EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Fredrik Björkqvist

Fredrik Björkqvist (1. joulukuuta 1859 Kangasala – 2. helmikuuta 1935 Tampere) oli tamperelainen tukkukauppias ja kauppaneuvos. Hän testamenttasi omaisuutensa taloudelliseen valistustyöhön ja hyväntekeväisyyteen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1290Kauppaneuvos Fr. Björkqvist 75-vuotias, Aamulehti, 01.12.1934, nro 325, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineisto. Viitattu 30.11.2024Kuolinilmoitus, Aamulehti, 03.02.1935, nro 32, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 02.02.2025Kauppaneuvos Fr. Björkqvist, Aamulehti, 03.02.1935, nro 32, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 02.02.2025 Björkqvist kävi Kangasalla Ahlmanin koulua ja sitten alkeiskoulua Tampereella. Hän tuli kauppa-alalle 13-vuotiaana 1873 ja oli työssä A. Nybergin, L. Tallqvistin, G. O. Sumeliuksen ja Alex Östermanin liikkeissä Tampereella toimien aluksi kauppa-apulaisena ja viimeksi mainitussa liikkeessä prokuristina. Vuonna 1888 hän perusti oman siirtomaatavaroiden vähittäisliikkeen, joka laajeni sittemmin myös siirtomaatavaroiden ja tehdastuotteiden tukkukaupan alalle. Liike sijaitsi aluksi Kauppatorin varrella ja vuonna 1892 se siirrettiin Kauppakadun varrelle. Björkqvistin liike muutti 1900 omaan taloon Puutarhakadun ja Kuninkaankadun kulmaan ja siitä tuli vähittäiskaupan alalla johtava liike Tampereella. Björkqvist myi vähittäiskauppansa vuonna 1916 mutta hän harjoitti tukkukauppaa vielä lähes kymmenen vuoden ajan vuoteen 1925 saakka. Björkqvist oli myös mukana perustamassa muun muassa Tampereen Kutomateollisuus Oy:tä, Tampereen Saippuatehdasta ja Tampereen Sateenvarjo- ja Keppitehdasta.Kauppaneuvos Fr. Björkqvist 70-vuotias, Aamulehti 01.12.1929, nro 329, s. 5, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot Björkqvist oli Tampereen kaupunginvaltuutettuna 18 vuoden ajan ja oli myös rahatoimikamarin jäsenenä. Hän oli myös Tampereen Kauppaseuran johtokunnan jäsenenä ja Tampereen Säästöpankin hallituksen puheenjohtajana, Björkqvist sai kauppaneuvoksen arvon 1912. Hän kuului useiden tamperelaisten yritysten omistajiin ja hallituksiin. Björkqvist oli myös Tampereen Kauppaseuran perustajia ja seuran kunniajäsen. Hän edusti Tampereen kauppiaskuntaa monissa kauppiaskokouksissa. Viitattu 28.10.2012 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1859 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Tilulilulei

__NOTOC__ Tilulilulei on Pelle Positiivin toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005 levymerkillä Sony BMG. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Pelle Positiivi (Mikko Kartano) – laulu == Arvostelut == * Smackthejack.net: Smackthejack.net: Levyarvio == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lastenalbumit Luokka:Vuoden 2005 albumit
Nitrometakvaloni

Nitrometakvaloni on metakvalonin johdos, jolla on samanlainen sedatiivinen ja hypnoottinen vaikutus kuin metakvalonilla. Se on 10 kertaa voimakkaampi kuin metakvaloni, ja tyypillinen annostus on 25 mg. Joka tapauksessa sen aromaattinen typpiryhmä metabolisoituu aniliiniksi, jonka on todistettu olevan mutageeninen aine. Näin ollen nitrometakvalonia ei nykyisin valmisteta sen myrkyllisistä ominaisuuksista johtuen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PubChem: Nitromethaqualone Luokka:Unilääkkeet Luokka:Kinatsolinonit
Heimer Björkqvist

Frans Heimer Björkqvist (27. joulukuuta 1915 Alaveteli – 2. toukokuuta 1993 Turku) oli suomalainen taloustieteilijä. Hän oli Åbo Akademin kauppakorkeakoulun professori 1959–1978.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1290 Björkqvist väitteli valtiotieteiden tohtoriksi 1956, toimi opettajana koulussa Helsingissä 1945–1949, sitten tutkijana Suomen Pankissa, ja oli sitten dosentti 1958, kansantaloustieteen tilapäinen professori Helsingin yliopistossa 1958–1960.Uppslagsverket Finland ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Heal

Heal on ruotsalaisen laulajan, Loreenin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2012. Yhteensä albumi sisältää 12 kappaletta, jotka Loreen on tuottanut yhdessä Peter Cartriersin kanssa. Albumi nousi Ruotsissa heti albumilistan ykköseksi ylitettyään platinalevyyn oikeuttavan myyntimäärän.Swedishcharts Suomessa albumi debytoi sijalla kuusi. == Kappaleet == == Arvostelut == * Scandipop: positiivinenScandipop == Lähteet == Luokka:Vuoden 2012 esikoisalbumit Luokka:Ruotsalaiset popalbumit Luokka:Ruotsalaiset elektronisen musiikin albumit
Sairas vääns

"Sairas vääns" on Tohtori Tornadon (oik. Esko Johansson) esittämä huumorimusiikkia edustava musiikkikappale, joka osallistui MTV:n järjestämään Syksyn sävel -kilpailuun vuonna 1979 sijoittuen kuudenneksi. Kappaleen on säveltänyt, sovittanut ja sanoittanut Jyrki Paavola. Aiheensa kappale oli saanut Yhdysvaltain ulkoministerinä vuosina 1977–1980 toimineen Cyrus Vancen nimen ääntämyksestä. Vaikka kappaleesta muodostuikin jonkinlainen kulttiklassikko, Tohtori Tornadon musiikillinen ura jäi kahteen singleen. Kappale on sittemmin julkaistu uudelleen kokoelma-albumilla 1970-luvun Syksyn sävelet (2011). Vuonna 1979 kappaleesta tehtiin myös cover-versio, tekijänä Tohtori Tuppi (oik. Kari Kuuva). Tämä versio julkaistiin myöhemmin kokooma- albumeilla Tenavadisco (1980) ja Disco City vol 1. (2012). ==Lähteet== Luokka:Syksyn sävel -finalistit Luokka:Vuoden 1979 kappaleet Luokka:Huumorikappaleet
Luettelo Arabiemiraattien lentoyhtiöistä

Tämä on luettelo lentoyhtiöistä, joilla on tai on ollut Arabiemiraattien siviili-ilmailuviranomaisen myöntämä toimilupa. ==Nykyiset lentoyhtiöt== Lentoyhtiö IATA ICAO Kutsutunnus Aloitti toiminnan Abu Dhabi Amiri Flight MO AUH SULTAN ? Abu Dhabi Aviation - - - 1975 Aerogulf Services Company - - - ? Aerovista - AJD - 1999 Air Arabia G9 ABY ARABIA 2003 Al Jaber Aviation - LJB - ? Al Rais Cargo - HJT AL RAIS CARGO 1983 AVE.com P3 PHW PHOENIX SHARJAH 1996 Dana Executive Jets - - - ? Dolphin Air ZD FDN FLYING DOLPHIN 1996 Dubai Royal Air Wing - DUB DUBAI ? Eastern SkyJets EE ESJ EASTERN SKYJETS 2004 Emirates EK UAE EMIRATES 1985 Empire Aviation Group - - - 2007 Etihad Airways EY ETD ETIHAD 2003 ExecuJet Middle East - - - 1999 Falcon Aviation Services - FVS FALCON AVIATION 2006 Falcon Express Cargo Airlines FC FCX FALCON CARGO 1995 FJR Private Flight - FJR - ? flydubai FZ FDB SKYDUBAI 2008 Gama Aviation - GSH GAMAMENA 2010 Global Jet - GBG GLOBALGULF ? Gulf Wings - - - 1975 HeavyLift International Airlines - - - ? Heli Dubai - - - 2005 Jet-Ops - - - 2007 Maximus Air - MXU CARGO MAX 2005 Midex Airlines MG MIX MIDEX CARGO 2007 RAK Airways RT RKM RAKAIR 2006 Rotana Jet - RJD ROTANA 2010 Royal Jet - ROJ ROYAL JET 2003 Ruler's Flight Sharjah - SHJ - ? ==Entiset lentoyhtiöt== Lentoyhtiö IATA ICAO Kutsutunnus Aloitti toiminnan Lopetti toiminnan Cargo Plus Aviation 8L CGP - 2001 ? Kang Pacific Airlines T7 KPA - 2006 2008 Phoenix Aviation P3 PHG PHOENIX GROUP 1996 2005 * Arabiemiirikunnat
Johan Isak Björkstén

Johan Isak Björkstén (15. joulukuuta 1828 Loviisa – 4. maaliskuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen lääkäri. Hän toimi sairaalalääkärinä Mikkelissä 1859–1869, Lappeenrannan piirilääkärinä 1869–1875 ja Tammelan piirilääkärinä 1875–1878. Hän oli lääkintöneuvos vuodesta 1878 ja sai arkkiatrin arvon 1896.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1291 Hän vastasi lääkintöneuvoksena Suomen terveydenhuollon uudelleen järjestämisestä. Hän oli autonomian ajan viimeinen arkkiatri.Suomen arkkiatrit, Lääkäriliitto Hänen veljensä oli Helsingin yliopiston anatomian prosektori, vt. professori, FM ja LKT Gustaf Richard Björkstén (k. 1868). ==Julkaisut== *Vaccinationens historia i Finland. 1. Finska Vetenskapssocieteten, 1902. *Vaccinationens historia i Finland. 2, Finska Läkaresällskapet, 1908 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Arkkiatrit Luokka:Vuonna 1828 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Etelänkellosammal

Etelänkellosammal (Encalypta vulgaris) on lehtisammallaji kellosammalten heimossa (Encalyptaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla erityisesti lauhkealla vyöhykkeellä. Suomen alueella lajin levinneisyys painottuu etelään ja sitä esiintyy nykyisin Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Etelänkellosammal kasvaa pienikokoiseksi, alle yhden senttimetrin pitkäksi. Lehtien muoto on pitkulaisesta kielimäiseen. Niissä on karvakärki ja punainen keskisuoni. Itiöpesäkkeen perä on yhden senttimetrin pituinen ja punainen. Pesäke on sileä ja sen huntu ripsireunaton. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava. === Viitteet === Luokka:Lehtisammalet
Gustaf Björnram

Gustaf Björnram (27. maaliskuuta 1745 Savo – 28. maaliskuuta 1801 Tukholma) oli suomalainen mystikko, vapaamuurari ja henkien manaaja. Hän tuli ylioppilaaksi Turun akatemiasta 1768 ja opiskeli siellä oikeustiedettä. Hän muutti Tukholmaan, jossa hän toimi Kaarle-herttuan (myöh. Kaarle XIII) sihteerinä ja suomen kielen kääntäjänä. Hän sai mainetta ennustajana, ihmeidentekijänä ja henkienmanaajana. Häneen turvautuivat muun muassa Kaarle- herttua, Kustaa III ja moni hänen hovimiehistään sekä Gustaf Adolf Reuterholm. Salaisen viisautensa hän kertoi oppineensa Suomessa.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1293Björnram, Gustaf, Tietosanakirja osa 1, palsta 1077, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 Kaksosena syntyneen Björnramin vanhemmat olivat Kyminkartanon läänin jalkaväkipataljoonassa luutnanttina palvellut Pehr Björnram (k. 1766) ja Anna Margareta Amnorin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1768 ja opiskeli sitten jonkin aikaa oikeustiedettä. Björnram oli kersanttina prinssi Fredrik Adolfin rykmentissä, ja hänet ylennettiin myöhemmin luutnantiksi, mutta erosi pian sotapalveluksesta. Björnram toimi sittemmin Södermanlandin herttuan Kaarlen yksityissihteerinä, suomalaisen rykmentin vt. sotatuomarina Tukholmassa sekä 1780 suomen kielen kääntäjänä ja 1781 kuninkaan tulkkina rannikkolaivastossa. Hän sai protokollasihteerin arvonimen 1781 ja 400 riksin vuotuisen eläkkeen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Suomalaiset vapaamuurarit Luokka:Mystikot Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset kielenkääntäjät Luokka:Virkamiehet Luokka:Vuonna 1745 syntyneet Luokka:Vuonna 1801 kuolleet
Björnram

Björnram viittaa seuraaviin henkilöihin * Andreas Laurentii Björnram (1520–1591), Uppsalan arkkipiispa * Gustaf Björnram (1745–1801), mystikko * Hannu Laurinpoika Björnram (Hans Larsson Björnram t. Hans Larsinpoika Björnram, k. 1571), Suomen käskynhaltija * Lauri Olavinpoika Björnram (Lasse Olsson t. Lars Olofsson, k. 1572), sotilas
Mario Botta

thumb|Mario Botta vuonna 2010 Mario Botta (s. 1. huhtikuuta 1943 Mendrisio, Sveitsi) on sveitsiläinen arkkitehti. Hän opiskeli Milanon Liceo Artisticossa ja Venetsian IUAV-yliopistossa ja on saanut vaikutteita erityisesti Le Corbusier’ltä, Carlo Scarpalta ja Louis Kahnilta. Vuodesta 1970 hänellä on ollut oma arkkitehtitoimisto Sveitsin Luganossa. ==Ura== Jo 16-vuotiaana Botta piirsi ensimmäisen rakennuksensa, paritalon Morbio Superioreen Ticinon kantoniin. Sen tilajärjestelyt olivat vielä epämääräisiä, mutta siinä sanotaan jo olevan nähtävissä hänen tuleva tyylinsä, johon liittyy yksinkertaisiin muotoihin perustuva vahva geometrian taju. Bottan suosikkimateriaali on tiili, vaikka hän käyttääkin suunnitelmissaan materiaaleja monipuolisesti ja yksilöllisesti. Bottan suunnittelemia rakennuksia voi nähdä ympäri Sveitsiä, mutta etenkin Ticinon alueella. Ranskaan Botta on suunnitellut Évryn katedraalin Pariisin eteläpuolelle 1995 sekä kirjaston Villeurbanneen 1988. Yhdysvaltoihin Botta suunnitteli vuonna 1995 San Franciscon nykytaiteen museon (SFMOMA). Monien kirkkorakennusten lisäksi Mario Botta on suunnitellut myös Tel Avivin yliopiston tärkeimmän synagoogan.Jonathan Glancey, Spirit in the skylight, The Guardian, 19 December 2005 Vuosina 2002–2004 Botta oli mukana Milanon La Scala -oopperatalon keskustelua herättäneessä uudistuksessa. Vuonna 2004 Botta piirsi taidemuseorakennuksen Etelä-Korean Souliin.CNN Go Seoul's best museums 27 October 2011. Retrieved 2011-11-04 Alla olevan kuvagallerian ohella muita Mario Bottan merkittäviä suunnittelutöitä ovat Kreikan valtionpankin rakennus Ateenassa, Bechtler-nykytaidemuseo Pohjois-Carolinan Charlottessa. ==Kuvagalleria== File:Bellinzona Fernmeldedirektion detail.jpg|Swisscom-teleyrityksen pääkonttori Bellinzonassa File:Harting Minden.jpg|Harting Technologiegruppe -yrityksen päämaja Mindenissä Saksassa File:Maastricht2013, Avenue Céramique09.jpg|La Fortezza, Maastricht File:Watarium.jpg|Nykytaiteen museo Watari Tokiossa File:San Francisco Museum of Modern Art in 2011.jpg|San Francisco Museum of Modern Art File: Casinò di Campione, day1.jpg|Campionen kasino, Casinò di Campione, Campione d’Italia File:Synagoge_auf_Gelände_der_Universität_Tel_Aviv.jpg|Yliopiston synagooga Tel Avivissa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Mario Bottan virallinen sivusto *Mario Bottan haastattelu 2007 *Bottan suunnittelema pientalo Riva San Vitalessa *Santa Maria degli Angeli -kirkko Monte Tamarossa *Mario Bottan kalusteita ja valaisimia Luokka:Sveitsiläiset arkkitehdit
Törmähiekkasammal

Törmähiekkasammal (Pogonatum urnigerum) on lehtisammallaji karhunsammalten heimossa (Polytrichaceae). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon lauhkea vyöhyke, havumetsävyöhyke ja arktiset alueet. Suomen alueella törmähiekkasammalta esiintyy melko yleisenä koko maassa. Lajin uhanalaisuusluokka on elinvoimainen (LC). Törmähiekkasammal on keskikokoinen ja pystykasvuinen, yhdestä viiteen senttimetriä korkeaksi kasvava. Lehdet ovat vankan neulasmaisia ja vaalean sinivihreitä. Itiöpesäkkeiden kasvaminen on tavallista. Pesäke on pysty ja liereä, sijaitsee pitkän pesäkeperän päässä. Nuoressa pesäkkeessä on tiheäkarvainen huntu. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki. === Viitteet === == Aiheesta muualla == Kuvalinkit: * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Törmähiekkasammal (Pogonatum urnigerum) Luokka:Karhunsammalet (heimo)
Pohjanhiekkasammal

Pohjanhiekkasammal (Pogonatum dentatum) on lehtisammallaji karhunsammalten heimossa (Polytrichaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon arktisella ja havumetsävyöhykkeellä. Suomen alueella pohjanhiekkasammalen levinneisyys on pohjoinen, mutta sitä esiintyy koko maassa paitsi Ahvenanmaalla. Lajin uhanalaisuusluokka on elinvoimainen (LC). Pohjanhiekkasammal kasvaa vähän pienemmäksi kuin samannäköinen ja yleinen törmähiekkasammal (Pogonatum urnigerum). Laji on kaksikotinen pioneerilaji. Itiöpesäkkeitä kasvaa yleisesti. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki. === Viitteet === == Aiheesta muualla == Kuvalinkit: * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pohjanhiekkasammal (Pogonatum dentatum) Luokka:Karhunsammalet (heimo)
Peltohiekkasammal

Peltohiekkasammal (Pogonatum aloides) on lehtisammallaji karhunsammalten heimossa (Polytrichaceae). Sitä esiintyy lähes koko maailmassa lauhkealla vyöhykkeellä. Suomen alueella peltohiekkasammal on harvinainen ja sen levinneisyys on eteläinen, lajia on tavattu Ahvenanmaalta Uudellemaalle. Uhanalaisuusluokka on elinvoimainen (LC). Peltohiekkasammalen versot ovat pystyjä, enimmäkseen haarattomia ja yhdestä kahteen senttimetriä pitkiä. Se muodostaa löyhiä tummanvihreitä kasvustoja. Lehdet kasvavat neljästä seitsemään millimetriä pitkiksi. Kosteina ne siirottavat, kuivina ovat käyristyneet. Lehtien kärki on neulasmainen ja sahalaitainen. Itiöpesäkkeen perä kasvaa kahdesta neljään senttimetriä pitkäksi. Pesäke on lieriömäinen, usein sivulle taipunut ja karvaisen hunnun peitossa. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava. * Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3 === Viitteet === Luokka:Karhunsammalet (heimo)
Hannu Laurinpoika Björnram

Hannu Laurinpoika Björnram (Hans Larsson Björnram) toimi Helsingin kuninkaankartanon eli Helsingin voutina Erik Spåren jälkeen. Hän sai kuninkaalta tehtäväkseen Narvan purjehduksen valvonnan ja kauppasaarron ylläpitämisen. Otti vuonna 1555 avukseen Helsingin koulun teinejä. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset sotilaat Luokka:Ruotsalaiset diplomaatit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1571 kuolleet
Naalinsammal

Naalinsammal (Oligotrichum hercynicum) on lehtisammallaji karhunsammalten heimossa (Polytrichaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon viileillä alueilla. Ruotsissa ja Norjassa lajia esiintyy laajasti tunturialueella. Suomessa naalinsammalta kasvaa suuressa osassa maata, puuttuu Ahvenanmaalta, Etelä-Karjalasta ja osasta Pohjanmaata. Lajin uhanalaisuusluokka on elinvoimainen (LC). Naalinsammal on karhunsammalmainen ja kapealehtinen. Itiöpesäkkeitä kasvaa toisinaan ja itiöt ovat pieniä. Naalinsammalen itiöpesäkkeet ovat symmetrisiä ja pystyjä, vain poikkeuksellisesti hieman vinoja. Naalinsammal kasvaa pioneerilajina paljaalla maalla. Kasvupaikkoja ovat esimerkiksi tunturikankaat, metsäteiden ja polkujen varret, sorakuopat. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3 === Viitteet === Luokka:Karhunsammalet (heimo)
Lauri Olavinpoika Björnram

Lauri Olavinpoika Björnram (Lasse Olsson t. Lars Olofsson; k. noin 1572) oli sotilas. Hänen isänsä oli Lappträskin ja Domargårdin herra. Hän oli Pohjanmaan vouti 1531–1539 ja omisti Pernajassa Isnäsin kartanon.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1293 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset sotilaat Luokka:Ruotsalaiset sotilaat Luokka:Ruotsalaiset virkamiehet Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1572 kuolleet
Rusopahtasammal

Rusopahtasammal (Orthothecium rufescens) on lehtisammallaji palmikkosammalten heimossa (Hypnaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla vuoristoissa ja arktisilla alueilla. Suomen alueella laji on harvinainen ja erittäin uhanalainen (EN). Rusopahtasammalen väri on punertavanruskeasta vihreänruskeaan tai kuparinkiiltoinen. Se kasvaa enimmillään kymmenen senttimetriä pitkäksi ja on vain vähän haarova. Lehdet ovat keskisuonettomat, leveän kolmiomaiset, pitkittäispoimuiset ja pitkäkärkiset. Itiöpesäkkeitä kasvaa harvoin. Pesäkkeet ovat pystyjä. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3 * Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava. === Viitteet === Luokka:Palmikkosammalet (heimo) Luokka:Suomen vaarantuneet kasvit
Lapinpahtasammal

Lapinpahtasammal (Orthothecium lapponicum) on lehtisammallaji palmikkosammalten heimossa (Hypnaceae). Se on maailmanlajjuisesti harvinainen ja tunnetaan Norjasta, Ruotsista, Suomesta ja Huippuvuorilta. Suomessa lajin muutamat tunnetut löytöpaikat sijaitsevat Enontekiöllä Kilpisjärven kalkkituntureilla. Lapinpahtasammal on Suomessa lailla rauhoitettu, erityisesti suojeltu ja kuuluu EU:n luontodirektiivilajeihin ja kansainvälisiin vastuulajeihin. Uhanalaisluokituksessa se on äärimmäisen uhanalainen (CR) eli erittäin korkeassa vaarassa hävitä. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Rassi, Pertti, Hyvärinen, Esko, Juslén, Aino & Mannerkoski, Ilpo (toim.) 2010: Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Ymparisto.fi: Lapinpahtasammal (Orthothecium lapponicum) (pdf) Luokka:Palmikkosammalet (lahko) Luokka:Suomen erittäin uhanalaiset kasvit
Kansan toimintapuolue

Kansan toimintapuolue (, PAP; ; ; ) on singaporelainen puolue. Kansan toimintapuolue on Singaporen hallitseva puolue, joka on voittanut kaikki maan vuonna 1965 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeiset vaalit. PAP:n suosion taustalla pidetään Singaporen nopeaa nousua maailman kehittyneimpien talouksien joukkoon, mutta myös sen tiukkaa poliittista kontrollia. Kansan toimintapuolueen perustivat 21. marraskuuta 1954 joukko poliittisia aktivisteja, jotka edustivat kolmea Singaporen suurinta etnistä ryhmää. Perustajien joukossa oli myös Lee Kuan Yew. Perustamisensa aikoihin puolueen tärkeimpiä tavoitteita olivat Singaporen itsenäisyys, jota tavoiteltiin tuolloin liittymällä mukaan Malesian liittovaltioon, demokraattis- sosialistisen hallituksen perustaminen ja monikulttuurisen yhteiskunnan luominen. Ensimmäisissä parlamenttivaaleissa 1955 PAP voitti kolme neljäosaa paikoista, joissa puolue oli asettanut ehdokkaan. Seuraavissa vaaleissa 1959 PAP saikin jo 43 paikkaa parlamentin 51:stä paikasta, ja puolueen pääsihteerinä tuolloin toiminut Lee Kuan Yew nimitettiin vaalien jälkeen Singaporen ensimmäiseksi pääministeriksi. Vuoden 2011 vaaleissa puolue sai enemmistön: 60,1 prosenttia äänistä ja 81 parlamenttipaikkaa 87:stä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kansan toimintapuolue Luokka:Singaporen puolueet
Magnus Björnstjerna

thumb|Magnus Björnstjerna Magnus Fredrik Ferdinand Björnstjerna (1779–1847) oli ruotsalainen kenraali ja diplomaatti. Suomen sodan aikana 1808 hän oli Suomen armeijan yleisesikunnan yliadjutanttina ja osallistui Siikajoen, Lapuan ja Oravaisten taisteluihin. Hänen ansiostaan solmittiin marraskuussa 1808 Olkijoen sopimus.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1294 ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset kenraalit Luokka:Ruotsalaiset diplomaatit Luokka:Vuonna 1779 syntyneet Luokka:Vuonna 1847 kuolleet
Janez Jazbec

Janez Jazbec (s. 27. joulukuuta 1984 Kranj) on slovenialainen alppihiihtäjä, jonka päälaji on suurpujottelu. Hän edustaa SK Tržič -seuraa. Jazbec sijoittui Vancouverin olympialaisissa 2010 suurpujottelussa 19:nneksi. Hän kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Alta Badiassa joulukuussa 2004. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan 21:s Val d'Isèren suurpujottelussa joulukuussa 2009. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 18:nneksi Banskon suurpujottelussa helmikuussa 2012. Hän voitti Euroopan cupin suurpujottelukilpailun Meribelissä tammikuussa 2012. == Lähteet == Luokka:Slovenialaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Petter Johan Bladh

Peter (Petter, Pehr) Johan Bladh (3. joulukuuta 1746 Vaasa – 1. maaliskuuta 1816 Närpiö) oli suomalainen liike- ja valtiopäivämies. Bladh kävi Vaasan triviaalikoulua ja tuli ylioppilaaksi Turussa 1763. Bladh meni 1766 Ruotsin Itä-Intian kauppaseuran palvelukseen ja yleni superkargööriksi. Hän teki useita matkoja Kiinaan ja oli kauppaseuran Kantonin konttorin johtajana 1778–1783. Hän palasi Suomeen 1784 ja asettui Närpiöön Benvikin kartanoon, jonka maanviljelyn hän järjesti kuntoon. Hän hankki Kaskisille tapulioikeudet ja kävi ulkomaankauppaa ja harjoitti laivaliikennettä. Suomen sodan aikana venäläiset polttivat 1808 hänen talonsa ja vangitsivat hänet ja hänen poikansa, kun hänen epäiltiin yllyttäneen talonpoikia aseisiin.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1296 Bladh oli aikansa merkittäviä talousajattelijoita. Hän otti osaa valtiopäiville 1786, 1789, 1792, 1800 ja 1809, jolloin hänet kutsuttiin myös hallituskonseljin jäseneksi. Hän kirjoitti talouskysymyksistä artikkeleita, joita on myös julkaistu. Hänet kutsuttiin 1779 Ruotsin tiedeakatemian jäseneksi. Bladh sai kanslianeuvoksen arvon 1812. Petter Johan Bladhin vanhemmat olivat kauppias Johan Bladh ja Katarina Juvelius. Lääkäri ja numismaatikko Anders Bladh oli hänen veljensä.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Pehr Johan Bladh. Verkkojulkaisu 2005. (Viitattu 27.10.2019) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Porvoon valtiopäivät Luokka:Vuonna 1746 syntyneet Luokka:Vuonna 1816 kuolleet
Anton Gabriel Blomqvist

Anton Gabriel Blomqvist (29. tammikuuta 1836 Helsinki – 12. toukokuuta 1904 Janakkala) oli suomalainen metsänhoitaja ja tutkija. Blomqvistin isä oli professori Alexander Blomqvist ja äiti Christina Charlotta Harring. Hän valmistui ylioppilaaksi 1852, opiskeli luonnontieteitä ja toimi maanmittarina, kunnes valmistui metsänhoitajaksi 1859 Tharandtin metsäakatemiasta Saksista. Samana vuonna hänestä tuli Evon-Vesijaon kruununpuistojen vt. metsänhoitaja ja vuonna 1861 uuden Evon metsäopiston lehtori. Kun opisto oli oppilaiden puuttumisen takia suljettu 1867-1869, Blomqvist teki metsän tuotto- ja kasvututkimuksia, joiden tulokset julkaistiin 1872 teoksessa Tabeller framställande utvecklingen af jämnåriga och slutna skogsbetsånd af tall, gran oc börk. Vuonna 1874 hänet nimitettiin opetusohjelmaltaan supistetun Evon metsäopiston johtajaksi, jota tehtävää hän hoiti vuoteen 1903 saakka. Sivu 73. Blomqvist sai kunniatohtorin arvon 1897 ja häntä pidetään ”Suomen metsänhoidon isänä”.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1309 Hän jatkoi virkansa ohella tieteellistä tutkimustyötä, julkaisten tutkimustuloksia vuonna 1877 perustamansa Suomen Metsänhoitoyhdistyksen sarjassa. Tärkeimmät niistä ovat Finlands trädslag i forstligt hänseende beskriftna. I Tallen. II Granen. (1881–1883) sekä Skogshushållningens nationalekonomi och synpunkter i forst politi (1893). Blomqvistin puoliso vuodesta 1862 oli Alfhild Sofia Ilmoni (1841–1901). Metsänhoitaja Theodor Johannes Blomqvist (1865–1934) oli heidän poikansa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Helander, Andus Benjamin 1936. Anton Gabriel Blomqvist ja hänen aikalaisensa. Acta Forestalia Fennica 43:2. Helsinki: Suomen metsätieteellinen seura. 356 s. * Viitattu 3.11.2012. Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset metsätieteilijät Luokka:Vuonna 1836 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Elisabeth Blomqvist

Anna Charlotta Elisabeth Blomqvist (17. helmikuuta 1827 Helsinki – 9. kesäkuuta 1901 Helsinki) oli suomalainen tyttökoulun johtajatar ja taidemaalari. Hän maalasi nuorena opiskellen Berndt Godenhjelmin johdolla, ja hänen teoksensa Hanna kangaspuilla kuuluu Ateneumin kokoelmiin.Elisabeth Blomqvist. Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli. Blomqvistin isä oli oppihistorian professori ja kirjastonhoitaja Alexander Blomqvist. Professori Blomqvistin ja hänen pietarinsaksalaisiin kuuluneen vaimonsa Christina Charlotta Harringin perheessä tyttärien kasvatukseen ja kielitaitoon kiinnitettiin suurta huomiota. Isän kuoltua perusteellisesta koulutuksesta oli suurta hyötyä, sillä se antoi tyttärille mahdollisuuden ansaita elantonsa opettajina. Niinpä Blomqvist ei ryhtynyt taiteilijan uralle vaan toimi opettajana äitinsä perustamassa yksityisessä tyttökoulussa. Vuodesta 1852 koulu oli hänen ja hänen sisarensa Anna Blomqvistin omistuksessa, ja sen toiminta laajeni. Hän oli Helsingin ruotsalaisen tyttökoulun johtajatar 1852–1898. Kouluun perustettiin opettajatarluokka, josta ajan myötä tuli ruotsalainen jatko- opisto 1886.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1. p. 1810. Otava 1967. Suurimman vaikutuksen Elisabeth Blomqvist sai aikaan tyttökoulun johtajana, tyttöjen opetuksen uudistajana ja naisopettajien koulutuksen aloittajana. Hänen perustamiltaan jatkoluokilta tulivat pitkään sekä ruotsin- että suomenkielisten koulujen opettajattaret. Valtion tyttökoulujen opetus oli vielä tähän aikaan perinteistä säätyläistyttöjen kasvatusta. Blomqvistin kouluun pääsivät opiskelemaan kaikki tietoa ja sivistystä haluavat tytöt syntyperästä riippumatta. Yksityiskoulun käyminen vaati tosin varoja, mutta Blomqvist pyrki järjestämään varattomille vapaaoppilaspaikkoja ja kouluavustajan tehtäviä. Hänen yhtenä ansionaan onkin pidetty opintien avaamista myös alempien sosiaaliryhmien tytöille. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Westermarck, Helena: Elisabeth Blomqvist, hennes liv och gärning I–II. 1916–1917. ==Aiheesta muualla== * *Elisabeth Blomqvist. Tiedenaisia. Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1827 syntyneet Luokka:Vuonna 1901 kuolleet
Heidi Blomstedt

Heidi Kristina Blomstedt (o.s. Sibelius; 20. kesäkuuta 1911 Järvenpää, Tuusula – 3. tammikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen muotoilija. Blomstedtin isä oli Jean Sibelius ja äiti Aino Sibelius. Hän valmistui keraamikoksi Taideteollisuuskeskuskoulusta vuonna 1932. Hänen muotokielensä oli pelkistynyttä. Hän toimi lähinnä itsenäisenä keraamikkona lukuun ottamatta muutamia lyhyitä jaksoja Arabian tehtaalla, vuotta 1950 Uppsala-Ekebyn keramiikkatehtaassa sekä yhteistyötä Kupittaan Savi Oy:n ja Kumelan lasitehtaan kanssa. Hänen Kupittaalle suunnittelemansa esineet poikkesivat moderneina Kupittaan muusta tuotannosta. Pelkistetyn muodon vastapainona olivat värit. Blomstedtin puoliso oli arkkitehtiprofessori Aulis Blomstedt. Heidän poikiaan ovat arkkitehdit Severi Blomstedt (1946–) ja Petri Blomstedt (1941–1998), elokuvaohjaaja Anssi Blomstedt (1945–) sekä taidemaalari Juhana Blomstedt (1937–2010). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Heidi Blomstedt Sibelius.fi-sivulla. Luokka:Suomalaiset keramiikkataiteilijat Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Rafael Blomstedt

Arno Rafael Blomstedt (14. syyskuuta 1885 Helsinki – 21. maaliskuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja muotoilija. Hän toimi Taideteollisuuskeskuskoulun johtajana ja opettajana vuodesta 1912, rehtorina 1943–1949. Hän teki erityisesti sisustustöitä ja suunnitteli kirkkojen entistämisiä ja korjauksia.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, p. 1312. Otava 1967 Blomstedt valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1908. Opettajan työnsä ohessa hän suunnitteli erityisesti sakraalirakennuksia, ja hänen viimeiseksi, kesken jääneeksi työkseen jäi Iisalmen siunauskappeli. Hän kuului merkittäviin kirkkojen entistäjiin K. S. Kallion, Carolus Lindbergin ja Karl-Ruben Lindgrénin ohella.”Rafael Blomstedt”, Arkkitehtuurimuseo. Blomstedt on suunnitellut muun muassa Espoon sankarihauta-alueen. Hän suunnitteli yhdessä taidegraafikko Robert Frankenhauserin kanssa Pernajan sankarihauta-alueen ja sankarimuistomerkin. Alue on Mikael Agricolan muistomerkin vieressä. == Kuvia == Tiedosto:Espoon sankarihaudat.jpg|Blomstedtin suunnittelema Espoon sankarihauta-alue. Muistonmerkin suunnittelija on Carl Wilhelms (1950). Tiedosto:Pernaja sankarimuistomerkki.JPG|Pernajan sankarimuistomerkki Loviisassa, yhdessä Robert Frankenhauserin kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Severi Blomstedt

Pauli Severi Blomstedt (s. 23. syyskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen arkkitehti. Hän toimi Suomen rakennustaiteen museon johtajana 2002–2010DMY tiedottaa . Blomstedt on toiminut Teknillisen korkeakoulun arkkitehtuurin va. apulaisprofessorina sekä Suomen rakennustaiteen museon näyttelytoimiston päällikkönä. Blomstedt perusti vuonna 1976 oman toimiston, mutta omisti toimiston myös veljensä Petri Blomstedtin kanssa. Severi Blomstedt on tehnyt useita peruskorjaussuunnitelmia muun muassa Suomenlinnaan.Arkkitehti-lehti no:t 1/1982, 5/1984, 1/1985 Muita restaurointikohteita ovat muun muassa taiteilijakoti Ainola (1989), Helsingin Taidehallin ulkopuolen uudistaminen (1993) sekä monet Puolustushallinnon rakennuslaitokselle laaditut kohteet.Puolustushallinnon rakennuslaitos Uudisrakentamiskohteista mainittakoon Hyvinvointikartano Kaisankodin laajennus Espoossa (1986, yhdessä Antti Paateron kanssa)Arkkitehti-lehti no 2/1998 sekä lukuisat pientalosuunnitelmat eri puolilla Suomea. Blomstedt vei loppuun edesmenneen veljensä suunnitelmat Hotelli Kämpin restauroinnista (1999). Blomstedt on laatinut myös näyttelysuunnitelmia. Blomstedt on toiminut puheenjohtajana muun muassa seuraavissa järjestöissä: * Visuaalisten taiteiden työskentelykeskus New Yorkissa / Finnish Foundation for the Visual Arts in New York (hallituksen puheenjohtaja 1992–1999) * Uudenmaan läänin taidetoimikunta (puheenjohtaja 1992–1994) * Vapaa taidekoulu (hallituksen puheenjohtaja 1995–1998)Vapaan Taidekoulun vuosikertomukset 1995-1998 * Espoon taidemuseon kannatusyhdistys (hallituksen puheenjohtaja 1996–2000) * ARMI: arkkitehtuurin, rakentamisen ja muotoilun informaatiokeskus (hallituksen puheenjohtaja 2003–2006). Blomstedt on Designmuseon ja Arkkitehtuurimuseon ystävät (DAMY) ry:n kunniajäsen.DAMY:n 30-vuotisjuhla 20.10.2017 / uudet kunniajäsenet Severi Blomstedtin vanhemmat olivat arkkitehti Aulis Blomstedt ja keramiikkataiteilija Heidi Blomstedt, joka oli säveltäjä Jean Sibeliuksen tytär. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Adam Žampa

Adam Žampa (s. 13. syyskuuta 1990 Stary Smokovec) on slovakialainen alppihiihtäjä. Hän edustaa VSC Dukla Banska Bystrica -seuraa ja kilpailee pääasiassa pujottelussa ja suurpujottelussa. Žampa saavutti Sankt Moritzin MM- kilpailuissa 2017 hopeaa joukkuekilpailussa. Hän sijoittui MM-kilpailujen pujottelussa 21:nneksi Val d'Isèressä 2009, 24:nneksi Garmisch- Partenkirchenissä 2011, 15:nneksi Schladmingissa 2013 ja 19:nneksi Vailissa 2015. Superalppiyhdistetyssä hän oli kolmastoista 2013 ja yhdeksästoista 2015 sekä suurpujottelussa seitsemästoista 2013 ja kahdeksas Cortina d'Ampezzossa 2021. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui superalppiyhdistetyssä viidenneksi ja pujottelussa kuudenneksi. Kolmansissa olympialaisissaan Pekingissä 2022 hän sijoittui suurpujottelussa 15:nneksi, 0,4 sekuntia ja yhden sijan pikkuveljeään Andreasta parempana, sekä pujottelussa 25:nneksi. Žampa kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Levillä marraskuussa 2010. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan yhdeksäs Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2012. Parhaimmillaan hän on sijoittunut viidenneksi Kitzbühelin alppiyhdistetyssä tammikuussa 2016. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Adam Žampan kotisivut Luokka:Slovakialaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mikael Adolf Blum

Mikael Adolf Blum (3. toukokuuta 1785 Taivassalo – 11. toukokuuta 1864 Linköping) oli suomalaissyntyinen sotilas ja Linköpingin postimestari, sotilasarvoltaan eversti. Hän oli upseerina vuonna 1808 Porin rykmentissä. Rauhan palattua hän muutti Ruotsiin, jossa hän osallistui 1814 Norjan retkeen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1315 Hänen isänsä oli kapteeni Johan Petter Blum, joka omisti Porin Yyterin kartanon vuodesta 1786. Hänen poikansa oli Ruotsin maanviljelyksen uudistaja Carl H. Adolf Blûm.Svenskt biografiskt lexikon Hän julkaisi myöhemmin sotatieteellistä kirjallisuutta. Runebergin runo ”Kuormarenki” mainitsee nimen Blume vänrikki, jonka esikuvana Blumin katsotaan olleen. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Ruotsalaiset upseerit Luokka:Vuonna 1785 syntyneet Luokka:Vuonna 1864 kuolleet
Iivana Bogdanov

Iivana Bogdanov, Boudano, "Pitkä-Iivana"Suomen kansan sävelmät - Suomen Kansan eSävelmät(1843 Suistamo –1911) oli karjalainen kanteleensoittaja. Hän työskenteli viilaajana Läskelän tehtaalla. Häntä pidetään erittäin taitavana kanteleensoittajana, ja hän voitti Sortavalan laulujuhlilla palkintoja.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1329 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kanteleensoittajat Luokka:Vuonna 1843 syntyneet Luokka:Vuonna 1911 kuolleet
Carl Henrik Boheman

Carl Henrik Boheman (1796–1868) oli ruotsalainen hyönteistutkija. Hänestä tuli 1841 valtionmuseon professori ja hyönteiskokoelmien intendenttiSvenskt biografiskt lexikon. Hänen asiantuntemuksensa kovakuoriaisten, etenkin kilpikuoriaisten alalla on huomioitu kansainvälisesti.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1331 ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset entomologit Luokka:Ruotsalaiset sotilaat Luokka:Vuonna 1796 syntyneet Luokka:Vuonna 1868 kuolleet
Torsten Bohlin

Torsten Bernhard Bohlin (1889–1950) oli ruotsalainen teologi. Hän toimi 1925–1929 systemaattisen teologian professorina Åbo akademissa. Uppsalan yliopistossa hän oli professorina 1929–1934 ja Härnösandin piispa 1934–1950.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1331 ==Lähteet== Luokka:Ruotsin kirkon piispat ja arkkipiispat Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet Luokka:Härnösandin hiippakunta Luokka:Systemaattinen teologia
Hans Gustaf Boije

Hans Gustaf Boije (19. joulukuuta 1828 Janakkala – 22. lokakuuta 1903 Janakkala) oli suomalainen vapaaherra, juristi, tilanomistaja ja valtiopäivämies. Boijen vanhemmat olivat vapaaherra Gustaf Reinhold Boije ja Hedvig Eleonora Leijonhufvud. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1857 Amalia Sofia Elisabet Baer. Boije tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1843, suoritti tuomarintutkinnon 1847 ja suuremman kameraalitutkinnon 1848 ja sai varatuomarin arvon 1852. Hän oli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari ja senaatin talousosaston ylimääräinen kamarikirjuri 1848, kamarijunkkari keisarin hovissa 1876 ja kamariherra 1879. Boije oli myös maanviljelijänä perimillään maatiloilla, muun muassa Hakoisten kartanossa. Hän oli Tammikuun valiokunnan jäsen vuonna 1862. Boije osallistui valtiopäiville aatelissäädyssä, kuuluen liberaaliseen puolueeseen, 1863–1864, 1867, 1872, 1877–1878, 1882, 1885, 1888 ja 1891. Vuosina 1885, 1888 ja 1891 hän oli aatelin varamaamarsalkka.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, s. 1333. Otava 1967.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Hans Gustaf Boije. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 15.1.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1828 syntyneet Luokka:Vuonna 1903 kuolleet
Hans Henrik Boije

Hans Henrik Boije (1716–1781) oli suomalainen valtiopäivämies. Hän osallistui hattujen sotaan 1741–1742, oli vuodesta 1761 Uudenmaan läänin maaherra ja vuodesta 1772 valtiokonttorin presidentti. Häntä pidetään vapauden ajan puoluevehkeilyn esimerkkihenkilönä. Valtiopäivillä hän oli alkuun hattujen kannattaja, mutta siirtyi sittemmin myssyjen puolelle. Hän osti Suomesta useita tiloja, muun muassa Hatanpään, johon hän perusti Otavalan kehruukoulun. Hän vaikutti Tampereen perustamiseen. Hän myi vuodesta 1775 Venäjän lähettiläälle valtiosalaisuuksia.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1333 ==Lähteet== Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet Luokka:Suomen maaherrat Luokka:Vuonna 1716 syntyneet Luokka:Vuonna 1781 kuolleet
Nils Boije

Nils (Niilo) Boije (noin 1490–1568) oli sotapäällikkö ja hallintomies, joka toimi päällikkönä jo kreivin sodassa 1534–1536, Dacken kapinan kukistamisessa 1542 sekä Kustaa Vaasan sodassa 1555–1557. Hän oli Juhana-herttuan luottomiehiä, mutta siirtyi kuninkaan (Eerik XIV) puolelle ja osallistui Turun linnan piiritykseen 1563. Hän oli mukana Helsingin perustamistoimissa, ja hän sai nimityksen Suomen käskynhaltijaksi, mutta ei voinut hoitaa sitä sairauden vuoksiOtavan Iso tietosanakirja, osa 1, palsta 1333. Otava, 1967. ja kuoli pian.Kansallisbiografia viitattu 26.10.2012 Nils Boijen puoliso oli Brita Kristerintytär Horn. Pariskunta on haudattu Pohjan kirkkoon, jossa on säilynyt heidän suurikokoinen kalkkikivinen hautalaakansa 1590-luvulta. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset sotilaat Luokka:Suomalaiset tuomarit Luokka:Vuonna 1490 syntyneet Luokka:Vuonna 1568 kuolleet
Leo Ljungberg

Leo Rudolf Ljungberg (19. tammikuuta 1930 Helsinki - 16. lokakuuta 2012) oli suomalainen kärpässarjan nyrkkeilijä. Hän voitti amatöörien Suomen-mestaruuden ja otteli EM-kisoissa vuonna 1949. Tämän jälkeen hän otteli kaksi vuotta ammattilaisena. Hän edusti Helsingin Tarmoa ja Leppävaaran Sisua. Leo "Lekkeri" Ljungberg saavutti kärpässarjassa (alle 51 kg) SM-pronssia vuonna 1947, SM-hopeaa vuonna 1948 ja SM-kultaa vuonna 1949. Hän voitti TUL:n mestaruuden vuosina 1948 ja 1949. Vuoden 1949 EM-kisoissa Oslossa hän voitti Tšekkoslovakian František Majdlochin mutta hävisi toisessa ottelussaan Belgian Emile Delplaquelle. Oslon EM-kisojen jälkeen 19-vuotias Ljungberg siirtyi ammattilaiseksi. Hän lopetti uransa jo vuonna 1951 oteltuaan ammattilaisena 14 ottelua, joista hän voitti kymmenen ja hävisi kolme yhden päätyttyä ratkaisemattomana. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Jalkapallon Mestaruussarjan karsintasarja 1945

Jalkapallon Mestaruussarjan karsintasarja 1945 pelattiin ennen Mestaruussarjan kautta 1945–46. Se on laskettu myöhemmin vuonna 1930 perustetun Mestaruussarjan 13. kaudeksi. Karsintasarja pelattiin kahdessa kuuden joukkueen lohkossa yksinkertaisena sarjana. Mestaruussarjan edellinen kausi oli jäänyt kesken kesällä 1944, eikä Palloliitolla ollut mahdollisuuksia jatkaa jalkapallosarjoja vuoden 1944 aikana. Palloliiton edustajakokous päätti 8. huhtikuuta 1945, että kesken jäänyt Mestaruussarjan kausi 1943–44 pelataan loppuun touko-kesäkuun 1945 aikana ja uusi kausi (1945–46) aloitetaan karsintasarjalla kevätkaudella 1945.Suomen Palloliiton edustajakokouksen pöytäkirja 8.4.1945 Molempien karsintalohkojen neljä parasta pääsivät Mestaruussarjaan kaudeksi 1945–46, ja lohkovoittajat TPS ja VIFK pelasivat karsintasarjan loppuottelun Palloliiton vuoden 1945 mestaruudesta. Vaasassa 4. marraskuuta 1945 pelatun loppuottelun ja Palloliiton vuoden 1945 mestaruuden voitti TPS maalein 2–1. Vuoden 1945 jalkapallon Suomen mestaruudesta pelattiin ylimääräinen cup-kilpailu. Mestaruussarjan karsintasarjan 1945 maalikuninkuuden voitti VIFK:n Sven Veijola 6 maalilla. Karsintasarjan yleisömäärä oli yhteensä 42 341 henkeä eli keskimäärin 1 411 katsojaa ottelua kohti.Suomen Palloliiton vuosikertomus 1945, s. 54 == Joukkueet == Karsintasarjaan osallistuivat kaikki Mestaruussarjan kauden 1943–44 kahdeksan joukkueetta sekä neljä parasta (HPS, VPV, IF Drott ja Haka) kauden 1943–44 Suomensarjasta. === Lohko I === Joukkue Kaupunki Helsingfors IFK (HIFK) Helsinki IF Drott Pietarsaari Turun Palloseura (TPS) Turku Vaasan Palloseura (VPS) Vaasa Vaasan Pallo-Veikot (VPV) Vaasa Viipurin Sudet (Sudet) Helsinki === Lohko II === Joukkue Kaupunki Helsingin Jalkapalloklubi (HJK) Helsinki Helsingin Palloseura (HPS) Helsinki Kronohagens IF (KIF) Helsinki Kuopion Pallo-Toverit (KPT) Kuopio Valkeakosken Haka (Haka) Valkeakoski Vasa IFK (VIFK) Vaasa Huom. Valkeakoski oli kauppala. == Sarjataulukko == === Lohko I === Lähde: Jalkapallokirja 1945–46 (O) = Mestaruussarjaan 1945–46 === Lohko II === Lähde: Jalkapallokirja 1945–46 (O) = Mestaruussarjaan 1945–46 == Tulokset == === Lohko I === === Lohko II === == Loppuottelu == Karsintalohkojen voittajat TPS ja VIFK pelasivat karsintasarjan loppuottelun. TPS voitti Palloliiton mestaruuden. TPS:n joukkueessa pelasivat Tauno Aitio, Veikko Asikainen, Tor Hakalax, Anton Honka, Helge Johansson, Keijo Kihlman, Lauri Lehtinen, Ilmari Oksanen, Helge Saarinen, Urho Teräs, August Waltzer.Helsingin Sanomat 5.11.1945Jalkapallokirjassa 1981 joukkue esitetään virheellisesti Suomen mestareina, vaikka kyse oli Palloliiton mestareista. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1945 jalkapallo karsinta
Gustav Bonde (1620–1667)

Gustav Bonde (1620–1667) oli ruotsalainen valtiomies. Hän oli reduktiokollegion jäsen 1655 ja toimi valtiovaranhoitajana. Hän oli vuodesta 1660 Kaarle XI:n holhoojahallituksen jäsen. Hän kannatti rauhanomaista ulkopolitiikkaa. Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 353 Hänen isänsä oli Carl Filipsson Bonde.Svenskt biografiskt handlexikon ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Vuonna 1620 syntyneet Luokka:Vuonna 1667 kuolleet
Gustaf Bonde (1682–1764)

Gustav Bonde nuorempi (1682–1764) oli ruotsalainen valtaneuvos ja kirjailija. Hän oli niin sanotun itäisen tutkijakunnan puheenjohtaja 1725–1726, kun tutkittiin Suomen isonvihan aikaisia vaurioita. Bonde sai valtaneuvoksen arvon vuonna 1727. Hän puolusti rauhanpolitiikkaa ja oli Arvid Hornin kannattaja. Hatut erottivat hänet 1739. Bonde palasi valtaneuvoskuntaan 1761. Hän kirjoitti monelta alalta, politiikasta, historiasta ja luonnontieteistä. Bonden kirjoitus ”Försök att igenfinna den finska nationens och språkets härkoms” (Vitterhetsakad handlingar I, 1755) käsittelee Suomen kansallisuutta ja kieltä, ja siinä hän johtaa suomen kielen hepreasta.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, palsta 1354. Otava, 1967. Hänen isänsä oli Karl Bonde ja isoisänsä Gustav Bonde vanhempi. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Vuonna 1682 syntyneet Luokka:Vuonna 1764 kuolleet
Gustaf Bonde

Gustaf Bonde tarkoittaa seuraavia ruotsalaisia henkilöitä: * Gustav Bonde (1620–1667), valtiovaranhoitaja * Gustaf Bonde (1682–1764), maaherra, Gustav Bonden (1620–1667) pojanpoika * Gustaf Bonde (1698–1772), kamariherra, Sävstaholmin herra * Gustaf Bonde (1911–1977), ruotsalainen diplomaatti ja suurlähettiläs
Karl Bonde (1648–1699)

Karl (Carl) Bonde (1648–1699) oli ruotsalainen kuninkaan neuvos, presidentti ja diplomaatti. Hän oli vuodesta 1684 reduktiokomission jäsen ja pani Virossa toimeen peruutuksen vuonna 1685. Hän oli Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra 1687–1695, jolloin hän teki vuonna 1690 ehdotuksen uusmaalaiseksi verotusjärjestelmäksi ja esitti 1692 kolmen eteläisen läänin ruotujakolaitoksen muodostamiseksi, ja nämä ehdotukset toteutettiin.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1354 Hänen isänsä oli Gustav Bonde vanhempi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Suomen maaherrat Luokka:Vuonna 1648 syntyneet Luokka:Vuonna 1699 kuolleet
Nelijalkakrotti

Nelijalkakrotti (Lophichthys boschmai) on krottikaloihin kuuluva kalalaji, jota tavataan Tyynestämerestä. Se on ainoa laji nelijalkakrottien (Lophichthyidae) heimossa. ==Koko ja ulkonäkö== Nelijalkakrotti on pienehkö kala, joka saavuttaa korkeintaan 5-7,5 cm:n pituuden. Ruumiinmuodoltaan kala on pitkulainen ja ensimmäinen selkäevän ruoto on pidentynyt ja sen päässä on valoa tuottava elin. Myös toinen ja kolmas selkäruoto ovat pitkähköt ja piikkimäiset. Nelijalkakrotin rintaevät ovat raajamaisten varsien päässä. Lajin silmät ovat pienikokoiset ja suu suuri. Nelijalkakrotti on pohjaväriltään valkoinen tai vaaleanpunainen ja ruumiissa on tummempi ruskea verkkokuvio. Evät ovat ruskeat. ==Levinneisyys ja elintavat== Nelijalkakrottia tavataan lämpimistä vesistä Tyyneenmereen kuuluvasta Arafuranmerestä. Se elää meren pohjalla ja houkuttelee saaliskaloja lähelleen valoelimensä avulla. ==Lähteet== Luokka:Krottikalat
Karl Bonde

Karl Bonde tai Carl Bonde -nimisiä henkilöitä ovat olleet: * Kaarle VIII Knuutinpoika Bonde (1408/1409–1490), Ruotsin kuningas * Carl Bonde (1581–1652), ruotsalainen valtaneuvos, vuorikollegion presidentti ja Laihian vapaaherra * Carl Bonde (1648–1699), ruotsalainen kuninkaan neuvos * Carl Bonde (1872–1957), ruotsalainen kouluratsastaja * Carl Bonde af Björnö (1741–1791), ruotsalainen kreivi, valtaneuvos, marsalkka ja Vaasan hovioikeuden presidentti * Carl Tordinpoika Bonde (k. noin 1445), ruotsalainen valtaneuvos, laamanni ja Raaseporin linnan päällikkö * Karl Bonde (1648–1699), ruotsalainen kuninkaan neuvos * Karl Johan Bonde (1811–1867), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.