Paskoonharjun tuulivoimapuisto

Paskoonharjun tuulivoimapuisto, jota kutsutaan joskus myös Teuvan tuulivoimapuistoksi, on Etelä-Pohjanmaalla Teuvan Kinnasharjulla ja Paskoonharjulla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 23 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 124 megawattia ja vuosituotanto on noin 400 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi EPV Tuulivoima Oy. == Yleistä == Tuulivoimapuisto sijaitsee Teuvan kirkonkylän pohjoispuolella noin neljän kilometrin etäisyydellä kirkolta. Sinne johtaa kirkonkylältä alkava Ylimarkkuun johtava seututie 682, josta haarautuu jäteaseman ympäristössä neljä huoltotietä tuulipuiston ympäristöön. Tuulipuiston pituus on 5,7 kilometriä, leveys 2,0 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 8,0 neliökilometriä. Tuulipuiston alueella sijaitsevat esimerkiksi Paskoonneva, Rempunrämäkkä, Paskoonharju, Kankaanneva, Sepänojanmaa, Kinnasharju, Korteslakso ja Saunakallio. Voimala-alueen sisällä sijaitsevat metsästysmaja, ampumarata, Paskoonharjulla, jäteasema Paskoonnevalla ja hiidenkirnuja Kinnasharjulla. Voimalat sijaitsevat 88–100 metrin korkeudella mpy. Tuulipuistoksi kaavoitetun hankealueen pinta-ala on noin 9 neliökilometriä. Ensimmäisen rakennusvaiheen tuulivoimalaitokset, joita on vain kaksi kappaletta, ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V136-mallia, jonka napakorkeus on 142 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 136 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,2 megawattia. Toisen rakennusvaiheen tuulivoimaloita on 21 kappaletta. Ne ovat V150-mallia, jonka napakorkeus on 155 metriä, turbiinin halkaisija 150 metriä ja kapasiteetti 5,6 megawattia. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleilla 20 kilovoltin jännitteellä alueen länsipuolella sijaitsevalle omalle sähköasemalle. Sieltä tuotettu sähkö johdetaan 8 kilometriä pitkällä omalla 110 kilovoltin siirtolinjalla Kristiinankaupunki-Tuovila linjan rinnalla etelä-lounaassa sijaitsevalle Perälän sähköasemalle, jossa sähkö johdetaan kantaverkkoon. Heti tuulivoima- alueen länsipuolella sijaitsee Varisnevan Natura-alue (FI0800015, 278 hehtaaria). == Historiaa == === Maakuntakaava === Teuvalla on kaksi aluetta, jotka on valittu vuonna 2015 julkaistuun maakuntakaavaan tuulivoimalle sopiviksi alueiksi. Paskoonharjun alue on siinä merkitty mukaan tunnuksella tv19. Se sijaitsee kaukana Vaasan ja Seinäjoen lentokentistä eikä viereinen Natura-alue ei häiriintyisi merkittävästi tuulipuistosta. Rasitteena mainittiin Paskoonharjun olevan kehrääjän pohjoisimpia merkittäviä pesimäalueita ja toisena voimaloiden näkyminen Teuvanjoen laakson peltoaukean yli. === Suunnittelu ja rakentaminen === Tuulivoimapuistoa alettiin suunnittelemaan jo vuonna 2008 ja hanke käynnistyi, kun EPV Tuulivoima Oy lähetti ELY-keskukselle esityksensä YVA-menettelystä vuonna 2009. Sen suunnitelmana olisi ollut tuottaa 30 tuulivoimalaitoksella ja 90–150 megawatin kapasiteetilla sähköenergiaa. Energia johdettaisiin Varsinevan reunassa kulkeviin 220 kilovoltin ja 400 kilovoltin sähkölinjoja seuraten Perälän sähköasemalle. EPV Tuulivoima lähetti ELY-keskukselle arviointiselosteen helmikuussa 2011 ja sen perään maaliskuussa 2011 lausuntopyynnön Kinnasharjun tuulipuiston arviointiselostuksesta , kuten pyynnössä esitettiin. Tuulivoimapuistoon tulisi 20–23 tuulivoimalaa, joiden yhteiskapasiteetti olisi voimalista riippuen 40–115 megawattia. Tuulen nopeus oli 100 metrin korkeudella keskimäärin 6,2–6,8 metriä sekunnissa ja 200 metrin korkeudella 7,7–8,2 metriä sekunnissa. Tuulivoimapuisto rakennettiin kahdessa vaiheessa. Syytä tähän ei ole esitetty. Ensimmäisessä vaiheessa valmistui tuotantoon kaksi 3,2 megawatin voimalaa Kinnasharjun ja Paskoonnevan lähistölle. Niiden perustukset valettiin kesäkuussa 2017 ja tuulivoimaloiden pystytykset valmistuivat marraskuussa. Voimaloiden käyttöönottovaiheen jälkeen ne käynnistettiin voimatuotantoon vuodenvaihteessa. Toisen vaihe (jota kutsuttiin usein Paskoonharju 2) on ensimmäisen vaiheen laajennus, joka käynnistyi lähes kaksi vuotta myöhemmin. Yhtiö vihjasi, että kaksi pienempää voimalaa pystytettiin yhteiskunnan tuella, mutta seuraavan vaiheen 21 voimalaa pystytettiin ilman tukea. Yhtiön mukaan rakentamisen valistelut oli marraskuussa 2019 jo aloitettu. Voimaloiden perustusten valutyöt alkoivat toukokuussa ja loppuivat syyskuussa. Kaikki perustamisvaiheen työt valmistuivat viimeistään marraskuussa. Tuulivoimalat tilattiin Vestakselta marraskuussa 2019, johon sisältyi 30 vuoden AOM-huoltopalvelu . Tuulivoimalaitokset laivattiin osissa Vaasan Vaskiluodon satamaan, josta kuljetus toi osat Maalahden, valtatien 8 ja Ylimarkun kautta työmaalle huhtikuusta 2021 alkaen. Yhden voimalan osien kuljetus vie yhden vuorokauden verran aikaa. Sitä mukaan kun tuulivoimaloiden osia saapui voimala-alueelle, aloitettiin säävarauksin toteuttamaan voimaloiden pystytys. Sitä mukaan, kuin voimalat valmistuivat, alkoivat ne tuottamaan sähköä. Syyskuussa oli enää neljä voimalaitosta pystyttämättä. Toinen vaihe valmistui lopullisesti vuonna 2022. === Uutisia === Kymmenen tuulivoimalaa tuottaa sähkönsä Vaasan Sähkölle, joka omistaa EPV Tuulivoimasta 40 %. Sähköyhtiö investoi tuulivoimapuistoon itse 18,6 miljoonaa euroa. Tuulivoimapuistoon on suunnitteilla kevääksi 2023 suuren sähköakun rakentaminen. Sen kapasiteetti olisi 12 megawattia ja energiakapasiteetti 12 megawattituntia. Sen komponentit saapuivat loppusyksyllä 2022 ja sähkövaraston käyttöönotto tapahtuisi keväällä 2023. == Katso myös == * Luettelo Suomen tuulivoimaloista == Lähteet == Luokka:Teuvan tuulivoimapuistot