Viikin arboretum

thumb|right|Kaakkoisen sisääntuloaukon kyltti Viikin arboretum eli Viikin puulajipuisto on osa Helsingin Vanhankaupunginlahden sekä Viikin ulkoilu- ja virkistysaluetta. Arboretum perustettiin vuonna 1969 dendrologian tutkimusta ja opetusta varten Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan yhteyteen. Sitä johtaa Helsingin yliopiston ja Helsingin kaupungin yhteinen johtoryhmä. == Rauhoitusmääräykset luonnonsuojelualueella == Sallittua: * liikkuminen jalan ja polkupyörällä pääulkoilureiteillä sekä jalan poluilla ja pitkospuilla * liikkuminen luonnonsuojelualueella vesien ollessa jäässä Kiellettyä: * sulan maan aikana polkureittien ulkopuolella (Saunalahdella 1.3–30.11) * kalastus, veneily * kaikenlainen kasvillisuuden, maaperän ja muun luonnon vahingoittaminen * eläinten häiritseminen * roskaaminen == Alueen esittely == thumb|Erikoinen havupuu ilman mainintaa Helsingin yliopisto tutkii ja opettaa arboretumissa dendrologiaa eli puulajitiedettä. Alue on kooltaan 20 hehtaaria ja sinne on istutettu eri puolilta maailmaa kerättyjä puita ja pensaita yli 400 lajia. Viikin Arboretum Puulajipuisto jakaantuu kasvisukujen esittelyalueeseen ja viiteen kasvimaantieteelliseen alueeseen. Kullakin alueella on oma esittelytaulunsa aluetta kiertävällä luontopolulla. Alueelle on tehty istutuksia sen perustamisesta 1969 lähtien tuhansia taimia yli 300:sta eri lajista. Arboretumissa kasvaa esimerkiksi ruhtinaanpoppeleita, valkopyökkejä, terijoensalavia, visa- ja loimaankoivuja, komeita katajia ja mantsuriansaarnia ja kuusamia. Lajien on annettu villiintyä, ja kyseessä lieneekin puu ja -pensaslajistoltaan monipuolisin luonnonsuojelualue Suomessa. Jotkut lajit ovat hävinneet kilpailun elintilasta kotimaiselle lajistolle, jotkut ovat menehtyneet hirvien, jänisten ja myyrien seurauksena. Arboretum sijaitsee Helsingin yliopiston Viikin tutkimustilan alueella rajoittuen etelän ja lännen puolelta Vanhankaupunginlahden luonnonsuojelualueeseen, ja pohjoisen sekä idän puolelta tilan peltoihin. Viikin Kampus == Alueen suojelun historiaa == * 1959 kosteikkoalueesta rauhoitettiin pieni osa asetuksella. * 1962 luonnonsuojelualue laajeni huomattavasti. * 1987 suojelualueeseen liitettiin rantalehtoja. Suojelualue oli kooltaan 254 ha, josta Helsingin kaupunki omisti 219 ha ja valtio loput. * 2005 Saunalahti (47,5 ha) liitettiin osaksi luonnonsuojelualuetta. * Vanhankaupunginlahden lintuvesi – Natura 2000 –alue (316 ha) kattaa koko luonnonsuojelualueen ja sen lisäksi Porolahden perukan. == Puupuiston lajisto == Tähän on listattu joitakin lajeja, joita puistoon on istutettu merkintöjen mukaan. Arto Alanenpää, Paikalliset havainnot alueella tehdyistä istutuksista – puut ja pensaat, 7/2008. Laji suomeksi Tieteellinen nimi Laji lähtöisin valkotammi Quercus alba Pohjois-Amerikka strobusmänty Pinus strobus Pohjois-Amerikka sirotuomipihlaja Amelanchier laevis Itäinen Pohjois-Amerikka banksinmänty Pinus banksiana Pohjois-Amerikka lännendouglaskuusi Pseudotsuga menziesii Pohjois-Amerikka amerikkalainen omenapuu Malus fusca Läntinen Pohjois-Amerikka serbiankuusi Picea omorica Eurooppa korpipaatsama Rhamnus frangula Aasia lehtosaarni Fraxinus exelsior Aasia koreanonnenpensas Forsythia ovata Aasia dahurianlehtikuusi Larix gmelinii Aasia mantsurianleppä Alnus mandshurica Kaukoitä idänkuusama Lonicera ruprechtiana Kaukoitä tuomi Prunus padus Aasia koivuangervo Spiraea betulifolia Aasia rusokirsikka Prunus sargentii Japani, Sahalin, Korea kivikoivu Betula ermanii Kaukoitä, Japani kuurnakoivu Betula costata Kaukoitä japaninpihta Abies veitchii Kaukoitä amurinviini Vitis amurensis Kaukoitä siperiankoivu Betula platyphylla Aasia koreanpihta Abies koreana Aasia tuohituomi Prunus maackii Kaukoitä koreankuusi Picea koraiensis Kaukoitä japaninpihlaja Sorbus commixta Kaukoitä, Japani viitavaahtera Acer barbinerve Kaukoitä tarhaomenapuu Malus domestica – tigerstedtinsyreeni Syringa tigerstedtii Länsi-Kiina siperianlehtikuusi Larix sibirica Koillis-Eurooppa, Siperia sinikuusama Lonicera caerulea – kaukasiankuusama Lonicera orientalis Kaukasus metsäkuusi Picea abies – unkarinsyreeni Syringa josikaea – makedonianmänty Pinus peuce – pensasleppä Alnus viridis ssp. viridis – saksanpihlaja Sorbus aria Eurooppa, Välimeren maat euroopanlehtikuusi Larix decidua – veikselinkirsikka Prunus mahaleb Keski- ja Etelä-Eurooppa, Lounais- Aasia nystysorvarinpensas Euonymus verrucosus Eurooppa, Länsi-Aasia kotikataja Juniperus communis Eurooppa, Pohjois-Amerikka raita Salix caprea Eurooppa, Länsi-Aasia japaninmagnolia Magnolia kobus Japani, Korea tervaleppä Alnus glutinosa – hibatuija Thujopsis dolabrata Japani visakoivu Betula pendula var. carelica – loimaankoivu Betula pendula f. crispa – japaninsiipipähkinä Pterocarya rhoifolia Japani salava (piilipuu) Salix fragilis – mustajalopähkinä Juglans nigra – isopoppeli Populus generosa – hopeapaju Salix sibirica – poppeliristeymälajike Populus × canadensis 'Androscoccini' – poppeliristeymälajike Populus × canadensis 'Geneva' – siperianorapihlaja Crataegus sanguinea – tylppäliuskaorapihlaja Crataegus monogyna – aitaorapihlaja Crataegus grayana koillinen Pohjois-Amerikka tataarivaahtera Acer tataricum – kynäkataja Juniperus virginiana – == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Helsingin yliopisto: Viikin arboretum * LUDE VIE LUONTOON – Viikin Arboretum 28.5.2008 Luokka:Helsingin puistot Luokka:Suomen arboretumit Arboretum