MVM Zrt.

Magyar Villamos Művek Zrt. (epävirall. suom. Unkarin sähkölaitokset Oy) eli MVM Zrt. tai MVM Energetika Zrt. on Unkarin valtion omistama energiakonserni. Yhtiön päätoimintoja ovat sähkön tuotanto, kauppa ja siirto. MVM-konserniin kuuluu useita kansallisesti keskeisiä energiasektorin tytäryhtiöitä. Energiakonserni on Unkarin valtion omistuksessa valtion omaisuudenhoitoyhtiö MNV:n kautta (Magyar Nemzeti Vagyonkezelo Zrt.). Yhtiömuodoltaan MVM on yksityinen eli pörssiin listaamaton osakeyhtiö (Zrt.= zártkörűen működő részvénytársaság, suom. yksityinen osakeyhtiö). Konserniyhtiö on perustettu vuonna 1991 ja sen päätoimipaikka sijaitsee Budapestissä. Yhtiön palveluksessa on yli 18 000 ihmistä. Vuonna 2021 MVM:n liikevaihto oli 1 937 miljardia Unkarin forinttia (HUF) eli noin 5,247 miljardia euroa. MVM-konserniin kuuluvia tytäryhtiötä ovat muassa Paksin ydinvoimalaitoksesta vastaava MVM Paksi Atomerőmű Zrt., useita muita sähköntuotantoyhtiöitä (joista osa ulkomailla), Unkarin sähkönsiirron kantaverkkoyhtiö MAVIR, venäläisen maakaasun tuontiyhtiö (Panrusgáz), maakaasun varastointiyhtiö, monia paikallisen tai alueellisen energiakaupan ja -jakelun yhtiöitä sekä useita palvelutuotannon yhtiötä. MVM (eli sen omistaja Unkarin valtio) on tytäryhtiöineen solminut pitkäaikaiset energian raaka-ainesopimukset Venäjän kanssa. Se ostaa venäläistä maakaasua ja -öljyä sekä venäläistä ydinpolttoainetta. MVM:n yhdessä venäläisen kaasuyhtiö Gazpromin kanssa omistama Panrusgáz-yhtiö vastaa venäläisen maakaasun tuonnista Unkariin. Pitkäaikaisen, 15-vuotisen kaasutoimitussopimuksen mukaan Unkari sai, ennen Venäjän laajempaa sotaa Ukrainassa, vuodessa 4,5 miljardia kuutiota maakaasua Bulgarian ja Serbian kautta saapuvia maakaasuputkia pitkin. Joulukuussa 2022 arvioitiin, että Unkarin energialasku nousisi ja maa joutuisi maksamaan noin 17-20 miljardia euroa energiatuonnistaan vuonna 2023. Syksyllä 2022 Gazprom myönsi Unkarille mahdollisuuden maksaa kertyvä kaasulasku kolmen vuoden viipeellä, mikäli kaasun hinta nousisi paljon. MVM-konserni on riippuvainen venäläisrahoituksesta ja -osaamisesta myös maan sähköntuotannolle keskeisessä ydinvoimalahankkeessaan. Esimerkiksi vuonna 2023 meneillään ollut, 2030-luvun alkupuolella valmistuvaksi suunnitellun Paksin ydinvoimalaitoksen kakkosvaiheen rakentamiseen Unkari otti useiden miljardien eurojen suuruisen lainan Venäjältä. Tämä rakennushanke ja siihen otettu laina sitoo Unkaria osaltaan vuosiksi Venäjään. Ydinvoimalaitoksilla (2020: 16,1 TWh eli 46 % osuus 34,9 TWh:n sähköntuotannosta) ja maakaasuvoimalaitoksilla (9,1 TWh; 26% osuus) tuotetaan pääosa Unkarin sähköstä. Sähkön nettotuonti oli 11,7 TWh (2020) lähinnä Slovakiasta (SEPS), Ukrainasta (Ukrenerho) ja Itävallasta. Vuonna 2022 Unkarissa käytetystä sähköstä 34,55 prosenttia tuotettiin ydinvoimaloilla (tuotannosta 47,05 %), 19,01 prosenttia maakaasulla (25,88 %), 7,05 prosenttia hiilellä ja ligniitillä (9,64 %), 6,70 prosenttia aurinkovoimaloilla (9,13 %) ja 3,02 prosenttia biomassalla tai vastaavilla raaka-aineilla (4,11 %). Sähköntuonnin osuus kulutuksesta oli 26,55 prosenttia (2022). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset energiayhtiöt Luokka:Unkarilaiset valtionyhtiöt