EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Joutikas

Joutikas on runsasravinteinen ja matala järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 12,3 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 21 kilometriä luoteeseen.Joutikas. Järviwiki. Viitattu 3.5.2021. == Maantiede == Joutikkaan pituus etelästä pohjoiseen on 700 metriä. Järvi on saareton ja sitä reunustaa sekä peltomaa että metsä. Joutikkaan itä- ja pohjoisrannalle virtaa useita laskuojia, Joutikkaan läntisimmästä kolkasta virtaa laskuoja Tyrylammiin, joka sijaitsee kilometrin lounaaseen. Joutikkaan sisäinen ja ulkoinen kuormitus on voimakasta, järvi on erittäin rehevä, sen ekologinen tila on tyydyttävä ja kemiallinen tila hyvä. Joutikkaan kalalajit ovat ahven, kiiski ja särki. Kasvillisuus on kelluslehtistä, yleisin laji on ulpukka. Vesitilavuus on 252 000 kuutiometriä eli 252 miljoonaa litraa. Joutikas (23.078.1.002) kuuluu Tyrylammen valuma-alueeseen (23.078), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Tyrylammen valuma-alueeseen kuuluu viisi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Kairajärvi, Lamminjärvi, Ahvisto, Joutikas ja Tyrylammi.Karjaanjoki (23). Järviwiki. Viitattu 3.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Kairajärvi

Kairajärvi on matala humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 20,5 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 22 kilometriä luoteeseen.Kairajärvi. Järviwiki. Viitattu 3.5.2021. == Maantiede == Kairajärvi on etelä–pohjoissuuntaisesti pitkänomainen, reitti järven etelärannalta pohjoisrannalle on puolitoista kilometriä. Leveys on 100–150 metriä. Järvi on saareton ja sitä reunustaa pääosin metsä. Itärannalla on myös peltoa. Kairajärven pohjoisrannalle virtaa laskuoja pohjoisesta Lamminjärvestä. Järvien välissä sijaitsee Kairanvarusta-niminen suoalue. Kairajärven etelärannalta virtaa laskuoja etelään Tyrylammiin, josta vesi virtaa Pitkäjärveen. Maatalous kuormittaa Kairajärveä, sen ekologinen tila on tyydyttävä. Kairajärvessä on ahventa ja särkeä. Kasvillisuus on kelluslehtistä, yleisin laji on ulpukka. Vesitilavuus on 562 000 kuutiometriä eli 562 miljoonaa litraa. Kairajärvi (23.078.1.002) kuuluu Tyrylammen valuma- alueeseen (23.078), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Tyrylammen valuma-alueeseen kuuluu viisi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Kairajärvi, Lamminjärvi, Ahvisto, Joutikas ja Tyrylammi.Kairajärvi. Järviwiki. Viitattu 3.5.2021. Lounaisessa Suomessa sijaitsee Lohjan Kairajärven lisäksi Someron Kairajärvi ja Laitilan Kairajärvi.Karjaanjoki (23). Järviwiki. Viitattu 3.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Lamminjärvi (Lohja)

Lamminjärvi on matala järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 20,7 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen.Lamminjärvi. Järviwiki. Viitattu 4.5.2021. == Maantiede == Lamminjärven etelä–pohjoissuuntainen pituus on 1,1 kilometriä. Järvi on suurimmaksi osaksi noin 200 metriä leveä, eteläisin osa on noin 150 metriä leveää. Järvi on saareton ja sitä reunustaa pääosin metsä, pohjoisessa avautuu laaja kulttuurimaisema. Järven itäpuolinen metsäalue kohoaa paikoin yli 140 metriä merenpinnan yläpuolelle, metsäalueen sisällä noin puolitoista kilometriä Lamminjärveltä itäkoilliseen sijaitsee Iloittu. Lamminjärven pohjoisrannalle virtaa vettä pelto-ojista, Lamminjärven eteläkolkasta virtaa laskuoja Kairanvarusta-nimisen suoalueen halki Kairajärven pohjoisrannalle. Lamminjärven korkeustaso on vain 0,1 metriä Kairajärveä ylempi. Maatalous, metsätalous ja luonnonhuuhtouma kuormittavat Lamminjärveä, sen tila on arvioitu välttäväksi. Lamminjärvi on särkikalavaltainen. Kasvillisuus on kelluslehtistä, yleisin laji on ulpukka. Vesitilavuus on 384 000 kuutiometriä eli 384 miljoonaa litraa. Lamminjärvi (23.078.1.005) kuuluu Tyrylammen valuma- alueeseen (23.078), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Tyrylammen valuma-alueeseen kuuluu viisi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Kairajärvi, Lamminjärvi, Ahvisto, Joutikas ja Tyrylammi.Tyrylammen valuma-alue (23.078). Järviwiki. Viitattu 4.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Matias Husgafvel

Matias Husgafvel (s. 13. elokuuta 2003) on suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, jonglööri-taikuri ja tulitaiteilija. Hän esiintyy televisiossa ja teattereissa. == Elämä ja ura == Husgafvel on kotoisin Kuusankoskelta ja asuu nyt Helsingissä. Husgafvel on näytellyt erilaisissa harrastajateattereissa, ammattiteattereissa sekä tv-tuotannoissa. Hän on näytellyt muun muassa Kouvolan Teatterissa ja erilaisissa tv-tuotannnoissa. Husgafvel on toiminut myös usean brändin mainoskasvona. Hän on käsikirjoittanut näytelmiä ja tv-ohjelmia sekä ohjannut nuortenteatteria esimerkiksi Hämeenlinnan Miniteatterilla. Näyttelijäntöiden lisäksi Husgafvel toimii jonglööri-taikurina ja tulitaiteilija. Hän on tehnyt satoja keikkoja ympäri Suomen. Hän kuuluu useisiin keikkaileviin esiintyjäryhmiin. == Merkittävimmät teatterityöt == * Syksy, Kaarlo-leijona ja lelulaatikko (2024, Kivinokan kesäteatteri) käsikirjoitus, ohjaus, päärooli * Viulunsoittaja katolla (2024, Kivinokan kesäteatteri) sivurooli * Paperimylläri-ooppera (2022–2023, Kymin ruukin ranta) päärooli * Kolme iloista rosvoa (2022–2023, Kouvolan Teatteri) sivurooli * Kolme (2020–2021, Kouvolan Teatteri ja Pato Areena) sovitus, ohjaus, sivurooli * Anu Pentik – Nainen joka loi savesta maailman (2019–2021, Kouvolan Teatteri) sivurooli * Kustaa III:n ajasta Aleksanteri II:n aikaan – kansanooppera (2020, Virtakivi) päärooli * Peter Pan (2019, Kouvolan Teatteri) sivurooli * Aleksanterin aikaan – kansanooppera (2018–2019, Elimäen museonäyttämö) sivurooli * Merirosvot vs. Ninjat (2018–2019, Kuulas-lastenteatterifestivaali) käsikirjoitus, ohjaus, sivurooli == Filmografia == Vuosi Elokuva/sarja/muu Rooli 2023 McDonald´s -mainokset (mainossarja) 2022 VR – matkalla jouluun (mainossarja) poika (päärooli) Räjähdysherkkä (sarja) Arttu 2021–2022 Pikku Kakkonen (sarja) juontaja 2021 Poikani Joel (sarja) päähenkilön kaveri 2020 Jälkeläiset (sarja) Maria (lyhytelokuva) poika (päärooli) Telia – Yllättävän ihana joulu (mainossarja) isoveli (päärooli) Telia – Avaa maailmasi (mainossarja) isoveli (päärooli) Nyrkki (sarja) toimittaja Narttu (lyhytelokuva) metsästäjän poika Point of no return (musiikkivideo) taistelija (päärooli) 2019 Punainen Liitu (videosarja) apukuljettaja Emotion's Brain SECTIONS (musiikkivideo) Facial Expression Alien Syyllinen (lyhytelokuva) Lasse Heikkilä (päärooli) 2018 Langat (lyhytelokuva) poika (päärooli) Puolenpäivänkorento (elokuva) hyönteinen (dubbaus) == Lähteet == * www.matiashusgafvel.com * https://www.matiashusgafvel.com/galleria * https://www.kouvolansanomat.fi/paikalliset/4119523 * https://16d3cd76-b2e0-4ea4-bbf3-a6691ee8b0fa.filesusr.com/ugd/8089dc_b5e4d5147de9429c86af8bc40e5d1941.pdf Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset sirkustaiteilijat Luokka:Suomalaiset taikurit Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Väinö Timm

Jarl Väinö Parmen Timm (23. lokakuuta 1862 Kiukainen – 26. kesäkuuta 1938 Hämeenlinna) oli suomalainen meriaiheisia maalauksia tehnyt taidemaalari.Taidemaalari Väinö Timm, Aamulehti, 28.06.1938, nro 169, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotMeren tekemä taiteilija. Väinö Timm seikkailija, merimies ja taiteilija, Länsi-Suomi, 28.5.1932, nro 120, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotTaidemaalari Väinö Timm, Hämeen Sanomat, 28.06.1938, nro 144, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Vaaniin kartanossa Kiukaisissa syntyneen Väinö Timmin isä Andreas Johannes Timm omisti kartanon, jonka hän oli perinyt omalta isältään kollegiasessori Johan Parmenion Timmiltä. Epäonnistuneiden liiketoimien takia Timmin perhe joutui luopumaan kartanosta vuonna 1868. Väinö Timm kävi Rauman reaalikoulua ja oli sitten puolitoista vuotta harjoittelijana Tyrvään apteekissa. Hän oli sitten vielä jonkin aikaa työssä Corellin sekatavarakaupassa Porissa, kunnes hän elokuussa 1882 lähti Raumalta merille Finland-nimisessä parkissa. Parkki matkasi puutavaralastissa Hulliin, sieltä Newcastlen kautta kivihiililastissa Rio de Janeiroon ja suuntasi sen jälkeen Jaavalle Bataviaan hakemaan raakasokerilastia. Timm kiersi sitten maailman merillä useita vuosia. Vuonna 1894 hän karkasi laivastaan Sydneyssä Australiassa ja toimi sitten Australiassa muun muassa hotellin kyypparina ja karjapaimenena. Hän oli aloittanut maalaamisen merillä ja jatkoi sitä myös Australiassa. Timm palasi vuonna 1897 Suomeen. Timm päätti nyt ryhtyä taiteilijaksi. Hän lähti Thorsten Waenerbergin ja Oscar Kleinehin suositukset mukanaan Kööpenhaminaan, jossa hän työskenteli intendentti Carl Madsenin johdolla. Madsen kehotti Timmiä erikoistumaan merimaalauksiin, kun hän oli havainnut, kuinka hyvin Timm kuvasi maalauksissaan merta. Merimaalarina Timm tulikin suosituksi Tanskassa, ja hän sai myös tanskalaisen taidepalkinnon. Palattuaan taas Suomeen Timm asettui asumaan Tampereelle ja jatkoi maalaamista. Hän ei osallistunut taiteilijoiden yhteisnäyttelyihin vaan piti omia näyttelyitään maaseutukaupungeissa ja Helsingissä. Hän teki maalausmatkoja muun muassa Suursaareen, Hankoniemelle ja Englannin rannikolle. Yhden Timmin merimaalauksen osti Yhdysvaltain presidentti Herbert Hoover. Elämänsä viimeiset parikymmentä vuotta Timm asui Hämeenlinnassa. Hänet on haudattu Ahveniston hautausmaalle.Find A Grave : Väinö Parmen Timm == Lähteet == == Aiheesta muualla == * "Meri teki minusta taiteilijan", Seura, 13.10.1937, nro 41, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet Luokka:Merimaalarit
Helsingin naisorkesteri

Helsingin naisorkesteri () oli Heidi Sundblad-Halmeen vuonna 1938 perustama orkesteri.Otavan Iso Musiikkitietosanakirja 2, s. 589. Helsinki 1977. ISBN 951-1-04191-6 Kapellimestari Georg Schnéevoigt oli tiettävästi ehdottanut Sundblad-Halmeelle, että tämän pitäisi perustaa oma, pelkästään naisista koostuva orkesteri. 1920–30-luvun sukupuolittuneessa ilmapiirissä naisilla ei ollut pääsyä sinfoniaorkestereihin, tai heidän läsnäolonsa katsottiin häiritseväksi. Sundblad-Halme, jolle naisasialiike oli tärkeä, perusti Helsingin naisorkesterin alkuvuodesta 1938, ja hän johti sitä lähes kuolemaansa saakka. Häntä seurasivat Vuokko Vuolanne, Irma Nissinen, Marjatta Meritähti ja Hannele Piippo-Feir. Helsingin naisorkesteri debytoi Suomalaisen Naisliiton järjestämässä tilaisuudessa. Sota-aikana orkesterilla oli oma kummilapsi, jolle konserteilla kerättiin varoja. 1940–50-luvulla Helsingin naisorkesteri teki kiertueita Suomessa ja Pohjoismaissa. Orkesteri oli merkittävä kulttuurinen instituutio ja sen kannatusjäsenistöön kuului poliitikkoja ja kulttuurivaikuttajia. Orkesteriin kuului nelisenkymmentä musiikkia opiskellutta naista. Solisteina esiintyivät muiden muassa viulisti Irma Nissinen, harpisti Lilly Kajanus-Blenner ja sellisti Kirsti Gallen- Kallela. Orkesteri oli jousipainotteinen, koska vaskipuhallinten soittajia oli vähemmän. Senaikaisten ihanteiden mukaisesti niiden ei katsottu soveltuvan naisille. Orkesterin ohjelmisto oli monipuolista barokkimusiikista wienervalsseihin ja Sundblad-Halmeen omiin teoksiin. Orkesterin 10-vuotisjuhlakonsertissa kuultiin naissäveltäjien Svea Welanderin, Agathe Backer Grøndahlin, Benna Moen, Helvi Leiviskän ja Ida Mobergin musiikkia. Helsingin naisorkesteri piti jäähyväiskonserttinsa vuonna 1988. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Määttänen Boynton, Eliisa: Helsingin naisorkesterin viisi vuosikymmentä 1938–1988. Helsinki 1990. Luokka:Suomalaiset orkesterit
Ahvisto

Ahvisto on matala ja kirkasvetinen järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 12,9 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 21 kilometriä pohjoisluoteeseen.Ahvisto. Järviwiki. Viitattu 4.5.2021. == Maantiede == Ahviston lounais–koillissuuntainen pituus on 600 metriä. Järvi on saareton ja sen ympäristö on valtaosin kangasmetsää ja peltomaata. Järven eteläpuolinen Korvenniitunmäki kohoaa yli 100 metriä merenpinnan yläpuolelle. Ahvistoon laskee vähäisiä ojia ja puroja, Ahviston lounaisrannalta lähtee laskuoja länteen Joutikkaaseen, jonne etäisyys on noin puoli kilometriä. Maatalous, metsätalous ja haja-asutus kuormittavat Ahvistoa. Ahvisto (23.078.1.003) kuuluu Tyrylammen valuma-alueeseen (23.078), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Tyrylammen valuma-alueeseen kuuluu viisi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Kairajärvi, Lamminjärvi, Ahvisto, Joutikas ja Tyrylammi.Tyrylammen valuma-alue (23.078). Järviwiki. Viitattu 4.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Tyrylammi

Tyrylammi on järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 21 kilometriä luoteeseen.Tyrylammi. Järviwiki. Viitattu 4.5.2021. == Maantiede == Tyrylammin etelä–pohjoissuuntainen pituus on 300 metriä. Järvi on saareton ja sen ympäristö on valtaosin metsää ja peltomaata. Tyrylammin pohjoispuoliset vakavedet Kairajärvi, Lamminjärvi, Joutikas ja Ahvisto laskevat Tyrylammin kautta Pitkäjärveen, joka sijaitsee 300 metriä Tyrylammista länteen. Tyrylammi (23.078.1.001) kuuluu Tyrylammen valuma-alueeseen (23.078), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07).Karjaanjoki (23). Järviwiki. Viitattu 4.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Oknön

Oknön on Mälarenin saari Ruotsissa Strängnäsin kunnassa, joka sijaitsee Södermanlandin läänissä. Oknön ei ole teknisesti enää itsenäinen saari, sillä se on liitetty pengertiellä yhteen Tosterönin Aspönin saarenosaan. Salmen vesi virtaa sillan ohi siinä olevan putken läpi. == Maantietoa == Oknönin pituus on 5,1 kilometriä ja leveys on 4,1 kilometriä. Saaren pinta-ala on 1 010 hehtaaria eli 10,1 neliökilometriä . Saari sijaitsee Tosterönin pohjoisosan Aspönin koillispuolella lähellä sen rantaa. Viereisen Märsönin Grannäsfjärden jatkuu Oknönin lounaispuolella Krissbosundetiin, mutta siinä se katkeaa saaria yhdistävään pengertiehen. Oknönin luoteispuolella aukeaa Oknönfjärden ja sen koillis- ja itäpuolella on Arnöfjärden. Arnöfjärdenistä haarautuu salmi lounaan suuntaan. Se on Lindsund, joka erottaa Oknönin Lindöstä. Lindö on eräs Selaönin ympärillä sijaitsevista pienemmistä saarista. Arnöfjärdenin koillispuolella on mantereen edustalla sijaitseva Bryggholmen ja sen kaakkoispuolella suurempi Arnö. Oknönin ympärillä sijaitsee joukko pienempiä saaria ja luotoja. Krissbosundetissa ovat Grytholmarna, Lindsundissa on Brännvinstrattenin luoto, Arnöfjärdenissä on Hovmangrundet ja Oknöfjärdenissä sijaitsevat rivissä Torrgrund, Helgonskär, Horsgarn ja Svinryggen. Oknönin rannan läheisyydessä on vielä pieni Madamskär. Saaren kiinteä asutus on vähäinen ja se muodostuu muutamasta maatilasta ja vanhoista torpista. Aspönistä tulevalta maantiestä haarautuu itään päin tie, jonka johtaa rannassa sijaitsevaan lauttalaituriin. Laituria käyttää lossi, joka liikennöi itäpuoliseen Arnöhön (Arnöleden). Oknöfjärdenissä ja Arnöfjärdenissä kulkee Södermanlandin ja Upplandin entinen maakuntaraja ja niitä vastaava lääninraja. == Historiaa == Lähellä lauttarantaa sijaitsee autioitunut kirkollinen hautausmaa, jonne haudattiin viimeisen kerran vuonna 1440. Arnöleden, maj 2018a.jpg|Lossi, joka liikennöi Arnön ja Oknönin välillä == Katso myös == * Luettelo Mälarenin saarista == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Strängnäsin kunta
Iloittu

Iloittu on matala humusjärvi Lohjan pohjoisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 24 kilometriä pohjoisluoteeseen.Iloittu. Järviwiki. Viitattu 4.5.2021. == Maantiede == Iloitun länsi–itäsuuntainen pituus on 750 metriä. Järvi on saareton ja sen rantaviiva on varsin polveileva. Iloitun rannat ovat pääosin metsämaata, asutusta on jonkin verran. Valuma-alueen pinta-alasta neljäsosa on peltoa. Iloitun etelä- ja länsirannalle laskee useita ojia, Iloitun itärannalta lähtee laskuoja itään kohti Pusulanjokea. Iloitun ekologinen tila on hyvä. Iloittu (23.065.1.001) kuuluu Myllyojan valuma-alueeseen (23.065), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Pusulanjoen alue (23.06). Iloittu on valuma-alueensa ainoa järvi.Myllyojan valuma-alue (23.065). Järviwiki. Viitattu 4.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Koval

Koval on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Georgi Koval (1913–2006), neuvostoliittolainen tiedustelu-upseeri * Maksym Koval (s. 1992), ukrainalainen jalkapallomaalivahti * Myh’ailo Koval, ukrainalainen kenraaliluutnantti ja puolustusministeri * Vital Koval (s. 1980), valkovenäläinen jääkiekkomaalivahti
Albert Langen

Albert Langen (8. heinäkuuta 1869 Antwerpen – 30. huhtikuuta 1909 München) oli saksalainen kustantaja ja radikaalin Simplicissimus-satiirilehden perustaja. Langenin isä oli antwerpeniläinen teollisuusmies Friedrich Albert Langen ja hänen äitinsä Ida Goeters. Langen opiskeli liiketaloutta Kölnissä ja Hampurissa. tultuaan täysi-ikäiseksi hän sai äidiltään perinnön, jonka hän käytti Pariisissa ystävänsä taidemaalari ja taidekeräilijä Willy Grétor- Petersenin kanssa. Petersen tutustutti Langenin Pariisin taide- ja kirjallisuuspiireihin. Langen tutustui Knut Hamsuniin ja luki hänen käsikirjoituksensa Mysterier, ja päätti siitä innoittuneena perustaa Albert Langen Paris und Köln -kustantamon. Langen yritti turhaan saada sedältään, kölniläiseltä teollisuusmies Eugen Langenilta, lisärahoitusta kustantamolleen. Vuonna 1894 Kölnin konttorista luovuttiin, ja kustannustoiminta siirtyi Leipzigiin. Seuraavana vuonna Albert Langen muutti Müncheniin ja myi kustantamon Ranskan toimipisteen. Langenin kustantamo keskittyi etupäässä moderniin ranskalaiseen ja pohjoismaiseen kirjallisuuteen. Saksalaiset kirjailijat olivat vähemmistössä. Kustantamon kirjailijoihin kuuluivat muun muassa Gabriele D’Annunzio, Kunt Hamsun, Henrik Ibsen, Selma Lagerlöf, Maurice Maeterlinck, Heinrich Mann, Guy de Maupassant, Leo Tolstoi, Anton Tšehov, August Strindberg ja Emile Zola. Ensimmäiset Langenin kustantamon kirjat ilmestyivät pehmytkantisina. Vuodesta 1896 lähtien kustantamo alkoi myös julkaista viikoittain ilmestyvää kulttuurilehti Simplicissimusta. Siitä tuli pian poliittisesti merkittävä lehti, joka oli kuuluisa laadukkaasta kuvituksestaan. Lehden toimitukseen kuuluivat muun muassa Thomas Theodor Heine, Ludwig Thoma ja Frank Wedekind. Lehden räväkkä tyyli herätti pahennusta, mitä johti oikeudenkäynteihin ja julkaisukieltoihin. Kohut nostivat Simplicissimuksen levikin kahdeksassa vuodessa 15 000 aina 85 000 kappaleeseen. Suurinta huomiota herätti Wedekindin oikeudenkäynti vuonna 1898 hänen kirjoittamastaan runosta "Morgenlandfahrt", joka kuvasi keisari Vilhelm II:n matkaa Palestiinaan. Albert Langenin täytyi paeta maasta viideksi vuodeksi välttääkseen vankilan. Kustantamo joutui lisäksi talousvaikeuksiin. Vuodesta 1907 lähtien Langen julkaisi kaksi kertaa kuukaudessa ilmestyvää März-lehteä, joka käsitteli taidetta, kulttuuria, tiedettä ja politiikkaa. Langenin tärkein yhteistyökumppani lehden perustamisessa oli Conrad Haussmann, vapaamielisen kansanpuolueen valtiopäiväedustaja. Langenin kuoleman jälkeen hänen alaikäiset poikansa perivät kustantamon. Kustantamo myytiin ensimmäisen maailmansodan aikana ja fuusioitiin myöhemmin Georg Müller Verlag -kustantamoon. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset kustantajat Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Marko Korhonen (johtaja)

Marko Korhonen (s. noin 1973) on suomalainen yhteiskuntatieteiden tohtori, joka on toiminut Pohjois-Savon hyvinvointialueen johtajana vuodesta 2023 lähtien. Tätä ennen hän työskenteli Pohjois-Savon maakuntajohtajana eli Pohjois-Savon liiton johtajana (2016–2022). Ennen maakuntajohtajuutta poliittisesti sitoutumaton Korhonen työskenteli Lapinlahden kunnanjohtajana vuosina 2011–2016. Sitä ennen hän oli Kaavin kunnanjohtaja ja Pohjois- Pohjanmaan liiton hallintojohtaja. Korhonen on valmistunut yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Kuopion yliopistosta. Hänen suomenkielinen väitöskirjatutkimuksensa (2003) oli otsikoitu Yksilöllinen eläkevakuuttaminen eläketurvan täydentäjänä (). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Jukka Eskanen (13.10.2020) Korona heikentää kuntien verotuloja – Pohjois-Savon maakuntajohtaja pelkää toipumisen vievän vuosia, toivoo uutta kasvua terveysteknologiasta (yle.fi) *Marko Korhonen (5.5.2017) Kulttuurin merkitys kansalaisen arjessa ja elinympäristössä (Suomi100: 100 puheenvuoroa taiteesta) (taike.fi) Luokka:Maakuntajohtajat Luokka:Lapinlahden kunnanjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät Luokka:1970-luvulla syntyneet Luokka:Pohjois-Savon hyvinvointialue
Luoteismari

Luoteismari (Маре йӹлмӹ) on uralilainen kieli ja vuori- ja niittymarin läheinen sukulainen. Yhdessä vuorimarin kanssa luoteismari muodostaa länsimarin kielen murreryhmän. Luoteismaria puhuvat luoteismarit asuvat Venäjällä pääasiassa Jaranskin, Tužan, Kiknurin ja Santšurskin piireissä Kirovin alueella, Tonšajevon, Šarangan ja Tonkinon piireissä Nižni Novgorodin alueella sekä osittain Kilemaryn ja Medvedevon piireissä Marin tasavallassa. Kieltä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla, mutta sillä ei ole virallista asemaa yhdessäkään Venäjän federaatiosubjektissa. Kummankaan marin kirjakielen ja luoteismarin välillä ei vallitse täyttä keskinäistä ymmärrettävyyttä.Taagepera R. The Finno-Ugric Republics and the Russian State. New York, 1999. P. 223. Ensimmäinen luoteismarinkielinen kirja () painettiin vuonna 1995, jolloin murteesta tuli kolmas kirjallisesti käytetty marin kielen muoto. == Murteet == * Jaranskin murre - puhujamäärältään suurin ja laajimmalle levinnyt murre, luoteismarin standardimuoto. ** Kiknurin alamurre ** Tužan alamurre ** Santšurskin alamurre * Šarangan murre - lähimpänä vuorimaria * Tonšajevon murre * Lipšan murre == Aakkosto == А а Ӓ ӓ Б б В в Г г Д д Е е Ё ё Ж ж З з И и Й й К к Л л М м Н н ҥ О о Ӧ ӧ Ө ө Ӫ ӫ П п Р р С с Т т У у Ӱ ӱ Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ ъ Ы ы Ӹ ӹ ь Э э Ю ю Я я == Kirjallisuutta == * Moisio A., Saarinen S. Tscheremissisches Wörterbuch / Lexica Societatis Fenno-Ugricae, XXXII. Helsinki, 2008. * Дмитриев С. Д., Дмитриева В. М., Тужаров Г. М. Маре букварь: (учебник для первого класса). Йошкар-Ола, 1995. * Иванов И Г., Тужаров Г. М. Северо-западное наречие марийского языка / Диалекты марийского языка. Вып. I. Йошкар-Ола, 1970. * Иванов И Г., Тужаров Г. М. Словарь северо-западного наречия марийского языка / Диалекты марийского языка. Вып. II. Йошкар-Ола, 1971. * Utyatin A.Tataarilainat Sharangan murteessa // XXII Международная студенческая конференция по финно-угроведению. Тезисы докладов. - Йошкар-Ола, 2006. - С. 23. == Lähteet == Luokka:Venäjän kielet Luokka:Marin kieli
Kovelanjärvi

Kovelanjärvi (myös Myllyjärvi) on matala, pitkä ja kapea järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 71 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 20 kilometriä luoteeseen.Kovelanjärvi. Järviwiki. Viitattu 27.4.2021. == Maantiede == Kovelanjärven pituus lounaasta koilliseen on noin 2,5 kilometriä. Järven leveys on enimmillään noin puoli kilometriä. Saaria on kaksi, joista isompi on muutaman kymmenen aarin laajuinen Pilperoinen. Kovelanjärven kaakkoispuolella on peltoja ja metsää, luoteispuolella on valtaosin metsää. Järven kaakkoisrannalle virtaa laskuojia soilta ja Kuuslammelta (57,7 metriä mpy). Järvi laskee itään Pitkäjärveen, jonka korkeustaso on 16,5 metriä alempi. Kovelanjärven pohjoispuolella sijaitsee Valklampi. Kovelanjärvi on runsasravinteinen. Rehevyyden seurauksena kalasto on särkivaltaista. Järven ekologinen tila on välttävä. Vesitilavuus on 1 864 000 kuutiometriä. Kovelanjärvi (23.071.1.002) kuuluu Pitkäjärven alueeseen (23.071), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Kovelanjärvi on Pitkäjärven alueen toiseksi laajin vakavesi ja Karjaanjoen vesistön läntisiä vakavesiä.Karjaanjoki (23). Järviwiki. Viitattu 27.4.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Dougherty

Dougherty on muun muassa seuraavien yhdysvaltalaisten henkilöiden sukunimi: * Dora Dougherty Strother (1921–2013, lentäjä ja lentoupseeri * Jack Dougherty (s. 1996), jääkiekkoilija * John Martin Dougherty (1932–2022), roomalaiskatolinen piispa * Marion Dougherty (1923–2011), roolittaja * Michael Dougherty (s. 1974), elokuvakäsikirjoittaja
Spinazzola

Spinazzola on kaupunki Etelä-Italiassa Apulian alueella, Barletta-Andria- Tranin maakunnassa. Kaupungin pinta-ala on 182,7 neliökilometriä, ja vuonna 2020 siellä arvioitiin olevan 6 204 asukasta. == Tunnettuja kaupunkilaisia == * Innocentius XII, paavi 1691–1700 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Apulian kaupungit Luokka:Barletta-Andria-Tranin maakunnan kunnat
Sacha Giffa

Sanya Komlan ”Sacha” Giffa (s. 14. kesäkuuta 1977 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on ranskalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Giffa edusti Ranskan maajoukkuetta vuosien 2005 ja 2007 EM-kilpailuissa voittaen pronssia vuonna 2005. Hän edusti urallaan valtaosin ranskalaisseuroja ja pelasi myös Kreikassa ja Espanjassa. == Elämä ja urheilu-ura == Giffa edusti Ranskan miesten maajoukkuetta Serbia ja Montenegron EM-kilpailuissa 2005, missä Ranska voitti pronssia, ja Espanjan EM-kilpailuissa 2007, missä maa oli kahdeksas. Hän edusti Ranskaa vuosina 2003–2008 yhteensä 52 maaottelussa 2,8 pisteen keskiarvolla.teamfrancebasket.com Seurajoukkuetasolla Giffa pelasi pääosin kotimaassaan mutta myös Kreikassa ja Espanjassa. Pisimpään hän edusti vuosina 2005–2011 Strasbourgia. Giffa voitti Levallois’ssa vuonna 1998 Ranskan toiseksi korkeimman sarjatason Pro B:n mestaruuden. Vuonna 2001 hän saavutti Élan Chalonissa Saporta cupin hopeaa.lnb.fr == Lähteet == * Profiili teamfrancebasket.com * Sacha Giffa International Stats Basketball- Reference.com * Profiili lnb.fr * Profiili Liga ACB === Viitteet === Luokka:Ranskalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jaranskin piiri

Jaranskin piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Kirovin alueella Venäjällä ja yksi alueen 39 piiristä. Piiri sijaitsee alueen lounaisosassa, ja sen pinta-ala on 2 429 neliökilometriä. Piirin hallintokeskus on Jaranskin kaupunki. Vuoden 2010 väestönlaskennassa Jaranskin piirin väkiluku oli 26 899 asukasta; vuoden 2002 väestönlaskennassa sama luku oli 33 682 ja vuoden 1989 väestönlaskennassa 37 253\. Koko piirin väestöstä 64,1 prosenttia asuu Jaranskin kaupungissa. == Lähteet == Luokka:Kirovin alueen piirit
Jérôme Schmitt

Jérôme Schmitt (s. 8. syyskuuta 1981 Colmar) on ranskalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Schmitt edusti Ranskan maajoukkuetta vuoden 2005 EM- kilpailuissa voittaen pronssia. == Elämä ja urheilu-ura == Schmitt edusti Ranskan miesten maajoukkuetta Serbia ja Montenegron EM-kilpailuissa 2005, missä Ranska voitti pronssia. Hänen aikuisten maajoukkueuransa kesti kyseisen vuoden ajan, jolloin hän pelasi yhteensä 16 ottelua 3,1 pisteen keskiarvolla.teamfrancebasket.com Seurajoukkuetasolla Schmitt pelasi kotimaassaan.lnb.fr == Lähteet == * Profiili teamfrancebasket.com * Jerome Schmitt International Stats Basketball-Reference.com * Profiili lnb.fr === Viitteet === Luokka:Ranskalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ranskan europarlamenttivaalit 2019

Ranskan europarlamenttivaalit 2019 pidettiin 25.–26. toukokuuta ja niissä valittiin Ranskan 79 edustajaa Euroopan parlamenttiin. Verrattuna aikaisimpiin vaaleihin Ranskassa nähtiin äänestysaktiivisuuden merkittävä kasvu. Ison- Britannian eron jälkeen Ranskalle myönnettiin viisi lisäpaikkaa. == Tulokset == Tulosten perusteella RE- ja ID -ryhmiä edustavat puolueet päätyivät lähes tulkoon tasoihin. Näitä puolueita pidettiin myös mielipidemittauksissa vaalien ennakkosuosikkeina. Puolue Äänet Kannatus (%) Paikat RN 5,286,939 23.34 23 LREM–MouDem–Agir–MR 5,079,015 22.42 23 EELV 3,055,023 13.48 13 LR–LC 1,920,407 8.48 8 FI 1,428,548 6.31 6 PS–PP–ND–PRG 1,403,170 6.19 6 Tyhjiä ääniä 555 033 Hylättyjä ääniä 520 533 Äänestäneitä 23 730 740 Äänioikeutettuja 47 345 328 Lähde: Ranskassa näkyvästi protestoineet keltaliivit asettivat ehdokkaita kahdelta listalta, mutta onnistuivat keräämään vain alle 0,6 % annetuista äänistä. == Lähteet == Luokka:Europarlamenttivaalit 2019 Luokka:Ranskan vaalit
Frédéric Fauthoux

Frédéric Fauthoux (s. 6. joulukuuta 1972 Saint-Sever) on ranskalainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Fauthoux edusti pelaajana Ranskan maajoukkuetta vuosien 1997 ja 2005 EM-kilpailuissa voittaen jälkimmäisissä pronssia. Pau-Orthezissa hän voitti seitsemän Ranskan mestaruutta, kolme Ranskan cup-mestaruutta ja yhden Ranskan liigacupin mestaruuden. == Elämä ja urheilu-ura == Fauthoux edusti Ranskan miesten maajoukkuetta Serbia ja Montenegron EM-kilpailuissa 2005, missä Ranska voitti pronssia, ja Espanjan EM-kilpailuissa 1997, missä maa sijoittui kymmenenneksi. Fauthoux pelasi vuosina 1997–2005 yhteensä 47 miesten maaottelua 4,3 pisteen keskiarvolla.teamfrancebasket.com Fauthoux pelasi vuodet 1990–2007 Pau- Orthezissa jossa voitti Ranskan mestaruuden vuosina 1992, 1996, 1998, 1999, 2001, 2003 ja 2004, Ranskan cup-mestaruuden vuosina 2002, 2003 ja 2007 sekä Ranskan liigacup-mestaruuden vuonna 2003.lnb.fr Pelaajauransa jälkeen Fauthoux on työskennellyt valmentajana muun muassa Ranskan pääsarjassa. == Lähteet == * Profiili teamfrancebasket.com * Frederic Fauthoux International Stats Basketball-Reference.com * Pelaajaprofiili lnb.fr * Valmentajaprofiili lnb.fr === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset koripalloilijat Luokka:Ranskalaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Claude Bergeaud

Claude Bergeaud (s. 30. huhtikuuta 1960 Artigat) on ranskalainen koripallovalmentaja. Bergeaud toimi vuosina 2003–2007 Ranskan maajoukkueen päävalmentajana saavuttaen EM-pronssia vuonna 2005. Pau-Orthez voitti hänen johdollaan kolme Ranskan mestaruutta ja yhden Ranskan cup-mestaruuden. == Elämä ja urheilu-ura == Bergeaud toimi vuosina 2003–2007 Ranskan maajoukkueen päävalmentajana saavuttaen EM-pronssia vuonna 2005. Ranska osallistui hänen valmennuksessaan myös vuoden 2006 MM-kilpailuihin ja vuoden 2007 EM- kilpailuihin.http://www.ffbb.com/demission-de-claude-bergeaud Pau-Orthez voitti hänen päävalmentaja-aikanaan Ranskan mestaruuden vuosina 1998, 1999 ja 2001 sekä Ranskan cup-mestaruuden vuonna 2002http://www.ffbb.com/claude- bergeaud-entraineur . Vuonna 1999 Bergeaud valittiin Ranskan pääsarjan vuoden valmentajaksihttps://www.lnb.fr/fr/article/soiree-des-trophees-meilleur- entraineur-de-pro-a-6993.html. == Lähteet == * Valmentajaprofiili lnb.fr === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bellator Kickboxing

Bellator Kickboxing on kansainvälinen potkunyrkkeilyorganisaatio. Se perustettiin 2016 ja sen pääkonttori on Los Angelesissa. Bellatorin sisaryhtiö on Bellator MMA. ==Medianäkyvyys== Bellator ja SPIKE TV solmivat monivuotisen tv-sopimuksen, joka sittemmin muuttui Paramount Networkiksi. Bellator- tapahtumat televisioitiin ensimmäisen kerran 16. huhtikuuta 2016.UPDATE: Bellator to launch Bellator Kickboxing April 16: Events to air on Spike TV bloodyelbow.com 18.2.2016 Viitattu 10.5.2021 ==Hallitsevat mestarit== Painoluokka Painoraja Mestari Päivämäärä Puolustetut ottelut Alempi raskassarja 93 kg avoin Keskisarja 84 kg avoin Välisarja 77 kg Raymond Daniels 23. syyskuuta 2017 1 Höyhensarja 66 kg Gabriel Varga 14. heinäkuuta 2018 2 Naisten kärpässarja 56 kg Denise Kielholtz 10. joulukuuta 2016 1 == Lähteet == Luokka:Potkunyrkkeilyjärjestöt
Aleksandr Klepikov

Aleksandr Grigorjevitš Klepikov (, 23. toukokuuta 1950 Leningrad, Venäjän SFNT – 26. helmikuuta 2021) oli kilpaurallaan Neuvostoliittoa edustanut soutaja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Klepikov voitti perämiehellisissä nelosissa olympiakultaa Montréalissa 1976.Olympedia.org MM-kilpailuista hän voitti kultaa perämiehellisissä nelosissa vuonna 1975 ja hopeaa kahdeksikoissa vuonna 1977https://worldrowing.com/athlete/31eaeaba- bcf6-4187-9cd8-7867cdf3da97. Klepikov kuoli 70-vuotiaana 26. helmikuuta 2021.https://78.ru/news/2021-02-27/skonchalsya_olimpiiskii_chempion_po_akademicheskoi_greble_aleksandr_klepikov == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Neuvostoliittolaiset soutajat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Luboš Buchta

Lubomir "Luboš" Buchta (s. 16. toukokuuta 1967 Nové Město, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen maastohiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti myös Tšekkoslovakiaa. Buchta kilpaili kolmissa olympialaisissa 1992–1998 ja neljissä MM-kilpailuissa 1991–1997. Hän sijoittui 1991 Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa viidenneksi ja 30 kilometrin perinteisen kilpailussa yhdeksänneksi. Albertvillen olympialaisissa 1992 hän oli 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kolmastoista. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän sijoittui parhaimmillaan 50 kilometrin perinteisen kilpailussa 20:nneksi. Hän oli 1995 Thunder Bayn MM-kilpailuissa 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 20:s ja Trondheimissa 1997 takaa- ajokilpailussa kahdeksastoista. Naganon olympialaisissa 1998 hän sijoittui 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 13:nneksi. Buchra kilpaili maastohiihdon maailmancupissa vuosina 1989–1998. Hän sijoittui kolmanneksi 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Vangissa maaliskuussa 1992. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui henkilökohtaisissa kilpailuissa kaikkiaan kymmenen kertaa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli parhaimmillaan seitsemästoista kaudella 1991–1992. Buchta kantoi Tšekin lippua Naganon olympialaisten 1998 avajaisissa. == Lähteet == Luokka:Tšekkoslovakialaiset maastohiihtäjät Luokka:Tšekkiläiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
František Máka

František Máka (s. 27. syyskuuta 1968 Jičín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen yhdistetyn kilpailija, joka aktiiviurallaan edusti myös Tšekkoslovakiaa. Maka sijoittui Val di Fiemmen MM-kilpailuissa henkilökohtaisessa kilpailussa kuudenneksi. Albertvillen olympialsisissa 1992 hän oli henkilökohtaisessa kilpailussa viidestoista ja joukkuekilpailussa kuudes. Falunin MM-kilpailujen 1993 joukkuekilpailussa hän kuului viidenneksi sijoittuneeseen Tšekin joukkueeseen. Lillehammerin olympialsisissa 1994 hän oli henkilökohtaisessa kilpailussa 18:s ja joukkuekilpailussa viides. Trondheimin MM-kilpailuissa 1997 hän sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi. Maka kilpaili maailmancupissa vuosina 1990–1994. Hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi Štrbské Plesossa helmikuussa 1990. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui kahdeksan kertaa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli yhdeksäs kaudella 1991–1992. == Lähteet == Luokka:Tšekkoslovakialaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Tšekkiläiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
81 (luku)

81 (kahdeksankymmentäyksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 80 ja seuraa luku 82. == Matematiikassa == * 81 on yhdistetty ja vajaa luku. * 81 on seitsenkulmioluku. * 81 on keskitetty kahdeksankulmioluku, koska se on pariton neliöluku (92). * 81 on pienin yhtä suurempi luku, joka on sekä neliöluku että seitsenkulmioluku. * 81 on alkuluvun potenssi (34). * 81 on alkulukuserkkujen 79 ja 83 keskiarvo. * 81 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä ja kymmenjärjestelmässä. * 81 on palindromi oktaalijärjestelmässä. * 81 on Duffyn luku. * Woodallin luku 81\cdot2^{81}-1 eli 195 845 982 777 569 926 302 400 511 on alkuluku. * 81 on pienin luku, joka voidaan muodostaa kahden eri kolmioluvun summana (vähintään) kolmella tavalla: 78+3, 66+15 tai 45+36. (ei sisällä 81:ä pienempiä lukuja) * 81 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana kolmella tavalla: 8^2+4^2+1^2, 7^2+4^2+4^2 tai 6^2+6^2+3^2. * 81 voidaan muodostaa neljän eri neliöluvun summana: 6^2+5^2+4^2+2^2. * 81 voidaan muodostaa kolmen positiivisen kuutioluvun summana: 3^3+3^3+3^3. * 81 voidaan muodostaa neljän positiivisen kuutioluvun summana: 4^3+2^3+2^3+1^3. * 81 on toiseksi pienin pariton positiivinen luku, jolla on enemmän tekijöitä kuin sitä seuraavalla kokonaisluvulla. == Luonnontieteissä == * Jaksollisessa järjestelmässä 81 on talliumin järjestysluku. * Bromi-81 on bromin vakaa isotooppi. * Barium-137 on bariumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 81.Isotope data for barium-137 in the Periodic Table * 81 Terpsichore on pikkuplaneetta. * 81 Ceti on tähti. * Messier 81 on kierteisgalaksi. * Maan massa on noin 81 Kuun massaa. == Muissa yhteyksissä == * 81 on Japanin kansainvälinen suuntanumero. * Eurooppatie E81 kulkee Romanian ja Ukrainan välillä. * Kantatie 81 kulkee Rovaniemen ja Kuusamon välillä. * ZX81 on vuonna 1981 julkaistu kotitietokone. * U-81 oli saksalainen sukellusvene, joka tunnetaan HMS Ark Royalin upottamisesta. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
79 (luku)

79 (seitsemänkymmentäyhdeksän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 78 ja seuraa luku 80. == Matematiikassa == * 79 on alkuluku. * 79 on 83:n alkulukuserkku. * 79 on toinen alkuluku takaperin kymmenjärjestelmässä (97). * 79 on toinen alkuluku takaperin oktaalijärjestelmässä: 79=117_8 ja 711_8=457. (alkuluvut; ks. ”Table of n, prime(n) for n = 1..10000”) * 79 on onnellinen luku kymmenjärjestelmässä. * 79 on onnekas luku (). * 79 on Leylandin luku muotoa a^b-b^a: 2^7-7^2. * 79 on pienin luku, joka on tasan seitsemän positiivisen kokonaisluvun tapauksessa kunkin itseään pienempien tekijöiden summa. (Nämä luvut ovat 365, 497, 737, 1037, 1121, 1457 ja 1517. (ks. ”Table of n, a(n) for n = 1..10000”)) * Taso voidaan jakaa 12 suoralla enintään 79 osaan. == Luonnontieteissä == * Jaksollisessa järjestelmässä 79 on kullan järjestysluku. * Bromi-79 on bromin vakaa isotooppi. == Muissa yhteyksissä == * Eurooppatie E79 kulkee Unkarin ja Kreikan välillä. * Kantatie 79 kulkee Rovaniemen ja Muonion välillä. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
82 (luku)

82 (kahdeksankymmentäkaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 81 ja seuraa luku 83. == Matematiikassa == * 82 on puolialkuluku ja siten yhdistetty luku. * 82 on vajaa luku, koska 1+2+41 < 82. * 82 on onnellinen luku kymmenjärjestelmässä. * 82 on palindromi kolmijärjestelmässä (100013). * 82 voidaan muodostaa kahden eri neliöluvun summana: 9^2+1^2. * 82 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana: 8^2+3^2+3^2. * 82 voidaan muodostaa luvun 3 kahden kokonaislukupotenssin summana: 3^4+3^0. == Luonnontieteissä == * Jaksollisessa järjestelmässä 82 on lyijyn järjestysluku. * Krypton-82 on kryptonin vakaa isotooppi. * Barium-138, lantaani-139, cerium-140, praseodyymi-141, neodyymi-142 ja samarium-144 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 82. == Muissa yhteyksissä == * 82 on Etelä-Korean kansainvälinen suuntanumero. * Eurooppatie E82 kulkee Portugalissa ja Espanjassa. * Kantatie 82 kulkee Rovaniemen ja Sallan välillä. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
James Hepburn

James Hepburn voi tarkoittaa: *James Hepburn (Bothwellin jaarli) (n. 1535–1578), skotlantilainen aatelinen *James Curtis Hepburn (1815–1911), yhdysvaltalainen lähetyssaarnaaja-lääkäri
83 (luku)

83 (kahdeksankymmentäkolme) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 82 ja seuraa luku 84. == Matematiikassa == * 83 on alkuluku. * 83 on Sophie Germainin alkuluku, koska 2 \cdot 83 + 1 eli 167 on myös alkuluku. * 83 on turvallinen alkuluku, koska 83 = 2 \cdot 41 + 1 ja 41 on myös alkuluku. * 83 on 79:n alkulukuserkku. * 83 on toinen alkuluku takaperin binäärijärjestelmässä: 1100101_2 = 101. * 83 voidaan muodostaa kolmen tai viiden peräkkäisen alkuluvun summana: 23+29+31 tai 11+13+17+19+23. * 83 on palindromi viisijärjestelmässä (3135). * 83 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana kahdella tavalla: 9^2+1^2+1^2 tai 7^2+5^2+3^2. * Kymmenjärjestelmässä on 83 yhdeksännumeroista neliölukua, joissa ei ole samaa numeroa kahdesti. Esim. 102\ 495\ 376 = 10\ 124^2.83 Eighty-Three LXXXIII * Kymmenjärjestelmässä on 83 alkulukua, jotka pysyvät alkulukuina, vaikka niistä poistettaisiin mikä tahansa määrä numeroita lopusta alkaen (ei kuitenkaan kaikkia). * Luvussa 2^{83} eli 9 671 406 556 917 033 397 649 408 ei esiinny numeroa 2. == Luonnontieteissä == * Jaksollisessa järjestelmässä 83 on vismutin järjestysluku. * Krypton-83 on kryptonin vakaa isotooppi. * Neodyymi-143 on neodyymin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 83. == Muissa yhteyksissä == * Eurooppatie E83 kulkee Bulgariassa. * Kantatie 83 kulkee Rovaniemen ja Pellon välillä. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Gabriel Varga

Gabriel Varga (s. 16. toukokuuta 1985 Toronto, Ontario) on kanadalainen potkunyrkkeilijä. Hän on entinen Gloryn kaksinkertainen höyhensarjan mestari ja Bellator Kickboxingin höyhensarjan mestari.Bellator Kickboxing 12: Gabriel Varga vs Cristian Faustino fightmag.com.au 4.8.2019 Viitattu 10.5.2021 Varga voitti myös amatööritasolla kahdesti ISKA:n ylemmän kevytsarjan mestaruuden. Ennen potkunyrkkeilyä hän harrasti Shotokania, josta Vargalla on 4. danin musta vyö.Gabriel Varga glorykickboxing.com Viitattu 10.5.2021 ==Lähteet== Luokka:Kanadalaiset karatekat Luokka:Kanadalaiset potkunyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yrjö Hyvärinen

Yrjö Emil Hyvärinen (15. joulukuuta 1888 Kuopio – 6. huhtikuuta 1949 Helsingin mlk) oli suomalainen toimittaja ja luennoitsija, joka toimi sisällissodan aikana punakaartin Savon piiriesikunnan päällikkönä. == Elämä == Hyvärinen kävi kansakoulun ja viisi luokkaa Kuopion lyseota, jonka jälkeen hän työskenteli rautatieläisenä muun muassa kirjurina Kuopion asemalla. Hyvärinen liittyi Kuopion työväenyhdistykseen ensimmäistä kertaa 1907 ja muutaman vuoden tauon jälkeen uudelleen 1916. Hän oli työväenyhdistyksen johtokunnan jäsen ja toimi Kuopion Riennon puheenjohtajana. Marraskuun 1917 yleislakon aikana Hyvärinen valittiin Kuopion suurlakkokomiteaan ja työväen järjestyskaartin esikuntaan. Joulukuussa 1917 Hyvärinen osallistui kaartin edustajana Tampereella pidettyyn työväen järjestyskaartien edustajainkokoukseen, ja vuodenvaihteessä hänet valittiin kokouksessa muodostetun Savon piiriesikunnan päälliköksi. Kun järjestyskaarti uudelleenorganisoitiin Kuopion punakaartiksi toimi Hyvärinen myös sen päällikkönä. Sisällissodan alkupäivinä hän haki Kuopioon Eino Rahjan asejunan tuomia kivääreitä, joilla punakaarti aseistettiin. Hyvärinen ei ehtinyt osallistumaan varsinaisiin taisteluihin, vaan hänet vangittiin Kuopion valtauksen yhteydessä 10. helmikuuta. Hyvärinen oli aluksi Kuopion vankileirillä, josta hänet toukokuun lopussa siirrettiin Suomenlinnan vankileirille. Elokuussa 1918 Hyvärinen sai elinkautisen kuritushuonerangaistuksen Kuopion suojeluskunnan vaatiessa kuolemantuomiota. Armahduslakien nojalla hän pääsi Tammisaaren pakkotyölaitoksesta ehdonalaiseen jo tammikuussa 1922. Vapauduttuaan Hyvärinen liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen ja työskenteli sen julkaiseman Savon Kansan toimittajana. Juuri ennen lehden lakkauttamista vuonna 1923 hän oli lyhyen aikaa myös Savon Kansan toinen päätoimittaja Bruno Tenhusen ohella. Elokuussa 1923 Hyvärinen pidätettiin niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä. Hän sai Turun hovioikeudelta 9 vuoden ja 9 kuukauden kuritushuonerangaistuksen valtiopetoksen valmistelusta, mikä oli Oskari Ikosen jälkeen toiseksi pisin jutussa langetettu vankeustuomio. Huhtikuussa 1924 korkein oikeus kuitenkin alensi Hyvärisen tuomion vuoden pituiseksi. Hyvärinen suoritti rangaistuksensa jälleen Tammisaaressa ja vapautui huhtikuussa 1926. Vapautumisensa jälkeen Hyvärinen työskenteli aluksi Osuusliike Kallan myymälänhoitajana ja vuodesta 1928 lähtien Kulutusosuuskuntien Keskusliiton kiertävänä luennoitsijana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomen sosialistisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
84 (luku)

84 (kahdeksankymmentäneljä) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 83 ja seuraa luku 85. == Matematiikassa == * 84 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku. * 84 on seitsemäs tetraedriluku, koska se on seitsemän ensimmäisen kolmioluvun summa. * 84 on dodekaedriluku. * 84 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä: 84 = 7 \cdot (8+4). * 84 on Harshad-luku oktaalijärjestelmässä: 84 = 124_8 = 12 \cdot (1+2+4). * 84 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä: 84 = 1010100_2 = 28 \cdot (1+1+1). * 84 on jaollinen tekijöidensä määrällä (12). * Jokainen positiivinen kokonaisluku luvun 84 tekijöiden summaan (224) saakka voidaan muodostaa luvun 84 eri tekijöiden summana. * 84 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: 41+43. * 84 voidaan muodostaa kolmen eri neliöluvun summana: 8^2+4^2+2^2. * 84 voidaan muodostaa luvun 3 kahden potenssin summana: 3^4+3^1. == Luonnontieteissä == * Jaksollisessa järjestelmässä 84 on poloniumin järjestysluku. * Strontium-84 on strontiumin vakaa isotooppi. * Cerium-142 on ceriumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 84. * Argonin sulamispiste on noin 84 kelviniä. * Uranuksen kiertoaika Auringon ympäri on noin 84 Maan vuotta. == Muissa yhteyksissä == * 84 on Vietnamin kansainvälinen suuntanumero. * Eurooppatie E84 kulkee Turkissa. * Republic F-84 Thunderjet on amerikkalainen hävittäjälentokone. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Kevin Ross

Kevin Ross (s. 27. heinäkuuta 1980 Reading, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen thainyrkkeilijä. Hän on entinen WBC Muaythain välisarjan Yhdysvaltain mestari ja ylemmän kevytsarjan kansainvälinen mestari. Ross voitti myös Bellator Kickboxingin höyhensarjan mestaruuden.Kevin Ross fightsports.tv Viitattu 10.5.2021 ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset thainyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karim Ghajji

Karim Ghajji (s. 16. tammikuuta 1981 Colombes, Ranska) on ranskalais- marokkolainen keski- ja välisarjan potkunyrkkeilijä. Hän on kolminkertainen ISKA:n keskisarjan mestari.ISKA Masters Pro-division iskaworldhq.com Viitattu 10.5.2021 Lisäksi Ghajji on kaksinkertainen Bellator Kickboxingin välisarjan mestari ja otteli myös Gloryn välisarjan contenders turnauksen mestaruudesta, mutta hävisi sen Murthel Groenhartille. Kotimaassaan Ghajji voitti muun muassa neljä kertaa karaten Ranskan mestaruuden ja Sandan mestaruuden. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset karatekat Luokka:Ranskalaiset potkunyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Folke Isaksson

Folke Isaksson (1927 Kalix, Ruotsi – 2013Författaren Folke Isaksson död, Svenska Dagbladet 27.5.2013, viitattu 10.5.2021 ) oli ruotsalainen kirjailija ja kriitikko. Isaksson kirjoitti kritiikkiä muun muassa Dagens Nyheteriin. Isaksson aloitti viidellä runokokoelmalla vuosina 1951–1963. Niille on ominaista kuvallisuus, ja mukana on myös huumoria ja fantastisuutta. Myöhemmin hän suuntautui reportaasi- ja debattikirjallisuuteen, sittemmin myös matkakirjoihin eri puolilta maailmaa. ==Suomennetut teokset== * Teräskourat (Dom svarta, 1970), kuvat Jean Hermanson; suom. Liisa Ryömä, Helsinki: Tammi 1970 Sarja: Kurki-kirjat ISBN 951-30-2266-8 ===Suomennettuja runoja=== ;LähdeFolke Isaksson, Linkki maailman runouteen, runotietokanta, Lahden kaupunginkirjasto. Päivitetty 19.3.2021, viitattu 10.5.2021 * Martti Hynysen suomentama runo julkaisussa: Tästä alkaa tie: Barentsin alueen kirjallisuusantologia, Jyväskylä: Atena Kustannus 1999 ISBN 951-796-185-5 runo on kirjasta Tecken och under (1981). ** Kuovi * Eeva-Liisa Mannerin suomentamia runoja julkaisussa: Sokean opas, 1966 ** Isä ** Kylästä * Väinö Kirstinän suomentamia runoja julkaisussa: Parnasso 1962; nro 1 ** Ensimmäinen syntymä ** Lintujen vapaus (Fåglarnas frihet) ** Ratsastaja, vanha (Ryttaren, gammal) ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet