EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Giorgio Cavazzano

Giorgio Cavazzano (s. 19. lokakuuta 1947 VenetsiaTimo Ronkainen: Venetsian verraton Cavazzano Suomeen! Aku Ankka 43/2007.) on italialainen Aku Ankka -piirtäjä. Cavazzano tunnetaan erityisesti mekaanisten esineiden realistisena kuvaajana. Hänen tyylillään on ollut merkittävä vaikutus uudemman sukupolven Ankka-piirtäjiin. Cavazzano on luonut muiden kirjoittajien kanssa useiden hahmojen ulkoisen olemuksen. Näitä hahmoja ovat mm. Prinsessa Reginella (Rodolfo Cimino), Naistaikaviitta (Guido Martina), P.T. ja Rankku Kanuuna (Carlo Chendi). == Elämäkerta == Giorgio Cavazzano aloitti 14-vuotiaana Romano Scarpan tussaajana, mutta oli jo sitä ennen toiminut serkkunsa Luciano Capitanion, myös sarjakuvapiirtäjä, apulaisena. Hänen äitinsä olisi halunnut poikansa jollekin vakaammalle työuralle ja opiskelevan kemiaa, mutta sarjakuvat veivät mennessään. Cavazzanon ensimmäinen oma ankkatarina oli Paperino e il singhiozzo a martello, joka julkaistiin Italiassa vuonna 1967. Suomessa sama tarina julkaistiin Aku Ankassa vuonna 1979 nimellä ”Hirveä Hikka”. 1980-luvulla Cavazzano alkoi piirtää Disney-sarjoja myös ranskalaiselle kustantajalle Le Journal de Mickey -lehteä varten. Tuolloin hänelle tekivät käsikirjoituksia ranskalaiset Pierre-Yves Gabrion, Louis Cance ja Michel Motti. Vuonna 2004 ilmestyi Cazzanon piirtämä ja Byron Ericksonin käsikirjoittama sarjakuva-albumi Dragonlords. Cavazzano on kerran aiemminkin tehnyt yhteistyötä Ericksonin kanssa. Heidän silloisen aikaansaannoksensa oli 62-sivuinen Roope-seikkailu ”Inkojen salaisuus” (Secret of the Incas). Tarina nähtiin Suomessa Aku Ankan taskukirjan numerossa 209, Tuplatällit. Cavazzano on tehnyt myös paljon kansikuvia ja joitakin niistä myös varta vasten suoraan suomalaisiin Aku Ankan taskukirjoihin ja Roope-setä-lehteen. Cavazzano on asunut vaimonsa kanssa Meranon kaupungissa Venetsian lähellä ja heillä on kaksi poikaa. Hänen harrastuksiinsa kuuluvat sarjakuvien lukeminen, elokuvat ja musiikki, mutta pelaa myös mielellään golfia. ==Vierailut Suomessa== Cavazzano vieraili Suomessa 26.–27. lokakuuta 2007 esittelemässä uutta Menetetyn muistin tapaus -kirjaansa Helsingin kirjamessuilla. Toisen kerran Cavazzano vieraili Suomessa 4.–6. maaliskuuta 2010, kun hän kävi juhlistamassa Aku Ankan taskukirjan 40-vuotista taivalta ja maaliskuun alussa ilmestyvää kovakantista Taskarin juhlakirjaa. Vierailunsa aikana hän oli haastateltavana myös Huomenta Suomessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Giorgio Cavazzano Akupediassa * Cavazzano Inducks-tietokannassa * Esittely Akuankka.fi:ssä Luokka:Disneyn sarjakuvien tekijät Luokka:Italialaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Quintillus

Marcus Aurelius Claudius QuintillusJohannes Zonaraksen mukaan Quintillianus. (k. syyskuu 270) Rooman keisari lyhyen aikaa syyskuussa 270. Quintillus julistautui keisariksi veljensä Claudius Gothicuksen kuoltua kulkutautiin elokuussa 270 ja sai senaatin hyväksynnän. Hän oli keisariksi noustuaan luultavasti Aquileian kaupungissa Pohjois-Italiassa. Samalla kuitenkin Tonavan raja-alueen joukot huusivat Claudiuksen luotetun kenraalin Lucius Domitius Aurelianuksen keisariksi. Aurelianus oli matkalla kukistamaan Quintillusta, joka kuitenkin teki itsemurhan tai omat sotilaat murhasivat hänet, jolloin taistelulta vältyttiin.Rooman keisarit s. 267 == Valtakausi == Quintilluksen elämästä ja kaudesta ei tiedetä juuri mitään. Antiikin lähteiden tiedot ovat ristiriitaisia hänen kautensa pituudesta. Zosimoksen mukaan hän hallitsi muutaman kuukauden, kun taas Historia Augusta puhuu sekä 17 että 20 päivästä. Noin vuonna 354 kirjoittaneen tuntemattoman kronikoitsijan mukaan Quintilluksen valtakausi kesti 77 päivää. Neljässä eri kaupungissa ehdittiin kuitenkin lyödä Quintilluksen nimellä ja kuvalla varustettuja kolikoita, joten viimeksi mainittu saattaa olla oikeassa. Mauretaniasta on löydetty myös mailipylväskin, jossa on teksti "IMP CAES M AVRELIO QVINTILO INVICTO PIO FELICI AVG PONT MAXIMO TRIB POTEST PP ... ." (Ylipäällikkö Caesar Marcus Aurelius Quintillukselle, voittamattomalle, hurskaalle ja menestyksekkäälle Augustukselle, Pontifex maximukselle, kansantribuunin oikeuksien haltijalle, isänmaan isälle ...) Kun Konstantinus Suuri propagandassaan ilmoitti olevansa sukua Claudius Gothicukselle ylistäen häntä suuresti, myös Quintillus sai tästä osansa. Monet ajan historiankirjoittajat ylistivät Quintillusta ja mainitsivat hänen esimerkilliset hyveensä, jotka ylittivät jopa Claudiuksen vastaavat. == Kuolema == Myös Quintilluksen kuolintavastakin on epäselvyyksiä. Erään tarinan mukaan hän teki itsemurhan avaamalla suonensa tai sitten antoi lääkärinsä avata ne. Myös hänen omat sotilaansa saattoivat surmata komentajansa, huomattuaan ettei heistä olisi vastusta Aurelianuksen armeijalle. Historia Augustan mukaan historioitsija Deksippos kirjoitti, että hän kuoli luonnollisesti. Tämä saattaa olla tottakin sillä Deksippos oli Quintilluksen aikalainen. Johannes Malalaksen mukaan hän kuoli keisarillisessa palatsissaan Roomassa eikä Aquileissa. == Lähteet == * * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == Luokka:200-luvun kriisi Luokka:Rooman keisarit Luokka:Vuonna 270 kuolleet
Pallo (peliväline)

Pallo on pallopelien peliväline. Monissa urheilulajeissa ja peleissä pelivälineenä käytettävä pallo on useimmiten pyöreä eli pallonmuotoinen esine, mutta ne voivat olla muunkin muotoisia kuten amerikkalaisen jalkapallon ja rugbyn soikea pallo tai sulkapallon ainoastaan osittain pallonmuotoinen pallo. Pallon käyttö pelivälineenä perustuu sen pyörimis- ja kimpoamisominaisuuksiin. Lajista riippuen pallot voivat olla onttoja tai umpimateriaalia. Joissakin lajeissa pallomaisestakin pelivälineestä käytetään muita nimityksiä kuten kuula (petankki) tai kivi (biljardi). Vaikka jääkiekko ja ringette kuuluvat pallopeleihin, eivät niiden pelivälineet ole palloja. ==Eri lajien palloja== Basketball.jpeg|Koripallo Fussball.jpg|Jalkapallo Wilson American football.jpg|Amerikkalainen jalkapallo Tennisball.jpg|Tennispalloja ShuttlecockPhoto.jpg|Sulkapallo Floorball ball.jpg|Salibandypallo Golfball.jpg|Golfpallo * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Scott Henderson

thumb|Scott Henderson esiintymässä vuonna 2010. Scott Henderson (s. 1954) on yhdysvaltalainen jazzkitaristi, säveltäjä ja Tribal Tech -yhtyeen keulahahmo. Uransa aikana Henderson on soittanut muun muassa Joe Zawinulin, Jean-Luc Pontyn ja Chick Corean yhtyeissä. Scott Hendersonin soittotyyliä leimaa yksinkertaisten blueskuvioiden yhdistely harmonisesti monimutkaisiin melodioihin. Vuonna 1984 Henderson perusti basisti Gary Willisin kanssa yhtyeen Tribal Tech, jonka kokoonpanoon kuuluu lisäksi pianisti Scott Kinsey ja rumpali Kirk Covington. Tribal Tech on julkaissut kymmenen levyä, joista uusin on vuonna 2000 ilmestynyt Rocket Science. Scott Henderson on soittanut myös Vital Tech Tones -triossa, johon kuuluu hänen lisäkseen rumpali Steve Smith ja basisti Victor Wooten. ==Soololevyt== * Dog Party (1994) * Tore Down House (1997) * Well to the Bone (2002) * Live! (2005) Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzkitaristit Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
FPS

FPS tarkoittaa seuraavia asioita: * FPS-peli (englannin sanoista first person shooter) eli ensimmäisen persoonan ammuntapeli, videopeli, jossa pelimaailma esitetään pelihahmon näkökulmasta nähtynä * frames per second, FPS, näytön päivitysnopeuden yksikkö * feet per second, fps, jalkaa sekunnissa. Anglosaksisissa maissa käytetty nopeuden yksikkö * FPS Security, entinen suomalainen etsivä-, vartiointi- ja turvallisuuspalveluyritys * Federal Protective Service, FPS, yhdysvaltalainen turvallisuuspalvelu * Forssan Palloseura, FPS, jääkiekkoseura.
Gini

Gini on viina, joka tislataan viljasta ja maustetaan katajanmarjoilla ja muilla kasveilla. Maustaminen voidaan tehdä tislauksessa, hauduttamalla tai sekoittamalla. Gini on nykyaikana suosittua etenkin juomasekoituksissa kuten martinissa. Suomessa giniä käytetään alkuperäisen lonkeron ainesosana. Katajanmarjat antavat ginille sen tunnistettavan ominaismaun. Nimensä gini onkin saanut latinan katajaa tarkoittavasta sanasta juniperus. Perinteisen ginin maku on hyvin kuiva. Englannissa kuiva gini tunnetaan nimellä London dry gin erotukseksi Plymouth ginistä, joka on makeampaa. ==Historia== Gini keksittiin 1600-luvulla Englannissa hollantilaisen katajanmarjaviina geneverin muunnelmana. Vuonna 1690 Britanniassa tuli voimaan laki, jolla pyrittiin rohkaisemaan kansallista viinantuotantoa lakkauttamalla monopoli ja alentamalla brittiläisten alkoholijuomien veroja. Lainmuutoksen seurauksena ginistä tuli maassa nopeasti hyvin suosittua. Vuonna 1729 Englannissa tuotettiin jo yli neljä miljoonaa gallonaa giniä. Kaupunkiköyhälistön suosima juoma oli usein huonolaatuista, ja se saatettiin maustaa katajanmarjojen sijaan tärpätillä. 1700-luvun jälkipuoliskolta alkaen Britannian parlamentti onnistui hillitsemään ginin kulutusta lainmuutoksilla, rajoituksilla ja tuotannon valvonnalla. Juomaa sai kutsua giniksi vain, jos se oli maustettu katajanmarjoilla, eikä se ollut liian makeaa tai yli 50-prosenttista. Vähittäiskauppiaat kuitenkin usein tislauttivat juoman uudelleen ennen myyntiä ja makeuttivat sen itse. Makua voimistettiin pippurilla ja muilla mausteilla. 1800-luvun puolivälissä, kun tislausmenetelmät kehittyivät, brittiläinen gini menetti viljan maun, joka geneverissä yhä oli. Maku giniin saatiin nyt mausteista. Ginistä tuli aiempaa laadukkaampaa, ja aiemmin lähinnä köyhien suosiman juoman käyttö yleistyi tavallisenkin kansan keskuudessa. Vuonna 1879 ginin vähimmäisvahvuudeksi määrättiin 37 prosenttia. Britanniassa ja sen imperiumissa sekä Pohjois-Amerikassa suosioon nousivat brändit kuten Gordon’s, Booth’s, Seager and Evans, Tanqueray, Nicholson, Coates ja Burnett. Kuluttajat alkoivat suosia kevyempää ja kuivempaa giniä. Koska ginin perusmaku oli neutraali, juomaa ei enää makeutettu aiempaan tapaan, ja mausteetkin olivat vakiintuneet, ginistä oli tullut homogeenista. Katajanmarjojen ohella mausteena käytettiin etenkin karhunputkea, korianteria ja orris rootia, mutta toisinaan myös eksoottisempia mausteita. 1900-luvulla kevyt ja neutraali gini oli suosittua juomasekoituksissa. 1970-luvulla votka ohitti kuitenkin ginin juomasekoitusten suosituimpana perustana. Ginin suosio on 2000-luvulla kääntynyt uuteen nousuun. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Rafael del Riego

Rafael del Riego y Flórez (9. toukokuuta 1784 – 7. marraskuuta 1823) oli espanjalainen kenraali ja liberaali poliitikko. Del Riego syntyi Santa Maria de Tuñasissa, Asturiassa. Oviedon yliopistosta valmistumisensa jälkeen vuonna 1807 hän muutti Madridiin, jossa hän liittyi armeijaan. Espanjan itsenäisyyssodan aikana vuonna 1808 Ranska otti hänet vangiksi Escorialiin, josta hän myöhemmin karkasi. Marraskuun 10. päivänä hän osallistui Espinosa de los Monterosin taisteluun, jossa hänet jälleen kerran otettiin vangiksi. Kolme päivää myöhemmin hänet lähettiin Ranskaan, ja hänet lopulta vapautettiin. Hän matkusti ympäri Englantia ja Saksaa, ja vuonna 1814 palasi Espanjaan liittyen jälleen armeijaan everstiluutnanttina. Kuuden vuoden absolutismin aikana hän liittyi vapaamuurareihin ja liberaaleihin salaliitossa kuningas Ferdinand VII:tä vastaan. Vuonna 1819 kuningas muodosti 10 pataljoonaa taistelemaan eteläamerikkalaisia vastarintaliikkeitä vastaan. Riego otti Asturian pataljoonan komennon. Kuitenkin Cádiziin saapumisen jälkeen hän aloitti muiden upseerien kanssa kapinan 1. tammikuuta 1820, ja vaati vuoden 1812 perustuslain palauttamista. Tätä konfliktia kutsuttiin Espanjan sisällissodaksi, 1820–1823. Riegon joukot marssivat Andalusian kaupunkien läpi kuninkaallisvastaisen kansannousun syntymisen toivossa, mutta paikallinen väestö oli lähinnä väliinpitämätöntä. Kansannousu kuitenkin aloitettiin Galiciassa, josta se nopeasti levisi ympäri Espanjaa. 7. maaliskuuta 1820 Madridin kuninkaallinen palatsi piiritettiin kenraali Ballesteroksen alaisten sotilaiden toimessa, ja 10. maaliskuuta kuningas suostui palauttamaan perustuslain. Vuonna 1823 Ranskan armeija hyökkäsi Espanjaan ja palautti Ferdinand VII:n absoluuttiseen valtaan. Del Riego vangittiin, tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Madridissa. Luokka:Espanjalaiset kenraalit Luokka:Espanjalaiset poliitikot Luokka:Espanjalaiset teloitetut Luokka:Maanpetoksesta teloitetut Luokka:Vuonna 1784 syntyneet Luokka:Vuonna 1823 kuolleet
Bourbon (viski)

Bourbon on yhdysvaltalainen, etupäässä maissista valmistettava viskilaatu. Viskiä alettiin valmistaa Yhdysvalloissa maissista, koska eurooppalaisten mukanaan tuoma ohra ei kasvanut Amerikassa kunnolla. 1700-luvulla bourbonia valmistettiin eniten nykyisten Kentuckyn ja Tennesseen osavaltioiden alueella, sillä siellä oli sopiva vesi ja maaperä. Kieltolain aikana 1920-luvulla bourbonin tislausperinne hiipui, ja juoman valmistus lähti merkittävään nousuun vasta 1900-luvun lopulla. Nimitys bourbon tulee Kentuckyn osavaltion Bourbonin piirikunnasta, josta viskin valmistus on lähtenyt. Suurin osa bourbonviskistä valmistetaan edelleen Kentuckyssä. Tunnetuin bourbon on Jim Beam, jota on valmistettu 1700-luvulta saakka. Määräysten mukaan bourbonin raaka-aineista vähintään 51 prosenttia on oltava maissia. Tisle täytyy kypsyttää sisältä voimakkaasti hiilletyssä ja uudessa tynnyrissä, joka on tehty amerikkalaisesta tammesta. Raakatisleen vahvuus ei saa ylittää 80 prosenttia, eikä tynnyreihin laitetun tisleen vahvuus saa ylittää 62,5 prosenttia. Jos tislettä on kypsytetty tynnyreissä yli kaksi vuotta, juomaa saa kutsua nimellä Straight Bourbon. Ikä on merkittävä etikettiin, jos kypsytysaika on alle neljä vuotta; sitä vanhemmissa tuotteissa ikää ei tarvitse merkitä. Bourbon valmistetaan ja kypsytetään samalla tavalla kuin muutkin viskit. Bourbon-viskit säilötään uusiin tammitynnyreihin. Maissiviski on huomattavasti nopeammin kypsyvää kuin mallasviskit. Monet bourbon-viskit saavuttavat parhaan makunsa huomattavan nuorina, jopa 4–6-vuotiaina. Nuorten bourbon-viskien suurin ero skotti- tai irlantilaisviskeihin on makeus. Bourbon-viskien makeus jakaa mielipiteitä, mutta myös iäkkäät bourbonit saavuttavat kuivan, lähes "puisevan" maun viimeistään 8–10 vuodessa. Suurin osa skottiviskin kypsyttämisessä käytetyistä tynnyreistä laivataan sinne Yhdysvalloista, koska bourbon-tynnyriä saa käyttää vain kerran bourbonin kypsyttämisessä, minkä jälkeen se myydään pois halvalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viskit Luokka:Yhdysvaltalaiset juomat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Äänes

Äänes on tietyntaajuuksinen ääni, jolla ei ole harmonisia komponentteja. Äänes on siis sinimuotoista värähtelyä, joka voidaan määritellä sen taajuudella (yksikkö hertsi, Hz). Ääneksestä käytetään joskus myös nimitystä siniääni. Äänes on aaltoliikkeen yksinkertaisin muoto. Osaäänekset ovat taajuudeltaan perusääneksen moninkertoja. Esimerkiksi jos perusäänes on 440 Hz, osaääneksiä ovat 880 Hz, 1 320 Hz ja niin edelleen. Osaäänes on myös äänes. Nimitystä osaäänes käytetään havainnollistamaan sitä, että itse ääni koostuu monista ääneksistä. Äänekset muodostavat yhdessä sävelen ja sävelet soinnin. == Käyttö == Ääneksiä käytetään muun muassa joissakin herätyskelloissa herätysäänenä. Näppäinpuhelimissa jokaisesta näppäimestä kuuluu erilainen ääni, kun niitä painaa. Numeroiden valinta perustuu DTMF-numeroiden (Dual-tone multi- frequency) välitystapaan. Siinä kukin numero on koodattu kahdeksi toisiinsa epäharmonisessa suhteessa olevan ääneksen muodostamaksi ääneksi. Tällä pyritään välttämään virheelliset numerovalinnat. == Fourier-muunnos == Fourier-muunnoksen avulla mikä tahansa jaksollinen aaltomuoto voidaan hajottaa äänesten summaksi. Tällöin jokainen äänes on taajuudeltaan aaltomuodon perustaajuuden (jaksonajan käänteisluku) kokonaislukukerrannainen. Hajotelmassa jokaisella ääneksellä on oma amplitudinsa ja vaiheensa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Luokka:Akustiikka
Bokken

Bokken (jap. 木剣 : bokken / 木刀 : bokutō) ("puumiekka") on puusta valmistettu harjoittelumiekka, joka on muotoiltu japanilaisen yksiteräisen, kaarevan miekan, katanan mukaan. Bokkenit ovat käytössä harjoittelumiekkoina japanilaisissa taistelu- ja budōlajien harjoituksissa, kuten esimerkiksi kenjutsussa, aikidossa sekä iaidossa. Bokkenia ei pidä sekoittaa shinaihin, joka on bambumiekka jota käytetään kendossa harjoituksissa. Kendossakin bokkenia kyllä käytetään kendo kata- ja perustekniikoiden kihon-harjoitteluun. ==Bokkentyypit== Bokkeneita on eri tyyppejä; # daitō (katanan kokoinen); # shoto tai wakizashi bo (wakizashin kokoinen); # tanto bo (tantōn kokoinen); # suburi, jotka voivat olla katanan tai wakizashin kokoisia, mutta näitä painavampia. ==Historia== Bokken on yhtä vanha kuin muutkin japanilaiset miekat, ja niitä käytettiin harjoittelumiekkana. Bokken voi kuitenkin olla myös tappava ase; Maa, vesi, tuli, tuuli ja tyhjyys -kirjan kirjoittanut kenjutsumestari Miyamoto Musashi tuli tunnetuksi muun muassa siitä, että hän taisteli täysin varustautuneita vastustajia vastaan pelkästään yhdellä tai kahdella bokkenilla varustautuneena. ==Käyttö== Bokken on harjoittelumiekka, jota käytetään koska se on teräsmiekkaan verrattuna turvallisempi käyttää. Iaidossa bokkenia käytetään alkeistasolla, kun harjoittelijalla ei ole käytössään iaitoa tai hän ei vielä ole saavuttanut tasoa, jossa metallinen iaito olisi harjoittelussa turvallinen. Joissakin katoissa, jotka suoritetaan kontaktissa, veteraani-iaidokatkin voivat käyttää bokkenia turvallisuussyistä. Myös muissa lajeissa, kuten kenjutsussa, aikidossa ja ninjutsussa bokkeneita käytetään harjoituksissa. ==Lähteet== * ==Katso myös== *Budo *Iaidō *Kendo *Kenjutsu *Jō *Shintō Musō-ryū == Aiheesta muualla == * Tietoa Bokkenista Luokka:Lähitaisteluaseet
Kaliumpermanganaatti

Kaliumpermanganaatti, KMnO4, on permangaanihapon kaliumsuola. Kaliumpermanganaattia käytetään hapettimena elektroniikassa piirilevyjen valmistuksessa, metallien pintakäsittelyssä sekä lääke- ja kemianteollisuudessa, hapetus- ja valkaisuaineena, reagenssina analyyttisessä ja synteettisessä orgaanisessa kemiassa, valokuvauskemikaalina, desinfiointiaineena, hajunpoistossa, levänestoaineena vedenkäsittelyssä, värjäysaineiden valmistuksessa, raudan ja mangaanin poistamiseen liuoksista ja parkituksessa. Kaliumpermanganaatti on terveydelle haitallista. Sen nieleminen aiheuttaa polttavaa tunnetta, vatsakipua, ripulia, pahoinvointia, oksentelua, šokin tai tajuttomuuden. Huumausainelainsäädäntöön kesän 2002 aikana tulleen muutoksen jälkeen kaliumpermanganaatti on siirretty lähtöaineiden luettelosta III luetteloon II. Kaliumpermanganaatin käyttö heroiinin ja kokaiinin valmistuksessa on vaikuttanut rajoitusten tiukentumiseen. Kaliumpermanganaatti hajoaa lämmitettäessä se 240 °C. Lopputuotteena on happea ja mustaa jauhetta, joka koostuu kaliummanganaatin ja mangaanidioksidin seoksesta. ::2 KMnO4 → K2MnO4 \+ MnO2 \+ O2 ==Lääketieteellinen käyttö== Kaliumpermanganaatin vesiliuoksella on antiseptisiä ja fungisidisia ominaisuuksia. Sitä on etenkin aiemmin käytetty ulkoisesti eräiden rakkulaisten ihotautien, vetistävien sieni-infektioiden, alaraajahaavojen ja kynsivallintulehduksen hoitoon . Liuoksen tahraavuuden vuoksi käyttö on nykyään vähentynyt. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * *OVA-ohje Luokka:Permanganaatit Luokka:Kaliumyhdisteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:WHO:n tärkeimmät lääkkeet Luokka:Raskaudenkeskeytyslääkkeet
Sveanmaa

Sveanmaa (myös Sveeanmaa, ruots. Svealand) on keskimmäinen Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Götanmaa ja Norlanti. Sveanmaan maapinta-ala on 81 012,4 neliökilometriä. Vuoden 2011 lopussa alueella oli 3 785 534 asukasta, joten alueen väentiheys oli 46,7 asukasta neliökilometriä kohti. Sveanmaan nimi esiintyy ensimmäistä kertaa vasta 1400-luvulla. Se perustuu muinaisskandinaavisen svealaisten heimon nimeen, joka esiintyy erilaisissa kirjoitusmuodoissa kuitenkin jo antiikin kirjallisuudessa. Sveanmaa koostuu kuudesta maakunnasta, jotka ovat * Södermanland * Uplanti * Västmanland * Närke * Värmlanti * Taalainmaa ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin historialliset pääalueet
Turkkilainen van

Turkkilainen van (, ) on kissarotu, joka on kotoisin Turkin Vanjärven seuduilta. Se on yksi harvoista kissaroduista, jotka pitävät vedessä uimisesta. Rodulla ilmenee usein silmien erivärisyyttä. Rodun jalostus alkoi Englannissa 1950-luvulla, ja se sai virallisen hyväksynnän 1969. Suomeen ensimmäiset turkkilaiset vanit tulivat 1980-luvun puolivälissä. Turkkilaisilla vaneilla on erityinen karvapeitteen kuviointi, jota ei ole muilla kissaroduilla. Turkkilaiset vanit ovat tunnettuja siitä, että ne pitävät vedestä ja hakeutuvat aktiivisesti veteen. ==Rakenne== *Pää: Muodoltaan tylppäkulmainen kolmio, nenä suora ja keskipitkä, nenänpää vaaleanpunainen, leuka vahva. *Silmät: Suuret ja soikeat, hieman vinoasentoiset, siniset, vaalean meripihkan väriset tai eriväriset, jolloin toinen silmä on sininen ja toinen vaalean meripihkan värinen. Silmäluomien reunat ovat vaaleanpunaiset. *Korvat: Lähellä toisiaan korkealla päälaella. *Vartalo: Pitkä, mutta vankka, lihaksikas, tyypiltään keskiraskas. Kaula vahva. Jalat keskipitkät, tassut sorjat pyöreät ja tupsulliset. Polkuanturat vaaleanpunaiset. *Häntä: Keskipitkä ja hyvin tuuhea. *Turkki: Puolipitkä vartalolla, laadultaan hieno ja silkkinen, ei alusturkkia. ==Hoito== Omistajat kuvaavat turkkilaista vania rakastettavaksi ja älykkääksi kissaksi, jolla on taipumus kiintyä vain yhteen ihmiseen. Sillä on kokoonsa nähden varsin suuri ruokahalu.Turkin hoito on helppoa, ja kampaaminen on kahdesti tai kolmesti viikossa suositeltavaa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kuvia van-kissoista Luokka:Kissarodut
Karjalan tasavallan hymni

Karjalan Tasavallan valtiohymni () on Aleksandr Beloborodovin säveltämä. Venäjänkieliset sanat ovat kirjoittaneet Armas Mišin ja Ivan Kostin ja suomenkieliset sanat Armas Mišin. Hymnin teksti on kirjattu Karjalan tasavallan perustuslain 14. artiklaan. Osa hymnistä noudattaa perinteisen suomalaisen kansanlaulun Karjalan kunnailla säveltä. Karjalankieliset sanat kirjoitti Aleksandr Volkov. ;Karjalankieliset sanat: :Kodirandu — Karjalu! :Igäine kaunis meijän mua. :Heimokanzat yhteh suat, :Karjalu! ::Tuo kuunnelkua järvet dai mečät, suot ::Kui sydämeh oma mua pajuo tuou. ::Se mäin piälpäi selvembi nähtä voi — ::Vie parembi kaikkii mua meijän roih. :Kodirandu — Karjalu! :Ozan kel elä igä kai. :Ryndähis meijän yksi vai — :Karjalu! ::Tiä runoloin rohkiembat poijat vie ::Kai eletäh salolois, järvien ies. ::Pajo lennä, kandeleh helkieh lyö, ::Kiitä Karjalua kaikkie muadu myö. :Kodirandu — Karjalu! :Runot dai pajot elos piet. :Nägyy tiä päivännouzu vies, :Karjalu! :Päiväzen nouzu nägyy vies, :Karjalu!Aleksandr Volkov. "Mua Karjala", Petroskoi, 2013 ;Suomenkieliset sanat: :Kotimaamme Karjala! :Ikivanha kaunis maa. :Veljeskansat yhteen saa :Karjala! ::Nuo järvet ja vaarat ja hongikot – ::ne huomisen kutsua kuunnelkoot! ::Seisoin vaaran harjalla paljain päin ::ja suljin syliini mitä näin. :Kotimaamme Karjala! :Ikivanha laulumaa. :Työllään etsii kunniaa :Karjala! ::Ne urhot ja sankarit laulujen – ::ne asuvat täällä entiselleen. ::Soita, soma kantele, jatku, työ! ::Soi, laulu, sydämen liekki, lyö. :Kotimaamme Karjala! :Rahvas rehti, ahkera :töin ja lauluin ikuistaa :Karjalaa! :Töin ja lauluin ylistää :Karjalaa! ;Venäjänkieliset sanat: :Край родной — Карелия! :Древняя мудрая земля. :Братских племён одна семья, :Карелия! ::Звените, озера, и пой, тайга! ::Родная земля, ты мне дорога. ::Высоко на сопках твоих стою ::И песню во славу тебе пою. :Край родной — Карелия! :Ты мне навек судьбой дана. :Здравствуй в веках, моя страна, :Карелия! ::Герои былин средь лесов и гор ::Живут на земле нашей до сих пор. ::Лейся, песня! Кантеле, звонче пой ::Во имя карельской земли святой! :Край родной — Карелия! :Рун и былин напев живой. :Вижу рассвет лучистый твой, :Карелия! :Вижу рассвет лучезарный твой, :Карелия! == Lähteet == * Hymni mp3-muodossa (http://www.gov.karelia.ru) ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Karjalan tasavalta Luokka:Kansallislaulut
Illuusio

Illuusio eli havaintoharha on hahmotusvirhe joka syntyy, kun aistiärsykkeen osat vääristävät kokonaisuuden. Illuusioksi kutsutaan myös taideteoksen, esityksen tai muun vastaavan synnyttämää todellisuusvaikutelmaa. Havaintoharha on väärin tulkittu aistimus, siinä on siis todellinen ulkoinen aistiärsyke, joka tulkitaan väärin. Hallusinaatiossa eli aistiharhassa harhan sen sijaan tuottaa keskushermosto, eikä ulkoista aistiärsykettä ole. Illuusion kaltainen tila taas on ilmailufysiologiassa hallusinaatioksi kutsuttu harha-aistimus. Jokainen aisti voidaan erehdyttää havaintoharhalla, tunnetuimpia ovat näköön liittyvät harhat. Osa havaintoharhoista on henkilökohtaisia. Joku voi kokea ne eri tavalla kuin toinen, jotkut taas eivät ollenkaan. == Trompe l’œil == Trompe l’œil on maalaustaiteen keino, jolla pyritään harhauttamaan katsojaa illuusion keinoin. Ranskankielinen termi merkitsee suomeksi silmää harhauttavaa. == Havaintoharhoja kuvissa == Kuva:Gradient-optical- illusion.svg|Simultaanikontrasti-illuusio. Harmaa keskipalkki on kauttaaltaan saman sävyinen. Kuva:Café wall.svg|Kaikki vaakaviivat ovat samansuuntaisia ja vaakasuorassa. Kuva:Grid illusion.svg|”Välkkyvä” ruudukko. Risteyksissä olevat mustat pisteet vaikuttavat ilmestyvän ja katoavan. Kuva:Benediktbeuern 6839.jpg|Trompe l’œil -seinämaalauksia. ==Katso myös== * Optinen harha * Kuuilluusio == Lähteet == * Lääketieteen sanasto, Duodecim ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *Harhakuvia Luokka:Harhat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karamelli

Karamelli on sokeria kuumentamalla eli karamellisoimalla valmistettu ruskea sulate. Sitä käytetään erilaisissa vanukkaissa ja muissa jälkiruuissa sekä makeisissa. Karamellia käytetään myös elintarvikkeiden väriaineena (E150a, sokerikulööri). Valmistettaessa karamellia sokeri kuumennetaan hitaasti n. 170 °C lämpötilaan, kunnes väri muuttuu halutuksi (vaalean ruskeasta tumman ruskeaan). Kuumennettaessa sokerin molekyylit hajoavat ja muodostavat uusia yhdisteitä, joilla on karamellille tyypillinen väri ja aromi. Puhekielessä karamelli-nimitystä käytetään usein mistä hyvänsä makeisista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Makeiset Luokka:Elintarvikevärit
Juha Salminen

Juha Salminen (s. 27. syyskuuta 1976) on suomalainen endurokuljettaja. Salminen on voittanut enduron MM-sarjassa 13 maailmanmestaruutta, joista kahdeksan on luokkamestaruuksia (125cc 1999 ja 2000, 250cc 2001, 400cc 2002, 500cc 2003, E2 2004, E1 2007 ja E1 2011) ja viisi yleiskilpailun voittoja (2000–2004). Enduron joukkuemaailmanmestaruuden (International Six Days Enduro) hän on voittanut Suomen joukkueessa seitsemän kertaa. Hän on myös yhdysvaltalaisen GNCC-sarjan mestari vuosilta 2005 ja 2006. Salmisella on eniten osakilpailuvoittoja enduron MM-sarjassa. Hän voitti urallaan 96 osakilpailua. Voittotilaston kärkeen hän nousi heinäkuussa 2008 ohitettuaan 77 osakilpailuvoittoa urallaan saavuttaneen Kari Tiaisen. Vuosina 1996–2008 Salminen ajoi KTM-tallissa. Kauden 2008 jälkeen hän siirtyi BMW:lle. 2010 BMW ja sen ostama Husqvarna liitettiin MM-endurossa yhdeksi kilpatalliksi, päämerkkinään Husqvarna. Kaudella 2011 Salminen ajoi historialliseen 8. henkilökohtaiseen MM-enduromestaruuteen BMW Husqvarna Motorsport -tiimin Husqvarnalla. Salminen lopetti uransa kauden 2013 jälkeen. ==Ura== Vuosi Sarja Luokka Sijoitus 1996 ISDE Junior Trophy 1. 1998 WEC 125cc 3. ISDE World Trophy 1. 1999 WEC 125cc 1. 2000 WEC 125cc 1. WEC Kokonaiskilpailu 1. 2001 WEC 250cc 1. WEC Kokonaiskilpailu 1. 2002 WEC 400cc 1. WEC Kokonaiskilpailu 1. ISDE World Trophy 1. 2003 WEC 500cc 1. WEC Kokonaiskilpailu 1. ISDE World Trophy 1. 2004 WEC E2 1. WEC Kokonaiskilpailu 1. ISDE World Trophy 1. 2005 GNCC Bikes 1. 2006 GNCC Bikes 1. ISDE World Trophy 1. 2007 WEC E1 1. 2008 WEC E2 2. 2009 WEC E2 2. 2010 WEC E2 8. 2011 WEC E1 1. 2012 WEC E1 3. 2013 WEC E1 2. *Pääkaupunkiseudun paras urheilija 2002 *American Motorcycle Associations (AMA) Vuoden Urheilija -palkinto vuonna 2005. Salminen oli myös ensimmäinen ei-amerikkalainen kyseisen palkinnon saaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset endurokuljettajat Luokka:Enduron maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Historia Augusta

Historia Augusta on kokoelma Rooman keisarien ja joidenkin vallananastajien elämäkertoja vuosilta 117-284\. Elämäkertoja on yhteensä 30. Ne alkavat Hadrianuksesta ja päättyvät Carinukseen ja Numerianukseen. Se on ainoa yhtenäinen teos tämän ajan keisareista, vaikkakin välissä on vuodet 244-259 käsittävä aukko. Nykyisen nimensä se sai 1600-luvulla. Historia Augusta on monella tapaa omalaatuinen, jopa kummallinen teos. Keisarielämäkertojen yhteydessä on esitetty niiden kirjoittajat ja kirjoitusvuosi, mutta on syytä epäillä, että koko kirjan on kirjoittanut ilmoitettua myöhemmin mahdollisesti yksi ainoa henkilö. Kirjoitusajankohta lienee 300-luvun loppu tai 400-luvun alku. Kirjoittajiksi ilmoitettuja henkilöitä ei välttämättä ole ollut olemassakaan. Tästä kaikesta ei voida kuitenkaan olla varmoja. Historia Augustan elämäkerrat sisältävät runsaasti selvästikin tarunomaista materiaalia. Monet annetuista tiedoista ovat ristiriitaisia muiden lähteiden kanssa. Edelleen epäillään kirjan sisältävän runsaasti perättömiä ja keksittyjä väitteitä. Tästä huolimatta Historia Augusta on tärkeä lähde ajan tapahtumista, sillä muita lähteitä on varsin niukasti. Teoksen alkupuolta on pidetty sen loppua luotettavampana. Historia Augusta nimeää myös Kolmekymmentä tyrannia (Tyranni triginta), jotka ovat sen vallananastajiksi luokittelemia henkilöitä. Näiden joukossa on myös naisia (esimerkiksi Zenobia), ja kirjoittaja valittaakin, kun hänet on maailman rappion takia pakotettu kertomaan myös naisten elämästä. Tyranniluettelo viittaa Ateenan kolmenkymmenen tyrannin luetteloon. == Aiheesta muualla == * Historia Augusta. The Latin Library. Luokka:Antiikin latinankieliset kirjat Luokka:Elämäkerrat ja muistelmat
Kari Tiainen

Kari Tiainen (s. 26. elokuuta 1966 Riihimäki) on suomalainen endurokuljettaja ja seitsenkertainen maailmanmestari. Hänellä on toiseksi eniten enduron MM- osakilpailuvoittoja, 77 kappaletta. Enemmän voittoja on vain Juha Salmisella, joka voitti 78. osakilpailunsa heinäkuussa 2008. Kari Tiainen aloitti kilpailemisen vuonna 1979. Seuratasolla hän edustaa Riihimäen Moottoripyöräkerho Kahvakoplaa. Huippu-uransa aikana hän on ajanut Suzukin, Husqvarnan ja KTM:n pyörillä. Hän ajoi Dakar-rallin seitsemän kertaa, joista toiseksi viimeisimmällä kerralla 2001 ajoi ensimmäistä kertaa maaliin sijalle 25.Kari Tiainen pääsi vihdoin Dakariin yle.fi21.1.2001 Viitattu 5.11.2020 Kari Tiaisen veli Olli Tiainen on keilailun MM-mitalisti. == Kansainvälinen menestys == Kari Tiaisella on seitsemän maailmanmestaruuden lisäksi neljä MM- hopeaa. Hän on 1990-luvun suurimpia endurokuljettajia ja oli MM-mitalilla 12 vuotta peräkkäin. === MM-sarja (henkilökohtainen) === * 1990 Kulta (Suzuki 250) : 6 osakilpailuvoittoa * 1991 Kulta (Husqvarna 250) : 8 osakilpailuvoittoa * 1992 Kulta (Husqvarna 500 4-t) : 5 osakilpailuvoittoa * 1993 Hopea (Husqvarna 500 4-t) : 7 osakilpailuvoittoa * 1994 Kulta (Husqvarna 500 4-t) : 5 osakilpailuvoittoa * 1995 Kulta (Husqvarna 500 4-t) : 9 osakilpailuvoittoa * 1996 Hopea (Husqvarna 500 4-t) : 6 osakilpailuvoittoa * 1997 Kulta (KTM 500 4-t) : 8 osakilpailuvoittoa * 1998 Hopea (KTM 500 4-t) : 8 osakilpailuvoittoa * 1999 Hopea (KTM 500 4-t) : 7 osakilpailuvoittoa * 2000 Kulta (KTM 500 4-t) : 7 osakilpailuvoittoa * 2001 Pronssi (KTM 500 4-t) : 1 osakilpailuvoitto === Kuuden päivän ajo, joukkuevoitot (MM-joukkuekilpailu) === * 1989 (Nuorten joukkuemestaruus joukkueella Juha-Pekka Leino, Jouni Sauren, Kari Tiainen ja Jarkko Vainio) * 1996 * 1998 * 1999 * 2003 === Kansalliset mestaruudet === * Suomen mestari, kaksi kertaa (1989, 1990) * Espanjan mestari, kaksi kertaa (2000, 2001) * Saksan mestari, neljä kertaa * Andalucian mestari (2007) === Muut merkittävät voitot === * Päijänne-ajon voitto, kaksi kertaa (1989, 1990) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset endurokuljettajat Luokka:Enduron maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Coasen pingviini

Coasen pingviini (engl. Coase's penguin, or Linux and the Nature of the Firm) on Yochai Benklerin essee vuodelta 2002, jossa esitellään perinteisen taloudellisen toiminnan kolmas muoto, yhteismaa-perustainen vertaistuotanto, sekä tekijänoikeuslain merkitys sen kannalta. Kirjoitus on Ronald Coasen Nature of the firm -esseen mukaan nimetty, joka toi ensimmäistä kertaa hintasignaalien ohjaaman markkinatoiminnan rinnalle johdon ohjaaman yritystoiminnan. Essee pyrki selittämään, miksi jos hintainformaatio on paras tapa allokoida resursseja, markkinatalous ei koostu pelkästään yksityisyrittäjistä vaan myös sisäisesti suunnitelmataloutta harjoittavista yrityksistä - Coase keksi uusklassisen taloustieteen yritysteorian pohjana toimivat transaktiokustannukset, eli hintainformaation käyttökustannukset. Yhteismaaperustainen vertaistuotanto on esimerkki taloudellisesta tuotannosta, jossa suuren määrän ihmisiä luova toiminta koordinoidaan isoihin, merkityksellisiin projekteihin, lähinnä ilman rahallista kompensaatiota. Esimerkkejä ovat Linux sekä Wikipedia-tietosanakirja. Benklerin lopullinen teesi kirjoituksessaan on, että tekijänoikeus- ja patenttilainsäädäntö haittaavat suurelta osin tällaista tuotantoa saavuttamaan täyden potentiaalinsa. Koska yhteismaaperustainen vertaistuotanto on niin tehokas tapa tuottaa tietoa, Benkler väittää, saattaisi olla hyvä idea miettiä uudelleen ovatko tekijänoikeuslainsäädännöstä saadut hyödyt haittojen arvoisia. Hän huomauttaa transaktiokustannustaloustieteiden olevan hyödyllinen työkalu erilaisiin analyyseihin, mutta toteaa Wikipedian kaltaisissa projekteissa olevan myös muunlaisia kuin suoria taloudellisia kannustimia. Tällaisia kannustimia ovat tutkineet mm. sosiologia ja kokeellinen taloustiede. Keskustellessaan Wikipediasta, Benkler erityisesti kiinnittää huomiota neutraali näkökulma -periaatteeseen, ja yhteisön itsekriittiseen kykyyn tuottaa sosiaalisia normeja objektiiviseen kirjoittamiseen. Analyysi muistuttaa universalismiperiaatetta. == Katso myös == *Reedin laki ==Aiheesta muualla== *Alkuperäinen essee Luokka:Tekijänoikeus Luokka:Esseet
Hammaspeikko

Hammaspeikko on satuolento, jonka kerrotaan tekevän reikiä hampaisiin. Hammaspeikolla selitetään lapsille kariesbakteerien toimintaa ja suuhygienian perusteita. Makeisten kerrotaan houkuttelevan pelottavia hammaspeikkoja, jotka poraavat ja hakkaavat reikiä hampaisiin. Hammasharja voi pelottaa hammaspeikot pois ja säännöllisellä hampaiden harjauksella pidetään hammaspeikot poissa. Hammaspeikkojen isänä voinee pitää norjalaista Thorbjørn Egneriä, jonka satukirja Karius og Baktus julkaistiin vuonna 1949. Kirja on käännetty monille eri kielille; suomenkielinen Satu hammaspeikoista ilmestyi ensi kertaa vuonna 1961. Egnerin hammaspeikot Karius ja Baktus saivat suomentajalta nimet Möö ja Paa. Esimerkiksi 1960- ja 1970-luvuilla hammaspeikko-hahmoa käytettiin laajalti apuna esimerkiksi Suomen lapsille ja heidän vanhemmilleen suunnatussa suuhygienian valistuksessa. Eräänä keinona tähän olivat lapsille jaetut hampaidenpesumukit, joihin oli painettu loru :Harjaa hampaat :huuhdo suu :hammaspeikko lannistuu. Aivan ensimmäisiä lajissaan Egnerin hammaspeikot eivät olleet, vaikka nimenomaan niiden ansiosta hammaspeikoista tuli laajalti tunnettuja. Aili Somersalon vuonna 1927 ilmestyneessä Terveyssatuja-kirjassa hammaspesun tärkeyteen opastettiin hammassärkypeikkojen avulla.Satukortisto: Elli ja Hammassärkypeikot, Aili Somersalo, Terveyssatuja Entisaikaan monien kipujen ja sairauksien, myös hammaskivun aiheuttajaksi ovat myös aikuiset uskoneet erilaisia olentoja. Suomessa on vielä 1800-luvulla arveltu hammassäryn aiheuttajaksi hammasmatoa. Hammaspeikko-hahmoa on käytetty runsaasti useissa 1960-lukua uudemmissa lastenmusiikkikappaleissa ja -kirjallisuudessa (esimerkiksi ). ==Lähteet== Luokka:Satuhahmot Luokka:Hammaslääketiede ==Aiheesta muualla== * Lapset kertovat, millainen on hammaspeikko - kuuntele! (radionova.fi) * Hammaspeikko rulettaa Lieksassa (11.2.2014) (yle.fi) * Hammaspeikko lannistuu (6/2006) (terve.fi) * Hammaspeikko on hankala vastustaja (kaleva.fi)
Bukefalos

Bukefalos ("härkäpäinen") oli Aleksanteri Suuren hevonen. Plutarkhoksen tarinan mukaan Bukefalos pelkäsi omaa varjoaan. Aleksanteri huomasi tämän ja onnistui kesyttämään hevosen itselleen. Hevoskauppias oli yrittänyt myydä hevosen Aleksanterin isälle Filippos II:lle 12 talentilla, mutta tämä oli kieltäytynyt. Aleksanteri ratsasti Bukefaloksella monissa taisteluissa. Bukefalos kuoli pian Hydaspesjoen taistelun jälkeen. Plutarkhos kertoo, ettei se kuollut taisteluissa tai edes niissä saamiinsa vammoihin vaan vanhuuteen. Arrianoksen mukaan kerrottiin, että Aleksanterin ylitettyä joen käytiin kiivas taistelu, jossa Poroksen poika haavoitti Aleksanteria ja Bukefalosta ennen kuin kaatui itse. Arrianos kertoo myös Ptolemaios Lagoksen pojan version tapahtumista, jota pidetään luotettavampana, koska poika oli Aleksanterin henkivartija ja luultavasti itse paikalla. Erään toisen tarinan mukaan Bukefalos kaatui myöhemmin taistelussa Porosta vastaan. Justinuksen versiossa Poros ja Aleksanteri kävivät kaksintaistelun, jossa Bukefalos haavoittui. Aleksanteri putosi maahan ja pelastui vain henkivartijoidensa nopean toiminnan ansiosta. Curtiuksen mukaan Aleksanteri ajoi takaa pakenevaa Porosta, mutta Bukefalos haavoittui vakavasti ja kaatui. Gellius taas kertoo haavoittuneen Bukefaloksen kantaneen Aleksanterin turvaan taistelusta ennen kaatumistaan kuolleena maahan. Kaikki tarinat Bukefaloksen kuolemasta taistelussa saamiinsa haavoihin ovat lähtöisin Kleitarkhoksen Aleksanterin elämäkerrasta. Aleksanteri perusti hevosensa kunniaksi uuden kaupungin Bukefalian. Kaupungin sijaintia ei tiedetä. Erään tarinan mukaan se perustettiin samalle paikalle, josta Aleksanteri oli ylittänyt joen Bukefaloksen selässä. Arrianos sijoittaa kaupungin joen länsirannalle, mistä Aleksanteri oli lähtenyt ylittämään jokea. Toisten versioiden mukaan kaupunki perustettiin paikalle, jossa Aleksanteri taisteli ylitettyään joen ja jossa Bukefalos haavoittui. Bukefalos on useiden taideteosten aiheena. Yksi Rooman Piazza del Quirinale -aukiolla sijaitsevan patsasjoukon hevosista on nimetty Bukefaloksen mukaan. == Lähteet == Luokka:Aleksanteri Suuri Luokka:Antiikin Kreikka Luokka:Kuuluisat hevoset
E.164

E.164 on ITU:n standardi kansallisille ja kansainvälisille puhelinnumeroille. Sen ensimmäinen versio vuodelta 1988 oli tarkoitettu käytettäväksi ISDN- lankapuhelimissa, mutta vuoden 1997 versiosta alkaen se on ollut suositus kansainväliseen numerointiin. == Numerointi == Standardi määrittelee kuinka puhelimet, palvelut ja verkot voidaan tunnistaa numeroilla. Maantieteellinen tilaajien numerointi maakoodi aluekoodi (valinnainen) tilaajanumero 1-3 numeroa kansallinen puhelinnumero, maakoodin kanssa enintään 15 numeroa kansainvälinen julkinen puhelinnumero (enintään 15 numeroa) Maailmanlaajuisten palvelujen numerointi maakoodi maailmanlaajuinen tilaajanumero 3 numeroa enintään 12 numeroa kansainvälinen julkinen numerotunnus maailmanlaajuisille tietoliikennepalveluille (enintään 15 numeroa) Verkkojen numerointi maakoodi tunnuskoodi tilaajanumero 3 numeroa 1-4 numeroa tunnuskoodin kanssa korkeintaan 12 numeroa kansainvälinen julkinen numerotunnus verkoille (enintään 15 numeroa) == Puhelinnumerot ja Internet == Puhelinnumero voidaan muuntaa tarvittaessa IP-osoitteeksi (esimerkiksi IP- puhe, SIP) käyttämällä erikoisella tavalla Internetin DNS-nimipalvelua. Tällöin verkkotunnus 8.7.6.5.4.3.2.1.0.4.8.5.3.e164.arpa palauttaa puhelinnumeroa +358 40 12345678 vastaavan IP-osoitteen. Tämä järjestelmä ei ole vielä yleisesti käytössä. == Katso myös == * Kansainvälinen suuntanumero == Lähteet == == Aiheesta muualla == * https://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-E.164D-2016-PDF-E.pdf * http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-E.164C-2011-PDF-E.pdf * https://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-LT.1-2015-PDF-E.pdf * http://www.wtng.info Luokka:Puhelinnumerot Luokka:ITU
Booli

Booli on alkoholiton tai alkoholia sisältävä juomasekoitus. Sen perinteiset pääraaka-aineet ovat hedelmämehut, kivennäisvesi ja alkoholipitoisessa boolissa myös alkoholijuoma, kuten valkoviini, vermutti, likööri tai votka. Tavallisesti boolia tarjoillaan juhlissa. Booli tarjoillaan usein boolimaljasta tai -kannusta. Boolimaljassa on kauha, jolla boolia annostellaan juomalaseihin. == Boolien valmistaminen == Boolin ainesosat ovat: *Alkoholi (alkoholia sisältävissä sekoituksissa) *Makuaineet *Täydentäjät *Makeuttajat *Viimeistelijät *Värinantajat *Lisukkeet/koristeet *Jää (lähes kaikki boolit maistuvat parhaalta kylmänä) Käytettyjä aineosia ovat esimerkiksi vodka, liköörit, viinit, siiderit, makusiirapit, virvoitusjuomat, mehut, kivennäisvedet, hedelmät ja marjat. Usein booli valmistetaan yhdistämällä happamia aineosia makeisiin. Valmistamisen perustana käytetään yleensä maustamatonta alkoholia, johon sekoitetaan eri aineosia (katso yllä). Alkoholia sisältävä booli tehdään usein sekoittamalla kirkasta viinaa ja valkoviiniä tai likööriä. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Kaikki tarpeellinen boolien valmistamisesta * Alkoholittomat boolit * Alkoholipitoisen boolin valmistusohjeet Luokka:Juomasekoitukset Luokka:Drinkit Luokka:Alkoholittomat juomat
Fylogenetiikka

Fylogenetiikka (kreik. phylon 'rotu' + geneia 'alkuperä') on lajien polveutumishistoriaa eli fylogeniaa selvittävä evoluutiobiologian tutkimushaara. Fylogeneettinen systematiikka eli kladistiikka puolestaan tarkoittaa eliöiden luokittelua niiden polveutumishistorian perusteella. Lajien polveutumista eli fylogeniaa kuvaavia sukupuita laadittaessa käytetään fossiilien lisäksi nykyisin elävien eliöiden rakennetuntomerkkien vertailua ja yhä enenevässä määrin niiden geenien sisältämää informaatiota (DNA- sekvensointi). Eri seikkojen perusteella laaditut sukupuut ovat aina hieman erilaisia. Fylogenioiden rekonstruointiin on kehitetty suuri joukko loogisia ja tilastollisia laskentamenetelmiä. ==Lähteet== ==Katso myös== *Kehityslinja == Aiheesta muualla == * Jyrki Muona: Systematiikka, taksonomia, fylogenia ja luokittelu - sisältöä sanoihin Luokka:Evoluutio
Zope

Zope on pääosin Pythonilla ja osittain C++:lla toteutettu vapaa ja avoin sovelluspalvelin, joka on saatavilla useimmille käyttöjärjestelmille. Zope sisältää ZODB-oliotietokannan sekä Medusa-http-palvelimen eli toimii itsenäisesti, mutta voidaan kytkeä tavanomaiseen relaatiotietokantaan sekä http-palvelimeen. Zopen toiminnallisuutta voidaan laajentaa kymmenillä valmiilla tuotteilla ja sisältöä voidaan tuottaa useilla markup-tekniikoilla, Python-skriptillä sekä omilla Python-luokilla. Oliopohjaisuutensa vuoksi Zopea voidaan kutsua myös oliojulkaisujärjestelmäksi. == Historiaa == Zope- oliojulkaisujärjestelmän alkuperäinen kehittäjä on yhdysvaltalainen Digital Creations -yhtiö, joka sittemmin muutti nimensä ja tunnetaan nykyisin nimellä Zope Corporation. Yhtiö kehitti Principia- ja Bobo-nimisiä WWW- järjestelmäkehitystyökaluja sekä Aqueduct-nimistä relaatiotietokantaan kytkeytymiseen tarkoitettua integrointiohjelmistoa, jotka vuonna 1998 päätettiin koota yhdeksi järjestelmäksi ja tarjota sitä avoimen lähdekoodin lisenssillä vapaasti käytettäväksi. Järjestelmälle annettiin uudeksi nimeksi Zope, ”Z Object Publishing Environment”. Suomessa järjestelmän käyttäjiä on ollut ainakin vuodesta 2000, jolloin Concrete Illusions -niminen uusmediayritys käytti sitä asiakasprojekteissaan. == Aiheesta muualla == * Zope Luokka:Sisällönhallintajärjestelmät
Scheme

Scheme on funktionaalinen ohjelmointikieli ja eräs Lisp-murteista. Schemen kehittivät Guy L. Steele ja Gerald Jay Sussman 1970-luvulla. Schemen alkuperäinen nimi oli "Schemer", mutta käytetty ITS-käyttöjärjestelmä rajoitti tiedostojen nimet kuuteen merkkiin, joten lyhyempi nimi jäi käyttöön. Scheme keskittyy minimaalisuuteen. Kielessä itsessään on mahdollisimman vähän toimintoja ja kaikki muu jätetään kirjastoille. Tätä kuvastaa hyvin se, että Schemen spesifikaatio, Revised5 th Report on the Algorithmic Language Scheme (R5RS), on noin 50 sivua verrattuna Common Lisp -spesifikaatioon, joka on noin 1 300 sivua. Kieli käyttää latentiksi tyypitykseksi kutsuttua tyyppijärjestelmää. Scheme ohjelmointikielen pohjalta on kehittynyt Racket- murre. == Esimerkkejä == Yhteenlasku: ;; tämä on kommentti (+ 5 5) Funktion määrittely ja kutsu: (define (laske-palkka tunnit tuntipalkka) (* tunnit tuntipalkka)) (laske-palkka 60 12) Funktionaalisille ohjelmointikielille hei maailma -ohjelman vastine on kertomafunktio. Scheme-versio: (define (kertoma n) (cond ((zero? n) 1) (else (* n (kertoma (- n 1)))))) ==Käyttökohteita== *Suosittu avoimen lähdekoodin kuvankäsittelyohjelma GIMP käyttää Schemeä skriptikielenään. *Avoimen lähdekoodin nuotinnusohjelma Lilypond perustuu Schemeen. *GNU-projektin virallinen laajennuskieli Guile on Scheme-toteutus. Sitä käytetään mm. GNU Guix Paketinhallintajärjestelmässä. *Kawa on Javalla kirjoitettu Scheme-ympäristö, joka kääntää Schemeä Java-tavukoodiksi. *Multimediaympäristöt Fluxus ja Impromptu käyttävät Schemeä ohjelmointikielenään. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * https://www.scheme.org/ * http://www.schemers.org/ * R5RS * R6RS * * * === Scheme-toteutuksia === * Chicken * Guile * Chez Scheme * Gambit * Kawa * PLT * Racket (eräs Schemen murre) * Scheme48 * Gauche Luokka:Lisp Luokka:Vuoden 1970 ohjelmistot Luokka:1970-luvun ohjelmointikielet
Marathónas

Marathónas (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μαραθώνος, Dímos Marathónos tai Δήμος Μαραθώνα, Dímos Marathóna), joka sijaitsee Itä- Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 226,6 neliökilometriä ja väkiluku 33 423\. Varsinaisen Marathónaksen kaupungin väkiluku on 7 170 (vuonna 2011). Marathónaksen kaupunki on perinyt nimensä sen alueella sijainneesta antiikin aikaisesta Marathonin kaupungista sekä Marathonin tasangosta. Ne tunnetaan lähinnä tasangolla käydystä Marathonin taistelusta. == Historia == === Antiikki === Antiikin Marathonin kaupunki sijaitsi oletettavasti nykyiseen Marathónaksen kuntaan kuuluvan Vranáksen kylän lähellä. Antiikin Marathon tunnetaan Marathonin tasangolla vuonna 490 eaa. käydystä Marathonin taistelusta, jossa Ateenan armeija kukisti persialaiset. Tarinan mukaan taistelun jälkeen sotilas nimeltä Feidippides juoksi Ateenaan kertomaan voitosta. Perillä hän huudahti ”νενίκαμεν” (nenikamen, ”olemme voittaneet”) ja kuoli. Matka Marathonista Ateenaan olisi ollut noin 40 kilometriä. Tästä juontuu nykyinen urheilulaji maratonjuoksu. Antiikin aikana nykyisen Marathónaksen kunnan alueella sijaitsi myös muun muassa Rhamnuksen kaupunki. === Nykyinen kaupunki ja kunta === Vuosina 1925–1930 Marathónaksen yläpuoliseen laaksoon rakennettiin Ateenan vedensaannin turvaamiseksi pato, jonka kautta muodostui Marathónaksen tekojärvi. Kunnan nähtävyyksiin kuuluvat Marathonin taistelun paikan ja siellä olevien hautojen lisäksi muut antiikin Marathonin löydökset sekä Marathonin arkeologinen museo. Marathónaksen Schiniáksessa sijaitsee Ateenan vuoden 2004 olympialaisten soutustadion. Schiniáksen rannalla järjestettiin olympialaisten purjehdustapahtuma ja Marathónaksesta lähtivät sekä miesten että naisten maratonjuoksut. Nykyinen Marathónaksen kunta muodostui, kun Marathónas, Grammatikó, Néa Mákri ja Varnávas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. Kunnan suurin asutus on Néa Mákrin kaupunki. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Marathónaksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Grammatikó Grammatikó Agía Marína 217 Grammatikó 1 432 Sési 174 Yhteensä: 1 823 Marathónas Marathónas Ágios Panteleímonas 1 591 Áno Soúli 232 Ávra 191 Káto Soúli 2 142 Marathónas 7 170 Schiniás 264 Vóthonas 177 Vranás 1 082 Yhteensä: 12 849 Néa Mákri Néa Mákri Néa Mákri 15 554 Néos Voutzás 1 116 Yhteensä: 16 670 Varnávas Varnávas Agía Paraskeví 244 Ágioi Dimítrios kai Panteleímonas 189 Ágios Ioánnis 81 Limniónas 7 Moní Metamorfóseos Sotíros (luostari) 136 Moní Panagías (luostari) 32 Pouríthi 66 Varnávas 1 326 Yhteensä: 2 081 Yhteensä: 33 423 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Μαραθώνος. Marathónaksen kunnan verkkosivut. *