EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
José Sá

José Pedro Malheiro de Sá (s. 17. tammikuuta 1993 Braga, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on maalivahti. Sá edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Wolverhampton Wanderersia. Hänen edellinen seuransa oli kreikkalainen Olympiakos, jonne hän siirtyi kotimaansa Portosta ensin lainalle vuonna 2018 ja vuotta myöhemmin uuden seuransa omistukseen. Sá on pelannut kauden 2023–2024 loppuun mennessä Portugalin pääsarjassa 31 ottelua, Kreikan Superliigassa 83 ottelua ja Englannin Valioliigassa 108 ottelua. Hän on voittanut Portugalin liigamestaruuden vuonna 2018, Kreikan liigamestaruuden vuosina 2020 ja 2021 sekä Kreikan cupin vuonna 2020. Sá pelasi Portugalin alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa sekä olympiajoukkueessa. Hän on pelannut Portugalin A-maajoukkueessa kaksi ottelua, marraskuussa 2023 EM-karsintaottelun Liechtensteinia vastaan ja kesäkuussa 2024 ystävyysottelun Suomea vastaan. Hän oli Portugalin joukkueen varamaalivahtina MM-kilpailuissa 2022 ja EM-kilpailuissa 2024. == Lähteet == Luokka:Portugalilaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nuada

Nuada tai Nuadu eli Nuada Airgetlám (Nuada hopeakäsi) on jumala ja kuningas Irlannin kelttiläisessä mytologiassa. Hän on muun muassa auringon, nuoruuden, kauneuden, runouden, aseiden ja sodankäynnin jumala. Nuada kuului jumalten Tuatha Dé Danann -heimoon, ja hänellä oli voittamaton miekka, yksi Tuatha Dé Danannin neljästä suuresta aarteesta. Nuada menetti Mag Tuiredin ensimmäisessä taistelussa kätensä ja joutui luopumaan kuninkuudestaan, koska raajarikon ei katsottu sopivan kuninkaaksi. Nuadan tilalle valittiin Bres. Nuadan veli, parantajajumala Dian Cecht, teki veljelleen uuden hopeisen käden. Sillä välin Bresistä oli tullut tyranni, ja hänet ajettiin maanpakoon. Nuada sai Dian Cechtin pojalta Miachilta lihaa ja verta olevan käden ja palasi sen jälkeen kuninkaaksi. Myöhemmin kuoleman jumala Balor tappoi Nuadan. == Lähteet == Luokka:Kelttiläiset jumalat
Peder Severin Krøyer

Peder Severin Krøyer [peːdə seveʁin kʁojə] (23. heinäkuuta 1851 Stavanger, Norja – 21. marraskuuta 1909 Skagen, Tanska) oli tanskalainen taidemaalari, joka tunnetaan myös taiteilijanimellä P. S. Krøyer. Krøyerin tunnetuimpia teoksia on "Kesäilta Skagenin etelärannalla. Anna Ancher ja Marie Krøyer" () vuodelta 1893. Krøyer on tunnetuin niin sanotuista Skagenin maalareista (), joka oli pohjoismaalaisten taiteilijoiden ryhmä, joka vietti aikaansa 1800-luvun lopussa Skagenissa maalaamassa maisemamuotokuvia. Ryhmään kuuluivat Krøyerin lisäksi muun muassa Holger Drachmann, Laurits Tuxen, Michael Ancher ja Anna Ancher. == Elämä ja ura == Peder Severin Krøyer syntyi Norjan Stavangerissa vuonna 1851, mutta vietti nuoruutensa Tanskassa. Hän opiskeli vuosina 1864–1870 Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa opettajinaan Wilhelm Marstrand ja Frederik Vermehren. Krøyer toimi myös taiteen opettajana Kööpenhaminassa sijaitsevassa vapaassa taidekoulussa Kunstnernes Frie Studieskoler, jossa hänen oppilaitaan olivat muun muassa suomalaiset taiteilijat Alfhild Nordlund ja Evert Roos. Krøyer meni vuonna 1889 naimisiin taiteilija Marie Krøyerin (o.s. Triepcken) kanssa, joka on ollut mallina useassa taiteilijan maalauksessa. == Teoksia == Tiedosto:P.S. Krøyer - Marie Krøyer - Google Art Project.jpg|Marie Krøyer (1891) Tiedosto:Summer evening at Skagen - P.S. Krøyer - Google Cultural Institute.jpg|Kesäilta Skagenissa. Taiteilijan vaimo ja koira rannalla ( (1892) Tiedosto:P.S. Krøyer - Summer evening on Skagen's Beach. Anna Ancher and Marie Krøyer walking together. - Google Art Project.jpg|Kesäilta Skagenin etelärannalla. Anna Ancher ja Marie Krøyer () (1893) Tiedosto:Peder Severin Krøyer - A luncheon. The artist, his wife and the writer Otto Benzon - Google Art Project.jpg|Aamiaisella. Taiteilija, hänen vaimonsa ja kirjailija Otto Benzon () (1893) Tiedosto:P S Krøyer 1899 - Sommeraften ved Skagens strand. Kunstneren og hans hustru.jpg|Kesäilta Skagenin rannalla. Taiteilija ja hänen vaimonsa () (1899) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Skagenin taidemuseo Luokka:Tanskalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1851 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Bobby Tarantino

__NOTOC__ Bobby Tarantino on amerikkalaisen räppärin Logicin viides mixtape, joka julkaistiin 1. heinäkuuta 2016 Def Jamin kautta. "Bobby Tarantino" discogs.com -sivustolla Logic suuntasi mixtapen erityisesti faneille Logicin twiitti == Kappaleet == # # # # # (mukana Pusha T) # # # # # == Arvostelut == * The Needle Drop (5/10) The Needle Drop: Levyarvio * Sputnikmusic Sputnikmusic: Eri käyttäjien arvostelujen keskiarvio == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Logicin albumit Luokka:Mixtapet
Hopea(II)fluoridi

Hopea(II)fluoridi (AgF2) on hopea- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää fluoraavana reagenssina. ==Ominaisuudet== Hopea(II)fluoridi on sikäli poikkeuksellinen hopeayhdiste, että se on yksi harvoista yhdisteistä, joissa hopean hapetusluku on +II eikä +I. Huoneenlämpötilassa yhdiste on puhtaana väritöntä, mutta epäpuhtauksien vuoksi se on usein ruskeaa tai mustaa. Hopea(II)fluoridi reagoi erittäin voimakkaasti veden kanssa ja liukenee eräisiin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi kloroformiin ja heksaaniin. Hopea(II)fluoridi reagoi monien hiilivetyjen ja erityisesti halogenoitujen hiilivetyjen kanssa muodostaen fluorattuja johdannaisia. Fluoridi-ionien kanssa hopea(II)fluoridi muodostaa kompleksi-ioneja kuten [AgF3]- ja [AgF4]2-.Amy C. Hart: Silver(II) Fluoride, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis, John Wiley & Sons, New York, 2007. Teoksen verkkoversio Viitattu 4.7.2017 ==Valmistus ja käyttö== Hopea(II)fluoridia voidaan valmistaa kuumentamalla hopeafluoridia tai -kloridia noin 200 °C:seen fluorin läsnä ollessa. Hopea(II)fluoridin tärkein käyttökohde on toimia orgaanisissa synteeseissä fluoraavana reagenssina. Se reagoi kaksois- ja kolmoissidosten kanssa additioreaktiolla ja korvaa halogeeni- tai vetyatomeja orgaanisista yhdisteistä fluorilla. Hiilimonoksidi reagoi hopea(II)fluoridin kanssa muodostaen karbonyylifluoridia. Yhdisteen sisältämä Ag2+-ioni katalysoi näitä reaktioita. Yhdistettä voidaan käyttää myös hapettimena. :2 AgF + F2 → 2 AgF2 ==Lähteet== Luokka:Fluoridit Luokka:Hopeayhdisteet
Aengus

Aengus tai Oengus on Irlannin kelttiläisen mytologian rakkauden jumala. Hänet tunnetaan myös nimellä Angus nuori. Aengus kuvataan komeaksi nuorukaiseksi, jonka pään ympärillä lentää neljä lintua. Aengus on Dagdan ja Boannin poika. Aengus sai oveluudella haltuunsa isänsä Dagdan palatsin. Hän pyysi isältään saada sen itselleen yhdeksi päiväksi ja yhdeksi yöksi. Kelttien näkemyksen mukaan tämä on eräs tapa sanoa "ikuisiksi ajoiksi", ja niin Dagda joutui lähtemään kodistaan. Aenguksen koko nimi on Oengus ma ind Oc, "hän joka yksin on voimakas".Lurker 1987, s. 141 Kerran Aengus näki unta nuoresta neidosta ja rakastui tähän. Aengus pyysi äitiään Boannia etsimään neitoa, mutta vuoden etsinnän jälkeen tätä ei ollut löytynyt. Sitten Dagdakin etsi neitoa vuoden koko Irlannista, mutta ei löytänyt. Lopulta Munsterin kuningas Bov Punainen hälytettiin apuun, ja hän löysi neidon vuoden kuluttua. Aengus vietiin Dragon's Mouth -järvelle, josta hän löysi 150 neitoa kytkettyinä toisiinsa kultaketjuin. Aengus sai selville, että neidon nimi oli Caer. Marraskuun ensimmäisenä päivänä Caer ja kaikki muut neidot muuttuisivat joutseniksi vuoden ajaksi. Jos Aengus tunnistaisi tytön tämän joutsenhahmossa, hän voisi mennä naimisiin neidon kanssa. Marraskuun ensimmäisenä Aengus meni järvelle, tunnisti neidon ja muuttui itse joutseneksi. Sitten he lensivät yhdessä pois laulaen kaunista laulua, joka nukutti kaikki sen kuulleet uneen kolmeksi päiväksi ja yöksi. == Katso myös == * Maponos == Lähteet == * Manfred Lurker: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9 === Viitteet === Luokka:Kelttiläiset jumalat
Melissa Reese

Melissa Reese (s. 1. maaliskuuta 1990 Seattle, Washington) on yhdysvaltalainen malli ja muusikko, joka toimii nykyisin Guns N’ Rosesin kosketinsoittajana. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset metallimusiikin kosketinsoittajat Luokka:Guns N’ Rosesin jäsenet Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anatoli Perov

Anatoli Vasiljevitš Perov (, 12. elokuuta 1926 Moskova, Venäjän SFNT – 22. syyskuuta 2001 Moskova, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Perov voitti 81 kilogramman painoluokassa olympiapronssia Helsingissä 1952, joka oli hänen ainoa kansainvälinen turnauksensa. Hän saavutti useita mitaleita Neuvostoliiton-mestaruuskilpailuista.Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * Anatoly Perov Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Neuvostoliittolaiset nyrkkeilijät Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Boris Tišin

Boris Ivanovitš Tišin (, 2. tammikuuta 1929 – 28. elokuuta 1980) oli Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Tišin voitti 71 kilogramman painoluokassa olympiapronssia Helsingissä 1952. Vuonna 1953 hän voitti EM-pronssia.Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * Boris Tishin Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Neuvostoliittolaiset nyrkkeilijät Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Viktor Mednov

Viktor Ivanovitš Mednov (, 21. marraskuuta 1927 Moskova, Venäjän SFNT – 20. kesäkuuta 2009 Moskova, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Mednov saavutti 63,5 kilogramman painoluokassa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Hän sai välierissä luovutusvoiton Suomen Erkki Malleniuksen kärsittyä käsivammasta. Loppuottelussa Mednov hävisi Yhdysvaltain Charles Adkinsille.Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * Viktor Mednov Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Neuvostoliittolaiset nyrkkeilijät Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Sergei Štšerbakov

Sergei Semjonovitš Štšerbakov (, 20. kesäkuuta 1918 Moskova, Neuvosto-Venäjä – 27. tammikuuta 1994) oli Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Štšerbakov saavutti 67 kilogramman painoluokassa olympiahopeaa Helsingissä 1952 hävittyään loppuottelussa Puolan Zygmunt Chychłalle. Vuonna 1953 hän saavutti EM-hopeaa hävittyään jälleen Chychłalle. Štšerbakov voitti useita Neuvostoliiton mestaruuksia.Olympics at Sports- Reference.com == Lähteet == * Sergey Shcherbakov Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Neuvostoliittolaiset nyrkkeilijät Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Dian Cecht

Dian Cécht on jumala Irlannin kelttiläisessä mytologiassa. Hän on jumalten heimon Tuatha Dé Danannin lääkäri ja parantaja. Kun jumalten kuningas Nuada oli menettänyt kätensä Mag Tuiredin ensimmäisessä taistelussa, teki Dian Cécht Nuadalle hopeisen käden, joka toimi kuin oikea käsi. Dian Céchtin poika Miach pystyi kuitenkin antamaan Nuadalle toimivan ihmiskäden. Kateellinen Dian Cécht tappoi poikansa. Dian Cécht väitti kuitenkin surman syyksi sitä, että käden liitos oli tehty epäkunnioittavalla tavalla. Dian Céchtin sanottiin pystyvän herättämään henkiin kuolettavasti haavoittuneet. Hän oli pyhittänyt Slane- kaivon tätä tarkoitusta varten. Dian Cécht upotti haavoittuneen kaivoon ja veti hänet sitten ylös henkiin vironneena.Jordan 1992, s. 76 Tämä saattaa viitata kelttien rituaalisiin kylpyihin tai hukkuttautumisiin. Dian Cécht on myös Cianin isä, joka puolestaan on Lughin isä. == Lähteet == * Jordan, Michael: Encyclopedia of Gods. Kyle Cathie Limited, 1992. ISBN 1 85626 038 0. === Viitteet === Luokka:Kelttiläiset jumalat Luokka:Parantajajumalat
Jeremy Toljan

Jeremy Toljan (s. 8. elokuuta 1994 Stuttgart, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitapuolustaja. Toljan edustaa italialaisseura Sassuoloa lainalla saksalaisesta Borussia Dortmundista. Toljan on pelannut Saksan Bundesliigassa Hoffenheimin ja Dortmundin joukkueissa yhteensä 72 ottelua, joissa hän on tehnyt kolme maalia, Skotlannin Valioliigassa Celticin joukkueessa kymmenen ottelua ilman maaleja ja Italian Serie A:ssa Sassuolon joukkueessa 24 ottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin. Toljan on pelannut useissa Saksan nuorisomaajoukkueissa. Hän saavutti olympiahopeaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 ja pelasi siellä täyden ajan viidessä Saksan ottelussa sekä ensimmäisen jakson viimeisestä alkulohko- ottelusta, jossa Saksa johti Fidžiä tauolla 6–0 ja jonka se voitti lopulta 10–0. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset jalkapalloilijat Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Zygmunt Chychła

Zygmunt Chychła (6. marraskuuta 1926 Gdańsk – 26. syyskuuta 2009 Hampuri, Saksa) oli puolalainen nyrkkeilijä, olympiavoittaja ja Euroopan mestari. Chychła kilpaili Lontoon kesäolympialaisissa 1948 ja voitti 67 kilogramman painoluokassa Euroopan mestaruuden vuonna 1951. Hän voitti olympiakultaa Helsingissä 1952 voitettuaan loppuottelussa Neuvostoliiton Sergei Štšerbakovin, ja vuonna 1953 hän voitti tuberkuloosia sairastaen Euroopan mestaruuden voitettuaan jälleen loppuottelussa Štšerbakovin. Chychła muutti 1970-luvulla Hampuriin jossa kuoli vuonna 2009.Olympics at Sports- Reference.com == Lähteet == * Profiili Puolan olympiakomitea * Zygmunt Chychła Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Puolalaiset nyrkkeilijät Luokka:Puolalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Jürgen Rooste

thumb|Jürgen Rooste Jürgen Rooste (s. 31. heinäkuuta 1979 TallinnaLyrikline.org) on virolainen runoilija. Hän on asunut Suomessa ja johti maaliskuusta 2007 syksyyn 2008 Helsingissä olevaa Viro-instituuttia. ==Palkinnot ja tunnustukset == *2005 Eesti Kultuurkapital -rahaston runopalkinto *2007 Friedebert Tuglaksen novellipalkinto *2012 Tallinnan yliopiston kirjallisuuspalkinto *2013 Eesti Kultuurkapital -rahaston runopalkinto ==Teokset== * Sonetid (1999; runokokoelma) * Veri valla (2000; runokokoelma) * Lameda taeva all (2002; runokokoelma) * Rõõm ühest koledast päevast (2003; runokokoelma) * Ilusaks inimeseks (2005; CD runokokoelma) * Tavaline eesti idioot (2008; runokokoelma) * 21. sajandi armastusluule (2008; runokokoelma) * Kuidas tappa laulurästikut (2011; runokokoelma) * Tähesadu (2012, lastenrunokokoelma, koos Kirke Kangroga) * Laul jääkarudest (2012, runokokoelma) * Higgsi boson (2012, runokokoelma) * Kõik tänavanurkade muusikud (2013, runokokoelma) * Elutants (2013, runokokoelma, koos Doris Karevaga) * Suur sume, suur tume (2014, runokokoelma) * Nimed, sõnad, nõiamärgid: 4x(4+4)x4 = noor eesti luule (Kahdeksan virolaista runoilija kahdeksalla kielellä) Tallinn: Eesti Kirjanduse Teabekeskus, 2015 * Ideaalne abikaasa, Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2015 (runokokoelma) * Vana hiire laulud, Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2015 (runokokoelma) * Luuledisco ehk Alle Leute Wollen Tanzen, Tallinn: J. Rooste, 2016 (runokokoelma) * Onerva ja Eino Leino igavene armastus läbi seinasisaliku läbi kodutu kassi silma, Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2017 (runokokoelma) ===Suomennetut=== *Citykani ja duracellpupu, suom. Hannu Oittinen. Tallinna: NyNorden, 2010. ISBN 978-9985-9982-9-8 (Suomennettu pääasiassa teoksista Tavaline eesti idioot (2008), 21. sajandi armastusluule (2008) sekä käsikirjoituksesta.) :Lisäksi runoja julkaisuissa:Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta * Kulttuurivihkot 2000, nro 2, s. 14–15. (kolme runoa, suom. Varja Arola) * Ajattelen koko ajan rahaa: kivikovaa virolaista nykyrunoutta, Johnny Kniga 2006 ISBN 951-0-31765-9 (kolme runoa, suom. Hannu Oittinen) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Jürgen Rooste, estlit.ee Luokka:Virolaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Silas Carson

Silas Carson (s. 1965) on englantilainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat jedimestari Ki-Adi-Mundi ja Kauppaliiton varakuningas Nute Gunray Tähtien sota -elokuvien esiosissa. Hän on myös esittänyt Ood-olentojen ääntä useissa Doctor Who -tieteissarjan jaksoissa. Carson on esiintynyt myös teatterirooleissa, muun muassa National Theatren, Almeida Theatren ja Royal Shakespeare Companyn tuotannoissa. Vuonna 2017 Carson esiintyy Hampstead Theatren sovituksessa Stephen Brownin näytelmästä Occupational Hazards. ==Valikoitu filmografia== ===Elokuva=== Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1999 Star Wars: Episodi I – Pimeä uhka Star Wars: Episode I – The Phantom Menace Ki-Adi-Mundi, Nute Gunray, Lot Dodd 2002 Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys Star Wars Episode II: Attack of the Clones Ki-Adi-Mundi, Nute Gunray 2004 Hidalgo Hidalgo Katib 2005 Star Wars: Episodi III – Sithin kosto Star Wars Episode III: Revenge of the Sith Ki-Adi-Mundi, Nute Gunray 2005 Chromophobia Chromophobia Jooga-ohjaaja 2012 Cleanskin Cleanskin Amin 2013 Locke Locke Tohtori Gullu (äänirooli) 2014 Dying of the Light Dying of the Light Tri. Sanjar 2014 Blood Cells Blood Cells Tariq 2015 Miss You Already Miss You Already Tri. Butala ===Televisio=== Televisio Televisio Televisio Televisio Televisio Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Lisätietoja 2001 Yötä päivää Always and Everyone Raz Amin 11 jaksoa 2005 Erikoisjoukkue Spooks The Prince 1 jakso 2005 William & Mary William and Mary Mr. Ormerond 3 jaksoa 2006 Doctor Who Doctor Who Ood 2 jaksoa: "Helvetin esikartano", "Kuolettava kuilu" 2006 Kelmien kerho Hustle Kulvinder Samar 1 jakso 2007 IT-porukka The IT Crowd Derek 1 jakso 2007 The Sarah Jane Adventures The Sarah Jane Adventures Kudlak / Emperor 2 jaksoa 2007–2008 Waterloo Roadin koulu Waterloo Road Stuart Hordley 7 jaksoa 2008 Doctor Who Doctor Who Ood jakso "Oodien planeetta" 2011 Holby Cityn sairaala Holby City Sunil Bhatti 14 jaksoa 2011 Strike Back Strike Back Kenraali Ramiz 2 jaksoa 2013 Tohtorit Doctors DCS James Blake 1 jakso 2015 The Casual Vacancy The Casual Vacancy Vikram Jawanda Minisarja 2015 Ylikomisario Banks DCI Banks Raheel Kamel 2 jaksoa 2015 Tut Tut Akhenaten Minisarja 2016 EastEnders EastEnders Haroon Zaman 6 jaksoa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ofitsialno zabranen

Ofitsialno zabranen () on bulgarialaisen pop-folk-laulaja Galenan kolmas studioalbumi. Sen julkaisi levy-yhtiö Payner vuonna 2010. == Kappaleet == # Opasen za ženi # Ofitsialno zabranen # Na dve golemi # Loša li sam # Tiho mi pazi # Dyavolat me kara # Moy (mukana Malina) # Na linija # Čeren spisak # Ne se opitvai # Znam diagnozata # Netšastnica # Neplatena smetka # Za Posledno Luokka:Vuoden 2010 albumit Luokka:Galenan albumit
Ville Honkavaara

Otto Wilhelm (Ville) Honkavaara (18. helmikuuta 1880 Rautalampi – 4. maaliskuuta 1951 Vihti) oli suomalainen poliitikko. Honkavaara toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1922–1924 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Honkavaara toimi myös kunnanvaltuutettuna Lemillä ja Heinjoella. Siviiliammatiltaan Honkavaara oli maanviljelijä ja kansakoulunopettaja. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1907 Rauman seminaarista ja toimi tässä ammatissa Lemillä 1907–1923 ja Heinjoella 1923–1939. Honkavaaran vanhemmat olivat talollinen Juho Fredrik Harlin ja Anna Maria Vesterinen. Honkavaaran puoliso vuodesta 1934 oli Agnes Eleonora Hamberg. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Lemin kunnanvaltuutetut Luokka:Heinjoen kunnanvaltuutetut Luokka:Viipurin läänin läntinen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1880 syntyneet Luokka:Vuonna 1951 kuolleet
Lukas Klostermann

Lukas Klostermann (s. 3. kesäkuuta 1996 Herdecke, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Klostermann edustaa Bundesliigassa pelaavaa RB Leipzigia. Hän liittyi seuraan elokuussa 2014 sen pelatessa 2. Bundesliigassa. Aiemmin hän edusti Bochumia. Hän on Leipzigissa pelannut 145 pääsarjaottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut 25 ja Eurooppa-liigassa 15 ottelua. Hän voitti Saksan cupin 2022 ja 2023. Klostermann kuului Saksan vakiokokoonpanoon Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016, kun Saksa saavutti olympiahopeaa. Ensimmäisen A-maaottelunsa Saksan maajoukkueessa hän pelasi maaliskuussa 2019 ystävyysottelussa Serbiaa vastaan. Kaikkiaan hän pelasi vuoden 2019 aikana kahdeksan maaottelua, joista kuusi oli EM-karsintaa. Vuonna 2020 hän pelasi kaksi Kansojen liigan ottelua ja vuonna 2021 alkaneissa MM-karsinnoissa kahdessa maaliskuun ottelussa täydet minuutit. Lisäksi hän pelasi yhden ystävyysottelun ja kolme syksyn MM-karsintaottelua. Hän kuului Saksan joukkueeseen vuonna 2021 järjestetyissä EM-kilpailuissa, muttei saanut peliaikaa muun muassa lihasrepeytymästä johtuen. Vuonna 2022 hän pelasi viisi maaottelua, joiden joukossa olivat MM-kilpailujen ottelut Espanjaa ja Costa Ricaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset jalkapalloilijat Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Herdecke

Herdecke on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Se kuuluu Arnsbergin hallintopiiriin ja Ennepe-Ruhr-Kreisin piirikuntaan. Vuoden 2022 lopussa kaupungissa oli 22 758 asukasta. Herdecken pormestarina on toiminut Katja Strauss-Köster vuodesta 2009. Ruotsin arkkipiispa Antje Jackelén ja jalkapalloilija Lukas Klostermann ovat syntyneet Herdeckessä. Tennispelaaja Michael Kohlmann sekä jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja Jürgen Klopp asuvat paikkakunnalla. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Kaupungin verkkosivut Luokka:Nordrhein-Westfalenin kunnat Luokka:Saksan kaupungit
Isä (vuoden 1912 elokuva)

Isä eli Murhapolttaja () on vuonna 1912 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Gino Zaccarian ja Dante Testan ohjaaman draaman pääosaa esittää Ermete Zacconi. ==Juoni== Teollisuusmies Evaristo Marni palkkaa juopon Tonion polttamaan kilpailijansa Andrea Vivantin tehtaan. Vivantia syytetään vakuutuspetoksesta ja hänet tuomitaan elinkautiseen vankeuteen. Syyllisyyttä poteva Marni ottaa Vivantin tyttären Lidian kasvatettavakseen. Vietettyään 13 vuotta vankilassa Vivanti pakenee päästäkseen näkemään tytärtään. Hän tapaa kapakassa Tonion, joka kiristää Marnia tämän allekirjoittaman kirjelapun avulla. Vivanti saa sen käsiinsä, pääsee selville juonesta ja päättää kostaa Marnille. Nähtyään tyttärensä, joka on rakastunut Marnin poikaan Robertoon, hän luopuu suunnitelmastaan. Sillä välin kirjelapun katoamisen huomannut Tonio tunkeutuu Marnin huvilaan ja sytyttää sen palamaan. Vivanti pelastaa Marnin tulipalosta. Tämä tunnustaa kuolinvuoteellaan syyllisyytensä ja kehottaa Vivantia huolehtimaan tyttärestään ja nyt orvoksi jäävästä Robertosta. ==Näyttelijät== ==Tuotanto ja vastaanotto== Itala Filmin tuottaman Isän on kerrottu perustuvan elokuvan valmistumisvuonna kuolleen August Strindbergin samannimiseen näytelmään. Se oli aikansa tunnetuimpiin teatterinäyttelijöihin kuuluneen Ermete Zacconin ensimmäinen elokuvarooli. Erikoistehosteista vastasi Segundo de Chomón. Isä edustaa varhaista realistista suuntausta italialaisessa elokuvassa. Se esittää yhteiskunnan ongelmien johtuvan taloudellisesta kehityksestä ja nykyajan paheista. Teollisuusmiehen ahneuden ja tekopyhyyden vastakohdaksi asetetaan tavallisten ihmisten moraaliset arvot. Kaupunkiympäristö jakautuu palatseihin ja tehtaisiin ja toisaalta kapakoihin ja slummeihin. Elokuva oli suuri yleisö- ja arvostelumenestys. Kriitikot kiittivät sitä varsinkin Zacconin inhimillisesti totuudenmukaisesta näyttelijänsuorituksesta ja taidokkaasti toteutetusta tulipalokohtauksesta. Myöhemmän arvion mukaan Isä oli tärkeä askel elokuvataiteen kehityksessä, joka osoitti että näyttelijäntyö saattoi itsessään tehdä elokuvasta taideteoksen. Suomessa Isää esitettiin alkuvuodesta 1913 ja uudelleen vuonna 1915. Lehtimainoksen mukaan kyseessä oli mestariteos, ”näytäntökauden valtavin, jännittävin ja surullisin draama”. Tuulispään arvostelija kuvaili elokuvaa ”vaikuttavaksi, totuudenmukaiseksi ja mieltäkiinnittäväksi”. ==Restaurointi== Elokuvasta on säilynyt Jean Desmetin kokoelmaan kuuluva hollanninkielinen värjätty nitraattifilmikopio, joka on restauroitu Alankomaiden elokuvamuseossa. Alkuperäisestä 1034 metrin pituudesta on jäljellä 749 metriä. Restaurointi on nähtävissä Italian kansallisen elokuvamuseon Vimeo-sivustolla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Italialaiset mykkäelokuvat Luokka:Vuoden 1912 italialaiset elokuvat
Kustaa Ruuskanen

Kustaa Ruuskanen (23. maaliskuuta 1881 Rantasalmi – 9. maaliskuuta 1971 Rantasalmi) oli suomalainen poliitikko. Ruuskanen toimi Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustajana vuosina 1919–1922 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Ruuskanen toimi myös Rantasalmen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Siviiliammatiltaan Ruuskanen oli maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Rantasalmella vuodesta 1915. Ruuskasen vanhemmat olivat maanviljelijä August Ruuskanen ja Ida Törrönen. Ruuskasen puoliso vuosina 1916–1939 oli Hilja Harmaja sekä vuodesta 1955 Helmi Irene Paananen (e. Niiranen). Ruuskaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1938. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Edistyspuolueen poliitikot Luokka:Rantasalmen kunnanvaltuutetut Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Moulins-lès-Metz

Moulins-lès-Metz on kunta Koillis-Ranskassa Mosellen departementissa Grand Estin alueella. ==Nähtävyyksiä== Kunnan alueella sijaitsee useita linnoja, joita ovat alkujaan 1300-luvulla rakennettu Château Fabert, Château de l'ermitage Saint-Jean sekä nykyään kaupungintalona toimiva Château Grignan. Kunnan erikoisin nähtävyys on vanha silta (Vieux Pont). Se rakennettiin ylittämään Moseljoki, mutta vuonna 1614 joki muutti uomaansa ja silta jäi kuivalle maalle. Nykyään sillan kaaret ovat puoliksi maahan hautautuneina.Tour de France 2017 Tiedosto:Chateau_ermitage_St_Jean_Moulins_Metz.jpg|Château de l'ermitage Saint-Jean Tiedosto:Mairie_Moulins_Metz.jpg|Kaupungintalo Château Grignan Tiedosto:Pont_Moulins_Metz.jpg|Vieux Pont ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Mosellen kunnat
Vahteristonlammit

Vahteristonlammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitsevat kaksi lampea. == Maantietoa == Suuremman lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se pohjoispuolella sijaitsee pienempi lampi, joka on yli 150 metriä pitkä ja noin 50 metriä leveä. Suuremman lammen rantaviivan pituus on 950 metriä ja lampien rannat ovat metsämaata, tosin pienemmän lammen ympäristö sijaitsee suolla. Ne ovat autiot eikä niihin tule tietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Suuremman lammen vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä ja pienemmän 129,9 metriä mpy. Lampiin on johdettu useita metsäojia ja ne laskevat koillisessa sijaitsevaan Iso-Lukkariin. == Lähteet == Luokka:Kaartjoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lopen järvet
Kurtlammi

Kurtlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kaartjoen varressa tiheästi ojitetun Siilinsuon pohjoisosassa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio, mutte sen itäpuolella sijaitsee retkeilijöiden nuotiopaikka. Lammelle ei johda tietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu viisi suon kuivatusojaa, joista osa on kaivettu myös laskemaan Kaartjokeen. == Historiaa == Vuoden 1958 peruskartassa sen nimeksi oli kirjoitettu ”Kiiskilampi” ja siitä virtasi yksi puro ja yksi kaivettu oja Kaartjokeen. Seuraavassa peruskartassa vuodelta 1979 oli lammen nimenä Kurtlammi. Silloin oli myös suo ojitettu tiheästi. == Lähteet == Luokka:Kaartjoen alaosan alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaartlammi

Kaartlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuolta länteen ja se on keskeltä kapeampi kuin järven päistä, koska järveen laskee Kaartjoki sen keskivaiheille. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio eikä sinne johda maantietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa ja se on myös Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoki alkaa Kaartjärvestä ja se laskee seitsemän kilometrin päässä Torhoon ja Lairoon. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Karalampi”. Vuoden 1979 peruskartassa se nimi on ollut Kaartlampi ja silloin oli Kaartjoen tulouoma oikastu Riihisalosta tulevalla leveällä ojalla. Vanha uoma luikerteli uuden uoman vierellä seisahtuneena. Suoalue oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa oli koko suo ojitettu. == Lähteet == Luokka:Kaartjoen alaosan alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ukkoslammi

Ukkoslammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tammelasta Räyskälään ja siitä kaakkoon päin jatkuvan harjujakson lähiympäristössä Kaartjärven itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi sijaitsee omassa painaumassaan, josta on kuitenkin johdettu oja Kaartlammin ympäröivälle ojitetulle suolle. Ukkoslammin rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen itärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tiet yhdystieltä 2832. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,4 metriä mpy. Lammesta on johdettu suora oja Kaartlammin suolle ja sen kuivatusojia myöten kulkeutuvat myös lammen vedet. == Historiaa == Vasta vuoden 1979 peruskartassa oli lammesta kaivettu oja Kaartlammin suolle kaitettuun ojaverkoston. Lammella sijaitseva mökki on ilmestynyt siihen vasta vuoden 1987 karttaan. == Lähteet == Luokka:Kaartjoen alaosan alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Turisto

Turisto on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuon pohjoisosassa Kaartjoen ja Leppälammin välissä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on asumaton ja tietön. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu kuusi Turistonsuon suo-ojaa, joista yksi on Kaartjokeen vievä johto-oja. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Turisto lampi” ja sen mahdollinen laskuoja laski siinä Kaartlammiin. Vuoden 1958 peruskartassa esitettiin, kuinka pohjoisessa sijaitsevasta Leppälammista kaivettiin laskuoja Turiston kautta Kaartjokeen. Tähän johto-ojaan johdettiin pohjoisosan ojituksia. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa näkyy, kuinka Turistonsuon ja Kaartlamminsuon ojitustyö on saatettu päätökseen. == Lähteet == Luokka:Kaartjoen alaosan alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Leppälammi (Loppi)

Leppälammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven itäpuolla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi on muodostunut suoalueen reunalle, mutta se on pysynyt melko suuren järvenä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat itä- ja eteläpuolilla pääosin metsämaata, mutta muualla suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet lammen kaakkoispuolelta ohittavalta yhdystieltä 2832. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa. Lounaassa sijaitseva Lahnalammi laskee suo-ojaa myöten Leppälammiin. Vaikka nykyään Leppälammista lähtee suo-ojia eri suuntiin, laskee se vetensä pääasiassa kaakkoon Turiston kautta Kaartjokeen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin kuten nykyäänkin ”Leppä lampi”. Sille on merkitty laskuoja Kaartjärveen, mikä voi nykyisten karttojen korkeuskäyrien mukaan olla mahdotonta. Kun vielä lampi on piirretty epätarkasti ja kun vielä vuoden 1958 peruskartassa ei laskuojaa näy, voi tietoon suhtautua epäilevästi. Lammen ensimmäinen laskuoja saattaa olla Turistoon 1950-luvulla kaivettu johto-oja. Lammen ensimmäinen rakennus näkyy tien varressa vuoden 1958 kartassa ja vuosien 1979 ja 1987 kartoissa rakennuksia oli jo neljä. == Lähteet == Luokka:Kaartjoen alaosan alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lahnalammi (Loppi, Topeno)

Lahnalammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio, mutta sen lähettyvillä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 2832. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä suolta kuusi ojaa, joista pohjoiseen virtaavat ovat samalla laskuojia. Ne laskevat viereiseen Leppälammiin, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä alempana. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty karttaan nimettömänä. Sen ympäristössä ei ollut asutusta eikä esimerkiksi niittyjä. Vuoden 1958 peruskartassa lampi oli edelleen luonnontilassa, mutta sen eteläpuolelle oli perustettu pieni maatila, jonka peltoja sijaitsi lammen lähettyvillä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa lampea ympäröivä suo oli ojitettu nykytilaansa. == Lähteet == Luokka:Kaartjoen alaosan alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Korvenalustanjärvi

Korvenalustanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee järven pohjoispään ylitse länsi- itä-suuntaisena, mutta Kaartjoki virtaa harjuselänteen matalimmasta kohdasta ylitse. Harjujakso kääntyy järven koillispuolella kohti etelää ja ohittaa Kukkolankulman sen itäpuolelta . Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järvessä on yksi saari Rautasaari, joka sijaitsee luusuan edessä. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa ja rannoilla kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871 ja 13643, taikka harjua seuraavalta kylätieltä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu avo-ojia, mutta sen pohjoispäähän laskee Päkinlähteiden luontaiset ojat. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi siinä mielessä, että Paloniitunjärven eteläosaan laskee Välijoki, jonka on Kaartjoen yksi osuus, ja Kaartjoki jatkaa Korvenalustanjärven pohjoispäästä matkaansa koilliseen päin. Järvien välillä vesi virtaa Petäjäsniemen vierestä ruohottuneen salmen läpi. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli järven nimi kirjoitettu ”Korvenalustanjärvi”, mutta esimerkiksi vuoden 1961 peruskartassa oli sen nimenä väliaikaisesti ”Korvenalusjärvi”. Järven itärannat olivat niittyinä ja Kaartjoen luusuan luoteispuolella sijaitsi ensimmäiset pellot, jotka eivät vielä silloin kuuluneet Ahoisten kylään. Järven rantojen läheisyydessä ei ollut taloja. Vuoden 1961 peruskartassa viljelyksiä sijaitsi lähes yhtenäisenä vyöhykkeenä järven luoteispuolella ja kaksi peltitilkkua sijaitsi itärannan tuntumassa. Kirvesmäki oli silloin ja on edelleen metsämaata. Järven vaikutuspiirissä oli neljä maatilaa ja yksi vapaa- ajan asunto, vuoden 1979 kartassa kuusi vapaa-ajan asuntoa ja vuoden 1989 kartassa niitä oli seitsemän. == Luontoarvoja == Sekä Paloniitunjärvi että Korvenalustanjärvi kuuluvat samaan Natura 2000-ohjelman suojeluyksikköön. Katso sen tietoja Paloniitunjärvestä. == Lähteet == Luokka:Kaartjoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rengon järvet
Avauslammit

Avauslammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kolme lampea. == Maantietoa == Suurimman lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammet sijaitsevat maaston painaumissa, joiden rinteet ovat jyrkkäpiirteiset . Kaartjärvi sijaitsee lammista alle 100 metrin päässä. Suurimman lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja lampien rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623. == Vesistösuhteet == Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy., mikä on sama kuin läheisellä Sarvilammillakin. Tämä lienee alueella pohjaveden taso. Eteläiseen lampeen tulee Avauksenmäen luota yksi oja tekolammelta. Vanhoissa peruskartoissa tekolammen paikalla on ollut pieni pelto. Kaksi suurinta lampea ovat yhteydessä toisiinsa, mutta kolmas on umpilampi. == Lähteet == Luokka:Kaartjärven valuma-alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Sarvilammi (Loppi)

Sarvilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven eteläpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Kaartjärven eteläpuolelta kulkee Tammelan ja Räyskälän läpi harjujakso, jonka painaumassa lampi sijaitsee . Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623, joka vie Räyskälään. == Vesistösuhteet == Sarvilampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy. Lampi on tulo- ja laskuojaton ja siksi myös umpilampi. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se on nimetty, mutta siinä se on autio metsälampi. Vasta vuoden 1979 peruskartassa sen rannoille ilmaantui kuusi mökkiä yhdellä kertaa. Niille tuli tiet yhdystieltä tai Sarvilamminkalliolla kulkevalta tieltä. == Lähteet == Luokka:Kaartjärven valuma-alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Parkuva

Parkuva on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen ranta mutkittelee voimakkaasti. Järven koillisosassa on suuri niemi, jonka kainaloihin jää lahdet. Rannoille on rakennettu kahdeksan mökkiä, joille tulee tiet yhdystieltä 13623 joko välillisesti tai suoraan. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. Järvellä on kaksi lyhyttä ojaa, joista toinen on Siltastenlammin laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 40 metrin mittaisena tien alitse Kaartjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Parko lampi”. Siltastenlammen ympäristö ja lammen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa kulki Parkuvan ja Kaartjärven välistä tie, jonka varressa Parkuvanmäellä oli kansakoulu. Suurimmassa niemessä sijaitsi silloin mökki, joita oli vuoden 1979 kartassa seitsemän, ja vuoden 1987 kartassa kahdeksan. Koulusta on silloin tullut Räyskälän leirikeskus. == Lähteet == Luokka:Kaartjärven valuma-alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hasso Krull

thumb|Hasso Krull Hasso Krull (s. 31. tammikuuta 1964 TallinnaLyrikline.org) on virolainen runoilija. Hän on merkittävimpiä virolaisia nykyrunoilijoita.Juhani Salokannel: Hasso Krull, Tuglas-seura Krull kirjoitti aloittaessaan vuonna 1986 salanimellä Max Harnoon. Hän on kääntänyt runoja ja opettanut Tallinnan yliopistossa. Krull on saanut useita palkintoja, muun muassa viisi kertaa Eesti Kultuurkapital -rahaston palkinnon. ==Suomennetut teokset== * Jatulintarha - Hussaid - Kiviring, Jumalikud ilmutused, 2007 *Meter ja Demeter: eepos, suom. Anu Laitila. Helsinki: WSOY, 2009 *Luomisen hurma ja tekstuuri: essee vanhankansan kosmologiasta, suom. Hannu Oittinen. Siuro: Palladium kirjat, 2012 *Jumalattaren pesä: mytopoeettinen essee, suom. Hannu Oittinen. Siuro: Palladium Kirjat, 2014. Runoja antologioissa:Lahden kauupunginkirjaston runotietokanta *Salatanssia tilantyhjää: nuoren virolaisen runouden antologia, Pohjoinen 1990 *Ajattelen koko ajan rahaa: kivikovaa virolaista nykyrunoutta, Johnny Kniga 2006 * Kivikuu: virolaista runoutta = eesti luulet, toimittanut Anu Laitila. Helsinki: Lasipalatsi, 2002. -- ntamo, 2012 (Sisältää Hasso Krullin, Kristiina Ehinin ja Veiko Märkan runoutta.) sekä julkaisuissa: *Tuli&Savu;: runouslehti 2003; nro 4; s. 13. Runo teoksesta Swinburne, 1995. *Parnasso 2003; nro 1; s. 85–86 *Tuli&Savu;: runouslehti 2012; nro 65–66; erillisessä virolaisen nykyrunouden liitteessä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hasso Krull, estlit.ee Luokka:Virolaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Siltastenlammi

Siltastenlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen länsirantaan ulottuu peltoja, mutta itäranta on metsämaata. Sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 13623. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama avo-oja pelloilta ja Lukonsuolta. Lammen laskuoja laskee Parkuvaan, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli lammen ympäristö ja sen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa oli lammen itärannassa rakennus, joka hävisi seuraavaan vuoden 1979 karttaan mennessä. Silloin sijaitsi pohjoisrannalla ensimmäinen mökki. == Lähteet == Luokka:Kaartjärven valuma-alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Alimmainen (Loppi)

Alimmainen on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen laidalla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat itäpuolella peltomaata ja länsipuolella metsämaata. Lampi on melko matala ja sen pinnalla kelluu runsaasti vesikasvillisuutta. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma- alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu muita avo-ojia kuin Tapaleenjärvestä tuleva ja Kaartjärveen laskeva Valtaoja. Sen mukaisesti lampi on läpivirtausjärvi. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi oli ”Alimmainen lampi”. Se sijaitsi laajan suon ja kangasmetsän välisellä reunalla. Karttaan on merkitty Räyskälän kylään kuuluvia peltoja ja niittyjä, jotka ulottuvat rantaan asti. Lammen eteläpuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa on Valtaojan rinnalla luontaisena virtaava puro, joka vaikuttaa olevan Alimmaisen aikaisempi laskupuro. == Lähteet == Luokka:Kaartjärven valuma-alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Taipaleenjärvi (Loppi)

Taipaleenjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata, joka on paikoin soistunutta, sekä hieman peltomaata. Rantojen ympäristössä sijaitsee maatila ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa. Ali-Myllystä laskee siihen Peto-oja ja se jatkaa Kaartjärven suuntaan Alimmaisen kautta virtaavana Valtaojan osuudella. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi oli merkitty ”Koskoman lampi”. Se sijaitsi silloin nykyista laajemmalla Isosuolla. Järven kaakkoispuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven niemi ja järven kaakkoisrannat raivattu peltomaaksi. Petojoki oli siinä nimeltään Patojoki, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 se oli nimeltään Petojoki. Niemen juurella oli aluksi kaksi maatilaa, mutta vuonna 1979 Aho on muuttunut vapaa-ajan asunnoksi. == Lähteet == Luokka:Kaartjärven valuma-alue Luokka:Lopen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit