EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ballangen

Ballangen eli Palankihttp://www.erikbolstad.no/geo/noreg/kommunar/ (, joista edellinen paikallinen murrenimitys) on entinen Norjan kunta Nordlandin läänissä Ofotenin seutukunnassa. Sen rajanaapureita olivat idässä Narvik, kaakossa Ruotsi ja pohjoisessa Ofotvuonon takana Tjeldsund ja Evenes. Etelässä kunta rajoittui Tysfjordiin. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Ballangenin kunnassa oli 2 599 asukasta. Ballangen oli tunnettu kaivoskunta. Alueella oli Pohjois-Norjan ensimmäistä kaivostoimintaa jo 1600-luvulla. Vuonna 1988 Nikkel & Olivin A/S aloitti noriitin kaivamisen, josta jalostetaan nikkeliä, kuparia, oliviinia sekä rakennuskiveä. Vuonna 2020 Ballangen liitettiin Narvikin kuntaan. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *
Kuortaneen keskusurheilukenttä

Kuortaneen keskusurheilukenttä on Kuortaneen kirkonkylässä sijaitseva yleisurheilukenttä, jossa voi lisäksi pelata jalkapalloa. Kuortaneen kenttä valmistui Kuortaneen Kunnon ja Kuortaneen suojeluskunnan yhteisomistuksessa olleelle maa-alalle vuonna 1932. Kenttä siirtyi kokonaisuudessaan Kuortaneen Kunnon omistukseen 1945. Kenttälajien suorituspaikat kunnostettiin ja 300 metrin juoksurata laajennettiin kuusirataiseksi sekä päällystettiin hiilimurskalla 1950. Kentän viereen valmistui tanssilava Kukun maja 1952. Kuortaneen Kunto luovutti keskusurheilukentän kunnan omistukseen 1968. Juoksurata laajennettiin 400 metrin mittaiseksi ja päällystettiin kumiasfaltilla 1971. Päällyste muuttui spurtaniksi ja keskikenttä sai nurmipinnan 1986. Samassa yhteydessä etusuoralle tuli kahdeksas juoksurata aiemman seitsemän sijaan. Vuonna 2002 kenttää peruskorjattiin. Vuonna 2015 juoksuradat laajennettiin kulkemaan kentän ympäri ja kentän pinnoitteeksi tuli mondo. Kuortaneen keskusurheilukentällä järjestettiin ensimmäiset juhannuskilpailut jo vuonna 1934, ja vuodesta 1991 kilpailuilla on ollut Eliittikisojen arvo. Poikkeuksena oli vuosi 2001, jolloin Kuortaneella käytiin Proffice Nordic Challenge -sarjan osakilpailu. Eliittikisoissa on kilpaillut suomalaishuippujen lisäksi myös useita maailmantähtiä, kuten Jan Železný ja Serhi Bubka, joka hyppäsi vuoden 1994 Eliittikisoissa seivästä tasan kuusi metriä. Suomen ennätyksiä Kuortaneen Eliittikisoissa ovat parantaneet muiden muassa Jani Lehtonen seipäässä, Juha Isolehto korkeudessa sekä Juha Laukkanen ja Aki Parviainen keihäässä. Kuortaneen kentällä on järjestetty myös muun muassa naisten Suomi–Viro-maaottelu 1964, 20-vuotiaiden Suomi–Ruotsi–Norja- maaottelu 1972, SM-viestit 1973 sekä useita nuorten SM-kilpailuja. Kuortaneen Kunnon lisäksi myös muut seurat ovat järjestäneet kentällä yleisurheilukilpailujawww.kilpailukalenteri.fi. Kuortaneen Kunnon pesäpallojoukkue pelasi ottelunsa keskusurheilukentällä ennen kuin keskikenttä sai nurmipinnan 1986. Tämän jälkeen kenttää on käyttänyt saman seuran jalkapallojoukkue. == Lähteet == Luokka:Suomen yleisurheilustadionit Luokka:Suomen jalkapallostadionit Luokka:Pesäpallostadionit Keskusurheilukenttä Keskusurheilukenttä
Kenttätutkimus

Kenttätutkimus on empiirisen tutkimuksen menetelmä, joka tarkoittaa luonnollisissa olosuhteissa tehtyä havaintoaineiston keräämistä esimerkiksi mittauksin, näytteitä ottamalla, tarkkailulla, tai kun tutkimusten kohteena ovat ihmiset, haastatteluilla, vuorovaikutuksella ja kyselyillä. Menetelmä on käytössä kaikilla empiirisen tutkimuksen aloilla, kuten luonnontieteissä, yhteiskuntatieteissä, teknisissä tieteissä ja psykologiassa. Psykologian alalla se tarkoittaa tutkimusta, jossa tutkimusaineisto kerätään laajasta, usein tiettyyn väestöryhmään kuuluvasta ihmisjoukosta luonnollisissa olosuhteissa. Kenttätutkimus voidaan toteutettaa haastattelemalla tutkimuksen kannalta tärkeitä ihmisiä tai pyytämällä heitä täyttämään kyselylomakkeita. Vastausten perusteella pyritään tavallisesti kartoittamaan vastaajien mielipiteitä ja asenteita. Mielipidetiedustelun kenttätutkimus voidaan toteuttaa muun muassa niin sanotuilla ovikyselyillä, joissa kierretään ovelta toiselle ja kysytään tarpeellisia kysymyksiä. Näin saadaan kyselyaineistoa, josta voidaan johtaa yleistä mielipidettä tai käyttäytymistapoja koskevia tuloksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Psykologia Luokka:Luonnontieteet Luokka:Tieteellinen menetelmä
Amstel Gold Race 2008

Amstel Gold Race 2008 oli järjestyksessään 43. maantiepyöräilyn Amstel Gold Race -kilpailu. Se järjestettiin 257,4 kilometrin reitillä Maastrichtista Valkenburgiin 20. huhtikuuta 2008. Damiano Cunego voitti kilpailun ohitettuaan Caubergin loppunousussa Fränk Schleckin viimeisen 200 metrin aikana, Alejandro Valverde sijoittui kolmanneksi. == Tulokset == Ajaja Joukkue Aika UCI ProTour- pisteet 1 Damiano Cunego Lampre-Fondital 6.35.29 40 2 Fränk Schleck Team CSC s.a. 30 3 Alejandro Valverde Caisse d'Epargne + 2 25 4 Davide Rebellin Gerolsteiner + 2 20 5 Thomas Dekker Rabobank + 6 15 6 Christian Pfannberger Barloworld + 14 - 7 Sergei Ivanov Astana Team + 18 7 8 Joaquim Rodríguez Caisse d'Epargne + 23 5 9 Karsten Kroon Team CSC + 27 3 10 Jérôme Pineau Bouygues Télécom + 45 1 11 Fabian Wegmann Gerolsteiner + 45 12 Simon Gerrans Crédit Agricole + 45 13 Rinaldo Nocentini Ag2r-La Mondiale + 45 14 Benoît Vaugrenard La Française des Jeux + 51 15 Stefan Schumacher Gerolsteiner + 51 16 Kjell Carlström Liquigas + 51 17 Johan Van Summeren Silence-Lotto + 56 18 Martin Elmiger Ag2r-La Mondiale + 56 19 Óscar Freire Rabobank + 56 20 Kim Kirchen Team High Road + 1.00 == Lähteet == *Virallinen sivusto Luokka:Amstel Gold Race Luokka:Pyöräilykausi 2008
Phillips

Phillips oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja. Talli osallistui Indianapolis 500 -kilpailuun kausilla 1954–1960, jolloin kilpailu kuului Formula 1:n MM-sarjaan, sekä 1961 ja 1962. Phillips ajoi Offenhauserin moottoreilla. Phillipsin parhaat sijoitukset olivat Don Freelandin 1956 ajama kolmas sija ja Don Bransonin 1960 ajama neljäs sija. Talli saavutti yhteensä 7 MM-pistettä (Formula 1 -sarjan valmistajien mestaruustaistelusta lähtien 3 MM- pistettä). Tallin muut kuljettajat olivat Bob Veith, Al Keller ja Bud Tingelstad, joista Keller ja Tingelstad ajoivat kausina 1961 ja 1962. == Formula 1 -saavutukset == Palkintosijat {| class="wikitable" style="font- size: 85%;" Nro Kilpailu Kuljettaja 1 Indianapolis 500 1956 Don Freeland == Huomioita == == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset Formula 1 -tallit Luokka:Formula 1 -valmistajat Luokka:Indianapolis 500
Trevis

Trevis oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja, joka osallistui Formula 1:n Indianapolis 500 -osakilpailuun neljästi kausilla 1951–52, 1955 ja 1960. Tallin paras sijoitus oli Eddie Johnsonin 1960 ajama kuudes sija, josta hän sai yhden MM-pisteen. Trevis onnistui voittamaan vuoden 1961 kilpailun, mutta kyseisenä vuonna kilpailu ei enää kuulunut Formula 1:een. == Huomioita == == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset Formula 1 -tallit Luokka:Formula 1 -valmistajat
Arthur Ponsonby

Arthur Augustus William Harry Ponsonby, Shulbreden 1. paroni Ponsonby (16. helmikuuta 1871 – 23. maaliskuuta 1946) oli brittiläinen poliitikko, kirjailija ja yhteiskunnallinen aktivisti. Arthur Ponsonby oli kuningatar Viktorian yksityissihteeri Sir Henry Ponsonbyn kolmas poika. Ponsonby opiskeli Etonissa ja Oxfordin Balliol Collegessa. Valmistuttuaan hän työskenteli diplomaattina muun muassa Istanbulin ja Kööpenhaminan suurlähetystöissä. Vuonna 1908 hänet valittiin Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttiin. Ensimmäisen maailmansodan aikana Ponsonby ei tukenut sotaan osallistumista ja osallistui Union of Democratic Control -ryhmään, joka vaati pysymistä erossa sodasta. Vuonna 1918 hän oli itsenäisenä ehdokkaana parlamenttiin, mutta hävisi. Hän liittyi Työväenpuolueeseen ja tuli valituksi uudelleen 1922. Vuonna 1928 Ponsonby kirjoitti kirjan Falsehood in Wartime: Propaganda Lies of the First World War. Se on kuuluisa muun muassa lauseesta ”When war is declared, truth is the first casualty” (”Kun sota julistetaan, totuus on ensimmäinen uhri”), vaikka sen lausui ensimmäisenä yhdysvaltalainen senaattori Hiram Johnson. Sotien välisenä aikana Ponsonbysta tuli entistä innokkaampi rauhan kannattaja. Vuonna 1940 hän erosi Työväenpuolueesta vastalauseena sen päätökselle liittyä Winston Churchillin yhteishallitukseen. Hän kuoli 1946. == Aiheesta muualla == * Verkkoversio kirjasta Falsehood in War-time - Propaganda Lies of the First World War Luokka:Brittiläiset poliitikot Luokka:Vuonna 1871 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Miukki

Miukki on Tornion kaupunginosa. Karkeasti ottaen se rajoittuu pohjoisessa valtatiehen 29, idässä Röyttän satamarataan ja Putaan kaupunginosaan, etelässä Kirkkoputaanjokeen ja lännessä Tornionjokeen. Alueella on pääasiassa pientaloasutusta ja joitakin kerrostaloja. Menneinä vuosina siellä on sijainnut Karjapohjolan osuusteurastamo eineskeittiöineen, Kerilonin nylonlankatehdas ja Tornion Sukkatehdas. Miukissa sijaitsee myös Tornion rautatieasemaan kuuluva tavararatapiha. Nyttemmin yritystoiminta on hiipunut Miukissa. Tornion Miukissa sijaitsee yksityinen, psykiatriaan perehtynyt kuntoutuskoti, vuonna 1985 toimintansa aloittanut Arkipäivä. Arkipäivällä on toimintaa myös Ylitorniolla. == Lähteet == * Kylät ja kaupunginosat Torniossa, Tornion kaupunki == Aiheesta muualla == Luokka:Tornion kaupunginosat
Jukka Saarinen

Jukka Saarinen (s. 4. elokuuta 1951 Punkalaidun) on suomalainen toimittaja, sanoittaja ja kirjailija. Sanoittajana Saarinen on keskittynyt suomalaiseen iskelmämusiikkiin sekä tangoihin. Hänen sanoittamiaan kappaleita ovat muun muassa ”Tule luo” (levyttänyt muun muassa Katri-Helena; kappale oli Suomen edustaja Eurovision laulukilpailussa vuonna 1993), ”Se on mahtavaa” (Matti ja Teppo), ”Minä taistelen” (Arja Koriseva), "Myrskyn maa" (Jari Sillanpää), "Yhdestoista hetki" (Jukka Hallikainen) ja ”Rannalla tuulee” (Tiina Räsänen, Niina Päivänurmi). Toimittajana Saarinen on työskennellyt muun muassa Lauttakylä-lehden päätoimittajana sekä Turun Sanomien uutispäällikkönä ja lukemistoliitteiden päällikkönä. Kirjailijana Saarinen on kirjoittanut riimillisiä runoja, mietelmiä, värssyjä sekä teoksen Finlanders-yhtyeestä. Saarisen runoja ja sanoituksia on myös julkaistu monissa antologioissa. Saarinen työskentelee Turun Sanomien kulttuuritoimittajana. == Teokset == * * * * == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pacha Kamaq

Pacha Kamaq () oli jumala, jota palvottiin muinaisessa Perussa, Pachacamacin kaupungissa. Hänet tunnettiin myös nimillä Pachacamac, Pacha-Camak, Pacharurac ja Pachirisu. Pacha Kamaq oli muinaisen Perun rannikkokansojen luojajumala, joka oli ehkä alun perin kalajumala. Uskomusten mukaan Pacha Kamaq loi ensimmäisen miehen ja naisen, mutta unohti antaa heille ruokaa, ja niin mies kuoli. Nainen syytti jumalaa laiminlyönnistä, ja Pacha Kamaq teki hänet raskaaksi. Kun poika syntyi, Pacha Kamaq surmasi hänet ja kasvatti ruumiin palasista hedelmiä ja kasveja. Nainen synnytti myös toisen pojan, nimeltään Wichama, jonka onnistui päästä karkuun, jolloin raivostunut jumala tappoi naisen. Wichama kosti äitinsä murhan ajamalla Pacha Kamaqin mereen. Inkat omaksuivat Pacha Kamaqin omien jumaliensa joukkoon liitettyään Pachacamacin valtakuntaansa. Inkojen mytologiassa Pacha Kamaq oli Intin ja Mama Quillan poika, Pachamaman puoliso ja Konin veli. Pacha Kamaqin uskottiin olevan tulen jumala sekä auringon jumala Intin poika, joka elvytti luojajumala Viracochan alun perin luoman maailman ja opetti ihmisille kaikki taidot. Pacha Kamaq oli uskomuksissa näkymätön jumala, eikä häntä sen vuoksi koskaan kuvattu taiteessa. ==Lähteet== Luokka:Inkojen jumalat
DubaiSat 1

DubaiSat 1 on Yhdistyneiden arabiemiirikuntien "The United Arab Emirates Institute for Advanced Science and Technology"- eli EIAST-instituutin kehittämä piensatelliitti. Satelliitti on käyttötarkoitukseltaan kaukokartoitussatelliitti, ja se painaa noin 20 kiloa.Guenther's Space Page - Chronology - 2009 - DubaiSat 1 Satelliitti on tehty yhteistyössä Etelä-Korean kanssa, jossa satelliitin varsinainen rakentaminen on tapahtunut Satrec Initiative -yrityksessä. Yhdysvaltalainen Viasat on rakentanut Dubaihin satelliitin maa-aseman. Satelliitti piti laukaista huhtikuussa 2009 Dnepr-1-kantoraketilla yhdessä usean muun piensatelliitin kanssa. Laukaisu siirtyi heinäkuuhun 2009, mutta tällöin ilmeni, että DubaiSat joko otetaan pois raketin hyötykuormasta tai laukaisua lykätään.Spacemart.com ==Lähteet== Luokka:Kaukokartoitussatelliitit
Ehto

Ehto on oikeustieteessä oikeustoimeen liittyvä määräys, jonka mukaan ratkaistaan oikeustoimen toteuttamistapa ja toteuttaminen tulevaisuudessa tapahtuvan seikan perusteella. Kaikkiin oikeustoimiin ehtoja ei voida asettaa. Tällaisia ovat esimerkiksi avioliitto, adoptio ja vekseli.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965 Lykkäävä eli suspensiivinen ehto tarkoittaa, että oikeusvaikutus alkaa ehdon täyttymishetkestä. Purkava eli resolutiivinen ehto merkitsee oikeusvaikutuksen lakkaamista ehdon täyttyessä. Teonvarainen eli potestatiivinen ehto on sellainen, että sen täyttyminen riippuu henkilön toimista tai niiden tekemättä jättämisestä. Tapahtumanvarainen eli kasuaalinen ehto täyttyy tai on täyttymättä asianosaisten tahdosta riippumatta. Epävarsinainen ehto ei perustu asianosaisten tahtoon, vaan lain säännökseen, mutta se on yhtä lailla oikeustoimen oikeusvaikutuksen edellytyksenä.Encyclopædia iuridica Fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palsta 90 Ehdon täyttymistä odotellessa vallitsee väliaika, jolloin ei tiedetä täyttyykö ehto vai raukeaako se. Väliaikanakin ehdollinen oikeustoimi merkitsee sitä, että ehdon täyttyessä etua saavalla henkilöllä on odotusoikeus, jota muut eivät saa loukata. Joskus tietyt ehdot ovat kiellettyjä. ==Katso myös== *Totuusehto *Välttämätön ja riittävä ehto *Premissi ==Lähteet== Luokka:Oikeustiede
John Kay (muusikko)

thumb|250px|John Kay vuonna 2007 John Kay (oik. Joachim Fritz Krauledat) (s. 12. huhtikuuta 1944 Tilsit, Itä-Preussi) on Saksassa syntynyt kanadalainen laulaja-kitaristi ja Steppenwolf-yhtyeen perustajajäsen ja keulakuva. == Ura == Itä-Saksassa asunut Kay muutti äitinsä kanssa 4-vuotiaana Länsi-Saksaan HannoveriinHistoria Steppenwolfin kotisivulla . Hänen isänsä oli kuollut toisessa maailmansodassa. Kay tutustui musiikkiin Yhdysvaltain armeijan radioasemien kautta. Kay muutti perheineen Torontoon Kanadaan vuonna 1958. John jatkoi radioasemien kuuntelua ja opetteli samalla englannin kielen. Perhe siirtyi 1963 Yhdysvaltain puolelle, ensin Buffaloon ja sieltä Kaliforniaan, jossa John aloitti musiikkiuransa folk-laulajana. Vuonna 1965 hän liittyi kanadalaiseen The Sparrows-nimiseen blues rock-yhtyeeseen laulajaksi. 1967 Kaliforniaan asettuneesta The Sparrowsista tuli Steppenwolf, joka nousi menestykseen 1960- ja 1970-luvun taitteessa hittisingleillä "Born to be Wild" ja "Magic Carpet Ride", sekä albumeilla kuten Monster ja Steppenwolf Live. Steppenwolfin ollessa hajonneena 1970-luvulla Kay oli soolouralla ja julkaisi muutaman albumin. Vuodesta 1980 eteenpäin Kay on johtanut ainoana alkuperäisjäsenenä John Kay & Steppenwolf -yhtyettä. Kay kärsii silmien valoherkkyydestä, jonka takia hän käyttää aurinkolaseja. Hän on myös täydellisesti värisokea. Tästä huolimatta hän harrastaa videokuvausta. Kay asuu Tennesseessa Nashvillessa Jutta-vaimonsa kanssa. == Soolodiskografia == *Forgotten Songs & Unsung Heroes 1972 *My Sportin' Life 1973 *All In Good Time 1978 *Lone Steppenwolf 1987 *The Lost Heritage Tapes 1997 *Heretics & Privateers 2001 == Lähteet == == Aiheesta muualla == John Kay & Steppenwolf Luokka:Kanadalaiset rocklaulajat Luokka:Kanadalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lauttakylä-lehti

Lauttakylä-lehti on Huittisten seudulla keskiviikkoisin ilmestyvä tilattava, puoluekannaltaan sitoutumaton paikallislehti. Sen päätoimittajana on vuodesta 2023 toiminut Heli Lehtelä. Aiempi päätoimittaja oli Marja-Liisa Hakanen. Lehden toimitus sijaitsee Karpintiellä Lauttakylässä (Huittisten keskustaajama). Lauttakylä-lehden levikki oli vuoden 2013 levikintarkastuksen mukaan 4 891. == Historia == Lauttakylä lehti ilmestyi ensimmäisen kerran joulukuussa 1913. Lehti ilmestyi aluksi kerran viikossa, mutta 1979 se alkoi ilmestyä kahdesti viikossa. Se vaihtoi sivukokonsa broadsheetista eurotabloidiin vuonna 2003. Lehti muuttui takaisin yksipäiväiseksi vuonna 2013. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lauttakylä-lehti Luokka:Huittinen Luokka:Suomalaiset paikallislehdet
Norfolkinpussiliito-orava

Norfolkinpussiliito-orava (Petaurus norfolcensis) on pussiliito-oravien heimoon kuuluva laji. Lajia esiintyy Itä-Australian valoisissa eukalyptusmetsissä, joissa se on liikkeellä pieninä ryhminä ja etsii ravinnokseen mettä, eukalyptuksen mahlaa, hyönteisiä ja ilmeisesti myös pieniä selkärankaisia. Norfolkinpussiliito-oravan ruumis on noin 20 cm pitkä ja tuuhea häntä on suunnilleen yhtä pitkä. Norfolkinpussiliito-orava kykenee liitämään noin 15 metriä. Naaraan pussissa on neljä nisää, mutta sillä on tavallisesti vain kaksi poikasta; ne viipyvät pussissa noin 10 viikkoa ja sitten vielä pari kuukautta pesäkolossa. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *ITIS: Petaurus norfolcensis Luokka:Pussiliito-oravat
Ehtoollispakko

Ehtoollispakko tarkoittaa aiemmin käytössä ollutta vaatimusta käydä ehtoollisella, jotta voisi saada tiettyjä yhteiskunnallisia oikeuksia. Perustan ehtoollispakolle loi paavi Innocentius III (noin 1161–1216), joka antoi asiasta määräyksen vuonna 1215. Trenton kirkolliskokous vahvisti myöhemmin määräyksen, jonka mukaan ehtoollisella tuli käydä ainakin kerran vuodessa, ettei joutuisi pannaan ja saisi hautauksen kristillisten tapojen mukaan.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966 Uskonpuhdistajain vastustuksesta huolimatta ehtoollisella käynti oli Pohjoismaissa edellytyksenä monen toimen suorittamiseen. Sitä tarvittiin, jotta voisi solmia avioliiton, saisi kansalaisoikeudet, voisi suorittaa akateemisia tutkintoja, pääsisi virkaan, voisi todistaa oikeudessa, voisi työskennellä jossain ammatissa ja saisi harjoittaa kauppaa. Suomessa avioliiton solmimiseen tarvittavasta ehtoollisella käynnistä tuli 1890-luvulla vaikea yhteiskunnallinen ongelma. Ehtoollispakko poistettiin 1910, jolloin evankelis-luterilaisen kirkon jäseniltä edellytettiin vain rippikoulun suorittamista avioliittoon kuuluttamisen ehtona. Vuonna 1917 laillistettiin siviiliavioliitot. Lopullisesti ehtoollispakko lakkasi 1979, jolloin sitä ei edellytetty enää kummeiltakaan ja lasten ehtoollinen tuli kirkkolain muutoksen myötä mahdolliseksi.Laki kirkkolain muuttamisesta, 614/1979, 36 ja 49 § ==Lähteet== Luokka:Kirkkohistoria Luokka:Oikeushistoria
Wahi

Wahi eli wahanin kieli (wahiksi x̌ik zik) on Pamirin ylängöllä puhuttava iranilainen kieli. Kielen puhujat asuvat Tadžikistaniin kuuluvalla Vuoristo- Badahšanin autonomisen alueella (Pandžjoen yläjuoksu), Afganistanissa, Pakistanissa (itäinen Hindukuš) ja Kiinassa. Tadžikistanissa heitä arvioidaan olevan noin 20 000 henkeä, Afganistanissa 15 000–18 000, Pakistanissa 8 000 ja Kiinassa 15 000\. Wakhanin käytävän kautta kulki idän ja lännen yhdistänyt muinainen Silkkitie. Wahanit mainitaan erillisenä kansana mm. kiinalaisissa 1.–8. vuosisadan lähteissä. Wahi kuuluu pamirilaisten kielten ryhmään. Se jakautuu ylä- ja alamurteeseen, joiden erot ovat melko vähäisiä. Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Kirjakielenään puhujat käyttävät tadžikkia, daria, paštua, uiguuria ja jossain määrin myös kiinaa. 1930-luvulla Neuvostoliitossa tehtiin epäonnistunut yritys wahin kirjakielen luomiseksi. Viime aikoina kieltä varten on laadittu kyrilliseen (Tadžikistan) ja latinalaiseen (Pakistan) kirjaimistoon perustuvat kirjoitusjärjestelmät. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ethnologue: Wakhi Luokka:Iranilaiset kielet
Altaani

Altaani ( < , korkea) on pilarien, pylväiden tai holvikaaren kannattama rakennuksen ulkopuolinen oleskelutasanne, joka yleensä on seinätön ja katoton, mutta aina putoamiselta estävän kaiteen suojaama. Altaanin lattia on aina maanpinnan yläpuolella, tavallisesti rakennuksen toisen kerroksen korkeudella, siten että kulku takana oleviin huonetiloihin on helppoa. Ulkoportaita ei altaaniin yleensä liity, vaan kulku tapahtuu rakennuksen sisätilojen kautta. Altaani on tarkoitettu lepopaikaksi tai näköalatasanteeksi.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966 Altaani ei tukeudu rakennuksen runkoon parvekkeen tavoin, vaan se on oman tukirakenteensa varassa.Rakel Kallio et al.: Taiteen pikkujättiläinen, WSOY 1991, ISBN 951-0-16447-X Altaani sijaitsee usein rakennuksen ulko-oven yhteydessä, jolloin kulku sisätiloihin tapahtuu altaanin tason alitse ja taso toimii oveneteiskatoksena. Altaani on luotu Venetsiassa, jossa sitä käytettiin pyykin kuivatuspaikkana. Rooman yksityistalojen arkkitehtuurissa altaanit yleistyivät 1500- ja 1600-luvuilla.John Fleming et al.: Penguin dictionary of architecture, Penguin books 1991, ISBN 0-14-051241-1 Ruotsissa altaani-nimitys on ollut käytössä 1600-luvulta lähtien,Nationalencyklopedin, Bokförlaget Bra Böcker 1989 mutta runsaammin niitä rakennettiin empiren aikana 1800-luvun alussa. Suomessa altaaneita alettiin rakentaa empiretyylisten säätyläisrakennusten myötä. Esimerkiksi 1816–1818 rakennetussa Charles Bassin suunnittelemassa Fiskarsin ruukin päärakennuksessa on altaani. Niitä rakennuttivat myös turkulaiset porvarit 1800-luvun loppupuolella myöhäisempireä edustaviin huviloihinsa Ruissaloon. Talonpoikaisrakennuksissa ei vielä tähän aikaan juurikaan jäljitelty kartanoiden altaaneja, vaan ne tulivat muotiin vasta 1920-luvulta alkaen, kun alettiin suosia puolitoistakerroksisia asuinrakennuksia.Teppo Korhonen: Kuisti. Kansatieteellinen tutkimus, Suomen muinaismuistoyhdistys 1991, ISBN 951-9057-02-1, sivu 84 ==Lähteet== Luokka:Arkkitehtuurin käsitteet Luokka:Tilat
Kyösti Teräs

Gustaf Adolf Andersson, kirjailijanimi Kyösti Teräs (17. syyskuuta 1854 Kuopio – 3. marraskuuta 1925 Pohja) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Tähystäjä. Anderssonin vanhemmat olivat lukkari Henrik Andersson ja Brita Lovisa Styr. Hän kävi Kuopion lyseota 1871–1876 ja sen jälkeen opiskeli maatalousoppilaitoksessa 1878–1883. Andersson keräsi kansanrunoutta ja hän oli muun muassa Oulun Ilmoituslehden päätoimittajana 1886–1893. == Teoksia == * Perä-Pohjolan ja Lapin asutusvaiheita, kokoillut ja kirjoittanut G. A. Andersson. Kemi 1911 * Kemijärven pitäjän vaiheita. Tekijä, Kemi 1912 * Tietoja Sodankylän ja Kittilän pitäjien aikaisemmista ja myöhemmistä vaiheista, kokoillut ja kertonut G. A. Andersson. Kemi 1914, 2. painos Rovaniemi 1954 * Rowaniemen pitäjä: tietoja pitäjän entisistä ja nykyisistä oloista. Kemi 1915 Nimimerkillä Kyösti Teräs: * Kotoisia kertomuksia I. Elnan huolet. Oulu 1891 * Kotoisia kertomuksia II. Kahden vaiheella. Oulu 1891 * Rikkaan raha... ja köyhän kunnia, kertomus. Oulu 1891 Nimimerkillä Tähystäjä: * Katsaus tukkityöläisten työlakkoihin Perä-Pohjolassa 1906, tositapahtumiin nojaten piirtänyt Tähystäjä. Trävaru-aktiebolaget "Kemi", Kemi 1907 == Lähteet == * * Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia – Kyösti Teräs * Kirjasampo.fi: Kyösti Teräs == Aiheesta muualla == * Lapin portti – Rovaniemen matkailu 1880-2000: G. A. Anderssonin kuvaus Rovaniemen markkinoista 1910-luvulla Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset kansanperinteen kerääjät Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Bartangin kieli

Bartangin kieli on Pamirin ylängöllä puhuttava iranilainen kieli. Kieli on saanut nimensä Tadžikistaniin kuuluvalla Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella sijaitsevasta Bartangin vuoristolaaksosta, jossa sen puhujat etupäässä asuvat. Vuonna 1954 suurin osa bartangilaisista siirrettiin Džilikūliin, mutta myöhemmin he palasivat takaisin. Osa on muuttanut Pandžiin. Väestönlaskennoissa bartangin puhujia ei ole rekisteröity. Heitä arvioidaan olevan noin 2 500 henkeä. Bartangi kuuluu šugnanilais-rušanilaisiin kieliin, jotka yhdessä jazgulamin kanssa muodostavat itäiranilaisten kielten pohjoispamirilaisen ryhmän. Pamirin muiden iranilaisten kielten kanssa se luetaan myös pamirilaisten kielten ryhmään. Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Kirjakielenään puhujat käyttävät tadžikkia. Viime aikoina bartangia varten on laadittu lisämerkein täydennetty kyrillinen kirjaimisto. ==Lähteet== Luokka:Iranilaiset kielet
Cassinin jako

Cassinin jaoksi kutsutaan n. 4 800 km leveää aukkoa Saturnuksen renkaitten välissä. Aukon aiheuttaa Mimas-kuun painovoima. Aukon löysi Jean-Dominique (Giovanni) Cassini vuonna 1675, ja hänen mukaansa aukko onkin nimetty. == Lähteet == Luokka:Saturnus en:Rings of Saturn#Cassini Division
Fredrik Aalto

Fredrik (Reitto) Aalto (sukunimi aik. Stenfors; 10. maaliskuuta 1854 Lapin pitäjä – 6. kesäkuuta 1917 Uusikirkko Tl) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija. == Elämä ja ura == Lapin pitäjän Kuolimaassa syntynyt Fredrik Aalto työskenteli puolisonsa Ida aallon kanssa kansakoulunopettajana Uudenkirkon Männäisissä. Heidän tyttärensä oli runoilija Hertta Aalto. Aallon nimerkillä R. A. kirjoittama Kolmen fennomaanin matka oli seikkailukertomus, jossa kaksi Lapissa kielitutkimusta harjoittanutta nuorta fennomaania lyö vetoa erään kiivaan ruotsalaisuuden kannattajan kanssa siitä, että suomen kielellä pääsee matkustamaan maailmalla. Fennomaanit matkaavat sitten Euroopan ja Afrikan halki vain suomen kieltä käyttäen, ja heidän palattuaan kotiin vedon hävinnyt ruotsalainen kääntyy fennomaaniksi, eikä hänen tarvitse maksaa vetosummaa. Aalto lienee saanut idean kertomukseensa pari vuotta aiemmin 1874 suomeksi ilmestyneestä Jules Vernen seikkailukertomuksesta Matkustus maan ympäri 80 päivässä. == Teoksia == * Kertomuksia Uudenkirkon ja Uudenkaupungin entisiltä ajoilta. Wilén, Turku 1885 * Uudenkaupungin V.P.K. 1866-1906. Uusikaupunki 1906 Nimimerkillä R. A.: * Kolmen fennomanin matka. Zilliacus, Viipuri 1876 == Lähteet == * Suomen kirjailijat-tietokanta * O. A. Kallio : Uudempi suomalainen kirjallisuus : edellinen osa : vanhempi eli perustava aika. WSOY 1911, s. 144 * Hertta Aallon elämänvaiheet === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Torkkujat

Torkkujat (Eleotridae) on tokkokalojen lahkoon (Gobiiformes) kuuluva kalaheimo. Torkkujaheimoon luetaan 22 sukua ja niihin 137 lajia, joista useimmat elävät Indopasifisella merialueella. Harvat niistä viettävät koko elämänsä merivedessä, vaan useimmat elävät murtovedessä tai makeassa vedessä, mutta monet lajit palaavat mereen kutemaan.Animal Diversity Web Suurin lajeista on Kaakkois-Aasian sisävesissä elävä marmoritorkkuja (Oxyeleotris marmorata), joka voi kasvaa 65 cm pitkäksi. Useimmat muut lajit ovat pituudeltaan 3-20 cm. Torkkujat ovat lihansyöjiä. Ne ovat saaneet nimensä elintavoistaan: ne nöpöttävät paikoillaan lähellä pohjaa suuren osan ajastaan, ja säntäävät sitten saaliin perään lyhyitä pyrähdyksiä. Torkkujat muistuttavat tokkoja sekä ruumiinrakenteeltaan että käytöstavoiltaan, mutta niillä ei ole samanlaista imukuppimaista vatsauloketta kuin tokoilla. == Lähteet == Luokka:Tokkokalat
Luettelo vähintään 30 maalia yhdellä NHL-kaudella tehneistä puolustajista

Tämä on luettelo puolustajista, jotka ovat tehneet vähintään 30 maalia yhdellä NHL-kaudella runkosarjassa. Vain kahdeksan pelaajaa on onnistunut tässä, yhteensä 17 kertaa. Bobby Orr on tehnyt 30 maalia kaudessa viidesti ja Paul Coffey neljästi. Coffeylla on myös puolustajien yhden kauden maaliennätys: 48 maalia. Washington Capitalsin Mike Green on viimeisin 30 maaliin runkosarjassa yltänyt puolustaja. Hän ylsi suoritukseen kaudella 2008–2009 ollen samalla ensimmäinen kolmenkymmenen maalin rajapyykin rikkonut puolustaja 16 vuoteen. ==Puolustajien 30 maalin kaudet== ;Pelaaja Nimi Seura kausi Pelit Maalit Boston Bruins 76 33 Boston Bruins 78 37 Boston Bruins 76 37 Boston Bruins 74 32 Boston Bruins 80 46 New York Islanders 78 31 New York Islanders 80 30 New York Islanders 73 31 Chicago Blackhawks 76 39 Edmonton Oilers 80 40 Boston Bruins 78 31 Buffalo Sabres 75 31 Edmonton Oilers 80 37 Edmonton Oilers 79 48 Pittsburgh Penguins 75 30 Washington Capitals 83 34 Washington Capitals 68 31 ==Lähteet== * * 30 maalia yhdellä NHL-kaudella tehneistä puolustajista Luokka:Luettelot jääkiekkoilijoista
Galaxias

Galaxias on kuorekalojen lahkon melttien heimoon (Galaxiidae) kuuluva kalasuku. Suku käsittää 33 lajia. Lajit asuvat Australian ja Uuden-Seelannin vesissä. Ne ovat viileiden vesien lajeja, joista monet elävät korkealla vuoristopuroissa, mutta jotkut ovat vaelluskaloja, joiden toukat huuhtoutuvat mereen ja palaavat kudulle alavienkin maiden jokivesiin. Useimmat suvun lajit ovat pienikokoisia, mutta Galaxias argenteus voi painaa jopa kilon.Galaxiidae NIWA Atlas of NZ Freshwater Fishes Galaxias-meltit olivat tärkein luonnonvarainen Uuden-Seelannin sisävesikalaryhmä, ja toinen kahdesta tärkeimmästä Australiassa. Jokiin istutetut pohjoisen pallonpuoliskon lohikalat, kuten taimen, syövät melttejä, ja monet lajit ovat käyneet harvinaisiksi. == Sukuun kuuluvia lajeja == *Galaxias anomalus *Isomeltti Galaxias argenteus *Kultameltti Galaxias auratus *Galaxias brevipinnis *Galaxias cobitinis *Tasmanianmeltti Galaxias cleaveri *Galaxias depressiceps *Galaxias divergens *Galaxias eldoni *Galaxias fasciatus *Galaxias fontanus *Nelitäplämeltti Galaxias fuscus *Galaxias globiceps *Galaxias gollumoides *Galaxias gracilis *Galaxias johnstoni *Pikkumeltti Galaxias maculatus *Galaxias neocaledonicus *Mustameltti Galaxias niger *Galaxias occidentalis *Puromeltti Galaxias olidus *Galaxias parvus *Galaxias paucispondylus *Galaxias pedderensis *Galaxias platei *Galaxias postvectis *Galaxias prognathus *Galaxias pullus *Galaxias rekohua *Keltameltti Galaxias rostratus *Satulameltti Galaxias tanycephalus *Taimenmeltti Galaxias truttaceus *Galaxias vulgaris *Raitameltti Galaxias zebratus == Lähteet == Luokka:Kuorekalat
Hanhijärvi (Lappeenranta)

Hanhijärvi on kylä Lappeenrannassa, ja se sijaitsee noin 8 kilometriä Lappeenrannan keskustasta etelään. Hanhijärvi on laaja kyläkokonaisuus, johon kuuluvat myös Hanhikempin ja Rantalan kylät. Hanhijärven vesistöalue sijoittuu Hanhijärven, Puralan ja Kauskilan kylien väliin. == Aiheesta muualla == * Hanhijärven kyläyhdistyksen kotisivut Luokka:Lappeen kylät
Benetton B201

Benetton B201 oli auto, jolla Benetton osallistui Formula 1 -kauteen 2001. Autoa ajoivat Giancarlo Fisichella, joka oli neljättä vuotta samassa tallissa ja Jenson Button, joka siirtyi talliin Williamsilta hyvän tulokaskauden 2000 jälkeen. Kausi 2001 merkitsi Benettonille yhden aikakauden loppua. Talli, joka oli ollut olemassa kaudesta 1986 oli myyty vuonna 2000 Renaultille, joka toimitti moottoreita F1 -sarjaan ja ottaisi tallin kokonaan haltuunsa kaudelle 2002. Renaultin paluu Formula 1:een kolmen vuoden tauon jälkeen aiheutti vuoden aikana merkittäviä ongelmia. Auton suurin ongelma oli epätavallisen laajakulmaiset (111°) moottoriasetukset. Vaikka tämä tarjosi potentilaalisen aerodynaamisen edun, koska se sopi alemmaksi runkoon, moottorin alkuperäinen muoto aiheutti puutteita hevosvoimissa ja luotettavuudessa. Kauden alkupuolisko oli katastrofi, koska autolla oli ongelmia päästä edes kahdenkymmenen parhaan joukkoon ja pystyi taistelemaan vain Minardia vastaan joukon hännillä. Giancarlo Fisichella onnistui kuitenkin saamaan pisteen Brasilian GP:ssä. Kauden puolivälistä auto parani tasaisesti parannetulla aerodynamiikalla, tehokkaalla käynnistämisellä ja luistonestolla, joka toteutui kauden aikana. Molempien autojen pääsemistä pisteille Saksan GP:ssä seurasi erinomainen suoritus Fisichellan saavuttaessa kolmannen sijan Belgian GP:ssä. Sen jälkeen auto oli vakavasti otettava taistelija pisteistä, vaikka Jenson Button hävisi tallikaverilleen koko kauden. Talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa seitsemänneksi kymmenellä pisteellä. ==Formula 1 -tulokset== Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Pisteet Sijoitus 2001 Benetton Renault V10 AUS MAL BRA SMR ESP AUT MON CAN EUR FRA GBR GER HUN BEL ITA USA JPN 10 7. Giancarlo Fisichella 13 Kesk. 6 Kesk. 14 Kesk. Kesk. Kesk. 11 11 13 4 Kesk. 3 10 8 17 Jenson Button 14 11 10 12 15 Kesk. 7 Kesk. 13 16 15 5 Kesk. Kesk. Kesk. 9 7 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Formula 1 -kausi 2001 Luokka:Benettonin Formula 1 -autot
Oheissakko

Oheissakko on sakko, jonka siihen tuomittu henkilö joutuu maksamaan saamansa ehdollisen vapausrangaistuksen lisäksi. Oheissakko tuomitaan, kun ehdollista rangaistusta pidetään liian lievänä rangaistuksena rikoksesta. Vapausrangaistuksen ehdollisuus ei vaikuta sakon maksuun, vaan se on aina maksettava.Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1989–1993 Oheissakon määräämisperiaatteet ovat päiväsakkojärjestelmän mukaisia. Yleisimmin oheissakkoa on käytetty, kun törkeästä rattijuopumuksesta on tuomittu ehdollinen vapausrangaistus.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa IV palsta 549 Suomen lainsäädännössä ei enää käytetä oheissakko-nimitystä, vaan esimerkiksi rikosrekisterilaki (770/1993, 2 §) kutsuu sitä "ehdollisen vankeuden ohessa tuomituksi sakoksi". Oheissakko-nimitys poistettiin lainmuutoksella (523/2001) vuonna 2001. Rikoslaki (39/1889, 6:10 ) käyttää nimitystä oheisseuraamus, joka tarkoittaa sakkoa, koeajan pituista valvontaa ja yhdyskuntapalvelua. ==Lähteet== Luokka:Rangaistusmenetelmät
Harriet Walter

Harriet Mary Walter (s. 24. syyskuuta 1950 Lontoo) on brittiläinen näyttelijä. == Ura == Walter opiskeli Cranbourne Chase Schoolissa ja London Academy of Music and Dramatic Artissa. Opiskelujen jälkeen hän näytteli kiertävissä teattereissa kuten Joint Stock touring theatre companyssa ja Paines Plough companyssa sekä Duke's Playhousessa, Lancasterissa. Walter on työskennellyt useasti uransa aikana Royal Shakespeare Companyssa ja näytellyt monissa muissa teatterirooleissa sekä muun muassa elokuvissa Järki ja tunteet, Babel ja Sovitus. == Aiheesta muualla == * Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Royal Shakespeare Companyn jäsenet Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Christopher Musonda

Christopher Musonda (s. 24. tammikuuta 1986 Sambia) on sambialainen jalkapalloilija, joka edusti viimeksi Rovaniemen Palloseuraa. Musonda on vahva ja suhteellisen nopea – moderni hyökkääjä. Musonda siirtyi Rovaniemen Palloseuraan keväällä 2009. Hän teki tuolloin RoPSin kanssa kautta 2009 koskevan pelaajasopimuksen. Rovaniemen Palloseura oli jo ennen kautta 2008 yhteydessä Musondaan mutta tuolloin siirto ei vielä toteutunut. Kausi 2009 on sambialaisen Musondan 1. kausi Euroopassa. Aikaisemmin Musonda on pelannut Afrikassa maansa pääsarjassa. Musondan ura Rovaniemen Palloseurassa alkoi lupaavasti, sillä hän teki ensimmäisessä harjoitusottelussaan FC Santa Clausia vastaan heti kaksi maalia. Toisessa ottelussaan ja samalla ensimmäisessä virallisessa ottelussaan RoPS:ssa Musonda teki debyytti maalinsa ja esiintymisensä Veikkausliigassa FC Lahtea vastaan. Maajoukkuetta Musonda on edustanut maansa alle 23-vuotiaiden tasolla kahdeksan kertaa. Musonda ja kahdeksan muuta pelaajaa sai potkut Rovaniemen Palloseurasta keväällä 2011 vedonlyöntiskandaalin vuoksi. Hän sai skandaaliin liittyen vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdollisen vankeustuomion lahjuksen ottamisesta elinkeinotoiminnasta ja avunannosta lahjomiseen elinkeinotoiminnassa. == Lähteet == Luokka:Sambialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Australianhammaskonnat

Australianhammaskonnat (Myobatrachidae) on sammakoihin (Anura) kuuluva heimo. Heimoon kuuluu 89 lajia, jaettuna 13 sukuun. Lajit asuvat Australiassa ja Uudessa-Guineassa. == Suvut == * Arenophryne * Assa * Crinia * Geocrinia * Metacrinia * Mixophyes * Myobatrachus * Paracrinia * Pseudophryne * Vatsassahautojat (Rheobatrachus) * Spicospina * Taudactylus * Uperoleia == Lähteet == Luokka:Sammakkoeläimet
Liber AL vel Legis

Lain kirja eli Liber AL vel Legis on keskeinen teos Thelemassa. Sen on kirjoittanut Aleister Crowleyn vuonna 1904 Kairossa. Teoksen kokonainen nimi on Liber AL vel Legis, sub figura CCXX, as delivered by XCIII=418 to DCLXVI, ja englanniksi teos tunnetaan nimellä Book of the Law. Theleman lait pohjautuvat tähän teokseen, erityisesti säkeisiin AL I:40 ”Tee mitä Tahdot on oleva koko Laki” ja AL I:57 Rakkaus on Laki, Rakkaus Tahdon alla. Kirjassa on kolme lukua, jotka Crowley kirjoitti kolmena maaliskuun päivänä, 8.–10. maaliskuuta. Crowleyn mukaan henkiolento nimeltä Aiwaz saneli hänelle kirjan tekstin niinä päivinä. == Lähteet == * Luokka:Thelema Luokka:Okkulttiset kirjat Luokka:Uskonnolliset kirjoitukset
Kanjonin koulu

Kanjonin koulutalo on Tampereen Hervannan pohjoisosassa sijaitseva alakoulu, koulu on osa Ahvenisjärven koulua. Kanjonin koululla on luokkia yhdestä kuudenteen luokkaan sekä samassa rakennuksessa sijaitsee Kanjonin esikoulu. Kanjonin koululla on myös teknisen- ja tekstiilityön luokat. Koululla on myös tietokoneluokat ja liikuntasali. Kanjonin koulusta yläasteelle siirtyvät oppilaat menevät yleensä Pohjois-Hervannan kouluun. Kanjonin koululla on erityisopetukseen tarkoitettu luokka ja kirjastoluokka. Kanjonin koulussa on noin 200 oppilasta. Kanjonin koulun pihalla on kahdet keinut, kiipeilyteline, jalkapallokenttä, koripallokori ja yksi katos. Liikuntasalissa on neljä koripallokoria. Kouluun tulevat myös Hallilan koulusta viidennelle luokalle siirtyvät oppilaat ja Hallilan kolmoset ja neloset suorittavat Kanjonin koulussa käsityöopinnot. Hervannan jäähalli sijaitsee maan alla kanjonin koulun takana. Koulun vieressä on Kanjonin päiväkoti. ==Katso myös== *Hallilan koulutalo ==Lähteet== * Ahvenisjärven koulun kotisivut Luokka:Tampereen peruskoulut Luokka:Hervanta
Corroboreenkonna

Corroboreenkonna (Pseudophryne corroboree) on Australiassa tavattava äärimmäisen uhanalainen sammakkolaji. Se elää etelässäSouthern Corroboree Frog Pseudophryne corroboree - critically endangered species listing NSW Scientific Committee ja Pseudophryne pengilleyi pohjoisemmassa. Aiemmin niitä pidettiin saman lajin eri muotoina. Pseudophryne pengilleyi IUCN Corroboreenkonna on pituudeltaan 2,2–3 cm, naaraat ovat koiraita isompia. Sen selkäpuolella on kirkkaan keltaisella pohjalla mustia viivoja jotka eivät katkeile. Selkäkuvio on yksi lähilajit erottava tuntomerkki: Pseudophryne pengilleyilla on kellanvihreällä pohjalla mustia, katkeilevia viivakuvioita. Corroboreenkonnaa on tavattu vain pienellä alueella Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa 1200–1700 metrin korkeudella. Se kutee matalissa lätäköissä ja ojissa sekä kosteilla ruohoalueilla. Kutuajan ulkopuolella se liikkuu myös metsässä ja nummilla. == Lähteet == Luokka:Konnat Luokka:Uhanalaiset sammakkoeläimet
Kivimäen koulu

Kivimäen koulu on vuonna 1974 perustettu koulu Martinlaaksossa Vantaalla. Koulussa annetaan opetusta peruskoulun luokka-asteille 1–6. Koulussa opiskeli 413 oppilasta lukuvuonna 2019–2020. Koulun rehtori on Riitta Ruokonen, apulaisrehtori Pia Yliluoma ja koulusihteeri on Kirsi Pentinmäki. Kuva:Kivimäen koulu1 - Martinlaakso - Vantaa - m.jpg|Näkymä Kivimäen koulun etupihalta. Kuva:Kivimäen koulu8 - piha - Martinlaakso - Vantaa - m.jpg|Näkymä metsäiseltä alapihalta. ==Lähteet== Luokka:Vantaan peruskoulut Luokka:Martinlaakso
Pispalanharju

Pispalanharju on Pyhäjärven ja Näsijärven välissä, Tampereen länsipuolella sijaitseva jääkauden aikana muodostunut harju, joka sijoittuu Epilänharjun ja Pyynikinharjun väliin. GC2HAQH Pispalanharju (Earthcache) in Finland created by Luttu - Geocaching Pispalanharju on osa yhtenäistä harjuketjua, joka kulkee Tampereen kaupungin läpi. Pispalanharju – Ympäristöverkko ==Lähteet== Luokka:Suomen harjut Luokka:Tampereen luonto Luokka:Ylä-Pispala Luokka:Ala- Pispala
Hallilan koulutalo

Hallilan koulutalo on Tampereen Hallilassa sijaitseva ala-aste. Hallilan koulu on osa Ahvenisjärven koulua ja siellä opiskellaan 1.–4. luokkien ajan, koulutalossa toimii myös esiopetuksen luokkia. Koulun osoite on Havumetsänkatu 1 ja postinumero on 33820 Tampere. Koulun kolmas- ja neljäsluokkalaiset menevät Kanjonin kouluun käsitöiden tunneille. Hallilan koulussa ei ole tietokoneluokkia, mutta koululla on käytössään kannettavat tietokoneet. Koululaiset ruokailevat luokissa ja koululla toimii myös iltapäiväkerho. Koulun vieressä, osittain samassa rakennuksessa, sijaitsee Hallilan päiväkoti. ==Katso myös== *Kanjonin koulu == Lähteet == * == Aiheesta muualla == Ahvenisjärven koulun kotisivu Luokka:Tampereen peruskoulut Luokka:Hallila
Sirkka-Liisa Lonka

Sirkka-Liisa Lonka (s. 27. tammikuuta 1943 Kouvola) on suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. __NOTOC__ Lonka on opiskellut Suomen Taideakatemian koulussa 1963–1967 ja grafiikkalinjalla 1968. Hän on osallistunut useisiin kansainvälisiin taidetyöpajoihin, opinto- ja työskentelymatkoihin sekä toiminut opettajana Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa.Sirkka-Liisa Lonka, CV. Pdf. Kuvataiteilijamatrikkeli. Viitattu 3.7.2024. Sirkka-Liisa Lonka on Taidemaalariliiton ja Suomen Taidegraafikoiden jäsen. Hän on toiminut myös PANDissa ja Kiilassa. Longan teoksia on muun muassa Ateneumin, Suomen valtion kokoelmissa ja presidentti Nelson Mandelan yksityiskokoelmissa. ==Kirjallisuutta== *Nip of Love 1983 *Sirkka-Liisa Lonka, Parvs Publishing 2012 Parvs. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Sirkka-Liisa Lonka taiteilijamatrikkelissa *Sirkka-Liisa Longan kotisivu Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Your Favorite Enemies

Your Favorite Enemies on vuonna 2006 perustettu kanadalainen vaihtoehtorockia soittava yhtye. Yhtyeen levyt julkaisee Hopeful Tragedy Records, ja vuoteen 2008 mennessä levyjä on julkaistu kaksi. Yhtye on ollut Euroopassa kiertueella syys-lokakuussa 2007. Japanissa ja Indonesiassa se kiersi touko-kesäkuussa 2008. == Jäsenet == * Alex Foster – laulu * Ben Lemelin – basso * Charles (Moose) Allicy – rummut * Jeff Beaulieu – kitara * Sef – kitara * Miss Isabel – laulu, koskettimet == Diskografia == === Albumit === * Love Is a Promise Whispering Goodbye (2008) * Vague Souvenir (2012) * Sacred Kind of Whispers (2013) * Between Illness and Migration (Japanese Edition) (2013) * Between Illness and Migration (Australian Edition) (2013) * Between Illness and Migration (Canadian Edition) (2014) * Between Illness and Migration (European Edition) (2014) * Between Illness and Migration - Deluxe: Tokyo Sessions (2016) === EP:t === * And If I Was to Die in the Morning... Would I Still Be Sleeping with You (2007) * Youthful Dreams of an Old Empire (2013) * Entre Marées Et Autres Ressacs (2014) * A Vision of the Lights We're In (2015) === DVD:t === * Running Through The Rain of Estrangement... Catching Pure Drops of Diamond Bliss (2012) * The Uplifting Sound of an Epiphanic Awakening (2011) Luokka:Kanadalaiset rockyhtyeet
Paul Oppenheim

Paul Oppenheim (17. kesäkuuta 1885 Frankfurt am Main – 22. kesäkuuta 1977) oli saksalainen kemisti ja filosofi. Oppenheim opiskeli kemiaa ja muita luonnontieteitä Freiburgissa. Hän toimi kemianteollisuudessa vuoteen 1933 saakka. Sen jälkeen hän muutti ensin Brysseliin ja vuonna 1939 Yhdysvaltoihin, missä hän toimi yksityisopettajana. Oppenheim avusti myös muita tieteilijöitä, kuten Carl Gustav Hempeliä ja Kurt Grellingiä, pakenemaan Saksasta. Hän julkaisi yhdessä kummankin kanssa teoksia tieteenfilosofian alalta sekä muun muassa hahmopsykologiasta. Oppenheim tunnetaan muun muassa yhdessä Hempelin kanssa kehittämästään Hempelin–Oppenheimin mallista eli deduktiivis- nomologisesta mallista. == Julkaisuja == * Hempel, C. G. & Oppenheim, Paul: Der Typusbegriff im Lichte der neuen Logik. Wissenschaftstheoretische Untersuchungen zur Konstitutionsforschung und Psychologie * Grelling, Kurt & Oppenheim, Paul: ”Der Gestaltbegriff im Lichte der neuen Logik”, Erkenntnis 7 (1937/38), 211–225. * Grelling, Kurt & Oppenheim, Paul: ”Supplementary Remarks on the Concept of Gestalt”, Erkenntnis 7 (1937/38), 357–359. * Grelling, Kurt & Oppenheim, Paul: ”Concerning the Structure of Wholes”, Philosophy of Science 6 (1939), 487–488. * Grelling, Kurt & Oppenheim, Paul: Logical Analysis of “Gestalt” as “Functional Whole”, Fifth International Congress for the Unity of Science (Cambridge, Mass., 1939) -kongressiin lähetetty artikkeli * Oppenheim, Paul & Putnam, Hilary: ”The Unity of Science as a Working Hypothesis”, sarjassa Minnesota Studies in the Philosophy of Science, University of Minnesota 1958 Luokka:Saksalaiset filosofit Luokka:Saksalaiset kemistit Luokka:Tieteenfilosofit Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Jumaliskylä

Jumaliskylä on Suomussalmen eteläosassa sijaitseva kylä. Jumaliskylässä oli vuoden 2006 lopussa 234 asukasta, joiden keski-ikä oli 55 vuotta. Kylällä toiminut koulu lakkautettiin keväällä 2010. Näkemisenarvoista kylällä ovat Jumalissärkät, joita ympäröivät useat kauniit ja kirkasvetiset järvet. Särkillä kiemurtelevalle seitsemän kilometrin pituiselle polulle pääsee helpoiten Jumalisentien päästä. == Lähteet == * Kyläsuunnitelma (PDF) == Aiheesta muualla == * Jumaliskylän koulu Luokka:Suomussalmen kylät
Pikku naisia (vuoden 1994 elokuva)

Pikku naisia () on Gillian Armstrongin ohjaama elokuva, joka perustuu Louisa May Alcottin samannimiseen romaaniin. Elokuva sai kolme Oscar-ehdokkuutta. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.The Best 1,000 Movies Ever Made, The New York Times. Perustuu teokseen The New York Times Guide to the Best 1,000 Movies Ever Made, St. Martin's Griffin 2004. Viitattu 31.7.2017 (Internet Archive). == Roolit == ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1994 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset draamaelokuvat Luokka:Gillian Armstrongin ohjaamat elokuvat
Sojuz TM-11

Sojuz TM-11 oli neuvostoliittolainen miehitetty avaruuslento Mir- avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 2. joulukuuta 1990 ja se laskeutui maahan 26. toukokuuta 1991. ==Miehistö== Laukaistiin avaruuteen: *Viktor Afanasjev *Musa Manarov *Toyohiro Akiyama - Japani, TV-toimittaja, ilmeisesti avaruusturisti. "Tokyo Broadcasting System" maksoi lennosta 14 miljoonaa dollaria. Akiyama oli ensimmäinen Japanin kansalainen avaruudessa. Ensimmäinen japanilainen ammattiastronautti oli Mamoru Mohri. Laskeutui Maahan: *Viktor Afanasjev *Musa Manarov *Helen Sharman - Englanti ==Lähteet== Luokka:Miehitetyt avaruuslennot Luokka:Sojuz-ohjelma Luokka:Vuoden 1990 avaruustoiminta Luokka:Vuoden 1991 avaruustoiminta
Matti Kaipainen

Matti Kaipainen (s. 21. helmikuuta 1972 Tampere) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Kaipainen on Ilveksen juniorikoulun kasvatti ja pelasi urallaan liigaa Ilveksessä vuosina 1993–1999 ja 2005 sekä Lukossa 1999–2003. Ulkomailla Kaipainen pelasi Itävallan Klagenfurtissa ja Salzburgissa vuosina 2003–2005. Kaipainen oli mukana myös Porin Ässien hopeaa voittaneessa joukkueessa kaudella 2005–2006. Hän teki maalin finaalisarjan toisessa ottelussa HPK:ta vastaan tasoittaen pelin 4–4:ään aivan pelin lopussa. Ässät voitti pelin jatkoajalla 5–4, mutta se jäi porilaisjoukkueen ainoaksi voitoksi finaaleissa. Ässissä pelatun kauden jälkeen Kaipainen lähti pelaamaan Tanskan Herning Blue Foxiin, ja jatkoi matkaansa seuraavalla kaudella Norjan I.K. Cometiin. Kaudella 2009–2010 Kaipainen pelasi Mestiksen LeKissä. ==Tilastot== 1993–1994 Ilves SM-liiga 47 3 8 11 14 4 0 0 0 14 1994–1995 Ilves SM-liiga 48 4 4 8 28 – – – – – 1995–1996 Ilves SM-liiga 44 4 5 9 38 3 1 0 1 16 1996–1997 Ilves SM-liiga 46 12 9 21 36 8 1 0 1 4 1997–1998 Ilves SM-liiga 46 11 14 25 24 9 0 0 0 8 1998–1999 Ilves SM-liiga 53 7 13 20 44 4 2 0 2 2 1999–2000 Lukko SM-liiga 54 12 9 21 64 4 0 1 1 2 2000–2001 Lukko SM- liiga 56 10 16 26 92 3 0 0 0 14 2001–2002 Lukko SM-liiga 52 8 7 15 99 – – – – – 2002–2003 Lukko SM-liiga 56 11 14 25 50 – – – – – 2003–2004 Klagenfurt EBEL 46 22 25 47 30 8 1 2 3 4 2004–2005 Salzburg EBEL 29 11 9 20 18 – – – – – Ilves SM-liiga 18 3 4 7 41 7 1 0 1 12 2005–2006 Ässät SM-liiga 55 8 5 13 66 13 5 3 8 16 2006–2007 Herning Blue Fox DEN 35 15 15 30 58 5 0 2 2 10 2007–2008 I.K. Comet NOR 41 15 23 38 44 11 3 4 7 28 2008–2009 I.K. Comet NOR 43 11 11 22 40 – – – – – 2009–2010 LeKi Mestis 40 13 18 31 38 8 2 1 3 4 12 kautta yhteensä SM- liiga 575 93 108 201 596 62 12 5 17 94 ==Lähteet== * Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt