EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Leiden

Leiden on kaupunki Alankomaiden länsiosassa, lähellä Haarlemia ja Haagia. Vuonna 2011 kaupungissa oli 117 915 asukasta.Leiden (Municipality, Zuid- Holland, Netherlands) Citypopulation.de Se on ollut yliopistokaupunki vuodesta 1575, nykyisin kaupungissa on kolme yliopistoa. Näihin kuuluu maan vanhin Leidenin yliopisto. == Historia == Leidenissä oli roomalaisten linnoitus 300-luvulla. Keskiajalla sen nimi oli Leithon. 1400-luvun lopulla kaupunki alkoi vaurastua tekstiilikaupan keskuksena. Vuonna 1574 espanjalaiset piirittivät kaupunkia, joka puolustautui urhoollisesti. Kiitokseksi Vilhelm I Oranialainen perusti kaupunkiin Leidenin yliopiston seuraavana vuonna. Kaupunki oli myös keskeinen paikka, josta matkustettiin Amerikkaan. 1600-luvulla alkoi Leidenin taloudellinen alamäki tekstiiliteollisuuden näivettyessä. Vuonna 1640 kaupungissa oli yli satatuhatta asukasta, vuonna 1904 vain puolet siitä. == Ystävyyskaupungit == Leidenillä on kuusi ystävyyskaupunkia: * Buffalo City * Juigalpa * Krefeld * Oxford * Toruń * Nagasaki == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin sivusto Luokka:Alankomaiden kaupungit Luokka:Etelä- Hollannin kunnat
LT United

LT United on kuusihenkinen, liettualainen pop-yhtye, joka perustettiin edustamaan Liettuaa vuoden 2006 Euroviisuissa. Ryhmän perusti vuoden 2006 alussa tunnettu liettualainen rock-muusikko Andrius Mamontovas. Ryhmä koostuu kuudesta jo Liettuassa hyvin tunnetuista soololaulajasta. Mamontovasin lisäksi jäsenet ovat Marijonas Mikutavičius, Victor Diawara, Saulius Urbonavičius, Arnoldas Lukošius ja Eimantas Belickas. Ryhmä osallistui Liettuan esikarsintaan kappaleellaan We Are the Winners, ja se voitti esikarsinnan saaden 32 669 pistettä, melkein tuplasti enemmän kuin seuraavaksi sijoittunut Inculto. Esityksen jälkeen Liettuan presidentti, Valdas Adamkus, kutsui ryhmän esiintymään Liettuan itsenäisyyspäivänä. Eurovision laulukilpailussa ryhmä esiintyi kahdeksantenatoista. Juuri ennen esiintymistä osa yleisöstä buuasi, koska joidenkin mielestä laulun sanat ovat liian itsekkäitä. Laulun perustana toistetaan koko ajan lausetta ’We are the winners, of Eurovision’ (Olemme Euroviisujen voittajat). Buuaus on Euroviisuissa harvinaista. Ryhmä kuitenkin sijoittui viidenneksi 163 pisteellä ja pääsi finaaliin. Osa yleisöstä buuasi jälleen, kun tieto yhtyeen läpipääsystä kerrottiin. Finaalissa LT United esiintyi neljäntenätoista ja jälleen ryhmä sai osakseen buuausta. Lopulta LT United sijoittui kuudenneksi 162 pisteellä. Irlanti antoi Liettualle 12 pistettä eli täydet pisteet. 10 pistettä antoivat Islanti, Iso-Britannia ja Latvia, kahdeksan pistettä Viro, Suomi ja Puola. Seitsemän pistettä tuli Andorralta, Tanskalta ja Monacolta, kuusi pistettä Valko-Venäjältä, Kroatialta ja Hollannilta, viisi pistettä Norjalta, Venäjältä ja Ukrainalta, neljä pistettä Belgialta, Kyprokselta, Kreikalta, Portugalilta, Moldovalta ja Espanjalta sekä kolme pistettä Makedonialta, Israelilta, Serbia-Montenegrolta, Slovenialta ja Ruotsilta. Yksikään maa ei antanut kahta pistettä. Yhden pisteen Liettua sai Bulgarialta, Saksalta ja Maltalta sekä nolla Albanialta, Armenialta, Ranskalta, Bosnia ja Hertsegovinalta, Romanialta, Sveitsiltä ja Turkilta. Maaliskuussa 2022 yhtye teki paluun esittäen Euroviisu-kappaleestaan muokatun version "You Are the Winners, Ukraina" Ukrainan tueksi Venäjän hyökättyä maahan. ==Lähteet== Luokka:Liettualaiset yhtyeet Luokka:Liettuan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2006 euroviisuedustajat
Vikajärvi

Vikajärvi on kylä Rovaniemellä Sodankylään johtavan valtatie 4:n varrella. Kylässä on yli 90 taloutta ja noin 180 asukasta. Vikajärvellä on ala-aste ja kauppa. Kylä sijaitsee saman nimisen järven länsirannalla.Vikajärvi, vakavesi, Rovaniemi ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Pirttijärvi, Aarne: Missä Vika? : Vika-nimisen kylän historia. Omakustanne, 2010. ISBN 978-952-92-8102-2. Luokka:Rovaniemen kylät
Sing Song Sisters

Sing Song Sisters oli suomalainen 1950-luvun lopulla toiminut laulutrio. Trion tunnetuin kappale lienee heidän versionsa Nisse-polkka -joululaulusta. Kokoonpano pysyi pitkään tuntemattomana - Gramexilla oli oma tili kappaleen tilityksiä varten odottamassa että kokoonpano selviäisi. Viihdemusiikin Ystävien Seura Ry teki tutkimuksia ja selvitti lopulta laulajien nimet. ==Kokoonpano== *Leila Sjöström *Anita Lesch *Eila Granberg ==Lähteet== http://www.hypermedia.fi/VYS/lauluyhtyeet.html ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset lauluyhtyeet
Verijuotikas

Verijuotikas eli kansanomaiselta nimeltään iilimato (Hirudo medicinalis) on verta imevä juotikaslaji. Verijuotikas on suurikokoinen, jopa yli 10 cm pitkä. Väritykseltään se on tummanruskea. Verijuotikas on toisinaan sekoitettu Suomessa yleiseen hevosjuotikkaaseen, joka ei ime verta. Verijuotikkaalla on selässä vaaleampaa pitkittäiskuviointia sekä oransseja ja vihertäviä laikkuja ja sen takapään imukuppi on kookas, suurempi kuin hevosjuotikkaalla. Verijuotikas on hävinnyt Suomesta lähes kokonaan. Suomen ympäristökeskuksen tiedossa on kymmenkunta lampea, joista on tuoreita verijuotikashavaintoja, suurin osa Lounais-Suomessa ja Ahvenanmaalla. Suomessa juotikkaiden väheneminen on yhteydessä maatalouden muutokseen. Nisäkkäiden verta ei ole lampien rantavesissä tarjolla karjan laiduntamisen vähennyttyä rannoilla.Alkuperäisillä iilimadoilla menee jo niin kehnosti, että niistä on päällä etsintäkuulutus – tältä näyttää harvinainen verijuotikas, Yle 28.6.2020Uhanalainen iilimato auttaa yhä ihmistä paranemaan, Yle 26.7.2016Korkeasaari sai iilimatoyllätyksen Tullista: Venäjältä yritettiin salakuljettaa verijuotikkaita Suomeen, Yle 28.6.2017 == Hirudoterapia == Verijuotikasta on käytetty lääkinnällisiin tarkoituksiin jo antiikin ajoista lähtien. HirudoterapiassaBaltic Guide yksi juotikas imee verta noin 15 grammaa. Sen sanotaan helpottavan esimerkiksi nivelrikon oireita lievittämällä kipuja ja vähentämällä jäykkyyttä. pienoiskuva|tyhjä|Verijuotikkaita myynnissä istanbulilaisella torilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Verijuotikas (Hirudo medicinalis) *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Hirudo medicinalis Luokka:Kansanparannus Luokka:Juotikkaat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Hyötyeläimet
Kastemato

thumbnail|Kastemato Kastemato eli kasteliero (Lumbricus terrestris) tarkoittaa yleisimmin suurinta Suomessa esiintyvää lajia lierojen heimon (Lumbricidae) 14 lajista. Sanalla saatetaan viitata myös muihin saman heimon lajeihin. Kasteliero on väriltään punertava ja suurehko: kastemato voi kasvaa 30 senttiä pitkäksi. Kastemadot elävät yleensä mullan alla, mutta tulevat sateella maan pinnalle. Ne ovat kaksineuvoisia, eli jokaisella kastemadolla on pienestä pitäen sekä uroksen että naaraan sukupuolielimet. Tilanne muuttuu kuitenkin parittelun jälkeen, ja naaraan osaa toimittanut menettää naaraspuoliset sukupuolielimensä ja muuttuu pelkäksi urokseksi. Kastematoja voi löytää kesähelteillä yli puolen metrin syvästä savimaasta. Talvisin ne todennäköisesti kaivautuvat routarajan alapuolelle. Jostain syystä kastematoja ei esiinny kaikkialla, vaikka maatyyppi olisi silminnähden samanlaista savipitoista maata. Oletetaan, että maan happamuusarvot vaikuttaisivat. Kastemadot ovat tärkeä osa maaperän hajottajaeläimistöä. Ne hajottavat kuollutta kasviainesta mullaksi. == Anatomia == Tyypillisesti aikuinen kastemato kasvaa 20–25 cm pitkäksi ja 1 cm leveäksi tai jopa n. 50 cm pitkäksi. Kastemadon perusmuoto on liereä. Se on jakautunut useisiin segmentteihin. Kukin segmentti on erillinen nesteen täyttämä osasto, joka ympäröi koko ruumiin pituista ruoansulatuskanavaa (suolistoa). Sukukypsillä lieroilla on ominaispiirteenä kokonaispituudesta noin kolmannekseen päästä oleva rengas, klitellum, jonka yläpuolella sijaitsevat sen lisääntymiselimet. Limaa erittävistä soluista tihkuu nestettä, joka suojelee kastemadon pintaa. Kaikissa lieron segmenteissä, paitsi suun ja peräaukon segmenteissä, on hyvin pieniä hiusmaisia sukasia; mato käyttää niitä siten, että ne ankkuroivat osia ruumiista maahan kastemadon liikkuessaLinks.jstor.org. == Liikkuminen == Kastemadot liikkuvat maan alla lihaskouristuksista tulevien aaltojen avulla, jotka lyhentävät ja pidentävät kastemadon vartaloa. Lyhentynyt osa lieron vartaloa on ankkuroitunut ympäröivään maaperään pienien kynsimäisien harjasten avulla, jotka ovat sijoittuneet jakautuneihin osiin pitkin lieron vartaloa. Jokaisessa kastemadon segmentissä, paitsi ensimmäisessä, viimeisessä ja klitellumissa, on epidermiaalisiin kuoppiin uponneita S-muotoisia renkaita muodostavia harjaksia. Koko prosessia avustaa öljyinen ja liukas lima. Madot voivat tehdä kurinaääniä maan alla, kun niitä on häiritty. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kasteliero (Lumbricus terrestris) * ITIS: Lumbricus terrestris * UniProt, Taxonomy: Lumbricus terrestris * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Lumbricus terrestris Luokka:Harvasukasmadot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kalpalinna

Kalpalinna on Hämeen Janakkalassa sijaitseva extremelajien ympärivuotinen urheilukeskus, jonka on aikoinaan alppilajeihin perustanut Eino Kalpala. Kesällä Kalpalinnassa maastopyöräilijöillä on mahdollisuus alamäkiajoon ja monipuolisiin reitteihin eri MTB-lajeissa. Toiminta on jaettu kolmelle eri nimelle; Kalpalinna Winter on talvisin toimiva laskettelukeskus, Kalpalinna Summer on kesällä toimiva urheilukeskus, jossa on muun muassa Kalpalinna Bike Park -pyöräilypuisto. Kalpalinna Caravan on ympäri vuoden toimiva asuntovaunuille tarkoitettu caravanalue. == Tietoja == *Rinteitä: 6 *Hissejä: 5 *Pisin rinne: Superrinne *Jyrkin rinne: Kilparinne *Välinevuokraamo *Rinnekahvila *Rinneravintola *Suksihuolto *Tarvikekauppa == Historiaa == Kalpalinnassa on ollut Suomen ja Euroopan ensimmäinen lumetusjärjestelmä 1963. Kalpalinnan edeltäjään Kiianlinnaan rakennettiin Suomen ensimmäinen hiihtohissi vuonna 1950. == Rinteet ja hissit == *Kilparinne: POMA Teleskooppihissi *Hugonrinne: POMA Teleskooppihissi *Yhdysrinne pohjoinen (Turisti - Hugo) *Snowtubing rinne/ Pulkkamäki: naruhissi *Superrinne: 2 x POMA Teleskooppihissi *Turistirinne: POMA lastenhissi, Poma vaijerihissi *Yhdysrinne etelä (Hugo-Street-Turisti) *Koulurinne: POMA lastenhissi, Poma vaijerihissi *Street/Halfpipe: Poma vaijerihissi *Bordercross Ski&Snowboard; reitti (Kilpa/Freestyle hisseille) == MTB- ja MTB DH -reitit == Kalpalinna Bike Park reittejä, joita ylläpidetään ja kehitetään keskuksen toimesta. Reittejä tulee lisää, ja osa poistuu kauden 2019–2020 aikana. *ADHD *Freestyle *Kalkkuna *Sivuraide *Sidewinder *Ei-linja *Soturi *Maitolaituri *Loikkiva kameli *Tyhjä arpa == Aiheesta muualla == * Kalpalinnan kotisivu Luokka:Janakkalan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen talviurheilukeskukset
Ballistiikka

Ballistiikka (kreikan sanasta βάλλειν bállein ’heittää’) on lentävien kappaleiden liikeratoja tutkiva dynamiikan sovellettu tiede. Ilmassa vapaasti etenevän kappaleen liikerata ei ole suora maan vetovoiman ja ilmanvastuksen takia. Ballistiikassa puhutaan kappaleen lentoradasta. ==Historia== Ensimmäisenä ammusten liikkumista tutki Niccolò Fontana Tartaglia, joka tuli 1500-luvulla tunnetuksi teoriallaan, että suurin teoreettinen kantama saadaan 45° kulmalla ammuttaessa. Tätä on myöhemmin tarkennettu ilmanvastuksella, jonka vaikutuksesta käytännössä paras kantama saavutetaan 43–44° kulmilla. Galileo Galilei osoitti 2. kesäkuuta 1638, että ammus etenee ilmattomassa huoneessa niin sanotun ideaalisen ballistisen kaaren paraabelin mukaan ja siihen vaikuttaa vain maan vetovoima. Jos maan vetovoimaa ei kohdistu ammukseen ollenkaan, sen lentorata on suora. ==Yleistä== Ballistinen kappale on kappale, joka on vapaa liikkumaan ja käyttäytymään ja joka muuttuu muodoltaan sekä ääriviivoiltaan ja pintarakenteeltaan ympäröivien olosuhteiden ja aineiden tai voimien, kuten aseen kaasupaineen, piipun/putken rihlojen, painovoiman, lämpötilan ja ilman partikkelien vaikutuksesta. Ballistiikka voidaan jakaa seuraaviin osa-alueisiin: *Sisäballistiikka, joka tutkii ruudin palamista, putken sisäisen paineen muutoksia, ammuksen nopeuden muutoksia ja kiihtyvyyttä ja ammuksen kulkua ruudin palokaasun ajamana piipun, tykin tai singon tms. putken läpi. *Väliballistiikka, joka tutkii ammuksen käyttäytymistä heti sen päästyä piipusta / putkesta ulos, kunnes kaasunpaine sen takana tasoittuu. *Ulkoballistiikka, joka tutkii ammuksen kulkua ilmassa tai avaruudessa. Kappaleen vapaan lennon lentorataan vaikuttaa kaikkiaan ilmanvastuksen ja maan vetovoiman lisäksi ballistinen kerroin, stabiliteetti, hyrrävoima, prekessio, nutaatio, hyrräpoikkeama, Magnuksen efekti ja Poisson- efekti. Lisäksi tulee ottaa huomioon muun muassa ilmanpaine, ilman kosteus, ilman lämpötila, panoksen lämpötila, tuulen suunta ja voimakkuus ym. Esimerkiksi kiväärin luodin lähtönopeus lisääntyy tai vähenee nykyaikaisia ruuteja käytettäessä karkeasti yhden metrin sekunnissa yhden asteen lämpötilanmuutosta kohti. *Maaliballistiikka eli terminaaliballistiikka, joka tutkii ammuksen kohdevaikutuksia ja ammusta kohteessa. Tähän liittyen haavaballistiikka tutkii projektiilin toimintaa ja vaikutuksia elävässä kudoksessa. Tuliaseiden ballistisia tietoja voidaan käyttää hyväksi myös rikostutkinnassa. Ballistisista tiedoista erillään tuliaseiden tutkimisessa voidaan analysoida tuliaseita, ampumatarvikkeita ja työkaluja todettaessa, onko yksittäistä tuliasetta tai työkalua käytetty rikokseen. Ballistinen ohjus on ohjus, joka on rakennettu toimimaan pääosin ballististen lakien mukaan. ==Katso myös== * Heittoliike == Aiheesta muualla == *Ballistic Simulator *
Punakottarainen

Punakottarainen (Pastor roseus, aikaisemmin Sturnus roseus) on kottaraisen lähisukulainen. Euroopassa se on vähälukuinen vieras. Lajin aiempi suomenkielinen nimi on ruusukottarainen. == Koko ja ulkonäkö == Punakottarainen muistuttaa muodoltaan kottaraista; sillä on terävät, kolmiomaiset siivet ja sukkulamainen ruumis. Väritykseltään vanha lintu eroaa välittömästi kottaraisesta: ruumis on vaaleanpunainen, mutta siivet, pyrstö, alaperä ja pää ovat mustat. Nuori lintu muistuttaa kottaraista, mutta on kauttaaltaan vaaleanruskea, nokka on keltainen ja ohjas on vaalea. == Levinneisyys == Punakottarainen pesii Kaakkois-Euroopasta Aasiaan ulottuvalla vyöhykkeellä ja talvehtii Intiassa ja Kaakkois-Aasiassa. Laji ei ole kotipaikkauskollinen, vaan vaeltaa ravintotilanteen mukaan. Kantaa on vaikea arvioida. Euroopassa punakottarainen on harhailija, määrät vaihtelevat vuosittain vaelluksen voimakkuuden mukaan. Suomessa se on säännöllinen ja vuosittainen kesävieras, erityisesti kesäkuulta elokuulle. == Elinympäristö == Punakottaraisen elinympäristöä ovat arot, viljelysseudut ja muut avomaat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Sturnus roseus Luokka:Kottaraiset
Tina Karol

Tina Karol (, alun perin Tetjana Hryhorivna Liberman (Тетяна Григорівна Ліберман), s. 25. tammikuuta 1985 Orotukan, Magadanin alue, Neuvostoliitto) on ukrainalainen poplaulaja. Hän syntyi Orotukanissa Magadanin alueella Venäjän kaukoidässä, mutta muutti kuusivuotiaana Ivano-Frankivskiin Ukrainaan. Hän opiskeli musiikkipainotteisissa kouluissa. == Ura == Tina Karol edusti Ukrainaa Euroviisuissa vuonna 2006 kappaleella ”Show Me Your Love” ja sijoittui seitsemänneksi saaden 145 pistettä. Hänet valittiin 22. huhtikuuta 2006 Ukrainan parhaaksi naisartistiksi. Karol on myös osallistunut moniin laulukilpailuihin kotimaassaan ja muualla sekä esiintynyt musikaaleissa, näytelmissä ja televisiossa. == Diskografia == === Albumit === * Show Me Your Love (2005) * Notšenka (2006) * Poljus pritjaženija (2007) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Ukrainalaiset laulajat Luokka:Ukrainan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2006 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mont Saint-Michelin pohjapiirustukset

Mont Saint-Michel on kallioinen luostarisaari, jonka luostaria ja sen juurella sijaitsevaa kylää on rakennettu kautta aikojen. Kuitenkin 1800-lopulla suositetuista korjaustöistä on tallella oheisen luostarin pohjapiirustukset sekä halkileikkauskuva. Luostari rakennuksineen on rakennettu kalliolle, niin että korkeimmalla kohdalla sijaitsee luostarin kirkko. Kaksi muuta tasoa sijoittuvat alemmaksi rinteelle. Ensimmäisen kerroksen pohjapiirustus Toisen kerroksen pohjapiirustus *La Merveille / Munkkien ja nunnien asuinosa *Cellier / Ruokakellari *Aumônerie / Käyhäinhoitola *Rocher / Kallio *Salle de l'Aguilon / Aguilon-sali *Norte-Dame Sous-Terre / Neitsyt Marian maanalainen kirkko *Ancienne hôtellerie / Vanha majatalo *Grand Degré / Suuret portaat *Logis abbatiaux / Apotin asuinhuoneisto *Châtelet / Tyrmät *Citerne / Säiliö *Salle de gardes / Vartijoiden sali *Belle-Chaise / Näkoala *Salle des Chevaliers / Ritarisali *Salle des Hôtes / Vierassali *Porche / Eteishalli *Chapelle-Sainte-Madeleine / Pyhän Madeleinen kappeli *Promenade des moines / Munkkien kävelytie *Chapelle des Trente Cierges / kolmenkymmenen kynttilän kappeli *Galerie Nord-Sud / Pohjoinen-etelä pylväskäytävä *Citerne / säiliö *Chrypte des gros-piliers / Paksujen pilareiden krypta *Infirmerie de Rue de Torigni / Torigni-kadun sairastupa *Chapelle Saint-Entienne / Pyhän Tapanin kappeli *Ossuaire / luuhauta *Chapelle Saint-Martin / Pyhän Martin kappeli *Grand-Degré / Suuri portaikko *Appartement de l'Abbé / Apottin asunto *Bailliverie / Verotoimisto *Logis abbatiaux / Apotin asuinhuoneisto Kolmannen kerroksen pohjapiirustus Halkileikkauskuva (Merveille vasemmalla) *Chartrier *Les trois arches / Kolme kaarta *Cloître / Suljettu sisäpiha *Réfectoire / Ruokasali *Cuisine / Kittiö *Chemine de ronde / Kierreportaat *Transept nord / Pohjoinen poikkilaiva *Église / Kirkko *Chour gotique / Goottilainen kuoriosa *Transept sud / Eteläinen poikkilaiva *Tour Perrine / Perrine torni *Belle- Chaise / Näköala Luokka:Ranskan luostarit Luokka:Manche
Jornal de Notícias

Jornal de Notícias on Portugalissa päivittäin ilmestyvä portugalinkielinen sanomalehti. Sen julkaisu aloitettiin Portossa vuonna 1888. Jornal de Notíciasista julkaistaan neljää painosta. Lehden päätoimittaja on Manuel Tavares. == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Portugalilaiset sanomalehdet
Marin Barleti

Marin Barleti (n. 1450 Shkodër – 1512 tai 1513 Rooma) oli albanialainen humanisti. Barleti syntyi Shkodërissa, jossa hän toimi tutkijana ja pappina. Kun hänen synnyinkaupunkinsa joutui 1470-luvun lopussa ottomaanien vallan alle, hän siirtyi Italiaan. Barleti oli osallistunut kaupungin puolustukseen tätä edeltäneissä piirityksissä vuosina 1474 ja 1478. Barleti kirjoitti Venetsiassa Albanian kansallissankarin, Skanderbegin elämäkerran Historia de vita et rebus gestis Scanderbegi (1508–1511). Hänen muita kirjallisia teoksiaan ovat De obsidione Scodransi (”Shkodërin piiritys”) ja Compendium vitarum ponticum et imperatorum (”Paavien ja keisarien elämien lyhyt historia”). Skanderbegin elämäkerta painettiin Roomassa ja se käännettiin välittömästi lukuisille kielille ja loi hänen kansainvälisen maineensa. Nykyään kirjaa säilytetään Tiranan kansalliskirjastossa. Shkodërin vanha kirjasto ja kustantamo on nimetty Barletin mukaan. ==Lähteet== Luokka:Albanialaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1450 syntyneet Luokka:1510-luvulla kuolleet Luokka:Humanistit
Jalokivien jäljillä

Jalokivien jäljillä on brittiläisen fantasiakirjailija Brian Jacquesin Redwallin taru -kirjasarjan 9. osa. Se julkaistiin suomeksi vuonna 2002. == Juoni == Kaukana läntisellä merellä sijaitsee Sampetran saari. Saari näyttää todelliselta paratiisilta. Sitä hallitsee pelottava näätäkeisari Ublaz, jota kutsutaan myös Kiilusilmäksi hänen hypnotisoivan katseensa takia. Hänellä on apunaan atrainrotat ja varaanit. Kaappari kapteeni Conva hyökkäsi Lutran pesueen kimppuun rannikolla Kiilusilmän käskystä. Merirosvot tappoivat pesueen ja varastivat heidän aarteensa Valtameren kyyneleet eli kuusi ruusunpunaista helmeä. Lutran pesueesta jäi kuitenkin henkiin nuori saukkonaaras Grath Pitkänuoli, joka vannoi kostavansa kaappareille. Lumikot Harmaaviiksi ja Pystykuono varastivat helmet Convalta ja pakenivat. Harmaaviiksi tappoi Pystykuonon ja hoiperteli pahasti haavoittuneena Redwallin luostariin. Siellä hän ystävystyi orava Fermald Ikivanhan kanssa ja kuoltuaan antoi Valtameren kyyneleet hänelle. Keisari Ublaz lähetti helmiä Redwallin luostarista pelottavan varaanikenraalinsa Lask Frildurin ja hänen varaaneitaan sekä merirosvoja. Varaanit kaappasivat luostarin Isä Apotti Durralin sekä nuoren vesimyyrätytön Violan ja vaati helmiä lunnaiksi. Luostarin kronikoitsija Rollo, siilineito Villakko, oravatyttö Cracklyn ja hiiri Piknim seurasivat Fermald Ikivanhan runonmuotoiseksi kirjoittamia arvoituksia, jotka kertoivat helmien olinpaikan, vapauttaakseen apotin ja Violan. Tuholaiset veivät vankinsa laivalleen Aaltomadolle. Redwallin soturi Martin lähti ajamaan takaa kaappareita mukanaan jänis Rantti, pöllö Untuvasiipi sekä saukkopäällikkö Kippari. Kippari ja Untuvasiipi loukkaantuvat väijytyksessä ja palaavat luostariin. Martin ja Rantti tapaavat P.O.S.S.U.:n (Päästäisten Oma Sammalkukkametsän SissiUnioni) päästäiset ja saukko Grathin. Kaapparit lähtevät kohti Sampetraa. Viola onnistuu pakenemaan laivasta. Martin, Rantti, Grath ja päästäiset Polku ja Velko lähtevät ajamaan takaa merirosvoja. Matkalla he törmäävät jäävuoreen, tapaavat hylkeitä, jotka johdattavat heidät Valjumi Peräaallon hallitsemalle Melakehän saarelle. Sieltä he lähtevät mukanaan saukko Inbar Tarkkanuoli. Sampetralla on puhjennut kapina keisaria vastaan. Kapinaa johti aluksi Convan veli Barranca, mutta hänen kuoltuaan johtoon nousee kettu Rasconza. Apotin vapautusseurue saapuu Sampetran saarelle ja vapauttavat apotin. Keisari kuolee Korallikäärmeen puremaan. Martin ystävineen upottaa kaappareiden laivat ja pakenee laivalla, joka nimetään Merikuninkaaksi. Seurueen palattua Sammalkukkametsän seudulle siili Villakko heittää Valtameren kyyneleet mereen. Villakosta tulee luostarin abbedissa. == Sisältö == *Ensimmäinen kirja: Kuusi kyyneltä apotille *Toinen kirja: Soturit matkaavat länteen *Kolmas kirja: Kyyneleet vuotavat Luokka:Redwallin taru Luokka: Vuoden 1996 kirjat
Redwallin luostari

Redwallin luostari on Redwallin taru -kirjasarjassa esiintyvä hiiriluostari, johon kirjojen tapahtumat sijoittuvat. Redwallin luostarin perustivat Sammalkukkametsän hiiret, mäyrät, saukot, siilit, myyrät ja muut eläimet Soturi Martinin ja abbedissa Germainen johdolla. Redwall rakennettiin punaisesta hiekkakivestä, jota saatiin luostarin lähellä olleesta louhoksesta. Redwallissa asuu paljon pieniä eläimiä. Redwallin luostaria johtaa joko apotti tai abbedissa, aivan kuten oikeitakin luostareita. Monessa kirjassa tuhoeläimet, kuten rotat, minkit, ketut, hillerit ja näädät yrittävät vallata Redwallia, mutta eivät onnistu. Luostarin perustamiskirjan mukaan eläimien luostarissa tulee olla rauhaa rakastavia, vieraanvaraisia, eikä toisen eläimen henkeä saa riistää aiheettomasti. Ruoka tulee hankkia viljelemällä ja kalastamalla, ja eritoten mansikkamaat ovat suuressa suosiossa. Luostarin muurien sisäpuolella on hedelmätarha, mansikkamaa, kaivo sekä kalaisa lampi, joten luostari on ruuan suhteen omavarainen. Luokka:Redwallin taru
Kloriitti

Kloriitti tarkoittaa kahta asiaa: * kloriitti-ioni (ClO2-), jota esiintyy esimerkiksi valkaisuaineissa * kloriitti, mineraali (Mg,Fe)5Al(Si3Al)O10(OH)8
Mangaka

Mangaka () on japania ja tarkoittaa mangataiteilijaa. Kuten mangaa, länsimaissa lainasanaa käytetään kuitenkin pelkästään japanilaisista manga- artisteista. Itse mangakan lisäksi mangaa piirtämässä voi olla useita apulaisia, jotka huolehtivat muun muassa rastereista ja taustoista. Nimen -ka (家) pääte viittaa alan erityisosaajaan. Apulaisten palkkaaminen edellyttää mangakalta harkintaa, sillä hän ei saa tekijänoikeustuloja tai vastaavia lehdessä julkaistusta sarjakuvasta vaan hän on julkaisevan lehden kustantamon palkkaama. Mangaka saa lehden kustantajalta maksun sivumäärän mukaan sekä mahdollisesti kertamaksun anime- tai videopelisovituksesta. Sarjakuvastaan mangaka saa suoraan tuloja mahdollisesti koottavasta tankōbon-julkaisun myynnistä. Mangaka voi myös tehdä tietoisen ratkaisun pitäytymisestä poissa valtavirrasta. Alalla ovat yleisesti ongelmana alhaiset tulot, tiukka aikataulu ja suuri työmäärä. Käsikirjoituksen ja piirroksen voivat tehdä eri henkilöt kuten Tsugumi Ōban käsikirjoittamassa ja Takeshi Obatan piirtämässä Death Note -sarjassa. == Viihteessä == Manga-taiteilijan elämää on myös kuvattu mangassa ja animessa, kuten Mangaka-san to Ashisutanto-san to ja Bakuman. == Katso myös == * Luettelo mangan tekijöistä == Lähteet == Luokka:Animen ja mangan käsitteet Luokka:Japaninkieliset sanat ja sanonnat
Amerikantelkkä

Amerikantelkkä (Bucephala islandica), aikaisemmalta nimeltään islannintelkkä, on keskikokoinen sorsalintu, joka pesii suurimmiksi osin Pohjois-Amerikassa, paikoin myös Islannissa. Muualla Euroopassa se on erittäin harvinainen harhailija. Se on muuttolintu, joka muuttaa avoveden ääreen. == Ravinto == Amerikantelkkä syö vesihyönteisiä, äyriäisiä ja lampien uposkasveja. Se hakee ruokansa lähinnä veden alta. == Lisääntyminen == Amerikantelkkä tekee pesänsä onttoon puuhun tai maakoloon. == Katso myös == *Telkkä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Telkät
Tunturi Automat

Tunturi Automat on Tunturipyörä Oy:n valmistama automaattivaihteinen ja keskipakokytkimellä varustettu mopomalli, jota valmistettiin vuosina 1965–1984. Tunturi Automatia kutsutaan usein myös "Pappa-Tunturiksi", ja ne saavuttavat noin 50 kilometrin tuntinopeuden. Ensimmäiset Automatit olivat väriltään grafiitinharmaita. Näkyvänä erona käsivaihteisiin verrattuna oli kromatut bensiinitankin posket. Uudemmat Automatit ovat useimmiten väriltään vihreitä, sinisiä tai punaisia. Näitä mopoja voi nähdä Lahden Radio- ja tv- museossa. Automat
George Owu

George Owu (s. 17. kesäkuuta 1982) on ghanalainen jalkapallomaalivahti, joka on pelannut muun muassa Ghanan pääsarjan Ashanti Gold SC -joukkueessa. Owu pelasi Ateenan olympialaisissa 2004 Ghanan jalkapallomaajoukkueessa, joka jäi turnauksessa alkulohkonsa kolmanneksi ja putosi jatkosta. Owu kuului maajoukkueeseen myös Saksan MM-kisoissa 2006 mutta jäi varamaalivahdin rooliin. == Lähteet == Luokka:Ghanalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Akio Ōtsuka

Akio Ōtsuka (, s. 24. marraskuuta 1959 Tokio, Japani) on yksi arvostetuimmista japanilaisista ääninäyttelijöistä. Hänen isänsä on ääninäyttelijä Chikao Ōtsuka. Akio Ōtsuka on naimisissa ääninäyttelijä Yōko Soumin kanssa. Akio Ōtsuka tunnetaan kenties parhaiten Solid Snaken äänenä Metal Gear Solid -pelien japaninkielisissä versioissa. Muita tunnettuja tärkeitä rooleja on muun muassa Batou Ghost in the Shell -sarjoista ja -elokuvista, sekä Muumilaakson tarinoita tv-sarjassa ja Muumipeikko ja pyrstötähti elokuvassa Muumipapan äänenä, hän oli Muumipappa myös Muumit Rivieralla -elokuvassa. == Aiheesta muualla == * Voice Chasers Luokka:Japanilaiset ääninäyttelijät Luokka:Videopelien ääninäyttelijät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Moottoripyöräilyn Kiinan Grand Prix 2006

Kiinan Grand Prix ajettiin Shanghain radalla 14. toukokuuta 2006. Kilpailussa kilpailtiin kolmessa eri luokassa: 125cc:ssa, 250cc:ssa ja MotoGP-luokassa. 125-kuutioisten kilpailun voitti Mika Kallio, joka lähti samalla kilpailuun paalupaikalta ja ajoi nopeimman kierroksen. Saman teki Daniel Pedrosa MotoGP- luokassa. 250-kuutioisissa Hector Barbera ajoi paalupaikalta voittoon, mutta nopeimman kierroksen otti haltuunsa Andrea Dovizioso. ==Tulokset== ===MotoGP=== Sij. N:o Kuljettaja Tiimi Pyörä Lähtöruutu Vauhtiennätys (km/h) Aika Jäljessä voittajaa Pisteet 1\. 26 Daniel Pedrosa Repsol Honda Honda 1. 157,967 44.07,734 25 2\. 69 Nicky Hayden Repsol Honda Honda 5. 157,877 44.09,239 + 1,505 20 3\. 5 Colin Edwards Camel Yamaha Yamaha 3. 157,098 44.22,368 +14,634 16 4\. 21 John Hopkins Rizla Suzuki Suzuki 2. 156,826 44.26,999 +19,265 13 5\. 27 Casey Stoner LCR Honda Honda 7. 156,603 44.30,795 +23,061 11 6\. 6 Makoto Tamada Konica Minolta Honda Honda 11. 156,555 44.31,613 +23,879 10 7\. 33 Marco Melandri Fortuna Honda Honda 8. 156,542 44.31,835 +24,101 9 8\. 65 Loris Capirossi Ducati Marlboro Ducati 10. 156,520 44.32,201 +24,467 8 9\. 15 Sete Gibernau Duacti Marlboro Ducati 6. 156,293 44.36,092 +28,358 7 10\. 56 Shinya Nakano Kawasaki Racing Kawasaki 4. 155,975 44.41,549 +33,815 6 11\. 24 Toni Elías Fortuna Honda Honda 15. 155,887 44.43,050 +35,316 5 12\. 17 Randy de Puniet Kawasaki Racing Kawasaki 9. 154,924 44.59,738 +52,004 4 13\. 10 Kenny Roberts Jr Team Roberts KR211V 18. 154,678 45.04,027 +56,293 3 14\. 7 Carlo Checa Tech 3 Yamaha Yamaha 14. 154,263 45.11,309 +1.03,575 2 15\. 66 Alex Hoffmann Pramac dÁntin Ducati 16. 153,832 45.18,906 +1.11,172 1 16\. 77 James Ellison Tech 3 Yamaha Yamaha 17. 153,161 45.30,809 +1.23,075 17\. 30 Jose Luis Cardoso Pramac d´Antin Ducati 19. 152,487 45.42,884 +1.35,150 Kesk. 46 Valentino Rossi Camel Yamaha Yamaha 13. 148,809 36.11,885 +5 kierrosta Kesk. 71 Chris Vermeulen Rizla Suzuki Suzuki 12. 153,382 6.11,848 +19 kierrosta 2006
Emmanuel Pappoe

Emmanuel Pappoe (s. 3. maaliskuuta 1981) on ghanalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja. Pappoe pelasi seuratasolla muun muassa Israelin pääsarjassa Hapoel Kfar Saban joukkueessa. Pappoe pelasi Ghanan jalkapallomaajoukkueessa Ateenan olympialaisissa 2004, joissa Ghana jäi alkulohkonsa kolmanneksi ja putosi jatkosta. Hän kuului maajoukkueeseen myös Saksan MM-kisoissa 2006 ja pelasi ensimmäisessä alkulohko-ottelussa sekä neljännesvälierässä. == Lähteet == Luokka:Ghanalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elena Risteska

200px|right|thumb|Elena Risteska Elena Risteska (s. 27. huhtikuuta 1986 Skopje, Jugoslavia) on pohjoismakedonialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti maataan vuoden 2006 Euroviisuissa kappaleellaan "Ninanajna". Hän sijoittui kahdenneksitoista 56 pisteellä ja on toiseksi parhaiten Kaliopin jälkeen sijoittunut Pohjois-Makedonian edustaja. Risteskan ensimmäinen single oli "Ona drugoto", joka julkaistiin vuonna 2003 albumilla Den i Nok. Vuoden 2007 Euroviisuissa Risteska oli Pohjois-Makedonian pisteidenjulkistaja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Elenaristeska.com *Oficjalna strona Eleny Risteski *Eurovision 2006.Elena's Video * Elena Risteska Fansite Luokka:Pohjois-Makedonian euroviisuedustajat Luokka:Pohjoismakedonialaiset laulajat Luokka:Vuoden 2006 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
David Hayter

David Bryan Hayter (s. 6. helmikuuta 1969 Santa Monica, Kalifornia) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja elokuvakäsikirjoittaja. ==Ura== Hayterin vanhemmat olivat syntyperältään kanadalaisia. Hän aloitti näyttelemisen 1990-luvun alussa, mutta kiinnostui nopeasti ääninäyttelemisestä. Nykyisin hänet tunnetaan parhaiten Solid Snaken ja Big Bossin äänirooleista Metal Gear Solid -sarjan pelien englanninkielisissä versioissa. Hayter osallistui X-Men- sarjan ensimmäisten elokuvien X-Men (2000) ja X-Men 2 (2002) käsikirjoittamiseen. Ensin mainitusta hänet palkittiin Saturn-palkinnolla vuonna 2001. Hän on käsikirjoittanut myös muun muassa elokuvat Skorpionikuningas (2002) ja Watchmen (2008). Syksyllä 2009 Top of the Limit -sivusto sijoitti Hayterin kahdeksanneksi laatimassaan kymmenen parhaan videopelien ääninäyttelijän listassa.The Top 10 Voiceover Artists In Gaming Top of the Limit 26.9.2009 Viitattu 7.10.2009 == Roolit == Ääninäyttely videopeleissä Ääninäyttely videopeleissä Ääninäyttely videopeleissä Vuosi Nimi Rooli 1998 Metal Gear Solid Solid Snake 2001 Metal Gear Solid 2: Sons of Liberty Solid Snake 2002 Metal Gear Solid 2: Substance Solid Snake 2004 Metal Gear Solid: The Twin Snakes Solid Snake 2004 Metal Gear Solid 3: Snake Eater Naked Snake 2005 Metal Gear Solid 3: Subsistence Naked Snake 2008 Metal Gear Solid 4: Guns of the Patriots Old Snake 2010 Metal Gear Solid: Peace Walker Naked Snake / Big Boss ==Lähteet== * CrystAlacids: David Hayter * CrystAlacids: Sean Barker ===Viitteet=== Luokka:Yhdysvaltalaiset ääninäyttelijät Luokka:Videopelien ääninäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Amerikankanadalaiset Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Etsit muijaa seuraavaa

”Etsit muijaa seuraavaa” on Suomen ensimmäisen Popstars-kilpailun vuonna 2002 voittaneen Gimmel-yhtyeen debyyttisingle. Lokakuisen julkaisunsa jälkeen single myi vain muutamassa päivässä kultaa, ja platinarajakin meni rikki alle kahdessa viikossa. Single oli ensimmäisellä listaviikollaan Suomen singlelistalla ensimmäisenä. Sillä sijalla single pysyi yhtäjaksoisesti neljä viikkoa. Kappaleen ovat Gimmelille tehneet Ilkka Vainio (salanimellä Sipi Castrén) ja Risto Asikainen. Asikainen sävelsi ja sovitti kappaleen, ja sanoitus on molempien käsialaa. Singlellä oli myös karaokeversio kappaleesta, ja singlen sisäkannessa olivat myös kappaleen sanoitukset. Kappaleesta on tehty video, joka ei kuitenkaan sisältynyt singlelle. Kappaleesta on myös tehty lukuisia eri versiota. Muun muassa Smurffit tekivät kappaleesta parodiaversion ”Lähdit smurffii seuraamaan” albumilleen Tykkihitit Vol 11. Itse valtiaiden parodiaversio on puolestaan nimeltään ”Ne etsii muijaa seuraavaa” ja Ripsipiirakan on ”Etsin nuijaa seuraavaa”. == Kokoonpano == * Susanna Korvala – laulu * Ushma Karnani – laulu * Jenni Vartiainen – laulu Luokka:Vuoden 2002 kappaleet Luokka:Gimmelin kappaleet
Idännaakka

Idännaakka (Corvus dauuricus) on naakan aasialainen lähisukulainen. ==Koko ja ulkonäkö== Linnun pituus on 33–34 cm, siipien kärkiväli 67–74 cm ja paino 190–220 g. Idännaakka muistuttaa kooltaan ja muodoltaan naakkaa. Kaikissa puvuissa silmä on tumma (naakalla vaalea). Vanhan linnun niska, vatsa ja kaula ovat harmaanvalkeat. Elintavoiltaan se on naakkamainen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu on höyhenpuvultaan himmeämpi. Äänten sanotaan muistuttavan naakan ääniä, paitsi tavallinen kutsuääni muistuttaa enemmän variksen rääkäisyä kuin naakan 'kja' ääntä.Perrins, C. M. (toim.) 1994: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. VIII. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-854679-3 Idännaakka risteytyy joskus naakan kanssa. Risteymien määrittäminen luonnossa on lähes mahdotonta. Idännaakan biologia on huonosti tunnettu, eikä toistaiseksi ole havaittu suurtakaan eroa naakan ja idännaakan elintavoissa. ==Levinneisyys== Idännaakka pesii Kaukoidässä – Siperiassa, Mongoliassa ja Kiinassa. Lajin kanta on elinvoimainen. Se on muuttolintu, joka talvehtii Koreassa, Japanissa, Länsi- Kiinassa ja Turkmenistanissa. Euroopassa se on äärimmäisen harvinainen harhailija. Suomesta on vain yksi hyväksytty havainto ammutusta yksilöstä Uudestakaarlepyystä vuodelta 1883.Rariteettikomitea ==Elinympäristö== Lehtimetsiköt, viljelysseudut, vuorenrinteet, kaupungit. Viihtyy samoissa ympäristöissä kuin naakkakin, ei kuitenkaan sulkeutuneissa metsissä. ==Lisääntyminen== Kuten naakalla. Pesii mieluiten puunkolossa mutta joskus myös puun oksalla latvuksessa. ==Ravinto== Kts. naakka == Lähteet == Luokka:Varikset
Erna Siikavirta

Erna Inari Kaarina Siikavirta (s. 8. lokakuuta 1977) on suomalainen pianisti. Hän on vaikuttanut monissa yhtyeissä, joista tunnetuimpana Lordi. Siikavirta soitti koskettimia myös Children of Bodomin kiertueella vuonna 1997 ja Sinergyssä 1999. Siikavirta käytti Lordissa taiteilijanimeä Enary, joka on muunneltu versio hänen toisesta nimestään Inarista. Lordin jälkeen Siikavirta levytti Deathlike Silencen kanssa taiteilijanimellä Ms. Erna. Vuoteen 2010 asti hän soitti koskettimia Arthemesia-yhtyeessä. Työkseen Siikavirta opettaa pianon- sekä koskettimien soittoa kaikenikäisille oppilaille. Vuonna 2021 Siikavirta liittyi doom metal -yhtye Infirmumiin. == Enaryn esiintymisasu == Enaryn alkuperäiseksi esiintymisasuksi Lordissa luotiin vuonna 1997 ihmisen ja hirviön sekoitus, sillä hän koki ahtaan paikan kammoa koko naaman peittävässä naamiossa. Enaryn naamio oli samankaltainen Mr. Lordin kanssa siten, että Siikavirran oikeista kasvoista oli näkyvissä osa, ja hänen omat hiuksensa olivat kokonaan esillä. Myöhemmin vuonna 2002 Enaryn asuun kuuluneet nahkavaatteet korvattiin eräänlaisella haarniskalla, ja hänen hahmostaan tuli valkyria. Vuonna 2004 asuun tehtiin The Monsterican Dream -albumin myötä pieniä muutoksia. == Diskografia == * Lordi: Bend Over and Pray the Lord (1997) – koskettimet * Ancient Ceremony: Fallen Angel's Symphony (1998) * Lordi: Get Heavy (2002) – koskettimet * Lordi: The Monsterican Dream (2004) – koskettimet * Lordi: The Monster Show (2005) – koskettimet * Deathlike Silence: Vigor Mortis (2007) – koskettimet * Infirmum: The Great Unknown (2021) – koskettimet == Filmografia == * The Kin (2004) – Enary == Lähteet == * MonsterDiscoHell.com === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kosketinsoittajat Luokka:Lordin jäsenet Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nonstop (yhtye)

Nonstop on portugalilainen pop-yhtye. Se syntyi Popstars-ohjelmassa vuonna 2001. Yhtyeen ensimmäinen single oli "Ao Limite Eu Vou". Nonstop edusti Portugalia vuoden 2006 Euroviisuissa kappaleellaan Coisas de nada, mutta ei edennyt semifinaalia pidemmälle. == Kokoonpano == === Nykyiset jäsenet === * Rita Reis (s. 19. lokakuuta 1982) * Kátia Moreira (s. 22. marraskuuta 1980) * Andrea Soares (s. 1. tammikuuta 1982) * Liliana Almeida (s. 10. maaliskuuta 1983) === Entiset jäsenet === * Fátima Sousa == Diskografia == === Albumit === * Nonstop (2001) * Tudo Vai Mudar (2004) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Nonstop Luokka:Portugalilaiset popyhtyeet Luokka:Portugalin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2006 euroviisuedustajat
Nikkonpihta

Nikkonpihta eli nikonpihta (Abies homolepis) on Japanissa Honshūn ja Shikokun vuoristoissa kasvava havupuu. Se viihtyy 700–2200 metrin korkeudessa alueilla, joilla on kesäisin viileää ja kosteaa sekä talvisin paljon lunta. Nikkonpihdan runko on 30–40 metriä korkea ja halkaisijaltaan noin 1,5 metriä. Neulaset ovat 1,5–3,5 senttimetriä pitkiä ja 2–3 millimetriä paksuja. Nikkonpihdan sinipunaiset kävyt ovat puolestaan 6–12 senttimetriä pitkiä ja 3–4 senttimetriä leveitä. Noin puoli vuotta pölytyksen jälkeen kypsä käpy murenee ja vapauttaa siemenet sisältään. Nikkonpihtaa käytetään Japanissa rakennuspuuna. Pohjois-Amerikassa ja Pohjois-Euroopassa sitä pidetään koristekasvina. Suomessa sen talvenkestävyys on heikko == Lähteet == == Aiheesta muualla == * United States Department of Agriculture (USDA): Abies homolepis Luokka:Pihdat Luokka:Silmälläpidettävät kasvit
Aarnihokko

Aarnihokko (Crax rubra) on suurikokoinen keskiamerikkalainen kanalintu, joka on suosittu riistalintu. == Koko ja ulkonäkö == Aarnihokko voi kasvaa lähes metrin pituiseksi, ja se onkin sukunsa suurin lintu. Koiras painaa 4,3–4,8 kg, mutta naaras on pienempi painaen puoli kilogrammaa vähemmän. Aarnihokon vartalo on ruskeansävyinen. Yleissävyltään mustassa päässä ja pyrstössä on valkeita pilkkuja ja raitoja. Päälaella on ”irokeesikampausta” muistuttava pörheiden höyhenten muodostama harja.ARKive Vanhin vankeudessa elänyt aarnihokko kuoli 24-vuotiaana. Lajin kuvaili tieteelle ja nimesi Carl von Linné 1758. ITIS (myös taksonomian lähde) == Levinneisyys == Aarnihokkoja tavataan Meksikosta Ecuadoriin ulottuvalla alueella, missä se asuu etupäässä sademetsissä. Lajin kannaksi arvioidaan noin 50 000 yksilöä. Metsästyksen ja elinalueiden häviämisen takia lajin kanta on pienentynyt. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut aarnihokon vaarantuneeksi lajiksi pienentyneen kannan takia. == Lisääntyminen == Aarnihokon pesä on puussa vaihtelevalla korkeudella. Naaras munii kaksi suurta munaa, joita se hautoo runsaan kuukauden. Poikaset lähtevät pesästä pieninä ja oppivat lentämään kolmiviikkoisina. == Ravinto == Aarnihokko syö hedelmiä, hyönteisiä ja matoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tuomas Seimolan aarnihokkokuvia Luokka:Hokot Luokka:Uhanalaiset linnut
Amerikanjassana

Amerikanjassana (Jacana spinosa) on keskiamerikkalainen kahlaajalintu. Carl von Linné kuvaili sen holotyypin läntisestä Panamasta 1758. Siitä tunnetaan kolme alalajia.IBC == Ulkonäkö == Jassanoilla on suuret jalat joiden avulla ne voivat kävellä kelluvien kasvien päällä. Amerikanjassana kasvaa 24 cm:n mittaiseksi. Sukupuolet ovat samannäköiset, mutta naaras on koirasta hieman kookkaampi. == Levinneisyys == Amerikanjassanaa tavataan alueella joka ulottuu Meksikosta Panaman länsiosiin, Kuubaan Jamaikalle ja Hispaniolaan. == Lisääntyminen == Amerikanjassana tekee neljä ruskeaa mustapilkkuista munaa kuivista vesikasveista löyhästi aseteltuun kelluvaan pesään. Naaraan reviiri kattaa neljä koiraan reviiriä, joissa kullakin on oma pesänsä, missä ne hautovat ja huolehtivat poikasistaan. == Lähteet == * Harrison G. & Greensmith A., Koko maailman linnut, Helsinki media 1995, 416 s. == Aiheesta muualla == *ITIS: Jacana spinosa Luokka:Jassanat
Operaatio Crossroads

Operaatio Crossroads (suom. Operaatio Tienristeys) oli Yhdysvaltain asevoimien ydinaseiden koesarja kesällä 1946 Bikinin atollilla, joka on osa Marshallinsaaria. Sarja koostui kahdesta koeräjäytyksestä. Kumpikin pommi vastasi voimakkuudeltaan 22–23 kilotonnia TNT:tä: Able (itse pommi nimetty Gildaksi) räjäytettiin 158 metrin korkeudessa 1. heinäkuuta 1946, Baker (itse pommi nimetty Helen of Bikiniksi) räjäytettiin 27 metriä merenpinnan alapuolella 25. heinäkuuta 1946. Kolmas suunniteltu pommi, Charlie, jätettiin räjäyttämättä sen jälkeen, kun Bakerin jälkeen esiintyi enemmän ionisoivaa säteilyä kuin oli arvioitu. Crossroadsin testipommit olivat Yhdysvaltain neljäs ja viides ydinräjäytys (seuraten Trinity-koetta sekä Hiroshiman ja Nagasakin ydinpommeja). Operaatio Crossroads oli ensimmäinen Marshallinsaarilla pidetty ydinasekokeilu ja ensimmäinen, joka ilmoitettiin julkisuuteen etukäteen. Ilmassa räjäytetty Able tuhosi Bikinin atollin lähes kokonaan. Pommin teho oli sama kuin Trinityssä. Ennen lopullista pommiin sijoittamista fissiili Pu-239-materiaali oli surmannut kaksi Los Alamosin nuorta tutkijaa: tohtori Louis A. Slotinin ja Harry K. Daghlianin mutta eri tilanteissa. Daghlianin menehtymisestä säteilysairauteen on olemassa erittäin tarkka kuvaus. Tapaturmia tapahtuikin siis kaksi, jotka liittyivät tähän samaan fissiiliin pommiytimeen, josta käytettiin nimeä Rufus. Aines oli tullut tällöin tapaturmaisesti ylikriittiseksi eli fissoituvaksi. Pommin ydin saikin tästä lempinimen Demon Core (suom. Paholaisydin). Kolme Hiroshimaan ja Nagasakiin liitettyä lentäjää, Theodore J. Van Kirk, Charles Sweeney sekä Claude R. Eatherly, liittyivät Operaatio Crossroadsiin. Able-testin pommin pudottanut B-29 Superfortress oli entinen #90, lempinimeltä Big Stink (suom. Suuri löyhkä). Koneen nimeksi oli muutettu Dave’s Dream. Nimenmuutos tehtiin New Mexicossa lähellä Albuquerqueta lento-onnettomuudessa 7. maaliskuuta 1946 kuolleen pomminpudottajan, kapteeni David Semplen muiston mukaisesti. == Lähteet == * * * * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:1946 Luokka:Marshallinsaarten historia Luokka:Yhdysvaltain ydinkokeet‎
Pientä puhetta

Pientä puhetta on Suurlähettiläiden vuonna 1995 julkaistu albumi, josta tutuimmat kappaleet ovat 'Kuka pysäyttäisi kellot', 'Pientä puhetta' ja 'Uudestaan'. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pientä puhetta discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1995 albumit Luokka:Suurlähettiläiden albumit
Töyhtökäärmekurki

Töyhtökäärmekurki (Cariama cristata) on eteläamerikkalainen kurjen kaltainen lintu. Se ei ole kuitenkaan sukua kurjelle vaan haukoille, papukaijoille ja varpusille. Käärmekurjet ovat hirmulintujen lähimpiä eläviä sukulaisia. == Koko ja ulkonäkö == Töyhtökäärmekurki kasvaa noin 75 cm pitkäksi. Sen höyhenpeite on harmaanruskea, jalat vaaleanpunaiset ja nokka punainen. Se pakenee vihollisiaan juoksemalla. Juoksunopeudeksi on mitattu jopa 70 km/h. Käärmekurjilla on Velociraptorin tapaan pysty koukkumainen raatelukynsi. == Levinneisyys == Töyhtökäärmekurkea tavataan Brasilian keski- ja itäosissa, Boliviassa, Paraguayssa ja Uruguayssä sekä Argentiinan keskiosissa. == Elinympäristö == Töyhtökäärmekurki viihtyy avoimella ruohikolla ja harvassa metsässä. == Ravinto == Töyhtökäärmekurki syö kovakuoriaisia, liskoja, käärmeitä ja jyrsijöitä sekä viljaa. == Lähteet == *Birdlife (suomenkielisen nimen lähde) === Viitteet === Luokka:Käärmekurkilinnut
Omituisten otusten kerho

Omituisten otusten kerho on Suurlähettiläiden vuonna 1991 julkaistu esikoisalbumi. Levyltä julkaistu single ”Elokuun 11.” oli pitkään listojen kärjessä. Tunnetuimmat kappaleet ovat ”Elokuun 11.”, ”Pitääxunaina?” ja ”Kadulla”. Albumi myi kultaa vuonna 1992.http://www.ifpi.fi/tilastot/artistit/suurl%C3%A4hettil%C3%A4%C3%A4t Albumin nimi Omituisten otusten kerho otettiin Rölli-peikon samannimisestä lastenlaulusta. Albumin tuotantoon myönsivät tukea Esittävän säveltaiteen edistämiskeskus (ESEK) ja Luovan säveltaiteen edistämissäätiö (LUSES). == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Aiheesta muualla == * Omituisten otusten kerho discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 1991 esikoisalbumit Luokka:Suurlähettiläiden albumit
Taigauunilintu

Taigauunilintu (Abrornis inornatus) on Aasiassa pesivä pikkulintu, entiseltä nimeltään kirjosiipiuunilintu. Lajin kuvaili ja nimesi Edward Blyth vuonna 1842. ==Koko ja ulkonäkö== Taigauunilinnun pituus on noin 10 cm, paino 6–8 g, väritys harmaanvihertävä. Selkäpuoli on vihertävä, vatsa valkoinen. Silmäjuova on musta ja silmäkulmajuova voimakas, harmaanvihreällä päälaella voi olla hyvin himmeä päälaenjuovan aihe. Siivellä on kaksi vaaleaa voimakasta siipijuovaa – isoilla ja pienillä peitinhöyhenillä – joita ympäröivät tummemmat alueet korostavat juovien räikeyttä. Yläperä on samanvärinen kuin selkä. Tertiaalien reunat, jalat ja nokka ovat vaaleat. Taigauunilintu on helppo huomata kutsuäänestä, joka on kova, korkea, kuusitiaismainen ”tsy-i” tai ”tsiy-i”. ==Levinneisyys== Taigauunilintu on muuttolintu, joka pesii Aasian pohjoisosissa Uralin itäpuolella, ja talvehtii Aasian eteläosissa. Joskus se harhautuu muuttomatkoillaan Eurooppaan, jossa se on yksi runsaslukuisimmista siperialaisista harhailijoista. Suomessa tavataan vuosittain joitain kymmeniä taigauunilintuja, lähestulkoon kaikki havainnot syys–lokakuulta. Useimmiten linnut nähdään rannikon niemissä, kaupunkien puistoissa ja ulkosaariston saarilla. Määrät vaihtelevat vuosittain paristakymmenestä lähemmäs sataan yksilöön. ==Elinympäristö== Taigauunilinnun elinympäristöä ovat taigan lehtipuuvaltaiset metsät. Himalajalla sen mieluisin pesimäympäristö 2–3 kilometrin korkeudessa. ==Lisääntyminen== Taigauunilintu tekee pesänsä maahan, mättääseen, juurakkoon tms. Pesä on uunilintumainen, missä sisäänkäynti on pesän sivulla. Munia on 4–7, ja naaras hautoo niitä vajaat kaksi viikkoa. ==Ravinto== Taigauunilintu syö muiden uunilintujen tavoin hyönteisiä. Se saalistaa puiden lehvästössä. ==Katso myös== *Kashmirinuunilintu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hario, Martti 1983: "Humei-tyyppinen" kirjosiipiuunilintu Phylloscopus inornatus* Säpissä. – Lintumies 4.1983 s. 176-177. LYL. * *ITIS: Phylloscopus inornatus Luokka:Hippiäisuunilinnut
No niin

No niin on Suurlähettiläiden vuonna 1993 julkaistu kolmas albumi. Tunnetuimpia kappaleita albumilta ovat "Jos huominen tuo jotain uutta", "Sinä", ja "Kun tänään lähden". == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Aiheesta muualla == * No niin discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1993 albumit Luokka:Suurlähettiläiden albumit