen rikoslainsäädännössä seksuaalirikosten määrittely on perustunut 1.1.2023 alkaen suostumuksen puutteeseen. Lain mukaan raiskaus on sukupuoliyhteys sellaisen henkilön kanssa, joka ei osallistu siihen vapaaehtoisesti. Vapaaehtoisuus tulee ilmaista sanallisesti, käytöksellä tai muulla tavalla. Suostumuksen puuttuminen voi ilmetä monella tavalla. Henkilö voi olla kykenemätön antamaan suostumustaan esimerkiksi nukkuessaan, ollessaan voimakkaasti päihtynyt tai pelkotilassa. Laissa huomioidaan, että raiskauksen uhri ei välttämättä puolustaudu aktiivisesti, vaan voi lamaantua. Laki ei aseta erityisiä muotovaatimuksia suostumuksen ilmaisemiselle aikuisten välisessä seksuaalisessa kanssakäymisessä. Vapaaehtoisuudesta voi olla selvyys esimerkiksi osapuolten aikaisemman suhteen ja viestinnän perusteella. Pelkkä aiempi sukupuoliyhteys ei kuitenkaan merkitse suostumusta myöhempiin seksuaalisiin tekoihin. == Suostumuksen psykologiset näkökohdat == Tutkimusten mukaan lamaantuminen tai "jäätyminen" on yleinen reaktio uhkaavissa tilanteissa, mukaan lukien seksuaalisen väkivallan yhteydessä. Tämä on evolutiivisesti kehittynyt selviytymismekanismi, joka ei ole tietoinen valinta. == Katso myös == * Seksuaalioikeudet * Raiskaus Suomessa == Lähteet == Luokka:Seksuaalirikokset Luokka:Rikosoikeus Luokka:Seksuaalisuus
Wikipuolue

Avoimen ja suoran demokratian ihanteisiin perustuvan vuonna 2007 perustetun Wikipuolue-aloitteen ajatuksena oli etsiä uusia tapoja osallistua politiikkaan. Wikipuolueen päätavoitteena oli avata poliittista prosessia ja kannustaa kaikkia osallistumaan, kommentoimaan ja muokkaamaan erilaisia ohjelmia, aloitteita ja keskusteluja wiki-alustojen avulla. Internetpolitiikka sinänsä ei ollut Wikipuolueen asialistalla, joka pysyi epätarkkana ja hajanaisena. Wikipuolue ei koskaan edes yrittänyt muodostua perinteisessä mielessä poliittiseksi puolueeksi, eikä missään vaiheessa kerännyt kannattajakortteja niin, että olisi päässyt puoluerekisteriin. Wikipuolueen toiminta oli hiipunut viimeistään 2011. Wikipuolue on esimerkki wikidemokratiasta. Wikidemokratialla tarkoitetaan sitä, että poliittisia ohjelmia rakennetaan internetissä avoimesti ja yhteisöllisesti samaan tapaan kuin nettitietosanakirja Wikipediaa. Wikipuoluetta puuhasivat ainakin Alku Sirén ja Roope Mokka. Suomessa wikidemokratiasta kirjoittivat ensimmäisinä Demos Helsingin perustajat Aleksi Neuvonen ja Roope Mokka. Yksi wikidemokratian määritelmä löytyy Suomen maabrändivaltuuskunnan loppuraportista vuodelta 2010. Raportissa ehdotetaan, että Suomi siirtyy itsenäisyyden juhlavuonna 2017 wikidemokratiaan, jossa "päätösten perusteluja ja toteutustapoja voisi ideoida kuka tahansa suomalainen". Wikipuolueen myötä wikidemokratia nousi puheenaiheeksi, mikä johti siihen, että Vihreät ja SDP kirjoittivat seuraavan vuoden kuntavaaliohjelmiaan osin wikiperustaisesti. Wikipuolueen valitsijayhdistyksen kautta ehdolle asettunut Alku Sirén antoi kampanjassaan vaalimainostelineiden mainospaikkansa helsinkiläisille taiteilijoille ja aktivisteille. Kampanjassaan Sirén lupasi äänestää valtuustossa netissä ennalta järjestetyn äänestyksen mukaan. Kampanjan ollessa käynnissä Sirén kommentoi Vihreälle langalle, etteivät perinteiset poliitikot ole hyödyntäneet netin tuomia mahdollisuuksia demokratian laajentamiseen. Wikipuolue on esimerkki verkostokeskeisestä liikkeestä. Tällaisen liikkeet organisoituvat ja mobilisoivat kannattajiaan pääasiassa internetin olemassa olevien työkalujen avulla ja luovat uusia työkaluja ja pyrkivät edistämään digitaalisten työkalujen ja sisältöjen vapaata käyttöä. Oikeusministeriön Puolueiden tulevaisuus selvityksessä wikipuoluemallia pidettiin antiikin Ateenan ekklesian digitoituna ja verkotettuna versiona. == Lähteet == Luokka:Puolueet
Varzobin piiri

Varzobin piiri () on hallintopiiri Tadžikistanissa. Sen keskus on Varzobin kylä. Piirin pinta-ala on 1 656 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 86 924 asukasta. Varzobin piiri rajoittuu pohjoisessa Ainīn, idässä Vahdatin, etelässä Rudakīn ja Dušanben sekä lännessä Hisorin piireihin ja kaupunkeihin. Se sijaitsee Hisorvuorten etelärinteillä. Hyötykaivannaisia ovat kivihiili, kalkki, kipsi, fluoriitti ja rakennusaineet. Seudun ilmasto on mantereinen. Vuorten keskirinteillä tammikuun keskilämpötila on –1:stä –7:ään ja heinäkuun 24,2 astetta. Vuotuinen sademäärä on 1 600–1 800 millimetriä. Tärkein joki on Kofarnihonin sivujoki Varzob. Vuonna 1991 perustettuun piiriin kuuluu Takobin taajama ja kuusi maalaiskuntaa: Ainī, Dehmalik, Lutšob, Tšorboğ, Varzobqal’a ja Ziddī. Kaupunkiväestön osuus on kolme prosenttia. Suurimmat keskukset ovat Tšorboğin ja Šodobin kylät. Varzobin laakson kautta kulkee Dušanben ja Xudžandin välinen maantie. Matkaa piirikeskuksesta pääkaupunkiin on 26 kilometriä. Seudun pääelinkeinot ovat matkailu ja maatalous. Alueella on parantoloita sekä matkailu- ja hiihtokeskuksia, joista tunnetuin on Xodžaobigarm. Maatalous on erikoistunut vihannesten, perunan, hedelmien ja viljan viljelyyn sekä karjan- ja mehiläistenhoitoon. Kaivosteollisuus hyödyntää kivihiiltä ja alumiinioksidia. Piirissä on myös vesivoimalaitoksia ja Tadžikistanin tiedeakatemian kasvitieteellinen puutarha. ==Lähteet== Luokka:Tadžikistanin piirit
Rannikkovartiosto

Rannikkovartiosto on valtiollinen organisaatio, joka vastaa erilaisista turvaallisuuteen liittyvistä asioista merellä. Rannikkovartiostojen kokoonpano ja tehtävät vaihtelevat valtioittain laajalti. Yleisiä tehtävätyyppejä ovat meripelastus, rajavalvonta ja muu viranomaistoiminta. Joissain valtioissa rannikkovartiosto on raskaasti aseistettu ja valtion asevoimien osa. Suurimmalla osalla maailman maista on jonkinlainen rannikkovartiosto. Se on lähes aina valtion hallinnon alaisuudessa, mutta komentoketju vaihtelee. Joissain maissa rannikkovartiosto on siviiliviranomainen, joissain sotilasyksikkö. Joissain maissa rannikkovartiosto voidaan siirtää sotatilassa asevoimien alaisuuteen. Samoja tehtäviä hoitaa useissa maissa myös vapaaehtoisten meripelastusjärjestöt. Rannikkovartiostot toimivat nimensä mukaan yleensä valtionsa läheisillä vesialueilla. Toisaalta jotkut toimivat myös kansainvälisissä tehtävissä kaukana kotimaasta tai tehostavat valtionsa aluevaatimuksia partioimalla kiistellyillä vesillä. Rannikkovartiostojen kalustoihin kuuluu erilaisia vesialuksia, pienistä RIB-veneistä suurempiin vartiolaivoihin. Suuremmat aseistetut laivat voivat muistuttaa laivastojen sotalaivoja. Monissa maissa kalustoon kuuluu lisäksi ilma-aluksia, kuten helikoptereita, mutta myös suurempia lentokoneita ja drooneja. == Tehtävät == Rannikkovartioston tehtäviin voi lukeutua: * Meripelastus * Valtion merirajojen ja aluevesien valvonta * Merilain valvonta * Tullitoiminta * Salakuljetuksen torjunta * Kalastuksen valvonta * Jäänmurto * Vesiväylien, satamien ja merenkulun suojaaminen * Majakoiden, merimerkkien ja muun navigaatiovarustuksen ylläpito * Ympäristöonnettomuuksien torjunta ja niihin vastaaminen * Luonnonkatastrofeihin vastaaminen ja niistä kärsineiden avustaminen Valtiosta riippuen näitä tehtäviä on voitu jakaa eri viranomaisten kesken tai perustaa kokonaan omia virastoja hoitamaan tiettyä tehtävää. == Suomessa == Suomella ei ole nimellistä rannikkovartiostoa, vaan suurin osa rannikkovartiostoille tyypillisistä tehtävistä kuuluu Rajavartiolaitokselle ja sen merivartiostoille (Länsi-Suomen merivartiosto ja Suomenlahden merivartiosto). Lisäksi tehtävissä toimivat muut viranomaiset ja vapaaehtoisjärjestöt, kuten Suomen Meripelastusseura. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Hugo Theodor Bengelsdorff

Hugo Theodor Bengelsdorff (11. helmikuuta 1875 Porvoo – 18. tammikuuta 1939 Tampere) oli suomalainen apteekkari.Apteekkari H. Th. Bengelsdorff, Aamulehti, 19.01.1939, nro 17, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 09.02.2025 Bengelsdorff kävi koulua Turussa ja ryhtyi sitten apteekkialalle. Hän suoritti farmasiatutkinnon 1896 sekä proviisoritutkinnon 1901. Bengelsdorff toimi sitten proviisorina Maarianhaminassa ja Helsingissä. Vuosina 1906–1907 hän oli Argentiinassa. Palattuaan Suomeen 1907 hän toimi Helsingissä 6. ja 4. apteekin hoitajana, kunnes vuonna 1915 hän sai Helsingin 13. apteekin apteekkioikeudet. Vuonna 1923 Bengelsdorff siirtyi Tampereelle, saatuaan Tampereen 5. eli Tammelan apteekin oikeudet ja hoiti siitä lähtien tätä apteekkia. Bengelsdorff oli 1907–1923 Suomen Farmaseuttisen yhdistyksen johtokunnan jäsenenä ja 1908–1918 Farmaseuttisen aikakauslehden taloudenhoitajana. Hän oli myös Suomen Apteekkariyhdistyksen johtokunnan jäsenenä. Bengelsdorff piti farmasian opiskelijoille luentoja ja kursseja. Hän harjoitti myös tieteellistä tutkimustyötä, ja julkaisi useita apteekkialaa koskevia teoksia. Niistä tunnetuin oli 1923 ilmestynyt Farmaseuttinen laboratoriokirja, joka 1929 ilmestyi uudistetussa muodossa nimellä Farmaseuttinen kompositiokirja. Tämä kirja oli suomalaisten apteekkien yleisesti käyttämä ohjekirja lääkeyhdistelmien valmistuksessa. Bengelsdorff kuului vuodesta 1919 alkaen suojeluskuntaan ensin Helsingissä ja myöhemmin Tampereella. Hän kuoli 64-vuotiaana Tampereella tammikuussa 1939. == Julkaisuja == * Farmaseuttinen lääkevalmistekirja - Farmaceutisk laboratorionsbok. Suomen farmaseuttisen yhdistyksen kehoituksesta toimittanut Hugo Th. Bengelsdorff. Suomen farmaseuttinen yhdistys, Helsinki 1923 * Liite farmaseuttiseen lääkevalmistekirjaan - Tillägg. Suomen farmaseuttinen yhdistys, Helsinki 1925 * Uppställning och inredning av apotek ... jämte kommentarer av Axel Sternberg. Helsingfors 1926 * Farmaseuttinen kompositiokirja - Farmaceutisk kompositionsbok; toim. Hugo Th. Bengelsdorff. Suomen farmaseuttinen yhdistys, Tampere 1929 == Lähteet == Luokka: Suomalaiset apteekkarit Luokka: Vuonna 1875 syntyneet Luokka: Vuonna 1939 kuolleet
Toivosen talo

Toivosen talo (tunnettu myös nimellä Melkkaan talo) oli arkkitehti F. L Caloniuksen suunnittelema kaksikerroksinen kivitalo, joka sijaitsi Tampereella osoitteessa Hämeenpuisto 12\. Uusrenessanssityylisen talon rakennutti kirjakauppias E. Toivonen, ja se valmistui vuonna 1887. Toivosen talo rakennettiin aikakaudella, jolloin kiviset kaupunkitalot olivat Tampereella vielä hyvin harvinaisia. Rakennuksen esikuvaksi on mainittu Caloniuksen suunnittelema Selinin talo. Kirjakauppias Toivonen velkaantui kalliin rakennushankkeensa vuoksi niin, että hän oli vähällä joutua luopumaan koko talosta. Lopulta hän sai kuitenkin raha-asiansa järjestykseen pankinjohtaja Nils Idmanin tarjoaman lainan turvin.Hirvikallio 2012, s. 38–39. Rakennuksen omisti myöhemmin Vihtori Melkas. Hänen jälkeensä vuonna 1899 talo siirtyi Finlaysonin omistukseen. Yhtiö sai 1940-luvulla itselleen kaikki kyseisen korttelin tontit, ja vuosina 1949–1955 paikalle rakennettiin tehtaan työntekijöitä varten Erik Bryggmanin suunnittelema Amurinlinna. Toivosen talon purkaminen alkoi keväällä 1954. Sen tilalle nousi Amurinlinnan maamerkki, ”Impilinnaksi” kutsuttu 14-kerroksinen tornitalo, joka oli valmistuessaan Suomen korkein asuinrakennus.Hirvikallio 2012, s. 38; Mukala 1999, s. 123. == Lähteet == Luokka:Tampereen asuinrakennukset Luokka:Tampereen entiset rakennukset ja rakennelmat Luokka:F. L. Caloniuksen suunnittelemat rakennukset Luokka:Amuri
Mistral AI

Mistral AI on ranskalainen tekoälyalan kasvu-yritys. Yhtiön perusti huhtikuussa 2023 kolme ranskalaista tekoälytutkijaa: Arthur Mensch (toimitusjohtaja), Guillaume Lample ja Timothée Lacroix. Kesällä 2024 yhtiö keräsi lähes 600 miljoonan euron rahoituksen; yhtiön arvon arvioitiin tuolloin olleen 5,8 miljardia euroa. Forbesin tekoäly-yritysten AI50-listalla (2024) olevan yrityksen kotipaikka on Pariisi. Yhtiön tuotteita ovat muun muassa: Mistral (laajat kielimallit), Le Chat (keskustelubotti), Codestral (ohjelmointikielten yleinen kielimalli, yli 80 ohj.kielelle) ja Pixtral (kuvia ja tekstiä tulkitseva kielimalli). Le Chat -keskustelubotti toimii muun muassa kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä. == Lähteet == Luokka:Tekoäly-yhtiöt Luokka:Ranskalaiset yritykset
Salibandy Super Cup 2024

Salibandy Super Cup kausi 2024 on Salibandyn Super Cupin 5. kausi. Runkosarjan avauspelissä on tuplapanos jossa on jaossa Super Cup mestarus ja runkosarja pisteet. == Super Cup Finaali Miehet == == Super Cup Finaali Naiset == == Katso myös == * Miesten Kouvolan Lakritsi Suomen Cup * Naisten Kouvolan Lakritsi Suomen Cup * F-liiga * Miesten Inssi-Divari * Naisten Inssi-Divari *
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet navajoiden reservaatissa

Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeudet navajoiden reservaatilla ovat ns. heimosuvereniteetin piirissä, eli reservaatin lainsäädäntöelimen päätettävissä. == Historia == Perinteisesti navajoyhteisöt ovat tunnustaneet myös miehen ja naisen lisäksi kaksi muuta sukupuolta: biologiset miehet, jotka elävät naisnormien mukaisesti ja biologiset naiset, jotka elävät miesnormien mukaisesti. Muista kuin mieheksi tai naiseksi identifoituvasta henkilöstä käytetään navajoksi nimeä Nádleehí (). Vastaava kolmas sukupuoli tunnetaan myös muissa Pohjois-Amerikan alkuperäiskulttuureissa. Navajoväestön negatiivista suhtautumista seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin on selitetty liittovaltion ylläpitämien koulukotien mukana tulleella kolonialismilla ja assimilaatiolla, minkä vuoksi suhtautumisessa on sukupolvien välisiä eroja eroja: siinä, missä HLBTQ-myönteisen navajonuoren vanhemmat saattavat olla seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia vastaan, hänen isovanhempansa saattavat suhtautua huomattavasti myötämielisemmin, koska esim. nádleehí- hahmoja esiintyy navajoiden luomismyytissä. == Samaa sukupuolta olevien avioliitto == Reservaatin neuvosto kielsi samaa sukupuolta olevien avioliiton lailla vuonna 2005. Presidentti Joe Shirley Jr. yritti käyttää veto-oikeuttaan ja kutsui lakia syrjiväksi, mutta reservaatin neuvosto pyörsi tämän. Vuonna 2022 kongressin säätämä Respect for Marriage Act -laki, joka laillisti samaa sukupuolta olevien avioliitot kaikkialla Yhdysvalloissa, ei koske intiaanireservaatteja, koska laissa ei erikseen sanottu sen koskevan myös reservaatteja. Ainoastaan kongressilla on valta reservaatteja koskevissa lakiasioissa. Reservaatin neuvostossa pantiin syyskuussa 2023 alulle lakialoite samaa sukupuolta olevien parien avioliiton sallimiseksi. == Lähteet == navajoiden reservaatti Luokka:Navajoiden reservaatti
Lohiniva (Rovaniemi)

Lohiniva on Rovaniemellä sijaitseva kylä. Se sijaitsee Ounasjoen ja kantatie 79:n varrella noin 90 kilometin päässä Rovaniemen keskustasta Kittilän kunnanrajan tuntumassa. Lohinivassa on noin 70 asukasta. Kylässä toimii muun muassa kauppa sekä kahvila-ravintola. Lohinivan ja E8-valtatien yhdistää Kolarin Sieppijärvelle kulkeva yhdystie 9361. == Historia == Lohinivan ensimmäinen asutus syntyi 1500-luvun puolivälissä. Kylän lähes koko rakennuskanta tuhoutui Lapin sodan aikana natsi-Saksan joukkojen vetäytyessä. Jäljelle jäi vain puolisen tusinaa rakennusta. Ounasjoen ylitse Sieppijärven suuntaan kuljettiin pitkään lossilla, kunnes Lohinivan silta valmistui vuonna 1986. Vuoden 2006 kuntaliitokseen saakka Lohiniva oli osa Rovaniemen maalaiskuntaa. == Lähteet == Luokka:Rovaniemen kylät Luokka:Rovaniemen maalaiskunta
Aapajoki (kylä)

Aapajoki on Torniossa sijaitseva kylä. Se sijaitsee samannimisen joen varrella noin 25 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Vuoden 1972 kuntaliitokseen saakka Aapajoki kuului Karungin kuntaan. Vuoteen 1968 asti kylässä toimi Kolarin radan Aapajoen seisake. == Lähteet == Luokka:Tornion kylät Luokka:Karunki
Baldžuvonin piiri

Baldžuvonin piiri () on hallintopiiri Xatlonin maakunnassa Tadžikistanissa. Sen keskus on Baldžuvonin kylä. Piirin pinta-ala on 1 326 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 31 735 asukasta. Baldžuvonin piiri rajoittuu pohjoisessa Nurobodin ja Sangvorin, idässä Xovalingin, etelässä Temurmalikin ja lännessä Norakin, Faizobodin ja Roğunin piireihin ja kaupunkeihin. Vuoristoisella alueella virtaa Surxobjoki. Länsirajalla on Vaxšjoki ja Norakin tekojärvi. Vuonna 1996 perustettuun piiriin kuuluu viisi maalaiskuntaa: Baldžuvon, Dektur, Sari Xosor, Satalmuš ja Todžikiston. Tadžikkien lisäksi piirissä asuu uzbekkeja, venäläisiä ja kirgiisejä. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan puutarhanhoitoa ja mehiläistenhoitoa. Piirissä on kaasu- ja korukiviteollisuutta sekä pieniä vesivoimalaitoksia. Nähtävyyksiä ovat vanhat linnat ja Sari Xosorin luonnonpuisto. ==Lähteet== Luokka:Tadžikistanin piirit
Väinö Seppänen

Väinö Johannes Seppänen (13. helmikuuta 1875 Jämsä – 6. heinäkuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen ylilääkäri.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Henkilöietoja. 60 vuotta, Aamulehti, 13.02.1935, nro 42, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 09.02.202560-vuotias. Ylilääkäri Väinö Seppänen, Helsingin Sanomat, 13.02.1935, nro 42, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 09.02.2025 Väinö Seppäsen vanhemmat olivat maanviljelijä Otto Wilhelm Seppänen ja Maria Gustava Könkkölä. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1892 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1896, filosofian maisteriksi 1897, lääketieteen kandidaatiksi 1899 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1904. Seppänen oli aluksi lyhyen aikaa Hämeenlinnan lääninsairaalan vt. ylilääkärinä, sitten Ruoveden kunnanlääkärinä 1905–1911 ja erikoistuttuaan tuberkuloosilääkäriksi Takaharjun parantolan ylilääkärinä 1911–1927 ja Helsingin tuberkuloosisairaalan ylilääkärinä 1927–1945. Seppänen oli Suomen Tuberkulosiyhdistyksen ja Duodecim-seuran johtokunnan jäsen. Hän julkaisi useita tutkielmia alaltaan, muun muassa palkitun tutkimuksen rintakehän liikkeistä keuhkotuberkuloosissa. Väinö Seppänen oli naimisissa vuodesta 1904 Aino Andriette Johanssonin kanssa. == Julkaisuja == * Kertomus Ruoveden pitäjän kansakoululasten joukkotarkastuksesta terveydentilaan nähden vv. 1910-11. Ruovesi 1912 * Tilastoa Takaharjun keuhkotautiparantolan potilaitten vuosilta 1903-1910 myöhemmistä vaiheista. Duodecim-lehti, 1913, N:o 12. Helsinki 1914 * Kertomus Takaharjun keuhkotautiparantolan toiminnasta 10-vuotiskautena 1.10.1903 - 31.12.1912. Duodecim-lehti, 1913, N:o 8. Helsinki 1914 * Influensan esiintymisestä Takaharjun parantolassa vv. 1918 ja 1920. Duodecim-lehti, 1921, N:o 1-2. Helsinki 1921 * Esitelmä Takaharjun parantolan 20-vuotisjuhlassa 7.10.1923. Duodecim-lehti, 1923, N:o 10. * Takaharjun parantola 1903-1923. Takaharjun parantolan vaiheita kaksikymmenvuotiskaudelta 1903-1923. Sairashoidollista tilastoa vv. 1903-1922. Takaharjun parantola, Helsinki 1923 * Huomataanko keuhkotuberkuloosin taudinkuvassa periodisia vaihteluja?. Eripainos aikakauskirjasta Duodecim 1929, n:o 9. Helsinki 1929 == Lähteet == Luokka: Suomalaiset lääkärit Luokka: Vuonna 1875 syntyneet Luokka: Vuonna 1959 kuolleet
Aina (kappale)

Aina on suomalaisen laulaja-lauluntekijän Viivin esittämä musiikkikappale, jolla hän osallistui vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun. Kappale on rakkausteemainen balladi. Kappale sai 8. helmikuuta pidetyssä finaalissa 38 pistettä ammattilaisraadeilta ja sata yleisöltä. Viivi sai saman verran yhteispisteitä Nelli Matulan kanssa, mutta yleisöpisteiden suurempi painoarvo nosti Viivin tämän yläpuolelle, kaikkiaan kolmannelle sijalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kappaleen musiikkivideo (Uuden Musiikin Kilpailun virallinen Youtube-kanava) Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet Luokka:Vuoden 2025 kappaleet
Optimaalinen pysähtyminen

Optimaalinen pysähtyminen on matemaattisessa optimoinnissa valinnantekemistä koskeva teoria. Siinä haetaan optimaalista hetkeä tehdä tietty valinta. Tavoitteena voi olla ennakoidun voiton maksimointi tai kustannuksen minimointi. Tunnettu esimerkki on nk. sihteeriongelma. Siinä on satunnaisessa järjestyksessä joukko ehdokkaita sihteeriksi. Ehdokkaita haastatellaan yksittäin ja kunkin haastattelun jälkeen pitää valita palkataanko vasta haastateltu vai siirrytäänkö seuraavaan. Aina seuraavaan siirryttäessä saadaan lisätietoja tarjonnasta mutta toisaalta valikoima pienenee. Kysymys on siitä millon kannattaa pysähtyä ja tehdä valinta. Tuloksen perusteella saatetaan käyttää myös nimitystä 37 prosentin sääntö. Tarkalleen tulos on 1/e≈0.3679. Sama lukuarvotulos ilmenee kahdessa asiassa. Paras kanditaatti läydetään 0,37 todennnäköisyydellä. Optimaalinen strategia on tutustua ensimmäiseen 37 % prosenttiin hakijoista ja hylätä ne. Sitten valitaan seuraava ehdokas, joka on parempi kuin ensimmäiset 37 prosenttia. == Lähteet == Luokka:Matemaattinen optimointi
Sodankylän kirkonkylä

Sodankylän kirkonkylä 5 166 on Sodankylän kunnan keskustaajama. Vuoden 2023 lopussa taajaman väkiluku oli 4 865, ja sen pinta-ala oli 12,73 neliökilometriä. Kirkonkylä sijaitsee Kitisen ja Jeesiöjoen välisellä niemellä. Valtatie E63 kulkee sen läpi. Kirkonkylällä toimii Poikkijoen päiväkoti, Tähtikunnan koulu ja Sodankylän lukio sekä Lapin koulutuskeskus REDUn Sodankylän toimintayksikkö. ==Lähteet== Luokka:Sodankylän kylät Luokka:Suomen kirkonkylät Luokka:Suomen kuntakeskukset Luokka:Lapin maakunnan taajamat
Hakuto-R Mission 1

Hakuto-R Mission 1 (myös HakutoRM1) oli japanilainen kaupallisen yrityksen ispacen miehittämätön kuulaskeutuja. Laskeutuja törmäsi Kuuhun tehden siitä käyttökelvottoman. == Laukaisu ja matka Kuuhun == === Laukaisu === Hakuto-R Mission 1 laukaistiin Cape Canaveralista Floridasta Falcon 9 -kantoraketilla 11. joulukuuta 2022 kello 7.38 UTC. 40 minuuttia laukaisusta Hakuto-R Mission 1 suunnattiin Kuun siirtoradalle. 7 minuuttia myöhemmin laskeutuja irroitettiin kantoraketista onnistuneesti. === Kuun kiertoradalla === Laskeutuja pääsi Kuun kiertoradalle 21. maaliskuuta 2023. Hakuto-R Mission 1:n suunniteltu 100 kilometrin pituinen kiertorata saavutettiin 13. huhtikuuta. Laskeutumista yritettiin 25. huhtikuuta kello 16.40 UTC. Suunniteltu laskeutumispaikka oli Kuun Kylmyyden meressä. Suunnitellun laskeutumisen jälkeen luotaimeen ei enää saatu yhteyttä. Laskeutuessaan Hakuto-R Mission 1:stä olisi tullut ensimmäinen kaupallisen kuulaskeutuja. Luotain törmäsi Kuuhun tehden siitä käyttökelvottoman. == Rakenne == Hakuto-R Mission 1 oli 2,3 metriä korkea. Luotaimen massa hyötykuorien sekä polttoaineen kanssa oli noin 1 000 kg. Luotaimen runko oli kahdeksankulmainen noin 1,64 metriä korkea ja 1,6 metriä leveä. Luotaimessa oli yksi laskeutumiseen tarkoitettu päärakettimoottori ja kuusi apumoottoria. Luotaimessa oli aurinkopaneelit, jotka tuottivat 350 watin maksimitehon. Aurinkopaneelit latasivat luotaimen litiumioniakkuja. Luotaimessa oli yhteensä neljä laskeutumisjalkaa. == Katso myös == * Hakuto-R Mission 2 == Lähteet == Luokka:Japanin avaruustoiminta Luokka:Kuuluotaimet Luokka:Miehittämättömät avaruuslennot Luokka:Vuoden 2022 avaruustoiminta Luokka:Vuoden 2023 avaruustoiminta
Made of

Made of on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Goldielocksin esittämä musiikkikappale, jolla hän osallistui vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun. Hän teki kappaleen yhteistyössä veljensä Lauri Mäntysen ja tuottaja Topi Kilpisen kanssa. Kappale sai 8. helmikuuta pidetyssä finaalissa eniten ammattilaisraatien pisteitä, mutta jäi yleisöpisteiden myötä kokonaistuloksissa toiseksi Erika Vikmanin esittämän Ich kommen jälkeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kappaleen musiikkivideo (Uuden Musiikin Kilpailun virallinen Youtube-kanava) Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet Luokka:Vuoden 2025 kappaleet
Kelujärvi (kylä)

Kelujärvi on Sodankylässä sijaitseva kylä. Se sijaitsee noin 20 kilometrin päässä kunnan keskustasta Kelujärven ja Matalajärven väliin jäävällä niemellä. Kylän halki kulkee Tanhuaan vievä seututie 967 (Savukoskentie). Kelujärvellä on noin 120 asukasta. Kelujärvi valittiin Vuoden kyläksi vuonna 1986. Kelujärveltä on kotoisin muun muassa kirjailija Jenny Siivola. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Sodankylän kylät
Kelujärvi

Kelujärvi viittaa seuraaviin: *Kelujärvi (järvi), järvi Sodankylässä *Kelujärvi (kylä), kylä Sodankylässä
Kemijärven keskustaajama

Kemijärven keskustaajama on Kemijärven kaupungin keskustaajama. Vuoden 2023 lopussa taajaman väkiluku oli 3 905 ja sen pinta-ala oli 9,6 neliökilometriä. Taajama sijaitsee Kemijärven länsirannalla, sen länsipuolella on pienempi Pöyliöjärvi. Eurooppatie E63 ja tie 944 kohtaavat keskustaajaman pohjoisreunalla. Keskustassa sijaitseva Hillatien koulu on ainoa perusopetusta antava koulu Kemijärvellä. Siellä toimii myös lukio ja Lapin koulutuskeskus REDUn Kemijärven toimintayksikkö ==Lähteet== Luokka:Kemijärven kaupunginosat Luokka:Suomen kuntakeskukset Luokka:Lapin maakunnan taajamat
Ransta

Ransta on taajama Salan kunnassa Västmanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 858 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Salan kunta
Möklinta

Möklinta on taajama Salan kunnassa Västmanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 320 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Salan kunta
Salbohed

Salbohed on taajama Salan kunnassa Västmanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 245 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Salan kunta
Orajärvi (Sodankylä)

Orajärvi on Sodankylässä sijaitseva kylä. Se sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Sodankylän kirkonkylästä Orajärven etelärannalla. Orajärvi valittiin Sodankylän vuoden kyläksi 2019. Orajärven Kenttälästä on löydetty merkkejä jo kivikautisesta asutuksesta. Kartoissa kylä esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1642. Lapin sodan aikana kylän koko rakennuskanta tuhoutui yhtä taloa lukuunottamatta. Tunnetuin orajärveläinen on 1600-luvulla elänyt Olaus Sirma, joka oli ensimmäinen Lapissa syntynyt ylioppilas. Hänet tunnetaan myös saamenkielisenä runoilijana. Orajärvellä on Sirman muistomerkki. == Lähteet == Luokka:Sodankylän kylät
Naturviterne

Naturviterne (vuosina 1961–1987 Norsk Landbruksakademikerlag, 1987–2003 Norsk Naturforvalterforbund, 2003–2007 Naturviterforbundet) on norjalainen luonnontieteilijöiden ammattiliitto, joka on perustettu vuonna 1961. Sillä oli noin 7 500 jäsentä vuonna 2024 ja se kuuluu Akademikerne-keskusjärjestöön. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Liiton verkkosivut Luokka:Norjalaiset ammattiliitot
Norsk Psykologforening

Norsk Psykologforening on norjalainen psykologien ammattiliitto, joka on perustettu vuonna 1934. Sillä oli noin 11 000 jäsentä vuonna 2024 ja se kuuluu Akademikerne-keskusjärjestöön. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Liiton verkkosivut Luokka:Norjalaiset ammattiliitot
Outakoski (Utsjoki)

Outakoski (pohjoissaameksi Vuovdaguoika) on kylä Utsjoen kunnassa Suomen Lapissa. Sen katsotaan muodostavan kyläkeskuksen yhdessä Karigasniemen kylän kanssa. Outakosken koulu lakkautettiin vuonna 2022. ==Lähteet== Luokka:Utsjoen kylät
Gunnar Leche

Gunnar Leche (1891–1954) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän toimi Uppsalan kaupunginarkkitehtina vuosina 1920–1954. Hän vastasi muun muassa Tuna backarin ja Sala backen asuinalueiden rakentamisesta 1940- ja 1950-lukujen taitteessa. ==Kuvia== Vaksalaskolan.JPG|Vaksalaskolan (1925) Tuna Backar, Uppsala Flygfoto. ArkDes ARKM.1962-101-2209.jpg|Tuna backar Uppsala City Theatre.jpg|Uppsalan kaupunginteatteri (1951) GunnarLechesPark1902.jpg|Gunnar Lechen mukaan nimetty puisto Uppsalan keskustassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Hohenau (Paraguay)

Hohenau on pikkukaupunki Paraguayn Itapúan departementissa. Sen perustivat Brasiliasta saapuneet saksalaiset siirtolaiset 14. maaliskuuta 1900. Vuonna 2022 Hohenaun asukasluku oli 12 809\. ==Maantiede== Hohenau sijaitsee Paraguayn Itapúan departementissa noin 36 kilometriä alueen hallinnollisesta keskuksesta Encarnaciónissa pohjoiseen. Kunnan pinta-ala on 220 km². ==Historia== Hohenau perustettiin 14. maaliskuuta 1900. Perustajat Wilhelm Closs ja Carlos Reverchón houkuttelivat paikalle alkujaan Brasilian Rio Grande do Suliin muuttaneita saksalaisia siirtolaisia. Vuoteen 1914 mennessä Hohenaussa oli noin 4 000 asukasta. Paikalliset harjoittivat maanviljelyä ja he kasvattivat etenkin Argentiinaan myytyä maissia. 1930-luvulla Hohenausta tuli paikallisten natsien keskus. Toisen maailmansodan jälkeen sinne myös pakeni natsisotarikollisia Saksasta. ==Talous== Hohenau on nykyisin edelleen maanviljelyn keskus. Sen ohella idyylisenä pidetylle paikkakunnalle suuntautuu maaseutumatkailua. Hohenaulla on ollut paraguaylaisittain tunnettu korkeasta elintasosta ja tehokkaasta paikallishallinnosta. ==Väestö== Hohenaun asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 12 809. Vuonna 2008 vastaava lukema oli 11 044 ja vuonna 1982 5 500. Espanjan ja guaranin ohella kaupungissa puhutaan edelleen saksaa. Hohenaussa on järjestetty siirtolaisten juhlat nimellä Fiesta Nacional de las Colectividades. Kaupungissa on pieni museo ja kulttuurikeskus Histórico Cultural Edwin Krug.. ==Lähteet== Luokka:Paraguayn kaupungit
Selkäsaari (Kemi)

Selkäsaari on Perämerellä Kemin edustalla sijaitseva saari, joka on pinta- alaltaan noin 3 km³. Saaressa on muutamia kesämökkejä, mutta pääosin se on yleisessä virkistyskäytössä. Kesäisin Selkäsaareen pääsee pienveneiden ohella Kemin sisäsatamasta liikennöivällä vesibussi M/S Leilalla. Selkäsaaressa on myös Kemin Matkailu Oy:n omistama saunarakennus. == Historia == Selkäsaari oli jo 1900-luvun vaihteessa kaupungin varakkaan porvariston kesänviettopaikka, jossa alkoi myöhemmin käydä myös tavallisia kaupunkilaisia. Saaressa oli muun muassa tanssilava, joka hajotettiin ensimmäisen maailmansodan aikana. Sisällissodan aikana saaren pohjoispäässä teloitettiin punakaartilaisia. Vuonna 1921 yhdeksän Selkäsaaressa teloitetun vainajan jäänteet siirrettiin Peurasaaren hautausmaalle yhteishautaan. Hieman myöhemmin kieltolain aikana Selkäsaaresta tuli salakuljettajien piilopaikka ja 1930-luvulta lähtien se toimi lasten kesäsiirtolana. == Lähteet == Luokka:Perämeren saaret Luokka:Kemi
Leche

Leche on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi: * Gunnar Leche (1891–1954), arkkitehti * Johan Leche (1704–1764), tiedemies ja Turun akatemian rehtori
Katja Haarla

Katja Haarla eli Čiske Jovsset Biret Hánsa Outi Gáddjá (s. 2000) on saamelainen tanssija-koreografi, joka on kotoisin Utsjoelta Dalvadaksen kylästä. Haarla kouluttautui ammattitanssijaksi Suomen Kansallisoopperan ja -baletin Balettioppilaitoksessa vuosina 2016– 2019. Sen jälkeen hän opiskeli nykytanssia ja koreografiaa brysseliläisessä Performing Arts Research and Training Studios -tanssioppilaitoksessa ja valmistui tanssitaiteen kandidaatiksi vuonna 2022. Haarla on ollut kiinnostunut muun muassa kollektiivisista olemisen tavoista sekä tanssin tarjoamasta mahdollisuudesta kommunikoida sanattomasti liikkein ja elein. Yhdessä kaksossisarensa Birit Haarlan kanssa hän valmisti koreografian ja esiintyi Marja Helanderin tanssielokuvassa Eatnanvuloš Lottit – Maan sisällä linnut (2018) sekä Pauliina Feodoroffin ohjaamassa esityksessä Matriarkaatti vuoden 2022 Venetsian biennaalissa. Sisarukset palkittiin vuonna 2024 Tanssin nuori tekijä -palkinnolla merkittävistä ansioistaan ja pioneerityöstään saamelaisen kulttuuriperinnön tuomisesta esille tanssin alalla. == Palkinnot ja tunnustukset == * Tanssin nuori tekijä (2024) == Aiheesta muualla == * Katja Haarlan ja Birit Haarlan haastattelu TINFO:n verkkosivuilla. == Lähteet == Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Saamelaiset taiteilijat Luokka:Tanssijat Luokka:Koreografit
Luftstridsskolan

Luftstridsskolan (lyh. LSS) on Ruotsin ilmavoimien koulutuskeskus Uppsalassa. Se muun muassa kouluttaa lentäjiä sekä kehittää Ruotsin ilmapuolustuskykyä ja vastaa Ruotsin ilmatilan valvonnasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Tietoa Ruotsin puolustusvoimien sivuilla Luokka:Ruotsin ilmavoimien joukko- osastot ja yksiköt Luokka:Ruotsalaiset oppilaitokset Luokka:Uppsalan kunta
Brian Thomas Jr.

Brian Thomas Jr. (s. 8. lokakuuta 2002) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Thomas Jr. edustaa NFL-joukkue Jacksonville Jaguarsia. Jaguars varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 23. varausvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. https://www.pro-football-reference.com/players/T/ThomBr06.htm Kesäkuussa 2024 Thomas Jr. teki Jaguarsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 14,6 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. https://apnews.com/article/brian-thomas- jr-contract-jacksonville-jaguars-38582f091d00d566793a4eac1065dba2 Tulokaskaudellaan 2024 Thomas Jr. valittiin Pro Bowl-tähdistöotteluun. Thomas Jr. on pelannut 17 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 87 kiinniottoa, 1 282 kiinniottojaardia ja kymmenen kiinniotolla tehtyä touchdownia. Hän on edennyt juoksemalla 48 jaardia. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Venejärvi (kylä, Kolari)

Venejärvi on Kolarisa sijaitseva kylä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla Suur-Teuravuoman suoalueen laidalla noin 35 kilometrin päässä Kolarin kirkonkylästä. == Historia == Vanhimmat merkit Venejärven asutuksesta ovat jo kivikaudelta 9 000 vuoden takaa, mutta pysyvä asutus vakiintui vasta 1700-luvulla. Maa- ja metsätalouden sekä poronhoidon ohella kylän elinkeinoihin kuului aikaisemmin myös tervanpoltto. Venesjärven kautta kulkee alun perin 1870-luvulla rakennettu telatie, joka on noin kuuden kilometrin pituinen Venejärven, Kurtakon ja Teurajärven kylät yhdistävä pitkospuureitti. Venejärvellä sijaitsee myös Kärsimysten majana tunnettu jatkosodan aikainen metsäkaartilaisten piilopaikka. Venejärveltä on kotoisin muun muassa SKDL:n kansanedustaja Eemeli Lakkala, joka oli Lapin merkittävimpiä korpikommunismin edustajia. == Lähteet == Luokka:Kolarin kylät
Hitaammin hautaan

Hitaammin hautaan on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Nelli Matulan esittämä musiikkikappale, jolla hän osallistui vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun. Kappaleen tuottivat Iiro Paakkari ja Arttu Istala, jotka tuottivat myös Matulan edeltävän albumin Kiltti tyttö. Kappale sai 8. helmikuuta pidetyssä finaalissa saman verran yhteispisteitä Viivin esittämän Ainan kanssa. Viivi sijoittui lopulta Matulan yläpuolelle saatuaan enemmän ratkaisevia yleisöääniä, ja Matula jäi kokonaistuloksissa neljänneksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kappaleen musiikkivideo (Uuden Musiikin Kilpailun virallinen Youtube-kanava) Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet Luokka:Vuoden 2025 kappaleet