Rymättylä

thumb|250px|Rymättylän saaristoon kuuluu satoja saaria. Yksi suurimmista on kuvassa näkyvä Rymättylän eteläosassa sijaitseva Aaslaluoto. Rymättylä () on entinen Suomen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Siihen kuului suurin osa Otavan saaresta sekä joukko pienempiä saaria Turun saaristossa. Merimasku, Rymättylä ja Velkua liittyivät osaksi Naantalia vuoden 2009 alussa. Kuntaliitoksessa Naantalin kaupungin nimi sekä vaakuna säilyivät ennallaan, ja sen asukasluvuksi tuli vajaat 20 000\. Kuntaliitos hyväksyttiin valtuustoissa pienin murinoin (Turun Sanomat 28. elokuuta 2007) Otavan saari on pinta-alaltaan (105 km²) Suomen merialueiden viidenneksi suurin saari Ahvenanmantereen, Kemiönsaaren, Hailuodon ja Raippaluodon jälkeen.Pekka Hyvärinen (toim.): Näe ja koe Suomi (Suomen Kuvalehti 24B/1987), s. 64. Helsinki: Yhtyneet Kuvalehdet, 1987. Rymättylän naapurikunnat olivat Korppoo, Merimasku, Naantali, Nauvo, Parainen, Turku ja Velkua. Merkittäviä elinkeinoja Rymättylässä on varhaisperunan viljelyn lisäksi myös pienveneiden valmistus Rymättylän kirkonkylällä TerhiTec oy:n tehtaalla. Rymättylä oli aiemmin tunnettu talvinuotanvedostaan, mutta nyttemmin ammattikalastuksen merkitys on vähentynyt. Alueella on kuitenkin useita kalanviljelylaitoksia. == Historia == Rymättylän-Merimaskun maamies- ja kalastajaseura perustettiin vuonna 1897. Toiminta oli alkuvuosista lähtien vilkasta, vaikka pitkät etäisyydet haittasivat toimintaa. Osittain tämän takia merimaskulaiset erosivat seurasta ja perustivat oman maamiesseuran vuonna 1918. Alkuaikoina tärkein toiminta oli hevosjalostus, toinen tärkeä asia maanviljelyksen koneellistuminen ja siihen liittyvät koulutukset ja tiedottaminen. Rymättylän murteelle tyypillistä on ruotsalaisten lainasanojen runsaus. Myös vertailumuodot ovat omanlaisiaan. Suomen käymään toiseen maailmansotaan liittynyt Moskovan rauhansopimus pakotti asukkaat muuttamaan pois Suomenlahden ulkosaarilta niiden tultua luovutetuksi Neuvostoliitolle maaliskuussa 1940. Seiskarin saaresta joutui lähtemään noin 700 ihmistä, ja heistä suurin osa sijoitettiin lounaissaaristoon, Rymättylään, Merimaskuun ja Kustaviin. Rymättylään muutti kymmeniä perheitä. Seiskarilaisten lisäksi Rymättylään muutti muun muassa koivistolaisia, joista kymmenen perhettä osti kokonaisen Pakinaisten saaren. Sota-aikana Rymättylässä oli kuusi kansakoulua. Evakkoon saapuneet ihmiset hankkivat elantonsa kalastamalla ja siihen aikaan Rymättylässä oli yhdeksän suurta nuottakuntaa. Sodan päätyttyä suurin osa evakoista muutti lähemmäs kotiseutujaan ja vain pieni osa heistä jäi asumaan sijoituspaikalleen. ===Elinkeinot=== * kalateollisuus – Boyfoodin sillitehdas toimi Röölässä vuoteen 2014 asti.Sillitehdas lopettaa Rymättylässä , Rannikkoseutu 4.3.2014. Viitattu 11.12.2018. * veneteollisuus – Terhi * huonekaluteollisuus – Bistro-Tuote valmistaa ammattikeittiökalusteita, Tonester huonekaluja uusiomuovista. * sähkötekninen teollisuus – Kine Robot Solutions. ==Matkailu== Rymättylän kautta kulkee Saariston rengastie. Rymättylän saaristoon kuuluu noin 400 saarta. Rymättylän pääsaarella Otavalla sijaitsee Rymättylän kirkko, joka on todennäköisesti 1510-luvulla rakennettu kivikirkko. Rymättylän Röölä on Saukko-sillilaivaston kotisatama. Merenkulkulaitoksen yhteysalus M/S Kaidalla, jonka kotisatama on Haapalassa, pääsee tutustumaan Rymättylän ulkosaaristoon, kuten Turun kaupungin omistamaan ulkoilualueeseen Maisaareen, Ruotsalaiseen, Pakinaisiin, Pähkinäisiin, Korvenmaahan ja Samsaareen, sekä Paraisilla sijaitseviin Ahvensaareen, Maskinnamoon ja Houtsalaan. * Rymättylän kirkko – yksilaivainen pitkäkirkko. * Maskulaisten kotiseutumuseo – esittelee saaristolaisasutusta, kalastus- ja eränkäyntivälineitä; ympäristössä muita vanhoja rakennuksia. * Nuotanvetäjäpatsas – taiteilija Raimo Äijälän tekemä patsas vuodelta 1977 sijaitsee kunnantalon mäellä. * Veteraanipatsas – seppämestari Renny Terän 1992 veistämä patsas kunnantalon mäellä. * Karhuvuoren ilmavalvontatorni * Herrankukkaro - ryhmille tarkoitettu matkailukohde, joka on rakentunut vanhan kalastajatilan ympärille. ==Kyliä== Rymättylän kyliä ovat Aatila, Ahteentaka, Ajola, Alakylä, Ampuminmaa, Antola, Anttila, Autuinen, Brunnila, Hanka, Hankaanperä, Heinäinen, Hintsala, Hämmärö, Hämölä, Isopoikko, Järvenperä, Kaarniitta, Kaastla, Kauppila, Kepuinen, Kinttala, Kirjala, Knaapila, Koisaari, Koivusaari, Kuivanen, Kurala, Kurinen, Kurjenrauma, Leikkinen, Leiklahti, Lookila, Maanpää, Maisaari, Maskulainen, Meinikkala, Metsäpoikko, Montola, Ojainen, Okala, Paavainen, Pakinainen, Peräinen, Poikko, Pornainen, Pulkkala, Raula, Riiainen, Riittiö, Ruokorauma, Ruotsalainen, Röölä, Saarla, Salo, Santala, Seppälä, Suikkila, Suutarla, Taipale, Tanila, Valtainen, Vanhakylä, Veluinen, Viljainen, Ylikylä, Ylttinen ja Äijälä. Poikon kylässä sijaitsee Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän kurssi- ja leirikeskus Kunstenniemi. ==Tunnettuja rymättyläläisiä== * Jukka Alihanka (1949–2013), lääkäri, säveltäjä ja sanoittaja, asui pitkään Rymättylässä * Aki Berg (s. 1977), jääkiekkoilija * Lauri Heikkilä (1957–2024), poliitikko * Ilkka Kantola (s. 1957), kansanedustaja * Tapio Laakso (s. 1985), jääkiekkoilija * Zefanias Suutarla (1834–1908), talonpoika ja valtiopäivämies == Kulttuuri == === Murre === Rymättylän alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Rymättylän murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään. === Ruokakulttuuri === Rymättylän pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla keitetyt silakat.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 30–31. Helsinki: Patakolmonen Ky. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Pörssitieto: Rymättylä Oy. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit