EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Aleksanterinkatu (Tampere)

{ "type": "FeatureCollection", "features": [ { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [ 23.769242763519, 61.495411592463 ], [ 23.769446611404, 61.495662476997 ], [ 23.769199848175, 61.496399758614 ] ] } }, { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [ 23.769221305847, 61.49637415885 ], [ 23.768652677536, 61.498017620927 ] ] } }, { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [ 23.768652677536, 61.498017620927 ], [ 23.768019676208, 61.500096143332 ] ] } }, { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [ 23.768008947372, 61.500085904645 ], [ 23.767751455307, 61.500879392842 ] ] } }, { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [ 23.767751455307, 61.500887071661 ], [ 23.767713904381, 61.501012492106 ], [ 23.767590522766, 61.501063683978 ], [ 23.767558336258, 61.501288927218 ], [ 23.767563700676, 61.501455299018 ] ] } }, { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [ 23.767558336258, 61.501445060779 ], [ 23.767300844193, 61.502253871273 ], [ 23.766952157021, 61.502389524139 ] ] } }, { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [ 23.766968250275, 61.502379286207 ], [ 23.766936063766, 61.502409999991 ], [ 23.766866326332, 61.502502141162 ], [ 23.766785860062, 61.502555890052 ], [ 23.765723705292, 61.502909094735 ] ] } } ] } Aleksanterinkatu on Tampereella Kyttälän kaupunginosassa sijaitseva pohjois–etelä-suuntainen katu, joka on yksi Hämeenkadun, Tampereen pääkadun, poikkikaduista. Etelässä se risteää Hatanpään valtatieltä Sorin aukion kohdalla ja päättyy pohjoisessa Erkkilänaukeelle Jussinkylässä, lähellä tuomiokirkkoa. Useimpien Kyttälän katujen tapaan Aleksanterinkatu nimettiin vuonna 1877, kun alue liitettiin Tampereen kaupunkiin ja sille vahvistettiin asemakaava. Asemakaavaa päästiin tosin toteuttamaan käytännössä vasta 1890-luvulla, kun alueen vanhoille asukkaille myönnetty 15 vuoden vuokra-aika umpeutui. Aleksanterinkadun nimi viittaa oletettavasti keisari Aleksanteri II:een, joka oli vahvistanut Tampereen vapaakaupunkioikeudet muuttumattomina uudeksi 50-vuotiskaudeksi vuonna 1855.Louhivaara 1999, s. 80–81. Tampereen kadunnimiä 1930-luvulla kaupunginhallituksen toimeksiannosta arvioinut toimikunta esitti Aleksanterinkadun nimen vaihtamista ”Aleksis Kiven kaduksi”, koska ”katu on saanut nimensä Venäjän keisarin mukaan ja viittaa aikaan, jolloin Suomi oli epäitsenäinen ja vieraan vallan alaisena”. Kaupunginhallitus ei kuitenkaan yhtynyt toimikunnan näkemykseen ja kadunnimi säilyi vuonna 1936 voimaan tulleessa uudessa asemakaavassa.Louhivaara 1999, s. 22–23. Aleksanterinkadun sijaan nimen Aleksis Kiven katu sai kaavamuutoksessa entinen Itäinenkatu.Louhivaara 1999, s. 57. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Tampereen kadut Luokka:Kyttälä
Dacia (yhtye)

Dacia on tamperelainen dance-yhtye. Yhtye perustettiin Virroilla vuonna 2005. Yhtyeeseen kuuluvat perustajajäsenet NyyJork ja Rion sekä vokalisti Susan. == Biografia == Dacian perustajajäsenet NyyJork ja Rion tapasivat toisensa Virroilla, jossa kumpikin oli opiskelemassa alkuvuonna 2005. Rion löysi yhtyeen vokalistin Susanin ollessaan serkkunsa (Rionin) konfirmaatiotilaisuudessa syksyllä 2005. Näin Susanista tuli osa yhtyettä. Yhtyeeseen liittyi vielä syksyllä 2006 tanssiduo Zone. Dacian menestys alkoi näkyä aluksi internetsivuilla ja Dacian musiikkia soi jo jonkun verran yökerhoissa. Vuonna 2007 julkaistiin singlet "Muistot" ja "Seikkailija". Molemmat kappaleet sijoittuivat Suomen virallisen singlelistan 3. sijalle.Dacia: Muistot Dacia: Seikkailija Vuonna 2009 yhtye julkaisi Salaisuus-nimisen singlen, joka ylsi singlelistan sijalle 6.Dacia: Salaisuus Dacian ensimmäinen kokopitkä albumi Musiikki on energiaa julkaistiin maaliskuussa 2009 ja sijoittui parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 36.Dacia: Musiikki on energiaa == Diskografia == ===Albumit=== * Musiikki on energiaa (2009) ===Singlet=== * Muistot / Seikkailija (2007) * Salaisuus / Liikaa sulta odotin (2009) * Maailma kuuluu mulle (2010) ===Remixit=== * Movetron - Elä nyt (Dacia Remix) * Retropop - Pieni ja ihmeellinen (Dacia remix) * Chorale - Fantasia (Dacia Remix) * DCX - Knowing Me, Knowing You (Dacia Remix) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut * * Dacia Meteli -sivustolla Luokka:Suomalaiset elektronisen musiikin yhtyeet
Dacia

Dacia voi viitata seuraaviin: == Maantieteessä == * Daakia (), antiikin aikainen alue ja kuningaskunta Euroopassa * Dacia, Rooman provinssi * Dacia, Rooman diokeesi * Dacia, kylä Nicșenissä, Romaniassa * Dacia, kylä Jibertissä, Romaniassa * Dacia, kylä Dobassa, Romaniassa * Dacia, kaupunginosa Iașissa, Romaniassa. == Jalkapallossa == * FC Dacia Chișinău, moldovalainen jalkapallojoukkue * CS Dacia Mioveni, romanialainen jalkapallojoukkue. == Muuta == * Dacia, romanialainen autonvalmistaja * Dacia, suomalainen elektronisen musiikin yhtye.
Hangon vesitorni

Hangon vesitorni on Hangon kaupungin omistama vesitorni. Torni sijaitsee Vartiovuorella. Arkkitehti Bertel Liljequistin suunnittelema vesitorni valmistui jatkosodan aikana vuonna 1943 vanhan tuhoutuneen vesitornin tilalle.Asola, 2003, s. 142–143 Vesitorni on Hangon kaupungin ainoa. Sen vesitilavuus on 500 kuutiometriä. Kesäisin torni toimii myös näköalatornina. == Vanha vesitorni == Hangon vuonna 1910 valmistunut graniittiverhottu vesitorni oli Suomen ensimmäinen varsinainen vesitorni. Tornin suunnitteli arkkitehti Waldemar Aspelin. Sen vesitilavuus oli 400 m³. Talvisodan rauhanehtojen mukaan Hankoniemi jouduttiin vuokraamaan Neuvostoliitolle. Jatkosodan syttyessä vuonna 1941 neuvostoliittolaiset joukot ehtivät räjäyttää vesitornin, ja räjäytys turmeli myös Hangon kirkkoa. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Hangon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen vesitornit Luokka:Suomen näkötornit
Curling talviolympialaisissa 1992

Vuoden 1992 talviolympialaisissa järjestettiin curling näytöslajina. Ottelut pelattiin Pralognan-la-Vanoisessa, noin 50 kilometrin päässä isäntäkaupungista Albertvillestä. == Miehet == Sija Joukkue 1 (Peter Däppen, Urs Dick, Jürgen Dick, Robert Hürliman, Thomas Kläy) 2 (Pål Trulsen, Tormod Andreassen, Stig- Arne Gunnestad, Flemming Davanger, Kjetil Berg) 3 (Bob Nichols, Tim Sommerville, Mike Strum, Bud Sommerville, Bill Strum) == Naiset == Sija Joukkue 1 (Christiane Scheibel, Andrea Schöpp, Stephanie Mayer, Monika Wagner, Sabine Hutt) 2 (Marianne Aspelin, Dordi Nordby, Hanne Pettersen, Mette Halvorsen, Anne Jøtun) 3 (Elaine Dagg-Jackson, Julie Sutton, Jodie Sutton, Melissa Soligo, Karri Wilms) Luokka:Talviolympialaiset 1992 1992
Tehtaankatu (Kokkola)

Tehtaankatu () on Kokkolan pääkatu. Pääradan suuntaisesti keskustassa kulkeva Tehtaankatu alkaa aivan ydinkeskustan läheisyydestä ja päättyy kaupungin luoteispuolella kulkevaan Pohjoisväylään. Kadun pituus on noin kolme kilometriä. Rantakadun ja Itäisen Kirkkokadun välinen osuus on kävelykatua. Joulun aikoihin Tehtaankatu valaistaan ja koristellaan joulukaduksi. Tehtaankadulla sijaitsevat muun muassa kauppakeskus Chydenia, Halpa-halli, Dressmann ja kauppakeskus Rantakulma. Tehtaankatu kulkee linja-autoaseman vieritse. Tehtaankadulta on yksi kortteli rautatieasemalle. Luokka:Suomen kaupunkien pääkadut Luokka:Kokkolan kadut
Liezen (piiri)

Liezen on Steiermarkin osavaltiossa Itävallassa sijaitseva piiri. Vuoden 2019 arvion mukaan siellä asui 79 901 asukasta. Sen pinta-ala on 3 317 neliökilometriä. Liezen on Itävallan piireistä pinta-alaltaan suurin, noin kolme kertaa muita suurempi. Liezenin piiriin kuuluu 51 kuntaa ja lukuisia vuoria ja järviä. == Kunnat== Kaupungit (Städte) on merkitty lihavoituna. Expositur tarkoittaa muodollisesti itsenäistä aluetta, joka kuitenkin kuuluu samaan piiriin. * Admont * Aigen im Ennstal * Altenmarkt bei Sankt Gallen * Ardning * Donnersbach * Donnersbachwald * Gaishorn am See * Gams bei Hieflau * Hall bei Admont * Irdning * Johnsbach * Landl * Lassing * Liezen * Oppenberg * Palfau * Pürgg-Trautenfels * Rottenmann * Sankt Gallen * Selzthal * Stainach * Tauplitz * Treglwang * Trieben * Weißenbach an der Enns * Weißenbach bei Liezen * Weng im Gesäuse * Wildalpen * Wörschach ===Expositur Aussee=== * Altaussee * Bad Aussee * Bad Mitterndorf * Grundlsee * Pichl-Kainisch ===Expositur Gröbming=== * Aich * Gössenberg * Gröbming * Großsölk * Haus im Ennstal * Kleinsölk * Michaelerberg * Mitterberg * Niederöblarn * Öblarn * Pichl-Preunegg * Pruggern * Ramsau am Dachstein * Rohrmoos-Untertal * Sankt Martin am Grimming * Sankt Nikolai im Sölktal * Schladming == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Steiermarkin piirit
Rautatienkatu (Kokkola)

Rautatienkatu () on Kokkolassa sijaitseva katu. Kokkolan rautatieasema, Kokkolan K-Citymarket ja linja-autoasema sijaitsevat tällä kadulla. Rautatienkadulta on noin 18 kilometriä lentoasemalle. Rautatienkadun läheiset kadut ovat Kustaa Aadolfin katu, Kaarlelankatu, Itäinen Kirkkokatu, Isokatu ja Ristirannankatu. Rautatienkatu on yksi Kokkolan vilkkaimmista kaduista. Rautatienkadun levennys valmistui kesän lopussa 2009. Eteläväylän kohdalla Rautatienkadun nimi vaihtuu Jyväskyläntieksi, joka jatkuu pitkään Kokkolasta etelään. Luokka:Kokkolan kadut
Lucy Cavendish College

Lucy Cavendish College on yksi englantilaisen Cambridgen yliopiston 31 collegesta. Se perustettiin vuonna 1965 naisten koulutuksen edistämiseksi. Se on yksi Cambridgen yliopiston kolmesta nykyisestä ainoastaan naisopiskelijoille tarkoitetusta collegesta; muut kaksi ovat Newnham College ja Murray Edwards College. College hyväksyy vain yli 21-vuotiaita naisopiskelijoita. Alun perin college oli tarkoitettu vain jatko- opiskelijoille, mutta vuodesta 1972 alkaen college on hyväksynyt myös perustutkinto-opiskelijoita. Collegen perustajajäsenet päättivät nimetä collegen Lucy Cavendishin (o.s. Lucy Caroline Lyttelton, 1841–1925), naisten koulutuksen puolesta toimineen yhteiskunnallisen vaikuttajan mukaan. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Cambridgen yliopiston colleget Luokka:Naisten korkeakoulut
Skyrunners

Skyrunners on Disney XD -kanavan ensimmäinen televisioelokuva, jonka ensi-ilta oli 27. marraskuuta 2009. Elokuva on lajityypiltään tieteisseikkailu. == Juoni == Teiniveljekset Nick ja Tyler löytävät UFOn läheltä kotikaupunkiaan. Pojat yrittävät salailla asiaa piilottaen UFOn, mutta pian Tylerillä ilmenee rajuja fyysisiä muutoksia ja supervoimia. Nick ei ota asiaa vakavasti eikä usko Tyleriä, sillä hänellä on kiireitä jahdatessaan ihastuksen kohdettaan Julie Gunnia. Epätoivoinen Tyler päättää kääntyä hallituksen edustavan agentin Armstrongin puoleen, jolla on muutenkin ollut vihiä asioista. Armstong selittää Tylerille fyysiset muutokset ja supervoimat, mutta selviääkin, että hän on itse naamioitunut avaruusolento - hän paljastaa avaruusolentojen suunnitelmat tuhota kaikki ihmiset maapallolta. Armstrong sieppaa Tylerin ja Nickin kuokkavieraillessa Darrylin valmistujaisbileissä. == Rooleissa == == Aiheesta muualla == * Luokka:Disney Channelin elokuvat Luokka:Vuoden 2009 yhdysvaltalaiset elokuvat
Emäkosken koulu

Emäkosken koulu on Nokialla toimiva yläkoulu (luokka-asteet 7-9). Koululle valmistui uudisrakennus vuonna 2022. Rehtorina toimii Mari Larikka. Koulussa opiskelee noin 520 peruskoulun 7.–9. luokka-asteiden oppilasta (2023, 2022). Henikökuntaa on noin 60. Emäkosken koulussa voi kahdeksannella luokalla valita viestintä- tai matematiikka-, luonnontiede- ja teknologiapainotteisen opetuksen. ==Historiaa== Perustamislupa Emäkosken yhteiskoululle myönnettiin 16. toukokuuta 1957 ja oikeuden antaa keskikoulutodistuksia se sai 27. joulukuuta 1961. Ylioppilastutkinto-oikeuden se sai 13. tammikuuta 1965. Koulu toimi aluksi viisiluokkaisena, ja se sai laajentumisluvan kahdeksanluokkaiseksi 10. toukokuuta 1962. Keskikoulun lukusuunnitelmassa pyrittiin alkuvuosina käytännöllisyyteen ja elämänläheisyyteen. Tällöin pakollisina aineina olivat kauppaoppi ja konttorityöt, pika- ja konekirjoitus. Pojilla pakollisina aineina olivat käsityöt ja teknillinen askartelu, tytöillä kotitalous keskikoulun loppuun saakka. Lukusuunnitelmaa jouduttiin myöhemmin asetusten ja säädöksien vuoksi yhdenmukaistamaan. Koulu toimi aluksi Nokian jatkokoulun vuokralaisena sekä Nokian yhteiskoulun tiloissa. Neljä lukuvuotta opetus järjestettiin iltavuorona Kankaantaan kansakoulussa. Oma koulurakennus valmistui vasta 1963, rakennus aloitettiin syksyllä 1961. Lisärakennuksen rakennus alkoi 1967. Vuonna 2006 rakennettiin kolmikerroksinen laajennusosa. Vanhan koulurakennuksen sisäilmahaasteiden sekä laajojen kosteus- ja mikrobivaurioiden vuoksi vanhan koulurakennuksen viereen rakennettiin uudisrakennus (2020-2021) ja vanha koulurakennus purettiin (2022). Uusi koulu otettiin käyttöön talviloman 2022 jälkeen. Koulun rehtoreita ovat olleet vuosina 1957–1966 Veikko Parikka, 1966–1970 Erkki Teivas ja 1970–1976 Antti Häikiö. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Emäkosken koulun kotisivut Luokka:Nokian peruskoulut
Sony/ATV Music Publishing

Sony Music Publishing on musiikkikustantamo, jonka omistavat yhdessä "Michael Jackson Family Trust" ja Sony. Associated Television (ATV) järjestön perusti alun perin Lew Grade vuonna 1955. Vuonna 1957 ATV hankki Pye Recordsin tytäryhtiökseen. Tuolloin Pye Records oli yksi kolmesta suuresta levy-yhtiöstä Isossa-Britanniassa ja yhdessä EMI:n ja Decca Recordsin kanssa ne muodostivat suurimman osan musiikin myynnistä maassa. ATV ja Pye Records olivat kärjessä Brittiläisen musiikin "räjähdyksessä" vuonna 1960. Sopimuksia tehtiin yhdysvaltalaisten yritysten kanssa, joiden avulla pystyttiin valmistamaan ja levittämään äänityksiä Britanniassa. Seuraavaksi ATV hankki Lennon/ McCartney kappaleiden katalogin, Northern Songsin, vuonna 1968. Katalogi käsittää lähes jokaisen kappaleen, jonka John Lennon ja Paul McCartney kirjoittivat ennen vuotta 1970. Gradesin omaisuus alkoi hiipua 1980-luvun lähestettyä. 1980-luvun puolivälissä ATV sekä Pye Records myytiin. Yritykset osti australialainen Robert Holmes, joka myi ne nopeasti pois saatuaan tarpeeksi voittoa. Ne myytiin vuonna 1985 47,5 miljoonalla dollarilla poptähti Michael Jacksonille. Tämä järkytti Paul McCartneytä, joka oli kertonut Jacksonille kuinka tärkeää olisi omistaa kyseiset yhtiöt. McCartneyn oli aikomus ostaa yhtiöt, mutta Jacksonin isomman tarjouksen myötä hän sai ne itselleen. Vuonna 1995 Jackson yhdisti ATV:n Sonyn kanssa, jolloin syntyi "Sony/ATV Music Publishing". Yhtiöstä tuli kolmanneksi suurin musiikin julkaisija maailmassa, omistaen oikeudet muun muassa Elvis Presleyn, Eminemin, Akonin, Bob Dylanin ja Willie Nelsonin kappaleisiin. Alan asiantuntijat ovat arvioineet "Sony/ATV Music Publishing" -yhtiön arvoksi 1,5 miljardia dollaria. Luokka:Brittiläiset yritykset Luokka:Michael Jacksonin elämä Luokka:Musiikkikustantamot
Doomsday Bound

Doomsday Bound suomalaisen punk duo Black Magic Sixin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 10. maaliskuuta 2010 Cobra Recordsin kautta. == Vastaanotto == Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Antti Luukkanen antoi albumille täydet viisi tähteä, kehuen saatananpalvonnalla flirttailun toimivuutta sekä musiikin syvyyttä instrumentaation puutteesta huolimatta. Desibelin Antti Hurskainen pitää musiikillista reseptiä toimivana, mutta yhtyeen sortuvan silti rutiinisuoritukseen, ja kotikuuntelussa albumin jäävän kaipaamaan jotakin. Kaaoszinen Petri Hänninen antoi albumille yhdeksän pistettä kymmenestä, kehuen musiikin laadukkuutta, vaikka pitikin yllätyksettömyyttä ja raskautta pieninä miinuksina. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltäneet ja sanoittaneet J-Tan ja Lew Siffer. # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Lew Siffer – rummut * J-Tan – laulu, kitara \+ * Rami Helin – miksaaja * Henkka Niemistö – masteroija == Arvostelut == * Desibeli.net: * Imperiumi: 6+/10 * Kaaoszine.fi: 9/10 * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Doomsday Bound discogs.com -sivustolla Luokka:Black Magic Sixin albumit Luokka:Vuoden 2010 albumit
Monte dei Paschi di Siena

Monte dei Paschi di Siena on Euroopan vanhimpia pankkeja. Se perustettiin 1400-luvulla hyväntekeväisyyslaitokseksi, joka lainasi rahaa köyhille. Pankin perustamisvuosi on 1472. Montesta kasvoi yksi Italian arvostetuimmista pankeista, ja sitä se on edelleenkin. Pääkonttori on 1400-luvulta lähtien toiminut kahdessa palatsissa: renessanssityylisessä Spanocchissa ja goottilaisessa Salimbenissa. Vuonna 1972 pankki palkkasi arkkitehti Pierluigi Spadolinon uudistamaan rakennuksia. Historiallisen kuoren sisään rakennettiin modernit tilat. Näin saatiin täydelliset puitteet pankin taidekokoelmalle, josta suurin osa on entisessä San Donaton kirkossa. Sinne johtaa tunneli päärakennuksesta. Siellä on Sienan gotiikan mestariteoksista mm Pietro Lorenzettin krusifiksi ja Giovanni di Paolon Neitsyt Maria. Pankki sponsoroi sienalaista koripalloseuraa Mens Sana Basket. Vuosina 2018–2020 pankki kirjasi voitoistaan 49,8 prosenttia veroparatiiseissa.Raportti: Euroopan pankit eivät ole vähentäneet läsnäoloaan veroparatiiseissa Yle, 2021 == Lähteet == *Firenze ja Toscana, Tammi 2007 ==Aiheesta muualla== *Monte dei Paschi di Sienan kotisivu Luokka:Italialaiset pankit Luokka:Siena Luokka:Sienan historia
Homerton College

Homerton College on yksi Cambridgen yliopiston 31 collegesta. Collegen juuret ovat 1730-luvun Lontoossa, jossa perustettiin King's Head Society pappien kouluttamiseksi kongregationalistiselle kirkolle. Vuoteen 1768 mennessä yhdistys oli ostanut talon Homertonista, joka sijaitsee Hackneyssä Itä- Lontoossa. 1800-luvun aikana instituutio tunnettiin nimillä Homerton Academy Society ja Homerton College Society. Kun oppilaitoksen teologiset tehtävät siirrettiin muualle vuonna 1850, oppilaitos keskittyi ainoastaan opettajien koulutukseen. Opiskelijoina oli sekä miehiä että naisia. Vuonna 1894 college muutti Lontoosta Cambridgeen Hills Roadin varteen nykyiselle paikalleen rakennuksiin, joissa oli toiminut jo aiemmin lakkautettu Cavendish College. Lähes samaan aikaan Homerton College muuttui vain naisille tarkoitetuksi oppilaitokseksi, sillä Cambridgessa ei tuohon aikaan toiminut lainkaan sekacollegeja. Miehiä alettiin hyväksyä uudelleen opiskelijoiksi Homerton Collegeen 1970-luvulla. Vuonna 1976 Homerton College sai Approved Society- statuksen Cambridgen yliopistossa; lähes kaikki sen opiskelijat olivat opettajakoulutettavia. Vuodesta 2001 alkaen Homerton Collegessa voi opiskella laajasti eri akateemisia oppiaineita ja se on nykyään opiskelijamäärältään yksi Cambridgen suurimmista collegeista. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Cambridgen yliopiston colleget
Korppoon säätutka

Korppoon säätutka on Rumarin kylässä Korppoossa, nykyisessä Paraisten kaupungissa, toimiva C-Band Doppler -säätutka, joka aloitti toimintansa 15. elokuuta 1997. Tornin korkeus maanpinnasta on 29 metriä ja merenpinnasta 61 metriä. Tutkan viralliset vihkiäiset pidettiin 10. syyskuuta 1997. Ilmatieteen laitos vastaa Korppoon säätutkan ylläpidosta ja operoinnista, ja Korppoon säätutkan lisäksi tutkaverkkoon kuuluu yhdeksän muuta säätutkaa. == Historia == Korppoon säätutka korvasi Maskun vesitornissa 12 vuotta sijainneen tutkan, joka oli jo vanhentunut. Uuden tutkan sijoituspaikaksi valittiin Korppoo, koska sadealueet ja matalapaineet saapuvat Suomeen tavallisimmin lännen tai lounaan suunnalta. Tutkatorni maksoi yli viisi miljoonaa markkaa, ja se toteutettiin Ilmatieteen laitoksen ja Tielaitoksen Turun piirin yhteishankkeena. Tiepiiri saa tärkeää tietoa säähäiriöistä tutkan avulla: se auttaa muun muassa talvikunnossapitotöiden ennakointia. Tutkan ansiosta vuosisäästöt nousivat jopa miljooniin markkoihin. Säästöt tulivat lisääntyneestä toiminnan luotettavuudesta, liikenneturvallisuuden parantumisesta ja ympäristöystävällisyyden tehostumisesta. Liukkauden torjuntaan käytettävän suolan määrä uskottiin putoavan noin kolmanneksella Turun tiepiirissä. == Tekniikka == Tutkan antenni pyörii 1–4 kertaa minuutissa ja antaa tutkakuvan viiden minuutin välein. Tutka pystyy mittaamaan kahdensadan kilometrin säteellä ja kesällä vielä sata kilometriä tätäkin kauemmas. Talvisin se pystyy mittaamaan lähestyvät lumisateet 150 kilometrin päästä. Havaintoalueen ydinalue on Saaristomeri, mutta sen reuna-alueet ulottuvat Saarenmaan eteläkärkeen, Tukholmaan ja Suomessa Porvooseen, Lahteen ja Kristiinankaupunkiin. Korppoon tutkan antennin halkaisija on 4,5 m ja antennikeilan leveys noin 1 asteen. Tutkan toimintataajuus on 5,5–5,7 GHz, pulssiteho 250 kW ja keskimääräinen teho enintään 300 W. Aseman kansainvälinen tunnusnumero (WMO) on 02933 ja kansallinen tunnusnumero (LPNN) 0021. == Matkailukohde == Säätutkatorni hallitsee näkyvästi saaren maisemaa, ja se on suosittu matkailukohde Saariston rengastien varrella. Tornin yläosassa on sen kiertävä näköalatasanne, josta voi kirkkaalla säällä nähdä jopa Utöhön asti. Näköalatasanne on 14 metrin korkeudessa. Tornissa ei ole hissiä, vaan ylös päästäkseen on käytettävä portaita. == Lähteet == Luokka:Korppoo Luokka:Paraisten rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ilmatieteen instituutiot ja asemat Luokka:Suomen näkötornit Luokka:55.5 Meteorologia, klimatologia
Kantaatti nro 2 (Webern)

Anton Webern aloitti toisen kantaattinsa (op. 31) säveltämisen keväällä 1941. Se valmistui talvella 1943. Se on säveltäjän pisin teos ja jäi myös hänen viimeisekseen. Kantaesityksen johti Webernin kuoleman jälkeen Hans Rosbaud vuonna 1950. Kuusiosaisessa teoksessa lauletaan Hildegard Jonen runoja.Allmusic.com: Cantata No. 2 for soprano, bass, chorus & orchestra, Op. 31 Kantaatti on sävelletty sopraano- ja bassosolisteille, sekakuorolle ja orkesterille. == Osat == # Schweigt auch die Welt # Sehr tief verhalten innerst Leben # Schöpfen aus Brunnen des Himmels # Leichteste Bürden der Bäume # Freundselig ist das Wort # Gelockert aus dem Schoße == Katso myös == * Kantaatti nro 1 (Webern) == Lähteet == Luokka:Anton Webernin teokset Luokka:1940-luvun musiikkiteokset
Mänty-yökkönen

Mänty-yökkönen (Panolis flammea) on keväisin lentävä, ruskeankirjava yöperhonen. Esiintymisalueellaan se on monin paikoin metsätalouden tuholainen. == Koko ja ulkonäkö == Mänty-yökkönen on keskikokoinen yökkönen, jonka etusiipien perusväri vaihtelee kellanruskeasta tiilenpunaiseen. Siiven poikkiviivat ovat punaruskeita ja sekä rengastäplä että munuaistäplä ovat valkoiset, ja niitä saattaa yhdistää kapea kannas. Siiven keskisaarekkeessa on punaruskeita täpliä. Takasiivet ovat tummanharmaat. Siipiväli on 30-37 mm.http://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2179http://perhoset.1g.fi/A/A17/321/A17_338/flammea.htm Toukka on kirkkaanvihreä, ja sen selkäpuolella on pituussuuntaisia vaaleita raitoja, mikä naamioi sen erinomaisesti neulasten joukkoon. Sivuraitojen alapuolella on punertava reunus. Pää on ruskea. == Levinneisyys ja lentoaika == Laji elää havumetsissä koko Euroopan alueella. Suomessa lajia tavataan etelärannikolta ainakin Pohjois-Pohjanmaalle asti. Lentoaika ajoittuu huhtikuusta kesäkuun alkuun. Toukat ovat näkyvimmillään heinäkuussa.http://wibe.ath.cx/hyonteiset/index.php?option=com_content&view;=article&id;=17474 == Elinympäristö ja elintavat == Aikuiset perhoset ovat yöaktiivisia. Ne vierailevat pajujen kukilla ja saattavat lentää valolle. Osassa esiintymisaluettaan mänty-yökkösen toukat voivat aiheuttaa huomattavaa vahinkoa metsätalousmetsille. Suomessa laji on elinalueensa rajoilla, eikä yökkösten tiedetä aiheuttaneen mainittavia tuhoja. Nuoret toukat syövät tuoreita neulasia, mutta siirtyvät vähitellen myös ylivuotisten neulasten kimppuun. Toukat syövät neulaset neulasen tyveen asti ja voivat runsaana esiintyessään syödä koko puun paljaaksi. Yökköstoukkien hyökkäys myös altistaa puun muiden tuholaisten jatkotuhoille.http://www.metla.fi/metinfo/metsienterveys/lajit_kansi/paflam-n.htm Mänty-yökkönen (Panolis flammea) Mänty-yökkönen talvehtii maaperässä kotelona. == Ravintokasvi == Toukan ravintokasveja ovat eri mäntylajit (Pinus sp.), erityisesti kuitenkin metsämänty (P. sylvestris). Joskus se elää myös muilla mäntykasveilla. Mänty-yökkösen saalistajia ovat: Calathus micropterus, korpikiitäjäinen (Carabus glabratus), tunturikiitäjäinen (Carabus problematicus), sinikiitäjäinen (Carabus violaceus), korppi (Corvus corax), punarinta (Erithacus rubecula), samettimuurahainen(Formica cinerea), kaljukekomuurahainen (Formica polyctena), metsälukki (Mitopus morio), Nemastoma bimaculatum, lehtolukki (Oligolophus tridens), kuusitiainen (Parus ater syn. Periparus ater), talitiainen (Parus major), seinälukki (Phalangium opilio), metsäpäästäinen (Sorex araneus), punakylkirastas (Turdus iliacus) ja räkättirastas (Turdus pilaris). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Mänty-yökkönen (Panolis flammea) *The Atlas of the Forest Insect Pests: Pine beauty moth (Panolis flammea) *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Panolis flammea (pine beauty moth) *Pherobase: Semiochemicals of Panolis flammea, the Pine beauty Luokka:Tarhayökköset
J. Randy Taraborrelli

John Randall Taraborrelli on yhdysvaltalainen toimittaja ja elämäkertakirjailija. Taraborelli tunnetaan nykypäivän viihdyttäjien ja poliitikkojen elämäkertakirjailijana. Hän on myös toiminut kirjoittajana useissa viihdelehdissä Kanadassa, Englannissa ja Australiassa. HLisäksi hän on ollut televisiossa viihdetoimittajana ohjelmissa Entertainment Tonight, Good Morning America ja Larry King Live. Taraborelli oli poptähti Michael Jacksonin elämäkertakirjailija ja ystävä 40 vuoden ajan. ==Kirjat== * Diana: A Celebration of the Life and Career of Diana Ross (1985) * Cher - A Biography (1986; päivitetty vuonna 1992) * Motown: Hot Wax, City Cool and Solid Gold (1986; päivitetty vuonna 1988) * Laughing Till It Hurts - The Complete Life and Career of Carol Burnett (1988) * Call Her Miss Ross (1989; päivitetty vuonna 2007 nimellä Diana Ross - A Biography) * Michael Jackson - The Magic and the Madness (1991; päivitetty vuonna 2003, 2004 ja 2009.) * Sinatra - Behind the Legend (1997; päivitetty vuonna 1998) * Jackie, Ethel and Joan: Women of Camelot (2000) * Madonna - An Intimate Biography (2001; päivitetty vuonna 2002) * Once Upon a Time: Behind the Fairytale of Princess Grace and Prince Rainier (2003) * Elizabeth (2006) * The Secret Life of Marilyn Monroe (2009) Luokka:Yhdysvaltalaiset toimittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Kantaatti nro 1 (Webern)

Anton Webern sävelsi ensimmäisen kantaattinsa (op. 29) vuosina 1938–1939. Siihen kirjoitti sanat Webernin ystävä Hildegard Jone. Kolmesta lyhyestä osasta koostuva teos on sävelletty orkesterille, kuorolle ja sopraanolle.Allmusic.com: Cantata No. 1 for soprano, chorus & orchestra, Op. 29 == Osat == # "Zündender Lichtblitz des Lebens", Getragen – Lebhaft # "Kleiner Flügel Ahornsamen", Leicht bewegt # "Tönen die seligen Saiten Apolls", Ruhig == Katso myös == * Kantaatti nro 2 (Webern) == Lähteet == Luokka:Anton Webernin teokset Luokka:1930-luvun musiikkiteokset
Kustaa Aadolfin katu (Kokkola)

Kustaa Aadolfin katu () on Kokkolassa sijaitseva katu. Katu on saanut nimensä Kokkolan kaupungin perustajan, Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfin mukaan. Kustaa Aadolfin kadulla sijaitsee muun muassa Keskuskenttä ja Hollihaan koulu. Katu alkaa Rautatienkadun risteyksestä ja loppuu Pohjoisväylän kohdalla. Kustaa Aadolfin katu on yksi Kokkolan vilkkaimmista kaduista, ja sen risteävät kadut ovat Antti Chydeniuksen katu, Mariankatu, Libeckinkatu, Falanderinkatu, Pakkahuoneenkatu, Torikatu ja Tehtaankatu. Kustaa Aadolfin katu on myös yksi Kokkolan pisimmistä kaduista. Luokka:Kokkolan kadut
Päivi Kantola

Päivi Kantola on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän on valmistunut Sibelius-Akatemian oopperakoulutuksesta. Hän on näytellyt Helsingin Kaupunginteatterissa muun muassa Les Misérables ja Risto Räppääjä -musikaalien päärooleja. Hän on laulanut levylle monologioopperan Arabian jänis – yksinäytöksinen ooppera lapsille. Levy oli ehdolla vuoden 2007 klassisen musiikin Emma-palkinnon saajaksi. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset sopraanot Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Rantakatu (Kokkola)

Rantakatu () on Kokkolassa sijaitseva katu. Rantakadulla on monia kaupparakennuksia, esim. Kauppakeskus Maxim, Chydenia ja Rantakulma. Rantakadulla on myös Best Western hotel Kokkola. Rantakatu alkaa Rautatienkadun risteyksestä, ja loppuu Antti Chydeniuksenkadun risteykseen. Rantakadun poikittaiset ja läheiset kadut ovat Pakkahuoneenkatu, Pormestarinkatu, Torikatu, Pitkänsillankatu ja: Tehtaankatu. Rantakatu kuuluu myös vanhaan kaupunkiin, eli Neristaniin. ==Lähteet== Luokka:Kokkolan kadut
Pampakirvinen

Pampakirvinen (Anthus correndera) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää matereen eteläosan Perusta, Pohjois-Chilestä, Boliviasta, Paraguaysta, Uruguaysta, Kaakkois-Brasilian Rio Grande do Sulista ja Pohjois-Argentiinasta Tulimaahan ja Falklandsaarille. Siitä tunnetaan viisi alalajia. Louis Jean Pierre Vieillot kuvaili lajin holotyypin Paraguaysta 1818.IBC == Lähteet == Luokka:Kirviset
Chris Carrabba

Chris "Ender" Carrabba (s. 10. huhtikuuta 1975 Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän laulaa ja soittaa kitaraa yhtyeessä Dashboard Confessional. Hän lauloi lukion kuorossa, ja sai 15-vuotiaana ensimmäisen oman kitaransa. Hän opetteli soittamaan sitä itse, ja vuonna 2000 hän julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa The Swiss Army Romance, alun perin ystäviensä ja perheensä iloksi. Valmistumisensa jälkeen Chris liittyi ensimmäiseen bändiinsä, jonka nimi oli The Vacant Andys. Hän soitti myöhemmin myös yhtyeessä Further Seems Forever. Nykyinen bändi Dashboard Confessional syntyi, kun Chris levytti "Drowning" EP:n Fiddler Recordsin kanssa. Bändi oli aluksi Chrisille pelkkä sivuprojekti. Yhtyeen nimi löytyi Carrabban mukaan biisin "The Sharp Hint of New Tears" sanoituksista. Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ruutumittari

Ruutumittari (Chiasmia clathrata) on yleinen mittariperhonen. == Koko ja ulkonäkö == Ulkonäön perusteella ruutumittaria ei oikeastaan voi sekoittaa mihinkään toiseen mittarilajiin. Se on väritykseltään selkeän mustavalkoinen, joskin ”musta” on todellisuudessa tumman suklaanruskeaa, ja sekä etu-, että takasiivissä tummat raidat muodostavat valkoiselle pohjalle ruudukkoa muistuttavan kuvion. Tumman ja valkoisen värin suhteelliset osuudet vaihtelevat yksilöittäin jonkin verran, mutta yleensä molemmat värit ovat selvästi nähtävissä. Lennossa perhonen näyttää valkoiselta, mutta on huomattavasti pienempi kuin vaikkapa lanttuperhonen ja lentää lyhyitä pyrähdyksiä kasvillisuuden joukossa. Siipiväli on 18-28 mm, naaraat ovat koiraita pienempiä.http://www.ksml.fi/teemat/luontokuvat/yoperhoset/ruutumittari/25551 http://perhoset.1g.fi/A/A12/241/A12_272/clathrata.htmhttp://ukmoths.org.uk/show.php?bf=1894 == Levinneisyys ja lentoaika == Esiintyy Euroopassa sekä Aasian ja Afrikan pohjoisosissa. Suomessa lajia esiintyy koko maassa, joskin Lapissa se ei ole yhtä yleinen. Aikuiset perhoset ovat lennossa toukokuun lopulta elokuun alkuun.http://wibe.ath.cx/hyonteiset/index.php?option=com_content&view;=article&id;=16632 Etenkin etelämpänä, lajilla voi olla loppukesällä toinen, vähälukuisempi sukupolvi. == Elinympäristö ja elintavat == Ruutumittari on avoimien paikkojen kuten niittyjen, rantojen ja joutomaiden laji. Monista muista yöaktiivisista mittariperhosista poiketen ruutumittari on aktiivinen myös päivällä. Se lentää tyypillisesti niityllä, pitkän heinikon joukossa laskeutuen lyhyen lentomatkan jälkeen kasvillisuuden joukkoon, missä se lepää siivet sivuille levitettynä. Ruutumittarit vierailevat ahkerasti kukilla. Laji talvehtii kotelona. == Ravintokasvi == Toukka käyttää ravinnokseen pääasiassa erilaisia hernekasveja.http://www.funet.fi/pub/sci/bio/life/insecta/lepidoptera/ditrysia/geometroidea/geometridae/ennominae/chiasmia/index.html == Katso myös == *Ruutuperhonen, keskieurooppalainen päiväperhoslaji == Lähteet == Luokka:Lovimittarit
Etelägeorgiankirvinen

Etelägeorgiankirvinen (Anthus antarcticus) on Etelä-Atlantilla sijaitsevan Etelä-Georgian saaren kotoperäinen varpuslintulaji. Se on maailman eteläisin laululintulaji. Se elää pääsaaren lisäksi lähistön pienemmillä luodoilla. Jean Cabanis kuvaili lajin holotyypin Etelä-Georgiasta vuonna 1884.IBC == Lähteet == Luokka:Kirviset
Paulaharju

Paulaharju on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Ahti Paulaharju (1906–1971), eversti, museonjohtaja ja kansanperinteen kerääjä, Samuli Paulaharjun poika * Jenny Paulaharju (1878–1964), kuurojenkoulun opettaja ja kansanperinteen kerääjä, Samuli Paulaharjun puoliso * Jyri Paulaharju (1932–2021), eversti ja sotahistorioitsija, Ahti Paulaharjun poika * Samuli Paulaharju (1875–1944), kansakoulunopettaja, kirjailija, kansanperinteen kerääjä ja valokuvaaja
Metsämittari

Metsämittari (Ematurga atomaria) on metsäisten seutujen erittäin yleinen mittariperhonen. == Koko ja ulkonäkö == Metsämittarin sukupuolet eroavat ulkonäöltään jonkin verran. Koiraiden pääväri on tummanruskea ja sekä etu- että takasiivissä tummien poikkivöiden välisillä alueilla on nähtävissä runsaasti kellertäviä pilkkuja, jotka saattavat muodostaa siiville jopa kellertäviä alueita. Tuntosarvet ovat huomiota herättävän sulkamaiset. Naaraat ovat yleisvaikutelmaltaan selvästi koiraita harmaampia, ja niiden siivissä tummanruskeaa väriä rikkoo yleensä lähes valkoinen kuviointi. Tuntosarvet ovat rihmamaiset. Joskus tavataan lähes yksivärisiä yksilöitä. Metsämittarin siipiväli on 22-30 mm, naaraat ovat koiraita pienempiä.http://ukmoths.org.uk/show.php?id=2133http://perhoset.1g.fi/A/A12/281/A12_282/atomaria.htm == Levinneisyys ja lentoaika == Lajia tavataan Euroopasta Siperian poikki Itä- Aasiaan. Suomessa lajia tavataan koko maassa. Lentoaika on toukokuun lopulta kesäkuun loppuun.http://wibe.ath.cx/hyonteiset/index.php?option=com_content&view;=article&id;=16666 == Elinympäristö ja elintavat == Yöperhosmaisesta ulkonäöstään huolimatta metsämittari on aktiivinen vain valoisaan aikaan. Se on erittäin yleinen laji, joka viihtyy avoimissa metsissä, soilla ja tienvarsilla. == Ravintokasvi == Toukat syövät laajaa kirjoa eri kasvilajeja, mm. kanervaa, mustikkaa, juolukkaa, suopursua, koivuja sekä saroja.http://www.funet.fi/pub/sci/bio/life/insecta/lepidoptera/ditrysia/geometroidea/geometridae/ennominae/ematurga/index.html == Lähteet == Luokka:Lovimittarit
Tammiritariyökkönen

Tammiritariyökkönen (Catocala promissa) on ritariyökkösiin kuuluva, kookas perhoslaji. Se oli aikaisemmin luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi, mutta vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa uudeksi luokaksi määriteltiin vaarantunut (VU)Jari-Pekka Kaitila, Kari Nupponen, Jaakko Kullberg & Erkki Laasonen 2010. Perhoset. Julk.: Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. s. 430–470. == Koko ja ulkonäkö == Tammiritariyökkönen on verraten kookas perhonen, joka sijoittuu kuitenkin 60-65 mm siipivälillään ritariyökkösten pienempään päähän. Etusiivet ovat harmaan- ja ruskeankirjavat ja naamioivat lepäävän perhosen erittäin hyvin. Aaltoviiru ja muut poikkiviirut ovat voimakkaat ja sisemmän poikkiviirun siiven keskiosan puolella siipi on ensin varsin vaalea, sitten voimakkaasti varjostunut. Munuaistäplää tai rengastäplää ei juuri erotu, mutta siiven keskellä on pyöreähkö, vaalea täplä. Takasiivet ovat tummaa ulkoreunusta lukuun ottamatta kirkkaan karmiininpunaiset. Lisäksi keskellä on ohut, tumma juova.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/c/catocala_promissa.htmlhttp://ukmoths.org.uk/show.php?bf=2454Mikkola K, Jalas I. Suomen perhoset. Yökköset 2. Suomen Perhostutkijain Seura. Otava 1979. ISBN 951-1-04297-1 s. 222 Lajilta tunnetaan takasiiviltään kellertävä muoto f. ochraceaSuomen perhostutkijain seura Toukka on harmaa ja siinä on mustaa kuviointia.Bestimmungshilfe des Lepiforums == Levinneisyys ja lentoaika == Tammiritariyökköstä tavataan Euroopassa, Pohjois-Afrikassa sekä Lähi- idässä. Suomessa laji esiintyy pääasiassa maan etelä- ja lounaisosissa sekä Ahvenanmaalla, mutta laji on levinnyt viime vuosina pohjoisemmaksi ja havaintoja on Keski-Suomen pohjoisosia myöten. Lentoaika on heinäkuun loppupuolelta elokuun lopulle huipun ollessa elokuun alussa.Perhoswiki Turun Ruissalossa se on jokseenkin yleinenhttp://www.kaarina.fi/ymparisto_ja_luonto/luonnonsuojelu/fi_FI/luontotyyppikohteet/_files/75157570186117274/default/alkuosa_ls.pdf. Suomessa tammiritariyökkönen saattaisi olla vieläkin harvinaisempi, ellei kanta saisi täydennystä ulkomailta lentäneistä yksilöistä.http://julkaisut.metsa.fi/julkaisut/pdf/luo/b69.pdf == Elinympäristö ja elintavat == Suhteellisen harvinainen ja yleensä myös lukumäärällisesti harvalukuinen laji, joka viihtyy tammea kasvavissa sekametsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Aikuiset perhoset aterioivat kukilla ja ovat aktiivisia öisin. Laji tulee hyvin valolle, mutta huomattavasti paremmin makealle syötille. Muiden ritariyökkösten tapaan tammiritariyökkönen talvehtii munana. == Ravintokasvi == Toukan ainoa ravintokasvi on tammi (Quercus). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Tammiritariyökkönen * Suomen perhostutkijain seura * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Ritariyökköset
Ahmasjärvi (Kodisjoki)

Ahmasjärvi on pieni järvi Kodisjoen kylän pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja rantaviivan pituus 0,9 kilometriä. Järvi on suurelta osin ruohottunut ja kasvillisuuden peitossa. Järvi laskee Kodisjokea pitkin Otajärveen. ==Lähteet== Luokka:Rauman järvet Luokka:Ihodenjoen vesistö Luokka:Kodisjoki
Harri Saukkomaa

Harri Saukkomaa (s. 7. syyskuuta 1957 Keuruu) on suomalainen toimittaja ja viestintäyrittäjä. Hän on tehnyt erilaisia media-alan töitä ja toiminut muun muassa toimittajana, tuottajana ja erilaisissa johtotehtävissä. Saukkomaa aloitti toimittajanuransa Keskisuomalainen-lehdessä. Vuosina 1977–1979 hän toimi Jyväskylän Ylioppilaslehden päätoimittajana ja vuosina 1982–1983 Ylioppilaslehden päätoimittajana. Toimittajanura jatkui Helsingin Sanomissa, Suomen Kuvalehdessä ja tuottajana TV2:ssa. Vuonna 2000 Saukkomaa aloitti Yhtyneiden Kuvalehtien julkaisujohtajana. Myöhemmin hän toimi myös sisältöjohtajana. Nykyään hän toimii konsulttina omistamassaan Tekir Oy:ssä. Saukkomaa oli yksi vuosina 2000–2014 toimineen tv-tuotantoyhtiö Susamuru Oy:n perustajista ja omistajista. Vuonna 1990 Saukkomaalle myönnettiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinto ja vuonna 1991 hän sai Suomen Kuvalehden journalistipalkinnon. Saukkomaa on julkaissut kirjoja Pentti Kourista, Jorma Ollilasta ja lyhytikäiseksi jääneestä Suomen Säästöpankista. Saukkomaan nimi oli esillä vuonna 2004 kun Yleisradiolle haettiin toimitusjohtajaa. Silloin tehtävään valittiin lopulta Mikael Jungner. Poliittiselta kannaltaan Saukkomaa ilmoittaa olevansa sitoutumaton. Nuoruudessaan hän oli aktiivinen keskustanuorissa. == Kirjat == * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset televisiotuottajat
Okrakirvinen

Okrakirvinen (Anthus nattereri) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Paraguayn eteläosan, Koillis-Argentiinan ja Kaakkois- Brasilian. Philip Lutley Sclater kuvaili lajin holotyypin Rio Verdeltä São Paulosta Brasiliasta 1878.IBC Laji on nimetty Johann Nattererin kunniaksi. == Lähteet == Luokka:Kirviset Luokka:Uhanalaiset linnut
Karhunköynnösryhmä

Karhunköynnösryhmä (Convolvulus sepium- tai Calystegia sepium -ryhmä) on kiertokasveihin kuuluva lajiryhmä. Siihen kuuluu karhunköynnöksen (Convolvulus sepium, syn. Calystegia sepium) laji laajasti käsitettynä sekä lähisukuinen, merkittävästi samannäköinen somakarhunköynnös (Convolvulus dubius, syn. Calystegia pulchra).Kurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M. & Uotila, P. 2019: Checklist of the vascular plants of Finland. Suomen putkilokasvien luettelo. — Norrlinia 34: 1–206. (s. 95.) Karhunköynnöksen alalajeja ovat muun muassa valkokarhunköynnös (Calystegia sepium subsp. sepium), punakarhunköynnös (C. sepium subsp. spectabilis) ja ruusukarhunköynnös (C. sepium subsp. roseata). Niistä Suomessa kasvavat valkokarhunköynnös ja punakarhunköynnös. == Ulkonäkö ja koko == Karhunköynnösryhmän kasvit kasvavat kahdesta neljään metriä pitkiksi ruohovartisiksi köynnöksiksi. Lehdet ovat isot ja herttamaiset. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa muutaman senttimetrin mittaisten perien päissä. Kukkien teriöt ovat suuret, 3–7,5 senttimetriä leveät, suppilomaiset ja väriltään valkoiset tai vaaleanpunaiset. Hedelmänä on kota. Ryhmän lajien välillä on eroja muun muassa varsien ja lehtien karvaisuudessa, lehden tyviloven muodossa ja kukan värityksessä. == Elinympäristö == Suomessa valkokarhunköynnös kasvaa alkuperäisenä harvinaisena etelärannikon merenrannoilla muun muassa pensaikoissa ja levävalleilla. Se on myös koristekasvina viljelty ja lajia tavataan usein viljelykarkulaisena puutarhoissa, joutomailla, asutuksen lähellä pensaikoissa ja kaatopaikoilla. Valkokarhunköynnös on uustulokkaana melko laajalle levinnyt Etelä-Suomessa ja paikoin Keski-Suomessa. Punakarhunköynnös on Suomessa myös koristekasvina käytetty ja sitä esiintyy paikoitellen viljelykarkulaisena. Somakarhunköynnös on joskus koristekasvikarkulainen. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2021: Valkokarhunköynnöksen (Convolvulus sepium) levinneisyys Suomessa. * Kasviatlas 2021: Punakarhunköynnöksen (Convolvulus dahuricus) levinneisyys Suomessa. * Luontoportti: Karhunköynnös (Convolvulus sepium) Luokka:Kierrot Luokka:Köynnökset
Arokirvinen

Arokirvinen (Anthus hellmayri) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Perun kaakkoisosan Andien itäpuolella ja sieltä edelleen itään Argentiinaan, Kaakkois-Brasiliaan, Kaakkois-Paraguayhin, Uruguayhin ja mahdollisesti Chilen eteläosiin. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Ernst Hartert kuvaili lajin holotyypin Río Salílta Tucumánista Argentiinasta 1909.IBC Laji on nimetty Carl Edward Hellmayrin kunniaksi. == Lähteet == Luokka:Kirviset
Lenokki

Lenokki (Brachymystax lenok) on pohjoisen Aasian kylmissä jokivesissä elävä hidaskasvuinen lohikala. Se tulee sukukypsäksi noin 40 senttimetrin pituisena ja kasvaa usein 55 sentin mittaiseksi. Painoennätys on kahdeksan kiloa. Kutuaikaan kala muuttuu tummanpunaiseksi ja selkä- ja rintaevät monivärisen kirjaviksi. Lenokin levinneisyysalue kattaa lähes koko Siperian pohjoiseen virtaavat joet Obilta Kolymalle sekä Venäjän Kaukoidän Tyyneenmereen laskevat joet, muun muassa Amurin. Levinneisyysalue ulottuu Korean, Pohjois-Kiinan ja Mongolian puolelle. Lenokki ei vaella mereen. == Lähteet == * * B. lenok (Pallas, 1773) – ленок Позвоночные животные России. Sevin.ru Luokka:Lohikalat
Katkenneita kukkasia

Katkenneita kukkasia (Broken Blossoms or The Yellow Man and the Girl, Suomessa myös nimellä Murskattuja kukkia) on D. W. Griffithin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä draamaelokuva vuodelta 1919. Elokuva perustuu Thomas Burken novelliin ”The Chink and the Child”. Elokuvan pääosia näyttelevät Lillian Gish ja Richard Barthelmess.Erickson Katkenneita kukkasia pidetään yhtenä Griffithin parhaimmista elokuvista ja joidenkin kriitikoiden mielestä se on hänen mestariteoksensa.HastingsMerritt Griffithiä oli syytetty rasismista Kansakunnan synnyssä 1915. Suvaitsemattomuus (1916) oli vastaus rasismisyytteille ja Katkenneita kukkasia jatkoi rasisminvastaista linjaa, sillä elokuva kertoo nuoren englantilaistytön ja kiinalaisen rakkaustarinan – todennäköisesti ensimmäistä kertaa yhdysvaltalaisessa elokuvassa.Ebert 2000 == Rooleissa == == Lähteet == * * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * * Mykkäelokuvasivusto Luokka:Vuoden 1919 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mykkäelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Novelleihin perustuvat elokuvat Luokka:D. W. Griffithin ohjaamat elokuvat
Pattijoen vesitorni

Pattijoen vesitorni on Raahen Vesi Oy:n omistama vesitorni Pattijoella Kamutanmäen alueella Raahessa. Suunnitteluvaiheessa sijoitusvaihtoehtona pidettiin Kuuselanmäkeä. Vuonna 1988 valmistuneen tornin on suunnitellut arkkitehtuuri- ja insinööritoimisto Alasaarela. Tornin vesitilavuus on 1 100 m³. Tornin rakennutti silloisen Pattijoen kunnan vesiyhtiö, jonka toimitusjohtajana toimineen Pentti Hannelinin mukaan vesitornia kutsuttiin leikillisesti ”Hannelinin ufoksi”.Asola, 2003, s.155 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Raahen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen vesitornit Luokka:Pattijoki
Viking (satelliitti)

Viking oli Ruotsin ensimmäinen satelliitti, jonka päätehtävänä oli tutkia magnetosfäärin ja ionosfäärin plasmailmiöitä. Satelliitti laukaistiin avaruuteen 22. helmikuuta 1986 Ariane 1 -kantoraketilla Ranskan Guayanassa sijaitsevasta Kouroun avaruuskeskuksesta. == Satelliitin rakenne ja rata == Tämä pieni 286 kg:n painoinen Viking-satelliitti laukaistiin hyvin elliptiselle radalle 814–13 530 km:n korkeuteen, josta se pystyi tehokkaasti tutkimaan ilmakehän yläosia. Satelliitin kiertoaika maapallon ympäri on 261,2 minuuttia. Muodoltaan Viking on kahdeksankulmainen kappale, jonka halkaisija on 1,9 m ja korkeus 0,5 m. == Mittalaitteet == Satelliitti varustettiin viidellä mittalaitteella, joiden toteuttamiseen osallistui tutkijoita Norjasta, Tanskasta, Ranskasta, Kanadasta, Yhdysvalloista ja Saksasta. * Electric Fields Experiment: ilmakehän yläosien sähkökenttien mittaaminen (Royal Institute of Technology, Ruotsi) * Magnetic Field Experiment: magneettikentän tutkiminen (Applied Physics Laboratory, Johns Hopkins University, Yhdysvallat) * Particle Experiment: spektrometrejä ilmakehän yläosien sähköisten hiukkasten tutkimiseen (Kiruna Geophysical Institute, Ruotsi) * Wave Experiment: magnetosfäärin hiukkasten tutkiminen (Swedish Institute of Space Physics, Danish Space Research Institute) * UV Imaging Experiment: revontulien ultraviolettisäteilyn tutkiminen (University of Calgary, Kanada) == Hankkeen tulokset ja toteutuminen == Viking-satelliitin toimintaiäksi suunniteltiin 240 päivää, mutta käytännössä se jatkoi mittauksia pidempään yhteensä 444 päivän ajan. Satelliitin toiminta päättyi 12. toukokuuta 1987. Satelliitin avulla saatiin merkittävää tietoa ilmakehän yläosien ominaisuuksista ja revontulista. Hankkeen toteuttajana toimi Swedish Space Corporation. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 20 miljoonaa dollaria (vuoden 1986 mukaan). Satelliitin valmisti Saab-Scania yhdessä amerikkalaisen Boeing-yhtiön kanssa. == Aiheesta muualla == *Viking-satellite *VIKING – Sweden's first satellite Luokka:Tiedesatelliitit
Andienkirvinen

Andienkirvinen (Anthus bogotensis) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Andien alueen Venezuelan luoteisosista Boliviaan ja Luoteis-Argentiinan Tucumániin. Philip Lutley Sclater kuvaili lajin holotyypin Kolumbian Santa Fe de Bogotásta 1855.IBC == Lähteet == Luokka:Kirviset
Tom Utley

Tom Utley on brittiläinen toimittaja, joka tällä hetkellä toimii Daily Mailin kirjoittajana. Hän toimi aikaisemmin The Daily Telegraphin kirjoittajana, mutta erosi vuoden 2006 alussa kun Daily Mail tarjosi 120 000 punnan palkaa. Tom Utley on roomalaiskatolilaisen toimittaja Peter Utleyn poika. Utley vastustaa tupakanvastaisia kampanjoita. Luokka:Brittiläiset toimittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Most Wanted

Most Wanted voi viitata ainakin seuraaviin: *Poliisien listat etsityimmistä rikollisista: **FBI Ten Most Wanted Fugitives **FBI Most Wanted Terrorists **United States Secret Service Most Wanted Fugitives **U.S. Marshals 15 Most Wanted Fugitives **List of most wanted fugitives in Italy **Saudi Arabia's most wanted list *The World's 10 Most Wanted, Forbes-lehden julkaisema lista *Need for Speed: Most Wanted, videopeli *Most Wanted, Hilary Duffin kokoelma- albumi vuodelta 2005 *Most Wanted, Hunterzin albumi vuodelta 2003 *Most Wanted, Kane & Abelin albumi vuodelta 2000 *Most Wanted, elokuva vuodelta 1997, pääosassa Keenen Ivory Wayans *Most Wanted, elokuva vuodelta 2020, pääosassa Josh Hartnett *Most Wanted, vuosina 1976–1977 lähetetty televisiosarja, pääosissa Robert Stack, Jo Ann Harris ja Shelly Novack *MTV’s Most Wanted, vuoden 1992 televisiosarja MTV Europella *”Most Wanted”, Beavis ja Butt-head -animaatiosarjan jakso. *Most Wanted, Marvel Televisionin julkaisematon televisiopilotti.