EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Imperfekti

Imperfekti eli kertoma on verbien mennyt aikamuoto, jolla viitataan lähimenneisyyteen tai menneeseen, mutta yhä keskeneräiseen toimintaan. Nimi imperfekti tulee latinan sanasta imperfectus, 'epätäydellinen', jolla viitataan teon päätökseen saattamattomuuteen. Täsmällinen merkitys riippuu kielestä ja asiayhteydestä. == Imperfekti eri kielissä == Imperfektin käyttö vaihtelee kielestä toiseen. Suomen kielessä imperfektillä viitataan yleensä toimintaan, joka on jo päättynyt, mutta on tapahtunut lähimenneisyydessä, tai jolla on jostain syystä uutisarvoa. Esimerkiksi perfektissä lause Matti on juossut maratonin kertoo, että Matti on jossain elämänsä vaiheessa juossut maratonin, mutta tapahtuma on selvästikin jo historiaa. Imperfektissä lähes samansisältöinen lause Matti juoksi maratonin ilmaisee suomen kielessä, että juokseminen on jo päättynyt, mutta tapaus on uutta tietoa kuulijalle tai jotenkin muuten tuore. Usein imperfektin käyttöön liittyy jokin ajanilmaus, joka osoittaa toiminnan tapahtuneen tiettynä aikana, vaikkapa "Matti juoksi maratonin viime viikolla." Latinassa ja sitä myöten romaanisissa kielissä perfekti ja imperfekti eroavat enemmän siten, että perfektillä ilmaistaan jo päättynyttä tekoa ja imperfektillä mennyttä, mutta yhä keskeneräistä tekoa. Tämä selittää aikamuodolle valittua nimeä, joka suomessa on siten epätarkka. Oikeampi nimitys suomen imperfektille on preteriti, joka tunnetaan laajasti sellaisissa kielissä, joissa on vain yksi menneen ajan muoto. Esimerkiksi ranskan imperfektin käyttö rajoittuu menneen ajan kuvaukseen, mahdollisesti johonkin, joka on yhä kesken, tai ei ollut selvästi kerran tapahtunut asia. Lauseen "il pleuvait quand je t'ai appelé" voisi kääntää vaikkapa "silloin satoi kun soitin sinulle". Lauseessa verbi "pleuvoir" on imperfektimuodossa "pleuvait" ja "appeler" passé composé -muodossa (yhdistetty perfekti). Imperfekti taustoittaa tapahtumaa ja passé composé kertoo eteenpäin. Englanniksi lauseen voisi kääntää "it was raining when I called you". == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen kielen verbien taivutuskaava Henri Heinosen tekemä verbien taivutuskaava * Auli Hakulinen, Maria Vilkuna, Riitta Korhonen, Vesa Koivisto, Tarja Riitta Heinonen ja Irja Alho 2004: Iso suomen kielioppi.Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Verkkoversio, viitattu 3.12.2009. URN:ISBN:978-952-5446-35-7 Luokka:Aikamuodot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Konstantin I (Kreikka)

Konstantin I (, 2. elokuuta 1868 – 11. tammikuuta 1923) oli Kreikan kuningas, joka hallitsi Kreikkaa vuosina 1913–1917 ja 1920–1922. Konstantin oli kuningas Yrjö I:n (Tanskan prinssi Vilhelm) ja kuningatar Olgan (Venäjän suuriruhtinatar Olga Konstantinovna) vanhin poika. == Elämä == Konstantin sai koulutuksensa Saksassa ja palveli Preussin armeijassa. Hän avioitui 1889 Saksan keisarin Vilhelm II:n sisaren Sophien kanssa. Konstantin johti Kreikan joukkoja Balkanin sodissa 1912–1913. Konstantin nousi ensimmäisen kerran valtaistuimelle isänsä salamurhan jälkeen 18. maaliskuuta 1913. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa hänen sympatiansa olivat enemmän Saksan ja keskusvaltojen puolella. Pääministeri Elefthérios Venizéloksen hallitus oli kuitenkin brittien ja ympärysvaltojen puolella, joilla oli myös Välimeren herruus. Konstantin erotti Venizéloksen brittien Gallipolin tappion jälkeen lokakuussa 1915. Tämä kuitenkin perusti Salonikissa kansallishallituksen, jota liittoutuneet tukivat. Konstantin luopui kruunusta kesäkuussa 1917, ja Kreikka julisti sodan keskusvalloille. Hän pakeni Sveitsiin, ja hänen toinen poikansa Aleksanteri nousi kuninkaaksi. Aleksanteri kuoli 25. lokakuuta 1920 verenmyrkytykseen lemmikkiapinan purtua häntä, Venizelos hävisi vaalit, ja Konstantin kutsuttiin takaisin. Konstantin luopui jälleen kruunusta 27. syyskuuta 1922 Kreikan kärsittyä tappion sodassa turkkilaisia vastaan Anatoliassa ja Smyrnassa (nyk. İzmir). Hänen seuraajakseen tuli hänen vanhin poikansa Yrjö II. Konstantin vietti loppuelämänsä Italiassa ja kuoli Palermossa Sisiliassa 1923. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan kuninkaat Luokka:Vuonna 1868 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet
Yrjö I

Yrjö I tarkoittaa seuraavia hallisijoita: * Yrjö I (1660–1727), Hannoverin vaaliruhtinas, Ison-Britannian kuningas * Yrjö I (1845–1913), Kreikan kuningas * Juri Dolgoruki eli Yrjö I (n. 1099–1157), Kiovan ruhtinas * Yrjö (I) (1832–1904), Saksin kuningas
Tulirokko

Tulirokko eli scarlatina on A-ryhmän streptokokkien, etenkin Streptococcus pyogenesin aiheuttama sairaus. Sama bakteeri aiheuttaa angiinan. Tulirokko ei kuulu varsinaisiin rokkosairauksiin, joiden aiheuttajana on virus. Tulirokkoon sairastuneelle nousee nopeasti korkea kuume. Muita oireita ovat kova kurkkukipu, pienipilkkuinen ja punainen, liekkejä muistuttava ihottuma sekä mansikkakieli (kielen pinta on rosoinen ja kirkkaan punainen). Ihottuma näkyy ensin kasvoissa ja kaulalla, mistä se leviää koko kehoon. Taudin itämisaika on 3–5 vuorokautta. Ihottuman voi saada vain kerran, mutta nielutulehdukseen voi sairastua useammankin kerran. Tulirokkoa esiintyy harvoin ihan pienillä lapsilla, yleisin se on 6–12-vuotiailla. Se voi tarttua myös aikuisiin. Tulirokko leviää nopeasti ilmassa pisaratartuntana, ja myös oireettomat taudinkantajat voivat levittää sairautta. Tartunnan voi saada myös esimerkiksi lelujen tai ovenkahvojen välityksellä. Tulirokko oli aiemmin vaarallinen kulkutauti. Se aiheutti laajoja epidemioita. Penisilliinin keksiminen toi avun myös tulirokkoon. Antibioottihoidosta huolimatta tulirokon jälkeen voi esiintyä munuaisvaurioita tai reumakuumetta, mikä on kuitenkin erittäin harvinaista. == Lähteet == * Tulirokko Sairas Lapsi -verkkosivuilla * Forsius, Arno: Tulirokko eli scarlatina === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Scarlet fever * Mayo Clinic: Scarlet feve Luokka:Bakteeritaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Propertius

Sextus Propertius (noin 47 eaa. – 15 eaa.) oli roomalainen runoilija. Hän kirjoitti etupäässä eroottisia elegioita, joissa rakkauden kohteena oli Cynthia-niminen nainen. Sextus Propertius kuului varakkaaseen assisilaiseen ritarisukuun. Rooman sisällissodassa hän mentti sekä isänsä että omaisuutensa. Hän lähti Roomaan opiskellakseen asianajajaksi, mutta käytti siellä aikansa ylistääkseen runoillaan kevytmielistä rakastettuaan. Ensimmäinen hänen runoteoksistaan oli Monobiblos (28 eaa.). Sen jälkeen hän sai kontakin Maecenaan kirjallisuuspiiriin, erityisesti Ovidiukseen. Myöhempienkin teosten aiheena on rakkaus Cynthiaan, mutta uusina aiheina tulevat välirikko Cynthian kanssa ja tämän kuolema. Hän sovelsi myöhempiin runoihinsa kreikkalaisen Kallimakhoksen Aitia-teoksen tematiikkaa Rooman oloihin. Sextus Propertiuksen tunnetuin runo on Elegioiden kuningatar. ==Suomennettuja runoja== * Cornelius Paulluksen puoliso Manalassa, teoksessa: Helikonin lähde: maailmanlyriikan suomennoksia, suom. Lauri Viljanen, WSOY 1951 * Elegiat: I: 14, suom. Päivö Oksala, teoksessa: Rakkausrunoja: valikoima maailmankirjallisuudesta, , Helsinki: Otava 1953 * Elegiat: I: 18, suom. Päivö Oksala, teoksessa: Maailmankirjallisuuden mestarilyriikkaa, toim. Maunu Niinistö, WSOY Helsinki 1967 * Ihanaa oli viime yönä tuikkujen hämyssä riidellä, teoksessa: Rakkaus ei koskaan lepää: antiikin runoja rakkaudesta, suom. ja toim. Arto Kivimäki ja Sampo Vesterinen, Helsinki: Tammi 2001 ISBN 951-31-1884-3 * Ystävälle, teoksessa: Rakkaus ei koskaan lepää: antiikin runoja rakkaudesta ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Propertiuksen Elegiat (The Latin Library) Luokka:Roomalaiset runoilijat Luokka:40-luvulla eaa. syntyneet Luokka:Vuonna 15 eaa. kuolleet
Värikalvontulehdus

Värikalvontulehdus eli iriitti on silmän sisäinen värikalvon tulehdussairaus. Sen oireina ovat kova särky silmässä ja päässä, valonarkuus ja näkökentän hämärtyminen. Silmän lasiaisessa esiintyy valkosoluja, jolloin pupilli muuttuu harmahtavaksi. Jos värikalvon eli iiriksen ohella tulehtuu myös sädekehä, silloin tulehdusta kutsutaan iridosykliitiksi. Suurella osalla potilaista värikalvontulehdus liittyy perittyyn kudostekijään HLA-B27. Iriitti on yleensä autoimmuunisairaus. Iriittiä voi esiintyä myös nivel- ja suolistotulehduksien sekä psoriaksen yhteydessä. Hoitamattomana se voi johtaa sokeuteen tai glaukoomaan. == Hoito == Värikalvon tulehduksen hoidossa käytetään kortisonia sisältäviä tippoja tai voiteita, lisäksi mustuainen laajennetaan silmätipoilla, jotka sisältävät esimerkiksi skopolamiinia tai syklopentolaattia, tällä saadaan silmänsisäiset pienet lihakset lepotilaan. Mustuaisen laajentaminen varmistaa myös sen, ettei värikalvon reuna tartu mykiön pintaan. Jos niin on jo käynyt, nämä pienet ns. takakiinnikkeet katkeavat yleensä lääkehoidolla. Värikalvon tulehduksen hoitona ovat tehokkaat paikallislääkkeet: värikalvon paikallaan pitämiseen ja kivun lievittämiseen käytetään tropaanialkaloideja, erityisesti skopolamiinia ja atropiinia.Punainen silmä Laajenneen mustuaisen takia silmän lähinäkö heikkenee. Matti Seppänen, Silmän värikalvon tulehdus Laajentunut mustuainen päästää normaalia enemmän valoa silmään. Tästä aiheuttavaa epämiellyttävää tunnetta voidaan ehkäistä käyttämällä tummia laseja. Iriitin sairastaneen kuntoisuusluokka putoaa yhdellä luokalla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Värikalvon tulehdus, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri *Värikalvon tulehdus, Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri * Lea Hyvärinen, Värikalvon tulehdus *Terveyskirjasto: Kaisu Kotaniemi, Äkillinen värikalvotulehdus eli akuutti iriitti, 27.11.2007 Luokka:Silmätaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit en:Iritis
Tibullus

Albius Tibullus (n. 54-19 eaa.) oli roomalainen runoilija. Hän kirjoitti elegioita, etupäässä tunnelmallisia lemmenlauluja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Tibullus: Elegiat (The Latin Library) *Vapaasti ladattavia Tibulluksen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta Luokka:Roomalaiset runoilijat
Quintilianus

thumb|right|Quintilianuksen patsas Calahorrassa Espanjassa. Marcus Fabius Quintilianus (n. 35 – n. 95) oli roomalainen asianajaja ja retoriikan opettaja. Hän oli syntyisin Hispaniasta. Quintilianus tunnetaan ennen kaikkea puhetaidon oppikirjasta Puhujan kasvatus (Institutio oratoria). Hän kirjoitti myös teoksen Kaunopuheisuuden turmeltumisen syistä (De causis corruptae eloquentiae), joka ei ole säilynyt nykyaikaan.Vuola, Aulikki: ”Quintilianus ja Puhujan kasvatus”. Teoksessa Quintilianus 2014, s. 7–14. == Institutio Oratoria == Quintilianuksen tunnetuin teos Insitutio Oratoria on julkaistu vuonna 95. Teos oli ensimmäinen didaktiikan teos, ja se koostuu 12 kirjasta. Teoksessa Quintilianus kertoo lasten kasvatuksesta Roomassa, ja esittää myös periaatteita, joita opettajien tulisi opetuksessaan seurata. Institutio Oratorian yksi tavoitteista on myös hyväksi puhujaksi kasvattaminen, ja se sisältääkin tekstiä alan historiasta sekä eri puhetaidon suuntauksista. Institutio Oratoriasta on tehty suomennos, Puhujan kasvatus, joka sisältää neljä ensimmäistä kirjaa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == === Suomennoksia === * * * ===Arvosteluja=== * ===Aiheesta muualla=== * Luokka:Roomalaiset kirjailijat Luokka:Roomalaiset reettorit Luokka:Asianajajat Luokka:30-luvulla syntyneet Luokka:90-luvulla kuolleet
Petronius

Titus (tai Gaius) Petronius Arbiter (27–66) oli roomalainen, keisari Neron hovissa vaikuttanut makutuomari (elegentiae arbiter), joka oli uransa aikana ainakin maaherra Bithyniassa ja joko vuonna 61 tai 62 consul suffectus eli kesken virkakautta valittu konsuli. Tacitus kertoo Petroniuksen viettäneen päivänsä nukkuen ja yönsä huvitellen ja töitä tehden. Vuonna 66 häntä syytettiin osallisuudesta Gaius Calpurnius Pison johtamaan salaliittoon keisari Neroa vastaan ja hänet määrättiin tekemään itsemurha. Itsemurhansakin hän suoritti tyylilleen uskollisesti: Tacitus kertoo, että hän antoi vuoroin avata ja sitoa valtimonsa, keskusteli koko ajan ystäviensä kanssa ja kuunteli keveiden runojen lausuntaa. Viime töikseen hän oli laatinut kuvauksen Neron paheellisesta elämästä, jonka hän sitten lähetti sinetöitynä Nerolle. Petronius oli mahdollisesti satiiriromaani Satyriconin kirjoittaja. Teos on säilynyt vain katkelmina, ja sen kirjoittajasta tiedetään vain nimi, Petronius. Pisin yhtenäinen kappale kirjasta tunnetaan nimellä Trimalkion pidot. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Kahlos, Maijastina: Petroniuksen antiikki ei ole valkoinen. Helsingin Sanomat 10.4.2004 Luokka:Roomalaiset kirjailijat Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 27 syntyneet Luokka:Vuonna 66 kuolleet
Unreal

Unreal on Epic Gamesin kehittämä ja GT Interactiven julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille vuonna 1998 ja seuraavana vuonna Mac OS:lle. Peli on Unreal -pelisarjan ensimmäinen osa ja käyttää Unreal Engine -pelimoottoria. == Vastaanotto == IGN antoi pelille arvosanaksi 9/10 arvostelussaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1998 videopelit Luokka:Ensimmäisen persoonan ammuntapelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Mac OS -pelit Luokka:Linux-pelit
Moduli (algebra)

Abstraktissa algebrassa moduli on vektoriavaruuden yleistys. Ainoa ero on, että kerroinkunnan (eli "skalaarien") ei tarvitsekaan olla kunta: riittää, että se on rengas. Erona on siis se, että skalaarien kertolaskun ei tarvitse olla vaihdannainen, nollasta poikkeavillakaan skalaareilla ei tarvitse olla käänteisalkiota, ja skalaarien joukko saa olla jopa \\{0\\} (ks. rengas). == Motivointi == Vektoriavaruudessa skalaarit muodostavat kunnan. Niillä voi kertoa vektoreita. Kertolasku toteuttaa tietyt laskutoimituslait, esimerkiksi osittelulait. Esimerkiksi vektoriavaruuden \R^2 tai \R^n skalaarit ovat reaalilukuja. Niillä voi kertoa kyseisen vektorin, jolloin sen suunta säilyy mutta pituus moninkertaistuu skalaarin verran. Esimerkiksi 3\cdot(2,3)=(6,9). Modulissa riittää, että skalaarit muodostavat renkaan, joten moduli on merkittävä yleistys vektoriavaruudesta. Tämä on ainoa ero; muut vasemman modulin ehdot ovat samat: alla esitetyt neljä skalaarikertolaskun aksioomaa ja se, että skalaarikerrottavien olioiden joukko (vektoriavaruus tai moduli) on Abelin ryhmä. Moduleiden teoria perustuu paljolti siihen, että suuri osa vektoriavaruuden tuloksista on saatu yleistettyä moduleille. Skalaarikunnan tilalla voi siis olla esimerkiksi pääideaalirengas. Kaikkia vektoriavaruuden tulokset eivät kuitenkaan päde kaikille moduleille. Esimerkiksi kaikilla moduleilla ei ole kantaa, ja osa niistäkin, joilla on, kuten vapaat modulit, käyttäytyvät joiltain osin merkittävästi eri lailla kuin vektoriavaruudet. Modulit ovat keskeinen käsite kommutatiivisessa algebrassa, joka taas on tärkeä matematiikan osa-alue esimerkiksi: *algebrallisessa geometriassa *homologisessa algebrassa ja algebrallisessa topologiassa *ryhmien esitysteoriassa. == Määritelmä == Renkaan R vasen moduli eli vasemmanpuolinen moduli sisältää Abelin ryhmän (M,+) ja skalaarikertolaskun R × M -> M, jota merkitään rx, missä r kuuluu R:ään ja x kuuluu M:ään siten, että kaikilla R:n alkioilla r,s ja M:n alkioilla x,y on voimassa # r(x+y) = rx+ry # (r+s)x = rx+sx # (rs)x = r(sx) # 1x = x Tätä voidaan myös sanoa M:n vasemmaksi R-moduliksi tai RM. Oikeanpuolisessa modulissa ehto 3. korvataan ehdolla (sr)x = r(sx). Toisin kuin tässä artikkelissa oletetaan, kirjallisuudessa ei aina vaadita renkaiden olevan ykkösellisiä. Tällöin myöskään moduliehtojen ehtoa 4 ei tietenkään vaadita. Jos modulissa on kuitenkin yksikköalkio, sanotaan, että moduli on ykkösellinen. Bimoduli on moduli joka on sekä vasen, että oikea moduli. Jos rengas R on kommutatiivinen, on vasen R-moduli sama kuin oikea R-moduli. Tällöin molempia moduleita kutsutaan yksinkertaisesti nimellä R-moduli. == Esimerkkejä == *Jos K on kunta, ovat K-modulit ja K-vektoriavaruudet sama asia. * Jos R=\\{0\\} eli 1=0, niin M=\\{0\\}. Luokka:Lineaarialgebra Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sentenssit

Sentenssit (, ”Sentenssien neljä kirjaa”) on Petrus Lombarduksen teologinen pääteos, jonka ansiosta hänestä tuli hyvin tunnettu keskiajan skolastikkojen keskuudessa. Teos on kirjoitettu noin vuonna 1150. Sentenssit ei ole varsinaisesti omaperäinen teos, vaan enemmänkin systemaattinen teologinen kokoelma, joka kattaa katolisen kirkon teologian kaikki osa-alueet. Teos oli siis eräänlainen summa. Teos on kooste raamatullisista teksteistä, joihin on yhdistelty sopivia kohtia kirkkoisien ja monien keskiajan ajattelijoiden kirjoituksista. Petrus Lombarduksen työtä oli tekstikatkelmien valinta, pyrkimys sovittaa ne yhteen silloin kun ne näyttivät olevan ristiriidassa toistensa kanssa, sekä materiaalin järjestäminen systemaattiseen järjestykseen. Systemaattisen ja kaikenkattavan sisältönsä vuoksi Sentensseistä tuli keskiaikaisen yliopiston keskeisin teos, ja se oli useiden skolastisten kommentaarioiden kohde. Maisterin tutkintoon vaadittiin keskiajalla kahden vuoden luennointi teoksesta. Sentenssit koostuu neljästä kirjasta (liber), jotka oli jaettu distinktioiksi (distinctio). Se oli skolastisten teosten yleisen tavan mukaisesti kirjoitettu kysymys- ja vastausmuotoon. Se alkaa Pyhästä Kolminaisuudesta kirjassa I, siirtyy luomiseen kirjassa II, käsittelee Kristusta ja pelastusta kirjassa III, sekä käsittelee sakramentteja, jotka välittävät Kristuksen armoa, kirjassa IV. Petrus Lombarduksen tunnetuin ja eniten kiistoja aiheuttanut oppi Sentensseissä oli se, että hän samastaa armeliaisuuden Pyhään Henkeen kirjan I distinktiossa 17. Tämän opin mukaan kun ihminen rakastaa Jumalaa ja lähimmäistä, tämä rakkaus on kirjaimellisesti Jumala – ihmisestä tulee jumalallisia ja hän tulee otetuksi kolminaisuuden elämään. Tätä oppia ei koskaan julistettu harhaoppiseksi, mutta harva seurasi Petrusta tämän opetuksen suhteen. == Aiheesta muualla == Teos: * Petrus Lombardus: Sententiarum libri IV Kommentaareja: * The Internet Guide to Master Peter Lombard - kommentaareja verkossa, sekä osittainen englanninkielinen käännös The Four Books of the Sentences * Commentaries on the Sentences of Peter Lombard on the Internet - kommentaareja verkossa. Helsingin yliopisto. Luokka:Kirjat kristillisestä teologiasta ja uskonnonfilosofiasta Luokka:1100-luvun kirjat Luokka:Latinankieliset kirjat Luokka:Skolastiikka
Bors

Bors tai Sir Bors on kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Hän oli pyöreän pöydän ritari ja yksi niistä kolmesta, jotka löysivät Graalin maljan. Kaksi muuta olivat Galahad ja Percival. Bors oli heistä ainoa, joka palasi etsintämatkaltaan. Bors on merkittävä hahmo sekä Vulgata-syklissä että Thomas Maloryn Le Morte d’Arthur –kirjassa. Bors on kuningas Bors of Gaunesin poika ja Lancelotin serkku. Bors vanhemman kerrotaan auttaneen yhdessä veljensä kanssa Arthuria taistelussa kapinallisia pikkukuninkaita vastaan. Järven neito suojeli Borsia ja tämän veljeä Lionelia, kun he olivat vielä lapsia. Taikasormuksen avulla Bors saadaan rakastumaan kuningas Brandegorren tyttäreen. Heidän suhteestaan syntyy poika, Helaine Valkoinen. Vaikka Bors on maannut naisen kanssa, on hän yksi niistä kolmesta ritarista, jotka saavat tehtäväkseen löytää Graalin maljan. Löydettyään Graalin Bors, Galahad ja Percival tuovat maljan laivalla Britanniasta Sarrasiin. Bors asuu Sarrasissa, kunnes sekä Galahad että Percival ovat kuolleet. Bors palaa sen jälkeen Camelotiin ja tukee Lancelotia, kun tämä on jäänyt kiinni aviorikoksesta kuningattaren makuukammiossa. Arthurin ja Mordredin välisen viimeisen taistelun jälkeen Bors liittyy Lancelotin seuraan ja elää pyhimyksen tavoin. Kun Lancelot kuolee, Bors ja muut Lancelotin sukulaiset lähtevät Pyhään maahan taistelemaan vääräuskoisia vastaan. Siellä Bors kuolee pitkäperjantaina. Myöhemmässä kirjallisuudessa Bors on enää harvoin tärkeä hahmo. Poikkeus on Dorothy James Robertsin romaani Launcelot, veljeni (1954), jossa kertojahahmo Borsin sanotaan olevan Lancelotin veli. == Lähteet == Luokka:Pyöreän pöydän ritarit
Menneisyyden Vangit

Menneisyyden Vangit on vuonna 1991 perustettu suomalainen rock-, pop- ja iskelmäyhtye, jonka laulusolisteina toimivat Freeman ja Virve Rosti. ==Historia== Menneisyyden Vangit sai alkunsa Virve Rostin ja Freemanin (Leo Friman) tavattua toisensa sattumalta keväällä 1991. Kummallakin oli takanaan menneisyys 1970-luvun listahitteineen. Virve Rosti oli ollut perhesyiden vuoksi useita vuosia sivussa iskelmämaailmasta lukuun ottamatta osallistumistaan Suomen edustajana vuoden 1987 Eurovision laulukilpailuun kappaleella "Sata salamaa". Freeman puolestaan oli aktiiviuransa jälkeen työskennellyt toimittajana. Rosti ja Freeman olivat kumpikin tahollaan alkaneet haaveilla paluusta esiintymislavoille, ja tapaamisen yhteydessä Freeman sai idean takavuosien hittejä esittävästä yhtyeestä. Yhtyeen rumpaliksi pestattiin Kari Kuivalainen, joka oli edustanut Suomea vuoden 1986 Eurovision laulukilpailussa itse tekemällään kappaleella "Päivä kahden ihmisen" ja tehnyt yhden vähäiselle huomiolle jääneen sooloalbumin. Yhtyeen kitaristiksi tuli Raimo Hillilä. Alkuvaiheessa toisena kitaristina toimi Jukka Nurmela sekä basistina Rütger Orjatsalo. Myöhemmin basistiksi vaihtui aikanaan mäkihyppääjänäkin tunnettu Hannu Rantala. 2000-luvun puolella yhtyeeseen liittyi kosketinsoittaja Jussi Aaltonen, joka hallitsi myös harmonikansoiton. Menneisyyden Vankien alku oli vaatimaton, mutta kun tieto yhtyeestä levisi, se alkoi kerätä kaikenikäistä yleisöä. Yhtyeen jäsenten hämmästykseksi jopa parikymppiset nuoret lauloivat yhteislauluna Freemanin vanhaa hittiä "Ajetaan tandemilla". Pikkuhiljaa keikkamarkkinat kasvoivat niin, että yhtyeen jäsenet jättivät siihenastiset päivätyönsä, ja Menneisyyden Vankien keikoista muodostui nostalgiannälkäisen yleisön yhteislaulutilaisuuksia. Vuonna 1993 yhtye osallistui Syksyn sävel -kilpailuun Freemanin, Virve Rostin ja Kari Kuivalaisen kappaleella "Lemmenjuomaa", ja saman vuoden lopulla julkaistiin yhtyeen ensimmäinen studioalbumi.Tony Latva ja Petri Tuunainen: Iskelmän tähtitaivas: 500 suomalaista viihdetaiteilijaa, s. 282–284. Porvoo-Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-27817-3. == Jäsenet == * Virve "Vicky" Hannele Rosti – laulu * Leo "Freeman", "Lexa", "Fribbe", "Nunu" Christer Friman – laulu ja kitara * Ari "Nude" Kaasalainen - kitara * Sami "Sam The Ham" Järvinen * Hannu "Hanski" Rantala – basso * Jussi "Jupa" Aaltonen – kosketinsoittimet ja haitari === Entiset jäsenet === * Raimo "Rami Hillilä - kitara *Kari "Kuja" Salmi - rummut * Kari Kuivalainen – rummut * Jukka Nurmela * Rütger Orjatsalo * Pepe Laaksonen == Diskografia == === Albumit === * * * * === Kokoelmat === * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * Luokka:Suomalaiset pop rock -yhtyeet Luokka:Suomalaiset iskelmäyhtyeet
Borssi

Borssi (, , ) eli punajuurikeitto on alkuperältään ukrainalainen hapanimelä keitto,Schultze, Sydney (2000). Culture and Customs of Russia. Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.Marks, Gil (2010). Encyclopedia of Jewish Food. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196–200, "Borscht". ISBN 978-0-470-39130-3.Lee, Alexander (August 2018). "From Russia with Borscht". History Today. 68 (8). jonka Unesco on liittänyt aineettoman kulttuuriperinnön luetteloonsa ukrainalaisena kansallisruokana. Keittoa syödään paljon myös esimerkiksi Puolassa, Venäjällä ja monissa entisen Neuvostoliiton maissa.Elsa Osipota ja Sakari Nuuttila: Ukraina voitti borssisodan, nyt Venäjä syyttää Ukrainaa muukalaisvihasta — tästä soppakiistassa on kyse Ylen uutiset 1.7.2022. Viitattu 5.7.2022 Borssin tärkein ainesosa on punajuuri. Useimmiten keitossa on myös sipulia ja kaalia sekä hapanta nestettä (hapanta kotikaljaa, sitruunamehua tai sitruunahappoa) ja makea ainesosa (punajuuri sekä usein sokeria ja joskus hunajaa). Se on yksi tunnetuimmista itäeurooppalaisista ruoista. Borssikeitto mainittiin venäläisissä kirjallisissa lähteissä jo 1500-luvulla. Borssikeiton koostumus vaihtelee paljon maittain ja maiden sisällä myös alueittain. Borssikeittoa voidaan täydentää lihalla, kanalla, perunoilla ja vihanneksilla, kuten kaalilla. Borssi tarjoillaan kuumana smetanan ja usein myös paahtoleivän tai paikallisen leivän kera. Ukrainassa borssilla tarkoitetaan myös hapahkoja suolaheinä- ("vihreä borssi"), ruis- ("valkoinen borssi"), liha- tai kaalipohjaisia keittoja, joissa ei ole punajuurta. Ukrainassa suositaan borssin seurana myös pampuškeja eli valkosipulivedellä kasteltuja pikkuisia sämpylöitä. Perinteisessä ukrainalaisessa borssissa keiton pohjana voi olla hapatettua punajuurikvassia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ukrainalainen keittiö Luokka:Unescon aineettoman kulttuurin perintökohteet Luokka:Venäläinen keittiö Luokka:Keitot Luokka:Kasvisruoat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Anodi

Anodi on elektrolyyttisessä systeemissä se elektrodi, jolla hapetusreaktio tapahtuu. Kirjaimellisesti anodi tarkoittaa elektrodia, jolle negatiiviset ionit eli anionit virtaavat, kun kennoon kytketään ulkoinen jännite. Sähkökemiallisessa parissa anodi toimii negatiivisena purkauslevynä. Ladattaessa sähkökemiallista paria elektronien virtaussuunta muuttuu, ja latauksen ajaksi anodista tulee positiivinen kohtio. Sähköisissä komponenteissa, kuten elektroniputkessa tai diodissa, anodi on se elektrodi, joka vastaanottaa komponentin sisältä tulevat elektronit ja johtaa ne ulos komponentista. Siten anodilla on positiivinen jännite. Anodin vastaelektrodi on katodi. == Katso myös == * Anioni * Katodi * Kationi == Lähteet == Luokka:Sähkökemia Luokka:Elektroniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Katodi

Kemiassa katodilla tarkoitetaan sähkökemiallisen parin elektrodia, jossa tapahtuu pelkistyminen. Elektrolyyttisessä parissa katodi on negatiivisesti varautunut ja galvaanisessa parissa katodi on positiivisesti varautunut. Fysiikassa katodilla tarkoitetaan tyhjiössä olevaa elektrodia, joka lähettää elektroneja. Elektronit saadaan irtoamaan katodilta joko kuumentamalla elektrodia, jolloin tapahtuu terminen emissio, tai synnyttämällä elektrodien väliin voimakas sähkökenttä, jolloin negatiiviselta elektrodilta eli katodilta tapahtuu kenttäemissio. Elektrodilta voi irrota elektroneja myös silloin, kun siihen osuu valonsäde, jonka aallonpituus on riittävän lyhyt. Tällöin puhutaan valosähköisestä emissiosta. Katodeja, joita käytetään kenttäemission avulla tyhjiössä, kutsutaan kylmäkatodeiksi. Kuumakatodit, joita kutsutaan usein myös hehkulangoiksi, ovat yleisempiä. Useimmat radiot ja televisiot 1970-luvulle saakka käyttivät kuumakatodielektroniputkia signaalin vahvistukseen ja käsittelyyn. Myös kuvaputkitelevisioissa käytettyjen katodisädeputkien elektronilähde on kuumakatodi. Useimpien loisteputkivalaisimien elektrodeina käytetään kuumakatodeja, mutta loisteputkivaloja valmistetaan myös kylmäkatodisina. == Katso myös == * Anodi ==Lähteet== Luokka:Sähkökemia Luokka:Elektroniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hehkulanka

thumb| Hehkulanka on ohut sähköä johtavasta aineesta valmistettu lanka, joka saadaan sähkövirralla kuumentamalla säteilemään valoa tai lämpöä. Hehkulankoja käytetään hehkulampuissa ja tyhjiöputkissa. Thomas Alva Edison käytti lampuissaan itse hyväksi toteamaansa grafiittia. Myöhemmin keksittiin vielä parempi hehkulankamateriaali, volframi, joka muista metalleista poiketen on lujaa hyvin korkeissa lämpötiloissa. Hehkulankoja käytetään tyhjiöputkissa, kuten elektroniputkissa ja katodisädeputkissa lähettämään elektroneja. == Katso myös == * Hehkulamppu * Elektroniputki Luokka:Sähkötekniikka en:Incandescent light bulb#Filament ja:フィラメント
Neliönjäännös

Matematiikassa luku q on neliönjäännös modulo n, jos on olemassa kokonaisluku x, jolle :{x^2}\equiv{q}\mbox{ (mod }n\mbox{)}. muutoin lukua q sanotaan neliönepäjäännökseksi. Toisin sanoen neliönjäännös modulo n on luku, jolla on neliöjuuri modulaarisessa aritmetiikassa. Neliönjäännöslause ja Gaussin lemma kertoo hieman lisää neliönjäännösten ja alkulukujen teoriasta. Neliönjäännöksiä käytetään Legendren symbolissa. Neliönjäännökset ja -epäjäännökset jakaantuvat kahteen osaan. Toisin sanoen jokaiselle alkuluvulle n on olemassa :(n − 1)/2 neliönjäännöstä ja -epäjäännöstä. Se, kumpaan luokkaan tietty luku kuuluu, on varsin sattumanvaraista. Neliönjäännös modulo n on sellainen luku, jolla on neliöjuuri modulo n. Tätä käsitettä käytetään paljon klassisessa lukuteoriassa. Neliöjuuren etsiminen modulaariaritmetiikassa, yllä olevan yhtälön ratkaiseminen annetuilla q ja n, on vaikea ongelma. Yleisesti yhdistetylle luvulle n ongelma tiedetään olevan ekvivalentti n:n tekijöihinjaon kanssa. Siten, jos toiseen ongelmaan pystytään kehittämään tehokas ratkaisumenetelmä, samalla pystytään toinenkin ongelma ratkaisemaan tehokkaasti. Toisaalta on NP-täydellinen ongelma selvittää se, onko ongelmalla ratkaisua x{3^2}\equiv{4}\mbox{ (mod }5\mbox{)}. Myös luku 1 on neliönjäännös modulo 5: :{4^2}\equiv{1}\mbox{ (mod }5\mbox{)}. Sen sijaan luku 3 on epäneliönjäännös modulo 5, koska ei ole olemassa kokonaislukua x, joka toteuttaisi yhtälön :{x^2}\equiv{3}\mbox{ (mod }5\mbox{)}. == Lähteet == *MathWorld: Quadratic Residue Luokka:Lukuteoria
Neliönjäännöslause

Lukuteoriassa neliönjäännöslause (myös: neliönjäännösten resiprookkilause) yhdistää kahden toisen asteen modulaarisen yhtälön ratkeavuuden. Se myös tarjoaa keinon ratkaista jokainen toisen asteen yhtälö modulaarisessa aritmetiikassa. Lauseen otaksuivat Euler ja Legendre ja ensimmäisen todistuksen lauseelle antoi Gauss vuonna 1796, ollessaan vasta 18-vuotias. Gauss kutsui lausetta kultaiseksi lauseeksi ja tutki lausetta niin innokkaasti, että löysi sille ainakin seitsemän erilaista todistusta. Lause on innostanut matemaatikkoja, ja sille tunnetaan jo yli 200 erilaista todistusta. Neliönjäännöslause kuuluu seuraavasti. Olkoon p ja q kaksi erisuurta paritonta alkulukua. Tällöin p ja q ovat kongruentteja joko 1:n tai 3:n kanssa modulo 4. Jos vähintään toinen näistä luvuista on kongruentti 1:n kanssa modulo 4, on kongruenssilla :x^2\equiv p\ ({\rm mod}\ q) ratkaisu x\in\mathbb{Z} jos ja vain jos kongruenssilla :y^2\equiv q\ ({\rm mod}\ p) on ratkaisu y\in\mathbb{Z}. (Ratkaisut ovat yleensä erisuuria.) Toisaalta jos luvut p ja q ovat molemmat alkulukuja jotka ovat kongruentteja 3:n kanssa modulo 4, on kongruenssilla :x^2\equiv p\ ({\rm mod}\ q) ratkaisu x\in\mathbb{Z} jos ja vain jos kongruenssilla :y^2\equiv q\ ({\rm mod}\ p) ei ole ratkaisua y\in\mathbb{Z}. == Legendren symbolista == Legendren symbolin avulla saadaan: :\left(\frac{a}{p}\right)=\left\\{\begin{matrix}1 & \mathrm{jos}\ a\ \mathrm{on\ neli\ddot o\ modulo\ }p, \\\ 0 & \mathrm{jos\ } p\ \mathrm{jakaa\ }a, \\\ -1 & \mathrm{muutoin,}\end{matrix}\right. Neliönjäännöslause voidaan esittää lyhyesti Legendren symbolin avulla: : \left(\frac{p}{q}\right) \left(\frac{q}{p}\right) = (-1)^{(p-1)(q-1)/4}. Koska (p-1)(q-1)/4 on parillinen jos joko p tai q on kongruentti 1 mod 4, ja pariton jos ja vain jos molemmat p ja q ovat kongruentteja 3 mod 4, \left(\frac{p}{q}\right) \left(\frac{q}{p}\right) on 1 jos joko p tai q on kongruentti 1 mod 4, ja on yhtä suuri kuin –1 jos molemmat p ja q ovat kongruentteja 3 mod 4. Neliönjäännöslause voidaan yleistää korkeammille potensseille kuin 2, mutta koska kaksi luvun 1 kuutiojuurista ovat kompleksilukuja, kuutionjäännöslause sisältää välttämättä muitakin kuin rationaalilukuja. Sama pätee kolmosta suuremmillekin potensseille. Gaussin lemma kertoo neliönjäännösten ominaisuuksista ja Gauss käytti lemmaansa kahdessa neliönjäännöslauseen todistuksessaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Neliönjäännöslause MathWorldissä. * Lauseen kaksi todistusta Luokka:Algebrallinen lukuteoria Luokka:Matemaattiset teoreemat
Aristides Quintilianus

Aristides Quintilianus (lat.; ; 200-luku) oli kreikkalais-roomalainen kirjailija. Häntä pidetään uusplatonilaisena. Hän kirjoitti kolme kirjaa käsittävän tutkielman musiikista, De musica (”Musiikista”). Marcus Meibomiuksen, jonka kokoelmassa Antiquae Musicae Auctores Septem. Graece et Latine (1652) teos on julkaistu, mukaan se sisältää kaiken antiikin aikaisen tiedon musiikista. Aristides halventaa teoksessa aiempia käsityksiä musiikista, ja antaa sitten systemaattisen esityksen harmoniasta, metriikasta, soittimista, nuotinnuksesta ja akustiikasta, sekä ottaa huomioon myös musiikin taiteen psykologisen, fysiologisen ja kosmologisen aspektin. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset kirjailijat Luokka:Roomalaiset kirjailijat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Levonen

Levonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Anna-Liisa Levonen (s. 1967), lääkäri ja bioteknologian professori * Jari Levonen (s. 1966), jääkiekkotuomari ja entinen jääkiekkoilija * Jarkko Levonen (1953–1991), jääkiekkoilija * Jarno Levonen (s. 1972), jääkiekkotuomari ja jääkiekkoilija * Jyrki Levonen (s. 1958), jääkiekkoilija * Marko Levonen (s. 1965), Vuoden Poliisi 2007 * Martti Levonen (1834–1894), maanviljelijä ja valtiopäivämies * Rauli Levonen (1953–1981), jääkiekkoilija * Ukki Väinämöinen (oik. Vaseli Levonen, 1855–1942), itäkarjalainen vapaustaistelija.
Magnus Maximus

Magnus Maximus (n. 335 – 28. elokuuta 388) oli roomalainen sotilas, jonka armeija julisti keisariksi vuonna 383. Hän hallitsi kuolemaansa asti vuonna 388. Maximus oli keltti ja oli kotoisin Espanjasta. Hän palveli Rooman armeijassa Gallian magister militumina Theodosius vanhemman alaisena. Hän oli luultavasti Theodosiuksen mukana sotimassa Britanniassa ja Raetiassa. Maximus oli varmasti Theodosiuksen palveluksessa kun tämä lähetettiin Afrikkaan kukistamaan maureja jotka kapinoivat vuonna 373. Myöhemmin Maximus palveli Tonavalla duxina vuonna 376. Vuonna 380 hänet ylennettiin ja hänestä tuli Britannian comes. Vuonna 381 hän torjui piktien ja skottien hyökkäykset. Vuonna 383 hänen joukkonsa julistivat hänet keisariksi. Maximus hyökkäsi Galliaan, jossa hän kukisti Länsi-Rooman keisari Gratianuksen. Gratianus pakeni, mutta Maximuksen joukot saivat hänet kiinni ja tappoivat hänet Lyonissa 25. elokuuta 383. Tämän jälkeen Maximus teki Trieristä pääkaupunkinsa ja lähetti lähettiläitä Theodosius I:n ja Valentinianus II:n luokse. Maximuksella oli aikomus hyökätä Italiaan, mutta Valentinianuksen kenraali Bauto ehti tehdä ennakoivan hyökkäyksen. Tämän ansiosta Bauton armeija ehti tukkia Alppien solat. Samalla myös Theodosius I saapui länteen armeijansa kanssa. Lopulta Maximus ja keisarit sopivat, että Maximus tunnustettaisiin lännen augustukseksi, siitä hyvästä että jättäisi Valentinianuksen valtaan. Mutta vuonna 384 Maximus nimitti nuoren poikansa Victorin kanssahallitsijakseen ja eikä enää tunnustanut Valentinianusta. Maximus hallitsi Galliaa, Britanniaa, Espanjaa ja Afrikkaa ja oli suosittu keisari. Hän oli harras kristitty ja vainosi Espanjan harhaoppisia. Tästä hän sai paavi Siriciuksen vihat niskoilleen. Vuonna 387 Maximus hyökkäsi Italiaan ja Valentinianus pakeni Theodosiuksen luokse. Theodosius kukisti Maximuksen vuonna 388 käydyssä taistelussa. Maximus vangittiin ja hänet teloitettiin 28. elokuuta. Maximus () on kymrinkielisen kansantarun Breuddwyd Macsen päähenkilö. Taru on julkaistu Jani Koskisen suomentamana teoksessa Macsenin uni - kymriläinen kansantaru (2022, Books on Demand).https://www.bod.fi/kirjakauppa/macsenin-uni-kymrilaeinen-kansantaru- jani-koskinen-9789528065067 == Lähteet == Luokka:Rooman keisarit Luokka:Rooman valtakunnan teloittamat Luokka:Vuonna 335 syntyneet Luokka:Vuonna 388 kuolleet
Neuvostokalenteri

Neuvostoliittolainen vallankumouskalenteri () oli käytössä Neuvostoliitossa 1929–1940. Sen erikoisuus oli viisipäiväinen, myöhemmin kuusipäiväinen työviikko. Venäjän vallankumouksen jälkeen Lenin vaihtoi Venäjällä käytetyn juliaanisen kalenterin gregoriaaniseksi. Vuonna 1929 kalenteria ”järkeistettiin” osittain Ranskassa käytössä olleen vallankumouskalenterin mukaiseksi. Vuosi jakaantui 12 kuukauteen, joissa kussakin oli 30 päivää. Ylimääräiset päivät olivat lomapäiviä ja ne oli siroteltu ympäri vuotta. Uskontoon perustuvan seitsenpäiväisen viikon tilalle otettiin viisipäiväinen työviikko, eli kukin kuukausi koostui kuudesta viisipäiväisestä viikosta. Työläiset jaettiin viiteen ryhmään, joista kullakin oli vapaapäivänään yksi viikon päivistä. Tarkoitus oli lisätä työtehoa, kun tehtaiden ei tarvinnut koskaan seisoa. Nimien sijasta päivillä oli värit. Tämä kalenteri koski työntekoa. Gregoriaaninen kalenteri säilyi käytössä siten, että esimerkiksi sanomalehti Pravda käytti sitä. Helmikuun 30. päivän Pravdaa ei siis ole olemassa. Vaikka työläisillä oli uudessa järjestelmässä enemmän vapaapäiviä, se haittasi yhteisöllistä elämää ja perhe-elämää ja siitä tuli siksi hyvin epäsuosittu. Tuotanto ei myöskään tehostunut merkittävästi uuden järjestelmän takia. Jo vuonna 1931 gregoriaanisen kalenterin kuukausirytmi palautettiin. Työviikko muutettiin kuusipäiväiseksi ja kytkettiin kuukaudenpäivään niin, että joka kuukauden 6., 12., 18., 24. ja 30. päivät olivat vapaita. 31. päivä saattoi olla vapaa tai sitten ei. Käytännössä ihmiset pitivät usein vapaata sekä sunnuntain että uuden vapaapäivän, ja lopulta kalenterikokeilusta luovuttiin. == Katso myös == * Venäläinen kalenteri Luokka:Neuvostoliiton politiikka Luokka:Kalenterit
Laihialaisvitsi

Laihialaisvitsi on vitsi, joka perustuu stereotypiaan Laihian asukkaiden eli laihialaisten ylenpalttisesta säästeliäisyydestä tai suoranaisesta saituudesta. Laihia on vakiintunut Suomen kansanperinteessä alueeksi, jonka asukkaita pidetään saituuden perikuvina. Aihe on kansainvälinen ja useilla kansoilla on vastaavaa huumoria, joka kohdistuu kussakin maassa jonkin tietyn alueen asukkaisiin. Maailmanlaajuisesti tunnetuimpia lienevät skotlantilaisten itaruutta pilkkaavat skottivitsit. Näistä monia on soveltaen käännetty suomeksi laihialaisvitseiksi. Laihian kunta on pyrkinyt hyödyntämään laihialaisvitsien tuomaa julkisuutta käyttämällä sitä itsensä brändäämiseen. Kunnan kotisivuille on koottu aiheeseen liittyviä vitsejä ja Laihiassa sijaitsee säästeliäisyydelle omistettu Nuukuuren museo. == Esimerkit == * Miksi Laihialla ei ole jääkaappia? – Laihialaiset eivät usko, että kaapin valo sammuu, kun ovi laitetaan kiinni. * Mitä konduktööri sanoo, kun juna saapuu Laihialle? – Turvavyöt kiinni, kuljemme yhdellä kiskolla. * Miksi variksella oli reppu selässä, kun se lensi Laihialle? – Koska tunkioillakaan ei ole mitään syömistä. ==Lähteet== Luokka:Vitsit Luokka:Laihia
Å (Moskenes)

Å on kylä Norjassa Moskenesin kunnassa Lofooteilla. Se sijaitsee Moskenesøyan saarella lähes Lofoottien länsipäässä. Ruotsin Luulajaan johtava eurooppatie E10 päättyy Ån kylään. Å on yksi Lofoottien kalastajakylistä. Siellä sijaitsevat Lofoottien kapakalamuseo (Lofoten Tørrfiskmuseum) ja Norjan kalastuskylämuseo (Norsk Fiskeværsmuseum). == Kuvia == Tiedosto:E10inAiLofoten.jpg|Ruotsin Luulajasta alkavan E10-tien toinen pää on Åssa, jossa sijaitsevat kuvassa näkyvä lyhyt tunneli ja kahvila. Tiedosto:The_town_Å_in_Norway_April_2004.jpg|Näkymä Ån kylään Å i Lofoten.jpg|Usein varastettu liikennemerkki Åta lähestyttäessä. Å-Stockfischmuseum-04-2019-gje.jpg|Lofoottien kapakalamuseo Å-Fischereimuseum-02-2019-gje.jpg|Norjan kalastuskylämuseo == Huomautuksia == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kapakalamuseo * Kalastuskylämuseo Luokka:Norjan kylät Luokka:Moskenes
Kristillinen ajanlasku

Kristillinen ajanlasku tarkoittaa ajanlaskua, jossa vuosiluvut lasketaan Kristuksen oletetusta syntymävuodesta. Tätä vuosilukujen järjestelmää on käytetty sekä juliaanisen että nykyisen gregoriaanisen kalenterin yhteydessä. Kristuksen syntymästä luetut vuosiluvut otti käyttöön Dionysius Exiguus 500-luvulla, mutta se syrjäytti muut vuosilukujärjestelmät vasta vähitellen vuosisatojen kuluessa. Sitä ennen oli juliaanisessa kalenterissa käytetty useita eri alkukohtia vuosilukujen laskemiselle, roomalaisaikana tavallisimmin Rooman oletettua perustamisvuotta 753 eaa. Vuonna 525 Dionysius Exiguus kirjoitti, että on väärin laskea vuodet kristittyjen vainoojan, keisari Diocletianuksen hallituskauden mukaan, mikä oli siihen saakka ollut käytäntönä. Dionysius laski, että Jeesus oli syntynyt 754 vuotta Rooman perustamisen jälkeen (Ab urbe condita). Hän luultavasti erehtyi arvioidessaan ajan, sillä Jeesus olisi hänen arvionsa mukaan syntynyt aikana jolloin Herodes oli jo kuollut. == Katso myös == * Jälkeen Kristuksen == Lähteet == Luokka:Ajanlasku
Il Capitano

Il Capitano tai Capitano ( ”Kapteeni”) on commedia dell'arten perushahmo, jonka pohjana on klassinen kerskailevan sotilaan tyyppi. Hänen tunnusmerkkejään ovat mahtaileva asenne, uhkaava puhetyyli, mahtipontisuus ja pöyhkeily. Il Capitano on mahtailevan mutta pelkurimaisen sotilaan prototyyppi. Capitano oli yksi varhaisimmista commedia dell'arten vakiohahmoista, ja polveutui Miles Gloriosuksesta, antiikin Rooman komedian kerskailevasta sotilaasta. Capitano on hahmona epämiellyttävä, ja oli alun perin parodia ranskalaisista ja espanjalaisista palkkasotureista, jotka valtasivat 1500-luvun Italian. Il Capitano liioittelee erityisesti omia seikkailujaan ja yrittää epätoivoisesti tehdä vaikutuksen naisiin. Asepalvelija murskaa yleensä armotta Il Capitanon mahtipontiset väitteet rikkauksista, sotilaallisesta menestyksestä ja naisten valloituksista. Capitanon hahmo menetti 1600-luvun loppupuolella suurimman osan aiemmasta poliittisesta merkityksestään ja edusti sen jälkeen enää vain ylimielistä rehentelijää, joka otti kunnian muiden saavutuksista. Capitanon hahmolla oli useita eri nimiä, jotka vaihtelivat, kun eri näyttelijät tulkitsivat roolia. 1500-luvun lopulla Capitanoa kutsuttiin nimellä Capitano Mattamoros ("Kapteeni Kuolema maurille"), ja hahmolla oli päällään valtava tärkätty röyhelökaulus, leveä höyhenin koristeltu hattu sekä saappaat, joissa oli uurrettu reuna. Hänen naamionsa oli lihanpunainen, ja siinä oli valtava, fallosmainen nenä. Hieman myöhemmin eräs commedia dell'arte -näyttelijä loi hahmon nimeltä Capitano Spavento della Valle Infernon ("Helvetin laakson pelottava kapteeni"). Muita nimiä ovat Capitano Cocodrillo, Capitano Rodomante ja Capitano Rinoceronte. Muihin samantyyppisiin hahmoihin kuuluu muiden muassa Scaramuccia. == Lähteet == Luokka:Commedia dell'arte Luokka:Perushahmot
Freakdance Records

Freakdance Records oli suomalainen, Espoossa päämajaansa pitänyt pieni levy- yhtiö, joka oli perustettu vuonna 2002 paikallisten konemuusikoiden kollektiivina. Levymerkin linja sisälsi lähinnä elektronista tanssimusiikkia. Levymerkkiä hallinnoivat Jere Häkkinen (alias Luomuhappo) sekä Max Laine (Egosentrifug, Huopatossu Mononen, Tekniset jne). Keväällä 2007 hongkongilainen Faerie Dragon -levymerkki julkaisi maailmanlaajuisesti lisensoidut digipak-uusintapainokset Puoskarin "The Audio Hustler" ja Luomuhapon "Pog-o-Matic Pogómen 3000000"-albumeista. ==Julkaisut== *FDCD01 (2002) Luomuhappo: Eurogorilla 2002 Transmutation Kit *FDCD02 (2002) Eri esittäjiä: FreakDanceRecords02 *FDCD03 (2003) Eri esittäjiä: FDCD03 *FDCD04 (2004) Puoskari: The Audio Hustler *FDCD05 (2004) Luomuhappo: Pog-o-Matic Pogómen 3000000 *FDCD06 (2005) James Reipas: Uwaga *FDCS01 (2005) Luomuhappo: Borealophitecus *FDCD07 (2007) Lemon Slide: True Nature *FDCD08 (2011) Tekniset: Teknical Problems *FDCD09 (2012) Luomuhappo: Pallit ja Sielu Luokka:Suomalaiset levy-yhtiöt Luokka:Psytrance
Koper

Koper () on rannikko- ja satamakaupunki Sloveniassa Adrianmeren rannikolla. Koperin kunnassa on 51 428 asukasta (vuonna 2008) ja keskustaajamassa 24 568 asukasta. Koperin kunta on kaksikielinen: siellä puhutaan sloveenia ja italiaa. ==Historia== Koper tunnettiin antiikin Kreikan kukoistuksen aikaan nimellä Aegida, ja myöhemmin latinankielisillä nimillä Capris, Caprea, Capre tai Caprista, joista myös sloveniankielinen nimi on peräisin. Vuonna 568 läheisen Tergestumin kaupungin (moderni Trieste) roomalaiset asukkaat pakenivat Koperiin langobardien hyökkäyksen vuoksi. Bysantin keisarin Justinianus II kunniaksi kaupunki nimettiin Justinopoliksi. Myöhemmin Koperia hallitsivat sekä langobardit että frankit. Koperin ja Venetsian välistä kauppaa on rekisteröity vuodesta 932 lähtien. Venetsian ja Saksan (Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta) välisessä sodassa kaupunki oli Saksan puolella, minkä johdosta valtakunnan keisari myönsi sille kaupunkioikeudet vuonna 1035. 1278 Koper liittyi Venetsian tasavaltaan. Koperissa on 700-luvulta, ehkä jopa 500-luvulta lähtien ollut piispanistuin, joka 1828 liitettiin Triesteen. Itävalta-Unkarin aikaan Koper kuului Adrianmeren rannikon lääniin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen kaupunki liitettiin Italiaan, ja toisen maailmansodan jälkeen Titon Jugoslaviaan (1954). Slovenian itsenäistyttyä 1991 kaupungista tuli maan ainoa kauppasatama. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kaupungin kotisivut Luokka:Slovenian kaupungit
Windows Server 2003

Windows Server 2003 on Microsoftin huhtikuussa 2003 julkaistu palvelinkäyttöjärjestelmäohjelmisto. Se korvasi Windows 2000 Server -käyttöjärjestelmän. Käyttöjärjestelmästä on useita versiota: *Small Business Server *Web Edition *Standard Edition *Enterprise Edition. Nämä eroavat lähinnä lisensoinniltaan ja hinnaltaan. Eri versioissa on rajoituksia muistin, suorittimien ja käyttäjien määrälle. == Datacenter Edition == Datacenter on Microsoftin lippulaiva, joka tukee jopa 32 suoritinta ja 64 GB RAM-muistia, 64-bittinen versio vieläkin enemmän. == Compute Cluster Edition == Cluster Edition on tarkoitettu palvelinten ryvästykseen. Se julkaistiin vain 64-bittisenä vuoden 2005 lopulla. == Storage Server == Storage Server on tarkoitettu NAS-palvelimiin ja on saatavissa vain kolmansien osapuolten kautta. == Elinkaari == Windows-päivitykset ja tuki päättyivät vuoden 2015 heinäkuussa. == Lähteet == Luokka:Windows-versiot Luokka:Vuoden 2003 ohjelmistot
Google AdSense

Google AdSense on hakukoneyhtiö Googlen luoma ja ylläpitämä ohjelma, jonka avulla verkkojulkaisijat voivat ansaita mainostuloja. Google hallinnoi jaettavia mainoksia, tilastoi tapahtumat, laskuttaa mainostajia ja maksaa julkaisijoille osan mainosten tuotoista. AdSense-mainosten tuotto perustuu toteutuneisiin hiiren klikkauksiin. Google jakaa mainoksia eri sivuille niiden sisällön, kielen ja lukijan sijainnin perusteella. Tarkoituksena on jakaa sivuille mainoksia, jotka ovat sidoksissa sivujen sisältöön ja siten ehkä kiinnostavat lukijaa. Google AdSense on tullut erittäin suosituksi tavaksi hankkia lisätuloja www-sivuilla, koska Googlen jakamat tekstipohjaiset mainokset koetaan vähemmän häiritseviksi kuin perinteiset bannerit. Mainosten kohdistaminen sisällön mukaan ei myöskään herätä niin suurta vastustusta kuin perinteisillä bannereilla mainostaminen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Google AdSensen kotisivut *AdSense-blogi Luokka:Hakukoneet Luokka:Mainonta Luokka:Google
Agent Orange

Agent Orange oli muun muassa Monsanton ja Dow Chemical Companyn valmistama kasvimyrkky, jota Yhdysvaltain asevoimat käyttivät Vietnamin sodassa vuosina 1962–1971 paljastaakseen metsissä piileskelevät Vietkongin sissit tuhoamalla kasvillisuutta, ja tuhotakseen heidän ruokakasvinsa. Myrkky oli seos kahta fenoksikasvimyrkkyä, 2,4-dikloorifenoksietikkahappoa (2,4-D) eli C8H6Cl2O3 ja 2,4,5-trikloorifenoksietikkahappoa (2,4,5-T) eli C8H5Cl3O3. Agent Orangen teki vaaralliseksi se, että valmistuksessa syntyi 2,4,5-T:n lisäksi sivutuotteena erittäin myrkyllistä ja karsinogeenista dioksiinia, joka saastutti Agent Orangen. Monet sotilaat, sissit ja siviilit altistuivat aineelle Vietnamin sodassa. Myrkylle altistuminen on liitetty useisiin tauteihin. Agent Orange aiheuttaa syöpää ja on perimämyrkyllistä, genotoksista. Se on havaittu aiheuttavan laboratorioeläimissä synnynnäisiä epämuodostumia. Monet Vietnamin sodan veteraanit kärsivät erilaisista oireista sodan jälkeen. Heidän lapsillaan saattoi myös syntyessään olla myrkyistä johtuneita epämuodostumia. == Katso myös == * Operaatio Ranch Hand * Agent Blue * Agent Green * Agent Orange II * Agent Pink * Agent Purple * Agent White == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Netta Vuorinen: Agent Orange myrkyttää toista sukupolvea - maksaako Yhdysvallat laskun? Suomen kuvalehti 16.6.2010. * Risto Vuorinen: Ottaako USA 40 vuoden jälkeen vastuun hirviösikiöistä ja vammaisista lapsista? Yle 16.5.2011 Luokka:Myrkylliset kemikaalit Luokka:Kemialliset aseet Luokka:Ihmisoikeusloukkaukset Luokka:Vietnamin sota Luokka:Ympäristökatastrofit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit