EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hvoinyi

Hvoinyi () on Belomorskin piiriin kuuluva kylähallintoalue () ja sen keskuskylä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Hvonyin kylähallintoalue käsittää suunnilleen entisen Laapinan kunnan alueen. Hvoinyin kylähallintoalue sijaitsee Belomorskin piirin eteläosassa Segežan piirin vastaisella rajalla. Se rajoittuu pohjoisessa Suman kylähallintoalueeseen, idässä Virantajärven asutushallintoalueeseen ja lännessä Kesäjoen asutushallintoalueeseen. Vuonna 1987 kylähallintoalueella oli 600 asukasta. Kylähallintoalueeseen kuuluvat kylät ovat Hvoinyi (keskuskylä), Vorensi, Laapina ja Sumajärvi. Hvonyin kylä sijaitsee Ala-Sumajärven pohjoisrannalla Sumajoen niskassa. Matkaa piirin hallintokeskukseen Belomorskiin tulee 87 kilometriä. Vuonna 1996 kylässä oli 500 asukasta, jotka saavat elantonsa pääasiassa metsätöistä. Hvoinyin kylä on varsin nuori, se on perustettu vuonna 1951. ==Lähteet== Luokka:Belomorskin piirin asutut paikat
Lehto (Karjalan tasavalta)

Lehto () on kylä ja entinen Tunkuan piirin keskus Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Suikujärven länsirannalla 31 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Vuonna 2013 kylässä oli 27 asukasta. ==Historia== Suikujärven pogostaan kuulunut Lehdon kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. Paikallisten asukkaiden mukaan se on saanut nimensä seudulla harvinaisesta lehtometsästä. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Lehto kuului Suikujärven volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 40 taloa, kyytiasema ja 250 asukasta. Vuonna 1913 perustettiin koulu. Kylän asukkaat olivat karjalaisia, jotka harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa, kalastusta ja metsästystä sekä kävivät muualla ansiotöissä. Vuosina 1927–1956 Lehto toimi Tunkuan piirin keskuspaikkana. Se muodosti lähikylineen Lehdon kyläneuvoston, johon kuuluivat Lehdon ja Suikujärven kyläryhmät sekä Borissanvaaran (ven. Borisvaraka), Danšanvaaran (Danšavaraka), Heinävaaran (Sennaja varaka), Hotosenvaaran (Hodovaraka), Kesäjärven, Lehtorannan (Lehtabereg), Naukuvaaran (Neugovaraka), Riihivaaran (Rigovaraka), Sarinvaaran (Šarovaraka), Säkäjärven (Šagozero), Talvivaaran (Zimnjaja Varaka) ja Torovaaran (Torovaraka) kylät. Vuonna 1933 niissä oli yli 1 400 asukasta, joista kolme neljännestä oli karjalaisia ja loput venäläisiä ja suomalaisia. Lehdon kyläryhmään kuuluivat keskuskylän lisäksi Lehonselkä (Lehta-selga) ja Niemi (Navolok). Niissä oli yhteensä 612 asukasta, joista venäläisiä ja suomalaisia oli lähes puolet. Jatkosodan aikana seudun asukkaat evakuoitiin Komin tasavaltaan ja Siperiaan. Piirikeskus siirrettiin väliaikaisesti Ramojan (ven. Ramoje) asutukseen ja Lehdon kylä toimi partisaaniosastojen tukikohtana. Sodan jälkeen asukkaat palasivat kotiseudulleen, jonka kylistä monet olivat tuhoutuneet. 1950-luvulla Lehdossa oli yli 700 asukasta. Siellä toimi joukko virastoja, koulu, kerhotalo kirjastoineen, sairaala ja muita palveluja. Vuonna 1958 Lehdon kyläneuvostoon liitettiin osa lakkautettujen Niikkananvaaran ja Nuottavaaran kyläneuvostojen kylistä. Tunkuan piirin lakkauttamisen jälkeen perspektiivittöminä pidettyjen kylien asukkaat alkoivat muuttaa Pušnoin, Uuden Maasjärven ja Sosnovitsan taajamiin, Belomorskiin ja muualle Karjalaan. Lehdon kyläneuvosto ja koulu siirrettiin Pušnoihin vuonna 1973. Neuvostoliiton hajottua perustettiin Lehdon kylähallintoalue, johon keskuspaikkana toimineen Pušnoin lisäksi kuuluivat Kesäjärven, Lehdon, Nuottavaaran ja Suikujärven kylät. 2000-luvun alun kuntauudistuksessa se liitettiin Sosnavitsan maalaiskuntaan. ==Nykypäivä== Nykyään Lehdossa on etupäässä kesäasutusta. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat jatkosodassa kaatuneiden puna-armeijalaisten hautapaikka sekä neuvostopartisaanien päämajanaan käyttämä rakennus. Majoitusta tarjoaa pieni vierasmaja. ==Lähteet== Luokka:Belomorskin piirin asutut paikat
Kriitinä

Kriitinä () on kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Kuuseman kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Gridinka-joen suussa 65 kilometriä Kuusemasta linnuntietä pohjoiseen. Kylässä on 72 asukasta (vuonna 2013). Kriitinän pomorilaiskylä on saanut alkunsa Solovetskin luostarin vuonna 1622 perustamasta suolankeittämöstä. 1600-luvun lopulla sieltä mainitaan kaksi perhettä. Venäläisten lisäksi kylässä asui Rukajärven ja Paanajärven pogostoista 1700-luvulla siirtyneitä karjalaisia, jotka venäläistyivät 1900-luvun alkuun mennessä. Asukkaat harjoittivat kalastusta, hylkeen- ja valaanpyyntiä sekä poronhoitoa. Tärkeimpänä kulkuyhteytenä toimi Vienanmeri.Generalnyi plan, s. 14. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Kriitinä muodosti Ponkaman volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 siellä oli 62 taloa ja 471 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Kemin piiriin kuulunut Kriitinän kyläneuvosto. Vuonna 1933 kyläneuvostossa, johon kuului myös Psjatšihan sääasema, oli 383 asukasta. Yhtä lukuun ottamatta he olivat kaikki venäläisiä. Kalkalahden, Kriitinän ja Kuuseman kylähallintoalueet yhdistettiin 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa Kuuseman maalaiskunnaksi. Kylästä on tieyhteys JenkijärvelleGeneralnyi plan, s. 13.. Palveluihin kuuluvat kulttuurikeskus museoineen, lääkintäasema ja kauppaGeneralnyi plan, s. 40.. Lähistöllä sijaitsee Kriitinän rauhoitusalueGeneralnyi plan, s. 57–58.. Kriitinä on rakennuskannaltaan poikkeuksellisen hyvin säilynyt pomorilaiskylä, jossa on myös karjalaisia piirteitä. Se koostuu kallioille pystytetyistä hirsitaloista ja talousrakennuksista, joita yhdistävät puiset kävelysillat. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvun puolivälissä pystytetystä tsasounasta 1900-luvun alussa remontoitu Pyhän Nikolaoksen kirkko sekä joukko vanhoja asuintaloja, aittoja ja saunoja. Kylän luoteispuolella on hautausmaa grobuineen ja erikoisine hautamuistomerkkeineen. Lähistöllä sijaitsee Rybnojen kivikautinen asuinpaikka. Sonrutšjan suussa on saamelaisten hautapaikka 1100–1400-luvuilta. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Kriitinä Karjalan tasavallan matkailusivustolla * Kriitinälle omistettu sivusto Luokka:Kemin piirin asutut paikat
Kalkalahti

Kalkalahti () on kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Kuuseman kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Kalkajoen suussa 50 kilometriä Kuusemasta linnuntietä pohjoiseen. Kylässä on 45 asukasta (vuonna 2013). Kalkalahti on vanha pomorilaiskyläGeneralnyi plan, s. 101.. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului kyläkuntana Ponkaman volostiin. Vuonna 1905 Kalkalahdessa oli 66 taloa, kyytiasema, kirkko, koulu ja 476 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Kemin piiriin kuulunut Kalkalahden kyläneuvosto. Vuonna 1933 Kalkalahdessa ja sen vieressä sijaitsevassa Konostrovin kylänosassa oli 312 asukasta, joista lähes kaikki olivat venäläisiä. Kalkalahden, Kriitinän ja Kuuseman kylähallintoalueet yhdistettiin 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa Kuuseman maalaiskunnaksi. Kylästä on tieyhteys JenkijärvelleGeneralnyi plan, s. 53.. Sen palveluihin kuuluvat lääkintäasema ja kauppaGeneralnyi plan, s. 40.. Kalkalahdella on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkeihin kuuluu joukko vanhoja asuintaloja ja aittoja. Kylän itäpuolella on hautausmaa erikoisine hautamuistomerkkeineenGeneralnyi plan, s. 28.. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Kalkalahti Karjalan tasavallan matkailusivustolla Luokka:Kemin piirin asutut paikat
William Brouncker

William Brouncker (1620 - 5\. huhtikuuta 1684) oli yksi aikansa merkittävimmistä englantilaisista matemaatikoista. Brouncker väitteli tohtoriksi Oxfordin yliopistossa vuonna 1647. Hän oli yksi Englannin kuninkaallisen tiedeakatemian Royal Societyn perustajajäsenistä ja sen ensimmäinen presidentti. Vuonna 1662 hänestä tuli kuningatar Katariinan neuvonantaja ja sitten Saint Catherine -nimisen sairaalan johtaja. Hänen matemaattinen työnsä käsitteli erityisesti paraabelien ja sykloidien kaaren pituuksien määrittämistä. Lisäksi hän kehitteli hyperbelisten integraalien laskemiseen liittyvän kvadratuurisäännön, jota varten luonnolliselle logaritmille tarvitaan esitys äärettömänä sarjana. Hän oli ensimmäisenä englantilaisena kiinnostunut yleistetyistä ketjumurtoluvuista ja jatkaen John Wallisin työtä kehitti yleistetyn ketjumurtolukukehitelmän luvulle pi. ==Brounckerin kaava== Brounckerin kaava antaa yleistetyn ketjumurtolukukehitelmän luvulle π: \frac4{\pi}=1 / (1+1^2 / (2+3^2 / (2+5^2 / (2+7^2 / (2+9^2 / (2+11^2 / (2+13^2 / (2+15^2 / (2+17^2 / (2+\cdots == Lähteet == Luokka:Brittiläiset matemaatikot Luokka:Royal Societyn jäsenet Luokka:Vuonna 1620 syntyneet Luokka:Vuonna 1684 kuolleet
Gaz de France

Gaz de France (lyh. GDF) oli Ranskan valtion omistama, vuonna 1946 perustettu maakaasun maahantuonti- ja jakeluyhtiö. Euroopan energiamarkkinoiden avautumisen jälkeen Gaz de France laajensi toimintaansa myös sähkömarkkinoille. Ranskan lisäksi sillä oli merkittävää toimintaa muun muassa Belgiassa, Saksassa ja Britanniassa. Gaz de France sulautui 22. heinäkuuta 2008 yhdyskuntapalveluita tuottavan ranskalaisen Suez-yrityksen kanssa uudeksi GDF Suez -yhtiöksi. == Lähteet == Luokka:Maakaasuputkiyhtiöt Luokka:Ranskalaiset energiayhtiöt Luokka:Ranskalaiset valtionyhtiöt
Vääräkoski

Vääräkoski (karjalaksi Viäräkoški, ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kemin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kemijoen varrella 53 kilometriä maanteitse Kemistä länteen. Taajamassa on 1 100 ja kunnassa 1 900 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 4.. ==Maantiede ja asutus== Vääräkosken kunnan pinta-ala on 2 673,03 neliökilometriäGeneralnyi plan, s. 7.. Se rajoittuu etelässä Belomorskin piirin Sosnavitsan, lännessä Kalevalan piirin Jyskyjärven ja koillisessa Kemin piirin Kuuseman kuntiin sekä idässä Kemin kaupunkiin. Kunnan alueella virtaavat Kemijoki ja sen sivujoet Kesäjoki (ven. Letnjaja), Ohtajoki (Nižnjaja Ohta) ja Sompajoki (Šomba). Järviä ovat Kukuajärvi (Kukuja), Juurikkajärvi (Jurika), Kotijärvi (Kurgijevo), Luuluajärvi (Lullo), Vuotankijärvi (Votani), Kaijanperänjärvi (Kaijanperja), Tšieppijärvi (Tseppi), Paanajärvi (Panozero) ja Äynäjärvet (Avneozero).Generalnyi plan, s. 13–14. Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Paanajärven, Somman (ven. Šomba) ja Äynäkosken (Avneporog) asutukset sekä Paanajärven kylä. Paanajärven asutuksessa on reilut 400 ja Äynäkoskella noin 250 asukasta. Sommassa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 61 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 20 % karjalaisia, 9 % valkovenäläisiä ja 3 % ukrainalaisia. ==Historia== Usmanan kyläneuvostoon kuulunut Vääräkosken uudiskylä mainitaan vuoden 1926 väestönlaskennan tuloksissa. Vuonna 1933 siellä oli 81 asukasta, joista valtaosa oli venäläisiä. Nykyinen taajama on syntynyt vuonna 1985 Vääräkosken vesivoimalaitoksen rakentamisen yhteydessä. ==Liikenne, talous, kyläkuva ja palvelut== Vääräkosken kautta kulkee Kemin, Uhtuan ja Lonkan välinen maantie. Taajamassa toimii vesivoimalaitos, metsänhoitoalueen konttori sekä rakennuskiveä louhiva yritysGeneralnyi plan, s. 21.. Vääräkosken taajama koostuu etupäässä kunnallisista asuintaloista, joista osa on keskeneräisiä tai tyhjillään. Palveluihin kuuluu lastentarha, koulu, kulttuuritalo, lääkintäasema, yleinen sauna ja posti.Generalnyi plan, s. 20–21. ==Nähtävyydet== Seudulla on useita muinaisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvun lopulla rakennettu Paanajärven kirkko sekä kylän asuin- ja talousrakennukset. Vääräkoskella on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka.Generalnyi plan, s. 10–12. Paanajärven kylällä on historiallisen asutuksen status. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Vääräkosken kunnan sivusto Luokka:Kemin piirin kunnat Luokka:Kemin piirin asutut paikat
Vincent Schiavelli

Vincent Andrew Schiavelli (10. marraskuuta 1948 – 26. joulukuuta 2005) oli yhdysvaltalainen luonnenäyttelijä. Schiavelli oli tunnettu erikoisesta ulkonäöstään, jonka ansiosta hänet usein valittiin esittämään outoja roolihahmoja. Schiavelli syntyi Brooklynissä New Yorkissa italialais- amerikkalaiseen perheeseen. Hänellä diagnosoitiin lapsena Marfanin oireyhtymä. Hän opiskeli näyttelemistä New Yorkin yliopiston teatterilinjalla, näyttämöllä hän esiintyi 1960-luvulta lähtien. Schiavellin ensimmäinen valkokangasrooli oli Miloš Formanin vuonna 1971 valmistuneessa elokuvassa Taking off – otetaan hatkat. Hyvä roolityö poiki hänelle paljon töitä, varsinkin Formanin elokuvissa. Schiavelli avusti myös elokuvan käsikirjoittajia käsikirjoitustyössä. Televisiosarjassa Schiavelli esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1972, hänellä oli pieni sivuosa komediasarjassa The Corner Bar. Schiavelli oli naimisissa näyttelijä Allyce Beasleyn kanssa vuodet 1985–1988. Pariskunnan poika, Andrea, syntyi vuonna 1987. Vuonna 1992 Schiavelli avioitui yhdysvaltalaisen harpunsoittajan Carol Mukhalianin kanssa. Vincent Schiavelli menehtyi keuhkosyöpään 57 vuoden ikäisenä kotonaan Sisilian Polizzi Generosassa, samassa kaupungissa, josta hänen isoisänsä oli kotoisin. Schiavelli kirjoitti kaupungista myös vuonna 2002 ilmestyneessä kirjassaan Many Beautiful Things: Stories and Recipes from Polizzi Generosa. == Tunnettuja rooleja == * Taking off – otetaan hatkat (Taking Off, 1971) – Schiavelli * Yksi lensi yli käenpesän (One Flew Over The Cuckoo’s Nest, 1975) – potilas Frederickson * Taxi (Taxi, televisiosarja, 1978–1983) – Gorky-pappi * Frisco Kid (The Frisco Kid, 1979) – Bruno * Amadeus (Amadeus, 1984) – Salierin palvelija * Kuumat kinkut (Fast Times at Ridgemont High, 1982) * Fast Times (Fast Times, spin-off-televisiosarja elokuvasta Kuumat kinkut, 1986) – Vargas * Ghost – näkymätön rakkaus (Ghost, 1990) – kummitus metrossa * Batman – paluu (Batman Returns, 1992) * Huominen ei koskaan kuole (Tomorrow Never Dies, 1997) * Man on the Moon (Man on the Moon, 1999) – Maynard Smith Schiavelli näytteli kaikkiaan yli viidessäkymmenessä elokuvassa. Vuonna 1997 Vanity Fair -lehti valitsi hänet yhdeksi Yhdysvaltojen parhaista luonnenäyttelijöistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Petkel

Petkel tai petkele tarkoittaa seuraavia asioita: * petkel eli petkele, työkalu: ** survin, jota käytetään aineksen hienontamiseen morttelissa eli huhmaressa ** Petkele (työkalu) työkalu, jossa suoran varren päässä on poikittainen suora terä ja jota voidaan käyttää hakkurina aineksen hienontamiseen ja jään rikkomiseen tai taltan tapaan puun kuorimiseen pitkittäin * Petkele, suomalainen tanssiteatteriryhmä * Petkele, kylä Haminassa * Petkele, saari Kerimäellä * Petkele, kylä Siikaisissa * Petkeljärven kansallispuisto, alue Ilomantsissa.
Otaniemen RoolipeliClubi

Otaniemen RoolipeliClubi ry (ORC) on Aalto-yliopiston Ylioppilaskunnan alayhdistys ja harrastejärjestö. Yhdistys perustettiin teekkareiden peliharrastuksen edistämiseksi ja harrastemahdollisuuksien lisäämiseksi. Yhdistyksen logossa on kuvattuna ristikkäin asetellut piikkinuijat ja "ORC"-teksti. ORCn järjestää toimintaa roolipeleihin, liveroolipeleihin, lautapeleihin, miniatyyripeleihin, korttipeleihin ja keskiaikaisiin tansseihin liittyen. Toiminta perustuu suurimmalta osin kahdesti viikossa Otaniemessä järjestettäviin peli-iltoihin, joissa lähinnä pelataan lauta-, miniatyyri- ja keräilykorttipelejä (kuten Magic: The Gathering ja Vampire: the Eternal Struggle). Erilaisia tapahtumia, kuten pelileirejä ja tanssiaisia, yhdistys järjestää muutamia kertoja vuodessa. Suomen suurin roolipelialan tapahtuma Ropecon syntyi, kun yhdistyksen ulkojäsen Niko Mikkanen järjesti muiden yhdistyksen aktiivien avulla pelitapahtuman Paasitornissa vuonna 1994. Ropecon irrotettiin omaksi yhdistyksekseen vuonna 1996. == Aiheesta muualla == *ORC:n kotisivut Luokka:Roolipelit Luokka:Suomalaiset opiskelijajärjestöt Luokka:Teknillinen korkeakoulu Luokka:Otaniemi
Maatuli

Maatuli eli maapalo tarkoittaa maa-aineen palamista yleensä metsäpalon yhteydessä. Maatuli on esimerkiksi turvepalo. Maatuli voi olla myös kuivan mullan, kivihiilen tai palavankiven palamista. Luokka:Palo- ja pelastustoimi
Gorilla Biscuits

Gorilla Biscuits on New Yorkista Yhdysvalloista kotoisin oleva straight edge hardcore punk -yhtye, joka toimi 1987-1991\. Yhtye palasi keikkalavoille vuonna 2006 ja teki vuonna 2007 kuukauden mittaisen kiertueen Euroopassa. == Jäsenet == * Arthur Smilios — basso * Anthony Civarelli ("Civ") — laulu * Walter Schreifels — kitara * Sammy Siegler — rummut * Alex Brown — kitara Yhtyeen alkuperäisen olemassaolon aikana jäsenet eivät tahtoneet paljastaa sukunimiään, joten he käyttivät levytyksessäkin vain etunimiään ("Civiä" lukuun ottamatta). ==Diskografia== ===Albumit=== * Start Today - LP (Revelation, 1989 [uudelleenjulkaisu vuonna 1995], remasteroitu uudelleenjulkaisu vuonna 2006) ===7":t=== * Gorilla Biscuits - 7" (Revelation, 1988) ===Bootlegit=== * Walter Sings the Hits saksalainen bootleg * Having a Great Time: Wish you were here bootleg Luokka:Yhdysvaltalaiset punkyhtyeet
Maavalo

Maavalot () ovat harvinaisia väitettyjä valoilmiöitä, joita esiintyy taivaalla tai maanpinnan lähellä, joissain kuvauksissa jopa veden alla. Maavalot muistuttavat usein muodoltaan palloa tai pilveä. Ne voivat liikkua nopeasti, hitaasti tai pysyä paikallaan. Maavaloja havaitaan eniten vuoristoseuduilla. Nimen "earth light", maavalo, antoi ilmiölle Paul Devereux vuonna 1982. Samalla hän erotti tämänkaltaiset ilmiöt omaksi ryhmäkseen. Sitä ennen tämän kaltaisia ja muitakin valoilmiöitä kutsuttiin "haamuvaloiksi". (eng: spook lights) Maavaloja ei ole pystytty tieteellisesti selittämään, mutta niistä on monia teorioita. Maanvalojen tai osan maavaloiksi kutsutuista ilmiöistä arvellaan liittyvän maaperään, mineraaliesiintymiin tai tektoniikkaan. Psykologian professori Michael Persinger uskoo maanvalojen johtuvan voimakkaasta sähkömagneettisesta kentästä, jonka syntyy maaperän lohkoliikuntojen paineesta. Hänen huomioittensa mukaan maavaloja havaitaan varsinkin lohkoliikuntojen läheisyydessä. Persingerin mukaan maavalot selittävät merkittävän osan ufohavainnoista. Joihinkin ufohavaintoihin liittyvät oudot olennot hän taas selittää kokeisiinsa perustuen sähkömagneettisen kentän aivoissa aiheuttamiksi hallusinaatioiksi. Tämä selitys on kuitenkin kiistanalainen. Usein maavaloa voidaan kutsua myös virvatuleksi, sillä ei ole tarkkaan määritelty, mitä valoilmiöitä kuuluu virvatuliin. Virvatulet ovat kansanperinteiden tuntemia valoilmiöitä, joita tapahtuu maanpinnassa tai sen lähellä. Maavalot voivat kuitenkin näkyä yläilmoissakin. Eri aikakaudet ja kulttuurit ovat antaneet maavaloille omiin mytologioihinsa pohjautuvia nimityksiä ja selityksiä. Ne on nähty muun muassa lohikäärmeiksi, piruiksi, henkiolennoiksi ja UFO:iksi. Kuten virvatulia, myös maavaloja esiintyy joissain paikoissa enemmän kuin muualla. Tällainen on muun muassa Norjan Hessdalen, pieni laakso, jossa ilmiötä on tutkittu vuodesta 1983. Vuodesta 1998 Hessdalenissa on ollut automaattinen mittausasema, joka on muun muassa kuvannut valot lukuisia kertoja. Nykyisin Hessdalenissa maavaloja havaitaan noin 20 vuodessa. Huippuaikana vuosien 1981 ja 1984 välillä havaitsemistiheys oli jopa 20 havaintoa viikossa. Suomessa tämäntapaisia ilmiöitä väitetään näkyvän usein Saimaan Oriveden Paasselällä, joka on meteori-iskun synnyttämä järvenselkä. ==Katso myös== *Maanjäristysvalo ==Aiheesta muualla== *The Encyclopedia of Astrobiology, Astronomy and Spaceflight *Project Hessdalen (Englanniksi ja Norjaksi, kuvia ilmiöstä) *Earth Lights Phenomenon Luokka:Valoilmiöt
Hadamardin matriisi

Hadamardin matriisi tarkoittaa matematiikassa neliömatriisia, jonka komponentit ovat lukuja +1 ja −1 ja jonka rivit ovat pareittain ortogonaalisia. Hadamardin matriiseja käytetään virheitä korjaavien koodien teoriassa muun muassa Reed-Muller-koodien konstruoimiseen. Matriisit on nimetty ranskalaisen matemaatikon Jacques Hadamardin mukaan. == Ominaisuudet == Määritelmästä seuraa, että kertalukua n oleva Hadamardin matriisi H toteuttaa ehdon : H H^{\mathrm{T}}= n I_n missä In on n × n yksikkömatriisi. Olkoon M kertalukua n oleva kompleksinen matriisi, jonka alkiot toteuttavat ehdon |Mij| ≤1\. Tällöin Hadamardin epäyhtälön mukaan : |\operatorname{det}(M)| \leq n^{n/2}. Yhtäsuuruus tässä rajassa saavutetaan reaalilukumatriisilla M silloin ja vain silloin, kun M on Hadamardin matriisi. Hadamardin matriisin kertaluku voi olla vain 1, 2, tai luvun 4 monikerta. == Sylvesterin konstruktio == Esimerkkejä Hadamardin matriiseista onnistui ensimmäisenä konstruoimaan James Joseph Sylvester. Olkoon H kertalukua n oleva Hadamardin matriisi. Tällöin ositettu matriisi :\begin{bmatrix} H & H\\\ H & -H\end{bmatrix} on kertalukua 2n oleva Hadamardin matriisi. Tätä prosessia toistamalla saadaan muodostettua seuraava jono Hadamardin matriiseja: : H_1 = \begin{bmatrix}1\end{bmatrix} : H_2 = \begin{bmatrix} 1 & 1 \\\ 1 & -1 \end{bmatrix} : H_4 = \begin{bmatrix} 1 & 1 & 1 & 1 \\\ 1 & -1 & 1 & -1 \\\ 1 & 1 & -1 & -1 \\\ 1 & -1 & -1 & 1 \end{bmatrix} :: \vdots Tällä tavalla Sylvester onnistui konstruoimaan kertalukuja 2k, missä k on ei-negatiivinen kokonaisluku, olevia Hadamardin matriiseja. Sylvesterin matriiseilla on useita erityisominaisuuksia. Ne ovat muun muassa symmetrisiä. Ensimmäisen rivin ja ensimmäisen sarakkeen komponentit ovat kaikki positiivisia. Sylvesterin matriisit liittyvät läheisesti Walshin funktioihin. == Hadamardin konjektuuri == Tärkein Hadamardin matriiseihin liittyvä avoin ongelma koskee niiden olemassaoloa. Hadamardin konjektuurin mukaan on olemassa kaikkia kertalukuja 4k, missä k on positiivinen kokonaisluku, olevia Hadamardin matriiseja. Sylvesterin menetelmällä voidaan muodostaa Hadamardin matriiseja, joiden kertaluku on 1, 2, 4, 8, 16, 32, jne. Hadamard itse onnistui pian konstruoimaan kertalukuja 12 ja 20 olevat Hadamardin matriisit. Raymond Paley esitti myöhemmin menetelmän, jolla voidaan konstruoida Hadamardin matriiseja, joiden kertaluku on muotoa q + 1, missä q on jonkin parittoman alkuluvun potenssi, joka on kongruentti luvun 3 kanssa modulo 4. Hän esitti konstruktiomenetelmän myös Hadamardin matriiseille, joiden kertaluvut ovat muotoa 2(q + 1), missä q on jonkin parittoman alkuluvun potenssi, joka on kongruentti luvun 1 kanssa modulo 4. Paleyn konstruktio perustuu äärellisten kuntien teoriaan. == Lähteet == Luokka:Matriisit Luokka:Ratkaisemattomat matemaattiset ongelmat
Wasted

Wasted on suomalainen punk-yhtye, joka aloitti Joensuussa vuonna 1996. Yhtye on keikkaillut runsaasti kotimaassa ja tehnyt useita Euroopan-kiertueita. Wasted on tunnettu kantaa ottavista sanoituksista lauluissaan. Jäsenet tukevat muun muassa antimilitarismia ja eläinten oikeuksia. Ville ja Antti Rönkkö kuuluvat myös I Walk The Line -yhtyeeseen ja basisti Tuomas Järvinen soittaa Abduktiossa. ==Jäsenet== ===Nykyiset=== * Ville Rönkkö – laulu, kitara * Antti Rönkkö – kitara * Miikka Järvinen – rummut * Tuomas Järvinen – basso ===Entiset=== * Kalle – basso (1996–2003) ==Diskografia== ===Albumit=== * Suppress & Restrain (LP/CD, Combat Rock Industry, 2000; MC, Trujaca Fala, 2000) * Down and Out (CD, Combat Rock Industry, 2001; LP, Scene Police; MC, Trujaca Fala) * Can't Wash off the Stains (MCD/10", Combat Rock Industry / Boss Tuneage, 2003) * Here We Go Again (kokoelma-CD, Combat Rock Industry, 2003) * Heroes Amongst Thieves (CD, Combat Rock Industry, 2004) * Outsider By Choice (LP/CD, Combat Rock Industry, 2011) * The Early Years (kokoelma-2LP/CD, Combat Rock Industry, 2012) * Rugged, Raw & Unplugged (10", Combat Rock Industry, 2013) * Here Comes The Darkness (LP/CD, Combat Rock Industry, 2013) * The Truth Will Not Be Televised (12", Combat Rock Industry, 2016) * Modern Lie (LP/CD, Combat Rock Industry, 2022) ===7":t=== * Inside Out (Undergound- productions, 1998) * Battle of Life (Grey Days/Halla, 1999) * On the Brink (Brown/Grey Days, 1999) * Wasted/The Stakeout split (Combat Rock Industry/7Ply, 2001) * Modern World Is Dead (Combat Rock Industry, 2010) ===Kokoelmilla mukana=== * Jäähyväiset aseille 2 (CD, AKL, 1999) ** kappaleet ”Missing in Action” ja ”War Heroes” * Underground Invasion #4 (CD, Beer City Records, 1999) ** kappale ”Root of All Evil” * Lepakon hautajaiset Live 12.–13.11.1999 (Hautajaisväki, 2000) ** kappale ”Battle of Life” * Rönky (7" EP, Rönky Records) ** kappale ”Pacified (By War)” * Lippajärvi (7" EP, Brew) ** kappale ”White Trash Disease” * Passing Bells (7", Passing Bells) ** kappale ”No End in Sight” * Isältä pojalle: Suomipunk 1978–2001 (CD, Megamania, 2001) ** kappale ”One of Them” * Garaz (CD, Garaz, 2001) ** kappaleet ”Here, Now & Always” ja ”Jaded Eyes” * Pasazer #15 (CD, Pasazer, 2001) ** kappale ”Here, Now & Always” * Pasazer #16 (CD, Pasazer, 2002) ** kappale ”Fuel” ===Musiikkivideot=== * ”The Corner” * ”In the Suburbs” * "Concrete Wasteland" ==Aiheesta muualla== * Bändin viralliset kotisivut * Luokka:Suomalaiset punkyhtyeet
Mustasilmägalaksi

Mustasilmägalaksin (joka tunnetaan myös "Pahan silmän galaksina", "Nukkuvan kauneuden galaksina", M64:nä ja NGC 4826:na) löysi Edward Pigott 23. maaliskuuta 1779.http://messier.seds.org/m/m064.html M64 on tunnettu tähtitaivaan kohde harrastelijatähtitieteilijöiden keskuudessa, koska se on mahdollista nähdä myös pienillä kaukoputkilla. Se on kierteisgalaksi, joka sijoittuu Bereniken hiusten tähtimuodostelmaan. Mustasilmägalaksin etäisyys Maasta on 17 miljoonaa valovuotta. Galaksilla on vaikuttava tumma pölypilvi sen kirkkaan ytimen edessä. Siitä tulevat galaksin nimet "Mustasilmä" ja "Paha silmä". == Yleistietoa == Ensimmäisellä silmäyksellä Mustasilmägalaksi näyttää aivan tavalliselta kierteisgalaksilta. Kuten useimmissa tapauksissa galakseista, kaikki M64:n tähdet näyttävät pyörivän samaan suuntaan ja myötäpäivään. Viimeaikaiset yksityiskohtaiset tutkimukset ovat kuitenkin johtaneet huomattaviin tuloksiin siitä, että tähtienvälinen kaasu M64:n ulkopuolella liikkuu vastakkaiseen suuntaan kuin kaasu ja tähdet galaksin sisemmissä osissa. Tämän rakenteen uskotaan laukaisevan monien uusien tähtien kehityksen galaksin uloimman ja sisemmän osan välillä olevan kuvitellun rajan alueella eli alueella, jolla vastakkaisiin suuntiin liikkuvat kaasut ovat kontaktissa toisiinsa. Tähtitieteilijät uskovat, että vastakkainen pyörimisliike johtuu noin miljardi vuotta sitten tapahtuneesta kahden galaksin yhteentörmäyksestä, kun M64 veti puoleensa seuralaisgalaksin. Törmäyksessä pienemmän galaksin tähdet joko sulautuivat päägalaksiin tai katosivat avaruuteen. Pienempi galaksi tuhoutui siis kokonaan. Galaksin sisemmän osan säde on vain noin 3 000 valovuotta, kun taas ulompi osa ulottuu 40 000 valovuoden päähän. M64:n tarkkailijan näkemät siniset alueet ovat kuumia, nuoria tähtiä, jotka ovat juuri muodostuneet. Vaaleanpunaiset alueet ovat puolestaan hehkuvaa vetyä, joka alkaa fluoresoida, kun se asettuu alttiiksi uusien tähtien ultraviolettisäteilylle. == Lähteet == 064 Luokka:Kierteisgalaksit Luokka:Neitsyen superjoukko 4826
Hilda Häkkinen

Hilda Maria Häkkinen, o.s. Könni, (18. helmikuuta 1894 Töysän Ylipää – 31. joulukuuta 2005 Töysä) oli eläessään Suomen vanhin ihminen. Kuollessaan 111-vuotiaana hän oli kaikkien aikojen toiseksi tai kolmanneksi vanhimman iän saavuttanut suomalainen. Hänen elinaikanaan Suomea ehti hallita kaksi keisaria ja yksitoista presidenttiä. Hän oli seitsemänlapsisen maanviljelijäperheen neljäs lapsi. Häkkinen kertoi itse syntyneensä 18. maaliskuuta ja halusi viettää syntymäpäiväänsä silloin. Kirkonkirjojen mukaan hän oli syntynyt 18. helmikuuta. Häkkinen asui pitkään Hakojärvellä tyttärensä Kerttu Könnin kanssa talossa, jossa ei ollut sähköä eikä juoksevaa vettä. Pitkän elämänsä syyksi Häkkinen arveli juuri yksinkertaista elämäntapaa. Myös gerontologian professori Antti Hervosen mukaan päivittäiset askareet pitivät Häkkisen virkeänä ja toimintakykyisenä. Viimeiset vuodet Häkkinen asui palvelutalo Elviirassa, jossa hän myös kuoli. Siellä hän vietti myös 111-vuotissyntymäpäivänsä, jolloin vieraana oli muiden muassa tasavallan presidentti Tarja Halonen. Hannu Karpo kävi tapaamassa Häkkistä kahteen kertaan ja esitti televisio-ohjelmassaan tämän 100- ja 109-vuotisjuhlat. Kaikkien aikojen vanhin suomalainen oli mahdollisesti Maria Andersson, jonka uskotaan kuolleen 117-vuotiaana vuonna 1946. Ikä ei kuitenkaan ole täysin varma, joten Häkkistä vanhempi olisi ainoastaan 112-vuotiaana kuollut Lempi Rothovius. == Lähteet == * Luokka:Yli 110-vuotiaiksi eläneet suomalaiset Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet en:Hilda Häkkinen
Abduktio (yhtye)

__NOTOC__ Abduktio oli suomalainen hardcore punk -yhtye, joka perustettiin Ylöjärvellä vuonna 1998. Myöhemmin yhtye toimi Tampereella. Yhtyeen musiikkia on kuvailtu mm. "moderniksi hardcoreksi", ja se julkaisi kaksi albumia sekä useita lyhyitä levyjä ja soitti lähes 300 keikkaa. Abduktion sanoitukset olivat pääosin poliittisia, ottaen kantaa muun muassa militarismiin, kapitalismiin, nationalismiin ja ekologiaan. Abduktion kitaristi ja säveltäjä Jukka Laajakallio menehtyi 14. joulukuuta 2011, jonka myötä myös koko yhtyeen toiminta lopetettiin. Yhtye esiintyi vielä viimeisen kerran 7. huhtikuuta 2012 Tampereen Klubilla. Abduktio julkaisi 16. huhtikuuta 2017 Bandcamp -sivustollaan uuden kappaleen Waterloo. Kappale on osa myöhemmin julkaistavaa 12" EP:tä, jonka nimi on Jotain palaa. ==Jäsenet== ===Nykyinen kokoonpano=== *Antti Sompinmäki – kitara *Mikko Suikkanen – laulu *Tuomas ”Jamppa” Järvinen – basso *Heikki Jalonen – rummut ===Aikaisemmat jäsenet=== *Jukka ”Zuge” Laajakallio – kitara ja taustalaulu (1998–2011) *Teemu Alajoki – rummut (2003–2005) *Timka Seppänen – rummut (1998–2003) == Diskografia == === Studioalbumit === * * === EP:t === * * * * * === Split-albumit === * === Kokoelma-albumit === * === Demot === * * * * === Singlet === * ”Kolme iskua globalisaation selkärankaan” (2001, CDR) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Yhtyeen viralliset kotisivut Luokka:Suomalaiset hardcore punk -yhtyeet
Survin

Survin voi tarkoittaa seuraavia asioita: *työkalu, jota käytetään aineksen hienontamiseen morttelissa eli huhmaressa *puunuija, jolla soseutetaan esim. perunoita
Terje Langli

Terje Bjarte Langli (s. 3. helmikuuta 1965 Steinkjer, Norja) on norjalainen entinen maastohiihtäjä. Langli oli mukana jo 1987 MM-hiihdoissa Oberstdorfissa, missä hän saavutti Norjan joukkueessa viestipronssia. 1991 MM- kisoissa Val di Fiemmessä Langli voitti kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun. 1992 Albertvillen olympialaisissa Langli voitti Norjan joukkueessa viestikultaa sekä pronssia 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Hän voitti viestikultaa myös 1993 MM-hiihdoissa Falunissa. Urheilu-uransa jälkeen Langli on toiminut Norjan hiihtomaajoukkueen huoltopäällikkönä ja vuodesta 2006 lähtien tuotekehitystehtävissä Rapala VMC -konsernissa. == Lähteet == * Luokka:Norjalaiset maastohiihtäjät Luokka:Norjalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Johan Grøttumsbråten

Johan Grøttumsbråten (12. helmikuuta 1899 – 24. tammikuuta 1983) oli norjalainen maastohiihtäjä ja yhdistetyn hiihtäjä. Kummassakin lajissa hän oli 1920–1930-luvuilla maailman terävimmällä huipulla. MM-kultaa Grøttumsbråten voitti 1926 Lahdessa yhdistetyssä ja 1931 Oberhofissa sekä yhdistetyssä että 18 kilometrin hiihdossa. Muina vuosina hän ei MM-kilpailuihin osallistunut.Arponen, ym., s. 324–325 Olympialaisissa Grøttumsbråten voitti 1924 Chamonix'ssa 18 kilometrin hiihdossa hopeaa ja 50 kilometrin hiihdossa sekä yhdistetyn kilpailussa pronssia. Sekä 1928 Sankt Moritzissa että 1932 Lake Placidissa hän voitti yhdistetyssä olympiakultaa. Sankt Moritzissa hän voitti lisäksi 18 kilometrin hiihtokilpailun. Lake Placidissa hän sijoittui 18 kilometrillä kuudenneksi. Holmenkollenin kisoissa Grøttumsbråten voitti yhdistetyn vuosina 1923, 1926, 1928, 1929 ja 1931. Ainoan Norjan-mestaruutensa hän voitti yhdistetyssä vuonna 1926. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Norjalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Norjalaiset maastohiihtäjät Luokka:Norjalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Ulrich Wehling

Ulrich Wehling (s. 8. heinäkuuta 1952 Halle) on saksalainen yhdistetyn hiihtäjä, eräs kautta aikain menestyneimpiä lajissaan, jossa hän on ainoana voittanut kolme henkilökohtaista olympiakultaa. Hän edusti aktiiviurallaan Saksan demokraattista tasavaltaa.Arponen, ym., s. 337–338 Wehling voitti yhdistetyssä nuorten Euroopan-mestaruuden vuonna 1971 ja seuraavana vuonna Sapporossa olympiakultaa ennätyksellisen nuorena, 19 vuoden ja 212 päivän ikäisenä. Falunin MM-hiihdoissa 1974 hän voitti kultaa huolimatta pitkän kilpailutauon aiheuttaneesta edellissyksyn loukkaantumisesta, ja Innsbruckissa 1976 hän voittaa toistamiseen olympiakultaa. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän saavutti pronssia oltuaan mäkiosuuden jälkeen vasta kahdeksantena mutta Lake Placidissa 1980 hän voitti kolmannen olympiakultansa. Wehling voitti yhdistetyn Holmenkollenilla vuosina 1975, 1976 ja 1977, Salpausselällä vuonna 1975 sekä Falunissa vuosina 1975 ja 1979. Hän voitti Itä-Saksan mestaruuden kuusi kertaa vuosina 1973–1979. Urheilu-uransa jälkeen Uli Wehling toimi Kansainvälisen hiihtoliiton (FIS) kilpailunjohtajana menestyslajissaan yhdistetyssä. == Saavutukset == * 1971 nuorten EM-kisat: kultaa * Talviolympialaiset 1972, Sapporo: kultaa * 1974 MM-hiihdot, Falun: kultaa * Talviolympialaiset 1976, Innsbruck: kultaa * 1978 MM-hiihdot, Lahti: pronssia * Talviolympialaiset 1980, Lake Placid: kultaa == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Itäsaksalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Itäsaksalaiset olympiavoittajat Luokka:Saksalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Akutan Island

Akutan Island () on Aleuttien saariston Foxsaariin kuuluva saari Alaskassa. Se on noin 30 kilometriä pitkä ja sillä sijaitsee Akutanin kaupunki. Saarella on myös Mount Akutanin tulivuori, joka on 1 303 metriä korkea. Akutan on P. K. Krenitzinin ja M. Levaševin vuonna 1768 ilmoittama saaren aleutinkielinen nimi. James Cook kirjoitti sen muodossa "Acootan" vuonna 1785. Nimi saattaa tulla aleutin sanasta hakuta, joka R. H. Georgheganin mukaan tarkoittaa: "tein virheen". == Lähteet == Luokka:Aleutit
Fred Børre Lundberg

Fred Børre Lundberg (s. 25. joulukuuta 1969 Bardu) on entinen norjalainen yhdistetyn urheilija. Hänen uransa parhaat vuodet ajoittuivat 1990-luvulle, jolloin hän oli maailman terävimmällä huipulla. Yhdistetyn maailmancupin kokonaiskilpailun Lundberg voitti kaudella 1990–1991. Samana vuonna Val di Fiemmen MM-hiihdoissa hän voitti maailmanmestaruuden yhdistetyn henkilökohtaisessa kilpailussa. 1992 Albertvillen olympialaisissa Lundberg voitti joukkuekilpailun hopeaa yhdessä Trond Einar Eldenin ja Knut Tore Apelandin kanssa. Joukkuehopeaa hän saavutti myös 1993 Falunin MM-hiihdoissa. 1994 Lillehammerin olympialaisissa Lundberg voitti henkilökohtaisen kilpailun kultaa ja joukkuekilpailun hopeaa Apelandin ja Bjarte Engen Vikin kanssa. 1995 Thunder Bayn MM-kisoissa hän voitti henkilökohtaisen kilpailun ja saavutti joukkuekilpailun hopeaa Apelandin, Vikin ja Halldor Skårdin kanssa. Samojen miesten kanssa Lundberg voitti joukkuekilpailun kultaa 1997 Trondheimin MM- kisoissa ja 1998 Naganon olympialaisissa. Vielä 1999 Ramsaun MM-hiihdoissa Lundberg saavutti joukkuehopeaa Vikin, Eldenin ja Kenneth Bråtenin kanssa. Seuratasolla Lundberg edusti Bardu IL:ää. ==Lähteet== * Luokka:Norjalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Norjalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alakanuk

Alakanuk on toisen luokan kaupunki Alaskan osavaltion länsirannikolla. Sana alakanuk on jupikkisana joka tarkoittaa "väärää tietä". G. R. Putnam U.S. Coast & Geodetic Surveysta mainitsi kylän ensimmäisen kerran vuonna 1899. Sitä asutti alun perin jupikkišamaani Anguksuar perheineen. Vuoden väestönlaskennassa Alakanukissa asui 652 ihmistä. Näistä 95,40 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Kaupungin tärkein elinkeino on kalastus. == Lähteet == Luokka:Alaskan kaupungit
Aleknagik

Aleknagik on kaupunki Alaskan lounaisrannikolla. Se on saanut nimensä läheisen Aleknagikin järven mukaan. Jupikkien kielellä aleknagik tarkoittaa "väärää tietä kotiin". Vuoden väestönlaskennassa Aleknagikissa asui 221 ihmistä. Näistä 81,90 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. 1800-luvun lopulla Aleknagikissa ja lähikylissä asui noin 200 ihmistä. Vuosien 1918-1919 influenssaepidemia tappoi suurimman osan kylien asukkaista. Muutamat henkiin jääneet muuttivat alueelta. 1920-luvulla entiset asukkaat alkoivat palata alueelle ja vuonna 1931 Aleknagikissa asui 30 ihmistä. Noin kaksi kilometriä itään kylästä on Aleknagikin lentokenttä (FAA-tunnus 5A8). == Lähteet == Luokka:Alaskan kaupungit
Allakaket

Allakaket on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa siellä asui 97 ihmistä. Näistä 95,88 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Allakaket Google Localissa Luokka:Alaskan kaupungit
Ambler

Ambler on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 309. Näistä 84,79 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ambler Google Localissa Luokka:Alaskan kaupungit
Anaktuvuk Pass

Anaktuvuk Pass on kaupunki Alaskassa. Anaktuvuk Pass on Brooks Rangella, Anaktuvuk ja John -jokien välissä. Anaktuvuk Pass on saanut nimensä Anaktuvuk- joen (Anaktuvuk River) mukaan. Anaktuvuk tarkoittaa inupiattien kielellä "karibunjätösten paikkaa". Pohjois-Alaskassa eli nomadiryhmä nimeltään nunamiut, joka metsästi karibuja merinisäkkäiden ja kalojen asemasta, kuten muut inupiatit tekivät. He kävivät rannikoiden asukkaiden kanssa vaihdantakauppaa muista tarvikkeista. Karibukantojen väheneminen 1900-luvun alkuvuosikymmeninä sai monet numamiuteista muuttamaan rannikon kyliin. 1938 useat nunamiut-perheistä muuttivat takaisin Brooks Rangelle Chander Laken ja Killik Riverin alueille. Myöhemmin molemmilta alueilta perheet muuttivat Anaktuvuk Passiin. Kaupunki on ainoa jäljellä olevan nunamiut-asuinalue. Vuoden väestönlaskennassa Anaktuvuk Passissa asui 282 ihmistä. Näistä 87,59 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alaskan kaupungit Luokka:North Slopen piirikunta
Odd-Bjørn Hjelmeset

Odd-Bjørn Hjelmeset (s. 6. joulukuuta 1971 Nordfjordeid, Norja) on norjalainen maastohiihtäjä, joka tunnetaan erityisesti perinteisen hiihtotavan taitajana. Vapaalla hiihtotavalla hän ei ole yltänyt vastaaviin saavutuksiin. Vuoden 1999 MM-hiihdoissa Ramsaussa Hjelmeset saavutti pronssia kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Kaksi vuotta myöhemmin Lahden MM- hiihdoissa hän voitti viestikultaa yhdessä Frode Estilin, Thomas Alsgaardin ja Tor Arne Hetlandin kanssa sekä henkilökohtaisessa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa pronssia. Vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä Hjelmeset hiihti pronssille 50 kilometrin perinteisen tyylin kisassa. Vuoden 2005 Oberstdorfin MM-hiihdoissa hän saavutti toisen viestimaailmanmestaruutensa Estilin, Lars Bergerin ja Tore Ruud Hofstadin kanssa sekä saavutti 50 kilometrillä pronssia. Vuoden 2007 Sapporon MM- kisoissa Hjelmeset voitti 50 kilometrin perinteisen tyylin kisan loppukirikamppailussa Estiliä vastaan. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän hiihti toisen osuuden kultaa voittaneessa Norjan viestijoukkueessa. Vancouverin olympialaisissa 2010 Hjelmeset hiihti toisen osuuden Norjan hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa. Maailmancupissa Hjelmeset on voittanut kahdeksan osakilpailua, ollut viisi kertaa toinen ja kuusi kertaa kolmas (1. joulukuuta 2014). Kaudella 1999–2000 hän sijoittui sprintticupissa toiseksi ja kokonaiskilpailussa kolmanneksi. Seuratasolla Hjelmeset edustaa Fjellhug/Vereide IL:ää. ==Lähteet== * Luokka:Norjalaiset maastohiihtäjät Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ilmanvaihtokone

Ilmanvaihtokone on rakennuksen ilmanvaihtojärjestelmässä ilmaa kierrättävä laite. Ilmanvaihtokoneen aikaansaaman ilmanpaineen avulla kuljetetaan tuore ilma kanavia pitkin huonetiloihin ja/tai käytetty jäteilma pois rakennuksesta. Ilmanvaihtokoneen tarve riippuu käytetystä ilmanvaihtojärjestelmästä. Koneellisessa tulo- ja poistoilmajärjestelmässä sekä jäteilman poisto että korvausilman otto hoidetaan ilmanvaihtokoneen puhaltimella. Koneellisessa poistoilmajärjestelmässä ilma poistetaan rakennuksesta koneellisen huippuimurin, ei varsinaisen ilmanvaihtokoneen avulla. Korvausilma virtaa sisään korvausilmaventtiileistä tai hallitsemattomassa järjestelmässä rakenteiden raoista. Poistettavan ilman lämpö voidaan ottaa talteen poistoilmalämpöpumpulla. Painovoimaisessa ilmanvaihtojärjestelmässä ei käytetä ilmanvaihtokonetta lainkaan, vaan ilma liikkuu korkeuden, tuulen tai lämpötilan erotuksen aikaansaaman paine-eron avulla. Painovoimaisessa järjestelmässä lämmön talteenotto poistettavasta ilmasta ei ole mahdollista. ==Lämmöntalteenotto== Koneellisen tulo- ja poistoilmajärjestelmän ilmanvaihtokoneet on nykyisin lähes poikkeuksetta varustettu lämmöntalteenotto (LTO)-laitteella, jolloin rakennuksesta poistettavan jäteilman sisältämää lämpöä siirretään tuloilmaan eri menetelmillä. Näin saadaan jäteilman energiasta osa talteen rakennuksen tuloilmaan ja rakennuksen lämmitystarvetta vähennettyä. Nykyään moderni tapa lämmöntalteenoton toteutukseen on käyttää lämmönsiirtimenä lämpöpumppua, näin poistoilman sisältämä energia voidaan siirtää patterilämmitykseen, käyttöveteen tai tuloilman lämmittämiseen hyvin tehokkaasti. Yleisimpiä lämmöntalteenottomenetelmiä Lämmöntalteenottomenetelmä Tuloilman lämpötilahyötysuhde yhtäsuurilla ilmavirroilla Lisätietoja Pyörivä lämmönsiirrin 70–85 % Pieni osa jäteilmasta siirtyy siirtimen pyöriessä tuloilmaan. Alhaisilla ulkolämpötiloilla poistoilman kosteutta siirtyy tuloilmaan. Talteenoton hyötysuhde säädeltävissä lämmönsiirtimen pyörimisnopeutta säätämällä. Levylämmönsiirrin 50–65 % Tulo- ja jäteilmat pysyvät täysin erillään. Kylmissä olosuhteissa herkkä jäätymään. Lämmönsiirtimen sulatus ja talteenoton säätö tapahtuu ohittamalla ulkoilmavirtaa lämmönsiirtimen ohi. Vesiglykolilämmönsiirrin 40–60 % Tulo- ja jäteilmat pysyvät täysin erillään. Lämpöä siirretään ulko- ja poistoilmoihin sijoitetuilla lamellisilla lämmönsiirtimillä, joissa kiertää vesi-glykoliseos (etyleeniglykoli, glykolipitoisuus yleensä 30 %). Talteenoton hyötysuhde ja jäätymisen esto säädeltävissä vesiglykoliseoksen virtausnopeutta säätämällä. Poistoilmalämpöpumppu 50–100 % Lämpöpumpun avulla poistoilman energiaa saadaan talteen hyvin vaikka tuloilma olisikin melko lämmintä. Tämä johtuu siitä, että lämmönsiirto ei tapahdu suoraan poistoilmasta tuloilmaan vaan lämpöpumpun välityksellä. Tämän menetelmän avulla poistoilman vuosihyötysuhde voidaan saada hyvin korkeaksi. ==Lähteet== * ==Aiheesta muualla== * Rakennusten sisäilmasto ja ilmanvaihto. Määräykset ja ohjeet 2012 * Talotekniikkainfo Luokka:Rakennuksen ilmanvaihtojärjestelmät
Bruce Spence

Bruce Spence (s. 17. syyskuuta 1945 Auckland) on australialainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Taru Sormusten Herrasta: Kuninkaan paluu -elokuvassa Sauronin Suuta, Star Wars: Episodi III – Sithin kosto Tion Medonia ja ollut Nemoa etsimässä -elokuvassa ääninäyttelijänä. Bruce Spence on ollut naimisissa Jenny Spencen kanssa vuodesta 1973 lähtien, heillä on kaksi lasta. Spence on tunnettu isosta koostaan, hän on 201 cm pitkä. == Palkinnot == * Hoyts Prize for Best Performance (1972) * Best Actor – Male (2005) === Ehdokkuudet === *Saturn-palkinto (1983) == Valikoitu filmografia == * Keskelle galaksia ja käännös vasempaan * Mad Max 2 – asfalttisoturi * Mad Max – ukkosmyrsky * Matrix Revolutions * Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu * Nemoa etsimässä * Star Wars: Episodi III – Sithin kosto * Good Guys Bad Guys * The Year My Voice Broke * Sweet Talker * Stork * Australia * Totuuden miekka (televisiosarja) ==Aiheesta muualla== * Luokka:Australialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ilmailuhallinto

Ilmailuhallinto (, ) oli vuosina 2006–2009 toiminut Liikenne- ja viestintäministeriön alainen itsenäinen virasto ja Suomen kansallinen ilmailuviranomainen, joka ylläpiti ja kehitti lentoturvallisuutta. Ilmailuhallinnon tehtävänä oli antaa kansallisia lentoturvallisuusnormeja, myöntää lupia, pitää ilma-alus- ym. rekistereitä, valvoa lentoliikennettä ja muuta ilmailutoimintaa sekä osallistua kansainväliseen yhteistyöhön. Ilmailuhallinnon toiminnot siirtyivät 1. tammikuuta 2010 alkaen uuteen Liikenteen turvallisuusvirastoon. Ilmailuhallinnon toimintakulut katettiin veronmuotoisella lentoliikenteen valvontamaksulla, jota perittiin lentoasemien pitäjiltä, sekä suoritemaksuilla. Ilmailuhallinto perustettiin 1. tammikuuta 2006 siirtämällä siihen Ilmailulaitoksen alaisen Lentoturvallisuushallinnon ja Ilmailulaitoksen viranomaisyksikön, Lentoliikennehallinnon, tehtävät. Ilmailuhallinnon perustaminen liittyi ilmailulainsäädännön kokonaisuudistukseen. Kansainvälisellä tasolla vastaavia tehtäviä hoitaa Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) ja Euroopan tasolla Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA). Ilmailuhallinnon pääkonttori sijaitsi Vantaalla, ja sen toimintaa johti ylijohtaja Kim Salonen. Henkilöstön määrä oli noin 130. ==Aiheesta muualla== *Ilmailuhallinnon verkkosivut huhtikuussa 2009 (archive.org) *Ilmailulaki 29.12.2005/1242 *Laki Ilmailuhallinnosta 29.12.2005/1247 *Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonala Luokka:Suomen ilmailu Luokka:Suomen entiset viranomaiset ja keskusvirastot Luokka:Liikennehallinto Luokka:Liikenne- ja viestintäministeriö
Häivähdys purppuraa

Häivähdys purppuraa () on Alice Walkerin kirjoittama romaani vuodelta 1982. Romaanin tarina alkaa vuodesta 1937, jolloin Yhdysvaltain eteläosissa oli vielä voimassa rotuerottelua koskevat lait. Kirja sai Pulitzer-palkinnon ja National Book Awardin vuonna 1983. Se pureutuu Yhdysvaltain etelän rotusortoon sekä taloudelliseen kurjuuteen. Steven Spielberg on ohjannut romaanin pohjautuvan samannimisen elokuvan, joka valmistui vuonna 1985. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Whoopi Goldberg (Celie) ja Oprah Winfrey (Sofia). Sen sanotaan olevan hyvin uskollinen kirjan hengelle. Vuonna 2023 valmistui samanniminen musikaalielokuva, jonka on ohjannut Blitz Bazawule. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Vuoden 1982 kirjat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaanit