Herttoniemen mäkikeskus

Herttoniemen mäkikeskus on nykyisin kahden muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkikeskus Helsingissä, Herttoniemen liikuntapuistossa noin kilometrin etäisyydellä Siilitien metroasemalta. Se on Suomen eteläisin hyppyrimäki ja maan käytetyimpiä mäkihyppypaikkoja. Mäkikeskuksessa on muovitetut K22- ja K15-hyppyrimäet. Aikaisemmin siellä on ollut myös K46-hyppyrimäki, mutta se suljettiin vuonna 2015 ja purettiin vuonna 2019. Paikalla on myös lämmin suksikoppi, tuomaritorni ja pukeutumistilat. Mäkiä ylläpitää urheiluseura Helsingin Mäkihyppääjät. == Yleistä == Herttoniemen mäkikeskuksessa on kaksi hyppyrimäkeä: K22 ja K15 sekä lämmin suksikoppi, tuomaritorni ja pukeutumistilat. Niitä ylläpitää Helsingin Mäkihyppääjät. Hyppyrimäki on Suomen käytetyimpiä. Aikaisempi K46-mäki purettiin vuonna 2019. Herttoniemen mäkikeskus on myös maan eteläisin hyppyrimäki ja ainoa paikka pääkaupunkiseudulla, jossa voi harrastaa mäkihyppyä, sillä seuraavaksi lähimmät mäet sijaitsevat Lahdessa ja Paimiossa. Herttoniemen K46-mäen hyppytorni oli kauas näkyvä maamerkki. Sen korkeus oli noin 30 metriä maan pinnasta ja 70 metriä merenpinnasta. Hyppyrimäkiä käyttävien Helsingin mäkihyppääjien määrä oli suurimmillaan 1960-luvulla. Heitä oli vuonna 2016 muutamia kymmeniä. Hyppäämiselle asetetut tuulirajat ovat niin tiukat, että hyppääminen on sallittua vain lähes tyynessä säässä. == Historia == Liian pieneksi käyneen Alppilan hyppyrimäen korvannut Herttoniemen vanha hyppyrimäki rakennettiin Majavatien päähän vuosina 1935–1936. Virallisesti se otettiin käyttöön 24. tammikuuta 1936, jolloin Helsingin Hiihtäjät järjestivät avajaiskilpailun. Herttoniemessä toimi Helsingin Hiihtäjien lisäksi talvisin toinenkin urheiluseura, Helsingin Työväen Hiihtäjät. Hypyt vanhassa mäessä olivat pisimmillään noin 50 metriä, ennätys oli Veikko Kankkosen 1960-luvulla hyppäämä 55 metriä. Mäki purettiin 1960-luvulla, mutta Fastholman suuntaan viettävä alastulorinne on yhä paikoillaan. Seuraava hyppyrimäki valmistui vuonna 1962 Herttoniemen urheilukentän länsipuoliselle kalliolle, jolle rakennettu mäki oli hieman edellistä pienempi. Hypyt olivat tiettävästi ainakin 40-metrisiä, mutta mäkeä ei koskaan voitu käyttää kilpailuissa ja se purettiin vuonna 1976. Mäen viereiselle half-pipe-paikalle oli rakennettuna Spede Pasasen kehittämä linkomäki, jossa hypyt olivat jopa 65-metrin mittaisia. Uusi mäki rakennettiin Herttoniemen urheilupuiston viereen ja se valmistui vuonna 1976. Mäki oli muovitettu, joten sitä voitiin käyttää myös kesäisin. Mäkiennätyksen on hypännyt Toni Nieminen. === Elokuun 2015 onnettomuus === Hyppyrimäellä tapahtui 29. elokuuta 2015 onnettomuus, jossa 16-vuotias tyttö kuoli sekä 16- ja 17-vuotiaat tytöt ja yksi poika loukkaantuivat, kun he olivat iltaa viettäessään kello 23:n jälkeen laskeneet istualtaan K46-hyppyrimäen alastulorinnettä alas. Kuollut tyttö oli valaisemattomassa rinteessä törmännyt sen keskivaiheilla poikittain olleeseen teräsvaijeriin, joka oli osunut häntä kaulaan. Myös loukkaantuneet saivat vaijerista vammoja kaulan ja kasvojen alueelle. Mäkikeskus on suosittu nuorison illanviettopaikka, ja vaijeri oli asennettu siellä jatkuvasti tapahtuvan ilkivallan vuoksi. Alueella on varoituskylttejä vaijereista, mutta tytöt kertoivat, etteivät nähneet niitä. Tapauksesta nostettiin joulukuussa 2016 kolmea liikuntapaikoista vastaavaa kaupungin työntekijää ja kahta Helsingin Mäkihyppääjät ry:n aktiivia vastaan syytteet, joiden nimikkeinä olivat kuolemantuottamus ja kaksi vammantuottamusta. Tapauksen käsittely alkoi Helsingin käräjäoikeudessa tammikuussa 2018. Kaikki syytetyt kiistivät syyllistyneensä rikoksiin. Käräjäoikeus tuomitsi heidät syytteiden mukaisista teoista sakkorangaistuksiin kesäkuussa 2018. Lisäksi yksi kaupungin työntekijä tuomittiin tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Ratkaisu ei ollut yksimielinen. Eriävän mielipiteen mukaan syyte tuli kokonaisuudessaan hylätä siksi, että nuoret olivat omalla varomattomalla menettelyllään myötävaikuttaneet heille aiheutuneisiin seurauksiin, eikä rikosvastuuta siksi olisi syntynyt. Enemmistö kuitenkin katsoi, ettei onnettomuutta olisi tapahtunut, mikäli vaijeri olisi poistettu, jätetty virittämättä tai merkitty selkeästi. Tapauksen käsittely kahden syytetyn osalta eteni hovioikeuteen, joka helmikuussa 2020 vahvisti alioikeuden päätöksen. Muiden syytettyjen osalta käräjäoikeuden päätös sai jo aiemmin lainvoiman. Hovioikeus perusteli käräjäoikeuden tavoin, että vuosina 1933 ja 1936 syntyneet tuomitut miehet laiminlöivät vastuunsa varmistaa, että vaijeri ei aiheuta hengenvaaraa. Miehet tiesivät, että mäkeä käytettiin mäenlaskuun sääntöjen vastaisesti, ja heitä oli nimenomaisesti varoitettu vaijerien mahdollisista vaaroista. Hovioikeus otti toisaalta kantaa myös siihen, että asianomistajat mäkeä laskiessaan olivat huolimattomia eivätkä piitanneet säännöistä. Asianomistajien toiminta ei kuitenkaan poistanut vastaajien rikosvastuuta. Poliisin tekemässä esitutkinnassa selvisi, että 2010-luvulla mäen alastulorinteessä on tapahtunut kaksi muutakin teräsvaijerin aiheuttamaa onnettomuutta, joista toisessa loukkaantui seitsemänvuotias poika vuonna 2011 ja toisessa 16-vuotias poika vuonna 2014. Turvallisuusriskistä oli varoitettu mäkihyppy-yhdistystä ja kaupunkia. Yhdistys oli kuitenkin sitoutunut alueen puhtaanapitoon vain määriteltyinä aikoina, muulloin kunnossapidosta ja turvallisuudesta on vastannut Helsingin kaupunki. Kuolemaan johtanutta onnettomuutta edeltäneenä päivänä mäen vaarallisuudesta mainittiin keskustelussa poliisin kanssa. === K46-mäen purku === Vuonna 2015 sattuneen onnettomuuden vuoksi K46-mäki asetettiin käyttökieltoon. Pienemmissä mäissä sen sijaan sai edelleen hypätä. Kiellosta huolimatta myös isoimmasta mäestä hypättiin vielä elokuussa 2018. Vuonna 2016 K46-mäelle tehtiin kuntotarkastus. Sen perusteella todettiin, että mäki jouduttiin todennäköisesti purkamaan, koska rakenteissa huomattiin ongelmia, joiden korjaamista pidettiin liian kalliina, ja halvempaa olisi rakentaa uusi mäki. Tukirakenteet olivat niin heikkokuntoisia, että tornin tukia olisi jouduttu vahvistamaan entisestään. Lisäksi pultteja ei pystytty kiristämään ruosteen takia. Hyppytorni oli korjattu vuonna 1993. Mäkeä käyttäneiden hyppääjien mukaan mäki kuitenkin oli hyvässä kunnossa, eikä elokuussa 2015 tapahtunut onnettomuus antanut aihetta purkamiseen. Lopullinen päätös K46-mäen purkamisesta tehtiin syyskuussa 2018. Elokuussa tehdyn kuntotarkastuksen mukaan mäki oli sortumisvaarassa. Samalla mäestä poistettiin teräslatu, mikä käytännössä esti hyppäämisen. Purkamisen kustannukset olivat vuonna 2015 tehdyn arvion mukaan 150 000 euroa. Uusi teräsrakenteinen mäki maksaisi 300 000 euroa, mutta Helsingin kaupungin investointiesitykseen ei sisälly sellaisen rakentaminen. Lisäksi uusi mäki vaatisi arvioiden mukaan maanrakennustöitä ja rakenteiden perusparannuksia. Uuden mäen rakentamatta jättämistä on perusteltu myös alhaisilla harrastajamäärillä: Helsingin mäkihyppääjät ry:n harjoituksissa K46-mäessä kävi viimeisinä vuosina parhaimmillaan noin 20 hyppääjää. Helsingin kaupunginmuseo ilmoitti, että hyppyrimäen purkamiselle ei ollut kulttuurihistoriallista estettä. Harrastajien mukaan mäen purkaminen käytännössä lopettaa mäkihypyn harrastamisen Helsingissä. Pienemmät K22- ja K15-mäet olivat jääneet yli 12-vuotiaille liian pieniksi, ja Helsingin Mäkihyppääjien harrastajat olivat vuoteen 2018 mennessä siirtyneet hyppäämään Lahteen. Herttoniemen hyppyrimäki purettiin 1. huhtikuuta 2019. == Tilastoja == === Herttoniemen hyppyrimäki === ====Mäkiennätyksen kehittyminen==== Mäkiennätyksen 49,0 metriä on hypännyt Toni Nieminen. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 1960-luku Veikko Kankkonen 55,0 m 1. mäen mäkiennätys Toni Nieminen 49,0 m ====Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)==== Kesämäkiennätyksen 48,0 metriä ovat hypänneet Kasperi Siitari, Artti Aigro, Teemu Summanen ja Mico Ahonen. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 16.5.2004 Matias Tuominen 26,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Ossi-Pekka Valta Toni Paukkunen 33,5 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Mikke Leinonen 37,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Nico Ravantti 40,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Jori Routo 40,5 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Jesse Kykkänen 41,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Miikka Koskensaari 42,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Kim Havukainen 43,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Mikko Mäkitalo 43,5 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Mika Kulmala Kari Nurmi 44,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Jari Putkinen 45,5 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 3.10.2004 Ossi-Pekka Valta Mats Piho Mikko Mäkitalo Jari Putkinen 47,0 m Ruskarieha 16.5.2005 Sebastian Klinga 47,0 m XXV Helsingin mäkikarnevaalit 2.10.2005 Sebastian Klinga 47,0 m Ruskarieha 20.5.2007 Juuso Kaisko 47,0 m XXVII Helsingin mäkikarnevaalit 7.10.2007 Juuso Kaisko Janne Tervahartiala 47,0 m Ruskarieha 5.10.2005 Kasperi Siitari 48,0 m Ruskarieha 2.10.2011 Artti Aigro 48,0 m Ruskarieha 18.5.2014 Teemu Summanen 48,0 m XXXIV Helsingin mäkikarnevaalit 5.9.2014 Mico Ahonen 48,0 m Ruskarieha ====Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)==== Kesämäkiennätyksen 42,0 metriä on hypännyt Hannele Eronen. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 16.5.2004 Hannele Eronen 33,5 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 2.10.2005 Hannele Eronen 36,5 m Ruskarieha 2.10.2005 Hannele Eronen 38,0 m Ruskarieha 21.5.2006 Hannele Eronen '42,0 m XXVI Helsingin mäkikarnevaalit ===K22=== ====Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)==== Mäkiennätyksen 21,0 metriä ovat hypänneet Eetu Suontama, Joona Forsgren ja Eetu Kytösaho. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 25.1.2005 Matias Vehkaoja 18,5 m Helsingin Mäkihyppääjien sarjakilpailut 8.2.2005 Matias Vehkaoja 20,0 m Helsingin Mäkihyppääjien seuramestaruuskilpailut 2005 15.2.2005 Otso Laakso Oscar Simula 20,0 m Helsingin Mäkihyppääjien sarjakilpailut 22.3.2005 Otso Laakso 20,0 m Helsingin Mäkihyppääjien sarjakilpailut Kaksi kertaa 22.3.2005 Matias Vehkaoja 20,5 m Helsingin Mäkihyppääjien sarjakilpailut 18.3.2008 Daniel Okas 20,5 m Herttoniemen kevätkisat 18.3.2008 Eeli-Pekka Valta 21,0 m Herttoniemen kevätkisat Kaksi kertaa 18.3.2008 Eetu Suontama Joona Forsgren Eetu Kytösaho 21,0 m Herttoniemen kevätkisat ====Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)==== Mäkiennätyksen 18,0 metriä on hypännyt Olga Tervahartiala. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 18.3.2008 Olga Tervahartiala 18,0 m Herttoniemen kevätkisat ====Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)==== Kesämäkiennätyksen 23,0 metriä on hypännyt Artti Aigro. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 16.5.2004 Toni Laakso Joni Muurinen Waltteri Wickström 19,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Siim-Tanel Sammelselg 20,0 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 16.5.2004 Ville Oinonen 21,5 m XXIV Helsingin mäkikarnevaalit 2.10.2005 Aleksi Salmensuu 21,5 m Ruskarieha 2.10.2005 Oscar Simula 22,0 m Ruskarieha 20.5.2007 Mikko Oja 22,0 m XXVII Helsingin mäkikarnevaalit 7.10.2007 Sebastian Okas 22,0 m Ruskarieha 7.10.2007 Anselmi Ilola 22,5 m Ruskarieha Kaksi kertaa 16.5.2010 Artti Aigro 23,0 m XXX Helsingin mäkikarnevaalit ====Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)==== Naisten kesämäkiennätyksen 21,0 metriä on hypännyt Julia Kykkänen. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 3.10.2004 Mikaela Klinga 16,5 m Ruskarieha 3.10.2004 Julia Kykkänen 19,0 m Ruskarieha Kaksi kertaa 2.10.2005 Julia Kykkänen 20,0 m Ruskarieha 2.10.2005 Julia Kykkänen 21,0 m Ruskarieha ===K15=== Mäkiennätyksen 17,0 metriä on hypännyt Toni Nieminen. Kesämäkiennätyksen 13,0 metriä on hypännyt virolainen Artti Aigro 20.5.2007 XXVII Helsingin mäkikarnevaaleilla, naisten kesämäkiennätyksen 12,0 metriä on hypännyt Julia Kykkänen 2.10.2004 Haastekilpailussa. ==Lähteet== *Herttoniemen hyppyrimäki skisprungschanzen.com *http://www.helsinginmakihyppaajat.fi/ *http://www.helsinginmakihyppaajat.fi/Upload/ === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Yle Elävä arkisto – Herttoniemen hyppyrimäki Luokka:Suomen hyppyrimäet Luokka:Helsingin urheilupaikat Luokka:Herttoniemi