EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Comte de Lautréamont

Comte de Lautréamont, oik. Isidore Lucien Ducasse (1846 Montevideo, Uruguay – 1870 Pariisi, Ranska)Lautreamont, Comte De, Kirjasampo, viitattu 10.6.2021 oli uruguaylaissyntyinen ranskalainen kirjailija. Lautréamont muutti Ranskaan 1860. Hän aloitti kirjailijana vuonna 1868, mutta muuten tiedot hänen elämästään ovat vähäiset. Kreivin arvo on peräisin Eugène Suen romaaninhenkilöltä. ==Maldororin laulut== Lautréamontin merkitys perustuu proosarunoelmaan Maldororin laulut, joka kertoo pahan palvonnasta. Teos ehdittiin painaa 1869, mutta belgialainen kustantaja ei päästänyt sitä myyntiin, koska pelkäsi saavansa syytteitä sisällön vuoksi. Maldororin laulut julkaistiin lopulta 1870, mutta jäi vähälle huomiolle. 1920-luvulla sen kuitenkin löysivät surrealistit, joiden tiennäyttäjä siitä tuli. Teos kertoo satanismin valtaan joutumisesta ja kapinasta Jumalaa vastaan, mutta merkittävintä siinä on karmeita ilmaisuja sisältävä kieli. ==Suomennetut teokset== * Maldororin laulut (Les chants de Maldoror), suom. Marko Pasanen, Helsinki: Like 2000 ISBN 951-578-600-2 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1846 syntyneet Luokka:Vuonna 1870 kuolleet
Otto Alfred von Fieandt

Otto Alfred von Fieandt (3. elokuuta 1853 Savonlinna – 26. heinäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen maanmittari ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Otto Alfred von Fieandt Viitattu 10.6.2021. Von Fieandtin vanhemmat olivat Otto Karl ja Alexandra Lovisa von Fieandt ja puoliso Elin Hilma Charlotta Hjelmman. Hovineuvos von Fieandt kävi Kuopion lyseon ja tuli maanmittausauskultantiksi 1879, Mikkelin lääniin varamaanmittariksi 1882, Kuopion lääniin vanhemmaksi komissionimaanmittariksi 1888 ja maanmittaushallitukseen insinööriksi 1891. Hän toimi ennen maanmittaushallituksen virkatehtäviään myös kaupungininsinöörinä ja vakaajana Savonlinnassa 1882–1891. Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen von Fieandt oli 1883–1891. Von Fieandt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanmittarit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Savonlinnan kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
Karl August Magnus Henrik Granfelt

Karl (Carl) August Magnus Henrik (Henric) Granfelt (22. heinäkuuta 1842 Hiitola – 22. huhtikuuta 1910) oli suomalainen insinööri ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Carl August Magnus Henric Granfelt Viitattu 10.6.2021. Granfeltin vanhemmat olivat kapteeni Carl Gustaf Granfelt ja Ulrika Wilhelmina Grönhagen ja puoliso Valesca Ida Sidonia Qvistorp-Wegner. Granfelt oli valtionrautateiden ratajohtaja. Hän tuli kouluopinnot suoritettuaan insinöörioppilaaksi 1859, mutta oli sitten postitoimen palveluksessa virkailijana 1863. Suoritettuaan insinööriopinnot Zürichissä 1872 Granfelt palasi tekniselle alalle. Hän toimi ratainsinöörinä Venäjällä ja tuli kotimaahan palattuaan Vaasaan rautateiden toimistoinsinööriksi 1879. Granfelt osallistui ratojen suunnitteluun ja vaikka hän tuli 1884 rautatiehallituksen ratajohtajan avustajaksi, hän hoiti silti ratasuunnittelutehtäviä. Valtionrautateiden ratajohtajaksi hänet nimitettiin 1898. Granfelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1842 syntyneet Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
Alfred Michael von Haartman

Alfred Michael von Haartman (20. joulukuuta 1839 Helsinki – 28. maaliskuuta 1907 Kioto, Japani) oli suomalainen metsänhoitaja, maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies. Von Haartmanin vanhemmat olivat lääkäri, ylijohtaja Carl Daniel von Haartman ja Maria Helena Rosina Franzén (1800–1840). Hänen äitinsä oli runoilija ja piispa Frans Mikael Franzénin tytär. Hänen puolisonsa oli Elma Kempe. Valtioneuvos Fridolf Rafael von Haartman oli hänen kaksoisveljensä. He olivat vanhempiensa nuorimmat lapset. Alfred Michael von Haartman tuli metsäkonduktööriksi 1861 ja oli metsähallituksen palveluksessa vuoteen 1874, jolloin hän siirtyi maanviljelijäksi. Hän omisti Tuorlan kartanon Piikkiössä ja muutettuaan Ruotsiin toimi sielläkin maanviljelijänä. Von Haartman oli myös liikemies, joka harjoitti muun muassa voin ja lihan vientiä ulkomaille. Hän kuoli matkalla Japanissa kevättalvella 1907. Von Haartman oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1872, 1877–1878, 1894, 1897, 1899 ja 1900.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid landtdagen i Helsingfors år 1872. Protokoll fördt hos Högl. Ridderskapet och Adeln å Landtdagen I Helsingfors år 1872. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1874, s. 431-433.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125. ==Lähteet== Luokka:Maanviljelysneuvokset‎ Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1907 kuolleet
Malminkartanon kirjasto

Malminkartanon kirjasto on Helsingin Malminkartanon osa-alueella toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Malminkartanon kirjasto on perustettu vuonna 1986. Kirjastosiiven on suunnitellut arkkitehtitoimisto Kari Järvinen ja Timo Airas osana Malminkartanon monitoimitalo Puustellia. Rakennus on valmistunut rakennuksen Puustellinaukion puoleisen sisäänkäynnin viereen kiinnitetyn seinälaatan mukaan vuonna 1984 (kirjasto toisen lähteen mukaan 1985). Suurin osa tästä monitoimitalosta on Malminkartanon ala-asteen koulun käytössä. Malminkartanon kirjasto - Puustellintie 6 (Puustellinaukio) - Helsinki - 1.jpg|Monitoimitalo Puustellin kirjastosiipi sijaitsee Puustellinaukion puolella. Malminkartanon kirjasto - Puustellintie 6 (Puustellinaukio) - Helsinki - 3.jpg|Kirjaston sisänäkymä kesäkuussa 2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Malminkartanon kirjaston sijainti (Helsingin karttapalvelussa) (hel.fi) Luokka:Malminkartano Luokka:Helsingin kaupunginkirjasto
Pohjois-Haagan kirjasto

Pohjois-Haagan kirjasto on Helsingin Lassilan osa-alueella toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Pohjois-Haagan kirjasto on perustettu ja sen tilat rakennettu vuonna 1981. Pohjois-Haagan kirjasto - Kaupintie 4, Helsinki - 2.jpg Pohjois-Haagan kirjasto - Kaupintie 4, Helsinki - 1.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pohjois-Haagan kirjaston sijainti (Helsingin karttapalvelussa) (hel.fi) * Haagalainen ilta (Haagalainen, 5/2006, s. 3) (haagalainen.com) Luokka:Haaga Luokka:Helsingin kaupunginkirjasto
Jättiluuhauki

Jättiluuhauki (Atractosteus tristoechus) on luuhaukiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kuubasta. ==Koko ja ulkonäkö== Jättiluuhauki kasvaa tavanomaisesti noin metrin mittaiseksi, mutta voi suurimmillaan saavuttaa kahden metrin pituuden. Ruumiinmuodoltaan laji on pitkänomainen ja virtaviivainen. Kalan kuono on pitkä ja leveähkö, mutta ei yhtä pitkä kuin muilla luuhauilla. Jättiluuhauen selkä- ja peräevät ovat lähellä pyrstöevää. Suomut ovat suuret ja muodoltaan vinoneliömäiset luusuomut. Väritykseltään laji on selästään tumman ruskea ja vatsastaan vaalea. ==Levinneisyys ja elintavat== Jättiluuhauki elää Kuuban länsiosissa ja mahdollisesti Isla de la Juventud -saarella. Lajin elinympäristöä ovat joet, suot ja murtovesilaguunit, joissa on runsaasti vesikasveja. Jättiluuhauki kykenee selviytymään vähähappisissa vesissä, koska se kykenee hengittämään happea ilmasta. Sen ravintoa ovat muut kalat ja myös vesilinnut. Kala kutee kasvillisuuden joukkoon, ja sen myrkylliset munat takertuvat kasveihin. Jättiluuhauki luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kantaa uhkaavat saaliskalojen ylikalastus, elinympäristön saastuminen ja vieraslajit kuten jättikonnamonni ja isobassi. ==Lähteet== Luokka:Luuhaukikalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Amyrtaios

Amyrtaios (, ) eli Amenirdisu oli saislainen prinssi, joka toimi lyhyt aikaisen Egyptin 28. dynastian hallitsijana vuosina 404–399 eaa. Amyrtaios oli käynyt sissisotaa Persiaa vastaan monen vuoden ajan. Persian kuninkaan Dareios II:n kuoltua hän onnistui julistamaan itsensä faaraoksi, Artakserkses II:n ollessa virallisesti vallassa. Amyrtaioksen valta ulottui etelässä Assuaniin asti. Hänen valtakaudesta tiedetään hyvin vähän. Hän ei kirjoittanut nimeään kartussiin. == Lähteet == Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet
Gonfalonieeri

Gonfalonieeri (, ’lipunkantaja’) oli keskiajan Italian kaupunkivaltioiden korkean virkamiehen arvonimi.Aikio & Vornanen 1993, s. 242. Firenzessä komppanioiden gonfalonieerit () toimivat 1250-luvulta lähtien kansanmiliisin komentajina. 1280-luvulla perustettiin uusi virka, oikeuden gonfalonieeri (gonfaloniere di giustizia), puolustamaan kansan etuja hallitsevaa luokkaa vastaan. Viran haltijasta tuli myöhemmin signorian eli Firenzen ylimmän kaupunginneuvoston merkittävin jäsen ja siviilihallinnon muodollinen johtaja. Muissa Italian kaupungeissa gonfalonieerien rooli oli samanlainen kuin Firenzessä. Gonfalonieerit johtivat eri kaupunginosien miliisiä, kun taas oikeuden gonfalonieeri oli yleensä kiltaneuvoston puheenjohtaja. Ranskan kuninkaiden yhtenä tittelinä oli St. Denisin gonfalonieeri. Paavit myönsivät 1200–1600-luvuilla kirkon gonfalonieerin () arvonimen hallitsijoille ja muille merkittäville henkilöille. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Arvonimet Luokka:Italian historia
Bryggholmen

Bryggholmen on Mälarenin saari Ruotsissa Enköpingin kunnassa, joka sijaitsee Uppsalan läänissä. == Maantietoa == Saari sijaitsee Mälarenin keskiosassa Arnöfjärdenissä ja sen pituus on 3,7 kilometriä ja leveys on 1,4 kilometriä. Sen pinta-ala on 297 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä. Saaren erottaa mantereesta 300–500 metriä leveä salmi, joka jää Enköpingin Vallbyn puolelle. Vesi virtaa Mälarenin länsipuolelta saaren ohitse Stabyfjärdeniin. Bryggholmenin eteläpuolella ovat Oknönin ja Arnön asutut saaret. Saaren eteläosassa on niemi, jonka kainaloon jää Hästskoviken. Se työntyy kapenevana lahtena saaren sisälle ja lahden jatkeena on kapea kosteikko. Aikaisempi kiinteä asutus sijaitsee saaren pohjoisrannassa Hornötä vastapäätä ja Ängsholmenin päässä on joitakin entisiä torppia. Saaren luoteispäässä on kaavoitettu suuri joukko vapaa-ajan asuntoja. Saarelle ei tule tietä tai lossia, vaan yhteydet mantereella hoidetaan omalla veneellä tai käytetään kesäkaudella yhteysalusta. Saarella asuu noin 10 asukasta ympäri vuoden. == Virkistystoimintaa == Saaren ainoaa maatilaa hoiti yhdistys Stiftelsen Bryggholmen, mutta sen toiminta päättyi 2014 maakauppaan, jossa tila siirtyi yksityiselle. Nykyinen omistaja hoitaa tilaa kuitenkin yhdistyksen aloittamassa hengessä, eli se ylläpitää hostellia, mökkimajoitusta ja vierassatamaa. Kesäkaudella se pitää kahvilaa ja huolehtii yhteysaluksesta. == Luontoarvoja == Ihmisen vaikutus maisemaan on ollut voimakasta viimeiset 1 000 vuotta, jolloin maata on viljelty, raivattu ja hakattu laitumeksi. Joutomaat on valloittanut lehtipuut, joita ovat vaahtera, tammi, lehmus ja vuorijalava. Kosteikoissa on korpimetsää ja mäillä mäntymetsää. Saaren keskiosaan on merkitty yhtenäinen alue maisema- ja luonnonsuojelualueeksi (Bryggholmens naturreservat, 172 hehtaaria), Natura 2000-ohjelmassa, perustettu 2005). == Historiaa == Saaren matalin kohta on Torpängen, jonka kaakkoispuolella kohoaa Ängsholmen. Se on saattanut olla oma saarensa, mutta maankohoaminen on tehnyt salmesta matalan ja se on lopulta maatunut kiinni Bryggsholmeniin. Samaa on tapahtumassa kaakkoispuolella Flatgarnin saarelle. Saarta on asutettu viikinkiajalta saakka. Saaren nimi mainitaan vuonna 1551 muodossa Bryttieholmen. Sana bryte on ollut käytössä kauan ennen keskiaikaa ja se tarkoitti muun muassa talonpoikaa, joka omisti maatilansa. Juhana III sai saaren läänityksenä ja vieraili saarella usein. Saarella toimi 1500-luvulla lasiruukki, jolla oli saksalainen lasimestari. Ruukki toimi 1630-luvulle asti. Vuonna 1939 osti Enköpingin kunta saaren tarkoituksenaan kehittää sitä vapaa- ajantoiminnalle soveltuva alue. Kunta kaavoitti saaren länsiniemelle 102 tonttia vapaa-ajan asunnoille. Osa asunnoista on ympärivuotisessa käytössä, mikä tuli mahdolliseksi, kun saarelle tuotiin vesiliittymät ja saari liitettiin kunnan viemäriverkostoon. Vuonna 2012 asui saarella 10 vakituista asukasta. == Katso myös == * Luettelo Mälarenin saarista == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Enköpingin kunta
Motherwell

Motherwell (, ) on Skotlannin Pohjois-Lanarkshiressä sijaitseva kaupunki. Sen asukasluku on 32 590 (2016). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Asutut paikat Skotlannissa
Katrin Nabholz

Katrin Nabholz (s. 3. huhtikuuta 1986 Basel) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä. Hän saavutti Sveitsin maajoukkueessa olympiapronssia Sotšissa 2014 ja MM-pronssia Yhdysvalloissa 2012. Sotšin olympiaturnauksessa hän toimi joukkueen varakapteenina. Nabholz edusti Sveitsiä myös Vancouverin olympialaisissa 2010. MM-kilpailuissa hän pelasi vuoden 2012 turnauksen lisäksi vuosina 2007 Kanadassa, 2008 Kiinassa, 2009 Suomessa, 2011 Sveitsissä sekä joukkueensa varakapteenina Kanadassa 2013. Nabholz pelasi Sveitsin naisten pääsarjassa 14 kautta edustaen pääasiassa ZSC Lionsia. Hän voitti sarjan mestaruuden viidesti vuosina 2011–2013 sekä 2016 ja 2017. == Lähteet == Luokka:Sveitsiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Sveitsiläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Asian ytimessä

Asian ytimessä on tammikuussa 2019 MTV3-kanavalla alkanut toimittaja Jaakko Loikkasen keskusteluohjelma, jossa hän haastattelee ajankohtaisia vieraita. Keväällä 2023 ohjelmaa juontaa Jan Andersson Loikkasen ollessa vanhempainvapaalla. == Lähteet == Luokka:2010-luvun suomalaiset keskusteluohjelmat Luokka:2020-luvun suomalaiset keskusteluohjelmat Luokka:MTV3:n televisio-ohjelmat
Viiden jälkeen

Viiden jälkeen on syksyllä 2019 MTV3-kanavalla alkanut ajankohtaisohjelma, jota juontavat muun muassa Ripsa Koskinen-Papunen, Lauri Kottonen ja Mikko Suursalmi. Puolitoistatuntinen suora lähetys esitetään joka arkipäivä kello 16.55–18.25, ja siinä käsitellään päivän puheenaiheet studiovieraiden kera. Lisäksi ohjelmassa lähetetään uutisia puolen tunnin välein. == Lähteet == Luokka:2010-luvun suomalaiset keskusteluohjelmat Luokka:2020-luvun suomalaiset keskusteluohjelmat Luokka:Makasiiniohjelmat Luokka:MTV3:n televisio-ohjelmat
Stefanie Wyss

Stefanie Wyss (s. 19. lokakuuta 1985 Bern) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelasi puolustajana. Hän edusti Sveitsin maajoukkuetta Vancouverin olympiaturnauksessa 2010 sekä kolmissa MM-kilpailuissa vuosina 2007 Kanadassa, 2008 Kiinassa ja 2011 Sveitsissä. Wyss pelasi Sveitsin naisten pääsarjassa kahdeksan kautta edustaen pääasiassa EV Bomo Thunia. Kaudella 2007–2008 hän pelasi Clarksonin yliopistossa NCAA-yliopistosarjassa. == Lähteet == Luokka:Sveitsiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dounen linna

Dounen linna on yksi suurimmista ja parhaiten säilyneistä 1300-luvun linnoista Skotlannissa. Paikalla on luultavasti ollut aiempi linna, nykyinen rakennettiin vuosina 1380–1400. Se on suunniteltu ja rakennettu yhdessä vaiheessa, toisin kuin useat Skotlannin linnoista, joita on aikojen kuluessa muunneltu. 1500-luvun lopulta alkaen linnaa alettiin käyttää vankilana ja varuskuntana. Siellä on suoritettu myös teloituksia. Vuoden 1745 jakobiittikapinan aikan linna oli Charles Edward Stuartin hallussa ja siellä pidettiin Falkirkin taistelussa vangiksi joutuneita hallituksen sotilaita. == Arkkitehtuuri == Kehämuuriin lisättiin 1500-luvulla kulmatornit etelä- ja itäsivuille. == Fiktiossa == Elokuva Monty Pythonin hullu maailma kuvattiin linnan alueella. Game of Thrones -sarjan Winterfelliin sijoittuvia kohtauksia kuvattiin linnassa. == Lähteet == Luokka:Skotlannin linnat Luokka:Stirling (hallintoalue)
Oulunkylän kirjasto

Oulunkylän kirjasto on Helsingin Oulunkylän kaupunginosan Patolan osa- alueella, Liikekeskus Ogelin länsipuolella sijaitseva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Oulunkylän kirjasto on perustettu vuonna 1946. Nykyisen, vuonna 1987 valmistuneen kirjastorakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Simo Järvinen & Co. Kirjasto on toiminut ennakkoäänestyspaikkana suomalaisissa yleisissä vaaleissa, esimerkiksi kuntavaaleissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oulunkylän kirjaston sijainti (Helsingin karttapalvelussa) (hel.fi) Luokka:Oulunkylä Luokka:Helsingin kaupunginkirjasto
Steven Berghuis

Steven Berghuis (s. 19. joulukuuta 1991 Apeldoorn) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on kotimaassaan edustanut Twenteä, lainasopimuksella VVV-Venloa, AZ Alkmaaria, kausina 2016–2021 Feyenoordia ja kaudesta 2021–2022 alkaen Ajaxia. Kaudella 2015–2016 hän edusti englantilaisseura Watfordia. Hän on pelannut kauden 2021–2022 loppuun mennessä Eredivisiessa pudotuspelit mukaan lukien 287 ottelua ja tehnyt niissä 104 maalia. Berghuis teki Eredivisiessä 18 maalia kausilla 2017–2018 ja 2020–2021 ja oli molempina kausina sarjan kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudella 2019–2020 hänen tekemänsä 15 maalia riittivät maalintekijätilaston jaettuun kärkipaikkaan. Englannin Valioliigassa hän pelasi yhdeksän ottelua. Hän voitti Alankomaiden-mestaruuden vuonna 2017 Feyenoordin ja vuonna 2022 Ajaxin joukkueessa sekä Alankomaiden cupin vuonna 2013 AZ Alkmaarin ja vuonna 2018 Feyenoordin joukkueessa. Berghuis on pelannut Mestarien liigassa 20 ottelua, joissa hän on tehnyt kuusi maalia, ja Eurooppa-liigassa 25 ottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia. Berghuis pelasi Alankomaiden alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Alankomaiden A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran toukokuussa 2016 ystävyysottelussa Irlantia vastaan. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän tuli vaihdosta kentälle kahdessa ottelussa. MM-kilpailuissa 2022 Berghuis pelasi avauskokoonpanossa joukkueensa ensimmäisessä ottelussa ja tuli vaihdosta kentälle kolmessa ottelussa. Puolivälieräottelun Argentiinaa vastaan päättäneessä rangaistuspotkukilpailussa hän oli joukkueensa toinen laukoja, ja Argentiinan maalivahti Emiliano Martínez torjui hänen laukauksensa. Argentiina voitti rangaistuspotkukilpailun ja pudotti Alankomaat jatkosta. Berghuis on jouluun 2022 mennessä pelannut 43 maaottelua, joissa hän on ollut 23 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt kaksi maaottelumaalia: maaliskuussa 2021 MM- karsintaottelussa Latviaa vastaan ja kolme päivää myöhemmin MM- karsintaottelussa Gibraltaria vastaan. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Owen Wijndal

Owen Wijndal (s. 28. marraskuuta 1999 Zaandam) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 176-senttimetrinen. Hän edustaa Eredivisiessä pelaavaa Ajaxia. Wijndal nousi AZ Alkmaarin junioreista edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran helmikuussa 2017. Hän pelasi kauden 2021–2022 loppuun mennessä Eredivisiessä 105 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän pelasi Eurooppa-liigassa 14 ottelua ja teki yhden maalin joulukuussa 2020 HNK Rijekaa vastaan. Konferenssiliigassa hän pelasi kahdeksan ottelua. Wijndal siirtyi kesällä 2022 Ajaxiin. Hän pelasi kaudella 2022–2023 Eredivisiessä 20 ottelua, Mestarien liigassa kaksi ottelua ja Eurooppa-liigassa yhden ottelun. Alankomaiden cupissa Wijndal pelasi neljä ottelua Ajaxin yltäessä loppuotteluun, jonka se hävisi PSV Eindhovenille. Wijndal aloitti seuraavan kauden Ajaxissa ja ehti pelata kaksi Eredivisie- ottelua ja kaksi Eurooppa-liigan karsintaottelua mutta siirtyi syyskuussa loppukauden kestäneelle lainalle belgialaisseura Royal Antwerpiin. Hän pelasi Jupiler Pro Leaguessa 29 ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän pelasi viisi ottelua Belgian cupissa, jossa Antwerp ylsi loppuotteluun mutta hävisi sen Union SG:lle. Mestarien liigassa Wijndal pelasi kuusi ottelua. Wijndal on pelannut Alankomaiden eri nuorisomaajoukkueissa yhteensä 48 ottelua. Hän pelasi Alankomaiden A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2020 ystävyysottelussa Meksikoa vastaan. Hän on elokuun 2024 loppuun mennessä pelannut 11 maaottelua. Hän on viimeksi pelannut maajoukkueessa kesällä 2021 käydyissä EM-kilpailuissa, joissa hän pääsi vaihdosta kentälle Alankomaiden kahdessa ensimmäisessä alkulohko-ottelussa. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ryan Gravenberch

Ryan Gravenberch (s. 16. toukokuuta 2002 Amsterdam) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Liverpoolia. Hän on pituudeltaan 190-senttimetrinen. Hän siirtyi AVV Zeeburgiasta AFC Ajaxin junioreihin vuonna 2010 ja pääsi Ajaxin edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran kaudella 2018–2019, jolloin hän pelasi muutaman minuutin liigaottelussa PSV Eindhovenia vastaan ja teki Alankomaiden cupin ottelussa alemman sarjatason Te Werveä vastaan maalin. Kaudella 2019–2020 hän pelasi Eredivisiessa yhdeksän ottelua, joissa hän teki kaksi maalia, ja Eurooppa-liigassa yhden ottelun. Kaudella 2020–2021 hän pelasi Eredivisiessa 32 ottelua, joista 31 ottelua avauskokoonpanossa, ja teki niissä kolme maalia. Mestarien liigassa hän pelasi kuusi ottelua ja teki maalin kotiottelussa FC Midtjyllandia vastaan. Ajaxin kansainvälinen kausi jatkui Eurooppa-liigassa, jossa Gravenberch pelasi viisi ottelua. Kaudet 2018–2019 ja 2020–2021 päättyivät kotimaan kentillä Ajaxin tuplamestaruuteen, ja jälkimmäisellä kerralla Gravenberch teki cupin loppuottelussa Vitesseä vastaan 2–1-voitossa joukkueensa ensimmäisen maalin. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Ajaxissa 30 Eredivisien ottelua ja teki kaksi maalia Ajaxin voittaessa jälleen mestaruuden. Mestarien liigassa hän pelasi kahdeksan ottelua. Kesällä 2022 Gravenberch siirtyi saksalaiseen Bayern Müncheniin. Kaudella 2022–2023 hän pelasi Bundesliigassa 24 ottelussa, mutta oli vain kolme kertaa avauskokoonpanossa. Mestarien liigassa hän pelasi kuusi ottelua. Hän voitti tulokaskaudellaan Saksan-mestaruuden ja DFL-Supercupin. Gravenberch ehti aloittaa kauden 2023–2024 Bayern Münchenissä mutta siirtyi syyskuussa 2023 englantilaisseura Liverpooliin. Hän pelasi kaudella 2023–2024 Liverpoolissa 26 valioliigaottelua, joissa hän oli 12 kertaa avauskokoonpanossa, ja teki maalin huhtikuussa Fulhamia vastaan. Eurooppa-liigassa hän pelasi viisi ottelua ja teki kaksi maalia, lokakuussa belgialaista Union Saint-Gilloisea ja ranskalaista Toulousea vastaan. Liverpoolin voittamassa liigacupissa hän pelasi viisi ottelua tekemättä maaleja. FA Cupissa hän pelasi kaksi ottelua ja teki yhden maalin. Gravenberch on pelannut useissa Alankomaiden nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Alankomaiden A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2021 kolmessa MM-karsintaottelussa. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki viidennessä maaottelussaan kesäkuussa 2021 ystävyysottelussa Georgiaa vastaan. Kesän 2021 EM-kilpailujen alkulohkossa hän pääsi vaihdosta kentälle toisessa ottelussa Itävaltaa vastaan ja pelasi kokonaan kolmannen ottelun Pohjois-Makedoniaa vastaan. Hän kuului Alankomaiden joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024 mutta ei päässyt turnauksessa kentälle. Hän on lokakuun 2024 puoliväliin mennessä pelannut 16 A-maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Myös Gravenberchin vanhempi veli Danzell Gravenberch on ammattilaisjalkapalloilija, hän edustaa veljesten vanhempien toisen kotimaan Surinamen jalkapallomaajoukkuetta. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Stephen Leacock

Stephen Leacock (1869 Swanmore, Hampshire, Britannia – 1944 Toronto, Kanada) oli brittiläissyntyinen kanadalainen kirjailija. Leacock muutti perheensä kanssa kuusivuotiaana Kanadaan. Hän oli Montrealissa McGillin yliopistossa kansantaloustieteen professori 1903–1936. Tutkimuksen alalla hänen merkittävin työnsä on Elements of Political Science (1906). Hänen maineensa perustuu kuitenkin ensisijaisesti humoristisiin teoksiin. Hän aloitti kirjoittajana montrealilaisessa Star-lehdessä lyhyillä sketseillä, jotka myöhemmin 1912 ilmestyivät kirjana Sunshine Sketches of a Little Town. Hänen omaelämäkertansa The Boy I Left Behind Me (1946) jäi kesken. Leacockin nimeä kantaa The Stephen Leacock Medal for Humour, jota jakaa The Leacock Associates kirjallisesta huumorista.The Stephen Leacock Medal for Humour, Leacock.ca, viitattu 10.6.2021 ==Suomennetut teokset== * Pukinsorkka (Nonsense Novels), suom. Uuno Kailas, Jyväskylä: Gummerus 1923 * Naurua naamion takaa : uusia romaaniparodioja, suom. Leo Anttila, Jyväskylä: Gummerus 1926 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kanadalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Joan Moreno

Joan Antoni Moreno (s. 4. huhtikuuta 2000) on espanjalainen ratameloja. Hän saavutti Poznańin EM-kilpailuissa 2021 Euroopan-mestaruuden 200 metrin kanadalaisyksikössä ajalla 40.770. == Lähteet == Luokka:Espanjalaiset melojat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ratakatu

pienoiskuva|Helsingin normaalilyseo osoitteessa Ratakatu 6a (alun perin 2). Rakennus valmistui vuonna 1878 arkkitehti F. A. Sjöströmin suunnittelemana. Ratakatu (ruots. Bangatan) on katu Helsingin kantakaupungissa. Katu alkaa Korkeavuorenkadulta ja kulkee Fredrikinkadulle, jonka toisella puolella sijaitsee Fredrikintori. Kadun alkupää Korkeavuorenkadun ja Yrjönkadun välillä kuuluu Kaartinkaupungin kaupunginosaan ja loppuosa Punavuoreen. Yrjönkadun ja Laivurinrinteen välisellä osuudella katu on Punavuoren ja Ullanlinnan kaupunginosien raja. Katu on saanut nimensä tehtailija Erik Röön 1800-luvun puolivälissä Ruoholahteen siirretyn köydenpunontaradan mukaan. Kadun alkuperäinen ruotsinkielinen kirjoitusasu vuodesta 1842 lähtien oli Ban Gatan, vuoden 1866 karttaliitteen mukainen suomenkielinen nimi oli Paanakatu. Jo vuonna 1881 käytössä ollut Ratakatu lisättiin karttaan 1890-luvulla. Nykyiset kirjoitusasut Ratakatu–Bangatan vahvistettiin virallisesti vuonna 1909. == Poikkikadut koillisesta luoteeseen == * Korkeavuorenkatu * Yrjönkatu * Annankatu * Laivurinrinne (etelään) * Fredrikinkatu == Lähteet == Luokka:Helsingin kadut Luokka:Kaartinkaupunki Luokka:Punavuori Luokka:Ullanlinna
Sabrina ja Saarten tyttäret

Sabrina ja Saarten tyttäret on vuonna 2015 perustettu laulukollektiivi. Yhtye koostuu noin 20:sta musiikin ammattilaisesta ja kokeneesta harrastajasta. Kollektiivin esityksissä yhdistyvät laulu, kehollinen ilmaisu, tanssi ja teatteri. Kollektiivin musiikki pohjautuu yhtyeen perustajan, musiikin maisteri Sabrina Ljungbergin (s. 1989) Kantelettaren runoihin luomiin sävellyksiin. Myös laulajat osallistuvat musiikin sävellys- ja sovitusprosessiin. Vuonna 2018 yhtyeeltä ilmestyi EP Lemmennosto ja 2019 Saaren neito. Keväällä 2020 julkaistiin Armottoman osa -single, joka on osa lokakuussa 2021 ensi-iltansa saavaa Ainon tarinaa. Vuonna 2019 Sabrina ja Saarten tyttäret sijoittui Aarhus Vocal Festivalin kuorokilpailussa toiseksi ja sai erikoispalkinnon innovatiivisimmasta esityksestä. == Diskografia == * Saaren neito, EP (2019) * Lemmennosto, EP (2018) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sabrina ja Saarten tytärten kotisivu * Sabrina ja Saarten tyttäret Facebookissa Luokka:Suomalaiset lauluyhtyeet
Suomimakkara

Suomimakkara on perinteinen suomalainen lenkkimakkara, jonka suosio oli suurimmillaan 1950-luvulta 1970-luvulle. Sitä valmistavat yhä ainakin Hakalan Lihavalmisteet Oy Forssassa (ollut tuotannossa 1920-luvulta alkaen), Kivikylän Kotipalvaamo Raumalla, Teivon Liha Nokialla ja Lihajaloste Korpela Huittisissa. Uudempiin lenkkimakkaroihin kuten HK:n Siniseen verrattuna suomimakkara on tummempaa ja vahvemman makuistaResepti vaihtui radikaalisti, suosio säilyi – tässäkö HK:n Sinisen menestyksen salaisuus? MTV Lifestyle 11.10.2017. Viitattu 10.6.2021.. Siihen on perinteisesti käytetty hevosenlihaa, ja niin tekevät yhä ainakin Kivikylä ja Teivon LihaVanhan ajan suomimakkara makutestissä video 2:20 min, YouTube. Pakkauksen lähikuva videon alussa. Viitattu 10.6.2021.. Makkara kypsennetään savustamalla. Edullinen hinta perustui halvempien ruhonosien käyttöön. Mausteisiin kuuluvat muun muassa korianteri ja inkivääri.Hurraa Hakalan Hamppari, Makkaraklubi 2016. Viitattu 10.6.2021.Rask, Regina: Ruokaklassikko: Suomimakkara, senioriohjelma Priima 19.03.2009, Yle Vintti. Viitattu 10.6.2021.Hevosta, buon appetito! Suomen Kuvalehti 8/2013, s. 12. Viitattu 10.6.2021. Suomimakkaraa voi syödä kylmänä tai käyttää ruoanlaitossa. SOK:hon kuulunut Karjakunta mainosti sitä vuonna 1949 näin: ”Tuskinpa voi ajatella sopivampaa retkievästä kuin suomimakkara on. Sitä voi syödä jo sellaisenaan, ja käristämällä siitä saa tuokiossa lämpimän aterian. Kotona se on myös mainio ruoan aines: kastikkeet, paistokset, laatikot ja monet muut ruoat syntyvät siitä nopeasti ja vaivatta.” Suosionsa aikoina suomimakkara oli myös yleisimpiä grillikioskituotteita nakkimakkaroiden ohella. Suomimakkaraa on kutsuttu myös lempinimillä "hampuusin makkara", ”hampparinkäyrä”, ”hampparinväärä”, ”hamppari”, ”jätkän makkara” ja ”halpamakkara”, joka oli kuitenkin oma lenkkimakkaralaatunsa. Vuoden 1968 hintasääntelytiedoissa halpamakkaran ylin sallittu myyntihinta oli 2,90 markkaa, suomimakkaran 4 mk, erikoissuomimakkaran 4,60 ja saunalenkin 6,05 markkaa kilolta. ==Lähteet== Luokka:Makkarat Luokka:Suomalainen keittiö
Eva Arndt-Riise

Eva Johanne Riise (o.s. Arndt, 27. marraskuuta 1919 Aarhus – 18. kesäkuuta 1993 Gjesing) oli tanskalainen uimari, olympiamitalisti ja Euroopan mestari. Riise saavutti 4×100 metrin vapaauintiviestissä olympiahopeaa Lontoossa 1948. Hän kilpaili jo Berliinin kesäolympialaisissa 1936. 4×100 metrin vapaauintiviestissä Riise, tuolloin vielä Arndt, voitti myös Euroopan mestaruuden Lontoossa 1938. Lontoon EM-kilpailujen viestivoiton aika oli maailmanennätys, joka kesti vuoteen 1952 saakka.Olympedia == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Tanskalaiset uimarit Luokka:Tanskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Miklós Barcza

Miklós Barcza (7. tammikuuta 1908 Budapest – 11. heinäkuuta 1948 Budapest) oli unkarilainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi Unkarin pääsarjassa 17 kautta edustaen BKE Budapestia ja BBTE Budapestia. Hän pelasi Unkarin maajoukkueessa Sankt Moritzin olympiaturnauksessa 1928 ja Garmisch- Partenkirchenin olympiaturnauksessa 1936. MM-kilpailuissa hän edusti Unkaria vuosina 1930 Ranskassa, Itävallassa ja Saksassa, 1934 Italiassa, 1935 Sveitsissä, 1937 Isossa-Britanniassa, 1938 Tšekkoslovakiassa ja 1939 Sveitsissä. == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Monoterpeenit

Monoterpeenit ovat terpeenejä, jotka koostuvat kahdesta isopreeni-yksiköstä. Niiden molekyylikaava on siis C10H16. Monoterpeenit voivat olla suoraketjuisia, tai niissä voi olla yksi tai kaksi rengasrakennetta. Monoterpeenijohdannaiset, joissa on muutakin kuin pelkkää hiiltä ja vetyä, ovat monoterpenoideja. Monoterpeeneillä ja monoterpenoideilla on käyttöä mm. lääketeollisuudessa, kosmetiikassa, ja elintarviketeollisuudessa. ==Esimerkkejä== Myrcen.png|Myrseeni on suoraketjuinen monoterpeeni Menthol_skeletal.svg|Mentoli on yksirenkainen monoterpeeni Limonene-2D-skeletal.svg|Limoneeni on yksirenkainen monoterpeeni Carvone.svg|Karvoni on monoterpenoidi Beta-thujaplicin.png|Hinokitioli on monoterpenoidi ja tropolonin johdannainen Linalool_skeletal.svg|Linaloli on suoraketjuinen monoterpenoidi Alpha-pinen.svg|α-pineeni on kaksirenkainen monoterpeeni Kaksirenkaisia monoterpeenejä ovat mm. kareeni, sabineeni, kamfeeni ja tujeeni. Kamferi, borneoli, eukalyptoli ja askaridoli ovat kaksirenkaisia monoterpenoideja, joissa on (tässä järjestyksessä) ketoni-, alkoholi-, eetteri- ja peroksidisiltaryhmä. ==Esiintyminen== Monoterpeenejä esiintyy monissa kasveissa, mm. havupuissa, vihanneksissä, hedelmissä ja yrteissä. Useimmat eteeriset öljyt sisältävät runsaasti monoterpeenejä. Metsistä vapautuvat monoterpeenit muodostavat aerosoleja, jotka saattavat toimia pilvien tiivistymiskeskuksina, ja lisätä pilvien heijastavuutta, näin viilentäen ilmastoa. Useilla monoterpeeneillä ja -terpenoideilla on voimakas, luonteenomainen tuoksu ja maku. Esim. sabineeni on tärkeä osa mustapippurin makua, 3-kareeni antaa kannabikselle luonteenomaista makua ja tuoksua, sitraali on tärkeä osa sitrushedelmien tuoksua, ja tujeeni ja karvakroli antavat kesäkyntelille ja oreganolle niiden mausteisen maun. Monilla monoterpeeneillä on allelopaattisia ominaisuuksia. ==Käyttö== Useat monoterpeenit ovat herkästi haihtuvia, ja osa niistä on tärkeitä kasvien haju- ja makuaineita. Mm. kamferia, sitraalia, sitronellolia, geraniolia, eukalyptolia, okimeenia, myrseeniä, limoneenia, linalolia, mentolia, kamfeenia, tymolia ja pineenejä käytetään parfyymeissa ja kosmetiikkatuotteissa, elintarviketeollisuudessa, hammastahnoissa ja suuvesissä, ym. ==Lähteet== Luokka:Terpeenit
Maunula-talo

Maunula-talo on vuonna 2016 käyttöön otettu monitoimitalo Helsingin Maunulassa, jossa sijaitsee nuorisotila, kirjasto, työväenopisto, ruokakauppa sekä kulttuuripalvelut. == Historia == Joulukuussa 2016 avatun monitoimitalon suunnitteli Arkkitehtitoimisto K2S pääsuunnittelijanaan arkkitehti Mikko Summanen. Helsingin kaupunki pilotoi Maunulassa alueellista osallistamista. Rakennusta suunniteltiin lukuisia kertoja yhdessä sitä ympäröivien vuokratalojen asukkaiden kanssa, esimerkiksi piirtämällä ja Legoilla rakentamalla. Jo ennen suunnittelun alkamista asukkailta oli kyselty toiveita kirjaston, nuorisotalon ja työväenopiston tiloihin. Paikalle toivottiin kaupunginosan omaa kahvilaa, puistoa ja nuorisotaloon tyttöjen huonetta, joka mahdollistaisi paikallisten muslimiperheiden tyttöjen vierailut. Keväällä 2017 rakennuksen yhteyteen toteutettiin puutarha. == Toiminnat == Monitoimitalo tarjoaa tilat usealle Helsingin kaupungin palvelulle. Kolmikerroksisesta rakennuksesta löytyvät kirjaston ohella nuorisotalo, työväenopisto, kulttuuripalvelut (esimerkiksi Metsäpurosali ja kokoontumistiloja) ja nuorisoa työllistävä Månsas Deli -kahvila. Rakennuksen pysäköintitilat ja hissit ovat osin yhteisiä siihen liittyvän liikerakennuksen (Metsäpurontie 2, muun muassa S-market) kanssa. === Kulttuuripalvelut === Maunula-talon kulttuuriohjelma toteutetaan yhteistyössä kaupunkilaisten kanssa. Ohjelmaan kuuluu esimerkiksi keikkoja, konsertteja, teatteriesityksiä, näyttelyitä, keskustelutilaisuuksia, tanssi- ja lastentapahtumia. === Maunulan kirjasto === Maunulan kirjasto on Maunula-talossa sijaitseva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet- kirjastoverkkoa. Maunulan kirjasto on perustettu vuonna 1957. Vuonna 1994 Maunulan kirjasto muutti Maunulan ala-asteen koulun siipirakennuksesta Maunulan entisen nuorisotalon tiloihin. Osoitteeseen Suursuonlaita 6 muutti myös työväenopisto. Nuorisotilat taas sijaitsivat osoitteessa Maunulantie 19. Kirjastoon muutti myös Suursuon sairaalan kirjastopalvelupiste. Uudet tilat olivat yli kaksi kertaa suuremmat kun kirjaston vanhat tilat. Kirjasto on toiminut Maunula-talossa sen käyttöönotosta lähtien. Maunula Library - Metsäpurontie 4, Helsinki - 2.jpg|Sisänäkymä kirjastosta. Maunula Library - Metsäpurontie 4, Helsinki - 1.jpg|Sisällä kirjahyllyt rajaavat luku- ja työtiloja. === Muut palvelut === Nuorisotalossa on ohjelmaa 9–18-vuotiaille nuorille. Työväenopistossa opetetaan musiikkia, käsitöitä, mediaa, tietotekniikkaa, kieliä, liikuntaa, kirjallisuutta ja teatteria. Talossa toimii myös Månsas Deli -lounaskahvila. Kahvilan toiminnasta vastaavat Helsingin nuorisoasiainkeskus ja Stadin ammattiopisto. Niiden yhteisessä työllistämisprojektissa työttömät nuoret keräävät opintopisteitä puolen vuoden työkokeilun ajan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Maunulan kirjaston sijainti (Helsingin karttapalvelussa) (hel.fi) Luokka:Maunula Luokka:Helsingin kaupunginkirjasto
Moritz Müller

Moritz Müller (s. 19. marraskuuta 1986 Frankfurt am Main, Saksa) on saksalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa tällä hetkellä DEL-liigan Kölner Haien joukkueessa, jossa hän toimii joukkueen kapteenina.https://www.eliteprospects.com/player/22397/moritz-muller Müller sai olympiahopeaa Pyeongchangin olympialaisissa 2018. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Wavel Ramkalawan

Wavel Ramkalawan (s. 15. maaliskuuta 1959) on seychelliläinen poliitikko, josta tuli Seychellien presidentti lokakuussa 2020. Hänen edeltäjänsä oli Danny Faure. Ramkalawan on viraltaan entinen anglikaaninen pappi. Hän oli ensimmäinen Seychellien oppositioehdokas, joka on valittu maan presidentiksi sitten vuoden 1977. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Seychellien presidentit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Väinö Mäkelä (frisbeegolfaaja)

Väinö Mäkelä (s. 20. syyskuuta 1998 Laukaa) on suomalainen frisbeegolfaaja. Mäkelä voitti frisbeegolfin suomenmestaruuden vuonna 2021. Mäkelä on sijoittunut frisbeegolfin Suomen-mestaruuskilpailuissa toiseksi vuonna 2017, kolmanneksi vuosina 2018 ja 2020 sekä voittanut EM-pronssia vuonna 2018. Suomalaisen Prodigy Disc Pro Tourin kokonaiskiertueen Mäkelä voitti vuosina 2018–2021. Ultiworld Disc Golf -verkkojulkaisu listasi hänet vuonna 2021 edellisvuoden 17. parhaaksi pelaajaksi maailmassa.Kesken 2024 kauden Väinö Mäkelä siirtyi Prodigy Disc:iltä Innova Champion Disc:iin Mäkelä julkaisee frisbeegolfia käsitteleviä videoita YouTubessa. Hänet valittiin vuoden 2020 Creator Awards Finland -gaalassa vuoden tulokkaaksi. == Yksityiselämä == Mäkelä seurustelee yleisurheilija Taika Koilahden kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Väinö Mäkelä PDGA:n sivuilla * Väinö Mäkelän YouTube- kanava Luokka:Suomalaiset frisbeegolfaajat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hollantilainen viittomakieli

Hollantilainen viittomakieli () on pääsääntöisesti Alankomaissa käytetty kuurojen viittomakieli. Sen läheisimpiä sukulaiskieliä ovat Belgiassa käytetyt viittomakielet: flaamilainen viittomakieli ja belgianranskalainen viittomakieli. Sillä arvioidaan olevan 200 000 käyttäjää. Alankomaiden lisäksi hollantilaista viittomakieltä käytetään myös Alankomaihin kuuluvilla Curaçaolla ja Aruballa sekä Surinamissa. Vuonna 2020 Alankomaiden hallitus tunnusti viittomakielen viralliseksi kieleksi. == Lähteet == Luokka:Alankomaiden kielet Luokka:Viittomakielet
Šimon Hrubec

Šimon Hrubec (s. 30. kesäkuuta 1991) on tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti.https://www.eliteprospects.com/player/44433/simon-hrubec == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aleksandr Samonov

Aleksandr Aleksandrovitš Samonov (ven. Александр Александрович Самонов, s. 23. elokuuta 1995) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa KHL-joukkue Severstal Tšerepovetsia.https://www.eliteprospects.com/player/216597/alexander-samonov == Lähteet == Luokka:Venäläiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Venäläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gunnar Bärlund (veistos)

Gunnar Bärlund on Helsingin Vallilassa sijaitseva, kuvanveistäjä Niilo Rikulan toteuttama patsas ammattinyrkkeilijä Gunnar "GeeBee" Bärlundista. Se on pystytetty vuonna 1991. Teos sijaitsee Paavalinpuistossa Paavalinkirkon vieressä. Sijantipaikka on Bärlundin kotikadun Sammatintien varressa, jonka talonumerossa 8, asunnossa H 53 hän asui vuosina 1928–1936 ja 1941–1942. Talon seinässä on tästä muistolaatta, joka paljastettiin elokuussa 2021. Pieneen puistoon pystytetty luonnollista kokoa suurempi realistinen veistos on pronssia ja sen jalusta graniittia. Patsaassa "GeeBee" on juuri iskemässä, suojaten samalla toisella kädellään päätään ja vartaloaan. Bärlundin omaisten aloitteesta veistoksen jalustaan on kiinnitetty pieni messinkilaatta, jossa on teksti: "In Loving Memory Eva Bärlund 1912–2006". Patsaan jalustassa lukee metallisin kohokirjaimin "GeeBee Gunnar Bärlund 1911–1982". Kilpailun muistomerkistä järjesti Hermanni-Vallila-seura. ==Lähteet== Luokka:Helsingin patsaat ja veistokset Luokka:Vallila
Battlefield 2042

Battlefield 2042 on EA Digital Illusions CE:n kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on Battlefield-pelisarjan kuudestoista osa. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille, PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Xbox Onelle ja Xbox Series X/S:lle 19. marraskuuta 2021. == Tarina == Battlefield 2042 esittelee kahden viimeisen suurvallan, Venäjän ja Yhdysvaltojen taistelua viimeisistä luonnonvaroista. Vuosikymmeniä kestänyt romahtavien talouksien, merenpinnan nousun ja liittoutumien hajoamisen aiheuttama tuho (mukaan lukien Euroopan unionin hajoaminen Saksan konkurssin ja sitä seuranneiden "No-Pats" -pakolaisten vuoksi) saavuttavat huippunsa vuonna 2040, kun Kesslerin syndrooma alkaa toteutua. 70 % kiertävistä satelliiteista törmää maahan, jonka seurauksena pysyvä maailmanlaajuinen sähkökatkos nostaa jännitteet huippuunsa Yhdysvaltojen ja Venäjän välillä ja sota syttyy vuoteen 2042 mennessä. == Pelaaminen == Pelissä ei ole yksinpelikampanjaa eikä battle royale -pelimuotoa vaan keskittyy moninpeliin ja sen tarinaan. Windowsin, PlayStation 5:n ja Xbox Series X/S:n pelimuodot tukevat 128 pelaajaa, kun taas PS4 ja Xbox One tukevat 64 pelaajaa. Peli sisältää muun muassa päivitetyt Conquest- ja Breakthrough- pelimuodot ja uuden Hazard Zone -pelimuodon. Pelissä on neljä perushahmoluokkaa ja Specialist -hahmoluokka, joilla on uniikki erikoisväline ja kyky. Aseet, varusteet ja ajoneuvot ovat kustomoitavia. Pelissä on hajoavat ympäristöt ja muuttuvia sääolosuhteita, kuten hiekkamyrskyjä ja tornadoja. Pelissä on ajoneuvoja, kuten tankit, taistelujetit ja helikopterit, ja niitä voi ottaa käyttöön jokaiselta syntymispisteeltä. Peli tukee alustojen välistä ristiinpeluuta. Windows-, PlayStation 5- ja Xbox Series X/S -alustojen pelaajat voivat pelata keskenään, kun taas PlayStation 4:n ja Xbox Onen pelaajat voivat pelata yhdessä, mutta eivät muiden alustojen pelaajien kanssa. == Vastaanotto == Peli on saanut pelaajilta suurimmaksi osaksi negatiivisia arvosteluja, mutta kriitikot ovat suhtautuneet peliin positiivisemmin. Peliä on kritisoitu muun muassa yksinpelin, palvelinselaimen, hahmoluokkien ja tulostaulun puuttumisesta sekä pelimuotojen vähyydestä ja yleisestä sisällön puutteesta. EA:n mukaan peli ei vastannut myyntiodotuksia ja kertoi teknisten ongelmien johtuvan etätyöstä. Pelin pelaajamäärät romahtivat muutamassa viikossa, ja sarjan kaksi aikaisempaa osaa keräsivät enemmän pelaajia: kolme vuotta aikaisemmin julkaistulla Battlefield V:llä oli kesällä 2022 keskimäärin yli viisinkertaisesti enemmän pelaajia Steamissa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto Luokka:Vuoden 2021 videopelit Luokka:Battlefield-pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:PlayStation 5 -pelit Luokka:Xbox One -pelit Luokka:Xbox Series X- ja Series S -pelit
Abraham Dob Lebensohn

Abraham Dob (Avraham Dov Ber) Lebensohn (1794 KatloŭkaАдам Мальдис. Великолепные семерки // СБ. Беларусь сегодня, 30 сентября 2008 lähellä VilnaaЛебенсон, Авраам Доб Бер // Русский биографический словарь А. А. Половцова. — Т. 10 (1914): Лабзина — Ляшенко, с. 115—116. – 1878 Vilna, Liettua) oli liettuanjuutalainen kirjailija. Hän oli valistusajattelija ja ensimmäinen hepreankielinen runoilija silloisessa Venäjän keisarikunnassa. Lebensohn oli optimisti mutta kohtasi toistuvasti pettymyksiä. Hänen tunnetuin runokokoelmansa on Sire Šefat qodeš (kaksi osaa, 1842, 1867). Myös Lebensohnin poika Mikha Josef Lebensohn oli runoilija. ==Lähteet== Luokka:Juutalaiset kirjailijat Luokka:Liettualaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1794 syntyneet Luokka:Vuonna 1878 kuolleet
P-1 Pravda

P-1 Pravda oli Neuvostoliiton laivaston P-luokka (sukellusvene, Neuvostoliitto)|P-luokan]] sukellusvene toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Sukellusvene tilattiin Leningradista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin 21. toukokuuta 1931. Vene laskettiin vesille 3. tammikuuta 1934 ja otettiin palvelukseen 9. kesäkuuta 1936.Budzbon, Przemyslaw & Radziemski, Jan 2020 s. 93 == Palvelus == Saksan hyökätessä Neuvostoliittoon vene oli Oranienbaumin laivastotukikohdassa Kronstadtin kaakkoispuolella Nevanlahden etelärannalla päällikkönään kapteeniluutnantti I. A. Loginov. Se siirrettiin aamulla 8. syyskuuta 1941 Kronstadtiin.Valkonen 2020 s. 72 Alus lähti 9. syyskuuta ensimmäiselle partiomatkalleen. Alukseen oli Hankoon kuljetettavaksi kuormattu 19,6 tonnia elintarvikkeita, lääkkeitä ja tykistön ampumatarvikkeita. Alus katosi matkalla jäljettömiin, kun saattajat olivat 10. syyskuuta lähteneet Suursaaren länsipuolelta paluumatkalle. Hylky löydettiin 2008 ja tunnistettiin 2011 läheltä Kalbådagrundin eteläpuolelta 75 metrin syvyydestä. Alueella oli sodan aikana Juminda-miinoite.Valkonen 2020 s. 73 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:P-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet Luokka:Suomenlahden hylyt
P-2 Zvezda

P-2 Zvezda oli Neuvostoliiton laivaston P-luokan sukellusvene toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Sukellusvene tilattiin Leningradista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin 19. joulukuuta 1931. Vene laskettiin vesille 15. huhtikuuta 1935 ja otettiin palvelukseen 9. heinäkuuta 1936.Budzbon, Przemyslaw & Radziemski, Jan 2020 s. 93 == Palvelus == Vene romutettiin 1956. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:P-luokan sukellusveneet (Neuvostoliitto) Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet