EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Francesco Toldo

Francesco Toldo (s. 2. joulukuuta 1971 Padova, Italia) on italialainen entinen jalkapallomaalivahti. Hänet muistetaan parhaiten vuoden 2000 EM-kilpailuista, jolloin hän oli Italian sankari Alankomaita vastaan pelatussa välieräottelussa, torjuessaan ottelun ja rangaistuspotkukilpailun aikana neljä Hollannin rangaistuspotkua. == Ura == Toldo teki Serie A -debyyttinsä 12. syyskuuta Cagliaria vastaan vuonna 1994 ACF Fiorentinan paidassa. Hän pelasi joukkueessa vuosina 1993–2001, jonka aikana Toldo nousi vuoden 2000 EM-kisojen aikana halutuimpiin maalivahteihin ja hänet valittiinkin samana vuonna Serie A:n parhaaksi maalivahdiksi. EM-kisojen jälkeen siirtomarkkinoilla nousi useita huhuja Toldon uudesta seurasta ja muun muassa FC Barcelona oli kiinnostunut ostamaan hänet. Toldo pelasi kuitenkin vielä yhden kauden Fiorentinassa ja voitti joukkueensa kanssa vielä Italian cupin. Vuonna 2001 hän lopulta siirtyi pois Fiorentinasta Interiin, jonka kanssa Toldo teki sopimuksen vuoteen 2006 asti. Hän pelasi neljä kautta ykkösmaalivahtina kunnes vuonna 2005 joukkueeseen saapunut brasilialainen Júlio César syrjäytti Toldon ykkösmaalivahdin roolista. Hän pelasikin kaudella 2005–2006 vain kahdeksan ottelua. Huolimatta varamaalivahdin roolista Toldo voitti ensimmäisen Scudettonsa Interissä kaudella 2005–2006 ja jatkoi sopimustaan 30. kesäkuuta 2009 asti. Voitettuaan Interin paidassa jo neljännen Scudettonsa hän päätti kuitenkin jo maaliskuussa 2009 jatkaa sopimustaan Interin kanssa aina vuoteen 2011 asti.Toldo pens Inter extension Sky Sports 2.3.2009 Viitattu 27.5.2009 Kauden 2009–2010 päätyttyä Interin triplamestaruuteen, joukkueen voitettua Serie A:n, Italian cupin ja Mestarien liigan ilmoitti Toldo kesäkuussa 2010 päättävänsä pelaajauransa.Toldo si ritira: resta in società 18.6.2010 Viitattu 17.7.2010 == Saavutukset == * Scudetto (5): 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 * EM-hopea: 2000 * Serie A:n paras maalivahti: 2000 * Italian supercup (4): 1996, 2005, 2006, 2008 * Italian cup (5): 1996, 2001, 2005, 2006, 2010 * Mestarien liiga: 2010 ==Lähteet== Luokka:Italialaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keski-Afrikka

Keski-Afrikka on maantieteellinen alue Afrikan keskiosissa. ==Valtiot== Keski- Afrikan muodostavat Yhdistyneiden kansakuntien määritelmän mukaan seuraavat valtiot: Angola, Gabon, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Kongon tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe sekä Tšad. ==Maantiede== Keski-Afrikka rajautuu lännessä Atlantin valtamereen, pohjoisessa Länsi-Afrikan ylänköihin sekä idässä Itä-Afrikan hautavajoamaan ja Afrikan suuriin järviin.Peoples of Central Africa 1997, s. 8–9. Keski-Afrikan maantiedettä hallitsee Kongon allas, jonka halki alueen pisin joki Kongojoki virtaa. Altaan pohjois- ja eteläpuolella on ylänköjä. Idässä Ruwenzorivuorten korkein huippu, Mount Stanleyn Margherita Peak kohoaa 5 108 metrin korkeuteen. Atlantin kapea rannikkovyöhyke on enimmäkseen hiekkaista ja suoraa, eikä poukamia ole kovinkaan paljon. Alueen pohjoisosissa vuoret yltävät merenrannalle asti. Etelärannikko on hyvin kalaisaa. ==Ilmasto== Keski-Afrikan trooppinen ilmasto on enimmäkseen kuumaa ja sateista. Sateita tulee päiväntasaajan leveyksillä tasaisesti koko vuoden ajan, mutta alueen pohjois- ja eteläosissa on sadekausi ja kuiva kausi. Kongon altaassa on vuoden ympäri 21–27 celsiusastetta. Ylängöillä ja vuorilla on viileämpää kuin alangoilla.Peoples of Central Africa 1997, s. 10–11. ==Kasvillisuus ja eliöstö== Keski-Afrikan hallitsevia kasvillisuustyypejä ovat trooppinen sademetsä ja savanni. Idässä on vuoristoalueiden kasvillisuutta. Sademetsä on eliöstöltään hyvin monimuotoinen. Siellä elää muun muassa suuria kädellisiä, kuten simpansseja ja gorilloja.Peoples of Central Africa 1997, s. 12–15. ==Väestö== Keski-Afrikan kansoja ovat esimerkiksi bayat, fangit, pygmit, teket, kongot, ovimbundut, chokwet, azandet, mongot, kubat, lubat, lundat ja bembat.Peoples of Central Africa 1997, s. 24–25. == Talous == Keski- Afrikassa on rikkaat mineraaliesiintymät. == Katso myös == * Keski-Afrikan historia == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Afrikan maantiede
Afrikan sarvi

Afrikan sarvi on alue, johon kuuluvat Afrikan mantereen koillisosat. Termillä viitataan alueeseen, joka käsittää Somalian, Djiboutin, Etiopian ja Eritrean valtiot.Hodd, Michael: East Africa Handbook (7. painos), s. 21. Passport Books, 2002.The New Encyclopædia Britannica, s. 61. Encyclopædia Britannica, 2002. Poliittisena kokonaisuutena alueeseen luetaan tämän lisäksi vielä Sudan, Etelä-Sudan, Kenia, ja Uganda. Alueen pinta-ala on 2 000 000 neliökilometriä, ja siellä asuu noin 140 miljoonaa ihmistä. Afrikan sarvessa elävät etniset ryhmät liittyvät läheisemmin arabeihin kuin muihin afrikkalaisiin. Suurimpiin etnisiin ryhmiin kuuluvat muun muassa somalit, oromot ja afarit. Alueen talous perustuu vain muutamiin tuotteisiin: puuvillaan, kahviin ja banaaneihin. == Katso myös == * Afrikan sarven ruokakriisit * Somalian kuiva vuoristometsä * Somalin niemimaa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tšadjärvi

Tšadjärvi () on järvi Länsi-Afrikassa. Se sijaitsee neljän valtion (Tšad, Kamerun, Niger ja Nigeria) alueella. Järvi on keskisyvyydeltään puolitoista metriä syvä ja syvimmältä kohdaltaan noin seitsemän metriä syvä. Se saa suurimman osan vedestään etelästä virtaavista Chari- ja Logonejoista. Tšadjärvi kuivui voimakkaasti 1960-luvulta 1980-luvulle. Järven pinta-ala oli vuonna 2006 laskenut 40 000 neliökilometristä vähän yli 1 300 neliökilometriin ja sen vesimäärä oli pudonnut alle viidesosaan. Kutistumisen syynä ovat olleet ilmastonmuutos ja keinokastelu. Etenkin vuodesta 2004 lähtien järven vesimäärä on jälleen kasvanut sademäärien lisääntyessä. Tšadjärven ja siihen laskevien jokien kaloista taloudellisesti merkittävimpiä ovat olleet alestit ja Hydrocynus-suvun tetrakalat. == Nimi == Tšadjärvi ei ole saanut nimeään Tšadin valtiosta, vaan päin vastoin Tšad on nimetty kyseisen järven mukaan. Järven nimi puolestaan juontaa juurensa kanurin kielen sanaan Sádǝ, joka merkitsee laajaa vesimuodostumaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kamerunin järvet Luokka:Nigerin järvet Luokka:Nigerian järvet Luokka:Tšadin järvet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Soukous

Soukous on Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa 1900-luvun alussa syntynyt afrikkalaisen musiikin tyylilaji. Se tunnetaan myös nimillä "lingala" ja "congo". Soukousia esittävät kitarasta, likembestä ja afrikkalaisista lyömäsoittimista koostuvat yhtyeet. Soukous-muusikoita ovat muun muassa Koffi Olomide, Papa Wemba, Pepe Kalle ja Diblo Dibala. 1960-luvulta lähtien soukousiin on tullut vaikutteita rumbasta. Luokka:Afrikkalainen musiikki
OHL

OHL eli Ontario Hockey League on yksi Pohjois-Amerikan kolmesta pääjunioriliigasta, jotka yhdessä muodostavat Canadian Hockey Leaguen. Muut kaksi ovat WHL ja QMJHL. OHL on tarkoitettu 15–20-vuotiaille pelaajille. Suurin osa joukkueista on Ontariosta Kanadasta, mutta mukana on myös joukkueita Yhdysvaltojen puolelta Pennsylvaniasta ja Michiganista. Kaudella 2006–2007 OHL:n tähdistöottelu pelattiin ensimmäistä kertaa Kanadan ulkopuolella Saginaw'ssa Michiganissa. Liigan toistaiseksi menestynein joukkue on Oshawa Generals, joka on voittanut 13 OHL-mestaruutta. Liigassa on 20 joukkuetta, jotka pelaavat itäisessä ja läntisessä konferenssissa, joissa molemmissa on kaksi viiden joukkueen divisioonaa. Sarjan mestaruuspalkinto on J. Ross Robertson Cup. OHL:n voittaja osallistuu myös Memorial Cupiin. ==Joukkueet== ===Itäinen konferenssi=== Divisioona Joukkue Kaupunki Areena Itäinen Brantford Bulldogs Brantford, Ontario Civic Centre Kingston Frontenacs Kingston, Ontario K-Rock Centre Oshawa Generals Oshawa, Ontario General Motors Centre Ottawa 67's Ottawa, Ontario Urbandale Centre Peterborough Petes Peterborough, Ontario Peterborough Memorial Centre Divisioona Joukkue Kaupunki Areena Keskinen Barrie Colts Barrie, Ontario Barrie Molson Centre Mississauga Steelheads Mississauga, Ontario Hershey Centre Niagara IceDogs St. Catharines, Ontario Gatorade Garden City Complex North Bay Battalion North Bay, Ontario Memorial Garden Sudbury Wolves Sudbury, Ontario Sudbury Community Arena ===Läntinen konferenssi=== Divisioona Joukkue Kaupunki Areena Keskilänsi Erie Otters Erie, Pennsylvania, Yhdysvallat Louis J. Tullio Arena Guelph Storm Guelph, Ontario Sleeman Centre Kitchener Rangers Kitchener, Ontario The Aud London Knights London, Ontario John Labatt Centre Owen Sound Attack Owen Sound, Ontario Harry Lumley Bayshore Community Centre Divisioona Joukkue Kaupunki Areena Läntinen Flint Firebirds Flint, Michigan, Yhdysvallat Perani Arena and Event Center Saginaw Spirit Saginaw, Michigan, Yhdysvallat The Dow Event Center Sarnia Sting Sarnia, Ontario RBC Centre Sault Ste. Marie Greyhounds Sault Ste. Marie, Ontario Essar Centre Windsor Spitfires Windsor, Ontario Windsor Family Credit Union Centre == Katso myös == *Luettelo jääkiekkoliigoista == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kanadan jääkiekkosarjat Luokka:Yhdysvaltain jääkiekkosarjat Luokka:Ontarion jääkiekko Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mbira

Mbira eli likembe on itäafrikkalainen idiofoneihin kuuluva soitin, eräänlainen sormipiano, joka muodostuu puisesta laudasta, jossa on metalliset koskettimet. Tarkempi nimitys on peukalopiano, koska sitä soitetaan peukaloilla näppäilemällä. Mbiralla soitettavaa musiikkia säestetään useimmiten hosho- nimisellä lyömäsoittimella. Zimbabwessa käytettävää mbiraa kutsutaan nimillä "mbira dzavadzimu" tai "sanza". Soitin on tunnettu Zimbabwessa yli tuhat vuotta ja sitä on käytetty muun muassa uskonnollisissa rituaaleissa. Soitinta teki tunnetuksi zimbabwelainen muusikko Thomas Mapfumo.https://www.bbc.com/news/av/business-27939869 Brittiläinen etnomusikologisti Hugh Tracey kehitti soittimesta kaupallisen tuotteen, sovitti sen länsimaiselle sävelasteikolle ja vei sen Afrikan ulkopuolelle. Näistä soittimista käytetään Traceyn antamaa nimeä kalimba. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Afrikkalainen musiikki Luokka:Idiofonit
Erittäin korkean lämpötilan reaktori

Erittäin korkean lämpötilan reaktori eli VHTR () tai korkean lämpötilan kaasujäähdytteinen reaktori () on neljännen sukupolven ydinreaktori, joka on tarkoitettu vedyn tuottamiseen vetytaloutta tai metanolitaloutta varten. Yhtään erittäin korkean lämpötilan reaktoria ei ole vielä rakennettu, mutta koereaktori olisi haluttaessa mahdollista rakentaa jo nykyteknologialla. VHTR- reaktorin haittapuoli on se, että se ei ole ydinpolttoainetta taloudellisesti käyttävä hyötöreaktori, mutta tätä haittaa voidaan lievittää käyttämällä erittäin korkean lämpötilan reaktoreiden jätteitä hyötöreaktoreiden polttoaineena. Lisäksi VHTR tulee nimensä mukaisesti erittäin kuumaksi, normaalissa käytössä noin 1000 celsiusta, poikkeustilanteessa jopa 1800 celsiusta, joten se vaatii erittäin kestäviä materiaaleja. Tähän tavoitteeseen ollaan ajateltu päästävän kapseloimalla ydinpolttoaine grafiittisten polttoainejyvien sisälle. == Katso myös == * NERVA − grafiittihidasteinen korkean toimintalämpötilan reaktori rakettimoottorikäyttöön. ==Aiheesta muualla== * Status report 96 - High Temperature Gas Cooled Reactor - Pebble- Bed Module (HTR-PM, pdf) (iaea.org) * PRIS/IAEA: SHIDAO BAY-1; rakenteilla oleva 211 MW:n HTRG-yksikkö Kiinan Weihaissa (iaea.org) * Idaho National Laboratoryn selostus vhtr-reaktorista * Erittäin korkean lämpötilan reaktorit (VHTR) ja vetytuotanto Luokka:Ehdotetut energianlähteet Luokka:Ydinreaktorityypit
Marakassi

thumb|Marakassit Marakassi tai marakas (< port. maracá < tupi marakámaraca Merriam-Webster), tavallisesti marakassit on idiofoneihin kuuluva lyömäsoitin, joita soitetaan yleensä kahta kerrallaan. Marakassi valmistetaan useimmiten kuivatuista kalebassinkuorista, mutta se voidaan tehdä myös nahasta, puusta tai muovista. Marakassi on latinalaisamerikkalaista alkuperää. Marakasseja käytetään erityisesti kolumbialaisessa, venezuelalaisessa ja brasilialaisessa kansanmusiikissa. Joskus niitä käytetään myös klassisessa ja popmusiikissa. Rockmusiikissa marakasseja on käyttänyt muun muassa Bo Diddley. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Idiofonit
Vibrafoni

Vibrafoni on useimmiten jazzissa käytettävä ksylofonia muistuttava lyömäsoitin. Sen ääniala on yleensä kolme oktaavia, mutta myös suurempia, neljä oktaavia kattavia vibrafoneja on valmistettu. Vibrafoni keksittiin Yhdysvalloissa vuonna 1921. Vaikka sitä käytettiin alun perin nimenomaan jazzissa, nykyään sitä käytetään toisinaan myös muussa populaarimusiikissa ja klassisessa musiikissa. Vibrafonia soittavaa henkilöä kutsutaan vibrafonistiksi. Toisin kuin soitinsukulaisissaan marimbassa ja ksylofonissa, on vibrafonissa metalliset kielet ja pedaalijärjestelmä, joka toimii samalla periaatteella kuin esimerkiksi pianossa. Vibrafonin nimi tulee soittimen moottorista, joka synnyttää vibrafonin äänen värähtelyn, vibraton. Moottori pyörittää kielten ja putkiresonaattorien väliin asetettuja läppiä, mikä synnyttää äänen värähtelyn. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Idiofonit Luokka:Lyömäsoittimet
Pierre Boulez

Pierre Boulez /pjɛʀ bu'lɛz/ (26. maaliskuuta 1925 Montbrison – 5. tammikuuta 2016 Baden-Baden) oli ranskalainen taidemusiikin säveltäjä ja kapellimestari. Häntä pidetään yhtenä suurista säveltäjä-kapellimestareista. Hänen tunnetuimpia sävellyksiään ovat Pli selon pli, Memoriale à Bruno Maderna, Répons sekä kolme pianosonaattia. == Elämä ja ura == Boulez opiskeli matematiikkaa Lyonissa ennen kuin ryhtyi opiskelemaan musiikkia Pariisin konservatoriossa Olivier Messiaenin johdolla. Orkesterinjohtamisen oopperassa Boulez aloitti 1948. Hän oli vaikuttunut 12-säveljärjestelmään perustuneesta dodekafonisesta musiikista, mutta vahvasti kapinallisena luonteena halusi viedä sen edustaman radikalismin vielä paljon pidemmälle. Niinpä hän sovelsi sarjallisuutta nuottien lisäksi myös rytmiin ja hylkäsi Arnold Schönbergin ja hänen oppilaidensa hankkeen luoda uudenlainen melodinen sävelkieli. Lopputuloksena oli täyssarjallisuus, joka perustuu tiukkaan sävellysmenetelmään, mutta tuotti arvoituksellisia sävelten ryöpsähdyksiä. Boulez omaksui musiikkinsa vaikutteita myös aleatorisesta musiikista, joka jätti tilaa improvisaatiolle. Hän keskittyi enimmäkseen soitinmusiikkiin, mutta käytti toisinaan myös laulajia. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Pli selon pli, Memoriale à Bruno Maderna, kolme pianosonaattia sekä monessa vaiheessa sävelletty Répons. Boulez johti Alban Bergin Lulun kantaesityksen 1963. Tästä, kuten myös Bergin toisesta oopperasta, Wozzeckista, hän teki myöhemmin levytykset. Vuonna 1976 Boulez johti Richard Wagnerin Nibelungin sormuksen satavuotisesityksen Bayreuthissa. Uransa alkuvaiheissa Boulez esiintyi ondes Martenot’n tuntijana.Bach-Cantatas.com: Pierre Boulez (Conductor, Composer). Boulezille myönnettiin lukuisia tunnettuja musiikkialan palkintoja, kuten Wolf ja Sonning. Kapellimestarina hän johti muun muassa Clevelandin orkesteria, BBC:n sinfoniaorkesteria, New Yorkin filharmonikkoja ja Ensemble InterContemporainia, joista viimeksi mainittu perustettiin Boulezin aloitteestaEnsemble Intercontemporain. Sacrum Profanum Festival, Poland. Web Archive 2016. Viitattu 7.11.2021.. Hänen panoksensa oli ratkaiseva myös Pariisin Pompidou-keskuksen yhteydessä toimivan elektronisen musiikin tutkimuskeskus IRCAMin perustamisessaChronologie. Centre Pompidou. Web Archive 2008. Viitattu 7.11.2021.. Hän kuoli 5. tammikuuta 2016 Baden- Badenissa. == Oopperalevytyksiä == * Alban Berg: Lulu * Alban Berg: Wozzeck * Claude Debussy: Pelléas ja Mélisande * Arnold Schönberg: Mooses ja Aaron == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pierre Boulezin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. * Kuusisaari, Harri: Pierre Boulez in memoriam . Rondo 7.1.2016. Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Ranskalaiset kapellimestarit Luokka:Ondes Martenot'n soittajat Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Kaoliniitti

Kaoliniitti on mineraali, joka on tavallisimmin valkeaa, kellertävää tai punertavaa savea ja joka on märkänä helposti muovailtavissa. Kaoliniitin tunnistaa savimaisesta hajusta, jonka havaitsee parhaiten saveen henkäistäessä. Suomessa kaoliniittia on kalliorapaumissa, joissakin kallioperän painanteissa, kaoliinisavena maaperässä (esimerkiksi Puolangan Pihlajavaara ja Kerkkä) ja pieniä määriä myös sedimenttisavissa. Se on maasälpien rapautumistulos.Geologia.fi: Kaoliniitti Viitattu 22.7.2013. == Ominaisuuksia == Kaoliniitti kuuluu alumiinisilikaatteihin, ja sen kemiallinen kaava on Al2Si2O5(OH)4. * Väri: valkoinen, usein hieman likaisenharmaa, kellertävä tai punertava * Viirun väri: valkoinen viiru * Kidemuoto: trikliininen, jauhomainen massa * Lohkeavuus: kiteissä etevä lohkeavuus, voi erottaa vain mikroskoopilla * Ominaispaino: 2,6–2,7 tonnia/m³ * Kovuus: 2–2,5 * Kiilto: helmiäismäinen tai himmeän multamainen, matta * Läpinäkyvyys: läpinäkymätön * Magneettisuus: ei ole magneettinen * Esiintyminen: Suomessa muun muassa Enossa, Puolangalla ja Virtasalmella Kaoliniitti on yksinkertaisin savirakenne, jossa kerroksittainen rakenneyksikkö on yksi oktaedrinen ja yksi tetraedrinen levy (1:1 savimineraali). Peräkkäiset 1:1 kerrokset ovat tarttuneet toisiinsa ja pysyvät koossa yhden kerroksen happiatomien ja toisen kerroksen hydroksyyliryhmien välisillä vetysidoksilla. Vetysidokset estävät muita ryhmiä tunkeutumasta kerrosten väliin ja pitävät rakenteen suhteellisen jäykkänä. Kaoliniitti ja illiitti ovat laajentumattomia savia. == Käyttö == Kaoliniitti on tärkeä teollisuussavi. Sitä käytetään esimerkiksi posliiniin ja fajanssiin sekä paperin täyteaineena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mindat: Kaolinite * Webmineral: Kaolinite Mineral Data * Handbook of Mineralogy: Kaolinite (pdf) Luokka:Luonnonvarat Luokka:Sedimenttikivilajit
Harjulampi

Harjulampi on Rovaniemellä sijaitseva lampi. Se on ollut nyt paikoillaan hieman yli viisikymmentä vuotta. Kalaa harjulampeen tulee Kemijoesta, johon se on yhteydessä. Erilaisia kaloja ovat hauki, särki, ahven, salakka, kiiski ja säynävä. Harjulampi ei ole syvä ja sen syvin kohta on noin viisi metriä. Vesi ei ole likaista ja siinä on mahdollista myös uida. Pohja on mutaa. Harjulammen vieressä on Kirkkolampi. ==Linnusto== Harjulammella on 1960-luvun lopulta lähtien tavattu yhteensä 85 lintulajia. Lammella pesii vakituisesti reilut 30 lajia ja satunnaisesti 17 lajia. Lisäksi alueella tavataan vajaat 40 lajia joko ruokavieraina tai muutonaikaisina levähtäjinä. Runsain lintulaji lammella on naurulokki, joita on laskettu enimmillään 660 pesivää paria. Sorsalinnuista yleisimpiä ovat tukkasotka, telkkä, sinisorsa, tavi, haapana ja jouhisorsa. Harvinaisempia pesiviä vesilintuja ovat silkkiuikku, lapasorsa ja harmaasorsa. Harjulammen kaakonpuoleisella rannalla sijaitsee vuonna 1995 rakennettu lintutorni. ==Lähteet== Luokka:Rovaniemen järvet Luokka:Ala-Kemijoen alue
Luettelo klarinetisteista

Tämä on luettelo klarinetisteista eli klarinetin soittajista. == Taidemusiikki == * Cristro Barrios * David Blumberg * Daniel Bonade * Jack Brymer * Heinrich Bärmann * Michael Collins * Larry Combs * Ulysse Delecluse * Guy Deplus * John Doyle * D. Stanley Hasty * Henna Jämsä * Thea King * Kullervo Kojo * Kari Kriikku * Henry Lazarus * Karl Leister * Robert Marcellus * Paul Meyer * Sabine Meyer * Richard Mühlfeld * Ivan Müller * Charles Neidich * Ernst Ottensamer * Gervase de Peyer * Thomas Piercy * Fatos Qerimi * David Shifrin * Milenko Stefanović * William O. Smith * Anton Stadler * Richard Stoltzman * Frederick Thurston == Jazz ja kansanmusiikki == * Woody Allen * Sidney Bechet * Acker Bilk * Barney Bigard * Anthony Braxton * Don Byron * Raymond Burke * Evan Christopher * Elysia Clapin * Eddie Daniels * Johnny Dodds * John Doyle * Eric Dolphy * Irving Fazola * Giora Feidman * Pete Fountain * Buddy deFranco * Benny Goodman * Edmond Hall * Peanuts Hucko * Theo Jörgensmann * Andy Krakauer * Jean-Christian Michel * Marcus Miller * Jimmie Noone * Ivo Papasov * Sam Rivers * Pee Wee Russell * Antti Sarpila * Artie Shaw * Larry Shields * Omer Simeon * William O. Smith * Andy Statman * Jukka Tilsa * Putte Wickman * Steve Wilson * Benny Carter (sivusoittimena alttosaksofonin ja trumpetin ohella) Klarinetistit
Asteriski

Asteriski () eli * on tähtimäinen typografinen merkki. Siitä käytetään myös nimityksiä tähti, tähtönen ja tähtimerkki. == Käyttö == Asteriskilla on lukuisia käyttötarkoituksia, muun muassa: ===Yleisesti=== * Kirjoitetussa tekstissä merkitsemässä kohtaa, jota täsmennetään alaviitteessä.Asteriski eli tähtimerkki (*); Kielitoimiston ohjepankkiKorpela * Korvaamassa alatyylisen tai muuten loukkaavan sanan joitakin kirjaimia. Esimerkiksi kirosanan merkkinä, kirosanan voi merkitä myös sekalaisilla merkeillä. * Osoittamassa henkilön syntymäaikaa. Vastaavissa yhteyksissä kuolinpäivää merkitään ristimerkillä (†). * Puhelinnumeron eteen merkityllä asteriskilla voidaan ilmaista, että kyseessä on vaihteen numero: *(09) 1234 * Kirjallisuudessa kolmea asteriskia käytetään tekstikappaleiden välissä, jos niiden välissä tarinassa vaihtuu aika tai kertojaperspektiivi: > ... Hän näki hänet viimeisen kerran. *** Seuraavana päivänä Kalle heräsi > varhain kukon kiekuntaan... * Aikana, jolloin Suomen henkilötunnuksissa ei vielä ollut miinusta tai plussaa vaan tuossa kohtaa yhdysmerkki, 1800-luvulla syntyneiden henkilötunnuksissa oli alussa asteriski.Uusi Pikkujättiläinen, painos vuodelta 1989, s. 397 ===Tietojenkäsittelytiede=== * Jokerimerkkinä korvaamaan mikä tahansa lukumäärä mitä tahansa merkkejä esimerkiksi tiedoston nimessä: *.TXT. * Säännöllisissä lausekkeissa kuvaamaan edeltävän merkin tai merkkijonon toistoa nolla kertaa tai useammin: tätä operaatiota kutsutaan Kleenen tähdeksi tai Kleenen sulkeumaksi. * Kertolaskun symbolina: 5 * 3. * Kahta asteriskia (**) käytetään potenssiin korotuksen symbolina eräissä ohjelmointikielissä (esimerkiksi 5 ** 3 = 5³). * Monissa ohjelmointikielissä osoittamaan, että muuttuja on tai siitä tehdään ns. osoitinmuuttuja, jonka arvo on jonkin toisen ohjelmassa käytetyn arvon muistiosoite ===Matematiikka=== * Konvoluution merkkinä: (f*g)(t). * Korotetulla asteriskilla merkitään kompleksiluvun kompleksikonjugaattia tai matriisin hermitoitua matriisia. Jos esimerkiksi x = a + ib, x* = a – ib. * Korotetulla asteriskilla merkitään myös mm. vektoriavaruuden duaalia. ===Kielitiede=== * Virheelliseksi katsottavan muodon merkkinä: *enään. * Sanan oletetun muodon merkkinä: *ykte (sanan yksi oletettu varhaismuoto). Koska tällöin kyse ei ole varsinaisesti virheellisestä muodosta, voidaan asteriskin sijasta mieluummin käyttää asteen merkkiä: °ykte. * Epäsäännöllisesti taipuvan sanan merkkinä. ===Sähköposti ym.=== * Sana tai lause voidaan korostaa ympäröimällä se asteriskein (kyllä *tämä* riittää), kun muita korostusmenetelmiä kuten lihavointia tai alleviivausta ei ole käytettävissä. * Chateissa ja IRC-keskusteluissa asteriskia käytetään kirjoitusvirheen korjaamiseen: :Käyttäjä1: Mitäs sinö? :Käyttäjä1: *sinä == Lähteet == * Korpela, Jukka: Asteriski *; Nykyajan kielenopas / Erikoismerkit === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Merkit
Valentin Kononen

Valentin Kononen (s. 7. maaliskuuta 1969 Helsinki) on suomalainen entinen kilpakävelijä ja nykyinen kävelyvalmentaja. Kononen on saavutuksiltaan Suomen kaikkien aikojen paras mieskävelijä. Hän on kotoisin Vantaan Korsosta ja edusti Korson Kaikua kilpaurallaan. Hän on voittanut suurkisoissa useita mitaleita, joista parhaana Göteborgin MM-kisoissa vuonna 1995 saavutettu kultamitali 50 kilometrin kävelyssä. Lisäksi Kononen on saavuttanut hopeamitalin vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa ja vuoden 1998 EM-kisoissa Budapestissa. Kävelyn maailmancupissa hän oli kolmas vuosina 1995 ja 1997. Viimeisessä arvokilpailussaan Sydneyn olympiakisoissa 2000 Kononen hylättiin runsaan 40 kilometrin kävelyn jälkeen hänen ollessaan kilpailussa neljäntenä. Kononen myös valmentaa muita kävelijöitä, muun muassa Jani Lehtistä, Antero Lindmania, Aku Partasta ja Jarkko Kinnusta. Urheilu-uran jälkeen Kononen on johtanut omistamaansa eTaika-nimistä ohjelmistoyritystä. Hän myi yrityksen Vismalle vuonna 2021 ja jatkoi yrityksen palveluksessa. Kononen on toimitusjohtajana Valluation Oy -nimisessä yrityksessä, joka vuonna 2021 teki 50 000 euron liikevaihdolla yli kolmen miljoonan euron tuloksen. Kononen on naimisissa, ja hänellä on kolme tytärtä. == Arvokisasaavutukset 50 kilometrin kävelyssä == * Kesäolympialaiset ** Barcelona 1992 - seitsemäs ** Atlanta 1996 - seitsemäs ** Sydney 2000 - hylättiin * Maailmanmestaruuskilpailut ** Tokio 1991 - viides ** Stuttgart 1993 - hopeaa ** Göteborg 1995 - kultaa ** Ateena 1997 - yhdeksäs ** Sevilla 1999 - keskeytti * Euroopan-mestaruuskilpailut ** Split 1990 - kuudes ** Helsinki 1994 - seitsemäs ** Budapest 1998 - hopeaa ==Ulkoratojen ennätykset== *Radalla **3 000m 11.59,92 **5 000m 18.52,24 (SE) **10 000m 39.23,44 (SE) **20 000m 1.22.22,6h (SE) *Maantiellä **10 km 39.20 **20 km 1.20.42 (SE) **30 km 2.07.37 (SE) **50 km 3.39.34 (SE) == Nopeimmat 50 kilometrin kilpailut == * 3.39.34 (1) Dudince 25. maaliskuuta 2000 * 3.41.09 (3) Podebrady 20. huhtikuuta 1997 * 3.42.02 (2) Stuttgart 21. elokuuta 1993 (MM-kisat) * 3.42.50 (3) Peking 30. huhtikuuta 1995 * 3.43.42 (1) Göteborg 11. elokuuta 1995 (MM-kisat) * 3.44.28 (2) Budapest 21. elokuuta 1998 (EM-kisat) * 3.45.19 (2) Naumburg 28. huhtikuuta 1996 * 3.47.14 (7) Helsinki 13. elokuuta 1994 (EM-kisat) * 3.47.40 (7) Atlanta 2. elokuuta 1996 (Olympiakisat) * 3.48.50 (9) Dudince 25. huhtikuuta 1998 ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Ylen Elävä arkisto: Kononen kävelykuninkaaksi * Ylen Elävä arkisto: Vallu kamppaili MM-kakkoseksi Luokka:Suomalaiset kävelijät Luokka:Vantaan urheilu Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eteläinen Afrikka

Eteläinen Afrikka on Afrikan eteläiset osat käsittävä maantieteellinen alue. == Valtiot == Yhdistyneiden kansakuntien jaottelun mukaan eteläisen Afrikan valtiot ovat Botswana, Etelä-Afrikka, Lesotho, Namibia ja Swazimaa. Laajemmassa määrittelyssä eteläiseen Afrikkaan voidaan lukea myös Angola ja lisäksi vielä Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambik, Sambia ja Zimbabwe. == Maantiede == Eteläisen Afrikan keskiosat ovat ylätasankoa, joka sijaitsee 900–1500 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylänköä reunustavat joka ilmansuunnassa vuoriketjut, joiden korkein kohta on Lesothossa sijaitseva Thabana Ntlenyana (3 482 m). Namibiassa vuorten ja Atlantin valtameren välissä on Namibin aavikko. Rannikoilla ei ole suuria poukamia tai niemiä. Etelä- Afrikan rannikko on kivikkoista ja Namibian rannikolla on suuria hiekkadyynejä.Peoples of Southern Africa, s. 8–9. Alueen pisin joki on Oranjejoki, joka laskee Atlanttiin.Peoples of Southern Africa, s. 9. == Ilmasto == Suurin osa Namibiasta ja Botswanasta sekä Etelä-Afrikan länsiosat ovat ilmastoltaan kuivaa tai puolikuivaa. Namibiassa on aavikkoja. Lohikäärmevuorilla on viileää ja kosteaa. Etelä-Afrikan kaakkoisrannikko on subtrooppisen kostea, ja kesät ovat kuumat. Etelärannikon Kapkaupungissa kuukausien keskilämpötilat ovat 13–22 celsiusastetta. Atlantin rannikon ilmasto on melko viileä. Sateet tulevat yleensä kesäisin, paitsi lounaassa, missä kesällä on kuivaa ja talvella kosteaa. Eniten sateita saadaan itärannikolla ja vähiten länsirannikolla.Peoples of Southern Africa, s. 10. == Kasvillisuus ja eläimistö == Eteläisessä Afrikassa on liian kuivaa tiheille metsille, joten maasto on avointa ja ruohikkoista. Savanneilla elää muun muassa seeproja, antilooppeja ja sarvikuonoja.Peoples of Southern Africa, s. 12–14. == Ihmiset == Eteläisen Afrikan alkuperäiskansaa ovat khoisanit (khoit ja sanit). Bantuja tuli alueelle myöhemmin pohjoisesta, ja hollantilaisia (afrikaanereita) rantautui etelärannikolle. Alueen muita kansoja ovat muun muassa hererot, tswanat, ovambot, swazit, xhosat, zulut, vendat ja sothot. Etelä-Afrikassa asuu myös paljon intialaisia.Peoples of Southern Africa, s. 22–24. Eteläinen Afrikka on maailman pahinta AIDS-aluetta, ja joissakin sen valtioissa yli 20 prosenttia väestöstä on HIV-positiivisia. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Piran

Piran () on kaupunki Slovenian lounaisosassa Adrianmeren rannikolla Piraninlahdella. Piranin kunnassa asui vuoden 2020 arvion mukaan 17 676 asukasta. Kunnan pinta-ala on 44,6 neliökilometriä. Itse kaupungin pinta-ala on 0,7 neliökilometriä, ja vuoden 2020 arvion mukaan siellä asui 3 730 asukasta. Piranin kunta on kaksikielinen (sloveeni ja italia). Se rajoittuu etelässä Kroatiaan, pohjoisessa mereen ja idässä Izolaan ja Koperiin. Piranin vanhakaupunki, joka sijaitsee Piranin niemen nokassa, muistuttaa suurta ulkoilmamuseota keskiaikaisen arkkitehtuurinsa ja rikkaan kulttuuriperintönsä ansiosta. Piran on yksi Slovenian tärkeimmistä turistikohteista ja Portorožin rantalomakohde sijaitsee kunnan alueella. Piran on säveltäjä-viulisti Giuseppe Tartinin syntymäpaikka. Hänellä on ollut kaupungille suuri merkitys, ja Piranin keskusaukio Tartinijev trg eli Piazza Tartini onkin nimetty hänen mukaansa. Tartinin 200-vuotissyntymäpäivää juhlistamaan kaupunki rakennutti suuren patsaan hänen kunniakseen – patsas saatiin paikoilleen vuonna 1896. Nykyään se hallitsee keskusaukiota Pyhän Yrjön katedraalin edessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu Luokka:Slovenian kaupungit
Izola

Izola () on kaupunki Slovenian lounaisosassa Adrianmeren rannikolla Istrian niemimaalla. Kaupungissa asui vuoden 2020 arvion mukaan 11 682 asukasta. Izolan kunnassa asui 16 486 asukasta, ja sen pinta-ala on 28,6 neliökilometriä. Izolan kunta on kaksikielinen (slovenia ja italia). Izolan kunta rajautuu idässä Koperiin, etelässä ja lännessä Piraniin ja pohjoisessa mereen. Izola oli alun perin saari, ja sen nimi tarkoittaakin saarta. Mantereeseen kaupunki liitettiin vuoden 1800 tienoilla. Izolan kaupungin lisäksi kuntaan kuuluvat Baredin, Cetoren, Dobravan, Jagodjen, Korten, Malijan, Nožedin ja Šaredin asutuskeskukset. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi Pyhän Maurin vuonna 1547 rakennettu kirkko, barokkityyliä edustava vuosina 1775–1781 rakennettu Besenghi degli Ughin palatsi, Manziolin palatsi vuodelta 1470 ja Parenzana-museo, joka kertoo Triesten ja Porečin välisestä kapearaiteisesta rautatiestä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu Luokka:Slovenian kaupungit sl:Občina Izola
Aimara

Aimara tarkoittaa seuraavia asioita: * aimarat, Andeilla elävä kansa * aimara, aimarakansan puhuma kieli * aimara, kala
Kranj

Kranj () on 53 000 asukkaallaan (2007) Slovenian neljänneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee noin 25 kilometriä pääkaupungista Ljubljanasta luoteeseen Sava- ja Kokra-jokien yhtymäkohdassa ja on Gorenjskan alueen keskus. Kaupunki on 385 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen pinta-ala on 150,9 neliökilometriä. Kranjissa on hyvin säilynyt vanhakaupunki, joka julistettiin historialliseksi ja kulttuuriseksi muistomerkiksi vuonna 1983. Sen keskus on Glavni trgin aukio, jonka reunalla on näyttelytilaksi muutettu kaupungintalo, 1500-luvulla rakennettu historiallinen Pavšlarin talo ja myöhäisgoottilainen kirkko. Kaupungin muihin nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi France Prešerenin museo, vuonna 1527 rakennettu tullihuone, puolustusmuurien jäänteet, Khislsteinin linna ja Leopold Layerin talo. Kaupunki sijaitsee Ljubljanan ja Villachin välisen rautatien ja moottoritien varrella. Brnikin lentoasema sijaitsee kaupungin lähellä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kaupungin kotisivut Luokka:Slovenian kaupungit
Isot Sundasaaret

Isot Sundasaaret on Malaijien saariston länsiosassa sijaitseva saariryhmä. Isoihin Sundasaariin kuuluvat saaret ovat Borneo, Jaava, Sulawesi ja Sumatra. Saarista Sulawesi, Sumatra ja Jaava kuuluvat Indonesiaan, Borneo on jaettu Brunein, Indonesian ja Malesian kesken. Isot Sundasaaret muodostavat yhdessä Pienten Sundasaarten kanssa Sundasaaret. Alueella luonto on paljolti sademetsää, kuten Borneolla, missä elää orankeja ja nenäapinoita. Borneon ja Sumatran metsiä tuhoavat usein toistuvat metsäpalot sen lisäksi, että ihmiset ovat raivanneet metsää sellu- ja öljypuuviljelmiä varten. Indonesiassa, kuten yleensä Kaakkois-Aasiassa sademetsien metsähävikin tilanne on erittäin vakava. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian saaret Luokka:Malesian saaret Luokka:Brunein maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pienet Sundasaaret

Pienet Sundasaaret (Nusa Tenggara) on Malaijien saaristoon kuuluva saariryhmä. Saaristo muodostaa Isojen Sundasaarten kanssa Sundasaarten saariston. Saaristo kuuluu pääosin Indonesiaan, Timorin saari on jaettu Indonesian ja Itä-Timorin kesken. Jossakin pienten Sundasaarten välissä on syviä merihautoja. Nämä erotttavat jotkut saaret kokonaan toisistaan, mistä johtuen eräiden saarten eläimistö on hyvin kotoperäistä. Pienistä Sundasaarista Bali ja Lombok ovat lähellä Wallancen linjaa. Tämä linja vaikeuttaa eläimien liikkumista sen puolelta toiselle ja myöskin kasvien leviämistä. Kuitenkin pienten Sundasaarten alueella on jonkin verran aasialaisperäistä kasvistoa ja eläimistöä, minkä mahdollistaa se, että pienet Sundasaaret ovat Weberin linjan länsipuolella. Lombokin ja Sumbawan itäpuolella joillakin saarilla kasvaa kuivaa lehtimetsää. Näin on esimerkiksi Floresin ja Alorin alueella. Joillakin saarilla on korkeita rinteitä, joiden metsissä esiintyy liaaneja, muita puiden päällä kasvavia kasveja ja orkkideoita. Pienillä Sundasaarilla on kaikkiaan 273 lintulajia, joista 17 on kotoperäisiä. Saarilla on myös joitakin kotoperäisiä nisäkäs- ja matelijalajeja. Saarten alueella on Komodon kansallispuisto, joka sijaitsee Komodon, Rincahin ja Padarin saarilla. == Saaria == Pieniin Sundasaariin kuuluvat muun muassa seuraavat saaret: * Adonara * Alor * Bali * Flores * Komodo * Lombok * Palu’e * Rote * Sangeang * Solor * Sumba * Sumbawa * Timor ==Lähteet== Luokka:Indonesian saaret Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Briceni

Briceni on kaupunki Moldovan pohjoisosassa Bricenin piirissä lähellä Ukrainan rajaa. Se on piirikeskus. Kaupungissa on noin 9 900 asukasta (vuonna 2014). Moldovan vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 8 765 asukasta, joista moldovalaisia oli 3 344, ukrainalaisia 4 271 ja venäläisiä 737. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Moldovan kaupungit
Palu’e

Palu’e on saari Floresista pohjoiseen, Floresinmerellä, Indonesiassa. Se on osa Pieniä Sundasaaria. Asukkaat elävät kahdeksassa kylässä. Saarella ei ole teitä. Rokatendan tulivuori sijaitsee Palu’en pohjoisosassa. Se purkautui viimeksi 23. maaliskuuta 1985. Saaren asukkaat puhuvat palu’en kieltä. Luokka:Indonesian saaret
Palu’en kieli

Palu’e on 10 000 ihmisen Indonesiassa puhuma austronesialainen kieli. Vaikka suurin osa kielen puhujista asuu Palu’en saarella, Pienten Sundasaarten saariryhmässä, myös Floresilla on palu’en puhujia. Palu’e kuuluu samaan murrejatkumoon kuin Li'on kieli. ==Fonologia== ===Vokaalit=== Etinen Takainen Suppea Puolisuppea Väljä ===Konsonantit=== Labiaalinen Alveolaarinen Postalveolaarinen Velaarinen Glottaalinen Klusiili Soinniton Soinnillinen Affrikaatta Soinniton Soinnillinen Implosiivi Nasaalinen Esinasaalistunut klusiili Frikatiivi Soinniton Soinnillinen Lateraalinen Roottinen == Lähteet == Luokka:Indonesian kielet Luokka:Keski- ja itä-malaijilais-polynesialaiset kielet
Solor

Solor on tuliperäinen saari Pieniin Sundasaariin kuuluvulla Solorsaarilla, Indonesiassa. Saarella on ainakin viisi tulivuorta. Solorilla sijaitsevia kyliä ovat muun muassa Aplame, Balawelin, Kukuwerang, Lamakera, Lamawolo ja Liko. Saaren asukkaat puhuvat adonaran ja lamaholotin kieliä. http://www.ethnologue.com/maps/IDNNTI_E.jpg == Lähteet == Luokka:Indonesian saaret
Luettelo Aleuttien saarista

Tämä on luettelo Aleuteilla sijaitsevista saarista. Luettelo ei ole täydellinen, saaria on yhteensä yli 200. Saari Saariryhmä Adak Island Andreanofsaaret Agattu Nearsaaret Agligadak Andreanofsaaret Akun Foxsaaret Akutan Island Foxsaaret Alaid Semichisaaret (kuuluvat Nearsaariin) Amak Foxsaaret Amatignak Andreanofsaaret Amchitka Ratsaaret Amlia Andreanofsaaret Amukta Foxsaaret Atka Island Andreanofsaaret Attu Nearsaaret Bobrof Andreanofsaaret Bogoslof Foxsaaret Buldir Ratsaaret Carlisle Foxsaaret Caton Foxsaaret Chagulak Foxsaaret Chuginadak Foxsaaret Chugul Andreanofsaaret Davidof Ratsaaret Deer Foxsaaret Egg Foxsaaret Gareloi Andreanofsaaret Great Sitkin Andreanofsaaret Herbert Foxsaaret Igitkin Andreanofsaaret Kagalaska Andreanofsaaret Kagamil Foxsaaret Kanaga Andreanofsaaret Kasatochi Andreanofsaaret Kavalga Andreanofsaaret Khvostof Ratsaaret Kiska Ratsaaret Koniuji Andreanofsaaret Kudiakof Foxsaaret Little Kiska Ratsaaret Little Tanaga Andreanofsaaret Nizki Semichisaaret (kuuluvat Nearsaariin) Ogliuga Andreanofsaaret Rat Ratsaaret Sagigik Andreanofsaaret Samalga Foxsaaret Sanak Foxsaaret Sedanka Foxsaaret Seguam Andreanofsaaret Segula Ratsaaret Semisopochnoi Ratsaaret Shemya Semichisaaret (kuuluvat Nearsaariin) Skagul Andreanofsaaret Sushilnoi Foxsaaret Tagalak Andreanofsaaret Tanadak Andreanofsaaret Tanaga Andreanofsaaret Tigalda Foxsaaret Ugamak Foxsaaret Ulak Andreanofsaaret Uliaga Foxsaaret Umak Andreanofsaaret Umnak Foxsaaret Unalaska Foxsaaret Unalga Andreanofsaaret Unalga Foxsaaret Unimak Foxsaaret Vsevidof Foxsaaret Yunaska Foxsaaret Aleuttien saaret
Pintajännitys

Pintajännitys on fysiikassa nesteen pinnan ilmiö, jonka vuoksi pinta käyttäytyy kuin joustava kalvo. Se mahdollistaa vesimittarien kaltaisten hyönteisten kävelyn veden pinnalla ja aiheuttaa muun muassa kapillaari-ilmiön. Pintajännitys johtuu nesteen molekyylien välisistä vetovoimista, koheesiosta, jotka puolestaan johtuvat molekyylien sisäisistä voimista. Nesteessä yleisesti jokaiseen molekyyliin vaikuttavat ympäröivät molekyylit joka suunnasta yhtä suurella voimalla, jolloin voimien summa on nolla. Nesteen pinnalla oleviin molekyyleihin vaikuttavat alapuolella olevien molekyylien vetovoimat, mutta nesteen ulkopuolella ei ole molekyylejä tasaamassa näitä voimia. Veden pinnassa on ikään kuin tiukasti toisiinsa sitoutuneiden vesimolekyylien kerros. Veden pinta on kuin kalvo, joka kannattaa kevyitä esineitä. Ilmamolekyylit vaikuttavat myös nesteen pintaan, mutta koska ilma on huomattavasti vettä harvempaa, tämä voima voidaan jättää huomioitta. Pintajännitystä mitataan yksikössä newtonia metriä kohden (N/m), ja suureen symbolina on yleensä σ, γ tai T. Dimensioanalyysillä voidaan osoittaa, että pintajännityksen yksikkö (N/m) on yhtäpitävä yksikön joulea neliömetriä kohden (J/m2) kanssa. Tämä tarkoittaa, että pintajännitys voidaan ajatella myös pintaenergiana. Vaatteita pestäessä pelkkä vesi ei helposti pysty tunkeutumaan pestäviin kuituihin suuren pintajännityksensä takia. Kun veteen lisätään pesu- tai puhdistusainetta, joka sisältää tensidejä eli pinta-aktiivisia aineita, veden pintajännitys pienenee, jolloin vesi "kastelee" paremmin. Lisäksi lämpötilan nousu pienentää pintajännitystä. Pintajännitys riippuu myös nesteestä: esimerkiksi veden pintajännitys on suuri, koska poolisten vesimolekyylien väliset vetysidokset ovat voimakkaita. Stalagmometrillä voidaan mitata nesteiden pintajännityksiä. == Aiheesta muualla == *Jyväskylän yliopisto, Kemian laitos: Pintajännitysteoriaa *Lappeenrannan teknillinen yliopisto: Pintajännitys *Edu.fi: Pintajännityksen määrittäminen stalagmometrillä Luokka:Virtausmekaniikka Luokka:Fysikaalinen kemia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo matelijoista

Matelijoita on noin 9 500 lajia.Reptiles , Biodiversity Information System for Europe (BISE) Osittainen luettelo: ==A== * aavikkotaipaani * afrikankypäräsuokilpikonna * aldabranjättiläiskilpikonna * alligaattorit * alligaattorikilpikonna * ameiva * arabiankonnapääagama * arnoldinjättiläiskilpikonna * arraukilpikonna * aspiskyy ==B== * boomslang * burmanliitogekko * burmantähtikilpikonna ==C== * chuckwalla * clarkinkorallikäärme ==E== * efa * egyptinkobra * espanjankilpikonna * espanjanmatokäärme * eteläamerikankorallikäärme ==F== * fidžinleguaani * floridankalkkarokäärme ==G== * gaboninkyy * galápagoksenjättiläiskilpikonna * gangesingaviaali * gilalisko * gofferihärkäkäärme * gouldinvaraani ==H== * harlekiinikorallikäärme * hyppykäärme ==I== * iguaani * intiankobra * intiantähtikilpikonna ==J== * jacarenkaimaani * jacksoninkameleontti * jokikilpikonna * jukkayölisko * juovaskinkki * jättiläiskilpikonna ==K== * karettikilpikonna * kauhukalkkarokäärme (Crotalus durissus) * kaulusleguaani * kauluslisko * keltainenmutakilpikonna * keskiamerikankeihäskäärme * keskiamerikankorallikäärme * kettukäärme * kiinanalligaattori * kirjolyhytkaulakilpikonna * komodonvaraani * kotelokilpikonna * kraitit * kreikanmaakilpikonna * kuhlinliitogekko * kuningasboa * kuningaspyton * kuningaskobra * kuparimokkasiinikäärme * kyy * kääpiökaimaani * kääpiökrokotiili ==L== * lammikkokilpikonna * lehtihäntägekko * leveäkuonokaimaani * liemikilpikonna * liuskakameleontti * leopardigekko * lännenkorallikäärme * lännenvihermamba ==M== * madagaskarinpäivägekko * maitokäärme * mangrovekäärme * massasauga eli suokalkkarokäärme (Sistrurus catenatus) * matamata * mattopyton (Morelia spilota, aiemmin Morelia argus) * mellerinkameleontti * merileguaani * merinahkakilpikonna * metsäkilpikonna * mississippinalligaattori * mulga * murraynkilpikonna * mustakaulakobra * mustamamba * muurigekko * myskikilpikonna ==N== * niilinkrokotiili * niilinvaraani * nuolipääkorallikäärme ==P== * palmatogekko * pannukakkukilpikonna * paratiisiliitokäärme * parta-agama * piikkukilpikonna * puffadderi * punavatsakäärme * puupyton ==R== * raitavesikobra * rantakäärme * rengaskaulakobra * ruskokäärme * russellinkyy ==S== * smaragdipuuboa * saranakilpikonna * sarvikalkkarokäärme * sarvikuonokyy * sarvikuonoleguaani * sarvikyy * seeprakäärme * seychellienjättiläiskilpikonna * sileäotsakaimaani * silmälasikaimaani * sinikieliskinkki * skorpionilisko * suistokrokotiili * sukkanauhakäärme * suokaimaani * suokrokotiili * surukuku ==T== * taipaani * tasankoskinkki * teiju * teksasinkalkkarokäärme * tiikerikäärme * tiikeripyton * transpecosinrottakäärme * transvaalinvyölisko * tuatara * tokeegekko ==V== * valekarettikilpikonna * vaskitsa * verkkopyton * vesimokkasiinikäärme * vesivaletarhakäärme * viherkobra * vihervesiagama * vihreä anakonda * vihreäleguaani * viljakäärme ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Herpetomania.fi: Matelijoiden ja sammakkoeläinten nimistötoimikunta Euroopan sammakkoeläinten ja matelijoiden suomalaiset nimet (pdf) *
Halifax

Halifax voi tarkoittaa ainakin seuraavia: ;paikkoja: *Halifax, kaupunki West Yorkshiressä, Englannissa *Halifax, kaupunki Kanadassa *Halifax, kaupunki Massachusettsissa, Yhdysvalloissa *Halifax, kaupunki Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa *Halifax, kaupunki Pohjois-Carolinassa, Yhdysvalloissa *Halifax, kaupunki Vermontissa, Yhdysvalloissa *Halifax, kaupunki Virginiassa, Yhdysvalloissa *HBOS plc, Yhdistyneen kuningaskunnan neljänneksi suurin pankkiryhmä, jonka tunnetuin tuotemerkki on Halifax ;henkilöitä: *E. F. L. Wood Halifax (1881–1959), brittiläinen poliitikko, ulkoministeri 1938–1940 ;muita merkityksiä: *Handley Page Halifax, brittiläinen toisen maailmansodan aikainen lentokone.
Luettelo hämähäkeistä

Tämä on epätäydellinen luettelo hämähäkeistä. ==A== * aitoristihämähäkki * ampiaishämähäkki ==B== * brasilianvaeltajahämähäkki ==C== * chilentarantula ==G== * goljatlintuhämähäkki ==H== * harmaalintuhämähäkki * heittoverkkohämähäkki * hiirihämähäkki * hoivahämähäkki * huonehämähäkki * huppuhämähäkki * hämähäkinsyöjä ==I== * ilveshämähäkki * isorantahämähäkki ==J== * jahtihämähäkki ==K== * kaivajahämähäkki * kanervahämähäkki * kastehelmihämähäkki, viitannee sukuun Argyrodes, englanniksi "dewdrop spider" * keilahämähäkki * kellarihämähäkki, mahdollisesti sama kuin vaaksiaishämähäkki, joka on englanniksi "cellar spider" * keltapussihämähäkki, oletettavasti suku Cheiracanthium, englanniksi "yellow sac spider" * kiitohämähäkki * kolmioriippuhämähäkki * korsihämähäkki * kukkahämähäkki * kultaverkkohämähäkki * kurkkuhämähäkki * kuusisilmähämähäkki ==L== * Latrodectus hasselti * lintuhämähäkit * luolahämähäkki ==M== * malaganluukkuhämähäkki * marmoriristihämähäkki * meksikonpunapolvitarantula * mustaleski ==P== * perhehämähäkki * piiloruskohämähäkki ==R== * rantahämähäkki * rapuhämähäkki * riippuhämähäkki * ristihämähäkki * ruokohämähäkki ==S== * seeprahyppijä * siltahämähäkki * susihämähäkki * sydneyntunneliverkkohämähäkki * sylkyhämähäkki ==T== * tiikerihämähäkki * tunneliverkkohämähäkki ==V== * vaaksiaishämähäkki * valkoperähämähäkki * viherhämähäkki * verhoilijahämähäkki * vesihämähäkki * *
Lämmönjohtuminen

Lämmönjohtuminen on lämmön siirtymistä aineen sisällä aineen elektronien ja muiden mikroskooppisten rakenneosasten liikkeen ja törmäysten välityksellä. Lämpö voi siirtyä johtumalla myös aineesta toiseen, mikäli aineet ovat kosketuksissa toisiinsa. Muut lämmön siirtymistavat ovat lämpösäteily ja konvektio. Johtumisessa lämpö siirtyy aina korkeammasta matalampaan lämpötilaan eli lämpimästä kylmään lämpöopin lainalaisuuksien mukaan siten, että lämpötilaerot pyrkivät tasoittumaan. Eri aineet johtavat lämpöä eri lailla. Metallit johtavat lämpöä hyvin, mutta nesteet ja kaasut huonosti. Lämmön johtumista mitataan lämpöresistanssilla tai sen käänteisarvolla lämmönjohtavuudella. ==Lähteet== Luokka:Termodynamiikka
Jaavanmeri

Jaavanmeri () on noin 433 000 neliökilometrin suuruinen sisämeri Indonesian saaristossa Jaavan ja Borneon välissä. Se on Tyynenmeren läntinen reunameri. Jaavanmeri on matala meri, sen keskisyvyys on 46 metriä. Sen vesi on vähäsuolaista, ja pintaveden lämpötila on 28–29 astetta ympäri vuoden. == Sijainti ja koko == Jaavanmeri on Tyynenmeren läntinen reunameri ja Indonesian sisämeri Jaavan ja Borneon saarten välissä. Borneo reunustaa sitä pohjoisesta ja Jaava etelästä. Jaavanmerestä koilliseen on Makassarinsalmi, ja siitä itään ovat Sulawesi, Flores ja Bali. Sundasalmi erottaa sen lounaassa Intian valtamerestä. Lännessä sitä rajoittaa Sumatra ja luoteessa Bangkan ja Belitungin saaret. Jaavanmeren luoteispuolella sijaitsee Etelä-Kiinan meri, itäpuolella Floresinmeri ja kaakkoispuolella Balinmeri. Jaavanmeri on itä- länsi-suunnassa 1 450 kilometriä ja pohjois-etelä-suunnassa 420 kilometriä pitkä. Sen pinta-ala on 433 000 neliökilometriä. == Geologia ja oseanografia == Geologisesti Jaavanmeri on Sundan mannerjalustan eteläisin osa. Se on matala meri, ja sen keskisyvyys on 46 metriä. Koska Jaavanmeren pohja on lähes täysin tasaista ja siellä on selviä vanhoja jokiuomia, mannerjalusta on joskus ollut melko tasaista peneplaania. Jaavanmeren pintavirrat virtaavat kesäkuulta elokuulle lännestä itään, kun Etelä-Kiinan meren virtaus tulee Jaavanmereen Karimatansalmen kautta. Vesi virtaa Jaavanmerta pitkin kohti Floresinmerta. Syyskuulta toukokuulle virtaus on Floresinmerestä kohti Jaavanmerta. Jaavanmeri on vähäsuolainen, koska se saa runsaasti vettä siihen virtaavista joista. Monsuuni vaikuttaa selvästi sekä sen lämpötilaan että sen suolaisuuteen. Talvella meren pintalämpötila on noin 29 astetta ja suolaisuus 31,3–32,0 ppt. Kesällä sinne virtaa merellisempää vettä, ja silloin suolaisuus on länsiosassa noin 32,0 ppt ja itäosassa 34,0 ppt. Pintalämpötila on noin 28,5 astetta. == Ihmistoiminta == Jaavanmereltä saadaan sekä öljyä että maakaasua. Öljyntuotantoa harjoitetaan meren eteläosassa Jaavan rannikolla ja Borneon kaakkoispuolisella alueella. Jaavanmerellä käytiin 1942 toisen maailmansodan Jaavanmeren taistelu. Liittoutuneet menettivät taistelussa viisi alusta, ja japanilaiset pääsivät miehittämään Jaavan. == Lähteet == Luokka:Indonesian maantiede Luokka:Tyynimeri Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Qeqertarsuaq

Qeqertarsuaq eli Disko on saari Grönlannin länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 8 578 neliökilometriä, joten se on yksi maailman sadasta suurimmasta saaresta. Saaren etelärannikolla sijaitsee Qeqertarsuaqin kaupunki (ent. Diskofjord), jossa on muun muassa satama. Kaupungissa on noin tuhat asukasta. Saarella on Kööpenhaminan yliopiston arktinen tutkimusasema. Siellä on myös ruskohiili- ja rautamalmiesiintymiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Qeqertarsuaq Greenland.org Luokka:Grönlannin saaret Luokka:Qeqertalik