EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Eläinten kouluttaminen

Eläinten kouluttaminen on toimintaa, jossa eläimille opetetaan tiettyjä vasteita tiettyihin olosuhteisiin tai ärsykkeisiin. Koulutuksen tarkoituksena voi olla seuraeläimen kouluttaminen, avustava eläin, suojelu tai viihde. == Menetelmät == Eläinten koulutus perustuu neljään perusperiaatteeseen: * Positiivinen vahvistaminen – Eläimen käyttäytymistä seuraa miellyttävä ärsyke, joka lisää käyttäytymisen esiintymistä tulevaisuudessa * Negatiivinen vahvistaminen – Epämiellyttävä ärsyke poistetaan käyttäytymisen seurauksena * Positiivinen rangaistus – Käyttäytymistä seuraa epämiellyttävä ärsyke * Negatiivinen rangaistus – Miellyttävä ärsyke poistetaan käyttäytymisen seurauksena == Käyttökohteet == === Palveluseläimet === Opaskoirat, avustajakoirat, muut käyttökoirat ja muut palveluseläimet koulutetaan auttamaan ihmisiä erilaisissa tehtävissä. === Lemmikkieläimet === Yleisimpiä koulutettavia lemmikkieläimiä ovat: * Koirat * Hevoset * Linnut === Villieläimet === Villieläimiä koulutetaan esimerkiksi: * Sirkuksissa * Eläintarhoissa * Delfinaarioissa * Tutkimustarkoituksissa == Katso myös == * Koiran kouluttaminen * Agility * Naksutinkoulutus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Kennelliitto Luokka:Eläimet Luokka:Koulutus
Dalgona

Dalgona () tai ppopgi () on eteläkorealainen hunajakennomakeinen, jonka keskellä on tavallisesti muotilla painettu kuvio. == Historia == Dalgonasta tuli suosittu 1960-luvulla. Väitetään, että suosio lähti liikkeelle Busanista. Se oli halpa tuote ja lasten suosiossa. Myös myyntikojut sijaitsivat tavallisesti koulujen ja lelukauppojen edessä. 2000-luvun alussa dalgonakojut alkoivat kadota katukuvasta, kun lelukauppojen määrä väheni. Markkinoille tuli myös muita halpoja makeisia, jotka aiheuttivat todennäköisesti liikaa kilpailua dalgonalle. Kun Netflix-alkuperäissarja Squid Game julkaistiin vuonna 2021, dalgona tuli myös länsimaalaisten ihmisten tietoisuuteen. Suosio kasvoi myös Etelä-Koreassa, jossa sitä pidetään niin sanotusti retroherkkuna. == Valmistus == Dalgona sisältää sokeria ja ruokasoodaa. Sokeri sulatetaan ja annetaan karamellisoitua, jonka jälkeen siihen vispataan hieman ruokasoodaa. Kuumentuessaan sooda vapauttaa kaasuja, jotka muodostavat sulaan sokeriin pieniä ilmakuplia. Perinteisesti dalgona valmistetaan metallikauhassa lieden yllä. Lopulta seos kaadetaan työtasolle pieniksi keoiksi, joiden annetaan jäähtyä ja kovettua hieman. Kun seos on vielä hieman pehmeää, pinta painetaan tasaiseksi pyöreällä muotilla. Tuloksena on pyöreitä keksejä. Lopuksi keksiin on ollut tapana painaa toisen muotin avulla kuvio. Alkujaan valkoisen sokerin sijaan valmistuksessa käytettiin glukoosia, koska se oli halvempaa kuin raakasokeri. Jossain vaiheessa sokerin hinta laski ja myös sitä alettiin käyttää valmistuksessa. Niihin aikoihin dalgona tarkoitti nimenomaan glukoosista ja ppopgi sokerista valmistettua makeista. Sittemmin merkitysero on poistunut ja dalgonasta käytetään molempia nimityksiä. == Syöminen == Dalgona tarjoillaan joko sellaisenaan tai tikun nokassa tikkarin tavoin. Dalgonan syöjä saattaa ennen syömistä leikkiä ppopgi-leikkiä eli yrittää irrottaa kuvion neulan avulla reunoja pitkin raaputtamalla. Aikoinaan ainakin joillain dalgonan myyjillä oli tapana antaa ylimääräinen dalgona-keksi, jos ostaja sai kuvion irti ehjänä. == Katso myös == * Dalgona-kahvi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Makeiset Luokka:Korealainen keittiö Luokka:Internet-ilmiöt
Muğob

Muğob (, vuoteen 2023 saakka Muğsu, Муғсу) on Vaxšin alkujoki Tadžikistanissa. Sen pituus on 88 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 7 070 neliökilometriä. Muğob saa alkunsa Seldara- ja Sardobrūdjoista. Se virtaa kapeassa ja syvässä laaksossa Pietari I:n vuorten ja Trans-Alain välissä ja yhtyy Kyzylsuuhun Dumbrasozonin kylän luona muodostaen Surxobin eli Vaxšin. Joki saa vetensä jäätiköistä ja lumikentiltä. Sen keskimääräinen virtaus on 90 kuutiometriä sekunnissa. ==Lähteet== Luokka:Tadžikistanin joet
Tragantti

Tragantti (E413) on luonnollinen viskoosinen tai tahmea aine, joka saadaan useiden Astragalus-suvun Lähi-idän palkokasvien, mukaan lukien A. adscendens, A. gummifer, A. brachycalyx, ja A. tragacantha kuivatusta mahlasta. Tragantti on luokiteltu sakeuttamis-, stabilointi- ja emulgointiaineeksi. Iran on maailman suurin tragantin tuottaja. == Lähteet == Luokka:Elintarvikelisäaineet
Juho Silkkilä

Oskar Johannes (Juho) Silkkilä (13. helmikuuta 1886 Paimio – 12. syyskuuta 1947 Turku) oli suomalainen maanviljelijä, osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja kunnallisneuvos. ==Henkilöhistoria== Silkkilän vanhemmat olivat maanviljelijä Johannes Ludvig Silkkilä ja Karolina Justina Aro ja puoliso vuodesta 1907 Lempi Maria Leponiemi. Silkkilä kävi kansakoulun ja kansanopiston ja oli maanviljelijä Pakurlan tilalla Paimiossa vuodesta 1917. Hän oli myös muun muassa Maatalousseurojen keskusliiton valtuuskunnan ja Lounais-Suomen metsänhoitolautakunnan jäsen sekä Varsinais-Suomen maanviljelysseuran, valtion viljavaraston johtokunnan ja Hankkijan hallintoneuvoston puheenjohtaja, samoin kuin Kupittaan Savi -yhtiön johtokunnan ja vakuutusyhtiö Sampsan hallintoneuvoston jäsen. Silkkilä sai ansioistaan kunnallisneuvoksen arvonimen. (ei-vapaa) ==Julkaisuja== * Lounais-Suomen sankarivainajain muistojulkaisu 1939–1940, Turku: 1940, toim. Väinö Perälä, Otto Holmström, Juho Silkkilä, Kaarlo Kairisto == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Sallaanoja

Sallaanoja on Muuramen kunnan luoteisosassa Isolahden kylässä sijaitseva puro, joka laskee Jyväskylän rajalta Ala-Sallaajärvestä Muuratjärven pohjoisosaan. Puro on noin 4,5 kilometrin pituinen. == Puron kulku == Sallaanoja alkaa noin 36 hehtaarin kokoisen Ala-Sallaajärven länsiosasta 126,6 metrin korkeudelta mpy. Ala-Sallaajärveen laskee pohjoisesta Jyväskylän Taka-Keljon puolelta Myllyjärven (5 ha) läpi virtaava Ylä-Sallaajärven (37 ha) laskuoja. Järveen laskee idästä myös toinen puro, jonka valuma-alueella ovat muun muassa Ruokepuolinen (19 ha) ja Ylä-Pirttijärvi (3 ha). Sallaanojan niskan ympärillä on hieman asutusta ja peltomaata, mutta alempana puro virtaa asumattoman metsän ja ojitetun suon kautta. Keskijuoksullaan puro kääntyy etelään ja kiertää erään kohouman, jonka jälkeen se kääntyy takaisin pohjoisemmaksi Isolahden peltoaukeiden lähellä. Alajuoksulla Sallaanojaan yhtyy kaksi puroa, joista ylempi tuo Rummakkolammen ja alempi muun muassa Ison Pukkilammen, Valkeajärven ja Savilammen vesiä. Lopulta puro laskee Muuratjärven pohjoispäähän Isolahteen. Muuratjärven pinnankorkeus on 90,1 metriä, joten pudotusta Sallaanojalle kertyy noin 36,5 metriä. == Valuma-alue == Sallaanoja on Kymijoen vesistön (vesistöaluetunnus 14) Muuratjärven valuma-alueeseen (14.28) kuuluvan Sallaanojan valuma-alueen (14.287) lasku-uoma, jonka kautta kaikkien valuma-alueen vesistöjen vedet päätyvät Muuratjärveen. Valuma-alueen pääuoma muodostuu itse Sallaanojan lisäksi Ala-Sallaajärvestä, Myllyjärvestä ja Ylä-Sallaajärvestä niiden välisine puroineen. Valuma-alueen pinta-ala on noin 35 neliökilometriä, josta suurin osa on metsää; 75,7 % sulkeutunutta ja 12,5 % harvempaa metsää. Viljelysmaan osuus on 2,8 % ja vesistöjen 4,2 %. Valuma-alue kattaa suuren osan Isolahdesta ja Taka-Keljosta. == Historiaa == Sallaanoja on toiminut Muuramen ja Muuratjärven (jonka alueella nykyinen Isolahti suurimmaksi osaksi sijaitsee) virallisten rekisterikylien rajana. Sallaanojassa on vuonna 1888 rakennettu vesimylly. Myllyyn hankittiin vuonna 1920 16-hevosvoimainen (12 kilowattia) vesiturbiini, jota käytettiin sekä myllyn että pärehöylän, sirkkelin, puimakoneen ja generaattorin pyörittämiseen. Myllyn rakennukset ja laitteet ovat säilyneet vesipyöriä lukuun ottamatta hyväkuntoisina. == Lähteet == Luokka:Muuramen joet Luokka:Sallaanojan valuma-alue
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2024

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2024 järjestettiin Belgradissa, Serbiassa 10.–23. kesäkuuta 2024. Kilpailuohjelmaan kuuluivat taitouinti 10.–14. kesäkuuta, avovesiuinti 12.–15. kesäkuuta sekä ratauinti ja uimahypyt 17.–23. kesäkuuta. Kisojen menestynein maa oli 12 kultamitalia voittanut Unkari. Espanja voitti seitsemän kultamitalia ja Kreikka kuusi. Kaikkiaan kultamitaleja voitti 24 maata ja mitaleille ylsi 28 maata. Vuonna 2024 kilpailtiin myös pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa ja olympiakisoissa, joten kaikki parhaat uimarit eivät osallistuneet Euroopan- mestaruuskilpailuihin. Muun muassa Alankomaat ja Italia jäivät kokonaan pois. Kahden henkilökohtaisen kultamitalin voittajia olivat miesten ratauinnissa romanialainen vapaauimari David Popovici, kreikkalainen selkäuimari Apostolos Christou ja unkarilainen perhosuimari Kristóf Milák, naisten ratauinnissa tšekkiläinen vapaauimari Barbora Seemanová, unkarilainen vapaauimari Ajna Késely ja israelilainen sekauimari Anastasia Gorbenko, avovesiuinnissa saksalainen Leonie Beck sekä taitouinnissa itävaltalainen Vasiliki Alexandri. == Lähteet == Luokka:Uinnin Euroopan-mestaruuskilpailut Euroopan- mestaruuskilpailut Euroopan-mestaruuskilpailut 2024 Luokka:Belgradin urheilu
141 (luku)

141 (sataneljäkymmentäyksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 140 ja seuraa luku 142. == Matematiikassa == * 141 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku. * 141 on vajaa luku. * 141 on keskitetty viisikulmioluku. * 141 on palindromi kymmenjärjestelmässä ja senaarijärjestelmässä (3536). * 141 on onnekas luku (). * 141 voidaan muodostaa kolmen positiivisen kuutioluvun summana: 5^3+2^3+2^3. * 141 on 13 pienimmän positiivisen kokonaisluvun tekijöiden summa. == Luonnontieteissä == * Praseodyymi-141 on praseodyymin ainoa vakaa isotooppi. * 141 Lumen on pikkuplaneetta. == Muissa yhteyksissä == * Blohm & Voss BV 141 oli saksalainen tiedustelulentokone, jossa oli huomionarvoista sen epäsymmetrisyys. * K-141 Kursk oli venäläinen ydinsukellusvene, jonka koko miehistö menehtyi onnettomuudessa. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Kaivolampi (Rautalampi)

Kaivolampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Kangaskylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 260 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Kiesimän alueeseen (14.761) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Kolmisoppinen (Vesanto)

Iso Kolmisoppinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 950 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Kolmisoppinen (Vesanto)

Pieni Kolmisoppinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Kuuslahden lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 230 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Suolampi (Vesanto)

Suolampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 150 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Soimalampi (Vesanto)

Soimalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 280 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Koivulampi (Vesanto)

Koivulampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 400 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ahvenlampi (Rautalampi, Vihtajärvi)

Ahvenlampi tai Ahveninen on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vihtajärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 270 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vihtajärvi (järvi Rautalammilla)

Vihtajärvi on Pohjois-Savossa Rautalammilla ja Vesannolla Vihtajärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 880 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Väärälampi (Rautalampi)

Väärälampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vihtajärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 670 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mujulampi (Rautalampi, Palvalahti)

Mujulampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Palvalahden lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 300 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Patovesi

Patovesi on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,3 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta- ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järven leveys vaihtelee eri kohdissa sen ollen kapeammillaan 170 metriä leveä. Huomattavin lahti on Syvälahti, joka on nimestään huolimatta matala. Lahti on kuitenkin yli 400 metriä pitkä. Muut lahdet, Savilahti, Levälahti ja Kortelahti, ovat huomaamattomia lahdelmia. Järvi on muodostunut kahden mäen, Syvälahdenkallion ja Savivuoren, väliin. Järven rannat ovat kuitenkin suhteellisen matalia ja loivia. Poikkeavia piirteitä esiintyy tulouoman viereisessä harjumaisessa Jokiniemessä ja lasku-uoman poikittaisessa harjanteessa. Järvellä on yhdeksän 9 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,59 hehtaaria. Saarista kahdeksan on yli aarin kokoisia. Syväsaari sijaitsee Syvälahden suulla ja Patokivi lienee pienin saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvyyskäyrien perusteella Patovesi on matala järvi. Sillä on yli kolmemetrinen syvännejakso, joka on lähes järven pituinen. Siinä on karttojen mukaan kaksi syvännettä, joissa on 7,8 ja 6,0 metriä vettä. Ympäristökeskuksen mukaan syvimmässä kohdassa on vain 7,6 metriä. Järven tilavuudeksi on saatu 1,48 miljoonaa kuutiometriä, jolloin järven keskisyvyydeksi tulee 1,4 metriä. Järven rantaviivan pituus on 14,4 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jossa on enää kolmessa kohdassa rantaan asti ulottuvia peltomaita. Kiinteää asutusta löytyy kahdeksalta tilalta ja rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa- ajan asuntoa. Sonkarin ja Tiitilänkylän välinen yhdystie 16047 ylittää tulouoman Kangasniemen kärjestä. Myös Ukkolanvirran kohdalle on rakennettu silta maatilan käyttöön. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järvi muodostaa vesistöalueensa läpivirtausjärven. Vesantojärvi laskee Patoveden pohjoispäähän Kutemaisesta, joka on Vesantojärven lahti. Tulouoma kiertää Joikiniemen kapeaa jokimaista uomaa pitkin. Laskujokena on muutamien metrien pituinen Ukkolanvirta, joka laskee Sonkariin. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy. eli Patoveden vedenpinta on lähes samalla tasolla kuin Sonkarilla. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Alalampi (Vesanto, Koskenkylä)

Alalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 380 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Keskilampi (Vesanto)

Keskilampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 370 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ylälampi (Vesanto, Koskenkylä)

Ylälampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 520 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Rajalampi (Vesanto)

Rajalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Kurjenniemen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 120 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Väkipalonlampi

Väkipalonlampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Kurjenniemen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 160 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 165,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Petru (Vesanto)

Petru on Pohjois-Savossa Vesannolla Murtokylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 350 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Päijänne (Vesanto)

Päijänne on Pohjois-Savossa Vesannolla Kurjenniemen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 290 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni-Kurkinen (Vesanto)

Pieni-Kurkinen tai Pieni Kurkinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Riivikonkylän lähellä sijaitseva melko pieni järvi. == Maantietoa == Järvi on 230 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ala-Asinjärvi

Ala-Asinjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla sen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. Ainakin Keski- ja Ala-Asinjärvi ovat muodostaneet Asinjärviksi kutsutun järvien kokonaisuuden. == Maantietoa == Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Se sijaitsee alavalla ja tasaisella metsäalueella. Järvi vaikuttaa matalalta järveltä, sillä karttoihin on merkitty laajoja ruovikoita. Järven luoteispäätä kutsutaan Keski- Asinjärveksi ja sen yhdistää kaakkoisosan Ala-Asinjärveksi kutsuttuun järvenosaan matala salmi. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannat ovat soistunutta ja autiota metsämaata, jossa vain Keski-Asinjärven Vesannolta alkavan maantien varressa on säilynyt yksi pihapiiri ja tanssilava. == Luontoarvoja == Karttoihin on järven etelärantaan merkitty lähes järven kokoinen luonnonsuojelualue. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Se on Asijoen läpivirtausjärvi. Keski-Asinjärveen laskee etelästä Hämeenjärvestä alkava Kalmapuro. Ala-Asinjärven tulouoma alkaa Ylä-Asinjärvestä ja lasku-uoma laskee 2,7 kilometrin päässä Asinkylällä Vesantojärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy., joten Asinjoen lasku-uomalle muodostuu tällä osuudella 5,1 metrin pudotus. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mertajärvi (Vesanto)

Mertajärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla Uusi-Kuhmolan pohjoispuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 960 metriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se on selkeäpiirteinen järvi, josta erottuu selvemmin vain etelärannassa sijaitseva Mustalahti. Rannat ovat alavaa metsämaata, jota asuttaa neljä kiinteästi asuttua tilaa ja kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen syvänne sijaitsee järven keskellä ja se muodostaa 400 metriä pitkästä kolmenmetrisestä painaumasta, jossa on keskellä 5,2 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järven eteläpuolella kulkee Vesannon kirkonkylästä alkava seututie 551, josta haarautuu järven länsipuolelta ohittava maantie. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta Ristijärvestä alkava Ristijoki. Järven etelärannasta alkaa kaakkoon päin virtaava Myllypuro, joka muuttuu alempana Asinjoen nimiseksi. Myllypuron alkuosuudella sijaitsee vanha vesimyllyn pato, joka nostaa Myllypuron vedenpintaa pieneksi patojärveksi. Patojärven vedenpinta on lähes samalla tasolla kuin Mertajärvelläkin, minkä vuoksi vesialtaat melkein yhtyvät toisiinsa. Myllypurolla vaikuttaisi olevan kaksi tulouomaa, joista sivu-uoma alkaa Mustalahdesta. Mertajärven vedenpinnan korkeus on 113,0 metriä mpy., joten Myllypuron pudotus Ylä-Asinjärveen mennessä on 6,5 metriä. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hämeenjärvi (Vesanto)

Hämeenjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla Kuuslahden lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 890 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ristijärvi (Vesanto)

Ristijärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla ja Viitasaarella Ristikylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 890 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,75 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00275 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Viitasaaren järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Matolampi (Viitasaari, Kakola)

Matolampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Kakolan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 560 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 35 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Viitasaaren järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaijanjärvi (Viitasaari)

Kaijanjärvi on Keski-Suomessa Viitasaarella Kakolan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 42 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Viitasaaren järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Sarpajärvi (Viitasaari)

Sarpajärvi on Keski-Suomessa Viitasaarella ja Vesannolla Kakolan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 789 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Viitasaaren järvet Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Limalampi (Vesanto)

Limalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Pelleskylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 370 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso-Kurkinen (Vesanto)

Iso-Kurkinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Pelleskylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 470 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Oinaslampi (Vesanto)

Oinaslampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Oinaskylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 280 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma-alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ylä-Asinjärvi

Ylä-Asinjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla sen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 580 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,9 hehtaaria. Sen ympristö on alavaa ja tasaista maastoa. Järvi vaikuttaa matalalta, koska karttoihin on merkitty laajoja ruovikoita. Järvellä ei kartan mukaan kuitenkaan ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Sen rannat ovat asumatonta ja soistunutta metsämaata. Koilliseen työntyvä järvenlahti on ruohottunut umpeen kosteikoksi. Järven lasku-uoman ylittää Vesannolta alkava maantie, jossa järven kohdalla sijaitsee tanssilava. Sekä luusuan että kosteikon rantaan ulottuu pieni peltopalsta. == Luontoarvoja == Tulouoman ympäristöön ja järven länsirantaan on karttoihin merkitty luonnonsuojelualueet. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven läpi virtaa Asinjoki, joka laskee seuraavaksi Ala-Asinjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 106,5 metriä mpy., joten pudotusta muodostuu 120 metriä pitkälle lasku-uomalle 0,30 metriä. == Lähteet == Luokka:Kerkonjoen valuma- alue Luokka:Vesannon järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2024

Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2024 järjestettiin Budapestissa, Unkarissa 10.–15. joulukuuta 2024. Kilpailuohjelmaan kuului 45 ratauintilajia, joista miesten lajeja oli 21, naisten lajeja 21 ja sekajoukkueiden viestejä kolme. Kisoissa tehtiin 30 maailmanennätystä. Kisojen menestynein maa oli 18 kultamitalia voittanut Yhdysvallat. Kanada voitti neljä kultamitalia. Mukaan hyväksyttiin neutraaleina urheilijoina ilman maatunnuksia useita venäläisiä ja valkovenäläisiä uimareita. == Lähteet == Luokka:Uinnin maailmanmestaruuskilpailut Maailmanmestaruuskilpailut, lyhyen radan Maailmanmestaruuskilpailut 2024 Luokka:Budapestin urheilutapahtumat
Nordic Warden

Operaatio Nordic Warden on kymmenen (The Joint Expeditionary Force, JEF) maan (Alankomaiden, Islannin, Ison-Britannian, Latvian, Liettuan, Norjan, Ruotsin, Suomen, Tanskan ja Viron) Itämerellä vuoden 2025 alusta käynnistynyt operaatio, jossa seurataan Venäjän varjolaivaston esimerkiksi (alusten, joilla kuljetetaan esimerkiksi öljyä, bensiiniä ja nesteytettyä maakaasua kuljettavia aluksia. Nordic Warden operaatio on Naton ja JEF-maiden vastaus siihen, että kolmen eri laivan (Newnew Polar Bear, Yi Peng 3 ja Eagle S) epäillään rikkoneen Itämeren pohjassa kulkevia kaapeleita (esimerkiksi Baltic Connector, EE-S1-datakaapeli, C-Lion1-merikaapeli, Estlink 2 -sähkökaapeli) vuosien 2023 ja 2024 aikana. Kun suuri laiva vetää kymmeniä tonneja painavaa ankkuria kymmeniä tai satoja kilometrejä meren pohjassa perässään, hidastuu laivan vauhti selkeästi. Tämä hidastuminen näkyy laivan reaaliaikaisissa seurantatiedoissa. Ankkuria ei voi vetää takaisin alukseen sisään, kun laiva on liikkeessä. Automatic Identification System (AIS) -järjestelmä sisältää reaaliaikaiset tiedot laivojen liikkeistä. Tietojen avulla voidaan päätellä, onko laivan ankkuri ulkona. Jos on syytä epäillä, voidaan lähettää sota-alus tarkistamaan asia. Nordic Warden seuraa laivan liikkumistietoja kaapeleiden lähellä, seuloo laivojen liikkumisdataa tekoälyn avulla ja poimii ne tilanteet, jotka on hyvä käydä tarkastamassa. Jos laivan ankkuri on ulkona, sen voi havaita visuaalisesti. Järjestelmä kehittyy sitä paremmaksi, mitä enemmän tietoa se kerää laivojen liikkeestä ja niiden taustatietoja eri lähteistä. == Lähteet == Luokka:Tiedustelu
Jayden Daniels

Jayden Daniels (s. 18. joulukuuta 2000) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Daniels edustaa NFL- joukkue Washington Commandersia. Ennen NFL-uraansa Daniels pelasi Arizonan osavaltionyliopiston ja Louisianan osavaltionyliopiston joukkueissa. Washington Commanders varasi hänet ensimmäisellä kierroksella toisella varausvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. https://www.pro- football-reference.com/players/D/DaniJa02.htm Kesäkuussa 2024 Daniels teki Commandersin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 37,75 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. https://www.nfl.com/news/commanders-sign-qb-jayden-daniels- no-2-overall-pick-to-rookie-contract Daniels on pelannut 17 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 480 heittoyritistä ja 331 onnistunutta heittoa. Näillä heitoilla hän on heittänyt 3 568 jaardia 25 touchdownia ja yhdeksän syötönkatkoa. Hän on edennyt juoksemalla 891 jaardia ja juossut kuusi touchdownia. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 runkosarjan päättymisen jälkeen. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dalgona-kahvi

Dalgona-kahvi on macaolainen maitokahvijuoma, joka tunnetaan pinnalla kelluvasta kahvivaahdosta. Vaahtoa on kuvattu kermavaahdon tapaiseksi, ja se valmistetaan vispaamalla pikakahvijauhetta, sokeria ja vettä keskenään. Vaahto lisätään kuuman tai kylmän maidon päälle tai maito kaadetaan vaahdon päälle, jolloin kerrokset sekoittuvat keskenään hieman enemmän. Juoman alkuperäksi nimetään usein macaolainen kahvilanomistaja Leong Kam Hon. Hän sai vuonna 1997 asiakkaikseen vierasta kieltä puhuneen turistiparin, jotka opettivat tekniikan hänelle. Leong kokeili tekniikkaa seuraavan kerran vasta vuonna 2004, kun hän sai asiakkaakseen hongkongilaisen näyttelijän ja päätti tarjota juomaa hänelle. Paikalliset alkoivat kutsua juomaa näyttelijän mukaan Chow Yun-fat -kahviksi. Sen jälkeen kahvila alkoi saada asiakkaikseen myös paljon turisteja, jotka halusivat maistaa kahvia. Nimestään huolimatta kahvissa ei oikeasti ole dalgonaa, joka on eteläkorealainen hunajakennomakeinen. Nimi on peräisin eteläkorealaisesta TV-ohjelmasta, jonka juontaja mainitsi kahvia maistettuaan, että maku muistuttaa häntä dalgonasta. Kun ohjelman jakso esitettiin tammikuussa 2020, eteläkorealaiset alkoivat valmistaa kahvia ja siitä syntyi Internet-trendi. Pian trendi levisi ainakin Tiktokin avulla ympäri maailmaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kahvijuomat Luokka:Macaolainen kulttuuri Luokka:Internet-ilmiöt
Mako (ohjus)

Mako (Multi-Mission Hypersonic Missile) on yhdysvaltalainen hypersooninen standoff-ilmasta-maahan-ohjus, jota kehittää Lockheed Martin ja CoAspire. Se on suunniteltu erityisesti F-22- ja F-35-häivehävittäjien aseistukseksi. == Kehitys == Makon kehitystyö alkoi vuonna 2017. Sitä kehitettiin alun perin Yhdysvaltain ilmavoimien Stand-in Attack Weapon (SiAW) -ohjelmaan, mutta se jäi ohjelmasta pois myöhemmin. Makon perusperiaatteksi on muotoutunut olla monia muita hypersoonisia aseita pienempi ja edullisempi ase tehtäville, jotka vaativat vähemmän kantamaa kuin esimerkiksi järeämpi AGM-183 ARRW tarjoaa. Hypersooniset aseet ovat kalliita, joten Mako esimerkiksi käyttää tavanomaista kiinteän ajoaineen rakettimoottoria uusien monimutkaisempien moottoreiden sijaan, mikä vähentää kuluja. Makon valmistuksessa hyödynnetään myös muita kustannustehokkaita ratkaisuja, kuten 3D-tulostusta ja modulaarisuutta, mikä mahdollistaa helpot päivitykset myöhemmin. Ohjuksia voisikin potentiaalisesti tuottaa suuria määriä, mikä on Yhdysvalloille tärkeää kilpailussa Venäjää ja Kiinaa vastaan. Edullisuutensa ansiosta Makoja voisi ampua taistelussa paljon enemmän kuin kalliita hypersoonisia aseita. Lockheed Martin on ilmaissut kiinnostusta myydä ohjuksia Yhdysvaltain ulkopuolelle valtioille, jotka haluavat kustannustehokkaita hypersoonisia aseita. == Suunittelu == Mako on pituudeltaan noin 4 m ja halkaisijaltaan 33 cm. Se painaa 59-kilogrammainen taistelukärki mukaanluettuna noin 590 kg. Ohjuksen moottori on kiinteän ajoaineen rakettimoottori, ja huippunopeus vähintään Mach 5 eli hypersooninen nopeus. Ohjuksessa on useita eri maalinhaku- ja ohjausjärjestelmiä. Ohjus kykenee iskemään monentyyppisiin kohteisiin maalla ja merellä. Mako on suunniteltu erityisesti hävittäjälentokoneiden aseistukseksi. Se on todennäköisesti testattu yhteensopivaksi ainakin F-15-, F-16-, F/A-18E/F-, EA-18G-, F-22- ja F-35-hävittäjien eli kaikkien käytössä olevien amerikkalaishävittäjien kanssa. F-22 ja F-35 ovat uusimmat ja häivehävittäjiä, joten ne on otettu Makon suunnittelussa erityisesti huomioon. F-22 ja F-35:n A- ja C-mallit pystyvät kantamaan ohjuksia rungonsisäisissä asekuiluissa, muut koneet ulkoisissa kiinnityspaikoissa. F-35A/C pystyy kantamaan yhteensä kuutta Makoa: kahta sisäisissä ja neljää ulkoisissa kiinnikkeissä. Mako sopii yhteen kaikkien lentokoneiden kanssa, jotka voivat kantaa BRU-32-laukaisutelineitä. Hävittäjien lisäksi Mako voidaan laukaista P-8A Poseidon -meripartiokoneesta. Mako voitaisiin laukaista myös sotalaivojen ja sukellusveneiden pystysuoran laukaisun järjestelmistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lockheed Martinin sivuilla Luokka:Yhdysvaltalaiset ohjukset
Träskinjärvi

Träskinjärvi (vanhemmissa teksteissä Räskinjärvi) on Karvianjoen vesistöön kuulunut kuivatettu järvi Lassilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnassa. Järvi kuului ennen järvenlaskua samaan järviryppääseen muun muassa Keskinenjärven ja Tervalammin kanssa. Tervalammi laski vetensä Lassilanjokeen Träskinjärven kautta. Räskinkosken tilan omistajat hakivat luvan järven kuivatukseen 1860-luvulla, ja he myös toteuttivat kuivatuksen. Nykyään Träskinjärvi on suo, jolla kasvaa sekametsää. ==Lähteet== Luokka:Suomen kuivatetut järvet Luokka:Lassilanjoen valuma-alue Luokka:Porin luonto Luokka:Noormarkku
Juha Malmivaara

Juha Seppo Malmivaara (s. 9. joulukuuta 1950 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 284–285 ==Elämä ja ura== Juha Malmivaara syntyi Mauno Malmivaaran ja Kaarina Tervon perheeseen. Hän valmistui Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjalta 1977. Sen jälkeen hän työskenteli Rovaniemen-Lapin alueteatterissa 1977–1979, Vaasan kaupunginteatterissa 1981–1985 ja Turun kaupunginteatterissa vuodesta 1985. Malmivaaran ohjauksia ovat muun muassa Tummien perhosten koti (Turun kaupunginteatteri 1992) ja Musta purje, valkea purje (Suomen Kansallisteatteri 2011). Niiden ohella hän on ohjannut esimerkiksi teokset Lasinen eläintarha, Miehen kylkiluu ja Tohvelisankarin rouva sekä Nummisuutarit (Lahden kaupunginteatteri 1999), Käsky (Suomen Kansallisteatteri 2006), Puhdistus (Lahden kaupunginteatteri 2010) ja Täällä Pohjantähden alla (osat 1 ja 2, Lahden kaupunginteatteri 2017).Ilona-tietokanta. Viitattu 11.1.2025. Malmivaara toimi Teatterikorkeakoulun ohjaajantyön professorina 2000–2005. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Etyylivinyylieetteri

Etyylivinyylieetteri (C4H8O) on tyydyttymättömiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään esimerkiksi polymeerien ja muiden orgaanisten yhdisteiden valmistukseen. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa etyylivinyylieetteri on väritöntä nestettä. Se liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi alkoholeihin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. Yhdiste hydrolysoituu happojen vaikutuksesta ja polymerisoituu esimerkiksi korkean lämpötilan tai UV-säteilyn vaikutuksesta. Polymerisoitumisen vuoksi etyylivinyylieetterin joukkoon lisätään polymeroitumisenestoaineita. Tyypillisiä reaktioita yhdisteelle ovat sykloadditiot, reaktiot alkoholien kanssa asetaaleiksi ja reaktiot asetaalien kanssa tyydyttymättömiksi aldehydeiksi.Tse-Lok Ho, Mary Fieser, Louis Fieser: "Ethyl Vinyl Ether", teoksessa Fieser and Fieser's Reagents for Organic Synthesis, John Wiley & Sons, New York, 2016. Etyylivinyylieetteriä valmistetaan etyynin ja etanolin reaktiolla 140–180 °C:n lämpötilassa voimakkaan emäksen toimiessa katalyyttinä. Yhdistettä voidaan valmistaa kloorietyylietyylieetteristä pyridiinin avulla. Etyylivinyylieetteristä valmistettavaa homopolymeeriä polyetyylivinyylieetteriä voidaan käyttää liimana. Tavanomaisemmin yhdiste on kuitenkin komonomeeri yhdessä muiden vinyylimonomeerien kanssa. Yhdisteestä valmistetaan useita hienokemikaaleja, esimerkiksi glutaarialdehydiä ja lääkeaineita. Orgaanisen kemian synteeseissä etyylivinyylieetteriä käytetään muun muassa alkoholien suojaukseen, sykloadditioissa, sekä tyydyttymättömien karbonyyliyhdisteiden valmistukseen. ==Lähteet== Luokka:Eetterit
Tommi Toivola

Tommi Tapani Toivola (s. 11. huhtikuuta 1971 Kajaani) on Elinkeinoelämän keskusliiton Hallinto-vastuualueen johtaja ja toimitusjohtajan sijainen. Toivola on työskennellyt EK:ssa vuodesta 2009 alkaen ja on aiemmin vastannut EK:n hallinnon lisäksi muun muassa EK:n yrityslainsäädäntöön ja yritysrahoitukseen liittyvästä edunvalvonnasta. Hän on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1994 ja saanut varatuomarin arvonimen vuonna 1995. Toivola valmistui ylioppilaaksi Kuopion Lyseon lukiosta 1990. Toivola työskenteli ennen EK:ta Helsingin pörssissä vuosina 1996–2008 ja toimi mm. pörssin konsernilakimiehenä ja kaupankäynnistä, välittäjä- ja yhtiöpalveluista, listautumisista sekä pohjoismaisten listayhtiöpalveluiden kehittämisestä vastaavana apulaisjohtajana. Toivola on toiminut lukuisissa eri luottamustehtävissä ja julkishallinnon työryhmissä. Toivola on muun muassa Kansaneläkelaitoksen hallituksen jäsen vuodesta 2020 alkaen, Finnveran hallintoneuvoston jäsen vuodesta 2015 alkaen ja Suomen Elinkeinoelämän Keskusarkiston (ELKA) säätiön hallituksen varapuheenjohtaja vuodesta 2020 alkaen. Toivola on poliittisesti sitoutumaton. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Alalampi

Alalampi voi tarkoittaa seuraavia: * Alalampi, lampi Hankasalmella * Alalampi, Katiejärvi, lampi Heinolassa * Alalampi, lampi Jyväskylän Perä-Palokassa * Alalampi, lampi Keuruulla * Alalampi, lampi Kouvolassa lähellä Parolaa * Alalampi, lampi Luumäellä * Alalampi, lampi Mäntyharjussa lähellä Voikoskea * Alalampi, lampi Pieksämäellä * Alalampi, lampi Saarijärvellä * Alalampi, lampi Vesannolla lähellä Koskenkylää * Alalampi, lampi Vesannolla lähellä Oinaskylää.
Vihtajärvi

Vihtajärvi voi tarkoittaa seuraavia: * Vihtajärvi, taajama Bodenissa Ruotsissa * Vihtajärvi, järvi Jyväskylässä lähellä Muuratjärveä * Vihtajärvi, järvi Laukaassa * Vihtajärvi, järvi Rautalammilla * Ala-Vihtajärvi, Iso Vihtajärvi, järvi Jyväskylän ja Muuramen rajalla lähellä Hankapohjaa * Ylä-Vihtajärvi, Ylinen Vihtajärvi, järvi Jyväskylässä lähellä Hankapohjaa.
Xingov

Xingov (, vuoteen 2023 saakka Obixingov, Обихингов) on Vaxšin vasemmanpuoleinen sivujoki Tadžikistanissa. Sen pituus on 196 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 6 660 neliökilometriä. Xingov (tai Xingob) saa alkunsa Tiedeakatemian vuorilta virtaavan Ğarmon yhtyessä Kargasrūdiin (entinen Qirğizob). Joki virtaa kohti länttä Pietari I:n vuorten ja Darvozvuorten välisessa kapeassa Vaxjon laaksossa. Se yhtyy Darbandin taajaman luona Surxobjokeen, joka saa siitä lähtien nimen Vaxš. Joki tuo mukanaan paljon maa- ainesta. ==Lähteet== Luokka:Tadžikistanin joet