EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lexa Ikonen

Leo "Lexa" Ikonen (16. kesäkuuta 1950 – 7. syyskuuta 2017) oli suomalainen taidemaalari, motoristi, kilpa-ajaja ja kotiseutumies. Lexa Ikosen taidekoti Ateljee Jykelä, 1800-luvulta oleva pohjalaisen talonpoikaistalon pihapiiri, sijaitsee Haapajärvellä Nokkoudenkylällä.Haapajärvi haastaa huomisenLexa Ikosen muistoajo 1.9.2018 Hänelle on myönnetty Suomen Moottoriliiton pronssinen ajajamerkki.SML:n ajajamerkki Ikonen oli MC Riverside Customs Haapajärven perustajajäsen.Riverside Customs Haapajärvi järjestää perustajajäsenensä Lexa Ikosen muistoajon ==Taiteilijaura== * Ikosen taiteilijaura käynnistyi vuonna 1972. Hän oli kotiseudullaan tunnettu ja pidetty itseoppinut taidemaalari, jonka taideteoksia on esillä mm. Haapajärven koulukeskuksessa:Ylä-asteelle perinteistä ja modernia ** "Koululaisen kotiintulo" öljyvärimaalaus Haapajärven yläasteella on Lexa Ikosen suurin työ, leveys on lähes kolme metriä. ** "Liekit, (Joidenkin lähteiden mukaan "Tuli", vuodelta 1973) sekatekniikalla toteutettu, nuotiotulta esittävä suurehko (280x130 cm, paino toistasataa kiloa) kolmiulotteinen teos. Alun perin se paljastettiin Kantaravintolat-ketjuun kuuluvan Kantakievari-Kantakrouvin pystybaarin seinälle 1976. Paljastajana oli kauppalanjohtaja Paavo M. Petäjä. Teos oli vuosia esillä hotellissa, minkä jälkeen se siirtyi yksityisomistukseen. Vuonna 2019 teos lahjoitettiin Haapajärven kaupungille ja sijoitettiin yläasteen seinälle.Liekit. * Ikoselle myönnettiin Haapajärven kaupungin kulttuuripalkinto vuonna 1991.Haapajärven kaupungin kulttuuripalkinto * Lexa Ikosen taiteilijauran 40-vuotisjuhlanäyttely pidettiin Haapajärven kaupungintalon valtuustosalissa 18.10.–9.11.2012.Haapajärven kaupunki Tilinpäätös ja toimintakertomus 2010 , s.56 ==Kilpaura== * Ikonen edusti kilpaurallaan maaradalla, kansankielellä "Jappi-ajoissa", Haapajärven Moottorikerhoa (HjMk). * Hän saavutti Nuorten maaradan Suomen-mestaruuden vuonna 1968. ==Taidekoti Jykelä== Hirsirakennus on jo kolmannella paikallaan, johon se siirrettiin Haapajärven keskustasta. Alun perin 1800-luvulla rakennetun suuren talon hirret tuotiin Muurasjärveltä hevospelillä. Pari alimmaista hirsikertaa on jouduttu joskus uusimaan. Tuulisuojana on perinteinen tervapahvi, hirsien päällä lautavuoraus, räystäät kunnolliset ja talo seisoo korkean tuuletetun rossipohjan päällä.Seija Krapu: Elävä talo ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset moottoripyöräilijät Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Kirjallisuusvuosi 1763

Kirjallisuusvuosi 1763 käsittelee vuoden 1763 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Kiinalainen kirjailija Sun Zhu kokosi Tang-dynastian runouden antologian, jonka englanninnos on nimeltään Three Hundred Tang Poems. * Brittiläinen kirjailija John Wilkes määrättiin pidätettäväksi The North Briton -lehdessä julkaistujen kriittisten juttujen perusteella. Erityisesti ärtymystä herätti lehden numerossa 45 julkaistu kirjoitus, jossa annettiin ymmärtää kuningas Yrjö III:n valehdelleen seitsenvuotisen sodan päättymiseen liittyvistä seikoista. == Julkaisuja == * William Jones - Caïssa (shakin syntyhistoria kielitieteen valossa) * Gotthold Ephraim Lessing - Minna von Barnhelm (näytelmä) * Jean-François Marmontel - Poétique française * James Macpherson - Temora (jälkiosa myöhemmin ilmestyneestä yhteisniteestä Ossianin laulut) * Giuseppe Parini - Il giorno == Palkintoja == == Lähteet == 1763 Luokka:1763
Vartiokylän rovastikunta

Vartiokylän rovastikunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Helsingin hiippakunnan yksi kuudesta rovastikunnasta. Rovastikuntaan kuuluvat viisi Itä- Helsingin seurakuntaa: Vartiokylän, Herttoniemen, Mikaelin, Roihuvuoren ja Vuosaaren seurakunta. Rovastikunnan lääninrovastina on Vartiokylän seurakunnan kirkkoherra Jukka Pakarinen. == Rovastikunnan seurakunnat == Vartiokylän rovastikunnan seurakunnat Seurakunta Jäseniä 31.12.2020 Vartiokylän seurakunta 8 219 Herttoniemen seurakunta 16 185 Mikaelin seurakunta 16 924 Roihuvuoren seurakunta 17 913 Vuosaaren seurakunta 16 743 Rovastikunta yhteensä 75 984 == Lähteet == Luokka:Helsingin evankelis-luterilaisen hiippakunnan rovastikunnat
Germencik

Germencik on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Germencikin väkiluku oli 43 968. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aydınin maakunnan piirikunnat
Elintarvehallitus

Elintarvehallitus oli vuosina 1917–1918 toiminut suomalainen keskusvirasto, joka vastasi elintarvikkeiden saatavuudesta. Suomessa vallitsi tuolloin uhkaava elintarvikepula, sillä ensimmäinen maailmansota ja Venäjän vallankumous katkaisivat useita viljan tuonnin kannalta tärkeitä yhteyksiä.Elintarviketilanne Suomi 80 -sivusto. Viitattu 21.2.2021. Elintarvehallitus perustettiin senaatin päätöksellä 1. joulukuuta 1917. Eduskunta oli antanut valtuudet siihen 2. kesäkuuta 1917 annetulla lailla.Pieni tietosanakirja (1925), p. 757 Runeberg.org. Virasto sai muun muassa hankkia elintarvikkeita ulkomailta ja tehdä tarpeellisia taloudellisia sitoumuksia valtion nimissä, tosin vain valtion budjetissa määritellyn tai senaatin myöntämän määrärahan puitteissa. Se oli senaatin maataloustoimituskunnan alainen.Suomen Senaatin päätös Elintarvehallituksesta. 109/1917 Finlex. Viitattu 21.2.2021. Elintarvehallitus laati suunnitelman elintarvikepulan lievittämiseksi, mutta ei katsonut saavansa riittävää tukea Svinhufvudin senaatilta, joten kaikki sen jäsenet jättivät 22. tammikuuta 1918 eronpyyntönsä. Senaatti ei ehtinyt käsitellä eronpyyntöjä ennen sisällissodan puhkeamista. Sisällissodan aikana elintarvehallitus toimi maanalaisena Helsingissä. Se lakkautettiin sodan jälkeen 14. kesäkuuta 1918, jolloin samaa tehtävää hoitamaan perustettiin senaatin elintarvetoimituskunta, myöhempi elintarveministeriö. Elintarvehallituksen pääjohtajana toimi W. A. Lavonius. ==Lähteet== Luokka:Suomen entiset viranomaiset ja keskusvirastot
Punkaharju (täsmennyssivu)

Punkaharju voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Punkaharju, entinen Suomen kunta, nykyään osa Savonlinnan kaupunkia * Punkaharju, Etelä-Savon maakunnassa sijaitseva harju * 1659 Punkaharju, harjun mukaan nimetty asteroidi * S/S Punkaharju, sisävesihöyrylaiva.
Säästöpankki (ravintola)

Emilienburg eli Säästöpankki oli Helsingissä Siltasaaren länsikärjessä 1800-luvun alkupuolella sijainnut ravintola. Ravintolan perusti Turusta Helsinkiin vuonna 1819 muuttanut Catharina Wahllund, ja kaupungin silloisen rajan ulkopuolella sijainnut ravintola olikin ylioppilaiden ja Helsingin yliopiston nuoremman opettajakunnan suosiossa. Ylioppilaat antoivat Emelienburgin ravintolalle nimen Säästöpankki (Sparbanken), koska he veivät sinne rahansa ”säästöön”. Samoihin aikoihin myös säästöpankkiaate oli tullut Suomeen ja ensimmäiset säästöpankit perustettu Turkuun vuonna 1823 ja Helsinkiin 1825. Ravintolan yhteydessä oli myös keilarata. Ravintolassa järjestettiin muun muassa 8. toukokuuta 1837 suuret läksiäisjuhlat Helsingistä Porvooseen muuttamassa olleelle runoilija J. L. Runebergille.Säästöpankin jäljillä, Hyvinpukeutunut kriitikko-blogi 15.5.2018Kun paremmat paikat suljettiin, niin "Säästöpankissa" jatkettiin. Muuan muumioitunut ylioppilashuumorin muisto, Suomen Kuvalehti, 10.09.1932, nro 37, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Catharina Wahllund avasi 1830-luvun lopulla toisen ravintolan Töölönlahden vastapäiselle rannalle Kaisaniemeen. Tämä ravintola vei aikaa myöten Emelienburgin ravintolan asiakkaat ja lopulta itse ravintolarakennuskin rappeutui ja lopulta raunioitui. Ravintolasta muistuttaa nykyisin vain kadunnimi Säästöpankinranta (Sparbankskajen). Kadunnimi otettiin käyttöön 1890-luvulla.Kysy museolta 1.4.2014 : Säästöpankinranta? == Lähteet == Luokka:Helsingin entiset rakennukset ja rakennelmat Luokka:Helsingin entiset ravintolat Luokka:Kallio
Kapusiinikirkko

Kapusiinikirkko (saks. Kapuzinerkirche) on kapusiinien luostarikirkko Wienissä, Itävallassa. Se sijaitsee Neuer Marktin ("uusi tori") aukion laidalla lähellä Hofburgin palatsia. Kirkko tunnetaan parhaiten sen alla sijaitsevasta Keisarillisesta kryptasta, joka on Habsburgien suvun hautapaikka. Kirkon virallinen nimi on "Enkelien pyhän Marian kirkko", mutta se tunnetaan yleisesti Kapusiinikirkkona. ==Historiaa== Noin vuonna 1599 Lorenzo Brindisiläisen johtamat kapusiiniveljet asettuivat Wieniin matkallaan Prahaan, minne paavi Klemens VIII oli määrännyt heidät osana vastauskonpuhdistusta. Kirkon lahjoitti heille testamentissaan keisari Matiaksen puoliso Anna, Itävallan arkkiherttuatar. Rakentaminen alkoi 1622, mutta kolmikymmenvuotisen sodan puhkeaminen viivytti rakennustöitä ja kirkko valmistui ja vihittiin vasta 1632, Matiaksen seuraajan Ferdinand II:n aikana. Kirkossa on myös vuonna 2003 autuaaksi julistetun kapusiiniveli Marco d'Avianon hauta. Kirkon alla sijaitsevaan kryptaan on haudattu 149 Habsburgien suvun jäsentä, joista keisari Matias ja hänen vaimonsa olivat ensimmäiset ja Otto von Habsburg on toistaiseksi viimeinen. Kirkon julkisivu restauroitiin vuonna 2016, ja urut uusittiin 2017. ==Kuvia== File:Capuchin Church - Vienna.jpg|Kapusiinikirkon sisätiloja File:Lying in repose Otto von Habsburg Capuchin Church Vienna 3919.jpg|Otto von Habsburgin arkku näytteillä kirkossa v. 2011 File:Wien - Kaisergruft, Sarkophag von Kaiser Karl VI., Totenkopf (b).JPG|Keisari Kaarle VI:n sarkofagin koriste. File:Kaiser Franz Joseph tomb - Vienna.jpg|Keisari Frans Joosef I:n hauta. Sen rinnalla ovat hänen vaimonsa Elisabetin ja poikansa Rudolfin haudat. File:Wien Zentrum ed 2009 PD a 20091007 028.JPG|Informaatiokyltti kirkon seinässä ==Lähteet== Luokka:Wienin kirkot Luokka:Barokki
Iso Rantjärvi

Iso Rantjärvi on Jämsän keskiosassa sijaitseva 15 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 84 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Iso Rantjärvi on saareton ja sen pituus lounaasta koilliseen on 650 metriä. Sen länsipuolella sijaitsee Rantsuo ja kaakkoispuolella Rantvuori. Idässä on Laajalansuo, jonka itäpuolella on Toivas. Iso Rantjärvi on pinta-alaltaan iso suhteessa sen länsipuoliseen Vähä Rantjärveen. Iso Rantjärven lounaisrannalta lähtee laskuoja Vähä Rantjärveen. Iso Rantjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 13.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Porvoo (täsmennyssivu)

Porvoo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Porvoo, Suomen kaupunki * Porvoo, kraatteri Marsissa * 1757 Porvoo, asteroidi * Porvoo, suomalainen ohjusvene == Katso myös == * Porvoon maalaiskunta * Vanha Porvoo
Vähä Rantjärvi

Vähä Rantjärvi on Jämsän keskiosassa sijaitseva neljän hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 83 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Vähä Rantjärvi on saareton ja sen pituus kaakosta luoteeseen on noin 300 metriä. Sen eteläpuolella sijaitsee Karhumäki ja länsipuolella Ruotsinsuo. Idässä on Iso Rantjärvi, josta kulkee laskuoja Vähään Rantjärveen. Etäämpänä Vähä Rantjärven eteläpuolella sijaitsee Holiseva ja länsipuolella Reivinginjärvi. Vähä Rantjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 13.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Holiseva

Holiseva on Holisevan kylässä Jämsässä sijaitseva yhdeksän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on neljätoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Holisevan pituus kaakosta luoteeseen on noin 800 metriä. Rannat mutkittelevat ja niillä on muutama rakennus. Järven eteläpuolella sijaitsee Kortesuo ja länsipuolella Isosuo. Kaakossa on Ala-Kiimajärvi, josta kulkee Ruotsinoja Holisevaan. Holisevasta lähtee laskuoja pohjoiseen, oja kulkee Holisevan koillispuolisen kantatie 56:n alitse. Holisevan luoteispuolella sijaitsee Reivinginjärvi ja pohjoisessa on Ruotsinsuo. Holisevan ja kantatien välissä sijaitsee Pahalammi- niminen metsälampi. Holiseva kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma- alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Holiseva on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 13.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Norjan Metodistikirkko

Norjan Metodistikirkko (norj. Metodistkirken i Norge) on kristillinen kirkkokunta Norjassa. Se on osa maailmanlaajuista metodistista yhteisöä. Norjan Metodistikirkkoon kuuluu 37 seurakuntaa ja niihin yhteensä yli 11 000 jäsentä. Norjan ensimmäinen metodistiseurakunta perustettiin vuonna 1856 Sarpsborgiin. Seurakuntien määrä väheni elokuussa 2024, kun Oslon kolme metodistiseurakuntaa yhdistyivät yhdeksi seurakunnaksi. Oslossa toimiva Kansainvälinen seurakunta jäi itsenäiseksi seurakunnaksi. Norjan Metodistikirkon johtaja on tanskalainen Christian Alsted, joka on ollut kaikkien Pohjoismaiden sekä Baltian maiden metodistikirkkojen piispa vuodesta 2009. Saamelaiset kokoontuivat ensimmäiseen poliittiseen kokoukseensa 6. helmikuuta 1917 Trondheimin metodistikirkkoon. == Katso myös == * Luettelo Norjan metodistiseurakunnista * Metodismi Norjassa == Lähteet == Luokka:Metodistikirkot Luokka:Kristinusko Norjassa
Reivinginjärvi

Reivinginjärvi on Jämsän länsiosassa sijaitseva runsaan neljän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 80 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Reivinginjärven itärannalla on jonkin verran rakennuskantaa, muutoin sen ympäristö on soista ja metsäistä. Luoteessa sijaitsee Muuratsuo ja koillisessa kantatie 56:n pohjoispuolella Ruotsinsuo. Muuratsuon luoteispuolella on Iso- Mustinki ja Vähä-Mustinki. Reivinginjärven ja kantatien välissä on pieni Kaukaloinen-järvi. Noin kilometri länteen sijaitsee Norojärvet-niminen kokonaisuus. Kaakossa on Holisevan kylä ja saman niminen järvi. Reivinginjärvi on vedenjakajaseudulla, noin kolme kilometriä sen lounaispuolella sijaitsee Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Palsinajärvi. Reivinginjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Reivinginjärvi on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 14.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Norojärvi (Jämsä)

Norojärvi on Jämsän länsiosassa sijaitseva noin viiden hehtaarin laajuinen järvi. Sen itäpuolella on viisi lampea, jotka yhdessä Norojärven kanssa on merkitty karttaan nimellä Norojärvet. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemäntoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 79 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Norojärven ulottuvuus lännestä itään on noin 300 metriä, samoin ulottuvuus etelästä pohjoiseen. Rannat ovat metsäisiä ja soisia, siellä täällä on muutamia rakennuksia. Järven pohjoiskolkasta lähtee Noro-oja pohjoiseen. Norojärven eteläpuolella on Norovuori ja lännessä Vihinmäki. Noin kilometri itään sijaitsee Reivinginjärvi. Norojärvet sijaitsevat vedenjakajalla; niiden länsipuoliset Kerteselkä ja Palsinajärvi kuuluvat Kokemäenjoen vesistöön.Kertejoen valuma-alue (35.69). Järviwiki. Viitattu 14.2.2021. Norojärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Norojärvi on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 14.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Kelalammi

Kelalammi on Jämsän länsiosassa sijaitseva yhdeksän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yhdeksäntoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 82 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä lännessä. == Maantiede == Kelalammen pituus on noin 850 metriä, leveys vaihtelee sadan metrin molemmin puolin. Koillisessa on pieni lahti, josta lähtee Kelaoja pohjoiseen kohti Karppijärveä. Kelalammen länsipuolella on Kelaharju ja Kiviristinmaa. Aivan Kelalammen länsipuolitse kulkee kantatie 56. Kelalammen länsipuoliset vakavedet kuuluvat Kokemäenjoen vesistöön.Kertejoen valuma-alue (35.69). Järviwiki. Viitattu 14.2.2021. Kelalammi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Kelalammi on Lahnajoen alueen luoteisia vakavesiä.Lahnajoen valuma- alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 14.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Pyhä Panteleimon

Pyhä Panteleimon eli Panteleimon Parantaja (, ), myös Pantaleon, oli kristitty marttyyri ja pyhimys, joka sai surmansa Diocletianuksen vainoissa vuonna 305. Hänen muistopäivänsä on 27. heinäkuuta. == Legenda == Pantaleon syntyi Nikomedeiassa noin vuonna 275. Hänen vanhempansa olivat rikas senaattori Eustorgios ja tämän kristitty vaimo Eubulia. Hänestä tuli menestyksekäs lääkäri, jota itse keisari Galerius halusi omaksi lääkärikseen. Pyhä Hermolaos käännytti Pantaleonin kristityksi, ja parannettuaan ihmeellisesti sokean miehen, Pantaleon käännytti puolestaan isänsä. Tämä kuoli pian sen jälkeen, ja jätti Pantaleonille suuren omaisuuden. Tämä vapautti orjansa ja jakoi omaisuutensa köyhille, ja paransi ihmisiä ottamatta maksua. Kateelliset lääkärit ilmiantoivat hänet keisari Galeriukselle, joka halusi pelastaa lääkärinsä ja koetti saada tämän kieltämään uskonsa. Pantaleon pysyi kuitenkin uskossaan ja paransi halvaantuneen miehen. Keisari piti ihmettä taikuutena, ja antoi kiduttaa Pantaleonia monin tavoin. Häntä ei kuitenkaan saatu surmattua, ennen kuin Pantaleon itse rukoili teloittajiensa puolesta ja antoi henkensä näiden käsiin (tästä nimi Panteleimon eli "myötätuntoinen kaikille"). Kun hänet mestattiin, katkenneesta kaulasta virtasi sekä verta että maitoa. Panteleimon oli luultavimmin historiallinen henkilö ja marttyyri, mihin viittaa hänen varhainen pyhimyskulttinsa, mutta hänen kohtalonsa on luultavasti myöhemmin laadittu legenda. == Pyhimyskultti == Ortodoksit kunnioittavat häntä suurmarttyyrinä ja yhtenä palkattaparantajista. Läntisessä Euroopassa hän oli yksi neljästätoista hädässäauttajasta, lääkärien ja kätilöiden suojeluspyhimys, jolta rukoiltiin apua erityisesti syöpää ja keuhkotautia vastaan. Hänen pyhäinjäännöksiään säilytetään Saint-Denis’n basilikassa Pariisissa, ja Kölniin rakennettiin hänelle omistettu kirkko viimeistään 800-luvulla. Hänen nimeään kantavia kirkkoja, pyhäkköjä ja luostareita on monia. Yksi tunnetuimmista on Pyhän Panteleimonin luostari Athos-vuorella Kreikassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaiset pyhät Luokka:Kristityt marttyyrit Luokka:Pyhimykset
Palkattaparantaja

Palkattaparantaja (, ) on ortodoksisessa kirkossa käytetty nimitys pyhistä, jotka hoitivat ja paransivat sairaita ottamatta työstään palkkaa. Useat heistä olivat lääkäreitä ammatiltaan. ==Palkattaparantajia== * Zinais ja Filonilli Tarsoslainen, n. 100 * Tryfon Lampsakoslainen, n. 250 * Thalelaios Egealainen, n. 284 * Kosmas ja Damianos, n. 303 * Kyyros ja Johannes, n. 304 * Hermolaos Nikomedialainen, n. 305 * Panteleimon Parantaja, n. 305 * Fotios ja Aniketos Nikomedialaiset * Diomedes Tarsoslainen‎, n. 311 * Blasios, n. 316 * Sampson, n. 530 * Matrona Moskovalainen, 1885–1952 ==Lähteet== * *
Robert de Sorbon

Robert de Sorbon (9. lokakuuta 1201, Sorbon – 15. elokuuta 1274, Pariisi) oli ranskalainen teologi, kuningas Ludvig IX:n rippi-isä ja Collège de Sorbonnen perustaja. Collège de Sorbonnesta muodostui sittemmin Pariisin yliopisto. Sorbon syntyi köyhään maalaisperheeseen. Hän opiskeli Reimsissä ja Pariisissa, jossa hänen hurskautensa ja ahkeruutensa kiinnittivät Artois'n kreivin ja kuningas Ludvig IX:n huomion. Vuonna 1251 Sorbonista tuli Cambrain kaniikki. Hänen vaikutusvaltansa kuninkaaseen kasvoi. ja vuonna 1258 hänet nimitettiin Pariisin kaniikiksi ja hovin kappalaiseksi. Sorbon ryhtyi opettamaan noin vuonna 1253, ja vuonna 1257 hän hankki varat, joilla hän kuninkaan myötävaikutuksella perusti köyhien opiskelijoiden teologisen korkeakoulun Maison de Sorbonnen. Sorbonne sai paavin virallisen hyväksynnän vuonna 1259 ja kasvoi nopeasti merkittäväksi eurooppalaisen oppineisuuden keskukseksi sekä Pariisin yliopiston ytimeksi. Sorbon itse toimi yliopiston kanslerina vuodesta 1258 ja kannatti edelleen korkea-asteen koulutuksen laajaa saatavuutta ja kirjoitti lukuisia uskonnollisia tutkielmia ja kommentaareja. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset teologit Luokka:Vuonna 1201 syntyneet Luokka:Vuonna 1274 kuolleet
Suomen kristillinen opettajaliitto

Suomen kristillinen opettajaliitto (SKOL) on yhdistys kristillistä elämänkatsomusta arvostaville opettajille kaikilla koulutusasteilla. Se perustettiin vuonna 1927 alun perin vahvistamaan ja kehittämään koulujen uskonnonopetusta. Nykyisin toiminnalla halutaan tukea laajemmin kristillistä kasvatusta sekä opettajien hengellistä kasvua. Yhdistyksen jäsenlehti Oksa ilmestyy kaksi kertaa vuodessa. Tärkein vuosittainen tapahtuma on Syyspäivät. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajajärjestöt Luokka:Suomalaiset kristilliset järjestöt
Shootout at Lokhandwala

Shootout at Lokhandwala (suomeksi ”Ammuskelu Lokhandwalassa”) on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen rikostoimintaelokuva, jonka ohjasi Apoorva Lakhia. Elokuva perustuu vuoden 1991 ammuskeluun Lokhandwalan alueella Bombayssa. == Näyttelijät == == Soundtrack == == Vastaanotto == Box Office India julisti elokuvan ”semihitiksi”. == Palkinnot == * International Indian Film Academy Awards ** Paras negatiivinen rooli – Vivek Oberoi ** Paras toiminta – Javed Shaikh, Aejaz Shaikh * Stardust Awards ** Vuoden huomattava suoritus – Vivek Oberoi * Zee Cine Awards ** Paras äänisuunnittelu – Baylon Fonseca == Jatko-osa == Elokuvan jatko-osa Shootout at Wadala sai ensi-iltansa 3. toukokuuta 2013. Pääosia näyttelivät John Abraham, Anil Kapoor, Kangana Ranaut ja Sonu Sood. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2007 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset rikoselokuvat Luokka:Intialaiset toimintaelokuvat Luokka:Tositapahtumiin perustuvat elokuvat Luokka:Hindinkieliset elokuvat
Patja (täsmennyssivu)

Patja voi tarkoittaa muun muassa: *patja, vuoteen makuualunen == Sukunimi == *Abraham Patja (1843–1910), suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari *Aleksi Patja (s. 1995), suomalainen freestylehiihtäjä Luokka:Täsmennyssivut Luokka:Sukunimet
Ristiina (täsmennyssivu)

Ristiina voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Ristiina, entinen Suomen kunta, joka on liitetty Mikkelin kaupunkiin vuonna 2013 * Ristiina, entisestä kunnasta muodostettu Mikkelin 60. kaupunginosa * Ristiina, naisen etunimi * 2690 Ristiina, asteroidi eli pikkuplaneetta.
Lagermarck

Lagermarck on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *August Carl Adam Lagermarck (1851–1917), juristi ja virka- ja valtiopäivämies *Berndt Herman Ivar Lagermarck (1843–1907), filosofian tohtori, todellinen valtioneuvos ja kemian professori, August Carl Adam Lagermarckin veli *Carl Gustaf Lagermarck (1770–1825), sotilas ja valtiopäivämies *Johan Lagermarck (synt. Wassenius, 1620/1622–1691), tuomari ja filosofi *Mathilda Lagermarck (taiteilijanimi Mathilde Lagrini, 1853–1931), oopperalaulaja
Ryttylä (Riihimäki)

Ryttylä sijaitsee noin 10 kilometriä Riihimäeltä pohjoiseen. Ryttylän asema sijaitsee lähellä Ryttylän Sale-kauppaa. Radan toisella puolella oli K-Market (Saarinen) vuoteen 2023 asti, skeittiparkki ja toisella puolella Sale, koulu ja leikkipuisto. Ryttylän asemalla pysähtyi ennen taajamajuna. Nykyään sieltä kulkee R- ja D-juna Hämeenlinnaan, Tampereelle, Riihimäelle ja Helsinkiin (VR- Yhtymä). Luokka:Riihimäen kylät
Kähärä

Kähärä on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Anna- Mari Kähärä (s. 1963), säveltäjä, laulaja ja pianisti * Jasmin Kähärä (s. 2000), maastohiihtäjä * Jessica Kähärä (s. 2001), yleisurheilija, Jasmin Kähärän sisar * Juhani Kähärä (s. 1989), diplomi-insinööri, poliitikko * Väinö Kähärä (1905–1972), amerikansuomalainen harmonikansoittaja ja kansanmuusikko
Aleksis Koistinen

Aleksis Koistinen on suomalainen lapsinäyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa Onneli ja Anneli (2014), Onnelin ja Annelin talvi (2015), My Dear Friend (lyhytelokuva, 2015), 95 (2017), dokumentissa Valkoinen raivo ja sarjassa Sorjonen (2019). Perheen äiti Rebekka Järvi ja veli Elias Koistinen ovat elokuvissa ja sarjarooleissa esiintyneitä näyttelijöitä. Nykyisin Koistinen toimii jääkiekkoerotuomarina. == Lähteet == * YouTube videohaastattelu Aleksis Koistisesta 95-elokuvasta (esitetty 23.12.2017). * * Elokuva 95 Yle:n artikkeli 20.12.2017 == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset lapsinäyttelijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Rimé (buddhalaisuus)

Rimé (tiibetiksi རིས་མེད་; kiinaksi perinteisin merkein 利美運動, lìměi yùndòng), tai rime, on käsite buddhalaisuudessa, jonka mukaan buddhalaisuutta voi harjoittaa ilman sitoutumista mihinkään tiettyyn koulukuntaan. Sananmukaisesti se tarkoittaa puolueetonta. Ensimmäinen rimé-periaatetta noudattanut buddhalainen on perinteen mukaan Jonang Kunga Drolchok 1500-luvulla. Rimén tarkoitus ei ole yhdistellä useampia eri koulukuntia yhdeksi oikeaksi tavaksi harjoittaa buddhalaisuutta, vaan ennemminkin käsitellä eri perimyslinjoja tasapuolisesti ja tarjota harjoittajalle useampi eri vaihtoehto. Yhtenä tavoitteena on tunnistaa eri koulukuntien hyvät käytännöt ja monipuolinen lähestymistapa. == Lähteet == Luokka:Buddhalaisuuden koulukunnat‎
Paganus

Paganus tai Pagánus voi tarkoittaa muun muassa: *paganus, latinan kielen maalaista tai kyläläistä tarkoittava sana == Sukunimi == *Hilkka Pagánus (1913–1996), suomalainen runoilija *Juhana Paganus (1828–1901), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies *Pekka Paganus (1821–1877), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies Luokka:Sukunimet
Juri Švatškin

Juri Petrovitš Švatškin (; 15. marraskuuta 1930 – 20. helmikuuta 2021) oli neuvostoliittolais-venäläinen kemisti. == Ura == Švatškin oli koulutukseltaan kemian tohtori, joka työskenteli luonnonyhdisteisiin keskittyvän kemian laitoksen professorina Moskovan valtionyliopistossa. Hän oli yksi ensimmäisistä neuvostoliittolaisista tiedemiehistä, joka osallistui ihmisinsuliinin synteesimenetelmien kehitystyöhön. == Lähteet == Luokka:Neuvostoliittolaiset tieteilijät Luokka:Venäläiset kemistit Luokka:Venäläiset professorit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Brighton & Hove Albion WFC

Brighton & Hove Albion WFC on englantilainen naisten jalkapallojoukkue. Se toimi aiemmin nimellä Brighton GPO ja vaihtoi nimeä liittyessään vuonna 1991 miesten joukkueesta tunnetun Brighton & Hove Albion FC:n yhteyteen. Aiemmalla nimellään joukkue ylsi FA Cupin välieriin vuonna 1976. Kaudelle 2018–2019 se hyväksyttiin ylimmälle sarjatasolle FA:n naisten superliigaan. Joukkueen valmentajana on kesästä 2017 lähtien toiminut Englannin naisten maajoukkuetta aiemmin pitkään valmentanut Hope Powell. Kaudella 2018–2019 Brighton sijoittui 11 joukkueen superliigassa yhdeksänneksi. Kaudella 2019–2020 liigassa oli 12 joukkuetta ja Brightonin sijoitus oli jälleen yhdeksäs. == Edustusjoukkue == :Päivitetty 23. lokakuuta 2022 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joukkueen kotisivu Luokka:Englantilaiset naisten jalkapalloseurat
Pitkälahti-Petosen asukasyhdistys

Pitkälahti-Petosen asukasyhdistys ry on vuonna 1988 perustettu kuopiolainen Petosen kaupunginosassa toimiva asukasyhdistys. Yhdistyksen sääntöjen mukaisena tarkoituksena on aktivoida kotipaikkansa asukkaita toimimaan viihtyisän asumisen, monipuolisten palvelujen sekä terveellisen ympäristön puolesta ja edistää alueellista asukastoimintaa. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys järjestää kerhotoimintaa ja asukastapahtumia, jotka edistävät erilaista harrastustoimintaa ja alueen viihtyvyyttä. Yhteistyötä muiden järjestöjen ja toimijoiden kanssa kehitetään edelleen aktiivisesti Petosen alueella asukkaiden hyvinvoinnin ja yhteisöllisyyden edistämiseksi. Yhdistys on vuodesta 1989 lähtien julkaissut alueella omaa sanomalehteä, Petosen Lehteä. Petosen Lehti kertoo Pitkälahti-Petosen asukasyhdistys ry:n oman toiminnan lisäksi ilmestymisalueensa yrityksistä, ihmisistä ja tapahtumista. Lehti ilmestyy nykyisellään vuosittain 4-8 kertaa ilmaisena kotitalousjakeluna. Lehden jakeluun kuuluu yhteensä yli 12 000 kotitaloutta Petosen, Jynkän ja Saaristokaupungin alueilla. Erikoisnumerot jaetaan lisäksi myös Etelä-Kuopion haja-asutusalueille sekä Leväselle. Petosen Lehden lisäksi yhdistyksen varainhankintatoimintaa on myös Pinarin Lounaskahvila, joka toimii Petosen vapaa-aikatiloissa Pinarilla. Lounaskahvila palvelee paitsi vapaa- aikatilojen toimijoita, myös kaikkia alueen asukkaita. Asukasyhdistyksen toiminnasta on vuonna 2019 julkaistu 30-vuotishistoriikki "Meidän Petonen - 30 vuotta asukastoimintaa", jonka on kirjoittanut FM Jukka Kytöjoki. Kirja käsittelee kattavasti myös Petosen alueen historiaa aina sen synnystä julkaisuhetkiin saakka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Asukasyhdistyksen kotisivut www.ppay.fi Luokka:Suomalaiset järjestöt Luokka:Kuopiolaiset yhdistykset
Viipuri (täsmennyssivu)

Viipuri voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Viipuri, Venäjällä sijaitseva entinen suomalaiskaupunki * Viipuri eli Viipurinkartano, kylä Perniössä, Salon kaupungissa * 2258 Viipuri, Viipurin kaupungin mukaan nimetty asteroidi * Viipuri, Suomen merivoimien saattaja-alus * Viipuri, vuosina 1893–1918 ilmestynyt sanomalehti * Viipuri, suomalaisena sukunimenä: ** Jaakko Viipuri (1926–2012), yritysjohtaja, kauppaneuvos ** Väinö Viipuri (1903–1978), kansakoulunopettaja ja kirjailija == Katso myös == * Viipuri-kortti * Viipurin lääni * Viipurin maalaiskunta * Viipurin piiri (Leningradin alue) * Viipurin piiri (Pietari) * Viipurinlahti * viipurinrinkeli
Kirjallisuusvuosi 1762

Kirjallisuusvuosi 1762 käsittelee vuoden 1762 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * 19. kesäkuuta - Jean- Jacques Rousseaun teokset Du Contrat social, ou Principes du droit politique ja Émile, ou De l’éducation julkaistiin Amsterdamissa. Teokset kiellettiin sekä Ranskassa että Genevessä ja niitä jopa poltettiin roviolla, sillä ne katsottiin uskonnonvastaisiksi. == Julkaisuja == * Carlo Goldoni - Le baruffe chiozzotte (näytelmä, suom. Paljon melua kurpitsasta eli Kalarannan rettelö eli Rettelö kalasatamassa) * Jean-Jacques Rousseau - Du Contrat social, ou Principes du droit politique * Jean-Jacques Rousseau - Émile, ou De l’éducation == Palkintoja == == Lähteet == 1762 Luokka:1762
Kultafluoridi

Kultafluoridi (AuF3) on kulta- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää valmistettaessa muita kultayhdisteitä. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa kultafluoridi on oranssia tai oranssinkeltaista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on heksagonaalinen ja sen rakenne on kulta- ja fluoridi-ioneista koostuva polymeeri ja jokainen kultaioni on koordinoitunut neljään fluoridi-ioniin. Kultafluoridi on hyvin reaktiivista. Se reagoi esimerkiksi veden kanssa hydrolysoituen kultahydroksidiksi. Se myös fluoraa useita orgaanisia yhdisteitä ja orgaaniset yhdisteet voivat reagoida sen kanssa erittäin kiivaasti. Kultafluoridi on Lewis-happo ja reagoi esimerkiksi fluoridien kanssa muodostaen kompleksisen tetrafluoroauraatti(III)-ionin ([AuF4]-). Kultafluoridia voidaan valmistaa kullan ja bromitrifluoridin välisellä reaktiolla. Toinen usein käytetty tapa on kulta(III)kloridin ja fluorin tai vetyfluoridin välinen reaktio noin 200 °C:n lämpötilassa. :AuCl3 \+ 3 HF → AuF3 \+ 3 HCl Kultafluoridia voidaan käyttää kullan fluoridikompleksien valmistamiseen. ==Lähteet== Luokka:Fluoridit Luokka:Kultayhdisteet
Cecilie Fiskerstrand

Cecilie Hauståker Fiskerstrand (s. 20. maaliskuuta 1996) on norjalainen jalkapallomaalivahti. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa maaliskuun 2024 loppuun mennessä 45 maaottelua. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi tammikuussa 2014. Hän kuului Norjan joukkueeseen MM-kilpailuissa 2015, EM- kilpailuissa 2017 ja MM-kilpailuissa 2019 mutta ei pelannut lopputurnauksissa lainkaan. Toukokuussa 2022 tapahtuneen loukkantumisen vuoksi hän ei päässyt vuoden 2022 EM-kilpailuihin, joita ennen hän oli maajoukkueen ykkösmaalivahti. Fiskerstrand siirtyi tammikuussa 2020 kotimaastaan Englannin pääsarjaseura Brighton & Hove Albioniin, jossa hän pelasi 1,5 kautta. Kesällä 2021 hän palasi Lillestrømin joukkueeseen. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hanko (täsmennyssivu)

Hanko voi tarkoittaa seuraavia asioita: * hanko, varrellisista, haarapäisistä työvälineistä käytetty nimitys ** heinähanko, heinien kokoamiseen ja siirtelyyn tarkoitettu työkalu ** hiilihanko, hiilloksen kohentamiseen soveltuva takkaväline * Hanko, Suomen eteläisin kaupunki * Hanko, saari Uudessakaupungissa * 2299 Hanko, suomalaiskaupungin mukaan nimetty asteroidi == Katso myös == * Hankoniemi
Curse of the Crystal Coconut

Curse of the Crystal Coconut on skotlantilaisen power metal -yhtye Alestormin kuudes studioalbumi. Albumi julkaistiin 29. toukokuuta 2020 Napalm Recordsin kautta. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Imperiumi: 6-/10Levyarvostelu: Alestorm - Curse Of The Crystal Coconut Viitattu 16.7.2021. * Kaaoszine: 9+/10Riehakas, mukaansatempaava ja älyvapaa – Alestormin uutuusalbumi ”Curse Of The Crystal Coconut” on piraattimetallia parhaimmillaan Viitattu 16.7.2021. * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2020 albumit Luokka:Alestormin albumit
John Cheever

John Cheever (1912 Quincy, Massachusetts, Yhdysvallat – 1982 Ossining, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen suomeksi nimellä Hyvästi, veljeni ilmestynyt teoksensa sai Pulitzer-palkinnon. Cheever opetti yliopistoissa luovaa kirjoittamista. Hänen teostensa aiheena ovat varakkaat mutta henkisesti köyhät keskiluokkaiset ihmiset. Kuvauksessa on sekä myötätuntoa että purevaa moralisointia. ==Suomennetut teokset== * Wapshotien tarina: romaani (The Wapshot scandal), suom. Eila Leinonen, Hämeenlinna, Karisto 1968 * Pikkukaupunki Bullet Park (Bullet Park), suom. Kaarina Jaatinen, Hämeenlinna: Karisto 1970. * Falconer (Falconer), suom. Heimo Pihlajamaa, Hämeenlinna: Karisto 1978 ISBN 951-23-1275-1 * Hyvästi, veljeni: kertomuksia (valikoima teoksesta The stories of John Cheever, 1978), suom. Margit Salmenoja, Hämeenlinna: Karisto 1984 ISBN 951-23-1909-8 * Mahdoton radio ja muita kertomuksia (valikoima teoksesta The stories of John Cheever, 1978), suom. Margit Salmenoja, Hämeenlinna: Karisto 1986 ISBN 951-23-2323-0 ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Antti Pulkkinen (valtiopäivämies)

Antti Pulkkinen (1818 – 1893) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen Antti Pulkkinen Mikkelin pitäjästä oli talonpoikaissäädyssä Mikkelin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Kirjallisuusvuosi 1761

Kirjallisuusvuosi 1761 käsittelee vuoden 1761 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Turun tuomiokirkon kanttori Johan Lindell julkaisi Suomen keskiaikaisista Piae Cantiones -lauluista 17 muunnelmaa kahdessa kokoelmassa (vuosina 1761 ja 1776). == Julkaisuja == * Gustaf Philip Creutz - Atis och Camilla : skalldedigt i fem sånger (runokokoelma) * Carlo Gozzi - L'amore delle tre melarance (näytelmä) * Thomas Mortimer - Every Man His Own Broker (pörssikaupan opas) * Hedvig Charlotta Nordenflycht - Fruentimrets försvar (naisten puolustuspuheenvuoro) * Jean-Jacques Rousseau - Extrait du projet de paix perpétuelle de M. l'abbé de Saint-Pierre (suom. kokoelmassa Kirjoituksia sodasta ja rauhasta, 2010) * Jean-Jacques Rousseau - Julie, ou La nouvelle Héloïse (kirjeromaani) * Laurence Sterne - The Life and Opinions of Tristram Shandy, Gentleman, osat III ja IV (suom. Tristram Shandy – elämä ja mielipiteet, 1998) == Palkintoja == == Lähteet == 1761 Luokka:1761
Antti Juho Pulkkinen

Antti Juho Pulkkinen (1847 – 11. huhtikuuta 1896 Enonkoski) oli suomalainen sahanomistaja ja valtiopäivämies. Sahanomistaja Antti Juho Pulkkinen oli talonpoikaissäädyssä Kiteen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891, joilla hän oli rautatievaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1896 kuolleet
Antti Pullinen

Antti Pullinen (18. kesäkuuta 1844 Antrea – 9. helmikuuta 1898 Antrea) Geni: Antti Erkinpoika Pullinen Viitattu 22.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Pullisen vanhemmat olivat Erik Antinpoika Pullinen ja Wilhelmina Karolina Peldonen ja puoliso Eva Kristina Kaiponen. Maanviljelysneuvos, kansanedustaja ja ministeri Erkki Pullinen oli Antti Pullisen poika. Maanviljelijä, kunnallismies Antti Pullinen oli talonpoikaissäädyssä Jääsken tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894. Hän oli laki- ja talousvaliokunnan jäsen ja lisätyn valtiovarain- ja lisätyn lakivaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1844 syntyneet Luokka:Vuonna 1898 kuolleet
Antti Punttala

Antti Punttala (28. elokuuta 1846 Liminka – 30. kesäkuuta 1930 Liminka Geni: Antti Heikinpoika Punttala Viitattu 22.2.2021.)KirjastoVirma: Antti Punttala. Viitattu 22.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Antti Punttalan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Punttala ja Anna-Maria Jaakola ja puoliso Briitta Foudila. Punttala oli kunnallismies, joka toimi Limingan kunnallislautakunnan puheenjohtajana. Hän oli myös lautamies, joka sai herastuomarin arvon. Punttala kehitti maanviljelystä, muun muassa kokeilemalla jo vuonna 1883 väkilannoitteiden käyttöä. Hän myös perusti Liminkaan paikkakunnan ensimmäisen laulukuoron. Kouluja käymätön Punttala opiskeli itsekseen ruotsin kielen. Punttala oli talonpoikaissäädyssä Oulun tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891 ja 1900. Hän oli 1891 säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen ja 1900 lakivaliokunnan varajäsen. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Limingan edustajana.Päiviö Tommila: Suuri adressi, s. 307. WSOY, 1999. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1846 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet
Avon Tyres

Avon Tyres on englantilainen rengasvalmistaja, joka teki renkaita F1-sarjaan 1950- ja 1980-luvulla. Cooper Tire & Rubber Company osti 1997 Avon Rubber PLC:n rengastuotannon säilyttäen merkin ja 2005 Cooper-Avon Tyres Ltd jätti nimestään Avon-osan pois muuttaen nimensä Cooper Tire & Rubber Company Europe Ltd:ksi. 2021 Goodyear osti Cooperin. Avonin Ison-Britannian tehdas aiotaan sulkea todennäköisesti 2023. == Lähteet == Luokka:Rengasvalmistajat
Heikki Punttala

Heikki Punttala (21. toukokuuta 1788 Liminka – 1. lokakuuta 1865 Liminka) Geni: Heikki Yrjönpoika Punttala Viitattu 22.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Punttalan vanhemmat olivat Yrjö Yrjönpoika Punttala ja Brita Punttala ja puoliso Maria Juhontytär Punttala. Heikki Punttala oli talonpoikaissäädyssä Oulun tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä pankkivaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1788 syntyneet Luokka:Vuonna 1865 kuolleet
Sodankylä (täsmennyssivu)

Sodankylä voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Sodankylä, Lapin maakunnassa sijaitseva Suomen kunta * 2479 Sodankylä, paikkakunnan mukaan nimetty asteroidi * Sodankylä, Maj Karma -yhtyeen studioalbumi vuodelta 2004 * ”Sodankylä”, samannimisellä albumilla julkaistu kappale.
Vilhelm Pääkkönen

Vilhelm Pääkkönen (1844 Hankasalmi – 22. syyskuuta 1919 Rautavaara)Kuollut ent. kansakoulunopettaja ja valtiopäivämies, maanvilj. Vilho Pääkkönen 75 vuoden iässä, Karjalainen, 1919, No 142, sivu 2, julkaistu 25.9.1919 oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies. Jyväskylän seminaarista opettajaksi valmistunut Pääkkönen toimi opettajana useilla eri paikkakunnilla, kunnes tuli virkatalon vuokraajaksi Leppävirralle ja siirtyi sieltä myöhemmin opettajaksi Rautavaaralle. Pääkkönen oli talonpoikaissäädyssä Leppävirran tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885, 1888 ja 1897. Vuonna 1885 hän oli säädyn yksityisen valitusvaliokunnan ja lakivaliokunnan jäsen, vuonna 1888 suostuntavaliokunnan jäsen ja vuonna 1897 laki- ja talousvaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1844 syntyneet Luokka:Vuonna 1919 kuolleet
Gustaf Adolf Qwarnström

Gustaf Adolf Qwarnström (1823 Inkoo – 4. toukokuuta 1867 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Ratsutilallinen Qwarnström oli talonpoikaissäädyssä Raaseporin läntisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867, joilla hän oli pankkivaliokunnan varajäsen. Qwarnström menehtyi valtiopäivien aikana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1823 syntyneet Luokka:Vuonna 1867 kuolleet
Luettelo G. K. Chestertonin suomennetuista teoksista

Tämä on luettelo G. K. Chestertonin suomennetuista teoksista: * Sininen risti, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1915 (n:o 1 salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin yksinkertaisuus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 30. * Lentävät tähdet, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 2 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin yksinkertaisuus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 34 * Ruhtinas Saradinen synnit, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 3 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin yksinkertaisuus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 35 * Mies Murto-kadulla, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 4 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin yksinkertaisuus") Sarja: 50 pennin kirjasto n:o 36. * Varkaitten paratiisi, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 1 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin viisaus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 37 * Koneen erehdys, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 2 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin viisaus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 38 * Rumpujen jumala, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916 (n:o 3 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin viisaus") Sarja: 50 pennin kirjasto 39 * Eversti Gray’n vihannekset, suom. Eino Palola, Kustannus-oy Kirja 1916, (n:o 4 Salapoliisikertomussarjasta "Isä Brownin viisaus") Sarja: 50 pennin kirjasto, n:o 40. * Isä Brownin viisaus : salapoliisikertomuksia; suom. Eino Palola, 2. p. Helsinki : Kirja 1925. * Isä Brownin yksinkertaisuus : salapoliisikertomuksia; suom. Eino Palola, 2. p. Helsinki : Kirja 1925. * * **Israel Gowin rehellisyys **Kummalliset jalat **Lentävät tähdet **Näkymätön mies **Puutarhan salaisuus **Ruhtinas Saradinen synnit **Sininen risti **Väärä muoto * **Apollon silmä **Caesarin pää **Herra Glassin poissaolo **Jumalan vasara **Koneen erehdys **Kuoleman kolme asetta **Mies käytävässä **Taittuneen miekan salaisuus **Tohtori Hirschin kaksintaistelu **Varkaiden paratiisi * * **Eversti Crayn salaatti **Isä Brown kertoo sadun **John Boulnoisin outo rikos **Koiran todistus **Lentävä tikari **Pendragonien tuhoutuminen **Purppurainen peruukki **Ratkaisematon arvoitus **Rumpujen Jumala * **Darnawayn suvun kohtalo **Gideon Wisen haamu **Isä Brownin henkiinherääminen **Kultaisen ristin kirous **Kuunsirpin ihme **Taivaan nuoli * Mitä on Amerikka? (What is America, kokoelmasta What I saw in America?), suomennos: Salla Rissanen, Oulu: Osuuskunta Jyväs-Ainola 2007 ISBN 978-952-5353-28-0 * ;Muissa julkaisuissa * "Muuan kiinteistökauppa", kertomus, antologiassa Huvila Satakieli. Hämeenlinna: Nide 1949 ==Lähteet== * Chesterton, G. K., Kansalliskirjasto * Chesterton, G. K., Kirjasampo.fi Luokka:Luettelot kirjoista
Nummen seuratalo

Nummen seuratalo on Nummella Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1912 valmistunut seuratalo. Talo sijaitsee Nummen koulukeskuksen vieressä vanhan Turuntien varrella ja se valmistui alun perin paikallisen nuorisoseuran toimitilaksi. Nummen seuratalon on suunnitellut arkkitehti Harald Svedberg ja rakennus kuuluu osaksi suojeltua Nummen kulttuurimaisemaa yhdessä Nummen kirkonkylän ja Oinolan kylän kanssa. Nummen seuratalon huoneisiin kuuluu juhlasali, ravintolasali, keittiö, huone elokuvaprojektorille, aula, WC-tilat, sekä vahtimestarin asunto yläkerrassa. Seuratalon omistaa paikallinen kotiseutuyhdistys Nummi-Seura ry, joka vastaa seuratalon toiminnasta ja ylläpidosta. Nummi-Seura järjestää talossa omia tapahtumiaan, sekä vuokraa taloa ulkopuolisille juhlatilaksi. Taloon mahtuu yhtäaikaisesti noin 200 henkeä ja sen huoneistoala on 400 m². == Lähteet == Luokka:Seurantalot Luokka:Nummi (Lohja) Luokka:Nummen rakennukset ja rakennelmat (Lohja)
Nummen vanha paloasema

Nummen vanha paloasema on entinen niukkaa uusklassismia edustava paloasema Nummella, Oinolan kylässä, Uudellamaalla. Rakennuksen vanhimmat osat ovat 1930-luvulta ja nykyisen ulkomuodon se on saanut vuonna 1951. Nummen vanha paloasema kuuluu tärkeänä osana Nummen valtakunnallisesti merkittävään kulttuurimaisemaan. Nummen vanhan paloaseman tiloissa on myöhemmin toiminut Paloaseman Panimo -olutpanimo. Olutpanimo lopetti toimintansa vuonna 2022. Nummen uusi paloasema ja VPK sijaitsevat Saukkolassa. == Lähteet == Luokka:Nummen rakennukset ja rakennelmat (Lohja) Luokka:Suomen paloasemat Luokka:1930-luku
Hanna Ojala

Hanna Ojala (s. 1973 Kangasala) on suomalainen teatteriohjaaja, dramaturgi ja näytelmäkirjailija. Ojala on opiskellut Manchester School of Theatressa ja Teatterikorkeakoulussa. Hän on työskennellyt vierailevana ohjaajana Oulun, Rovaniemen, Kemin, Rauman, Hämeenlinnan, Vaasan, Kokkolan, Kajaanin ja Kuopion kaupunginteattereissa. Ojalan kirjoittama näytelmä Sara Wacklinin Oulu palaa (2019) pohjaa löyhästi Sara Wacklinin kronikkaan Sata muistelmaa Pohjanmaalta. Ojala on kiinnostunut historiallisen herstoryn kertomisesta. Kauppinen, Eeva: Oulua polttamassa. Aatteiden kipinät sinkoilevat. Kaleva 14.09.2019. Kaleva- lehden mukaan Ojala on saanut kiitosta ”mahdottomista” töistään Kauppinen, Eeva: Suomen sisällissota humahtaa näyttämölle - tarina kiertää ympyrän Oulusta maailman kautta Ouluun. Kaleva 12.01.2018.. Dramatisoijana Ojalan on kuvattu uuttavan proosateoksesta itsenäisen näytelmän ja luovan teoksen uudestaan. Ojalan dramatisointeja ovat mm. Anni Kytömäen Kultarinta-romaanin pohjalta kirjoitettu näytelmä sekä Anneli Toijalan kahden romaanin pohjalta kirjoitettu Punainen maa, valkea meri. Ojala on tehnyt käsikirjoittajana yhteistyötä myös Yle Draaman kanssa. ==Ohjauksia== * Hovimäki (Porin Teatteri 2024) * Ennen lintuja (Seinäjoen kaupunginteatteri 2023) * Nimeni on BRÖYER (Helsingin kaupunginmuseo Hakasalmen Huvila 2023) * Anu P. (Rovaniemen Teatteri 2021) * Neito kulkee vetten päällä (Kuopion kaupunginteatteri 2021) * Sara Wacklinin Oulu palaa (Oulun kaupunginteatteri 2019) * Isä (Vaasan kaupunginteatteri 2019) * Punainen maa, valkea meri (Kajaanin kaupunginteatteri 2018) * Luonnon laki (Vaasan kaupunginteatteri 2017) * Kultarinta (Kokkolan kaupunginteatteri 2016) * Säikky (Kokkolan kaupunginteatteri 2014) * Onnennumerot (Rauman kaupunginteatteri 2013) * Bussi Somerolle – Rauli Baddingin tarina (Kemin kaupunginteatteri 2011) * Kevään viimeiset kokeet (Rovaniemen Teatteri 2009) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Suomalaiset dramaturgit Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt