EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Joomla

Joomla! on WWW-sivujen hallintaan tarkoitettu vapaa avoimeen lähdekoodiin perustuva sisällönhallintajärjestelmä, jonka avulla voidaan lisätä ja päivittää WWW-sivujen sisältöä. == Historia == Joomla! pohjautuu Mambo- ohjelmaan, ja kehitystyöstä vastaa sama tiimi, joka vastasi Mambon kehityksestä aina elokuuhun 2005 saakka. Tuolloin nykyinen Joomla!-kehitystiimi erosi Mambo-projektista ja perusti uuden projektin. Se sai myöhemmin nimen Joomla!. Joomla! 1.5 julkaistiin 22. tammikuuta 2008. Vuonna 2011 ilmestyi uudempi 1.7 versio, jonka kehittäminen päättyi helmikuussa 2012. Joomla!-sisällönhallintajärjestelmän version 1.5 kehittäminen päättyi virallisesti uuden 2.5 version julkaisun jälkeen keväällä 2012. Joomlan 2.5 version virallinen tuki päättyi vuoden 2014 lopussa. Syyskuussa 2012 julkaistiin Joomla 3. Uusin versio Joomla 3.6.5. julkaistiin joulukuussa 2016. == Toiminta == Joomla! asennetaan WWW-palvelimelle ja sen ylläpitoliittymää käytetään internet-selaimen avulla. Ylläpitoliittymän kautta voidaan luoda uusia sivuja sekä lisätä tekstiä ja kuvia. Kaikki kirjoitettu teksti tallennetaan tietokantaan, josta se noudetaan käytön aikana. Joomla tukee monikielisyyttä ja siihen on saatavissa lähes 70 eri kieltä. Joomla! tarvitsee Apachen, PHP:n ja MySQL:n toimiakseen.Mikä on Joomla!? == Ominaisuudet == Joomla!-sisällönhallintajärjestelmän ominaisuuksia ovat : * Artikkeleita voi muokata, kirjoittaa ja julkaista internet-selaimen kautta. * Sivuston päivitysvastuun voi hajauttaa ja myöntää sivujen päivitysoikeudet halutuille henkilöille. * Joomla! ei rajoita julkaistavien sivujen määrää. * Joomla! sisältää välimuistipuskuroinnin, RSS-syötteet ja mahdollisuuden muuttaa sivuja PDF-tiedostoiksi. * Perusominaisuuksien lisäksi Joomla!-sisällönhallintajärjestelmään on saatavilla sekä ilmaisia että maksullisia lisäosia, kuten keskustelualue-, kauppapaikka- ja uutiskirjekomponentit sekä komponentit dokumenttien hallintaan. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * www.joomla.org – Pääsivusto * www.joomla.fi – Suomenkielinen Joomla!-sivusto * extensions.joomla.org - Joomla!-komponentteja Luokka:Vapaat ohjelmistot Luokka:Sisällönhallintajärjestelmät
Episiotomia

Episiotomia eli välilihan leikkaus on kirurginen toimenpide, jossa emätintä laajennetaan synnytyksen helpottamiseksi. Episiotomia tulee kysymykseen, kun väliliha ei jousta riittävästi lapsen synnyttämiseksi tai kudoksen arvellaan repeävän. Toimenpide tehdään paikallispuudutuksessa saksilla. Leikkaustapoja on kaksi: kohti peräaukkoa tai viistosti kohti pakaraa. Haava ommellaan synnytyksen jälkeen. Episiotomia on yleinen toimenpide Latinalaisessa Amerikassa, mutta muualla sen määrä on vähentynyt. Luokka:Leikkaukset Luokka:Raskaus ja synnytys
Toivala

Toivala on kylä Siilinjärvellä, lähellä Kuopion rajaa. Valtatie 5:n ja rautatien varrella sijaitsevassa Toivalassa toimii neljä koulua: Toivalan koulu, Suininlahden koulu, Ingmanin käsi- ja taideteollisuusoppilaitos sekä Savon ammatti- ja aikuisopiston Metsä- ja luonto-opetuksen koulutusyksikkö, jota vanhastaan nimitetään Metsäkouluksi. Ala- ja yläkoulujen oppilasmäärät ovat kasvussa uusia asuinalueita asuttavien lapsiperheiden ansiosta. Alakoulussa (Toivalan koulu) on noin 200 oppilasta ja yläkoulussa (Suininlahden koulu) noin 340 oppilasta. Kylästä on noin 14 kilometriä matkaa Kuopioon ja noin 9 kilometriä Siilinjärven kirkonkylään, joten se kuuluu molempien työssäkäyntialueisiin. Toivalassa on muun muassa metalli- ja lääkealan teollisuutta. Toivalan läheisyydessä osana Toivala-Vuorelan taajamaa sijaitsevat Vuorelan ja Haaparinteen asuinalueet ja Kuopion lentoasema. Toivalan Urheilijat on perinteikäs toivalalainen urheiluseura. Nykyään ToU:lla on jalkapallossa suuri määrä junioripelaajia ja olosuhteet jalkapallon pelaamiseen ovat Toivalassa hyvät kesällä 2011 rakennetun valaistun tekonurmikentän ansiosta. Toivalassa sijaitsee myös Tuplajäät, jossa esimerkiksi KalPan juniorijoukkueet harjoittelevat säännöllisesti. Toivalasta ovat kotoisin muun muassa Suburban Tribessä laulanut Jouni Markkanen ja taidemaalari Mikko Hallikainen. Toivalassa sijaitsee valaistu tsasouna, joka on yksi Kuopion ortodoksisen seurakunnan pyhäköistä. Toivalassa sijaitsi myös pitkään Suomen sodassa 1808–1809 käydyn Toivalan taistelun muistomerkki, joka kuitenkin siirrettiin paikallistien tieltä moottoritien toiselle puolelle Vuorelaan Kunnonpaikan eteen. Toivalassa on myös rautatieasema, jolla matkustajajunat eivät kuitenkaan ole pysähtyneet vuosiin. Suininlahden koulu Toivalassa.jpg|Suininlahden koulu. Toivalan koulu.jpg|Toivalan koulu. Toivalan rautatieasema.JPG|Toivalan rautatieasemaa. ToivalanTsasouna.jpg|Toivalan tsasouna. ==Lähteet== *Savon ammatti- ja aikuisopisto *https://www.toivalanurheilijat.fi/kotikentta/ === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ingmanin käsi- ja taideteollisuusoppilaitos * Toivalan Urheilijat Luokka:Siilinjärven kylät ja alueet
Kraaselin kaivanto

Kraaselin kaivanto (myös Sudenväylä, Sudenreikä, Suenväylä, Suenreikä ja Kraaselinkanava) on Haukiputaan kunnassa Perämerellä sijaitseva huviveneväylä, joka erottaa Kellon Kraaselin ja Rapakarin saaret. Koneellisesti kaivetun väylän nimellissyvyys on 1,8 metriä, ja se yhdistää Kuivasmeren Kellonlahteen. Väylä tunnetaan Sudenväylänä tai Sudenreikänä suunnittelijansa, silloisen Oulu-osakeyhtiön liikennepäällikön, Sulo V. Suden mukaan. Väylä kaivettiin vuonna 1950 helpottamaan tukkilauttojen hinaamista Oulun pohjoispuolen jokisuilta Pateniemen sahalle, Toppilan tehtaalle ja Oulu oy:n tehtaalle. Ennen väylän rakentamista tukkilautat jouduttiin hinaamaan pidempää ja suojattomampaa reittiä, joka kulki Löyhän saaren länsipuolelta Hailuodon pohjoispuolelta Ouluun johtavalle väylälle. Nykyisin väylää käyttävät lähinnä huviveneilijät. Väylän kautta matka Kuivasmeren kolmesta pienvenesatamasta Kellonlahdelle ja Kiviniemen venesatamaan sekä edelleen Oulun ja Kemin väliselle väylälle lyheni merkittävästi, kun Kellon Kraaselia ei tarvitse kiertää. Varsinaiselle laivaliikenteelle Kraaselin kaivanto on liian matala. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * KippariVille.net: Kuvagalleria: Sudenväylä Luokka:Haukiputaan liikenne Luokka:Perämeri
Kaarloman

Kaarloman tai Karloman (751 – 4. joulukuuta 771) oli frankkien kuningas. Hän oli Pipin Pienen nuorempi poika. Pipinin kuoltua vuonna 768 kuningaskunta jaettiin Kaarlomanin ja hänen veljensä Kaarle Suuren kesken. Veljesten välinen jännitys johti siihen, että kun Kaarloman kuoli vuonna 771, hänen vaimonsa pakeni lapsineen langobardien kuninkaan Desideriuksen luo. Kaarlomanin veli Kaarle, joka sittemmin tuli tunnetuksi Kaarle Suurena, otti valtakunnan haltuunsa, ja antoi siitä osia Kaarlomanin pojille. == Lähteet == Luokka:Frankkien kuninkaat Luokka:Keskiajan henkilöt Luokka:Vuonna 751 syntyneet Luokka:Vuonna 771 kuolleet
Emo (musiikki)

Emo on 1980-luvulla kehittynyt punkmusiikin tyylilaji. Emo-musiikkia luonnehtii syvä tunteellisuus ja melankolisuus. == Historia == === Varhaisvaiheet === Emo-musiikki on kehittynyt hardcore punkin pohjalta, ja sen katsotaan yleisesti syntyneen 1980-luvulla sellaisten washingtonilaisten punkyhtyeiden kuin Rites Of Spring ja Embrace myötä. Nämä yhtyeet erosivat useimmista tuon ajan muista hardcore-yhtyeistä kokeellisemmalla tyylillään ja sanoituksillaan, jotka käsittelivät henkilökohtaisia aiheita kuitenkin säilyttäen punkmusiikkiin yleensä yhdistetyn energian ja vimman. Emo-termin alkuperä on epävarma, mutta Rites of Springin jäsenet ovat kertoneet, että yhtyeen ihailijat käyttivät sitä kuvaamaan yhtyeen musiikkia. Termistä käytetään myös muunnelmaa "emo-core", kirjaimellisesti "emotive hardcore". Versio "emotional hardcore" yhdistetään virheellisesti suoraan sanaan emo. Varhaisen emo-musiikin vaikutus kuului myöhemmin esimerkiksi Moss Iconin ja Heroinin musiikissa. 1990-luvun puolella oli jo tyypillistä, että termi "emo" yhdistettiin useisiin toisistaan suurestikin eroaviin yhtyeisiin. 1990-luvun puolessavälissä yleistynyt niin sanottu toisen aallon emo esimerkiksi käsittää indie rock-vaikutteisia yhtyeitä, kuten Sunny Day Real Estate, Jawbreaker, Texas Is The Reason ja The Get Up Kids. Tämä niin sanottu toisen aallon emo ei kuitenkaan mitenkään liity emoon. Screamo on emon alalaji, ja on yleisesti nopeampaa, kaoottisempaa ja rajumpaa.Jesse Richman: What is emo, anyway? We look at history to define a genre Alternative Press (24.1.1998) Screamoyhtyeitä ovat esimerkiksi Orchid, Pg.99, Funeral Diner, Saetia, Neil Perry, Jerome's Dream ja Raein. === 2000-luvulla === 2000-luvulla emo-termin käyttö kasvoi räjähdysmäisesti, ja voidaankin puhua suoranaisesta emo- trendistä. Samalla emo-termin määritelmä on hämärtynyt vielä entisestäänkin, ja sitä käytettiin valtamediassa usein yhtyeistä, jotka edustivat enemmänkin poppia kuin emon alkuperäistä määritelmää. Uudelle emo-musiikin tyylisuunnalle muodostui alakulttuuri.Collin Brennan: Sad As Fuck: How Early 2000s Emo Became a Subject of Scorn and Salvation Consequence of Sound (16.2.2007) 2000-luvun emoyhteitä ovat esimerkiksi Yage, Life At These Speeds ja Lumber Lung. === 2010-luvulla === Pop-vaikutteisen emo-musiikin suosio alkoi hiipua 2000-luvun lopulla, mutta vuosikymmenen vaihtuessa alkoi "emo revival" -tyylisuunta, joka otti vaikutteita math rockista, indie rockista ja toisen aallon emo- musiikista. Tätä tyylisuuntaa edustaa mm. Algernon Cadwallader, The Front Bottoms, Tiger's Jaw, The Hotelier tai Tiny Moving Parts.Ultimatequitar.com: Is Emo Revival Really a Thing? (13.7.2018) ==Katso myös== *Nuorisokulttuuri *Metalcore == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit *
Hirvas

Hirvas voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * kuohitsematon urosporo * Hirvas, maalaiskunta ja maaseututaajama Kontupohjan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä * Hirvas, taajama ja kaupunginosa Rovaniemellä * Hirvas, entinen rautatieasema Rovaniemellä * Hirvas, kylä Marttilassa * Hirvas, koski Suunujoessa Karjalan tasavallassa * Hirvas, koltansaamelainen siida Murmanskin alueella * Hirvas, sukunimenä: ** Harri Hirvas (oik. Harry Karlsson, 1919–1991), suomalainen kirjailija ** Heikki Hirvas (1943–2020), suomalainen geologi.
Elokuvastudio

Elokuvastudio on elokuvan tekemiseen tarkoitettu sisä- tai ulkotila, jonka olosuhteita voidaan hallita. Tavallisesti elokuvastudio on suuri ulkovaloilta suojattu hallimainen rakennus. Ikkunattoman rakennuksen valaistusta voidaan säätää tarkalleen halutuksi. Samoin erilaisia sääoloja, kuten sadetta ja sumua, voi olla mahdollista luoda tarpeen mukaan. Lavasteilla saadaan kuvaan haluttu miljöö. Elokuvastudioon kuuluvaksi voidaan laskea myös ulkolavasteet sekä muut kuin kuvauspaikat kuten leikkaustilat, jos ne sijaitsevat samassa yhteydessä. Näytelmäelokuvat kuvataan joko studiossa tai lokaatiossa eli luonnollisessa kuvauspaikassa, kuten kaupungin kadulla tai aidon rakennuksen sisällä. ==Historiaa== Mykkäelokuvien alkuaikoina sisäkohtaukset kuvattiin päiväsaikaan rakennuksessa, jossa oli suuret avattavat kattoikkunat luonnonvalon säätelemiseksi. Pian kehitettiin niiden tilalle tehokkaita ja siirreltäviä sähkövalaisimia. Äänielokuvien myötä 1920-luvulla tuli tarve eristää kuvausstudio ulkopuolisilta ääniltä, mutta myös ikkunoiden ja säänvaihtelun aiheuttamilta valaistuksen muutoksilta ja muilta häiriöiltä, kuten uteliailta sivullisilta. Särisevien kaarilamppujen tilalle oli löydettävä äänettömiä valaisimia. Kameroihin oli kehitettävä niiden käyntiääntä eristäviä koteloita ja äänettömiä dolly-laitteita, ja myös elokuvatyöryhmän tuli äänielokuvan myötä oppia pysymään hiljaa aina kameran käydessä.Dirks, Tim: The History of Film, The 1920s, The Pre-Talkies and the Silent Era, AMC Filmsite, viitattu 24.3.2015. Sähkövaloilla valaistua, äänielokuvia varten kehitettyä elokuvastudiota alettiin Hollywoodissa kutsua nimellä sound stage. Siinä ikkunattomassa hallissa sijaitsevaa kuvaustilaa ympäröi metallinen pilari-palkkikehikko eli trussi, johon on kiinnitetty siirreltäviä, teholtaan ja valaisukulmaltaan säädettäviä elokuvavalaisimia ja varsien päässä riippuvia siirreltäviä mikrofoneja. Trussirakenteissa kulkee siltoja ja ramppeja (), joita pitkin työntekijät voivat kiipeillä valaisimia ja mikrofoneja säätämässä. Trussi mahdollistaa myös kameran sijoittamisen kutakin kuvaa varten tarkalleen haluttuun kuvakulmaan. Tukirakennelma ja muut studion varusteet on yleensä pinnoitettu mattamustiksi, ettei niistä aiheudu tahattomia heijastuksia näyttelijöihin eikä lavasteisiin. Ulkopuolisilta häiriöiltä suljettu elokuvastudio helpottaa tuotantohenkilöstön työtä, sillä he voivat suunnitella ja rakentaa lavasteet ja muut kuvausolosuhteet juuri halutunlaisiksi ja säilyttää ne sellaisina koko kuvausvaiheen ajan. Toisaalta valaistusta, kameran kuvakulmaa ja lavastuksen yksityiskohtia voidaan säätää vapaasti jokaista otosta varten erikseen. ==Digitaalinen lavastus== Digitaalisia lavasteita käyttävän elokuvan näyttelijät kuvataan chroma key -studiossa. Tällaisessa studiossa kokonainen tausta tai erikokoisia pintoja on maalattu yhdellä kirkkaalla värillä (yleensä vihreä tai sininen [green-, blue screen], koska näitä värejä ei esiinny ihmisen kehossa). Jälkituotantovaiheessa voidaan värilliset osat korvata esimerkiksi maisemalla tai toisella kuvalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Runon ja Rajan tie

Runon ja Rajan tie on osa Via Karelia -matkailutietä. Vuonna 1966 perustettu Runon ja Rajan tie on Suomen vanhin matkailutie. Se on 1 080 kilometrin pituinen. Se kulkee Suomen itärajaa seuraten Suomenlahdelta Lappiin. Etelässä reitin varrella on järviä ja pieniä kaupunkeja, pohjoisemmaksi mentäessä näkymät muuttuvat metsäisiksi ja vaaraisemmaksi. Ilomantsin kunnan alueella tie seuraa Venäjän ja Suomen rajaa. Saavuttaessa Kainuuseen, maiseman valtaavat korpimaisemat ja suuret joet, kunnes lopulta Lappiin tultaessa tunturit. Tie on merkitty ruskeapohjaisilla matkailutien viitoilla ja RR- tunnuksilla. ==Tien kulku== === Runon ja Rajan tie kulkee seuraavien kuntien alueella === * Kymenlaaksossa: ** Virolahti ** Miehikkälä * Etelä-Karjalassa: ** Lappeenranta ** Imatra ** Ruokolahti ** Rautjärvi ** Parikkala * Pohjois- Karjalassa: **Kitee ** Tohmajärvi ** Joensuu ** Ilomantsi ** Lieksa ** Nurmes * Kainuussa: ** Kuhmo ** Suomussalmi * Pohjois-Pohjanmaalla: ** Kuusamo * Lapissa: ** Salla === Reitti kulkee seuraavia teitä pitkin === * Seututie 387 välillä Vaalimaa–Lappeenranta * Valtatie 6 välillä Lappeenranta–Kitee * Seututie 486 välillä Kitee–Tohmajärvi (Kemie) * Valtatie 9 välillä Kemie–Niirala * Seututie 500 välillä Niirala–Ilomantsi * Seututie 522 välillä Ilomantsi–Lieksa * Kantatie 73 välillä Lieksa–Nurmes * Kantatie 75 Välillä Nurmes–Kuhmo * Seututie 912 välillä Kuhmo–Suomussalmi (Ämmänsaari) * Valtatie 5 välillä Suomussalmi–Kuusamo (Kantojoki) * Seututie 950 välillä Kantojoki–Salla * Kantatie 82 välillä Salla – Venäjän raja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Via Karelian kotisivut * Luokka:Suomen matkailutiet
Kolja

Kolja eli hyyssä (Melanogrammus aeglefinus) on Pohjois-Atlantin molemmin puolin esiintyvä turskakalalaji, jolla on suuri merkitys kalataloudessa. == Koko ja ulkonäkö == Koljan tuntomerkkejä ovat koko kyljen mittainen musta kylkiviiva sekä rintaevän yläpuolella oleva tumma laikku. Pyydettävän koljan koko on yleensä 30–50 cm; ennätyskala oli yli 110 cm ja lähes 17 kg:n painoinen. == Levinneisyys == Koljan levinneisyys on suunnilleen sama kuin turskan. Euroopassa se ulottuu Biskajanlahdelta Islantiin, Huippuvuorille ja Novaja Zemljaan, Pohjois-Amerikassa New Jerseystä Newfoundlandiin ja Etelä- Grönlantiin. Laji on yleinen Pohjanmeressä, Skagerrakissa ja Pohjois- Kattegatissa. Suolaisten virtausten mukana se voi joskus ajautua Juutinraumaan ja satunnaisesti lounaiseen Itämereen. Toisin kuin turska se ei kuitenkaan lisäänny Itämeressä. Kolja elää rannikkojen ulkopuolella hiekka- ja sorapohjilla 40–200 metrin syvyydessä. == Lisääntyminen ja elintavat == Kolja tulee sukukypsäksi 2–5 vuoden ikäisenä. Kutu tapahtuu tammi-toukokuussa, eritoten maalis-huhtikuun vaihteessa. Koljat kutevat 50–150 metrin syvyydessä vapaassa vedessä. Mätijyviä on isossa naaraassa noin 1,8 miljoonaa. Ne kelluvat vedessä, kunnes hautuvat poikasiksi 8–10 vuorokauden kuluttua. Poikaset elävät planktonista ja hakeutuvat mielellään meduusojen suojaan. Vasta 8–11 cm:n pituisina ne hakeutuvat pohjalle ja alkavat käyttää pohjaravintoa, matoja, nilviäisiä, äyriäisiä ja piikkinahkaisia. Jossakin määrin ne syövät myös pelagisia kaloja. Tärkeimmät kutualueet ovat Keski- Norjan ja Lounais-Islannin edustalla sekä Georges Bank -matalikko Luoteis- Atlantilla. == Kalastus ja käyttö == Koljaa pyydetään pääasiallisesti troolaamalla, nuotilla, myös pitkälläsiimalla ja verkoilla. Esimerkiksi Skotlannissa se on tärkein merikalastuksen saaliskala. Koljakantojen koot ovat vaihdelleet suuresti, syntyvien vuosiluokkien heilahtelun seurauksena. Amerikassa koljasaaliit romahtivat rajusti 1960- ja 1980-lukujen lopulla; vähittäisestä palautumisesta huolimatta ne ovat vieläkin alle pitkän ajan keskiarvojen. Euroopassa kantojen odotettiin olevan vahvoja vuonna 2007. Koljan kokonaissaalis vuonna 2004 oli noin 325 000 tonnia, josta kolmannes Ison-Britannian kalastusta. Koljan liha on vähärasvaista ja hyvin proteiinipitoista. Sitä myydään tuoreena, fileinä, savustettuna ja pakastettuna. Suolakalaksi se soveltuu turskaa huonommin, joten perinteiset säilöntätavat ovat olleet kuivaaminen ja savustaminen. ==Lähteet== * *Svensk fisk - Kolja *Species factsheet on haddock from the UK Sea Fish Industry Authority (PDF, 2MB) *Status of Fishery Resources off the Northeastern US === Viitteet === Luokka:Turskakalat Luokka:Uhanalaiset kalat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Taith

Taith (kymrin kieltä, suomeksi matka) on suomalais-walesilainen kansanmusiikkiyhtye. == Yhtyeen jäsenet == * Dylan Fowler (Abergavenny/Y Fenni, Wales) - kitara, puhaltimet, lyömäsoittimet, laulu * Gillian Stevens (Abergavenny/Y Fenni, Wales) - Viola da gamba, crwth, jouhikko, laulu * Timo Väänänen - kanteleet, jouhikko == Historia == Taith-yhtye on perustettu 2003. Dylan Fowler ja Timo Väänänen olivat mukana Music from the Northlands -kansanmusiikkiprojektissa 2002 ja päättivät jatkaa yhteistyötä ottaen mukaan myös Fowlerin vaimon Stevensin. 2003 yhtyeellä oli ensimmäinen konsertti Cardiffissa Norwegian Churchissä, jonka jälkeen yhtye on äänittänyt ensimmäisen levynsä Taith, Now and Then. Yhtye on esiintynyt Walesissa, Englannissa, Suomessa ja Italiassa. Radio-ohjelmat yhtyeestä on tehty BBC:ssä Lontoossa ja Yle Radio 1:ssä Helsingissä. == Musiikki == Taith yhdistää jäsentensä sävellyksiä ja sovituksia sekä suomalaiseen ja karjalaiseen että Walesin perinteiseen musiikkiin. Yhtye käyttää improvisaatiota harjoittelun, esittämisen, sovittamisen ja säveltämisen yhtenä välineenä. == Diskografia == * Taith, Now and Then (TRCD001) ==Lähteet== == Aiheesta muualla== * Kotisivu Luokka:Suomalaiset_kansanmusiikkiyhtyeet
Kyläkeinu

Kyläkeinu, -kiikku, -liekku, -lietsu tai aisakeinu on suuri keinu, jollaisia perinteisesti on ollut monissa kylissä, ja joilla kyläläiset ovat keinuneet. Isoja keinuja on ollut kylissä muun muassa Suomessa, Karjalassa ja Virossa. Keinun lava on puisilla aisoilla kiinni keinun kehikkoon laakeroidussa vaakasuorassa tukissa. Kyläkeinu eroaa nykyisestä puutarhakeinusta suuremmalla koollaan sekä sillä, että ympäri keinuminen on mahdollista. Koska keinumisessa liike-energia saattaa muodostua erityisen suureksi, pidetään Suomessa nykyään keinumista vaarallisena ja joissakin paikoissa keinuja on asetettu käyttökieltoon. Vaikka monissa paikoissa kyläkeinuja ei enää ole, säilyy niiden perintö paikannimissä kuten keinu- ja Keinumäki tai -aho-nimisissä paikoissa. Perinteisesti keinulle kokoontuminen oli kylän nuorison tapa viettää vapaa-aikaa ja solmia suhteita toisiinsa. Keinuperinne ei ole kokonaan hävinnyt. Ainakin Karstulassa on aisakeinu, joka on keskeisessä osassa vuosittain järjestettävässä Keinujaiset-tapahtumassa. ==Aisakeinun pyörähdys -kilpailu== Aisakeinun pyörähdys on Baltian maissa kauan sitten alkunsa saanut kilpailu, jossa tavoitteena on tehdä aisakeinulla täysi 360 asteen pyörähdys. Kilpailu vaikeutuu, kun yritetään saada mahdollisimman pitkävartinen keinu pyörähtämään ympäri. Lajin miesten maailmanennätystä pitää hallussaan Andrus Aasamäe (Viro) 702 cm:n varsilla tehtynä. Naisten maailmanennätys on hallussa Kätlin Kinkillä (Viro) 593 cm. ==Kyläkeinujen vaarat== Kyläkeinut voivat olla myös vaarallisia, jos keinuilla otetaan liian kovat vauhdit ja ne pyörivät ympäri, sillä keinuissa ei ole mitään mikä takaisi keinujien pysyvän kyydissä. Keinujan käsi voi myös jäädä keinun puiden väliin, mikä voi katkaista käden. ==Lähteet== * Kyläkeinu. Nautelankoski-säätiö. Päivitetty 21.4.2010. * Kyläkeinut . Tukes. Päivitetty 25.4.2016. * Kyläkeinu. Värtsi 22.11.2011. == Aiheesta muualla == * Hauhon kyläkeinu Museoviraston sivuilla. * Kyläkeinulla. Luokka:Keinuminen
Keinu

Keinu eli kiikku tai liekku on erityisesti lasten suosima laite, jossa yläpuolella olevasta hirrestä tai oksasta roikkuu aisojen, narujen tai ketjujen varassa lava tai jokin muu esine (esimerkiksi auton rengas), jonka päällä voi istua tai seistä ja tehdä keinumisliikettä. Keinuminen on siis seisten tai istuen keinulaudalla vauhdin ottamista. Keinumisen liike-energiaa hyväksi käyttäen voi kyydistä myös esimerkiksi hypätä. Keinumiseen voidaan liittää myös leikkejä tai pelejä, kuten keinupolttopallo. Aikanaan monissa kylissä oli iso kyläläisten yhteiskäytössä oleva kyläkeinu. Keinuilla nuoret saattoivat tavata toisiaan ja esitellä rohkeuttaan. == Historia == Varhaisimmat keinuihin viittaavat löydökset ajoittuvat Minolaisen kulttuurin aikakauteen (noin 1450–1300 eaa.), kun Hagia Triadassa paljastui terrakottaveistos, joka esittää keinussa istuvaa naista. 1700-luvulla Ranskan aateliset taiteilijat kuvasivat keinumista korkea-arvoisten aikuisten huvina. 1800-luvulle siirryttäessä köysiä ja metalliketjuja tuotettiin teollisesti suurina määrinä, mikä mahdollisti keinujen laajamittaisen leviämisen. Tässä vaiheessa kuka tahansa, jolla oli saatavilla puumateriaalia, saattoi rakentaa keinun lasten iloksi. 1900-luvun alussa syntynyt leikkipuistoliike toi keinut julkisiin tiloihin, tarjoten lapsille mahdollisuuden leikkiä ja kasvaa terveessä ympäristössä kaupungeissa, jotka muuttuivat leikin kannalta haastaviksi. 1900-luvun puoliväliin tultaessa monet amerikkalaiset asensivat omille aurinkoisille esikaupunkitonteilleen vapaasti seisovia keinuja, jotka sopivat koko perheen käyttöön. Lasten turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet saivat vanhemmat 1970-luvun jälkeen vaihtamaan metalliset putkimaiset rakenteet pienempiin puusta ja hartsista valmistettuihin keinuihin, jotka soveltuivat eri-ikäisille ja eri kehitystasolla oleville lapsille. Charles Wicksteedin uskotaan olevan nykyaikaisen keinun kehittäjä. Vuonna 2013 Wicksteed Parkin läheiseltä alueelta Yhdistyneessä kuningaskunnassa löydettiin Wicksteedin keinun prototyyppi, joka oli peräisin 1920-luvun alkupuolelta ja joka liittyy vahvasti hänen panokseensa keinujen kehityksessä. Vuonna 1993 Virossa syntyi Kiiking, joka tarjoaa osallistujille mahdollisuuden pyöriä täydet 360 astetta suurella keinulla. Lajissa käytetään korkeaa keinua, joka koostuu vahvoista terästangoista ja istuimesta, ja osallistujien tavoitteena on pyöriä sen ympäri mahdollisimman monta kertaa. == Katso myös == * Keinutuoli * Keinulauta * Puutarhakeinu == Lähteet == Luokka:Keinuminen Luokka:Leikkipaikka Luokka:Pihakalusteet
Beta Scorpii

Beta Scorpii (β Sco / β Scorpii) on Skorpionin tähdistössä sijaitseva sinivalkea kaksoistähti, jota kutsutaan myös nimellä Acrab, Akrab tai El Acrab (arabiaksi العقرب). Skorpionin tähtikuvio näkyy melko huonosti Suomessa, vain sen pää näkyy loppukesällä hyvin. Beta Scorpii pimentyy joskus Kuun tai planeettojen taakse, koska se on lähellä eläinrataa. Beta Scorpii on kaksoistähti, jonka komponenttien väli on pienelläkin kaukoputkella erottuva 14 kaarisekuntia, mikä vastaa 2200 AU:ta Beta Scorpiin etäisyydellä. == Lähteet == Luokka:B-spektriluokan pääsarjan tähdet Luokka:Kaksoistähdet Luokka:Skorpionin-Kentaurin tähtijoukko
Suomen Lukko

Suomen Lukko ry oli Lapualta lähtöisin olleen Lapuan liikkeen varhaisvaiheen järjestäytynyt muoto. __notoc__ == Tausta == Suomen sisällissotaa seuranneina vuosina valkoisten joukoissa taistelleet olivat usein pettyneitä nuoren valtion johtoon. Oli odotettu, että Suomesta tulisi selvästi oikeistovetoinen ja -hallinnollinen valtio. Kommunismi uhkasi Suomea. Kommunistien lakkoilu 1920-luvulla ja työmaaterrori kuohuttivat etenkin työnantajien mieliä. Tuolloin vielä syvästi uskonnollisessa maassa myös papit pitivät palopuheita kommunismia vastaan. Näin heräsi mieliala, että vapaussodan arvoja kommunismia vastaan oli edelleen puolustettava. == Suomen Lukon synty == Vuoden 1929 lopulla käytiin Lapualla väkivaltainen yhteenotto kommunistinuorison ja Vihtori Kosolan johtamien pohjalaisten isäntien ja nuorison välillä. Kosolan joukot repivät kommunistien punaiset paidat ja tallasivat näiden punaliput maahan. Tästä suorasta toiminnasta noussut kohu levisi läpi Suomen. Lapualta saatua esimerkkiä toistettiin koko maassa käydyissä nujakoissa, ja pian oli kysymyksessä koko maan kattava liike. Jo 15. maaliskuuta 1930 liike järjestäytyi Lapuan Seurahuoneella pidetyssä kokouksessa Suomen Lukko ry:ksi. Kokouksiin otti osaa yli 200 eri puolille maata nousseiden kommunismin vastaisten järjestöjen edustajaa. Johtajiksi nousivat mm. maanviljelijät Vihtori Kosola ja Kustaa Tiitu, rehtori Hilja Riipinen, pastori Olavi Kares, päätoimittaja Artturi Leinonen sekä varatuomari Lauri Halme. Suomen Lukkoon kuului myös kenraali ja teollisuusjohtaja Rudolf Walden ja entinen ilmavoimien komentaja Arne Somersalo. Suomen Lukko r.y. muuttui 1931 Lapuan liikkeeksi johdon pysyessä pitkälti samana, mutta suunnan kiristyessä pelkän kommunismin vastustamisen sijaan äärioikeistolaiseksi. == Lakkauttaminen == Suomen Lukko lakkautettiin virallisesti tammikuussa 1945 Moskovan välirauhansopimuksen tulkinnan mukaan ”fasistisena” järjestönä. ==Katso myös== *Lapuan liike *Isänmaallinen kansanliike (IKL) == Lähteet == * Uola, Mikko: Sinimusta veljeskunta – Isänmaallinen kansanliike 1932–1944 (Otava, 1982) ISBN 951-1-06982-9 (s. 9–15) Luokka:Entiset suomalaiset poliittiset järjestöt Luokka:Moskovan välirauhansopimuksen perusteella lakkautetut järjestöt
Beta Ceti

Beta Ceti (β Cet / β Ceti) on Valaan tähtikuviossa sijaitseva tähti, joka on tähdistön päätähteä Alfa Cetiä himmeämpi. Tähteä kutsutaan joko nimellä Diphda (”sammakko”) tai Deneb Kaitos (arabiaksi ”valaan häntä”). == Aiheesta muualla == * Deneb Kaitos * Daviddarling Deneb Kaitos * Kaler Deneb Kaitos * Beta Ceti: Giant Star's Corona Brightens with Age Luokka:K-spektriluokan jättiläiset
Keinutuoli

thumb|upright|Tavanomainen suomalainen puinen keinutuoli. Keinutuoli eli kiikkutuoli on tuoli, jolla voi keinua pitkittäissuunnassa. Tämän mahdollistaa se, ettei keinutuolissa ole varsinaisia jalkoja vaan kaarevat jalakset, joiden varassa kiikkuminen onnistuu. Tavallisesti keinutuoli tehdään puusta. Samaa periaatteessa noudattaa vauvojen nukkumapaikkana käytetty kehto eli kätkyt, tosin usein sivuttaissuunnassa. Erikoisimpia keinutuoleja ovat poikittainkeinuvat, kahden istuttavat, rekikiikut ja kehto- keinutuoliyhdistelmät. ==Terveysvaikutukset== Keinutuoliharjoittelua on kokeiltu varteenotettavana vanhusten kuntouttamisen apuna.https://www.uef.fi/uef/vaitostiedotteet1;jsessionid=379BCC5E5E836859201D5563BD770520?p_p_id=101_INSTANCE_iQ9J&p;_p_lifecycle=0&p;_p_state=normal&p;_p_mode=view&p;_p_col_id=column-2&p;_p_col_pos=5&p;_p_col_count=7&_101_INSTANCE_iQ9J_struts_action=%2Fasset_publisher%2Fview_content&_101_INSTANCE_iQ9J_urlTitle=20111202-kniemela&_101_INSTANCE_iQ9J_type=content&redirect;=%2Fuef Joissain tutkimuksissa on todettu keinumisen vahvistavan syviä vatsa- ja selkälihaksia. Keinumiseen tarvitaan juuri alaselän ja lantiopohjan lihaksia, mikä vahvistaa niitä – isometristen vatsalihasliikkeiden tapaan. == Tunnettujen henkilöiden kiikkutuoleja == Keinutuoleja on monenlaisia tyyppejä. Eri hallitsijoilla ja valtionpäämiehillä on ollut omia suosikkikiikkutuolejaan. Yhdysvaltojen presidenteistä Abraham Lincoln ammuttiin keinutuoliinsa teatteriaitiossa. George Washington, William McKinley, Theodore Roosevelt ja John Kennedy ovat myös tunnettuja keinutuoleistaan ja työskentelystään niissä. Israelin David Ben-Gurionilla ja Tšetšenian Džohar Dudajevilla oli lempikeinutuolinsa. Suomen presidenteistä muun muassa Mauno Koivisto oli keinutuolin ystävä. == Keinutuolien valmistusta Suomessa == Monet puusepät ympäri Suomen ovat valmistaneet keinutuoleja, mutta Nakkila on erityisen tunnettu tuoleistaan. Vanha Ahvenanmaalta Nakkilaan kulkeutunut keinutuolimalli oli alun perin poikkipuinen selän osalta, myöhemmin siellä siirryttiin pitkittäiseen malliin. Toisen keinutuolipitäjän Urjalan mestarit ovat jo alun perin valmistaneet tiettävästi pitkin päin selkänojitettuja tuoleja. Joensuun seudun puusepät aloittivat amerikkalaismallisen lyhytjalkaisen shaker-keinutuolin valmistamisen ns. Joensuun nyökki. Teollisia valmistajia ovat olleet muun muassa Asko, Isku, OTK:n Puu ja Avarte. ==Kirjallisuutta== * * Sammallahti, Leena & Lehto, Marja- Liisa: Kalusteita kamareihin: Suomalaisten keinutuolien ja piironkien historiaa. SKS, 2010. ISBN 978-952-222-165-0. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Museovirasto - Kuukauden esine: keinutuoli (kesäkuu 2003) * Avustajan tuki parantaa iäkkäiden elämänlaatua ja keinutuoli kuntoa (väitös) Luokka:Istuimet
Divertikuloosi

Divertikuloosi on suolen umpipussitauti. Umpipussit eli divertikkelit syntyvät paksusuolen heikentyneiden kohtien pullistuessa paineen vaikutuksesta. Jos ne tulehtuvat, sitä kutsutaan divertikuliitiksi. Monet uskovat teoriaan, jonka mukaan runsaskuituinen ravinto ja tiheä ulostaminen pienentäisivät riskiä sairastua divertikuloosiin. Vuonna 2011 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin kuitenkin, että runsaasti kuitua nauttivat ja usein ulostavat sairastuivat päin vastoin muita useammin divertikuloosiin. Tutkimuksessa havaittiin myös, että liikuntaa harrastavien tai rasvaista taikka punaista lihaa välttävien joukossa esiintyi sairautta yhtä usein kuin muillakin. Otoksena oli yli 2000 henkeä. ==Katso myös== * Divertikuliitti * Paksusuoli == Lähteet == Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Mantra

Mantra on tavu tai lause, joka yhdistetään hengelliseen harjoitukseen. Yleensä mantroja toistetaan joko ääneen tai hiljaa mielessä, mutta niitä voidaan myös kirjoittaa ja maalata esineisiin tai pyörittää rukousmyllyissä. Alkujaan mantrat syntyivät varhaisessa hindulaisuudessa, ja myöhemmin niiden käytön omaksuivat myös buddhalaiset, jainalaiset ja sikhiläiset. Sanskritin sana mantra koostuu juuresta man- (suom. 'mieli', myös sanassa manas, 'mieli') ja päätteestä -tra (suom. 'työkalu, instrumentti'). Suora käännöksen on siis mielen instrumentti. == Tunnettuja mantroja == Ehkä tunnetuin mantroista on om-tavu, joka veda-kirjoitusten mukaan tarkoittaa kaikkeutta tai kaiken alkulähdettä, brahmania. Toinen hyvin tunnettu mantra on Hare Krishna -mantra. Se koostuu Jumalan nimistä Hare, Krishna ja Rama. Tämä mantra auttaa veda- kirjoitusten mukaan ihmistä poistamaan sydämestä himon, vihan, ahneuden, kateuden, harhan ja hulluuden sekä herättämään eloon uinuvan Jumalan rakkauden sydämessä. Hindulaisuudessa on myös paljon muita mantroja kuten om namo bhagavate vasudevaya (suom. 'kumarran nöyrästi Vasudevaa, kaikkien rikkauksien tyyssijaa') ja vaishnavanam yatha sambhu (suom. 'Herra Shiva on Vishnun paras palvelija'). Buddhalaisista mantroista tunnetuimpia on om mani padme hum. Joidenkin buddhalaisten mantrojen äänneasu on muuttunut uskonnon levitessä kielialueelta toiselle. == Mantrojen käyttö meditaatiossa == Mantra on yksi tekniikka mielen hiljentämiseksi meditaatiossa. Mantra voi esimerkiksi olla tavu, tavuyhdistelmä, sana, sanapari tai kokonainen lause. Tunnetuimmat mantrat ovat om ja om mani padme hum. Mantra on symbolinen ilmaisu, ja sen merkitys voi vaihdella käyttöyhteydestä riippuen.Rauhala 1986, s. 26-30 Meditaatiotaidon kehittymisen myötä mantran kaltaisten apukeinojen tarve vähenee, ja meditaatiotekniikan kehityttyä riittävästi mantra voidaan jättää kokonaan pois.Rauhala 1986, s. 32 Puhtaan käytännöllisesti mantra voidaan katsoa olevan kielellisen ajattelun tavoittamattomissa oleva mielensisältö, joka ei assosioidu mihinkään muuhun mielen sisältöön. Tällöin mantra katkaisee käsitteellisen ajattelun käsiteketjun ja ikään kuin lakaisee mielestä pois muut ajatukset. Mantran käsitesisältö ei ole länsimaisen näkemyksen mukaan meditatiivisessa käytössä olennainen.Rauhala 1986, s. 30 Tantrisessa meditaatiossa mantroja toistamalla harjoittaja sekä vahvistaa yhteyttä itsensä ja jumaluuksien välillä että muokkaa mieltään sisäistämällä mantran kuvaamia jumalallisia ominaisuuksia. Esimerkkinä mantran kuvaamista jumalallisista ominaisuuksista käy om mani padme hum -mantra, joka tiibetin buddhalaisuudessa liitetään myötätunnon bodhisattvaan, Avalokiteśvaraan. Henkilö, joka haluaa kehittää myötätuntoisuuttaan, toistaa lukemattomia kertoma mantraa ja meditoidessaan keskittyy myötätuntoisuuteen ja sen merkitykseen. == Katso myös == *Mantrajooga == Lähteet == * Rauhala, Lauri. (1986). Meditaatio. Helsinki: Otava. ISBN 951-1-09252-9 === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Buddhalaisuuden käytännöt Luokka:Hindulaisuuden käytännöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Keiska

Keiska on kyläalue Oulussa Haukiputaan entisen kuntakeskuksen pohjoispuolella ja Kiiminkijoen pohjoisrannalla Pohjois-Pohjanmaalla, seututien 847 ja yhdystien 8460 liittymäkohdan ympärillä, Martinniemen ja Asemakylän välisellä alueella. Keiskan alue on pääasiassa vanhaa lähiötyylistä omakotitaloaluetta, jonka kasvu alkoi jatkosodan jälkeen Martinniemen sahan tuotannon kasvun myötä. Luokka:Haukipudas (kaupunginosa)
Delta Scorpii

Delta Scorpii (δ Sco / δ Scorpii; myös Dschubba, Dzuba, Iclarcrau tai Iclarkrav) on sinivalkoinen tähti Skorpionin tähtikuviossa. Joskus Aurinkokunnan eläinradalla kulkevat taivaankappaleet peittävät Dschubban. Tähden kirkkaus vaihtelee välillä 1,6–1,7 magnitudia; se on siis muuttuva tähti tyyppiä Gamma Cassiopeiae.http://stars.astro.illinois.edu/sow/dschubba.html Tähdellä on myös 20 päivässä ja noin 10 vuodessa kiertävät seuralaiset, joten se on kolminkertainen tähti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Dschubba * dschubba Alcyone * Delta Scorpii brighter than ever (Sky and Telescope, February 4, 2002) * Delta Scorpii still showing off (Sky and Telescope, June 25, 2003) Luokka:Alijättiläistähdet Luokka:B-spektriluokan pääsarjan tähdet Luokka:Gamma Cassiopeiae -muuttujat Luokka:Skorpionin-Kentaurin tähtijoukko
Gemma

Gemma voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Gemma, naisen etunimi * Alfa Coronae Borealis, kaksoistähti * Gemma, silmu latinaksi * Gemma, sukunimenä: ** Andrea Gemma (1931–2019), italialainen katolinen piispa ** Chiara Gemma (s. 1968), italialainen poliitikko ja europarlamentaarikko ** Giuliano Gemma (1938–2013), italialainen näyttelijä.
SS Palo Alto

SS Palo Alto oli betonirunkoinen höyrylaiva, joka valmistui ensimmäisen maailmansodan päättyessä, ja laskettiin vesille 29. toukokuuta 1919. Alus ei kuitenkaan ehtinyt mukaan sotatoimiin. Aluksen sisaralus oli SS Peralta. Alus säilöttiin Kalifornian Oaklandiin aina vuoteen 1929 saakka, jolloin Cal-Nevada Company osti aluksen ja hinautti sen Seacliff State Beachille Aptosiin, jossa se kunnostettiin huvialukseksi. Alukselle rakennettiin mm. tanssilattia, kahvila ja uima-allas. Alus upotettiin matalaan veteen siten, että sen köli asettui tukevasti pohjaa vasten, ja laituri rakennettiin laivan vierelle. Aluksen ostanut yhtiö meni konkurssiin vuonna 1931, ja kunnossapidon puutteen vuoksi alus katkesi keskeltä. Alus riisuttiin kaikesta arvokkaasta ja jätettiin paikalleen kalastuslaituriksi. Lopulta rungon kunto pääsi niin huonoksi, ettei alus kelvannut edes laituriksi. Laituri suljettiin, ja alus jäi hylyksi Seacliff Beachille, jossa se toimii keinotekoisena riuttana. ==Aiheesta muualla== *ConcreteShips.org — Palo Alto *California State Parks — Palo Alto *Palo Alton rakennushistoriaa *Forever Facing South, The story of the S.S. Palo Alto "The Old Cement Ship" of Seacliff Beach ISBN 0-9617681-3-4 *Terraserver — ilmakuva Palo Altosta *Google Maps Palo Alto
Alfa Coronae Borealis

Alpha Coronae Borealis (α CrB / α Coronae Borealis) on Pohjan kruunun tähtikuviossa sijaitseva kaksoistähti. Tähteä kutsutaan myös nimillä Gemma tai Alphekka/Alphecca. Gemma on latinaa ja tarkoittaa ehkä nuppua, Alpekka on arabiassa Al-Fakkah ”rikkonainen” (rikkonainen tähtien kehä). Gemma on Algol- tyyppinen pimennysmuuttuja, jossa kaksi erilämpöistä ja erikirkkauksista tähteä pimentää vuorotellen toisensa. Valonvaihtelun jakso on 17,4 päivää. Gemman kirkkaus vaihtelee välillä +2,16 – +2,30, jota on lähes mahdoton havaita paljain silmin. Gemma on siis kaksoistähti, jossa on keltainen ja valkea komponentti, jotka näkyvät vain muuttaamalla tähden valoa, ei kaukoputkella. Keltainen tähti on hyvin aktiivinen röntgensäteilijä. Gemman ympärillä on valtava pölykiekko. Gemmassa on valkoinen ja keltainen pääsarjan tähti, joiden väli on keskimäärin 0,2 AU, vaihdellen 0,13–0,27 AU Burnhamin mukaan, mutta Hipparcos-satelliitin tietojen mukaan keskimäärin 0,4 AU. ==Lähteet== Luokka:Kaksoistähdet Luokka:Pääsarjan tähdet
Suomi Jazz Orkesteri

Suomi Jazz Orkesteri syntyi 1927 virolaissyntyisten Konnon veljesten, Robertin ja Hanneksen, voimin, Porvoossa vaikuttaneen Konnon Jazzorkesterin pohjalta. Molemmat veljekset olivat entisiä sotilasmuusikoita, ja soittelivat sivutoimenaan eri soittokunnissa. Orkesteri aloitti viisimiehisenä; viulu, saksofoni, harmonikka, banjo ja rummut. Orkesterilla ei ollut omaa laulusolistia, mutta ravintolakeikoilla tarvittaessa joku soittajista lauloi megafoniin kappaleen kertosäettä. Ensimmäiset levytykset orkesteri teki kesällä 1928. Levytyksistä foksi "Puuseppä" muodostui Suomen äänilevyhistorian ensimmäiseksi menestyslevyksi. Levyllä laulaa lahtelainen Jaakko Pulli. Samanaikaisesti tehdyt levytykset "Kohtalonvalssi" ja "Anna, oi armas Anna", olivat myös myyntimenestyksiä. Toukokuussa 1929 orkesteri levytti seuraavan kerran, ja näiden sessioiden suurin hitti oli "Asfalttikukka", jolla laulajana toimi Ture Ara, salanimellä Topi Aaltonen. Orkesterin viimeiset omat levyt tehtiin vuotta myöhemmin. Tällöin kokoonpano oli jo kahdeksanmiehinen, ja yhtenä kolmesta haitaristista toimi Vili Vesterinen, ennen Dallapéhen siirtymistään. Hannes Konnosta tuli myöhemmin menestyvä iskelmäsäveltäjä. Hänen tunnetuimpia teoksiaan on valssi "Ruusuja hopeamaljassa". == Diskografia == Kohtalonvalssi / Merimiespoika (HMV A.L. 0940 • 1928) Anna, oi armas Anna / Kulkurinvalssi (HMV A.L. 0941 • 1928) Espanjatar olen sorja / Tukkipoika (HMV A.L. 0942 • 1928) Puuseppä / Poika oli Pohjan Torniosta (HMV A.L. 0943 • 1928) Asfalttikukka / Havaiji (HMV A.L. 1025 • 1929) Torpan poika / Tuusulan polkka (HMV A.L. 1052 • 1929) Keskiyön tango / Meripojan kaipaus (HMV A.L. 1053 • 1929) Palokuntamarssi / Pietarsaaren marssi (HMV A.L. 1107 • 1930) Leirikepposia / Voittajien marssi (HMV A.L. 1163 • 1930) == Lähdeteokset == * Pekka Gronow, Jukka Lindfors & Jake Nyman: Suomi soi 1 - Tanssilavoilta tangomarkkinoille, Tammi, 2002 * Luokka:Suomalaiset jazzyhtyeet
Denim

Denim eli farkkukangas on puuvillatekstiili, josta valmistetaan etenkin farmarihousuja, mutta myös hameita, paitoja ja takkeja. Denim on paksuhkoa palttinaa tai toimikasta (twilli), jossa indigovärjättyyn puuvillaloimeen (pituussuuntaiset langat) on kudottu luonnollisen valkoiseksi jätetty kude (poikkisuuntaiset langat). Tästä syystä farkkukangas on useimmiten nurjalta puoleltaan vaaleaa. Denim on saanut nimensä sanoista ”de Nîmes”, eli ”Nîmesin kaupungista” tai serge de Nîmes, Nîmesin sarssi. Taide­his­torioitsijat löysivät vuonna 2010 kolme maalausta vuodelta 1655. Maalaukset aiheena on muun muassa denimiin pukeutunut ompelijatar ja kerjäläispoika. Yhden uskomuksen mukaan denim syntyi Italiassa Genovassa, jonka ranskalainen nimi Gênes olisi perustana farkku­jen englanninkieliselle nimelle jeans. Toisen uskomuksen mukaan denim kehittyi dunga­ree-kankaasta, jota britit alkoivat tuoda Intiasta Eurooppaan 1600-luvulla. Kuva:Jeans Jeans Jeans.jpg|Denimistä valmistettuja paitoja ja farkkuja File:US Soldier wearsing the M-1928 infantry haversack..JPG | Yhdysvaltain armeijan sotilas, jolla farkkukankainen haalari ja M-1928-mallin reppu == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Puuvillatekstiilit Luokka:Farmarihousut
Tivoli Stadion Tirol

thumb|258px|Stadionia laajennetaan toukokuussa 2006 Tivoli Stadion Tirol on monikäyttöstadion Innsbruckissa Itävallassa. Stadionilla pelataan yleensä jalkapalloa ja se onkin jalkapallojoukkue FC Wacker Tirolin kotistadion. Stadionille mahtuu 17 400 katsojaa ja se valmistui vuonna 2000. Stadionia laajennettiin siten, että vuoden 2008 jalkapallon Euroopan- mestaruuskilpailuihin stadionille mahtui 30 000 katsojaa. Stadion oli kisojen yksi pelistadion. Luokka:Itävallan jalkapallostadionit Luokka:Innsbruckin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Innsbruckin urheilu
Beta Gruis

Beta Gruis (β Gru / β Gruis) on Kurjen tähtikuviossa oleva melko kirkas punainen tähti, joka sijaitsee eteläisellä taivaanpuoliskolla eikä näy Suomessa. Beta Gruis on epäsäännöllisesti kirkkauttaan vaihtava muuttuva tähti ja jättiläistähti. == Aiheesta muualla == *Kaler Beta Gruis *Alcyone Beta Gruis Luokka:M-spektriluokan tähdet Luokka:Jättiläistähdet Luokka:Puolisäännölliset muuttujat
Hypo Group Arena

Hypo Group Arena (ent. ) on monikäyttöinen stadion Klagenfurtissa, Itävallassa. Stadion on jalkapallojoukkue FC Kärntenin kotistadion. Stadionille mahtuu 22 000 ihmistä. Stadionilla pelattiin myös 2008 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen otteluita, jolloin sinne mahtui 30 000 katsojaa. == Aiheesta muualla == Luokka:Itävallan jalkapallostadionit Luokka:Klagenfurt
Andri Husin

Andri Leonidovitš Husin (; 11. joulukuuta 1972 Zolotšiv – 17. syyskuuta 2014 Kiova) oli ukrainalainen jalkapalloilija. Hän edusti venäläistä Krylja Sovetov -seuraa ja pelasi Ukrainan maajoukkueessa. Husin kuoli 17. syyskuuta 2014 kaaduttuaan moottoripyörällä lähellä Kiovaa. ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset jalkapalloilijat Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Ohituskaistatie

Ohituskaistatie on tietyyppi, jossa yksiajorataiselle tieosuudelle on rakennettu ylimääräinen ajokaista helpottamaan hitaamman ajoneuvon, esimerkiksi kuorma-auton, ohittamista. Ohituskaistat ovat ajosuuntaan katsottuna varsinaisen ajokaistan vasemmalle puolelle rakennettuja lisäkaistoja.Ohituskaistojen suunnittelu, 2003, s. 8 Ne on useimmiten merkitty ennakolta tauluilla, joissa kerrotaan etäisyys ohituskaistan alkuun. Kaistan alkaessa taulut kertovat ohituskaistan pituuden. Ajoradassa on ohituskaistan osoittavat merkinnät koko ohituskaistan matkan. Liikenneturvallisuussyistä kohtaavalle liikenteelle on asetettu ohituskielto omaan kulkusuuntaansa nähden ja kulkusuunnat on erotettu kaksoissulkuviivalla. Jos ohituskaistojen kohdalla vastakkaisten ajosuuntien välillä on kaide, puhutaan silloin keskikaidetiestä. Tämä rakenne kohentaa liikenneturvallisuutta estämällä ajoneuvon ajautumisen vastaantulevien kaistalle. Ohituskaistatien kaistaluku on yleensä 2+1 tai 1+2, mutta paikoittain ohituskaistateitä rakennetaan myös 2+2-kaistaisiksi. Hyvin usein ohituskaistat on rakennettu ylämäkiinOhituskaistojen suunnittelu, 2003, s. 9, jolloin raskaan liikenteen ajonopeudet ovat hitaimmillaan. Henkilöautojen kuljettajat saavat ylläpidettyä tasaisen nopeuden ohittamalla raskaan liikenteen näissä kohdissa. Erityisesti aiemmin oli yleistä, että ylämäissä oli tien oikeassa reunassa nykyaikaisen ohituskaistan sijaan varta vasten raskaalle liikenteelle tehty erityinen ryömintäkaista. Ohituskaistatie toimii tarkoituksenmukaisella tavalla, jos liikenne ei ole liian vilkasta. Liian ruuhkaisilla teillä liikenne saattaa jakautua liki tasan ohituskaistan ja tavallisen kaistan välillä, jolloin ohituskaistan päättyessä saattaa syntyä vaaratilanteita ohituskaistaa kulkevien ajoneuvojen pyrkiessä jälleen yhdelle kaistalle. Termi ohitustie, yleisemmin puhekielessä käytetty muoto ohikulkutielle, ei viittaa ajoneuvojen ohittamiseen vaan on peräisin ajalta, jolloin Suomen tieverkkoa parannettiin niukkojen määrärahojen puitteissa lyhyin, ruuhkaiset taajamat kiertävin osuuksin. Päätieverkon uudistamisen edettyä useat näistä ohitusteistä ovat nykyisin osa moottoritieverkostoa, kuten esimerkiksi Lahden ohitustie. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen tiet Luokka:Tiet Luokka:Liikennesuunnittelu
Holstinmäki

Holstinmäki on Kellon alueeseen kuuluva kyläalue Oulussa entisen Haukiputaan kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Alue sijaitsee Herukan kaupunginosan ja Kellon keskustan välisellä alueella seututien 847 varrella. Holstinmäen kulmakuntia ovat Holstinmutka, Asemaperä ja Hietalanmäki. Holstinmäki on jakautunut kahtia. Seututien itäpuolella varsinainen Holstinmäki on pääasiassa pienen ja keskisuuren teollisuuden aluetta, kun taas länsipuoli on omakotitalovaltaista väljää lähiötyylistä aluetta. Pohjoisessa Kalimeenojan varressa sijaitseva Hietalanmäki on kokonaan väljää lähiöaluetta. Holstinmäellä sijaitsevat muun muassa kristillinen loma- ja kurssikeskus Kellonkartano sekä noin 800-paikkainen Jehovan todistajain konventtisali. ==Lähteet== Luokka:Kello (kaupunginosa)
Putaankylä

Putaankylä on kylä Oulun Haukiputaalla, Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Martinniemen itäpuolella paikallistien 18741 varrella, jo puretun Martinniemen radan linjauksen eteläpuolella. Kylä lasketaan kuuluvaksi Martinniemen alueeseen. Jo vuonna 1479 mainitaan ensimmäisen kerran lautamies Heikki Ollinpoika Haukiputaalta. Vastaavasti Paavin kirjeessä 1488 mainitaan Kellon anneksi. Venäläisten kerrotaan käyneen hävitysretkillä Haukiputaalla ja Kellossa, jossa ryöstelivät ja polttivat talot aina 1500 luvulle saakka. Heidän kielessään paikat olivat Havka Putaš ja Kolokol. Asutusta on kuitenkin ollut kummassakin varmuudella ennemmin. Ensimmäisten asukkaiden saapumisesta paikkakunnalle ei ole tarkkaa tietoa. Mutta jo 1200 paikkeilla elämää alueella oli. Vaikka se oli suureksi osaksi vielä veden peittämänä, jossa oli useita saaria ja luotoja. Pudas on pohjoissuomalaisissa maastonimissä varsin usein esiintyvä sana. Nimi Haukipudas on alun perin viitannut Kiiminkijoen Vahtolanlahdesta Martinniemeä kohti erkanevaan haukien suosimaan sivuhaaraan eli putaaseen. Tämä pudas alkoi maatua 1300-luvulla ja asutus saattoi alkaa vakiintumaan, nimi Haukipudas on kuitenkin täytynyt vakiintua jo sitä ennen. Asutus on alkanut muotoutua tämän jokihaaran rannalle. Tätä aluetta on alettu kutsua Putaankyläksi. Kun ensimmäiset asumukset on rakennettu esim. Luukelaan on hirret tuotu uittamalla saareen, sillä Luukisenmäki on ollut saari. Luukelat on ollutkin mahtisuku, jonka hallussa on parhaina aikoina ollut neljä eli tilaa. Isäntinä on olleet Heikki, Tapani, Esko ja Vilppu Luukela. Suku on tullut viimeistään 1548. Yrjö Vahtola on muuttanut kylälle 1592, asuen tilaansa Vahtolanlahden rannassa. Hän lienee alkuaan Kiimingin Nalkkeja. Vahtola mainitaan jo kuitenkin 1548, joten hänen täytyy olla uudisasukas. Talothan on rakennettu merenrantaan, niinpä Kurttila nyk. Ahola, Kauppila ja Ollila, ovat sijainneet veden äärellä. Myös Kynsilehto nyk. Häyrysenniemi alkoi vapautua vedestä ja sinne perustettiin Kurtin tila myöh. Häyrynen. Kiiminkijokihan virtasi silloin sivuhaarana Vahtolan lahdesta Viinaharjun reunamaa myöten kohti Hirttoveräjää. Niinpä Ollilan maalla onkin haka nimeltään Kalalahti. Lähde: Pentti Utriainen: Kotikykäni Martinniemi - elämää piipun juurella- Tonion kirjapaino 2009 ISBN 978-952-92-5315-9 Julkaisija: Pentti Utriainen Kuten Martinniemen muutkin alueet, Putaankylän kasvu on ollut voimakkainta jatkosodan jälkeen, kun Martinniemen sahan tuotanto oli huipussaan. Alueen muihin elinkeinoihin on myös kuulunut maatalous. Nykyisin tämä maatalous- ja työläiskylä on kasvamassa lähiömäiseksi omakotialueeksi. Luokka:Haukiputaan kylät ja alueet
Red Bull Arena (Salzburg)

Red Bull Arena on jalkapallostadion Wals-Siezenheimissa, Itävallassa. Stadion avattiin maaliskuussa 2003 ja se on jalkapallojoukkue Red Bull Salzburgin kotistadion. Stadionin kapasiteetti oli alun perin noin 18 000, mutta se nousi yli 30 000:een ennen jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuja 2008. Stadionista käytettiin EM-kilpailujen aikaan nimeä EM-Stadion Wals-Siezenheim. Stadion on Itävallan Bundesliigassa ainoa kenttä, jossa on tekonurmi. Stadionia olisi käytetty avajais- ja päättäjäisseremonioiden pitopaikkana, mikäli Salzburg olisi saanut järjestettäväkseen vuoden 2014 talviolympialaiset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Itävallan jalkapallostadionit Luokka:Salzburg