EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Fetisismi

Fetisismi ( < 'keinotekoinen') tarkoittaa seksuaalisen kiinnostuksen kohdistumista johonkin esineeseen, materiaaliin, tuntemukseen, tuoksuun, vaatekappaleeseen tai eritteeseen. Fetissi voi myös kohdistua myös johonkin ihmisen ruumiinosaan, olemukseen tai piirteeseen. Kiihottavaksi koettua objektia kutsutaan fetissiksi, ja henkilöä, jolle tuo objekti toimii fetissinä kutsutaan fetissistiksi. Yleisiä fetissejä ovat kumi, nahka, jalat, erilaiset kengät ja peruukit. Seksuaalista fetissiä voidaan pitää ei-patologisena seksuaalisen kiihottumisen apuvälineenä, tai mielenterveyshäiriönä, jos se aiheuttaa henkilölle merkittävää psykososiaalista kärsimystä tai sillä on haitallisia vaikutuksia hänen tärkeille elämänalueilleen. Pakonomainen ja kärsimystä tuottava fetisismi voidaan tällöin luokitella parafilioiden eli seksuaalisten kohdehäiriöiden joukkoon. Fetisismi luokiteltiin Suomessa kansainvälisen tautiluokituksen perusteella sadomasokismin ja transvestismin ohella sairaudeksi aina vuoteen 2011 saakka. Tuolloin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päätti poistaa sen suomalaisesta tautiluokituksesta, koska mukana ololle ei nähty enää kunnollisia lääketieteellisiä perusteita. == Katso myös == * BDSM * Ekshibitionismi * Jalkafetisismi * Nenäfetisismi * Vaippafetisismi ==Lähteet== *Sadomasokismi ja Fetisismi SETA:n julkaisu, 1993. *Britannica: Fetishism (psychology) (englanniksi) ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== *Richardo, Jack (toim.): Leathermen Speak Out: An anthology on Leathersex. Leyland Publications, 1991 San Francisco. *Thompson, Mark (toim.): Leatherfolk: Radical Sex, People, Politics and Practice. Alyson Publications, 1991 Boston. *Townsend, Larry: The Leatherman's Handbook II. Carlyle Communications. 1989. New York == Aiheesta muualla == * Nahka-, latex- ja pvc-fetisseihin keskittynyt keskustelupalsta - nahkafoorumi.com Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiertäjähermo

Kiertäjähermo eli vagushermo () on kaulassa lähelle pintaa tuleva kymmenes aivohermo ja tärkein parasympaattinen hermo. Kiertäjähermolla on useita tehtäviä: * immunologinen: vagushermo säätelee elimistön immuunipuolustuksessa tarvittavan PCTR1:n tuotantoaThe very important molecule that is helping your body fight bacteria. https://www.weforum.org/agenda/2017/01/heres-how-your- brain-helps-your-body-fight-bacteria * parasympaattinen: Hidastaa sydämen toimintaa ja hengitystä sekä lisää mahahapon eritystä * luustolihasten ohjaaminen muun muassa suussa, esimerkiksi puheen tuottamiseksi * tuntoaistimusten välittäminen muun muassa korvalehdestä ja korvakäytävästä * vagushermon haara, palaava kurkunpäähermo, hermottaa suurinta osaa kurkunpään lihaksista. Joidenkin lääkkeiden, kuten atropiinin, vaikutus välittyy osittain kiertäjähermon kautta. Kuristuksessa kiertäjähermon puristuminen lisää kuristuksen tehoa. Se onkin yksi kamppailulajien atemi-hermopisteistä, joihin hyökkäämällä pyritään torjumaan tai kukistamaan vastustaja. Monissa tavallisissa henkitorvi- ja verisuonikuristuksissa kiertäjähermo puristuu automaattisesti, sillä se on lähellä pintaa kaulassa, lähellä suuria verisuonia. Kiertäjähermon puristus häiritsee sydämen toimintaa ja hengitystä, mikä yhdessä hengitysteiden tai verisuonten tukkeutumisen kanssa aiheuttaa tajuttomuuden. == Vagusstimulaatio == Kiertäjähermoa saatetaan lääketieteessä käsitellä sykkeen laskemiseksi tai sydämen rytmin korjaamiseksi. Keinoja on useita. Tunnetumpana Valsalvan menetelmä tai pelkkä toispuolinen hierominen. EKG:tä voidaan tällöin käyttää kyseisen terapian samanaikaiseen seurantaan.Kunnamo 1995, s. 76. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Aivohermot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Stahlhelm

Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten () eli Stahlhelm oli ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu saksalainen veteraanijärjestö. Järjestö politisoitui, ja siitä tuli oikeistoradikaali vaikuttaja Weimarin tasavallassa. Adolf Hitler lakkautti järjestön vuonna 1934. Stahlhelmin perusti Franz Seldte joulupäivänä 1918. Sen alkuperäisinä kolmena periaatteena oli veljeys, lain ylläpito ja jälleenrakennus. Se ei varsinaisesti ollut tasavallan puolella tai sitä vastaan. Jäseniksi saattoivat liittyä myös sosialistit ja juutalaiset, kunhan he olivat palvelleet rintamalla vähintään puoli vuotta. Tasavallan rauhattomat olot ja Freikorps-joukkojen hajaantuminen ja liittyminen järjestöön radikalisoivat kuitenkin Stahlhelmin, ja seurauksena oli jäsenmäärän kasvu. Alkuperäinen ajatus puhtaasta veteraanijärjestöstä hävisi sen politisoituessa. Maaliskuussa 1920 järjestöllä oli vain 30 paikallisosastoa, mutta vuoden 1921 lopussa paikallisosastoja oli jo yli 300. Vuonna 1924 järjestöllä oli noin 100 000 jäsentä. Vuonna 1927 järjestön johtoon nousivat Seldte ja Theodor Duesterberg. Jäsenmäärä jatkoi kasvuaan, ja vuonna 1928 jäseniä oli 450 000–500 000\. Tasavallan loppuvuosina Stahlhelmin rinnalle nousi SA, joka kuitenkin vasta aivan loppuaikoina saavutti Stahlhelmin jäsenmäärän. Stahlhelmin perustaja ja johtaja Franz Seldte ilmoitti tammikuussa tukevansa Hitleriä valtakunnankansleriksi. Tämän jälkeen Franz von Papen suostui nimittämään Hitlerin kansleriksi.Longerich (2012). Heinrich Himmler, s. 144.Shirer (1990). The Rise and Fall of the Third Reich, s. 184. Franz Seldtestä tuli Hitlerin hallituksen työministeri, ja järjestön miehet siirrettiin Sturmabteilungin eli SA:n alaisuuteen. Stahlhelm lakkautettiin virallisesti alkuvuodesta 1934. Viralliseksi syyksi lakkauttamiseen mainittiin järjestön "marxilaisuus".Vincent 1997, s. 460 Stahlhelm perustettiin uudelleen 1951, mutta toiminta on ollut vähäistä.Facta 2001, WSOY 1985, 15. osa, palsta 258 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Veteraanijärjestöt Luokka:Saksalaiset järjestöt Luokka:Puolisotilaalliset järjestöt Luokka:Weimarin tasavalta
Rauman murre

Rauman murre (Rauman murteella rauman giäl) on yksi suomen kielen lounaismurteista. Sille on ominaista sanojen lyhentyminen, oma intonaationsa ja germaanisten kielten sanalainat. Rauman murteelle ominaisia ovat nasaalikonsonanttien jälkeen puolisoinnillistuvat klusiilit (esimerkiksi ilmauksessa rauman giäl), joita on ollut kirjoituksessa tapana merkitä kirjaimilla g, b ja d. Lisäksi muiden lounaismurteiden tapaan esiintyy f-äänne, lähinnä ruotsalaislainoissa. Rauman murteeseen ovat antaneet vaikutteita ennen kaikkea merimiesten käyttämien ruotsin ja englannin kielien lisäksi viron, venäjän ja ranskan kielet. Rauman seudun murteissa esiintyi dentaalispirantti (ð kirjakielen d:n paikalla ja θ kirjakielen ts:n paikalla) vielä 1900-luvun loppupuoliskollahttps://www.kotus.fi/aineistot/puhutun_kielen_aineistot/murreaanitteita/kauden_murre/murrenaytteet/eurajoen_murrenayte/eurajoen_murrepiirteita. Tunnetuin Rauman murretta käyttänyt kirjailija on Hj. Nortamo. Hänen lisäkseen sillä ovat kirjoittaneet muun muassa Unto ja Tauno Koskela, Tapio Koivukari, Hannu Heino sekä Tapio Niemi. ==Kirjallisuutta== * * *Tauno Koskela – Sillail oikke Rauman kielen sanoja ja sanomisia (1992 Oy Länsi-Suomi) ISBN 951-9128-26-3 == Lähteet == Murre Luokka:Lounaismurteet
Siemens (yksikkö)

Siemens (tunnus S, lausutaan [siimens]) on SI-järjestelmässä sähköjohtavuuden eli konduktanssin yksikkö. Yksi siemens on virtapiirissä sellaisen osan sähkönjohtavuus, jossa kulkee yhden ampeerin virta silloin kun sen yli vaikuttaa yhden voltin jännite. Elektroniikassa siemensiä käytetään myös transkonduktanssin yksikkönä. Siemensin käänteisyksikkö on ohmi. Siemens on nimetty saksalaisen keksijän Werner von Siemensin mukaan. 1 S = 1 Ω-1 = 1 A/V. ==Katso myös== *Ohmin laki ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * Luokka:SI- järjestelmän johdannaisyksiköt
Braunau am Inn

Braunau am Inn on kaupunki Itävallassa Saksan rajajoen Innin varrella. Saksan puolella rajaa sijaitsee Simbach am Innin kaupunki. Braunau am Inn sijaitsee noin 60 kilometriä Salzburgista pohjoiseen. Sen asukasluku on 16 887 (2016). Branau sai kaupunkioikeudet vuonna 1260. Se kuului pitkään Baijerin ruhtinaille, mutta vuonna 1779 se siirtyi muiden Innviertelin kaupunkien kanssa Itävallalle. Adolf Hitler syntyi siellä 20. huhtikuuta 1889. Kaupungin tärkeimmät nähtävyydet ovat Hitlerin synnyinkoti ja 1400-luvulta peräisin oleva kirkko. left|thumb|250px|Fasismin uhrien muistokivi == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Braunau am Inn Luokka:Ylä-Itävallan kaupungit
Julkinen terveydenhuolto

Julkinen terveydenhuolto tarkoittaa sitä, että terveydenhuolto tuotetaan julkisena palveluna: se maksetaan kokonaan tai pääosin julkisista varoista, kuten veroista. Vastustajat (esimerkiksi uusliberalismin kannattajat) kutsuvat julkisesti rahoitettua terveydenhuoltoa usein sosialisoiduksi terveydenhuolloksi, kun taas kannattajat (kuten vasemmisto) käyttävät nimeä yleinen terveydenhuolto. Julkinen terveydenhuolto nähdään keskeisenä osana yleistä kansanterveyttä ja hyvinvointivaltiota. Kaikkien hoitaminen varallisuudesta riippumatta estää esimerkiksi vakavien tartuntatautien leviämistä. Julkinen terveydenhoito voidaan järjestää siten, että rahoituksen järjestää demokraattisesti valittu hallitus ja varsinaisen terveydenhoidon järjestää paikallishallinto (kunnat) tai yksityinen sektori. Valtio tai kunnat voivat vakuuttaa koko väestön tai velvoittaa kansalaiset ottamaan sairausvakuutuksen. Järjestelmä voi perustua myös vapaaehtoisuuteen, jolloin hoitoa tarvitsevat maksavat sairauskulunsa itse. Julkisen terveydenhuollon tehokkaimmasta rakenteesta on erimielisyyttä. Suomessa terveydenhuolto hoidetaan siten, että kunnat ja valtio pitävät yllä terveyskeskuksia ja sairaaloita, ja sen lisäksi kansalaiset on vakuutettu sairauksien varalta Kansaneläkelaitokselle eli Kelalle. Lääkkeistä Kela maksaa osan, kuten myös yksityisten lääkärikeskusten ja -sairaaloiden palveluista. Julkisen sektorin terveydenhoitoa on vähennetty valtion säästöohjelmista johtuen. Yksityisen sektorin palvelut eivät ole kyenneet korvaamaan kaikkia julkisen sektorin palvelujen heikentämisiä (esimerkiksi mielenterveyshoito). Terveydenhoidon indikaattorit (2003-2004)The Europe World Year Book, Health indicators, May 2007 Maa Kulut $/a Julkisen osuus % BKT Lääkäreitä/ 1000 as Vuoteita Yhdysvallat 5 711 44,6 15,2 2,56 3,3 Sveitsi 3 776 58,5 11,5 3,61 5,9 Saksa 3 001 78,2 11,1 3,37 6,6 Ranska 2 902 76,3 10,1 3,37 7,6 Kanada 2 989 69,9 9,9 2,10 3,9 Portugali 1 791 69,7 9,6 3,42 3,6 Belgia 2 828 67,2 9,4 4,49 6,8 Ruotsi 2 704 85,2 9,2 3,28 3,0 Tanska 2 762 83,0 9,0 2,93 4,0 Italia 2 266 75,1 8,4 4,20 4,1 Iso-Britannia 2 389 85,7 8,0 2,30 4,0 Japani 2 244 81,0 7,9 2,00 13,0 Espanja 1 853 71,3 7,7 3,30 3,7 Suomi 2 108 76,5 7,4 3,10 6,9 ==Katso myös== * * * Yksityinen terveydenhoito ==Lähteet== Luokka:Terveydenhoito
Tieto

Tieto on filosofian tietoteorian perinteisen määritelmän mukaan hyvin perusteltu tosi käsitys. Tämä tiedon määritelmä on peräisin Platonin Theaitetos-dialogista. Niin kutsutun heikon määritelmän mukaan väittämä eli propositio on tietoa, jos se on tosi. Tietoteoria on filosofian osa-alue, joka tutkii tietoa. Tieteenfilosofia on laajempi filosofian osa-alue, joka tutkii tieteellisen tiedon perusteita. Suomen kielessä sanalla tieto saatetaan viitata sekä tietoon, informaatioon, dataan että tosiasiaan. == Sanan alkuperä == Nykysuomen etymologisen sanakirjan mukaan suomen kielen verbi tietää johtuu vanhemmasta tie-sanasta. Sana on alun perin merkinnyt ’tuntea tie’ tai ’seurata jälkien muodostamaa uraa’. Tämän suppean merkityksen kautta sana on kehittynyt myöhemmin tarkoittamaan selontekoa asioista yleisemmin. Suomen kielen tietoa merkitsevä sana on moniselitteinen. Tieto-sanalla saatetaan viitata tietoon, informaatioon, dataan tai tosiasiaan, jotka esimerkiksi englannissa ovat selkeästi eri sanoja. == Tiedon filosofia == Platonin esittämä perinteinen tiedon määritelmä kuuluu ”hyvin perusteltu tosi käsitys”. Jotta siis esitetty väite olisi tietoa, sen on täytettävä kolme vaatimusta: 1) hyvin perusteltu, 2) tosi ja 3) käsitys. Nykyaikaisen käsityksen mukaan todellisuutta koskevaa tietoa ei voi johtaa vain päättelemällä. Pelkän logiikan ja matematiikan tieto ei siis ole luontoa koskevaa tietoa, vaan todellisuutta tulee tutkia empiirisesti eli havainnoimalla. == Katso myös == * Mututieto * Tietämys == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Diastaasi

Diastaasit ovat entsyymejä, jotka katalysoivat tärkkelyksen hajoamista glukoosiksi. Diastaasi oli ensimmäinen löydetty entsyymi, jonka löysi Anselme Payen vuonna 1833 maltaasta. Diastaasin CAS-numero on 9000-92-4 ja anatomis- terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa eli ATC-luokituksessa sen tunnus on A09AA01. == Aiheesta muualla == *Fimea: ATC-luokitus *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Diastase Luokka:Hydrolaasit
UKK

UKK on kirjainlyhenne, joka tarkoittaa seuraavia asioita: * UKK, Urho Kaleva Kekkonen (1900–1986), Suomen presidentti 1956–1982 * UKK, UKK-puisto, Urho Kekkosen kansallispuisto, Suomen toiseksi suurin kansallispuisto Itä-Lapissa * UKK-instituutti, Tampereella sijaitseva terveysliikunnan tutkimus- ja asiantuntijakeskus * UKK-palkinto, suomalainen tutkijoille myönnettävä palkinto * UKK-reitti, valtakunnallinen vaellusreitti * UKK-sopimus, Suomessa 8. joulukuuta 1970 allekirjoitettu järjestyksessään kolmas tulopoliittinen kokonaisratkaisu * UKK, usein kysytyt kysymykset * UKK, Uimaseura Kangasalan Kuohu * UKK, Euroopan unionin tilastollisen aluejakotason NUTS 1 -lyhenne South West England -alueelle.
Kekkonen (täsmennyssivu)

Kekkonen voi viitata seuraaviin henkilöihin ja asioihin: ==Henkilöt== ===Urho Kekkonen=== * Urho Kekkonen (1900–1986), Suomen tasavallan kahdeksas presidentti vuosina 1956–1982. ====Urho Kekkosen perheenjäsenet tai sukulaiset==== * Jussi Kekkonen (1910–1962), majuri ja toimitusjohtaja, Urho Kekkosen veli * Sylvi Kekkonen (o.s. Uino, 1900–1974), Urho Kekkosen puoliso * Matti Kekkonen (1928–2013), poliitikko, Urho ja Sylvi Kekkosen poika * Marja Linnankivi (o.s. Linnala, ent. Kekkonen, 1932–2015), Matti Kekkosen puoliso vuosina 1954–1973 * Taneli Kekkonen (1928–1985), suurlähettiläs, Urho ja Sylvi Kekkosen poika * Brita Kekkonen (o.s. Fagerholm, 1927–2013), Taneli Kekkosen puoliso * Timo Kekkonen (s. 1957), johtaja Elinkeinoelämän keskusliitossa, Taneli ja Brita Kekkosen poika. ===Muut Kekkonen-nimiset=== * Antero Kekkonen (s. 1946), toimittaja, kansanedustaja * Asko Kekkonen (1941–1996), graafinen suunnittelija * Elina Kestilä-Kekkonen (s. 1979), valtio-opin professori * Heikki Kekkonen (1937–1978), toimittaja ja kirjailija * Helena Kekkonen (o.s. Nousiainen, 1926–2014), opettaja ja rauhankasvattaja * Helmi Kekkonen (s. 1982), kirjailija ja toimittaja * Jalmari Kekkonen (1878–1948), lehtori, arkkitehti, suomentaja ja teknillisen alan oppikirjojen tekijä * Juho V. Kekkonen (vuoteen 1910 Kekkoin, 1890–1951), opettaja, poliitikko * Jukka Kekkonen (s. 1953), oikeushistorian ja roomalaisen oikeuden emeritusprofessori, Helena Kekkosen poika * Jussi Kekkonen (s. 1976), yritysjohtaja ja politiikan taustavaikuttaja * Leevi Kekkonen (1908–1993), jalkapalloilija * Maria Kekkonen (Mariahh, s. 1976), pornonäyttelijä * Pertti Tapio Kekkonen (1948–2002), asealan kirjoittaja ja vaikuttaja * Tauno Kekkonen (1910–1982), jalkapalloilija, muurarimestari * Topias Kekkonen (1887–1961), amerikansuomalainen toimittaja ja työväenliikkeen aktiivi * Vieno Kekkonen (oik. Kekkonen-Sauri, s. 1934), iskelmälaulaja * Vilho Kekkonen (1909–2014), laulaja ja säveltäjä. == Kulttuuri == * Kekkonen, Moogetmoogs-yhtyeen EP vuodelta 1993 * Kekkonen, Sleepy Sleepers -yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 2003 * Kekkonen, sarjakuvataiteilija Matti Hagelbergin sarjakuva vuodelta 2004 * Studio Kekkonen, vuonna 2006 perustettu äänitysstudio Helsingissä * Kekkonen-ooppera, Ilmajoen Musiikkijuhlilla 2013 kantaesitetty ooppera. ==Paikat== * Kekkonen, kylä Ruovedellä. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Juhana I

Juhana I voi tarkoittaa: *Juhana I (), Aragonian kuningas 1387–1395 *Juhana I Peloton (), Burgundin herttua 1404–1419 *Juhana (I) Sokea (, ), Böömin kuningas 1310–1346 *Juhana Maaton (), Englannin kuningas 1199–1216 *Juhana I (, Kastilian kuningas 1379–1390 *Juhana I Josef (), Liechtensteinin ruhtinas 1805–1836 *Juhana I, Monacon hallitsija 1419–1441 *Juhana I (), Portugalin kuningas 1385–1433 *Juhana I (), Puolan kuningas 1492–1501 *Juhana I (), Ranskan lyhytaikainen kuningas vuonna 1316 *Juhana Sverkerinpoika (), Ruotsin kuningas 1216–1222 *Juhana (I), Saksin kuningas 1854–1873 *Juhana Yrjö I, Saksin vaaliruhtinas 1116–1656 *Juhana I Balliol ), Skotlannin kuningas 1292–1296 de:Liste der Herrscher namens Johann#Johann I. eo:Johano (regantoj)
Juhana I (Ranska)

Juhana I Postuumi (); (15. marraskuuta 1316 - 19. / 20. marraskuuta 1316) oli Ranskan ja Navarran kuningas elämänsä ainoat viisi päivää. vasen|pienoiskuva|245x245px|Jean I Posthume, hautamonumentti Saint-Denisin basilikassa == Suku == Hänen vanhempansa olivat kuningas Ludvig X Itsepäinen ja kuningatar Clémence d'Anjou. Hän kuului Kapeting-dynastiaan. Hänen isänsä oli kuollut jo viisi kuukautta ennen pojan syntymää ja maassa hallitsi sijaishallitus. Jean eli vain viisi päivää ja monet uskoivat, että hänen setänsä Filip V aiheutti kuoleman päästäkseen itse valtaistuimelle. Lapsikuningas haudattiin Saint-Denisin basilikaan. == Perintö == Liikkellä oli huhuja, joiden mukaan Filip V olisi kidnapannut lapsen ja vaihtanut tämän tilalle kuolleen vauvan, mutta mitään ei voitu todistaa. 1350-luvulla Provenceen ilmestyi mies, joka väitti olevansa kuningas Juhana I. Hänet teljettiin nopeasti vankilaan, jossa hän kuoli. Vuonna 1358 Giannino Baglioni -niminen mies Firenzessä vakuutti Clémence d'Anjoun veljenpojan, Unkarin Ludvig I:n siitä, että hän oli Juhana I. Muuten hän ei menestynyt kruununtavoittelussaan ja kuoli vankilassa Napolissa vuonna 1363. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Juhana I Juhana I Luokka:Ranskan kuninkaat Luokka:Kuolleet lapset
Tacitus

PubliusAikaisemman, humanistien välittämän käsityksen mukaan Cornelius Tacituksen etunimi (praenomen) olisi ollut Gaius. Vähemmän tunnettuja nimiehdotuksia ovat Sextus ja Quintus. Muita Tacitus-käsikirjoituksia lähempänä antiikkia oleva Codex Mediceus primus 800-luvulta (kopion kopion kopio 200-300 -luvun käsikirjoituksesta) mainitsee kahdessa kohtaa etunimeksi Publiuksen. Ks. Oliver (1977). Cornelius Tacitus (noin 55–120) oli roomalainen senaattori ja historioitsija. Häntä pidetään Rooman merkittävimpänä historioitsijana ja eräänä huomattavimmista roomalaisista kirjailijoista. == Elämä == Tacituksen elämästä tiedetään hyvin vähän. Hän syntyi ehkä Galliassa tai Pohjois-Italiassa senaattori- tai ritarisäätyyn kuuluvaan perheeseen. Hän opiskeli Roomassa ja kävi läpi tavanmukaisen virkauran (cursus honorum). Hänestä tuli senaattori ja vuonna 97 konsuli. Vuosina 112-113 hän toimi Asian provinssin kuvernöörinä. Hän kuoli luultavasti joskus vuoden 115 jälkeen. == Teokset == Tacituksen tyylillinen esikuva oli Sallustius ja hän arvosteli terävästi keisarivaltaa. Hänen historiannäkemyksensä keisarinhovin juonitteluista on ironinen ja pessimistinen. Tacituksella oli omaperäinen, selkeä ja koruton kirjoitustyyli, joka poikkesi sekä hopea- että kultakauden valtavirrasta. Tacituksen pääteokset ovat kirjat Rooman keisarien historiasta. Taistelu keisarivallasta (Historiae, ”historiankirjat”) kertoo Rooman historian Rooman keisari Neron kuolemasta vuonna 69 eteenpäin. Vain neljä ensimmäistä ja osa viidennestä kirjasta ovat säilyneet. Keisarillisen Rooman historia (Annales, ”vuosikirjat”) kertoo keisari Tiberiuksen valtaannoususta vuonna 14 aina Neron kuolemaan. Kirjoja teoksessa oli ilmeisesti kuusitoista mutta vain kolmannes niistä on säilynyt. Osia 5. ja 16. kirjasta puuttuu ja kirjat 7–10 puuttuvat kokonaan. Tacituksen pienempiin töihin kuuluu Germania, joka kertoo germaaniheimoista, jotka elivät Rooman valtakunnan ulkopuolella. Tacitus kirjoitti Germanian vuonna 98 jaa. Tacitus korosti luonnonvaraisten kansojen turmeltumattomuudessa olevaa voimaa, mikä on usein tulkittu varoitukseksi germaanien uhasta veltostuneille roomalaisille. Kirjassa Tacitus myös kuvaa alkukantaiset ja kurjuudessa elävät fennit, jotka on perinteisesti yhdistetty saamelaisten esivanhempiin. Teoksesta on kolme suomennosta vuosilta 1904, 1953 ja 1976. Toinen Tacituksen pienemmistä teoksista on elämäkertateos Agricola, jossa hän kertoo apestaan, roomalaisesta kenraalista Gnaeus Julius Agricolasta. Tacitus kuvaa Britanniassa sotineen valloittajakenraalin toimintaa ja luo henkilökuvan vanhan hyvän ajan roomalaisesta. == Lähteet == * * Oliver, Revilo P. (1977) The praenomen of Tacitus. American Journal of Philology 98: 64-70. === Viitteet === == Kirjallisuutta == === Suomennetut teokset === * * * * == Aiheesta muualla == * Vapaasti ladattavia Cornelius Tacituksen e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta. Luokka:Roomalaiset historioitsijat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Rautaesirippu

Rautaesirippu () on länsivaltojen käyttämä nimitys rajalle, joka jakoi Euroopan kahteen osaan, itään ja länteen. Euroopan jako kahteen osaan kesti toisesta maailmansodasta aina kylmän sodan loppuun (noin 1945–1990). Itä käsitti Neuvostoliiton ja sen hallinnassa olleet sosialistiset valtiot, ja länsi muut Euroopan valtiot, joista useimmat olivat Yhdysvaltain liittolaisia. Aasiassa oli vastaava raja, niin sanottu bambuesirippu, joka jakoi sosialistiset ja kapitalistiset valtiot. == Nimen alkuperä == Vaikka nimitystä oli käytetty neuvostovaltion eristyksestä jo 1918 ja sillä oli roolinsa myös natsi-Saksan propagandassa, nimen yleisti lopullisesti Ison-Britannian entinen pääministeri Winston Churchill 5. maaliskuuta 1946 Fultonissa, Missourissa pitämässään puheessa: Neuvostoliiton valtionpäämies Josif Stalin reagoi Churchillin puheeseen voimakkaasti syyttämällä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattajalle Pravdalle antamassaan lausunnossa Churchillia sodanlietsojaksi ja vertaamalla häntä Adolf Hitleriin. Vuosisatamme kronikka, s. 659. Jyväskylä: Gummerus Kustannus, 1987. == Ideologiset ristiriidat == Rautaesirippu ei ollut pelkkä Euroopan jakava raja; se jakoi myös kaksi erilaista maailmaa. Idässä kommunismi ja sosialismi olivat vallitsevia aatteita. Länsivallat näkivät idän epädemokraattisena diktatuurina. Itä näki lännen vastaavasti porvarillisina imperialisteina ja riistäjinä. Kummallakin puolella valtiokoneisto vaikutti propagandalla yleiseen mielipiteeseen, ja teki ideologioista tunnepitoisia katkaisten yhteyden todellisiin poliittisiin ja taloudellisiin teorioihin. == Sotilasliitot == Rautaesirippu ja kylmä sota johtivat Euroopassa kahden sotilasliiton syntyyn. Vuonna 1949 12 länsimaata perusti puolustusliitto Naton. Saksan liittotasavalta liittyi Natoon vuonna 1955, mikä sai Neuvostoliiton pelkäämään Saksan sotilasmahdin uutta nousua. Sen seurauksena sosialistiset maat perustivat oman puolustusjärjestönsä, Varsovan liiton. Euroopan sosialistista maista ainoastaan Jugoslavia ja vuodesta 1968 Albania olivat Varsovan liiton ulkopuolella. Nato ja Varsovan liitto olivat vastakkain Euroopassa aina vuoteen 1991 asti, jolloin Varsovan liitto purettiin Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena. == Fyysinen raja == Rautaesirippu muodosti puolustusrajan länsi- ja itäblokin välillä. Esiripun läheiset alueet olivat eräitä maailman aseistetuimpia alueita. Varsinkin Saksassa raja näkyi selvästi Saksan liittotasavallan ja Saksan demokraattisen tasavallan välillä. Saksassa raja oli merkitty tolpin ja kyltein, ja molemmilla puolilla rajaa oli lukuisia vartiotorneja. Euroopan halki kulkeva raja aiheutti monien ihmisten karkaamisen rajan toiselle puolelle. Saksassa lukuisat ihmiset saivat surmansa yrittäessään paeta länteen. == Katso myös == * Saksojen välinen raja == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * ==Aiheesta muualla== *DW: Walled in! - The inner German border (video) Luokka:Euroopan historia Luokka:Kylmän sodan käsitteet Luokka:Metaforat Luokka:Rajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Savio

Savio on Keravan 6. kaupunginosa, joka sijaitsee Keravan Keskustan kaupunginosasta etelälounaaseen. Saviolla asui 5 906 ihmistä (31.12.2014) ja se on Keravan toiseksi väkirikkain kaupunginosa. Savion naapurikaupunginosia ovat idässä Alikerava ja pohjoisessa Sompio. Etelässä Savio rajoittuu Vantaan ja lännessä Tuusulan kunnanrajoihin. Savio sijaitsee Helsingin–Riihimäen rautatien varrella 26 kilometriä Helsingistä pohjoiseen. Savion rautatieasema on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen käytössä, ja sillä pysähtyvät K-junat ruuhka-aikoina 10 minuutin välein sekä hiljaisina aikoina T-junat. Asukasluku oli vuonna 2004 5 856\. Melko väljästi rakennetulla alueella on kerrostaloja ja pienkerrostaloja sekä paljon rivi- ja omakotitaloja. Ympäristö on vehreää, ja alueella on runsaasti kevyen liikenteen väyliä, kuten Saviontaival. Saviolla sijaitsee myös Sielunrajankallio joka toimii alueen virkistysalueena, ja on kovassa käytössä. Kalliolla sijaitsi aiemmin mm. hyppytorni. Savion palvelut sijaitsevat pääasiassa aseman lähettyvillä ja niitä ovat mm. lähikauppa, R-kioski, asiamiesposti, eläinlääkäri, kolme kampaamoa, kaksi pizzeriaa, vapaaehtoinen palokunta, fysikaalinen hoitolaitos, baari, apteekki, tekonurmikenttä ja kuntosali. Saviolla on myös koulu, Savion ala-aste, sekä useita päiväkoteja ja leikkipuistoja. Helsingin ja Hämeenlinnan välisen rautatien avaaminen 1862 toi alueelle teollisuutta. Nykyisin teollisuus on keskittynyt radan itäpuolelle Alikeravalle, jossa toimivat muun muassa Sinebrychoff, Ifolor ja Sairaalapesula, sekä erilaisten erikoisliikkeiden keskittymä. Alikeravan puolella, välittömästi rautatieaseman vieressä sijaitsee Klondyke-talo, suuri 30 000 kerrosneliömetrin tiiliverhoiltu teollisuusrakennus, jossa toimii nykyään muun muassa lukuisia eri pienyrityksiä. Vuosina 1990–1995 talossa toimi ensin sisähuvipuisto Fanfaari, jonka toimintaa jatkoi mm. Renny Harlinin omistama Planet FunFun aina vuoteen 1995 saakka. Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Savion vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2003. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Savion VPK:n kotisivut * Savion kyläyhdistyksen blogi *
Masala

Masala () on kylä ja kunnanosa Kirkkonummen kunnan itäosassa. Se sijaitsee Kehä III:n ja rantaradan varrella lähellä Espoon rajaa. Masala on myös aiempi taajama, mutta se on vuoden 1990 taajamarajauksesta lähtien ollut osa kuntarajat ylittävää Helsingin keskustaajamaa. Masalan kirkko on vuonna 2000 käyttöön vihitty tiilikirkko. == Palvelut == Masalan keskustan palveluihin kuuluu muun muassa kaksi päivittäistavarakauppaa, italialaisherkkukauppa, terveysasema, apteekki, asiamiesposti, muutama ravintola sekä muutama parturi- kampaamo. === Päivähoito ja koulutus === Masalassa on useita päiväkoteja sekä kaksi peruskoulua. Masalan koulu on 1.–6. luokkien alakoulu ja Nissnikun koulu 1.–9. luokkien yhtenäiskoulu. Masalan oppilaaksiottoalueeseen kuuluu myös Sundsbergin alueella sijaitseva alakoulu Kartanonrannan koulu. Läheisellä Luoman alueella toimii ruotsinkielinen alakoulu Bobäcks skola. Ruotsinkielinen yläkoulu sijaitsee Kirkkonummen keskustassa. Masalassa on aiemmin toiminut myös lukio. Masalan lukio yhdistettiin Porkkalan lukioon vuonna 2011, ja Porkkalan lukion Masalan toimipiste lopetti toimintansa vuonna 2015. Masalassa on myös Kirkkonummen kirjaston Masalan lähikirjasto, jonka yhteydessä on nuorisotila. === Liikunta ja urheilu === Masalan urheilupuisto sisältää pelikenttiä sekä kuntopolun. Urheilupuistoa on tarkoitus laajentaa ja lisätä siihen virikkeitä. Masalassa toimii myös muutama liikuntakeskus. Masalalaisia urheiluseuroja ovat Masalan Kisa ry, Kirkkonummen palloseura ry ja ITF Masala ry. == Liikenne == Masala sijaitsee lähellä Kehä III:n ja Länsiväylän liittymää sekä Helsingin ja Turun välisen rantaradan varrella. Masalan asemalla pysähtyvät Helsingin ja Kirkkonummen välillä kulkevat U- ja L-junat sekä Helsingin ja Siuntion välillä kulkevat Y-junat. Matkaa Kirkkonummen keskustaan on noin seitsemän kilometriä ja Helsinkiin noin 25 kilometriä. == Muuta == Masalassa toimivat Masalan nuorisoteatteri ja Masalan elävän musiikin unioni MELU ry. Masalassa sijaitsee myös Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Masalan asukasyhdistys * Kirkkonummen kunta * Masalan Kisa ry * ITF Masala Ry * Masalan nuorisoteatteri * KPS Kirppis Luokka:Kirkkonummen kylät Luokka:Uudenmaan maakunnan entiset taajamat
Steradiaani

Steradiaani ω (lyhenne sr) on SI-järjestelmän mukainen avaruuskulman suuruuden mittayksikkö. Täysi avaruuskulma on 4π sr. Geometrisesti avaruuskulman suuruus steradiaaneina ilmoitettuna on yhtä suuri kuin avaruuskulman määrittelevän kartion pallomaisen pohjan pinta-ala pallon säteen ollessa 1. Avaruuskulman laskeminen: ω=A/r^2, A=2πrh, h=r(1-cos(\alpha/2)) h =pallosegmentin korkeus, α =kulma asteina, r =säde Jos r =1, ω=2π(1-cos(\alpha/2)) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Avaruuskulman yksiköt Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt
Newtonmetri

Newtonmetri (tunnus NmLyhenneluettelo, Kotus, myös N m tai N · m) on SI- järjestelmän mukainen momentin yksikkö. Newtonmetrin suuruinen momentti syntyy esimerkiksi vääntämällä metrin pituisella varrella newtonin voimalla. Newtonmetri on yleisesti auton moottoreille tehon lisäksi annettu suoritusarvo, jolla kuvataan moottorin tuottamaa vääntömomenttia. Ruuvien ja muttereiden kiristysmomentit ilmoitetaan newtonmetreissä. Kiristys tiettyyn momenttiin hallitaan momenttiavaimella. Newtonmetri on myös lujuusopissa taivutusmomentin yksikkö. Newtonmetrin dimensio on sama kuin joulen dimensio (J = Nm), ja sitä voidaan käyttää energian yksikkönä, erityisesti kun tarkastellaan kappaleeseen kohdistuvan voiman F tekemää mekaanista työtä W = Fs, kappaleen liikkuessa matkan s voiman suuntaisesti. Sen sijaan joulea ei suositella käytettävän momentin yksikkönä, sillä momentti ja energia ovat eri laatuisia suureita. Toisaalta, momentin tekemä työ on momentin ja kiertokulman tulo, joten jossain tapauksissa on luonnollista ottaa momentin yksiköksi joule per radiaani (J/rad). Aikaisempi SI-standardi suositti newtonmetrille kirjoitusasua N · m Suomen Standardisoimisliitto SFS, SI-opas 2013, sivu 16, mutta vuoden 2019 standardin mukaan tulon muotoiset johdannaissuureet kirjoitetaan ilman kertomerkkiä, jolloin erityisesti newtonmetrin suositeltu kirjoitusasu on Nm. == Lähteet == Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Toukokuun neljännen päivän liike

Toukokuun neljännen päivän liike (五四运动 Wǔ-sì Yùndòng) oli merkittävä uudistusliike Kiinassa, 4. toukokuuta 1919. Se merkitsi nationalismin nousua yhdistäen kiinalaisia. Sytykkeenä liikkeelle toimi tyytymättömyys Versailles’n rauhansopimukseen ja taustavoimana uuden kulttuurin liike. ==Liikkeen taustaa== Kiina liittyi ensimmäiseen maailmansotaan toivoen saavansa tukea Japanin ylettömiä vaatimuksia vastaan ja saadakseen takaisin Kiinan suoraan hallintaan Saksan hallussaan pitämät sopimussatama-alueet Shandongissa. Versaillesin sopimuksen 156. artikla siirsi alueet vastoin kiinalaisten odotuksia Kiinan tapaan ympärysvaltoihin liittyneen Japanin haltuun. Japanin motiivina liittyä ensimmäiseen maailmansotaan ympärysvaltojen puolelle oli hankkia itselleen Saksan Kiinassa olevat toimilupa-alueet. Ympärysvalloista Britannia oli jo vuodesta 1902 osoittanut ymmärtämystä Japanin pyrkimyksille padotakseen Venäjän pyrkimyksiä Aasiassa. ==4. toukokuuta 1919== 4\. toukokuuta 1919 yli 3 000 opiskelijaa 13 yliopistosta ja korkeakoulusta Pekingissä kokoontui mielenosoitukseen Taivaallisen rauhan aukiolle. Tiedon levitessä levisivät mielenosoituksetkin ympäri maata. Lisäksi järjestettiin lakkoja ja boikotteja japanilaisia tuotteita kohtaan. Toukokuun neljännen päivän liike oli merkittävä käännekohta Kiinassa. Se radikalisoi Kiinan intellektuellit. Woodrow Wilsonin moralistiset kannanotot koettiin tyhjäksi tekopyhyydeksi ja hylättiin. Marxismi-leninismi alkoi saada sijaa vasemmistossa ja vastaavasti fasismi oikeistossa. Suuri osa tulevista Kiinan kommunistisen puolueen perustajista ja johtohahmoista, kuten Mao Zedong, toimi toukokuun neljännen päivän liikkeen johtohahmoina ja aktiiveina. Vuoden 1919 mielenosoitukset toimivat avainkokemuksina uudelle sukupolvelle, joka toisen maailmansodan ja vuosien 1946–1949 sisällissodan jälkeen muokkasivat – Maon johdolla – Kiinan kansantasavallan politiikan vuosikymmeniksi eteenpäin. Mielenosoitus nosti esiin paitsi uuden poliittisen sukupolven, myös useita kulttuurivaikuttajia, ennen kaikkea kiinalaisen kirjallisuuden suuren nimen, Lu Xunin. Luokka:Kiinan historia Luokka:Pekingin historia luokka:Taivaallisen rauhan aukio luokka:Versailles’n rauha
Kamaripop

Kamaripop on popmusiikin laji, jonka hallitseva tunnuspiirre on kamarimusiikin vaikutus. Se näkyy sovituksissa ja orkestroinnissa, johon liittyy usein paljon jousia tai puhaltimia sekä muita perinteisiä kamarimusiikkisoittimia. Englannin kielessä tyylistä käytetään myös barokki-johdannaisia nimityksiä kuten baroque pop, baroque rock tai English baroque. Kamaripop sai alkunsa 1960-luvun puolivälissä, jolloin rock and roll -kappaleisiin alettiin lisätä elementtejä klassisesta musiikista. Tyylin harjoittajat alkoivat käyttää rockille epätyypillisiä instrumetteja kuten cembaloa, oboeta tai käyrätorvea. Tyyli oli eniten suosiossa aikana, jolloin käytössä ei ollut syntetisaattoreita tai samplereita, joten levyillä käytettiin ”oikeita”, tavallisesti studiomuusikoiden soittamia instrumentteja. Kamaripop eroaa progressiivisen rockin klassisista orkestroinneista yksinkertaisemmilla kappalerakenteillaan, jotka ovat lähempänä tavanomaisempia popkappaleita, sekä lähempänä valtavirtaa olevilla sanoituksillaan. Nykykamaripop ammentaa vahvasti muun muassa Brian Wilsonin, Burt Bacharachin ja Lee Hazlewoodin tuotannosta. Se syntyi paljolti vastareaktiona 1990-luvun vaihtoehtomusiikissa vallinneelle lo-fi-estetiikalle. ==Artisteja== ===1960-luvun kamaripopartisteja=== * The Beach Boys * Love * Van Dyke Parks * Scott Walker ===Nykypäivän kamaripopartisteja=== * Belle & Sebastian * The Decemberists * The Divine Comedy * Elliott Smith * Feist * Joanna Newsom * Jens Lekman * Rasputina * Tindersticks * Rufus Wainwright * Patrick Wolf * Vampire Weekend ==Lähteet== *
Belle & Sebastian

Belle & Sebastian on tammikuussa 1996 perustettu indie pop-yhtye Glasgow'sta, Skotlannista. Yhtyeessä on seitsemän jäsentä. Aluksi he levyttivät Jeepster Recordsille, mutta ovat nykyisin tehneet sopimuksen Rough Trade Recordsin kanssa Isossa-Britanniassa ja Matador Recordsin kanssa Yhdysvalloissa. Molemmat levy-yhtiöt ovat itsenäisiä eli eivät toimi suurimpien ja markkinoita hallitsevien levy-yhtiöiden avustuksella tai alaisuudessa. Yhtye on nimetty 1960-luvun suositun televisiosarjan Belle ja Sebastian mukaan.Belle ja Sebastian on vanhanaikaisuudessaan viehättävä lastenelokuva, Helsingin Sanomien Nyt-liite 19.3.2015. Viitattu 28.10.2016. ==Diskografia== ===Albumit=== * Tigermilk (1996) * If You're Feeling Sinister (1996) * The Boy With the Arab Strap (1998) * Fold Your Hands Child, You Walk Like a Peasant (2000) * Storytelling (soundtrack) (2002) * Dear Catastrophe Waitress (2003) * Push Barman To Open Old Wounds (kokoelma) (2005) * The Life Pursuit (2006) * Belle & Sebastian Write About Love (2010) * * Days of the Bagnold Summer (2019) * A Bit of Previous (2022) * Late Developers (2023) ===Kokoelmat=== * Push Barman To Open Old Wounds(2005) * The Third Eye Centre (2013) * How to Solve Our Human Problems (2018) ===Livealbumit=== * If You're Feeling Sinister: Live at the Barbican (2005) * The BBC Sessions (2008) * Live 2015 (2015) ==Jäsenten sivuprojektit== * The Gentle Waves (Isobel Campbellin sooloprojektin nimi) * V-Twin (Bob) * The Reindeer Section (Richard, Mich ja Bob) * Looper (Stuart David) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * http://www.belleandsebastian.co.uk/ – Viralliset kotisivut Luokka:Brittiläiset indie pop -yhtyeet Luokka:Brittiläiset indie rock -yhtyeet Luokka:Brittiläiset rockyhtyeet
Maastricht

Maastricht on noin 122 000 asukkaan kaupunki Alankomaissa. Se on Limburgin maakunnan pääkaupunki ja sijaitsee Maasjoen varrella maan eteläosassa, Belgian ja Saksan väliin jäävällä kapealla alueella. Matkaa Belgian rajalle on vain pari kilometriä. == Esittely == Kaupunki on perustettu roomalaisten leiripaikalle. Se oli piispanistuin vuosina 382–721. Brabantin herttua, espanjalaiset ja ranskalaiset ovat vallanneet sen useita kertoja historian varrella. Toisessa maailmansodassa saksalaiset hyökkäsivät sinne Alankomaiden valtauksen ensimmäisenä päivänä, ja se oli myös ensimmäinen kaupunki joka vapautettiin saksalaisista 1944. Vuonna 1992 kaupungissa allekirjoitettiin Maastrichtin sopimus. Kaupungin eteläpuolella on hiekkakivilouhoksia, joiden käytävissä on piiloteltu pakolaisia ja karjaa sotien aikana. Maastrichtin yliopistossa on lähes 16 tuhatta opiskelijaa. Sen opetusmenetelmä on "problem based learning", ja se sanoo olevansa Alankomaiden yliopistoista kansainvälisin. Maastrich pyrki vuoden 2018 Euroopan kulttuuripääkaupunkien joukkoon. Times Higher Education-listalla Maastricht nousi sadan parhaan joukkoon lukuvuodelle 2013–2014. == Urheilu == Jalkapalloseura MVV Maastricht on kotoisin Maastrichtista. Seura pelaa Eerste Divisiessa. Kaupungista on kotoisin myös amerikkalaisen jalkapallon seura Maastricht Wildcats, joka pelaa Alankomaiden korkeimmalla sarjatasolla. == Ystävyyskaupungit == Maastrichtin ystävyyskaupungit ovat Liège Belgiassa, Koblenz Saksassa ja Rama Nicaraguassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Maastrichtin kotisivu Luokka:Alankomaiden kaupungit Luokka:Limburgin kunnat (Alankomaat)
MLK

*MLK tarkoittaa formalismia *mlk tarkoittaa maalaiskuntaa *MLK, Martin Luther Kingistä käytetty lyhenne *
Näennäissatunnaislukugeneraattori

Näennäissatunnaislukugeneraattori (valesatunnaislukugeneraattori, pseudosatunnaislukugeneraattori) on matemaattinen algoritmi, joka pyrkii annetun siemenen perusteella luomaan mahdollisimman satunnaisen luvun. Luonnollisesti pelkillä matemaattisilla operaatioilla ei voida luoda täysin satunnaista lukua, minkä vuoksi puhutaankin näennäissatunnaisluvuista. Tyypillinen näennäissatunnaislukugeneraattori tuottaa tasajakautuneella todennäköisyydellä lukuja välillä 0...1, jonka jälkeen arvottu luku voidaan muokata jonkun muun jakauman mukaiseksi. Satunnaislukugeneraattorin tasoa arvioidaan sen perusteella, kuinka sen tuottama satunnaislukujono käyttäytyy. Hyvä generaattori pystyy tuottamaan suunnattoman määrän toisistaan riippumattomia satunnaislukuja joiden jakauma noudattaa satunnaisjakaumaa. Huono generaattori tuottaa vain esimerkiksi tuhannen luvun jonon, jonka jälkeen lukujono alkaa toistaa itseään. Tällöin myös merkkijonon jakauma on epätasainen, ja satunnaisuuden näennäinen matkiminen ei toteudu. == Käytännön satunnaislukugeneraattorit == Tyypillinen näennäissatunnaislukugeneraattori laskee seuraavan arvon edellisestä satunnaisluvusta jollain sopivalla funktiolla. xn+1 = f(xn) Ensimmäinen luku on valittava, ja sitä sanotaan siemeneksi. Mikäli satunnaisluvuksi tulee sama kuin siemenestä, koko kierros alkaa identtisenä alusta. Siemenluku haetaan yleisimmin tietokoneen kellosta. Tunnettu näennäissatunnaislukugeneraattori on LCG, jossa f(x)=(a*x+b) mod c. Käytännössä c on yleensä kahden potenssi, koska se mahdollistaa hitaan mod- operaation korvaamisen yksinkertaisella binäärisellä AND-operaatiolla. Kun prosessori pystyy työskentelemään log2(c) -bittisillä kokonaisluvuilla, myös AND-operaatio voidaan ohittaa koska c:n ylittävä osa luvusta ”leikkaantuu” pois kokonaislukuylivuodon avulla. Numerical recipes in C mainitsee LCG:n jossa a=1664525, b=1013904223 ja c=232. Tämän generaattorin jakso on 232. Vaikka LCG on helppo toteuttaa, sen viat ovat ilmeisiä esimerkiksi statistisissa testeissä. LCG häviää myös nopeudessa kehittyneemmille generaattoreille jotka eivät käytä kertolaskua. LCG voi kuitenkin olla riittävä käyttötarkoituksiin jotka eivät vaadi korkeatasoista ”satunnaisuutta”, esimerkiksi videopeleille. Satunnaislukugeneraattori, joka yksinkertaisesti ajaa funktion edelliselle generoidulle luvulle, omaa jakson jonka pituus on maksimissaan yhtä kuin sallittujen lukujen lukumäärä. Syntymäpäiväparadoksin vuoksi täyden jakson omaavan generaattorin statistinen virheellisyys alkaa kuitenkin viimeistään näkyä kun generoitujen lukujen lukumäärä on kutakuinkin sallittujen lukujen lukumäärän neliöjuuri. Tämän vuoksi hienostuneemmat generaattorit käyttävät useamman sanan (muuttujan) sisäistä tilaa. Suosittu Mersenne Twister käyttää 624:n sanan sisäistä tilaa. Se ”sekoittaa” koko sisäisen tilansa, sitten tuottaa 624 lukua ajamalla sisäisen tilan sanat yksitellen lyhyen muunnosfunktion läpi. MT on nopea, joskaan ei nopein normaalit statistiset testit läpäisevä pseudosatunnaislukugeneraattori. == Katso myös == * RC4 ==Lähteet== Luokka:Algoritmit
Wassenaarin sopimus

Wassenaarin sopimus on kansainvälinen vientirajoitusjärjestelmä, jolla valvotaan ja rajoitetaan tavanomaisten aseiden ja sotilasteolliseen käyttöön soveltuvien ns. kaksikäyttötuotteiden vientiä sopimuksen ulkopuolisiin maihin. Sopimus allekirjoitettiin vuonna 1996. Suomi on yksi sopimuksen 33:sta perustajajäsenestä.Uutiskatsaus. Mitä Missä Milloin 1997 s. 109. Otava 1996 ISBN 951-1-14219-4 Helmikuussa 2009 sopimuksessa oli mukana 40 valtiota. Aseteollisuuden tuotteiden lisäksi tietoteknisesti merkittävää on, että sopimukseen liittymisen jälkeen kryptografisia ohjelmistotuotteita sai tuoda Yhdysvalloista vapaasti Suomeen. Kuluttajamarkkinoille tarkoitettujen salaustuotteiden kontrolloinnista luovuttiin kokonaan. Ennen sopimusta Yhdysvalloista sai viedä korkeintaan 40 bitin salausvahvuudella toimivia tuotteita. Kyseiset tuotteet oli siis käytännössä helppo murtaa. Yhdysvaltain vientilainsäädännöt olivat niin tiukat, että käytännössä suomalainen sai kyllä matkustaa Yhdysvaltoihin kannettavan tietokoneen kanssa, johon oli asennettu vahvaa salausta käyttävä ohjelmisto, mutta Yhdysvalloista ei saanut poistua tuotteen kanssa. Ulkoasiainministeriö ==Kontrollilistan sisältö == * kategoria 1 – Erikoismateriaalit ja niihin liittyvät laitteet * kategoria 2 – Prosessit * kategoria 3 – Elektroniikka * kategoria 4 – Tietokoneet * kategoria 5 – osa 1 – Televiestintä * kategoria 5 – osa 2 – Tietoturva * kategoria 6 – Anturit ja Laserit * kategoria 7 – Navigointi ja Avioniikka * kategoria 8 – Meriteollisuus * kategoria 9 – Ilmailu ja Propulsio ==Jäsenvaltiot== Lähde:Participating States The Wassenaar Arrangement * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Wassenaarin järjestely Luokka:Kansainvälinen kauppa Luokka:Aseteollisuus Luokka:Kauppasaarrot
Stefan Lochner

Stefan Lochner (n. 1410 Meersburg am Bodensee – 1451 Köln), tunnetaan myös nimillä Stephan Lochner ja mestari Stephan, oli goottilaisen kauden loppupuolen saksalainen taidemaalari. Häntä pidetään Kölnin koulun merkittävimpänä edustajana. Hänet tunnetaan etenkin mystisistä, uskonnollisia aiheita kuvaavista maalauksista. Stefan Lochner on tunnettu pehmeästä, erinomaisen tarkasta tyylistään. Hänen tyylissään on goottilaista kiintymystä pitkiin, virtaaviin viivoihin ja kirkkaita, jalokivimäisiä värejä flaamilaisvaikutteisella todenmukaisuudella ja yksityiskohtaisuudella. Hän teki uskonnollisia maalauksia, joissa oli hienovaraisia tunteita. Lochner työskenteli pääosin Kölnissä, ja hänen päätyönsä, triptyykki Kaupunginsuosijoiden alttari, sijaitsee Kölnin katedraalissa. Teoksessa hän kuvaa, kuinka kaupungin asukkaat osoittavat kunnioitusta Jeesuslapselle. Tavallaan yhteenveto hänen tyylistään on Madonna Ruusutarhassa -maalaus, jossa on neitsyt Maria ja Jeesuslapsi kukkivan ruusutarhan keskellä enkeleiden ympäröimänä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Stefan Lochnerin teoksia Luokka:Saksalaiset taidemaalarit Luokka:Keskiajan taiteilijat Luokka:Kölnin historia Luokka:1400-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1451 kuolleet
Harri Sirola

Harri Erkki William Sirola (28. toukokuuta 1958 Helsinki – 16. elokuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Sirola pääsi ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1977, opiskeli eri aineita Helsingin yliopistossa ja oli myös puusepän opissa. Hänen äitinsä on kirjailija ja lääkäri Irma Kerppola-Sirola. Harri Sirolan esikoisteos Abiturientti ilmestyi 1980, ja siitä hänet muistetaan yhä parhaiten. Aikanaan se oli kohuttu teos, jossa kritisoitiin voimakkaasti Suomalaista Yhteiskoulua ja porvarillista elämää ja kuvailtiin päähenkilön estotonta sukupuolikäyttäytymistä silloiseen suhtautumiseen nähden melko värikkäästi. Vuonna 1983 Janne Kuusi ohjasi Abiturientista elokuvasovituksen Apinan vuosi, jonka pääosaa esittää Heikki Salomaa. Abiturientin jälkeen Sirolalta ilmestyi kahdeksan teosta, joiden aihepiirit vaihtelevat runsaasti. Ryhdyttyään kalastamaan hän innostui kirjoittamaan kokoelman kalastusnovelleja. Sirola kirjoitti myös Viron vankila-, vankileiri- ja loikkauskokemuksista kertovan teoksen Kaksi kaupunkia. Kirjoitus- ja muokkausprosessi kesti viisi vuotta, minä aikana maailma muuttui hyvin paljon. Kun Sirola valmistautui kirjoittamiseen, hänellä oli käsissään runsaasti todellista kohumateriaalia, jollaista edes sensaatiolehdet eivät tuolloin uskaltaneet julkistaa. Vuosia kestäneen prosessin aikana Viro nousi kuitenkin yleiseksi puheenaiheeksi, eikä kirja saanut ehkä ansaitsemaansa huomiota. Kun Kaksi kaupunkia jäi vaille suurempaa huomiota, Sirola vajosi syvään masennukseen. Itse hän kuvasi tilaa seuraavasti: > ”Tuska-depressioon sairastuminen on kuin siirtyminen maanpäällisestä > elämästä vedenalaiseen. Paine on veden alla kova. Korvat paukkuvat. Keuhkot > eivät saa happea. Ja niin jonkin ajan kuluessa kaikki elintoiminnot > pysähtyvät, tai paremmin sanottuna: lähes pysähtyvät. Jommoinenkin olkipilli > johtaa kauas pinnalle. Pysyt vaivalloisesti hengissä, ilma virtaa pillin > läpi katkonaisesti, mutta virtaa sittenkin – ja juuri kun kuvittelet hapen > loppuvan, pillistä tuhahtaa sen verran mädänhajuista ilmaa, että kykenet > tuntemaan kivun.” Sirola oli mukana perustamassa nuorten kulttuuriradikaalien Kiima-lehteä. Harri Sirola teki itsemurhan 16. elokuuta 2001 Helsingissä. Anja Kaurasen Syysprinssi-teoksen päähenkilön esikuvana oli Harri Sirola. Kauranen ja Sirola seurustelivat 1980-luvun alkuvuosina, ja suhde päättyi Sirolan sairastuttua kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön. Alli Haapasalo on käsikirjoittanut ja ohjannut Syysprinssi-teoksen pohjalta samannimisen elokuvan, joka sai ensi- iltansa lokakuussa 2016. == Tuotantoa == * * * * 2. p. Teos 2015 ISBN 978-951-851-657-9 * * * == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Harri Sirolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa * Kirjailija Harri Sirola halusi teoksiinsa eurooppalaisen näkökulman Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Kalevi Jäntin palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
GMD

GMD voi tarkoittaa * Gambian valuutan Dalasin ISO 4217-koodia * Guomindangia eli Kiinan kansallista kansanpuoluetta Taiwanissa