EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Markus Brummer-Korvenkontio

Markus Aron Kristian Brummer-Korvenkontio (11. maaliskuuta 1931 Helsinki — 20. lokakuuta 2024 Espoo) oli suomalainen virustutkija, arvonimeltään professori. Yhdessä työtovereittensa kanssa hän löysi Uukuniemi-viruksen ja osoitti, että Afrikasta kulkeutunut Sindbis-virus aiheuttaa ns. pogostan taudin. Hänen merkittävimmäksi löydökseen on sanottu myyräkuumetta aiheuttavan Puumala- viruksen löytämistä. Brummer-Korvenkontio valmistui ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta ja opiskeli sen jälkeen filosofian kandidaatiksi pääaineenaan biologia ja jatkoi sen jälkeen opintojaan lääketieteessä valmistuen myös lääkäriksi. Hän erikoistui tutkimaan zoonooseja eli eläinkunnasta ihmiseen tarttuviin tauteihin ja niiden aiheuttajiin sekä välittäviin eläimiin. Hän työskenteli Helsingin yliopiston virusopin laitoksella sekä Tvärminnen eläintieteellisellä asemalla. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1993. Brummer-Korvenkontio oli myös bibliofiili, keskittyen kotimaisiin kuvitettuihin lastenkirjoihin. Kokoelmansa hän lahjoitti Kansalliskirjastolle, jossa se tunnetaan ns. Brummeriana-kokoelmana. Siinä oli yli 20 000 nimikettä lastenkulttuurista 1500-luvulta lähtien. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Svalsta

Svalsta on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 140 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Nyköpingin kunta
Tystberga

Tystberga on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 890 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Nyköpingin kunta
Nävekvarn

Nävekvarn on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 727 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Tunnettuja henkilöitä== * Gertrud Sigurdsen (1923–2015), poliitikko ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Nyköpingin kunta
Bergshammar

Bergshammar on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 920 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Nyköpingin kunta
Vrena

Vrena on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 639 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Nyköpingin kunta
Jönåker

Jönåker on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 620 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Nyköpingin kunta
Rahul Jain

Rahul Jain (s. New Delhi) on intialainen elokuvaaohjaaja, käsikirjoittaja, leikkaaja ja tuottaja joka tehnyt dokumenttielokuvia muun muassa yhteistyössä suomalaisen Iikka Vehkalahden kanssa. Jain syntyi New Delhissä ja vietti lapsuutensa Himalajalla, myöhemmin hän opiskeli Yhdysvalloissa elokuva- ja videotaidetta ja valmistui kandidaatiksi. Hänen esikoiselokuvansa oli Machines (2016) joka on kuvattu Intian Gujaratissa suuressa tekstiilitehtaassa, jonka työolosuhteet ovat saman kaltaiset kuin sata vuotta sitten olivat tehdastyöläisten olosuhteet. Elokuva on toteutettu Cinéma vérité tyyliin jossa ei ole esimerkiksi kertojaa joka kommentoi tapahtumia. Jainin seuraava elokuva Invisible Demons - Tuhon merkit (2021) kertoi New Delhistä jota vaivaavat ilmastonmuutoksen aiheuttamat ongelmat: helteet, vesipula, tulvat ja saasteet, jotka aiheuttavat ongelmia köyhille jotka eivät ole niitä aiheuttaneet ja joilla ei ole mahdollisuutta päästä helteitä pakoon tai ostaa pullotettua vettä. Se oli ensimmäinen suomalaista tuotantoa oleva dokumenttielokuva joka sai kutsun Cannesin elokuvajuhlille. == Elokuvat == * Machines (2016) * Invisible Demons - Tuhon merkit (Invisible Demons, 2021) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Dokumenttiohjaajat Luokka:Intialaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Intialaiset elokuvatuottajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Kuntopeli

Kuntopeli on videopelilajityyppi, jossa yhdistetään fyysistä liikuntaa ja videopelin pelaamista. Kuntopeliin liittyy koko vartalon liikuntaa (Dance Dance Revolution ja Pokémon GO voidaan luokitella kuntopeleiksi). Videopelien sijaan voidaan viitata digitaalisiin peleihin, joka sisältää kosketuksen ja kuulon käytön visuaalisen elementin lisäksi. Varhaisia kuntopeleihin liittyviä peliohjaimia olivat Atari Joyboard (1982) ja Bandain Powerpad, jota voi pitää samankaltaisena nykyisten tanssipelien käyttämään mattoon. == Lähteet == Luokka:Videopelien lajityypit
Pommerin evankelinen kirkko

Pommerin evankelinen kirkko (saks. Pommersche Evangelische Kirche) oli Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Saksassa sijainnut kirkko, joka yhdistyi vuonna 2012 Mecklenburgin evankelisluterilaisen maakirkon ja Pohjois-Elben evankelisluterilaisen kirkon kanssa Pohjois-Saksan evankelis-luterilaiseksi kirkoksi. Pommerin kirkollinen historia yltää vuoteen 1128 ja piispa Otto Bambergilaisen lähetysmatkaan, ja alueen ensimmäinen piispanistuin perustettiin Woliniin vuonna 1140. Toisen maailmanosodan jälkeen vuonna 1947 uudelleen järjestäytyneen kirkon piispainstuin sijaitsi Greifswaldissa. == Lähteet == Luokka:Saksan evankelinen kirkko Luokka:Mecklenburg-Etu-Pommeri
Matti Näsi

Jouko Matti Näsi (s. 28. helmikuuta 1948 Kälviä) on suomalainen kotieläintieteen professori emeritus. ==Henkilöhistoria== Näsi syntyi agrologi, pankinjohtaja Pentti Johannes Näsin ja maanviljelijä Aune Kyllikki Herlevin perheeseen. Hän avioitui 1975 lehtori Pirjo Helena Peltolan kanssa. Näsi tuli ylioppilaaksi Kannuksen yhteiskoulusta 1968. Hän valmistui Helsingin yliopistosta maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi 1974 ja lisensiaatiksi 1976 ja väitteli siellä tohtoriksi 1979. Näsi oli Helsingin yliopiston kotieläintieteen laitoksen assistentti 1973–1979, Eläinlääketieteellisen korkeakoulun assistentti 1975–1976 ja Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1974 ja 1976, nuorempi tutkija 1978–1985 ja useaan eri otteeseen vanhempi tutkija 1982–1984. Helsingin yliopiston kotieläintieteen dosentti hän oli 1980–1986, vt. apulaisprofessori 1984–1986 ja apulaisprofessori ja professori vuodesta 1986. Hän oli myös Maatalouden tutkimuskeskuksen tutkimusjohtaja 1989–1990. Näsillä on lisäksi ollut useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä ja hän on toiminut Agricultural Fenniae -lehden päätoimittajana. Näsi on julkaissut yli sata tieteellistä ja ammatillista julkaisua, muun muassa kotieläinten rehuista ja ruokinnasta. (ei-vapaa) ==Julkaisuja== * Kananlannan hyödyntäminen kotieläinten rehuna ja mikrobifermentaation avulla, Helsinki: Helsingin yliopisto 1976 (lisensiaatintyö) * Dried poultry manure as a feed ingredient for dairy cows, Helsinki: Suomen maataloustieteellinen seura, 1979 (väitöskirja) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset eläintieteilijät Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Auralan Setlementti

Auralan Setlementti ry on vuonna 1939 perustettu sitoutumaton yhdistys, joka toimii Turussa. Auralan kansalaisopisto järjestää vuosittain yli 400 kurssia aiheista kuten liikunta, tanssi, hyvinvointi, kielet, musiikki, kädentaidot, kuvataide, tietotekniikka, kirjoittaminen, kirjallisuus ja yhteiskunnalliset aineet. Auralan päiväkoti taas tarjoaa kodinomaisen, musiikkipainotteisen hoitopaikan noin 35 lapselle. Lisäksi Aurala järjestää olohuonetoimintaa, joka on kaikille avointa ja maksutonta. Auralan Setlementti toteuttaa myös hankkeita, jotka keskittyvät muun muassa perus-ja kansalaistaitojen opetukseen sekä työnhaun neuvontaan. Auralan Setlementti on Suomen Setlementtiliitto ry:n jäsen ja osa kansainvälistä setlementtiliikettä. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Setlementtiliike Luokka:Turkulaiset järjestöt
Englannin 1. divisioonan kausi 1990–1991

Englannin 1. divisioonan kausi 1990–1991 oli 92. kausi, jolloin 1. divisioona oli Englannin jalkapalloliigan korkein sarjataso. Mestaruuden voitti Arsenal seitsemän pisteen erolla Liverpooliin, Crystal Palace sijoittui kolmanneksi. Sarjasta putosivat Sunderland ja Derby. Maalikuninkuuden voitti 22 maalia tehnyt Arsenalin Alan Smith. == Sarjataulukko == Lähde: rsssf.org Sija Seura 1 Arsenal 38 24 13 1 74-18 83 2 Liverpool 38 23 7 8 77-40 76 3 Crystal Palace 38 20 9 9 50-41 69 4 Leeds United 38 19 7 12 65-47 64 5 Manchester City 38 17 11 10 64-53 62 6 Manchester United 38 16 12 10 58-45 59 7 Wimbledon 38 14 14 10 53-46 56 8 Nottingham Forest 38 14 12 12 65-50 54 9 Everton 38 13 12 13 50-46 51 10 Tottenham Hotspur 38 11 16 11 51-50 49 11 Chelsea 38 13 10 15 58-69 49 12 Queens Park Rangers 38 12 10 16 44-53 46 13 Sheffield United 38 13 7 18 36-55 46 14 Southampton 38 12 9 17 58-69 45 15 Norwich City 38 13 6 19 41-64 45 16 Coventry City 38 11 11 16 42-49 44 17 Aston Villa 38 9 14 15 46-58 41 18 Luton Town 38 10 7 21 42-61 37 19 Sunderland 38 8 10 20 38-60 34 20 Derby County 38 5 9 24 37-75 24 Värikoodit Liiganestari FA-cupin voittaja Liigacupin voittaja (Sheffiel Wednesday (pelasi 2. divisioonassa Putoajat == Parhaat maalintekijät == Lähde: Transfermarkt.co.uk Sija Pelaaja Seura Maalit 1 Alan Smith Arsenal 22 2 Lee Chapman Leeds United 21 3 Niall Quinn Manchester City 20 = John Fashanu Wimbledon 20 5 Matt Le Tissier Southampton 19 = David Platt Aston Villa 19 7 Roy Wegerle Queens Park Rangers 18 8 Dean Saunders Derby County 17 9 John Barnes Liverpool 16 = Ian Rush Liverpool 16 = David White Manchester City 16 == Lähteet == Luokka:Englannin 1. divisioonan kaudet Luokka:Jalkapallosarjojen kausi 1990–1991/1991
Kerroskattila

Kerroskattila on kattila, jossa on monta osaa kerroksittain. Alin osa on joissakin malleissa tavallinen kattila. Ylempi osa voi olla myös umpinainen, mutta se voi olla myös reiällinen. Reiällistä ylempää osaa käytetään kasvisten höyryttämiseen ja umpinaista esimerkiksi puurojen hauduttamiseen. Useissa malleissa on kolme osaa, jolloin alimman osan päällä on höyrytyskattila ja ylimpänä haudutuskattila. Hyvät kerroskattilat on tehty ruostumattomasta teräksestä, ne sopivat kaikille liesityypeille mukaan lukien induktioliedet ja ne voidaan pestä koneella. Jotkut kerroskattilat soveltuvat parhaiten erityisesti tiettyihin tarkoituksiin, kuten puurojen hauduttamiseen. == Lähteet == Luokka:Keittiövälineet
Juoksuttaminen

Juoksuttaminen on juuston valmistuksessa käytettävä menetelmä. juoksute erottaa maidosta heraa ja saostaa maidon. Tämä vaihe edeltää saostuman rikkomista, jolloin rakennetta rikotaan enemmän kovissa juustoissa kuin pehmeissä juustoissa. Pehmeisiin juustoihin jää heraa enemmän kuin koviin juustoihin. Maidon juoksuttamisessa juustoksi käytetään samanlaisia entsyymejä kuin laktoosin pilkkomisessa laktoosittomia ja vähälaktoosisia maitotuotteita valmistettaessa. == Lähteet == Luokka:Elintarviketeknologia Luokka:Juustot
Sokerijuuri

Sokerijuuri (Sium sisarum) on monivuotinen kasvi, joka kuuluu sarjakukkaiskasvien heimoon. Sokerijuurta ei pidä sekoittaa sokerijuurikkaaseen. Sokerijuuri kasvaa noin metrin korkuiseksi ja viihtyy parhaiten kosteassa, ravinteikkaassa maaperässä joko auringossa tai kevyessä varjossa. Kasvi on kestävä ja soveltuu kasvatettavaksi lauhkeassa ilmastossa. Vaikka kasvia on aiemmin viljelty yleisesti ruokakasvina, sen käyttö on vähentynyt. Se on kuitenkin helppo kasvattaa, se on taudinkestävä ja tuottaa hyvän sadon, mikä tekee siitä potentiaalisen vaihtoehdon kotipuutarhureille ja permakulttuuriviljelmille. Lisääntyminen tapahtuu siemenistä tai juurakkojen jakamisesta keväällä. == Alkuperä == Sokerijuuren historia on hieman epäselvä. Sen väitetään olleen käytössä jo roomalaisella aikakaudella, mutta nämä viittaukset saattavat koskea muita juuria kuin sokerijuurta. Britanniassa sokerijuuren yleisestä käytöstä ei ole todisteita ennen 1400-lukua, vaikka sitä on todennäköisesti käytetty manner-Euroopassa jo aikaisemmin. Sokerijuuri saattaa olla ensimmäisen kerran dokumentoitu Britanniassa vuonna 1322, kun Canterburyn arkkipiispan puutarhuri piti siemenluetteloa. Sokerijuuri on todennäköisesti tullut Eurooppaan Siperian kautta Venäjälle ja lopulta Saksaan. Tämä selittää hyvin sokerijuuren villin levinneisyyden. Se saapui Pohjois-Amerikkaan vuoteen 1775 mennessä. == Käyttö == Sokerijuuren juuret ovat syötäviä, ja niitä voidaan nauttia raakana, keitettynä, paistettuna tai keittoihin lisättynä. Maultaan ne muistuttavat porkkanan ja palsternakan yhdistelmää, jossa on hienoinen pähkinäinen vivahde. Juuret ovat makeita ja jauhoisia, mutta niissä voi olla puumainen ydin. Paahdettuna niitä voidaan käyttää myös kahvinkorvikkeena. == Lähteet == Luokka:Sorsanputket Luokka:Juurekset
Readme.fi

Readme.fi on suomalainen, tieto- ja lastenkirjallisuuteen erikoistunut kustantaja ja kirjojen verkkokauppa. Se perustettiin vuonna 2004, ja vuodesta 2008 se on osa Bonnier-konsernia, ja kirjakauppana osa WSOY:tä. Vuonna 2008 kustantajan liikevaihtoarvio oli noin kaksi miljoonaa euroa. Vaikka sen toiminta itsenäisenä yhtiönä on lakannut, Readme julkaisee vuosittain parisataa kirjaa. Sen johdossa on kustantaja Ari Sahanen. == Lähteet == Luokka:Entiset suomalaiset kirjankustantamot
Valkeakosken kaupungintalo

Valkeakosken kaupungintalo on vuonna 1956 valmistunut virastotalo Valkeakoskella.Valkeakosken maankäyttöpalvelut: Kaupungintalo, asemakaavamuutos. Kaavanro 547, luonnosvaiheen kaavaselostus, s. 11. Valkeakosken kaupunki, 9.12.2024. Valkeakosken kaupungintalon suunnittelusta järjestettiin neljälle arkkitehtitoimistolle vuonna 1950 toteutettu kutsukilpailu, jonka voitti helsinkiläinen arkkitehtitoimisto Hytönen & Luukkonen. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Risto-Veikko Luukkonen. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1955.Valkeakosken maankäyttöpalvelut, s. 10, 15 Kaupungintalo sijaitsee Valkeakosken tehtaiden ja yhdyskunnan valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa ympäristössä. == Arkkitehtuuri == Kaupungintaloa on luonnehdittu arkkitehtuuriltaan erittäin korkealaatuiseksi esimerkiksi aikansa rakentamisesta, ja sitä pidetään aikansa virastoarkkitehtuurin hienona edustajana. Se sijaitsee maisemallisesti keskeisellä paikalla keskustan pääväylien varrella ja Valkeakosken kanavan ylittävän sillan päätteenä kanavan rannassa. Kaupungintalo lukeutuu Valkeakosken keskustan avainrakennuksiin, ja sillä on merkittävä symbolinen rooli kaupunkikuvassa.Haavisto, Juho: Valkeakoski. Kaupungintalo - rakennushistoriaselvitys 21.12.2023. s. 117. Valkeakosken kaupunki, kaavoitus., 2023. Kaupungintalon sisustuksen suunnitteli sisustusarkkitehti Lasse Ollinkari.Haavisto, Juho, s. 10 Kaupungintalo perusparannettiin vuonna 1999, jolloin sen yhteyteen rakennettiin laajennusosa. Uudisosa yhdistää toisiinsa kaupungintalon ja sen siipiosana toimineen entisen kanavakonttorin rakennuksen.Valkeakosken maankäyttöpalvelut, s. 9 == Historia == Kaupungintalon yhteydessä toimivat 1970-luvun alkuvuosiin asti Valkeakosken kirjasto ja työväenopisto.Haavisto, Juho, s. 117 == Lähteet == Luokka:Valkeakosken rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kaupungintalot
Viral Vegans

Viral Vegans on vuonna 2022 perustettu suomalainen eläinoikeusjärjestö, joka työskentelee eläinten oikeuksien ja ympäristön puolesta ja on nostanut julkiseksi vuonna 2021. == Historia == Viral Vegans aloitti toimintansa vuonna 2021, jolloin sen toiminta keskittyi ensisijaisesti eläinoikeuksiin liittyviin tempauksiin ja eläinteollisuutta käsittelevän VR-sisällön esittämiseen katupisteellä. Viral Vegansin KFC-kampanja sai laajasti mediahuomiota, kun perustajajäsen Benjamin Pitkänen nukkui marraskuussa 2021 kolme yötä Helsingin Itäkeskukseen tuolloin avautuvan KFC ravintolan ulkopuolella. Tarkoituksena oli lunastaa ensimmäiselle jonottajalle luvatut vuoden ilmaiset kana-ateriat. Avajaisissa Pitkänen piti eläinten oikeuksia tukevan puheen ravintolan edustalla, jonka seurauksena vartijat poistivat Pitkäsen ja kaksi muuta mielenosoittajaa paikalta. Tempaus herätti laajaa huomiota mediassa ja keskustelua vartijoiden ja poliisien toiminnasta tapauksessa. Viral Vegans rekisteröityi yhdistykseksi vuonna 2022. Perustamisen jälkeen yhdistys on järjestänyt ja ollut mukana ruokaa ja ilmastoa käsittelevissä tapahtumissa ympäri Suomen, kuten SuomiAreenassa 2023 ja 2024, Maailma Kylässä-festareilla sekä erilaisissa keskustelutapahtumissa. Viral Vegans on mainittu 2024 presidentinvaalien aikana ja kampanjoistaan, kuten Unicafe (2022), Korkeasaari (2023) ja raviurheilu (2023). Viral Vegans ry:n puheenjohtaja vuonna 2025 on Riina Mattila. == Toiminta == Viral Vegans toimii vahvasti sosiaalisessa mediassa. Viral Vegans edistää kasvipohjaista ruokavaliota neuvottelemalla täysin vegaanisista linjauksista kouluissa, suurtalouskeittiöissä ja yrityksissä sekä tukemalla kampanjoita, kuten Vegaanihaastetta ja Ilmastoruoka-kampanjaa. Lisäksi se muokkaa yhteiskunnallista keskustelua eläinoikeuksista ja eläintuotannon ongelmista yli 200 koulutusvierailulla paneeleissa, konferensseissa ja kulttuurilaitoksissa, keskittyen tulevaisuuden ruokaan ja kestävyyteen. === Podcast === Viral Vegansin podcast Vegaaneista tykkään on Suomen kuunnelluin vegaanipodcast, ja vuoden 2024 loppuun mennessä sitä oli kuunneltu yli 235 000 kertaa. Podcastin teema on maailmanparantajien turhauttava taistelu tuulimyllyjä vastaan. Podcastissa käsitellään vegaanisen arjen ajankohtaisia haasteita sekaanisessa maailmassa. Podcastin vieraina on ollut muun muassa Helsingin yliopiston ravitsemustieteen professori Mikael Fogelholm, näyttelijä Anna Airola, oikeustieteen yliopistonlehtori Birgitta Wahlberg ja Euroviisuvoittaja Mr. Lordi. === Rakkaat eläimet, joita syömme (Into, 2024) === Vuonna 2024 järjestön kaksi perustajajäsentä, Benjamin Pitkänen ja Pavel Tahkovuori julkaisivat esikoistietokirjansa Rakkaat eläimet, joita syömme. Kirjan julkaisi Into Kustannus. Kirjaa on käsitelty mediassa, esimerkiksi Ylen Kulttuuriykkösessä, Ylen Aamussa, Yle Uutisissa, Turun Sanomissa, KU:ssa sekä Vegelässä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yhdistyksen kotisivut Luokka:Suomalaiset eläinjärjestöt
Limingan Niittomiehet

Limingan Niittomiehet ry (lyhenne LNM, epävirallisesti myös LimNM) on liminkalainen urheilun yleisseura. Seura on perustettu vuonna 1915. Seuraan kuuluu yli 1 000 jäsentä, ja vuonna 2025 sen lajeina ovat hiihto, kiipeily, lentopallo, paini, salibandy ja yleisurheilu. Seuran puheenjohtajana toimii Marko Kärsämä. Limingan Niittomiesten salibandyjaoston miesten joukkue pelaa kaudella 2024–2025 Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Miesten Divarissa. == Lähteet == Luokka:Limingan urheilu Luokka:Suomalaiset urheilun yleisseurat Luokka:Vuonna 1915 perustetut urheiluseurat
Adam Edström

Adam Edström (s. 12. lokakuuta 2000 Karlstad, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Edström edustaa NHL-joukkue New York Rangersia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2024–2025 loppuun saakka. Edströmin kasvattajaseura on Hammarö HC. New York Rangers varasi hänet kuudennella kierroksella 161. varausvuorolla vuoden 2019 NHL:n varaustilaisuudessa. Ennen NHL-uraansa hän pelasi SHL:ssä Mora IK:n ja Rögle BK:n joukkueissa. Edström on pelannut 189 SHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt 23 maalia ja 25 syöttöä eli yhteensä 48 tehopistettä. Edström on pelannut 33 SHL:n ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kahdeksan maalia ja viisi syöttöä eli yhteensä 13 tehopistettä. Edström on pelannut 61 NHL;n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt seitsemän maalia ja neljä syöttöä eli yhteensä 11 tehopistettä. Kaikki uran tilastot päivitetty 29. tammikuuta 2025. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:New York Rangersin pelaajat Luokka:New York Rangersin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
1,4-dimetoksibentseeni

1,4-dimetoksibentseeni (C8H13O2) eli p-dimetoksibentseeni tai hydrokinonin dimetyylieetteri on aromaattisiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa 1,4-dimetoksibentseeni on valkoista kiteistä ainetta. jolla on makea kukkaismainen tuoksu. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Ainetta esiintyy muun muassa tee- ja hyasinttiöljyissä.Johannes Panten & Horst Surburg: "Flavors and Fragrances, 3. Aromatic and Heterocyclic Compounds", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2016. 1,4-dimetoksibentseeniä valmistetaan hydrokinonista ja metanolista. 1,4-dimetoksibentseeniä käytetään hajusteena erityisesti saippuoissa. Yhdisteestä valmistetaan myös väriaineita ja hartseja.Phillip M. Hudnall: "Hydroquinone", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. ==Lähteet== Luokka:Aromaattiset yhdisteet Luokka:Eetterit
Iirisilona Segerstam

Iirisilona Segerstam (s. 1999) on suomalainen sopraano ja oopperalaulaja. Hän voitti vuoden 2023 Timo Mustakallio -laulukilpailun, josta hän sai 15 000 euron pääpalkinnon. Hän on kapellimestari-säveltäjä Leif Segerstamin ja harpisti Minnaleena Jankon tytär. == Koulutus == Segerstam valmistui Helsingin konservatoriosta vuonna 2021. Hän opiskelee laulua Metropolia Ammattikorkeakoulussa opettajanaan Reetta Haavisto, ja aloitti syksyllä 2023 opinnot myös Sibelius-Akatemiassa. Hänen aiempia opettajiaan ovat olleet Sirkku Wahlroos-Kaitila ja Hanna-Leena Haapamäki. == Ura == Segerstam on esiintynyt Helsingin konservatoriossa muun muassa rooleissa Rouva Sylviane (Franz Lehárin operetissa Iloinen leski) sekä Donna Elvira Mozartin oopperoista koostetussa produktiossa. Hän on esiintynyt Urkuyö ja aaria -festivaalilla ja toiminut Young Nordic Opera Choir -kuoron jäsenenä. Segerstam on työskennellyt aktiivisesti lied-duona pianisti Katarina Katrisin kanssa, ja duo osallistui Helsinki Lied -kilpailuun vuonna 2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Instagram Luokka:Suomalaiset sopraanot Luokka:Suomalaiset oopperalaulajat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yhdysvaltain perustuslain 11. lisäys

Yhdysvaltain perustuslain 11. lisäys ( tai Amendment XI) on Yhdysvaltain perustuslain lisäys, joka teki osavaltioista immuuneja osavaltion ulkopuolisten kansalaisten ja ulkomaisten yksityishenkilöiden nostamille kanteille. Osavaltioiden ei myöskään tarvitse käsitellä niitä vastaan nostettuja kanteita, kun syytteet perustuvat liittovaltion lakiin. Lisäyksen taustalla oli Yhdysvaltain korkeimman oikeuden vuoden 1793 päätös Chisholm v. Georgia, jonka mukaan Etelä-Carolinan kansalaisen kanne Georgian osavaltiota vastaan oli perustuslain mukaan sallittu, ja näin ollen oikeusjuttu sai edetä normaalisti. Perustuslain 11. lisäys hyväksyttiin kongressissa 4. maaliskuuta 1794 ja ratifioitiin 7. helmikuuta 1795. == Teksti == Suomennettuna: == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain perustuslaki
Polytooppi

Polytooppi on geometrinen kappale, joka on n-ulotteisen avaruuden vastine monikulmiolle ja monitahokkaalle. Yksinkertaisemmin ilmaistuna, samoin kuin monikulmio on kaksiulotteinen monikulmio ja monitahokas on kolmiulotteinen kappale, polytooppi on näiden yleistys mihin tahansa ulottuvuuteen. Se on äärellinen alue, jota rajaavat hypertasot (jotka ovat yleistyksiä tavallisille tasoille). Polytooppi voidaan määritellä kahdella tavalla: * Äärellisen pistejoukon konveksina peitteenä, eli pienimpänä konveksina joukkona joka sisältää kaikki annetut pisteet. Esimerkiksi kolmiulotteisessa avaruudessa tämä vastaa pisteiden ympärille "käärittyä" monitahokasta. * Äärellisenä puoliavaruuksien leikkauksena, eli alueena joka syntyy, kun avaruus jaetaan usealla tasolla ja otetaan mukaan vain halutut puolet näistä jaoista. Neljäulotteista polytooppia kutsutaan joskus nimellä polykoorinen kappale. Säännöllisiä polytooppeja on Ludwig Schläflin mukaan n-ulotteisessa avaruudessa (n ≥ 5) vain kolme: hyperkuutio, ristipolytooppi ja säännöllinen simpleksi. Nämä ovat vastaavasti kuution, oktaedrin ja tetraedrin yleistyksiä korkeampiin ulottuvuuksiin. Termin "polytooppi" otti käyttöön George Boolen tytär Alicia Boole Stott, joka tutki neliulotteisia geometrisia kappaleita. == Katso myös == * Neliulotteisuus == Lähteet == Luokka:Geometria Luokka:Monitahokkaat Luokka:Algebrallinen topologia
Singaporen kansalaisuus

Singaporen kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Singaporen tasavallan välillä. Maassa noudatetaan ius sanguinis -periaatetta. Kansalaisuuden voi saada joko syntymän perusteella tai kansalaisuushakemuksen kautta. Kansalaisuuden saamisen ehdot on kirjattu Singaporen perustuslakiinConstitution of the Republic of Singapore: Citizenship. == Historia == Singaporen kansalaisuusjärjestelmä luotiin maan itsenäistyttyä Malesiasta vuonna 1965. == Kansalaisuuden saaminen == Lapsi saa automaattisesti Singaporen kansalaisuuden, jos vähintään toinen vanhemmista on Singaporen kansalainen lapsen syntyessä. Singaporen kansalaisuutta voi hakea henkilö, jolla on: * Ollut Singaporen pysyvä oleskelulupa vähintään kaksi vuotta ja on yli 21-vuotias * Ollut pysyvä oleskelulupa kaksi vuotta ja on ollut naimisissa Singaporen kansalaisen kanssa vähintään kaksi vuotta * Alle 21-vuotias naimaton lapsi, jonka vanhempi on Singaporen kansalainen * Pysyvä oleskelulupa ja on opiskelija, joka on asunut Singaporessa yli kolme vuotta ==Kaksoiskansalaisuus== Singapore ei hyväksy kaksoiskansalaisuutta ja kaksoiskansalaisuuden lapsena saaneiden on luovuttava joko toisen maan tai Singaporen kansalaisuudesta täyttäessään 21-vuotta.10 countries where it's nearly impossible to become a dual citizen == Velvollisuudet == Mieshenkilöiden tulee suorittaa asevelvollisuus saadessaan Singaporen kansalaisuuden. == Katso myös == * Singaporen väestö == Lähteet == Luokka:Kansalaisuus Luokka:Singaporelainen yhteiskunta
Yhdysvaltain perustuslain 25. lisäys

Yhdysvaltain perustuslain 25. lisäys ( tai Amendment XXV) on Yhdysvaltain perustuslain lisäys, joka määritti seikkoja liittyen presidentin seuraamiseen, uuden varapresidentin valintaan ja presidentin väliaikaiseen kykenemättömyyteen hoitaa tehtäväänsä. Lisäyksen ensimmäinen kohta koskee varapresidentin nousua presidentiksi. Sen mukaan varapresidentin noustessa presidentiksi hänestä tulee seuraava Yhdysvaltain presidentti, eikä vain pelkkä virkaatekevä presidentti. Toisessa kohdassa säädetään, että jos varapresidentin virka tulee vapaaksi, uusi varapresidentti voidaan valita kongressin kummankin kamarin enemmistöllä presidentin ehdotuksesta. 3. ja 4. kohta määrittivät seikkoja liittyen siihen, jos presidentti on väliaikaisesti kykenemätön hoitamaan tehtäväänsä. Perustuslain 25. lisäys hyväksyttiin kongressissa 6. heinäkuuta 1965 ja ratifioitiin 10. helmikuuta 1967. == Teksti == Suomennettuna: == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain perustuslaki
Ella ja kaverit – Operaatio Saukko

Ella ja kaverit – Operaatio Saukko on suomalainen perhe-elokuva, joka tulee ensi-iltaan syksyllä 2025. Elokuva perustuu Timo Parvelan kirjaan Ella ja kaverit menevät metsään ja sen ohjaa Elin Grönblom ja käsikirjoittaa Katri Manninen. Elokuva on kolmas Parvelan Ella ja kaverit -kirjoihin perustuva elokuva. Elokuvassa Ellan koululuokka lähtee opettajan johdolla retkelle, mutta päätyy keskelle saukkojen pelastusoperaatiota. Ellaa näyttelee Elma Ufacik ja muissa rooleissa esiintyvät Lauri Tilkanen, Joonas Saartamo, Santtu Karvonen, Pilvi Hämäläinen ja Christoffer Strandberg. Elokuvaa kuvattiin kesällä 2024 Tampereella ja Nokialla. Elokuvan tuottaa Don Filmsin Aleksi Hyvärinen ja Taneli Mustonen ja sen levittää elokuvateattereihin Nordisk Film. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ella ja kaverit – Operaatio Saukko -elokuvan traileri Youtubessa. Luokka:Vuoden 2025 suomalaiset elokuvat Luokka:Tulevat elokuvat Luokka:Suomalaiset perhe-elokuvat
Jere Peltomäki

Jere Peltomäki (s. 21. kesäkuuta 2004 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä-joukkue Alajärven Ankkureita. Ankkurit on myös hänen kasvattajaseuransa ja samalla ainut joukkue, jossa Peltomäki on pelannut. Peltomäki pelasi ensimmäisen pelinsä Ankkureiden edustuksessa 8.7.2020 Loimaan Palloilijoita vastaan, mutta murtautui edustukseen vasta kauden 2021 puolella, pelaten 13 ottelua edustuksessa. Kauden 2024 päätyttyä Peltomäki allekirjoitti Ankkureille yksivuotisen sopimuksen yhden vuoden lisä optiolla. == Saavutukset == * A-poikien Itä-Länsi: 2023 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Alajärven Ankkureiden pelaajat Luokka:Elävät henkilöt
Aleksi Hyvärinen

Aleksi Hyvärinen (s. 1975) on suomalainen elokuvatuottaja ja käsikirjoittaja. Hyvärinen on suorittanut kansainvälisen EAVE-tuottajatutkinnon 2011, osallistunut Inside pictures -koulutusohjelmaan 2015 sekä Cannesin Producers on The Move -ohjelmaa 2020. Hyvärinen perusti 2010 yhdessä Taneli Mustosen kanssa Don Films -tuotantoyhtiön. Yhtiö on ollut mukana mys ulkomaisissa tuotannioissa. Se mieletön remppa, yhteistuotanto Solar Filmsin kanssa, sai Suomessa 178 000 katsojaa. Englanninkielinen The Twin - Paha kaksonen myi maailmalla yli miljoona elokuvalippua. ==Filmografia== * Joulutarina, tuotantopäällikkö, apulaistuottaja, 2007 * Hella W, apulaistuottaja, tuotantopäällikkö, dramaturgi, 2011 * Ella ja kaverit, käsikirjoittaja, 2012 * Joulukalenteri: kadonneiden lahjojen tapaus (tv-sarja), tuottaja käsikirjoittaja, 2015 * Bodom, tuottaja, toinen käsikirjoittaja, 2016 * Arytmia, osatuottaja 2017 * Gipnoz (Hypnosis), osatuottaja, 2020 * Se mieletön remppa, tuottaja, toinen käsikirjoittaja, 2020 * The Twin - Paha kaksonen, tuottaja, toinen käsikirjoittaja, 2022 * Kulkuset kulkuset, tuottaja, executive-tuottaja, 2022 * There's Something in the Barn, osatuottaja 2023 * The Outlaws, tuottaja, 2023 * Paranoia, osatuottaja, 2024 * Delivery Run, tuottaja, 2024 * Ella ja kaverit menevät metsään, tuottaja, 2025 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Onko kotimaisista elokuvista kansainvälisille valkokankaille? Keskustelemassa Suomen Filmikamari ry:n toimitusjohtaja Tero Koistinen sekä Don Filmsin tuottaja Aleksi Hyvärinen. MTV3 Luokka:Suomalaiset elokuvatuottajat Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
KFUM-Kameratene Oslo

KFUM-Kameratene Oslo eli Kåffa on norjalainen urheiluseura Oslosta. KFUM pelaa kaudella 2025 Norjan jalkapallon pääsarjassa Eliteserienissä. Seura on perustettu vuonna 1939 ja se pelaa kotiottelunsa KFUM Arenalla. Seuran kannattajaryhmän nimi on The Prophets. Jalkapallon ohella seuran urheilulajeihin kuuluu nykyään yleisurheilu. KFUM on Norjan urheiluliiton sekä Norjan NMKY-NNKY-liiton jäsen. == Edustusjoukkue == | colspan=7 style="background: #e60000" align=center| Maalivahdit |- | colspan=7 style="background: #e60000" align=center| Puolustajat |- | colspan=7 style="background: #e60000" align=center| Keskikenttäpelaajat |- | colspan=7 style="background: #e60000" align=center| Hyökkääjät == Lähteet == Luokka:Norjalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1939 perustetut urheiluseurat Luokka:Oslon urheilu
Toivo Kalevi Kääriö

Toivo Kalevi Kääriö (4. kesäkuuta 1939 Helsinki – 2012 Huittinen) oli suomalainen kuvataiteilija, joka teki veistoksia ja lasitaidetta. Kääriö perusti Kuopioon Suokatu 17:ään Taidekellarin (1963–64) ja toimi Taidekellari ry:n puheenjohtajana. Hän piti ensimmäisen näyttelynsä Helsingissä vuonna 1966. Kääriön tuotanto käsitti maalauksia, veistoksia ja lasitaidetta. Myöhäisempään tuotantoon kuului myös vaivaisukko-teema. Kääriön teoksia on Suomen lasimuseon ja Urpo Lahtisen kokoelmissa. == Elämäntapa == Vuodesta 1996 lähtien Kääriö asui rakentamassaan liikkuvassa ateljeessa, joka oli entinen linja-auto. Auto toimi sekä kotina että työtilana, ja se oli varustettu muun muassa aurinkopaneeleilla ja juoksevalla vedellä. 2000-luvulla hän toteutti Euroauto 2000 -hanketta, jonka tavoitteena oli esitellä suomalaista kulttuurihistoriaa, taidetta ja osaamista eri puolilla Eurooppaa sekä luoda kansainvälinen galleriaverkosto. == Perhe == Kääriön vanhemmat olivat Ev.luutn. Pekka Kääriö ja Ljuba Maria Kääriö (o.s. Riskowa). Kääriö oli naimisissa Lea Kääriön, (o.s Wilska) kanssa, heillä oli kaksi lasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kansallisgalleria: Kalevi Kääriön kokoelma, 1995 - 2010 * Porno -68 – paljon porua mutta vähän pornoa Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Anonymous (elokuva)

Anonymous (suomeksi myös Anonymous – tuntematon) on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut Roland Emmerichin ohjaama jännitysdraamaelokuva, jonka pääosissa ovat Rhys Ifans, Vanessa Redgrave, Joely Richardson, David Thewlis, Xavier Samuel ja Derek Jacobi. Elokuvan juoni perustuu opettaja John Thomas Looneyn vuonna 1920 esittämään teoriaan, jonka mukaan Oxfordin 17. jaarli Edward de Vere olisi todellisuudessa kirjoittanut William Shakespearen näytelmät. Anonymous julkaistiin maailmanlaajuisesti elokuvateattereissa syksyllä 2011. Elokuva oli ilmestyessään taloudellinen floppi ja sai vaihtelevan vastaanoton niin kriitikoilta kuin yleisöltäkin. Lisy Christl oli ehdolla parhaan puvustuksen Oscar-palkinnon saajaksi vuoden 2012 gaalassa. == Juoni == Elokuva sijoittuu Englannin kuningatar Elisabetin valtakauden lopulle. Oxfordin jaarli Edward de Vere on erinomainen kirjailija, jonka on asemansa takia kirjoitettava salassa. Nuori näyttelijä William Shakespeare saa sen sijaan kunnian hänen työstään. == Näyttelijät == == Tuotanto == Alun perin Roland Emmerich oli suunnitellut kuvaavansa aiemmin työnimellä Soul of the Age kulkeneen elokuvan Saksassa vuonna 2005. Kuvaukset saatiin lopulta aloitettua vuonna 2010, jolloin elokuva kuvattiin kokonaan Babelsbergin elokuvastudioilla lähellä Berliiniä. Elokuvan tuotannon aikana studion suurin haaste oli sekä The Rose- että Globe-teatterin rekonstruktio, jonka rakentamiseen kului 12 viikkoa. == Ensi-ilta ja vastaanotto == Anonymous sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla 11. syyskuuta 2011. Elokuva julkaistiin elokuvateattereissa Yhdysvalloissa 28. lokakuuta 2011 ja Saksassa 10. marraskuuta 2011. Se tuotti maailmanlaajuisesti noin 15,4 miljoonan dollarin lipputulot. Anonymous on saanut sekä kriitikoilta että katsojilta lähinnä vaihtelevia arvioita. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 47 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 5,5/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 174 arviointiin, joista 81 on ”tuoreita” ja 93 ”mätiä”. Yli 10 000 käyttäjästä 53 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,3/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 43 arvostelun perusteella elokuva on saanut 50 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 77 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6/10. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2011 saksalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2011 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Saksalaiset draamaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset jännityselokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset poliittiset trillerit Luokka:Yhdysvaltalaiset historialliset draamaelokuvat Luokka:Roland Emmerichin ohjaamat elokuvat Luokka:Columbia Picturesin elokuvat
Toivo Salmela

Toivo Alvar Salmela (1. toukokuuta 1937 Tampere – 18. syyskuuta 1975) oli suomalainen näyttelijä. == Ura == Toivo Salmela syntyi Ahti Alvar Salmelan ja Martta Johanna Salmelan perheeseen. Hän opiskeli Suomen teatterikoulussa 1960–1963. Salmela sai kiinnityksen Jyväskylän kaupunginteatteriin 1963–1967, mistä hän siirtyi Kuopion Yhteisteatteriin 1967. Salmela aloitti Suomen Kansallisteatterissa 1975, mutta varhainen kuolema katkaisi uran.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1974, s. 452 Salmelan teatterirooleista mainittakoon Iivari (Nummisuutarit), Marik (Marik parka), Nino (Zorbas), Narri (Loppiaisaatto), luutnantti Saleva (Tohtori Finckelmann) ja Peter Petrus (Salainen rakkaus). Salmelalla oli myös muutama elokuva- ja televisiorooli. Elokuvassa Tähdet kertovat, komisario Palmu (1962) hän näytteli sivuroolin lättähattuna ja televisiotuotannossa Ruusubaletti (1968) hänen roolinaan oli onkimies. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Saarijärvi (Rovaniemi)

Saarijärvi on vaarojen ja soiden reunustama korpijärvi Rovaniemellä Lapissa. Sen pinta-ala on noin 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 35 kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Saarijärven lahdet (Säippälahti, Lieteperä) ovat avosuisia. Luoteeseen työntyvä Jouttiperä on kapeasuisempi. Runsas viidesosa järvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kyseinen alue muodostaa yhtenäisen vyöhykkeen järven suurimman saaren eli Isosaaren ympärille ja se ulottuu etelässä lähes rantaan saakka. Syvin kohta, noin 14,5 metriä, sijaitsee saaren länsipuolella. Saarijärven pohjoispuolisen Saari-Jouttiselän korkeustaso on noin 310 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen ja Jouttiperän eteläpuolinen Saarivaara kohoaa runsaat 270 metriä mpy. Saarijärven tulouoma on luoteesta Saari-Jouttiselän ja Saarivaaran välistä virtaava vajaan kahden kilometrin pituinen Jouttioja, joka saa alkunsa Jouttijärveltä (220,7 metriä mpy). Saarivaaran eteläpuolitse virtaa nimetön tulouoma. Saarijärven luusua sijaitsee järven itäisimmässä kolkassa Luusuankankaan eteläpuolella. Vedet virtaavat kaakkoon Ylä-Kiiskijärveen (166,7 metriä mpy). Saarijärven vesitilavuus on 8 188 000 kuutiometriä. Saarijärvi (65.753.1.003) kuuluu Kiiskijoen valuma-alueeseen (65.753), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Perunkajoen valuma-alue (65.75) ja ensimmäinen jakovaihe on Raudanjoen valuma- alue (65.7). Saarijärvi on laajin Kiiskijoen valuma-alueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Ala- Kiiskijärvi, jonka pinta-ala on noin 56 hehtaaria. == Lähteet == Luokka:Rovaniemen järvet Luokka:Raudanjoen valuma-alue
Kaiskojärvi

Kaiskojärvi on kahden niemimaan halkaisema järvi Hyrynsalmen luoteisosassa Kainuussa. Niemien välissä on kapea vesiyhteys. Järven pinta-ala on noin 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 73 kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Kaiskojärven halkaisee kaksi niemeä, Hyttiniemi ja Autioniemi. Vesi virtaa niiden välistä kapeaa Isosalmea pohjoisesta etelään. Niemet ovat asuttua kulttuurimaisemaa. Järven lahtia ovat Hyttilahti, Roinilanlahti, Matinlahti ja Paskolahti. Pohjoisosassa sijaitsee Norssilahti. Kaiskojärvi on valtaosin matala, mutta sen koillinen osa on laajalti vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, 16,5 metriä, sijaitsee järven koillisosassa. Kaiskojärven etelärannalta alkaa noin 300 metriä pitkä ja hyvin kapea Soiluansaari, joka jakaa järven eteläosaa. Kaiskojärven itäpuolinen Kivimäki on ylänköä, sen laki on yli 205 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaiskojärven tulouoma on lännestä järven luoteiskulmaan virtaava Heinijoki. Järven luusua sijaitsee kaakossa, josta alkaa kaakkoon virtaava Kaiskonjoki. Etelästä soiden halki virtaa Riekkispuro. Kaiskojärvi (59.464.1.002) kuuluu Kaiskonjoen valuma-alueeseen (59.464), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Tuomijoen valuma-alue (59.46) ja ensimmäinen jakovaihe on Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4). Kaiskojärvi on laajin Kaiskonjoen valuma-alueen kolmestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Hietajärvi, jonka pinta-ala on noin 41 hehtaaria. == Lähteet == Luokka:Hyrynsalmen järvet Luokka:Hyrynsalmen reitin alaosan alue
Oncom

Oncom on indonesialainen fermentoitu elintarvike, jota valmistetaan pääasiassa Länsi-Jaavalla. Se valmistetaan fermentoimalla erilaisia maatalouden sivutuotteita, kuten soijapavun puristejätettä (okara), maapähkinän puristekakkua tai kassavan tärkkelysjätettä.Sastraatmadja, D.; Tomita, F.; Kasai, T. (2002). "Production of High-Quality Oncom, a Traditional Indonesian Fermented Food, by the Inoculation with Selected Mold Strains in the Form of Pure Culture and Solid Inoculum". Journal of the Graduate School of Agriculture, Hokkaido University, 70(2): 111–166. == Historia == Oncom on sundalaisten kehittämä ruoka, joka on toiminut tärkeänä proteiininlähteenä erityisesti vähävaraiselle väestölle. Se on yksi Indonesian edullisimmista fermentoiduista elintarvikkeista, sillä sen valmistuksessa hyödynnetään elintarviketeollisuuden sivuvirtoja. == Valmistus == Oncomia on kahta päätyyppiä: punaista ja mustaa. Punainen oncom valmistetaan käyttäen Neurospora -homesukuun kuuluvia homeita, kuten N. intermedia var. oncomensis, kun taas musta oncom valmistetaan Rhizopus ja Mucor -sukuihin kuuluvilla homeilla. Valmistusprosessissa raaka-aineet höyrytetään, muotoillaan noin 2 cm paksuisiksi kappaleiksi ja jäähdytetään huoneenlämpöön. Tämän jälkeen massa siirrostetaan homekasvustolla ja fermentoidaan 24-72 tuntia noin 25-32 °C lämpötilassa. == Käyttö == Oncomia käytetään monipuolisesti indonesialaisessa keittiössä. Sitä voidaan nauttia sellaisenaan välipalana, paistettuna tai osana erilaisia ruokia. Yleisiä käyttötapoja ovat: * Pepes oncom (banaanilehtiin kääritty oncom) * Oncom goreng (paistettu oncom) * Sambal oncom (maustetahna) * Oncom-sipsit Tuotteen rakenne muistuttaa lihaa ja siinä on umamin makua, minkä vuoksi sitä käytetään usein lihan korvikkeena. == Ravintoarvo == Oncomin ravintoarvo vaihtelee käytettyjen raaka-aineiden mukaan. Fermentointiprosessi parantaa raaka-aineiden ravitsemuksellista arvoa hajottamalla monimutkaisia yhdisteitä helpommin sulavaan muotoon. Tuote sisältää runsaasti proteiinia ja sen biologinen käytettävyys on hyvä. == Katso myös == * Tempeh * Natto * Tofu == Lähteet == Luokka:Kasvisruoat Luokka:Indonesialainen keittiö Luokka:Lihan korvikkeet
Qwen

Qwen (käytetään myös nimeä Tongyi Qianwen, ) on laajan kielimallin (LLM) tai tekoälybottiohjelmien tuoteperhe, jonka on kehittänyt kiinalainen Alibaba. Tekoälyohjelmiston kehittämisestä on vastannut Alibaba-konsernin pilvipalveluyhtiö Alibaba Cloud. Ohjelmiston ensimmäinen betaversio esiteltiin huhtikuussa 2023. Tammikuussa 2025 ohjelmaperhe oli edennyt versioon 2.5. Qwen on tekoälytuotteiden suorityskykyvertailuissa sijoittunut parhaimpien kiinalaisten laajojen kielimallien joukkoon ja haastanut myös Anthropicin ja OpenAI:n kielimalleja vertailujen joillain osa-alueilla kuten matematiikaan ja ohjelmointiin liittyvissä tehtävissä. Qwen ei kuitenkaan yllä aivan kärkijoukkoon. Tekoälyohjelmien tuoteperheeseen kuuluivat (tammikuussa 2025): * Qwen, laaja kielimalli (LLM), * Qwen-VL, laajan kielimallin visuaalinen malli, * Qwen-Audio, laajan kielimallin audiomalli, * Qwen-Coder, koodausmalli ja * Qwen-Math, matematiikkamalli. Muun muassa kyberturvayhtiöt Kela ja Checkpoint havaitsivat tammikuussa 2025, että Qwenia ja Deepseekiä pystyi käyttämään kyberrikoksiin. Chekpointin mukaan monet kyberrikolliset olivat ryhtyneet käyttämään Qwenia ja Deepseekiä. == Katso myös == * Deepseek == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Chatbot Arena LLM Leaderboard: Community- driven Evaluation for Best LLM and AI chatbots (huggingface.co) Luokka:Alibaba Group Luokka:Kielimallit
America First

America First () on yhdysvaltalainen populistinen ideologia ja ulkopoliittinen suuntaus, joka korostaa protektionistista talouspolitiikkaa ja isolationistista lähestymistapaa kansainvälisiin suhteisiin. Siihen sisältyy myös ulottuvuus, jossa länsimaiden menestys hahmotetaan nollasummapelinä. Siksi Euroopan unionin maiden ja Iso-Britannian huono menestys ei ole Yhdysvalloilta pois – vaan päinvastoin se on Yhdysvalloille hyväksi. == Historia == Liike sai alkunsa toisen maailmansodan aikana, kun America First Committee perustettiin vuonna 1940. Komitea vastusti Yhdysvaltojen osallistumista sotaan ja Lend-Lease-ohjelmaa. Järjestöön kuului merkittäviä henkilöitä kuten kenraali Robert E. Wood ja lentäjä Charles Lindbergh. Komitea lakkautettiin Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen joulukuussa 1941. == Nykyaika == America First -ideologia nousi uudelleen esiin 2010-luvulla Donald Trumpin presidenttikampanjan ja ensimmäisen presidenttikauden aikana. Trumpin hallinto noudatti America First -politiikkaa, joka sisälsi muun muassa protektionistisia kauppatoimia, maahanmuuttorajoituksia ja kriittistä suhtautumista kansainvälisiin järjestöihin kuten NATOon. Vuonna 2018 YK:n yleiskokouksessa Trump ilmoitti Yhdysvaltojen hylkäävän "globalismin ideologian". Tämä merkitsi merkittävää muutosta Yhdysvaltojen toisen maailmansodan jälkeiseen ulkopolitiikkaan, joka oli perustunut kansainväliseen yhteistyöhön. Tammikuussa 2025 Trumpin toinen hallinto julkaisi uuden America First -ohjelman, joka keskittyi neljään pääteemaan: * Turvallisuuspolitiikka: ohjelma sisältää laajan maahanmuuttopolitiikan uudistuksen, mukaan lukien rajavalvonnan tehostamisen, Yhdysvaltain kansalliskaartin käyttämisen rajavalvonnassa ja pakolaisvastaanoton keskeyttämisen. * Energiapolitiikka: hallinto ilmoitti vetäytyvänsä Pariisin ilmastosopimuksesta ja lopettavansa tuulivoimaloiden vuokrasopimukset. Ohjelma painottaa fossiilisten polttoaineiden tuotannon lisäämistä ja ympäristösäännösten purkamista. * Hallinnon uudistus: suunnitelmaan kuuluu virkamiesten palkkaamisen jäädyttäminen ei-kriittisillä aloilla ja etätyökäytäntöjen rajoittaminen. Hallinto ilmoitti myös lopettavansa DEI-ohjelmien rahoituksen. * Arvokonservatismi: ohjelma korostaa perinteisiä arvoja, mukaan lukien biologisen sukupuolen määritelmän vahvistamisen lainsäädännössä. == Kritiikki == Liikettä on kritisoitu sen syrjivistä käytännöistä, erityisesti maahanmuuttopolitiikan osalta. Esimerkiksi vuonna 2015 ehdotettu "muslimien maahantulokielto" herätti laajaa vastustusta. Asiantuntijat ovat myös varoittaneet, että America First -politiikan isolationistiset piirteet toistavat 1920- ja 1930-lukujen virheitä, jotka myötävaikuttivat suureen lamaan ja toiseen maailmansotaan. == Katso myös == * Isolationismi * Protektionismi * Yhdysvaltain ulkopolitiikka * Nationalismi == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain politiikka Luokka:Yhdysvaltain ulkopolitiikka Luokka:Populismi
Energia Alankomaissa

Energia Alankomaissa käsittelee Alankomaiden energian tuotantoon ja kulutukseen liittyviä asioita. == Energian kulutus == Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 186,89 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 20:nneksi suurinta. Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurin ryhmä oli teollisuus (25 %), toisena polttoaineiden muu kuin energiakäyttö (esimerkiksi kemianteollisuudessa, 21 %). Liikenteen osuus on 19 % ja kotitalouksien energiankäytön 16,8 %. Auton omistaminen on Alankomaissa harvinaisempaa kuin Euroopassa keskimäärin; vuonna 2017 tuhatta asukasta kohti oli 481 autoa, kun EU:n keskiarvo oli 505 autoa. Vuonna 2024 ensirekisteröidyistä henkilöautoista yleisimmin käyttövoimana oli täyssähkö (34,7%), sitten bensiini (21,9%) ja lataushybridit (13,8%). Dieselautojen osuus oli vain yksi prosentti. == Energian tuotanto == Alankomaiden energiankulutus vuonna 2023 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti: * öljy: 41 % * maakaasu: 36 % * biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 8 % * maalämpö, aurinko ja tuulivoima: 7 % * kivihiili: 6,2 % * ydinvoima: 1,7 % Alankomaiden sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti: * fossiiliset polttoaineet: 55,3 % kokonaiskapasiteetista * tuulivoima: 17,6 % * aurinkoenergia: 14,6 % * biomassan ja jätteiden poltto: 9,2 % * ydinvoima: 3,3 % Alankomaiden ainoa ydinreaktori valmistui vuonna 1973. Maa on pyörtänyt aiemman päätöksensä luuopua ydinvoimasta, ja suunnittelee kahta uutta yksikköä. Vuonna 2022 Alankomaat käytti 10,6 miljoonaa tonnia hiiltä, tuotti siitä itse 1,8 miljoonaa tonnia, toi ulkomailta 24 miljoonaa ja vei ulkomaille 16 miljoonaa tonnia. Sen jäljellä olevat tunnetut hiilivarat ovat 3200 miljoonaa tonnia. Vuonna 2022 Alankomaat käytti 33 miljardia kuutiometriä maakaasua, tuotti siitä itse 18 miljardia kuutiometriä, toi ulkomailta 66 miljardiaa ja vei ulkomaille 43 miljardia kuutiometriä. Sen jäljellä olevat tunnetut maakaasuvarat ovat 133 miljardia kuutiometriä. Groeneingenin maakaasukenttä löydettiin 1959 ja se oli siihen aikaan maailman suurin tunnetu maakaasuesiintymä. Kaasun tuotanto on vähentynyt 2010-luvun puolivälistä asti, vaikka Venäjän hyökättyä Ukainaan Alankomaissa suunniteltiin tuotannon lisäystä. Alankomaiden hallitus hyväksyi vuonna 2019 lain hiilen käytön kieltämisestä sähköntuotannossa vuoteen 2030 mennessä osana ilmastovelvoitteidensa täytäntöönpanoa. Lain tavoitteena on vähentää voimalaitosten CO₂-päästöjä. Saksalaiset energiayhtiöt RWE ja Uniper haastoivat Alankomaat oikeuteen, mutta hävisivät. == Katso myös == * Tuulivoima Alankomaissa == Lähteet == Luokka:Alankomaiden talous Alankomaat