Pilvenpiirtäjä

Pilvenpiirtäjä () on korkea yhtenäisesti ihmisten oleskeluun soveltuva rakennus. Pilvenpiirtäjälle ei ole virallista tai vakiintunutta korkeuskriteeriä; kiinteistöinformaatioyhtiö Emporiksen määritelmän mukaan pilvenpiirtäjä on vähintään 100 metriä korkea kerrostalo. Rakennusten luokittelussa käytetään joskus myös 500 jalan (152,4 metriä) tai 150 metrin rajaa. ==Historiaa== Ensimmäiset rakennukset, joista on alettu käyttää nimitystä ”pilvenpiirtäjä”, rakennettiin Chicagoon 1870- ja 1880-luvuilla, kun keskeisistä liikepaikoista alkoi olla pulaa nopeasti kasvaneessa suurkaupungissa. Parhaat paikat haluttiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti, ja ainut mahdollisuus oli kasvattaa rakennusten kerrosmäärää. Vuosisadan loppupuolella tapahtunut hissien kehitys ja uusi teräsrunkorakenne loivat tekniset edellytykset entistä korkeampien talojen rakentamiselle. Ensimmäinen turvallinen henkilöhissi asennettiin tavarataloon New Yorkissa vuonna 1857. Tämän jälkeen oli mielekästä rakentaa rakennuksia, jotka olivat yli viisi kerrosta korkeita. Arkkitehdit siirtyivät myös käyttämään rakennuksissa raudasta tehtyä tukirunkoa, jonka ansiosta alakerroksissa ei enää tarvinnut olla seininä massiivisia tiilimuureja yläkerroksia kannattelemassa. Näin saatiin myös alimpiin kerroksiin enemmän pinta-alaa myymälöitä varten. Lopullinen läpimurto rakennustekniikassa oli teräksen käyttöönotto tukirakenteissa. Teräs oli rautaa lujempaa ja kevyempää, joten voitiin rakentaa entistä korkeampia rakennuksia. Maailman ensimmäisenä pilvenpiirtäjänä pidetään yleisesti Chicagon Home Insurance Buildingia, joka valmistui 1884–1885. Siinä oli teräsrunko, kymmenen kerrosta ja korkeutta 42 metriä. Teräsrungon lisäksi rakennus tukeutui kuitenkin myös perustuksen graniittipilareille ja takaosan tiiliseinään. Sähkövalon ja koneellisen ilmastoinnin myötä voitiin suuriin rakennuksiin sijoittaa tiloja muuallekin kuin ulkoseinälle, ja Chicagon ja New Yorkin keskustoihin rakennettiinkin 1900-luvun alussa suuri määrä korkeita rakennuksia. Uudet pilvenpiirtäjät olivat aina vain korkeampia, ja 1930-luvulla rakennettiin jo 300-metrisiä torneja. Pilvenpiirtäjiä alettiin vähitellen rakentaa myös muihin Yhdysvaltain suuriin kaupunkeihin sekä 1930-luvulla myös Latinalaiseen Amerikkaan, Japaniin ja Hongkongiin. Myös Moskovaan rakennettiin ”Stalinin hampaina” tunnetut seitsemän pilvenpiirtäjää. Muuallekin Eurooppaan alkoi nousta pilvenpiirtäjiä, ensimmäisenä Madridiin 1950-luvulla, ja esimerkiksi Frankfurt am Main on nykyisin tunnettu lukuisista pilvenpiirtäjistään. Euroopassa pilvenpiirtäjiä on kuitenkin rakennettu vähemmän kuin Pohjois-Amerikassa. Pääsyynä on, että Euroopassa suurkaupunkien keskustat kasvoivat 1800-luvulla, ennen kuin pilvenpiirtäjien rakennustekniikka kehittyi. Euroopan suurkaupungeissa on edelleen melko vähän pilvenpiirtäjiä. Esimerkiksi Pariisissa on 1990-luvun alusta asti ollut kiellettyä rakentaa yli 37 metriä korkeita rakennuksia; La Défensen alue pilvenpiirtäjineen sijaitsee kolmen kunnan alueella hallinnollisesti Pariisin ulkopuolella.Pilvenpiirtäjä nousemassa Pariisiin pitkän pannan jälkeen, Helsingin Sanomat 3.10.2008 B1, www-linkki (maksullinen) Kaupungin ainoaa pilvenpiirtäjää, 209 metriä korkeaa ja 58-kerroksista Tour Montparnassea (1972) on pidetty rumana. Siitä huolimatta rakennuksesta on tullut tärkeä turistikohde.Ganley, Elaine: Paris skyscraper, an eyesore to some, has new problem: asbestos contamination , AP Worldstream 15.3.2005, Associated Press (luettu 10.10.2008) Vuonna 2008 hallinto on antamassa luvan kuudelle maksimissaan 200 metriä korkealle pilvenpiirtäjähankkeelle eri puolille kaupunkia.Faure, Gaelle: Paris considering taller buildings , AP Online 8.7.2008, Associated Press (luettu 10.10.2008) Myöhemmin kaupunginvaltuusto antoi luvan kuudelle rakennukselle. Pitkään maailman korkein pilvenpiirtäjä oli 1931 New Yorkiin valmistunut 102-kerroksinen ja 381 metriä korkea Empire State Building. Yhdysvaltoihin rakennettiin 1970-luvulla ensimmäiset yli 400 metriä korkeat pilvenpiirtäjät. Maailman korkein rakennus oli parin vuosikymmenen ajan Chicagon 442 metriä korkea Willis Tower (aikaisemmin Sears Tower), kunnes 1998 valmistunut Kuala Lumpurin Petronas Towers ohitti sen korkeudessa. Sen jälkeen on alkanut erittäin korkeiden pilvenpiirtäjien rakennusbuumi. Kun vuonna 1989 maailman kymmenen korkeinta asuin- tai toimistorakennusta sijaitsivat kaikki Yhdysvalloissa, vuonna 2009 maailman kymmenen korkeimman asuin- ja toimistorakennuksen luetteloon mahtui enää yksi amerikkalainen rakennus; muut sijaitsivat Lähi-idässä ja muualla Aasiassa. 2000-luvulla Lähi-itään on suunniteltu useita poikkeuksellisen korkeita rakennuksia, kuten Burj Khalifa, joka oli valmistuttuaan 828-metrinen. Japaniin on hahmoteltu jopa neljän kilometrin korkuista rakennusta nimeltä X-Seed 4000. ==Pilvenpiirtäjät Suomessa== Helsingissä käytiin kiistaa pilvenpiirtäjien rakentamisesta 1920-luvulla. Kyse oli kuitenkin melko matalista rakennuksista, sillä suunniteltu Suomi-Filmin Kino-Palatsi-rakennus Pohjois-Esplanadin ja Keskuskadun kulmaan olisi ollut 17–18-kerroksinen, mutta se sai luvan vain 12-kerroksisena eikä toteutunut. Toteutunut Hotelli Tornin torniosa on vain 14-kerroksinen, ja se rakennettiin ennen rakennusluvan saantia, sillä asian käsittely oli vielä kesken Korkeimmassa oikeudessa. Helsingin asemakaava- arkkitehtina oli tuolloin Bertel Jung, joka oli piirtänyt Hotelli Tornin rakennuksen. Hän vastusti Suomi-Filmin Kino-Palatsi-hanketta, jonka takana olleet tulkitsivat, että kyse oli ruotsinkielisten arkkitehtien ja liikemiesten hyökkäyksestä suomenkielistä yritystoimintaa vastaan aikana, jolloin kielikiistat olivat kuumimmillaan. 1930-luvun lama pani pisteen pilvenpiirtäjähankkeille, ja jo 1929 hyväksytty rakennusjärjestys otti rakennuskorkeuteen tiukemman kannan. 2000-luvulla Suomeen on alettu rakentaa yli 20-kerroksisia rakennuksia kuten Helsingin Cirrus ja Tampereen Hotelli Torni. Helsingin Kalasatamaan ja Keski-Pasilaan, Espoon Keilaniemeen ja Tampereelle on kaavoitettu korkeiden rakennusten ryhmiä. Korkeimpiin on suunniteltu noin 40 kerrosta. Suomen ensimmäinen pilvenpiirtäjä on syksyllä 2019 valmistunut 134 metriä korkea Majakka Helsingin Kalasatamassa. ==Nykyaikainen pilvenpiirtäjä== Rakenteellisena haasteena pilvenpiirtäjissä on rakenteiden kantavuuden lisäksi rungon riittävä jäykistys tuulikuormia vastaan. Nykyaikaisissa pilvenpiirtäjissä on tavallisesti teräksestä ja lujitetusta betonista valmistettu jäykistävä keskirunko. Keskirungon yhteydessä sijaitsevat hissikuilut, porraskäytävät ja pystysuorat ilmastointikanavat. Tämäntyyppinen rakenne kestää hyvin tuulikuormia ja ehkäisee rungon värähtelyjä. Pohjois-Amerikassa on käytetty pääasiassa teräsrunkorakenteita, muualla on rakennettu myös betonirunkoisia pilvenpiirtäjiä. Suomeen 2010-luvulla suunnitellut korkeat tornit on kaikki suunniteltu betonirunkoisiksi. Julkisivumateriaaleina käytetään tyypillisesti alumiinia ja lasia, sekä komposiittirakenteita kevytrakenteisissa julkisivuissa, tai betonirakenteita. == Paloturvallisuus == Korkeat rakennukset tehdään paloturvallisemmiksi kuin matalat. Pilvenpiirtäjissä käytetään poikkeuksetta automaattista palonsammutusjärjestelmää. Porras- ja hissikuilut palo- ja savueristetään ja niiden edessä on savueristetty aula, kun matalissa kerrostaloissa huoneistot ja hissit avautuvat yleensä suoraan porrashuoneeseen. Kun aikaisemmin hissien käyttö poistumiseen paloevakuoinnissa kiellettiin, uusi hissitekniikka mahdollistaa nyt niiden käytön evakuointiin, ja tavasta on tulossa normi. Hissien sähkönsaanti turvataan palosuojatuilla kaapeleilla ja sähkökatkon varalta talon omalla virtalähteellä. Tulipalon yhteydessä evakuoidaan yleensä vain lähimmät kerrokset, ellei sprinklerijärjestelmä ole sammuttanut tai rajoittanut paloa niin ettei evakuointia tarvita. Hissien käyttö merkitsee sitä, että liikuntarajoitteisten on helpompi poistua modernista pilvenpiirtäjästä kuin vanhasta kerrostalosta, jonka hissien käyttö palotilanteessa on kielletty ja porrashuone täyttyy savulla. Pelastusalan asiantuntijoiden mukaan automaattisilla sammutusjärjestelmillä varustetut tornitalot eivät ole vähemmän paloturvallisia kuin matalat rakennukset. == Korkeimpia rakennuksia lähihistoriasta tähän päivään == Rakennettu Nimi Kaupunki Maa Korkeus (m) Kerroksia Huipun korkeus (m) Rakennuksen tila 1873 Equitable Life Building New York 43 8 Purettu 1889 Auditorium Building Chicago 82 17 106 Käytössä 1890 New York World Building New York 94 20 106 Purettu 1894 Manhattan Life Insurance Building New York 106 18 Purettu 1899 Park Row Building New York 119 30 Käytössä 1901 Philadelphian kaupungintalo Philadelphia 155,8 9 167 Käytössä 1908 Singer Building New York 187 47 Purettu 1909 Met Life Tower New York 213 50 Käytössä 1913 Woolworth Building New York 241 57 Käytössä 1930 40 Wall Street New York 282,5 72 283 Käytössä 1930 Chrysler Building New York 282 77 319 Käytössä 1931 Empire State Building New York 381 102 449 Käytössä 1972 World Trade Center (pohjoistorni) New York 417 110 526,3 Tuhoutunut 1974 Willis Tower Chicago 442 108 527 Käytössä 2003 Taipei 101 Taipei Taiwan 448 101 509 Käytössä 2010 Burj Khalifa Dubai 828 162 818 Käytössä ==Kuuluisia pilvenpiirtäjiä== *Bank of China Tower *Burj Khalifa *Chrysler Building *Empire State Building *Jin Mao Tower *John Hancock Center *Kingdom Centre *One World Trade Center *Petronas Towers *Taipei 101 *Torre Latinoamericana *Willis Tower *World Trade Center Kuva:Home Insurance Building.JPG|Home Insurance Building, 1884, Chicago. Kuva:Chrysler Building by David Shankbone Retouched.jpg|Chrysler Building, 1930, New York Kuva:Sears Tower ss.jpg|Willis Tower, 1974, Chicago. Kuva:Frankfurt am Main Messeturm.jpg|Messeturm, 1990, Frankfurt. Kuva:Taipei_101_2009_amk- EditMylius.jpg|Taipei 101, 2004, Taipei, Taiwan. Kuva:Q1 Gold Coast.jpg|Q1 (Queensland Number One), 2005, Gold Coast, Australia. Kuva:World Trade Center, New York City - aerial view (March 2001).jpg|World Trade Centerin kaksoistornit, 1970-2001, New York, Yhdysvallat. Kuva:Turning Torso 3.jpg|Turning Torso, 2005, Malmö, Ruotsi Kuva:Bank of china night.jpg|Bank of China Tower, 1990, Hongkong ==Katso myös== * Tornitalo * Luettelo maailman korkeimmista pilvenpiirtäjistä * Luettelo maailman korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista * Luettelo Suomen korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista == Huomautukset == ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Silja Laine: ”Pilvenpiirtäjäkysymys” – Urbaani mielikuvitus ja 1920-luvun Helsingin ääriviivat. Turun yliopisto 2011 (väitöskirja). == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit