EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Agulin kieli

Agulin kieli (aguliksi агъул чӀал, agul č’al) on agulien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Agulin ja Kurahin piirien kylissä. Osa aguleista on muuttanut vuoristosta tasangolle Derbentin ja Kajakentin piireihin, Dagestanin kaupunkeihin, Bakuun ja Stavropolin aluepiiriin. Agul on yksi Dagestanin virallisista kirjakielistä. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Neuvostoliitossa oli 19 900 agulia, joista 13 800 Dagestanissa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 29 400 agulin puhujaa, joista 25 400 Dagestanissa. Dagestanin aguleista 98,5 % osaa agulia ja 89,5 % venäjää. Osa aguleista puhuu myös lezgiä, azeria ja tabasarania. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 29 300 agulin puhujaa. Agul kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään, jossa se muodostaa lezgin ja tabasaranin kanssa itälezgiläisen alaryhmän. Kieli jakaantuu varsinaisagulin, Kušanin ja Kerenin päämurteisiin, joiden välillä on foneettisia, sanastollisia ja osittain myös kieliopillisia eroja. Sanastossa on muinaisia iranilaisia lainoja, jotka kertovat agulien eläneen aikaisemmin huomattavasti etelämpänä. Agulit käyttävät sivistyskielenään venäjää. 1930–1950-luvuilla kouluopetus tapahtui lezgiksi. 1990-luvun alussa luotiin kyrilliseen kirjaimistoon perustuva kirjakieli, jota käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla. Dagestanin muiden kielten tapaan venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään erilaisilla kirjainyhdistelmillä sekä merkin Ӏ avulla. Agulin piirin Tpigin kylässä ilmestyy vuonna 1993 perustettu agulin- ja venäjänkielinen sanomalehti Vesti Agula. ==Lähteet== Luokka:Dagestanilaiset kielet Luokka:Dagestanin kielet
Työttömyyseläke

Työttömyyseläke on suomalainen eläkelaji, jonka voivat saada ennen vuotta 1950 syntyneet työttömät, jos kaikki ehdot täyttyvät. Ehtoina on, että henkilö on täyttänyt 60 vuotta, hänelle on maksettu työttömyyspäivärahaa 500 päivän enimmäismäärä, on työnhakijana työvoimatoimistossa ja on kerryttänyt työeläkettään vähintään viiden vuoden ajan edeltävän 15 vuoden aikana. Työskentelyn on pitänyt tapahtua Suomessa tai muissa EU- tai ETA-maissa, Sveitsissä tai sosiaaliturvasopimuksen Suomen kanssa tehneissä maissa. ==Aiheesta muualla== *Työeläke.fi Luokka:Eläkkeet
ACCESS.bus

ACCESS.bus on Philipsin ja DECin vuonna 1985 kehittämä sarjaliitäntäprotokolla, jolla voidaan liittää tietokoneeseen oheislaitteita. ACCESS.bus on samankaltainen kuin USB-liitäntä; sen avulla voidaan tietokoneeseen liittää oheislaitteita sammuttamatta konetta välillä. Vaikka ACCESS.bus ilmestyi aikaisemmin kuin USB, ei siitä koskaan tullut suosittua lähinnä yritysten tuen puutteen takia. Luokka:Tietoliikenneprotokollat Luokka:Väylät ja liitännät
LKAB

LKAB eli Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag on Ruotsin valtion kokonaan omistama kaivosyhtiö, jonka päätoimiala on rautamalmin louhinta Kiirunan ja Malmbergetin rautaesiintymistä. Osa malmista käsitellään valmiiksi tuotteeksi kaivospaikkakunnalla ja kuljetetaan Malmbanan-rautatietä pitkin raskailla tavarajunilla joko Luulajan tai Narvikin satamiin laivausta varten. Liikenteenharjoittajana toimii LKAB:n tytäryhtiö Malmtrafik i Kiruna AB (MTAB). Osa Luulajassa laivattavasta malmista kuljetetaan Rautaruukin Raahen terästehtaalle. LKAB:n pääkonttori sijaitsee Luulajassa. ==Historia== LKAB perustettiin vuonna 1890, ja vuonna 1907 Ruotsin valtio osti puolet siitä. Vuonna 1957 valtiosta tuli enemmistöosakas ja 1976 se osti loputkin LKAB:n osakkeet. Yhtiön tuotantoennätys on vuodelta 1974, jolloin se tuotti 30 miljoonaa tonnia rautamalmia. Vuonna 2004 Kiirunan keskusta päätettiin siirtää LKAB:n kaivostoiminnan aiheuttaman sortumisvaaran tieltä. Tammikuussa 2023 LKAB ilmoitti löytäneensä Pohjois-Ruotsista yli miljoonan tonnin esiintymän harvinaisia maametalleja. ==Lähteet== Luokka:Kaivosyhtiöt Luokka:Kiirunan kunta Luokka:Ruotsalaiset valtionyhtiöt
Karjalan armeija

Karjalan armeija (Kar. A) oli Suomen maavoimien sotatoimiyhtymä jatkosodassa. ==Joukko-osastot== Armeijaan kuului kaksi armeijakuntaa ja yksi erillinen taisteluryhmä. * VII armeijakunta * VI armeijakunta * Ryhmä Oinonen Armeijakuntiin kuului yhteensä viisi jalkaväkidivisioonaa. Ryhmä Oinoseen kuului Ratsuväkiprikaati sekä 1. ja 2. jääkäriprikaatit. Myöhemmin myös Saksan 163. jalkaväkidivisioona liitettiin armeijaan. == Tausta == Sodanjulistus annettiin 26. kesäkuuta 1941 ja Karjalan armeija perustettiin 29. kesäkuuta komentajanaan kenraaliluutnantti Erik Heinrichs ja esikuntapäällikkönä eversti K. A. Tapola. Armeijan joukot oli ryhmitetty puolustukseen rajalle. == Jatkosodan hyökkäysvaihe == Karjalan armeija aloitti hyökkäyksen Laatokan Karjalaan 10. heinäkuuta 1941. Tarkoituksena oli vallata talvisodassa menetetyt alueet takaisin, mutta hyökkäystä jatkettiin yli vanhan rajan Neuvostoliiton puoleiseen Itä-Karjalaan, kun raja oli elokuussa saavutettu. Armeijan pohjoista sivustaa tuki 14. divisioona, ja etelässä Laatokka erotti sen Kannaksella toimivista joukoista. Syyskuussa armeijalle perustettiin oma radioasemansa, Aunuksen Radio. Armeija eteni ripeästi käyttäen hyökkäyksen kärkenä kevyitä jääkärijoukkoja. Lokakuussa vallattiin Petroskoi, jonka nimi muutettiin Äänislinnaksi. ==Asemasota == Karjalan armeija lopetti hyökkäyksensä 7. joulukuuta 1941 ja siirtyi puolustusryhmitykseen linjalle Laatokka-Syväri-Ääninen-Maaselkä. Kenraaliluutnantti Heinrichs siirrettiin 29. tammikuuta 1942 yleisesikunnan päälliköksi ja väliaikaisena komentajana oli kenraaliluutnantti Lennart Oesch 1. maaliskuuta 1942 saakka, jolloin Karjalan armeija lakkautettiin ja Päämajan alaisuuteen muodostettiin kolmen kannaksen ryhmät; Aunuksen ryhmä, Kannaksen ryhmä ja Maaselän ryhmä. ==Lakkauttaminen== Päämaja antoi käskyn Karjalan armeijan lakkauttamisesta ja nimen muuttamisesta Aunuksen ryhmäksi (Aun. R) 25. helmikuuta 1942. II armeijakunta sille alistettuine taistelu- ja huoltojoukkoineen erotettiin Karjalan armeijasta ja siitä muodostettiin suoraan Päämajan alainen Maaselän ryhmä (Maa. R). Aunuksen ryhmään käskettiin V, VI ja VII armeijakunta sekä 163. divisioona. Ryhmien väliseksi rajaksi määrättiin silloinen II ja VII armeijakunnan välinen raja. Käskyssä toimeenpanohetkeksi oli määrätty 1. maaliskuuta 1942 kello 12.00. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tapola, Päivi: Ajan paino. Jalkaväenkenraali K. A. Tapolan elämä. Tammi, Helsinki, 2004. ISBN 951-31-3037-1 K. A. Tapolan teksti Karjalan armeijan hyökkäysoperaatiosta. *
Przemyślin linnoitus

Przemyślin linnoitus on Itävallan, sittemmin Itävalta-Unkarin 1800-luvun puolesta välistä 1900-luvun alkuun rakennuttama ja kehittämä Venäjän vastainen rajalinnoitus Przemyślin kaupungissa. Aikanaan Eurooppaan rakennetuista noin 200 linnoituksesta se oli kolmanneksi suurin. Przemyśl joutui Itävallan haltuun Puolan ensimmäisessä jaossa 1772. Linnoituksen tarkoituksena oli estää Venäjän pääsy Sleesiaan Krakovan suuntaan. Kaupunkia ympäröi 15 kilometrin puolustuskehä, vallihauta, noin 30 bastionia, linnakkeita ja portteja. Linnoitukseen oli suunniteltu tilat 85 000 sotilaalle ja 656 tykille. Itävalta-Unkarin Venäjän kanssa 6. elokuuta 1914 alkaneessa ensimmäisessä maailmansodassa Venäjän 1914 tekemän hyökkäyksen aikana onnistuttiin pysäyttämään Venäjän 300 000 sotilaan hyökkäys Sleesiaan Krakovan ja Karpaattien suuntaan. ==Linnoitus kestää syyskuusta 1914 maaliskuun 1915 loppuun== Przemyślin linnoitus joutui kaksi kertaa venäläisten joukkojen saartamaksi. Ensimmäisellä kerralla 24. syyskuuta 1914 Venäjän kolmannen armeijan komentajan Radko Dmitrievin aloittamana. Riittämättömän tykistötuen vuoksi suorat hyökkäykset aiheuttivat vain 40 000 sotilaan tappiot venäläisille. Kenraali Svetozar Boroević von Bojnan joukot riensivät avuksi keventääkseen puolustajiin kohdistuvaa venäläisten painetta. Piiritystä kesti 11. lokakuuta saakka, kunnes venäläiset joutuivat vetäytymään. Toisen kerran venäläiset piirittivät Przemyślin linnoitus Venäjän kahdeksannen armeijan kenraali Andrei Nikolaevitš Selivanovin komentamina 9. marraskuuta 1914. Radko Dmitrievin joukot olivat vetäytyneet pohjoiseen. Päinvastoin kuin Dmitriev Selivanov ei pyrkinytkään hyökkäämään, vaan saartamalla näännyttämään puolustajat. Helmikuussa 1915 Svetozar Boroevic von Bojna teki toisen hyökkäyksen venäläisiä vastaan auttaakseen puolustajia, mutta se epäonnistui. Helmikuun 1915 loppuun mennessä kaikki yritykset tukea linnoituksen puolustajia epäonnistuivat ja Itävalta-Unkarin armeijan komentaja Conrad ilmoitti linnoitusta komentavalle kenraali Hermann Kusmanekille, ettei apua enää ole tulossa. 13. maaliskuuta murtui puolustus pohjoisessa, mutta muodostettu väliaikainen linja kuitenkin piti vielä. 19. maaliskuuta yrittivät puolustajat murtautua venäläisen saartoketjun läpi, mutta epäonnistuivat. Kusmanek käski tuhota sotilaallisen materiaalin ja antautui 22. maaliskuuta 120 000 muun Itävalta-Unkarin sotilaan kanssa venäläisille. == Katso myös == * Brusilovin hyökkäys == Lähteet == ==Aiheesta muualla == === Sotahistoriallisia yhteisöjä=== *Twierdza Przemyśl (puolaksi Przemyślin linnoitus) === Museo === *Linnoitusmuseon kuvat === Kuvia === #Itävaltalaisjoukot saapuvat Przemyśliin #Itävaltalainen tykkipatteri lähellä Przemyślin rintamaa #Itävaltalaiset husaari kokoavat kaatuneitaan Galitsiassa Luokka:Itävallan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Puolan linnat
Thais

Thais (; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen hetaira, joka oli kotoisin Ateenasta. Thaisin sanotaan liittyneen mukaan Aleksanteri Suuren sotaretkelle itään, tai ainakin hän oli paikalla eräissä aikakauden tapahtumissa. Hänet muistetaan ennen kaikka siitä, että hän olisi yllyttänyt Aleksanterin Persepoliissa vietetyn suuren voitonjuhlan yhteydessä sytyttämään Persian kuninkaiden palatsin tuleen. Ajatus tästä on tullut kuolemattomaksi John Drydenin kirjoittaman oodin Alexander's Feast myötä, mutta antiikin lähteistä se vaikuttaa perustuvan pelkästään Kleitarkhokseen, joka on yksi epäluotettavimpia Aleksanterin sotaretken historioitsijoista. Siksi kertomuksen todenperäisyyttä on epäilty.Kleitarkhos, teoksessa Athenaios: Deipnosofistai 13.576e; Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 17.72; Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Aleksanteri 38; Quintus Curtius Rufus: Historiae Alexandri Magni Macedonis 5.7.3–7. Aleksanterin kuoleman jälkeen Thais liittyi Ptolemaioksen seuraan. He saivat kaksi poikaa nimiltään Leontiskos ja Lagos, sekä tyttären nimeltä Eirene. Athenaioksen mukaan Thais ja Ptolemaios olisivat olleet jopa naimisissa, mutta tämä on kyseenalaista. Joka tapauksessa heidän välinsä vaikuttavat olleen läheiset ja Ptolemaios kohteli heidän lapsiaan kuin laillisina lapsina. Thaisin älykkyydestä ja nokkelista vastauksista kerrotaan useita anekdootteja, ja hän vaikuttaa olleen niistä yhtä tunnettu kuin kauneudestaan.Athenaios: Deipnosofistai 13.576e, 13.585. Thaisista on saanut nimensä Jules Massenet'n oopperan Thaïs (1894) samanniminen päähenkilö, joka on myös kurtisaani, joskin myöhäisantiikin aikana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hetairat
Qazbegin piirikunta

Qazbegin piirikunta () on piirikunta Mtskheta-Mtianetin hallintoalueella Georgiassa. Sen keskuspaikkakunta on Stepantsmindan kaupunkityyppinen taajama, entiseltä nimeltään Qazbegi. Piirikunnassa on 3 795 asukasta (2014) ja sen pinta-ala on 1 082 neliökilometriä, joten se on asukasluvultaan maan pienin piirikunta. Qazbegin alue vastaa historiallista Khevin aluetta. Se rajautuu pohjoisessa Venäjään, idässä Dušetin piirikuntaan, etelässä Akhalgorin piirikuntaan ja lännessä itsenäiseksi julistautuneeseen Etelä-Ossetiaan (Džavan piirikuntaan). Alue on erittäin vuoristoinen ja yksi Kaukasuksen korkeimmista huipuista, 5 033 metriä korkea Kazbek (), kohoaa sen pohjoisrajalla. Tergin, Truson ja Snon jokilaaksot halkovat aluetta.Sights and Walks in Kazbegi mountains and villages Historiallinen Georgian sotilastie kulkee piirikunnan läpi. Alueella on useita nähtävyyksiä. Gergetin Pyhän kolminaisuuden kirkko rakennettiin 1400-luvulla ja sen luota avautuu vaikuttava maisema alas Stepantsmindan kaupunkiin. Taajamassa on paikkakunnalla syntyneen Aleksandre Qazbegin museo ja pieni vuorikiipeilymuseo. Kuuluisa Darialin sola sijaitsee muutama kilometri taajaman pohjoispuolella. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kazbegi in the Caucasus *
Veyron

Veyron voi tarkoittaa jotakin seuraavista: *Bugatti Veyron, tehokkain ja kallein sarjavalmisteinen maantiekäyttöön tarkoitettu auto maailmassa *Pierre Veyron, Grand Prix-kilpakuljettaja *Chavannes-le-Veyron, kunta Sveitsissä
Rekisterimerkintärikos

Rekisterimerkintärikoksella tarkoitetaan viralliseen rekisteriin tarkoituksellisesti tehtävää virheellistä merkintää. Tällaisia virallisia rekistereitä ovat mm. kauppa- ja kiinteistörekisteri. Luokka:Rikokset
Arlanda Express

Arlanda Express on nopea lentokentän raideyhteys Tukholman keskusrautatieaseman ja Arlandan lentoaseman välillä Ruotsissa. Juna on nopeampi, mutta myös kalliimpi kun Flygbussarna-linja-autot. Junia lähtee neljästä kuuteen kappaletta tunnissa, junan nopeus on 200 km/h ja 40 kilometrin matka kestää kaksikymmentä minuuttia. Junat kulkevat osan matkasta Ruotsin itäistä päärataa (Ostkustbanan) ja 20 kilometriä lentokenttäyhteyttä varten rakennettua Arlandabanan-radalla. Tämä rataosuus valmistui vuonna 1999, jolloin Arlanda Express aloitti toimintansa. Vuonna 2015 aikuisten normaali matkalippu junaan maksaa 280 kruunua (noin 29 euroa). Radalla on kolme asemaa: yksi terminaalin 5 ja toinen terminaalien 2, 3 ja 4 yhteydessä sekä Tukholman keskusrautatieasemalla, josta junat lähtevät raiteilta 1 ja 2. Terminaalien välillä junalla saa matkustaa maksutta. Arlanda Express -junia liikennöi A-Train AB -niminen yhtiö, joka oli vuosina 2004−2014 australialaisen investointipankin Macquarie Groupin omistuksessa. Vuonna 2014 se myi yhtiön kiinalaisille ja australialaisille sijoittajille. A-Train AB rakennutti lentokentälle menevän rataosuuden ja sai vastineeksi yksinoikeuden liikennöidä rataosuudella vuoteen 2040 asti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Arlanda Express (ruotsiksi ja englanniksi) Luokka:Tukholman liikenne Luokka:Ruotsin henkilöjunaliikenne Luokka:Ruotsalaiset rautatieyhtiöt
Antikomintern-sopimus

Antikomintern-sopimus oli Saksan ja Japanin välinen antikommunistinen sopimus, joka allekirjoitettiin 25. marraskuuta 1936 Berliinissä, Saksassa. Sopimus oli suunnattu Kommunistista internationaalia (Komintern) ja etenkin Neuvostoliittoa vastaan. Japani oli ärsyyntynyt Kiinan ja Neuvostoliiton hyökkäämättömyyssopimuksesta elokuussa 1936 sekä lentokoneiden ja ammusten myynnistä kiinalaisille. Sopimuksessa Saksa ja Japani sitoutuivat neuvottelemaan ”yhteisten etujensa suojelemisesta” ja sopivat, ettei kumpikaan solmisi mitään sopimuksia Neuvostoliiton kanssa. Saksa suostui myös tunnustamaan Japanin nukkehallituksen Mantšuriassa. Myös Italia liittyi 6. marraskuuta 1937 sopimukseen, joka oli tuolloin jo enemmän brittiläisvastainen. Propagandatarkoituksessa Adolf Hitler ja Benito Mussolini kuitenkin esiintyivät ensisijaisesti länsimaisen sivistyksen puolustajina neuvostokommunismia vastaan. Antikomintern-sopimuksesta tuli pohja 2. syyskuuta 1940 solmitulle kolmen vallan sopimukselle, jossa kolme akselivaltaa liittyivät liittoutuneita vastaan. Saksan ja Neuvostoliiton solmima hyökkäämättömyyssopimus (Molotov–Ribbentrop-sopimus) oli Antikomintern- sopimuksen vastainen. Japani irtautui sopimuksesta, mutta liittyi myöhemmin kolmen vallan sopimukseen. Antikomintern-sopimus elvytettiin vuonna 1941 Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon. Suomi liittyi siihen syksyllä 1941, kun ulkoministeri Rolf Witting osallistui allekirjoitustilaisuuteen Berliinissä. Britannia julisti sodan Suomelle itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1941. Japani ei liittynyt Saksan aloittamaan hyökkäykseen Neuvostoliittoa vastaan, vaan hyökkäsi sen sijaan Yhdysvaltoja vastaan Pearl Harborissa. Antikomintern- sopimus raukesi akselivaltojen kukistuessa.Tarkka, Jukka & Tiitta, Allan: Itsenäinen Suomi: Seitsemän vuosikymmentä kansakunnan elämästä, s. 105. Helsinki: Otava, 1987. == Allekirjoittajavaltiot == * * * * * * * * * * * Poulsen, Henning: ”Hvad mente Danskerne?”. Historie 2, s. 320. 2000. * "Türk-Alman Dostluk Paktı İmzalandı" * * Kiinassa == Katso myös == * Terässopimus == Lähteet == Luokka:1900-luvun kansainväliset sopimukset Luokka:1936 Luokka:Antikommunismi Luokka:Toisen maailmansodan politiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Hyökkäämättömyyssopimukset
Tukholman paikallisjuna

Tukholman paikallisjuna () on paikallisjunajärjestelmä, joka sijoittuu pääasiallisesti Tukholman lääniin Ruotsissa. Järjestelmään kuuluu 51 asemaa, joista neljä on Tukholman läänin ulkopuolella: Bålsta, Uppsala ja Knivsta Uppsalan läänissä ja Gnesta Södermanlandin läänissä. Liikenteen suunnittelusta ja tilaamisesta vastaa Storstockholms Lokaltrafik eli SL, ja liikennettä liikennöi hongkongilainen MTR Corporation. Paikallisjunaverkoston uusimmat asemat on avattu 10. heinäkuuta 2017, kun keskustan alittava Keskustarata otettiin liikennekäyttöön. Eteläisen aseman ja Tomtebodan välille rakentuvan radan varrelle tulleet uudet maanalaiset asemat Tukholman keskusta ja Tukholman Odenplan korvasivat paikallisjunaliikenteessä Tukholman keskusrautatieaseman ja Karlbergin aseman. == Linjat ja asemat == Tukholman paikallisjunaliikenteessä on neljä linjaa: kaksi pitkää koko läänin halki suunnissa lounaasta pohjoiseen (Södertälje-Märsta) ja etelästä luoteeseen (Nynäshamn-Bålsta), Älvsjöstä tai Tumbasta Uppsalaan liikennöivä linja ja lisäksi lyhyempi lounaassa Gnestan ja Södertäljen välillä. Linja Osuudet Pituus Asemia 35 Bålsta - Nynäshamn 107 km 28 36 Märsta - Södertäljen keskus 74 km 24 37 Södertäljen keskus - Gnesta 30 km 6 38 Tumba/Älvsjö - Uppsala - 21/16 Kaikkiaan 211 km 53 === Tärkeimmät vaihtoyhteydet === *Sundbyberg ** Metron sininen linja 10 **Poikittaisrata *Solna **Poikittaisrata *Tukholman Odenplan **Linjojen 36 ja 38 pohjoisilta haaroilta linjan 35 pohjoiselle haaralle ja päinvastoin ** Metron vihreä linja *Tukholman keskusta ** Kaikki metrolinjat *Årstaberg **Poikittaisrata *Älvsjö **Eteläisten paikallisjunahaarojen 35 ja 36 linjojen välillä *Farsta strand ** Metron vihreä linja 18 *Södertäljen satama **Paikallisjunalinjojen 36 ja 37 välillä Kaukojuniin voi vaihtaa Tukholman keskusrautatieaseman lisäksi Uppsalassa, Bålstassa, Sundbybergissä, Flemingsbergissä ja Södertäljen eteläisellä asemalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *SL:n raideliikenteen reittikartta (PDF-tiedostomuoto) *Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi) Luokka:Tukholman liikenne Luokka:Paikallisjunaverkot Luokka:Ruotsin henkilöjunaliikenne
Kolmisopimus

Kolmisopimus voi tarkoittaa: * Entente cordialea vuoden 1907 jälkeen kun Venäjä liittyi siihen. * Saksan keisarikunnan ja Itävalta-Unkarin ja Italian vuonna 1882 solmimaa kolmiliittoa. * Akselivaltojen sopimusta Japanin liittymisen jälkeen.
Roslagsbanan

thumb|250px|X10p-juna Viggbyholmissa. Roslagsbanan on kapearaiteinen 891 mm raideleveydelle rakennettu esikaupunkijunajärjestelmä Tukholman läänissä, Ruotsissa. Järjestelmä koostuu 65 kilometrin pituisesta radasta, jonka varrella on yhteensä 39 asemaa. Se alkaa Tukholman Stockholms östra (Östra station) -asemalta jatkaen kohti pohjoista ja haarautuen kolmeen linjaan, päättyen Näsbyparkiin, Österskäriin ja Kårstaan. Roslagsbananin suuren kapearaiteisen rautatieverkoston ensimmäiset osat avattiin vuonna 1876, kun Uppsala-Lenna-rautatie valmistui. Suurimmillaan Roslagsbanan kattoi suuria osia Roslagenista, mistä se myös on saanut nimensä. Suuria osia verkostosta on vuosikymmenten kuluessa hylätty ja purettu. Ainoastaan nykyinen Roslagsbanan on siitä jäljellä varsinaisessa käytössä. Nykyään radan omistaa Storstockholms Lokaltrafik, SL ja liikennöitsijä on ranskalainen Transdev. Läänin maakäräjät on tehnyt periaatteellisen päätöksen osuuden Kårsta–Rimbo uudelleenrakentamisesta, mutta radan pidennys ei toistaiseksi ole käytännössä edennyt. == Junakalusto == Roslagsbananilla käytetään X10p-junia. Roslagsbananilla tullaan liikennöimään X15p-junilla. ==Linjat== Roslagsbananilla on kolme linjaa. Stockholms östra -asemalla voi vaihtaa Tukholman metron punaisen linjan 14 asemalla Tekniska högskolan. Roslagsbananin haarojen välillä voi vaihtaa asemilla Djursholms Ösby linjojen 27/28 ja 29 välillä, ja Roslags Näsbyssä linjojen 27 ja 28 välillä. Mörbyn asemalta on neljänsadan metrin kävelymatka metron punaisen linjan 14 asemalle Danderyds sjukhus. Linja Osuudet Pituus Asemia 27 Stockholms östra–Kårsta 41,5 km 23 28 Stockholms östra–Österskär 29,5 km 20 29 Stockholms östra–Näsbypark 11,5 km 12 Kaikkiaan 100,5 km 39 '' ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Reittikaavio Roslagsbananin linjoista (PDF-tiedostomuoto) *Reittikaavio kaikista SL:n raideliikenteistä (PDF-tiedostomuoto) *Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi) *Järnväg.net - Roslagsbanan (ruotsiksi) Luokka:Tukholman liikenne Luokka:Ruotsin kapearaiteiset rautatiet
Saltsjöbanan

Saltsjöbanan on esikaupunkijunajärjestelmä Tukholman ja Nackan Saltsjöbadenin välillä. Järjestelmään kuuluu 18,5 km rautatietä ja 18 asemaa. Saltsjöbanan avattiin 1. heinäkuuta 1893. Liikenne hoidettiin höyryvetureilla vuoteen 1910 asti, jonka jälkeen linjat sähköistettiin. Alkuun rautatietä hallitsi Järnvägs AB Stockholm-Saltsjö. Rautatiellä oli paljon rahtiliikennettä, joka teki sen hyvin kannattavaksi. Ajan myötä rahtiliikenne väheni ja 1960-luvulla rata ei enää kannattanut. Vuonna 1969 Tukholman läänin maakäräjät otti radan haltuunsa. Nykyään radan omistaa Storstockholms Lokaltrafik eli SL ja liikennöitsijä on VR Sverige. Uuden Slussenin rakennustöiden vuoksi Saltsjöbanan on ollut suljettuna Slussenin ja Henriksdalin välisellä osuudella kesästä 2016 alkaen. Vuonna 2023 koko liikenne keskeytettiin radalla tehtävien uudistusten vuoksi. Liikenne avautui uudelleen joulukuussa 2024 pääteasemana Saltsjö-Järla. Rataosuus Saltsjö-Järlasta Slusseniin avataan vasta vuonna 2028. ==Junakalusto== Saltsjöbanalla käytetään Tukholman metrossakin käytettyjä C10- ja C11-moottorivaunuja, joita on muutettu varustamalla ne virroittimella, koska radalla käytetään ratajohtoa sivuvirtakiskon sijasta. Vaunulla on pituutta 17,6 metriä ja siinä on 72 istumapaikkaa. Kuusi vaunua yhdistetään junaksi. Kaksi kalustoon kuuluvaa vaunua on muutettu entisistä metron C8-tyypin yksiköistä. Aiemmin on käytössä ollut myös kaksi C16-tyyppistä moottorivaunua, jotka oli vuonna 1987 muutettu Tukholman metron käyttämistä C6-vaunuista rataosuuden käyttöön soveltuviksi. Nämä C6-tyyppiset vaunut oli alkujaan valmistettu vuonna 1974. ==Linjat== Saltsjöbadenin radalla on kaksi linjaa, yksi Slussenista Saltsjöbadeniin, ja toinen Igelbodasta Solsidaniin. Vaihto näiden välillä tehdään Igelbodan asemalla. Slussenilla on mahdollisuus vaihtaa metron punaisiin ja vihreisiin linjoihin. Rataa ei ole tällä hetkellä yhdistetty Ruotsin muuhun rataverkkoon. Linja Osuudet Pituus Asemia 25 Slussen–Saltsjöbaden 15,6 km 14 26 Igelboda–Solsidan 2,9 km 5 Kaikkiaan 18,5 km 19 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Reittikaavio Saltsjöbananin linjoista (PDF-tiedostomuoto) *Reittikaavio kaikista SL:n raideliikenteistä (PDF-tiedostomuoto) *Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi) *Saltsjöbanan - En annorlunda järnväg *Jarnvag.net – Saltsjöbanan Luokka:Tukholman liikenne Luokka:Ruotsin rataverkko
Nockebybanan

Nockebybanan on pikaraitiotie läntisessä Tukholmassa, Ruotsissa, Nockebyn ja Alvikin välillä. Sen alku on vanhassa kaupunkiraitioteiden linjassa 12, joka suurimmillaan meni Nockebyn ja Tukholman keskustan Tegelbackenin välillä. Nockebybanan ja Lidingöbanan ovat Tukholman ainoat raitiovaunulinjat joita ei lakkautettu, kun Ruotsissa siirryttiin oikeanpuoleiseen liikenteeseen vuonna 1967. Nykyään Nockebybanan kulkee enimmäkseen omilla raiteilla omalla ratapenkereellään, minkä takia se on luonteeltaan lähempänä pikaraitiotietä kuin kaupunkiraitiotietä. Kesäkuusta 1997 kesäkuuhun 1998 rata oli suljettu liikenteeltä suuren uudelleenrakentamisen takia. Muutoksen jälkeen radalla on voitu ajaa uudenaikaisilla pikaraitiovaunuilla. ==Linjat== Nockebybananilla on yksi linja, joka kulkee Nockebystä Alvikiin Länsi-Tukholmassa. Linjalla on kymmenen asemaa. Alvikin asemalla voi vaihtaa metron vihreisiin linjoihin ja Tvärbanan-pikaraitiotiehen. Linja Osuudet Pituus Asemia 12 Nockeby–Alvik 5,7 km 10 == Aiheesta muualla == *Reittikaavio Nockebybananista ja Tvärbananista (PDF-tiedostomuoto) *Reittikaavio kaikista SL:n raideliikenteistä (PDF- tiedostomuoto) *Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi) Luokka:Tukholman liikenne Luokka:Pikaraitiotiet Luokka:Ruotsin raitiotieliikenne
Aleksandr Popov

Aleksandr Popov -nimisiä henkilöitä: *Aleksandr Aleksandrovitš Popov (s. 1980), jääkiekkoilija *Aleksandr Serafimovitš Popov (1863–1949), kirjailija *Aleksandr Stepanovitš Popov (1859–1906), fyysikko *Aleksandr Vladimirovitš Popov (s. 1965), ampumahiihtäjä *Aleksandr Vladimirovitš Popov (s. 1971), uimari *Aleksandr ”Puzo” Popov, Leningrad-yhtyeen rumpali
Maahenki

Maahenki Oy on suomalainen koulutus- ja konsultointiyritys. Aiemmin se toimi luontoa, taidetta ja arkielämää käsittelevien kirjojen kustantamona. Sen erityisaloja olivat valokuvataide, ortodoksinen kirkkotaide, itseoppineiden kansantaiteilijoiden ITE-taide ja luontokuvaus. Valokuvataiteen laatukirjojen sarja Musta taide oli Maahengen kustantama. Lisäksi kustantamo julkaisi muuta taidetta, luontoa ja ihmistä käsittelevää kirjallisuutta. Kustantamon kirjat ovat saaneet useita palkintoja, muun muassa tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuosina 2014 ja 2011 sekä Vuoden Luontokirja -tunnustukset 2001, 2006, 2009, 2011, 2012 ja 2015. ==Historia== Maahenki Oy on perustettu vuonna 1999. Pääomistaja on Maaseudun sivistysliitto. Matti Vanhanen on toiminut yhtiön hallituksen puheenjohtajana ja on yksi sen omistajista. Tammikuussa 2017 Liisa Heikkilä-Palon seuraajana kirjankustantamo Maahengen taiteellisena johtajana eli kustantajana aloitti Johanna Korhonen. Samalla hän otti vastuulleen myös toimitusjohtajan tehtävät, kun toimitusjohtaja Ulla Sarviala alkoi keskittyä omasta toiveestaan yrityksen markkinointiin. Maahenki on julkaissut vuosittain muutamia kymmeniä uusia nimikkeitä. Vuonna 2020 Maahenki teki 129 000 euron liikevaihdolla 66 000 euroa tappiota. ==Lähteet== * Henttinen, Annastiina: Maaseudun Sivistysliitto 1952–2002. Maaseudun Sivistysliitto ja Maahenki 2002. ISBN 952-5328-22-8. ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Maahengen verkkosivut Luokka:Suomalaiset kirjankustantamot Luokka:Suomalaiset konsultointiyhtiöt
Munanjohdin

Munanjohdin eli munatorvi () on nisäkkäillä osa naaraan sukupuolielimistöä. Munanjohtimia on kaksi, ja niitä pitkin munasarjoissa kypsynyt munasolu kulkee kohtuun. Munanjohdin on se paikka, jossa munasolun hedelmöittyminen tapahtuu. == Anatomia == Munanjohtimen seinämän limakalvo muodostuu yksinkertaisesta lieriöepiteelistä, jonka solut voivat olla joko värekarvallisia tai värekarvattomia. Limakalvon alla on lihaskerros, jossa sisimpänä on rengasmainen sileälihaskerros ja ulompana pitkittäinen sileälihaskerros. Lihaskerrokset kuljettavat munasolua yhdessä värekarvojen liikkeiden kanssa munasarjoista kohti kohtua. Uloimpana munanjohtimen seinämässä on ulkokalvo, joka muodostuu löyhästä sidekudoksesta ja mesoteelistä. Munanjohdinta kannattelee kohdun kannattimen osa, jota kutsutaan munanjohtimen alueella munanjohtimen liepeeksi (). == Katso myös == * Munanjohdinsyöpä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Naaraan sukupuolielimistö
Mitsubishi

Mitsubishi Group (, Mitsubishi Gurūpu) on suuri japanilainen yritysryhmä eli keiretsu. Ryhmään kuuluu yhteensä 42 yritystä, ja se työllistää noin 48 000 ihmistä noin 80 maassa. Mitsubishin tunnetuimpia tuotteita ovat autot, Asahi- lasit, Nikon-kamerat, kemikaalit, ydinvoima, elektroniikkapiirit ja hissit.http://www.mitsubishi-lifts.co.uk Se toimii myös monen teollisuuden alan alihankkijana etenkin koneteollisuudessa ja elektroniikkateollisuudessa. Mitsubishi aloitti yritystoiminnan 1870-luvulla huolinta- ja rahtiyhtiönä. Nimi Mitsubishi tarkoittaa kolmea vesipähkinää tai kolmea neljäkästä, jotka on kuvattu yhtymän logossa. ==Historia== Mitsubishin historia alkaa vuodesta 1870 saakka, jolloin tunnetun samurai-suvun poika Yatarō Iwasaki aloitti rahtitoiminnan kolmella vuokralaivalla. Kolmen vuoden kuluttua Iwasaki vaihtoi yrityksensä nimeksi Mitsubishi shōkai. Vuonna 1875 yhtiön nimeksi tuli Yūbinkisen Mitsubishi -kaisha, ja sillä oli käytössään jo yli 30 rahtilaivaa. Samana vuonna Mitsubishi sai luvan aloittaa ensimmäisen kiinteän ja säännöllisen kuljetuslinjan Japanista Kiinaan (Jokohama–Shanghai–Hongkong). Kahdeksan vuotta myöhemmin, vuonna 1893, syntyi nykyään maailman suurimpiin huolintayrityksiin kuuluva silloisen Yūbinkisen Mitsubishi -kaishan tytäryhtiö Nippon yūsenkaisha (NYK) kasvavan rahtiliikenteen koordinoimiseksi. Yritys toimii edelleen samalla nimellä osana Mitsubishia. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhtiöryhmä käsitti 70 eri yhtiötä. Niistä merkittävimmät olivat vuonna 1917 perustettu Nippon kōgaku kōgyō (Nikon), vuonna 1920 perustettu Mitsubishi nainenkiseizō, (myöhemmin osa Mitsubishi jūkōgyō -yhtiön lentokoneosastoa) ja vuonna 1931 perustettu Mitsubishi sekiyu -öljy-yhtiö. Mitsubishi jūkōgyō -yhtiö oli merkittävä osa Japanin sotataloutta ja varusteluteollisuutta. Sen tuotantoa olivat muun muassa toisessa maailmansodassa Japanin ilmavoimien ja laivaston ilmavoimien koko sodan ajan käyttämä Mitsubishi A6M Reisen -hävittäjälentokone; (liittoutuneiden koodinimi Zero tai Zeke) osoittautui erinomaiseksi Tyynenmeren ilmasodassa. Toisen maailmansodan jälkeen yhtiöryhmää uudistettiin merkittävästi. Sotien välillä ryhmä oli ehtinyt paisua yli 130 erillisen yrityksen kokonaisuudeksi. Pienempiä yhtiöitä yhdistettiin suurempiin, toimintoja keskitettiin ja keskinäistä kommunikointia parannettiin. Tuloksena oli alle 40 yhtiön kokonaisuus. ==Nykypäivä== Nykyään Mitsubishi on 42 yhtiön muodostama tiivis mutta erittäin monialainen yritysryhmä. Ryhmään kuuluvat muun muassa seuraavat yritykset: * Mitsubishi Motors (autoteollisuus) * Mitsubishi Heavy Industries (laivateollisuus) * Nippon Yusen, NYK-Line (huolinta-ala) * Mitsubishi Electric (tietotekniikka- ja elektroniikkateollisuus) * Nikon (optiset laitteet) * Mitsubishi sōgōkenkyūsho (tutkimus ja konsultointi) * Asahi garasu (lasiteollisuus) * Mitsubishi-Tōkyō UFJ ginkō (pankkitoiminta) * Mitsubishi UFJ shintaku ginkō (henkivakuutus- ja sijoitusyhtiö) * Mitsubishi Aluminium, Mitsubishi seikō, * Shin Nihon sekiyu, ja Mitsubishi gasukagaku (eri alkuaineiden ja kemikaalien jalostus) * Kirin (juomateollisuus) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *
DSC

DSC tai D.Sc. voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * D.Sc. (Doctor of Science), tohtori * DSC (Differential Scanning Calorimetry), differentiaalinen pyyhkäisykalorimetria * DSC (Digital Selective Calling), meri-VHF:n digitaalinen selektiivikutsu * DSC (Dynamic Stability Control), BMW:n ajonvakautusjärjestelmä.
Da

Da, DA, da tai Da voi tarkoittaa seuraavia: == Luonnontieteet ja teknologia == * analogia-digitaali, D/A, signaalin muunto digitaalisesta analogiseksi ja päinvastoin * * deka, tunnus da, SI-järjestelmän kerrannaisyksikkö * == Muut == * * Demokraattinen vaihtoehto, DA, makedoniaksi Demokratska Alternativa, makedonialainen puolue * * tohtori, DA, englannin sanoista Doctor of Arts, yliopistotutkinto.
Fotodiodi

Fotodiodi on valolle herkkä diodi, joka muuntaa valon sähköiseksi signaaliksi. Pimeässä se toimii tavallisen diodin tapaan, mutta valon vaikutuksesta se johtaa myös estosuuntaisena. Estosuuntaan esijännitetyn puolijohdediodin pn- liitosrajapinta on tyhjä varauksenkuljettajista. Niinpä diodin läpi ei juuri kulje virtaa. Jos tähän puolijohteen tyhjennysalueeseen tulee valokvantti, joka absorboituu ja käyttää energiansa elektronin nostamiseen valenssivyöltä johtavuusvyöhön, syntyy vapaa varauksenkuljettaja, joka aiheuttaa sähkövirran diodin läpi. Näin diodin vuotovirta on suoraan verrannollinen valon fotonivuohon (intensiteettiin). Jos diodin yli ei ole esijännitettä, synnyttävät valon generoimat varauksenkuljettajat diodin napoihin jännitteen. Diodin p-puoli (anodi) on positiivinen napa. Tällä tavoin käytettyä diodia kutsutaan myös valokennoksi tai aurinkoparistoksi. Kaikki PN-liitokset ovat luonnostaan herkkiä valon vaikutukselle, mutta fotodiodeissa on järjestetty valon esteetön pääsy puolijohdepinnalle pienen linssin kautta, joka keskittää valon rajapintaan. Fotodiodeista käytetään myös nimitystä valodiodi, mutta tätä nimitystä käytetään toisinaan arkisesti myös ledeistä () eli hohtodiodeista, eli valoa emittoivista diodeista. Fotodiodeja voidaan käyttää esimerkiksi havaitsemaan savua optisissa palovaroittimissa. ==Katso myös== *CCD-kenno *Fototransistori *Valaistusdatansiirto ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Diodit Luokka:Optoelektroniikka
Thule

Thule (myös Thula, Thyle ja Tile) oli antiikin ajalla pohjoisin tunnettu maailmankolkka. Nimeä Thule käytti tiettävästi ensimmäisenä kreikkalainen tutkimusmatkailija Pytheas. Antiikin ja keskiajan kirjallisuuden käsitteenä Ultima Thule oli "äärimmäinen pohjoisessa sijaitsevaa alue, saari tai maa". Se on useimmiten tarkoittanut Skandinavian niemimaata, mutta joissakin yhteyksissä ilmeisesti myös Islantia, Huippuvuoria tai jopa Grönlantia. ==Historia== Ensimmäinen Thule-nimitystä käyttänyt oli tiettävästi 300-luvulla eaa. Massalian (nykyinen Marseille) siirtokunnassa elänyt kreikkalainen tiedemies Pytheas. Pytheas teki tutkimusmatkan Länsi- ja Pohjois-Euroopassa, mutta hänen tekemänsä matkakuvaus tästä tutkimusmatkasta on hävinnyt. Siitä on kuitenkin säilynyt otteita muissa teoksissa. Niissä Pytheas mainitsee Thuleksi nimittämänsä maan, joka hänen kuvauksensa mukaan sijaitsi Ison-Britannian pohjoispuolella noin kuuden purjehduspäivän päässä lähellä jäätynyttä merta.Njadvik 1973, s. 14 Pytheaksen kuvauksen mukaan aurinko paistoi Thulessa läpi vuorokauden. Ilmeisesti hän myös uskoi Thulessa olevan ihmisasutusta. Tästä syystä Pytheaksen arvellaan tarkoittaneen Shetlandsaaria, Orkneysaaria tai Norjaa. Thule liitettiin kuitenkin Islannin löytymisen yhteydessä Islantiin, mutta siellä ei vielä Pytheaksen aikaan ollut ihmisasutusta.Njadvik 1973, s. 15 Lennart Meri on arvellut, että Pytheaan tarkoittama Thule olisikin ollut Saarenmaa ja siellä oleva Kaalijärvi. Ennen tarkempaa tietoa pohjoisista alueista Pytheaksen kuolemaa seuranneiden vuosisatojen aikana hänen kertomustaan Thulesta pidettiin Välimeren alueen vaikuttajien joukossa epäuskottavana pääasiassa vuorokauden läpi paistavan auringon takia.Karlsson 2000, s. 9 ==Katso myös== * Agartha * Mu * Lemuria * Fiddler's Green * Hyperborea * Thule-seura * Qaanaaq ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Maantieteen historia
Nenän sivuontelo

Nenän sivuontelot () ovat pääkallon luiden sisällä sijaitsevia limakalvon verhoamia onteloita. Ne ovat ilmatäytteisiä ja niillä kaikilla on anatominen yhteys nenäonteloon. Sivuonteloita ovat: * Poskiontelot () sijaitsevat yläleukaluussa silmien alapuolella, molemmin puolin nenäonteloa. * Otsaontelot () sijaitsevat otsaluussa molemmin puolin. * Seulalokerot () sijaitsevat nenäontelon yläosassa seulaluussa ja niitä on useita. * Kitaluun ontelo () sijaitsee nenänielun takana kitaluussa. Sivuontelot kehittyvät lapsuuden aikana. Poskiontelot voivat tulehtua 3–5 vuoden iästä lähtien ja otsaontelot alkavat kehittyä kuuden vuoden iässä.Jalanko H: Sivuontelotulehdus lapsella. Lääkärikirja Duodecim 2009. Haettu osoitteesta http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00318 Kroonista sivuontelotulehdusta hoidetaan sivuonteloiden pallolaajennuksella. Sivuonteloiden pallolaajennusta on tehty Suomessa vuodesta 2007 lähtien. Sivuonteloiden pallolaajennus tehdään nykyään yleensä paikallispuudutuksessa. Otoplug.fi: Sivuonteloiden pallolaajennus. https://otoplug.fi/category/61/sivuonteloiden-pallolaajennus Sivuonteloiden merkitys on kiistanalainen. Mahdollisesti niiden tarkoituksena on esimerkiksi keventää kasvojen luita, avustaa äänen resonoinnissa, tuottaa limaa nenän limakalvojen kosteutukseen, osallistua sisäänhengitysilman levittämiseen hajuepiteeliin ja tuottaa typpimonoksidia.Kyung Shik Suh, Function of the Paranasal Sinuses. http://ws.ajou.ac.kr/~ent/new/case_topic/RHINODATA/FunctionPNS.htm Sarvellisilla märehtijöillä on poskiontelosta yhteys sarviulokkeeseen. ==Lähteet== Luokka:Hengityselimistö Luokka:Ruumiin ontelot Luokka:Pää
Ahvahin kieli

Ahvahin kieli (ahvahiksi aшвaлъи мицIи ašwaľi mic’i) on ahvahien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Ahvahin ja Šamilin piireissä. Azerbaidžanissa on yksi ahvahikylä. 1990-luvulla ahvahin puhujia arvioitiin olleen noin 6 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 5 800 ahvahin puhujaa, joista 5 700 asui Dagestanissa. Kansallisuudeltaan ahvaheja oli 6 400. Väestönlaskennan tulosten perusteella osa ahvaheista pitää äidinkielenään avaaria. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 210 ahvahin puhujaa. Ahvah kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kieli jakautuu etelä- ja pohjoismurteeseen, joiden väliset erot ovat niin suuria että niiden puhujat seurustelevat keskenään avaariksi. Ahvah toimii ainoastaan suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. ==Lähteet== Luokka:Dagestanin kielet Luokka:Dagestanilaiset kielet
Rakennusmestari

Rakennusmestari (lyhenne rkm. tai rak.mest.) on rakennusalan tutkinto ja ammattinimike. Se oli 1990-luvulle saakka opistotasoinen tutkinto, joka sijoittui vaativuudeltaan insinöörintutkinnon alapuolelle. Rakennusmestari (AMK) on 1990-luvulla esiintynyt ammattikorkeakoulututkinto, josta luovuttiin 1990-luvun lopulla, mutta joka aloitettiin kuitenkin uudestaan vuonna 2007. Molemmat tutkinnot valmistivat työskentelemään rakennusteollisuudessa ja -tuotannossa työnjohtajana. Ammattikorkeakoulujärjestelmän vakiintuessa rakennusmestarikoulutus lakkautettiin. Tarkoituksena oli korvata työnjohtotehtävissä toimineet rakennusmestarit AMK-insinööreillä. Insinööritutkinnon rakenne on kuitenkin teoriapainotteinen, ja teollisuus on usein esittänyt toiveen siitä, että työnjohtotehtäviin soveltuvaa koulutusta laajennettaisiin. Pelkkä ns. tuotantopainotteinen insinöörikoulutus ei ole vastannut teollisuuden toiveita. Syyslukukaudella 2007 rakennusmestarikoulutus käynnistettiin uudelleen kuudessa ammattikorkeakoulussa. Rakennusteknikon koulutuksen saaneeseen henkilöön viitataan rakennusmestarin ammattinimikkeellä. Nykymuotoinen Rakennusmestarin AMK-tutkinto rinnastetaan tuotantopainotteiseen insinööritutkintoon. Suurimpana erona kahteen edellä mainittuun on, ettei rakennusmestari AMK-tutkinnon koulutussisältöön kuulu rakennussuunnittelun syventävät opinnot, vaan koulutus tähtää työmaan johtamistarpeisiin sekä työmaan vastaavan työnjohtajan ammattiin. Tutkinnon sisältämät opinnot rakennesuunnittelusta on pyritty räätälöimään käytännössä pientalon suunnittelijapätevyyksiä vastaaviksi, rakennusluokka B. Rakennusmestarin nykymuotoista AMK-tutkintoa ja teknikon tutkintoa ei voida rinnastaa toisiinsa, vaikka niihin viitataankin rakennusmestarin ammattinimikkeellä. Tämä johtuu koulutussisällön eroavaisuuksista. Nykymuotoisen rakennusmestaritutkinnon suorittaneiden henkilöiden toimimisesta pelkän AMK-tutkinnon pohjalta pientalohankkeen pääsuunnittelijana on rakennusalalla hyvin vähän kokemusta, osin johtuen koulutuksen uutuudesta ja koulutuksesta valmistuneiden henkilöiden vähäisestä määrästä. Rakennussuunnittelun koulutustarjontaa tullaan ammattikorkeakouluissa parantamaan uudelleenkäynnistämällä rakennusarkkitehti AMK-koulutuslinja (alkaen v.2014). Rakennussuunnittelun ja työnjohdon vaadittuihin pätevyyksiin löytyvät ajantasaiset vaatimukset Suomen rakennusmääräyskokoelman osista A1 ja A2. ==Katso myös== *Rakennustekniikka ==Kirjallisuutta== * == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Opetusministeriö: Rakennusmestarikoulutus käynnistyy *Rakennusalan työnjohtokoulutuksen kehittäminen ammattikorkeakouluissa OPM:n työryhmämuistioita ja selvityksiä 2006:30 *Toimihenkilöunioni *Rakennusalan työnjohdon koulutusohjelma, Rakennusmestari (Opintoluotsi) * Ammattinetti: Rakennusmestari Luokka:Ammattikorkeakoulututkinnot Luokka:Rakennusalan ammatit *
Andin kieli

Andin kieli (andiksi къIваннаб мицци, q’avannab micci) on andien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin kylissä. Kielen nimitys perustuu Andin kylään. 1990-luvulla andin puhujia arvioitiin olleen yli 20 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 23 700 andin puhujaa, joista 23 000 asui Dagestanissa. Kansallisuudeltaan andeja oli 21 800. Väestönlaskennan tulosten perusteella osa puhujista pitää itseään avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 5 800 andin puhujaa. Andi kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat botlih ja godoberi. Kieli jakautuu ylä- ja alamurteisiin, jotka koostuvat useista paikallismurteista. Muut kielen puhujat ymmärtävät vain vaivoin Munin kylän murretta. Andin kylässä on eroja naisten ja miesten puheen välillä, esim. den – din (”minä”), men – min (”sinä”), gek’va – gek’a (”ihminen”). Naisten kielen piirteet ovat samoja kuin lähimurteissa, ja niiden uskotaan syntyneen eksogamian tuloksena. Andi toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Eräät osaavat myös tšetšeeniä. ==Lähteet== Luokka:Dagestanin kielet Luokka:Dagestanilaiset kielet
Laborantti

Laborantti on laboratorioalan toisen asteen perustutkinnosta valmistuva henkilö. Laborantit työskentelevät yleensä laboratoriossa (joskus myös kentällä) kemiallisten, fysikaalisten, mikrobiologisten, bioteknisten ja geeniteknisten kokeiden ja mittausten käytännön suorittajina. Laboratorioalan perustutkinnosta saa hyvät perustiedot alalle ja opintoja voi halutessaan jatkaa ammattikorkeakoulussa laboratorioanalyytikon opintolinjalla tai mennä opiskelemaan yliopistoon. == Laborantin opinnoista == * Opinnot suoritetaan ammattikoulussa ja niihin kuuluu kaikille yhteisiä aineita sekä ammattiaineita. * Yhteiset opinnot vastaavat lukion kursseja. === Yhteisiä aineita ovat === * äidinkieli * matematiikka * ruotsi (tai suomi toisena kielenä) * englanti * liikunta * fysiikka * kemia === Ammattiaineita ovat=== * laboratoriotekniikka * yleinen-, orgaaninen- ja epäorgaaninen kemia, analyyttinen kemia * kemian laskut (alan laskuihin syventävä aine) * peruslaitteet ja niiden huolto (tutustuttaa laboratorion laitteisiin) * ammattifysiikka (alan fysikaaliset opinnot) * fysikaaliset testaukset (analyysejä fysikaalisin keinoin) * aistinvarainen arviointi (määritetään esimerkiksi elintarvikkeiden ominaisuuksia omien aistien varassa) * kemiallinen ympäristöanalyysi (ympäristöanalyysejä) * ympäristötieto * mikrobiologinen ympäristöanalyysi (kuten kem. ympäristöanalyysi, mutta mikrobiologisin keinoin) * spektrometria * kromatografia * biokemia * geenitekniikan perusteet * mikrobiologia * tilastomatematiikka * laboratorion laatu * ammattienglanti * laboratorion tietotekniikka * geenitekniikka * mikrobiologiset sovellukset Lisäksi oppilaat tai oppilaitokset valitsevat valinnaisia aineita. == Näytöt == Opintoihin kuuluu nykyisin myös ammattiosaamisen näytöt, jotka suoritetaan osittain oppilaitoksessa, mutta pääasiassa kuitenkin työssä oppimalla. Ammattiosaamisen näytöt tulivat kaikille pakollisiksi vuonna 2006. Peruskoulupohjaisilla opiskelijoilla ei suuressa määrin näitä ole ennen ollut. Aikuisopiskelijoilla opiskelu on perustunut pääosin näyttöihin. == Jatkotutkinnot == Laboranttien mahdollisia jatkotutkintoja ovat: * laboratorioanalyytikko (AMK-tutkinto) * kemiantekniikan insinööri (AMK-tutkinto) * paperitekniikan insinööri (AMK- tutkinto) * kemiantekniikan diplomi-insinööri (yliopistotutkinto) * filosofian maisteri pääaineena kemia (yliopistotutkinto) == Aiheesta muualla == *Laboratorioalan perustutkinto, laborantti (Opintoluotsi) *Laborantin ammatinkuvaus (Ammattinetti) Luokka:Toisen asteen tutkinnot
Artšin kieli

Artšin kieli (artšiksi аршаттен чIат, aršatten č’at) on artšien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tšarodan piirin Artšin kylässä Venäjällä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 1 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 524 artšin puhujaa ja 89 artšia. Väestönlaskennan tulosten perusteella suurin osa puhujista pitää itseään avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 970 artšin puhujaa. Artšin katsotaan yleensä kuuluvan dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään. Sillä on kuitenkin myös paljon omia piirteitä, ja eräät piirteet yhdistävät sitä muihin ryhmiin. Kielellä ei ole murrejakoa ja sitä käytetään vain kotikielenä. Kirjakielinään artšit käyttävät avaaria ja venäjää. Koulussa opetus tapahtuu alaluokilla avaariksi ja ylemmillä luokilla venäjäksi (avaaria opiskellaan aineena). Osa artšeista osaa myös lakia. Avaari ja lak ovat vaikuttaneet huomattavasti kielen sanastoon ja osittain myös kielioppiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Artšin sanakirja , Luokka:Dagestanilaiset kielet Luokka:Dagestanin kielet
Bagvalin kieli

Bagvalin kieli (bagvaliksi багвалазул мицIцIи, bagvalazul mic’c’i) on bagvalien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä Andijskoje Koisu -joen vasemmalla rannalla. Bagvaleja on muuttanut myös Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallaan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle. Bagvalit nimittävät itseään ja kieltään kotikyliensä mukaan. Yhteinen nimitys bagvalal on peräisin avaarin kielestä. 1990-luvulla bagvaleja arvioitiin olleen 5–6 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 57 bagvalin puhujaa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki bagvalit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1400 bagvalin puhujaa. Bagval kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kieli jakautuu kolmeen paikallismurteista koostuvaan murreryhmään. Läheisimmät sukukielet ovat tindi ja tšamal. Bagval toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. ==Lähteet== Luokka:Dagestanilaiset kielet Luokka:Dagestanin kielet
Nasu

Nasu () on A. A. Milnen luoma kuvitteellinen hahmo Nalle Puh -tarinoissa. Hän on pieni possu, joka asuu Puolen hehtaarin metsässä ja on Nalle Puhin hyvä ystävä. Nasu on poika, vaikka hänen sukupuolestaan on usein kiistelty. Nasu on ihmisenkaltaiseksi sikahahmoksi luonteeltaan poikkeuksellinen: monet muut antropomorfiset sikahahmot ovat ilkeitä, röyhkeitä, itsekeskeisiä, vastuuttomia ja epäsiistejä, mutta Nasu on ystävällinen, huomaavainen, sydämellinen, kohtelias, hyväntahtoinen ja siisti. Pieni Nasu on arka ja hermostuu monista asioista. Pelkojaan hän selittää sillä, että hän on hyvin pieni eläin. Hän huomaa ongelmat aina ennen muita. Nasu pitää tammenterhoista. Hän on pääosassa Disney-elokuvassa Nasun suuri elokuva (2003). Alkujaan Nasu oli vaalea ja pukeutui vihreään jumpperiin, mutta Disneyn versiossa hänen ihonsa on vaaleanpunainen ja asu pinkki. Nasun alkuperäisinä ääninäyttelijöinä ovat toimineet vuodesta 1968 vuoteen 2005 John Fiedler ja vuodesta 2005 eteenpäin Travis Oates. Steve Schatzberg esiintyi Fieldlerin ohella Nasun äänenä peleissä Tigger's Honey Hunt ja Party Time with Winnie the Pooh. Vuoden 2018 elokuvassa Risto Reipas ja Nalle Puh Nasua ääninäyttelee Nick Mohammed. Nasun suomenkielisinä ääninäyttelijöinä ovat toimineet Leena Uotila (1977), Pirkko Aarnio (1984), Elli Castrén (1980- ja 1990-luvun musiikkisaduissa), Olavi Ahonen (Nalle Puhin uudet seikkailut -sarjassa), Antti Pääkkönen (1990-luvun lopulla) ja Riko Eklundh (2000-luvulla). ==Lähteet== Luokka:Nalle Puh Luokka:Kuvitteelliset siat
Harpoon

Harpoon (harppuuna) voi tarkoittaa seuraavia: * Boeing Harpoon, yhdysvaltalainen meritorjuntaohjus * Harpoon, strategiapelisarja ** Harpoon, vuoden 1989 peli * Harpoon Brewery, panimo Yhdysvalloissa * Operaatio Harpoon, toisen maailmansodan aikana Gibraltarilta Maltalle matkannut saattue