Median museo ja arkisto Merkki

Median museo ja arkisto Merkki (vuoteen 2023 Päivälehden museo) on erikoismuseo, joka sijaitsee Helsingin Kaartinkaupungissa Ludviginkadulla entisissä Helsingin Sanomien tiloissa.Merkin vaiheet Median museo ja arkisto Merkki. Viitattu 3.2.2024. Se on osa Helsingin Sanomain Säätiötä. Museo perustettiin vuonna 2001 nimellä Päivälehden museo, mikä oli viittaus Helsingin Sanomien historialliseen edeltäjään Päivälehteen.Anna-Maija Lippu: Päivälehden museon nimi vaihtui Helsingin Sanomat 29.11.2023. Viitattu 3.2.2024. Uudistettu museo avautui uudelleen Merkki-nimisenä 2. joulukuuta 2023. Siihen on yhdistetty myös vuonna 1990 perustettu Päivälehden arkisto.Aineistot ja kokoelmat Median museo ja arkisto Merkki. Viitattu 3.2.2024. Näyttelyiden lisäksi museo järjestää aktiivisesti erilaista ohjelmaa, kuten työnäytöksiä, työpajoja, tapahtumapäiviä, museoteatteria ja seminaareja. == Näyttelyt == === Perusnäyttely === Museon vuonna 2016 uusittu perusnäyttely kertoo median historiasta, nykypäivästä ja tulevaisuudesta sekä sananvapauden toteutumisesta Suomessa ja muualla. Perusnäyttelyssä käydään läpi myös Päivälehden ja Helsingin Sanomien vaiheita. === Vaihtuvat näyttelyt === Museo toteuttaa vuosittain noin viisi vaihtuvaa näyttelyä, jotka pykivät valottamaan median eri puolia. Näyttelyiden tarkoituksena on edistää medialukutaitoa sekä erityisesti lasten ja nuorten lukuharrastusta. Vaihtuvia näyttelyitä ovat olleet muun muassa Viisi ihmeellistä aarretta – Seikkailu oppikirjojen kuviin (2017), yhdessä Kuopion kulttuurihistoriallisen museon kanssa toteutettu Vapaus, rakkaus, tasa-arvo – Salonkielämää Helsingissä ja Kuopiossa (2017–2018), Uuden ja salaperäisen edessä – Kirjailijat ja esoteria modernisoituvassa Suomessa (2021), Lukemisen juhlaa! Aku Ankka -lehti Suomessa 70 vuotta! (2021) sekä Nishikie Shimbun – Kuumimmat lööpit ja uutiskuvat Meiji-kauden Japanista (2021)Näyttelyt, Päivälehden museo, viitattu 16.7.2021. Oman näyttelynsä ovat saaneet myös muun muassa sarjakuvahahmo Pelle Peloton (2018) ja lastenkirjahahmo Pekka Töpöhäntä (2019). === Painokellari === Museon pohjakerroksessa sijaitseva painokellari esittelee kirjapainotekniikan historiaa. Painokellarissa voi tutustua kohopainotekniikassa käytettyihin laitteisiin ja työmenetelmiin – käsinladontaan, konelatomiseen ja painamiseen. Painokellarin työnäytöksissä perinteisten kirjapainoammattien taitajat näyttävät aidoilla työvälineillä, miten kirjat ja muut painotuotteet syntyivät ennen tietokoneaikaa. == Museokäynti == Museoon voi tutustua itsenäisesti tai oppaan johdolla. Kaikki museon toiminta on maksutonta. Museo on avoinna päivittäin kello 11–17. Vuonna 2017 museoon tutustui yhteensä 48 000 kävijää. == Arkisto == Merkin arkisto on entisen Päivälehden arkiston seuraaja. Arkiston kokoelmat käsittivät 3,5 hyllykilometrin fyysisen aineiston ja seitsemän teratavun sähköisen kokoelman. Mukana on 1,5 hyllykilometriä yksityisarkistoja.Aineistot ja kokoelmat Median museo ja arkisto Merkki. Viitattu 3.2.2024. Arkiston kokoelmiin sisältyvät arkistokappaleet muun muassa Päivälehdestä, Helsingin Sanomista, Ilta-Sanomista ja Taloussanomista sekä kaikista Sanoma-konsernin julkaisemista kotimaisista aikakauslehdistä, kuten Me Naisista, Kodin Kuvalehdestä, ET-lehdestä ja Aku Ankasta. Arkistoon kuuluvat Sanoma-konsernin ja sen edeltäjien historialliset asiakirjat. Lisäksi sinne on talletettu media-alan säätiöiden ja järjestöjen arkistoja sekä Sanoman työntekijöiden henkilöarkistoja. Merkittävin henkilöarkistoista on Erkon suvun arkisto. Kokoelmissa on myös valokuvia, piirroksia ja muistitietohaastatteluja. Merkin kokoelmissa on myös noin 5 000 sanomalehtityön ja kirjapainotoiminnan historiaan liittyvää esinettä.Esinekokoelmat Median museo ja arkisto Merkki. Viitattu 3.2.2024. == Lähteet == Luokka:Helsingin museot Luokka:Helsingin Sanomat Luokka:Kaartinkaupunki