EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mokoman 120 päivää

Mokoman 120 päivää on Mokoma-yhtyeen vuonna 2001 ilmestynyt toinen albumi. Levyn musiikki on raskaampaa kuin esikoisalbumi Valulla ja pienimuotoisia thrash-vaikutteita on jo havaittavissa. Parhaiten ne kuuluvat ehkä singlenäkin julkaistussa kappaleessa ”Seitsemän sinetin takana”, joka on yksi Mokoman suurimmista hiteistä ja yhtye esittää kappaletta konserteissaan usein vielä nykyäänkin. Myös kappale ”Rajapyykki” julkaistiin singlenä. Mokoman 120 päivää on sanoituksiltaan eräänlainen teemalevy, joka kertoo ihmisen kamppailusta erilaisten valtavirtojen ja koneistojen kanssa. Yhtyeen laulaja ja sanoittaja Marko Annala otti sanoituksia kirjoittaessaan vaikutteita markiisi de Saden yhteiskuntakritiikistä. Albumin nimi on viittaus de Saden teokseen Sodoman 120 päivää ja kansitaiteessa on käytetty osia Hieronymus Boschin maalauksista Pyhän Antoniuksen kiusaus ja Heinävankkurit.Klemi, Antti: Kognition 120 päivää – kognitio ja kognitiiviset metaforat Marko Annalan sanoituksissa Viitattu 3.2.2008. Albumi ei ilmestyessään saavuttanut merkittävää suosiota ja Mokoman silloinen levy-yhtiö EMI tuhosi jäljellä olevat levyt, eikä levystä otettu uusintapainosta. Sama kohtalo oli kahta vuotta aiemmin ilmestyneellä Valu- albumilla. Levyjen tuhoamisen jälkeen yhtyeelle ilmoitettiin, että EMI:llä ei ole kiinnostusta seuraavan levyn julkaisuun. Tämän jälkeen Mokoma perusti oman levy-yhtiönsä, Sakara Recordsin. Sekä Valu että Mokoman 120 päivää kuitenkin julkaistiin uudelleen vuonna 2004 Mokoman noustua suuren yleisön tietoisuuteen levyjen Kurimus ja Tämän maailman ruhtinaan hovi sekä oman levy-yhtiönsä ansiosta. == Kappaleet == Sävellykset Marko Annala, Kuisma Aalto ja Tuomo Saikkonen, sanoitukset Annala, sovitukset Mokoma (Raikko Törösen, Gabi Hakasen ja Henri Kuittisen avustuksella). # # # # # # # # # # === Uusintajulkaisun bonuskappaleet === 11. 12. 13. ”Reitti” on Seitsemän sinetin takana -singlen ja ”Turhaan tänne tulleet” Rajapyykki-singlen b-puoli. ”Seitsemäs kahdestatoista” on demo vuodelta 2000. == Yhtyeen kokoonpano levyllä == * Kuisma Aalto – kitara * Marko Annala – laulu * Janne Hyrkäs – rummut * Heikki Kärkkäinen – basso * Tuomo Saikkonen – kitara, laulu === Vierailevat muusikot === * Henri Kuittinen – kosketinsoittimet, koneet * Raikko Törönen – rummut kappaleessa ”Seitsemäs kahdestatoista” == Singlet == === Seitsemän sinetin takana === # # Julkaistiin vuonna 2001. === Rajapyykki === # # Julkaistiin vuonna 2001. == Arvostelut == * Desibeli.net: * Imperiumi: 8/10 * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2001 albumit Luokka:Mokoman albumit Luokka:Gabi Hakasen tuottamat albumit
Savisilta

Savisilta, alkuperäiseltä nimeltään Juurikosken silta, on Ylivieskassa sijaitseva teräsbetonisilta, joka ylittää Kalajoen Ylivieskan kohdalla kirkon ja rautatiesillan välillä. Sillan on suunnitellut Jalmar Castrén, ja se on rakennettu vuonna 1912. Tuolloin vielä oudon rakennusmateriaalin vuoksi siltaa alettiin kutsua Savisillaksi. Rakenteeltaan silta on viisiaukkoinen palkki- ja ulokepalkkisilta. Savisillalla on joskus järjestetty kesäisin myös siltatansseja. Sillan kuormitus väheni, kun nykyisen kantatien 86 silta valmistui vuonna 1959. Liikenne keveni entisestään Helaalan sillan valmistuessa vuonna 1971, ja Savisilta jäi kevyen liikenteen sillaksi. Silta entisöitiin vuonna 1976. Se on ollut museosilta vuodesta 1982, ja se on Suomen toiseksi vanhin teräsbetonisilta. Silta korjattiin kesällä 2012, ja sen 100-vuotisjuhlia vietettiin syyskuussa 2012. Kalajokivarsi Ylivieskassa ja Savisilta kuuluvat Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ylivieskan liikenne Luokka:Ylivieskan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen tieliikenteen museosillat Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Palkkisillat Luokka:Suomen tieliikennesillat Luokka:Kevyen liikenteen sillat
Teuvo Moilanen

Teuvo Johannes Moilanen (s. 12. joulukuuta 1973 Oulu) on suomalainen jalkapallomaalivahti, joka pelasi urallaan muun muassa 103 Veikkausliiga- ottelua Tampereen Ilveksen, FF Jaron ja FC KooTeePeen riveissä. Isossa- Britanniassa Moilanen edusti Preston North Endia, Scarborough'ta, Darlingtonia ja viimeksi Heartsia. Moilanen pelasi useissa Suomen nuorisomaajoukkueissa ja neljä ottelua A-maajoukkueessa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Der Spiegel

Der Spiegel on Euroopan suurin ja Saksan vaikutusvaltainen viikoittain ilmestyvä aikakauslehti, jota julkaistaan Hampurissa. Sen viikoittainen levikki on lähes miljoona kappaletta. Der Spiegel on perustettu 4. tammikuuta 1947 Hannoverissa. Hampurissa se on sijainnut vuodesta 1952 lähtien. Lehden perustaja Rudolf Augstein kustansi sitä 50 vuotta. Päätoimittaja Wolfgang Büchner irtisanottiin joulukuussa 2014. On ennakoitu, että lehti palaisi kahden päätoimittajan malliin. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Lehden kotisivut * Kansainväliset kotisivut * Luokka:Saksalaiset aikakauslehdet
Kalajoki (Karjalan tasavalta)

Kalajoki eli Kalaige (, vepsäksi Kalag’) on vepsäläinen maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ääniseen laskevan samannimisen joen suussa 97 kilometriä Petroskoista kaakkoon. Kylässä on 650 ja kunnassa 833 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 3–4.. ==Maantiede ja asutus== Kalajoen kunnan pinta-ala on 188,98 neliökilometriäGeneralnyi plan, s. 3.. Se rajoittuu luoteessa Äänisenrannan piirin Soutjärven kuntaan, idässä Äänisen kautta Puudožin piirin Krasnoborskin kuntaan sekä etelässä ja lounaassa Leningradin alueeseenGeneralnyi plan, s. 8.. Pinta-alasta valtaosa on metsääGeneralnyi plan, s. 50.. Seudun jokia ovat Nila, Munduksa, Kukovka, Himjoki (ven. Gimreka) ja Kalajoki (Rybreka). Järviä ovat Äänisen lisäksi Nilskojärvi (Nilskoje).Generalnyi plan, s. 13. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabro-diabaasi ja kvartsiittihiekkakiviGeneralnyi plan, s. 14–15.. Kunnan alueella sijaitsee Kakkorvan rauhoitusalueGeneralnyi plan, s. 15.. Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu kaksi kylää: Kaskesoja (ven. Kaskesrutšei, veps. Kaskez) ja Toisjoki (ven. Drugaja Reka, veps. Toižeg)Generalnyi plan, s. 4.. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 49 % on kansallisuudeltaan vepsäläisiä, 45 % venäläisiä ja 3 % ukrainalaisia. ==Historia== Kalajoki mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1496. Ennen 1920-lukua se kuului Aunuksen kuvernementin Soutjärven kuntaan ja myöhemmin Soutjärven piiriin. Vuosina 1994–2005 kylät muodostivat Vepsän kansalliseen volostiin kuuluneen Kalajoen kylähallintoalueen. Nykyinen Kalajoen vepsäläinen maalaiskunta (ven. Ryboretskoje vepsskoje selskoje poselenije) on perustettu vuonna 2006. ==Liikenne, talous ja palvelut== Kalajoen kautta kulkee Petroskoin ja Oštan välinen päällystetty maantie. Kylästä on linja-autoyhteys Petroskoihin. Äänisen rannalla on Ruoppaojan laivalaituri.Generalnyi plan, s. 23. Kunnassa louhitaan rakennuskiveä ja hiekkaa sekä tuotetaan sepeliä. Kaskesojalla ja Toisjoella on karjatilat.Generalnyi plan, s. 32–33. Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, pieni poliklinikka, posti ja muutama kauppaGeneralnyi plan, s. 25–26.. ==Nähtävyydet ja matkailu== Kunnan alueella sijaitsevat Kalajoen ja Jamehrutšein kivikautiset asuinpaikat. Kalajoen, Kaskesojan ja Toisjoen kylillä on historiallisen asutuksen status. Niissä on säilynyt 1800–1900-lukujen vaihteen asuin- ja talousrakennuksia. Kalajoen kylässä on siellä syntyneen Neuvostoliiton sankarin Anna Lisitsynan muistomerkki. Muita nähtävyyksiä ovat Kalajoen ja Kaskesojan karsikkometsät.Generalnyi plan, s. 20–22. Kaskesojalla on lomakylä ja kalastusmajaGeneralnyi plan, s. 26. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Vepsäläiskylät Luokka:Äänisenrannan piirin kunnat Luokka:Äänisenrannan piirin asutut paikat
Kalajoki (täsmennyssivu)

Kalajoki voi tarkoittaa: ==Paikannimenä== * Kalajoki, Suomen kaupunki * Kalajoki, joki Pohjanmaalla * Kalajoki, kylä ja maalaiskunta Karjalan tasavallassa Venäjällä ==Sukunimenä== * Atte Kalajoki (vuoteen 1934 Calamnius, 1914–2004), suomalainen opettaja, journalisti ja kirjailija * Mikko Kalajoki (s. 1972), suomalainen kirjailija
Aaron Klug

Aaron Klug (11. elokuuta 1926 – 20. marraskuuta 2018Aaron Klug (1926–2018)) oli Liettuassa juutalaisperheeseen syntynyt brittiläinen kemisti sekä professori Cambridgen yliopistossa. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1982 biologisesti tärkeiden nukleiinihappo-proteiini-kompleksien tutkimisesta ja elektronimikroskoopin kuvien tulkintaa koskevista parannuksistaan. Klugin ollessa 3-vuotias hänen vanhempansa muuttivat Liettuasta Etelä-Afrikkaan. Hän ilmoittautui Johannesburgissa Witwatersrandin yliopistoon opiskellakseen lääketiedettä, mutta lopulta hän valmistui luonnontieteilijäksi. Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1990.https://www.ae- info.org/ae/Member/Klug_Aaron ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Biography The Nobel Foundation Luokka:Brittiläiset kemistit Luokka:Brittiläiset professorit Luokka:Cambridgen yliopiston professorit Luokka:Nobelin kemianpalkinnon saajat Luokka:Copley-mitalin saajat Luokka:Ranskan tiedeakatemian jäsenet Luokka:Academia Europæan jäsenet Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Parasaurolophus

Parasaurolophus (nimen merkitys: ’melkein Saurolophus’) on sukupuuttoon kuollut hadrosaureihin kuuluva dinosaurussuku, joka eli myöhäisliitukauden Campania-vaiheella. Parasaurolophus jaetaan yleensä kolmeen lajiin. Tyyppilaji P. walkerin fossiilit löysi Levi Sternberg vuonna 1921 Albertasta, Kanadasta. Myöhemmin on löydetty kaksi muuta lajia, P. cyrtocristatus ja P. tubicen, molemmat Yhdysvaltojen New Mexicosta. Koillis-Kiinasta löydetty Charonosaurus jiayensis saattaa olla neljäs Parasaurolophus-laji. == Ulkonäkö ja koko == oikea|pienoiskuva|Parasaurolophus walkerin kallo Parasaurolophus oli arviolta noin 7,5 metriä pitkä ja painoi 2,6 tonnia. Se liikkui sekä kahdella että neljällä jalalla. Se luultavasti juoksi kahdella jalalla ja pysähtyi laiduntamaan neljälle jalalle. Parasaurolophuksella etujalat olivat lyhyet, kun taas sen takajalat olivat pidemmät. === Kallo === Parasaurolophuksen päässä oli lähes kahden metrin pituinen ontto harja, joka peitti koko pään yläosan sekä jatkui pitkälle taakse. Se saattoi toimia kaikukammiona ja täten vahvistaa dinosauruksen kumeaa ääntelyä. Se saattoi äänellä sen nenäkäytävällä, joka sijaitsi sen harjassa, jolla se tuotti trumpetin tapaisia ääniä. Pitäessään päätä ylhäällä, tämä harja sopi ehkä selkärangan pieneen kuoppaan. Ennen harjan on luultu auttavan sitä hengittämään veden alla, toimien ikään kuin snorkkelina. == Elintavat == Parasaurolophus oli kasvinsyöjä, joka luultavasti söi muun muassa havunneulasia, saniaisia ja varpuja. Parasaurolophuksella oli vahva nokka, jota se käytti apunaan ravinnon syömisessä. Parasaurolophuksen elinympäristö käsitti runsasvetisiä metsäalueita levinneisyysalueen pohjois- ja itäosissa, ja kausittain kuivia valuma-alueita länsi- ja eteläosissa. == Populaarikulttuurissa == Parasaurolophus on esiintynyt elokuvissa Maa aikojen alussa, Dinot New Yorkissa, Jurassic Park, The Lost World: Jurassic Park, Jurassic Park III, Jurassic World ja Jurassic World: Kaatunut valtakunta. Se on myös esiintynyt muun muassa peleissä Jurassic Park: The Game ja Jurassic World Evolution. == Lähteet == Luokka:Hadrosauridae
Šokšu

Šokšu (, ) on maalaiskunta ja kylä Äänisenrannan piiriin kaakkoisosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. ==Šokšun vepsäläinen maalaiskunta== Kunnan virallinen nimi vuodesta 2006 alkaen on Šokšun vepsäläinen maalaiskunta (Шокшинское вепсское сельское поселение, Šokšinskoje vepsskoje selskoje poselenije), ja sen hallintokeskus on Šokšunrannan eli Kvartsitnyin taajama. Kunta rajoittuu pohjoisessa Ääniseen, idässä Soutjärven kuntaan, lännessä Latvan ja Puujoen kuntiin ja etelässä Leningradin alueeseen kuuluvaan Koskenalan piiriin. Sen nykyiset asutuskeskukset (kylät) ovat * Šokšunranta - ven. Kvartsitnyi, veps. Kvarcitni * Šokšu - Šokša, veps. Šokš * Jääsjärvi - Jašezero, * Ustje - veps. Ustii Hallintokeskus Šokšunranta on Äänisen rannan tuntumassa sijaitseva kerrostaloalue. Jääsjärvellä sijaitsee Joona Jääsjärveläisen luostari. Kunnassa on noin 1 100 asukasta. ==Šokšun kylä== Varsinaiseen Šokšun kylään kuuluvat Vasilišton, Čogan ja Hörc’in kylänosat sekä hieman lännempänä sijaitsevat Keskikylä (), Pinž ja Syrjä () Šokšun kylä sijaitsee 65 kilometriä Petroskoista kaakkoon. ==Historia== Šokšun alue kuului ennen 1920-lukua Soutjärven kuntaan. Jatkosodassa Šokšun alue oli Suomen miehittämä vuosina 1941–1944. Vuosina 1994—2005 Šokšu oli Vepsän kansalliseen volostiin kuulunut kylähallintoalue. == Lähteet == * Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997. ISBN 952-90-8324-6 Luokka:Äänisenrannan piirin kunnat Luokka:Vepsäläiskylät Luokka:Äänisenrannan piirin asutut paikat
Epäilyksen varjo

Epäilyksen varjo voi viitata seuraaviin: * Epäilyksen varjo, Alfred Hitchcockin ohjaama elokuva vuodelta 1943. * Epäilyksen varjo, Tuomas Sallisen ohjaama elokuva vuodelta 2001. * Epäilyksen varjo, Aku Ankan taskukirja.
Corcovado

Corcovado on 704 metriä korkea, graniittinen vuori Rio de Janeirossa, Brasiliassa. Tijucan kansallispuistoon kuuluvasta sademetsästä kohoava vuori erottuu ympäröivistä graniittidoomeista laella olevan, 38 metriä korkean Kristus-patsaan ansiosta. Corcovadon laelle ja patsaalle pääsee joko kapeaa, vuoren kylkeen louhittua tietä myöten tai vuonna 1884 valmistunutta 3800 metrin pituista hammasrataa käyttäen. Kolmen sähköjunayksikön kapasiteetti on 540 matkustajaa tunnissa, ja matka kestää noin 20 minuuttia. Radan yläasemalta johtaa 222 askelman portaikko patsaan juurella olevalle näköalatasanteelle, josta avautuu maisema Rion keskustaan, Sokeritoppa-vuorelle sekä kuuluisille uimarannoille Copacabanalle ja Ipanemalle. Huomattavia Corcovado-vuorella kävijöitä ovat olleet mm. paavi Pius XII, paavi Johannes Paavali II, Albert Einstein ja Walesin prinsessa Diana. ==Aiheesta muualla== == Lähteet == Luokka:Brasilian vuoret Luokka:Rio de Janeiro
Christie

Christie voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Christie’s, huutokauppakamari * Christie, Nabiscon osasto * Christie, brittiläinen yhtye * Christie-jousitus, kulkuneuvon jousitusjärjestelmä * Christie Digital Systems, lyhyesti Christie, kanadalais-yhdysvaltalainen projektorivalmistaja * Christie, Dead or Alive -pelisarjan hahmo * Christie Monteiro, Tekken-pelisarjan hahmo. ==Henkilöitä== Christie on myös seuraavien henkilöiden nimi: * Agatha Christie (1890–1976), brittiläinen kirjailija * Al Christie (1881–1951), kanadalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja * Bob Christie (1924–2009), yhdysvaltalainen autourheilija * Charles Christie (1880–1955), kanadalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja * Chris Christie (s. 1962), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, New Jerseyn kuvernööri * Christian Christie (1832–1906), norjalainen arkkitehti * Doug Christie (s. 1970), yhdysvaltalainen koripalloilija * Gwendoline Christie (s. 1978), brittiläinen näyttelijä * Håkon Christie (1922–2010), norjalainen arkkitehti ja rakennushistorioitsija * Jahmaine Christie (s. 1981), brittiläinen karateka * James David Christie (s. 1952), yhdysvaltalainen urkuri * John Christie (1883–1956), englantilainen jalkapalloilija * John Christie (1929–2014), skotlantilainen jalkapallomaalivahti * John Christie (1899–1953), brittiläinen sarjamurhaaja * John Christie (1882–1962), brittiläinen oopperanjohtaja * Julie Christie (s. 1941), brittiläinen näyttelijä * Kitch Christie (1940–1998), eteläafrikkalainen rugbyvalmentaja * Linford Christie (s. 1960), brittiläinen urheilija * Lou Christie (s. 1943), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä * Perry Christie (s. 1944), Bahaman pääministeri * Ryan Christie (s. 1995), skotlantilainen jalkapalloilija * Samuel Hunter Christie (1784–1865), brittiläinen tiedemies * Stuart Christie (1946–2020), brittiläinen anarkisti, toimittaja ja kirjailija * Tony Christie (s. 1943), brittiläinen laulaja * Werner Christie (s. 1949), norjalainen poliitikko ja ministeri * Wilhelm Frimann Koren Christie (1778–1849), norjalainen juristi ja poliitikko, Stortingin ensimmäinen puheenjohtaja * William Christie (1845–1922), brittiläinen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal * William Christie (s. 1944), ranskalais-yhdysvaltalainen kapellimestari ja cembalonsoittaja. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Sortavalan piiri

Sortavalan piiri on paikallishallinnollinen alue Karjalan tasavallan lounaisosassa, Laatokan pohjoispään ja Suomen rajan välisellä alueella. Sen hallinnollinen keskus on Sortavalan kaupunki. Piiri käsittää aiemman Sortavalan kaupunkipiirin alueen. == Kunnat == Sortavalan piiriin kuuluu kolme kaupunkikuntaa ja kaksi kyläkuntaa: * Sortavala * Värtsilä * Helylä * Kaalamo * Haapalampi ==Historia== === Piiri 1940-1970 === Sortavalan piiri oli hallintoalue Karjalan ASNT:ssa Laatokan pohjoisrannalla vuosina 1940–1970. Piirin rajoissa tapahtui tuona aikana joitain muutoksia ja se käsitti ajoittain laajemman alueen kuin nykyinen Sortavalan piiri. Sortavalan piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940. Se käsitti suunnilleen Suomen Moskovan rauhassa 12. maaliskuuta 1940 kokonaan luovuttamat Sortavalan kaupungin, Sortavalan maalaiskunnan ja Ruskealan sekä Uukuniemen, Kiteen, Pälkjärven ja Värtsilän luovutetut osat. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin rauhan tultua ja niinpä Neuvostoliitto siirsi alueelle uutta väestöä. Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin elokuussa 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Sortavalan piirin. Sortavalan piiriin liitettiin vuonna 1957 Pitkärannan piirin länsiosa ja vuonna 1958 Kurkijoen piiri. Koko Karjalan ASNT:ssa suoritettiin hallintouudistus vuonna 1963, jolloin perustettiin kuusi teollisuuspiiriä ja neljä kyläpiiriä. Sortavalan piiristä muodostettiin Laatokanrannan kyläpiiri. Kuitenkin jo vuonna 1965 teollisuus- ja kyläpiirijaosta luovuttiin ja ne nimettiin piireiksi. Samalla Laatokanrannan piirin nimi muutettiin takaisin Sortavalan piiriksi. Sortavalan piirin itäosa liitettiin vuonna 1966 uudelleen perustettuun Pitkärannan piiriin. Sortavalan piiri lakkautettiin 10. joulukuuta 1970, jolloin Värtsilän ja Valamon työläisasutuskeskukset sekä Ojavaisen, Rautakankaan, Ruskealan ja Sortavalan esikaupunkialueen kyläneuvostot siirrettiin Sortavalan kaupunkineuvoston hallinnon alaisuuteen. Lisäksi Sortavalan piirin eteläosasta perustettiin uusi Lahdenpohjan piiri, johon tulivat kuulumaan Lahdenpohjan kaupunki, Elisenvaaran työläisasutuskeskus sekä Kurkijoen, Lahdenpohjan ja Raivattulan kyläneuvostot. Tämä alue käsitti suunnilleen entisen Kurkijoen piirin alueen, mikä oli liitetty Sortavalan piiriin vuonna 1958. === Perustaminen uudelleen 2006 === Sortavalan piiri muodostettiin uudelleen vuonna 2006 Venäjän kunnallishallintouudistuksen yhteydessä. Se muodostettiin Sortavalan kaupunkipiirin alueesta. Kuntajakoa ja kuntien nimiä muutettiin, ja piiri tuli käsittämään nykyiset Sortavalan, Värtsilän ja Helylän kaupunkikunnat sekä Kaalamon ja Haapalammen maalaiskunnat. ==Katso myös== * Laatokan saariston kansallispuisto == Lähteet == * Tietoja Karjalan hallinnollista ja alueellista jakoa koskevista muutoksista == Aiheesta muualla == * Sortavalan piirin virallinen verkkosivu *
Mansikkatorttu

Mansikkatorttu on eräs leivonnaisiin kuuluva lajike, jonka sesonki on kesällä, kun mansikoita on saatavilla runsaasti ja ne ovat parhaimmillaan.Paras kesäherkku-kilpailu (2008) Ulkomailta tuotuja tai pakastemansikoita voi myös käyttää muina vuodenaikoina. Pakastemansikat tosin menettävät muotonsa ja niistä tulee vetisiä, koska pakastettaessa jääkiteet murtavat solukalvojen seinämät, varsinkin jos pakastetaan suuri määrä marjoja kerralla. Nopea pakastus varmistaa laadun Torttupohjan päälle laitetaan mansikoita ja kermaa. Myös liivatetta voi lisätä leivoksen päälle, se pitää mansikat paremmin paikallaan. Joskus torttupohjaa saatetaan kostuttaa mehulla tai lisätä hieman hilloa. ==Lähteet== Luokka:Leivonnaiset
Linja

Linja tai linjat voi tarkoittaa ainakin seuraavia: ==Yleisiä== * säännöllisesti liikennöitävä reitti joukkoliikenteessä * väylä merenkulussa * opintolinja * kehityslinja, eliöiden polveutumisketju * linja, brittiläinen ja venäläinen pituusmitta, tuuman kymmenesosa (2,54 mm) * puolustuslinja, sodankäynnissä maantieteellisten kohtien ketju, johon vihollisen hyökkäys pyritään pysäyttämään ** sotilaallinen puolustuslaitteiden ketju (esimerkiksi Maginot-linja tai Salpa-linja) * poliittinen linja, henkilön, ryhmän, puolueen tai valtion yleinen kanta johonkin kysymykseen tai toiminnan jatkuvuus (esim. Paasikiven–Kekkosen-linja) ** puolueen päälinja, (kommunistisen) puolueen virallisista kannoista muodostuva kokonaisuus, demokraattisen sentralismin teoriaan liittyvä kommunistien käyttämä termi ==Paikannimiä== * Linjat, Forssan Linikkalan alueen katuja * Linjat, Helsingin Kallion osa-alue ja siellä joukko katuja * Linjat, kolme katua (liinid) Tallinnan Koplin kaupunginosassa. ==Sukunimenä== * Minna Linja (s. 1979), kuvataiteilija ja kuvataideopettaja.
Rukajärven piiri

Rukajärven piiri oli Neuvosto-Karjalan paikallinen itsehallintoalue. Se muodostettiin 1920-luvun alussa entisen Aunuksen kuvernementin Rukajärven ja Kiimasjärven kunnista sekä Repolan kunnan itäosasta ja pienemmistä osista Kontokin, Jyskyjärven ja Tunkuan kuntia. Vuonna 1926 Rukajärven piirin pinta- ala oli 7 748 km2 ja asukasluku 2 496, joista karjalaisia oli 2 376\. Asukastiheys oli 0,32 as/km2. Piirin pinta-alasta oli metsää noin 70 %. Vuonna 1926 piiriin kuului 44 kylää, joista tärkeimmät olivat Rukajärvi, Kiimasjärvi, Luvajärvi, Korpilahti, Kuusiniemi, Nokeus ja Miinoa. Rukajärven piirin alue laajeni 1930-luvulla, kun Repolan piiri liitettiin siihen. Vuonna 1933 piirissä oli 5 933 asukasta, joista karjalaisia oli 4 967\. Jatkosodan aikana Rukajärven piiri oli suomalaisten miehittämä vuosina 1941–1944. Rukajärven piiri lakkautettiin jatkosodan jälkeen ja liitettiin Segežan piiriin. Sittemmin suunnilleen entisestä Rukajärven piirin alueesta on muodostettu Mujejärven piiri (1966). Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
GMail Drive

200px|right|GMail Drive Logo GMail Drive on Microsoft Windowsille tehty epävirallinen laajennus, joka mahdollistaa yli seitsemän gigatavun (5.8.2008) kokoisen Gmail-sähköpostitilin käytön tallennustilana. Liitetyn Gmail-tilin sisältö näkyy Windowsissa kuten tavallinen kiintolevy ja tiedonsiirto tapahtuu tavallisten kopioi, leikkaa ja liitä -toimintojen avulla. GMail Drivea vastaavat ohjelmat löytyvät myös Linuxille (GmailFS) ja Mac OS X:lle (gDisk). ==Toiminta== GMail Drive käyttää tilin Saapuneet-kansiota tiedostojen tallennukseen. Tiedostot tallennetaan sähköpostiviestien liitetiedostoiksi, jolloin niihin pätee sama 20 MtGmail: Help Center kokorajoitus kuin liitetiedostoihin yleensä. Aiemmin liitetiedostoiksi ei hyväksytty myöskään sovelluksia .exe-ohjelmatiedostoina, mutta tämä rajoitus on nyttemmin poistettu. Kokorajoituksenkin voi kiertää esimerkiksi pakkaamalla enimmäiskoon ylittävät tiedostot pakkausohjelmalla (esimerkiksi WinRar tai WinZip) ja valitsemalla pakkauksen ohella suoritettavaksi tiedoston pilkkomisen (split). Näin isokin tiedosto siirtyy Gmailiin pienemmissä osissa. Yhteen Gmail-tiliin voi olla kirjautuneena samaan aikaan useasta eri osoitteesta, joten GMail Drive mahdollistaa jaetun tiedostopalvelimen pystytyksen helposti; Käyttäjien tarvitsee vain asentaa GMail Drive ja kirjautua sillä käyttäen samaa käyttäjätunnusta ja salasanaa. Tämän jälkeen heillä on käytössään jaettu asema tiedostonvaihtoon. Tiedostojen selaaminen, lataaminen, poistaminen ja jopa katselu (Kuvat, DOC, PDF, MP3) onnistuvat myös Gmailin varsinaisesta web- käyttöliittymästä tavallisella www-selaimella. ==Ongelmat== GMail Drive ei ole Gmailin omistajan, Googlen käsialaa, joten muutokset Gmailin toiminnassa saattavat estää ohjelman toiminnan joko hetkellisesti tai pysyvästi. Yleensä toimimattomuuteen on auttanut uuden päivitetyn version asentaminen. Gmailin käyttöehdot eivät erityisesti salli tai kiellä GMail Driven käyttöä tai yleensä tilin tallennustilan käyttöä muuhun kuin sähköpostien säilytykseen. GMail Drivea ei kannata käyttää tilillä, jota käyttää myös jollain POP3-sähköpostiohjelmalla (esimerkiksi Mozilla Thunderbird, Outlook Express), koska tällöin kaikki tilille lähetetyt tiedostot päätyvät myös sähköpostiohjelman Saapuneet-kansioon ja asetuksista riippuen tämä saattaa jopa poistaa tiedoston sisältävän viestin palvelimelta heti ladattuaan sen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * GMail Driven kotisivu * Gmail (Gmail käyttöehdot) * PhpGmailDrive - PHP skripti tiedostojen lataamiseen * GmailFS - GMail Drive Linuxille * gDisk - GMail Drive Mac OS X:lle * Vombato mail drive - tiedostojen tallennus mille tahanta POP3-tilille Luokka:Linux-ohjelmat Luokka:Mac OS -ohjelmat Luokka:Windows-ohjelmat Luokka:Gmail
Lapinlahti (Helsinki)

Lapinlahti () on puistomainen osa Helsingin läntistä kantakaupunkia. Hallinnollisesti Lapinlahden osa-alue luetaan kuuluvaksi Kampinmalmin peruspiiriin ja Länsisataman kaupunginosaan. Lapinlahden pinta-ala on 0,41 neliökilometriä ja vuoden 2018 lopussa siellä asui asukasta. Vuoden 2017 lopussa alueella oli työpaikkaa. Lapinlahti sijaitsee Ruoholahden pohjoispuolella, Seurasaarenselän itärannalla Lapinlahti-nimisen merenlahden äärellä. Pohjoisessa Lapinlahden ja Etu-Töölön raja kulkee Hietaniemenkatua pitkin, ja myös Ourien saaret kuuluvat Etu-Töölöön. Lapinlahden itärajana on Mechelininkatu, etelärajana Porkkalankatu ja Länsiväylä kuitenkin niin, että näiden risteyksen pohjoispuolella olevan toimistorakennuksen tontti kuuluu Ruoholahteen. Suurimman osan Lapinlahden alueesta muodostavat alueella sijaitsevat hautausmaat sekä Lapinlahden sairaalan tontti. Alueen pohjoisosassa sijaitsee vuonna 1829 käyttöön otettu Hietaniemen hautausmaa, jonne monet kansakunnan merkkihenkilöt on haudattu. Sen eteläpuolella ovat Ortodoksinen hautausmaa, Helsingin islamilainen hautausmaa, Suomen Kaartin hautausmaa ja Helsingin juutalainen hautausmaa. Lapinlahden sairaala (Lapinlahdentie 2) on Suomen ensimmäinen mielisairaalakäyttöön rakennettu sairaala. Sitä ennen Suomessa oli jo Seilin hospitaali, joka toimi kuitenkin ensin myös spitaalisten hoitolaitoksena. Lapinlahden sairaala valmistui vuonna 1841, arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaisesti. Alue on monelta osin suojeltu rakennussuojelulain nojalla. Merkittävä osa psykiatrian klinikan toimintoja on kuitenkin äskettäin siirretty HYKSin Psykiatriakeskukseen, entiseen Hesperian sairaalaan. Sairaalarakennus on tällä hetkellä tyhjillään, mutta mielenterveysjärjestöt pyrkivät aloittamaan tiloissa psyykkisen hyvinvoinnin keskuksen toiminnan.http://www.mielenterveysseura.fi/paikallinen_toiminta/paikallishankkeet/lapinlahden_lahde == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lapinlahden lähde -hanke *
Teekuppi

Teekuppi on isohko, useimmiten keraaminen kuppi, josta juodaan teetä. Teekupin koko on Yhdysvalloissa tyypillisesti noin 7 unssia, ja siihen mahtuu 6 unssia eli noin 1,8 desilitraa teetä. Teekupit valmistetaan usein valamalla mutta joskus myös dreijaamalla. Monissa harrastajaseuroissa valmistetaan teekuppeja. == Lähteet == Luokka:Astiat Luokka:Teevälineet
Suojärven piiri

Suojärven piiri () on hallintoalue Karjalan tasavallan länsiosassa. Piiri rajoittuu pohjoisessa Mujejärven piiriin, koillisessa Karhumäen piiriin, idässä Kontupohjan piiriin, kaakossa Prääsän piiriin, etelässä Pitkärannan piiriin, lounaassa Sortavalan piiriin ja lännessä Suomeen kuuluvaan Pohjois- Karjalan maakuntaan. Suojärven piirin keskuksena on Suojärven kaupunki. Piirin pinta-ala on 13 731 neliökilometriä ja vuonna 2010 piirissä oli noin 18 800 asukasta. == Kuntajako == Piiriin kuuluu yksi kaupunkikunta ja neljä maalaiskuntaa: *Suojärven kaupunki *Porajärvi (Porosozero) *Naistenjärvi *Loimola *Veskelys (Veškelitsa) Näissä on yhteensä 25 asutuskeskusta (vuonna 2008) == Historia == Suojärven piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940. Se käsitti suunnilleen Suomen Moskovan rauhassa 13. maaliskuuta 1940 kokonaan luovuttamat Suojärven, Suistamon ja Soanlahden kunnat sekä Korpiselän ja Ilomantsin kuntien luovutetut osat. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin jo sodan aikana tai rauhan tultua supistuneen Suomen alueelle. Neuvostoliitto siirsi autioituneelle alueelle uutta väestöä. Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin elokuussa 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Suojärven piirin. Suojärven piiriin liitettiin vuonna 1957 lakkautetun Petrovskin piirin länsiosa. Piirin nykyinen kuntajako on vuodelta 2006, jolloin Venäjällä tehtiin kunnallishallintouudistus. Ennen tätä piirissä oli yksi kaupunkialue (Suojärvi), kaksi asutushallintoaluetta (Porajärvi ja Naistenjärvi) sekä kuusi kylähallintoaluetta (Leppäsyrjä, Loimola, Piitsjoki, Suojoki, Vegarus ja Veskelys). Kylähallintoalueisiin kuului yhteensä 34 kylää. == Lähteet == * * Суоярвский муниципальный район. Karelija ofitsialnaja, tasavallan virallinen sivusto. === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Suojärven piirin sivusto *Lyhyesti Suojдrven hallintopiirin historiallisista, kansallisista ja kulttuurierikoisuuksista. Karjalan tasavalta. Valtiovaltaelinten virallinen palvelin. *
Dr

Dr tarkoittaa seuraavia: * Danmarks Radio, DR, tanskalainen yleisradioyhtiö * Deutsche Reichsbahn, DR, itäsaksalainen rautatieyhtiö * drakma, dr, rahayksikkö * dram, dr, painomitta * DR-strings, DR, Kitaran- ja bassonkielien valmistaja * * tohtori, Dr., latinan sanasta doctor, yliopiston ylin oppiarvo. ==Katso myös== Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat: * Dr12, VR:n dieselveturisarja * Dr13, VR:n dieselveturisarja * Dr14, VR:n dieselveturisarja * Dr15, VR:n dieselveturisarja * Dr16, VR:n dieselveturisarja * filosofian tohtori, Dr. phil., latinan sanoista doctor philosophiae, yliopistotutkinto * kunniatohtori, Dr. h.c., latinan sanoista doctor honoris causa, yliopiston myöntämä arvonimi * luonnontieteiden tohtori, Dr. rer.nat., latinan sanoista doctor rerum naturalium, yliopistotutkinto * lääketieteen tohtori, Dr. med., latinan sanoista doctor medicinae, yliopistotutkinto * oikeustieteen tohtori, Dr. jur., latinan sanoista doctor juris, yliopistotutkinto * tekniikan tohtori, Dr.-Ing., saksan sanoista Doktor-Ingenieur, yliopiston myöntämä arvonimi * teologian tohtori, Dr. theol., latinan sanoista doctor theologiae, yliopistotutkinto.
Järvenpää (täsmennyssivu)

Järvenpää tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja: * Järvenpää, kaupunki Suomessa * Järvenpää, rautatieasema Järvenpäässä * Järvenpää, kylä Enossa * Järvenpää, kaupunginosa Forssassa * Järvenpää, kylä Hämeenkoskella * Järvenpää, kylä Jurvassa * Järvenpää, kylä Juuassa * Järvenpää, kylä Juvalla * Järvenpää, kaupunginosa Lahdessa * Järvenpää, kylä Lappeenrannassa. * Järvenpää, kylä Nummi-Pusulassa. * Järvenpää, haja-asutusalue Limingassa Tupoksen kylässä. Järvenpää on myös suomalainen sukunimi.
Liuttu

Liuttu on Kangasalan osa-alue ja kylä, joka kuuluu Ilkon kaupunginosaan. Alueen rakennuskanta on suurimmaksi osaksi kerrostaloja. Liuttu on melko lapsikantainen alue. Liuttu on väljästi asuttu alue, jossa on paljon leikkipuistoja ja nurmialueita. Liutussa on myös uimaranta ja päiväkoti Karttapaikka sekä erityisesti luontoretkeilijöiden parissa tunnettu Liutun lähde. ==Asuinalue== Liuttua rajaavat mm. Tampereen ja Kangasalan raja ja Kangasalantie. Liutun raja menee myös Kaukajärven veden kohdalla. Liutussa on myös liutunniemi. Liuttu on lähellä metsää ja Kisapirttiä. Alueella on kaksi järveä, Pitkäjärvi ja Kaukajärvi. Liutussa kulkee joka paikassa kävelyteitä eikä Liutun keskustassa ole juurikaan autoteitä, vain nurmikkoa ja kävelyteitä. Liutussa on uimaranta, hiekkakenttä, lentopallokenttä ja puistoja. Liutussa on myös matonpesupaikka. Lähellä sitä, Kaukajärven rannalla, on veneranta. Toinen veneranta on Liutun uimarannassa. Liutussa on monta leikkipuistoa, jotka ovat suurimmaksi osaksi kerrostalojen omia puistoja. Yleinen puisto on Liutun rannassa. ==Liutun uimaranta== Uimaranta sijaitsee lähellä Tampereen rajaa. Uimarannalla on paljon nurmialuetta, lentopallo-kenttä, pukukopit, WC:t, puisto ja kioski. Vedessä on kaksi uimalaituria. Toisessa, isommassa ja pidemmässä laiturissa on kaksi hyppytornia: 1 ja 3 metrin korkuiset. Laiturit ovat 24 metrin päässä toisistaan. Tälle pääuimarannan alueelle ei saa tuoda koiria. Uimarannalla on kesäisin uimakoulu. Liutun uimaranta jatkuu pitkälle rantaviivaa myöten. ==Palvelut== *Päiväkoti. Poutvaarantiellä on Liutun päiväkoti, lähellä Pitkäjärven harjua. Päiväkoti otettiin käyttöön syksyllä 2008. ==Lähteet== *
Oklo

Oklo on alue Gabonissa Keski-Afrikassa Francevillen kaupungin lähellä. Alueella sijaitsee ainoa tunnettu luonnon fossiilinen fissioreaktori, jossa esiintyi toimintaa arvioiden mukaan 1,5–1,7 miljardia vuotta sitten (Proterotsooisen kauden keskivaihe). Kaikkiaan alueelta on tähän mennessä löydetty 16 erillistä reaktorimuodostumaa. Löydön tästä ilmiöstä teki ranskalainen fyysikko Francis Perrin. Vuonna 1972 havaittiin alueelta louhitun uraanimalmin isotoopeissa poikkeuksia. Uraanin isotooppi U235 määrä oli laskenut normaalista 0,72 prosentista 0,62 prosenttiin, paikoin jopa 0,265 prosenttiin. Lisätutkimuksissa paljastui myös että muiden alueen isotooppien suhteet olivat häiriintyneet. Tutkijoiden mukaan alueella oli tapahtunut luonnollinen fissioreaktio. Fissioreaktio alkoi mahdollisesti kun kivien halkeamien kautta suodattunut pohjavesi sekoittui uraanimalmin kanssa. Alueella tapahtuvat fissioreaktiot toimivat sykäyksittäin 100 000–1 000 000 vuotta. Tutkijat arvioivat ettei nykyisin ydinreaktiota voisi tapahtua luonnollisesti, koska luonnossa esiintyvän U235:n suhde U238:een on nykyään liian alhainen. Tämä johtuu U235:n lyhyemmästä puoliintumisajasta. Oklon luonnollinen ydinreaktori tuotti myös paljon ydinjätettä, mutta se on pysynyt kaiken aikaa samassa paikassa. Kohde on siten myös kiinnostava paikka ydinjätteen loppusijoittamiselle ja siihen liittyvälle tutkimukselle. ==Aiheesta muualla== *Oklo: Natural Nuclear Reactors *Oklon fossiilinen fissioreaktori (PDF-muodossa) Luokka:Ydinvoima Luokka:Gabonin maantiede
Kampinmalmi

Kampinmalmi () on Helsingin kantakaupungissa sijaitseva peruspiiri. Se koostuu viidestä hallinnollisesta osa-alueesta: Etu-Töölö, Lapinlahti, Kamppi, Ruoholahti ja Jätkäsaari. Kampinmalmi sijaitsee Lauttasaaren itäpuolella ja Taka-Töölön eteläpuolella (raja Taka-Töölöön päin kulkee Pohjoisella Hesperiankadulla). Idässä Kampinmalmin naapurina on Vironniemen ja etelässä Ullanlinnan peruspiiri. ==Väestö ja työpaikat== Kampinmalmilla on asukkaita 33 006 (1.1.2014). Alue tarjoaa runsaasti työpaikkoja (50 139 kpl, tilanne 31.12.2012). Alueen väkiluku ja työpaikkamäärät tulevat kasvamaan jatkossa Jätkäsaaren rakentumisen myötä. Peruspiiriin väkiluvun ja työpaikkamäärien kehitys 1995-2015:www.aluesarjat.fi Viitattu 10.5.2015 Vuosi Väkiluku (1.1) Työpaikat (31.12) 1995 26 141 36 242 2000 29 796 45 301 2005 28 972 45 460 2010 30 394 48 834 2015 34 625 ei tiedossa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kampinmalmi satelliitista. Luokka:Helsingin peruspiirit
Alku Avanto

Alku Antti Avanto (14. maaliskuuta 1907 Turku – 1. toukokuuta 1984) oli suomalainen graafikko ja taidemaalari. Avanto opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1925–1929 ja koulun jatko-opintolinjalla vuosina 1930–1932.Alku Avanto. Kuvataiteilijamatrikkeli 2004. Viitattu 29.7.2024 Lisäksi hän harjoitti opintoja Tukholmassa sekä grafiikan opintoja taiteilija Viljo Lehmussaaren opastuksella. Ensimmäisen kerran Alku Avannon töitä oli näyttelyssä vuonna 1927 Turussa. Yksityisnäyttelyiden ohella Avanto osallistui Turun taiteilijaseuran ja Turun Taidegraafikoiden näyttelyihin. Avanto oli aktiivinen Turun taidejärjestöjen jäsen. Hän oli Turun taiteilijaseuran johtokunnan jäsen yli 50 vuotta ja 1900-luvulla ensin intendenttinä ja sitten puheenjohtajana. Hän on toiminut myös Turun taiteilijaseuran Kuvataiteilijain ryhmän puheenjohtajana ja taloudenhoitajana. Turun Graafisen taiteen johtokunnassa ja intendenttinäkin hän toimi pitkään, sekä Turun Taidegraafikot ry:n puheenjohtajana muutaman vuoden. Avanto toimi Turun taideyhdistyksen piirustuskoulussa grafiikan opettajana 1954-1966Historia. Turun Taidegraafikot. Viitattu 29.7.2024. ja Turun kaupungin ammattioppilaitoksissa piirustuskurssien ja tyyliopin opettajana vuosikymmeniä. Avannon teoksia on muun muassa Turun taidemuseossa, Wäinö Aaltosen museossa ja Turun kaupungin kokoelmissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Niska (täsmennyssivu)

Niska voi tarkoittaa: * niska, kaulan takaosa * niska joessa tai järvessä kosken ylävirranpuoleinen osa * Niska, kylä Kalajoella * Niska, kylä Lappajärvellä * Niska, kylä Lieksassa * Niska, kylä Utajärvellä * Niska, entinen rautatieseisake Utajärvellä Niskan kylässä * Niska, kylä Kiestingissä Karjalan tasavallassa. == Sukunimenä == * Niska (oululainen suku) * Adolf Niska (1884–1960), suomalais-ruotsalainen operettilaulaja, näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja * Algoth Niska (1888–1954), jalkapalloilija ja pirtun salakuljettaja * Anna Niska (1843–1930), tehtailija ja taloudenhoitaja * Antti Niska (1912–1985), yrittäjä jä yritysjohtaja, teollisuusneuvos * Bror Niska (1887–1952), näyttelijä, operettilaulja ja näytelmäkirjailija * Eetu Niska (1887-1953), mestarihiihtäjä ja suksi- sekä suksivoidetehtailija * Ester Niska (1882–1916), suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja, * Heikki Niska (s. 1961), kirjailija * Janne Niska (1975–2014), yritysjohtaja, Janneniska- yhtiön perustaja, Pekka Niskan poika * Jari Niska, muusikko ja laulaja * Jonas Adolf Niska (1771–1828), laivanvarustaja, kauppias ja sahanomistaja * Jussi Niska (1889–1958), mestarihiihtäjä ja suksiseppä, Eetu Niskan veli * Jussi Niska (s. 2002), jalkapalloilija * Pekka Niska (1939–2021), yritysjohtaja, Pekkaniska-yhtiön perustaja.
Niska (Utajärvi)

Niska on kylä Utajärvellä valtatien 22 ja Oulujoen varrella, noin kymmenen kilometriä etelään Utajärven kuntakeskuksesta. Kylä sijaitsee paikassa, jossa Lähtevänoja laskee Oulujokeen. Kylällä on aiemmin sijainnut postipysäkki sekä Oulun–Kontiomäen rautatien varrella sijainnut Niskan seisake. Postipysäkki lakkautettiin lokakuussa 1929, kun Ahmaksen rautatieasemalla sijainnut Ahmaksen postiasema II avattiin. Kuuluisiin Niskan kylästä lähtöisin oleviin henkilöihin kuuluu historiantutkija ja Helsingin yliopiston professori Arvi Korhonen. Osa Niskan kylästä on kuulunut aiemmin myös Vaalan kuntaan. Suomen Sukuhistoriallisen Yhdistyksen sivuilla on väestöluettelot Niskan kylästä vuosilta 1775–1860 (Vaala) ja 1776–1875 (Utajärvi) Matti Enbuskan toimittamana. ==Lähteet== Luokka:Utajärven kylät
Silmäluomi

Silmäluomi on silmän peittävä liikkuva ihopoimu, joka levittää kyynelnestettä silmään, jottei silmä kuivuisi. Ihmisen silmäluomessa on lisäksi rivi silmäripsiä, jotka suojaavat silmää pölyltä ja ulkopuolisilta esineiltä. Nukkuessa ihmisen silmäluomi on kiinni. Tutkijat ovat ehdottaneet, että silmäluomi on kehittynyt poistamaan roskat silmistä. Esimerkiksi kaloilla ei ole silmäluomea, koska vesi virtaa niiden silmien ohi tauotta, joten niiden silmät eivät kuivu. Silmäluomia voi koristella laittamalla luomiin luomiväriä. ==Aiheesta muualla== *Silmäluomen reunan siäänkääntyminen, Terveyskirjasto.fi *Silmäluomen reunan ulospäinkääntyminen, Terveyskirjasto.fi Luokka:Silmät
Kapenta

Kapenta on paikallinen yhteisnimitys kahdelle Karibajärvessä ja Cahora Bassassa elävälle pienelle, planktonia syövälle sillikalalajille (hopeajuovasardiini (Limnothrissa miodon) ja järvihaili (Stolothrissa tanganicae)). Ne ovat peräisin Itä-Afrikan Tanganjikajärvestä. Kapenta muodostaa tärkeän proteiinilähteen paikallisille asukkaille, ja kuivattuna sitä voidaan markkinoida myös laajalla alueella tekojärvien ympäristössä. Kapentasaaliit ovat supistuneet 1970-luvulta alkaen. Ilmiö on kiihtynyt 2000-luvulla ylikalastuksen ja järvissä lisääntyvien petoäyriäisten takia. Cahora Bassan kapentasaalis ylitti 12 000 tonnia vuosina 2005-2006, mutta pieneni seitsemän tonniin jo vuonna 2007. == Lähteet == Luokka:Sillikalat
Aisnen taistelu

Aisnen taistelulla tarkoitetaan kolmea Ranskan Aisnejoella ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla käytyä taistelua. * Aisnen ensimmäinen taistelu syksyllä 1914, * Aisnen toinen taistelu keväällä 1917 * Aisnen kolmas taistelu kevätkesällä 1918.
Aisnen kolmas taistelu

Aisnen kolmas taistelu eli operaatio Blücher-Yorck tai Marnen toinen taistelu käytiin ensimmäisessä maailmansodassa 27. maaliskuuta – 6. kesäkuuta 1918. Tämän taistelun avulla saksalaiset pyrkivät valtaamaan Aisnen toisessa taistelussa menettämänsä Chemin des Damesin takaisin. Hyökkäys oli osa Saksan kevätoffensiivia. Hyökkäyksen tarkoitus oli tuoda saksalaiset tykit ampumaetäisyyden päähän Pariisista, ja mahdollistaa hyökkäys Flanderin rintamalla ympärysvaltojen irrottaessa joukkoja puolustamaan Aisnejoen asemia. Saksa aloitti 27. maaliskuuta raskaan pommituksen kohti ympärysvaltain joukkoja 4 000 tykin voimin. Seuraavaksi kaasua päästettiin läntisten joukkojen päälle. Saksalaisten jalkaväkihyökkäys eteni vastustamattomalla voimalla 40 kilometrin leveydellä. Hyökkäys oli tullut ranskalaiseille yllätyksenä, niinpä saksalaiset saavuttivat Aisnejoen kuudessa tunnissa. Saksa löi kahdeksan ympärysvaltain divisioonaan Soissonsin ja Reimsin välissä ajaen ympärysvallat Veslejoelle ja edeten sen jälkeen auringonlaskuun mennessä noin 15 kilometriä. Saksalaiset olivat ottaneet 30. toukokuuta mennessä vangiksi 50 000 sotilasta ja 800 tykkiä. Saksan armeija oli 3. kesäkuuta 90 kilometrin päässä Pariisista, mutta ampumatarvikkeet olivat lopussa ja varajoukoista oli pulaa. Sitkistyvää vastarintaa oli havaittavissa. Paikalle saapuneet yhdysvaltalaiset divisioonat katkaisivat Saksan hyvin alkaneen etenemisen Chateau-Thierryn ja Belleaun metsän taistelussa. Lopulta saksalaiset pysäytettiin Marnejoella 6. kesäkuuta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ensimmäisen maailmansodan länsirintaman taistelut Luokka:Vuoden 1918 sotahistoria Luokka:Ranskan taistelut Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan taistelut Luokka:Yhdysvaltain taistelut Luokka:Aisne
Arrasin taistelu

Arrasin taistelu viittaa joukkoon Arrasissa Ranskassa käytyjä taisteluita, joita ovat: *Arrasin taistelu (1640) kolmikymmenvuotisessa sodassa käyty Espanjan ja Ranskan välinen taistelu *Arrasin taistelu (1654) Ranskan ja Espanjan välinen taistelu *Arrasin taistelu (1914) ensimmäisessä maailmansodassa osana kilpajuoksua Atlantille käyty taistelu *Arrasin taistelu (1917) ensimmäisessä maailmansodassa osana Nivellen offensiivia käyty taistelu *Arrasin taistelu (1918) ensimmäisessä maailmansodassa osana satapäiväistä hyökkäystä käyty taistelu *Arrasin taistelu (1940) toisessa maailmansodassa panssaritaistelu.
WW

WW tarkoittaa seuraavia: * *Winchester and Western Railroad, AAR-koodi WW, rautatielinja Yhdysvalloissa *Painonvartijat, WW, englanniksi Weight Watchers, dieettituotteita ja -palveluita tarjoava yritys *Washington Wizards, WW, NBA- koripallojoukkue *World Wrestling Entertainment, logo WW, yhdysvaltalainen showpainiorganisaatio *NASA World Wind, WW, NASAn kehittämä virtuaalimaapallo *West Wing, WW, yhdysvaltalainen televisiosarja Valkoisen talon arjesta *Prince of Persia: Warrior Within, WW, videopeli Nintendo GameCubelle, Sony Playstation 2:lle, Xboxille ja PC:lle. *Animal Crossing: Wild World, WW, videopeli Nintendo DS:lle *The Legend of Zelda: The Wind Waker, WW, videopeli Nintendo GameCubelle *William H. Webster, WW, entinen FBI:n ja CIA:n johtaja. *Maailmansota, englanniksi World War: **I Maailmansota **II Maailmansota **(III Maailmansota)
Mai-Lis Könönen

Maija-Liisa ”Mai-Lis” Könönen (s. 2. syyskuuta 1940 Ilomantsi) on suomalainen iskelmälaulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hän on sanoittanut muun muassa Unto Monosen säveltämän ”Lapin Tango” -iskelmän. Könönen aloitti aktiiviuransa muusikkona vuonna 1962. Hän on säveltänyt yli sata laulua, ja sanoituksia on kertynyt yli 300 kappaletta. Hänen myötävaikuttajanaan on toiminut aktiivisesti hänen miehensä Lasse Könönen, joka on myös tunnettu muusikko. Könösten suku on musikaalinen muutenkin, sillä edesmennyt harmonikkamestari Esko Könönen oli Lasse Könösen veli. Mai-Lis Könönen tekee vielä nykyäänkin musiikkia ja käy myös keikoilla. Hän asuu Lahdessa. == Albumit == * Joulun aikaan 1978 (osittain Lasse Könösen esityksiä) * Laulu sinulle 1979 * Markasta kiinni 1987 * Vuosien jälkeen 2003 * Taikamatto 2004 * Sinessä 2005 == Aiheesta muualla == * Vellamon vinkit: Mai-Lis Könönen (arkistoitu) * * * Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mihail Jangel

Mihail Kuzmitš Jangel (, s. 7. marraskuuta 1911 – k. 25. lokakuuta 1971 Moskovassa) oli Neuvostoliiton johtavia ohjussuunnittelijoita.https://www.globalsecurity.org/wmd/world/russia/yangel.htm Viitattu 7.12.2023. Jangel valmistui Moskovan ilmailuinstituutista lentokoneinsinööriksi vuonna 1937. Neuvostoliiton lentokoneteollisuudessa hän toimi lentokoneinsinöörinä ensin Nikolai Polikarpovin ja myöhemmin Artem Mikojanin alaisena. Tämän jälkeen hän siirtyi ballistisiin ohjuksiin. Ohjuspuolella hän aloitti ohjausjärjestelmien suunnittelussa. Hän toimi Sergei Koroljovin apulaisena rakentaessaan Dnepropetrovskiin Ukrainaan rakettimoottorikeskuksen. Siitä tuli OKB-586-toimiston perusta vuonna 1954. Keskus rakensi sarjatuotantona mannertenvälisiä ballistisia ohjuksia (ICBM). https://kpi.ua/en/yangel-photo Viitattu 7.12.2023. Jangelin toimisto suunnitteli muun muassa R-12 Dvina- ja R-16-ohjukset, joista kehitettiin Cosmos-3M- ja Tsyklon-kantoraketit.Yangel, Mikhail Kuzmich. Space Daily. Viitattu 7.12.2023. Jangelin kuoleman jälkeen jälkimmäisestä valmistuivat Tsyklon 2- ja Tsyklon 3 -versiot.https://web.archive.org/web/20100412021330/http://de.rian.ru/safety/20100409/125838413.html Viitattu 7.12.2023. Lähde arkistoitu v. 2010. Mihail Jangel osallistui aktiivisesti myös politiikkaan ja oli NKP:n jäsen. Hän sai Lenin-palkinnon vuonna 1960 ja Neuvostoliiton valtionpalkinnon vuonna 1967. Hänen nimeään kantaa * katu Moskovassa ja Kiovassa * metroasema Moskovassa (Ulitsa Akademika Jangelja) * kraatteri Kuussa. Dictionary of Minor Planet Names - s.250 ==Lähteet== == Aiheesta muualla== * Venäläinen avaruusalan biografia-sivusto * Jangelin elämäkerta venäläisellä sivustolla Luokka:Neuvostoliittolaiset raketti-insinöörit Luokka:Sosialistisen työn sankarit Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Tooga

Tooga (, peittämistä tarkoittavasta sanasta tegere) oli ylimysten ja virkamiesten vaate antiikin Roomassa. Sen käyttö oli vapaiden Rooman miesten erioikeus.Historianet Tooga koostui noin kuusi metriä pitkästä kankaanpalasta. Kangas oli kiedottu vartalon ympärille tietyllä tavalla ja se oli yleensä kääritty tunikan päälle. Toogan kangas oli lähes poikkeuksetta villaa William Smith, LLD, William Wayte, G. E. Marindin (eds., 1890): A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (tufts.edu) ja sen alla pidetty tunika pellavaa. Suurimman osan Rooman valtakunnan historiaa tooga oli suosittu vaate erityisesti miesten keskuudessa naisten käyttäessä stolaa. Muut kuin kaupunkilaiset eivät saaneet käyttää toogaa. Ne, jotka tahtoivat näyttäytyä kansalle jonkun viran hakijoina, käyttivät valkoista toogaa, lat. toga candida, josta juontuu sana kandidaatti, ehdokas.Roomalaiset yhteiskuntaluokat (wsoyoppimateriaalit.fi)Thomas K. Wukitsch: TogaPhilip Smith (University of London): Toga. (uchicago.edu) ==Toogatyypit== Toogia oli monen näköisiä käyttötarkoituksen mukaan.Tiedon Värikäs Maailma, osa 19, sivu 175 * Konsulien virkapuku (toga praetexta), purppurareunuksinen tooga * Triumfia viettävän asu (toga picta), kultaompeleinen ja purppuranpunainen tooga * Viranhakijoiden (kandidaattien) asu (toga candida), vitivalkoinen tooga * Surevien asu (toga pulla), ruskea tai harmaa tooga * Perusasu (toga pura), valkea tooga ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman valtakunta