Tommola (Pälkäne)

Tommolan haltijana toimineet Pälkäneen kappalaiset Vuodet Kappalainen Lisätietoja 1675– Sigfrid Revallius –1700 Matias Lignipaeus Myöhemmin Pälkäneen kirkkoherra. 1701– Olaus Castrenius Myöhemmin Pälkäneen kirkkoherra. Pälkäneen puuaapisen aloitteentekijöitä. Castrén-suvun kantaisä. 1729–1730 Pietari Bergius 1730–1776 Anders Mennander 1777–1816 Anders Algot Alander 1816–1828 Wilhelm Thuren 1830–1834 Isak Immanuel Hällfors Myöhemmin Pälkäneen kirkkoherra. 1835–1849 Karl Fredrik Cant Poika: Johan Ferdinand Canth Miniä: Minna Canth 1849–1869 Johan Aksel Zidbäck 1870–1879 Adolf Cedberg 1879–1883 Kustaa Alfred Lönnmark 1883–1886 August Henrik Salminen 1887–1902 August Laaksonen 1902–1909 Juho Walfrid Wallinheimo Myöhemmin Mikkelin kaupunkiseurakunnan ja Sääksmäen kirkkoherra. 1909–1913 Kaarle Teodor Nikolai Hulkkonen 1913–1926 Antti Hugo Soila 1927–1935 Lauri August Hakalehto 1935–1944 Niilo Oskari Hakalehto Myöhemmin Pälkäneen kirkkoherra. Poika: Ilkka Hakalehto Tommola on Pälkäneen kylä, joka sijaitsee välittömästi kirkonkylän eli Onkkaalan eteläpuolella. Pääosa Mallasveden ja entisen Helsinki–Tampere-valtatien (Onkkaalantien) välisestä alueesta Kostianvirralta Tommolan hautausmaalle asti kuuluu Tommolaan. Kylä oli vuosisatojen ajan Pälkäneen kappalaispappilan hallinnassa. Nykyisin Tommola on osa Pälkäneen keskustaajamaa ja koostuu pääasiassa omakotiasutuksesta. Tommolassa on elintarvikeliike, autokorjaamo ja muutamia yksityisten elinkeinonharjoittajien toimitiloja. Keskustaajaman palvelut ovat noin yhden kilometrin etäisyydellä. Lisäksi Tommolassa sijaitsee Pakanrannan uimaranta, entinen Tampereen kaupungin lomakoti, Pälkäneen kunnan jätevedenpuhdistamo ja Pälkäneen vuonna 1890 käyttöön otettu hautausmaa, jonne valmistui siunauskappeli vuonna 1970. ==Historia== Tommola mainitaan historiallisissa asiakirjoissa aluksi nimellä Vesaniemi, joka esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1507. Vuoden 1539 maakirjassa Vesaniemi on merkitty Onkkaalaan kuuluvaksi. Jo 1450-luvulla lautamiehenä toimi Gudmund Wesaijnen, jonka on arveltu nimestä päätellen asuneen Vesaniemessä eli Tommolassa. Tommolan yksinäistalo toimi Pälkäneen kappalaispappilana 1600-luvun lopulta vuoteen 1944 asti. Kostianvirran taistelun aikana vuonna 1713 Tommola oli Venäjän joukkojen etulinja-aluetta ja kappalaispappila hävitettiin perusteellisesti. Oltuaan 1900-luvulla myös seurakunnan kanttorin asuntona Tommolan päärakennus siirtyi teatteritieteen professori Timo Tiusasen omistukseen. 1900-luvun aikana Pälkäneen keskustaajaman asutus levisi vähitellen Tommolan pelloille, aluksi Kostianvirran lähistölle. 1950-luvulla alueelle asettui varsinkin siirtokarjalaisia. Pääosin 1980- ja 1990-luvuilla rakennettiin Puistolan ja Kuusiston alueiksi nimetyt pientaloalueet. Vuonna 2007 Pälkäneen kunta osti Tommolan kylästä 11 hehtaarin alueen ja aloitti sen kaavoituksen asunto- ja virkistyskäyttöön. ==Tommola kaunokirjallisuudessa== Tommolan kylä ja sen asukkaat ovat keskeisessä osassa Aulis Aarnion romaanissa Kostian pappi (1992), joka sijoittuu Kostianvirran taistelun aikoihin. Samoja tapahtumia ja henkilöitä Aarnio on sijoittanut myös kirjoittamiinsa näytelmiin Kostian pappi (1997) ja Tulipunainen ratsastaja (2007), jotka kangasalalainen Ramppi- teatteri on kantaesittänyt. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kappalaisen pojan John Zidbäckin (1854–1948) muistikuvia lapsuudestaan Tommolassa Luokka:Pälkäneen kylät