Kannadalainen kirjaimisto

Kannadalainen kirjaimisto on Karnatakan osavaltiossa Etelä-Intiassa puhutun kannadan kielen kirjoitusjärjestelmä. Kirjaimisto perustuu brahmi- kirjoituksesta kehittyneeseen muinaiskannadalaiseen kirjaimistoon ja on läheistä sukua telugun kielessä käytetylle telugulaiselle kirjaimistolle. Kirjaimistoon kuuluu 34 konsonanttia ja 13 vokaalia, ja sitä kirjoitetaan vasemmalta oikealle. Kannadan lisäksi sitä käytetään muun muassa tulun, lambadin ja konkanin kirjoittamiseen. == Historia == Kannadalainen kirjaimisto juontaa juurensa brahmi-kirjoitukseen, jota käytettiin jo Ašokan kaiverruksissa 200-luvulla eaa. Vuosisatojen kuluessa brahmi sai lukuisia eri variaatioita Etelä-Intiassa, ja 900-luvulle jaa. tultaessa kannadan- ja telugunkielisillä alueilla oli käytössä yhtenäinen brahmiin perustuva muinaiskannadalainen kirjaimisto. Muinaiskannadalainen merkistö eriytyi kannadalaiseksi ja telugulaiseksi kirjaimistoksi 1100- ja 1400-luvun välisenä aikana. Kristittyjen lähetyssaarnaajien tuotua kirjapainotaidon Intiaan 1800-luvun alussa kannadan oikeinkirjoitus standardoitiin painamisen mahdollistamiseksi. Kannadalainen kirjaimisto on pääasiallinen kirjoitusjärjestelmä kannadan lisäksi myös tulun ja kodavan kielissä. Sitä käytetään muiden kirjaimistojen ohella myös lambadin, konkanin, paniyan, betta kurumban ja ravulan kirjoittamiseen. == Kirjaimet == === Konsonantit === pienoiskuva|Kannadan- ja englanninkielinen tienviitta Bangaloressa. Kannadalainen kirjaimisto on tyypiltään abugida, mikä tarkoittaa, että yksi kirjainmerkki kuvaa pääsääntöisesti konsonantista ja sitä seuraavasta vokaalista muodostuvaa tavua. Konsonanttia seuraa aina perusvokaali a, ellei kirjaimeen ole liitetty toista vokaalimerkkiä tai erillistä vokaalin puuttumista ilmaisevaa virama-tarketta. {| class="wikitable" style="text- align: center" Kirjain Lat. Ääntämys ಕ ka ಖ kha ಗ ga ಘ gha ಙ ṅa ಚ ca ಛ cha ಜ ja ಝ jha ಞ ña Konsonantin ಜ ja normaali ääntämys on affrikaatta , mutta konsonantin ಞ ña edellä se ääntyy klusiilina . Nykykielessä ero sibilanttien ಶ śa ja ಷ ṣa välillä ei aina ole selvä, ja molemmat kirjaimet voidaan ääntää postalveolaarisina . === Konsonanttiyhdistelmät === Peräkkäiset konsonantit kirjoitetaan yhdistelmäkirjaimina, joissa yhdistelmän ensimmäinen konsonantti kirjoitetaan sellaisenaan ja siihen liitetään jälkimmäisen konsonantin erillinen yhdysmuoto. Useimpien konsonanttien yhdysmuoto tehdään yksinkertaisesti kirjoittamalla konsonanttikirjain hieman pienempänä edeltävän konsonantin alapuolelle (esim. ಕ್ಕ kka, ಕ್ದ kda, ಗ್ಗ gga). Jälkimmäisestä konsonantista poistuu yhdysmuotoa muodostettaessa kirjaimen yläpuolinen oikealle kaareutuva vaakaviiva. Joillakin kirjaimilla on tavanomaisesta kirjoitusasusta poikkeava yhdysmuoto. *ಕ್ k + ತ ta → ಕ್ತ kta *ಕ್ k + ನ na → ಕ್ನ kna *ಕ್ k + ಮ ma → ಕ್ಮ kma *ಕ್ k + ಯ ya → ಕ್ಯ kya *ಕ್ k + ರ ra → ಕ್ರ kra *ಕ್ k + ಲ la → ಕ್ಲ kla Myös kolmen konsonantin yhdistelmät ovat mahdollisia (esim. ಷ್ಟ್ರ ṣṭra). Sanoissa, joissa on kirjaimella ಹ ha alkava konsonanttiyhdistelmä, h voi ääntyä kirjoitusasun vastaisesti toisen konsonantin jälkeen – esimerkiksi ಚಿಹ್ನ cihna voidaan ääntää joko tai . Kirjaimen ರ ra ollessa yhdistelmän ensimmäisenä konsonanttina yhdistelmän kirjoittamiseen on kaksi vaihtoehtoista tapaa. Ra voidaan kirjoittaa jälkimmäisen konsonantin oikealle puolelle tavanomaisesta muodostaan poikkeavana tarkkeena, tai yhdistelmä voidaan muodostaa säännönmukaisesti liittämällä tavanomaiseen ra-kirjaimeen jälkimmäisen konsonantin yhdysmuoto. *ರ್ r + ಕ ka → ರ್ಕ rka *ರ್ r + ಕ ka → ರ‍್ಕ rka === Vokaalit === Tavun alussa esiintyvät vokaalit kirjoitetaan erillisinä kirjaimina, ja konsonanttialkuisissa tavuissa vokaali ilmaistaan konsonanttimerkkiin lisättynä tarkkeena. Vokaalille ಅ a ei ole omaa tarketta, vaan se seuraa oletuksena jokaista konsonanttia, johon ei ole liitetty muuta vokaalitarketta tai viramaa. Alla olevassa taulukossa on esitetty kannadalaiset vokaalit ja diftongit sekä itsenäisinä merkkeinä että konsonanttiin ಕ ka liitettyinä tarkkeina. {| class="wikitable" style="text-align: center" Kirjain Lat. ಕ:n kanssa Lat. Ääntämys ಅ a ಕ ka ಆ ā ಕಾ kā ಇ i ಕಿ ki ಈ ī ಕೀ kī ಉ u ಕು ku ಊ ū ಕೂ kū ಋ r̥ ಕೃ kr̥ , Historialliseen aakkostoon kuuluvat myös sanskritista lainatut vokaalimerkit pitkälle ja lyhyelle vokaaliselle l:lle ja r:lle: ೠ r̥̄, ಌ l̥ ja ೡ l̥̄. Näitä kirjaimia ei kuitenkaan enää tavallisesti pidetä osana kannadalaista kirjaimistoa. Konsonanttien pa, pha ja va yhteydessä u, ū, o ja ō piirretään poikkeuksellisesti alkamaan konsonantin alapuolelta. Tämän käytännön tarkoitus on välttää monikäsitteisyyttä – ilman poikkeussääntöä esimerkiksi vu näyttäisi kirjoitettuna täsmälleen samalta kuin ಮ ma. *ಪ pa → ಪು pu, ಪೂ pū, ಪೊ po, ಪೋ pō *ಫ pha → ಫು phu, ಫೂ phū, ಫೊ pho, ಫೋ phō *ವ va → ವು vu, ವೂ vū, ವೊ vo, ವೋ vō Konsonanttiyhdistelmään lisättävä vokaalitarke merkitään ensimmäiseen konsonanttiin (esim. ದ್ದು ddu). === Muita kirjainmerkkejä === Sana Lat. Ääntämys ಅಂಗ aṁga ಒಂದು oṁdu ಕಂಡು kaṁḍu ಸಿಂಹ siṁha ಲಗಾಂ lagāṁ Tavun lopussa esiintyvä nasaalikonsonantti kirjoitetaan kirjaimella ṁ, joka ei esiinny koskaan itsenäisenä vaan liittyy aina edeltävään kirjaimeen (esim. ಅಂ aṁ, ಕಂ kaṁ). Kirjaimen ṁ äännearvo on tavallisesti , mutta klusiilin jäljessä sen ääntöpaikka määräytyy seuraavan konsonantin mukaan – velaaristen klusiilien edellä ṁ ääntyy velaarisena , retrofleksisten klusiilien edellä retrofleksisenä ja niin edelleen. Tavun lopussa esiintyvä h-äänne merkitään kirjaimella ḥ, joka ṁ-merkin tavoin liittyy aina edeltävään kirjaimeen. Kirjain esiintyy pääasiallisesti sanskritista lainatuissa sanoissa. *ಅ a → ಅಃ aḥ *ಕ ka → ಕಃ kaḥ *ಕೊ ko → ಕೊಃ koḥ == Numerot == Kannadalaisessa kirjaimistossa on omat numeronsa, joskin arabialaiset numerot ovat myös yleisessä käytössä. {| class="wikitable" style="text-align:center" Ar. Kann. Nimi kannadaksi 0 ೦ ಸೊನ್ನೆ sonne 1 ೧ ಒಂದು oṁdu 2 ೨ ಎರಡು eraḍu 3 ೩ ಮೂರು mūru 4 ೪ ನಾಲ್ಕು nālku == Standardointi == Kansainvälisessä kirjaimistostandardissa ISO 15924:ssa kannadalaisen kirjaimiston numero on 345 ja kirjainkoodi ”Knda”. Kannadalaiset kirjaimet sijoittuvat Unicoden lohkoon 0C80–0CFF. Lohko sisältää kannadalaiset konsonanttimerkit, itsenäiset vokaalimerkit, vokaalitarkkeet, kannadalaiset numerot sekä joukon tarkkeita kuten viraman ja vokaalin pituutta ilmaisevat merkit. Lisäksi lohkoon on otettu joukko käytöstä poistuneita kirjaimia, kuten ೠ r̥̄, ಌ l̥ ja ೡ l̥̄ sekä konsonantti ೞ ḻa, jonka käyttö loppui kannadan kielessä jo 900-luvun lopulla. Konsonanttiyhdistelmät esitetään Unicodessa virama-tarkemerkin avulla. Esimerkiksi yhdistelmä ಕ್ಲ kla sisältää Unicode- merkit ಕ (ka), ್ (virama) ja ಲ la. Haluttaessa ilmaista varsinaisella virama- tarkkeella kirjoitettavaa konsonanttia käytetään viraman ja seuraavan kirjaimen välissä näkymätöntä erikoismerkkiä ZWNJ (). Toinen kannadalaisten kirjaimien Unicode-esityksessä tarvittava erikoismerkki on ZWJ (engl. zero- width joiner), jota käytetään erottamaan ra-kirjaimella alkavien konsonanttiyhdistelmien eri esitystapoja. Ilman ZWJ-merkkiä kirjoitetuissa yhdistelmissä ra piirretään tarkkeeksi seuraavan konsonantin oikealle puolelle (esim. ರ್ಕ rka); jos ra sen sijaan halutaan piirtää perusmuodossaan (esim. ರ‍್ಕ rka), lisätään konsonanttien väliin Unicoden virama-merkin lisäksi erikoismerkki ZWJ. == Huomautukset == == Lähteet == Luokka:00 Kirja-ala, kirjoitus Luokka:Aakkostot