Talouden rakennemuutos

Talouden rakennemuutos viittaa yleensä kansantalouden tuotanto- ja työllisyysrakenteissa tapahtuviin muutoksiin. Rakennemuutokset ovat osa normaalia aluetalouden kehitystä ja liiketoiminnan uudistumista. Esimerkiksi Suomessa toisen maailmansodan jälkeen maataloustuotannon osuus Suomen kaikesta tuotannosta supistui rajusti. Tämän seurauksena syntyi voimakas muuttoliike maaseuduilta kaupunkeihin ja ulkomaille, pääasiassa Ruotsiin. Suomen elinkeinorakenne on muuttunut voimakkaasti viimeisen vuosikymmenen kuluessa ja erityisesti perinteisestä teollisuudesta on hävinnyt kymmeniä tuhansia työpaikkoja. Voimakas rakennemuutos on koetellut viime vuosina myös ICT- toimialaa. == Rakennemuutosten hallinta == Paras keino hallita rakennemuutosta ja suojautua äkillisiä rakennemuutoksia (ÄRM) vastaan on monipuolinen ja uudistuva elinkeinorakenne. Kokonaan uusien kasvualojen edistäminen ja koulutuspolitiikan ajantasaisuus hillitsevät rakennemuutosten vaikutuksia. Jatkuva elinkeinopolitiikan kehittäminen, yritysten näkökulman ymmärtäminen, vanhoista rakenteista irtipäästäminen eli ennakoiva suhtautuminen elinkeinorakenteen ja yhteiskunnan muutokseen nopeuttavat rakennemuutostilanteesta selviämistä. Myös valtiovallan toimissa painopiste on siirtynyt ennakoivaan rakennemuutoksen hallintaan sekä positiivisen rakennemuutoksen (esim. meri- ja autoteollisuus) hoitoon. Elinkeinorakenteen uudistamisen keskiössä on alueilla oleva yritystoiminta ja sen uusiutumisen, kasvun sekä kansainvälistymisen kiihdyttäminen ja tätä kautta syntyvät työpaikat. === Ennakoitu rakennemuutos (ERM) === Ennakoidussa rakennemuutoksen hallinnassa korostuvat ennakoinnin hyödyntäminen johtamisessa, alueiden oma varautuminen ja vastuu elinkeinojen kehittäjinä ja uudistajina sekä älykkään erikoistumisen ja kokeilukulttuurin vahvistaminen. Käytössä olevia työllisyys- ja yritysrahoitusinstrumentteja käytetään tapauskohtaisesti yhdistellen. Ennakoidun rakennemuutoksen toimilla vauhditetaan alueilla rakennemuutosta, toteutetaan nopeita ja kokeiluluonteisia uusia toimenpiteitä sekä vahvistetaan kykyä sopeutua elinkeinorakenteen muutokseen (resilienssi). Keskeisessä roolissa ovat elinkeinojen ja yritystoiminnan uudistuminen, kasvu ja kansainvälistyminen sekä työllisyyttä ja yritystoimintaa edistävät kokeilut. Muutosjoustavuus eli resilienssi tarkoittaa alueen aktiivista uudistamista, joka perustuu oppimiseen ja toimiviin verkostoihin. Muutosjoustavalla alueella on kyky varautua, palautua ja erityisesti uudistua ulkoisesta aluetalouden shokista sekä kyky mobilisoida resurssit muutostilanteessa. Resilienssi on tunnistettu keskeiseksi menestystekijäksi - muutosjoustavat alueet menestyvät. Muutosjoustavuus on osa rakennemuutoksen hallintaa. === Äkillinen rakennemuutos (ÄRM) === Globalisaatio ja tuotantorakenteen muutokset saattavat aiheuttaa äkillisiä ja mittavia uhkia sekä ongelmia alueiden kehitykselle erityisesti silloin, kun jokin yritys vähentää merkittävästi työpaikkoja alueella tai lopettaa tuotantoyksikkönsä kokonaan. Äkillisten rakennemuutosongelmien seurauksia ja vaikutuksia arvioidaan alueen työllisyyden, tuotantotoiminnan ja elinkeinorakenteen kannalta. Valtioneuvosto voi nimetä alueen tai toimialan äkillisen rakennemuutoksen alueeksi tai toimialaksi. Alueelle tai toimialalle valmistellaan alueen kuntien, elinkeinoelämän, ELY-keskuksen ja maakunnan liiton yhteistyönä äkillisen rakennemuutoksen hoitamiseen tähtäävä kasvusuunnitelma. Suunnitelmaan kirjataan keskeisimmät toimenpide-ehdotukset uusien työpaikkojen luomiseksi ja vanhojen uudistamiseksi sekä muut tilannetta korjaavat toimet eri hallinnonaloilla. Nimeäminen tehdään tapauskohtaisen harkinnan mukaan hyödyntäen seuraavia kriteereitä: * elinkeinoelämän rakenteet muuttuvat ja uudistuvat äkillisesti, * työpaikkamenetysten kokonaismäärä yrityksessä ja koko tuotantoketjussa/-klusterissa sekä arvio työttömiksi jäävistä on yhteensä useita satoja, * vaikutukset heijastuvat myös laajasti alueen ulkopuolelle/samaan aikaan menetetään työpaikkoja useilla paikkakunnilla, * toteutuvien työpaikkavähennysten vaikutus alueen työllisyys- ja työttömyysasteeseen, * kyseessä on pysyvä muutostilanne (ei huomioida lomautuksia), * alueella on toimijoiden yhdessä laatima, ennakointiin perustuva valmiussuunnitelma kriisitilanteen varalle, * alueella on jatkuvan elinkeinorakenteen kehittämisen tuloksena uudistumispotentiaalia ja siltä pohjalta laadittu kasvusuunnitelma, * lisärahoituksella voidaan arvioida olevan oleellinen merkitys uuden yritystoiminnan ja työpaikkojen luomisessa, * yritys on sitoutunut yhteistyöhön. Määrärahan myöntämistä äkillisten rakennemuutosalueiden ja -toimialojen tarpeisiin arvioidaan tapauskohtaisesti valtion talousarvion ja lisätalousarvion puitteissa. Alueilla voidaan käyttää äkillisen rakennemuutoksen hankkeisiin myös rakennerahastokauden 2014–2020 tavoitteiden mukaista ohjelmarahoitusta. Suomessa on vuosien 2007–2016 välillä nimetty 32 aluetta äkillisen rakennemuutoksen alueeksi. Lisäksi meriteollisuus on nimetty äkillisen rakennemuutoksen toimialaksi 2010 – 2012. Vuosille 2013 – 2015 nimettiin kuusi aluetta (Jämsän seutukunta, Keuruun seutukunta, Kauhavan kaupunki, Joensuun seutukunta, Lahden alue sekä Kotkan-Haminan seutukunta) erillisiksi tukialueiksi varuskuntien lakkauttamisen vuoksi. Varuskunnista ei irtisanottu merkittäviä määriä henkilöstöä, mutta henkilövähennys paikkakunnilla oli merkittävä puolustusvoimien henkilöstön siirtyessä muille paikkakunnille. Jotkin alueet ovat olleet äkillisen rakennemuutoksen alueina useita kertoja tai niiden ohjelma-aikaa on pidennetty. ÄRM-alueiden määrä on laskenut viime vuosina julkisten rakennemuutostoimien painottuessa ennakoiviin toimiin. == Äkillisen rakennemuutoksen alueet SuomessaFelin ja Mella 2013: Äkillisen rakennemuutoksen alueet 2007-2013. TEM raportteja 31/2013 == Alue ja kuvaus Kausi Irtisanotut* Salon seutukunta Microsoft 2016 – 2017 730 Rauman seutukunta STX Finland Rauman telakka, UPM 2015 – 2016 600 Viitasaari ja Pihtipudas Fenestra Oy 2015 – 2016 160 Kajaanin seutukunta Talvivaara Sotkamo Oy 2015 450 Loviisan seutukunta Strömfors Electric, Gemmi Furs 2015 237 Kemiönsaari FNSteel metallitehdas 2012 – 2015 260 Jämsän seutukunta Varuskunnan lakkauttamisesta johtuva tukialue 2013 – 2015 Keuruun seutukunta Varuskunnan lakkauttamisesta johtuva tukialue 2013 – 2015 Kauhavan kaupunki Varuskunnan lakkauttamisesta johtuva tukialue 2013 – 2015 Joensuun seutukunta Varuskunnan lakkauttamisesta johtuva tukialue 2013 – 2015 Lahden alue Varuskunnan lakkauttamisesta johtuva tukialue 2013 – 2015 Kotkan-Haminan seutukunta Varuskunnan lakkauttamisesta johtuva tukialue 2013 – 2015 Raaseporin seutukunta FNSteel metallitehdas 2012 – 2015 390 Oulun seutukunta Nokia, NSN, Accenture, alihankkijat 2012 – 2015 3750 Salon seutukunta Nokia Oyj puhelintuotanto + alihankkijaverkosto 2009 – 2015 1975 Äänekosken seutukunta M-Real paperitehdas ja alihankintaverkosto 2011 – 2014 210 Karkkilan kaupunki Moventas Santasalo Oy, teollisuusvaihteet 2012 – 2014 170 Keski-Karjalan seutukunta mekaaninen puutuoteteollisuus, useita yrityksiä 2008 – 2013 329 Kouvolan seutukunta UPM-Kymmene Oyj paperitehtaat, Stora Enso Oyj paperi- ja kartonkitehtaat, Myllykoski Paper Oyj paperitehdas + metsäteollisuuden alihankkijat 2011 – 2012 658 Ylä-Pirkanmaan seutukunta Metsä Tissue Oy talouspaperitehdas, Ruovesi Oy, Visuveden saha 2011 – 2012 297 Kotkan-Haminan seutukunta Stora Enso Oyj Summan paperitehdas, Sunilan sellutehdas 2008 – 2011 770 Nivala-Haapajärven seutukunta, Haapaveden- Siikalatvan seutukunta Incap Furniture Oy huonekalutehdas + alihankkijat 2009 – 2011 323 Varkaus, Leppävirta, Joroinen Stora Enso Oyj paperitehtaat, Enics elekronikkatehdas 2008 – 2011 373 Heinolan seutukunta Karelia Parketti parkettitehdas ja useita puunjalostusyrityksiä UPM-Kymmene Oyj vaneritehdas ja saha, Reuman sairaala 2008 – 2011 497 Kajaanin seutukunta UPM-Kymmene Oyj paperitehdas, Incap Oyj elektroniikkatehdas, Kajaani 2008 – 2011 665 Imatran seutukunta Stora Enso Oyj Imatran tehtaat 2008 – 2010 250 Koillis-Savon seutukunta Stromsdal Oyj kartonkitehdas 2008 – 2010 204 Kaskisen kaupunki Metsä-Botnia Oyj sellutehdas + alihankkijat 2009 – 2010 223 Itä-Lapin seutukunta Stora Enso Oyj sellutehdas 2008 – 2009 215 Etelä-Pirkanmaan seutukunta UPM-Kymmene Oyj paperitehdas ja sellutehdas, Kuitu Finland Oy 2007 – 2009 745 Kouvolan seutukunta UPM-Kymmene Oyj, Voikkaan paperitehdas, Stora Enso Oyj paperitehdas 2007 – 2009 848 Forssan seutukunta Helkama Forste Oy kylmälaitetehdas, Finlayson Forssa Oy tekstiilitehdas, Novart Oy keittiökalustetehdas 2008 – 2009 506 Jämsän seutukunta UPM-Kymmene Oyj Paperitehdas, Smead Paperisto Oy 2007 – 2008 349 Keuruun seutukunta UPM- Kymmene Oyj puunjalostustehdas, Puhos Board Oy kuitulevytehdas, Relicomp Oy kaapelitehdas 2007 – 2008 168 Lappeenrannan seutukunta UPM-Kymmene Oyj paperitehdas 2007 – 2008 350 Joensuun seutukunta Perlos Oyj, muovikuoria Nokian matkapuhelimiin 2007 – 2008 1650 Vakka-Suomen seutukunta Valmet Automotive Oy:n autotehdas 2007 – 2008 260 Saarijärven-Viitasaaren seutukunta Efore Oyj + alihankkijat elektroniikkatehdas 2007 – 2008 157 *Joillain paikkakunnilla ja alueilla työttömäksi on jäänyt myöhemmin vielä lisää henkilöitä, mutta tässä ilmaistu irtisanottujen määrä on ÄRM-aluepäätöstä tehtäessä ollut tieto. == Lähteet == Luokka:Taloustieteen käsitteet Luokka:Aluepolitiikka Luokka:Suomen työvoimapolitiikka