Lentiera

Lentiera (myös Lendiera, Lentiira; ; ) on maalaiskunta ja sen keskustaajamaGeneralnyi plan, s. 4. Karjalan tasavallan Mujejärven piirissä Venäjällä. Lentieran ja Lentiera-1:n taajamat sijaitsevat Lentieranjärven rannalla noin 70 kilometriä Mujejärvestä lounaaseen. Taajamissa on yhteensä 1 100 ja kunnassa 1 500 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 4–5.. ==Maantiede ja asutus== Lentieran kunnan pinta-ala on 3 240 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Mujejärven piirin Repolan, koillisessa Voloman ja Pieningän, idässä Sukkajärven ja etelässä Suojärven piirin Porajärven kuntiin sekä lännessä SuomeenGeneralnyi plan, s. 9.. Pinta-alasta valtaosa on metsääGeneralnyi plan, s. 52.. Seutu kuuluu Länsi-Karjalan ylänköön, jonka maisemaa leimaavat harjut ja järvetGeneralnyi plan, s. 11.. Kunnan alueella virtaavia jokia ovat Pieninkäjoki (ven. Peninga), Lieksanjoki (yläjuoksulla ven. Lenderka), Vaska, Muotkajoki (Motko), Nola, Suulajoki (Sula), Kjuno, Suoverkkajoki (Šaverka), Komarinaja, Tuulijoki (Tula), Voidoma, Kivi, Kondi ja Marja. Järviä ovat Lieksajärvi, Tuulijärvi, Vonkajärvi, Suulajärvi, Muotkajärvi, Kuikkaselkä, Karkiejärvi (Kargiozero), Luovutjärvi ja Aimojärvi (Aimoozero). Hyötykaivannaisiin kuuluu hiekka ja sora.Generalnyi plan, s. 14–16. Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu Lentiera-1:n (ven. Lendery-1), Kiimanvaaran ja Muotkan taajamat sekä Lentieran ja Muotkan asemat. Asemilla ei ole vakituista asutusta.Generalnyi plan, s. 5. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 71 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 12 % valkovenäläisiä, 10 % karjalaisia, 3 % ukrainalaisia ja 2 % suomalaisia. ==Historia== Lentieran kylä kuului aikoinaan Repolan kuntaan. Vuonna 1905 se oli osa Repolan Kiimanvaaran kyläkuntaa. Kylässä oli koulu, 11 taloa ja 96 asukasta. Ennen Tarton rauhan toteutusta vuosina 1918–1921 ja jatkosodassa 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. 1920-luvulla perustettiin aluksi Repolan piiriin kuulunut Lentieran kyläneuvosto, jossa vuonna 1933 oli 11 asutusta: Aimalahti, Akanvaara, Karhuvaara, Kippo, Koskiniemi, Lentiera, Luovutsaari, Maitovaara, Suula, Sulaansaari ja Suoverkka. Kyläneuvostoalueen 415 asukkaasta karjalaisia oli 349, venäläisiä 39 ja suomalaisia 27. ==Liikenne, talous ja palvelut== Lentierasta on soratiet Repolaan, Porajärven ja Mujejärven väliselle maantielle sekä Suomen rajalle (Inarin rajanylityspaikka). Taajamasta on linja-autoyhteys Repolan kautta Mujejärvelle. Suojärven ja Jyskyjärven väliseltä rautatieltä haarautuu Brusnitšnajassa sivurata Lentieran asemalle. Radalla on henkilöliikennettä Sukkajärvelle.Generalnyi plan, s. 21–22. Kunnan tärkein yritys on Lentieran metsäteollisuuspiiri. Lentierassa toimii myös leipomo, metsänhoitoalueen konttori ja rajavartioston komendantinvirastoGeneralnyi plan, s. 32.. Lentieran taajamien palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto, paikallissairaala, urheilutalo, posti, kaksi kahvilaa ja joukko kauppoja. Siellä on myös luterilainen rukoushuone.Generalnyi plan, s. 23–25. ==Nähtävyydet ja matkailu== Lentieralla, Kiimanvaaralla ja Muotkalla on historiallisen asutuksen status. Entisen Suulaansaaren (ven. Suloostrov) kylän lähellä on kivikautisia asuinpaikkoja. Historialliset kohteet liittyvät Venäjän sisällissotaan ja toiseen maailmansotaan.Generalnyi plan, s. 20. Lentierassa on hotelli ja vierasmaja, Lieksajärvellä lomakylä ja Suulaansaarella leirintäalueGeneralnyi plan, s. 24.. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Lentieran kunta Mujejärven piirin sivustolla * Lentieran metsäteollisuuspiirin sivusto Luokka:Mujejärven piirin kunnat Luokka:Mujejärven piirin asutut paikat