EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hämekoski (yritys)

Hämekoski Aktiebolag (Karelia Wood) eli Hämekosken kartonkitehdas oli Laatokan Karjalan Harlun kunnassa Jänisjoen Hämekoskessa toiminut metsäteollisuusyhtiö. Hämekosken tehtaat toimivat aluksi nimellä Hämekoski Aktiebolaget ja sittemmin Karelia Wood-nimellä. Jänisjoen yläjuoksulle Hämekoskeen oli 1800-luvun lopulla perustettu voimalaitos sekä Suomen ensimmäinen karpiiditehdas. Tehtaan toiminta jouduttiin kuitenkin lopettamaan karpiidin huonon menekin vuoksi ja tilalle valmistui vuonna 1902 puuhiomo ja vuonna 1904 kartonkitehdas. Kartonkitehtaassa oli yksi kartonkikone. Vuonna 1916 Wärtsilä osti yhdessä Läskelän kanssa pääosan Hämekosken osakkeista. Wärtsilä sai haltuunsa kosket, puuhiomon ja kartonkitehtaan. Läskelä sai haltuunsa metsät. Puuhiomo korvattiin vuonna 1918 vaneritehtaalla, koska kartongin menekki romahti rajan sulkeuduttua Venäjälle. Omistusjärjestelyjen jälkeen yritys vaihtoi nimekseen Ab Karelia Wood Oy omistajanaan Wärtsilä. Vuonna 1921 valmistui vielä rautasulattamo rautaromun sulattamista varten. Hämekosken tehtaiden toiminta lakkasi rakennusten vaurioiduttua pahoin talvisodan pommituksissa. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat alempana sijaitsevat Leppäkoski ja Läskelänkoski. ==Tuotanto== Tehtaalla oli yksi kartonkikone. ===Tehtaan kartonkikone=== Kone Valmistaja Toiminnassa vuosina Viiraosa Viiraleveys Puristinosa Nopeus Kapasiteetti ja tuotteet Muuta Kartonkikone ? 1904-1941 ? ? ? ? t/a, Kartonki Kone tuhoutui sodassa. ===Hämekosken vesivoimala=== Hämekoskessa oli tehtaisiin liittynyt vesivoimala, joka on edelleen pystyssä. Voimalassa oli alun perin viisi Asean valmistamaa koneistoa vuodelta 1903. Voimalaitoksen omistaa TGK-1. Voimalan nykyinen nimi on HPS-21 ja sen teho on 2,68 MW. Voimalaitos on peruskorjattu 2000-luvulla. ===Rautatie=== Tehdasalueelle oli rautatieyhteys Matkaselkä–Suojärvi-radalta Jänisjärven asemalta. Myöhemmin rakennettiin Aunuksen rata välille Jänisjärvi- Lotinanpelto. Myös tehdasalueella oli oma rautatie ja veturi. * Veturi: Baldwin 16020/1898, 0-4-0ST, "Aline" ==Toiminta Neuvostoliiton ja Venäjän aikana== Tehdas tuhoutui sodassa lähes kokonaan ja sitä ei rakennettu enää uudelleen. Voimalaitos on ollut toiminnassa myös neuvostoaikana. ==Katso myös== * Suomen paperiteollisuus * Läskelän paperitehdas * Hovinmaan paperitehdas * Leppäkosken paperitehdas * Suojärven kartonkitehdas ==Lähteet== * TGC-1, pienvesivoima * Resiina-lehti 1/1969 ==Aiheesta muualla== * Kuvia tehtaasta: Vaneritehdas sisältä 1930-luvulla Luokka:Harlu Luokka:Suomalaiset paperinvalmistajat Luokka:Entiset suomalaiset metsäteollisuusyhtiöt Luokka:Wärtsilä
Hajanainen kiekko

Hajanainen kiekko on Aurinkokunnan ulko-osissa oleva alue, jossa kiertää jäisiä pikkuplaneettoja yleensä soikeilla, kaltevilla radoilla.Tietoa transneptunisista kohteista. Planetary.org. Kiekko on Kuiperin vyöhykkeen jatke. Esimerkki hajanaisen kiekon kappaleesta on Eris. Hajanainen kiekko on suurelta osin varsinaisen Kuiperin vyöhykkeen ulkopuolella. Hajanaisen kiekon kohteiden Aurinkoa lähin piste eli periheli on yli 30 AU, ja kohteiden radat ulottuvat yleensä kauas 100 AU:n taakse. Ratojen soikeus voi olla jopa 0,1 ja niiden kaltevuus 40 astetta. Hajanaiseen kiekkoon kuuluvaa kappaletta kutsutaan monesti englanninkielisellä lyhenteellä SDO. Hajanaisen kiekon sisäosien tienoilla on Kuiperin vyöhyke ja ulkopuolella mahdollisesti Hillin pilvi ja Oortin pilvi. Useimmat hajanaisen kiekon kohteet ovat Neptunuksen painovoimakentän vaikutuksessa. Poikkeuksena tästä on esimerkiksi (148209) 2000 CR105. Sedna ja sijaitsevat kuitenkin vielä tätäkin kauempana Hajanaisen kiekon ulkopuolella, sillä lähimmilläänkin ne pysyvät Kuiperin vyöhykkeen ulkoreunan (noin 50 AU) takana. ==Katso myös== *225088 Gonggong == Lähteet == Luokka:Aurinkokunta
Hillsin pilvi

Hillsin pilvi eli sisempi Oortin pilvi on astronomi J. G. Hillsin olettama komeettavyöhyke Aurinkokunnan ulko-osissa kaukana Auringosta. Erään käsityksen mukaan Hillsin pilven sisäraja sijaitsisi etäisyydellä 100–3000 AU:ssa ja ulkoraja 30 000 – 20 000 AU:sa. Hillsin pilven arvioidaan sisältävän noin 5–10 kertaa enemmän komeettoja kuin varsinainen Oortin pilvi. Silloin siellä olisi noin 20 biljoonaa komeettaa. Monet tutkijat uskovat Hillsin pilven syntyneen tähden ohitettua Auringon melko läheltä. Noin 800 AU:n päässä Auringosta kulkeneen tähden vetovoima olisi häiriöillään synnyttänyt pilven. Myöhempien läheisten tähtiohitusten uskotaan suistaneen kappaleita Hillsin pilvestä Aurinkokunnan sisäosiin. Joitain transneptunisia kohteita, kuten Sednaa ja kohdetta 2006 SQ372 pidetään ehkä Hillsin pilveen kuuluvina, mutta kun kohteita ei ole löydetty muutamaa enempää, ei vieläkään osata varmasti sanoa onko väitettyä Hillsin pilveä olemassa. Hillsin pilveä ei pidä sekoittaa Hillin palloon, joka on eräänlainen taivaankappaleen painovoimaraja. == Katso myös == *Kuiperin vyöhyke ==Lähteet== *Types of Trans-Neptunian Objects *Bibcode: 1987AJ.....94.1330D Luokka:Aurinkokunta
Vitālijs Astafjevs

Vitālijs Astafjevs (s. 3. huhtikuuta 1971 Riika) on latvialainen jalkapalloilija. Astafjevs aloitti JFK Olimps Rīgan pelaajavalmentajana vuoden 2009 alussa. Astafjevs pelasi aiemmin Skonto FC:ssä, jossa hän voitti useita mestaruuksia 90-luvulla ennen siirtymistään ulkomaille. Hän pelasi Itävallassa Austria Wienissä ja Admira Wackerissa, Venäjällä FK Rubin Kazanissa sekä Englannissa Bristol Roversissa. Astafjevs on eniten Latvian maajoukkueessa maaotteluita pelannut pelaaja ja myös yksi eniten maaotteluita pelanneista jalkapalloilijoista maailmassa. Hänellä on tilillään 158 maaottelua, joissa hän on tehnyt 16 maalia. == Lähteet == Luokka:Latvialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Cubewano

Cubewano, CBO on jäinen pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa Neptunuksen radan takana etäisyydellä 40–50 AU. Cubewano määritellään Kuiperin vyöhykkeen kohteeksi, joka ei ole rataresonanssissa Neptunuksen kanssa. Cubewanoista poiketen plutinot ja twotinot ovat resonanssissa Neptunuksen kanssa. Cubewanojen toinen nimi on klassinen Kuiperin vyöhykkeen kohde eli CBO. Cubewanoja ovat muun muassa 15760 Albion, 136472 Makemake, suurin tunnettu cubewano, 50000 Quaoar, 20000 Varuna, 19521 Chaos, 58534 Logos, 53311 Deucalion, 66652 Borasisi, 88611 Teharonhiawako, 2002 TX300, 2002 AW197, 2002 UX25, (202421) 2005 UQ513 ja 486958 Arrokoth. Cubewanot ovat saaneet nimensä Albionin väliaikaisen tunnuksen (1992 QB1) loppuosan mukaan (engl. "cu be wan" "qu be one" = quu bee yksi), vaikka sillä ei tuolloin ollutkaan vielä nimeä, ja on olemassa monia muitakin pikkuplaneettoja, joiden väliaikainen nimi päättyy "QB1". ==Lähteet== *Wm. Robert Johnston: Trans-Neptunian Objects *The Planetary Society: Types of Trans-Neptunian Objects * *MPEC 2009-R09 : Distant Minor Planets (2009 Sept. 16.0 TT) *The Deep Ecliptic Survey: A Search for Kuiper Belt Objects and Centaurs. II. Dynamical Classification, the Kuiper Belt Plane, and the Core Population *David Jewitt: Kuiper Belt (Katso kohtaa "Classical KBOs".) Luokka: Aurinkokunta Luokka:Kuiperin vyöhyke Luokka:Transneptuniset kohteet
Vuotso

Vuotso () on Suomen Lapin eteläisin saamelaiskylä Sodankylässä. Se sijaitsee valtatien 4 varrella, 90 kilometriä Sodankylän keskustasta pohjoiseen ja 75 kilometriä Ivalosta etelään. Saariselän matkailukeskukseen on matkaa 40 kilometriä. Vuotsossa on asukkaita 350. Kylään rajautuvat Sompion luonnonpuisto ja Urho Kekkosen kansallispuisto. Kylän läpi virtaa Vuotson kanava, joka yhdistää Lokan ja Porttipahdan tekojärvet. Näyttelijä Kai Lehtinen piti kylässä Vuotson Porokylä -nimistä ravintola- ja matkailupalvelukeskusta vuonna 2008. SomBy-niminen yhtye on kotoisin Vuotsosta. Vuotsosta on löydetty hyvin vanha lehtikuusen runko ja muita muinaisia kasvinjäänteitä. Vuotsossa oli aiemmin pieni lentokenttä, ja siellä toimi lentopalveluja tarjonnut yritys, joka meni konkurssiin vuoden 2000 jälkeen. Lentokenttä poistettiin käytöstä vuonna 2006. == Lapin tullipuomi == Vuotsossa sijaitsi vuosina 1923–1938 tullipuomi ja tullivartioasema, jossa tarkastettiin etelään päin matkaavien matkatavarat. Petsamon kihlakunnan sekä Inarin ja Utsjoen kuntien asukkaat oli vapautettu tulleista erilaisten Norjasta tuotujen kulutustavaroiden kuten sokerin ja kahvin osalta ja tullitarkastuksella pyrittiin estämään tullivapaiden tavaroiden kuljetus Etelä-Suomeen. Vuotson kylä sijaitsi Sodankylän puolella noin 50 kilometrin päässä tullirajana toimineesta Inarin kunnan rajasta, mutta varojen puutteen vuoksi tullivartiota ei ollut rakennettu sinne ja tulli toimi Vuotson majatalon yhteydessä. Kesällä 1937 alettiin Inarin rajalle Laanilaan rakentaa tullivartioasemaa ja tullivartio siirtyi sinne Vuotsosta vuonna 1938. Laanilan tullivartioasema tuhottiin saksalaisten vetäytyessä Lapista syksyllä 1944. Nykyisin tästä tullivartioasemasta on jäljellä enää muutamia kivijalkoja ja sodanaikaisten ajoneuvosuojien kuoppia. Norjasta tuotujen tavaroiden tulli- ja verovapaus oli voimassa 1940-luvun loppuun saakka.Lapin tullipuomi siirtyy ylemmäksi pohjoiseen, Helsingin Sanomat, 15.08.1937, nro 217, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotGeocaching 25.6.2020 : Onkos tullattavaaVuotso ja Vuotson maja, retkeilijän lepopaikkaSeppo J. Partanen : Saariselän nimistö : Laanilan tulli, kultahippu.fi == Lähteet == Luokka:Sodankylän kylät
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis

Mikalojus Konstantinas Čiurlionis (22. syyskuuta (J: 10. syyskuuta) 1875 Sena Varėna, Vilnan kuvernementti, Venäjän keisarikunta — 10. huhtikuuta (J: 28. maaliskuuta) 1911 Putelnik, Varsovan kuvernementti, Puolan kuningaskunta, Venäjän keisarikunta) oli liettualainen säveltäjä ja kuvataiteilija. Hän kuuluu symbolismin ja jugendtyylin edustajiin, ja hän on tunnetuimpia liettualaisia taiteilijoita. ==Elämänvaiheet== Čiurlionisin musikaalisuus havaittiin varhain, ja hän aloitti musiikkiopintonsa ruhtinas Michał Ogińskin (1849–1902) orkesterikoulussa Plungėssa 13-vuotiaana. Neljä vuotta myöhemmin hän sai stipendin ja siirtyi Varsovaan opiskelemaan pianonsoittoa ja sävellystä (1894–1899). Valmistuttuaan Varsovan konservatoriosta hän toimi opettajana ja vapaana säveltäjänä Varsovassa. Ruhtinas Ogiński lähetti hänet jatko-opintoihin Leipzigin konservatorioon, mutta ruhtinaan kuoltua hän joutui palaamaan Varsovaan. Musiikin ohella Čiurlionis oli kiinnostunut luonnontieteistä ja psykologiasta. Leipzigin-kauden jälkeen hän keskittyi joksikin aikaa maalaustaiteeseen ja kirjoittautui Varsovan taideakatemiaan. Vuonna 1909 hän avioitui runoilija ja kriitikko Sofija Kymantaitė- Čiurlionienėn (1886–1958) kanssa. Čiurlionis tavoitteli taiteiden synteesiä: hän maalasi kuvasarjoja, joilla on musiikilliset nimet (Sonaatit, Fuugat), ja hänen orkesterisävellyksensä ovat lavean maalauksellisia (Meri, Metsässä). Maalarina hän sai vaikutteita mm. Arnold Böckliniltä ja säveltäjänä Richard Straussilta. Čiurlionis asui Užupisin kaupunginosassa Vilnassa ja kuoli keuhkokuumeeseen 35-vuotiaana. Čiurlionisin tuotanto kattaa noin 250 sävellystä ja noin 300 maalausta. Hänen maalauksiaan säilytetään M. K. Čiurlionisin kansallisessa taidemuseossa Kaunasissa Liettuassa. == Tunnustukset == Čiurlionisin mukaan on nimetty asteroidi. ==Tuotanto== ===Tunnetuimpia sävellyksiä=== *De profundis, kantaatti sekakuorolle ja orkesterille (1899) * jousikvartetto c-molli (1901–1902) * Kestutis, orkesterialkusoitto (1902) * Miške (Metsässä), sinfoninen runoelma (1900–1901) * Jūra (Meri), sinfoninen runoelma (1903–1907) * Jurate, keskeneräinen ooppera ===Tunnetuimpia maalauksia=== * Maailman luominen (1905–1906) * Aurinkosonaatti (1907) * Kevätsonaatti (1907) * Käärmesonaatti (1908) * Pyramidisonaatti (1908) ===Sarja Maailman luominen=== Image:Pasaulio_sutverimas_I.jpg|I Image:Pasaulio_sutverimas_II.jpg|II Image:Pasaulio_sutverimas_III.jpg|III Image:Pasaulio_sutverimas_IV.jpg|IV Image:Pasaulio_sutverimas_V.jpg|V Image:Pasaulio_sutverimas_VI.jpg|VI Image:Pasaulio_sutverimas_VII.jpg|VII Image:Pasaulio_sutverimas_VIII.jpg|VIII Image:Pasaulio_sutverimas_IX.jpg|IX Image:Pasaulio_sutverimas_X.jpg|X Image:Pasaulio_sutverimas_XI.jpg|XI Image:Pasaulio_sutverimas_XII.jpg|XII Image:Pasaulio_sutverimas_XIII.jpg|XIII == Lähteet == == Aiheesta muualla == * M. K. Čiurlionisin kansallinen taidemuseo * Mikalojus Konstantinas Čiurlionis: Life, Paintings, Music * Lithuanian Music Information and Publishing Centre Luokka:Liettualaiset säveltäjät Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Taidemaalarit Luokka:Vuonna 1875 syntyneet Luokka:Vuonna 1911 kuolleet
Meikkikynä

Meikkikynä on kasvonpiirteiden korostamiseen tarkoitettu tuote. Meikkikyniä edustavat eri väriset kulmakynät, huultenrajauskynät ja silmänrajauskynät. Ne ovat kynänmuotoisia, ja väri niiden sisällä on suhteellisen pehmeää. Luokka:Kosmetiikka
Anne Kauppi

Anne Kauppi (s. 1962) on suomalainen pianisti. Hän on esittänyt mm. Johann Sebastian Bachin ja Frédéric Chopinin musiikkia. Hän levytti vuonna 2008 kaikki Chopinin etydit ja 2010 balladit ja fantasiat. Kauppi sijoittui Maj Lind -pianokilpailussa jaetulle 3. sijalle vuonna 1979. Kauppi on opiskellut Espoon musiikkiopistossa vuosina 1970-73 ja vuosina 1973-80 Sibelius- Akatemiassa, jossa suoritti pianonsoiton III kurssin maksimipistein. Ensikonserttinsa hän soitti vuonna 1980. Hän jatkoi opiskeluaan New Yorkissa Juilliard School of Musicissa suorittaen Post Graduate Diploman 1985 opettajinaan prof. Ania Dorfman ja Adele Marcus. Täydentävää pianonopetusta hän on saanut mm. vuosina 1991-92 Géza Anda-säätiön kustantamana prof. Egil Harderin johdolla. Vuosina 1998-99 hän on saanut ohjausta mm. Jerzy Gebertiltä. Vuonna 1999 levy-yhtiö Alba julkaisi Kaupin soittamana Chopinin Preludit ja Scherzot, 2008 kaikki Etydit ja 2010 kaikki Balladit ja Fantasiat. Otto Donnerin tuottamat ja Alban julkaisemat Chopinin Etydit ja Chopinin Balladit ja Fantasiat -levyt ovat saaneet neljä hyvää arvioita kansainvälisissä American Record Guide ja Fanfare -lehdissä sekä kansainvälisellä Allmusic -sivustolla. Hänen Chopin-soittoaan on niissä luonnehdittu mm. uudistukselliseksi ja omintakeiseksi. Suomessa kaikki kolme Chopin-levyä ovat saaneet huomiota. Vuodesta 1992 lähtien on internetissä sekä levyinä myyty hänen soittamiaan norjalaisen Fartein Valenin pianoteoksia kansainvälisen Queen Sonja -kilpailun äänityksinä. Vuodesta 2005 Anne Kauppi on tuottanut konserttiäänityksistään myös omakustannelivelevyjä sivutoimisen yrityksensä nimiin. Erisisältöisiä livelevyjä on toistaiseksi yhteensä 15. Vuonna 1979 Kauppi saavutti jaetun III sijan kansallisessa Maj Lind -pianokilpailussa ja vuonna 1991 hänet valittiin kansainvälisessä Géza Anda -pianokilpailussa soittamaan kilpailun nimikkopianistin 70 -vuotismuistokonsertti Zürichissä. Vuodesta 1997 Kauppi on elättänyt itseään konsertoimalla keskimäärin 30 konserttia vuodessa. Vuonna 2009 hän soitti Suomen konsulaatin itsenäisyyspäivän vastaanotolla Göteborgin Konserthusetissa soolokonsertin suomalais-ruotsalaisen kulttuurirahaston ja valtion kohdeapurahan turvin. Chopinin 200-vuotisjuhlavuonna 2010 konsertteja oli Suomessa 38. Anne Kauppi on esiintynyt useiden suomalaisten orkesterien sekä Ruotsin Radion Sinfoniaorkesterin solistina ja hän on konsertoinut soolokonsertein kotimaan lisäksi Ruotsissa, Saksassa, Sveitsissä ja USA:ssa. Erityisesti Chopin ja Ligeti -tulkinnoistaan Kauppi on saanut hyviä konserttiarvosteluja kotimaan lisäksi myös Saksasta ja Ruotsista. == Lähteet == *Anne Kaupin kotisivut (ilmeisesti hävinneet Internetistä, osoite oli http://www.saunalahti.fi/ankauppi/) === Viitteet === Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jääkiekon SM-sarjakausi 1931–1932

Jääkiekon SM-kilpailu vuonna 1932 pelattiin cup-muotoisena. Joukkueita oli kuusi kolmesta kaupungista, Helsingistä HJK, HPS ja HSK, Tampereelta Tampereen Palloilijat ja kilpailujen ensikertalainen Ilves. Lisäksi mukana oli Viipurista Reipas, joka tosin luovutti ottelunsa. Mestaruuden voitti HJK. Mestaruus oli seuran toinen. == Ensimmäinen kierros == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 TaPa 2–1 Ilves HPS 4–0 HSK TaPa ja HPS semifinaaleihin == Välierät == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 TaPa 1–6 HPS HJK luov. Viipurin Reipas HPS ja HJK finaaliin == Finaali == Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 HJK 4–0 HPS Helsingin Jalkapalloklubi voitti vuoden 1932 jääkiekon Suomen mestaruuden. == HJK:n mestarijoukkue == Onni Tynkkynen (m.v.), Aaro Kivilinna, Asko Alléen, Jaakko Tiitola, Matti Tiitola, Paavo Dahlman, Erkki Saarinen ja Viljo Halme. == Lähteet == Luokka:Jääkiekon SM-sarja Luokka:Vuoden 1931 jääkiekko Luokka:Vuoden 1932 jääkiekko
CoRoT-7b

COROT-7b (alkuperäiseltä nimeltään CoRoT-Exo-7b) on läpimitaltaan toistaiseksi toiseksi pienin havaittu eksoplaneetta. Planeetan havaitsi ylikulkumenetelmällä vieraita planeettoja etsivä ranskalainen CoRoT- satelliitti. CoRoT-7b:n läpimitta on korkeintaan kaksi Maan läpimittaa ja massa luultavasti 5-11 Maan massaa. Se kiertää 140 pc (450 valovuoden) etäisyydellä sijaitsevaa K-spektriluokan tähteä CoRoT-7 kiertoajan ollessa vain 0,85 vuorokautta. CoRoT-7b saattaa olla ktooninen planeetta eli kuuma jupiter, joka on menettänyt kaasukehänsä ja jättänyt jälkeensä vain rautaytimen. Löytö julkaistiin 3. helmikuuta 2009. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * * Luokka:Eksoplaneetat Luokka:Maankaltaiset planeetat Luokka:Supermaat
Gonzalo Colsa

Gonzalo Colsa Albendea (s. 11. toukokuuta 1979 Santander, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Segunda Divisiónissa pelaavaa Mirandésia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. == Ura == Colsa on Racing Santanderin junioriakatemian kasvatteja. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki kaudella 1997–1998. Neljännellä kaudellaan Racingissa hän pelasi 19 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Seuraavaksi kaudeksi 2001–2002 Racing Santander kuitenkin putosi pääsarjasta jäätyään toiseksi viimeiseksi. Pelattuaan Valladolidissa, Mallorcassa ja kahteen otteeseen Atlético Madridissa Colsa palasi takaisin Racing Santanderiin vuonna 2006. Seuraavina kausina hän oli yksi joukkueen luottopelaajista ja toimi myös joukkueen varakapteenina. Racing putosi pääsarjasta kauden 2011–2012 päätteeksi. Colsa siirtyi seuraavaksi kaudeksi Segunda Divisiónissa pelaavaan Mirandésiin. == Lähteet == * Gonzalo Colsa Racing Santanderin sivustolla * * Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hovinmaan paperitehdas

Hovinmaan paperitehdas oli Viipurin läänin Vahvialan kunnan itäosassa sijainneessa Hovinmaan teollisuustaajamassa Rakkolanjoen rannalla sijainnut paperitehdas. Hovinmaan paperitehdas perustettiin vuonna 1873 ja sen omisti Ab Hovinmaa Pappersbruk, joka perustettiin vuonna 1888. Tehtaan vuosituotanto oli noin 3 000 tonnia paperia ja vuonna 1932 siellä oli 110 työntekijää. 1930-luvun lopussa työntekijöitä oli 125. Hovinmaan arvokas vanha tehdasalue tuhoutui pääosin sodissa. Vahvialan kunta jouduttiin luovuttamaan Neuvostoliitolle vuonna 1944. Paperitehdas on säilynyt osittain ja se on nähtävissä joen eteläpuolella olevasta Rakkolanjoen kylästä. Tehtaan keskimmäinen tiilinen rakennus on säilynyt hyvin. Rakennusta käytetään asuntoina. Myös joessa oleva pato on edelleen olemassa. ==Tehtaan paperikone== Tehtaalla oli yksi paperikone Kone Valmistaja Toiminnassa vuosina Viiraosa Viiraleveys Puristinosa Nopeus Kapasiteetti ja tuotteet Muuta Paperikone PKI H. Füllner 1888-1941 Tasoviira ? ? ? 3 000 t/a, Paperi Kone tuhoutui sodassa. ==Katso myös== * Suomen paperiteollisuus * Läskelän paperitehdas * Hämekosken kartonkitehdas * Leppäkosken paperitehdas * Suojärven kartonkitehdas ==Lähteet== * Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri - Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki. Luokka:Vahviala Luokka:Suomalaiset paperinvalmistajat Luokka:Entiset suomalaiset metsäteollisuusyhtiöt Luokka:Suomen teollisuushistoria
Numeropiru

Numeropiru on kirja tarkoitettu matematiikkaan tutustuville lapsille. Kirjan on kirjoittanut Hans Magnus Enzensberger ja kuvittanut Rotraut Susanne Berner. Saksankielinen Alkuteos Der Zahlenteufel on ilmestynyt 1998. Kirjassa nuori poika nimeltä Robert kohtaa kieron numeropirun nimeltä Teplotaxl, joka ohjaa Robertia läpi kahdentoista unen. Tämä kirja on bestseller, ja se on käännetty 22 kielelle. Robert oli äärimmäisen kyllästynyt uniinsa. Hän vihasi kaikkea, mikä liittyi matematiikkaan, koska matematiikanopettaja teki niin tylsiä tehtäviä, kuten: "Jos kaksi leipuria leipoo 444 rinkeliä kuudessa tunnissa, niin missä ajassa viisi leipuria leipoo 88 rinkeliä?" == Juoni == Robert vihasi matematiikkaa. Heidän opettajansa ei ollenkaan innostanut häntä. Robertin unetkin olivat yksitoikkoisia. Eräänä yönä Numeropiru ilmestyi hänen uneensa ja alkoi opettaa hänelle matematiikkaa hauskalla tavalla. Joka yö, kun Robert nukahti, ukko opetti hänelle erilaisia temppuja ja laskutapoja, kuten hyppäämisen, takaperin hyppäämisen, juurikkaan, priimatavaran, viuh!, Bonatshi-luvut, lukukolmion, pinta-aloja ja miinusluvut. Viimeisenä yönä, kun numeropiru ajatteli onnistuneensa opettamaan Robertia tarpeeksi, Robert sai kutsun suureen illallisgaalaan Numerohelvettiin/Numerotaivaaseen. Siellä olivat neroimmat ja parhaimmat numeropirut. He söivät illallisen ja sitten pääsihteeri ojensi viidennen luokan pytagoralaisen kunniamerkin. Sen avulla Robert ratkoo haastavimmankin tehtävän hetkessä. == Kuvitteelliset termit == *Hyppääminen = potenssiin korottaminen, luvun neliö *Takaperin hyppääminen, juurikkaan kiskominen = neliöjuuren ottaminen *Juurikas = juuri *Priimatavara = alkuluvut *Viuh! = kertoma *Bonatshi-luvut = Fibonaccin lukujono *Lukukolmio = Pascalin kolmio *Miinusluvut = negatiiviset luvut. == Lähteet == Luokka:Nuortenkirjat Luokka:Saksalaiset kirjat Luokka:Vuoden 1998 kirjat
Vahakangastakki

Vahakangastakki eli öljykangastakki on puuvilla- tai pellavakankaasta valmistettu päällys- tai sadetakki, joka on käsitelty vahalla tai öljyvernissalla veden- ja tuulenpitäväksi sekä likaa hylkiväksi. Vahakangastakin alkuperä on englantilainen ja sitä käytetään alkuperämaassaan yleensä maaseutuoloissa, sekä esimerkiksi pienriistan metsästyksessä ja kalastuksessa. Takit vaativat säännöllistä uudelleenvahausta säilyttääkseen kestävyytensä ja vedenpitävyytensä.How to Wax your Barbour Beaufort Jacket, John Pacheco Blogs 15.11.2007, viitattu 2.1.2015. Vahakangastakkeja valmistavat muiden muassa J. Barbour & Sons, John Bardale, Belstaff, Filson, Musto, Puffa ja Royal Scot. Takin lisäksi täydelliseen öljypukuun kuuluvat olkaimilla ja etusuojuksella varustetut, samasta kankaasta tehdyt housut sekä sydvesti. ==Lähteet== Luokka:Takit Luokka:Suojavaatteet
Çorlu

Çorlu on kaupunki Turkin Itä-Traakiassa Tekirdağin maakunnassa maan Euroopan puoleisessa osassa. Kaupunki sijaitsee Istanbulista Kreikkaan ja Bulgariaan johtavan tien varrella ja siellä on runsaasti nopeasti kasvavaa teollisuutta. Vuonna 2014 kaupungissa oli arviolta 253 500 asukasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupungin kotisivut Luokka:Turkin kaupungit
Planeettainvälinen avaruus

Planeettainvälinen avaruus on planeettojen ja muiden taivaankappaleiden välissä sijaitseva lähes tyhjä avaruuden alue. Se koostuu harvassa olevasta aineesta ja fysiikan voimista, kuten sähkömagneettisesta säteilystä. Planeettojen välisen avaruuden tyypillisimmät aineet ovat plasmaa ja neutraaleita kaasuja. Planeettojen välisessä avaruudessa sijaitseva plasma on peräisin aurinkotuulesta. Se saa alkunsa Auringosta ja sen liikerata kulkee Auringosta poispäin muodostaen Auringon magneettikentän pyörimisen seurauksena spiraalin. == Ilmiöt == Planeettojen välillä on avaruuspölyä, joka näkyy Maahan suotuisissa oloissa eläinratavalona. == Katso myös == * Tähtienvälinen aine == Lähteet == Luokka: Aurinkokunta
Björköbyn vaakuna

Björköbyn kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan historiasta ja nimestä. Björköbyn asukkaat vastasivat aikoinaan postinkulusta Merenkurkun yli, minkä muistona vaakunassa on postitorvi. Torvesta riippuvat koivunlehdet viittaavat kunnan nimeen (, ”koivu”). Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 6. heinäkuuta 1959. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä aaltokoroinen tyviö ja postitorvi, josta riippuu kolme koivunlehteä; kaikki kultaa”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuonna 1972 Björköbyn liityttyä Mustasaaren kuntaan. == Lähteet == * Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Luokka:Björköby
Luodon vaakuna

Luodon kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan saaristoluonteesta. Vaakunassa kuvattu kaksivarpapurjeinen verkkovene on vanha alustyyppi, joka on tyypillinen tälle saaristopitäjälle. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 17. lokakuuta 1952. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä hopeinen kaksimastoinen verkkovene”. == Lähteet == * Luokka:Suomen kuntien vaakunat Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Vaakuna
Pernambucon lippu

Pernambucon lippu on Brasilian Pernambucon osavaltion tunnus ja se on peräisin vuodelta 1817. Sininen yläosa edustaa Pernambucon taivaan suuruutta ja valkoinen alaosa rauhaa. Kolmivärinen sateenkaari (vihreä, keltainen, punainen) edustaa kaikkien pernambucolaisten yhtenäisyyttä. Sateenkaaren yllä oleva tähti on Skorpionin tähtikuvion Myy Scorpii -tähti, joka on Pernambucon osavaltion symboli Brasilian lipussa Sateenkaaren alla oleva aurinko edustaa Pernambucon voimaa ja energiaa ja risti uskoa oikeuteen sekä kahdenkeskiseen ymmärrykseen. Luokka:Pernambuco Luokka:Brasilian osavaltioiden liput
Distrito Federalin lippu

Distrito Federalin lippu eli Brasilian liittopiirin lippu vahvistettiin Distrito Federalin lipuksi 25. elokuuta 1960 ja sen on suunnitellut runoilija Guilherme de Almeida. Brasílian risti lipun keskellä symboloi alkuperäiskansojen perintöä ja joka suuntaan leviävää voimaa. Valkoinen tarkoittaa rauhaa ja vihreä alueen kasvillisuutta. Luokka:Brasilian osavaltioiden liput Lippu
Adolf von Jordans

Adolf von Jordans (29. huhtikuuta 1892 – 23. toukokuuta 1974)Zoonomen oli saksalainen lintutieteilijä, joka tutki Baleaarien linnustoa. Von Jordans julkaisi teoksen Die vogelfauna Mallorcas mit berucksiditign Menorcas und des Pityusen. Paul Rost and Co., G.M.G.H. Bonn. (1914). Von Jordanas kirjoitti Falco-lehteen artikkelit Vorlaufige kurze beschreihung neuser formen von der Balearen (Falco, J. G. 9, núm. 1, s. 43-44 (1913)) ja Nem vogelrassen von del Balearen (Sonelerh de Falco, s. 3-5 (1923)). Von Jordans nimesi pajusirkun alalajin witherbyi, peipon alalajin balearica, kyläpöllösen alalajin mallorcae ja yhdessä Schiebelin kanssa pyyn alalajin styriacus.ITIS == Lähteet == * S'Albuferan kansallispuisto === Viitteet === Luokka:Saksalaiset ornitologit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Albertin ikkuna

200px|thumb|right|Valon synnyttämä kuva ikkunamatriisissa. Albertin ikkuna eli kartesiolainen matriisi on piirtämisessä käytetty vanha apuväline, piirustusmatriisi. Se on saanut nimensä italialaisen tiedemiehen Leon Battista Albertin mukaan. Piirustusmatriisia on käytetty apuvälineenä kolmiulotteisessa arkkitehtuuripiirustuksessa. Samaa periaatetta käytetään tietokonegrafiikassa. Digitaalisen kameran kuvamatriisi toimii Albertin ikkunan periaatteella.Mölsä P. (2007) Digitaalinen valokuvaus on. Helsingin yliopisto Alberti julkaisi vuonna 1435 oppaan Della Pittura, jossa hän selostaa menetelmän kolmiulotteisen tilan maalaamiseksi kehystetylle kaksiulotteiselle taululle. Hänen menetelmänsä perustui Aristoteleen käsitykseen katseesta, jossa näkökenttä muodostuu silmästä lähtevistä säteistä. Silmä sijaitsee aivan kuin pyramidin huipulla ja säteet kulkevat kehyksen läpi. Keskeisperspektiivin mukainen kuva muodostuu kehyksen rajapintaan. Taulu jaetaan vielä matriisiksi, joka helpottaa taiteilijaa täsmäämään kuvan osat oikeisiin mittasuhteisiin. Perspektiivimaalaus teki kuvasta ikään kuin ikkunan toiseen todellisuuteen, ja maalauksesta tuli myös liikuteltava. Myös rakennuksia ja mekaanisia laitteita suunnitellut Leonardo da Vinci käytti Albertin matemaattista perspektiivipiirrosmenetelmää työpiirrosten teossa. Camera obscurasta hän kirjoitti havaintojentekovälineenä. Pedretti, Carlo (2000) Leonardo the Machines. Giunti, Florence Albertin menetelmän pohjana oli tuon ajan rakennus- ja maanmittaustekniikka, jossa rakennusten suunnittelussa käytettiin vastaavanlaisia menetelmiä. Lopputuloksena on syvyysilluusio.Anttila, Lauri (1989) Ajatus ja havainto. Kuvataideakatemia, Helsinki Kartesiolainen matriisi on toiminut maalauksen ja piirustuksen apuvälineenä myös piirrettäessä camera obscuran avulla. Valokuvaus ei tarvinnut kartesiolaista matriisia, mutta myöhemmin siitä tuli digitaalisen valokuvauksen ja kolmiulotteisen kuvantamisen olennainen osa. Digitaalisessa valokuvassa kaksiulotteisen matriisin soluja kutsutaan pikseleiksi. == Lähteet == * Albertin ikkuna ===Viitteet=== Luokka:Valokuvauksen historia Luokka:Piirustus Luokka:Perspektiivi
Distrito Federalin vaakuna

Distrito Federalin vaakuna on Brasilian liittovaltiopiirin (Distrito federal) tunnus. Se on hyväksytty 12. syyskuuta 1960 ja sen on suunnitellut runoilija Guilherme de Almeida. Vaakuna ei noudattele perinteisiä heraldiikan sääntöjä vaan se hakee innovatiivisia muotoja kuten Oscar Niemeyerin suunnittelema uusi pääkaupunkikin, Brasília. Vaakuna, jonka muoto perustuu Palácio da Alvoradan pylvään muotoon, on jaettu keskeltä vihreään oikeaan osaan ja keltaiseen vasempaan osaan. Vaakunan keskellä on vihreä neliö, jonka keskellä on niin sanottu Brasílian risti, neljän eri suuntiin osoittavan keltaisen nuolen muodostama kuvio symboloiden vallan toimia. Kuvion yläpuolella on tyylitelty kokouspöydän kuva, tarkoittaen Brasilian kansankongressin olevan kaupungissa. Kuvion alapuolella on kaupungin latinankielinen motto Venturis ventis, tuleville tuulille. Luokka:Brasilian osavaltioiden vaakunat Vaakuna
Jana (yhtye)

Jana on vuonna 2003 perustettu hämeenlinnalainen popyhtye, jonka ensimmäinen single Pauliina ilmestyi marraskuussa 2005. Janan debyyttialbumi Pelkuri! ilmestyi maaliskuussa 2007. == Jäsenet == * Jana – laulu * Wille – kitara * Panu – viulu * Vili – koskettimet * Mika – basso * Mika – rummut == Aiheesta muualla == * Janan kotisivut Luokka:Suomalaiset yhtyeet
Juthungit

Juthungit () olivat alemanneihin kuulunut germaaniheimo, joka asui Tonavan ja Altmühljoen pohjoispuolella nykyisen Baijerin alueella. Heimo mainitaan muun muassa roomalaisen historioitsija Ammianus Marcellinuksen kirjoituksissa. Juthungit hyökkäsivät Italiaan vuonna 259, mutta Marcus Simplicinius Genialis löi heidät seuraavana vuonna lähellä Augsburgia. Tämä mainitaan muistomerkissä, joka löydettiin vuonna 1992. Suunnilleen näihin aikoihin roomalaiset menettivät Limesin alueen germaaneille. Vuonna 271 juthungit hyökkäsivät uudelleen Italiaan, mutta keisari Aurelianus kukisti heidät Ticinumissa. Juthungit ja alemannit ryöstelivät Rooman Raetian provinssia vuosina 356-358 tuhoten muun muassa Castra Reginan linnoituksen. Vuonna 383 alaanit ja hunnit löivät juthungien armeijan Raetiassa. Myöhemmin roomalainen kenraali Flavius Aëtius taisteli myös juthungeja vastaan Raetiassa. == Lähteet == Luokka:Germaaniheimot Luokka:Rooman viholliset ja liittolaiset
Anjalan vaakuna

Anjalan kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan historiasta. Vaakunassa valakädet viittaavat Anjalan liittoon, jossa joukko Ruotsin armeijan upseereita kapinoi Kustaa III:ta vastaan laadittuaan Anjalan liittokirjan Anjalan kartanossa vuonna 1788. Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja se vahvistettiin käyttöön 29. lokakuuta 1952. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kolme tyvestä nousevaa hopeista valakättä”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi Anjalan ja Sippolan yhdistyttyä Anjalankosken kauppalaksi 1975. == Lähteet == * Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat Luokka:Anjala
Marie Jay Marchand-Arvier

Marie Jay Marchand-Arvier (s. 8. huhtikuuta 1985 Laxou, Meurthe-et-Moselle, Ranska) on ranskalainen alppihiihtäjä. Hän on menestynyt etupäässä vauhtilajeissa eli syöksylaskussa ja supersuurpujottelussa. Marchand-Arvier sijoittui junioreiden MM-kilpailuissa parhaimmillaan kahdeksanneksi syöksylaskussa Mariborissa 2004. Aikuisten arvokilpailuissa hän debytoi Torinon olympialaisissa 2006 ollen syöksylaskussa viidestoista. Åren MM- kilpailuissa 2007 hän sijoittui samassa lajissa yhdenneksitoista. Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 hän saavutti supersuurpujottelussa hopeaa Lindsey Vonnin jälkeen. Alppiyhdistetyssä hän sijoittui viidenneksi ja syöksylaskussa kuudenneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli syöksylaskussa seitsemäs ja alppiyhdistetyssä kymmenes. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui alppiyhdistetyssä 15:nneksi ja Schladmingissa 2013 syöksylaskussa ja supersuurpujottelussa 14:nneksi. Vailin / Beaver Creekin MM- kilpailuissa 2015 hän oli supersuurpujottelussa neljästoista. Marchand-Arvier on sijoittunut maailmancupin osakilpailussa viisi kertaa palkintokorokkeelle: Cortina d'Ampezzon ja Lenzerheiden syöksykilpailuissa kaudella 2006–2007 kolmanneksi, St. Moritzin supersuurpujottelussa kaudella 2009–2010 toiseksi, Lake Louisen syöksylaskussa kaudella 2011–2012 toiseksi ja Meribelin syöksylaskussa kaudella 2012–2013 kolmanneksi. Hän voitti Ranskan mestaruuden supersuurpujottelussa 2008, 2010 ja 2011 sekä alppiyhdistetyssä 2008. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *Virallinen sivusto Luokka:Ranskalaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Leppäkoski (Harlu)

Leppäkoski on koski Jänisjoessa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Laatokan Karjalassa. Siellä on myös samanniminen tehdasalue, jossa on toiminut paperi- ja sellutehdas. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat alempana sijaitsevat Läskelänkoski ja ylempänä sijaitseva Hämekoski. == Leppäkosken vesivoimala == Leppäkoskeen rakennettiin vesivoimala (Harlun vesivoimala) vuonna 1936. Kosken itäisellä rannalla sijaitseva voimala on säilynyt hyvässä kunnossa. Voimalan omistaa TGK-1, josta suomalainen Fortum omistaa 25,66 prosenttia. Voimalan nykyinen nimi on Harlu HPS-22. Voimalan teho on 3,00 MW ja siinä on kaksi turbiinia. Voimalassa on meneillään peruskorjaus. == Lähteet == * CD-Facta 2005 Luokka:Karjalan tasavallan kosket Luokka:Jänisjoen alue (Venäjän puolella 01.011R) Luokka:Harlu Luokka:Pitkärannan piiri
Matti Järvenpää

Matti Heimo Järvenpää (27. elokuuta 1923 Tyrvää – 14. kesäkuuta 1988 Pori) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1970–1983. Hän oli myös Tyrvään ja Vammalan kunnanvaltuustojen jäsen ja toimi Kansan raittiusliiton puheenjohtajana. Viitattu 3.2.2009. Jatkosodan aikana Järvenpää kieltäytyi taistelemasta Saksan rinnalla ja pakoili viranomaisia Tyrvään metsissä sodan päättymiseen saakka. Hän kirjoitti kokemuksistaan vuonna 1985 julkaistun kirjan. == Elämä ja poliittinen ura == Tyrvään Kotajärvellä syntyneen Järvenpään isä oli kivityömies ja pienviljelijä Uuno Järvenpää, joka sisällissodassa oli taistellut punakaartin riveissä. Järvenpään äidin ensimmäinen aviomies oli kuollut Hämeenlinnan vankileirillä. Jatkosodan käynnistyttyä hänet määrättiin tammikuussa 1942 suorittamaan asepalvelustaan JR 2:een. Huhtikuussa Järvenpää pääsi kahden kuukauden pituiselle maatalouslomalle, mutta kesäkuun lopussa hän jätti palaamatta lomaltaan ja ryhtyi piileskelemään metsäkaartilaisena Tyrvään pohjoispuolisella metsä- ja suoalueella. Järvenpää sai lisänimen ”Matti-vainaa” piileskeltyään sodan päättymisen jälkeenkin niin pitkään, että hänen lähiomaisensakin luulivat hänen jo kuolleen. Järvenpää palasi kotiinsa vasta joulukuussa 1944, jolloin ilmoitettiin, ettei sodasta kieltäytyneitä aseteta syytteeseen. Sodan päätyttyä Järvenpää työskenteli vuoteen 1946 asti maa- ja metsätöissä, jonka jälkeen hän suoritti maamieskoulun 1947 ja Sirola-opiston 1951. Vuosina 1951–1954 Järvenpää oli maatalousneuvojana Pienviljelijäin liiton palveluksessa, jonka jälkeen hän työskenteli Porissa SKDL:n Satakunnan piirisihteerinä kansanedustajaksi valintaansa saakka. Järvenpää nousi eduskuntaan Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuoden 1970 eduskuntavaaleissa. Eduskunnassa hän kuului maa- ja metsätalous- sekä valtiovarainvaliokuntaan. Järvenpäällä oli luottamustehtäviä muun muassa OTK:ssa, Lännen Sokerissa, Kulutusosuuskuntien keskusliitossa ja Kansa- yhtymässä. Järvenpää oli Tyrvään kunnanvaltuuston ja Vammalan kauppalanvaltuuston jäsen vuosina 1954–1955.Juhani Piilonen: Kunnallishallintoa kuttupitäjässä: Tyrvään kunta 1869–1968, s. 203. Tyrvään kunta, 1969.L. A. Sillanpää: Vammalan kauppala 1897–1961, s. 251. Vammalan kauppala, 1962. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosien 1968, 1978 ja 1982 vaaleissa. Vuonna 1953 Järvenpää oli jäsenenä Sylvi Kekkosen johtamassa kulttuurivaltuuskunnassa, joka teki puolitoista kuukautta kestäneen matkan Kiinaan. Järvenpää oli valtuuskunnan maatalousasiantuntija.Timo Soikkanen, Henna Lohento ja Pekka Lähteenkorva: Sylvin matkassa: yksityiset päiväkirjat Kiinasta, s. 16. Helsinki: Otava, 2020. ==Teokset== * == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Tyrvään kunnanvaltuutetut Luokka:Vammalan kaupunginvaltuutetut Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Läskelänkoski

Läskelänkoski on koski Jänisjoessa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Laatokan Karjalassa. Siellä on myös tehdasalue, jossa on toiminut Läskelän paperitehdas. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat ylempänä sijaitsevat Leppäkoski ja Hämekoski. Läskelänkoski on Jänisjoen suurin koski. Sen pudotuskorkeus on 13,4 metriä. Petroskoi-Värtsilä-tie ylittää kosken Läskelän taajamassa. ==Läskelänkosken saha== Läskelänkoskella on ollut 1780-luvulta alkaen sahalaitos. Nils Ludvig Arppe osti kosken Venäjän tykistöhallitukselta 1860. Arppen perilliset perustivat 1875 alueelle myös naulapajan, joka toimi 1887 saakka. ==Läskelän paperitehdas== Läskelän paperitehdas perustettiin 1905 alueelle. Sitä ennen jo 1903 oli perustettu puuhiomo. == Läskelänkosken vesivoimala == Paperitehtaan yhteydessä toimii Läskelänkosken vesivoimala. Voimalan nykyinen nimi on Lyaskelya GES. Voimalaitos on päätetty kunnostaa. Voimalaan asennetaan kuusi 0,8 MW turbiinia, joiden yhteinen teho on 4,80 MW. Voimalan uoma on kuivana ja vesi on ohjattu pato murtamalla pääuomaan. Vesivoimala on ollut käytössä viimeksi paperitehtaan toiminnan aikana 2000-luvulla. == Lähteet == * CD-Facta 2005 Luokka:Karjalan tasavallan kosket Luokka:Jänisjoen alue (Venäjän puolella 01.011R) Luokka:Harlu Luokka:Pitkärannan piiri
Harald von Loudon

Harald von Loudon (1876 − 1959)Zoonomen oli saksalainen lintutieteilijä, joka osallistui Nikolai Zarudnyin kanssa tutkimusmatkalle Persiaan. Von Loudon nimesi muutamia lintujen alalajeja, muun muassa käenpiian alalajin sarudnyi retkitoverinsa kunniaksi.ITIS == Lähteet == Luokka:Saksalaiset ornitologit Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Paranoid (Waldo’s Peoplen albumi)

Paranoid on Waldo’s Peoplen albumi, joka julkaistiin 4. helmikuuta 2009. Albumi sisältää muun muassa kappaleen ”Lose Control”, jolla Waldo’s People edusti Suomea vuoden 2009 Eurovision laulukilpailussa. Toinen singlejulkaisu albumilta oli ”New Vibration”. Kappaleesta ”Lose Control” kuvattiin musiikkivideo. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Waldo – laulu * Karoliina Kallio – laulu * Kimmo Nissinen – kitara * Sami Lehto – rummut * Karl Sinkkonen – kosketinsoittimet == Lähteet == Luokka:Vuoden 2009 albumit Luokka:Suomalaiset eurodance-albumit
Paulakenkä

Paulakengät, paulapieksut, pieksut eli lapikkaat ovat perinteiset Suomessa käytössä olleet saappaat. Ne ovat myös monen kansallispuvun osa. Ne valmistetaan parkitusta nahasta. Kengän kärjessä on suora ommeltu sauma. Kanta on pyöristetty, ja reunareikiin on pujotettu taakse solmittava nahkainen kurepaula. Paulakengät sopivat erityisesti talvijalkineiksi. Pieksut, supikkaat ja lapikkaat ovat aiemmin tarkoittaneet samankaltaista jalkinetta. Ne kaikki kuuluvat pieksukenkä-perheeseen. Pieksuissa on vain yksi pohjanahka, joka muodostaa myös kengän sivut. Pieksu muuttuu lapikkaaksi, kun niihin ommellaan erillinen pohja. Supikkaaksi tai lipokkaaksi nimitetään puolestaan matalia kenkiä. Yksipohjaisia pieksuja käytettiin laajalti eri yhteiskuntaluokissa 1800-luvulta aina pitkälle 1900-luvulle asti. Pohjattujen lapikkaiden valmistus alkoi 1800-luvun lopulla kenkäteollisuuden synnyn myötä. Samoihin aikoihin hiihtäminen tuli muotiin ja yksikärkinen itäsuomalainen malli sai rinnalleen länsisuomalaisen kaksinokkaisen lapikkaan. Lapikkaita käytettiin laajalti arki- ja juhlakenkänä. Sotien jälkeen pieksut ja lapikkaat menivät pois muodista ja 1960-luvulla ne saavuttivat perinnejalkineen aseman. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sakari Pälsi : Suomalaisen kengän historiaa. Suomalaisen paulakengän alkuperä ja kehitys esihistoriallisten löytöjen valossa, Aamulehti, 10.04.1938, nro 97, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Saappaat Luokka:Nahkavaatteet
Brain Capers

Brain Capers on Mott the Hooplen vuonna 1971 julkaistu studioalbumi. Albumilla yhtye suuntasi hard rockiin päin hieman kokeellisemman ja rauhallisemman Wildlife-levyn jälkeen. Albumi äänitettiin studiossa noin neljässä päivässä. Brain Capersia pidetään yleisesti Mott the Hoople -fanien suosikkina levyistä ennen vuoden 1972 läpimurtoa. Brain Capers on myös yhtyeen ainoa studioalbumi, joka ei noussut listalle sen kotimaassa Britanniassa. Vuonna 2003 albumi julkaistiin uudelleen bonuskappalein varustettuna. ==Kappaleet== A-puoli # # # # B-puoli # * # # # ===Vuoden 2003 painoksen bonuskappaleet=== # * # ==Kokoonpano== *Verden Allen – kosketinsoittimet *Dale Buffin Griffin – rummut *Ian Hunter – kitara, kosketinsoittimet, laulu *Jim Price – trumpetti *Mick Ralphs – kitara *Guy Stevens – piano, tuottaja *Pete "Overend" Watts – bassokitara == Lähteet == Luokka:Vuoden 1971 albumit Luokka:Mott the Hooplen albumit
Julia jäi henkiin

Julia jäi henkiin on Annika Eklundin keväällä 2009 ilmestyneen Valonarkaa- albumin ensimmäinen single. Sävellyksen on tehnyt Kerkko Koskinen. Luokka:Vuoden 2009 kappaleet Luokka:Annika Eklundin kappaleet
Anna Baijars

Anna Kristina Baijars (s. 27. syyskuuta 1966 Helsinki) on Gummeruksen toimitusjohtaja ja kustantaja. Hän työskenteli WSOY:n kustannusjohtajana 2008–2009 ja toimitusjohtajana 2009–2011. Baijars työskenteli Gummeruksessa aiemmin vuosina 1996–2008. ==Ura== Baijars kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1985. Hän opiskeli yleistä kirjallisuustiedettä Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1994. Lukuvuoden 1992–1993 hän opiskeli Pariisissa Sorbonnen yliopistossa ja teki gradunsa ranskalaiskirjailija Marguerite Yourcenarista. Vuosina 1989–1990 Baijars oli Ylen TV-nyttin kuvaussihteeri, teki vuosina 1990–1991 vapaaehtoistyötä Ranskassa ja työskenteli Roihuvuoren yläasteen uskonnon tuntiopettajana 1991–1992. Valmistuttuaan yliopistosta hän työskenteli Suomen Kirjailijaliiton projektisihteerinä 1994–1996. ===Gummerus ja WSOY=== Baijars aloitti vuonna 1996 Gummeruksen suomennetun kaunokirjallisuuden toimituspäällikkönä ja siirtyi vuonna 2000 kustannuspäälliköksi. Vuosina 2005–2008 hän oli Gummeruksen kaunokirjallisuuden kustannusjohtaja. Tuolloin kustantamo alkoi jälleen julkaista uutta kotimaista lyriikkaa. Vuonna 2008 Baijars siirtyi WSOY:n yleisen kirjallisuuden kustannusjohtajaksi. Helmikuussa 2009 hänet nimitettiin kustantamon toimitusjohtajaksi. Baijars uudisti WSOY:n toimintamallia ja vakautti yhtiön taloutta. WSOY aloitti pokkarikustantamisen vuonna 2009 ja sähkökirjakustantamisen vuonna 2010. Kustannusalan haasteet näkyivät myös Baijarsin johtamassa WSOY:ssä. Kesällä 2010 huomiota herättivät kustantamon ja kirjailija Sofi Oksasen väliset erimielisyydet. Oksanen kritisoi WSOY:tä ja Baijarsia ja kustantamo purki lopulta Oksasen kustannussopimuksen. Keväällä 2011 WSOY myytiin Sanomalta Bonnierille. Syksyllä 2011 kustantamo vaihtoi toimitusjohtajaa ja Baijars jätti yhtiön. WSOY:n jälkeen Baijars piti runsaan vuoden sapattivapaan, kunnes hän palasi Gummeruksen kustannusjohtajaksi vuonna 2013. Vuonna 2016 hänestä tuli Gummeruksen toimitusjohtaja ja kustantaja. ===Luottamustehtävät=== Baijars oli Suomen Kirjasäätiön ja WSOY:n kirjallisuussäätiön hallituksen jäsen vuosina 2008–2011. Vuosina 2009–2011 hän oli Suomen Kustannusyhdistyksen hallituksen puheenjohtaja. Gummeruksen johtoryhmän jäsen Baijars oli vuosina 2003–2008. Hän on toiminut myös Viestinnän keskusliiton hallituksen jäsenenä. Baijars on toiminut Suomen Pariisin instituutin neuvottelukunnan jäsenenä vuosina 2007–2012 ja hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2013. Hän oli myös Suomen Lontoon instituutin hallituksen jäsen vuosina 2008–2014. ==Yksityiselämä== Baijarsin puoliso oli vuosina 1995–2005 André Pignol, jonka kanssa hänellä on yksi lapsi. Vuodesta 2014 hänen puolisonsa on ollut Raoul Björkenheim. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kustannustoimi Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:WSOY:n toimitusjohtajat
Kaija Holli

Kaija Anneli Holli (o.s. Ikonen; s. 14. tammikuuta 1950 Ilomantsi) on suomalainen emeritaprofessori. Hän toimi Tampereen yliopiston rehtorina 2009-2015. Holli oli ennen eläköitymistään Tampereen yliopiston palliatiivisen lääketieteen professori. Hän valmistui lääketieteen tohtoriksi Tampereen yliopistosta 1988. Hän on myös syöpätautien ja sädehoidon erikoislääkäri sekä fysioterapeutti. Holli toimi Suomen yliopistot UNIFI ry:n puheenjohtajana vuosina 2012–13.http://www.uta.fi/ajankohtaista/yliopistouutiset/ilmoitus.html?id=69028 Hän on myös toiminut valtioneuvoston asettaman Tutkimus- ja innovaationeuvoston ja Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n hallituksen jäsenenä vuonna 2015http://www.minedu.fi/OPM/Tiedotteet/2011/09/Tutkimus- _ja_innovaationeuvosto.html http://ek.fi/ajankohtaista/tiedotteet/2014/11/25/matti-alahuhta-valittiin-ekn- puheenjohtajaksi/ ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit Luokka:Tampereen yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Pirkanmaan aluevaltuutetut
Taitouinti kesäolympialaisissa 2000

Sydneyn kesäolympialaisten 2000 taitouintikilpailut pidettiin Sydney International Aquatic Centre:ssä. Yhteensä 104 kilpailijaa kamppaili kahden lajin, naisten pari- ja joukkuekilpailun, mitaleista. == Mitalistit == Laji Kultaa Hopeaa Pronssia Pariuinti Olga Brusnikina Marija Kiseljova Miya Tachibana Miho Takeda Virginie Dedieu Myriam Lignot Joukkueuinti Jelena Azarova Olga Brusnikina Marija Kiseljova Olga Novokštšenova Irina Peršina Jelena Soja Julia Vasiljeva Olga Vasjukova Jelena Antonova Ayano Egami Raika Fujii Yoko Isoda Rei Jimbo Miya Tachibana Miho Takeda Yoko Yoneda Yuko Yoneda Juri Tatsumi Lyne Beaumont Claire Carver-Dias Erin Chan Cathrine Garceau Fanny Létourneau Kristin Normand Jacinthe Taillon Reidun Tatham Jessica Chase == Mitalitaulukko == 1 2 0 0 2 2 0 2 0 2 3 0 0 1 1 0 0 1 1 Luokka:Kesäolympialaiset 2000 Luokka:Taitouinti olympialaisissa Olympialaisissa taitouinti
Fred Wander

Fred Wander (5. tammikuuta 1917 - 10\. heinäkuuta 2006) oli itävaltalainen kirjailija ja holokaustista selviytynyt henkilö. Hänen nimensä oli alun perin Fritz Rosenblatt. Kahdenkymmenen eri leirin kurimuksesta selvinneen Wanderin kirja Seitsemäs kaivo ilmestyi saksaksi ensimmäisen kerran jo vuonna 1971, mutta vasta uudelleenjulkaisun jälkeen se on nopeasti noussut kriitikkojen suosioon ja käännetty lukuisille kielille. Suomenkielisen painoksen tiedot: * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Itävaltalaiset kirjailijat Luokka:Holokaustista selviytyneet Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Korpikommunismi

Korpikommunismi on Erik Allardtin Itä- ja Pohjois-Suomen työväenliikkeen radikalismille antama nimitys. Se tarkoittaa lyhyen aikavälin taloudellisia etuja tavoittelevaa työväenliikettä, jolla ei ole organisatorista historiaa eikä vahvaa poliittista perinnettä. ==Lähteet== Luokka:Suomen kommunistinen puolue Luokka:Poliittiset käsitteet