EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
ReLoad

ReLoad on Metallica-yhtyeen vuonna 1997 ilmestynyt seitsemäs studioalbumi. Kyseessä on Metallican toinen kokeellinen albumi, joka jatkaa tyyliltään samalla kevyemmällä linjalla kuin edeltäjänsä Load. Loadin ja ReLoadin kappaleet onkin sävelletty samoihin aikoihin. Levyn tunnetuin kappale lienee sen avaava nopeahko ”Fuel”, jota onkin soitettu ilmestymisensä jälkeen ahkerasti keikoilla. Muita levyn tunnetuimpia kappaleita lienevät ”The Memory Remains” ja ”The Unforgiven II”. Kappale ”Better Than You” voitti Grammyn parhaasta metal/hard rock -esityksestä. Albumia on myyty Suomessa yli 45 000 kappaletta.IFPI Kultalevyhaku Albumi nousi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalla. Se vietti albumilistalla yhteensä 15 viikkoa.Listalevyt: Metallica == Kappaleet == == Kokoonpano == * James Hetfield – kitara, laulu * Lars Ulrich – rummut * Kirk Hammett – soolokitara, taustalaulu * Jason Newsted – basso, taustalaulu == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review * Entertainment Weekly: BEntertainment Weekly * Rolling Stone: Rolling Stone == Saavutukset == === RIAA:n sertifikaatit === RIAA:n sertifikaatti Myöntämispäivä RIAA Gold & Platinum search Kultaa 12. joulukuuta 1997 Platinaa 12. joulukuuta 1997 Tuplaplatinaa 12. joulukuuta 1997 Triplaplatinaa 18. marraskuuta 1998 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1997 albumit Luokka:Metallican albumit Luokka:Bob Rockin tuottamat albumit
Onni Palaste

Onni Palaste (vuoteen 1945 Onni Bovellán, 27. joulukuuta 1917 Kiuruvesi – 1. heinäkuuta 2009 Helsinki) oli tuottelias suomalainen sotakirjailija, genressään yksi maan tunnetuimmista. Hänen tuotantoonsa kuuluu 19 teosta. ==Elämänvaiheet== Palasteen sukujuuret ovat Iisalmessa ja Kiuruvedellä. Isän suvusta, Iisalmen Bovellaneista, osa otti käyttöön Palaste-nimen, osa Laine- nimen, kuten Edvin Laineen vanhemmat. Bovellanin suku on lähtöisin alun perin Ranskan Lyonista, josta ensimmäinen kantaisä 1700-luvulla asettui Iisalmeen. Palaste oli koulutukseltaan liikuntaneuvoja. Hän kilpaili Suomen- mestaruustasolla uinnissa, hiihdossa ja yhdistetyssä ja osallistui Lahden maailmanmestaruushiihtoihin yhdistetyssä 1938. Hän oli Vuokatin urheiluopiston ensimmäinen johtaja vuosina 1946–1954, jolloin hän asui Sotkamossa. Sen jälkeen hän toimi urheiluliikkeen johtajana Kajaanissa. Suomen sotaveteraaniliiton palveluksessa hän oli 1954–1960. Palaste oli myös taidemaalari. Vuonna 1981 hän muutti kirjailijantyönsä vuoksi kotiseudultaan Kainuusta Helsinkiin voidakseen hyödyntää paremmin arkistoja. Palaste oli myös sotaveteraani. Talvisodassa hän taisteli eversti Siilasvuon joukoissa. Talvisodan aikana hän pääsi myös ensimmäiselle kaukopartiomatkalleen. Kokemuksista syntyi 1979 teos Suomussalmen sankarit. Jatkosodassa Palaste palveli 14. divisioonassa Rukajärvellä juuri niiden miesten aseveljenä, joita hän kirjailijana kuvasi 50 vuotta myöhemmin. Hän toimi pataljoonan jääkärijoukkueen varajohtajana ja johtajana. Sotien aikana hän yleni aina alikersantista ylikersantiksi saakka. Arkkitehti Kari Palaste on Onni Palasteen poika. ==Tuotanto== Merkittävin Palasteen ammatillisista tehtävistä oli kirjailijanura. Hän aloitti kirjoittamisen jo rintamalla, mutta menestysteokseksi noussut esikoisteos Rukajärven sissit ilmestyi vasta 1967. Teoksen ilmestyessä Palaste toimi liikemiehenä. Teoksia on luonnehdittu dokumenttiromaaneiksi tai fiktiivisiksi dokumenteiksi. Palaste hyödynsi kirjailijantyössään Rukajärven suunnan historiatoimikunnan keräämiä 14. divisioonan miesten sotamuistelmia teoksissaan Raappanan miehet (1996) ja Korpisodan sankarit (1998). Omien sotakokemusten rinnalla Palaste laajensi kirjailijankuvaansa historialliseen romaaniin isonvihan aikoja kuvaavissa Simo Hurtta -aiheisissa romaaneissaan. Omiin kokemuksiin pohjautuva kerronta toi Palasteen teoksiin aitoutta, joka oli merkittävä valtti hänen kirjoissaan. == Teoksia == * Rukajärven sissit, 1967 * Minä, desantti, 1970 * Sissi rajan takaa, 1972 * *Simo Hurtta -sarja **Simo Hurtta, 1978 **Simo Hurtta ja Anna, 1982 ** Simo Hurtta ja isoviha, 1983 * Suomussalmen sankarit, 1979 * Talvisodan ääniä, 1980 * Irina ja Mannerheim, 1981 * Aina Hangosta Petsamoon, 1984 * Sissiretki surman suuhun, 1985 * Isät katsovat poikiaan, 1985 * Toki kallehin on vapaus, 1986 * Lapin sissi, 1988 * Viimeiseen sissiin, 1992 * Raappanan miehet, 1996 * Korpisodan sankarit, 1998 * Kaukopartio, 2003 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset sotakirjailijat Luokka:Kaukopartiomiehet Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Märta Tikkanen

Märta Eleonora Tikkanen (o.s. Cavonius, vuosina 1958–1963 Ginman; s. 3. huhtikuuta 1935 Helsinki) on suomenruotsalainen kirjailija, toimittaja ja opettaja. ==Ura== Tikkanen valmistui ylioppilaaksi Helsingin ruotsinkielisestä tyttölyseosta vuonna 1953, filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1958 ja filosofian maisteriksi vuonna 1961. Hän työskenteli Hufvudstadsbladetin toimittajana vuosina 1958–1961, ruotsin kielen vanhempana lehtorina Drumsö Svenska Samskolassa vuosina 1962–1966, freelancetoimittajana 1968–1970 ja rehtorina Helsingin ruotsinkielisessä työväenopistossa 1972–1980. Tikkasen tuotantoa leimaa vahvasti henkilökohtaisen elämän käyttäminen kirjallisuuden aineksina. ==Suku== Tikkasen vanhemmat olivat professori Gösta Edvin Cavonius (1905–1995) ja kansakoulunopettaja Margit Stadius. Vuosina 1958–1962 hän oli naimisissa lääketieteen lisensiaatti Leif Ginmanin kanssa ja vuodesta 1963 kirjailija, taiteilija Henrik Tikkasen kanssa. Liitto päätyi Henrik Tikkasen kuolemaan vuonna 1984. Tikkasella on neljä lasta. == Teoksia == * * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** * ** ==Palkinnot ja tunnustukset== * Svenska Litteratursällskapetin palkinto, 1973, 1979, 1982 * Nordiska Kvinnors Litteraturpris, 1979 * Suomi- palkinto, 1996 * taiteilijaeläke 1996– * Tollanderin palkinto, 1999 * Samfundet De Nion talvipalkinto, 1999 * Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto, 1983 * Fredrika Runebergin stipendi, 2001 * Ruotsin akatemian Suomi-palkinto, 2002 * Kirjallisuuden valtionpalkinto, 2011 teoksesta Emma ja Uno – rakkautta totta kai * Ruotsin Akatemian Signe Ekblad-Eldhs -palkinto, 2014 * Kiitos kirjasta -mitali, 1979 * Pro Finlandia -mitali, 1992 * Stadin Slangi ry: Stadin Friidu, 2000 ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * * * * == Aiheesta muualla == * Märta Tikkanen. 375 humanistia 15.8.2015. Helsingin yliopisto. * * Märta Tikkanen haastattelussa Prosak-proosaklubilla. Kirjastokaista-video 13.12.2011. * Märta Tikkanen lukee Prosak-proosaklubilla teostaan Suurpyytäjä. Kirjastokaista-video 13.12.2011. * Märta Tikkanen lukee Prosak-proosaklubilla teostaan Punahilkka. Kirjastokaista-video 13.12.2011. Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Kirjallisuuden valtionpalkinnon saajat Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
St. Anger

St. Anger on yhdysvaltalaisen Metallica-metalliyhtyeen vuonna 2003 julkaisema kahdeksas pitkäsoitto. Albumia on myyty Suomessa yli 35 000 kappaletta ja se oli vuoden 2003 myydyin ulkomainen albumi Suomessa. St. Anger nousi Suomen virallisen listan ykkössijalle, jolla se vietti neljä viikkoa. Albumi pysyi listalla yhteensä 17 viikkoa. Albumi oli yhtyeen ensimmäinen, joka sai Parental Advisory -merkin. ==Taustaa== Albumi on tunnettu erityisesti sen hankalasta tekoprosessista, jota myös dokumenttielokuva Metallica: Some Kind of Monster käsittelee. Sitä vaikeutti yhtyeen pitkäaikaisen basistin Jason Newstedin eroaminen keväällä 2001, ja kitaristi-solisti James Hetfieldin lähdettyä myöhemmin vieroitushoitoon. Albumin julkaisua edeltävinä aikoina yhtyeen jäsenet, eritoten Hetfield ja rumpali Lars Ulrich, olivat kehnoissa väleissä. Albumilla bassoa soittaa Metallican pitkäaikainen tuottaja Bob Rock, ja erikoisjulkaisun DVD:llä Robert Trujillo, jolla yhtye myös soittaa albumin kokonaisuudessaan äänitysstudioillaan. Myöhemmin myös Trujillo liittyisi Metallican kokoonpanoon. St. Anger on ensimmäinen Metallican albumi, jolla kitaristi Kirk Hammett laulaa taustoja. 1990-luvulla syntyneen nu-metal -genren ollessa suosiossa, myös St. Anger:n kielisoittimet olivat tyylin mukaisesti viritetty matalammalle kuin aiemmin muilla Metallican albumeilla. Vaikka albumi oli toivonpilkahdus monille vanhoille faneille yhtyeen paluusta vanhoille juurille, se sai hyvin ristiriitaista palautetta. Kritiikkiä albumi sai eri tahoilta muun muassa viimeistelemättömän tuotannon, Ulrichin ”kurkkupurkkimaisen” virveliäänen sekä Hammettin kitarasoolojen puutteen takia. Kritiikistä huolimatta levy oli osittain tärkeä itse yhtyeelle. Vaikka Metallican jäsenten välillä oli kitkaa, Some kind of Monster -dokumentissa kerrotaan kuinka välit lämpenivät albuminteon aikoina. St. Anger ja sen tekovaiheet ovatkin olleet eräänlainen terapia yhtyeelle, joka oli antanut uskoa heille, että Metallicalla on vielä tulevaisuutta. == Kappaleet == == Kokoonpano == * James Hetfield – kitara, laulu * Lars Ulrich – rummut * Kirk Hammett – kitara, taustalaulu * Bob Rock – basso (Levy) * Robert Trujillo – basso (DVD) == Arvostelut == * Metacritic: 65/100Metacritic aggregate * Allmusic: Allmusic review * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvostelu * Entertainment Weekly: B+Entertainment Weekly * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvostelu * Metalliluola: 6/10 * Pitchfork Media: 0.8/10Pitchfork Media * Rolling Stone: Rolling Stone * Soundi: Soundi == Saavutukset == === Sertifikaatit === Valtio Sertifikaatti Sertifikaatti Myönnetty Luovuttaja Lähde Valtio Platina Kulta Myönnetty Luovuttaja Lähde 8\. heinäkuuta 2003 RIAA 8\. heinäkuuta 2003 RIAA 2 × 8. heinäkuuta 2003 RIAA == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Metallican albumit Luokka:Vuoden 2003 albumit Luokka:Bob Rockin tuottamat albumit
Brittiläisen imperiumin ritarikunta

Brittiläisen imperiumin ritarikunta () on brittiläinen, kuningas Yrjö V:n vuonna 1917 perustama kunniaritarikunta. Vuodessa ritarikuntaan voidaan nimittää enintään 65 uutta jäsentä. Se on Britannian ritarikunnista nuorin ja runsasjäsenisin. Kunnianosoitusta myönnetään sekä sotilaille että siviileille, joille on omat tunnuksensa: * siviilihenkilöiden nauha * sotilashenkilöiden nauha Ritarikunnassa on viisi luokkaa: * suurristin ritari (Knight/Dame Grand Cross of the Order of the British Empire, GBE) * ritarikomentaja (Knight/Dame Commander of the Order of the British Empire, KBE/DBE) * komentaja (Commander of the Order of the British Empire, CBE) * upseeri (Officer of the Order of the British Empire, OBE) * jäsen (Member of the Order of the British Empire, MBE) Kaksi korkeinta luokkaa oikeuttavat vastaanottajan ritarin arvoon. Sen merkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisilla ja muilla brittiläisen kuningashuoneen alamaisilla on oikeus käyttää etunimensä edessä lyhennettä ”Sir” (miehet) tai ”Dame” (naiset). Lisäksi ritarin aviovaimolla on oikeus käyttää etuliitettä ”Lady” sukunimensä edessä. Muiden maiden kansalaisista ei käytetä titteleitä. Lisäksi kaikkia yllä mainittuja kolmikirjaimisia lyhenteitä käytetään henkilön nimen jälkeen pilkulla erotettuna, esimerkiksi William Henry Gates III, KBE tai Dame Ellen Patricia MacArthur, DBE. Ritarikunnan tunnuslause on For God and the Empire (”Jumalan ja imperiumin puolesta”). == Suomalaisia ritarikunnan kunniajäseniä == * Carl Gustaf Emil Mannerheim, GBE (1938) * Aatos Erkko, KBE (1997) * Helge Haavisto, KBE * Harri Holkeri, KBE (1999) * Esa-Pekka Salonen, KBE (2020) * Ilppo Simo Louhivaara, CBE * Tauno Nieminen, CBE (2006) * Jorma Ollila, CBE (2008) * Pertti Salolainen, CBE (2017) * Ahti Lohivesi OBE (1988) * Sakari Oramo, OBE (2009) * Juhani Forsberg, MBE (2003) * Aaro Suonio, MBE (2006) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Torvoila

Torvoila on Miehoilan kylän ympäröimä kylä Hämeenlinnan Hauholla, Ison Roineveden vesistön äärellä. Kylässä on noin sata asukasta ja lisäksi useita satoja kesäasukkaita. Kylässä toiminut Miehoilan kansakoulu lopetti toimintansa vuonna 1970. Torvoilassa toimi 1940–70-luvulla useita täysihoitoloita, jotka majoittivat kesäasukkaita. Nykyään täysihoitolatoimintaa ei enää ole, mutta kesämökkejä sitäkin runsaammin. Torvoila kuului ennen Hauhon kuntaan, joka vuoden 2009 alussa liitettiin Hämeenlinnaan. Hämeenlinnan keskustaan on Torvoilasta matkaa noin 40 kilometriä. Torvoilassa oli ennen kyläkauppa, mutta se lopetti toimintansa 1990-luvulla. Lähimmät kaupat ovat Hauhon kirkonkylässä ja Aitoossa Pälkäneen puolella sekä kesäisin Alvettulassa, noin 10 km:n päässä. Kauppa-auto käy Torvoilassa kerran viikossa. Luokka:Hauhon kylät
Carlos Bernard

Carlos Bernard Papierski (s. 12. lokakuuta 1962 Evanston, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Tony Almeidana televisiosarjassa 24. Sitä ennen Bernard on näytellyt muun muassa saippuasarjassa Tunteita ja tuoksuja. Bernard opiskeli näyttelemistä American Conservatory Theaterissa San Franciscossa. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli vuoden 1996 The Killing Jarissa. Carlos Bernard on naimisissa näyttelijä Sharisse Bakerin kanssa. Vuonna 1999 avioituneella pariskunnalla on yksi tytär. == Filmografia == Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Nimi Rooli 1996 The Killing Jar Chajén 1999 Babylon 5: Aseveljet Communications 2001 Vegas, City of Dreams Chico Escovedo 2006 10.5: Apocalypse Miguel Garcia 2007 Nurses Richmond 2008 Alien Raiders Aaron Ritter 2010 Angel Camouflaged Jude Stevens 2011 Ghost Storm Hal Miller 2015 Lavalantula kuulustelija Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Jaksot 1996 FX – murha tilauksesta F/X: The Series Roberto ”French Kiss” 1997 Sunset Beach Sunset Beach Orderly 1997 Silkkiä ja luoteja Silk Stalkings Blake Babcock ”Pink Elephants” 1997 Night Man Night Man Parkerin apuri ”In the Still of the Night” 1999 Tunteita ja tuoksuja The Young and the Restless Rafael Delgado 18 jaksoa 2001 Walker, Texasista Walker, Texas Ranger Raoul ”Skull” Hidalgo ”Without a Sound” 2001–2009 24 24 Tony Almeida 115 jaksoa 2010 Burn Notice Burn Notice Gabriel ”Good Intentions” 2010 Scoundrels Scoundrels Mack 8 jaksoa 2011 Charlie’s Angels Charlie’s Angels Nestor Rodrigo / Pajaro ”Angel with a Broken Wing” 2011–2012 C.S.I. Miami C.S.I. Miami Diego Navarro 2012 Havaiji 5-0 Hawaii Five-0 Chris Channing 2012–2013 Dallas Dallas Vicente Cano 2013 Castle Castle Jared Stack ”The Human Factor” 2014 Motiivi Motive Kurt Taylor ”Overboard” 2014 Rouva ministeri Madam Secretary Manuel Barzan ”Episode #2.7” 2014 Rikoksista pahin Major Crimes Pete Sims ”Acting Out” 2015 The Inspectors The Inspectors Henry Wainwright 2017 24: Legacy 24: Legacy Tony Almeida 2017 Supergirl Supergirl Oscar Rodas ”Far From the Tree” 2019 The Orville The Orville Marcos ”"Identity Part II” Ääninäyttely videopeleissä Ääninäyttely videopeleissä Ääninäyttely videopeleissä Ääninäyttely videopeleissä Vuosi Nimi Rooli 2006 24: The Game Tony Almeida ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * FOX Broadcasting Company: 24 Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
XQF

XQF on palvelinselainohjelma useille pääosin FPS-tyyppisille Internet- peleille. Ohjelma on saatavilla vain Unix/Linux-käyttöjärjestelmille. XQF tukee mm. Quake-pelisarjaa, Unreal Tournament -pelejä ja Half-Lifea. Teknisesti XQF on graafinen käyttöliittymä komentorivipohjaiselle QStat- palvelinselainohjelmalle. == Aiheesta muualla == * XQF:n kotisivu Luokka:Ohjelmistot
433 Eros

433 Eros on melko lähelle Maata tuleva pitkulainen asteroidi, joka kuuluu Amoreihin. Se on toiseksi suurin ajoittain Maan lähelle saapuva pikkuplaneetta (suurin on 1036 Ganymed). Eroksen löysi G. Witt vuonna 1898. Nimensä asteroidi sai kreikkalaisen mytologian Eros-jumalan mukaan. Ennen nimeämistään kohde tunnettiin tunnuksella 1898 DQ. Tätä Amor-asteroidia ei pidä sekoittaa Marsin ja Jupiterin välisen päävyöhykkeen kohteeseen 221 Eos. Eros on kooltaan 34 x 11 x 11 km. Asteroidi leikkaa Marsin radan. Eroksen lähin etäisyys Auringosta on vain 1,133 AU ja Maasta noin 10 miljoonaa kilometriä. Eroksen rata ei ole pysyvä, vaan se saattaa muuttua Maan radan leikkaavaksi asteroidiksi Marsin aiheuttamien painovoimahäiriöiden vuoksi noin miljoonan vuoden päästä. Pikkuplaneetan keskitiheys on noin 2,67 g/cm^3 ja spektrityyppi S ja albedo 0,16. Asteroidin pyörähdysaika on 5,27 tuntia ja lämpötila päivällä 100 °C sekä yöllä −150 °C. Suuren asteroidin arvellaan törmänneen Erokseen miljardi vuotta sitten, koska eräässä pinnan osassa on vain alle 0,5 km:n läpimittaisia kraattereita 9 km:n säteellä. Avaruusluotain NEAR Shoemaker tutki Erosta lähietäisyydeltä yli vuoden ajan. ==Katso myös== *NEAR Shoemaker *253 Mathilde ==Lähteet== *JPL Small-Body Database Browser: 433 Eros (1898 DQ) * *The orbital evolution of the asteroid Eros and implications for collision with the Earth *Seismic resurfacing by a single impact on the asteroid 433 Eros. *Mineralogical Characterization of Near Earth Amor Asteroid 1036 Ganymed *JPL Small-Body Database Browser: 221 Eos ==Aiheesta muualla== *JPL Small-Body Database Browser: 433 Eros (1898 DQ) *NEAR Shoemaker spacecraft *NEAR image of the day archive *Movie: NEAR Shoemaker spacecraft landing *The Eros Project Luokka:Amor-asteroidit Luokka:Luotaimilla tutkitut pikkuplaneetat
Antiikin viisiottelu

Viisiottelu () oli urheilulajien moniottelu, joka oli kilpailijoiden ohjelmassa Olympian kisoissa sekä muissa panhelleenisissä kisoissa. Viisiottelun viisi lajia olivat stadionjuoksu (stadion; myös podōkeiēn, ”nopeajalkaisuus”), paini (palē), pituushyppy (halma), keihäänheitto (akonta; on epäselvää heitettiinko pituutta vai tarkkuutta) ja kiekonheitto (diskos). Lajeista suoritettiin ensin eräänlainen alkusarja, johon kuuluivat kiekon- ja keihäänheitto sekä pituushyppy. Näiden lajien parhaat jatkoivat stadionjuoksulla, jonka parhaista voittaja selvitettiin lopuksi painilla. Kreikkalaisessa mytologiassa viisiottelun kehittäjänä pidettiin Iasonia, joka liitti kyseiset viisi lajia yhteen argonauttien retkellä. Viisiottelua pidettiin urheilulajeista jaloimpana, koska se kasvatti kaikkein sopusuhtaisimpia urheilijoita. Viisiottelijat olivat aikansa huippu- urheilijoita, ja heidän harjoitteluohjelmansa oli usein osana sotilaspalvelusta. Lajit olivatkin tarkoituksella sellaisia, että niistä on taistelutilanteessa hyötyä. Ajalle ominaiseen tapaan kilpailijat urheilivat alastomina. == Viisiottelu Olympian kisoissa == Olympian kisoissa viisiottelu otettiin mukaan kisaohjelmaan 18. olympiadin kisoissa vuonna 708 eaa. samaan aikaan, kun paini otettiin mukaan myös itsenäisenä lajina. Lisäksi 38. olympiadin kisoissa vuonna 628 eaa. mukana oli poikien viisiottelu, mutta tämä jäi ainoaksi kerraksi. Seuraavassa luetellaan viisiottelun ja poikien viisiottelun tunnetut voittajat Olympian kisoissa. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä. === Viisiottelu === Olympiadi Vuosi Voittaja Kotipaikka 18\. 708 eaa. Lampis Sparta 26\. 676 eaa. Filombrotos Sparta 27\. 672 eaa. Filombrotos Sparta 28\. 668 eaa. Filombrotos Sparta 70\. 500 eaa. Akmatidas Sparta 72\. 492 eaa. Hieronymos Andros 73\. 488 eaa. Euthykles Lokroi 74\. 484 eaa. Theopompos Heraia 75\. 480 eaa. Theopompos Heraia 76\. 476 eaa. ei tiedossa Taras 77\. 472 eaa. [...]amos Miletos 78\. 468 eaa. [...]tion Taras 79\. 464 eaa. Ksenofon Korintti 82\. 452 eaa. Pythokles Elis 83\. 448 eaa. Keton Lokroi 84\. 444 eaa. Ikkos Taras 99\. 384 eaa. Hysmon Elis 101\. 376 eaa. Stomios Elis 112\. 332 eaa. Kallipos Ateena 117\. 312 eaa. Aleksibios Heraia 121\. 296 eaa. Timakhos Mantineia 137\. 232 eaa. Gorgos Messene 145\. 200 eaa. Timon Elis 177\. 72 eaa. Aristonymidas Kos 229\. 137 jaa. Aelius Granianus Sikyon 230\. 141 jaa. Aelius Granianus Sikyon 244\. 197 jaa. Aurelius Metrodorus Kyzikos 252\. 229 jaa. Demetrios Salamis 253\. 233 jaa. Demetrios Salamis 255\. 241 jaa. Aurelius Germanus Antinoe 255\. 241 jaa. Publius Asklepiades Korintti === Poikien viisiottelu === Olympiadi Vuosi Voittaja Kotipaikka 38\. 628 eaa. Eutelidas Sparta == Katso myös == * Nykyaikainen viisiottelu * Yleisurheilun viisiottelu == Lähteet == Luokka:Antiikin urheilu Luokka:Yleisurheilulajit
Ivalojoki

Ivalojoki (, ) on Ylä-Lapissa virtaava, Inarijärveen laskeva 180 kilometrin pituinen "kultajoki". Ivalojoki saa alkunsa Korsatunturilta Inarin ja Enontekiön kuntien rajalta. Sen ensimmäiset latvauomat hipovat Peltotunturin (katso myös Tenojoki) jängillä Suomen ja Norjan rajaa "Suomi-neidon" kaulan ja käsivarren yhtymäkohdassa Lemmenjoen kansallispuiston länsilaidalla. Joki laskee Inarijärveen noin viiden kilometrin pituisena suistoalueena runsaan kymmenen kilometrin päässä nimikkokylästään Ivalosta, jonka se halkaisee verkkaisesti virtaavana matalana vesiväylänä. Ivalojoen sivujokia ovat mm. Repojoki, Tolosjoki sekä kultalöydöistään tunnetut Sotajoki ja Kyläjoki. thumb|250px|Ivalon kirkko ja Ivalojoki Ivalojoki on lähes koko pituudeltaan erämaajoki. Aluksi se virtaa rauhallisena ja kapeahkona Lemmenjoen kansallispuiston eteläisimpien soiden ja korpien läpi. Puolimatkasta kansallispuisto muuttuu Hammastunturin erämaa-alueeksi, missä joki kulkee lähes Ivaloon asti. ==Kultainen joki== Ivalojoki on tullut tunnetuksi "kultaisena jokena". Suuren kultaryntäyksen aikana joen rantamille nousi mm. Ivalojoen Kultala (1870), jonka kiihkeimmistä vaiheista on tehty myös elokuva Lapin kullan kimallus (Åke Lindman). Jokivarsilla ja sivupuroilla harjoitetaan edelleen kullan etsintää sadoilla vaihtelevan kokoisilla kultavaltauksilla. ==Matkailijan joki== Ivalojoki on vuodesta toiseen lisännyt suosiotaan matkailukohteena. Vuonna 2005 se valittiin Vuoden Retkikohteeksi. Joen 60 kilometrin pituisella koskipitoisella varsinaisella retkeilyosuudella Kutturasta Toloseen harrastetaan sekä kanootti- että viime vuosina suosiotaan lisännyttä kumilauttaretkeilyä. Entisiin ja nykyisiin kulta-alueisiin pääsee tutustumaan myös patikoiden merkittyjä reittejä pitkin. Ivalojoen Kultalan kohdalla on joen ylittävä riippusilta. Kalastettavina lajeina joessa ovat harjus ja hauki. Myös tammukka ja siika voivat tarttua pyydykseen. Sivupuroissa esiintyy runsaasti vaaksanmittaista tammukkaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Inarin joet Luokka:Ala-Ivalojoen alue Luokka:Ylä- Ivalojoen valuma-alue
Diaboli

Diaboli on suomalainen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1992. Nykyisin yhtyeeseen kuuluu vain yksi jäsen, Petri Ilvespakka. Alkuvuosina Diaboli toimi nimellä Sigillum Diaboli, mutta lyhensi vuonna 1995 nimensä nykyiseen. Vuonna 2001 yhtyeen laulaja Hrim Grimn'r teki itsemurhan, minkä jälkeen yhtye jäi yhden miehen varaan. == Jäsenet == * Petri Ilvespakka – laulu, kaikki instrumentit === Entiset jäsenet === * Hrim Grimn'r – laulu, syntetisaattori (1996–2001) == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * * * *Awakening of Nordic Storm (2021, Northern Heritage) === Kokoelma-albumit === * === EP:t === * === Demot === * * == Aiheesta muualla == * Diabolin viralliset sivut * * Luokka:Suomalaiset black metal -yhtyeet
Ahmet Necdet Sezer

Ahmet Necdet Sezer (s. 13. syyskuuta 1941 Afyonkarahisar) on turkkilainen lakimies ja poliitikko. Hän oli Turkin tasavallan kymmenes presidentti vuosina 2000–2007. Sezer on politiikan ulkopuolinen virkamies, joka oli vuodesta 1983 korkeimman vetoomustuomioistuimen johdossa ja korkeimman oikeuden presidentti ennen kuin parlamentti valitsi hänet presidentiksi. Sezer on sekularisti ja käyttänyt veto-oikeuttaan estämään parlamenttia hallitsevan konservatiivis- islamistisen Oikeus- ja kehityspuolueen (AKP) lakialoitteita, joiden hän näki olevan Turkin sekulaarin perustuslain vastaisia. Vuonna 2003 Sezer kieltäytyi päästämästä yhdysvaltalaisia joukkoja maahan Irakiin hyökkäystä varten ilman YK:n päätöslauselmaa, joka sallisi voimankäytön Irakia vastaan. Tämän nähtiin heikentävän Turkin ja Yhdysvaltain suhteita. Sezerin virkakauden lähestyessä loppuaan parlamentissa enemmistöä pitävä AKP asetti ehdokkaaksi ulkoministeri Abdullah Gülin, jonka ehdokkuudesta tuli kiistanalainen. Oppositio marssi ulos istuntosalista ja Gülia vastaan järjestettiin jopa miljoonan hengen mielenosoitus. Opposition poissaolon vuoksi korkein oikeus tuomitsi presidentin valinnan ensimmäisen kierroksen lainvastaiseksi. Poliittisen kriisin vuoksi parlamentti hajotettiin ja järjestettiin uudet vaalit. Parlamentti yritti myös perustuslainmuutoksella muuttaa presidentin suoralla kansanvaalilla valittavaksi, mutta Sezer käytti veto-oikeuttaan estämään lainmuutoksen. Gül valittiin Sezerin seuraajaksi 28. elokuuta 2007. == Lähteet == * Profile: Ahmet Necdet Sezer (BBC) === Viitteet === Luokka:Turkin presidentit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sylvesterin–Gallain lause

Sylvesterin–Gallain lause on kuuluisa geometrian lause, joka kuuluu seuraavasti: Jos on määrätty n pistettä tasossa eivätkä ne sijaitse samalla suoralla, on aina olemassa sellainen suora, joka kulkee täsmälleen kahden määrätyn tason pisteen kautta. Lauseen otaksui James Joseph Sylvester vuonna 1893 ja todisti Tibor Gallai vuonna 1944. Lauseesta on olemassa yleisempikin versio nimeltä Beckin lause. Sylvesterin–Gallain lause ei ole voimassa jos pisteitä on äärettömän monta. Eräs vastaesimerkki saadaan lattiisista \scriptstyle {\mathbb Z} \times {\mathbb Z}. ==Todistus== Sylvesterin–Gallain lauseen todistus: Oletetaan vastoin väitettä, että kaikki pisteet eivät ole samalla suoralla. Tarkastellaan niiden suorien joukkoa, jotka kulkevat ainakin kahden annetun pisteen kautta. Näiden joukossa on suora l ja piste A siten, että etäisyys ||A-l|| on positiivinen, mutta pienin mahdollinen annettujen pisteiden joukossa. Oletetaan, että suoralla l on enemmän kuin kaksi pistettä. Tällöin ainakin kaksi l:n pistettä, olkoot ne B ja C, ovat samalla puolella pisteen A ja p kautta kulkevaa suoraa, missä p on A:n projektio l:llä. Tällöin joko ||AB-C||<||A-l|| tai ||AC-B||<||A-l||, mikä on ristiriita A:n ja l:n minimaalisen etäisyyden kanssa. == Lähteet == luokka:Geometria
Natacha Atlas

Natacha Atlas (, s. 20. maaliskuuta 1964 Bryssel) on monia eri tyylejä musiikissaan yhdistelevä belgialainen laulaja ja muusikko. Hänen musiikissaan yhdistyvät muun muassa arabimusiikki, Pohjois-Afrikan musiikki, hip hop, drum'n'bass sekä reggae. Belgiassa syntyneen Atlasin sukujuuret ovat Egyptissä, Marokossa ja Palestiinan alueella. Hän vietti varhaislapsuutensa Brysselin maahanmuuttajalähiössä imien vaikutteita aasialaisesta ja arabikulttuurista. Atlas asui teini-ikäisenä myös Englannissa. 1990-luvun alussa Atlas liittyi jäseneksi englantilaiseen maailmanmusiikkiyhtyeeseen Transglobal Underground. Tiivistä yhteistyötä Transglobal Undergroundin kanssa yhä jatkava Atlas julkaisi ensimmäisen soololevynsä 1995. Hänen soololevytyksensä nauttivat suurta suosiota etenkin Ranskassa. Atlas on laulanut useilla kielillä: ranskaksi, englanniksi, arabiaksi ja hindiksi. == Diskografia == * Diaspora (1995) * Halim (1997) * Gedida (1999) * Ayeshteni (2001) * Foretold in the Language of Dreams (Mark Eagletonin kanssa, 2002) * Something Dangerous (2003) * The Best of Natacha Atlas (2005) * Mish Maoul (2006) == Aiheesta muualla == * natachaatlas.net * Mantra Recordings * Beggars US * Naïve * TGU * Mish maoul Luokka:Egyptiläiset laulajat Luokka:Arabialaiset laulajat Luokka:Belgialaiset laulajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Michael Chiklis

Michael Chiklis (s. 30. elokuuta 1963 Lowell, Massachusetts) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Chiklis näytteli 1990-luvun alussa Kuuma piiri -televisiosarjassa. Daddio-sarjan jälkeen Chiklisin vaimo kehotti häntä laihtumaan. Käytyään salilla ja laihduttuaan 23 kiloa Chiklis sai roolin Shield – lain varjolla -sarjasta, joka oli hänen uransa käännekohta. Chiklis näytteli Shieldin pääosaa Vic Mackeytä 2002–2008, ja sai siitä useita palkintoja ja ehdokkuuksia, kuten Emmyn ja Golden Globen vuonna 2003. Chiklisillä on kaksi tytärtä. == Filmografiaa == * Kuuma piiri (1991–1996, televisiosarja) * Daddio (2000) * Shield – lain varjolla (2002–2008, televisiosarja) * Fantastic Four (2005, elokuvassa hän esiintyi Möykkynä) * Fantastic Four: Hopeasurffari (2007, roolina Möykky) * Parker (2013) * American Horror Story: Freak Show (2014–2015, televisiosarja) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat Luokka:Primetime Emmy -palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jakub Janda

Jakub Janda (s. 27. huhtikuuta 1978 Čeladná, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen mäkihyppääjä. Kaudella 2004–2005 hän voitti yhden mäkihypyn maailmancup- osakilpailun ja sijoittui loppupisteissä kuudenneksi. Vuonna 2005 Oberstdorfin MM-kisoissa hän voitti normaalimäestä hopeaa ja suurmäestä pronssia, jotka ovat hänen uransa ainoat arvokisamitalit. Joukkuekilpailuissa Tšekin joukkue oli sijoilla seitsemän (normaalimäki) ja kahdeksan (suurmäki). Janda aloitti kauden 2005–2006 loistavasti. Kauden yhdestätoista ensimmäisestä kilpailuista hän voitti viisi ja sijoittui yhteensä yhdeksän kertaa palkintokorokkeelle. Keski-Euroopan mäkiviikon voitosta Janda kävi tasaisen taistelun Janne Ahosen kanssa ja lopulta voitto jaettiin heidän päätyessään tasapisteisiin. Mäkiviikon jälkeen Janda alkoi osoittaa hiipumisen merkkejä ja kauden molemmat arvokisat, lentomäen MM-kisat ja Torinon olympialaiset, sujuivat häneltä heikosti. Salpausselällä Lahdessa hän oli toinen. Jandan pahin uhkaaja maailmancupissa oli Janne Ahonen, joka myös hiipui ratkaisevilla hetkillä eikä onnistunut saavuttamaan Jandan alkukaudesta saavuttamaa etumatkaa, ja näin Janda voitti ensimmäisenä tšekkiläisenä hyppääjänä maailmancupin kokonaiskilpailun. Torinon olympialaiset olivat Jandalle pettymys. Hän jäi normaalimäessä sijalle 13, suurmäessä sijalle 10 ja joukkuemäessä yhdeksänneksihttp://www.torino2006.org/ENG/IDF/SJ/C73D3_SJM490102.html . Kaudella 2006–2007 hän sijoittui maailmancupissa parhaimmillaan neljänneksi ja oli kokonaiskilpailussa sijalla 22. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 hän oli normaalimäessä 18:s, suurmäessä 20:s ja joukkuekilpailussa yhdeksäs. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sijoittui normaalimäessä 14:nneksi. == Maailmancupin osakilpailuvoitot == Päivä Kilpailupaikka Maa Mäki 23\. tammikuuta 2005 Titisee-Neustadt Saksa suurmäki 26\. marraskuuta 2005 Kuusamo Suomi suurmäki 4\. joulukuuta 2005 Lillehammer Norja suurmäki 11\. joulukuuta 2005 Harrachov Tšekki suurmäki 18\. joulukuuta 2005 Engelberg Sveitsi suurmäki 1\. tammikuuta 2006 Garmisch-Partenkirchen Saksa suurmäki ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Tšekkiläiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keravan vaakuna

Keravan vaakuna on Keravan kaupungin tunnus. Sen heraldinen selitys kuuluu ”sinisessä kentässä yläreunaltaan lohenpyrstökoroinen kultahirsi.” Kuvio esittää puusepän tekemää liitosta, sinkkausta, ja se viittaa puusepänteollisuuteen, joka oli Keravan merkittävin teollisuudenala 1900-luvun puolessavälissä. Nykyisen vaakunan suunnitteli Ahti Hammar, joka on tehnyt suuren osan Suomen muistakin kunnallisvaakunoista. Vaakuna otettiin käyttöön 1956. Sitä ennen käytössä oli vuosina 1946–1955 Ilmari Tapiovaaran suunnittelema vaakuna, jossa oli kuusikoroisesti hopeanvihreäkatkoinen kilpi ja yläkentässä punainen K-kirjain sekä alakentässä hopeinen ratas. Sitä pidettiin kuitenkin epäheraldisena, sillä sääntöjen mukaan vaakunat eivät saa sisältää kirjaimia, ja se päätettiin vaihtaa. Nykyisin Keravan kaupunki käyttää kaupallisiin ja markkinointitarkoituksiin vaakunan sijaan erityistä logoa, jonka se otti käyttöön vuonna 2002. Vaakunaa käytetään kuitenkin edelleen kaupunkia kokonaisuutena käsittelevissä yhteyksissä. ==Lähteet== * http://www.kerava.fi/tiedotus_vaakuna.asp * Kansallisarkisto Kerava Vaakuna
Windowsin tietoturvakeskus

Windowsin tietoturvakeskus () on Windows XP-(SP2:sta lähtien) ja Windows Vista -käyttöjärjestelmien osa, jonka ensisijaisena tarkoituksena on suojata tietokonetta. Suojaamiseen käytetään kolmea tekniikkaa: automaattiset päivitykset, palomuuri sekä virustentorjuntaohjelmisto. Tietoturvakeskus ilmoittaa, mikäli jokin asetuksista on poissa päältä. Tietoturvakeskus myös ilmoittaa tästä käyttäjälle, ellei hän ole sitä erikseen estänyt. Windows Vistassa tietoturvakeskukseen kuuluu myös käyttäjätilien valvonta. Tietoturvakeskusta on kritisoitu muiden muassa tietoturvayhtiöiden taholta, jotka väittävät Microsoftin käyttävän väärin asemaansa integroimalla sen Windowsiin. Muun muassa Symantec kertoo sen rajoittavan käyttäjien valintamahdollisuuksia, koska käyttäjällä ei ole mahdollisuutta valita vastaavaa kilpailijan valmistamaa tuotetta. Luokka:Windowsin komponentit
Dame

Dame tarkoittaa seuraavia asioita: * Dame, yhtye * Dame, arvonimi. ==Katso myös== Dame liittyy myös seuraaviin: * Dame Edna, Barry Humphriesin esittämä komediahahmo * Notre Dame, jolla on useita merkityksiä.
Eicca Toppinen

Eino Matti "Eicca" Toppinen (s. 5. elokuuta 1975 Vantaa) on suomalainen sellisti ja Apocalyptica-yhtyeen perustajajäsen. Toppinen on opiskellut Sibelius-Akatemiassa. Apocalyptican ohessa Toppinen on tehnyt musiikkia teatterille (Suomen Kansallisteatterin näytelmä Rikos ja rangaistus), vieraillut Moonsorrow-, HIM-, Sepultura- ja Bullet for My Valentine -yhtyeiden levyillä sekä soittanut Total Cello Ensemblessa ja Avantissa. Toppinen on säveltänyt Musta jää -elokuvaan musiikin, josta hän voitti Jussi-palkinnon vuonna 2008. Yhdessä Perttu Kivilaakson kanssa Toppinen on säveltänyt Suomen Kansallisoopperalle teoksen Indigo (2016). == Uran alkuvaiheet == Toppisella on kolme siskoa ja yksi veli. Perhe on lähtöisin Vantaan Hakunilasta. Lapsena hän opiskeli Vantaan musiikkiopistossa Pirkko Tolosen oppilaana. Toppinen harrasti nuorempana ratsastusta ja pyrki saamaan siitä ammatin, mutta musiikin viedessä häntä eteenpäin, hän joutui luopumaan unelmasta työskennellä hevosten parissa. Vanhemmat kehottivat häntä menemään lukioon, mutta hän ei koskaan kirjoittanut ylioppilaaksi, koska keskittyi Apocalypticaan. == Yksityiselämä == Toppinen oli naimisissa näyttelijä Kirsi Ylijoen kanssa ja heillä on kaksi lasta. Toppinen ja Ylijoki seurustelivat vuodesta 1996 alkaen ja menivät naimisiin vuonna 1997. Maaliskuussa 2020 he ilmoittivat eronneensa. Heillä on myös yhteinen musiikkiprojekti, kellariyhtyeenä aloittanut Cherry and the Vipers, jossa Toppinen soittaa rumpuja ja Ylijoki laulaa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Petri Silas (toim.): Eicca – Yhdistävä tekijä. Johnny Kniga, 2023. == Aiheesta muualla == * The Eicca Toppinen Fansite . * Toppinen sellistien tietokannassa . Luokka:Suomalaiset sellistit Luokka:Suomalaiset rumpalit Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset elokuvasäveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Apocalyptica-yhtyeen jäsenet Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Jussi-palkinnon saajat
Jari Nissinen

Jari Nissinen (s. 17. heinäkuuta 1964 Rautavaara) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän on näytellyt teatterissa, elokuvissa ja televisiosarjoissa sekä käsikirjoittanut ja ohjannut näytelmiä. Helmikuussa 2015 ilmestyi Nissisen esikoisromaani, psykologinen trilleri Paha mieli ja 2018 ilmestyi historiallinen romaani Lahtiase. Kirjoittaja luki ne myös äänikirjoiksi. Muita äänikirjoja Jari Nissinen on lukenut useita. Nissinen valmistui Teatterikorkeakoulusta näyttelijäksi vuonna 1993. Hän on näytellyt muun muassa Ryhmäteatterissa, Kouvolan Teatterissa, Teatteri Jurkassa, Wasa Teaterissa, Riksteaternissa, Radioteatterissa ja Lahden kaupunginteatterissa. Nissinen on myös käsikirjoittanut ja ohjannut näytelmiä. Lahden kaupunginteatterissa sai ensi-iltansa Nissisen kirjoittama, aseteknologiaa ja -kauppaa käsittelevä Suomi-konepistooli. Kulttikomediassa Rumble Nissinen toimi sekä näyttelijänä että alkuperäiskäsikirjoittajana. ==Filmografia== ===Elokuvat=== * Matokuningas (1993) * Rukajärven tie (1999) * Pikkusisar (1999) * Klassikko (2001) * Rumble (2002, myös käsikirjoitus) * Pieniä eroja (2002) * Myrsky (2008) * Väärät juuret (2009) * Varasto (2011) * Ja saapuu oikea yö (2012) * Mieletön elokuu (2013) Lähde ===Televisiosarjat=== * Kotikatu (1998) *Seitsemän (2001) *Kotikatu (2005) * Harvoin tarjolla (2008) * Suojelijat (2008) * Röyhkeä diplomaatti (2008) * Sydänjää (2010) * Moska (2011) * Maailma on valmis (2012) * Roba (2012) * Mun ainoot 30 minsaa (2013) * Mustat lesket (2014) * Pintaa syvemmältä (2015) * Rakkaus ja laki (2017) * Kimmo (2017) * Keisari Aarnio (2018) * Syke (2019) * Rehtori (2019) * Kakarat (2020) * Kevyttä yläpilveä (2020) * Maria Kallio (2021) * Helsinki-syndrooma (2022) * Karkurit (2024) * Salatut elämät (2024–) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Arkki

Arkilla voidaan viitata seuraaviin: * paperiarkki, määräkokoinen paperipala * arkki, mittayksikkö, 25 arkkia on 1 kirja * arkit eli arkeonit, pieneliöitä * Arkki, Pälkäneen pääkirjasto * Arkki, kuvitteellinen avaruusalus Transformers- universumissa * Nooan arkki, laiva, jonka Nooa Raamatun mukaan rakensi vedenpaisumuksen edellä * liitonarkki eli liitonarkku tai pelkkä arkki, Raamatussa mainittu pyhä arkku * Luontotalo Arkki, luonnontieteellinen museo Porissa * Arkkitehtuurikoulu Arkki, Helsingissä toimiva taiteen perusopetusta antava arkkitehtuurikoulu * Arkki International, arkkitehtuurikasvatuksen koulutusvientiä tarjoava osakeyhtiö * Järvenpään vapaaseurakunta Arkki, Järvenpäässä toimiva Suomen Vapaakirkon seurakunta * arkki-, etuliite , esiintyy muun muassa seuraavissa sanoissa: ** arkkiatri ** arkkienkeli ** arkkiherttua ** arkkipiispa ** arkkityyppi ** arkkivihollinen
Antti Autti

Antti-Matias Antero Autti (s. 15. maaliskuuta 1985 Rovaniemi) on suomalainen kilpailu-uransa lopettanut lumilautailija. Vuonna 2005 Autti voitti half-pipen ja big airin MM-kultaa sekä X Gamesin lumikourukilpailun. Hän pääsi Guinnessin ennätystenkirjaan ensimmäisenä ei-yhdysvaltalaisena, joka on voittanut X Gamesin. Torinon olympialaisissa 2006 Autti sijoittui viidenneksi lumikourukilpailussa. Häntä pyydettiin myös Vancouverin olympialaisiin 2010, mutta hän jatkoi lumilautailua vapaalaskijana. Joulukuussa 2013 Autti laski viidenneksi halfpipen maailmancupin osakilpailussa Rukalla lähes kolmen vuoden kilpailutauon jälkeen ja toimi varaedustajana Sotšin olympialaisissa 2014. Autti aloitti lumilautailun keväällä 1995. Kaudella 2003–2004 hän sijoittui lumilautailun maailmancupissa kokonaiskilpailun toiseksi. Autti oli jo monta vuotta laskenut lumilautamerkki Flow:lle mutta vuonna 2009 tiet erosivat. Tämän seurauksena Autti vaihtoi laskemaan Ndk:lle. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Antti Autin kotisivut * Ylen Elävä arkisto: Tuplamestari Antti Autti vuonna 2005 Luokka:Suomalaiset lumilautailijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Uralilais-siperialaiset kielet

Uralilais-siperialaiset kielet on hypoteettinen kielikunta, johon kuuluisivat seuraavat kielikunnat: * uralilaiset kielet * jukagiiriset kielet * tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet (poistettiin teoriasta) * eskimo- aleuttilaiset kielet *Nivhin kieli. ==Historia== Uralilaisten ja eskimo- aleuttilaisten kielten rakenteelliset samankaltaisuudet huomattiin jo varhain. Tanskalainen teologi Marcus Wöldike vertaili grönlantia ja unkaria toisiinsa vuonna 1746. Vuonna 1818 Rasmus Rask piti grönlantia uralilaisten kielten sukulaisena ja esitti luettelon yhteistä alkuperää olevista sanoista. Rask tosin oletti myös uralilaisten ja altailaisten kielten olevan sukua keskenään. Vuonna 1959 Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirjassa julkaistiin Knut Bergslandin artikkeli The Eskimo-Uralic Hypothesis (Eskimo-uralilainen hypoteesi), jossa kirjoittaja esitti joitakin kieliopin yhteisiä piirteitä ja samaa alkuperää olevia sanoja. Vuonna 1962 Morris Swadesh esitti tšuktšilais- kamtšatkalaisten ja eskimo-aleuttilaisten kielten kuuluvan samaan kielikuntaan. Vuonna 1998 Michael Fortescue julkaisi kirjan Language Relations across Bering Strait (Kielisukulaiset kahden puolen Beringinsalmea), jossa hän esitti hypoteesin uralilais-siperialaisesta kielikunnasta. ==Yhteiset piirteet== Uralilais-siperialaisen kielikunnan tueksi on löydetty yhteisiä piirteitä sekä fonologiasta, morfologiasta että sanastosta. ===Fonologia=== Uralilais-siperialaisten kielten kantakielten rekonstruoidut konsonantistot ovat hyvin samanlaisia keskenään. Yhteisenä piirteenä ovat soinnillisten kluusiilien puuttuminen sekä soinnillisten frikatiivien esiintyminen samoilla artikulaatiopaikoilla: labiaalisena, dentaalisena, palataalisena ja velaarisena sekä tšuktšilais-kamtšatkalaisissa ja eskimo-aleuttilaisissa kielissä myös uvulaarisena. Myös nasaalit esiintyvät samoilla artikulaatiopaikoilla. Lisäksi yhteistä ovat kolme sibilanttia, likvidat ja puolivokaalit. ===Morfologia=== Yhteisiä morfologiasia piirteitä ovat * monikon tunnus *-t * kaksikon tunnus *-k * ensimmäisen persoonan vartalo *m- * tosien persoonan vartalo *t- * interrogatiivipronomini *ka * genetiivin pääte -n. ===Sanasto=== Michael Fortescue esittään teoksessaan 95 sanaa, joilla on olemassa etymologinen vastine ainakin kolmessa kielikunnassa sekä lisäksi muita sanoja, jotka esiintyvät kahdessa kielikunnassa. Yhteistä alkuperää oleviksi sanoiksi hän esittää mm. seuraavat sanat: *ap(p)a ’isoisä’ ja *kað’a ’vuori’. kantaurali kantaeskimo aja (ajaa) ajaɣ (työntää) elä (älä) la (älä) toɣe (ottaa) teɣu (ottaa) ==Katso myös== *Indouralilaiset kielet *Uralilais- altailaiset kielet *Nostraattiset kielet ==Kirjallisuus== * Knut Bergsland: The Eskimo-Uralic hypothesis (Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirja, 61), 1–29, 1959. * Michael Fortescue: Language Relations across Bering Strait, 1998. ISBN 0-304-70330-3. Luokka:Hypoteettiset kielikunnat
Ruokasipuli

Sipuli eli ruokasipuli (Allium cepa) on laukkojen eli sipulien (Allium) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Se on sukunsa tunnetuimpia ja yleisimmin käytettyjä syötäviä, viljeltyjä kasveja. Myös turvonnutta lehtityveä, johon kasvi (esimerkiksi tulppaanit) varastoi ravintoa seuraavalle vuodelle, sanotaan yleisesti sipuliksi. == Historia == Sipulia on viljelty ainakin vuodesta 3500 eaa. Aasiassa. Muun muassa pyramidien rakentajat söivät ja viljelivät sipulia. Sipulia on helppo viljellä, kuljettaa ja varastoida. Sipulin syömisestä on merkkejä palestiinalaisissa pronssikauden jäänteissä jo 5000 eaa., mutta nämä ovat voineet olla villejä sipuleita. == Ulkonäkö == Ruokasipuli kasvaa 50–100 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat puoliliereitä ja sinivihreitä. Tyven sipulista kohoava varsi on ontto, kukintona on tiheä sarja sen päässä. Kukan kehä on valkea tai violetti. Siementen lisäksi se tuottaa usein itusilmuja. == Sipulin lajikeryhmät == *Allium cepa Aggregatum-ryhmä – ryvässipuli *Allium cepa Ascalonium-ryhmä – salottisipuli *Allium cepa Cepa- ryhmä – kepasipuli eli ruokasipuli *Allium cepa Hillosipuli-ryhmä – hillosipuli *Allium cepa Hopeasipuli-ryhmä – hopeasipuli *Allium cepa Jättisipuli-ryhmä – jättisipuli *Allium cepa Punasipuli-ryhmä – punasipuli *Allium cepa Vihersipuli-ryhmä – vihersipuli Ilmasipuli on myös luokiteltu sipulin lajikeryhmäksi (Allium cepa Proliferum-ryhmä) tai muunnokseksi (A. cepa var. viviparum), mutta sitä pidetään ensisijaisesti ruokasipulin ja pillisipulin risteymänä (Allium × proliferum). == Triviaa == Sipulissa on raakana voimakas haju ja terävä maku, joka katoaa, jos sipuli kypsennetään. Puutarhaliitto ja Kotimaiset Kasvikset valitsivat vuoden 2015 vihannekseksi sipulin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Sipuli (ruokasipuli) – Allium cepa * Coloria.net: Värjäys, Keltasipuli (Allium cepa) * ITIS: Allium cepa * United States Department of Agriculture (USDA): Allium cepa * Flora of China: Allium cepa * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Allium cepa Luokka:Laukat Luokka:Sipulit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Neulamäki

Neulamäki on kaupunginosa Kuopiossa noin 4–5 kilometriä keskustasta lounaaseen. Asukkaita Neulamäessä on noin 5 200. Kaupunginosa rajoittuu idässä Savilahden, etelässä ja lounaassa Kolmisopen ja luoteessa Neulaniemen kaupunginosiin. Neulamäen länsiosassa sijaitsee Suuri Neulamäki, joka on nimensä mukaan korkea mäki. Alue jakautuu asunto- ja työpaikka-alueeseen. Lähistöllä naapurikaupunginosa Savilahdessa sijaitsevat Kuopion tiedepuisto, Itä-Suomen yliopisto, rakenteilla (2021-2022) oleva uudisrakennus Savonia- ammattikorkeakoululle ja Kuopion yliopistollinen sairaala. Neulamäkeen on sijoittunut noin 1 800 työpaikkaa (1.1.2008) . Asuntokanta on monipuolinen, sillä se koostuu sekä rivi-, kerros- että omakotitaloista. Alueella asuu paljon opiskelijoita. Kuopaksen suurin asuntokanta sijoittuu Neulamäkeen. ==Palveluja== Neulamäessä on päiväkoteja, kaksi yhtenäiskoulua (Neulamäen koulu ja Kuopion kristillinen yhtenäiskoulu) sekä nuorisotalo, joka tunnetaan myös nimellä Rytö. Alueella on myös monipuolinen ostoskeskus, josta löytyy kauppoja, kirjasto, apteekki, ravintola, neuvola ja hammashoitola. Ostoskeskuksen vieressä sijaitsee Neulamäen kirkko. Se kuuluu Alavan seurakuntaan Särkiniemen sekä Alavan kirkon läheisten kaupunginosien kuten Niiralan ja Haapaniemen kanssa. Neulamäen itäosassa on yritysalue. Lisäksi alueella toimii Pohjois-Savon pelastuslaitoksen Neulamäen keskuspelastusasema, jonka naapurustossa sijaitsee mikroautorata. Pelastusasemalla päivystää muun muassa johtoyksikkö RPS31, pelastusyksikkö RPS101, säiliöauto RPS103, vesipelastusyksikkö RPS1055, kemikaalintorjuntayksikkö RPS1058 ja ambulanssit EPS221, 231 ja 232. Näiden lisäksi asemalla on myös ERTI eli erityistilanne yksikkö, vara-autoja ja vene. ==Luonto== Neulamäen kaupunginosan lounaispuolella, Kolmisopen kaupunginosassa on laaja (426 ha, vuonna 2018), virkistysretkeilyyn sopiva Kolmisoppi-Neulamäen luonnonsuojelualue (Natura 2000 -alue). Alue on kasvillisuudeltaan ja pinnanmuodoiltaan monipuolinen. Kolmisoppi-Neulamäessä on suuria korkeuseroja, kalliojyrkänteitä, lehtoja sekä kuusi- ja mäntymetsiä, puroja ja lampia. Alue on yksi Kuopion suosituimmista virkistysalueista, ja sieltä löytyy laajat latu- ja polkuverkostot. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Neulamäki Kuopion kaupunginosat -palvelussa *Perustietoa Neulamäestä Neulamäen kaupunginosayhdistys ry:n sivuilla (alueen kartat, palvelutarjonta, ulkoilu- ja muut harrastusmahdollisuudet, historiikki) *Jukka Patrakka (24.1.2015) Perhe katsoi vieressä, kun palokunta poltti kodin (savonsanomat.fi) * Luokka:Kuopion mäet
Suu

Suu on pään osa, jota käytetään ensisijaisesti ravinnon pureskeluun ja puhumiseen. Suun muodostavat suuontelo, hampaisto, kieli, limakalvot, sylkirauhaset, kiinnityskudokset, yläleuanluu, alaleuanluu ja purentaelimistö. Suu avautuu kasvojen puolella suuaukoksi, jota ympäröivät huulet. Kieli, suunpohjan limakalvo ja lihakset sijaitsevat suunpohjassa. Suuontelon takana alkaa nielu, ja suuontelon yläpuolella suulaen takana sijaitsee nenäontelo.Honkala et al. 2020, s. 35–36. Suu on ruoansulatuskanavan portti, jonka kautta ravinto kulkeutuu ruuansulatuskanavan alempiin osiin. Ravinto maistetaan kielellä. Ravinto pilkotaan ja hienonnetaan hampailla, ja siihen vaikuttavat myös syljen entsyymit. Ravinto niellään syljen ja kielen avulla. Suuta käytetään myös puhumiseen. Suun rakenteiden avulla ihminen tuottaa erilaisia äänteitä säätelemällä ilman kulkua suun läpi. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * The Mouth Anatomy of the Human Body, 1918. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit