EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
CIOFF

CIOFF (, ) on kansainvälinen kansalaisjärjestö, joka on perustettu vuonna 1970 perinteisen kulttuurin suojelemista ja tunnetuksi tekemistä varten. CIOFFissa on jäsenenä yli 70 maata kaikista maanosista. Se on Unescon virallinen partneri (Official Partner), ja se on akreditoitu neuvonantajaksi Unescon aineettoman kulttuuriperinnön yleissopimuksen toimeenpanossa. Suomi liittyi sopimukseen 21. toukokuuta 2013. Museovirasto vastaa sopimuksen toimeenpanosta Suomessa. CIOFF tunnetaan erityisesti kansanmusiikki- ja tanssifestivaaleista: järjestöön kuuluu yli 250 kansainvälistä festivaalia. CIOFF järjestää noin neljän vuoden välein maailmanlaajuisen Folkloriada-festivaalin. Suomessa on neljä CIOFF-festivaalia: Kaustinen Folk Music Festival, Pispalan Sottiisi, Jutajaiset ja Hollo ja Martta -festivaali. Jokaisessa jäsenmaassa on kansallinen komitea. Suomen edustajana CIOFFissa toimii Kansantanssin ja kansanmusiikin edistämiskeskus, joka on suomalaisten kansantanssi- ja kansanmusiikkialan tärkeimpien järjestöjen ja festivaalien yhteistyöelin. Sen puheenjohtaja on Risto Kupari. Esa Vilhonen on ollut vuodesta 2005 kansainvälisen CIOFFin työvaliokunnan jäsen ja taloudenhoitaja. Riitta Korhonen on hallituksen jäsen edustaen Pohjois-Euroopan sektoria. Aiemmin Kari Bergholm on toiminut CIOFFin puheenjohtajana ja Kyösti Toivonen hallituksessa Pohjois-Euroopan sektorin edustajana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *CIOFF:n kotisivut *Kansanmusiikin ja kansantanssin edistämiskeskuksen portaali Luokka:Kansantanssi Luokka:Kansanmusiikki Luokka:Kansainväliset järjestöt
Dreaming No. 11

Dreaming #11 on kitaristi Joe Satrianin vuonna 1988 julkaistu EP. Se sisältää yhden uuden kappaleen ja kolme liveversiota Satrianin edellisillä albumeilla julkaistuista kappaleista. Livekappaleet nauhoitettiin Surfing with the Alien -kiertueella The California Theaterissa San Diegossa, Kaliforniassa 11. kesäkuuta 1988. == Kappalelista == # # # # == Kokoonpano == "The Crush of Love" -kappaleessa * Joe Satriani – kitarat ja kosketinbasso * Jeff Campitelli – rummut * Bongo Bob Smith – lyömäsoittimet Livekappaleissa * Joe Satriani – kitara * Stuart "Stu" Hamm – basso * Jonathan Mover – rummut Luokka:Vuoden 1988 EP:t Luokka:Joe Satrianin albumit
Anita Ekberg

Kerstin Anita Marianne Ekberg (29. syyskuuta 1931 Malmö, Ruotsi– 11. tammikuuta 2015 Rooma, Italia) oli ruotsalainen malli, näyttelijä ja seksisymboli. == Ura == Anita Ekberg aloitti uransa mallina ja osallistui muun muassa Miss Universe -kilpailuun, jonka ansiosta yhdysvaltalaiset elokuvastudiot kiinnostuivat hänestä. Ekberg näyttelikin useissa Hollywood- elokuvissa ja sai muun muassa Golden Globe -palkinnon sivuroolistaan elokuvassa Blood Alley 1955 vastanäyttelijänään John Wayne. Varsinaisen legendan hänestä tekivät eurooppalaiset elokuvat ja etenkin naisrooli Federico Fellinin elokuvassa Ihana elämä (La Dolce Vita, 1960), jonka suihkulähdekohtaus on jäänyt osaksi länsimaista ikonografiaa. Ihanan elämän jälkeen Ekberg esiintyi useissa italialaisissa elokuvissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Anita Ekberg NNDB:ssä * Anita Ekbergin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
AGILE

AGILE on italialainen avaruuden röntgenlähteitä kartoittava tiedesatelliitti, joka laukaistiin 23. huhtikuuta 2007 Intiasta. Akronyymi AGILE tulee sanoista Astrorilevatore Gamma ad Immagini LEggero. Satelliitin tilaaja ja rahoittaja on Italian avaruusjärjestö (ASI). Satelliitti mittaa röntgensäteilyä 30–50 GeV ja 10–40 keV energia-alueillaScientiﬁc Goals and Instrument Performance of the Gamma-Ray Imaging Detector AGILE. Satelliitin suunniteltu toiminta-aika on yli 2 vuotta. Italialainen Telespazio-yhtiö oli satelliitin rakentamisen pääurakoitsija. Muita merkittäviä toimijoita olivat Carlo Gavazzi Space ja Oerlikon Contraves (italialainen yritys, erillään saksalaisesta Oerlikon- tykkitehtaasta ja sveitsiläisestä Contraves-avaruusyrityksestä). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *AGILE-sivusto (englanniksi) Luokka:Tiedesatelliitit Luokka:Vuoden 2007 avaruustoiminta
Arvo Ahonen

Arvo Ilmari Ahonen (27. tammikuuta 1918 Multia – 16. kesäkuuta 1991 Jyväskylän mlk) oli suomalainen poliitikko. Hän oli SDP:n pitkäaikainen kansanedustaja 1951–1979 Keski-Suomesta. Arvo Ahonen syntyi maanviljelijöiden Emil Ahosen ja Hulda Dagmar Arpiomäen pojaksi 1918. Hänen peruskoulutuksekseen jäi kansakoulu, myöhemmin hän kävi Työväen Akatemian, josta valmistui 1938. Ahonen elätti itsensä metsätöillä, kunnes valmistuttuaan pääsi Sahrajärven osuuskassan hoitajaksi Multialle 1938–1939. Multialta Ahonen siirtyi Työn Voima -lehden toimistonhoitajaksi Viitasaarelle vuosiksi 1939–1947. Viitasaarella hän toimi lisäksi siirtoväen huoltojohtajana 1946–1947, kunnes puolue palkkasi hänet piirisihteeriksi Jyväskylään (1947–1951). Piirisihteerin työ sai jäädä eduskuntavaalien 1951 ja kansanedustajuuden myötä. Presidentin valitsijamiehenä Ahonen toimi vuosina 1956, 1962, 1968, 1978 ja 1982. Kunnallispolitiikassa Ahonen toimi Viitasaaren ja Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuutettuna. Hän oli maalaiskunnan kunnanvaltuuston pitkäaikainen puheenjohtaja 1951–1958 ja 1960–1988, siis yli 30 vuoden ajan.Viimeinen maalaiskunta: Jyväskylän maalaiskunnan historia 1945–2008, s. 507. ISBN 978-952-587-11-6. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen vuonna 1972. Erityisen kiinnostunut hän oli ammattikoulutuksen kehittämisestä, ja toimi 1980-luvulla Jyväskylän seudun ammattikoulun kuntainliiton hallituksen puheenjohtajana ja Yleisten ammattikoulujen liiton hallituksen puheenjohtajana.Patrikainen, Seppo ja Joensuu, Miikka: Se olkoon vapauden työ. SDP:n Keski-Suomen piiri 1906–2006, s. 440. Jyväskylä 2007. ISBN 978-952-92-2586-6. Ahonen oli naimisissa Anni Maria Paanasen kanssa vuodesta 1942 alkaen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuutetut Luokka:Viitasaaren kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Blohm & Voss BV 40

Blohm & Voss BV 40 oli saksalainen yhden lentäjän hävittäjäksi tarkoitettu liitokone. Sen ensilento tapahtui toukokuussa 1944 toisen maailmansodan aikana. Koneesta rakennettiin useita prototyyppejä, mutta projekti lopetettiin sodan loppumisen lähestyessä.http://www.aviastar.org/air/germany/blohm_bv-40.php Liitokone suunniteltiin hyökkäämään liittoutuneiden pommikoneita vastaan. Sen ominaispiirteitä olivat erittäin kapea rakenne ja melko raskaasti panssaroitu ohjaamo, jossa ohjaaja oli makaavassa asennossa. Runko oli miltei kokonaan rakennettu puusta. Kone oli varustettu kahdella MK 108 -tykillä ja pienellä ammusmäärällä (2 × 35). ==Tekniset tiedot== == Lähteet == BV 040 Luokka:Saksalaiset hävittäjälentokoneet Luokka:1940-luvun hävittäjälentokoneet Luokka:Saksalaiset purjelentokoneet Luokka:1940-luvun purjelentokoneet Luokka:Saksalaiset lentokoneprojektit, 1939–1945
Matti Koivunen

Paavo Matias (Matti) Koivunen (12. tammikuuta 1919 Ruovesi – 28. heinäkuuta 1997 Jyväskylä) oli suomalainen SKDL:n poliitikko. Hän toimi sosiaaliministerinä Paasion I hallituksessa 1966–1968 sekä kansanedustajana Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä ja Keski-Suomen läänin vaalipiiristä vuosina 1951–1962 ja 1962–1972. Suomen Kommunistisessa Puolueessakin vaikuttanut Koivunen oli myös Jyväskylän kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen sekä presidentin valitsijamies vuosien 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa. Koivunen työskenteli muun muassa kirvesmiehenä ja Keski-Suomen lääninveroviraston tarkastajana. == Lähteet == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Suomen sosiaaliministerit Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Jussi Aro

Jussi Taneli Aro (5. kesäkuuta 1928 Lapua – 11. maaliskuuta 1983 Espoo) oli Helsingin yliopiston seemiläisten kielten professori ja Afrikan ja Aasian kielten ja kulttuurien laitoksen esimies. Hän oli tunnettu monipuolisena tieteilijänä ja islamilaisen maailman asiantuntijana. == Elämä ja ura == Jussi Aro oli pienviljelijä Maria Aron poika, joka kiinnostui kirjoista ja vieraista kielistä jo lapsena. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1945 alle 17-vuotiaana. Aro valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1949, lisensiaatiksi 1956 ja väitteli filosofian tohtoriksi joulukuussa 1961. Hän toimi Helsingin yliopiston assyriologian ja seemiläisen filologian dosenttina vuodesta 1956 ja seemiläisten kielten professorina vuodesta 1965. Hän oli yliopiston Afrikan ja Aasian kielten ja kulttuurien laitoksen esimies ja sai teologian kunniatohtorin arvon 1973. Raamatunkäännöskomitean jäsen Aro oli vuodesta 1974 ja Vanhan testamentin käännösyksikön puheenjohtaja vuodesta 1976. Suomen Pipliaseura julkaisi Aron suomentamana Psalmit nykysuomeksi vuonna 1973. Aro oli suomentamassa ensimmäisen kerran Koraania Armas Salosen kanssa. Aro oli näkyvä esiintyjä ja kannanottaja Lähi-idän sekä muinaisuuden että nykytapahtumien alalla, tuottelias kirjoittaja, monipuolinen kääntäjä sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten tukija. == Kirjallinen tuotanto == === Teoksia === * * * * * * * * * * * === Suomennoksia === * * * * * * * * * * * * * === Artikkeleita teoksissa === * ==Lähteet== *Facta 2001 s. 680-681 == Aiheesta muualla == * Jussi Aron elämäkerta Kansallisbiografiassa * Juhani Heinola: Murtunut ruoko, kestävä pilari . * Studia Orientalia 55 (1984) (Dedicated to the memory of Jussi Aro) Luokka:Suomalaiset assyriologit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset filologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Dennis Wise

Dennis Wise (s. 16. joulukuuta 1966) on entinen englantilainen maajoukkuetason jalkapalloilija, nykyinen jalkapallovalmentaja sekä urheilutoimenjohtaja. Tällä hetkellä hän toimii Newcastle Unitedssa ja vastaa pelaajahankinnoista yhdessä Kevin Keeganin kanssa. Chelsea-ikoni Dennis Wisea ei tunneta jalkapalloilijana taidoistaan, vaan keskikentän periksiantamattomana taistelijana, joka osasi koiruudet ja vastustajan ärsyttämisen. Hän oli osa myös Wimbledonin kuuluisaa "crazy gang" -jengiä 80-luvun lopulla. Wise joutui vaikeuksiin äkkipikaisuutensa takia myös kentän ulkopuolella. Vuonna 1995 hän oli joutua vankilaan otettuaan yhteen taksikuskin kanssa. Vankilatuomio kuitenkin kumottiin anomuksen jälkeen. Leicesteristä Wise puolestaan sai potkut kesällä 2002 aiheutettuaan joukkuekaverilleen poskimurtuman tämän nukkuessa. Pelaajauralla "Wiseyn" edustamia seuroja olivat Wimbledon FC (1985–1990), Chelsea (1990–2001), Leicester City FC (2001–2002), Millwall FC (2002–2005), Southampton FC (2005) ja Coventry City (2005–2006). Englannin maajoukkuepaidassa otteluita kertyi 21, joissa hän onnistui kerran maalinteossa. Valmennuspuolen tehtävät alkoivat jo Millwallissa 2003, jossa hän toimi pelaamisen ohella myös managerina. Millwallista Wise siirtyi Englannin neljänneksi ylimmälle sarjatasolle Swindon Townin manageriksi. Hän ehti valmentaa vain viisi kuukautta Swindonia. Swindonista Wise siirtyi Englannin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolle entisen suurseura Leeds United AFC:n manageriksi. Wise sai käännettyä velkaisen Leedsin kurssin kohti parempaa. Hän hankki syksyllä 2008 mm. suomalaisen Sebastian Sorsan Leedsiin. Tammikuussa 2008 Wise siirtyi Newcastle Unitedin organisaatioon. Leeds United sai Wisen siirtymisestä noin 1 miljoonan punnan siirtokorvauksen. Wise siirtyy Newcastle Unitediin (Luettu 29. tammikuuta 2008) Wisen lähdettyä Newcastleen myös Wisen marraskuussa hankkima apuvalmentaja Dave Bassett päätti jättää eronpyyntönsä Leeds Unitedille. Bassett erosi myös Wisen lähdettyä (Luettu 29. tammikuuta 2008) ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Englantilaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heikki Ojansuu

Heikki Ojansuu (26. heinäkuuta 1873 Tyrvää – 18. tammikuuta 1923) oli suomalainen kielitieteilijä. Hän toimi muun muassa Turun yliopiston ensimmäisenä suomen kielen ja sen sukukielten professorina. Ojansuu väitteli vuonna 1901 aiheella Suomen lounaismurteiden äännehistoria. Vokaalioppi. Descendentti esitys. Ojansuu oli Helsingin yliopiston suomen kielen ja kirjallisuuden dosentti vuodesta 1903, kolme lukukautta E. N. Setälän viransijainen suomen kielen ja kirjallisuuden professorina ja suomalaisen filologian apulainen (apulaisprofessori) vuodesta 1914. Lisäksi hän oli muun muassa Suomen Liikemiesten Kauppaopiston opettaja vuosina 1908–1919. Vuonna 1921 Ojansuu nimitettiin Turun yliopiston ensimmäiseksi suomen ja sen sukukielten professoriksi. Ojansuu kirjoitti toistakymmentä tieteellistä teosta sekä melkein kaksisataa julkaistua artikkelia. Hän tutki erityisesti suomen murteita, vanhinta kirjasuomea, nimistöä, lainasanoja sekä karjalan ja viron kieliä. Ojansuu teki monia laajoja tutkimusmatkoja ja keräsi Etelä- Virosta ja Pohjois-Latviasta mittavat kokoelmat, jotka jäivät julkaisematta. Tyrvääläissyntyinen Ojansuu kokosi 22-vuotiaana vuonna 1895 lähes 14 000 sanan sanaluettelon ”Tyrvään murteen sanakirja”. Sanakirja julkaistiin vuosina 2008 ja 2009 kaksiosaisena ja täydennettynä selityksillä ja esimerkeillä. 1 353-sivuinen teos on laajimpia paikallismurteen sanakirjoja Suomessa. ==Lähteet== *Ojansuu, Heikki & Vesterbacka, Marko: Tyrvään murteen sanakirja. Ensimmäinen. Aakkoset–närpee. Tyrvää: Warelia, 2008. ISBN 978-952-99797-2-1 *Ojansuu, Heikki & Vesterbacka, Marko: Tyrvään murteen sanakirja. Jälkimmäinen. Närskähtää–öylätti. Tyrvää: Warelia, 2009. ISBN 978-952-99797-6-9 * == Aiheesta muualla == * Heikki Ojansuu 375 humanistia -sivustolla 8.6.2015. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta. Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Fennougristit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet
Eino Koskinen

Eino Koskinen -nimisiä henkilöitä ovat: * Eino Artturi Koskinen (1904–1981), SDP:n kansanedustaja ja kunnallisneuvos * Eino Eero Koskinen (1907–1945), pikajuoksija
Carlos Jayme

Carlos Alberto Borges Jayme (s. 13. kesäkuuta 1980 Goiânia, Goiás) on brasilialainen uimari, joka voitti olympiapronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä Sydneyssä 2000. Joukkueessa uivat myös Fernando Scherer, Gustavo Borges ja Edvaldo Valério. == Lähteet == *UOL Esporte Luettu 16.4.2007 Luokka:Brasilialaiset uimarit Luokka:Brasilialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vilho Leivonen

Vilho Matias Leivonen (16. huhtikuuta 1904 Viitasaari – 24. toukokuuta 1985 Viitasaari) oli suomalainen keskustalainen poliitikko, ammatiltaan maanviljelijä. Leivonen oli kansanedustajana 21.7.1951–28.3.1954 ja 20.2.1962–4.4.1966. Hän oli kansanedustajana Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä ja Keski-Suomen läänin vaalipiiristä. Hän toimi Viitasaarella myös kunnallispolitiikassa. Leivonen oli presidentin valitsijamiehenä vaaleissa 1956 ja 1962 Leivonen oli valtion sotilasvirkatalon vuokraaja 1926–1931. Hän toimi maanviljelijänä Viitasaarella 1931–1974 ja oli Viitasaaren Ilmorannan osuuskassan johtaja 1927–1936. Lisäksi hän oli Viitasaaren palovakuutusyhdistyksen toimitusjohtaja 1929–1951. Hänelle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi 1957. Leivosen puoliso vuodesta 1931 oli Aino Johanna Paananen. Maanviljelysneuvos, agronomi Heikki Leivonen on heidän poikansa. Viitattu 2.6.2023. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Viitasaaren kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Impi Lukkarinen

Impi Lydia Lukkarinen (os. Virtanen, 17\. toukokuuta 1918 Äänekosken mlk – 21. tammikuuta 2010 Jyväskylä) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n ja TPSL:n kansanedustajana vuosina 1951–1970. SDP:n hajaannuksen aikana Lukkarinen oli puolueesta eronneiden ”skogilaisten” näkyvimpiä hahmoja. == Elämä == Impi Lukkarisen vanhemmat olivat Uuraisesta kotoisin ollut työmies Matti Virtanen (1881-1956) ja Laukaassa syntynyt Agnes Lydia Koivu (1876-1935). Hän kävi keskikoulun ja työskenteli liikeapulaisena Äänekoskella 1935-1942. Työväen Akatemian kurssin suoritettuaan Lukkarinen aloitti Jyväskylässä ilmestyneen Työn Voiman oikolukijana. Myöhemmin hänestä tuli lehden toimittaja ja toimituspäällikkö. Lukkarinen valittiin Jyväskylän kaupunginvaltuustoon 1945 ja eduskuntaan 1951. Hänen kansanedustakautensa osuivat SDP:n puolueriitojen kiivaimpaan ajankohtaan. Kesällä 1958 Lukkarinen siirtyi sosialidemokraattisen opposition eduskuntaryhmään, josta seuraavana talvena tuli TPSL:n eduskuntaryhmä. Loikkauksen jälkeen Jyväskylän työväenyhdistys äänesti Lukkarisen erottamisesta puolueesta, mutta hän sai taakseen selvän enemmistön. Vuonna 1962 TPSL:sta valittiin eduskuntaan Lukkarisen ohella vain Martta Salmela-Järvinen. Seuraavissa eduskuntavaaleissa hän oli vaalipiirinsä toiseksi suosituin ehdokas lähes 7 500 äänellään. Lukkarinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1956, 1962 ja 1968. Hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen 1945−1960 ja Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuuston jäsen 1969−1972. Lukkarinen vaikutti aktiivisesti myös Äitien Lomahuollon Keski-Suomen piirissä, jonka puheenjohtajana hänellä oli merkittävä rooli Niemelän ja Nurmelan lomakotien perustamisessa. == Perhe == Impi Lukkarisen puoliso oli äänekoskilainen Pauli Lukkarinen (1919-2002), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1948. He asuivat pitkään Jyväskylän maalaiskunnassa Alvajärven rannalla. == Teokset == * == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Työväen ja pienviljelijäin sosialidemokraattisen liiton poliitikot Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuutetut Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Artturi Jämsén

Artturi Jämsén (7. helmikuuta 1925 Pihtipudas – 11. elokuuta 1976 Moskova) oli suomalainen Maalaisliiton poliitikko. Hän oli kansanedustajana vuosina 1954–1962 ja 1962–1971 ja toimi sisäministerinä vuosina 1970–1971, kunnes siirtyi 31. toukokuuta 1971 Keski-Suomen läänin maaherraksi. Hän oli maaherrana vuoteen 1976 asti. Jämsén oli kansanedustajana Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä ja Keski-Suomen läänin vaalipiiristä. Sotilasarvoltaan hän oli kersantti ja ammatiltaan maanviljelijä. Jämsén oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa. Hän kuoli maaherran virkamatkallaan Moskovassa. Taustaltaan Jämsén oli vanhoillislestadiolainen ja kuului myös Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen johtokuntaan vuoteen 1969 saakka. Hän oli myös Raittiusyhdistys Neliapilan perustajia ja toimi sen johdossa.s. 148–150 Jämsén toimi myös vanhoillislestadiolaisten kansanopistojen johtokunnissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Suomen sisäministerit Luokka:Keski-Suomen läänin maaherrat Luokka:Pihtiputaan kunnanvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vanhoillislestadiolaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Clementine (kuuluotain)

Clementine oli Yhdysvaltain 25. tammikuuta 1994 Kuuta kiertämään lähettämä avaruusluotain.NASA: Clementine, viitattu 28.2.2012. Se kartoitti Kuun pinnan ottaen 200 000 kuvaa noin 200 metrin tarkkuudella.http://koti.mbnet.fi/ajulin/fy12/luotaimet/clementine.htm Clementinen oli tarkoitus etsiä tutkallaan myös merkkejä vesijäästä Kuun napa- alueilta, joilla on varjoisia alueita.NASA: Clementine Bistatic Radar Experiment, viitattu 28.2.2012. Sen oli tarkoitus mennä tutkimaan myös Geographos-asteroidia, mutta toimintahäiriön takia kunnollisia tuloksia ei voitu saada ja projekti keskeytettiin kesäkuussa 1994. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *http://www.cmf.nrl.navy.mil/clementine/ *http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/clementine.html *http://astrogeology.usgs.gov/Projects/Clementine/index.html *NASA PDS Imaging Node Clementine mission page Luokka:Kuuluotaimet
Veikko Hyytiäinen

Veikko Aukusti Hyytiäinen (9. tammikuuta 1919 Jyväskylä – 17. toukokuuta 2000 Jyväskylä) oli suomalainen Suomen Kansanpuolueen ja Liberaalisen Kansanpuolueen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1958–1966 Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä ja Keski-Suomen läänin vaalipiiristä. Hyytiäisen vanhemmat olivat kauppias Kalle Hyytiäinen ja Aliina Leppänen. Hän tuli ylioppilaaksi Jyväskylän Lyseosta 1937, suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1946 ja sai varatuomarin arvon 1949, jonka jälkeen hän toimi asianajajana. Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsenenä hän toimi vuosina 1948–1972 ja uudelleen vuodesta 1977, osan ajasta valtuuston puheenjohtajistossa. Rintamapalveluksensa pohjalta hän oli veteraanijärjestön Sillan killan puheenjohtaja. Sotilasarvoltaan hän oli yliluutnantti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Kansanpuolueen poliitikot Luokka:Suomalaiset liberaalit poliitikot Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Hannu Koivula

Hannu Kalervo Koivula (s. 12. lokakuuta 1960 Rovaniemi) on suomalainen kapellimestari. Hän on työskennellyt sinfonia- ja oopperaorkestereissa erityisesti Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa ja tehnyt myös monia levytyksiä. Koivula suoritti ensin trumpetinsoiton diplomin ja opiskeli sitten Jorma Panulan johdolla orkesterinjohtoa Sibelius-Akatemiassa, josta valmistui kapellimestariksi 1988. Hän toimi sitten Lohjan orkesterin taiteellisena johtajana, Lappeenrannan kaupunginorkesterin ensimmäisenä vierailijana ja Porin kaupunginorkesterin kapellimestarina. Vuonna 1990 Koivula voitti Tukholmassa pohjoismaisen kapellimestarikilpailun. Vuodet 1991–1996 hän oli ylikapellimestari Gävlen sinfoniaorkesterissa Ruotsissa, 1995–1999 ylikapellimestari Tanskan radion sinfoniaorkesterissa sekä 2000–2007 Joensuun kaupunginorkesterissa. Hannu Koivula on vieraillut kapellimestarina muun muassa Suomen Kansallisoopperassa, Göteborgin ja Norjan oopperassa sekä monissa saksalaisorkestereissa. Vuonna 2006 Hannu Koivula siirtyi Vaasan kaupunginorkesterin kapellimestariksi ja toimi tuolloin myös Västeråsin Sinfoniettan taiteellisena johtajana Ruotsissa. Vuosina 2014–2015 hän oli jonkin aikaa Jönköpingissä uuden Spiran-konserttitalon taiteellisena johtajana. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Siiri Lehmonen

Siiri Alina Lehmonen (22. huhtikuuta 1923 Viitasaari – 18. huhtikuuta 1993 Viitasaari) oli suomalainen poliitikko, SKDL:n kansanedustaja (1958–1979) Vaasan läänin itäisestä ja Keski-Suomen läänin vaalipiiristä. Lehmonen oli neljästi presidentin valitsijamies sekä Viitasaaren kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja. Lehmonen toimi aktiivisesti myös Suomen Kommunistisessa Puolueessa ja Suomen Naisten Demokraattisessa Liitossa. Lehmoselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1981. Lehmonen oli opiskellut Sirola- opistossa ja Moskovassa. Ennen kansanedustajaksi tuloaan Lehmonen työskenteli kansandemokraattisten järjestöjen ja kommunistisen puolueen palveluksessa. Lehmonen nousi eduskuntaan vuoden 1958 eduskuntavaaleissa, joissa SKDL sai suuren vaalivoiton ja siitä tuli 50 edustajapaikalla eduskunnan suurin puolue. Lehmonen tunnettiin kansanedustajana, joka ajoi köyhien ja syrjäisten alueiden ihmisten asiaa. Eduskunnassa Lehmonen keskittyi erityisesti sosiaali- ja terveydenhuollon kysymyksiin. Viikonloppuisin Lehmonen kiersi vaalipiirissä puhujanmatkoilla. Loistavana esiintyjänä pidetyn Lehmosen tilaisuuksiin tultiin matkojen päästä. Lehmosesta tuli Viitasaarella tunnettu hahmo ja käsite: tuli tavaksi sanoa "laitetaan Siiri asialle". Maalaisliiton ja SDP:n valta-alueella Viitasaarella Lehmosta äänestettiin yli puoluerajojen. Hänet valittiin eduskuntaan kuudesti. Lehmonen jäi pois eduskunnasta vuonna 1979. Lehmosen vetäytyminen näkyi myös SKDL:n selvästi pudonneissa äänimäärissä. Hänen jälkeensä Viitasaarelta ei valittu vuosikymmeniin omaa kansanedustajaa. Seuraava paikkakunnalta eduskuntaan noussut oli perussuomalaisten Teuvo Hakkarainen. Lehmonen kuului 30 vuotta Viitasaareen kunnanvaltuustoon. Toimittaja Unto Hämäläinen kirjoitti Lehmosen muistokirjoituksessa Helsingin Sanomissa: "Lehmosen valtuustopuheiden omaperäisestä huumorista ja kirpeästä sanankäytöstä kiertää lukuisia tarinoita. Jos Lehmonen oli pahalla päällä, poliittiset vastustajat kiersivät hänet kaukaa." == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Viitasaaren kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Mauno Pohjonen

Mauno Vilho Pohjonen (25. tammikuuta 1907 Kärkölä – 7. lokakuuta 1987 Jyväskylä) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja Keskustapuolueen kansanedustaja. Pohjosen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Frans Vilho Pohjonen ja Ruusu Helmi Paananen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1926 ja valmistui agronomiksi 1932, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1932 ja maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi 1958. Pohjonen toimi Keski-Suomen maanviljelysseuran maanviljelyskonsulenttina ja vt. sihteerinä Jyväskylässä 1932–1940, asutustoiminnan johtajana 1940–1962, Jyväskylän piirin asutustarkastajana 1962–1965 ja asutustoimiston piiripäällikkönä 1965–1970. Pohjonen oli myös Keski-Suomen maakuntaliiton sihteerinä 1945–1948. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvon 1969. Pohjonen oli kansanedustajana vuosina 1960–1970 ja 1971–1972 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä 1960–1962 ja Keski-Suomen läänin vaalipiiriä sen jälkeen. Hän tuli eduskuntaan 1960 Maalaisliiton Eino Paloveden tilalle ja 1971 Keskustapuolueen Artturi Jämsénin tilalle. Pohjonen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana ja Jyväskylän maalaiskunnan kunnanhallituksen jäsenenä. Pohjonen oli 1970-luvulla tunnettu maasäteilyn tutkijana ja kaivonkatsojana. Pohjonen tutki maasäteilyn vaikutuksia usean vuosikymmenen ajan ja hänen mukaansa maasäteily oli maankamarassa olleista vesisuonista takaisin kimmonnutta kosmista säteilyä. Pohjosen mielestä maasäteily aiheutti syöpää, iskiasta, unettomuutta ynnä muita vaivoja ja oli erityisen vaarallista jos ihminen nukkui säteilykentän kohdalla. Säteilyä voitiin torjua joko muuttamalla sängyn paikkaa tai maadoittamalla asunto kuparilangan pätkällä. Ylen Elävä arkisto : Vaarallista maasäteilyä ei ole todistettu vaikka taikavarpu sen havaitseekinOulun yliopiston vuonna 1985 ilmestynyt maasäteilyraportti Skepsis ry:n sivuilla == Teoksia == * Keski-Suomen maanviljelysseuran 50-vuotiskertomus (1893–1943). Keski-Suomen maanviljelysseura, Jyväskylä 1948 * Tutkimuksia n.s. maasäteilyn vaikutuksista ihmisten sairauksiin ; kirj. Mauno Pohjonen, Lauri Ahonen. Tekijät, Jyväskylä 1973, 1974 * Aiheuttaako n.s. maansäteily syöpää?. Tekijä, Jyväskylä 1974 * Maasäteily ja terveys : luento, joka on pidetty Oulun yliopiston kansanterveystieteen laitoksella maaliskuun 2. päivänä 1976. Tekijä, Jyväskylä 1976 * Maasäteily ja terveys ; kirj. Mauno Pohjonen, Asko Jantunen. Kirjayhtymä, Helsinki 1982 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Olavi Kämäräinen

Olavi Kämäräinen (17. marraskuuta 1922 Rauma – 8. elokuuta 2014 Jyväskylä) oli suomalainen SKDL:n kansanedustaja Keski-Suomen läänin vaalipiiristä vuosina 1962–1966. Hän toimi myös Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuustossa (1951–1967) ja -hallituksessa (1957–1964), presidentin valitsijamiehenä (1962) sekä SKP:n Jyväskylän piirijärjestön sihteerinä. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Pentti Sillantaus

Pentti Ilmari Sillantaus (30. toukokuuta 1923 Saarijärvi – 4. heinäkuuta 1998 Espoo) oli suomalainen johtaja, varatuomari ja kokoomuksen kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1962–1972 ja 1975–1979 Keski-Suomen läänin vaalipiiristä sekä vuosina 1979–1983 Helsingin vaalipiiristä. Hän oli Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja 1979–1983. Sillantaus pääsi ylioppilaaksi 1945, hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1952 ja hän sai varatuomarin arvon 1956. Sillantaus oli asianajajana 1950–1953, Multian osuuskassan toimitusjohtajana 1953–1955 ja Keski-Suomen maakuntaliiton toiminnanjohtajana Jyväskylässä 1955–1960. Hän oli sitten Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun sihteerinä 1960–1966, Jyväskylän yliopiston sihteerinä 1966–1969 ja Jyväskylän yliopiston hallintotoimiston toimistopäällikkönä 1969–1974. Viimeksi Sillantaus oli Alkossa anniskelujohtajana 1974 sekä vuodesta 1975 johtajana ja johtokunnan jäsenenä. == Julkaisuja == * Kaventuva kansanvalta: Kansanrintamakausi puntarissa. Gummerus 1969 * Suomi suoritustilassa. Gummerus 1978 * Kansanedustajan arvo ja valta: kronikkaa kansanvallasta. Kirjayhtymä, Helsinki 1983 * Yöpakkasista jäittenlähtöön: kokoomuksen kujanjuoksu 1958-87. Gummerus 1988 * Kaksi Suomea. Gummerus 1989 ==Lähteet== * * == Viitteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Helsingin vaalipiiri Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Klassikon koulu

Klassikon koulu on Turussa sijaitseva koulu. Samassa rakennuksessa sijaitsee yläkoulu ja lukio. Klassikon koulu on ottanut vaaliakseen klassillisen kulttuurin perinteitä, joten koulussa on mahdollisuus opiskella esimerkiksi latinaa tai vanhaa kreikkaa. ==Historia== Perustettiin vuonna 1879 yksityishenkilöiden toimeenpaneman keräyksen turvin. Silloin sen nimi oli Turun Suomalainen Lyseo. Vuonna 1883 Klassikon nimeksi tuli Turun Suomalainen Valtiolyseo. Yhteislyseon ja valtiolyseon sulauduttua yhdeksi oppikouluksi muodostui Turun Suomalainen Lyseo (1887). Vuonna 1903 nimi oli Turun Suomalainen Klassillinen Lyseo ja 1950 Turun Klassillinen Lyseo. Kun ensimmäiset tytöt tulivat Klassikkoon muodostui 1972 Turun Klassillinen Yhteislyseo. Klassikosta tuli Eskelin koulu ja Lukio 1976, koska silloin oli tapa nimittää koulu muun kuin tarkoitusperän mukaan, niin Klassikko otti nimensä katuosoitteensa mukaan. Klassikon täyttäessä 100 vuotta lukio sai takaisin nimekseen Turun Klassikon Lukio (1979). Yläasteesta puolestaan tuli Klassikon Koulu (1985). Yläkoulu on päätetty lakkauttaa, vaikka se on menestynyt erityisen hyvin pisatutkimuksissa. == Aiheesta muualla == * Koulun omat nettisivut Luokka:Turun oppilaitokset
Sakari Knuuttila

Eero Sakari Knuuttila (5. huhtikuuta 1930 Hamina – 4. joulukuuta 2023) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1966–1991. == Elämä == Knuuttila valmistui insinööriksi Tampereen teknillisestä opistosta 1953 ja työskenteli sen jälkeen tiesuunnitteluinsinöörinä. Knuuttila oli kansanedustajana Keski-Suomen vaalipiiristä. Hän istui myös Jyväskylän kaupunginvaltuustossa vuosina 1965–2004 ja sai valtiopäiväneuvoksen arvon vuonna 1990. Kansanedustajana Knuuttila oli erityisen kiinnostunut täystyöllisyydestä, liikennekysymyksistä ja verotuksesta. Hän ajoi vuonna 1969–1972 läpi perustuslain muutoksen, jonka mukaan Suomen kansalaisella on oikeus työhön, perusoikeudeksi (valtiovallan asiana on tarvittaessa järjestää Suomen kansalaiselle mahdollisuus tehdä työtä, mikäli laissa ei ole toisin säädetty). Urho Kekkosen valitsemista poikkeuslailla vuonna 1973 Knuuttila ei hyväksynyt sellaisenaan, vaan ehdotti että poikkeusaikaa olisi vain kolme vuotta. Tämä herätti paheksuntaa Kekkosen laajan kannattajajoukon keskuudessa, ja Knuuttila joutui selittämään esitystään myös kahden kesken Kekkoselle.Knuuttila 2012, s. 95–96.. Knuuttila oli 1980-luvulla eduskunnan pankkivaliokunnan puheenjohtaja. Muistelmissaan hän kritisoi 1980-luvun rahapolitiikkaa siitä, että Suomi vapautti rahamarkkinat ilman, että asiaa olisi käsitelty eduskunnassa. Esimerkiksi valuuttasäännöstelyn lopettaminen oli päätetty 1986 vain virkamiesten kesken, ja lopulta ajauduttiin pankkikriisiin.Knuuttila 2012, s. 117–121. Valittaessa SDP:n ehdokasta vuoden 1994 presidentinvaaliin Knuuttila oli yhtenä ehdokkaana. Pääehdokkaat olivat Martti Ahtisaari ja Kalevi Sorsa.Knuuttila 2012, s. 145–148. Knuuttilalle myönnettiin Pohjois-Korean Kansojen ystävyyden ritarikunnan ensimmäisen luokan kunniamerkki vuonna 1986. Knuuttila oli sotilasarvoltaan reservin kapteeni. == Teokset == * ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Valtiopäiväneuvokset Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Lunar Prospector

Lunar Prospector oli yhdysvaltalainen Kuuta kiertänyt miehittämätön avaruusluotain, joka laukaistiin 7. tammikuuta 1998 Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 46:sta, Floridasta. Luotain saavutti Kuun kiertoradan neljä päivää myöhemmin. Lunar Prospector kiersi Kuun pintaa muun muassa kuvantaen Kuuta tutkimalla sen magneetti- ja painovoimakenttää. Siinä ei ollut kameraa, mikä vähensi lennon huomiota julkisuudessa. == Tehtävä == Luotaimen napojen kautta kiertävä rata oli matala, ja se kiersi Kuuta alimmillaan vain 10 kilometrin korkeudessa. 31. heinäkuuta 1999 luotain ohjattiin iskeytymään Kuun etelänavalle. Tarkoitus oli yrittää paljastaa mahdollinen vesi Kuussa, joka höyrystyisi törmäyksessä. Törmäyspilveä ei kuitenkaan onnistuttu havaitsemaan. Luotaimen 570 päivää kestänyt lento maksoi 62,8 miljoonaa dollaria. == Eugene Shoemaker == Eugene Shoemaker, tunnettu planeetta- ja komeettatutkija, joka myös löysi komeetta Shoemaker-Levy 9:n, halusi aikanaan päästä astronautiksi Apollo-ohjelmaan, mutta terveyssyistä tämä ei onnistunut. Shoemakerin kuoltua hänen ruumiinsa tuhkattiin ja laitettiin pieneen koteloon Lunar Prospectorin sisään. Kun luotain iskytyi Kuuhun, Shoemakerin tuhka levisi Kuun etelänavalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kuuluotaimet
Aune Salama

Aune Ilona Salama (10. elokuuta 1908 Helsinki – 16. marraskuuta 1999 Jyväskylä) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kansanedustaja. Hän toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1966–1975. Hän oli kansanedustajana Keski- Suomen läänin vaalipiiristä. Kivenveistäjä Alfred Konstantin Tuomisen ja Iida Seliina Vaikonpään tytär Aune kävi 4 luokkaa oppikoulua ja kauppakoulun. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista vuonna 1930. Hän suoritti myös kirjastonhoitajan tutkinnon. Samana vuonna hän meni naimisiin Heikki Salaman kanssa ja aloitti työt opettajana Uukuniemellä 1930−1940. Opettajan työt jatkuivat Karstulassa 1940–1946 ja Säynätsalossa 1946–1973. Presidentin valitsijamies Salama oli 1968. Salamalla oli lukuisia muita luottamustoimia Säynätsalon kunnanvaltuustossa ja Keski-Suomen eri järjestöissä. Hän sai opetusneuvoksen arvonimen vuonna 1973.Patrikainen, Seppo - Joensuu, Miikka. Se olkoon vapauden työ. SDP:n Keski-Suomen piiri 1906-2006. ISBN 978-952-92-2586-6. Jyväskylä 2007. (s. 441) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Säynätsalon kunnanvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Klaus Waris

Klaus Henrik Waris (vuoteen 1935 Warén, 17. maaliskuuta 1914 Helsinki – 18. joulukuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä, professori ja Suomen Pankin pääjohtaja (1957–1967). Waris valmistui ylioppilaaksi vuonna 1932 ja filosofian kandidaatiksi (nyk. maisteri) vuonna 1935 Turun yliopistosta. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1945 Helsingin yliopistossa väitöskirjalla Kuluttajain tulot, kulutus ja säästäminen. Waris työskenteli valtiovarainministeriön kansantalousosaston päällikkönä 1946–1949, jolloin muun muassa alettiin julkaista neljännesvuosittaisia suhdannekatsauksia. Vuosina 1949–1952 Waris toimi Teknillisen korkeakoulun kansantaloustieteen professorina, minkä ohessa hän oli Pohjoismaiden Yhdyspankin johtokunnan jäsen vuosina 1950–1951. Vuosina 1952–1957 Waris oli Suomen Pankin johtokunnan jäsen ja vuosina 1957–1967 pääjohtaja. Wariksen aloittaessa pääjohtajakautensa hänen tehtäväkseen muodostui juuri devalvoidun markan arvon puolustaminen vuoden 1956 yleislakon jälkeisessä tilanteessa. Vuonna 1961 markka oli kuitenkin devalvoitava uudelleen. Waris erosi keskuspankista vuonna 1967, mutta hänen kauttaan pidettiin onnistuneena. Devalvaatiot helpottivat vientiä ja ulkomaisten lainojen avulla kehitettiin Suomen metsäteollisuutta ja parannettiin Suomen tieverkostoa. Työttömyys oli Wariksen kaudella vähäistä, elintaso parani ja Suomi kaupungistui. Pankkiuran jälkeen Waris työskenteli Helsingin kauppakorkeakoulun kanslerina 1967–1980 ja Sitran ensimmäisenä yliasiamiehenä 1968–1972. Hän toimi myös muun muassa Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen (VTT) valtuuskunnan puheenjohtajana vuosina 1973–1982. Vuonna 1978 hän sai elämäntyöstään Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon. ==Teokset== * Säästäminen ja sijoittaminen suhdanneteoriassa. 1941 * Kuluttajain tulot, kulutus ja säästäminen suhdannekehityksen valossa Suomessa vuosina 1926–1938, väitöskirja. 1945 * Palkat ja hinnat sekä markan kohtalo. Otava 1945 * Vakauttamispyrkimykset ulkomaankaupan kannalta. Suomen Ulkomaankauppaliitto 1947 * Maailman taloudellisen kehityksen näköaloja. 1948 * Kunnat ja kansantalous. Suomen kunnallinen keskustoimisto 1948 (yhdessä Allan Kankkusen kanssa) * Kesämietteitä rahan arvosta. 1959 * Entwicklungsprobleme der finnischen Wirtschaft. Institut fur Weltwirtschaft, Kiel 1962 * Lausuntoja, puheita ja esitelmiä, julkaistu Klaus Wariksen 50-vuotissyntymäpäivän johdosta. Suomen Pankki 1964 * Valinnan yhteiskunta. Weilin+Göös 1970 (yhdessä Erik Allardtin ja Osmo A. Wiion kanssa) * Teollisuus ahtaalla. Helsingin Osakepankki 1974 * Markkakin on valuutta. Kirjayhtymä 1977 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Haastattelu: Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomen pankin pääjohtajat Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Esko Härkönen

Esko Olavi Härkönen (22. heinäkuuta 1930 Saarijärvi – 28. marraskuuta 1992 Saarijärvi) oli suomalainen kansanedustaja. Hän toimi Suomen Keskustan kansanedustajana vuosina 1970–1979. Hän oli kansanedustajana Keski-Suomen läänin vaalipiiristä. ==Katso myös== *Musta tusina == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Saarijärven kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Musta tusina Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Kokonaistuote

Kokonaistuote on itse tuotteen ja palvelun muodostama kokonaisuus. Kun itse tuote, esimerkiksi auto, voi hyvinkin olla markkinoissa, pyritään kokonaistuotemarkkinoinnilla antamaan tuotteelle lisäarvoa, jotta voitaisiin joko nostaa tuotteen hintaa tai laajentaa markkinaosuutta. Esimerkiksi Mooren innovaatioiden omaksujaluokkien mukaan kokonaistuote muodostuu hyvin tärkeäksi myöhäisessä enemmistössä, jotka haluaa ennen kaikkea valmiin ja vakaan tuotteen kohtuullisella hinnalla. Kokonaistuotetta käytetään myös muun muassa open source -ohjelmistoissa, jolloin alkuperäiseen vapaaseen ohjelmistoon voidaan liittää uusia ominaisuuksia ja palveluita, niin että itse kokonaisuudesta tulee ehyempi ja uusi tuote myytäväksi. Luokka:Liiketaloustiede Luokka:Johtaminen
Tim Lovejoy

Timothy Paul "Tim" Lovejoy (s. 28. maaliskuuta 1968) on englantilainen tv- juontaja ja käsikirjoittaja. Hänen suosituin ohjelmansa on Sky Sportsin humoristinen jalkapallo-ohjelma Soccer AM, jota hän juontaa yhdessä Helen Chamberlainen kanssa. Lovejoyn suosikkiseura on jalkapallossa Chelsea FC. Luokka:Brittiläiset juontajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mikko Vainio

Mikko Ilmari Vainio (15. lokakuuta 1923 Mäntsälä – 12. marraskuuta 2017 LahtiAnita Simola: Soinin luottomies Mikko Vainio on kuollut 94-vuotiaana, Aamulehti 12.11.2017 ) oli suomalainen poliitikko. Vainio oli SMP:n kansanedustaja Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1970–1975 ja 1983–1987 sekä presidentin valitsijamies vaaleissa 1978. Vainio oli myös Lahden kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen sekä Neste Oy:n hallintoneuvoston jäsen. ==Elämä== Vainion vanhemmat olivat pientilallinen Lauri Ilmari Vainio ja Hellin Heta Lehtonen. Vainio työskenteli 1940-luvulla hitsaajana ja 1950-luvulta alkaen metallialan sekä käsityön ja teknisten aineiden opettajana Lahden kotiteollisuuskoulussa ja -opettaja-opistossa sekä Salpausselän yhteiskoulussa. Hän viljeli myös pientilaa Mäntsälässä ja harjoitti salaojitus- ja maanrakennusalan yritystoimintaa. Vainio kuului Suomen maaseudun puolueen puoluehallitukseen, ja hän oli eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja. Vainio oli SMP:n Etelä-Hämeen piirijärjestön puheenjohtaja 1970–1990 ja puolueen lehteä kustantaneen Pientalonpoika-yhtiön hallituksen puheenjohtaja. Vainio kuului Perussuomalaisten Tukisäätiön hallitukseen. ==Yksityiselämä== Vainio oli kahdesti naimisissa, ensin kauppias Linda Meeri Salon kanssa 1944–1986 (kuollut) ja sitten myymälänhoitaja Tellervo Kyllikki Lehtosen kanssa vuodesta 1987. Ensimmäisestä liitosta syntyi yksi tytär vuonna 1952. Vainion toinen tytär on kansanedustaja Anne Louhelainen, joka vuoden 2011 eduskuntavaaleissa valittiin kansanedustajaksi SMP:n seuraajapuolue Perussuomalaisten listoilta Hämeen vaalipiiristä. == Lähteet == == Aiheesta muualla== * * * Mikko Vainion muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen maaseudun puolueen poliitikot Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Veikko Turunen

Veikko Johannes (Veikko J.) Turunen (19. kesäkuuta 1930 Harlu – 18. heinäkuuta 2006 Jyväskylä) oli suomalainen rovasti (1984) ja kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1972–1975 valittuna Suomen Kristillisestä Liitosta Keski-Suomen läänin vaalipiiristä ja presidentin valitsijamiehenä vuonna 1978. Turusen vanhemmat olivat asemamies Eino Johannes Turunen ja Alina o.s. Veripää. Turunen valmistui Helsingin yliopistosta teologian kandidaatiksi, vihittiin papiksi 1957 ja suoritti pastoraalitutkinnon 1983. Hän toimi eri kouluissa uskonnonopettajana ja pappina eri seurakuntien palveluksessa. Hän toimi myös paikallispolitiikassa Petäjävedellä ja Jyväskylässä. == Lapset == Veikko Turusen lapsia ovat vanhimmasta nuorimpaan: Tero Turunen, Ora Turunen, Saara Suomalainen os Turunen ja Kari Turunen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Veikko Turusen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (käyttäjätunnuksella). Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Kristillisdemokraattien poliitikot Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Juhani Surakka

Väinö Juhani Surakka (19. lokakuuta 1944 Lievestuore – 27. elokuuta 2002 Jyväskylä) oli suomalainen paperikoneenhoitaja ja kansanedustaja. Hän toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1975–1987. Hän oli kansanedustajana Keski- Suomen läänin vaalipiiristä.Patrikainen, Seppo - Joensuu, Miikka. Se olkoon vapauden työ. SDP:n Keski-Suomen piiri 1906-2006. ISBN 978-952-92-2586-6. Jyväskylä 2007. (s. 442) Putkiasentaja Väinö Surakan ja kotiäiti Toini Inkeri Lesosen poika Juhani kävi 4 luokkaa keskikoulua ja pääsi paperikonemieheksi Kankaan paperitehtaalle vuonna 1960. Tehtaan pääluottamusmieheksi hänet valittiin 1968. Tässä luottamustehtävässä hän jatkoi vuoteen 1971, kunnes tuli valituksi SAK:n Keski-Suomen piiriasiamieheksi. Työn ohessa Surakka opiskeli ammattiyhdistysopistossa ja kansankorkeakoulussa. Kansanedustajavuosien jälkeen hän palasi SAK:n toimitsijaksi vuosiksi 1987–1991, jolloin hän siirtyi yksityiseksi konsultiksi. Hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1972–1980 ja 1984–2002. Presidentin valitsijamiehenä Surakka oli vuosien 1978 ja 1982 vaaleissa. Surakka oli naimisissa etuussihteeri Marja-Liisa Kovasen kanssa. Heillä on kaksi lasta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Julian Schwinger

Julian Seymour Schwinger (12. helmikuuta 1918 – 16. heinäkuuta 1994) oli yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko, joka tunnetaan renormalisaation kehittämisestä. Schwinger ja japanilainen Shin’ichirō Tomonaga keksivät renormalisaation samaan aikaan toisistaan riippumatta ja saivat molemmat Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1965. Schwinger oli eräänlainen lapsitähti, joka julkaisi ensimmäisen tieteellisen artikkelinsa 16-vuotiaana.Julian Seymour Schwinger Encyclopedia Britannica Isidor Isaac Rabi päästi hänet opiskelemaan Columbian yliopistossa jo alaikäisenä. Hän väitteli vuonna 1939 väitöskirjalla, joka oli kirjoitettu jo muutamia vuosia aikaisemmin. Hän jatkoi Berkeleyn yliopistoon Robert Oppenheimerin ohjaukseen, sieltä Purduen yliopistoon ja sodan alettua MIT:n säteilylaboratorioon, johon kerättiin monia huipputiedemiehiä ratkomaan tutkaan liittyviä ongelmia. Tutka-asioissa käytetään suuria mikroaaltotehoja, mikä sai Schwingerin miettimään elektronien kiihdyttämistä, mikä johti kysymykseen siitä, miten elektronit säteilevät magneettikentässä, ja havaintoon, että elektronin kentässä tapahtuva reaktio muuttaa hiukkasen ominaisuuksia, myös massaa. Tämä johti Nobelilla palkittuun työhön kvanttisähködynamiikan parissa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Biografia Nobel-säätiön sivuilla Luokka:Yhdysvaltalaiset fyysikot Luokka:Nobelin fysiikanpalkinnon saajat Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Paavo Vesterinen

Paavo Viktor (Vihtori) Vesterinen (2. maaliskuuta 1918 Laukaa – 26. kesäkuuta 1993 Laukaa) oli suomalainen kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1975–1987. Hän oli kansanedustajana Keski-Suomen läänin vaalipiiristä ja hänet valittiin Keskustapuolueen ehdokkaana. Vesterinen on käynyt keskikoulu 1935 ja maamieskoulun 1936. Hän valmistui agrologiksi 1940. Hän oli ammatiltaan maanviljelijä. Hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvo 1970. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Laukaan kunnanvaltuutetut Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Vastakaarijousi

120px|thumb|Nykyaikainen vastakaarijousi Vastakaarijousi on jousiase, jossa kaaren päät kaartuvat ulospäin. Vastakaarijousia käytetään nykyisin urheiluaseina ja metsästyksessä. Ne ovat yleensä heikkotehoisempia kuin nykyiset talja-, varsi- tai pitkäjouset, mutta helppokäyttöisempiä. Vastakaarijousen ideana on, että kaartuvat päät varastoivat jännittyessään enemmän energiaa ja antavat nuolelle suuremman lähtönopeuden kuin samanpituisessa vastakaarettomassa jousessa. Vastakaarijousi on siten ollut hyödyllinen olosuhteissa, joissa pitkä jousikaari on hankala, kuten tiheissä metsissä tai ratsain liikuttaessa. Vastakaarijousia ovatkin käyttäneet muiden muassa hunnien ja mongolien ratsain liikkuneet sotilaat. Luokka:Jousiaseet