EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Anna Kuznetsova

Anna Jurjevna Kuznetsova (, o.s. Bulajeva, ; s. 3. tammikuuta 1982 Penza) on venäläinen poliitikko, joka toimi Venäjän lapsiasiainvaltuutettuna syyskuusta 2016 syyskuuhun 2021. Hän on vieraillut Suomessa ja sanonut pyrkivänsä hoitamaan maiden välisiä ongelmia yhteistyössä.Kerstin Kronvall: Venäjän uusi lapsiasiavaltuutettu Ylelle: Emme halua jatkaa julkista kiistelyä lapsista Yle 22.5.2017 Vuodesta 2021 Kuznetsova on toiminut Venäjän valtioduuman jäsenenä. Hän kuuluu Yhtenäinen Venäjä -puolueeseen. == Lähteet == Luokka:Valtioduuman jäsenet Luokka:Venäläiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sierra Leonen kansanpuolue

Sierra Leonen kansanpuolue (, SLPP) on toinen Sierra Leonen kahdesta suurimmasta puolueesta, toisen ollessa All People’s Congress (APC). Puolue on sosiaalidemokraattinen puolue. ==Lähteet== Luokka:Liberaalit puolueet Luokka:Sierra Leonen puolueet
All People’s Congress

All People’s Congress (APC) on toinen Sierra Leonen suurimmista puolueista, toisen ollessa Sierra Leonen kansanpuolue (SLPP). Puolue perustettiin vuonna 1960. All People’s Congressin puheenjohtaja Ernest Bai Koroma oli Sierra Leonen 4. presidentti. ==Lähteet== Luokka:Sierra Leonen puolueet
Hr. Ms. O 15

Hr. Ms. O 15 oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1932 palvelukseenotettu O 12 -luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin lokakuussa 1929 Wilton-Fijenoordilta Rotterdamista, missä köli laskettiin 3. maaliskuuta 1930. Alus laskettiin vesille 27. toukokuuta 1931 ja otettiin palvelukseen 28. heinäkuuta 1932.dutchsubmarines.com == Palvelus == Alus lähti 3. heinäkuuta 1933 sisaralustensa Hr. Ms. O 13:n ja Hr. Ms. O 14:n sekä hävittäjä Hr. Ms. Z 5:n kanssa Esbjergiin Tanskaan, mistä osasto palasi 14. heinäkuuta. Alus osallistui 14. - 25. toukokuuta 1935 Brysselin maailmannäyttelyyn O 13:n kanssa. Alus lähti 10. syyskuuta Hr. Ms. O 12:n, O 13:n, Hr. Ms. Hertog Hendrikin, Hr. Ms. Van Ghentin ja Z 5:n kanssa laivastovierailuille Göteborgiin ja Osloon, mistä se palasi 22. syyskuuta osaston mukana kotisatamaansa. Alukselta huuhtoutui mies mereen Texelin edustalla 26. helmikuuta 1936. Espanjan sisällissodassa alus oli 23. maaliskuuta - 24. kesäkuuta 1937 saattuetehtävissä Espanjan rannikolla. Alus lähti 20. syyskuuta 1938 O 12:n kanssa Curacaoon, jonne ne saapuivat 13. joulukuuta. Alus lähti 2. lokakuuta 1939 laivueensa kanssa Hollannin Länsi- Intiaan. Miinavaaran vuoksi laivue kiersi Skotlannin ja saapui Ponta Delgadaan Azorelle, mistä ne jatkoivat Curacaoon. Alus oli Curacaossa 29. lokakuuta 1939 - 16. heinäkuuta 1940. === Toinen maailmansota === Saksa hyökkäsi 10. toukokuuta 1940 Alankomaihin. Alus oli huollossa Curacaolla syyskuun alkuun 1940, jolloin se oli kiinnitettynä Schottegattiin Julianan telakan vieressä. Heinäkuun alussa 1940 Alankomaiden ja Britannian laivaston edustajien keskusteluissa todettiin, että Alankomaiden laivaston sukellusveneitä ei tarvita Karibialla. Päätöksen perusteella alus sai määräyksen O 14:n kanssa siirtyä Britteinsaarille, jonne ne matkaisivat Kingstonin, Bermudan ja Halifaxin kautta. Alus lähti 13. heinäkuuta Curacaolta HMS Dundeen saattamana kohti Bermudaa. Alukset saapuivat 18. heinäkuuta Hamiltoniin Bermudalla. Aluksen dieselmoottorit osoittautuivat matkan aikana epävarmoiksi, minkä vuoksi tehtiin esitys matkaamisesta suoraan Britteinsaarille. Lontoosta annettiin kuitenkin määräys pitäytyä alkuperäisessä suunnitelmassa. Hamiltonissa aluksen moottoreille tehtiin ainoastaan välttämättömät korjaukset ja se lähti 2. elokuuta ilman saattajaa Halifaxiin, jonne se saapui 6. elokuuta. Halifaxissa alus huollettiin telakalla. Telakalla ei kuitenkaan ollut dieselmoottoripajaa, joten miehistö vastasi huollosta. Alus oli huollossa maaliskuun alkuun 1941. Alus romutettiin sodan jälkeen 1946-1947.Gardiner 1987 s. 391 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:O 12 -luokan sukellusveneet Luokka:Alankomaalaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Junge Alternative für Deutschland

Junge Alternative für Deutschland (JA) on Vaihtoehto Saksalle -puolueen nuorisojärjestö. Järjestö perustettiin kesäkuussa 2013. Se on itsenäinen puolueesta eivätkä puolueen ja nuorisojärjestön jäsenyydet ole kytketty toisiinsa. Junge Alternative für Deutschland on tarkoitettu 14–35-vuotiaille. Se ilmoittaa jäsenmääräkseen noin 900. Junge Alternative on euroskeptinen ja konservatiivinen ja vaatii tehokkaita toimia maahanmuuton ja rikollisuuden taltuttamiseksi. Järjestöä on arvosteltu äärioikeistolaiseksi, taantumukselliseksi ja anti-feministiseksi. == Lähteet == Luokka:Poliittiset nuorisojärjestöt Luokka:Saksalaiset järjestöt
Front national de la jeunesse

Front national de la jeunesse (FNJ) on ranskalaisen Kansallinen rintama -puolueen nuorisojärjestö. Se ilmoittaa jäsenmääräkseen 25 000 (2013). Järjestön kotipaikka on Nanterre. Puolueen puheenjohtajan Marine Le Penin mukaan puolueen jäsenistä yli 30 prosenttia on nuoria. Front national de la jeunesseä johtaa Gaëtan Dussausaye, jonka Marine Le Pen nimitti tehtävään lokakuussa 2014. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *https://www.bfmtv.com/politique/front-national/ Luokka:Poliittiset nuorisojärjestöt Luokka:Ranskalaiset järjestöt
Young Independence

Young Independence (YI) on Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäisyyspuolueen (UKIP) nuorisojärjestö. Järjestöön kuuluvat puolueen 30-vuotiaat ja sitä nuoremmat jäsenet. Young Independence ilmoittaa jäsenmääräkseen 3 500. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset järjestöt Luokka:Poliittiset nuorisojärjestöt
Hr. Ms. K VIII

Hr. Ms. K VIII oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1922 palvelukseenotettu K VIII -luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin 27. kesäkuuta 1917 Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 31. lokakuuta. Alus laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1922 ja otettiin palvelukseen puoli vuotta myöhemmin 15. syyskuuta.dutchsubmarines.com == Palvelus == Sukellusveneiden emälaiva Hr. Ms. Pelikaan ja sukellusveneet Hr. Ms. K II ja Hr. Ms. K VII lähtivät 18. syyskuuta 1923 puoli kaksitoista Den Helderistä Hollannin Itä-Intiaan. E. M. Wissmannin johtama osasto ankkuroitui tunniksi sataman edustalle. K VIII liittyi osastoon Pohjanmerellä lähdettyään merelle joko Vlissingenistä tai Rotterdamista. Osasto jatkoi matkaansa Gibraltarille, jonne se saapui 28. syyskuuta. Gibraltarilta osaston matka jatkui 3. lokakuuta Tunisin, jonne se saapui 7. lokakuuta. Osaston piti jatkaa matkaansa Aleksandriaan 11. lokakuuta kello yksi, mutta Pelikaanin konevika viivästytti lähtöä. Konevian korjaamisen jälkeen ankkurivinssi ei toiminut. Sukellusveneet lähtivät satamasta, mutta Pelikaan pääsi lähtemään vasta kello 19. Satamasta lähdettäessä Pelikaan ajoi karille ja 12. lokakuuta K II yritti tuloksetta vetää emälaivan irti karilta. Osaston alukset tankattiin Pelikaanilta, jolloin alus keveni 80 000 tonnia. Aluksen veti karilta ranskalainen hinaaja. Sukellusvenemiehistöt harjoittelivat matkalla Alkesandriaan, jonne osasto saapui 18. lokakuuta. Aleksandriasta matka jatkui 25. lokakuuta Port Saidiin, jonne osasto saapui vuorokautta myöhemmin. Suezin kanavan läpäistyään osasto jatkoi matkaansa Punaisellamerellä, jossa K II:n moottori ylikuumeni. Osasto oli 6.-13. marraskuuta Adenissa, mistä matka jatkui Colombon. Pelikaanin konevikojen vuoksi osasto saapui Colomboon kolme vuorokautta myöhässä 27. marraskuuta ja se jatkoi matkaansa Sabangiin 5. joulukuuta. Sabangista osasto lähti 17 joulukuuta uuteen tukikohtaansa Tandjong Priokiin, jonne se saapui 24. joulukuuta. Alus lähti 25. maaliskuuta 1926 sukellusveneosaston mukana vierailulle Tarakanista Manilaan. === Toinen maailmansota === Saksa hyökkäsi Alankomaihin 10. toukokuuta 1940. Japani hyökkäsi 6. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin, minkä jälkeen Yhdysvallat ja Alankomaat julistivat sodan Japanille. K VIII oli reservissä Surabayassa. Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat pommitti 14. joulukuuta Tarempahia. Japanilaiset nousivat maihin 27. joulukuuta Borneon ja Singaporen välissä sijaitsevalla Tambelanilla. VIII palautettiin palvelukseen 6. tammikuuta 1942, jolloin pääosa aluksen miehistöstä oli palvellut Hr. Ms. XIII:llä. Helmikuun lopulta maaliskuun alkuun alus partioi Jaavanmerellä Baweanin ja Jaavan pohjoisrannikon välillä sekä Maduransalmessa. Alus oli 2. maaliskuuta tankattavana Surabayassa, mistä se lähti seuraavana päivänä Fremantleen Australiaan japanilaisten hyökättyä Jaavalle. Alus saapui 12. maaliskuuta Geraldtoniin ja 17. maaliskuuta Fremantleen. Se poistettiin 15. heinäkuuta palveluksesta. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:K VIII -luokan sukellusveneet Luokka:Alankomaalaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Oryx (täsmennyssivu)

Oryx voi tarkoittaa seuraavia: * Oryx, keihäsantiloopit, antilooppisuku * Valkobeisan suojelualue eli Arabian Oryxin suojelualue Omanissa * Oryx ja Crake, Margaret Atwoodin vuonna 2003 ilmestynyt tieteisromaani * Oryks (lat. Oryx) eli Halus, antiikin aikainen kaupunki Arkadiassa * Saïtás, antiikin Oryks (lat. Oryx), vuori Kreikassa * Oryx, hahmo moninpelissä Realm of the Mad God * Oryx, Oryxspioenkop, hollantilainen puolustusanalyysisivusto ja sodankäynnin tutkimusryhmä.
Nautalammi

Nautalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hakumäen kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on muodostunut matalaan laaksoon Kiimakallion ja Ruskeankivenmäen väliin. Sen pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ojitettua suota. Lammen luoteipuolella on ollut kaksi maatilaa ja kaakkoispuolella vielä kolmas. Hakumäen peltoaukea sijaitsee siitä etelään. Lampi on autio, mutta sen rannalle johtaa pari polkua. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. Lammen pohjoisrantaan laskee ojitetulta Pohjaladonsuolta kuivatusvesien johto-oja, johon laskevat myös peltojat. Lammen laskuoja virtaa pienen lampareen läpi ja mutkittelee sitten Hakumäen peltojen läpi ja se yhtyy Sääjärvenojaan. Se vuorostaan yhtyy Hiidenjokeen aivan joensuun tuntumassa. == Historiaa == Vuoden 1962 peruskartassa lampea ympäröivää suota ei ellut vielä ojitettu, mutta vuoden 1976 kartassa kaikki suot olivat ojitettuja. == Lähteet == Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenlinnan järvet
Lussilammi

Lussilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kyllynkulman kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 0,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä. Lampi on kaksiosainen siten, että osien välistä kulkee kaivettu leveä oja. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,0 metriä mpy. Aiemmin Sääjärvenoja kiersi Hakumäen peltoaukean kautta, mutta jossakin vaiheessa se on oikaistu toisella ojalla, joka kulkee Lusilammen keskeltä. == Historiaa == Vuoden 1962 peruskartassa lampi oli olemassa kaksiosaisena ja osien väliin oli kaivettu oja tai kanava. == Lähteet == Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Lastujärvi (Janakkala)

Lastujärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Janakkalan keskustaajaman Puukylän itäpuolella Kyterinharjun etelästä ja Lastuvuoren idästä rajaamana. Sen pinta- ala on 70 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja se länsiranta on ojitettua suota, mutta etelä- ja itäranta on harjun rinnettä. Rinteille on rakennettu kiinteistö ja kymmenen vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Janakkalasta tulevalta tieltä. Lastujärven maatila sijaitsee järven pohjoispuolella. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy. Järveen laskee suo-ojia, joihin sekoittuu myös peltojen kuivatusvesiä. Sen laskuoja virtaa peltojen halki ja yhtyy Sääjärvenojaan Paartiansuolla. == Historiaa == Vuoden peruskartassa järven soita ei ollut vielä ojitettu eikä rannalle ollut rakennettu muita rakennuksia kuin nykyinen kiinteistö. == Lähteet == Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Sääjärvi (järvi)

Sääjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Sääjärven kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 181 hehtaaria ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen ja sen muodon määrittää 15 metriä korkea ja kilometrin pitkä Kyläniemi. Niemen itäpuolelle jää 2,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä Lontviikinlahti. Järven pohjoispäässä on samanlainen mutta lyhyempi Haitinlahti ja Kyläniemen lounaispuolelle työntyy kilometrin pituinen Paartianlahti. Sen rantaviivan pituus on 13,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven keskivaiheilla sijaitsee myös laajat avosuon alueet. Saaria on neljä. Järven keskivaiheilla sijaitsevat Huhmarin- ja Papinsaaret. Kaksi pienempää luotoa ovat Varissaari ja Leitulankärki. Järven rantaan on rakennettu alle 30 vapaa- ajan asuntoa. Pohjoispäässä Haitinlahden pohjukassa sijaitsee leirikeskus. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy. Haitinlahteen laskee Hanhilionoja, joka tuo ojitettujen soiden kuivatusvesiä sekä Hanhilion vedet. Huhmarinsaaren ja Leitulankärjen väliin laskee Sahakoskenojan kaksi joensuuta ja joka on Kesijärven laskuoja. Lontviikinlahden pohjukkaan laskee Käkilammin laskuoja, johon on johdettu myös Pilliniityn- ja Lontviikinkorven ojien kuivatusojat. Ojien mukana kulkevat muutaman pelto-ojan vedet. Järven oma laskuoja on Sääjärvenoja. == Historiaa == Vuoden 1962 peruskartan rantaviiva seuraa laajempaa reittiä kuin nykyään. Silloin oli järvenä monet nykyisin avosuona olevat rannan osat ja järvellä oli yksitoista saarta, joista useimmat ovat maatuneet kiinni rantaan. Järvelle on selvästi toimitettu järvenlasku vuoden 1962 ja 1979 karttojen painamisen välissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Käkilammi

Käkilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Metsäkulman kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on muodostunut Viialan- ja Käkimäen sekä vastarannan puoleisen mäen väliin. Lammen pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suomaata, jota on tiheästi ojitettu. Lammen eteläpäähän johtaa tie, vaikka se on autio. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma- alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. lampeen on johdettu suo-ojia ja sen laskuoja kaartaa eteläisen pellon läpi kääntyessään pohjoiseen Pilliniitynkorven läpi ja laskiessaan sitten Sääjärven Lontviikikinlahteen. == Historiaa == Vuoden 1962 peruskartassa lammella oli pohjoispäässä peltoja, joiden oja laski lampeen. Muita suo-ojia ei tuolloin ollut vielä kaivettu. Soiden ojitus oli toimitettu vuoden 1976 kartassa ja pohjoispään pellot olivat viljelyssä vielä vuoden 1989 kartassa. == Lähteet == Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Hanhiliko

Hanhiliko on Kanta-Hämeessä Janakkalassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Sääjärven itäpuolella metsämaastossa. Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Lammesta lähtevään laskuojaan on johdettu ojitetun suon kuivatusojat. Sama on tapahtunut myös lammelle ja laskuoja laskee lopulta Sääjärveen. == Lähteet == Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Kesijärvi (Janakkala, Kirinmylly)

Kesijärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 95 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä ja rannat ovat puoliksi soistunutta metsää ja kuivaa metsää. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Janakkalasta tulevalta seututieltä 292. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma- alueeseen. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. Järveen laskevat samaan joensuuhun Leppälammin laskuoja ja Kirrinmyllynoja Isojärvestä. Järven laskuoja on Sahakoskenoja, joka laskee Sääjärveen. Sen vedet päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Lähteet == Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Leppälammi (Janakkala)

Leppälammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 19,5 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja se rannat ovat tiheästi ojitettua suota. Lampi on autio, vaikka sen itärantaa ohittaa metsäautotie, jolle pääsee Janakkalasta lähtevältä seututieltä 292. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä Leppälamminsuolta sen kuivatusojat. Sen kautta laskevat myös Pahakorven kuivatusvedet. Lammen laskuoja laskee Kesijärveen. == Lähteet == Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Isojärvi (Janakkala)

Isojärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Lempellon kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on muodostunut järven luoteispään editse kulkevan harjun taakse. Sen pinta-ala on 265 hehtaaria. Järvi on 3,1 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 15,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Eräissä paikoissa rantaan uolttuu kuitenkin soistuvan metsän alueita. Saaria on 13. Suurimmat saaret ovat Korkeasaari, Palosaari ja Vohlissaari. Niiden lisäksi on Nuotta- ja Selkäsaari, jotka ovat järven poikki kulkevan harjun vedenpinnalle pilkistävät huiput. Soukonsaaren ympäristössä on muitakin luotija ja laaja kivikkoinen matalikko. Kaakkoispäässä sijaitsevat Pitkänsillansaari ja Kivisaari. Kutusaari ja Naurissaari ovat nimistään huolimatta niemiä. Niiden taakse jää Taipaleenlahti, jonka rantana on Saloistenjärven vastainen kannas. Rannan läheisyydessä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kymmeniä vapaa-ajan asuntoja. Järven pohjoispuolelta kulkee Janakkalasta lähtevä seututie 292, josta erkanee kaakkoon Lempeltoon ja Saloisiin kulkeva kylätie. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järveen on johdettu muutama metsäoja, mutta suuri osa vedestä on peräisin Saloistenjärvestä. Isojärven laskuoja on Kirinmyllynoja, joka laskee Kesijärveen. Vesireitti jatkuu kulkien Sääjärven ja Hiidenjokeen kautta Vanajaveteen. Järven luusuan alapuolella on karttoihin merkitty kaksi patoa. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 1135 vuorokautta. == Lähteet == Luokka:Sääjärvenojan valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Valkjärvi (Hämeenlinna, Koivukehä)

Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Koivukehän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat avosuota. Järvi on autio, vaikka sinne tulee heikko tie yhdystieltä 13682. Janakkalan vastainen raja ohittaa järven yli 100 metrin päässä. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaa. == Lähteet == Luokka:Luhdanjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Harasjärvi

Harasjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee kahden korkean kallionmäen välissä. Sen pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Järven pohjois- ja eteläpäässä lähes rantaan ulottuu pienet peltopalstat. Saaria on kolme. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat vierekkäin järven eteläpäässä. Ne ovat Isosaari ja Pikkusaari. Kolmas saari on Kariniemenkärjen edustalla oleva rannanläheinen luoto. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet järven ohittavalta yhdystieltä 2951. Hollolan vastainen raja käy noin 30 metrin päässä rannasta. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,0 metriä mpy. Järveen laskee yksi metsäoja ja muutama pelto-ojaa. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy Luhdanjokeen Koivukehän kylän lähellä. == Lähteet == Luokka:Luhdanjoen valuma- alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Mustakatos

Mustakatos on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 10,5 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta metsämaata. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie yhdystieltä 13863. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,8 metriä mpy. Järveen laskee pohjoiselta tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta Palojärvi ja muita suolampia. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta ja yhtyy Luhdanjokeen Arrankorven Kaalimaalla. == Lähteet == Luokka:Luhdanjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Palojärvi (Hämeenlinna)

Palojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Poikmetsästä. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma- alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,4 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Mustakatokseen. == Lähteet == Luokka:Luhdanjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Savilammi (Hämeenlinna)

Savilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee mäkisen metsämaaston loivassa painanteessa. Sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat Savilammin ojitettua suota. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,7 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama suon kuivatusoja ja sen laskuoja johtaa lammen vedet Vesisuon kautta Harasjärvestä laskevaan laskuojaan, joka yhtyy etelämpänä Luhtajokeen. == Lähteet == Luokka:Luhdanjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Taka-Mustijärvi

Taka-Mustijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,8 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärveen. == Lähteet == Luokka:Luhdanjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Etu-Mustijärvi

Etu-Mustijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärveen. == Lähteet == Luokka:Luhdanjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Perinkäänjärvi

Perinkäänjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee alavalla Järvisuolla. Sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvelle näkyvät Huhkaskallio, Murtomaa ja Keijumäki. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy. Siihen laskee luoteesta Häntästenoja ja sen laskuoja on Lapinjoki, jonka nimi muuttuu alajuoksulla Luhdanjokeksi. == Lähteet == Luokka:Luhdanjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Kalliojärvi (Hollola, Miehola)

Kalliojärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Mieholan kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on muodostunut Mustikkakallion ja Tasamäen viereiseen murrokseen. Sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Kalliojärvellä sijaitsee yksi Hollolan yleisistä uimarannoista. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Pätilänjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi lyhyttä ojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoispäästä. Oja juoksee luoteeseen, mutta matkalla se on padottu lammeksi kallioiden murrokseen. Oja jatkaa padon jälkeen luoteeseen ja yhtyy Pätilänjokeen Järviojanniityllä. Joki laskee Mommilanjärveen. == Lähteet == Luokka:Pätilänjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet
Etu-Tuohijärvi

Etu-Tuohijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen ojitettua suota. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2951. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy, mikä on samalla korkeudella kuin viereisellä Taka-Tuohijärvellä. Järvien väli on yhdistetty ojalla, joka tasaa vedenpinnat. Etu-Tuohijärveen on johdettu ympäröivälle suolle kaivettuja suo-ojia. Järven itärannasta lähtee Ruoko-oja, joka yhtyy Myllyojaan Riikoisten kylässä. Myllyoja muuttuu nimeltään alajuoksulla Pätilänjoeksi, joka laskee Mommilanjärveen. == Lähteet == Luokka:Pätilänjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Taka-Tuohijärvi

Taka-Tuohijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvi on autio, vaikka sen viereinen Etu-Tuohijärven rannoilla on vapaa-ajan asuntoja. Taka-Tuohijärvelle johtaa tie. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma- alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy, mikä on sama kuin viereisellä Etu-Tuohijärvelläkin. Järveen laskee kolme suo- ojaa ja siitä on kaivettu yhdysoja Etu-Tuohijärveen. Sen laskuoja on Ruoko- oja, joka laskee Myllyojaan ja sen jälkeen Pätilänjokeen, joka vuorostaan laskee Mommilanjärveen. == Lähteet == Luokka:Pätilänjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Riikosten Valkjärvi

Riikosten Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on enimmäkseen kuivaa metsämaata. Järven itä ja koillisrannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie yhdystieltä 2951. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma- alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy. Järveen laskee yksi lyhyt metsäoja, mutta sillä ei ole laskuojaa. == Lähteet == Luokka:Pätilänjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Rantostenjärvi

Rantostenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Poikmetsän kylän peltoaukealla. Sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat nykyään suojametsää. Sillä on yksi luotomainen saari. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa, joiden viljelmät kiertävät järven ympäri. Rantaan on myös rakennettu myös kolme vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteistöä. Niille johtaa tie kylätieltä, joka yhdistää yhdystiet 2951 ja 13867. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,9 metriä mpy. Pakkaselanjärvestä, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä ylempänä, laskee puoli kilometriä pitkä oja. Järven laskuoja on Myllyoja, jolla on alajuoksulla monia eri nimiä. Vedet laskevat lopuksi Pätilänjoen kautta Mommilanjärveen. == Lähteet == Luokka:Pätilänjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Pakkaselanjärvi

Pakkaselanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on muodostunut mäen taakse jääneeseen painanteeseen. Sen pinta-ala on 12,4 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsämaata. Saaria on viisi. Niistä suurin on 160 metriä pitkä ja kapea. Kolme saarista muodostavat saarien ketjun, joka viittaa harjumuodostelmaan. Kaksi muuta saaria ovat rannan tuntumassa olevia luotoja. Järven pohjoispäässä sijaitsee maatila. Sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joista yksi sijaitsee suurimmassa saaressa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13867. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy. Luoteisrantaan laskee suora oja Latvajärvestä, joka on kolmen lammikon muodostama suo. Sen kautta on johdettu kolme metsä- ja pelto-ojaa. Laskuoja on puoli kilometriä pitkä ja se laskee Rantostenjärveen. Se vuorostaan laskee Myllyojan kautta Pätilänjokeen, joka päättyy Mommilanjärveen. == Lähteet == Luokka:Pätilänjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Ahvenaistenjärvi

Ahvenaistenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee metsämaastossa Poikmetsän Pakkaselassa olevan Punkastenmäen pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat leveää avosuota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,1 metriä mpy. Järveä ympäröivä metsäalue on ojittamatonta metsää eikä järveenkään ole johdettu yhtään ojaa. Sille ei ole myöskään karttaan merkitty laskuojaa. == Lähteet == Luokka:Pätilänjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Iso-Väihi (Hollola)

Iso-Väihi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Ojastenmälkin kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on metsälampi, joka sijaitsee kumpuilevassa mäkimaastossa. Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se rannat ovat suota. Lammen etelärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 13889. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Laihajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,4 metriä mpy. Ylempänä Väihinsuolla sijaitsee pienempi Vähä-Väihi, jonka vedenpinta on 3,2 metriä ylempänä. Sen laskuoja tuo suon ja lammen vedet Iso-Väihiin. Sen oma laskuoja jatkaa länteen ja se yhtyy puolen kilometrin päässä sijaitsevan ojitetun Lopalanniityn suo-ojiin. Ne on johdettu etelään virtaavaan Pitkänsillanojaan, joka yhtyy Porvolassa Kortajokeen. Kortajoki on alajuoksulla nimeltään Pätilänjoki, joka laskee Mommilanjärveen. == Lähteet == Luokka:Pätilänjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet
Alasjärvi (Janakkala)

Alasjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Tervakosken kylän keskustaajaman lounaispuolella. Järvenselästä työntyy lounaaseen 1,1 kilometriä pitkä Kuosarinlahti ja Savilahden taakse kaakkoon kilometrin pituinen Luulionlahti. Järven pinta-ala on 121 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 13,6 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suo- ja metsämaata. Järven luoteis- ja koillisrannat ovat taajama-aluetta, mutta muut rannat ovat enimmäkseen luonnontilassa. Saaria on 12, joista 10 ovat yli aarin ja kaksi alle aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 0,97 ha ja rantaviivan yhteispituus on 1,6 kilometriä. Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely toimenpannaan Tervakosken paperitehtaan tarpeisiin ja se koskee myös Alasjärven valuma- alueen yläpuolisia suuria järviä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 2 073 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä. Järven luoteisrannassa on lounaasta lukien Marttila, Pajunoja, Korpilo, Tietty ja Tervakosken puuhamaa. Ne yhdistää toisiinsa yhdystie 2974. Koillisrannassa sijaitsee vain Lepola, joka kuuluu kiinteästi keskutaajamaan. Tietyn ja Lepolan välissä virtaa Tervajoki, joka sukeltaa hetkeksi paperitehtaan alle. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan keskikorkeus on 91,2 metriä mpy. Kuosarinlahteen laskee samalla korkeudella oleva Sokslammi. Samaan lahteen tulee myös Toivanjoki, joka on Kesijärven laskujoki. Toivanjoen kautta tulee pääosa Alasjärven läpi virtaavasta vedestä. Luulionlahteen laskee Saukonoja, joka virtaa Piilosuon turvetuotantoalueen vierestä. Järvenselän luoteisrantaan laskee vielä lyhyt Tietynoja. Järven laskujoki on Tervajoki, joka käytyään paperitehtaan alla, poistuu taajama-alueelta pohjoiseen Patalan suuntaan. Se laskee Kernaalanjärven kaakkoispäähän. Vedet jatkavat siitä Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 7 vuorokautta. == Lähteet == Luokka:Tervajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Sokslammi

Sokslammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Saaria on kaksi, jotka ovat rannanviereisiä luotoja. Lampi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely liittyy Alasjärven säännöstelyyn, joka vaikuttaa myös Sokslammin vedenpinnan korkeuteen yhtä suurella määrällä. Lammen luoteispuoli on peltomaata ja siellä sijaitsee viisi maatila. Rannoille on rakennettu muutama vapaa-ajan asunto ja kiinteistö, joille johtaa tiet Tervakoskelta yhdystieltä 2874. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy. Siihen laskee kolme lyhyttä pelto- ja metsäojaa. Lammen oma laskuoja lähtee kaakkoisrannasta ja laskee 300 metrin jälkeen Alasjärveen. == Lähteet == Luokka:Tervajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Hyvälammi

Hyvälammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Kesijärven pohjoispuolella ja sen pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Launosista ja Vähikkälästä. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy. Siihen laskee neljä pelto-ojaa ja sen laskuoja on Vetelänoja, joka laskee Kesijärveen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 40 vuorokautta. == Lähteet == Luokka:Tervajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Huhkajanlammi

Huhkajanlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Joentaan kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee suon ja pellon välissä. Se pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat suota. lampi on kasvamassa umpeen ja se on autio. Lähin asutus sijaitsee 300 metrin päässä. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Siihen laskee kolme pelto-ojaa, jossa yhdessä tulee mukana myös suon kuivatusvesiä. Lammen laskuoja lähtee itään seuraten aluksi Sammaleensuon reunaa. Myöhemmin se yhtyy Leiniäisten ojaan, joka yhtyy sitten Pikkujokeen. Pikkujoki yhtyy Lopen taajamassa Loppijärven laskijokeen Nummistenjokeen. Se laskee Kesijärveen. == Lähteet == Luokka:Tervajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lopen järvet
Fenatsakiini

Fenatsakiini (C20H22N2O) on kinatsoliinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa maataloudessa akarisidina eli torjumaan haitallisia punkkeja. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa fenatsakiini on värittömiä kiteitä. Aine on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi asetoniin, kloroformiin, etyyliasetaattiin, dimetyyliformamidiin ja tolueeniin. Fenatsakiini tehoaa vihannespunkkeihin ja hyönteisiin. Punkeista esimerkiksi Brevipalpus-, Eutetranychus-, Panonychus- ja Tetranychus-sukujen lajit ovat herkkiä aineelle ja se tehoaa myös punkkien muniin. Fenatsakiinin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se sitoutuu soluhengityksessä tärkeässä asemassa olevaan NADH-dehydrogenaasiin ja estää entsyymin tarvitseman koentsyymin ubikinonin sitoutumista. Fenatsakiini on lievästi myrkyllistä nisäkkäille ja muun muassa ärsyttää ihoa ja silmiä. ==Valmistus ja käyttö== Fenatsakiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa antraniilihappo ja formamidi reagoivat muodostaen 4-hydroksikinatsoliinia, joka kloorataan 4-kloorikinatsoliiniksi. Tämä yhdiste reagoi 4-tert-butyylifenyylietanolin, jota muodostuu etyleenioksidin ja tert-butyylibentseenin välisellä reaktiolla, kanssa muodostaen fenatsakiinia. Fenatsakiinia käytetään akarisidina kasvihuoneissa kasvatettavissa koristekasveissa sekä sitrus-, omena-, manteli-, puuvilla- ja viiniviljelmillä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Torjunta-aineet
Allergia & Astma

Allergia & Astma on Allergia- ja astmaliiton julkaisema allergia-, iho- ja astmaterveyden asiantuntijalehti. Lehti ilmestyy painettuna neljä kertaa vuodessa. Painetun lehden jutut sekä muita ajankohtaisia artikkeleita julkaistaan myös lehden verkkosivuilla, joka avattiin helmikuussa 2017.Mediakortti Lehdessä julkaistaan muun muassa asiantuntija-artikkeleita, vertaiskertomuksia, ruokaohjeita, kolumneja sekä tietoa yhdistystoiminnasta. Allergia & Astma on allergia- ja astmayhdistysten jäsenetu, jonka voi myös tilata. Lehteen on liittynyt erikseen lääkäreille tarkoitettu lääkäripainos. ==Lähteet== * Lehden verkkosivut * Liiton verkkosivut ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset aikakauslehdet Luokka:Lääketiede
Vähättely

Vähättely on tietoista tai tiedostamatonta toisen ihmisen mitätöintiä. Vähättely voi olla merkki huonosta itsetunnosta. Psykiatri, psykoanalyytikko Juhani Mattila uskoo vähättelyn altistavan masennukselle. Vähättelyä voi olla muun muassa tytöttely, jos tyttö-sanaa käytetään aikuisesta tai pojasta. Sedättely eli sedittely, sedäksi kutsuminen, voi myös olla halventavaa niputtamista. Toimittaja Sanna Ukkolan mukaan poliitikkoja uskalletaan sedätellä paljon enemmän kuin tytötellä. ==Katso myös== *Seksismi ==Lähteet== Luokka:Psykologia
Takanami-luokka

Takanami-luokka () on Japanin meri-itsepuolustusvoimain viiden vuodesta 2003 palvelukseenotetun ohjushävittäjän muodostama alusluokka. == Suunnittelu == Luokka on Japanin itsepuolustusvoimien laivaston neljännen sukupolven ohjushävittäjäluokka, jonka alukset on kehitetty Murasame-luokasta. Muutoksia aiempaan ovat kehittyneempi tulenjohtojärjestelmä OPS-24B sekä kaikuluotain. Murasame-luokan kolmen tuuman tykki on vaihdettu 127 millimetrin tykkiin ja Sea Sparrow -merimaaliohjukset on korvattu RIM-162 Evolved Sea Sparrow Missilellä.naval-technology.com == Alukset == Takanami-luokan hävittäjätglobalsecurity.org Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Status JDS Takanami IHI Marine United, Uraga 25. huhtikuuta 2000 26. heinäkuuta 2001 12. maaliskuuta 2003 JDS Ōnami Mitsubishi Heavy Industries, Nagasaki 17. toukokuuta 2000 20. syyskuuta 2001 13. maaliskuuta 2003 JDS Makinami IHI Marine United, Yokohama 17. heinäkuuta 2001 8. elokuuta 2002 18. maaliskuuta 2004 JDS Sazanami Mitsubishi, Nagasaki 4. huhtikuuta 2002 29. elokuuta 2003 16. helmikuuta 2005 JDS Suzunami IHI Marine United, Yokohama 24. syyskuuta 2003 26. elokuuta 2004 16. helmikuuta 2006 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
SilkAirin lento 185

SilkAirin lento 185 oli SilkAir-yhtiön matkustajalento Indonesian pääkaupungista Jakartasta Singaporeen. 19. joulukuuta 1997 lennolla ollut Boeing-737-300-tyyppinen kone syöksyi Musi-jokeen eteläisellä Sumatran saarella lähellä Palembangia, ja kaikki 97 matkustajaa sekä seitsemän miehistön jäsentä kuolivat. Onnettomuuden syy oli NTSB:n mukaan kapteenin suorittama itsemurhaisku, jonka taustalla olivat hänen taloudelliset vaikeutensa, Singaporen oma tutkintalautakunta ei kuitenkaan suostunut julkaisemaan syytä ja kertoi että onnettomuuden syy oli tuntematon. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Lento-onnettomuudet Indonesiassa Luokka:Vuoden 1997 lento-onnettomuudet Luokka:Vuoden 1997 rikokset
Urofagia

Urofagia tarkoittaa virtsan juomista. Urofagiaa on harjoitettu kautta aikojen esimerkiksi niin sanotun virtsaterapian muodossa, jolloin pyritään hoitamaan erinäisiä vaivoja virtsan avulla. Kuivissa ympäristöissä, varsinkin aavikoilla, elävät eläimet saattavat juoda virtsansa uudelleen ehkäistäkseen nestehukan syntymistä. ==Katso myös== *Koprofagia ==Aiheesta muualla== *Tätä on vaikea ymmärtää: Nainen juo omaa virtsaansa pysyäkseen terveenä. Voice.fi. 8.1.2013 Luokka:Virtsa
Kaymakam

pienoiskuva|Kaymakamin toimisto Yaylanderessa, itä-Turkissa. Kaymakam on kuvernööriä tarkoittava virkanimi. Sitä käytetään nykyään Turkissa ja Libanonissa, sekä epävirallisessa valtiossa Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa. Osmanien valtakunnassa kaymakamin virka tarkoitti ajasta ja yhteydestä riippuen eri asioita, kuten esimerkiksi kuvernööriä tai kenraalikuvernööriä, ja taas korkeampana osmanihallinnossa suurvisiirin sijaista tai sulttaanin yhteysupseeria. 1800-luvulla siitä tuli sotilasarvo. Osmaniarmeijassa se vastasi everstiluutnantin arvoa, ja Egyptin armeijassa (قائم مقام, Qaimaqam) everstiä.The Encyclopaedia of Islam Vol. 4, s. 461, artikkeli Kā'im-makām == Osmanien valtakunta == Osmanien hallinnossa Kaymakamin virkanimi tarkoitti ajasta ja yhteydestä riippuen eri asemia ja tehtäviä. Korkea-arvoisin oli suurvisiirin sijaisen paikka, joka otettiin käyttöön aina kun suurvisiiri lähti Istanbulista johtamaan sotaretkeä. Sijaisella oli lähes yhtä paljon arvovaltaa kuin varsinaisella suurvisiirillä, joskin kaymakam ei saanut puuttua niihin sotilasasioihin, joista sotaretkellään oleva suurvisiiri vastasi eikä myöskään niiden alueiden hallintoon, joissa suurvisiiri armeijoineen oli. Sijaisvirka otettiin myös käyttöön niissä tapauksissa, kun virkaan nimitetty uusi suurvisiiri ei ollut Istanbulissa ja viipyi matkallaan pääkaupunkiin. Osmanien valtakunnan loppuaikoina suurvisiirin sijaista tarkoittava kaymakamin virka ruvettiin antamaan sheikki al-Islamille. 1800-luvun osmaniarmeijassa kaymakam tarkoitti everstiluutnantin arvoa. Tanzimat-uudistusten myötä hallintopiirien eli sancakien kuvernöörin virkanimeksi tuli myös kaymakam. Tämä tapa periytyi nyky-Turkille. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Osmanien valtakunta Luokka:Egyptin historia
Okakalat

Okakalat (Stephanoberycoidei) on syvänmeren kalojen ryhmä, joka nykyisin luokitellaan limapääkalojen lahkon (Beryciformes) alalahkoksi. Siihen luetaan kuusi kalaheimoa, mm. rokkopäät (Gibberichthyidae), okakalat (Stephanoberycidae) ja valaanpäät (Cetomimidae). Lajeja tunnetaan yhteensä noin 40. Eschmeyer's Catalog of Fishes: Classification California Academy of Sciences. 23.3.2023Stephanoberycoidei EOL Encyclopedia of Life. 23.3.2023 Aiemmin osa okakalojen heimoista luokiteltiin erilliseksi lahkokseen Stephanoberyciformes, johon kuului myös harjapäiden heimo (Melamphaidae). == Lähteet == *