EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kloraloosi

Kloraloosi (C8H11Cl3O6) on orgaaninen yhdiste ja glukoosin kloorattu asetaalijohdannainen. Yhdistettä käytetään eläinlääketieteessä nukutusaineena ja jyrsijä- sekä lintumyrkkynä. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa kloraloosi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen ja paremmin kuumaan kuin kylmään veteen. Kloraloosi liukenee runsaammin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja etikkahappoon. Yhdiste on optisesti aktiivinen ja sen ominaiskiertokyky etanoliliuoksessa on +19. Kloraloosin α-anomeerilla on sedatiivisia ja hypnoottisia ominaisuuksia. Yhdisteen vaikutusmekanismi ei ole täysin tunnettu, mutta mahdollisesti sen aktiivinen metaboliitti trikloorietanoli vaikuttaa GABA-reseptoreihin aiheuttaen sedaation. Eläinten aineenvaihdunta hidastuu yhdisteen vaikutuksesta, mutta yhdisteellä ei ole vaikutusta sydämen toimintaan tai hengitysrefleksiin. Kloraloosin aiheuttama sedaatio on pitkäkestoinen tyypillisesti noin 8-10 tuntia. ==Valmistus ja käyttö== Kloraloosia valmistetaan kuumentamalla glukoosia ja kloraalia rikkihapon läsnä ollessa. Reaktiossa muodostuu kloraloosin α- ja β-anomeerien seos. Kloraloosia voidaan käyttää pienjyrsijöiden kuten hiirten hävittämiseen. Tehokkain yhdiste on viileissä alle 15 °C:n lämpötiloissa. Yhdistettä voidaan käyttää myös lintujen kuten lokkien hävittämiseen. Eläinlääketieteen tutkimuksissa kloraloosia käytetään pääasiassa laboratorioeläinten nukuttamiseen. Tähän tarkoitukseen aine annostellaan ruiskeena laskimoon. Kloraloosia voidaan käyttää yhdessä etyylikarbamaatin kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Human Metabolome Database (HMDB): Alphachloralose *Food Component Database (FooDB): Alphachloralose Luokka:Heterosykliset yhdisteet Luokka:Organohalidit Luokka:Klooriyhdisteet Luokka:Jyrsijöiden torjunta-aineet
Ihmissyöjä (eläin)

Ihmissyöjä on eläin, joka saalistaa ihmisiä. Vaikka monenlaiset eläimet voivat hyökätä ihmisen kimppuun, ihmissyöjien ruokavalioon ihmisliha kuuluu yleisemmin. Kerrotuissa tapauksissa ovat yleisimmin osallisia tiikerit, leopardit, leijonat ja krokotiilit. Myös karhut, komodonvaraanit, hyeenat, puumat ja hait ovat ottaneet ihmisiä saaliikseen. == Kuuluisia tapauksia == * Gévaudanin peto * Tsavon ihmissyöjäleijonat * Gustave (krokotiili) Luokka:Eläimet
Milka Peltokangas

Milka Peltokangas (s. 10. tammikuuta 1986 Raahe) on suomalainen kuvataiteilija. Peltokangas on julkaissut kolme lastenkirjaa yhdessä runoilija Aunimarjut Karin kanssa. Ensimmäinen on vuonna 2013 julkaistu Hupsista keikkaa -kuvarunokirja.Raahen Seutu 22.11.2013 Vuonna 2014 julkaistu Metsänmörkö ja Valonpiika on satu- ja runokirja, joka perustuu raahelaiseen mytologiaan.Raahen Seutu 29.8.2014 Kirjassa on myös Kaj Chydeniuksen sävellyksiä. Kuvarunokirja Taikuri Kuu - lumousta ja äkkilähtöjä julkaistiin vuonna 2015.Raahen Seutu 25.9.2015 Peltokangas on kuvittanut muun muassa Niko Peltokankaan vuonna 2009 ilmestyneen Rintani rossi - Runoja tähän asti -kokoelman (BoD). Lisäksi hän on pitänyt viisi taidenäyttelyä Raahessa ja Pyhäjoella vuosina 2010–2016.Raahen Seutu 6.7.2011 Raahen Seutu 12.11.2011 Pyhäjokiseutu 21.11.2011 Raahelainen 23.1.2016 Koulutukseltaan Peltokangas on sosionomi (AMK) ja hän työskentelee lastentarhanopettajana. == Teokset == * * * Taikuri Kuu – lumousta ja äkkilähtöjä. Lahti: Marketiimi, 2015. ISBN 978-952-68325-5-5 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Milka Peltokankaan kotisivut Luokka:Suomalaiset kuvittajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kinnalanjärvi

Kinnalanjärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen yläosan alueeseen. == Maantiede == Kinnalanjärven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja sen pituus on puoli kilometriä ja leveys yli 100 metriä. Järven läpi virtaa Lapinjoki. Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa tai joen kohdissa metsäistä suota. == Luonto == Kinnalanjärvessä viihtyy ainakin jokirapu. == Lähteet == Luokka:Lapin (Rauma) järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Kaurajärvi (Eura)

Kaurajärvi sijaitsee Eurassa Satkunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen yläosan alueeseen. Lammen vedet laskevat suo- ja metsäojien kautta metsäpuroon, joka virtaa pohjoisessa Laukassuonojana ja yhtyy Leparistonojaan ja Hinnerjokeen Hinnerjoen Harjunnummessa. == Maantiede == Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa yli 4 kilometriä pitkä Laukassuonoja. Se yhtyy Hinnerjokeen Hinnerjoen keskustan liepeillä kantatien 43 sillan vieressä. Järven rantaviiva on yksi kilometri pitkä ja ranta on pääosin avosuota, mutta koillisranta on moreenimaastoa. Järvellä on yksi saari. Järvelle johtaa kärrypolku Auvoljärven suunnasta. == Luonto == Järvessä viihtyy ainakin jokirapu. == Luonnonhistoriaa == Järven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 4460–4370 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 4140–4040 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 45,4 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella. == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Lapinjoen vesistö Luokka:Hinnerjoen järvet
Schumacher (futsalpelaaja)

Flávio Sérgio Viana (taiteilijanimeltään Schumacher; s. 31. elokuuta 1975 São Paulo) on brasilialainen futsalpelaaja, pelipaikaltaan puolustaja, joka edustaa seuratasolla Corinthiansia. Brasilian futsalmaajoukkuetta Schumacher edusti aiemmin kolmissa MM-kisoissa, joista hänelle kertyi yksi kutakin mitalia. Vuoden 2008 kisoista hän voitti kultaa ja samana vuonna hänet valittiin maailman parhaaksi futsalpelaajaksi. Seuratasolla Schumacher on edustanut vuodesta 2013 alkaen Corinthiansia. Sitä ennen hän pelasi vuodet 2001-2012 espanjalaisessa Inter Movistarissa. == Lähteet == * http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=180035/index.html Luokka:Brasilialaiset futsalpelaajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Katonajärvi

Katonajärvi on Satakunnassa Raumalla Lapissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen yläosan alueeseen. == Maantiede == Katonajärven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa kilometrin pituinen oja, joka laskee Lapinjokeen. Järven rantaviiva on 450 metriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota. Järvelle pääsee Lapista etelään johtavalta tieltä noin 2,5 kilometriä etelään. == Luonto == Katonajärvessä viihtyy ainakin jokirapu. == Luonnonhistoriaa == Katonajärven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 3080–2960 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 2700–2600 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 32,5 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella. == Historia == Katonajärven ympärillä oleva avosuon alue selittyy järven laskemisella. Vuonna 1805 lukkari G. Morgin haki lupaa järvenlaskuun ja sai sen vuonna 1807. == Lähteet == Luokka:Lapin (Rauma) järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Kaatmojärvi

Kaatmojärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Kaatmojärven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 2 kilometriä pitkä Kaatmo-oja, joka laskee Kauklaistenjärveen. Järven rantaviiva on 900 metriä pitkä ja ranta on pääosin suota, joka rajautuu peltoon tai moreenimaastoon. == Luonto == Kaatmojärvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji. == Lähteet == Luokka:Lapin (Rauma) järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Kauklaistenjärvi

Kauklaistenjärvi tai Kauklainen on Lapissa Raumalla Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 67,4 hehtaaria ja sen pituus on 6,9 kilometriä ja leveys 1,1 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 4,3 kilometriä pitkä Saarnijärveen laskeva Haaronjoki. Järven rantaviiva on 6,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoon rajoittuvaa suota tai ruohikkoista joutomaata. 1920-luvulla järven vedenpintaa alennettiin 60 senttimetriä. Järven nykyinen keskisyvyys on vain 0,7 metriä. == Luonto == Järven vedenlaatu on tyydyttävä ja ravinnepitoisuudet ovat varsin korkeat. Suurin kuormittava tekijä ovat ympäröivien peltojen valumavedet, mutta läheinen turvetuotantoalue kuormittaa osaltaan järveä. Yhdessä edellisten seikkojen kanssa järven mataluus on aiheuttanut happivajetta. Järvi on valtakunnallisesti merkittävä lintujärvi. Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji. == Kunnostussuunnitelmat == Järven ranta- asukkaat ja maanomistajat ovat Kauklaisten kyläyhdistyksen kautta hakeneet kunnostuslupaa. Vuonna 2003 ympäristölupavirasto myönsi luvan nostaa järven vedenpintaa kahdeksan senttimetriä, mutta vuonna 2005 Vaasan hallinto-oikeus kumosi luvan. Vesikasvillisuutta saa kuitenkin niittää edelleen. == Historia == Ensimmäinen järvenlasku on varmaan tehty 1800-luvulla, mutta siitä ei ole muuta tietoa kuin että se koski myös viereistä Kirvelänjärveä. Mikäli Yli- Kierin järvi tarkoittaa Kauklaistenjärveä, on sille tehty järvenlasku ennen vuotta 1796. Sitä on sittemmin jatkettu vuonna 1920, kun talollinen Karl Hunsala ja hänen kumppaninsa hakivat lupaa suorittaa järvellä järvenlasku. Lupa siihen saatiin vuonna 1921. Kun vertaa järven nykyistä rantaviivaa vuoden 1856 Kalmbergin kartaston rantaviivaan, huomaa avosoiden ja rantaniittyjen seuraavan järven entisiä rantoja. == Lähteet == Luokka:Lapin (Rauma) järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Kourulammi

Kourulammi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 4,9 kilometriä pitkä Kourulamminoja, johon yhtyy alempana Satlamminoja. Alajuoksulla ojan nimi muuttuu Pappilanojaksi. Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota keskellä ojitettua Isosuota. Järvelle pääsee Lapin keskustasta tulevaa tietä pitkin. == Luonto == Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji. == Lähteet == Luokka:Lapin (Rauma) järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Lutanjärvi (Eurajoki)

Lutanjärvi on Satakunnassa Eurajoen ja Rauman rajalla Lutan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 40,3 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 2,1 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Lapinjokeen juuri Hautjärven alapuolelle. Luusuaan on rakennettu pato säätelemään järven vedenpinnan korkeutta. Järven rantaviiva on 3,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin heinittynyttä pellonreunaa. Itärannalla on kallioista moreenipohjaista metsää. Tärkein tulovesiuoma on Paskajärvenuoma, jonka varrella on suurin järveä kuormittava peltoalue. Järvellä on kyläläisten uimaranta ja loma- asuntoja on noin 20 pääasiassa järven itärannalla. Järvelle pääsee Eurajoen ja Lapin yhdistävältä tieltä. == Luonto == Järven veden laatu on ollut jopa erinomainen, mutta joitakin merkkejä järven rehevöitymisestä on jo havaittu. Keväisin järvi tulvii herkästi, mikä osaltaan heikentää järven tilaa. Kasvillisuutta on paljon ja se on lajistoltaan monipuolista. Matalien rantojen edessä on runsaasti vesikasvillisuutta. Joinakin talvina esiintyy happikatoa, joka esimerkiksi vuonna 2003 aiheutti kalakuolemia. Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji. == Historia == Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Luttanjärvi” ja järven vieressä sijaitsi Lutan kylä (”Lutta by”). 1810-luvun loppupuolella alettiin pohtia järvenlaskuja, joilla saisi kasvatettua niittyjen pinta-alaa. Vuonna 1819 ja 1821 jätettiin Anders Henricsonin (Laurila) ja Johan Simonssonin (Kikola) toimesta anomukset soiden kuivattamisesta ja järvenlaskusta. Näille annettiin suostumus, mikä on aiheuttanut ainakin Lutanjärven vedenpinnan laskun. Toinen tieto järvenlaskusta on neljän järven yhteishanke vuodelta 1891. Silloin teetettiin katselmus Vahajärven, Rohtoisjärven, Luttanjärven ja Lammijärven järvenlaskusta. == Lähteet == Luokka:Lapinjoen vesistö Luokka:Lapin (Rauma) järvet Luokka:Eurajoen järvet
Ojajärvi (Rauma)

Ojajärvi on Satakunnassa Rauman ja Varsinais-Suomessa Laitilan välisellä rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Ojajärven pinta-ala on 16,2 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 5,5 kilometriä pitkä Ojajärvenoja. Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin suota, mutta itäranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvelle pääsee Narvijärven eteläpuolelta käsin. Järven eteläpää kuuluu Laitilan kunnan alueeseen. == Luonto == Järvi kuuluu osana laajaa Ojasuota, jonka eteläpäähän järvi sijoittuu. Siinä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji. == Historia == Vuonna 1874 teetettiin järvenlaskuun liittyen katselmus. Laskun onnistumisesta tai vaiheista ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Lapinjoen vesistö Luokka:Lapin (Rauma) järvet Luokka:Laitilan järvet
Paskajärvi (Eurajoki)

Paskajärvi on Satakunnassa Eurajoella sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja pyöreän lammen halkaisija on 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin 2 kilometriä pitkä Lutanjärveen laskeva oja. Järven rantaviiva on 350 metriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Eurajoen järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Pirttijärvi (Rauma)

Pirttijärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Lähes umpeen kasvaneen suojärven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin 6 kilometriä pitkä Lapinjokeen hieman Hautjärven yläpuolelle laskeva Leppäjärvenoja. Järven rantaviiva on 680 metriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota. == Luonto == Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji. == Lähteet == Luokka:Lapin (Rauma) järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Rapajärvi (Rauma)

Rapajärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Rapajärven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja lähes pyöreän järven halkaisija on 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa noin 6 kilometriä pitkä laskuoja Saarnijärveen. Järven rantaviiva on 500 metriä pitkä ja ranta on pääosin peltoon rajautuvaa avosuota. == Luonto == Rapajärvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji. == Luonnonhistoriaa == Rapajärven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 1920–1800 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 1700–1600 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 23,6 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella. == Lähteet == Luokka:Rauman järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Saarnijärvi

Saarnijärvi on Lapissa Raumalla Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 60 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 4,2 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta jatkaa järven läpi virtaava Lapinjoki. Järven rantaviiva on 3,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoon tai moreeni- ja kalliopohjaiseen maastoon rajautuvaa kosteikkoa. == Luonto == Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari, joka on istutettu laji. == Historia == Osana Lapinjoen perkausta aleni myös Saarnijärven pinta. Näitä toimenpiteitä varten tehtiin anomus laskea järven vedenpintaa vuonna 1827. == Kulttuuriympäristö == Järven pohjoisrannalla sijaitsee Unescon maailmanperintökohde Sammallahdenmäki. == Lähteet == Luokka:Lapinjoen vesistö Luokka:Lapin (Rauma) järvet
Vahejärvi

Vahejärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Lapinjoen keskiosan alueeseen. == Maantiede == Vahejärven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen halkaisija on alle 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 100 metriä pitkä laskuoja. Järven rantaviiva on 800 metriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota. == Luonto == Vahejärvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, joka on istutettu laji. == Lähteet == Luokka:Rauman järvet Luokka:Lapinjoen vesistö
Pula (futsalpelaaja)

Vágner Kaetano Pereira (taiteilijanimeltään Pula; s. 2. joulukuuta 1980 São Paulo, Brasilia) on brasilialaissyntyinen venäläinen futsalpelaaja, joka edustaa Dinamo Moskovaa ja Venäjän futsalmaajoukkuetta. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä. Pula on osallistunut kaksiin MM-kisoihin, ja ensimmäisissä arvokisoissaan Venäjän paidassa eli vuoden 2008 MM-kisoissa hän oli kisojen paras maalintekijä 16 osumallaan, joista yhdeksän tuli alkulohkon 31-2-voittoon päättyneessä ottelussa Salomonsaaria vastaan. Yhdeksän maalia on MM-kisojen kaikkien aikojen suurin yksittäisen pelaajan maalimäärä yhdessä ottelussa. Vuodesta 2004 Venäjällä asunut Pula on ollut mukana kolmissa EM- kisoissa, joista parhaana tuloksena on hopea vuodelta 2012. Pula on edustanut Dinamo Moskovaa vuodesta 2006 alkaen. == Lähteet == * http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=299930/index.html Luokka:Venäläiset futsalpelaajat Luokka:Brasilialaiset futsalpelaajat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dona

Francisco Jesús Donaire López (taiteilijanimeltään Dona; s. 16. elokuuta 1982) on espanjalainen beachfutismaalivahti, joka edustaa FC Barcelonaa ja Espanjan beachfutismaajoukkuetta. Dona on voittanut maajoukkueessa yhden MM-hopean vuoden 2013 kisoista. Samoissa kisoissa hänet valittiin myös turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Eurocupin Dona on voittanut kahdesti, vuosina 2008 ja 2009. Vuonna 2013 hänet valittiin Euroliigan Moskovan kilpailun parhaaksi maalivahdiksi. Seurajoukkuetasolla Dona on edustanut vuodesta 2013 asti FC Barcelonaa. Hän on 179 senttimetriä pitkä. Dona on osallistunut neljiin MM- kilpailuihin. == Lähteet == * http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=279664/index.html * http://www.beachsoccer.com/players/Francisco%20Jesus%20Donaire Luokka:Espanjalaiset beachfutispelaajat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
LG G2

LG G2 on LG Electronicsin syyskuussa 2013 julkaisema älypuhelin. Sitä on pidetty LG:n lippulaivana ennen sen seuraajaa LG G3:a. LG G2:ssa on 5,2 tuuman IPS LCD kapasitiivinen kosketusnäyttö. Sen mitat ovat 138,5 × 70,9 × 8,9 millimetriä ja se painaa 143 grammaa. Kameran tarkkuus on 13 megapikseliä takana ja 2,1 megapikseliä edessä. LG G2:n pienempi versio on LG G2 Mini, joka tuli myyntiin huhtikuussa 2014. LG G2:n käyttöjärjestelmä on Android 4.4.2. Joulukuun 2013 lopussa eteläkorealainen uutistoimisto raportoi, että puhelimia oli myyty jo kolme miljoonaa kappaletta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == G2 Luokka:Android-pohjaiset laitteet‎ Luokka:Vuoden 2013 matkapuhelimet
Kari Torkler

Kari Kalevi Torkler (s. 2. lokakuuta 1944) on suomalainen art director ja mainonnan suunnittelija, joka palkittiin vuoden 2000 Vuoden Huiput -kilpailussa elämäntyöstään Platinahuippu-palkinnolla. Hänet tunnetaan erityisesti tuotantohyödyke- eli B2B-mainonnan tekijänä ja yhtenä Asanti Konttinen Torkler Oy:n (1980, sittemmin AKT/BBDO ja BBDO Helsinki Oy) perustajaosakkaana. Platinahuipun perusteluissa copywriter Airi Kirkkala kuvaa Torkleria näin:Vuoden Huiput, Parasta suomalaista mainontaa ja graafista suunnittelua 2000, Grafia ry., sivu 10. Torkler on Vuoden Huiput -kilpailuissa 1980–2000 neljänneksi palkituin art director Unto Paltemaan, Herbie Kastemaan ja Erkki Ruuhisen jälkeen. Hän on saanut palkintoja myös muissa kotimaisissa ja monissa kansainvälisissä mainoskilpailuissa. Uransa alussa Mainosgraafikkojen koulun käynyt Torkler työskenteli Elannon somistajana, Hankkijan mainospiirtäjänä ja Mainos Kunnaksen AD:nä, kunnes vuonna 1971 pääsi töihin mainostoimisto SEKiin. Siellä hänen asiakkaitaan olivat muun muassa MTV, Mallasjuoma ja Paulig. Kari Torkler teki 1970-luvulla kalustekauppias Tauno Korhoselle räväkän kampanjan, joka opetti kuluttajat asioimaan hänen uudessa Seutulan kalustehallissaan.Kampanjaan kuulunut ilmoitus Mainosmuseo- sivustolla. Viitattu 29.6.2015. Myymälä aloitti Kehä III:n varrelle sijoittuneiden suurmyymälöiden trendin. Pian Torkler kiinnostui ammattipäättäjille markkinoitavien tuotantohyödykkeiden mainonnasta ja siirtyi ruotsalaisen Anderson & Lembken Helsinkiin perustettuun tytäryritykseen. Vuonna 1980 tästä toimistosta irrottautuneet Klaus Asanti, Hannu Konttinen ja Kari Torkler perustivat oman tuotantohyödyketoimistonsa Asanti Konttinen Torkler Oy. Vuonna 1987 kolmikko myi enemmistöosuuden vasta perustetulle kansainväliselle markkinointiviestintäjätille Omnicom Groupille, ja toimistosta tuli osa sen BBDO-ketjua. 1990-luvun puolivälissä yhä enemmän kuluttajamainontaan suuntautunut AKT/BBDO muutti nimekseen BBDO Helsinki Oy. Kari Torkler oli mukana toimiston työssä vielä 1990-luvun loppupuolella, kunnes perusti sisustussuunnittelijavaimonsa Leena Torklerin kanssa yhteisen yrityksen Torkler Design Oy. Grundström, Elina: B Torkler B. Kari Torkler sai platinahuipun elämäntyöstä suomalaisen mainonnan rakennusmestarina. Markkinointi & Mainonta 30.3.2001. Torklerin tunnetuimpia ja palkituimpia töitä 1980-luvulla olivat kampanjat Gyproc-kipsilevyille ja Nixdorf- yritystietokoneille. 1990-luvulla Torkler palkittiin muun muassa mainonnasta Talouselämä-lehdelle ja Arabian Storybirds-keramiikkasarjalle. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset mainonnan suunnittelijat Luokka:Suomalaiset graafiset suunnittelijat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koeberliniaceae

Koeberliniaceae on Brassicales-lahkoon kuuluva kukkakasviheimo. == Tuntomerkit == Heimon lajit ovat piikkisiä ja runsashaaraisia pensaita, joiden varsissa on solujenvälisiä kanavia. Oksien tai piikkien tyvellä on esilehtiä. Lehdet ovat vähäpätöisiä, lyhytikäisiä ja korvakkeettomia. Kukinto sijaitsee lehtihangassa, ja siinä on pieniä ja huomaamattomia kukkia. Kukassa on mesirauhasia hetiön tyvellä ja gynofori; sikiäin sijaitsee varren päässä. Hiukan laajentunut luotti sijaitsee vartalon päässä. Siemenaiheet kiinnittyvät aksiletyyppiseen istukkaan ja niitä on noin kymmenen kutakin emilehteä kohden. Hedelmä on muutamasiemeninen, joskus vain yksisiemeninen marja, jonka päässä on jäljellä vartalon jäänne. Siemenessä on paksu kuori, vihreä alkio ja keskinkertaisesti vararavintoa (endospermi).Stevens 2001–, Viitattu 19.11.2014 == Levinneisyys == Lajit kasvavat Pohjois-Amerikan lounaisosissa, Keski- Amerikassa ja Boliviassa kuivilla alueilla. == Luokittelu == Koeberliniaceae kuuluu yhdessä Bataceae ja Salvadoraceae-heimojen kanssa Brassicales-lahkon evoluutiopuussa kladiin, jossa ei esiinny muista soluista selvästi erottuvia eli idioblastisia myrosiinisoluja, ja jonka kukat ovat neljälukuisia, sikiäin yhdislehtinen ja kahdesta emilehdestä muodostunut, ja jonka hedelmä on avautumaton. Heimossa on vain yksi suku Koeberlinia ja siinä kaksi lajia. Se on joskus liitetty kapriskasvien heimoon (Capparaceae). == Lähteet == * Stevens, P. F. 2001 -: Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === Luokka:Brassicales Luokka:Kasviheimot
Toissijainen perillinen

Toissijaisella perillisellä tarkoitetaan Suomen perintöjärjestelmässä ensiksi kuolleen aviopuolison perillisiä, jotka saavat perinnön sen jälkeen kun ensiksi kuolleen puolison perinyt leski kuolee. Sääntö tulee sovellettavaksi tilanteessa, jossa ensiksi kuolleella aviopuolisolla ei ole rintaperillisiä (lapsia tai lapsenlapsia) eikä hän ole tehnyt testamenttia. Tällöin perintö menee leskelle suoraan lain mukaan. Sitten kun leski kuolee, jaetaan hänen omaisuutensa toissijaisten perillisten ja lesken omien perillisten kesken.Janne Kaisto, Tapani Lohi, Johdatus varallisuusoikeuteen, 2013, s. 345 Perintökaaren 3 luvun 1 §:n mukaan, milloin eloonjääneen puolison kuollessa ensiksi kuolleen puolison isä, äiti, veli tai sisar tahi veljen tai sisaren jälkeläinen on elossa, saavat ne heistä, joilla silloin lähinnä on oikeus periä ensiksi kuollut puoliso, puolet eloonjääneen puolison pesästä, mikäli kyseisessä perintökaaren luvussa ei toisin säädetä. Eloonjäänyt puoliso ei saa testamentilla määrätä siitä, mitä on tuleva ensiksi kuolleen perillisille. Jos viimeksi kuolleelta puolisolta ei jäänyt perillistä, saavat hänen osuutensa ensiksi kuolleen puolison perilliset.Perintökaari 3 luku 1 § Toissijaisella testamentinsaajalla tarkoitetaan sitä tahoa, joka saa testamentissa tarkoitetun omaisuuden ensisijaisen saajan kuoltua. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Perintöoikeus
Karlóvasi

Karlóvasi () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Dytikí Sámoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρλοβασίων, Dimotikí Enótita Karlovasíon) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sámoksen saarella, Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 9 855 ja varsinaisen Karlóvasin kaupungin (virallisesti Néo Karlóvasi, Νέο Καρλόβασι) väkiluku 6 708 (vuonna 2011). Karlóvasi on Dytikí Sámoksen kunnan kuntakeskus. pienoiskuva|vasen|Néo Karlóvasin Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko. Karlóvasi on Sámoksen saaren toiseksi suurin keskus pääkaupunki Sámoksen jälkeen. Kaupunki sijaitsee saaren pohjoisrannikolla noin 35 kilometriä pääkaupungista länteen. Karlóvasin kunnallisyksikkö käsittää saaren koko luoteisosan. Karlóvasi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sámoksen kunnaksi yhdessä Marathókampoksen, Pythagóreion ja Vathýn kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Dytikí Sámoksen kuntaa. Karlóvasi on eräs Sámoksen turistialueista ja sen lähellä on useita suosittuja rantoja. Kunnallisyksikön länsilaidalla sijaitsevat muun muassa Megálo Seïtánin ja Mikró Seïtánin rannat. Kaupungissa toimii yksi Egean yliopiston yksiköistä (osa luonnontieteellistä tiedekuntaa). == Kunnallisyksikön osat == Karlóvasin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágioi Theódoroi Ágioi Theódoroi 123 Drakaíoi Drakaíoi 89 Órmos Agíou Isidórou 23 Karlóvasi Profeetta Elian luostari (Moní Profítou Ilioú) 97 Néo Karlóvasi 6 708 Potámi 19 Sakkoulaíika 16 Sourídes 29 Kastanéa Kastanéa 164 Kontaíika Kontaíika 350 Kontakaíika Ágios Dimítrios 240 Ágios Ilías 33 Ágios Nikólaos 26 Chatzistamoúlides 0 Kontakaíika 527 Vrýses 136 Kosmadaíoi Kosmadaíoi 80 Nikoloúdes 11 Léka Ágios Panteleímonas 7 Léka 412 Plátanos Plátanos 396 Ydroússa Ydroússa 369 Yhteensä: 9 855 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δημοτική Ενότητα Καρλοβασίων . Karlóvasin kunnallisyksikön verkkosivut. Luokka:Dytikí Sámos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kaupungit
Marathókampos

Marathókampos (; myös transl. Marathókambos) on Kreikan kylä sekä samanniminen Dytikí Sámoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μαραθοκάμπου, Dimotikí Enótita Marathokámpou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sámoksen saarella, Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 609 ja varsinaisen Marathókampoksen kylän väkiluku 1 069 (vuonna 2011). Marathókampoksen kylä sijaitsee Sámoksen lounaisosassa sisämaassa noin 55 kilometrin päässä saaren pääkaupunki Sámoksesta ja noin kahden kilometrin päässä merestä. Kylä on rakennettu Kérkis-vuoren rinteelle. Sen ranta-asutus Órmos Marathokámpou sijaitsee meren rannalla. Marathókampoksen kunnallisyksikkö käsittää saaren koko lounaisosan. Marathókampos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sámoksen kunnaksi yhdessä Karlóvasin, Pythagóreion ja Vathýn kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Dytikí Sámoksen kuntaa. Marathókampoksen ranta on suosittua turisti- aluetta ja siellä on lukuisia suuria hotelleja. == Kunnallisyksikön osat == Marathókampoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Kallithéa Kallithéa 136 Koumaíika Koumaíika 323 Órmos Koumaiíkon 43 Velanidiá 10 Marathókampos Agía Kyriakí 43 Isómata 6 Kámpos (Votsalákia) 471 Limniónas 29 Marathókampos 1 069 Órmos Marathokámpou 194 Palaiochóri 16 Sevastaíika 0 Velanidiá 72 Neochóri Neochóri 62 Skouraíika Kámpos 7 Péfkos 13 Pérri 23 Skouraíika 92 Yhteensä: 2 609 == Lähteet == Luokka:Dytikí Sámos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Vathý (Sámos)

Vathý (, myös Áno Vathý, Άνω Βαθύ, ”Ylempi Vathý” tai Palaió Vathý, Παλαιό Βαθύ, ”Vanha Vathý”) on Kreikan kylä sekä samanniminen Anatolikí Sámoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βαθέος, Dimotikí Enótita Vathéos) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sámoksen saarella, Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 12 517 ja varsinaisen Vathýn kylän väkiluku (vuonna 2011). == Maantiede ja historia == Vathý on vanha yläkylä, jonka alapuolella sijainnut satama on myöhemmin kehittynyt erilliseksi kaupungiksi, nykyiseksi saaren pääkaupungiksi Sámoksen kaupungiksi (myös Káto Vathý, ”Alempi Vathý”). Varsinainen Vathý eli ”Ylempi Vathý” sijaitsee ylärinteessä aivan Sámoksen kaupungin vieressä ja muodostaa käytännössä yhden taajaman sen kanssa. Siksi koko taajamasta ja Sámoksen kaupungista käytetään usein edelleen vanhempaa nimeä Vathý. Nimi viittaa taajaman sijaintiin lahdenpohjukassa. Koko Sámoksen kaupungin ja Vathýn kylän muodostaman taajaman väkiluku on noin . Vathýn kunnallisyksikkö käsittää saaren koillisosan. Sámoksen kaupunki on kunnallisyksikön suurin asutus. Sen muut suurimmat asutukset ovat Vathýn kylä itse sekä Kokkárin kylä. Vathý oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sámoksen kunnaksi yhdessä Karlóvasin, Marathókampoksen ja Pythagóreion kanssa. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Anatolikí Sámoksen kuntaa. == Nähtävyydet == Vathýn yläkylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa jälkibysanttilaisen ajan Pyhän Johanneksen (Aï Giannákis) kirkko sekä vanhat rakennukset, kuten uusklassista arkkitehtuuria edustava koulutalo. == Kunnallisyksikön osat == Vathýn kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágios Konstantínos Ágios Konstantínos 368 Valeontádes 1 Ámpelos Ámpelos 252 Livadáki 28 Petalídes 29 Kokkári Kokkári 1 060 Manolátes Manolátes 131 Margarítes 0 Palaiókastro Argyrós 45 Charavgí 54 Klíma 26 Palaiókastro 502 Poseidónio 31 Psilí Ámmos 49 Samía Agía Paraskeví 26 Ágios Nikólaos (saari) 0 Asprochórti 11 Diapórti (saari) 0 Galázio 23 Kasonísi (saari) 0 Makróniso (saari) 0 Prasonísi (saari) 0 Sámos 6 191 Strongyló (saari) 0 Stavrinídes Stavrinídes 42 Vathý Agía Markélla 7 Agía Triáda 46 Agía Zóni 128 Ái Thanásis 21 Drosiá 69 Flóka 21 Kamára 258 Kédro 109 Koumariónas 112 Mesókampos 110 Moraïtochóri 30 Nikóla 144 Panaḯtsa 19 Plátanos 23 Tourkomylonás 16 Varélla 106 Vathý 1 888 Zervoú 34 Zoodóchos Pigí 6 Vourliótes Avlákia 18 Kámpos 91 Vrontianín luostari (Moní Vrontá) 16 Vourliótes 376 Yhteensä: 12 517 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Chóra (Sámos)

Chóra () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 218 (vuonna 2011). Chóra sijaitsee Sámoksen saaren eteläosissa Sámoksen kansainvälisen lentoaseman pohjoispuolella noin neljä kilometriä Pythagóreion kaupungista luoteeseen. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Χώρας, Dimotikí Koinótita Chóras), johon kuuluu varsinaisen Chóran kylän lisäksi saaren etelärannalla sijaitseva Potokákin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 340. Lentokenttä sijaitsee Potokákin alueella. Chóra eli ”Kylä” oli Sámoksen pääkylä (chóra) vuoteen 1854 saakka, ja siksi sillä on Kreikan saarille tyypillinen saaren pääkylään viittaava nimi. Nykyään kylän väestö saa elantonsa turismista ja maanviljelystä. == Lähteet == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Kokkári

Kokkári (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kokkári muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Κοκκαρίου, Topikí Koinótita Kokkaríou). Kylän väkiluku on 1 060 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Kokkárin rantaa. Kokkári sijaitsee Sámoksen pohjoisrannikolla noin kymmenen kilometriä pääkaupunki Sámoksesta länteen. Kylän ympäristö on eräs Sámoksen rantalomailun keskuksia. Kokkárin nimi viittaa sipuleihin, joita alueella on aiemmin viljelty. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Gustavo (futsalpelaaja)

Gustavo Lobo Paradeda (yleensä vain Gustavo; s. 5. lokakuuta 1979 Pelotas, Brasilia) on Brasiliassa syntynyt venäläinen futsalmaalivahti, joka edustaa Moskovan Dinamoa ja Venäjän futsalmaajoukkuetta. Gustavo valittiin maailman parhaaksi maalivahdiksi vuonna 2013. Hänellä on maajoukkuetasolta kolme EM- hopeaa vuosilta 2012, 2014 ja 2016. Gustavo on osallistunut kaksiin EM- kilpailuihin ja yksiin MM-kilpailuihin vuonna 2012. Seuratasolla vuonna 2004 Venäjälle yhdessä toisen nykyisen brasilialaissyntyisen Venäjän maajoukkuepelaajan Pulan kanssa muuttanut Gustavo on edustanut Moskovan Dinamoa vuodesta 2012. Tätä ennen hän edusti niin ikään venäläistä FK Sibiriä.http://www.zerozero.pt/jogador.php?id=245003&search;=1 == Lähteet == * http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=361950/index.html Luokka:Venäläiset futsalpelaajat Luokka:Brasilialaiset futsalpelaajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mytilinioí

Mytilinioí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 982 (vuonna 2011). Mytilinioín kylä sijaitsee Sámoksen itäisissä keskiosissa vuorten ympäröimänä. Se on yksi Sámoksen suurimpia kyliä. Kylä on saanut nimensä siitä, että sen alkuperäinen väestö muutti Lesboksen Mytilínistä 1700-luvulla maanjäristyksen jälkeen. Kylässä toimii Egeanmeren luonnonhistoriallinen museo, joka esittelee alueen geologiaa, mineralogiaa ja paleontologiaa sekä eläin- ja kasvitiedettä. Mytilinioí muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μυτιληνιών, Dimotikí Koinótita Mytilinión), johon kuuluvat varsinaisen Mytilinioín kylän lisäksi kylät Kamára, Potámi Mesokámpou ja Rizovráchos sekä Pyhän Kolminaisuuden luostari (Moní Agías Triádos). Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 107. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Pýrgos (Sámos)

Pýrgos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πύργου, Topikí Koinótita Pýrgou). Kylän väkiluku on 419 (vuonna 2011). Pýrgos sijaitsee Sámoksen eteläosassa saaren sisäosissa. Kylän väestö saa elantonsa pääosin maanviljelystä, ennen kaikkea oliivin- ja viininviljelystä. == Lähteet == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Sámos (kaupunki)

Sámos (; myös Káto Vathý, Κάτω Βαθύ, ”Alempi Vathý”; vanha nimi Liménas Vathéos, Λιμένας Βαθέος, ”Vathýn satama”) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Sámoksen saarella ja kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on (vuonna 2011). Sámos on Sámoksen saaren pääkaupunki sekä Anatolikí Sámoksen kunnan kuntakeskus. == Maantiede ja historia == Sámoksen kaupunki on Sámoksen kaupallinen keskus ja merkittävin satama. Se sijaitsee lahdenpohjukassa Sámoksen saaren pohjoisrannikolla. Ylempänä rinteessä sijaitsee Váthyn (myös Áno Vathý, "Ylempi Vathý") kylä. Se on vanha yläkylä ja perua ajalta, jolloin aivan rannikolla ei ollut turvallista asua. Alempi kaupunki on kehittynyt kylän satamasta 1800-luvulta lähtien. Nykyisin kaupunki ja yläkylä muodostavat käytännössä yhden taajaman, ja siksi vanhempaa Vathýn nimeä käytetään usein myös Sámoksen kaupungista. Sámoksen kaupunki muodostaa myös laajemman Samía-nimisen kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σαμίων, Dimotikí Koinótita Samíon), johon kuuluvat varsinaisen kaupungin lisäksi kylät Agía Paraskeví, Asprochórti ja Galázio, sekä pienet asumattomat lähisaaret Ágios Nikólaos, Diapórti, Kasonísi, Makróniso, Prasonísi ja Strongyló. Koko kaupunkiyhdyskunnan väkiluku on . Koko Sámoksen ja Vathýn muodostaman taajaman väkiluku on noin . Nykyistä Sámoksen kaupunkia ei tule sekoittaa saaren antiikin aikaiseen pääkaupunkiin ja kaupunkivaltioon Samokseen, joka sijaitsi saaren kaakkoisrannikolla nykyisen Pythagóreion kylän paikalla. == Nähtävyydet == Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Sámoksen arkeologinen museo, joka tunnetaan erityisesti suurikokoisesta Samoksen kuros-patsaasta, sekä Sámoksen viinimuseo. Merkittävimmät kirkot ovat Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) katedraali, joka on Sámoksen ja Ikarían hiippakunnan piispanistuin, sekä kaupungin suurin kirkko Pyhän Spyridonin (Ágios Spyrídonas) kirkko. Kaupungin vanha rakennuskanta edustaa uusklassista arkkitehtuuria. Áno Vathý vanhoine taloineen sijaitsee rinteessä pienen kävelymatkan päässä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjois-Egean saarten kaupungit
Lucas Neff

Lucas Neff (s. 7. marraskuuta 1985) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten sarjasta Isän tyttö, jossa hän näyttelee Jimmy Changea. == Yksityiselämä == Neff on syntynyt ja kasvanut Andersonvillessä Chicagossa. Hänellä on irlantilainen ja juutalainen syntyperä. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Samiopoúla

Samiopoúla () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Sámoksen eteläpuolella ja kuuluu Pohjoisen Egean saariin. Saaren pinta-ala on 1,018 km² ja asukasluku 4 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saarella on muutama talo sekä kaksi pientä kirkkoa, jotka muodostavat saaren Samiopoúlan kylän. Saaren nimi on suomeksi ”Pieni Sámos”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Lajitteleva purkaminen

Lajitteleva purkaminen on käytöstä poistettavien rakenteiden purkamistapa, jossa rakenteet puretaan järjestelmällisesti ja jätteet lajitellaan sekä uusiokäytetään mahdollisimman pitkälle. Lajittelevan purkutyön tarkoituksena on siis saavuttaa mahdollisimman suuri hyötykäyttöaste ja näin pienentää purkujätteiden käsittelyn aiheuttamia ympäristövaikutuksia. Lajittelevaa purkutekniikkaa käyttäessä työ vaiheistetaan seuraavasti: #Asbestin ja muiden ongelmajätteiden purku #Rakennuksen siivous irtojätteestä #Rakennuksen runkoon kuulumattoman materiaalin poisto #Rakennuksen rungon purku rakennusosittain ja materiaaleittain #Betonin ja terästen erottelu Lajittelevan purkutekniikan taloudellisen ja aikataulullisen onnistumisen pohjana on huolellinen ennakkosuunnittelu. Ensimmäisenä kohteeseen tehdään asbesti- ja ongelmajätekartoitus. Tämän jälkeen purkujakeet inventoidaan ja selvitetään mitä rakennusosia on mahdollista käyttää uudelleen ja mistä voidaan valmistaa uusiomateriaalia. Osa purettavasta materiaalista on jätettä, jolle täytyy selvittää loppusijoituspaikka. Jätteiden sijoituspaikkoja selvitettäessä tavoitteena voidaan pitää sijoituspaikkojen löytäminen mahdollisimman läheltä, jotta kuljetuskustannukset eivät nouse suuriksi. Purku-urakoitsijan suurimmaksi vastuuksi voidaan sanoa jätteiden lajittelua ja käsittelyä. ==Katso myös== *Romuttaminen ==Aiheesta muualla== *Purkuohjelma - Theseus *VEIKco Purkumiehet - Jätteiden Käsittely Luokka:Kestävä kehitys Luokka:Rakentaminen
Dikaios

Dikaios () voi viitata seuraaviin: * dikaios eli ”vanhurskas”, ortodoksisessa kirkossa Vanhan testamentin pyhien kunnianimi * Díkaios, vuori Kosin saarella Kreikassa * Díkaios, Kosin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Kosin saarella Kreikassa
Chóra (Pátmos)

Chóra () eli Pátmos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pátmoksen saarella ja kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 541 (vuonna 2011). Chóra on Pátmoksen saaren pääkylä ja Pátmoksen kunnan kuntakeskus. Chóran kylä sijaitsee Pátmoksen eteläisen osan keskellä sijaitsevalla kukkulalla noin kolme kilometriä saaren satamakylästä Skálasta etelään. Kylän tunnetuin nähtävyys on Johannes Teologin luostari. Kylä on syntynyt linnoitusmaisen luostarin ympärille 1100-luvulta alkaen. Kylän rakennuskanta on hyvin perinteinen ja kylässä on pääluostarin lisäksi lukuisia pienempiä luostareita ja kirkkoja. 1500- ja 1600-luvuilla kylään rakennettiin useita rikkaiden sukujen kartanoita. Pátmoksen Chóraa on usein sanottu Kreikan saarten pääkylien eli chórien kauneimmaksi. Kylä on vuodesta 1999 osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä Pátmoksen Chóran kylä, Johannes Teologin luostari ja Ilmestyskirjaluola. Kylän ja luostarin lisäksi siihen kuuluu myös alempana sijaitseva Ilmestyskirjaluola. Skálan kylästä johtaa ylös Chóraan autotien lisäksi vanha kivetty aasipolku. Kylän nähtävyyksiin lukeutuu myös arkeologisena museona toimiva Nikolaḯdisin kartano. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Pátmoksen Chóran kylä, Johannes Teologin luostari ja Ilmestyskirjaluola Luokka:Pátmos
Kámpos (Pátmos)

Kámpos (; myös Kámbos) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pátmoksen saarella ja kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 633 (vuonna 2011). Kámpos sijaitsee Pátmoksen saaren pohjoisen osan keskiosissa noin kuusi kilometriä Skálan kylästä pohjoiseen. Kylä jakautuu sisämaassa sijaitsevaan Áno Kámpokseen (”Ylempi Kámpos”) ja rannalla sijaitsevaan Káto Kámpokseen (”Alempi Kámpos”). == Lähteet == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Pátmos
Skála (Pátmos)

Skála () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pátmoksen saarella ja kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 747 (vuonna 2011). Skála sijaitsee Pátmoksen saaren keskellä. Kylästä on matkaa sen eteläpuolella sijaitsevaan saaren pääkylään Chóraan noin kolme kilometriä ja pohjoispuolella sijaitsevaan Kámpoksen kylään noin kuusi kilometriä. Skála on Pátmoksen suurin asutus, saaren satamapaikka sekä kaupan ja palveluiden keskus. Kylä oli merkittävä satama jo 1500-luvulla, mutta tuolloin väestö asui vielä Chórassa, joka oli asuinpaikkana turvallisempi. Kylän asutus on muodostunut 1800-luvulta lähtien. == Lähteet == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Pátmos
Timo Berry

Timo Andrew Berry (s. 14. helmikuuta 1973) on suomalainen graafinen suunnittelija. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti julisteistaan, postimerkeistään ja ympäristötaideteoksistaanTimo Berry , Muipbiennial. Viitattu 19.11.2014., joita tekee yhdessä arkkitehtivaimonsa Eeva Kaisa Berryn kanssa. Timo Berry on perustajaosakas Both-muotoilutoimistossa, erikoisaloinaan yritysidentiteetti, aikakauslehtimuotoilu ja typografia.About Us , Both. Viitattu 19.11.2014. Timo Berryn julisteita on ollut esillä muun muassa Helsingin, Brnon, Lahden, Hangzhoun, Chamonix’n ja Varsovan julistebiennaleissa. Vuonna 2003 hän voitti Grand Prix’n Lahdessa ja 2004 kultamitalin Meksikossa. Berry on toiminut opettajana Taideteollisessa korkeakoulussa, josta hän itse valmistui vuonna 2002. Vuonna 2014 Berry suunnitteli Suomen Postille kansainvälistä huomiota herättäneet Tom of Finland -postimerkit.Tom of Finland Stamps a Massive, Strapping Success, Artinfo 9.9.2014, viitattu 19.11.2014.Typpö, Juho: Maailma on polvillaan Suomen Tom of Finland -postimerkkien edessä, Helsingin Sanomien NYT-liite 15.4.2014. Viitattu 19.11.2014. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset graafiset suunnittelijat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomen Vapaasatama

Suomen Vapaasatama (ruots. Finlands Frihamn, engl. Freeport of Finland) on perustettu vuonna 1960. Vapaasatama tarjoaa yrityksille varastointipalveluja ja tukee Suomen ulkomaankauppaa. Vapaasatama on hyvien palvelujensa ja edullisen sijaintinsa ansiosta palvellut autontuontia Suomeen. Vapaasatamasta on muodostunut Suomen autologistiikan keskus, jonka kautta välitetään vuosittain noin 500 000 ajoneuvoa muihin maihin Suomen lisäksi. Vapaasataman alueella sijaitsee logistiikkaan läheisesti liittyvien toimialojen taitajia, ja siellä toimii Hangon tulli, joka on erikoistunut autoverotukseen. == Aiheesta muualla == *Suomen Vapaasataman sivusto Luokka:Suomen Itämeren satamat Luokka:Hangon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Hangon liikenne