Lapin matkailu

Lapin matkailu tarkoittaa matkailua, joka suuntautuu kotimaasta ja ulkomailta Suomen Lappiin. Suomen Lappia on pyritty jakamaan Perämeren rannikon Meri- Lappiin ja pohjoiseen Tunturi-Lappiin. Usein Kuusamo ja sen lentoasema lasketaan mukaan Lapin matkailuun, vaikka Kuusamo sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan puolella. Lapin matkailulle on ominaista voimakas sesonkiluonteisuus. Lapin matkailu jakaantuu talvi- ja kesäsesonkeihin, joista ensimmäinen on vilkkaampi. Matkailun vilkkain kuukausi on joulukuu. Lapin matkailua pyritään kehittämään ympärivuotiseksi. Lapin matkailuvaltteja ovat joulupukki, revontulet ja Euroopan puhtain ilma. Talviset maisemat ja laskettelu- ja hiihtomahdollisuudet ovat pienempiä tekijöitä. Rovaniemen osuus kaupunkina Lapin yöpymisistä on noin 26 prosenttiahttps://www.visitrovaniemi.fi/wp-content/uploads/Matkailutilasto- joulukuu-2018-Rovaniemi.pdf . Matkailijoita saapuu Ison-Britannian ja Hollannin kaltaisista maista, joissa ei ole kunnollista talvea, eikä lunta nähdä välttämättä vuosiin.https://yle.fi/uutiset/3-8569668 Kotimainen matkailu on yöpymisten määrällä pysynyt samalla tasolla vuosikymmenen. Tuohon tilastoon kuuluvat vain majoituspaikat, joissa on vähintään 20 vuodepaikkaa. Todellisuudessa kotimaisen matkailun määrä on kasvussahttp://luotsi.lappi.fi/ajankohtaista/-/blogs/kansainvalisen-matkailun- lisaksi-myos-kotimaan-matkailu-kasvaa-lapissa . Kansainvälisten yöpymisten määrässä on kasvutrendi. http://luotsi.lappi.fi/kuvaajat-matkailu ==Historia== Lapin matkailun luominen aloitettiin 1900-luvun alkupuolella, ja se oli kansallinen ponnistus, jossa päätökset tehtiin Helsingissä. Aluksi Lapin matkailua luotiin kansallisromanttisen maisemasuhteen varaan, ja sitä olivat tekemässä Suomen Matkailijayhdistys, valtio ja Alkoholiliike. Myöhemmin Lappi siirtyi massaturismin aikakaudelle ja Lapissa alettiin keskittyä toiminnalliseen matkailuun.Hautajärvi, Harri: Miten Suomen matkailua on suunniteltu? Valtiovetoisuudesta markkinaohjautuvuuteen. Toim. Soile Veijola. Matkailunkestävä Suomi? Vastuullinen suunnittelu kulttuuri- ja luontoympäristöissä. SKS 2023, s. 59–120. Kirjan verkkoversio ISBN 978-951-858-640-4. https://www.lapinkansa.fi/lappi/lapin-matkailu-luotiin- lahes-tyhjasta-kansallisena-ponnistuksena-paatokset-ja-ratkaisut-tehtiin- helsingissa-malli-otettiin-ulkomailta-3523410/ Idean Lapista joulupukin kotipaikkana sai brittiläinen Steve Mitchell vuonna 1982. Hän oli vaikuttunut Lapista lomakohteena jo kymmentä vuotta aikaisemmin.http://www.visitfinland.fi/wp-content/uploads/2013/04/2007-Lapin- joulumatkailutuotteen-elinkaari.pdf?dl British Airways laskeutui Rovaniemelle ensimmäisen kerran vuonna 1984. Vuonna 2019 Rovaniemen keskustaan on suunniteltu 26-kerroksista hotellia.https://yle.fi/uutiset/3-10732180 ==Kohteet== Tilastokeskuksen tilastossa Lapin matkailu jakaantuu seuraaviin alueisiin: Levi, Pyhä-Luosto, Rovaniemi, Saariselkä, Meri-Lappi ja Ylläs.http://www.meri-lappi.fi/assets/Uploads/Lapin-suhdannekatsaus-2018.pdf Meri-Lapissa sesonki keskittyy kevääseen. Kemissä sijaitsee talvisin Kemin lumilinnahttp://www.visitkemi.fi/fi/lumilinna. Rovaniemi on brändätty Joulupukin viralliseksi kotikaupungiksihttp://www.visitrovaniemi.fi/fi. Lapissa kerrotaan olevan kahdeksan vuodenaikaa tavanomaisten neljän sijaanhttp://www.visitrovaniemi.fi/fi/innostu-pohjoisesta/kahdeksan- vuodenaikaa . Lapissa on runsaasti luontoa ja sen erikoisuuksia ovat mm. porot, revontulet, lohijoet ja järjestettävät kelkkailuretket. Lapissa sijaitsee useita laskettelukeskuksia. Suomen kolme suurinta hiihtokeskusta, Ylläs, Levi ja Ruka, sijaitsevat kaikki Lapin tuntureilla. Lapissa on pohjoisesta sijainnista johtuen pitkät talvet ja laskettelukeskusten kaudet ovat pitkiä. Levistä on kasvanut 28 000 vuodepaikan laskettelukaupunki, jonka rakennuksiin on otettu mallia Alpeiltahttp://www.hs.fi/kotimaa/a1398567338897 . Ylläkselle tavoitellaan 50 000:ta vuodepaikkaa. Pyhätunturille ja Suomulle kaavaillaan yhteensä yli 20 000 uutta vuodepaikkaa parinkymmenen vuoden kuluessahttp://yle.fi/uutiset/matkailuun_luotetaan_ita-lapissa/5259381. Lapissa on kesällä yöttömät yöt. Golfkenttiä on Lapissa neljässä paikassa. Suomen pohjoisin golfkenttä sijaitsee Levillä. Tunnetuin Lapin kentistä on kahden valtakunnan alueelle ulottuva Tornion Green Zone -kenttä. Lisäksi golfkenttä on Kemissä, jossa toimii Mainari Golf Club sekä Rovaniemellä, Ounasvaaralla, jossa sijaitsee Arctic Golf.http://www.lappi.fi/kesa/golf Sodankylän elokuvajuhlat järjestetään kesäisin Sodankylässä. ==Kävijät== Lapin matkailulle on ominaista voimakas sesonkiluonteisuus. Lapin matkailu jakaantuu talvi- ja kesäsesonkeihin, joista ensimmäinen on vilkkaampi. Viime vuosina myös kevät ja syksy ovat kasvattaneet suosiotaan. Tärkeimmät päämarkkina- alueet ovat Iso-Britannia (lähes 300 000 yöpymysvuorokautta), Saksa (yli 160 000 yöpymisvuorokautta), Ranska (140 000 yöpymisvuorokautta) ja Alankomaat (yli 80 000 yöpymisvuorokautta). Kiinalaisten matkailjoiden määrä on viime vuosina kasvanut huomattavasti, mutta kokonaisvolyymi on toistaiseksi suhteellisen pieni (n. 63 000 yöpymisvuorokautta). Venäläisten matkailijoiden huippu ajoittuu tammikuulle, jolloin venäläiset saapuvat Lappiin oman kalenterinsa mukaiseen joulun ja uudenvuoden viettoonhttp://www.stat.fi/artikkelit/2009/art_2009-02-19_003.html?s=0. ==Liikenne== Lappiin pääsee autolla, junalla ja lentäen. Ulkomaalaiset matkailijat saapuvat pääasiassa Lappiin charter-lennoilla. Suurin osa tilauslennoista tulee Isosta-Britanniasta. Ison-Britannian lisäksi lentoja tehdään muun muassa Ranskasta, Espanjasta ja jossain määrin Hollannista. Charterit aloittavat liikennöinnin Lappiin marraskuussa. Charter-lentoja saapuu joulukuussa Lapin kentille Kuusamo mukaan lukien noin 600. Viime vuosina myös suoria reittilentoyhteyksiä Euroopasta Lappiin on avattu. Finavia on nimennyt Pohjois-Suomen lentoasemat Lapland Airports -nimellähttps://www.finavia.fi/en/airlines/lapland-airports/ . Lapin matkailua palvelevat useat lentoasemat. Valtaosa joulukuun charter-lennoista lentää Rovaniemelle ja Kittiläänhttp://yle.fi/uutiset/tilauslentojen_joulusesonki_alkoi_lapissa/6398925. Rovaniemen lentoasema sijaitsee Tunturi-Lapissa. Tunturi-Lappiin voi lentää myös laskeutumalla Kittilän lentoasemalle. Rovaniemen rautatieasemalle pääsee junalla. Junabussi kulkee Kolarin rautatieasemalta Ylläkselle ja takaisin ympäri vuoden junien aikataulujen mukaan. Meri-Lappiin pääsee junalla Kemin rautatieasemalle sekä lentokoneella Kemi-Tornion lentoasemalle. Finavia tietää talvisesongin tilauslentojen varausmäärät jo marraskuun puolivälissä.https://www.finavia.fi/fi/uutishuone/2018/lapin-lentoasemille- tulossa-ennatysvilkas-joulusesonki === Finavian 55 miljoonan euron investointiohjelma Lapin matkailuun === Finavia tekee Rovaniemen, Kittilän ja Ivalon lentoasemille tuntuvat laajennukset ja palveluja lisätään vastaamaan voimakkaasti kasvavia matkustajamääriä. Työt alkoivat toukokuun alussa 2018. Matkustajamäärien kasvu Lapin lentoasemilla on ollut ennätyksellistä, ja vuonna 2017 saavutettiin 1,3 miljoonan matkustajan raja. Kasvua edelliseen vuoteen oli 23 prosenttia. Eniten kasvoivat Rovaniemen (+19 %), Kittilän (+26 %) ja Ivalon (+17 %) lentoasemat. Investointiohjelman myötä Lapin lentoasemat pystyvät palvelemaan vuosittain kahta miljoonaa matkustajaa. ===Pekingin- lentoreitti Rovaniemelle=== Vuonna 2017 Suomen valtio on neuvotellut Kiinan valtion kanssa sopimuksen, jonka mukaan Rovaniemen ja Pekingin välille voidaan perustaa lentoreitti. Vielä toistaiseksi tätä reittioikeutta ei ole hyödynnetty.http://www.lentoposti.fi/uutiset/pohjoisen_napapiirin_ja_joulupukin_virallinen_lentoasema_rovaniemi_avattiin_80_vuotta_sitten ==Taloudelliset vaikutukset== Lapissa matkailun aluetaloudellinen merkitys on suurihttp://www.visitsealapland.com/sites/visitsealapland.com/files/MERI- LAPIN%20MATKAILUSTRATEGIA%202011-2014.pdf . Matkailu on Lapin vahva vientituote ja matkailu on ollut viime vuosina Lapin keskeinen kasvuala. Erityisesti kansainvälisen matkailun kasvu on kansainvälisestikin verrattena ollut vahvaa ja Lapista onkin muodostunut Suomen matkailun kasvun veturi. Vuonna 2017 Lapissa oli 2,9 miljoonaa rekisteröityä yöpymistä, joista ulkomaalaisten yöpymisten osuus oli 51% (1,48 miljoonaa)http://www.lappi.fi/lapinliitto/c/document_library/get_file?folderId=21330&name;=DLFE-676.pdf. Suurimmat matkailijavolyymit tulivat vuonna 2017 Isosta-Britanniasta, Saksasta, Ransakasta, Alankomaista ja Norjasta. . Myös kiinalaisten matkailu on viime vuosina kasvanut voimakkasti. Rovaniemellä on eniten kansainvälisiä yöpymisiä Helsingin ja Vantaan jälkeenhttp://www.lapinkansa.fi/Lappi/1194798172728/artikkeli/Satellite?c=Page&childpagename;=LKA_newssite%2FAMLayout&cid;=1194596027240&pagename;=LKAWrapper . Lapissa matkailu työllisti vuonna 2017 noin 7000 henkilöä, sekä merkittävän määrän vuokratyövoimaa. Lapin matkailun kokonaiskysyntä oli vuonna 2017 noin miljardi euroa. Lapin matkailukeskusten yritystoiminta 2012https://tilastokeskus.fi/tup/suhdannepalvelu/alapin_suhdannekatsaus_2013.pdf Matkailukeskus Liikevaihto, milj. € Henkilöstö Levi 81 680 Pyhä-Luosto 26 250 Rovaniemi 59 870 Saariselkä 55 510 Ylläs 48 330 Meri-Lappi 30 270 ==Matkailunedistämisen organisaatioita== *Only in Lapland *Enontekiö Lapland *Lapland North (Inari-Saariselkä) *Visit Kemi *Levi (Kittilä) *Ylläs (Kolari) *Discover Muonio *Pyhä (Pelkosenniemi) *Travel Pello *Posio Lapland *Visit Ranua *Visit Rovaniemi *Visit Salla *Korvatunturi (Savukoski) *Visit Sodankylä *Visit Sompio (Sodankylä-Inari) *Haparanda Tornio *Explore Utsjoki *Ruka (Kuusamo) ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Hautajärvi, Harri: Autiotuvista lomakaupunkeihin. Lapin matkailun arkkitehtuurihistoria. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Arkkitehtuurin laitos 2014. Väitöskirjan verkkoversio ISBN 978-952-60-5597-8. *Hautajärvi, Harri: Miten Suomen matkailua on suunniteltu? Valtiovetoisuudesta markkinaohjautuvuuteen. Toim. Soile Veijola. Matkailunkestävä Suomi? Vastuullinen suunnittelu kulttuuri- ja luontoympäristöissä. SKS 2023, s. 59–120. Kirjan verkkoversio ISBN 978-951-858-640-4. *Hirn, Sven; Markkanen, Erkki: Tuhansien järvien maa. Suomen matkailun historia. Matkailun edistämiskeskus ja Suomen Matkailuliitto 1987. ISBN 951-838-034-1. ==Aiheesta muualla== *http://www.lappi.fi/matkailu *http://www.tunturi-lappi.fi/ *http://www.visitsealapland.com/ *Kymmenen faktaa Lapin matkailusta *Lapin liiton matkailutilastot *Lapin matkailustrategia *Meri-Lapin matkailustrategia *Suomen matkailustrategia 2020 *House of Lapland Luokka:Lapin maakunta Luokka:Matkailu Suomessa