Jätkäsaari

Jätkäsaari () on Länsisataman kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingin eteläisessä kantakaupungissa. Se käsittää alueen, joka alun perin muodostui Jätkäsaari-nimisestä saaresta sekä kahdesta muusta saaresta (Hietasaari, ja Saukko, Uttern), yhdestä luodosta (Saukonkari tai -paasi, Utterhällan) ja niiden välisistä vesialueista, jotka on sittemmin täytetty. Nykyään Jätkäsaaren erottaa mantereesta 1990-luvulla kaivettu Ruoholahdenkanava. Jätkäsaaressa on vilkas matkustajasatama Länsisatama, josta on säännölliset laivayhteydet Tallinnaan ja Pietariin. Aikaisemmin Jätkäsaari oli konttisatama- ja teollisuusaluetta, mutta vuodesta 2010 lähtien alueelle on rakennettu uutta, pääosin asumiskäyttöön tarkoitettua kaupunginosaa. Jätkäsaarta on valmisteltu rakentamista varten ruoppaamalla rantoja ennen meritäyttöjen tekemistä ja puhdistamalla pilaantuneita maita. Voimakkaasti rakentuvalla osa-alueella arvioidaan olevan vuoteen 2030 mennessä 21 000 asukasta ja 6 000 työpaikkaa. Asukkaita alueella oli vuoden 2005 alussa 2 318 ja työpaikkoja vuoden 2003 lopussa 1 033\. Tuolloin suurin osa Jätkäsaaresta oli vielä satamakäytössä ja asuntoalueita oli vain sen pohjoisosassa. Vuoden 2022 lopussa alueella oli jo yli 14 700 asukasta. ==Historiaa== === Nimen taustaa === Paikan nimi on esiintynyt vanhoissa asiakirjoissa muodoissa Busholmen (1696), Busholm (1750) ja Buus Holmen (1777).Olavi Terho ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 17–18. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970, Helsinki. Alueen suomenkielinen nimi on käännetty ruotsista. Tuolloin kuviteltiin nimen osan bus viittaavaan satamajätkiin (hamnbuse). Myöhemmin se on yhdistetty kauppalaivaa tarkoittavaan muinaisruotsin sanaan buza. Jälkimmäiseen merkitykseen on yhdistetty myös esimerkiksi Tammisaaren Hästö- Busö. On muitakin ehdotuksia: bus on nimittäin ruotsin paikallisissa murteissa tarkoittanut mörköä. Mörkösaareksi Jätkäsaari oli merkitty joihinkin karttoihin ainakin vuonna 1912. Toisissa selityksissä etsitään alkulähdettä sanoista buts (kumpare) tai bu/bo (karja). Todennäköistä on kuitenkin, että bus liittyy jotenkin vanhaan satamapaikkaan. Saaren suomenkieliseksi nimeksi vahvistettiin vuonna 1909 Busholma ja vuonna 1928 nykyinen nimi. === Asutushistoria === Saaren asutushistoria alkaa 1800-luvun lopulta. Vuonna 1865 Jätkäsaaressa oli kirjoilla vain parikymmentä vakituista asukasta pienissä mökeissään. Pysyvästi saaressa asui ammattikalastajia, ja se toimi myös herrasväen huvilakaupunkina ja helsinkiläisten virkistysalueena. Kesäisin siellä uitiin ja talvella laskettiin mäkeä. Alue oli tuolloin vielä varsin metsäinen. === Rahtisatamana === Länsisatama päätettiin rakentaa Jätkäsaareen vuonna 1911, mutta silti vielä 1916 kaupunki rakensi sinne uimalan, joka tosin jouduttiin purkamaan jo kolme vuotta myöhemmin. Sataman rakennustyöt aloitettiin vuonna 1913, ja saari yhdistettiin mantereeseen leveällä sillalla, jonka keskellä kulki myös rautatie. Päärautatieasemalta Katajanokalle vuonna 1894 valmistuneen Helsingin satamaradan uusi haara Jätkäsaareen valmistui vuonna 1916. Satamaan valmistui pitkä laituri. Viereiset Hietasaari ja Saukko sulautettiin tasoittamalla ja täyttämällä Jätkäsaaren satama-alueeseen. Yhtenäisen alueen nimitys Jätkäsaareksi vakiintui vuonna 1928. Liikenteellisesti satama oli Helsingin suurin 1960-luvulta lähtien, ja laajentaminen jatkui 1970-luvulla. Aluetta laajennettiin edelleen merialueita täyttämällä, ja kun myös osa Jätkäsaaren pohjoispuolella sijainneesta lahdesta täytettiin, Jätkäsaari muuttui suureksi niemeksi. Seuraavina vuosikymmeninä Länsisataman liikenne kasvoi äärirajoilleen. Juna- ja kuorma-autokuljetukset satamaan ja satamasta pois alkoivat käydä ylivoimaisiksi keskustan liikennejärjestelyiden näkökulmasta. Lähes satavuotias satama muutti lopulta kapasiteetiltaan suurempaan Vuosaaren satamaan marraskuussa 2008, ja vain Viroon (lähinnä Tallinnaan) suuntautuva henkilöliikenne jäi Länsiterminaaliin. Entisen valtavan konttisataman tilalle ryhdyttiin rakentamaan uutta asuinaluetta. Viimeisetkin ratakiskot purettiin keväällä 2009. === Jätkäsaari asuinalueeksi === Koko Jätkäsaaren alue on laajuudeltaan yli 100 hehtaaria. Laivapojankujan pohjoispuolinen osa saaresta rakennettiin asuntoalueeksi jo 1990-luvulla osana Ruoholahden rakennusprojektia, ja samalla rakennettiin myös Ruoholahdenkanava, joka erotti alueen jälleen saareksi. Satamalaitoksen entiseen huolto- ja toimistorakennukseen nykyisessä Selkämerenpuistossa valmistui Ruoholahden nuorisotalo vuonna 1998. Suurin osa Jätkäsaaresta jäi kuitenkin vielä sataman käyttöön. Kun rahtilaivasatama oli marraskuussa 2008 siirtynyt Vuosaareen, Jätkäsaareen alettiin vuonna 2010 rakentaa uutta, 18 000 asukkaan ja 6 000 työpaikan kaupunginosaa osana Länsisataman aluerakentamisprojektia. Ensimmäisiä taloja päästiin rakentamaan, kun maaperä oli ensin puhdistettu ja katuja rakennettu. Alueelle rakennettiin myös imujätejärjestelmä Rööri, joka valmistui vuoden 2014 alussa. Merenpohjasta Jätkäsaaren edustalta löytyi noin puolen metrin paksuinen sedimenttikerros, jossa esiintyi korkeita pitoisuuksia meren eläville haitallista tributyylitinaa.http://www.hs.fi/kaupunki/artikkeli/1135222768323 Sataman vanha Huutokonttori muutettiin pelastusasemaksi, ja se toimii myös Jätkäsaaren infokeskuksena ja kirjastona. Länsisataman viereen valmistui muun muassa Verkkokauppa.comin uusi megamyymälä sekä Tallink Siljan pääkonttori. Lokakuussa 2016 avattiin 16-kerroksinen Clarion Hotel Helsinki. Alueen rakentaminen jatkuu 2020-luvun loppuun saakka. Entiseen tavarasataman varastoon, Bunkkeriin, on tarkoitus rakentaa noin 300 asuntoa sekä uimahalli ja liikuntatiloja. Vuonna 2019 Jätkäsaareen alettiin suunnitella pysäköintitaloa, urheilukeskusta ja 24-kerroksista Royal Center -hotellitornia, joiden rakentaminen alkoi vuoden 2020 alussa. Alueelle rakennettiin myös Kvarteret Victoria -niminen ruotsinkielinen kortteli. === Konserttilavana === Pop-laulaja Madonna esiintyi Jätkäsaaren aukealla kentällä 6. elokuuta 2009 osana Sticky & Sweet -kiertuettaan. Konserttiin myytiin 85 000 pääsylippua, joten se oli suurin Pohjoismaissa koskaan järjestetty maksullinen konsertti. ==Liikenne== === Joukkoliikenne === Jätkäsaaressa on raitiolinjojen 1T, 7, 8, 8T, 9/N päätepysäkit. Aikaisemmin Salmisaareen päättyneen linjan 8 jatke Crusellinsillan kautta Jätkäsaaren Saukonpaateen otettiin käyttöön vuoden 2012 alussa ja linjan 9 jatke keskustasta Länsiterminaaliin saman vuoden elokuussa. Linjan 9 päätepysäkki siirtyi elokuussa 2017 Välimerenkadun kiskojen valmistuttua Saukonpaateen, mutta toukokuussa 2021 uuden Atlantinsillan valmistuttua linjaa jatkettiin Atlantinkatua pitkin Länsiterminaalille. Laivamatkustus aiheuttaa Jätkäsaaren raitiolinjoille ruuhkapiikkejä. Jätkäsaaren pohjoispuolella kanavan takana on Ruoholahden metroasema. Taksiasema on Länsiterminaalilla. Alueelle tulee takseja myös Ruoholahden metroasemalta ja Seaside- hotellilta.http://jatkasaaren.net/?q=node/52Taksit === Tunnelihanke === Helmikuussa 2021 Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Jätkäsaaresta Länsiväylälle ulottuvan satamatunnelin rakentamisen. Tunnelin alustavaksi hinnaksi on arvioitu 180 miljoonaa euroa. Tunnelin on tarkoitus vähentää liikenneruuhkia erityisesti Tyynenmerenkadulla ja Länsisatamankadulla. Ruuhkaantumista on yritetty hallita myös tilannekohtaisella liikennevalo- ohjauksella sekä kannustamalla tavaraliikennettä käyttämään Vuosaaren satamaa. ==Posti ja postinumerot== Jätkäsaaressa on postitoimisto avoinna 24/7 Verkkokauppa.comin talossa. Se palvelee postinumeroita 00180 ja 00220 Helsinki. Raja kulkee Välimerenkadulla siten, että sen luoteispuoli, parittomat numerot, kuuluvat 00180:een ja loput kuuluvat 00220:een. == Kuvia == Kuva:High apartment buildings of Atlantinkatu 10 and 12 in Jätkäsaari, Helsinki, Finland, 2022 June.jpg|Asuinrakennuksia Atlantinkadulla Kuva:Helsinki-Ruoholahden kanava1.jpg|Asuintaloja Ruoholahdenkanavan äärellä Kuva:Laivapojanaukio 2 - Sino Yu - 20220911 155831.jpg|Lars Sonckin vuonna 1929 piirtämä sataman hallintorakennus Laivapojanaukiolla on yksi Jätkäsaaren neljästä kaavassa suojellusta rakennuksesta. Kuva:Jätkäsaari_rantamakasiini_L3.jpg|Rantamakasiini L3 Tyynenmerenkadulla Kuva:Verkkokauppa.com Jätkäsaari and Bunkkeri.jpg|Verkkokauppa.com ja Bunkkeri Kuva:Jätkäsaaren peruskoulu 2 2020-05-20.jpg|Jätkäsaaren peruskoulu Kuva:Bike lanes in Hyväntoivonpuisto in Jätkäsaari, Helsinki, Finland, 2022 June.jpg|Hyväntoivonpuisto Kuva:Rokkiporkkana in Jätkäsaari, Helsinki, Finland, 2022 June.jpg|Rokkiporkkana-silta ylittää Välimerenkadun Kuva:Välimerenkatu street in Jätkäsaari, Helsinki, Finland, 2022 June.jpg|Välimerenkatu Kuva:Tyynenmerenkatu street in Jätkäsaari, Helsinki, Finland, 2022 August.jpg|Tyynenmerenkatu Kuva:Jätkäsaarenkuja in Jätkäsaari, Helsinki, Finland, 2022 June.jpg|Jätkäsaarenkuja Kuva:Purha by Jätkäsaarenlaituri in Jätkäsaari, Helsinki, Finland, 2022 August.jpg|Purha Jätkäsaarenlaiturissa == Julkiset taideteokset == Julkinen teos Paikka Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva Bad Bad Boy Tyynenmerentori, Tyynenmerenkatu 9 Tommi Toija 2013 Eläköön! (osa Meditoiva viikuna) Päiväkodin ja koulun seinä Erika Kallasmaa 2017 Horisontti Jätkäsaaren laituri Hannu Kähönen 2013 Kaksoset Kap Hornin aukio Olli Mantere 2015 Keskustelu Itämerestä Juutinrauman aukio Olli Mantere 2016 Kosketus (Suojaava taivas) Selkämerenkatu Pertti Kukkonen 1993(1996) Käärme paratiisissa Selkämerenpiha 1997 Länsilinkki Mechelininkadun alikulkuväylän eli Länsilinkin silta Martti Aiha 2011 Olo n:o 22 Hietalahden altaan ympäristö Pasi Karjula ja Marko Vuokola 2000 Poikkeama Messitytönkadun ja Jaalarannan kulmaus Miika Nyyssönen 1995 Päätepiste Selkämerenkatu 16, seinä Pertti Kukkonen 1992 Öljypisarat Suezin aukio Olli Mantere 2016 ==Lähteet== *Kampinmalmin peruspiiri (2005) ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *Jätkäsaari Google Maps -satelliitista *Jätkäsaaren kartta Helsinginseutu-palvelussa * Helsingin kaupungin Jätkäsaaren infosivut * Jätkäsaaren viimeiset päivät (Valokuvia kuukausi ennen konttisatamatoiminnan päättymistä) * Jätkäsaaren purkutyöt (Kuvia alueelta satamatoiminnan päätyttyä) * Minkälaista ennen oli siinä missä Lönnrotinkadun silta nyt sijaitsee. Kertomus saaresta ja merkkimiehestä, Helsingin Sanomat, 04.12.1932, nro 330, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit *