EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Henrik Weckström

Henrik Otto Weckström (23. huhtikuuta 1921 Kirkkonummi – 22. helmikuuta 1987 Porvoo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen. Weckströmin vanhemmat olivat rovasti Otto Leonard Weckström ja Helmi Amanda Wilhelmina Stjernberg ja puoliso vuodesta 1945 Märta Maj-Brit Virtanen. Weckström kävi ruotsinkielisen kauppakorkeakoulun ja osallistui jatkosotaan, jossa hän haavoittui kolme kertaa ja jäi sotainvalidiksi. Vuonna 1948 hänestä tuli appensa omistaman Autokoriteollisuus-yrityksen apulaisjohtaja, mutta jo vuonna 1950 osakas Helsinki-Maaseutu-Liikenne -yhtiöön. Hän oli myös perustamassa sen itsenäistä tytäryhtiötä Helsingin Paikallislinjoja vuonna 1957. Vaikka Weckström luopui osakkuudestaan Helsinki-Maaseutu-Liikenne- yhtiössä vuonna 1963, hän oli yhtiön toimitusjohtaja vuoteen 1968 asti. Vuodesta 1964 Weckström toimi myös Liikenne- ja Tolkkis Auto -yhtiöiden toimitusjohtajana ja johti myöhemmin sekä Sipoon Liikennettä että Hakunilan Liikennettä. Eläkkeelle vuonna 1981 jäänyt Weckström sai liikenneneuvoksen arvonimen vuonna 1974. Liikkeenjohdon toimiensa ohella hänellä oli useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä.Kuolleita. Liikenneneuvos Henrik Weckström. Helsingin Sanomat, 26.2.1987, s. 16. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Sakari Ärilä

Sakari Ensio Ärilä (28. marraskuuta 1939 Hamina – 7. marraskuuta 2006 Espoo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen. Ärilä valmistui autoinsinööriksi vuonna 1967 ja työskenteli sitten Kajaanissa ja useita vuosia Helsingin kaupungin liikennelaitoksella muun muassa varikon- ja liikennejaoksen päällikkönä sekä liikenne- ja toimistopäällikkönä. Varsinaisen elämäntyönsä hän teki kuitenkin Espoon omistaman Espoon Auto -yhtiön, aiemmin Paikallislinjat, toimitusjohtajana vuodesta 1979. Tässä tehtävässä hän vaikutti merkittävästi Suomen suurimpiin kuuluvan joukkoliikenneyrityksen toimintaan ja sen kehittymiseen. Espoon Autolla oli jo 1990-luvun alussa satoja työntekijöitä ja yli kaksisataa linja-autoa. Vuonna 1991 liikenneneuvoksen arvonimen saaneella Ärilällä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Pommerinsusikoira

Pommerinsusikoira on sukupuuttoon kuollut saksalainen koirarotu. == Ulkonäkö == Pommerinsusikoira oli kookas ja susimainen. Sen kuono oli pitkä ja korvat lyhyet ja pystyt. Häntä oli pitkä ja spiraalimaisesti kiertynyt. Karvapeite oli pitkä ja silkkinen. Väritys vaihteli valkoisesta ja keltaisesta harmaaseen ja mustaan. == Alkuperä == Rotu suojeli lampaita susien hyökkäystä vastaan. == Lähteet == Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Paimenkoirat Luokka:Saksalaiset koirarodut
Lähiluku

Lähiluku on uuskriitikkojen ja erityisesti englantilaisen William Empsonin sekä yhdysvaltalaisten Cleanth Brooksin ja R. P. Blackmurin kehittämä kaunokirjallisen teoksen analysointitekniikka. Siinä teosta eritellään järjestelmällisesti ja yksityiskohtaisesti. Luennassa kiinnitetään erityistä huomiota tekstin mahdolliseen monimerkityksisyyteen, ironisuuteen, paradoksisuuteen ja kerrostuneisuuteen. Lähiluku liittyi uuskriitikoilla ensisijaisesti runoanalyysiin.Lähiluku, Tieteen termipankki, viitattu 10.6.2022 Runoanalyysin keskeisyyteen saattaa vaikuttaa se, että monet uuskriitikot olivat itse sekä kirjallisuudentutkijoita että runoilijoita.Uuskritiikki Tieteen termipankki, viitattu 10.6.2022 ==Lähteet== Luokka:Kirjallisuustiede
Siperianlammaskoira

Siperianlammaskoira on venäläinen koirarotu. == Ulkonäkö == Siperianlammaskoira on ulkoisesti pystykorvatyyppinen, ja sillä on pystyt korvat ja selän päälle kiertynyt häntä. Väritys voi olla valkoinen (ruskein korvin), musta tai kirjava. Säkäkorkeus on maksimissaan noin 66 cm. == Alkuperä == Rodun toinen nimitys turuhanskinlammaskoira viittaa Turuhanskin piiriin Siperiassa. Sitä käytetään karjan ajoon. == Lähteet == Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut Luokka:Paimenkoirat Luokka:Pystykorvat Luokka:Venäläiset koirarodut
Bloomington (Illinois)

Bloomington on kaupunki Illinois'n osavaltion McLeanin piirikunnassa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku on 78 283 asukasta, ja sen pinta-ala on 70 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys on 1 118 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki perustettiin vuonna 1822. == Historia == Kaupunki perustettiin vuonna 1822. Vuonna 1831 McLeanin piirikunta perustettiin, jolloin asukkaita oli 150. Myöhemmin kaupungista tuli piirikuntansa hallintokeskus. Vuonna 1900 tulipalo tuhosi kaupungin keskustaa, mutta jälleenrakennus tapahtui nopeasti. Kaupungilla oli paljon esimerkiksi maataloutta, jonka avulla kaupunki kasvoi nopeasti. 1924 Route 66 meni kaupungin ohi, ja monia uusia yrityksiä syntyi. Myöhemmin tie korvattiin I-55-tiellä, joka meni keskustan ohi. Tällöin historialliset yritykset heikentyivät. == Väestö == Kaupungissa asui vuoden 2021 heinäkuun arvion mukaan 78 283 asukasta. Vuonna 2020 kaupungissa asui kymmenen asukasta vähemmän, ja vuonna 2010 asukkaita oli 76 610\. Vuonna 1990 asukkaita oli 52 655\. Kaupunki on Yhdysvaltain 464. suurin. Asukkaista alle 5-vuotiaita oli 6,9 prosenttia, alaikäisiä 22,5 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 13 prosenttia. 50,8 prosenttia asukkaista on naisia. Väestön keski-ikä on 33 vuotta, ulkomaalaisilla hieman korkeampi, joka on osavaltion keskiarvon alapuolella. Ulkomaalaisia asukkaista on 6,6 prosenttia ja maan kansalaisia 96 prosenttia. Asukkaista suurin osa kannattaa demokraatteja. == Ilmasto == Kaupungissa on kuumat kesät ja viileät talvet. Kuumin kuukausi on heinäkuu ja kylmin tammikuu. Kaupungissa vähäsateisin jakso on joulu-maaliskuu, ja kuivin kuukausi tammikuu. Sateisin kuukausi on toukokuu. Lumisin kausi on marras- maaliskuu. == Lähteet == Luokka:Illinois’n kaupungit
Paaluvarustus

Paaluvarustus eli palisadi on puolustustarkoitukseen rakennettu paaluaita. Nimitys tulee ranskan sanasta palissade, alun perin latinan sanasta palus, tolppa tai paalu.Aikio ja Vornanen 1992, s. 458 Suomessa paaluvarustuksesta on käytetty myös nimitystä hakuli. Paaluvarustus rakennetaan yleensä 15–30 senttiä paksuista ja 2–4 metriä pitkistä, yläosastaan teroitetuista puunrungoista, jotka isketään vieri viereen maahan.Paaluvarustuksen etuna on, että se voidaan rakentaa nopeasti helposti saatavilla olevista materiaaleista. Se ei kuitenkaan kestä piirityskoneita, ja paaluvarustus voidaan myös helposti polttaa. Muinaisina aikoina paaluvarustukset olivat yleisiä, ja esimerkiksi roomalaisten sotilasleirien ympärille rakennettiin aina paaluvarustus.Castrén ja Pietilä-Castrén 2000, s. 96 Puurakenteista paaluvarustusta käytettiin sekä kaupunkien että sotilaslinnoitusten suojana muun muassa antiikin Kreikassa ja Roomassa sekä Pohjois-Amerikan Mississippin alueen alkuperäisväestön kulttuurissa. Usein paaluvarustus saatettiin rakentaa maavallin päälle tai palisadia ympäröi vallihauta. Paaluvarustus saatettiin rakentaa myös vallihautaan tai rantaveteen estämään aluksia pääsemästä rantaan. Keskiajalla linnojen suojaksi rakennettiin aluksi väliaikainen paaluvarustus, joka korvattiin vähitellen kivimuurilla. == Lähteet == * Annukka Aikio ja Rauni Vornanen: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. ISBN 951-1-11365-8. * Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava 2000. ISBN 951-1-12387-4. === Viitteet === Luokka:Linnoitukset
Steenbrak

Steenbrak on alankomaalainen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta. == Ulkonäkö == Rodun säkäkorkeus on alle 46 cm.Morris, Desmond. Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds, s. 710. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont. == Alkuperä == Steenbrak kehittyi 1600-luvulla saksalaisten ajokoirien ja paikallisten alankomaalaisten ajokoiramaisten pihakoirien välisistä risteytyksistä. == Lähteet == Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut Luokka:Ajokoirat Luokka:Alankomaalaiset koirarodut
Jesse Fryckman

Jesse Fryckman (s. 1978) on suomalainen elokuvatuottaja ja yrittäjä. Fryckman aloitti elokuvatuottajaopinnot Taideteollisen korkeakoulun elokuva- ja lavastustaiteen laitoksella 2002. Vuonna 2002 Fryckman perusti tuotantoyhtiön nimeltä Butt, Rhino and Horns yhdessä Jaajo Linnonmaan ja Jukkis Peltolan kanssa. Butt, Rhino and Horns tuotti Sub-tv:lle Yllätysvieras-sarjaa. Vuonna 2007 Fryckman perustin yhdessä Tero Kaukomaan kanssa Bronson club -tuotantoyhtiön. Fryckmanin ensimmäinen pitkä elokuva oli yhdessä Kaukomaan kanssa tuotettu AJ Annilan ohjaama Sauna (2008). Seuraava Bronsonin pitkän elokuvan tuotanto oli Oskari Hutun kanssa tuotettu dokumenttielokuva Reindeerspotting – pako Joulumaasta (2010). Joonas Neuvosen ohjaamasta elokuvasta tuli dokumenttielokuvaksi ja K18-ikärajasta huolimatta poikkeuksellisen katsottu elokuvateattereissa. Se sai teatterilevityksessä yli 63 000 katsojaa. Bronsonin talousvaikeuksista johtuen Solar Films osti enemmistön Bronsonin osakkeista 2009 ja Bronson sulautettiin kokonaan Solariin 2012. Fryckmanin toistaiseksi suurimmat menestykset tulivat Solar Filmsillä tanskalaisten Klassefesten-elokuvien uusintafilmatisoinneilla. Yhdessä Oskari Hutun kanssa tuotettu Luokkakokous (2015) sekä Luokkakokous 2 – Polttarit (2016) saivat yhteensä yli 800 000 katsojaa. Luokkakokous on edelleen Suomen 13. katsotuin kotimainen elokuva. Fryckman tuotti Elisa Viihteelle ja Neloselle The Office -kulttisarjaan perustuvan kolmen tuotantokauden tv-sarjan Konttori (2017-2019). Fryckman lähti Solarilta ja perusti Bronson clubin uudelleen. Fryckman jatkoi Bronsonin nimissä uusintafilmatisointeja: tanskalaiseen Swinger-elokuvaan (2016) perustuvan Swingersin (2018) ohjasi Pamela Tola ja ruotsalaiseen Joulupukki vieraissa -elokuvaan (1999) perustuvan Täydellisen joulun (2019) ohjasi Taru Mäkelä. Täydellinen joulu menestyi elokuvateattereissa hyvin ja sai lähes 130 000 katsojaa. Fryckmanin isä on Peter Fryckman. Fryckmanin puoliso on Netflixillä työskentelevä tuottaja ja entinen Helsinki-filmin toimitusjohtaja ja sen omistajiin kuulunut Annika Sucksdorff. Sucksdorff kuuluu Victor Ek -logistiikkayhtiön omistajien viidenteen polveen ja on yhtiön hallituksen jäsen. Fryckman kuuluu Ruokaboxi- palvelun perustajiin. Hän sai syytteen rattijuoppoudesta 2019. ==Valikoitu filmografia== * Sauna, 2008 * Reindeerspotting - Pako joulumaasta, 2010 * Veijarit, 2010 * Elokuu, 2011 * Ella & Aleksi - Yllätyssynttärit, 2011 * Hulluna Saraan, 2012 * Kulman pojat, 2012 * Kesäkaverit, 2014 * Luokkakokous, 2015 * Luokkakokous 2 - Polttarit, 2016 * Swingers, 2018 * Täydellinen joulu, 2019 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset elokuvatuottajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1978 syntyneet
Affektiharha

Affektiharha ( < affective = tunteita herättävä, fallacy = virhepäätelmä) on uuskritiikin vastustama lukemisen malli, jossa kaunokirjallisessa teoksessa kuvatut tunteet ja teoksen aikaansaama psykologinen vaikutus sekoittuvat keskenään. Käsitteen ovat ottaneet käyttöön yhdysvaltalaiset W. K. Wimsatt ja Monroe C. Beardsley artikkelissaan "The Affective Fallacy" (1949, ilmestynyt myös Wimsattin teoksessa The Verbal Icon, 1954). Heidän mukaansa affektiharhassa runo sekoitetaan runon vaikutuksiin lukijassa. Wimsattin ja Beardsleyn mielestä sanataideteoksen lukijassa aiheuttamat tunnereaktiot eivät saa kuulua kirjallisuudentutkimuksen piiriin, ja näin ajatellen esimerkiksi Aristoteleen katharsis-teoria edustaa affektiharhaa. Wimsatt ja Beardsley varoittavat impressionistisen kritiikin vaaroista ja katsovat uuskriittiseen tapaan, että tutkijan tulee paneutua tekstiin, ja vain siihen. Teoksessaan Literary Essays (1956) Näkemystä on arvostellut David Daiches, joka on todennut, että affektiivisuus on välttämätöntä, jotta pätevä lukija voisi välttää sen ontologisen harhan, jonka mukaan taideteos täyttäisi tarkoituksensa ja saavuttaisi arvonsa pelkällä olemisellaan.Affektiharha Tieteen termipankki, viitattu 10.6.2022 ==Lähteet== Luokka:Kirjallisuustiede
Carbondale (Illinois)

Carbondale on kaupunki Yhdysvalloissa Illinois'n eteläosassa sijaitsevassa Jacksonin piirikunnassa. Kaupungin väkiluku oli vuonna 2021 21 741 asukasta, ja sen pinta-ala on 44 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys on 494 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki on perustettu vuonna 1873. == Historia == Kolme henkilöä osti vuonna 1852 rautatien varrelta 360 eekkeriä maata uutta kaupunkia varten. Ensimmäinen juna ohitti alueen vuonna 1854. Kaupunki perustettiin elokuussa 1873. Vuoteen 1906 mennessä kaupunki oli alueen kaupallinen, teollinen ja koulutuksellinen keskus. == Väestö == Kaupungin väkiluku vuonna 2021 oli 21 741\. Asukasmäärä on vähenemässä verrattuna väestönlaskentavuosiin 2020 ja 2010. Vuonna 1990 asukkaita oli 27 438\. Viime vuosina väestön väheneminen on kiihtynyt. Kaupunki on maan väkimäärässä sijalla 1751, kun se vielä vuonna 1990 oli sijalla 1013. Väestön keski-ikä on noin 37 vuotta. Asukkaista noin 3,5 prosenttia on syntynyt ulkomailla, mikä on selvästi maan ja osavaltion keskiarvoja vähemmän. Ulkomaalaisten keski-ikä (36) on alhaisempi kuin maassa syntyneiden keski-ikä (38). 97,7 prosenttia asukkaista on maan kansalaisia. Kaupungissa asuvien palkkataso ja varallisuus ovat selvästi osavaltion keskiarvoa pienemmät. == Maantiede == Kaupunki sijaitsee Etelä-Illinois'ssa, 160 kilometrin päässä St. Louisista. Kaupungista on osavaltion pääkaupunkiin Springfieldiin matkaa 270 kilometriä. Suurimpaan kaupunkiin Chicagoon matkaa on 532 kilometriä. === Ilmasto === Kaupungissa kesät ovat kuumia, talvet viileitä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi, kun taas tammikuu on kylmin. Kaupungin sateisin kuukausi on toukokuu ja vähäsateisin tammikuu. Kaupunki on sateisempi kuin keskimääräinen yhdysvaltalainen kaupunki. Kaupungissa sataa lunta mutta vähemmän kuin muualla maassa keskimäärin. == Lähteet == Luokka:Illinois’n kaupungit
Punasuut

Punasuut (Rondeletiidae) on valaanpääkaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan syvistä vesistä kaikista valtameristä. ==Taksonomia ja anatomia== Punasuiden heimo luokitellaan vaihtelevasti kuuluvaksi joko valaanpääkalojen, okakalojen (Stephanoberyciformes) tai limapääkalojen (Beryciformes) lahkoihin. Heimoon kuuluu kaksi lajia, jotka ovat piikkipunasuu (Rondeletia bicolor) ja punasuu (Rondeletia loricata). Ne ovat pienikokoisia kaloja ja saavuttavat suurimmillaan noin 11 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan valaanpäät ovat soikeita ja suuripäisiä. Suu on suuri ja silmät pienet. Selkä- ja peräevät sijaitsevat ruumiin takaosassa ja rinta- ja vatsaevät ovat pienet. Väriltään punasuut ovat oranssinruskeita ja suu on sisältä punainen. ==Levinneisyys ja elintavat== Punasuulajeja tavataan lauhkeilta ja lämpimiltä alueilta niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Ne elävät useimmiten noin 1 000 metrin syvyydessä. Lajien ravintoa ovat äyriäiset. ==Lähteet== Luokka:Okakalat
Jóhanna Sigurðardóttirin II hallitus

Jóhanna Sigurðardóttirin II hallitus oli Islannin hallitus, joka astui virkaan 10. toukokuuta 2009 vuoden 2009 parlamenttivaalien jälkeen ja hallitsi 22. toukokuuta 2013 asti. Hallitus oli sosiaalidemokraattisen liiton ja vihreän vasemmiston koalitiohallitus. == Ministerit == |- | Liikenneministeri | rowspan="2" style="background-color: | | rowspan="2" | Kristján L. Möller | 10. toukokuuta 2009 | 1. lokakuuta 2009 | rowspan="2" | Sosiaalidemokraattinen liitto | rowspan="2" | |- | rowspan="2" | Liikenne- ja paikallishallintoministeri | 1. lokakuuta 2009 | 2. syyskuuta 2010 |- | style="background-color: | | Ögmundur Jónasson | 2. syyskuuta 2010 | 1. tammikuuta 2011 | Vihreä vasemmisto | |- | rowspan="3" | Terveysministeri | style="background-color: | | Ögmundur Jónasson | 10. toukokuuta 2009 | 1. lokakuua 2009 | Vihreä vasemmisto | |- | style="background-color: | | Álfheiður Ingadóttir | 1. lokakuuta 2009 | 2. syyskuuta 2010 | Vihreä vasemmisto | |- | rowspan="2" style="background-color: | | rowspan="2" | Guðbjartur Hannesson | 2. syyskuuta 2010 | 1. tammikuuta 2011 | rowspan="2" | Sosiaalidemokraattinen liitto | rowspan="2" | |- | Opetus- ja kulttuuriministeri | 1. lokakuuta 2009 | 22. toukokuuta 2013 |- | Kauppaministeri | rowspan="2" style="background-color:#CCCCCC | | rowspan="2" | Gylfi Magnússon | 10. toukokuuta 2009 | 1. lokakuuta 2009 | rowspan="2" | sitoutumaton | rowspan="2" | |- | rowspan="3" | Talous- ja kauppaministeri | 1. lokakuuta 2009 | 2. syyskuuta 2010 |- | style="background-color: | | Árni Páll Árnason | 2. syyskuuta 2010 | 31. joulukuuta 2011 | Sosiaalidemokraattinen liitto | |- | style="background-color: | | Steingrímur J. Sigfússon | 31. joulukuuta 2011 | 1. syyskuuta 2012 | Vihreä vasemmisto | |- | Oikeus- ja kirkollisministeri | rowspan="2" style="background-color:#CCCCCC | | rowspan="2" | Ragna Árnadóttir | 10. toukokuuta 2009 | 1. lokakuuta 2009 | rowspan="2" | sitoutumaton | rowspan="2" | |- | rowspan="2" | Oikeus- ja ihmisoikeusministeri | 1. lokakuuta 2009 | 2. syyskuuta 2010 |- | rowspan="2" style="background-color: | | rowspan="2" | Ögmundur Jónasson | 2. syyskuuta 2010 | 1. tammikuuta 2011 | rowspan="2" | Vihreä vasemmisto | rowspan="2" | |- | Sisäministeri | 1. tammikuuta 2011 | 22. toukokuuta 2013 |- |- | Ympäristöministeri | rowspan="2" style="background-color: | | rowspan="2" | Svandís Svavarsdóttir | 10. toukokuuta 2009 | 1. syyskuuta 2012 | rowspan="2" | Vihreä vasemmisto | rowspan="2" | |- | Ympäristö- ja luonnonvaraministeri | 1. syyskuuta 2012 | 22. toukokuuta 2013 |- == Lähteet == Luokka:Islannin hallitukset
Oddný G. Harðardóttir

Oddný Guðbjörg Harðardóttir (s. 9. huhtikuuta 1957) on islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka on toiminut Alltingin 1. varapuhemiehenä vuodesta 2021 lähtien. Vuosina 2011–2012 hän toimi valtiovarainministerinä. Oddný syntyi Reykjavíkissä. Hän suoritti kasvatustieteen kandidaatintutkinnon Islannin opettajakorkeakoulussa vuonna 1980. Vuonna 2001 hän suoritti pedagogiikan ja kasvatustieteen maisterintutkinnon Islannin yliopistossa. Hän työskenteli opettajana peruskoulussa vuosina 1980–1985, vuosina 1985–1993 Suðurnesin lukiossa ja vuosina 1993–1994 Akureyrin lukiossa. Vuosina 1994–2003 ja vuonna 2005 hän oli Suðurnesin lukion vararehtori. Vuosina 2001–2002 hän työskenteli Islannin yliopistossa. Vuosina 2003–2004 hän oli opetusministeriön projektijohtaja. Vuosina 2006–2009 hän toimi Garðurin kunnanjohtajana. Vuoden 2009 parlamenttivaaleissa Oddný valittiin Alltingiin. Joulukuusta 2011 lokakuuhun 2012 hän toimi valtiovarainministerinä, minkä lisäksi hän toimi teollisuusministeri Katrín Júlíusdóttirin sijaisena tämän äitiysloman ajan helmikuusta heinäkuuhun 2012. Kesäkuussa 2016 Oddný valittiin sosiaalidemokraattisen liiton puheenjohtajaksi; hän kuitenkin erosi myöhemmin samana vuonna vaalien jälkeen puolueen huonon vaalimenestyksen vuoksi. Oddný on naimisissa Eiríkur Hermannssonin kanssa. Heillä on vuosina 1984 ja 1986 syntyneet lapset. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit
Katrín Júlíusdóttir

Katrín Júlíusdóttir (s. 23. marraskuuta 1974) on islantilainen poliitikko, joka toimi Islannin teollisuusministerinä vuosina 2009–2012 ja valtiovarainministerinä vuosina 2012–2013. Katrín syntyi Reykjavíkissä. Hän opiskeli Islannin yliopistossa antropologiaa vuosina 1995–1999. Vuosina 1998–1999 hän toimi yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajana. Vuosina 1999–2003 hän toimi konsultti- ja ohjelmistoyritys Innnillä projektijohtajana ja konsulttina. Katrín valittiin Alltingiin vuoden 2003 vaaleissa. Vuosina 2007–2009 hän toimi Alltingin teollisuusvaliokunnan puheenjohtajana. Vuonna 2009 hänet nimitettiin teollisuusministeriksi, jossa virassa hän toimi vuoteen 2012 asti. Vuosina 2012–2013 hän toimi valtiovarainministerinä. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit
Juhani Yli-Rantala

Johan Kustaa (Juhani) Yli-Rantala (9. kesäkuuta 1923 Lapua – 9. syyskuuta 2011 Espoo) oli yksi suomalaisen nuorisotyön uranuurtajista. Hänelle myönnettiin kanslianeuvoksen arvonimi 1982. Juhani Yli-Rantala syntyi Lapuan Hellanmaassa seitsemänlapsisen maanviljelijäperheen esikoisena. Yli-Rantalasta piti tulla isänsä tavoin maanviljelijä, mutta nuoruusvuosien kulttuuri- ja liikuntaharrastusten kautta hän ajautui nuorisotyön pariin. Yli-Rantala liittyi 12-vuotiaana suojeluskuntaan. Muutaman vuoden kuluttua kotikylän nuorisoseurasta tuli harrastusten pääpaikka. Nuorisoseuran toimintaan kuului sekä kulttuuria (näytelmiä, tanssia, lausuntaa ynnä muuta) että urheilua. Toiminta pysähtyi talvisodan aikana. Toiminta jatkui välirauhan aikana, mutta keskeytyi jälleen jatkosodan vuosina. Yli-Rantala osallistui jatkosotaan ja Lapin sotaan kenraali Laguksen jääkärijoukoissa. Sotien jälkeen Yli-Rantala valittiin nuorisoseuran puheenjohtajaksi, ja hän osallistui vuoden 1945 lopulla Kauhajoella pidetylle viikon kestäneelle maakunnalliselle opetuskurssille. Vuodesta 1947 lähtien Yli-Rantala toimi ensin Suomen Nuorison Liiton liikuntaohjaajana sekä Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton Etelä- Pohjanmaan piirin liikuntaneuvojana. Yli-Rantala palveli lyhyen kauden 1950-luvulla Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuran ja Varsinais-Suomen nuorisoseurojen keskusseuran toiminnanjohtajana. Vuonna 1955 hän sai Suomen Nuorison Liiton järjestösihteerin vakanssin Helsingissä. Elokuussa 1958 hänet valittiin Suomen Nuorison Liiton pääsihteeriksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1985 saakka. Pääsihteerinä hän liikkui laajasti nuorisoseurajärjestön kentällä ja kiersi ahkerasti puhujana sekä kurssien johtajana ympäri Suomen. Pääsihteerin tehtävää seurasivat monet luottamustehtävät nuorisojärjestöjen yhteistyössä sekä valtiollisessa nuorisotoiminnassa. Yli-Rantala oli valtion nuorisotyölautakunnan sekä valtion kansansivistyslautakunnan jäsen useita vuosia, ja hänet valittiin Suomen nuorisojärjestöjen edustajiston 3. puhemieheksi. Työurallaan Yli-Rantala osallistui myös kansainväliseen toimintaan ja hän johti useita nuorisovaltuuskuntien matkoja muun muassa Neuvostoliittoon. Yli-Rantala toimi nuorisoseurajärjestön yhteyteen perustetun opintokeskusliiton, Vapaan Sivistystoiminnan Liiton toiminnanjohtajana vuosina 1977–1986. Lisäksi Yli-Rantala on toiminut Opintotoiminnan Keskusliiton, Harrastajateatteriliiton ja Valtion askarteluopiston hallituksessa. Yli- Rantala oli Suomen Kotiseutuliiton hallituksen jäsen vuosina 1970–1980. Eläkevuosinaan Yli-Rantala kirjoitti Suomen Nuorison Tuki -säätiön historian yhdessä Pentti Kurunmäen kanssa. Lisäksi hän on julkaissut Lapuan Hellanmaan nuorisoseuran satavuotishistorian ja Hellanmaan kyläkirjan. Yli-Rantala osallistui aktiivisesti vuosien ajan Espoon sotaveteraanien toimintaan. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Suomalaiset nuorisotyöntekijät Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Össur Skarphéðinsson

Össur Skarphéðinsson (s. 19. kesäkuuta 1953) on islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka istui kansanedustajana Alltingissä vuosina 1991–2016 ja toimi ympäristöministerinä, teollisuusministerinä ja ulkoministerinä sekä sosiaalidemokraattisen liiton ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 2000–2005. Össur syntyi Reykjavíkissä. Hän suoritti biologian kandidaatintutkinnon Islannin yliopistossa vuonna 1979 ja väitteli tohtoriksi East Anglian yliopistossa vuonna 1983 aiheenaan fysiologia ja kalanviljely. Vuosina 1976–1977 hän oli Islannin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtaja. Vuosina 1987–1988 hän toimi lehtorina Islannin yliopistossa. Vuonna 1991 hänet valittiin Alltingiin silloisen sosiaaldemokraattisen puolueen listalta. Vuosina 1993–1995 hän toimi ympäristöministerinä. Vuonna 2000 hänet valittiin vastikään perustetun Sosiaalidemokraattisen liiton puheenjohtajaksi. Vuosina 2007–2009 hän toimi teollisuusministerinä, vuosina 2007–2008 pohjoismaisen yhteistyön ministerinä ja vuosina 2009–2013 ulkoministerinä. Össur on naimisissa Árný Erla Sveinbjörnsdóttirin kanssa. Heillä on vuosina 1994 ja 1998 syntyneet lapset. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ulkoministerit Luokka:Islannin ympäristöministerit Luokka:Islannin puolueiden puheenjohtajat
Kristján L. Möller

Kristján Lúðvík Möller (s. 26. kesäkuuta 1953) on islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka toimi vuosina 2007–2010 Islannin liikenne- ja paikallishallintoministerinä. Kristján syntyi Siglufjörðurissä. Hän opiskeli Siglufjörðurin ammattikoulussa ja valmistui vuonna 1976 opettajaksi Islannin opettajakorkeakoulusta. Vuosina 1976–1978 hän toimi liikunnanopettajana Bolungarvíkissä. Vuosina 1986–1998 hän istui Siglufjörðurin kunnanvaltuustossa ja toimi vuosina 1986–1987, 1990–1994 ja 1994–1998 kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hänet valittiin Alltingiin vuonna 1999. Vuonna 2007 hänet nimitettiin liikenneministeriksi; vuonna 2009 nimikkeeksi tuli liikenne- ja paikallishallintoministeri, jossa virassa hän toimi vuoteen 2010 asti. Vuosina 2010–2013 hän oli Alltingin 3. varapuhemies ja vuosina 2013–2016 1. varapuhemies. Hän toimi teollisuusvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2010–2011 ja talousvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2011–2013. Kristján on naimisissa Oddný Hervör Jóhannsdóttirin kanssa. Heillä on kolme aikuista poikaa. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit Luokka:Liikenneministerit
Champaign

Champaign on kaupunki Champaignin piirikunnassa, Illinois'n osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa asuu 89 114 asukasta, ja sen pinta-ala on noin 58,1 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys on 1 534 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki perustettiin nimellä "West Urbana" vuonna 1855. == Historia == Kaupunki perustettiin vuonna 1855 nimellä West Urbana rautatien varteen, joka sijaitsi kaksi kilometriä Urbanasta länteen. Kaupunki kasvoi Urbanaa suuremmaksi, ja vuonna 1861 kaupunki sai nykyisen nimensä. Nimi tuli piirikunnasta Ohiossa. == Väestö == Kaupungissa asui vuonna 2021 89 114 asukasta, ja vuotta sitä ennen 88 421 asukasta. Vuonna 2010 asukkaita oli 81 055, vuonna 2000 70 468 ja vuonna 1990 64 399\. Kaupungin väkiluku on siis kasvussa, ja kaupunki on maan 386. suurin. Kaupungin sijoitus on kuitenkin laskenut vuodesta 1990, jolloin kaupunki oli 370. suurin. Kaupungin asukkaiden keski-ikä on hieman yli 27 vuotta, joka on paljon matalampi kuin osavaltion keskiarvo (38,6). Ulkomaalaisten keski-ikä on korkeampi kuin maassa syntyneiden keski-ikä. Asukkaista yli 53 prosenttia on miehiä. 14,7 prosenttia asukkaista on syntynyt ulkomailla ja 89,8 prosenttia on maan kansalaisia. Asukkaista 59,2 prosenttia on valkoisia, 18,4 prosenttia mustia tai afroamerikkalaisia, aasialaisia 13,2 prosenttia ja monirotuisia 2,5 prosenttia. == Maantiede == === Etäisyyksiä === Osavaltion suurimpaan kaupunkiin Chicagoon on matkaa 216 kilometriä. Pääkaupunkiin Springfieldiin matkaa on 138 kilometriä. === Ilmasto === Kaupungissa vallitsee mannerilmasto, jossa on kylmät talvet ja lämpimät kesät. Kaupungin lämpimin kuukausi on heinäkuu ja kylmin tammikuu. Kaupungin sadanta on hieman maan keskiarvon yläpuolella ja lunta sataa vähemmän kuin muualla maassa. Kaupungissa sataa eniten huhti-marraskuussa. Lunta sataa marraskuun puolivälistä maaliskuun loppuun. == Lähteet == Luokka:Illinois’n kaupungit
Saravinokas

Saravinokas (Deconica phillipsii) on vähämadonlakkeihin kuuluva sienilaji. Se luokiteltiin aiemmin Melanotus-sukuun, joka sisältää saprofyyttisiä vinokkaita. DNA-tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että ulkonäöstään huolimatta ainakin osa Melanotus-lajeista kuuluu vähämadonlakkeihin. Saravinokkaan lakki on vaalean- tai kanelinruskea, muodoltaan munuaismainen ja leveydeltään alle 15 millimetriä.Noordeloos, Machiel E.: Strophariaceae Sing. & Smith. Teoksessa Kuten muillakin aiemmin Melanotus-suvuun luetuilla lajeilla, saravinokkaan jalka ei tyypillisesti ole kiinnittynyt keskelle lakkia, vaan se on kiinni enemmän tai vähemmän lakin sivussa. Hyvin nuorilla saravinokkailla lakki on kuitenkin pyöreä ja jalka keskellä lakkia. Saravinokas kasvaa yksin tai ryhmässä mätänevillä lehdillä sekä ruohojen, kuten mesiheinien, vihvilöiden ja sarojen, varsilla. Elinympäristöä ovat ruohikot ja soiset alueet. Saravinokas jää usein huomaamatta pienen kokonsa ja kasvualustansa takia, eikä se välttämättä ole yhtä harvinainen kuin havaintojen määrästä voisi päätellä. Suomessa saravinokasta kuitenkin pidetään harvinaisena.Kytövuori, Ilkka et al.: Helttasienten ja tattien ekologiataulukko. Teoksessa Maan ensimmäinen saravinokashavainto tehtiin Tampereen Viikinsaaresta. Saravinokasta tavataan myös muualla Euroopassa sekä Marokossa. == Lähteet == Luokka:Vähämadonlakit Luokka:Vinokkaat
K2 Black Panther

K2 Black Panther on eteläkorealainen panssarivaunu. K2:n kehitys alkoi vuonna 1995 ja ensimmäinen prototyyppi paljastettiin vuonna 2007. Vuonna 2014 tehtiin sopimus 100:n vaunun valmistuksesta, jotka toimitettiin vuonna 2016. Etelä- Korean armeijalla on tarve 300:lle K2-vaunulle. K2 täydentää käytössä olevia päivitettyjä K1- ja K1A1-panssarivaunuja. Yhden K2:n hinnaksi on arvioitu 7,5 miljoonaa dollaria. == Käyttäjät == ; * Korean tasavallan asevoimat, Korean tasavallan maavoimat – 210 kappaletta tilattuna kaikkiaan.https://www.youtube.com/watch?v=HgAbPYM01zM @5:30 ; * Puolan asevoimat, Puolan maavoimat ** 16. mekanisoitu divisioona – Tavoitteena on toimittaa 180 kappaletta eteläkorealaisvalmisteista K2-panssarivaunua, joista ensimmäiset toimitettiin 2022. ** Vuodesta 2026 alkaen Puolassa on tarkoitus valmistaa 820 kappaletta K2PL-varianttia. == Lähteet == Luokka:Eteläkorealaiset taistelupanssarivaunut Luokka:Korean tasavallan asevoimien kalusto
Ögmundur Jónasson

Ögmundur Jónasson (s. 17. heinäkuuta 1948) on islantilainen vihreän vasemmiston poliitikko, joka istui kansanedustajana Alltingissä vuosina 1995–2016 ja toimi terveysministerinä, oikeus- ja ihmisoikeusministerinä, liikenne- ja paikallishallintoministerinä sekä sisäministerinä. Ögmundur syntyi Reykjavíkissä. Vuosina 1971–1972 hän toimi opettajana peruskoulussa Reykjavíkissä. Hän suoritti vuonna 1974 historian ja valtiotieteen maisterintutkinnon Skotlannissa Edinburghin yliopistossa, jossa hän työskenteli vuosina 1974–1978 tutkijana. Hän toimi Islannin yleisradioyhtiö RÚV:llä radio- ja televisiotoimittajana vuosina 1978–1988, josta vuosina 1986–1988 Tanskassa Kööpenhaminassa. Vuodesta 1979 hän on toiminut opettajana Islannin yliopistossa. Vuosina 1988–2009 hän toimi julkisen sektorin ammattiliiton BSRB:n puheenjohtajana. Ögmundur valittiin Alltingiin silloisen kansanliiton listalta vuonna 1995. Puolueen lakkauttamisen jälkeen hän toimi sitoutumattomien kansanedustajien parlamenttiryhmän puheenjohtajana, kunnes liittyi vuonna 1999 vastaperustettuun vihreään vasemmistoon, jonka parlamenttiryhmän puheenjohtajana hän toimi vuosina 1999–2009. Vuonna 2009 hänet nimitettiin terveysministeriksi, mutta hän erosi samana vuonna Icesave- jupakan vuoksi. Vuonna 2010 hän toimi liikenne- ja paikallishallintoministerinä sekä oikeus- ja ihmisoikeusministerinä ja vuosina 2011–2013 sisäministerinä. Vuosina 2013–2016 hän toimi perustuslaki- ja valvontavaliokunnan puheenjohtajana. Ögmundur on naimisissa Valgerður Andrésdóttirin kanssa. Heillä on kolme aikuista lasta. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit Luokka:Islannin sisäministerit Luokka:Liikenneministerit
East St. Louis

East St. Louis on kaupunki Illinois'n St. Clairin piirikunnassa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa asui vuoden 2021 arvion mukaan 18 195 asukasta, ja sen pinta-ala on 36,2 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys on 503 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki perustettiin vuonna 1865 Mississippijoen varrelle vastapäätä St. Louisia. == Väestö == Kaupungissa asui vuonna 1910 58 547 asukasta. Väkiluku väheni, vuonna 1990 asukkaita oli 40 865, vuonna 2000 31 559, vuonna 2010 27 006, vuonna 2020 18 423 ja vuonna 2021 18 195\. Kaupunki on maan 2035. suurin, ja vuonna 1910 se oli vielä 92. suurin. Kaupungin asukkaiden keski-ikä on 37,4 vuotta, hieman vähemmän kuin koko osavaltion keski-ikä. Ulkomaalaisten keski-ikä on korkeampi. Asukkaiden palkat ja asuntojen arvot ovat selvästi osavaltion keskiarvoa matalampia. Asukkaista alle prosentti on syntynyt ulkomailla ja 99,5 prosenttia on maan kansalaisia. == Ilmasto == Kaupungissa vallitsee kostea subtrooppinen ilmasto. Kaupungissa on lämpimät kesät ja viileät talvet. Lämpimin kuukausi on heinäkuu ja kylmin tammikuu. Kaupungin sateisin jakso on huhti-kesäkuu, ja sateisin kuukausi on toukokuu. Vähäsateisimmat kuukaudet ovat tammi- ja helmikuu. Kaupunki on maan keskiarvoa lämpimämpi ja sateisempi. == Lähteet == Luokka:Illinois’n kaupungit
Keitel

Keitel on seuraavien henkilöiden sukunimi: * Harvey Keitel (s. 1939), yhdysvaltalainen näyttelijä * Niina Keitel, suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja * Sebastián Keitel (s. 1973), chileläinen pikajuoksija * Wilhelm Keitel (1882–1946), saksalainen sotamarsalkka.
Álfheiður Ingadóttir

Álfheiður Ingadóttir (s. 1. toukokuuta 1951) on islantilainen vihreän vasemmiston poliitikko, joka toimi Islannin terveysministerinä vuosina 2009–2010. Álfheiður syntyi Reykjavíkissä. Hän suoritti biologian kandidaatintutkinnon Islannin yliopistossa vuonna 1975 ja opiskeli vuosina 1976–1977 saksan kieltä ja mediaa Länsi-Berliinissä Freie Universität Berlinissä. Vuosina 1977–1987 hän toimi Þjóðviljinn-lehdellä toimittajana. Vuosina 1987–1989 hän toimi lohenkasvattamon johtajana Straumsvíkissä. Vuosina 1989–1991 hän toimi patentti- ja tavaramerkkivirkailijana. Vuosina 1991–1996 hän toimi freelance-toimittajana. Vuosina 1996–2007 hän toimi Islannin luonnonhistoriallisen instituutin julkaisujohtajana. Álfheiður valittiin Alltingiin vuoden 2007 vaaleissa. Vuosina 2009–2010 hän toimi terveysministerinä. Vuosina 2009 ja 2010–2012 hän toimi Alltingin 5. varapuhemiehenä. Vuosina 2009 ja 2011 hän toimi Alltingin kauppavaliokunnan puheenjohtajana ja vuosina 2011–2012 hyvinvointivaliokunnan puheenjohtajana. Álfheiður on naimisissa Sigurmar K. Albertssonin kanssa. Heillä on vuonna 1991 syntynyt poika. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit
Guðbjartur Hannesson

Guðbjartur Hannesson (3. kesäkuuta 1950 – 23. lokakuuta 2015) oli islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka toimi Islannin terveysministerinä, sosiaali- ja sosiaaliturvaministerinä sekä hyvinvointiministerinä. Guðbjartur syntyi Akranesissa. Hän valmistui opettajaksi Islannin opettajakorkeakoulusta vuonna 1971 sekä vapaa- ajanpedagogiksi Tanskan Vanløsen Seminariet for Fritidspædagogerista. Vuosina 1992–1995 hän suoritti Islannin opettajakorkeakoulussa kouluhallinnon jatko- opintoja. Vuonna 2005 hän suoritti Lontoon yliopiston Institute of Educationissa kasvatustieteen maisterintutkinnon. Vuosina 1971–1973 ja 1979–1981 Guðbjartur työskenteli opettajana Akranesin peruskoulussa ja vuosina 1978–1979 Tanskassa Kööpenhaminan Amagerissa. Vuosina 1981–2007 hän oli Akranesin peruskoulun rehtori. Vuosina 1986–1998 hän istui Akranesin kaupunginvaltuustossa ja kaupunginhallituksessa; hän oli vuosina 1986–1989 ja 1995–1997 kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja vuosina 1988–1989, 1994–1995 ja 1997–1998 kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Vuosina 1998–2003 hän istui Islannin keskuspankin hallituksessa ja vuosina 2002–2003 Islannin keskuspankin omistaman brittiläisen Heritable Bankin hallituksessa. Guðbjartur istui kansanedustajana Alltingissa vuosina 2007–2015. Vuosina 2007-2009 hän oli sosiaali- ja sosiaaliturvavaliokunnan puheenjohtaja sekä vuosina 2007–2009 ja 2009–2010 valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja. Vuonna 2009 hän toimi Alltingin puhemiehenä. Syyskuusta joulukuuhun 2010 hän toimi terveysministerinä sekä sosiaali- ja terveysministerinä ja vuosina 2011–2013 hyvinvointiministerinä. Guðbjartur kuoli syöpään vuonna 2015. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet Luokka:Islannin ministerit
Gylfi Magnússon

Gylfi Magnússon (s. 11. heinäkuuta 1966) on islantilainen ekonomisti, joka toimi vuosina 2009–2010 Islannin talous- ja kauppaministerinä. Gylfi syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui vuonna 1990 taloustieteen kandidaatiksi Islannin yliopistosta, minkä jälkeen hän suoritti Yhdysvalloissa Yalen yliopistossa kaksi maisterintutkintoa vuosina 1991 ja 1994 ja väitteli siellä tohtoriksi vuonna 1997. Hän toimi opettajana Yalessä vuosina 1992–1995. Vuosina 1996–1998 hän toimi Islannin yliopiston taloustutkimusinstituutissa asiantuntijana sekä opettajana yliopiston kauppa- ja taloustieteellisessä tiedekunnassa. Hän on ollut dosentti vuodesta 1998 lähtien. Vuosina 2000–2004 hän oli Islannin yliopiston kauppatieteellisen osaston johtaja ja vuosina 2004–2007 kauppa- ja taloustieteellisen tiedekunnan johtaja. Helmikuussa 2009 Gylfi nimitettiin Islannin kauppaministeriksi. Toukokuussa nimikkeeksi tuli talous- ja kauppaministeri, jossa virassa hän toimi syyskuuhun 2010 asti. Gylfi on naimisissa Hrafnhildur Stefánsdóttirin kanssa. Heillä on viisi lasta. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit
Pariisin Grand Prix 1945

Pariisin Grand Prix 1945 oli Grand Prix -autokilpailu, joka ajettiin Pariisin lähellä sijaitsevalla Boulognen metsäalueella 9. syyskuuta 1945. Kilpailu tunnetaan Ranskan vapautuksen kunniaksi myös nimellä Prisoners’ Cup () ja sen voitti Jean-Pierre Wimille. ==Kilpailu== Sija Nro. Kuljettaja Valmistaja Kierrokset Aika/Keskeytys 1 1 Jean-Pierre Wimille Bugatti 43 1:03.33,3 2 2 Raymond Sommer Talbot-Lago 43 + 1.20,0 3 8 Eugène Chaboud Delahaye 40 + 3 kierrosta 4 11 Henri Trillaud Delahaye 39 + 4 kierrosta 5 5 Marcel Balsa Bugatti 38 + 5 kierrosta 6 12 Joseph Chotard Delahaye 37 + 6 kierrosta 7 9 Louis Villeneuve Delahaye 34 + 9 kierrosta Kesk. 7 Maurice Trintignant Bugatti 0 - Kesk. 16 Raymond de Saugé Bugatti 0 - Kesk. 15 Paul Friderich Bugatti 0 - Kesk. 14 Georges Grignard Delahaye 0 - Kesk. 3 Philippe Étancelin Alfa Romeo 0 - Kesk. 10 Emile Cornet Delahaye 0 - Kesk. 17 Roger Wormser Delahaye 0 - Kesk. 4 Louis Gérard Maserati 0 - Kesk. 6 Pierre Levegh Talbot-Lago 0 - ==Lähteet== Luokka:Grand Prix -autoilu Luokka:Ranskan moottoriurheilukilpailut Luokka:Pariisin urheilutapahtumat Luokka:Vuoden 1945 urheilu
Árni Páll Árnason

Árni Páll Árnason (s. 23. toukokuuta 1966) on islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka on toiminut Islannin sosiaali- ja sosiaaliturvaministerinä ja talous- ja kauppaministerinä sekä sosiaalidemokraattisen liiton puheenjohtajana. Árni syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui lakimieheksi Islannin yliopistosta vuonna 1991. Vuosina 1991–1992 hän opiskeli eurooppaoikeutta College of Europessa Bruggessa Belgiassa. Hän sai asianajajan luvan vuonna 1997. Vuosina 1988–1992 Árni toimi osa-aikaisena opettajana Hamrahlíðin lukiossa. Vuosina 1992–1994 hän toimi ulkoministerin Euroopan-asioiden neuvonantajana. Vuosina 1998–2007 hän toimi lakimiehenä. Vuosina 2004–2009 hän toimi eurooppaoikeuden opettajana Islannin yliopistossa. Árni valittiin Alltingiin vuoden 2007 vaaleissa. Vuonna 2009 hän toimi Alltingin yleisvaliokunnan puheenjohtajana. Vuosina 2009–2010 hän toimi sosiaali- ja sosiaaliturvaministerinä ja vuosina 2010–2011 talous- ja kauppaministerinä. Vuosina 2013–2016 hän oli sosiaalidemokraattisen liiton puheenjohtaja. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit Luokka:Islannin puolueiden puheenjohtajat
Chaintré

Chaintré on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche- Comtén alueella. Se sijaitsee noin 8 kilometriä Mâconin kaupungista lounaaseen. pienoiskuva|vasen|Château de Chaintré Kunnan alueella on useita linnoja. Château de Chaintré on vanha keskiaikainen linna ja oli Chaintrén suvun asuinpaikka. Vuonna 1661 linna myytiin suvun ulkopuolisille ja vuonna 1845 linna siirtyi maristiveljien haltuun. Linna vaihtoi useasti omistajaa, ja vuodesta 1981 lähtien se on ollut usean perheen jakama asunto. Château de la Barge on 1700-luvun linna, joka sijaitsee vanhojen tammien ympäröivässä puistossa. Linna muutettiin hostelliksi 1900-luvun alussa. Château des Quarts on entinen linnoitettu talo 1300 -1400-luvuilta. Linnan takorautaportti on peräisin 1700-luvun alusta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saône-et- Loiren kunnat
Nykyestetiikan ongelmia

Nykyestetiikan ongelmia on Irma Rantavaaran toimittama esseekokoelma, jonka on vuonna 1971 julkaissut Otava. Teos sisältää 17 esseetä.Nykyestetiikan ongelmia, Eepos-kirjastot. Viitattu 10.6.2022 Teoksen tekstien suomentajat ovat Rantavaaran oppilaita.H. K. Riikonen, Irma Rantavaara – oppiaineensa uudistaja Tieteessä tapahtuu 1/2022. Viitattu 10.6.2022 Suomentajat: Markku Envall, Marjatta Hilppö, Päivi Huuhtanen, Eevi Nivanka, Inari Teinilä, Marja- Ilona Tynell, Tarja-Sisko Virtanen. ==Esseet== * Clive Bell, Taiteen esittävyys ja muoto * E. H. Gombrich, Kuvataiteen esittävyys * Erwin Panofsky, Ikonografisesta tutkimuksesta * Monroe C. Beardsley, Jälleen löydetty esteettinen elämys * William K. Wimsatt, Monroe C. Beardsley, Intentioharha * William K. Wimsatt, Genesis : intentioharha vielä kerran * Hugh Dalziel Duncan, Kirjallisuuden ja yhteiskunnan suhteista * Margaret Macdonald (1903–1956), Taiteiden kritiikin perusteluista * John Hospers, Kirjallisuus ja totuus * Joseph Margolis, Esteettinen havaitseminen * Leonard B. Meyer, Musiikin merkitys ja informaatioteoria * Danko Grlic, Taide ja filosofia * Stefan Morawski, Onko estetiikka eräs filosofian oppisuunta? * Roger Garaudy, Marxilaisesta kirjallisuudenteoriasta * Roman Ingarden, Esteettisen arvoarvostelman ongelma * Paul Ziff, Taideteoksen määrittelemisen tehtävä * William E. Kennick, Perustuuko perinteinen estetiikka erehdykseen? ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset esseekokoelmat Luokka:Vuoden 1971 kirjat
Ragna Árnadóttir

Ragna Árnadóttir (s. 30. elokuuta 1966) on islantilainen lakimies, joka toimi vuonna 2009 Islannin oikeus- ja kirkollisministerinä ja vuosina 2009–2010 oikeus- ja ihmisoikeusministerinä. Ragna syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui lakimieheksi Islannin yliopistosta vuonna 1991 ja oikeustieteen maisterin tutkinnon pääaineenaan eurooppaoikeus Lundin yliopistosta vuonna 2000. Vuosina 1991–1995 hän toimi lakimiehenä Alltingin valiokuntaosastolla ja vuosina 1995–1999 asiantuntijana Pohjoismaiden neuvostolla Tukholmassa ja Kööpenhaminassa. Vuosina 2001–2002 hän toimi terveys- ja sosiaaliministeriössä osastonjohtajana ja vuosina 2002–2009 oikeus- ja kirkollisministeriön kansliapäällikkönä. Huhtikuusta lokakuuhun hän toimi oikeus- ja kirkollisministeriön johtajana. Vuosina 2006–2008 hän toimi opettajana Islannin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Tammikuussa 2009 hänet nimitettiin pääministerin kanslian kansliapäälliköksi ja varajohtajaksi. Helmikuusta toukokuuhun 2009 hän toimi oikeus- ja kirkollisministerinä ja sen jälkeen syyskuuhun 2010 asti oikeus- ja ihmisoikeusministerinä. Vuosina 2010–2012 hän oli Landsvirkjun-sähköyhtiön toimistopäällikkö ja vuosina 2012–2019 varatoimitusjohtaja. Vuodesta 2019 lähtien hän on toiminut Alltingin kansliapäällikkönä. Ragna on naimisissa Magnús Jón Björnssonin kanssa. Heillä on vuosina 1993 ja 2000 syntyneet lapset. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit
Jón Bjarnason

Jón Bjarnason (s. 26. joulukuuta 1943) on islantilainen vihreän vasemmiston poliitikko, joka toimi vuosina 2009–2011 Islannin kalastus- ja maatalousministerinä. Jón syntyi Asparvíkissä Kaldrananeshreppurin kunnassa Länsivuonoilla. Hän on entisen kansanedustajan Hjálmar Jónssonin lanko. Hän opiskeli maataloutta Hvanneyrissä ja valmistui vuonna 1967. Vuonna 1970 hän suoritti kandidaatintutkinnon Norjan maatalouskorkeakoulussa Åsissa. Vuosina 1965–1966 hän toimi opettajana peruskoulussa Hafnarfjörðurissä, vuosina 1970–1974 Hvanneyrin maatalouskoulussa ja vuosina 1976–1981 Stykkishólmurin peruskoulussa. Vuosina 1971–1982 hän työskenteli maanviljelijänä Bjarnarhöfnissä. Vuosina 1981–1999 hän toimi Hólarin maatalouskoulun rehtorina. Vuosina 1978–1982 Jón toimi Helgafellssveitin kunnanjohtajana. Hän istui Alltingissä vuosina 1999–2013. Vuonna 2009 hän toimi vihreän vasemmiston parlamenttiryhmän johtajana. Vuosina 2009–2011 hän toimi kalastus- ja maatalousministerinä. Jón on naimisissa Ingibjörg Sólveig Kolkan kanssa. Heillä on kuusi lasta. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin ministerit
Bema (mittayksikkö)

Bema (, myös , ”yksöissaskel”) oli antiikin kreikkalainen pituusmitta, askel. Se vastasi pusta eli jalkaa. Attikalainen (ateenalainen) bema oli nykymitoissa noin 73,93 senttimetriä. Bemasta tunnettiin myös pidempi versio, askelpari (, ”kaksoisaskel”), joka oli pituudeltaan kaksi tavallista bemaa eli 5 jalkaa, nykymitoissa noin 1,48 metriä. == Muuntotaulukko == Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm): Mittayksikkö (y) Muuntokerroin (x) 1 bēma = x × y 1y = x × bēma Kreikkalaiset – daktylos 40 daktylosta bemaa – kondylos 20 kondylosta bemaa – palaistē 10 palaistea bemaa – dikhas 5 dikhasta bemaa – likhas 4 likhasta bemaa – orthodōron orthodoronia bemaa – spithamē spithamea bemaa – pūs (jalka) pusta bemaa – pygmē pygmeä bemaa – pygōn 2 pygonia bemaa – pēkhys pekhystä bemaa – orgyia orgyiaa bemaa – akaina akainaa 4 bemaa – hamma hammaa 24 bemaa – plethron plethronia 40 bemaa – stadion stadionia 240 bemaa – hippikon hippikonia 960 bemaa – dolikhos dolikhosta 2 880 bemaa – parasangēs parasangia 7 200 bemaa – skhoinos skhoinosta 9 600 bemaa Kansainväliset (SI) – senttimetri 73,93 cm 0,01 bemaa – metri 0,73 m 1,35 bemaa Brittiläiset – tuuma 29,11 in 0,03 bemaa – jalka 2,43 ft 0,41 bemaa – jaardi 0,81 yd 1,23 bemaa == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset pituusyksiköt
Bema

Bema voi viitata seuraaviin: * bema, antiikin kreikkalainen mittayksikkö * Béma, maalaiskunta ja kylä Malissa
Heksapodes

Heksapodes () oli antiikin kreikkalainen pinta-alamitta. Se vastasi 6 × 6 pusta eli jalkaa, toisin sanoen 36 neliöjalkaa, nykymitoissa noin 3,15 neliömetriä. == Muuntotaulukko == Muuntotaulukko, kun perusyksikkönä käytetään vanhaa attikalaista jalkaa (29,57 cm): Mittayksikkö (y) Muuntokerroin (x) 1 heksapodēs = x × y 1y = x × heksapodēs Kreikkalaiset – pūs (neliöjalka) 36 pusta heksapodesta – akaina akainaa heksapodesta – hēmiektos hemiektosta heksapodesta – hektos hektosta heksapodesta – plethron plethronia heksapodesta Kansainväliset (SI) – neliömetri 3,15 m² 0,32 heksapodesta Brittiläiset – neliöjalka 33,89 sq ft 0,03 heksapodesta – neliöjaardi 4,09 sq yd 0,24 heksapodesta == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset pinta-alayksiköt
Hekteus

Hekteus () oli antiikin kreikkalainen kuiva-aineiden tilavuusmitta, nimensä mukaisesti ”kuudesosa” medimnoksesta. Se vastasi kahdeksaa khoiniksia. Attikalainen (ateenalainen) hekteus oli nykymitoissa noin 8,73 litraa. == Muuntotaulukko == Muuntotaulukko attikalaisen mittajärjestelmän mukaisesti: Mittayksikkö (y) Muuntokerroin (x) 1 hekteus = x × y 1y = x × hekteus Kreikkalaiset – kokhliarion 1 920 kokhliarionia hekteusta – kyathos 192 kyathosta hekteusta – oksybafon 128 oksybafonia hekteusta – kotylē 32 kotyleä hekteusta – ksestēs 16 ksestestä hekteusta – khoiniks 8 khoiniksia hekteusta – hēmiekton 2 hemiektonia hekteusta – medimnos medimnosta 6 hekteusta Kansainväliset (SI) – litra 8,73 l 0,11 hekteusta Brittiläiset – pint 15,36 imp pt 0,07 hekteusta – gallona 1,92 imp gal 0,52 hekteusta Yhdysvaltalaiset – pint 18,45 US pt 0,05 hekteusta – gallona 2,31 US gal 0,43 hekteusta == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset kuiva-aineiden tilavuusyksiköt
Hemiekton

Hemiekton () oli antiikin kreikkalainen kuiva-aineiden tilavuusmitta, nimensä mukaisesti puolikas hekteus. Se vastasi neljää khoiniksia ja yhtä roomalaista semodiusta. Attikalainen (ateenalainen) hemiekton oli nykymitoissa noin 4,36 litraa. == Muuntotaulukko == Muuntotaulukko attikalaisen mittajärjestelmän mukaisesti: Mittayksikkö (y) Muuntokerroin (x) 1 hēmiekton = x × y 1y = x × hēmiekton Kreikkalaiset – kokhliarion 960 kokhliarionia hemiektonia – kyathos 96 kyathosta hemiektonia – oksybafon 64 oksybafonia hemiektonia – kotylē 16 kotyleä hemiektonia – ksestēs 8 ksestestä hemiektonia – khoiniks 4 khoiniksia hemiektonia – hekteus hekteusta 2 hemiektonia – medimnos medimnosta 12 hemiektonia Kansainväliset (SI) – litra 4,36 l 0,23 hemiektonia Brittiläiset – pint 7,67 imp pt 0,13 hemiektonia – gallona 0,96 imp gal 1,04 hemiektonia Yhdysvaltalaiset – pint 9,21 US pt 0,11 hemiektonia – gallona 1,15 US gal 0,87 hemiektonia == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset kuiva-aineiden tilavuusyksiköt