EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kärnjärv (Võru)

Kärnjärv (myös Pindi Kärnjärv ) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Listakun ja Paidran kylissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee aivan Võhandu jõgen vierellä tasaisessa maastossa. Sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,7 metriä ja suurin syvyys 26,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee kaakkoispään puolella keskellä järveä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000722 kuutiokilometriä eli 0,722 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsää lukuun ottamatta kahta pelto- osuutta. Rannat ovat vedessä jyrkkiä ja vesi syvenee nopeasti. Rannat ovat hiekkapohjaisia, mutta järven pohja on mustaa mutaa ja savea. Järvi on autio, vaikka sen lähellä on maatila. Sen pohjoisrantaan tulee tie. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. == Luontoarvoja == Vesi on kirkasta ja näkösyvyys oli vuonna 1977 3,5 metriä. Järvi on tunnetusti kalaisa. Siinä esiintyy runsaina ahven, hauki, lahna, suutari, kiiski ja salakka. Siinä tavataan myös ruutanaa, sorvaa, rantanuoliaista ja kivisimppua. == Vesistösuhteita == Järveen on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa ja sen laskuoja yhtyy 200 metrin päässä Võhandu jõgeen. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Katso myös == * Luettelo Viron syvimmistä järvistä == Lähteet == Luokka:Võrun kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Võhandu jõen valuma-alue
Pupsi järv

Pupsi järv (myös Pupsijarve) eli Pukšezers on luonnollinen järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Valgamaalla Helmen maalaiskuntaan ja Latvian puolella Naukšēnin kuntaan. == Maantietoa == Järvi kuuluu Salatsijoen vesistöön. Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on matala ja mutapohjainen järvi. Sen läpi virtaa Atse jõgi, jonka lähteen on latvialainen Pilicisin järvi . Joki laskee pohjoiseen Viron puolelle ja palaa takaisin rajalle, jota se seuraa kaakkoon ja laskee Pupsin järveen. Järven jälkeen se pysyttelee Latvian puolella muodostaen kuntien välisen rajajoen Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja Viron puoleiset itärannat ovat matalaa suorantaista metsämaata ja niittyjä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. Tämä kaikki näkyy matalassa järvessä runsaana kasvillisuutena. == Luontoarvoja == Järvessä esiintyy särki, ahven, hauki, suutari ja ruutana. Piisami viihtyy hyvin järvellä. == Lähteet == Luokka:Tõrva Luokka:Latvian järvet Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Salatsijoen vesistö Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Latvian ja Viron raja Luokka:Botin luomat artikkelit
Engli järv

Engli järv (myös Engle järv, Tiglitsa järv, Beržini järv, Tikliste järv, Tiklase järv, Tiglase järv, Tihklase järv) on Virossa Võrumaalla Setomaan kunnassa (entistä Meremäen maalaiskuntaa) Tiklasõn kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on rantaviivaltaan pyöreän muotoinen ja rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Järvellä ei ole saaria. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042 kuutiokilometriä eli 0,42 miljoonaa kuutiometriä . Sen rannat ovat matalat ja rantaan ulottuu mäntyvaltainen metsä. Vain maatalon lähellä on ranta hiekkaa ja siellä on järven ainoa uimaranta. Pohjoisrannassa on hienoa mutaa, josta pilkistää palaneita kantoja. Ne ovat syntyneet metsä- ja suopalossa, jonka jälkeen vesi valtasi alueen itselleen. Järven ympäristössä olleet viljelykset ovat nykyään pusikoituvaa niittyä. Lähimmät virolaiset peltomaat sijaitsevat kilometrin päässä pohjoisessa. Venäjän valtionrajalle on matkaa 500 metriä järvestä sekä idän että etelä suuntaan. Rajan takana sijaitsee venäläinen kulmakunta Laptevo (). == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. == Luontoarvoja == Vesi on punertavaa suovettä, jonka näkösyvyys on ollut 1,5 metriä. Talvella jääpeitteen alla on järvessä happikatoa. Järvellä on vähän kasvillisuutta, mutta eläinplanktonia on paljon. Järvessä esiintyy enimmäkseen ahventa ja haukea, mutta siellä on joukossa myös ruutanaa ja karppia. Suurin pyydetty karppi painoi 14 kilogrammaa. == Vesistösuhteita == Sillä ei ole tulo-ojia ja se olikin ennen laskuojan kaivamista umpijärvi. Vedenpinnan korkeus on 156,1 m mpy. ja sen ympäristön korkeuskäyrien mukaan vesi tulisi virrata etelään päin. Järvestä lähteekin sinne suorana kaivettu laskuoja, joka päättyy metsään. Etelämpänä on vastassa Mustoja, joka seuraa hetken Venäjän vastaista rajaa kaakkoon päin. Lopulta oja jatkaa Venäjän puolella kohti Laptevoa ja tämän perusteella se kuuluu Pelska jõen valuma-alueeseen. Se vuorostaan kuuluu Piusa jõen valuma- alueeseen. Piusa jõgi laskee Pihkovanjärven eli Peipsijärven länsirantaan. Piusa jõen valuma-alue sisältyy Peipsijärven alueeseen, joka muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Vesireitti jatkuu Peipsijärven pohjoispäästä, kun sieltä alkava Narvanjoki virtaa pohjoiseen ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Engli 2 2011.jpg|Heinäkuussa 2011 Engli järv 2013 sügis.JPG|Näkymä lokakuussa 2013 == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pelska jõen valuma-alue
Eero Tenhosaari

Eero Teodor Tenhosaari (13. marraskuuta 1910 Turku – 18. marraskuuta 1983 Loimaa) oli suomalainen kääntäjä.Geni.com : Eero TenhosaariKirjasampo.fi : Eero Tenhosaari == Teoksia == * Partitiivi predikatiivina suomen murteissa. Suomen kielen laitos, Helsingin yliopisto 1934 Helda Opinnäyteviitteet : Suomen kielen laitos == Suomennoksia == * Albert Zoller : Hitlerin yksityissihteeri kertoo ; perustui tekijän keskusteluihin Christa Schroederin kanssa. Gummerus 1951, 2. täyd.laitos 2005 (alkuteos Douze ans auprès d'Hitler) * Joyce Cary : Pelokas ilo : romaani. Otava 1952 (alkuteos A fearful joy) * Ray Bradbury : Marsin aikakirjat : avaruusromaani. Otava 1953, 2. painos 1974 (alkuteos The Martian chronicles) * Barnaby Conrad : Matadori : romaani. Otava 1954 (alkuteos The matador) == Lähteet == * Fennica ===Viitteet=== Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Kadastiku järv

Kadastiku järv on Virossa Valgamaalla Tõrvan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 6,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Siihen laskee neljä lyhyttä metsäojaa, mutta niiden lisäksi järvessä on lähteitä, ja sen laskujoki on Pedeli jõgi (myös Ruuna oja). Joki virtaa Saudikjärven kautta etelään ja seuraa kolmen kilometrin jälkeen Latvian rajaa kolme kilometriä. Pedelin jõgi palaa Valgassa takaisin Viron puolelle ja yhtyy siellä Pieneen Emajokeen Supassa. Järvi on luodattu ja sen suurin syvyys 13,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen ranta on autiota metsää. Järven lounaisrantaan tulee metsätie. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. == Luontoarvoja == Järvessä on mutapohja, vedenväri on ruskea ja veden näkösyvyys on ollut 1,3 metriä. Järven valtakaloja ovat allikkosalakka ja ahven, niiden lisäksi esiintyy sorvaa, särkeä, lahnaa ja ilmeisesti haukea. == Lähteet == Luokka:Tõrva Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Võrtsjärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pienen Emajoen valuma-alue
Udsu järv

Udsu järv (myös Uutsu järv, Linsi järv ja Kokajärv) on Virossa Valgamaalla Tõrvan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Sakalan ylängöllä sijaitsevan järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 76,0 metriä mpy. Järven suurin syvyys 30,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen metsäiset rannat ovat jyrkkiä. Rannat nousevat vedenpinnasta 10–20 metriä ja ne ovat hiekkaa tai savea. Rannassa järven pohja on hiekkaista tai soraa, mutta paikoin se on mudan peitossa. . == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi. Vuonna 1973 veden näkösyvyys oli 4,0 metriä. Vesi oli lämpötilakerrostunut niin, että alusvesi oli hapetonta. == Luontoarvoja == Järvessä elää runsaana ahven ja särki, mutta siinä esiintyvät myös lahna, hauki, ruutana ja suutari. == Katso myös == * Luettelo Viron syvimmistä järvistä Udsu IMGP0133.JPG|Koorküla luonnonsuojelualueen näkymiä järvellä == Lähteet == Luokka:Tõrva Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Võrtsjärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Õhne jõen valuma-alue
Väike-Palkna järv

Väike-Palkna järv (myös Väike-Palkna järv) eli Mazais Baltiņš on järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Luutsnikun kylään Võrumaalla Rõugen kuntaan ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä). == Maantietoa == Järven allas on syntynyt viimeisen jääkauden lopussa mannerjäätikön sulamisvesien kuluttamana. Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria (ha) (myös 3,2 ha ilmoitettu ) ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 14 metriä (myös 11,2 metriä ) ja suurin syvyys 31,9 metriä (tai 32,0 metriä ). Järveen laskee etelässä samasamasyntyinen suurempi järvi Lielais Baltiņš. Järven laskuoja lähtee pohjoiseen ja ojaa seuraa valtioden välinen raja. Se yhtyy pian Pärijõgeen, joka on Gaujan valuma-alueen latvahaaroja. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00066 kuutiokilometriä eli 0,66 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat hiekkapohjaista metsää. Rannat ovat osittain soistuneita, mutta vedessä ranta syvenee jyrkästi. Järvi on mutapohjainen. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ja kirkas (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Katso myös == * Luettelo Viron syvimmistä järvistä == Lähteet == == Aiheesta lisää == * veclaicene.lv: Kornetu ezeri, viitattu 15.4.2017 Luokka:Rõuge Luokka:Latvian järvet Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Gaujan vesistö Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Latvian ja Viron raja Luokka:Botin luomat artikkelit
Tõugjärv

Tõugjärv on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 370 metriä pitkä ja 200 metriä leveä sydämen muotoinen järvi. Sen ympäristössä on metsämaata tai niittyä. Asutus sijaitsee jyrkkien rinteiden yläpuolella sijaitsevien peltomaiden äärellä. Ympäröivä maasto on noin 40 metriä vedenpintaa korkeammalla ja lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa tai taloa. Vain järven eteläpäässä sijaitsee yksi asuttu tila. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys 17 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskilinjalla ja järven pohjoispäässä. Siinä ei ole saaria. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00033 kuutiokilometriä eli 0,33 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 900 metriä. Järven eteläpäähän tulee tie ja sen pohjoispäässä on karttoihin merkitty polkuja. == Järven luokittelu ja luontoarvoja == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Järvi on yksi Rõugen järvialueen seitsemästä järvestä, joka sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjokilaaksossa (). Siinä virtaa nykyään Rõuge jõgi, jonka läpivirtausjärvi järvi on. Laakson kaikille järville yhteisiä ominaisuuksia ovat lähteiden runsaus, karbonaattipitoinen vesi ja rantojen vehmas luonto. Järvialue kuuluu osana Haanjan luontopuistoon. Järvellä on mutapohja, jonka mutakerros on syvänteessä 4,4 metriä paksu. Sen pääasiallinen vedenlähde on Rõuge jõgi, mutta osa vedestä tulee järven pohjassa ja rantojen rinteillä sijaitsevista lähteistä. Vedenväri on kellertävänvihreä ja järven näkösyvyys on 1,6–1,8 metriä. Vesi on selkeästi lämpötilakerrostunut. Kun järven vesikasveja luetteloitiin vuonna 1972, saatiin tulokseksi 23 eri kasvilajia. Järvessä elää ainakin ahven, hauki, kiiski, lahna, salakka ja ankerias. == Vesistösuhteita == Järven läpi virtaa Rõuge jõgi, joka tulee siihen 200 metrin päästä Ratasjärvestä ja jatkaa sitten 1,4 kilometrin päässä sijaitsevaan Kahrilan järveen. Ratasjärven vedenpinta on lähes samalla tasolla kuin Tõugjärven 109,0 metrin korkeudella mpy. oleva vedenpinta. Kahrila järven vedenpinta sijaitsee 9,6 metriä alempana. Kahrilaan laskeva joen osuutta kutsutaan myös nimellä Kahrila jõgi. Rõuge jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Lähteet == Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Rõuge jõen valuma-alue
Liivajärv (Paganamaa)

Liivajärv (myös Trumbipalu Mudajärv, Radijärv) eli latviaksi Smilšāja ezers on järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Võrumaalla Rõugen kuntaan ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä). == Maantietoa == Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 4,3 ha (hehtaaria, Latvian puolella 2,3 ha ) ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven suurin syvyys on 19,8 metriä, mutta järvellä on suuri yli 19 metrinen syvänne. Järven vedenpinnan korkeutta ei ole ilmoitettu, mutta sen on oltava hieman alempi kuin yläjuoksun Kikkajärvellä joka on 128 metriä mpy. Järven läpi virtaa Peeli jõgi, joka juoksee laakson pohjalla olevan järviketjun läpi. Yläpuolelta Liivajärveen laskee Sarapuujärven laskujoki ja Liivajärvi laskee Väike-Mudajärven. Peeli jõgi kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä ja se on metsämaata. Järveen viettävät jyrkästi ja jyrkkien rinteiden päällä on Viron puolella maatila sekä näköalatorni. Maatalouden ojat ovat syövyttäneet sadassa vuodessa rinteisiin syvät ojat (), joiden tuomat hiekat ovat levinneet rantaan muodostaen hyvän uimapaikan. Rannat ovat kovapohjaisia, mutta jyrkkenevät nopeasti. Järven Viron puoleisella rannalla kulkee patikointipolku. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Veden näkösyvyys oli vuonna 1977 3,7 metriä, joten järvi oli kirkasvetinen. == Luontoarvoja == Järvi kuuluu pieneen virolais-latvialaiseen patikointireitin piiriin, joka kulkee sekä Viron että Latvian puolella. Järven lounaisrannassa on nuotiopaikka ja uimaranta. Järvessä kasvaa Virossa harvinainen Jouhivita (Potamogeton rutilus) ja siinä esiintyy yleisinä hauki, särki, ahven ja kiiski. == Katso myös == * Luettelo Viron syvimmistä järvistä == Lähteet == == Aiheesta lisää == * veclaicene.lv: Peļļu ezeri, viitattu 15.4.2017 Luokka:Rõuge Luokka:Latvian järvet Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Gaujan vesistö Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Latvian ja Viron raja Luokka:Botin luomat artikkelit
Külajärv (Vellavere)

Külajärv (myös Vellavere järv, Tootsi järv, Mõõkjärv) on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa Vellaveren kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven ympäristö on metsää ja peltoa vuorottelevaa perinnemaisemaa. Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,9 metriä ja suurin syvyys 25 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00027 kuutiokilometriä eli 0,27 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja järven soistuneiden rantojen rantojen pohjat ovat mutaisia. Lounaasta siihen laskee metsäoja, joka saa vettä myös viereisestä Korgejärvestä. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se luikertelee polveilevassa maastossa muutama kilometri ennen kuin se laskee Viisjaagun järveen. Se puolestaan laskee Elvan jokeen. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta. == Historiaa == Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden jälkeen, kun ikiroudan sulamisessa ympäristöön syntyi termokarstia. Karstista muodostui syvä kuoppa, johon kertyi vettä järveksi asti. == Katso myös == * Luettelo Viron syvimmistä järvistä == Lähteet == Luokka:Elva Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Elva jõen valuma-alue
Sarapuujärv

Sarapuujärv (myös Paganamaa Sarapuujärv, Sarapuu järv, Sarapu järv, Väike Kikkajärv) ja latviaksi Sūneklis on järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se sijaitsee Võrumaalla Rõugen kunnassa Paganamaan kylään ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä). == Maantietoa == Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria (ha) (Latvian puolella 1,7 ha ) ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on 8,8 metriä syvä, vaikka joskus kirjallisuudessa esiintyy myös 27 metrin syväysarvo . Siihen laskee viereisestä Kikkajärvestä tuleva (250 metriä pitkä) ja järven läpi virtaava Peeli jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Se laskee 60 metrin päähän Liivajärveen. Kikkahjärven vedenpinnan korkeus on 128 metriä, joten Sarapuujärven pinta on tätä hieman alempi. Järven rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat metsämaata. Järveen laskevat rinteet ovat paikoin yli 20 metriä korkeat ja sama jyrkkyys jatkuu vedenalla. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Luontoarvoja == Järvi kuuluu pieneen virolais-latvialaiseen patikointireitin piiriin, joka kulkee sekä Viron että latvian puolella . Järven nimi tulee hasselpähkinästä, jota kasvaa järven pohjoisrannoilla, ja yleisenänä rantapuulajina on leppä. Järvessä esiintyy hauki, ahven, särki ja kiiski. == Lähteet == == Aiheesta lisää == * veclaicene.lv: Peļļu ezeri, viitattu 15.4.2017 Luokka:Rõuge Luokka:Latvian järvet Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Gaujan vesistö Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Latvian ja Viron raja Luokka:Botin luomat artikkelit
Tihu järv

Tihu järv (myös Tihu Suurjärv, Suurjärv, Tihu Esimene järv, Männamaa järv) on Virossa Hiidenmaalla Hiidenmaan kunnassa Männamaan kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 51 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on 19, joiden yhteinen pinta-ala on 5,03 ha. Järven laskuoja on Tihu kraav, joka lähtee järven kaakkoispäästä ja virtaa kaakkoon suoraksi kaivettuna ojana. Järveen laskee oja Keskminejärvestä, joka saa vettä ojasta, joka laskee Kolmannesta järvestä. Tihu kraav yhtyy Luguse jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Saarenmaan ja Hiidenmaan väliseen mereen Jausanlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,8 neliökilometriä. Järven suurin syvyys on 0,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 8,5 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ruohottunutta suota. Rantavedessä on paksu mutapohja. Järven lähiympäristö on autiota metsämaata. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Luontoarvoja == Vaikka järvi jäätyy usein umpeen ja jäljelle jäänyt vesi jää hapettomaksi, elää järvessä yleisenä hauki, ahven ja ruutana. Siellä esiintyy myös allikkosalakka, särki, seipi ja made. == Historiaa == Järven pinta-ala on aiemmin ollut 139 ha. Vuonna 1930 järven vedenpintaa laskettiin niin paljon, että järven pinta-ala laski 85 hehtaariin (vuoden 1977 suuruus). Pinta-alan pienentyminen 51 hehtaarilla on tapahtunut tämän jälkeen. Tihu järv sügisel.jpg|Syksyinen näkymä järvelle, 2010 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * hiiumaa.et: Õppe- ja Matkarajad Hiiumaal, viitattu 21.4.2017 Luokka:Hiidenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Ruila järv

Ruila järv (myös Ruiljärv, Kernu Mädajärv) on Virossa Harjumaalla Sauen kunnassa Mõnusten ja Allikan kylissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järven ainoan saaren pinta-ala on 0,59 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 140 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 41,6 m mpy ja järveen tulee vain kaksi metsäojaa. Järven veden vaihtuvuus on heikkoa ja siitä laskeekin vain kapea oja. Oja yhtyy Vasalemma jõgeen, joka virtaa pohjoiseen Ruilan kylän halki ja Ruila paisjärven kautta luoteeseen, missä se laskee Itämereen Paldiskin lahdessa 24 kilometrin päässä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 neliökilometriä. Järven keskisyvyys on metrin verran ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan silloin määrittää 0,00046 kuutiokilometriä eli 0,46 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja järven ympäristössä kasvaa kuusen ja männyn sekametsää. Rannat ovat ruovikkoa, suota ja metsää. Järven pohja on paksua mutaa, mutta koillisrannoilla näkyy hiekkapohja. Siellä sijaitsee myös järven uimaranta. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Luontoarvoja == Järvi on matalana vaarassa jäätyä umpeen ja talvella sitä vaivaa hapettomuus. Järvessä elää vain vähän kalaa. Yleisimmät lajit ovat hauki, ruutana ja ahven. == Historiaa == Vuonna 1943 järven keskisyvyys oli pari metriä, mutta ruohikkoisena järvenä se oli jo silloin kasvamassa umpeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kopterid EE: Ruila järv ja küla - DJI Phantom 3 - Kopterid.ee, viitattu 21.4.2017 Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Vasalemma jõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Riksu laht

Riksu laht (myös Riksu järv) on Virossa Saarenmaalla Riksun ja Lahetagusen kylissä entisten Lääne-Saaren ja Salmen kuntien välisellä rajalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven etäisyys merestä on 800 metriä. Sen pinta-ala on 44 hehtaaria (ha) ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on viisi, ja niiden yhteinen pinta-ala on 2,0 ha. Suurin saari on Külalaid, joka on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee halkaisijaltaan 80 metrinen saari. Kolme muuta saarta sijaitsevat järven rannan tuntumassa. Järven läpi virtaa Riksu jõgi (myös Riksu oja), joka saa alkunsa metsäojana 11 kilometrin päässä ja laskee järveen itäpäässä olevasta Reinulaidin niemestä. Muut neljä tulo-ojaa ovat pieniä. Riksu jõgi (Sepajõe) jatkaa laskujokena lähtemällä järven luoteispäästä ja laskee 1,6 kilometrin päässä Itämereen Pääniske lõugas -nimisessä lahdessa Saarenmaan lounaisrannikolla. Vesi nousee korkean veden aikana järveen ja antaa sinne suolaisen veden pulsseja. Järven valuma-alueen laajuus on 46,4 neliökilometriä. Järven keskisyvyys on noin metrin ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven pohjan laatu vaihtelee: paikoin se on kovaa hiekkaa ja soraa, toisaalla mutapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00044 kuutiokilometriä eli 0,44 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä, ja sen rannat ovat matalavetistä ruovikkoa. Riksun kylä on harvaan asuttua seutua, jonka ympäristö on vuorotellen metsää ja peltomaata. Mustajalan ja Tehumardin yhdistävä maantie (tie 102) ohittaa järven pohjoispuolelta. Salmen kunnanraja seuraa järven etelärantaa, joten järven koko vesiala kuuluu Lääne-Saaren kuntaan. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. == Luontoarvoja == Vaikka järvi on matala ja jäätyessään kärsii hapenpuutteesta, on se hyvästä meriyhteydestä johtuen kalaisa. Yleisin laji on ahven, lisäksi runsaana esiintyvät hauki, kiiski, suutari, sorva, ankerias, made, kolmipiikki ja kymmenpiikki. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Järveotsa järv

Järveotsa järv (myös Järvetsa järv, Järvatse järv, Järvatsi järv, Turvaste Järveotsa järv, Selgjärv) on Virossa Harjumaalla Sauen kunnassa Siimikan kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Turbasta viisi kilometriä luoteeseen. Sen pinta-ala on 17 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole tulo- tai laskuojia, joten se on umpijärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 0,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys 6,3 metriä. Rannat ovat äkkisyviä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Itärannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannan maatalon peltoa; länsirannat ovat suota. Rannat ovat hiekkaisia pohjoispäässä ja muualla järvenpohja on mutainen. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. == Luontoarvoja == Järvessä ei ole kovin paljon kalaa. Yleismmät lajit ovat allikkosalakka ja ruutana. Järvessä esiintyy myös ahven, karppi, törö ja särki. Järven länsirannasta saa alkunsa merkitty 6,5 kilometriä pitkä patikkareitti, joka kiertää lännessä Valgejärven ja Valgejärven suon laitaa (Valgejärv raba). == Lähteet == Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Räätsma järv

Räätsma järv (myös Räästma järv, Rääsma järv) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Konsun kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee pitkän ja kapean Räätsma mägin itäreunalla ja mäki on jääkauden aikainen moreenimäki. Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on yli 45,0 metriä mpy. Siihen ei laske tulo-ojia ja laskuoja lähtee järven pohjoispäästä suorana kaitettuna ojana. Oja on johdettu Ahvenjärveen, jonka läpi Raudin kanali virtaa Nõmmen järvestä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,1 neliökilometriä ja se sisältyy Mustajõen valuma-alueeseen. Mustajõgi yhtyy narvanjokeen. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 10,8 metriä. Järven tilavuudeksi arvioidaan 0,000682 kuutiokilometriä eli 0,682 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa hiekkapohjaisia. Järven itäranta on asumatonta, mutta mäen päällä järven länsipuolella asutusta. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Kurtnan järvialue Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Mustajõen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Valgejärv (Riisipere)

Valgejärv (Valgjärv, Riisipere Valgejärv, Turvaste Valgejärv) on Virossa Harjumaan Sauen ja Läänemaan Lääne-Nigulan kuntien rajalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Pisuksennõmmen eteläpuolella suuren Valgejärve raban lounaispuolella. Sen pinta-ala on 11 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on rannoiltaan kasvamassa umpeen ja siksi järvessä on useita järvialtaita ja osa alkupräisen järven lahdista ovat kuroutuneet omiksi lammiksi. Pohjoista ja eteläistä järviallasta yhdistää keskellä yli 10 metriä leveä salmi. Eteläisen altaan itäpäässä on tätäkin kapeampi salmi, jonka takana sijaitsee pieni vesialue. Pohjoisosassa on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,19 ha. Ne erottavat itäpäähän oman vesilataan. Järven pohjoiseen altaaseen laskee lyhyt metsäoja. Eteläisestä altaasta lähteen luontainen laskuoja, joka päättyy maatilan viereen. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,0 km². Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys noin metrin. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 5,5 kuutiokilometriä eli 0,055 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja rannat ovat kauttaaltaan suota. Järvelle johtaa patkointipolkuja ja se on autio. Maakunnan raja ylittää pohjoisen altaan länsipuolella. Sen pienempi osa kuuluu Lääne-Nigulaan. == Luontoarvoja == Viereiseltä Järveotsan järveltä, missä on nuotiopaikka, alkaa opastettu patikointipolku ja pitkospuut Valgejärvelle, missä reitti kiertää järven ja ympäröivää suota. Järvessä esiintyviä kalalajeja ovat särki, ahven, suutari ja hauki. Turvaste Valgejärv Valgejärve MKA.JPG|Järvi syyskuussa 2013 Järvelubi mändvetikatel Turvaste Valgejärve põhjas.JPG|Pohjakasvillisuutta järven pohjassa Sookured Valgejärvel.jpg|Kurjet pyytämässä eläimiä järven rannassa == Lähteet == Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Läänemaan järvet Luokka:Vihterpalu jõen vesistö Luokka:Lääne-Nigula Luokka:Saue Luokka:Botin luomat artikkelit
Arch Linux ARM

Arch Linux ARM on ARM-pohjaisille prosessoreille tehty versio Arch Linuxista. Se on suunniteltu mahdollisimman yksinkertaiseksi ja nopeaksi. Yksi tärkeimmistä Arch Linux ARM:n tavoitteista on, että käyttäjällä on käyttöjärjestelmäänsä täysi hallinta. == Katso myös == * Arch Linux ==Lähteet== Luokka:Linux-jakelupaketit
Luidja järv

Luidja järv (myös Poama järv) on Virossa Luidjan ja Poaman kylissä Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Luidjan kylän luoteispuolella ja sen erottaa Itämerestä noin 30 metriä leveä kannas. Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja kummatkin rannat ovat sorapohjaista merenrantaa. Järveen laskee kaksi ojaa, joista huomattavin virtaa rannan suuntaisena järven länsipäähän. Oja saa kuitenkin vetensä sisämaasta parin kilometrin päästä Villamaasta. == Lähteet == Luokka:Hiidenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Nigula järv

Nigula järv (myös Vanamõisa järv, Nigula Vanajärv, Vanajärve järv, Vanassaare järv ) on Virossa Urissaaren ja Uuemaan kylissä Häädemeesten kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee suuren Nigulan raban (suo) itäreunalla. Sen pinta-ala on 20 hehtaari ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,7 metriä mpy. Järven ohittaa suoraksi kaivettu Rannametsä jõgi, josta on kaivettu järveen kaksi yhdysojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 4,6 neliökilometri. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00049 kuutiokilometriä eli 0,49 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat kaikkialla suota lukuun ottamatta kahdella itään työntyvällä lahdella, joissa rannat ovat metsää. Toisen ojan rannassa sijaitsee rakennus, jonne johtaa parkkipaikalta polku. Latvian rajalle on matkaa 3,5 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7). == Luontoarvoja == Järveltä lähteen Nigulan luonnonsuojelualueelle patikkareitti, jolla on pitkospuuosuus. Reitti on kokonaisuudessaan seitsemän kilometriä pitkä ja sen matkalla on lintutorni. Suoalue on kansainvälisesti merkittävä lintujensuojelualue.> Nigula looduskaitse.jpg|Nigulan luonnonsuojelualue, syksy 2009 Esimene lumi, Nigula rabas.jpg|Ensilumi Nifulan suolla, 2015 == Lähteet == Luokka:Pärnumaan järvet Luokka:Pärnunjoen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Kisõjärv

Kisõjärv (myös Kisejärv, Kiisajärv, Kisi järv, Kisõjärv, Küsajärv) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa Kärinän kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi olisi metsäjärvi ellei pohjoispuolella olisi suuri Põnnin kylän peltoaukea. Järven pinta-ala on 44 hehtaaria (ha) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven keskikohdassa on niemi, jonka erisuuntiin osoittavat haarat erottavat järvelle kolme vesiallasta. Itään kurkottava niemi Vaivsaar erottaa 600 metriä pitkän eteläisen altaan, pohjoiseen kurkoittava niemi Küpärsaar erottaa 500 metrisen pohjoisosan ja sen viereen jää 700 metrinen länsiallas. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 183,0 m mpy. Järveen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista yksi tuo Laihjärven eli Luikijärven vesiä. Laskuoja lähtee järven kaakkoiskulmasta ja laskee Pahijärveen. Järven valuma- alueen laajuus on 7,2 km². Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järvenpohja on mutainen, mutta lounaassa esiintyy hiekkapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja rannat ovat matalaa metsämaata. Rannat ovat turvepohjaista metsämaata ja pohjoisessa ja koillisessa maaperä on hiekkaista. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi. == Luontoarvot == Järvi sisältyy Kisõjärven maisemansuojelualueeseen (Kisejärve maastikukaitseala). Järven kiertää kuuden kilometrin mittainen patikkareitti. Järven itärannalla sijaitsee nuotiopaikka sekä sivupolku Pahijärvien väliin. Järven valtalajit ovat ahven ja särki, mutta järvessä esiintyy myös hauki, kiiski, lahna, ruutana, sorva, suutari ja made. == Lähteet == Luokka:Rõuge Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Botin luomat artikkelit
Suurjärv (Kooraste)

Suurjärv (myös Kooraste Suurjärv, Seegla järv, Kooraste järv) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa Koorasten, Jõgeharan ja Rebasten kylissä sijaitseva järvi. Suurjärv kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu 15 järveä. Suurjärvi sijaitsee kahden laaksojakson risteyksessä. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen pohjoispuolella sijaitsee Koorasten kylä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 17,7 metriä. Järven eteläpäässä ja koillispäässä on matalaa. Koillispäässä sijaitsee myös matala Hirvesaar, jonka pinta-ala on 0,19 ha. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0026 kuutiokilometriä eli 2,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi niittyä ja peltoa. Järven pohjoispuolelta kiertää Sihvan ja Järveren yhdistävä maantie 140. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. Järvessä on runsaasti kalaa. Yleisimmät kalalajit ovat lahna ja hauki. Järvessä esiintyy myös yleisenä särki, ahven, pasuri, salakka, suutari, kiiski, made ja törö. Istutettuja lajeja ovat kuha, siika, peledsiika ja karppi. == Vesistösuhteita == Järven läpi virtaa Pühäjõgi eli Sillaotsa jõgi, joka alkaa Vidrike järvestä ja yhtyy Võhandujõgeen Jõgeharassa. Sen valuma-alueen pinta- ala 75,8 neliökilometriä muodostuu pääasiassa siihen laskevan Pühäjõen osuuden valuma-alueesta. Järveen laskee useita muita ojia, joista huomattavimmat voidaan mainita tässä. Järven eteläpäähän laskee Uiakatsi järven laskuoja. Samaan Vasara ots lahteen laskee myös Alopi oja, joka tuo yhdeksän muun järven vesiä. Niistä voidaan mainita Aalupi järv ja Otitiik. Järven pohjoisosaan laskee varsin pitkä ja lampirikas Lokuoja. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 112,9 m mpy. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kooraste küla Luokka:Kanepi Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Otepään ylänkö Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Luettelo Viron syvimmistä järvistä

Luettelo Viron syvimmistä järvistä on luettelo Viron järvistä, jotka on luodattu niin tarkasti, että niistä voidaan julkaista luotettavia tuloksia. == Suurin syvyys ja keskisyvyys == Viron kymmenen syvintä järveä Keskkonnaagentuurin julkaiseman luettelon mukaan sekä suurimmat keskisyvyydet : Suurimmat syvyydet Suurimmat syvyydet Suurimmat syvyydet Suurimmat syvyydet Järvi Järvi Syvyys (m) Keskisyvyys (m) 1\. Suurjärv 2\. Väike-Palkna järv 3\. Udsu järv 4\. Mustjärv 5\. Keema järv 6\. Valgjärv 7\. Uhtjärv 8\. Kärnjärv 9\. Piigandi järv 10\. Saadjärv 11\. Kärnjärv 12\. Jõksi järv Suurimmat keskisyvyydet Suurimmat keskisyvyydet Suurimmat keskisyvyydet Suurimmat keskisyvyydet Järvi Syvyys (m) Keskisyvyys (m) Väike-Palkna järv Suurjärv Keema järv Mustjärv Kärnjärv Ratasjärv Saadjärv Peipsijärvi Uhtjärv Jõksi järv Kaussjärv Kalijärv Verijärv Pikkjärv Yllä oleville järville on myös esitetty suuria syvyyslukemia, joita kuitenkaan ei ole otettu mukaan Keskkonnaagentuurin tiedonantoon. == Lähteet == * Viro syvimmät järvistä
Denbighin linna

Denbighin linna on Edvard I:n Walesin valloituksen jälkeen rakennuttama linna, joka sijaitsee kalliolla Denbighin kaupungin yläpuolella. Paikalla oli aiemmin walesilainen linnake. Walesilaiset valtasivat vielä rakenteilla olleen linnan vuonna 1294, mutta työtä päästiin pian jatkamaan. Kapinan jälkeinen työvaihe on huomattavissa erivärisenä kivenä, paksumpina kehämuureina ja erityylisinä torneina. == Lähteet == Luokka:Denbighshiren rakennukset ja rakennelmat Luokka:Grade I -luokan rakennukset Walesissa Luokka:Walesin linnat
Sonata Arctican diskografia

Sonata Arctica (1996–) on julkaissut olemassa olonsa aikana kymmenen studioalbumia. Kolme ensimmäistä demonauhoitetta julkaistiin nimellä Tricky Beans, ja neljäs ja viimeinen demo nimellä Tricky Means. Minialbumi Orientation sekä kokoelma-albumi The End of This Chapter julkaistiin ainoastaan Japanissa. == Studioalbumit == * * * * * * * * * * * * * * == Livealbumit == * * * == Kokoelmat == * 2 * == EP:t == * * 2 * * == Singlet == * ”UnOpened” (1999) 1 * ”Wolf & Raven” (2001) 1 * ”Last Drop Falls” (2001) 1 * ”Victoria’s Secret” (2003)1 * ”Broken” (2003)1 * ”Don’t Say a Word” (2004) * ”Shamandalie” (2004) * ”Replica 2006” (2006) * ”Paid in Full” (2007) * ”The Last Amazing Grays” (2009) * ”Flag in the Ground” (2009, promo) * ”I Have a Right” (2012) * ”Shitload of Money” (2012) * ”Alone in Heaven” (2013) * ”The Wolves Die Young” (2014) * ”Cloud Factory” (2014) * ”Love” (2014) * ”Kingdom for a Heart” (2014) * ”Christmas Spirit” (2015) * ”Closer to an Animal” (2016) * ”Life” (2016) * ”A Little Less Understanding” (2019) * ”Cold” (2019) * ”The Rest Of The Sun Belongs To Me” (2021) * ”First in Line” (2023) * ”A Monster Only You Can’t See” (2023) * ”Dark Empath” (2024) == DVD:t == * * == Musiikkivideot == * ”Wolf & Raven” (2001) * ”Broken (live)” (2003) * ”Don’t Say a Word” (2004) * ”Paid in Full” (2007) * ”Flag in the Ground” (2009) * ”I Have a Right” (2012) * ”Shitload of Money” (2012) * ”Alone In Heaven” (2013) * ”The Wolves Die Young” (2014) * ”Love” (2014) * ”I Can’t Dance” (2014) * ”Closer to an Animal” (2016) * ”Life” (2016) * ”The Rest Of The Sun Belongs To Me” (2021) * ”Dark Empath” (2024) == Demot == * 3 * 3 * 3 * 4 1 Julkaistu ainoastaan Suomessa, 2 ainoastaan Japanissa. 3 Julkaistu nimellä Tricky Beans, 4 nimellä Tricky Means. == Lähteet == Luokka:Diskografiat Diskografia
Passo del San Bernardino

Passo del San Bernardino (italiaa, ) on sola Lepontisilla Alpeilla Kaakkois- Sveitsissä. Sen korkein kohta on 2 067 metrin korkeudessa meren pinnasta. Sola sijaitsee Graubündenin kantonissa, pääosin Mesoccon kunnassa. Sola yhdistää Reinin yhden alkujoen Hinterrheinin ja Ticinojoen sivujoen Moesan laaksot. Sola on ikivanha kulkureitti Alppien yli ja Valais’sta itään.. Solan eteläpuolella 1 600 metrin korkeudessa on San Bernardinon kylä, jonka alueella on todennäköisesti jo esiroomalaisella ajalla ollut asutusta. Solatie on suljettu talvisin. Solan alapuolelle avattiin vuonna 1967 San Bernardinon maantietunneli, joka on auki ympäri vuoden. == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Sveitsin solat Luokka:Graubünden
Endeavour (täsmennyssivu)

Endeavour voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Endeavour, Nasan avaruussukkula * HMS Endeavour, James Cookin tutkimusmatkallaan käyttämä purjelaiva * Nuori Morse (Endeavour), brittiläinen televisiosarja * Ford Endeavour, automalli (Ford Everestin nimi Intiassa).
Shaun Evans

Shaun Francis Evans (s. 6. maaliskuuta 1980 Liverpool, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan nuorena Komisario Morsena televisiosarjassa Nuori Morse (2012–). ==Varhainen elämä== Evansin sukujuuret ovat Pohjois-Irlannissa, mutta hän syntyi ja kasvoi Liverpoolissa, jossa hänen isänsä työskenteli taksinkuljettajana ja äiti sairaanhoitajana. Shaun Evansilla on 11 kuukautta vanhempi veli. Köyhästä perheestä lähtöisin oleva Evans sai stipendin St Edward'sin yliopistoon, jossa hän opiskeli vuosina 1991–1998. Yliopistossa Evans alkoi näytellä koulun näytelmissä, jonka jälkeen hän suoritti näyttelijäntyönkurssin National Youth Theatressa. Evans muutti 17–18 vuoden ikäisenä Lontooseen, jossa hän opiskeli tunnetussa Guildhallin musiikki- ja draamakoulussa. ==Filmografia== ===Elokuvat ja televisiosarjat=== Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 2002 Teachers Teachers John Paul (J.P) Keating 2003 The Boys from County Clare The Boys from County Clare Teddy 2004 Being Julia Being Julia Tom Fennel 2006 Cashback Cashback Sean Higgin 2006 Gone Gone Alex 2007 George Gentlyn tutkimukset Inspector George Gently Laurie Elton 2009 Princess Kaiulani Princess Kaiulani Clive Davies 2009 The Take The Take Jimmy Jackson 2009 Ashes to Ashes (televisiosarja) Ashes to Ashes Kevin Hales 2009 Dread Dread Quaid 2011 Wreckers Wreckers Nick 2012 Whitechapel - viiltäjän jäljillä Whitechapel Sly Driscoll 2012 Silk Silk Daniel Lomas 2012 The Last Weekend The Last Weekend Ian 2012–2023 Nuori Morse Endeavour rikoskonstaapeli/ylikonstaapeli Endeavour Morse 2014 War Book War Book Tom 2015 The Scandalous Lady W The Scandalous Lady W Sir Richard Worsley Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rolling release

Rolling release on ohjelmiston päivitysfilosofia ja päivitysmalli, jossa ideana on isojen päivitysten sijasta päivittää ohjelmistoa useammin pienempinä päivityksinä. Päivitykset ovat jatkuvia ja usein ohjelmistolla ei ole varsinaista versionumeroa. Rolling releasen etuna on nopeat päivitykset, ja ohjelmoijille se on selkeämpi tapa päivittää ohjelmistoa kuin isommat päivitykset. Samankaltainen malli on DevOpsin jatkuvan toimituksen malli. ==Lähteet== Luokka:Ohjelmistotuotanto