EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lapinsitkokääpä

Lapinsitkokääpä (Antrodiella pallasii) on Suomessa pohjoispainotteisesti esiintyvä kääpälaji. Se kasvaa kosteilla paikoilla kuten puronvarsilla maassa makaavilla, kuusenkynsikäävän lahottamilla kuusilla ja männyillä. Punaisen kirjan verkkopalvelu Itiöemä on yleensä resupinaattinen, joskus reunaan voi kehittyä pieniä kynsimäisiä lakkeja. Kooltaan itiöemä on tavallisesti pieni, mutta useampi erillinen kasvualue voi sulautua yhteen kämmenalan kokoiseksi itiöemäksi. Muutenkin käävän ulkonäkö vaihtelee paljon. Nuorena lapinsitkokääpä on keltainen, mutta sitruunakääpään verrattuna siinä on vaaleampi ja joskus vihertävämpi sävy. Reunus on aina valkoinen ja selvärajainen. Vanhetessaan lapinsitkokääpä vaalenee ja pillipintaan tulee violetin- ja ruskeansävyisiä mustelmalaikkuja. Kuivuessaan kääpä saa heikon lihanpunaisen sävyn. Pieniä oljenvärisiä pillejä mahtuu 5-8 millimetrille ja niiden suut ovat hienohampaisia. Pohjamalto on valkoinen ja alustanmyötäinen maltokerros ohut, vain 0,2-0,5 mm, kun lakissa maltoa voi olla 1-4 mm. Kokonaispaksuus on 1-2 mm ja lakit voivat olla 2-5 mm paksuja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Lapinsitkokääpä (Antrodiella pallasii) Luokka:Sitkokäävät Luokka:Valkolahosienet
Hamilton Mourão

Hamilton Mourão (s. 15. elokuuta 1953) on brasilialainen kenraali, joka on toiminut 1.1.2019 lähtien Brasilian varapresidenttinä. Hän on aloittanut palvelun Brasilian asevoimissa vuonna 1972. Oikeistolainen presidenttiehdokas Jair Bolsonaro nimesi elokuussa 2018 kenraali Hamilton Mourãon varapresidenttiehdokkaakseen lokakuun presidentinvaaleissa. Hamilton Mourão on taustaltaan Brasilian alkuperäisväestöä, mutta hän on raivostuttanut alkuperäisväestön taannoisella kommentillaan, että brasilialaiset ovat perineet laiskuuden maan alkuperäiskansoilta.Brazil infighting intensifies as Bolsonaros target vice-president Finical Times Bolsonaro voitti presidentinvaalit. ja uuden presidentin astuessa virkaansa 1.1.2019 aloitti kenraali Hamilton Mourão samalla Brasilian uutena varapresidenttinä. Mourão on neljän tähden kenraali, joka erosi armeija vakituisesta palveluksesta vasta helmikuussa 2018. Hamilton Mourão on edustanut presidentti Bolsonaron hallinnossa maltillisempaa suuntausta ja ulkopolitiikassa hän on pyrkinyt pitämään yllä hyviä suhteita Kiinaan, jota Bolsonaro on arvostellut. Lisäksi Mourão on suhtautunut kriittisesti Bolsonaron suunnitelmaan siirtää Brasilian suurlähetystö Israelissa Tel Avivista Jerusalemiin. Tämä on aiheuttanut ristiriitoja Bolsonaron hallinnon radikaalimpien edustajien, erityisesti Bolsonaron poikien, ja Mourãon välille. == Kuvia == Tiedosto:Hamilton Mourão em 5 de abril de 2019 (cropped).jpg|Hamilton Mourão Tiedosto:2019 Presidente da República, Jair Bolsonaro durante a transmissão de cargo para o Vice- Presidente da República, Hamilton Mourão - 47447487512.jpg|Jair Bolsonaro ja Hamilton Mourão == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Brasilian varapresidentit‎ Luokka:Brasilialaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo Millennium-trilogian kirjoista

Tämä on luettelo Millennium-trilogian kirjoista, niiden jatko-osista ja niiden pohjalta tehdyistä elokuvista. Alun perin Stieg Larsson kirjoitti kolme kirjaa. Niille kirjoitti jatkoa ensin David Lagercrantz ja sitten Karin Smirnoff. == Stieg Larsson: Män som hatar kvinnor (2005) == * suomennos: Miehet jotka vihaavat naisia, suom. Marja Kyrö, WSOY, 2006. * eng. The Girl with the Dragon Tattoo, 2008 ** ruotsinkielinen elokuvasovitus Miehet jotka vihaavat naisia, 2009 ** englanninkielinen elokuvasovitus The Girl with the Dragon Tattoo, 2011 == Stieg Larsson: Flickan som lekte med elden (2006) == * suomennos: Tyttö joka leikki tulella, suom. Marja Kyrö, WSOY, 2007. * eng. The Girl Who Played with Fire, 2009 ** ruotsinkielinen elokuvasovitus Tyttö joka leikki tulella, 2009 == Stieg Larsson: Luftslottet som sprängdes (2007) == * suomennos: Pilvilinna joka romahti, suom. Marja Kyrö, WSOY, 2008. ISBN 978-951-0-31437-1 * eng. The Girl Who Kicked the Hornets' Nest, 2009 ** ruotsinkielinen elokuvasovitus Pilvilinna joka romahti, 2009 == David Lagercrantz: Det som inte dödar oss (2015) == * suomennos: Se mikä ei tapa. Suomentanut Outi Menna. Helsinki: WSOY, 2015. ISBN 978-951-0-40696-0 * eng. The Girl in the Spider's Web (2015) ** englanninkielinen elokuvasovitus Se mikä ei tapa (2018) == David Lagercrantz: Mannen som sökte sin skugga (2017) == * suomennos: Tyttö joka etsi varjoaan. Suomentanut Outi Menna. Helsinki: WSOY, 2017. ISBN 978-951-0-41897-0 * eng. The Girl Who Takes an Eye for an Eye (2017) == David Lagercrantz: Hon som måste dö (2019) == * suomennos: Tyttö joka eli kahdesti. Suomentanut Outi Menna. WSOY, 2019. ISBN 9789510418987 * eng. The Girl Who Lived Twice (2019) == Karin Smirnoff: Havsörnens skrik (2022) == * suomennos: Merikotkan huuto. Suomentanut Outi Menna. WSOY, 2023. ISBN 978-951-0-49316-8. Luokka:Ruotsalaiset rikosromaanit Luokka:Rikoskirjasarjat Millennium-trilogia
Ahlbäckin komitea

Ahlbäckin komitea, virallisesti Valtiollisen poliisin toiminnan tutkimustoimikunta, oli vuonna 1947 toimintansa aloittanut komitea, joka tutki Valpo II:n toiminnan lainmukaisuutta. Sen puheenjohtaja oli Vaasan läänin maaherra, varatuomari Karl Gunnar Rafael Ahlbäck. Komitean työ kohdistui Valpon aikaan 26. huhtikuuta 1945 – 1948. Toimikunta luovutti mietinnön valtioneuvostolle 28. kesäkuuta 1948. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset komiteat Luokka:Suomen politiikka 1940-luvulla‎ Luokka:Suomen poliisitoimi
Lehmon seisake

Lehmon seisake () on lakkautettu rautatieliikennepaikka Lehmon kylässä Kontiolahdella Joensuu–Kontiomäki-rataosalla. Liikennepaikka avattiin 10. syyskuuta 1910 laiturivaihteeksi. Laiturirakennus valmistui samana vuonna Thure Hellströmin suunnittelemana ja sitä laajennettiin myöhemmin. Miehitys liikennepaikalla päättyi 1. lokakuuta 1958 ja tavaraliikenne lakkautettiin vuonna 1967. Henkilöliikenne lakkautettiin 1. kesäkuuta 1975 ja liikennepaikka lakkautettiin 30. toukokuuta 1976. Laiturirakennus purettiin 1970-luvulla. == Lähteet == Luokka:Pohjois-Karjalan lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Kontiolahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kontiolahden liikenne
East of the Sun, West of the Moon

East of the Sun, West of the Moon on A-han neljäs albumi, joka julkaistiin 27. lokakuuta 1990. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Kokoonpano == * Morten Harket – laulu * Magne Furuholmen – koskettimet, taustalaulu, huuliharppu * Pål Waaktaar – kitara, kielisoittimet, taustalaulu * Jørun Bøgeberg – basso * Per Hillestad – rummut * Chris Hughes – rummut * Phil Todd – saksofoni * Martin Ditcham – lyömäsoitin == Aiheesta muualla == * East of the Sun, West of the Moon discogs.com-sivustolla Luokka:A-han albumit Luokka:Vuoden 1990 albumit
Kurjanova

Kurjanovas ezers tai Kurjanovo ( ; latg. Kurjanovys azars ; ) on järvi Itä- Latviassa Ciblan kunnassa. == Maantietoa == Kurjanova on 1,6 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,28 neliökilometriä eli 128 hehtaaria. Järvi on pyöreän muotoinen eikä sillä ole lahtia tai niemiä. Järven ainoa saari sijaitsee sen länsiosassa ja sen pinta-ala 20 aaria. Saaressa kasvaa lehtipuista ja sitä ympäröi kaislikko. Järven rannat ovat matalat, vaikka paikoin esiintyy jyrkkiäkin kohtia. Matalat rannat ovat vesikasvillisuuden tukkimia, mutta jyrkillä rannoilla pääsee veneellä suoraan rantaan. Järven pohjoisrannat nousevat mäelle, joka näkyy järvelle selvästi. Järvi on 5,8 metriä syvä, mutta sen keskisyvyys on 2,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven koillisosassa. Järven pohjoisrannat ovat metsämaata ja sen eteläosat peltomaata. Soistuneimmat rannat ja suon löytää järven länsipäästä. == Luontoarvoja == Kurjanovan rannat ja sen lähiympäristö kuuluvat järven nimeä kantavaan luonnonpuistoon (Kurjanovas ezers dabas parks), joka on perustettu vuonna 2004. Sen pinta-ala on 259 hehtaaria ja puiston tarkoituksena on suojella järveä ja sen ympäristön luontoa suurilta muutoksilta. Järven rannat ovat vaihtelevia, mutta rantaveden pohja on hiekkaa ja mutaa, joiden joukossa on kivikkoa ja suuria siirtolohkareita. Järven vedenlaatu on hyvä ja se on tutkittu vuosina 2003 ja 2005. Vesi on kirkasta, sillä vedenväri on 10–12 mg Pt/l ja näkösyvyys on 2,4 ja 2,65 metriä. Veden happamuustaso on ollut pH 8,3 ja 8,5. Järveä voi pitää lievästi eutrofisena, koska fosforipitoisuus on ollut 20 ja 27 mikrogramma litrassa vettä. Helimkuussa 2003 oli veden happipitoisuus vedenpinnassa 12 milligramma litrassa vettä (mg/l), mutta pohjan lähellä se oli 2–3 mg/l. Kesällä 2003 ja 2005 oli pintavedessä ja pohjalla lähes sama happipitoisuus 6,1–8,5 mg/l. Tätä voi pitää tyydyttävänä. Järven kasvillisuus sisältää valtalajeina ruokoja, kaislaa, kortetta, sahalehtiä, keiholehtiä, osmankäämiä, vesiruttoa, ulpukkaa ja heinää. Järven kalasto on monipuolinen: rantanuoliainen, ahven, hauki, lahna, särki, sorva, kiiski, ruutana, suutari ja pasuri. Järvessä viihtyy myös jokirapu. == Vesistösuhteita == Kurjanova sijaitsee Sinjajan valuma-alueella. Sinjaja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järveen tulee kolme ojaa ja sen laskuoja yhtyy Kurjankaan, joka on Sinjajan sivujoki. Järven valuma-alueen koko on lähteistä riippuen 46,2 tai 2,1 neliökilometriä. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Latvian järvet Luokka:Sinjajan valuma-alue
Auskultaatio

Auskultaatio (auskultointi) eli kuuntelututkimus tarkoittaa elimistä kuuluvien äänten kuuntelua (yleensä stetoskoopilla) ja tulkintaa. Auskultaatio on nopea, halpa ja informatiivinen tutkimus osana monien sairauksien ja terveysongelmien lääketieteellistä diagnostiikkaa ja seurantaa, mistä syystä stetoskooppi on edelleen yksi tärkeimmistä lääkärin tutkimusvälineistä. Auskultaatiolla voidaan selvittää muun muassa sydämen, keuhkojen, suolistokanavan ja verenkiertoelimistön sairauksia. Sydänsairauksissa sydämen sykkeen ohella voidaan kuulla erilaisia sivu- ja lisä-ääniä kuunneltaessa sydäntä rintakehältä. Keuhkotaudeissa voidaan kuulla esimerkiksi rohinoita ja vinkunoita. Suoliston sairauksissa normaalit suoliäänet voivat puuttua, tai ne voivat olla loiskivia tai kilahtelevia. Kalkkeutuneet suonet voivat mahdollistaa suhinan kuulumisen auskultoidessa ko. suonta. == Aiheesta muualla == Luokka:Lääketieteellinen diagnostiikka
Tribrachidium

Tribrachidium on sukupuuttoon kuollut ediacarankauden pohjaeläin. Sillä on kolme lohkoa jotka ovat kiertyneet sen ympärille spiraalin muotoon. Fossiileissa ne ovat vastapäivään, mutta eläimessä ne ovat olleet myötäpäivään. == Kuvaus == Tribrachidium on kiekon muotoinen. Löydetyissä fossiileissa sen koko on ollut suurimmillaan noin 4 senttimetriä. Sillä on kolme lohkoa jotka kiertyvät lonkeromaisina kärkeä kohti kaventuvina sen ympäri myötäpäivään. Lonkerossa on ohuita, tasapaksuja harjaksia jotka ovat suoria tai kaarevia ja jotka suuntautuvat etureunasta lonkeron kaarevaa sisäreunaa. Keskellä on Y-muotoinen ura jonka on arveltu olevan suu. Varret ovat kohollaan suun pinnan yläpuolella. == Löytöpaikat == Tribrachidiumia on löydetty Flinders Rangen alueelta Etelä-Australiasta, Vienanmeren alueelta Venäjältä ja Podoliasta Ukrainasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Esihistorialliset selkärangattomat
Samuli Miettinen

Samuli Miettinen (s. 1967) on JKMM Arkkitehtien perustajaosakas ja arkkitehti, joka on toiminut erityisesti julkisten rakennusten pääsuunnittelijana. Miettisen vetämä JKMM Arkkitehtien suunnittelutiimi voitti Kansallismuseon uuden lisärakennuksen suunnittelemiseksi järjestetyn arkkitehtuurikilpailun joulukuussa 2019.https://yle.fi/uutiset/3-11104768 Miettisen valmistuneita suunnittelutöitä ovat muun muassa Viikin puukirkko Helsingissä, Lahden matkakeskus, Espoon Saunalahden lastentalo ja Bysa & Sandis -asuinkortteli Helsingin Jätkäsaaressa. Hän on toiminut myös muun muassa Turun kirjaston, Hämeenlinnan Verkatehtaan kulttuurikeskuksen ja Joensuun yliopiston Aurora- rakennusten arkkitehtisuunnittelijana. Talvella 2019–2020 hän työskenteli muun muassa Tampereelle rakennettavan Tammelan uuden jalkapallostadionin hybridikorttelin kanssa. Miettinen on suunnittelut myös uuden musiikkisalin Jyväskylän Paviljongin yhteyteen ja Pohjolan vanhan pääkonttorikorttelin uuden kokonaisarkkitehtisuunnitelman Helsingin Munkkivuoressa. Samuli Miettinen on vieraillut luennoitsijana ja opettajana Suomessa ja ulkomailla, sekä kirjoittanut alan julkaisuihin. Vuosina 2006–2009 hän toimi Suomen Arkkitehtitoimistojen Liitto ATL:n puheenjohtajana ja 2007–2009 Suomen Arkkitehtiliitto SAFA:n hallituksessa. Suomen arkkitehtuurimuseon varapuheenjohtaja Miettinen oli 2013–2018. Rakennustaiteen valtionpalkinto myönnettiin Miettiselle vuonna 2007. Miettinen on yhdessä JKMM Arkkitehtien osakkaiden kanssa menestynyt yli 80 arkkitehtuurikilpailussa, joissa voittanut 43 ensimmäistä palkintoa.https://jkmm.fi/about/ ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Morten Østergaard

Morten Østergaard (s. 17. kesäkuuta 1976 Aarhus) on tanskalainen poliitikko, joka on toiminut Radikaali Venstre -puolueen puheenjohtajana vuosina 2014–2020 ja ministerinä useaan otteeseen. == Tausta == Morten Østergaard syntyi Aarhusissa 17. kesäkuuta 1976 korkeasti koulutettuun perheeseen. Østergaardin isovanhemmista kaksi on ollut aktiivisesti mukana politiikassa, mutta kummatkin eri puolueissa kuin lapsenlapsensa. Lukiossa Østergaard oli vuoden vaihto-oppilaana high schoolissa Yhdysvalloissa. Valmistuttuaan lukiosta Østergaard opiskeli vuosina 1997–2006 valtio-oppia Aarhusin yliopistossa. Opintojensa aikana hän työskenteli markkinointipäällikkönä Dafolo A/S -yrityksessä vuosina 2001–2005. == Poliittinen ura == Østergaard oli aktiivinen Radikaalin Venstren nuorisojärjestön, Radikal Ungdomin, paikallistoiminnassa jo lukiossa ollessaan. Aktiivisuus palkittiin, kun puolue asetti hänet ehdolle kansankäräjille vuoden 1999 vaaleissa. Lopulta Østergaard valittiin ensimmäistä kertaa kansankäräjille vuoden 2005 vaaleissa Aarhusin vaalipiiristä. Vuoden 2011 vaalien jälkeen Berlingske-lehti tituleerasi Østergaardia puolueen "kruununprinssiksi" tämän saatua 8 777 henkilökohtaista ääntä Radikaalin Venstren varapuheenjohtajana. Vaalien jälkeen hallitusneuvottelut käytiin Sosiaalidemokraattien ja Sosialistisen kansanpuolueen kanssa, minkä tuloksena Radikaali Venstre sai kuusi ministerinsalkkua. Østergaard nousi tuolloin ensimmäistä kertaa ministeriksi ja sai vastuulleen korkeakoulu- ja tiedepolitiikan. Margrethe Vestagerin tultua valituksi kesällä 2014 Tanskan EU-komissaariksi otti Østergaard hoitaakseen tämän tehtävät niin puolueen puheenjohtajana kuin talous- ja sisäministerinä. Østengaard luopui puolueensa puheenjohtajuudesta lokakuussa 2020, kun häntä syytettiin puoluetoverinsa Lotte Rodin seksuaalisesta ahdistelusta. Hänen seuraajakseen valittiin Sofie Carsten Nielsen.. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Tanskan sisäministerit Luokka:Tanskan puolueiden puheenjohtajat
Rivihampaiset

Rivihampaiset (Arcida) on rihmakiduksisiin kuuluva simpukkalahko. Suurimalla osalla lahkon lajeista kuoren hampaat ovat suunnilleen samankokoiset ja sijaitsevat kutakuinkin suorissa riveissä. Samanlainen hampaisto on kehittynyt itsenäisesti myös joillekin kampakiduksisille. Rivihampaiset elävät lähinnä trooppisissa vesissä. == Yläheimot ja heimot == * Arcoidea ** Arkkisimpukat (Arcidae) ** †Catamarcaiidae ** Cucullaeidae ** †Frejidae ** Samettisimpukat (Glycymerididae) ** Noetiidae ** Parallelodontidae * †Glyptarcoidea ** †Glyptarcidae ** †Pucamyidae * Limopsoidea ** Limopsidae ** Philobryidae == Lähteet == *
St Giles-without-Cripplegate

St Giles-without-Cripplegate on anglikaaninen kirkko Lontoon Cityssä. Rakentamisajankohtanaan 1390-luvulla se sijaitsi kaupunginmuurin ulkopuolella lähellä Cripplegaten porttia, ja siksi sen nimessä on sana ”without” (). Kirkko on omistettu Pyhälle Egidiukselle (). St Giles-without-Cripplegate säilyi ehjänä Lontoon suuressa palossa vuonna 1666, mutta pommitus 29. joulukuuta 1940 tuhosi katon ja sisäosat. Oliver Cromwell ja Elizabeth Bourchier menivät naimisiin St Giles-without-Cripplegatessa vuonna 1620. Runoilija John Milton sekä tutkimusmatkailija Martin Frobisher on haudattu tähän kirkkoon. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kirkon verkkosivut Luokka:Grade I -luokan rakennukset Lontoon Cityssä Luokka:Lontoon Cityn kirkot
Live in Lambertland

Live in Lambertland on suomalaisen Tasavallan Presidentti -yhtyeen 29. marraskuuta 2019 julkaistu livealbumi. Sen materiaalin äänitti Yleisradio vuonna 1972 kolmella keikalla Helsingissä: heinäkuussa Natsalla, elokuussa Kappelissa ja syyskuussa Kulttuuritalolla. Svart Records julkaisi Live in Lambertlandin tupla-CD:nä, tuplavinyylinä sekä rajoitettuna 400 kappaleen kullanvärisenä tuplavinyylinä. Live in Lambertland nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 36. __NOTOC__ == Kappaleet == === Levy 1 === A-puoli # # B-puoli # * # === Levy 2 === A-puoli # # B-puoli # * # # *Levyn 1 kappaleet äänitetty Helsingin Esplanadikappelissa 17. elokuuta 1972. *Levyn 2 kappaleet 1 ja 2 äänitetty Helsingin Kulttuuritalolla 4. syyskuuta 1972. *Levyn 2 kappaleet 3–5 äänitetty Helsingin Natsalla 10. heinäkuuta 1972. == Kokoonpano == *Eero Raittinen – laulu, lyömäsoittimet *Pekka Pöyry – sopraano- ja tenorisaksofonit, huilu, urut, taustalaulu *Jukka Tolonen – sähkökitara *Måns Groundstroem – sähköbasso *Vesa Aaltonen – rummut == Lähteet == Luokka:Tasavallan Presidentin albumit Luokka:Vuoden 2019 konserttitallenteet
Sanuki

Sanuki () on Japanin kaupunki Shikokun saarella Kagawan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäosassa Seton sisämeren rannikolla Takamatsun kaupungin itäpuolella. Sisämeren rannikkoalueelle luonteenomaisia ovat Sanukissa useat niemet kallio- ja hiekkarantoineen, kaupungin keskiosissa on tasankoa ja etelässä sen alue nousee korkealle Sanukivuorille. Kabe- ja Tsudajoet virtaavat mereen kaupungin halki. Sanukissa on 48 177 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 158,63 neliökilometriä. Sanuki on kaupunkina suhteellisen uusi: se perustettiin vuonna 2002 liittämällä yhteen Tsudan, Ōkawan, Shidon, Sangawan ja Nagaon maaseutukaupungit. Niistä Tsuda ja Shido ovat vanhoja satamapaikkakuntia. Merkittäviä elinkeinoja ovat maatalous, joka tuottaa riisiä, hedelmiä ja vihanneksia, vesiviljely ja karjankasvatus. Shidon ja Nagaon alueille on sijoittunut kone-, kumi- ja elintarviketeollisuutta. Tärkeitä paikallisia tuotteita ovat napit, keisaripuusta valmistetut geta-jalkineet ja käsineet. Sanukissa on kolme Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeliä: Shido-ji (temppeli nro. 86), Nagao-ji (temppeli nro. 87) ja Ōkubo-ji (temppeli nro. 88), jolla on erityinen merkitys reitin viimeisenä temppelinä. Tsudan rannikkoalue kuuluu hiekkarantoineen Seton sisämeren kansallispuistoon, ja siellä sijaitsee Kinrinin puisto laajoine mäntymetsineen. Kikakun puisto Nagaon alueella tunnetaan vuorostaan kirsikkapuistaan. Kaupunkia palvelevat JR Shikokun Kōtoku-linja sekä Takamatsu–Kotohira-rautateiden Shido- ja Nagao-linjat. == Kuvia == Tiedosto:Nagaoji 04.JPG|Nagao-ji Tiedosto:Tomida Chausuyama Kofun, zenpoubu-2.jpg|Kofun-hautakumpu ja ympäröivää maaseutua Tomidassa Tiedosto:Row of cherry blossom trees of the middle embankment of Kikaku park.jpg|Kirsikankukkia Kikakun puistossa Tiedosto:Theatron.jpg|Sanukin amfiteatteri == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Kagawan prefektuurin kaupungit
EU-myönteisyys

EU-myönteisyys on poliittinen mielipide, jonka mukaan Euroopan unioni ja siihen kuuluminen ovat hyviä asioita. Aatteen pidemmälle viety versio on ajatus ”Euroopan yhdysvalloista”. EU-myönteisyyden vastakohta on euroskeptismi. == Lähteet == Luokka:Euroopan unionin politiikka
Erilaishampaiset

Erilaishampaiset (Heterodonta) on simpukoiden alaluokista suurin, monimuotoisin ja laajimmalle levinnein. Sen lajeja tunnetaan sekä suolaisista että makeista vesistä.Venkatesan, V. & Mohamed, K. S: Bivalve classification and taxonomy. Teoksessa Perinteisesti erilaishampaiset on ollut lahko, mutta se on myöhemmin saanut alaluokan aseman, ja siihen on yhdistetty vähähampaisten (Adapedonta) ja satunnaishampaisten (Anomalodesmacea, nyk. Anomalodesmata) lahkot sekä seulakiduksisten alaluokka (Septibranchia). == Luokittelu == * Alaluokka: Erilaishampaiset (Heterodonta) ** Heimo: †Lipanellidae ** Osaluokka: Archiheterodonta *** Lahko: †Actinodontida *** Lahko: Carditida ** Osaluokka: Euheterodonta *** Yläheimo: †Babinkoidea *** Yläheimo: †Orthonotoidea *** Ylälahko: Satunnaishampaiset (Anomalodesmata, sis. Septibranchia) *** Ylälahko: Imparidentia == Lähteet == Luokka:Simpukat
Vihreä liberalismi

Vihreä liberalismi on liberalismin suuntaus, joka korostaa vihreän liikkeen arvoja. Ideana on, että liberalismin puolustamat vapaat markkinat ja yksilöt, jotka kaikki tekevät osansa, pystyvät yhdessä pelastamaan maailman. Bill Clinton on myös sanonut 1992 puheessaan, että ”Adam Smithin näkymättömällä kädelläkin voi olla vihreä peukalo”. Nimen ”vihreä liberalismi” teki tunnetuksi hollantilainen Mercel Wissenburg kirjassaan Green Liberalism: The Free and The Green Society (1998). Wissenburgin mukaan liberaalit voivat ottaa kantaa ympäristöasioissa ja tehdä vihreää politiikkaa uhraamatta periaatteitaan kuten vapautta. Valtiovalta voidaan joissain tilanteissa nähdä tärkeänä toiminnan mahdollistajana. == Lähteet == Luokka:Liberalismin suuntaukset Luokka:Ympäristönsuojelu
Haisuli (täsmennyssivu)

Haisuli viittaa ainakin seuraaviin asioihin: * Haisuli, kuvitteellinen henkilö Muumi-teoksissa * Henry Haisuli, kuvitteellinen haisunäätä Warner Bros -yhtiön tuotannossa * haisulihedelmä eli durio
Andreas Borregaard

Andreas Borregaard on tanskalainen harmonikansoittaja.Andreas Borregaard (Accordion) Bach Cantatas Borregaard aloitti harmonikansoiton 5-vuotiaana ja aloitti vuonna 2001 opinnot Tanskan kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa James Crabbin johdolla. Hän piti virallisen valmistujaiskonserttinsa keväällä 2010. Hän suoritti opintoja myös Guildhall School of Music and Dramassa ensimmäisenä sinne koskaan päässeenä harmonikansoittajana. Siellä hänen opettajiaan olivat David Takeno ja James Johnstone. Borregaard teki kansainvälisen ensiesiintymisensä solistina vuonna 2007 BBC:n Walesin kansallisorkesteri kanssa Gia Qantšelin teoksen Kapote Britannian- ensiesityksessä. Vuonna 2012 hän kantaesitti Fredrik Österlingin konserton Endymion ja vuonna 2017 Maja Ratkjen sekä Kathy Hinden poikkitaiteellisen konserton. Hän on osallistunut muihinkin poikkitaiteellisiin hankkeisiin. Borregaard on tulkinnut myös muiden muassa Simon Steen-Andersenin, Jennifer Walshen, Niels Rønsholdtin, Bent Sørensenin ja Juliana Hodkinsonin uusia teoksia. Hän on esittänyt ja levyttänyt vanhempaakin musiikkia, kuten Johann Sebastian Bachin teoksia. Borregaard on pitänyt soolo- ja kamarimusiikkiresitaaleja Australiassa, Etelä-Amerikassa, Yhdysvalloissa ja monissa Euroopan maissa. Vuonna 2010 Borregaard aloitti harmonikansoiton ja kamarimusiikin opettamisen Tanskan kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa, ja vuonna 2017 hän pääsi luennoitsijaksi Norjan valtiolliseen musiikkikorkeakouluun. Hän on tehnyt levytyksiä eri levymerkeille, kuten BIS:lle ja Dacapolle. Hän sai vuonna 2013 Tanskan taidesäätiön ”Young Elite” -stipendin ja vuonna 2017 Tanskan säveltäjäseuran musiikkipalkinnon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Tanskalaiset harmonikansoittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Carl Lilliestierna

Carl Lilliestierna (16. heinäkuuta 1696 Tukholma – 2. kesäkuuta 1742 Tukholma) oli ruotsalaissyntyinen tuomari ja virka- ja valtiopäivämies, joka toimi Suomessa Turun hovioikeuden sihteerinä ja asessorina, samoin kuin laamannina. Carl Lillienstiernan vanhemmat olivat ylisotatuomari Henrik Gerhard Lilliestierna ja Anna Nohlanvähr ja puoliso vuodesta 1731 Briita Hirvo, joka oli Naantalin pormestarin tytär. Toimittuaan ensin sotatuomarina Lillienstiernasta tuli Turun hovioikeuden sihteeri 1718 ja asessori 1728. Lillistierna edusti aatelistoa säätyvaltiopäivillä 1734 ja 1738. Karjalan laamannikunnan laamanniksi hänet määrättiin 1736. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kansallisbiografia: Lilliestierna, Carl (1696–1742) (Maksullinen artikkeli, Viitattu 7.12.2019) Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka: Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1696 syntyneet Luokka:Vuonna 1742 kuolleet
N-Trancen diskografia

N-Trance on brittiläinen elektronista musiikkia tekevä yhtye, joka vaikutti erityisesti 1990-luvulla. ==Albumit== * 1995 Electronic Pleasure * 1999 Happy Hour * 2009 The Mind of the Machine ==Kokoelmat== * 2001 Best Of N-Trance 1992–2002 ==Singlet== * 1993 "Set You Free" * 1994 "Set You Free" (Re-release) * 1994 "Turn Up The Power" * 1995 "Set You Free" * 1995 "Stayin' Alive" * 1996 "Electronic Pleasure" * 1997 "D.I.S.C.O." * 1997 "The Mind Of The Machine" * 1997 "Da Ya Think I'm Sexy?" * 1998 "Paradise City" * 1998 "Tears In The Rain" * 2000 "Shake Ya Body" * 2001 "Set You Free 2001" * 2002 "Forever" * 2003 "Destiny" * 2004 "I'm In Heaven" * 2005 "Set You Free 2001" * 2009 "Nothing Lasts Forever" * 2009 "Set You Free 2009" ==Musiikkivideot== * 1994 Turn Up the Power * 1995 Set You Free * 1995 Stayin' Alive * 1996 Electronic Pleasure * 1997 D.I.S.C.O. * 1997 The Mind of the Machine * 1997 Da Ya Think I'm Sexy? * 1998 Paradise City * 1998 Tears in the Rain * 1999 Broken Dreams * 2000 Shake Ya Body * 2001 Set You Free 2001 * 2002 Forever * 2003 Destiny * 2004 I'm in Heaven Luokka:Diskografiat
Viivakirjoahven

Viivakirjoahven (Mesonauta festivus) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan luonnossa Etelä-Amerikassa Boliviassa, Brasiliassa, Paraguayssa ja Perussa. Sitä voidaan pitää akvaariossa. Villinä viivakirjoahvenen havaittu enimmäispituus on 12,1 senttimetriä. Suurin luonnossa tavattu paino on 97.41 grammaa. Akvaario-olosuhteissa se on tavallisesti 15 senttimetrin mittainen. Viivakirjoahvenen sukupuoli on vaikea määrittää, vaikkakin joskus koirailla on pidentynyt selkäevä. Tavallisesti viivakirjoahven elää noin 10-vuotiaaksi.http://animal- world.com/encyclo/fresh/cichlid/FlagCichlid.php Viivakirjoahvenille sopii runsaskasvinen akvaario, jossa on kestäviä kasveja kuten vallisnerioita ja melalehtiä. == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Lehtikalat

Lehtikalat (Pterophyllum) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen luetaan seuraavat kolme Etelä-Amerikassa tavattavaa kalalajia: *Lippulehtikala (Pterophyllum altum) *Pikkulehtikala (Pterophyllum leopoldi) *Lehtikala (Pterophyllum scalare) == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Ruutumonninen

Ruutumonninen (Scleromystax barbatus) on panssarimonnien heimoon kuuluva kalalaji. Lajia tavataan ainoastaan Brasiliassa. Ruutumonnisen kuvasivat tieteelle ensimmäisen kerran Jean René Constant Quoy ja Joseph Paul Gaimard vuonna 1824. == Koko ja ulkonäkö == Ruutumonninen voi kasvaa korkeimmillaan noin 10 senttimetrin mittaiseksi. Yleensä sen pituus on 5 cm. == Levinneisyys ja elinympäristö == Ruutumonninen elää luonnonvaraisena kaikkialla Brasiliassa. Ruutumonnista pidetään myös akvaariokalana. == Lähteet == Luokka:Monniset
Sanikkakasvit

Sanikkakasvit (Pteridaceae) on Polypodiales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Siihen kuuluu noin 50 sukua ja arviolta 950 lajia. Sanikkakasvit ovat levittäytyneet joka puolelle maapalloa. == Alaheimot == * Cryptogrammoideae * Ceratopteridoideae * Pteridoideae * Cheilanthoideae * Vittarioideae == Sukuja == * Acrostichum – mangrovesaniaisetSuomen Lajitietokeskus: Sanikkakasvit – Pteridaceae Viitattu 11.2.2021. * Actiniopteris – sädesaniaiset * Adiantum – adiantumit * Allosorus * Anogramma – liesukit * Ceratopteris – riisisaniaiset * Cheilanthes – kietosaniaiset * Cosentinia – villasulat, ainoa laji villasulka (C. vellea) * Cryptogramma – liesut * Doryopteris – sormisaniaiset * Notholaena – lievesaniaiset * Onychium – loipiotFinto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Onychium * Parahemionitis – soikkosaniaiset * Pellaea – pelleat * Pityrogramma – jauhiot * Pteris – sanikat * Vittaria – kaitasaniaiset == Lähteet == * Luokka:Kasviheimot
Tšekin pääministeri

Tšekin pääministeri on Tšekin hallituksen johtaja. Presidentti nimittää pääministerin viisivuotiskaudelle, pääministeri ehdottaa hallituksen muita ministereitä jotka presidentti nimittää. == Luettelo Tšekin pääministereistä == Nr. Nimi Kuva Virassa Puolue 1 Václav Klaus 1993-1997 ODS 2 Josef Tošovský 1997-1998 sitoutumaton 3 Miloš Zeman (1944-) 100px 1997- 2002 ČSSD 4 Vladimír Špidla 2002-2004 ČSSD 5 Stanislav Gross 2004-2005 ČSSD 6 Jiří Paroubek 2002- 2006 ČSSD 7 Mirek Topolánek 2006-2009 ODS 8 Jan Fischer 100px|Jan Fischer 2009-2010 sitoutumaton 9 Petr Nečas 2010- 2013 ODS 10 Jiří Rusnok 100px|Jiří Rusnok 2013-2014 sitoutumaton 11 Bohuslav Sobotka 100px|Bohuslav Sobotka 2014-2017 ČSSD 12 Andrej Babiš 2017-2021 ANO 2011 13 Petr Fiala 28. marraskuuta 2021 alkaen ODS == Lähteet == *
Koiralampi

Koiralampi tai Koiralammi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: == Koiralampi == * Koiralampi, lampi Heinolassa Ahveniston kylän lähellä * Koiralampi, lampi Heinolassa Kesiön kylän lähellä * Koiralampi, lampi Heinolassa Pääsinniemen kylän lähellä * Koiralampi, lampi Joutsan Ruhalahdella * Koiralampi, lampi Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä * Koiralampi, järvi Kannonkoskella Vuoskosken lähellä * Koiralampi, lampi Karstulassa * Koiralampi, lampi Keuruun Haapamäellä * Koiralampi, lampi Keuruulla Yltiän kylän suunnalla * Koiralampi, lampi Kouvolan Korjankylän lähellä * Koiralampi, lampi Kouvolassa Kimolan kylän lähellä * Koiralampi, lampi Laukaassa Anttospohjan kylän lähellä * Koiralampi, lampi Mikkelin Kautialassa * Koiralampi, lampi Mikkelin Kuomiokoskella * Koiralampi, lampi Mikkelin Sydänmaanpohjalla * Koiralampi, lampi Multialla * Koiralampi, lampi Mäntyharjussa * Koiralampi, lampi Orivedellä * Koiralampi, lampi Pieksämäellä lähellä Sakonkylää * Koiralampi, lampi Saarijärvellä * Koiralampi, lampi Soinissa * Koiralampi, lampi Sysmässä * Koiralampi, järvi Viitasaarella Kalliojärven lähellä * Koiralampi, järvi Viitasaarella Kimingin lähellä * Iso Koiralampi, järvi Kouvolassa * Iso Koiralampi, lampi Joutsassa lähellä kirkonkylää * Iso Koiralampi, lampi Uuraisilla * Pieni Koiralampi, lampi Joutsassa lähellä kirkonkylää * Pieni Koiralampi, lampi Uuraisilla == Koiralammi == * Koiralammi, lampi Asikkalassa Mustjärven lähellä * Koiralammi, lampi Sysmässä Soiniemen lähellä * Koiralammi, lampi Sysmässä Taipaleen lähellä * Koiralammi, lampi Tampereen Teiskossa Kaanaan lähellä * Koiralammi, lampi Urjalassa Peltorinteen asuinalueella. Luokka:Järvien täsmennyssivut
Nephila

Nephila on ristihämähäkkien (Araneidae) heimoon kuuluva hämähäkkisuku. Sukuun kuuluvan Nephila komaci-lajin ruumiin on havaittu voivan olla lähes 4 senttimetrin mittainen ja sen jalkojen 10–12 senttimetrin mittaisia. Nephila- hämähäkit tunnetaan kyvystään kutoa jättimäisiä verkkoja, jotka ovat 6–8 metrin levyisiä tai suurempia. Ne ovat joskus niin vahvoja, että pikkulinnut ja hiiret jäävät niihin kiinni. Tyynenmeren ja Intian valtameren rannikoilla paikalliset asukkaat tekevät kalaverkkoja Nephila-hämähäkkien seitistä. == Lähteet == Luokka:Hämähäkit
Imparidentia

Imparidentia on erilaishampaisiin kuuluva simpukkaylälahko. Se on simpukoiden kuudesta pääkehityslinjasta suurin ja monimuotoisin.Gerdol, Marco et al: Immunity in Molluscs: Recognition and Effector Mechanisms, with a Focus on Bivalvia. Teoksessa Imparidentia sisältää joitakin parhaimmin tunnetuista simpukkalajeista ja suurimman osan kaupallisista simpukkalajeista. == Luokittelu == * Imparidentia ** Lahko: Vähähampaiset (Adapedonta) ** Lahko: Cardiida ** Lahko: Galeommatida ** Lahko: Gastrochaenida ** Lahko: †Hippuritida ** Lahko: Lucinida ** Lahko: †Megalodontida ** Lahko: †Modiomorphida ** Lahko: Myida ** Lahko: Sphaeriida ** Lahko: Venerida ** Yläheimo: Cyamioidea ** Yläheimo: Gaimardioidea ** Yläheimo: †Grammysioidea ** Yläheimo: †Kalenteroidea ** Heimo: †Palaeocarditidae == Lähteet == Luokka:Simpukat
Union nationale des travailleurs du Mali

Union nationale des travailleurs du Mali eli UNTM on Malin suurin ammattiliittojen keskusjärjestö. Ammattiyhdistystoiminta laillistettiin Ranskan siirtomaissa vuonna 1945. Vuonna 1946 silloisessa Ranskan Sudanissa perustettiin Abdoulaye Diallon johtama ammattiliittojen alueellinen järjestö Union régionale des syndicats du Soudan, joka kuului Ranskan CGT- keskusjärjestöön. Vuonna 1957 perustettiin Union territoriale des travailleurs du Soudan, joka liittyi afrikkalaiseen UGTAN-keskusjärjestöön. Vuonna 1960 järjestö sai nimen Union syndicale des travailleurs du Soudan. Nykyinen nimi otettiin vuonna 1963, jolloin myös järjestön rakenne organisoitiin uudelleen. Mamadou Famady Sissokon johtama, lähinnä virkamiehistä ja palkkatyöläisistä koostunut UNTM oli Modibo Keïtan hallinnon aikana käytännössä osa hallitsevaa Sudanin liitto -puoluetta. Se lakkautettiin vuoden 1968 vallankaappauksen jälkeen, mutta perustettiin uudelleen Seydou Diallon johdolla vuonna 1974. Moussa Traorén yksipuoluejärjestelmässä viranomaisten valvoman järjestön tehtävänä oli toimia työntekijöiden ja valtion välittäjänä. Tilanne alkoi muuttua 1980-luvulla pääsihteeri Bakary Karembén aikana, kun valtiontalouden tervehdyttäminen johti laajaan työttömyyteen ja palkkatason laskuun. 1990-luvun vaihteessa UNTM osallistui aktiivisesti Malin demokratialiikkeeseen, joka kaatoi Traorén hallinnon vuonna 1991. UNTM vaikutti sen jälkeenkin voimakkaasti Malin politiikkaan, minkä johdosta osa sen jäsenjärjestöistä irtautui maan hallituksen tuella uudeksi Confédération syndicale des travailleurs du Mali -keskusliitoksi vuonna 1997. Suhteet hallitukseen paranivat 2000-luvulla, jolloin liitto sai Siaka Diakitén johdolla läpi suuren osan palkkatavoitteistaan. UNTM koostuu kolmestatoista kansallisesta, kahdeksasta alueellisesta ja 49 paikallisesta ammattiliitosta sekä Ranskassa asuvien malilaisten järjestöstä. Sen jäsenmääräksi arvioitiin 122 000 henkeä vuonna 2003. UNTM on Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön ja Afrikan ammattiliittojen yhtenäisyysjärjestön OATUU:n jäsen. Sen pääsihteerinä on toiminut vuodesta 2013 lähtien Yacouba Katilé. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * UNTM:n sivusto Luokka:Ammattiliitot Luokka:Mali
Taivas ja maa

Taivas ja maa (Heaven & Earth) on yhdysvaltalainen elokuva, jonka ohjaaja on Oliver Stone. Se on ilmestynyt vuonna 1993. Elokuvan pohjana on Le Ly Hayslipin omaelämäkerrallinen romaani nuoren naisen varttumisesta Vietnamin sodan varjossa ja romanssista amerikkalaissotilaan kanssa. == Näyttelijät == Lähde: Erään kriitikon mukaan ”[e]lokuvalla on hyvät, voimalliset hetkensä, mutta Stone antaa kerrontansa lipsahtaa liian usein kioskilukemistoista tutun viihdeturinan puolelle”. (Digitilaajille.) == Lähteet == Luokka:Oliver Stonen ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1993 yhdysvaltalaiset elokuvat
Botnia Express (juna)

Botnia Express oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden 1980-luvulla liikennöimä express-junavuoro. Juna aloitti liikennöintinsä 30. toukokuuta 1983 reitillä Seinäjoki–Helsinki ja sen tarkoitus oli tarjota nopea junayhteys Seinäjoelta Helsinkiin.http://vaunut.org/kuva/84341?tt=16&i1;=EXP vaunut.org, viitattu 7.12.2019 Pari vuotta myöhemmin, kesäkuussa 1985 junaa alettiin liikennöidä Vaasasta Helsinkiin.http://vaunut.org/sarja/2579 vaunut.org, viitattu 7.12.2019 Kesällä 1988 juna muuttui InterCity-vuoroksi. Botnia Express EXP 36 lähti Vaasasta kello 5.40 ja saapui Helsinkiin kello 9.55. Paluujuna EXP 35 lähti Helsingistä kello 15.00 ja saapui Vaasaan puoli seitsemän aikoihin illalla. Juna pysähtyi Tervajoen, Seinäjoen, Parkanon ja Tampereen asemilla. == Lähteet == Luokka:Suomen henkilöjunaliikenne Luokka:Valtionrautatiet
Sitkokääpä

Sitkokääpä (Antrodiella pallescens) on koko Suomessa yleinen kääpälaji. Sitä esiintyy rehevissä ja kosteissa metsissä. Sitkokäävällä on vahva seuraajalajisuhde taulakääpään ja usein sitkokääpä kasvaa suoraan kuolleen taulakäävän päälle. Isäntäpuita ovat koivut, harmaaleppä ja harvoin muut lehtipuut. Sitkokääpä on erotettu omaksi eurooppalaiseksi lajikseen Antrodiella semisupinasta. Sitkokäävän itiöemä on yksivuotinen ja tyypiltään joko pileaattinen tai puoliresupinaattinen pienialaisella alustanmyötäisellä osalla, vain harvoin lakkia ei muodostu ollenkaan. Lakkien muoto vaihtelee paljon pienistä kynsimäisistä röyhelömäisiin. Tuoreena itiöemä on hyvin sitkeä, kuivana se muuttuu kovaksi ja lakin reuna kipristyy alaspäin. Lakin yläpinta on sileä ja mattapintainen, väriltään kermanvalkea tai savunharmaa epäselvin vöin. Pillipinta on valkoinen ja kuivuessaan kermankeltainen. Pyöreitä pillejä mahtuu 4–8 millimetrille. Lohkopinta on kokonaan valkoinen ja käävän kokonaispaksuus 1–3 mm. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Sitkokääpä (Antrodiella pallescens) Luokka:Sitkokäävät
Imatra Express

Imatra Express oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden 1980-luvulla liikennöimä express-junavuoro Imatralta Helsinkiin. Juna aloitti liikennöinninsä 19. elokuuta 1985.http://vaunut.org/sarja/2579 vaunut.org, viitattu 7.12.2019 Juna muuttui vuonna 1988 InterCity- vuoroksi.http://www.resiinalehti.fi/artikkeli/6 Resiina, viitattu 7.12.2019 Imatra Express EXP 18 oli kulussa maantaista lauantaihin ja lähti Imatralta kello 6.35 ja saapui Helsinkiin kello 9.30. Paluujuna EXP 17 oli kulussa sunnuntaista perjantaihin ja lähti Helsingistä kello 15.30 ja saapui Imatralle kello 18:43.http://vaunut.org/kuva/84340?s=1 vaunut.org, viitattu 7.12.2019 Juna pysähtyi Lappeenrannan, Kouvolan ja Lahden asemilla. == Lähteet == Luokka:Suomen henkilöjunaliikenne Luokka:Valtionrautatiet
Elimäen Liikenne

Elimäen Liikenne on elimäkeläinen linja-autoliikennöintiä harjoittava osakeyhtiö. Sen pääkonttori ja -varikko sijaitsee Elimäen kirkonkylällä eli entisessä Elimäen kuntakeskuksessa, Kouvolassa. Yritys on yksi Elimäen tunnetuimmista ja menestyneimmistä yrityksistä, ja moni pohjoiskymenlaaksolainen käyttääkin yhtiön tilausajo-palveluita.Elimäen Liikenne Myös suurin osa Kouvolan seudun joukkoliikenteen linja-autoista on vuodesta 2018 ollut Elimäen liikenteen omistamia. Aikaisemmin yhtiö liikennöi vain Elimäeltä Korian kautta Kouvolaan, Anjalaan ja Loviisan suuntaan, mutta nykyisin jopa suurin osa Kouvolan keskusta-alueen ja Kuusankosken paikallisliikenteen linja-autoista on Elimäen Liikenteen operoimia.Kouvolan sanomat Elimäen Liikenteen perustaja, Pyhtäältä kotoisin ollut Emil Lauhkonen (1901–1986) aloitti automiehen uransa kuorma-autoilijana vuonna 1926. Seuraavana vuonna hän oli mukana liikennöimässä henkilöautolla ajettua linjaa Kotkasta Helsinkiin. Vuonna 1928 Lauhkonen hankki yhdessä veljensä Uuno Lauhkosen ja Kalle Hartikan kanssa linja-auton, jolla ajettiin linjaa Kotka–Pyhtää–Ahvenkoski. Myöhemmin linjaa jatkettiin Loviisaan, Porvooseen ja lopulta Helsinkiin. Oltuaan välillä osakkaana Etelä-Suomen Linjaliikenne Oy:ssä ja Kotkan Linja-auto Oy:ssä Lauhkonen keskitti jatkosodan jälkeen liikenteensä alueelle Kouvola–Elimäki–Ruotsinpyhtää–Loviisa ja muodosti yhtiönsä vuonna 1950 osakeyhtiöksi nimellä Elimäen Liikenne Oy. Emil Lauhkonen toimi yhtiön johdossa vuoteen 1973, jolloin toimitusjohtajaksi tuli hänen pojanpoikansa Jukka Lauhkonen. Vuonna 1986 Elimäen Liikenteellä oli 12 linja- autoa.Linja-auto-lehti 4/1986, s. 56. Helsinki: Linja- autoliitto.Bussiammattilainen 4/2010, s. 26–29. Helsinki: Linja-autoliitto. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset linja-autoyhtiöt Luokka:Elimäki Luokka:Kouvolan liikenne
Dale Stephens

Dale Stephens (s. 12. kesäkuuta 1989 Bolton) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Burnleya. Stephens aloitti liigauransa kakkosliigassa Buryn joukkueessa helmikuussa 2007. Sittemmin hän on edustanut Oldham Athleticia ja Charlton Athleticia sekä lainasopimuksilla Droylsdenia, Hyde Unitedia, Rochdalea ja Southamptonia. Tammikuussa 2014 hän siirtyi Brighton & Hove Albioniin, joka nousi keväällä 2017 Valioliigaan. Kaudella 2017–2018 Stephens pelasi Valioliigassa 36 ottelua ja niissä kaikissa täydet 90 minuuttia. Seuraavalla kaudella hän pelasi 30 liigaottelua ja teki maalin tammikuussa West Ham Unitedia vastaan. Kaudella 2019–2020 hän pelasi 33 valioliigaottelua, joista 28 ottelua avauskokoonpanossa. Syyskuussa 2020 Stephens siirtyi Burnleyyn. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kuusensitkokääpä

Kuusensitkokääpä (Antrodiella parasitica) on Suomessa harvinainen ja uhanalainen kääpälaji, jota tavataan vain kuusilta. Sillä on tiivis seuraajalajisuhde kuusenkynsikääpään ja on jopa epäilty, että kuusensitkokääpä olisikin edeltäjälajinsa loinen. Kuusensitkokäävän aiheuttamaa lahoa on vaikea erottaa, sillä sekä se että kuusenkynsikääpä ovat valkolahottajia. Punaisen kirjan verkkopalvelu Kuusensitkokäävän itiöemä on yksivuotinen ja aina resupinaattinen. Yksittäinen itiöemälaikku ei yleensä ole halkaisijaltaan yli 2 cm ja sen kokonaispaksuus on 1-2 mm. Tuoreena itiöemä on kermanvalkea ja kuivuessaan se muuttuu likaisen rusehtavaksi. Mutkitteleva reunus on ohut, välillä häipyvä kun pillit yltävät reunaan asti. Pillit ovat joko pyöreitä tai epäsäännöllisiä ja niitä mahtuu 4-7 millimetrille. Pohjamalto on valkoinen ja varsinainen malto ohut, 0,2-0,5 mm. Kuusensitkokäävän voi oikeastaan sekoittaa vain lapinsitkokääpään, joka on keltaisempi, isokokoisempi, paksumpi ja usein lakillinen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Kuusensitkokääpä (Antrodiella parasitica ) Luokka:Sitkokäävät Luokka:Valkolahosienet
Lehtokääpä

Lehtokääpä (Antrodiella romellii) on euroopanpähkinäpensaan, pajujen, harmaalepän, haavan ja muiden lehtipuiden maahan pudonneilla oksilla kasvava kääpälaji. Sitä pidetään Etelä-Suomen pähkinälehtojen tyyppilajina, mutta lehtokääpää esiintyy myös muissa lehtometsätyypeissä ja kulttuuriympäristöissä Lappia myöten. Lehtokäävällä ei ole selvää edeltäjälajia, mutta usein se kasvaa samalla paikalla runko-orvakan jälkeen. Punaisen kirjan verkkopalvelu Lehtokäävän yksivuotinen itiöemä on tyypiltään resupinaattinen ja huomattavan sitkeä vaikka kokonaispaksuus on vain 1 mm. Nuori itiöemä on tuoreena kuultava ja tiskiveden harmahtava, ikääntyessään ja kuivuessaan se muuttuu kermankellertäväksi. Samat sävyt ovat nähtävissä lohkopinnassa, jossa pohjamalto erottuu selvänä hyytelömäisen kuultavana kerroksena muuten kermanvalkeasta pinnasta. Säännöllisen pyöreitä pillejä on 5-7 millimetrillä. Lehtokääpä jää helposti maastossa havaitsematta pienen kokonsa vuoksi, tai sitä erehtyy pitämään muuna keskenkasvuisena kääpänä. Varma tunnistus vaatii mikroskopointia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Lehtokääpä (Antrodiella romellii) Luokka:Sitkokäävät Luokka:Valkolahosienet
Mauri Suomalainen

Mauri Uuno Kalervo Suomalainen (25. syyskuuta 1925 Kuopio – 8. kesäkuuta 2001)Mauri Suomalainen, Urheilumme kasvot, Osa1, sivu 912, vastaavat toimittajat Risto Rantala, Markku Siukonen ja Seppo Tukiainen, Oy Scandia Kirjat Ab, 1979 Jyväskylä oli suomalainen pikaluistelija ja pikaluisteluvalmentaja. Mauri Suomalainen aloitti kilpailu-uransa TUL:n Helsingin Työväen Luistelijoiden riveissä. Hänestä tuli TUL:n Luisteluliiton yhteistyösopimuksen mukaisesti ensimmäinen TUL:n edustaja, joka edusti Suomea nuorten pikaluistelumaaottelussa vuonna 1942. Miesten sarjoissa hä nousi TULn kärkeen sodan jälkeen vuonna 1946 voittaen miesten sarjan matkamestaruuksia. Hän voitti TUL:n yleismestaruuden vuosina 1948 ja 1949. Suomalaisella parhaaksi matkaksi vakiintui 500 metriä. Suomalainen edusti Suomea vuonna 1948 niin EM- kuin MM-kisoissa. Hän ei päässyt luistelemaan kumassakaan kisassa viimeistä matkaa, mutta 500 metrillä hän oli kilpailijoiden parhaimmistoa; MM- kisoissa peräti kolmas 500 metrillä. Vuoden 1948 St. Moritzin olympialaisten karsinnoissa Suomalainen oli TUL:n luistelijoista vahvin kisaehdokas erityisesti olympialaisten 500 metrille, mutta sijoittuminen kisoja edeltävissä SM-kisoissa vasta 9:ksi pudotti hänet kisajoukkueesta. Suomalainen pääsi vielä vuonna 1950 EM-kisaedustajaksi. Tässä vaiheessa hän siirtyi edustamaan Suomen Luisteluliiton alaista Helsingin Luistinkiitäjiä. Vuoden 1951 SM-kisoissa hän voitti 500 metrin Suomen mestaruuden 500 metrillä. Oma aktiiviura jatkui aina vuoteen 1956 asti. Oman luistelu-uransa jälkeen Suomalainen toimi luisteluvalmentajana syksystä 1956 alkaen. Henkilökohtaisia valmennettavia olivat mm. Kaija Mustonen ja Keijo Tapiovaara, Toisena lajina pyöräilyuran päätyttyä Suomalaisella oli ratapyöräily, jossa hän edusti helsinkiläistä Pyörä-Toverit -seuraa aina 1960-luvulle asti. == Henkilökohtaiset ennätykset == * 500 metriä 44,3 (Tampere, 18. helmikuuta 1951) * 1 000 metriä 1.38,2 (Pälkäne, 15. maaliskuuta 1962) * 1 500 metriä 2.25,2 (Rovaniemi, 13. maaliskuuta 1952) * 3 000 metriä 5.03,7 (1959) * 5 000 metriä 8.58,7 (Hämeenlinna, 12. tammikuuta 1955) * 10 000 metriä 18.53,8 (Helsinki, 09. maaliskuuta 1949) == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset pikaluistelijat Luokka:Suomalaiset pikaluisteluvalmentajat Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Westfield (New Jersey)

Westfield on kunta (town) New Jerseyn osavaltiossa, Unionin piirikunnassa. Vuonna 2019 sen väkiluku oli 29 881 asukasta. Westfield perustettiin vuonna 1794 ja siitä tuli kunta vuonna 1903.Arkistoitu alkuperäisestä} == Lähteet == Luokka:New Jerseyn kunnat
Zilezers

Zilezers eli Sineje (; ) on järvi Itä-Latviassa Ciblan kunnassa ja Luoteis- Venäjällä Pihkovan alueen Krasnogorodskin piirissä. == Maantietoa == Järvi on 2,4 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä eli 216 hehtaaria. Järvi sijaitsee Latvian ja Venäjän välisellä rajalla niin, että 159,1 hehtaaria kuuluu Venäjälle ja 57 hehtaaria Latvialle. Toisissa lähteissä mainitaan Latvian osuudeksi 98 hehtaaria . Järvi on munuaisen muotoinen ja se rannat ovat kaarevia ilman mainittavia niemiä tai lahtia. Järven pohja on tasainen ja sen syvyys on 3,5 metriä ja sen keskisyvyys on 2,5 metriä. Sen rannat ovat loivia ja matalia lukuun ottamatta lounaassa. Venäjän ja Latvian välinen raja seuraa järveen laskevaa Pernovkan jokea ja tekee järvessä kulmikkaan käännöksen. Venäjälle jäävät rannat ja lähiympäristö on autiota ja soistunutta metsämaata. Latvian puolella ympäristö on osittain viljeltyä maata ja siellä on vähäistä haja-asutusta. Vidrin kylä on kuitenkin autiona. == Historiaa == Järvi on entinen Sinjajan läpivirtausjärvi, mutta kun valuma-alueen pääuomaa siirrettiin länteen päin, jäi järvelle enää Pernovkan sivujoen läpivirtaus. Tällä on ollut järvelle suuri vaikutus, sillä aikaisemman 1 300 neliökilometrin valuma-alue vaihtui joenuoman siirrossa 72 neliökilometrin valuma-alueeseen. Yhteys pääuomaan kuitenkin säilyi sivujoen ja muutaman tulvakanavan kautta. == Luontoarvoja == Järven rannat ovat matalat ja ovat suo- ja vesikasvillisuuden valtaamaa. Järven pohja on heikkaa läpivirtaavan joen kohdilla, mutta muualla se on mutaa. Järvellä kasvaa muun muassa kortetta, ulpukkaa, kalmojuurta, osmankäämiä, karvalehteä, kaislaa ja vitaa. Järven kalalajeja ovat ainakin hauki, särki, ahven, kiiski, lahna, rantanuoliainen, pasuri, salakka ja suutari. == Vesistösuhteita == Zilezers sijaitsee Sinjajan valuma-alueella. Sinjaja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Siihen laskee kolme ojaa, josta yksi on pienen Sinicas-lammen laskuoja. Varsinainen tuloveden lähde on Pernovkan joki, joka virtaa järven läpi ja yhtyy pian Sinjajaan. Järven valuma-alueen koko on 72 neliökilometriä. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Pihkovan alueen järvet Luokka:Krasnogorodskin piiri Luokka:Latvian järvet Luokka:Sinjajan valuma-alue Luokka:Latvian ja Venäjän raja