EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Laura Österberg Kalmari

Laura Österberg Kalmari (o.s. Kalmari, s. 27. toukokuuta 1979 Kirkkonummi) on suomalainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Useimmiten hänet nähtiin piilokärkenä kärkihyökkääjien takana. Österberg Kalmari pelasi vuodet 2005 ja 2006 Ruotsin mestaruussarjassa Damallsvenskanissa tukholmalaisen Djurgården/Älvsjön joukkueessa. Kaudeksi 2007 hän siirtyi Damallsvenskanissa pelaavaan AIK:n joukkueeseen. Vuodeksi 2010 Österberg Kalmari siirtyi Yhdysvaltoihin WPS-liigaan Sky Blue FC -seuraan. Ensimmäisen naisten maaottelunsa Österberg Kalmari pelasi 11. maaliskuuta 1996 Islantia vastaan. Hän oli 41 maalillaan Suomen maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä lokakuuhun 2019 saakka kunnes Linda Sällström ohitti hänet. Österberg Kalmari ylitti toisena naispelaajana Anne Mäkisen jälkeen 100 maaottelun rajan (22. huhtikuuta 2006 vieraspelissä Puolaa vastaan). Juhlaottelussaan Österberg Kalmari teki kolme maalia. Kaikkiaan hän pelasi 130 maaottelua. Hän oli ehdolla Fifan vuoden pelaajaksi vuosina 2005 ja 2006.Kalmari ja Kunnas ehdolla maail­man par­haak­siKalmari ehdolla vuoden naisjalkapalloilijaksi == Seurat == 1984–1995 Kyrkslätt IF, Kirkkonummi 1995–1996 Puistolan Urheilijat, Helsinki 1997 Malmin Palloseura, Helsinki. 1998–1999 Helsingin Jalkapalloklubi 2000 University of Portland, Yhdysvallat 2000–2001 Helsingin Jalkapalloklubi 2002 Boston Renegades, Yhdysvallat 2002–2004 Umeå IK, Ruotsi 2005–2006 Djurgården/Älvsjö, Ruotsi 2007–2009 AIK, Ruotsi 2010–2011 Sky Blue FC, Yhdysvallat == Saavutukset == * EM-välierä 2005 * UEFA cupin mestaruus 2003 ja 2004 * UEFA cupin välierä 2002 * U-16 PM-kulta 1994 * Lukiolaisten MM-kulta 1997 * Vuoden naispelaaja Suomessa 1999, 2003, 2006, 2009 ja 2010 * Vuoden naisfutaaja (pelaajien äänestys) 1996 ja 2000 * Vuoden tyttöpelaaja 1995 ja 1996 * SM-sarjan maalikuningatar 1999, 2000 ja 2001 * W-league Pohjois-Amerikan mestaruus 2002 * Suomen mestaruus 1998, 1999, 2000 ja 2001 * Suomen cup 1996, 1997, 1998, 1999 ja 2000 * Damallsvenskan kulta 2002 * Damallsvenskan hopea 2003, 2004 ja 2006 * Damallsvenskan pronssi 2005 * Ruotsin cup 2002 ja 2003 * Damallsvenskanin maalikuningatar 2004 * Suomen Palloliiton myöntämä Erik von Frenckell -mitali tunnustuksena mittavasta työstä suomalaisen jalkapallon edistämiseksi * Suomen urheilugaala 2009 Esikuva-palkinto == Yksityiselämä == Österberg Kalmari on naimisissa Niko Österbergin kanssa. Perheeseen kuuluu maaliskuussa 2008 syntynyt tytär. Kalmari palasi synnytyksen jälkeen pelikentille kesäkuussa 2008. == Katso myös == *Laura Kalmari -turnaus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laura Österberg Kalmari Palloliiton sivuilla. Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Astronomia nova

Astronomia nova () on Johannes Keplerin kirjoittama, vuonna 1609 julkaistu kirja. Kirja esittelee kaksi ensimmäistä myöhemmin Keplerin lakeina tunnetuista planeettojen kiertoratoja kuvaavista yhtälöistä. Tyko Brahen kuoltua vuonna 1601 Johannes Kepler vei hänen vuosien aikana tekemänsä havainnot planeettojen liikkeistä. Hän ryhtyi tämän ennennäkemättömän tarkan aineiston pohjalta tutkimaan Marsin rataliikettä. Näiden tutkimusten pohjalta syntynyt käsikirjoitus valmistui vuonna 1605 ja luovutettiin Keplerin työnantajalle, prinssi Rudolphille. Matemaattisten apuneuvojen, mm. analyyttinen geometria, puuttuessa Kepler pyrki sovittamaan havaintotiedot eri soikioradoille. Rahoituksen puutteen vuoksi teoksen painatus viivästyi ja se painettiin vasta vuonna 1609. Kymmenen vuotta myöhemmin ilmestynyt Harmonices Mundi sisälsi Keplerin viimeisen eli kolmannen lain. ==Katso myös== *Kiertorata ==Aiheesta muualla== *http://www.keplersdiscovery.com/AstronomiaNova.html Luokka:Latinankieliset kirjat Luokka:Kirjat tähtitieteestä Luokka:Tähtitieteen historia Luokka:1600-luvun kirjat
Lapinkylä (Kirkkonummi)

Lapinkylä () on Kirkkonummen pohjoisosassa Veikkolan eteläpuolella Tampaja- järven etelärannalla sijaitseva kylä. Vuonna 2011 kylässä oli 1 109 asukasta. Kylän läpi kulkevat Espoosta Siuntioon johtava Evitskogintie sekä Hämeenlinnasta Veikkolan kautta Espoonlahden pohjukkaan vievä, alkujaan keskiaikainen Lapinkyläntie. Kumpikin mainituista teistä on määritelty kulttuurihistoriallisesti arvokkaaksi. Lapinkylän varsinainen keskus on kyläkauppa, joka lopetti toimintansa vuonna 2016, mutta avautui uudelleen vuonna 2017. Palveluihin lukeutuvat myös parturi-kampaamo, ratsastustalli, leipomo-kahvila, vanhan tavaran liike ja puuseppä. Lapinkylässä sijaitsee myös Alisgårdenin kotiseutumuseo. Alisgården on 1700-luvulta peräisin oleva kersantin puustelli, joka on siirretty Kirkkonummen Evitskogista museoksi Lapinkylään. Museossa voi tutustua talonpoikaisesineistöön. Museo on Kyrkslätt hembygdsföreningin ylläpitämä ja avoinna kesäisin. Lapinkylässä sijaitseva Lapinkylänjärvi kuuluu valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan. Kylässä toimii vesiosuuskunta Lapvok. Saatavilla on myös valokuitu. Lapinkylän uusi jalankulku- ja pyörätie (yhdystien 1130 vieressä) on valmistunut nykyiseen mittaansa vuonna 2018. Lapinkyläntie on kokonaisuudessaan osa seudullisen pääpyöräilyverkon tavoiteverkkoa, jota on ELY-keskuksen tarveselvityksissä suunniteltu jatkettavaksi Espoonkartanolle saakka. Hankkeen toteutuessa myös Lapinkyläntie tulee liittymään pääkaupunkiseudun pyöräteiden pääväyliin. == Lähteet == Luokka:Kirkkonummen kylät Luokka:Kirkkonummen taajamat
Säästö

Säästö määritellään taloustieteessä kuluttajan käytettävissä olevien tulojen ja kulutuksen erotukseksi. Se osa tuloista säästetään, jota ei välittömästi käytetä tavaroiden tai palvelujen ostamiseen. Myös yritysten tilinpidossa ja hallitusten budjeteissa voi tietty osuus olla säästöä. Säästämisellä tarkoitetaan yleisesti yksityistalouksissa rahan laittamista "sivuun" eli talteen myöhempää käyttöä varten. Yleisiä säästämismuotoja ovat muun muassa talletustilit, obligaatiot, rahastot ja osakkeet. Klassisen taloustieteen mukaan korko määräytyy siten, että kansantalouden säästäminen ja investoinnit ovat tasapainossa. Näin ollen säästämisen kasvu aiheuttaisi korkojen laskun, joka lisäisi investointeja. Keynesin mukaan kumpikaan, säästäminen tai investoinnit, ei paljoakaan reagoi korkojen muutoksiin. Näin ollen säästäminen voisi ylittää investoinnit pitkänkin aikaa, mikä taas voi aiheuttaa laskusuhdanteen. == Katso myös == * Investointi Luokka:Taloustiede
Kukkaro

Kukkaro on rahan säilyttämiseen tarkoitettu suljettava pussi. Pieni kukkaro soveltuu hyvin kolikoiden säilyttämiseen; isommassa voi pitää myös esim. ajokorttia, pankki- ja luottokortteja. ==Katso myös== * Lompakko Luokka:Kannettavat asusteet
Iso härkä

Iso härkä on kalevalaisessa kansanrunoudessa esiintyvä jättikokoinen härkä. Härän liha tarvitaan pitoihin, ja tappajaa etsitään. Vironkannas yrittää, mutta kapsahtaa puuhun. Lopulta merestä nousee pieni, sormen kokoinen rautaan puettu mies, joka kasvaa jättiläiseksi ja tappaa härän. Härästä saadaan paljon lihaa ja verta, kuten toisissa runoissa tarvaasta. Iso härkä on kiinnostanut tutkijoita, koska sillä on mahdollinen yhteys Etelä-Euroopan ja Lähi-idän mytologioihin. Häräntappomyytti tunnetaan muun muassa Kreikassa kertomuksina Minotauruksesta ja Kreetan muinaisena rituaalina, jossa nuoret hyppäävät puskevan härän yli ottaen kiinni sarvista. Sumerilaisessa Gilgameš-eepoksessa tapetaan jättikokoinen, taivaallinen härkä. Martti Haavion mukaan häräntappomyytti on tullut Karjalaan Mithran kultin välityksellä. ==Katso myös== *tarvas *meren kosijat *Iso sika Luokka:Kalevala Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot Luokka:Suomalainen kansanrunous Luokka:Kuvitteelliset naudat
Kohtauskulma

Kohtauskulma, erityisesti siiven kohtauskulma, liittyy ilmailuun ja aerodynamiikkaan. Se tarkoittaa siipiprofiilin jänteen (etu- ja takareunan välisen kuvitteellisen suoran viivan) ja tulevan ilmavirtauksen välistä kulmaa. Kohtauskulma muuttuu lentokoneen nokkaa nostettaessa tai laskettaessa. Jos halutaan säilyttää sama korkeus pienemmällä ilmanopeudella, täytyy joko käyttää lisänostovoimalaitteita kuten laippoja ja solakkoja tai nostaa siiven kohtauskulmaa nokkaa nostamalla, jotta nopeuden pienenemisestä johtuva nostovoiman pieneneminen saadaan korvattua. Jos kohtauskulma kasvaa liian suureksi, siipi alkaa menettää nostovoimaansa ja sakkaa. Tämä aiheuttaa sen, että jokaisella koneella on ominainen minimilento- eli sakkausnopeutensa, jolla se pysyy ilmassa. Kohtauskulmaa ei pidä sekoittaa koneen nousukulmaan, joka tarkoittaa koneen liikeradan asentoa suhteessa vaakatasoon. Luokka:Aerodynamiikka
Porirua

Porirua on kaupunki Uuden-Seelannin Pohjoissaarella. Se sijaitsee Wellingtonista noin 20 kilometriä pohjoiseen. Kaupungissa oli noin 55 500 asukasta vuonna 2018, ja se on väkiluvultaan maan kymmenenneksi suurin kaupunki. Porirua oli 1800-luvulla lähinnä maorien asuinaluetta. Sen lähiöitä ovat muun muassa Elsdon, Paremata ja Titahi Bay. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Uuden-Seelannin kaupungit
Loreno Dalla Valle

Loreno Dalla Valle (s. 1956 Caltrano, Veneto, Italia) on italialaissyntyinen liikemies ja entinen poliisiupseeri, joka asuu nykyisin perheensä kanssa Suomessa. Dalla Valle on yritystoimintansa perusteella saanut liikanimen "tattikeisari". ==Tausta== Viininviljelijäsukuun kuuluva Loreno Dalla Valle toimi Italiassa mafian vastaisessa työssä poliisiupseerina ja harrasti vapaa- ajallaan jalkapalloa. Poliisin työssään hänet palkittiin useilla kunniamerkeillä. Eräs näistä liittyy kansainvälistäkin huomiota saaneeseen tapaukseen, jossa pidätettiin muun muassa tuolloin Italiassa diplomaattina toiminut Libanonin presidentin veli Jan Michael Gemajel. Dalla Valle osallistui myös Aldo Moron murhan tutkimuksiin ja terroristijärjestö Punaisten prikaatien vastaiseen työhön. Dalla Valle tapasi tulevan vaimonsa, suomalaisen lääkärin, Venetsiassa. Pariskunta vihittiin 1980-luvun alussa Suomessa. Dalla Vallen perhe asuu nykyään Kontiolahden Kulhossa. Aikaisemmin he ovat asuneet myös Joensuussa ja Sodankylässä. Perheen poika on Lauri Dalla Valle ==Herkkutatteja Suomesta Italiaan== Loreno Dalla Valle ryhtyi sienikonsultiksi huomattuaan Pohjois-Karjalan suuret tattisadot. Hänen yrityksensä Dalla Valle Oy ostaa lähinnä herkkutattia suoraan poimijoilta ja toimittaa niitä pääasiassa Italiaan. Dalla Valle on vaikuttanut myös italialaisten sientenpoimintamatkailun syntyyn Suomessa. Hän aloitti sieniliiketoiminnan 1997 ja vuonna 1999 hän välitti Italiaan 420 000 kiloa herkkutatteja. Vuonna 2003 yrityksen omien tietojen mukaan tatteja välitettiin 80 rekka-autollista. Dalla Valle Oy on palkittu vuonna 2003 Pohjois-Karjalan liiton Maakunnan kehittäjä -palkinnolla sekä vuonna 2004 Kauppalehden ja Balance Consulting Oy:n Maakunnan menestyjä -palkinnolla.http://www.dallavalle.fi ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Kotisivut *Dalla Valle kommentoi Berlusconin Suomi- puheita http://finder.fi/Vihanneksia,%20hedelmi%C3%A4%20ja%20marjoja/Dalla%20Valle%20Oy/KULHO/taloustiedot/411014 Luokka:Italialaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Italialaiset poliisit Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Krautrock

Krautrock on yleisnimi kokeellisten länsisaksalaisyhtyeiden 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alkupuolella esittämälle musiikille. Termiä alkoi käyttää brittiläinen musiikkilehdistö. Nimitys perustuu englannin kielessä saksalaisista käytettyyn haukkumanimitykseen "kraut", joka tulee saksan kielen sanasta Sauerkraut (). Britanniassa syntynyt progressiivinen rock oli Krautrockin rinnakkaisilmiö. Krautrock syntyi kulttuurisessa ilmapiirissä, jossa nuorisolla oli pyrkimys erottua sekä menneestä kotimaisesta kulttuurista, joka tuntui menneisyyden tahraamalta, että myös paeta Yhdysvaltojen suurta vaikutusta. Tästä juontui pyrkimys luoda kokonaan uudenlaista kulttuuria, mikä näkyi krautrockin läpitunkevana kokeellisuutena. Krautrock-nimeen yhdistettiin 1970-luvun alussa sellaisia yhtyeitä kuin Tangerine Dream, Faust, Ash Ra Tempel, Guru Guru, Agitation Free, Harmonia, Can ja Amon Düül II sekä arvostetun kölniläistuottajan Conny Plankin kanssa työskennelleet Neu!, Kraftwerk ja Cluster. Usein krautrock oli instrumentaalista musiikkia, jossa yhdistettiin rockmusiikin elementtejä käyttäen perinteisiä rocksoittimia (kitara, basso ja rummut) sekä elektronisia soittimia (syntetisaattorit). Monet yhtyeet päätyivät luomaan äänimaisemia, jotka muistuttavat myöhempää ambient-musiikkia. Progressiivisen rockin tavoin pitkiä kappaleiden pituuksia ei usein kaihdettu. Silloin kuin vokaaleja käytetään, laulukieli oli monissa tapauksissa saksan sijaan englanti. 1990-luvun lopulta lähtien krautrock-termiä on käytetty myös uusista yhtyeistä, jotka ovat ottaneet vaikutteita tyylin saksalaisyhtyeiden varhaisesta tuotannosta. Tällaisia tuoreempia artisteja ovat muun muassa Stereolab, Laika, Boredoms, Mouse on Mars ja Tortoise. Suomalaisista erityisesti Circleä ja Siniaaltoa pidetään krautrock-yhtyeinä tai ainakin tyylistä vaikutteita saaneina. == Merkittäviä krautrock-yhtyeitä == *Amon Düül I *Amon Düül II *Ash Ra Tempel *Birth Control *Can *Cluster *Eloy *Exmagma *Faust *Edgar Froese *Floh de Cologne *Frumpy *Manuel Göttsching *Grobschnitt *Guru Guru *GÄA *Harmonia *Jean Ven Robert Hal *Peter Michael Hamel *Hoelderlin *Jane *Kin Ping Meh *Kraan *Kraftwerk *Klaus Schulze *Tangerine Dream *La Düsseldorf *Lucifer's Friend *Mythos *Nektar *Night Sun *Novalis *Organisation *Eberhard Schoener *Stern-Combo Meißen *Thirsty Moon *Ton Steine Scherben *Triumvirat *Wallenstein *Walter Wegmüller *Xhol Caravan ===Suomalaisia=== *Circle *Siniaalto *K-X-P *E-Musikgruppe Lux Ohr *Sammal ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Suomalainen krautrock-sivusto *
Tšuvassi

Tšuvassi tarkoittaa seuraavia: * tšuvassit, turkinsukuinen kansa * tšuvassi, turkkilainen kieli. ==Katso myös== Aihepiiriin liittyy läheisesti myös * Tšuvassia, tasavalta Venäjällä.
Viking 2

Viking 2 oli NASAn Mars-luotain ja osa Viking-ohjelmaa. Se oli lähes identtinen kolme viikkoa aikaisemmin laukaistun Viking 1-luotaimen kanssa. Viking 2 laukaistiin 9. syyskuuta 1975. Luotaimessa oli kaksi pääosaa: Marsin kiertoradalle jäävä satelliittiosaViking 2 orbiter Nasa ja erillinen laskeutujaosaViking 2 Lander Nasa. Ensin koko luotain kiersi Marsia 9. elokuuta – 3. syyskuuta 1976 ja lähetti kartoituskuvia maahan. Näiden, sekä Viking 1 -luotaimen lähettämien kuvien perusteella valittiin laskeutumispaikka. Laskeutuja laskeutui Utopia Planitiaksi nimettyyn paikkaan 3. syyskuuta. Viime vaiheessa sen moottorit käynnistyivät vielä turhaan ja pöläyttivät suuren pölypilven ja rikkoivat Marsin pintaa. Luotain päätyi vinoon asentoon, yksi jalka kiven päälle. Sieltä se lähetti kuvia 1 281 Marsin päivän ajan, kunnes akut loppuivat 11. huhtikuuta 1980. Kiertoradalle jäänyt osa kiersi Marsin 706 kertaa ja lähetti sieltä lähes 16 000 kuvaa. Luotain asetettiin 302 × 33 176 km radalle ja sammutettiin 25. heinäkuuta 1978. == Lähteet == Luokka: Mars-luotaimet Luokka:Viking-ohjelma
Kazakki

Kazakki tarkoittaa seuraavia: * kazakit, turkkilainen kansa * kazakki, turkkilainen kieli.
Viking 1

Viking 1 on Viking-ohjelmaan kuuluva Mars-luotain, jonka laskeutuja-osa on ensimmäinen Marsiin onnistuneesti laskeutunut luotain. Sen lähes identtinen kaksonen Viking 2 laukaistiin kolme viikkoa myöhemmin. Molemmat luotaimet koostuivat kiertorata- ja laskeutujaosasta. Laukaisu tapahtui 20. elokuuta 1975, minkä jälkeen Viking kulki kymmenen kuukautta kohti Marsia, ja alkoi lähettää sieltä kuvia noin viisi päivää ennen asettumistaan kiertoradalle. 21. kesäkuuta 1976 luotain asettui 1513 x 33 000 kilometrin ja 24,66 tunnin kiertoradalle. Sen oli suunniteltu laskeutuvan juhlistamaan Yhdysvaltain kansallispäivää 4. heinäkuuta 1976, mutta ennalta suunniteltu paikka osoittautui maastoltaan liian hankalaksi. Lopulta aluksen laskeutujaosahttp://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/masterCatalog.do?sc=1975-075C laskeutui 20. heinäkuuta 1976 Chryse Planitia -nimiselle alueelle. Luotain alkoi lähettää kuvia 25 sekuntia laskeutumisensa jälkeen. Seismometri oli vahingoittunut laskeutumisessa, ja näytteitä ottava robottikäsi oli jumiutunut ja saatiin liikkumaan vasta 5 päivän kuluttua. Laskeutuja toimi 13. marraskuuta 1982 asti. Elokuussa 1980 kiertoradalla olleen Viking 1 Orbiter -osan rata nostettiin 357 x 33943 km → 320 x 56000 km estämään luotaimen rysähtäminen planeetan pinnalle ja täten välttää mahdollinen kontaminaatio ainakin vuoteen 2019. Luotain sammutettiin 17. elokuuta 1980 1485 kierroksen jälkeen. Viking 1 Orbiter Nasa == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mars-luotaimet Luokka:Viking-ohjelma
Galvestonin hurrikaani 1900

Vuoden 1900 Galvestonin hurrikaani saapui Meksikonlahdelta ja iski maihin Galvestonin kaupungissa Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa 8. syyskuuta 1900. Se oli Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla kategorian 4 hurrikaani iskiessään maihin tuulten puhaltaessa 60 m/s (216 km/h). Merkittävän osan tuhoista aiheutti pyörremyrskyn nostattama merenpinta tulvavesineen. Hurrikaanilla ei ole virallista nimeä. Siihen viitataan erilaisin kuvaavin nimin kuten Suuri Galvestonin hurrikaani, Galvestonin hurrikaani (1900) ja vanhemmissa asiakirjoissa käytetään myös nimeä Galvestonin tulva. Galvestoniin on sittemmin osunut useita muitakin hurrikaaneja, joten vuosiluvun tai suuri- adjektiivin käyttäminen selkeyttää mihin niistä viitataan. Hurrikaani surmasi paljon ihmisiä, ja arviot kuolleista liikkuvat 6 000 ja 12 000 välillä. Suuri Galvestonin hurrikaani on eniten ihmisiä Yhdysvalloissa surmannut luonnonkatastrofi koskaan. Useimmin kuolinlukuna käytetään 8 000:a, mikä tekee Galvestonin hurrikaanista kolmanneksi eniten ihmisiä surmanneen Atlantin hurrikaanin vuoden 1780 suuren hurrikaanin ja vuoden 1998 Hurrikaani Mitchin jälkeen. Myrskyn noin 5 metriä korkeat aallot pyyhkäisivät Galvestonin matalalla sijainneen 36 000 asukkaan rantakaupungin alleen, jolloin yli 3 600 kotia tuhoutui. Vuonna 1839 perustetun Galvestonin kaupungin, lounaisen Yhdysvaltain satama- ja kauppakeskuksen kehitys pysähtyi, ja kehitys suuntautui hurrikaanin jälkeen pohjoisempaan Houstoniin. Keskeinen syy tähän oli, että tuhoutuneen Galvestonin kauppasataman, joka oli ennen tuhoaan Yhdysvaltain 2. suurin kauppasatama, korvaajaksi Houstoniin ruopattiin syväväylä ja Houstonin satama pääsi kasvamaan. Houstoniin johtava syväväylä avattiin 1914. Myrskyn seurauksena rakennettiin kaupungin turvaksi 4,9 metriä (16 jalkaa) korkea merivalli ja 2 200 vallin suojaamaa rakennusta nostettiin keskimäärin 1,5 metriä ylemmäksi. Kuva:Wea00586.jpg| Kaupunkia Suuren Galvestonin hurrikaanin jälkeen. Kuva:Wea00583.jpg| Tuhoutunutta rantaa (satama-aluetta). Kuva:Seeking valuables in the wreckage, Galveston, Texas.jpg| Arvoesineiden etsimistä tuhoutuneesta asuintalosta. Kuva:Putting dead body on fire, Galveston, Texas.jpg|Kuolonuhreja viedään poltettavaksi. Kuva:Galveston disaster, merchants drying goods after flood.jpg| Kaupan varastojen kuivaamista kaupungin säästyneessä osassa. Kuva:Dredge boat, three miles from the sea, Galveston.jpg |Kolme mailia maihin ajautunut ruoppaaja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Pyörremyrskyn reitti nykykäsityksen mukaan (noaa.gov) * Galveston hurricane 1990 (noaa.gov) * Texas State Historical Association: Galveston Hurricane of 1900. (The New Handbook of Texas) (tshaonline.org) * Galveston County Daily News: The 1900 Storm (1900storm.com) Luokka:Luonnonmullistukset Yhdysvalloissa Luokka:Onnettomuudet Texasissa Luokka:Vuoden 1900 luonnonmullistukset Luokka:Trooppiset hirmumyrskyt
Itsenäisyyspäivä

Itsenäisyyspäivä voi viitata seuraaviin: * valtion itsenäiseksi julistautumisen vuosipäivä, jota juhlitaan useissa maissa, useimmiten itsenäiseksi julistautuneen maan kansallispäivä ** Suomen itsenäisyyspäivä 6. joulukuuta ** Viron itsenäisyyspäivä 24. helmikuuta ** Yhdysvaltain itsenäisyyspäivä 4. heinäkuuta ** Jom ha'atsma'ut, Israelin itsenäisyyspäivä ijar-kuun viidentenä päivänä * Itsenäisyyspäivä, Kapasiteettiyksikkö-yhtyeen albumi == Katso myös == * Kansallispäivä * Luettelo kansallispäivistä
Kaarlo Maaninka

Kaarlo Hannes Maaninka (s. 25. joulukuuta 1953 Posio) on suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti. Hänen asuinpaikkansa on Kauhajoella. Urheilu-uransa jälkeen Maaninka tuli uskoon ja paljasti vuonna 1981 käyttäneensä veritankkausta (joka kiellettiin 1985) ennen Moskovan olympialaisia.Kilpakenttien sankarit 3, Tammi 1993, s. 80–81. Seuratasolla hän on edustanut Posion Pyrintöä, Saarijärven Pullistusta ja Kauhajoen Karhua. Maaninkaa valmensi Jouko Elevaara. Vuodesta 2016 lähtien syksyisin Posion Pyrintö on järjestänyt Kaarlo Maaningan syntymäkylässä Maaninkavaarassa Kaarlon juoksu -tapahtuman. == Saavutuksia == * Olympiahopeaa (10 000 m) ja -pronssia (5 000 m) Moskovan olympiakisat 1980 * Suomen mestari 1979 (10 000 m), hopeaa 1980 (5 000 m ja 10 000 m) ja 1983 (10 000 m) sekä pronssia 1978 (10 000 m) == Moskovan olympiakisat 1980 == Lasse Virénin taktisen osaamisen ansiosta Kaarlo Maaninka pystyi kiilaamaan Moskovassa 10 000 metrin palkintokorokkeelle. Ilman Virénin väliintuloa etiopialaiset olisivat todennäköisesti taktikoineet kolmoisvoiton. 10 000 m {| cellpadding="2" cellspacing="1"> 1\. Miruts Yifter Etiopia 27.42,69 2\. Kaarlo Maaninka Suomi 27.44,28 3\. Mohammed Kedir Etiopia 27.44,64 4\. Tolossa Kotu Etiopia 27.46,47 5\. Lasse Virén Suomi 27.50,46 == Ennätykset == * 1 500 m: 3.46,80 (1980) * 3 000 m: 7.58,0 (1978) * 5 000 m: 13.22,00 (1980) * 10 000m: 27.44,28 (1980) * Maraton: 2.19.28 (1978) == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Suomalaiset maastojuoksijat Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kansallispäivä

Kansallispäivä on kansallinen juhlapäivä, jota vietetään vuosittain jonkin kansakunnalle merkittävän tapahtuman muistoksi. Valtioilla, joiden syntyhetki on päivän tarkkuudella määriteltävissä, kansallispäivä on yleensä tämä päivä. Suurta osaa tällaisista kansallispäivistä ei yleensä kutsuta kansallis- vaan itsenäisyyspäiviksi. Hitaasti syntyneillä valtioilla, jollaisia on varsinkin Euroopassa, kansallispäivä voi olla esimerkiksi jonkin valtion historian dramaattisen käännekohdan vuosipäivä, kuten Ranskalla Bastiljin linnoituksen valtauspäivä 14. heinäkuuta tai jonkun merkittävän hallitsijan syntymä- tai kruunajaispäivä kuten Ruotsilla Kustaa Vaasan kruunajaispäivä 6. kesäkuuta, joka oli lisäksi vuoden 1809 perustuslain allekirjoituspäivä. Myös vailla omaa valtiota olevalla kansalla voi olla kansallispäivä, esimerkiksi saamelaisten kansallispäivä 6. helmikuuta, Ahvenanmaan itsehallintopäivä 9. kesäkuuta ja kansainvälinen romanipäivä 8. huhtikuuta. Joillakin valtioilla ei ole lainkaan virallista kansallispäivää. Näin on esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa Englannissa, Walesissa, Skotlannissa ja Pohjois- Irlannissa on kussakin omia kansallisia merkkipäiviä.Kimmo Kiljunen: Valtiot ja liput, s. 77. Helsinki: Otava, 2002. Kulttuuritutkimuksen näkökulmasta kansallispäivät ovat valtioiden välineitä kansalaistensa välisen yhteishengen luomiseen. Kansallispäivinä korostetaan yhteistä menneisyyttä. Vuotuiset juhlamenot luovat jatkuvuuden tunnetta. == Katso myös == * Luettelo kansallispäivistä * Suomen itsenäisyyspäivä == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
Kuorittu maito

Kuorittu maito eli kurri (myös esim. kurnaali, pluttana, joppi ja sintu) on maitoa, josta kerma on separoitu pois. Tällaisessa maidossa on enintään 0,3 prosenttia rasvaa, minkä vuoksi sitä kutsutaan myös rasvattomaksi maidoksi Rasvatonta maitoa käytetään sellaísenaan ja siitä valmistetaan myös ykkösmaitoa, kevytmaitoa, sekä ei-vanhanajan täysmaitoa lisäämällä siihen kermaa. Rasvattomasta maidosta valmistetaan myös maitojauhetta. == Historiaa == Kuorittua maitoa on käytetty perinteisesti piimän ja kokkelin valmistukseenhttps://kuopionkorttelimuseo.fi/wp- content/uploads/2020/04/Proagria_esite-1.pdf sekä kotieläinten ruokintaan ja etenkin sikojen lihottamiseen. Meijerit palauttivat kuoritun maidon aiemmin takaisin tilalle. Pakattu rasvaton maito tuli kauppoihin 1980-luvulla. Koulu- ja päiväkotimaitotuki ovat ohjanneet suomalaisia lapsia ja nuoria juomaan nimenomaan rasvatonta maitoaEU:n koulumaito-ohjelma Suomessa. https://helda.helsinki.fi/server/api/core/bitstreams/2dd94829-3ee7-41a7-b35b-05c4b459bc58/content. == D-vitaminointipakko ja homogenointi == Suomessa markkinoitavaan rasvattomaan maitoon on lisättävä vuonna 2016 voimaan tulleen asetuksen mukaan vähintään 1 mikrogramma D3-vitamiinia desilitraa kohtiD-vitamiinilla täydennetyt elintarvikkeet Suomessa, tuotteiden markkinoilletulo ja koostumus vuosina 2012-2016. Eviran raportti. https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/yritykset/elintarvikeala/valmistus/yhteiset- koostumusvaatimukset/d_vitaminoidut- elintarvikkeet_raportti-21062017_mmm_kirjaamo.pdf. Tämä johtuu siitä, että maidon sisältämä rasvaliukoinen D-vitamiini poistuu separoinnissa maitorasvan mukana. Vitamiini lisätään käytännössä ruokaöljyyn liuotettuna suurempaan maitoerään kerrallaan. Tämän jälkeen erä homogenoidaan, jotta vitamiini jakautuisi siihen tasaisesti. == Ravintosisältö == Rasvan poisto maidosta saattaa heikentää sen sisältämien ravintoaineiden hyödynnettävyyttä, koska A-, K- ja D-vitamiini eivät imeydy elimistöön, ellei niiden kanssa nautita rasvaa. Rasvattoman maidon ravintosisältö on seuraava: kalsiumia 121,0 mg, kaliumia 160,0 mg, jodidia (jodi) 13,8 µg, fosforia 90,0 mg, sinkkiä 0,4 mg, seleeniä 2,8 µg, magnesiumia 12,0 mg ja natriumia 44 mg. Vitamiineista rasvattomassa maidossa on folaattia 4,2 µg, niasiinia 0,1 mg, B12-vitamiinia B6-vitamiinia 0,05 mg, riboflaviinia (B2) 0,19 mg, tiamiinia (B1) 0,03 mg, C-vitamiinia 1.2 mg, A-vitamiinia 1.2 0.8 µg, D-vitamiinia 1,0 µg, E-vitamiinia alle 0,1 mg ja K-vitamiinia 0,16 µg.Fineli koostumustietokanta Suomalaisen maidon suuri jodipitoisuus johtuu siitä, että lehmien rehuun lisätään Suomessa jodia. == Vaikutus painonhallintaan == Vuonna 2013 julkaistussa amerikkalaistutkimuksessa havaittiin, että rasvatonta maitoa käyttäneet nelivuotiaat olivat 57 prosenttia useammin ylipainoisia verrattuna täysrasvaista maitoa käyttäneisiin. === Viitteet === == Lähteet == Luokka:Maito
Gulfport

Gulfport on Mississippijoen suistossa Meksikonlahden rannalla sijaitseva satamakaupunki. Se on Mississippin osavaltion suurimpia kaupunkeja. ==Historia== Kaupungin perustamisvuosi on 1887, ja tärkeä kauppasatama avattiin 1907. Kaupungin tärkeimpiä elinkeinoja ovat kalastus, matkailu ja kasino. Gulfportilla ja Biloxilla on yhteinen kansainvälinen lentokenttä. 29\. elokuuta 2005 hurrikaani Katrina tuhosi kaupungin lähes kokonaan. ==Väestö== Väkiluvuksi on vuoden 2010 väestönlaskennassa kirjattu 67 793, josta valkoihoisiksi on luokiteltu 59,2 % ja mustaihoisiksi 37,5 %. Lapsia väestöstä on 29 %. Erot elintasossa ovat huomattavat, ja laskennallisesti 17,7 % väestöstä elää Yhdysvaltojen virallisen köyhyysrajan alapuolella. ==Kuvia kaupungista== Tiedosto:Street in Downtown Gulfport MS.jpg|Gulfportin keskustaa. Tiedosto:Gulfport MS library 001.jpg|Julkinen kirjasto. Tiedosto:Union-Station-Gulfport-09-18-2012.JPG|Gulfportin rautatieasema. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mississippin kaupungit
Harmonices Mundi

Harmonices Mundi on Johannes Keplerin vuonna 1619 julkaisema tähtitiedettä koskeva julkaisu, jonka merkittävin sisältö on sen viidennessä kirjassa esitelty Keplerin III laki. Harmonices Mundi kirjassa Johannes Kepler kehitteli ensimmäisen teoksensa, Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium, lukumystiikkaa. Hän muun muassa hahmotteli yhteyksiä planeettojen liikkeiden ja eri sävelkorkeuksien välille. Kirjan jälkikäteen katsottuna tärkein sisältö eli Keplerin III laki, joka kuvaa planeettojen kiertokulkua Auringon ympäri, esitellään kirjan loppupuolella vain muutamalla sivulla. == Katso myös == * Aurinkokeskinen maailmankuva Luokka:Kirjat tähtitieteestä Luokka:1600-luvun kirjat Luokka:Latinankieliset kirjat
Aasáx

Aasáx oli Tansaniassa puhuttu afroaasialainen kieli. Se oli pitkään uhanalainen ja sen puhujien määrä oli vähenemään päin. Vielä vuonna 1999 kielellä laskettiin olevan noin 350 puhujaa Tansaniassa,Ethnologue: Aasáx Viitattu 24.12.2014. mutta nykyisin se on kuollut. Aasáx kuului kuušilaisten kielten kieliryhmään. ==Lähteet== Luokka:Tansanian kielet Luokka:Kuušilaiset kielet Luokka:Afrikan kuolleet kielet
Biloxi

Biloxi on yksi Mississippin osavaltion suurimmista kaupungeista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukasluku on 44 054.Mississippi Cutypopulation Vuonna 2002 luku oli 50 672. Heistä ilmoitetaan 71,4 % valkoihoisiksi, 19,0 % mustaihoisiksi, 5,1 % aasialaisperäisiksi ja 3,7 % latinoiksi. Lapsia väestöstä on peräti 31 %. Virallisen köyhyysrajan alapuolella elää 14,6 % kaupungin väestöstä. Kaupunki sijaitsee Meksikonlahden rannalla Mississippijoen suistoalueella. Paikalla tiedetään olleen asutusta jo noin vuonna 8000 eaa., miltä ajalta on löydetty metsästykseen liittyvää esineistöä. Vuonna 1699 ranskalaiset tutkimusmatkailija Sieur d'Ibervillen johdolla nousivat maihin ja ystävystyivät paikallisten biloxi-intiaanien kanssa. Biloxi nimettiin jopa Ranskan Louisianan pääkaupungiksi. Yhdysvaltojen sisällissodassa Biloxi oli Etelävaltioiden presidentin Jefferson Davisin viimeinen asuinpaikka, ja hänen asunnostaan on tehty museo.Beauvoir - Jefferson Davis Presidential Museum and Library Kaupungin edustalla on varsin merkittävät kalavedet ja alueella onkin huomattavan paljon urheilukalastusta. Biloxia sanotaan myös Yhdysvaltojen eteläosien suurimmaksi kasinoiden keskukseksi, ja matkailu on erittäin tärkeä elinkeino. Biloxilla ja Gulfportilla on yhteinen kansainvälinen lentoasema. Biloxin tuntumassa on myös Yhdysvaltojen ilmavoimien tukikohta. Elokuussa 2005 hurrikaani Katrina yhdeksänmetrisine aaltoineen pyyhkäisi kaupungin lähes maan tasalle. Vuonna 2010 Meksikonlahden öljyonnettomuus uhkasi Biloxin rantoja. Kaksikymmentä vuotta aikaisemmin hurrikaani Elena aiheutti vähäisempiä tuhoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mississippin kaupungit
Laskusiiveke

Laskusiiveke (myös laippa, vanh. myös apusiipi) on lentokoneen siiven nostovoimaa lisäävistä laitteista merkittävin. Laskusiivekkeet sijaitsevat lentokoneen siiven jättöreunassa eli takaosassa, yleensä siiven tyviosassa. ==Tarve hillitä lentokoneen laskeutumisnopeutta== 1930-luvulta lähtien lentokoneiden massan suureneminen ja niiden siipien suunnittelu suureneville matkalentonopeuksille johtivat lentokoneiden laskunopeuden kasvuun. Sotilasilmailussa ongelma voitiin osin ratkaista pitemmillä kiitoteillä ja jarruvarjoilla (joita käytettiin myös eräissä matkustajakoneissa, mm. Finnairin vuosina 1960-64 käyttämissä ensimmäisen sukupolven Caravelle- koneissa). Lentotukialuksille laskeutuvan lentokoneen vaakanopeus jarrutetaan jarruvaijerilla. Sivuluisu oli sotilasilmailussa ja purjelennossa sovelias menetelmä koneen vauhdin hidastamiseen ja nopeuden vähentämiseen. Laskunopeuden kasvu kuitenkin lisäsi laskussa tapahtuvia onnettomuuksia. Siviili-ilmailussa suurten kaupunkien lähellä suuri laskunopeus olisi vaatinut useita kilometrejä pitkiä ja kalliita kiitoteitä. Ongelma vaikeutui suihkukoneen alkukaudella 1940- ja 1950-luvuilla. 1930-luvulla kehitettiin laskusiivekkeet ja etureunasolakot, joilla lentokoneen lähetysmis- ja laskunopeudet saatiin pysymään riittävän alhaisina koneen maksiminopeuden kärsimättä. Laskusiivekkeet myös parantavat näkyvyyttä ulos ohjaamosta lähestymisen aikana, koska ne mahdollistavat nokan alhaisemman asennon horisonttiin nähden hitaalla ilmanopeudella lennettäessä. Laskusiiveketyyppejä ovat levysiiveke, taitesiiveke, solasiiveke, Fowler-siiveke ja kaksoissolasiiveke. Laskusiivekkeet liittyvät oleellisesti koneen sakkausominaisuuksiin. Siivekkeiden ulosottaminen lisää nostovoimaa, lisää vastusta, pienentää sakkauskohtauskulmaa ja pienentää sakkausnopeutta. Laskusiivekkeiden virtauksen irtoamista voidaan hidastaa tai estää puhaltamalla kaasuturbiinilta ilmaa laskusiivekkeen yli. Näin tehtiin mm MiG-21bis-hävittäjässä. == Katso myös == * Aerodynamiikka == Lähteet == Luokka:Ilma-alusten ohjauslaitteet
Abadi

Abadi on austronesialainen kieli, jonka puhujista pääosa elää Papua-Uudessa- Guineassa. Kieltä puhuu hieman arviolta noin 6700 henkilöä. Abadin lähin sukulaiskieli on motu. Kieltä kirjoitetaan latinaisilla aakkosilla. Abadin kieltä käytetään lasten alkeisopetuksessa. Monet, etenkin nuoremmat, abadin puhujat käyttävät myös tok pisiniä tai englantia.Ethnologue == Lähteet == Luokka:Papua-Uuden-Guinean kielet Luokka:Oseanialaiset kielet
Smilodon

Smilodon on kissaeläinten heimoon kuulunut sapelihammaskissojen suku, joka eli pleistoseeniajan Amerikassa. Suvun yleisesti tunnustetut lajit nykyisin ovat S. gracilis, S. fatalis ja S. populator.Antón 2013, s. 151–153. Smilodon gracilis on suvun lajeista varhaisin ja pienikokoisin. Se eli Pohjois- Amerikassa ja oli jaguaarin kokoinen ja rakenteeltaan roteva.Antón 2013, s. 153. Smilodon fatalis on Smilodoneista tunnetuin, sillä monen yksilön luita on säilynyt La Brean tervahaudoissa Kaliforniassa. Laji eli Pohjois-Amerikassa ja kuoli sukupuuttoon vasta viimeisen jääkauden jälkeen 10 000 vuotta sitten. S. fatalis oli pituudeltaan ja korkeudeltaan nykyisen leijonan kokoinen mutta sitä paljon rotevampi ja painavampi. Arviot sen painosta ovat vaihdelleet 160–280 sekä 340–440 kilogramman väliltä.Antón 2013, s. 153, 223. Smilodon populator eli Etelä-Amerikassa Andien itäpuolella Venezuelasta Patagoniaan. Se oli kolmesta Smilodonista suurikokoisin, ja se saattoi painaa jopa yli 400 kilogrammaa ja olla säkäkorkeudeltaan 120 senttimetriä. Muuten se erosi pohjoisamerikkalaisesta serkustaan S. fatalisista vain vähän.Antón 2013, s. 154. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kissaeläimet Luokka:Pleistoseenin sukupuuttoon kuollut megafauna Luokka:Esihistorialliset nisäkkäät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Etureunasolakko

Etureunasolakko on lentokoneen siiven johto- eli etureunassa oleva laite, joka lisää siiven pinta-alaa ja siten myös nostovoimaa pienemmillä nopeuksilla. Kun koneiden massojen suureneminen aiheutti lähtö- ja laskunopeuksien suurenemisen, kehitettiin laskusiivekkeet ja etureunasolakot, jotta kyseiset nopeudet saatiin pysymään alhaisina koneen lentonopeuden kärsimättä. Etureunasolakoiden tyyppejä ovat taitesiiveke, solasiiveke ja Krüger-laippa. Etureunasolakot liittyvät oleellisesti koneen sakkausominaisuuksiin. Solakoiden ulosottaminen lisää nostovoimaa, lisää hieman vastusta, suurentaa sakkauskohtauskulmaa ja pienentää sakkausnopeutta. Toisen maailmansodan aikaisessa saksalaisessa Messerschmitt Bf 109 -hävittäjässä oli automaattisesti aukevat etureunasolakot. Jyrkässä kaarrossa ym. liikkeissä siiven etureunan alipaine sai solakot aukeamaan. ==Katso myös== *Aerodynamiikka Luokka:Ilma-alusten ohjauslaitteet
Draken

Draken voi tarkoittaa seuraavia asioita: *Saab 35 Draken, ruotsalaisen SAABin valmistama hävittäjälentokone *Draken, vuonna 1929 Utön luona haaksirikkoutunut suomalainen moottorikuunari *Draken International ;Ruotsin merivoimat *HMS Draken (1595), vuonna 1595 vesillelaskettu linjalaiva *HMS Draken (1656), vuonna 1656 vesillelaskettu linjalaiva *HMS Draken (1717), kaleeri *Draken-luokka (1926), sukellusveneluokka *HMS Draken (1926), Draken- luokan sukellusvene *Draken-luokka, sukellusveneluokka *HMS Draken (Dra), Draken-luokan sukellusvene
Helsingin lääni

Helsingin lääni oli lyhytaikainen hallintoalue Uudellamaalla 1500-luvun puolivälissä. Vantaanjoen suulle perustettiin vuonna 1550 Helsingin kaupunki ja sen viereen Helsingin kuninkaankartano. Uutta asutusta hallitsi aluksi Porvoon kuninkaankartanon vouti Erik Spåre. Vuonna 1553 Spåre joutui jättämään virkansa ja Helsingin voudinvirkaan asettui Hans Larsson Björnram. Samana vuonna 1553 perustettiin kokonaan uusi voutikunta, Helsingfors län eli Helsingin lääni. Tähän laajaan voutikuntaan (lääniin) kuului Raaseporin lääni (Espoo, Kirkkonummi, Siuntio, Karjaa), Sipoo ja Porvoon läänistä Helsingin ja Sipoon pitäjät sekä Hämeen läänistä Loppi ja Vihti.Helsingin lääni, Tietosanakirja osa 3, palsta 266–267, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1911 Lääniä johtava kuninkaan vouti asettui asumaan Helsingin kuninkaankartanoon. Joulukuussa 1555 voudiksi tuli Anders Korp. Hän sai hallintaansa Helsingin kuninkaankartanon sekä Sipoon, Espoon ja Helsingin (kirkko)pitäjät. Espoo irrotettiin hänen hallinnastaan ja samalla Helsingin läänistä vuonna 1557. Hallintoalueen alamäki ja samalla alueen pieneneminen jatkui väliaikaisten johtajien kaudella. Erik Svensson tuli voudiksi 1559, mutta hän kuoli jo 1561. Alivouti Krister Söffringsson Jute alkoi hoitaa tehtävää hänen jälkeensä. Samana vuonna Sipoo irrotettiin Helsingin läänistä ja annettiin läänitykseksi Klaus Flemingille. Laajana hallintoalueena aloittaneesta läänistä oli jäljellä vain Helsingin pitäjä. Vuonna 1562 Helsingin ja Porvoon läänit yhdistettiin ja johtoon asettui Porvoon vouti Jöns Månsson. Helsinki pysyi Porvoon voutikunnan alaisuudessa vuonna 1634 toteutettuun hallintouudistukseen saakka. Silloin se liitettiin Uudenmaan ja Hämeen lääniin maaherran alaisuuteen. == Lähteet == Luokka:Suomen läänit Luokka:Uudenmaan historia
Meteli

__NOTOC__ Meteli voi viitata seuraaviin: ==Kansanperinteessä== * jatulit, kansantaruissa esiintyvä jättiläiskansa * jatulintarha ==Paikannimenä== * Meteli, kylä Paltamossa. * Meteli, entinen rautatieseisake Paltamossa. Tienviitassa luki Meteli seis. ==Muita merkityksiä== * meteli, melu * meteli, mellakka * Meteli seis, Tapio Heikkilän teos Suomen hauskimmista paikannimistä * Meteli Seis. ry, Paltamossa toimiva taideyhdistys * Meteli.net, musiikkitietopalvelu * Metsolan Tekniikan ja Liiketalouden piskelijayhdistys METELI ry * Oulun yliopiston arkeologian opiskelijayhdistys Meteli ry * Meteli, tutkimusohjelma ==Katso myös== * Metelinmäki (täsmennyssivu)
Jotuni

Jotuni voi tarkoittaa seuraavia: *Jotun, Skandinaavisen mytologian jättiläinen **Jotunheim, mytologian jättiläisten asuttama maailma *Jotunheimen, vuoristoalue Etelä-Norjassa *Jotunit eli jatulit, suomalaisten tarujen jättiläinen *Jotuni on suomen kielessä käytetty nimitys saamelaisten tarujen jättiläisille jiehtanaksille *Jotuni on myöhäisprekambrinen ajanjakso.Geologinen sanakirja *Jotuni on suomalainen sukunimi **Alfred Jotuni (e. Haggrén, 1878–1934), seminaarin lehtori, oppikirjojen tekijä ja kansakoulutarkastaja **Maria Jotuni (vuoteen 1906 Haggrén, vuodesta 1911 Tarkiainen, 1880–1943), kirjailija ja näytelmäkirjailija, Alfred Jotunin sisar **Pertti Jotuni (1931–2007), matemaatikko, kirjailija ja Apollo- kuulentoasiantuntija **Sakari Jotuni (1907–1941), filosofian maisteri ja suomentaja, Alfred Jotunin poika. ==Sanan alkuperä== Skandinaavista alkuperää oleva sana jotuni on tarkoittanut yleensä isokokoisia hirviöitä, jättiläisiä. Sana on johdos syömistä tarkoittavasta muinaisskandinaavisesta verbistä. (vertaa: syöjätär, ahma) == Lähteet == Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Shulgin

Shulgin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Alexander Shulgin (1925–2014), yhdysvaltalainen farmakologi ja kemisti * Ann Shulgin (1931–2022), yhdysvaltalainen tutkija ja kirjailija.
Amelie

Amelie on naisen etunimi, alkuperältään Amalia-nimen muunnos. Ranskassa nimi esiintyy kirjoitettuna Amélie. Suomessa Amelie-nimisiä henkilöitä oli ennen vuotta 1980 alle 40. Vuosina 1980–2019 syntyneitä Amelie-nimisiä Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 1274, joista yli puolet 2010-luvulla syntyneitä. Vuodesta 2015 lähtien Amelien nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 19. toukokuuta. == Tunnettuja Amelie- nimisiä == * Amélie (1865–1951), ranskalaissyntyinen Portugalin kuningatar, kuningas Kaarle I:n puoliso * Leuchtenbergin Amélie (1812–1873), Brasilian keisarinna, keisari Pedro I:n puoliso * Amélie-les-crayons (s. 1981), ranskalainen laulaja * Amélie Beaury-Saurel (1849-1924), ranskalainen taidemaalari * Amelie Blauberg (s. 1996), suomalainen näyttelijä * Amélie Chataing (s. 1986), ranskalainen suunnistaja * Amelie Kober (s. 1987), saksalainen lumilautailija * Amélie Lundahl (1850–1914), suomalainen taidemaalari * Amélie Mauresmo (s. 1979), ranskalainen tennispelaaja * Amélie de Montchalin (s. 1985), ranskalainen poliitikko ja taloustieteilijä * Amélie Nothomb (s. 1966), belgialainen kirjailija * Amélie Perrin (s. 1980), ranskalainen kiekon- ja moukarinheittäjä == Kuvitteellisia Amelie-nimisiä == * Amélie Poulain, päähenkilö Jean-Pierre Jeunet’n elokuvassa Amélie == Lähteet == Luokka:Etunimet
Saaristokunta

Saaristokunta on Suomen kunta, joka täyttää saaristolain mukaiset olosuhteet. Alueille kohdistetaan saaristopoliittisia toimenpiteitä, ja niille maksetaan muun muassa saaristolisiä. Saaristolaki ei koske Ahvenanmaata. Saaristokunnat ja saaristo-osakunnat sijoittuvat 13 maakuntaan. Saaristokunta määriteltiin ensi kerran lainsäädännössä vuonna 1981, kun laki saariston kehityksen edistämisestä astui voimaan. Lailla haluttiin valtion ja kuntien toimin turvata saariston vakinainen asutus luomalla väestölle riittävät mahdollisuudet toimeentuloon ja peruspalveluihin. Laissa saaristoon katsottiin kuuluviksi sellaiset merialueen ja sisävesistöjen saaret, joihin ei ole kiinteää tieyhteyttä, sekä saaret ja alueet, joiden olosuhteet ovat saaristoon verrattavia. Valtioneuvoston tehtäväksi annettiin määrätä saaristokunniksi ne kunnat, joissa saaristo-olot ovat esteenä kunnan kehitykselle.Laki saariston kehityksen edistämisestä ==Saaristokunnat== ;Varsinais-Suomi :Kemiönsaari, Kustavi, Parainen ;Etelä-Savo :Enonkoski, Puumala ja Sulkava ;Pohjanmaa :Maalahti ;Pohjois-Pohjanmaa :Hailuoto ==Saaristo-osakunnat== Varsinaisten saaristokuntien lisäksi on nimetty erityisiä saaristo-osakuntia, jossa osa kunnan alueesta täyttää saaristolain mukaiset olosuhteet. Joissain tapauksissa kyse ei ole varsinaisista saarista, vaan kunnan keskustaajamasta vesialueen erottamista alueista. Esimerkiksi Kivijärven kunta määritellään saaristo- osakunnaksi, koska Kivijärven itäpuolella sijaitsevilla alueilla ei ole kunnan sisäistä kiinteää maayhteyttä järven länsirannalla sijaitsevalle Kivijärven kirkonkylälle.Valtioneuvoston asetus saaristokunnista ja muiden kuntien saaristo-osista, joihin sovelletaan saaristokuntaa koskevia säännöksiä ;Uusimaa :Espoo, Helsinki, Inkoo, Kirkkonummi, Loviisa, Porvoo, Raasepori ja Sipoo ;Satakunta :Pori ;Varsinais-Suomi :Kaarina, Naantali, Salo, Taivassalo ja Uusikaupunki :Masku määriteltiin saaristo-osakunnaksi vuoteen 2011 saakka. ;Päijät-Häme :Asikkala ;Kymenlaakso :Kotka ja Pyhtää ;Etelä-Karjala :Parikkala, Ruokolahti ja Taipalsaari ;Etelä-Savo :Hirvensalmi, Mikkeli ja Savonlinna ;Pohjois-Savo :Kuopio ja Tervo ;Pohjois-Karjala :Juuka, Kitee, Lieksa, Liperi ja Rääkkylä :Kesälahti määriteltiin saaristo-osakunnaksi ennen kunnan liitosta Kiteeseen 2013. ;Pohjanmaa :Luoto, Mustasaari, Närpiö ja Vöyri ;Keski-Suomi :Joutsa, Jyväskylä, Kivijärvi ja Luhanka ;Pirkanmaa :Kuhmoinen ;Pohjois-Pohjanmaa :Vaala == Saaristoalue == Saaristokuntien ja saaristo- osakuntien lisäksi on määritelty maa- ja puutarhatalouden kansallisissa tuissa saaristoksi luettavia kuntien osa-alueita.Asetus maa- ja puutarhatalouden kansallisissa tuissa saaristoksi luettavista kuntien osa-alueista Finlex. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luettelo saaristokunnista vuonna 2008 * Luettelo saaristokunnista vuonna 2015 *Luettelo saaristokunnista vuonna 2019 Luokka:Suomen maantiede
Bernoullin laki

Bernoullin laki on fysiikan laki, joka liittyy fluidin (nesteen tai kaasun) virtauksiin. Lain mukaan virtauksessa nopeuden kasvaessa paine alenee. Suljetussa putkessa virtauksen kokonaisenergia on vakio. Energia esiintyy potentiaalienergiana, joka riippuu staattisesta paineesta, ja kineettisenä energiana, joka riippuu aineen liikkeestä, dynaamisesta paineesta. Koska kokonaisenergia on vakio, kineettisen energian kasvua seuraa staattisen paineen lasku ja päinvastoin. Virtauksen staattisen ja dynaamisen paineen summa on vakio. Käytännön sovelluksia laille ovat esimerkiksi venturiputki tai kaasutin. Lain avulla voidaan myös selittää purjeen toiminta. Oletettaessa virtaavan aineen tiheyden pysyvän vakiona paineesta riippumatta voidaan tilannetta yksinkertaistaa, jolloin saadaan kokoonpuristumattoman virtauksen Bernoullin laki. Kokoonpuristumattoman virtauksen Bernoullin laki voidaan ilmaista yhtälöllä :p + \rho g h + \frac{1}{2} \rho v^2 = \textrm{vakio} \ \\!, missä *p on virtaavan aineen paine *\rho aineen tiheys (pysyy siis vakiona) *g on painovoiman aiheuttama kiihtyvyys *h putken korkeus tarkasteltavassa pisteessä referenssitasosta mitattuna *v virtaavan aineen nopeus Kokoonpuristumattomuusoletus on useimpiin tarkoituksiin melko hyvin voimassa virtausnopeuden ollessa pienempi kuin 0,3Ma (ks. Mach-luku). Tätä suuremmilla virtausnopeuksilla on syytä käyttää kokoonpuristuvan virtauksen Bernoullin yhtälöä. ==Lain nimi== Bernoullin laki on nimetty hollantilais- sveitsiläisen matemaatikko Daniel Bernoullin mukaan, vaikkakin periaatteen oli ymmärtänyt aiemmin muun muassa Leonhard Euler. ==Katso myös== * Pascalin laki * Torricellin laki * Venturi-ilmiö * Dynaaminen paine ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Fysiikan lait Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Taifuuni Tip

Taifuuni Tip oli kaikkien aikojen voimakkain ja suurin havaittu trooppinen hirmumyrsky. Se aiheutti laajoja tulvia suuressa osaa Japania lokakuussa 1979. Sykloni muodostui Tyynellämerellä 5. lokakuuta 1979 trooppisesta matalapaineesta. Se voimistui trooppiseksi myrskyksi seuraavana päivänä ja taifuuniksi 9. lokakuuta. Liikuttuaan hyvin suotuisaan ympäristöön Tip voimistui supertaifuuni Tipiksi 11. lokakuuta ja sen keskustan ilmanpaine laski 996:sta 898 mb:iin. Tässä vaiheessa Tipin halkaisija oli 2 170 km ja trooppisen myrskyn tuulet ulottuivat 1 085 kilometrin päähän myrskyn keskuksesta. 12. lokakuuta Tip jatkoi voimistumistaan ja sen kovimmat yhtämittaiset tuulet puhalsivat 85 m/s (305 km/h) ja myrskyn keskuksen ilmanpaine laski 870 mb:iin. Halkaisijaltaan 2 220 km Tip oli laajin havaittu trooppinen hirmumyrsky, ja sen paine oli alin koskaan myrksyn keskuksessa mitattu painelukema. Tämän jälkeen Tip heikkeni hitaasti liikkuessaan kohti Japania. Se iski maihin Honshun saarella 19. lokakuuta heikkona taifuunina, mutta aiheutti kuitenkin merkittävää vahinkoa. Tip aiheutti 68 ihmisen kuoleman enimmäkseen tulvien johdosta sekä miljoonien dollarien vahingot Japanin maataloudelle ja kalastukselle. == Lähteet == Tip Luokka:Vuoden 1979 luonnonmullistukset
Staattinen paine

Staattinen paine tarkoittaa ilmakehässä yläpuolella olevan ilmamassan painosta johtuvaa painetta. Nesteen yhteydessä puhutaan hydrostaattisesta paineesta. Ilmakehän paine vaihtelee sääilmiöiden mukaan noin välillä 950 hPa–1050 hPa ja standardi-ilmakehän paineeksi on sovittu 1013,25 hPa merenpinnan tasolla. Luokka:Paine en:Atmospheric_pressure