EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Knut Posse

Knut Jönsson Posse (n. 1440–1500) oli ruotsalainen sotapäällikkö, joka muistetaan Suomessa Viipurin linnan menestyksekkäästä puolustamisesta venäläisiä vastaan vuonna 1495. Knut Possen kerrotaan myös olleen Viipurin pamauksen kansantarinan tapahtumien takana. Knut Posse oli Jöns Lage Possen ja Märta Knutsdotterin (Tre Rosor) poika. Knut Posse on haudattu Turun tuomiokirkkoon. Knut Posse otti osaa Brunkebergin taisteluun vuonna 1471 Tukholmassa, jossa ruotsalaisten porvarien onnistui lakkauttaa saksalaisten oikeus puoleen porvarien ja hallintomiesten säätypaikoista valtakunnan kaupungeissa. Knut Possesta tuli valtaneuvos Ruotsissa 1473, ja hän sai Hämeen linnan linnanisännyyden 1474. Knut Posse valloitti valtionhoitaja Sten Sturelle Raaseporin linnan 1487. Knut Posse sai 1499 myös Kastelholman linnan päällikkyyden. == Viipurin linnanisäntä == Knut Posse toimi Viipurin linnan linnanisäntänä vuonna 1495, ja 30. marraskuuta käänsi pakosalle Moskovan suuriruhtinaan Ivanin sotaväen, joka oli juuri valloittamaisillaan Viipurin. Kansantarinoiden mukaan puolustusta johtanut Knut Posse olisi räjäyttänyt yhden linnan torneista. Toisten tarinoiden mukaan kyseessä olisi ollut taivaalla nähty valoilmiö, joka olisi muistuttanut esimerkiksi Pyhän Andreaan ristiä (X:n muotoinen). Muutamaa viikkoa myöhemmin hyökkääjät vetäytyivät pois. Sota ei kuitenkaan loppunut, vaan jatkui vielä talvella 1496. Venäläiset tekivät retkiä Pohjois-Pohjanmaalle, Karjalaan, Savoon ja Hämeeseen. Seuraavana keväänä Knut Posse purjehti yhdessä Svante Sturen kanssa Ivangorodiin, jossa he polttivat linnan ja ottivat mukaansa ryöstösaalista. Vuoden 1497 maaliskuussa Posse neuvotteli Novgorodissa yli 50 vuotta kestäneen aselevon. ==Lähteet== * * Luokka:Suomen linnanvoudit ja linnanpäälliköt Luokka:Suomen keskiajan henkilöt Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Ruotsalaiset sotilaat Luokka:Vuonna 1440 syntyneet Luokka:Vuonna 1500 kuolleet
Onni Hiltunen

Onni Alfred Hiltunen (26. marraskuuta 1895 Jyväskylä – 8. kesäkuuta 1971 Varkaus) oli suomalainen ministeri ja puoluejohtaja. Hän toimi Suomen sosialidemokraattisen puolueen puheenjohtajana vuosina 1944–1946. ==Elämä== Hiltusen vanhemmat olivat rautatietyömies Juho Taavi Hiltunen ja Tekla Eufemia Hagman. Hän kävi kansakoulun ja suoritti 1926 Kulutusosuuskuntien keskusliiton osuuskauppakoulun. Hiltunen työskenteli rautateiden rakennustyömiehenä 1910–1920, kauppa-apulaisena OTK:laisissa osuusliikkeissä 1920–1922 sekä osuusliikkeen myymälänhoitajana 1922–1930. Hän oli sosialidemokraattisen lehden toimistonhoitajana Varkaudessa 1931–1946 ja viimeksi Kansaneläkelaitoksen johtajana 1951–1961. Hiltunen toimi ensimmäisenä valtiovarainministerinä Antti Hackzellin hallituksessa 8. elokuuta – 21. syyskuuta 1944 ja sitä seuranneessa Urho Castrénin hallituksessa 21. syyskuuta – 17. marraskuuta 1944. Samassa tehtävässä hän oli myös Urho Kekkosen toisessa hallituksessa 17. tammikuuta – 20. syyskuuta 1951. Hiltunen oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1930–1962 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä 1930–1948 ja 1958–1962 sekä Mikkelin läänin vaalipiiriä 1948–1958. Sodan aikaan Hiltunen toimi myös Suomen Filmikamarin varapuheenjohtajana, kun saksalaiset painostivat eri maita boikotoimaan amerikkalaista filmiteollisuutta. Vuonna 1961 Helsingin hovioikeus tuomitsi Hiltusen yhdessä Reino Kuuskosken, Aku Sumun ja V. J. Sukselaisen kanssa viralta pantaviksi Kansaneläkelaitoksen hallituksesta virkarikosten ja virheiden vuoksi. == Ministeriydet == * Valtiovarainministeri (1944, 1948–1950, 1951) * Ministeri kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä (1944–1945, 1946) * Ministeri valtiovarainministeriössä (1945–1946, 1946–1948) * Ministeri sosiaaliministeriössä (1946) * Ministeri kansanhuoltoministeriössä (1946) * Kauppa- ja teollisuusministeri (1958–1959) * Pääministerin sijainen (1958–1959) == Lähteet == * * * Jari Sedergren: Filmiriita 1941–1944. Web Archive 9.3.2010. Viitattu 9.10.2016. === Viitteet === Luokka:Suomen valtiovarainministerit Luokka:Suomen kauppa- ja teollisuusministerit Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puheenjohtajat Luokka:Varkauden kaupunginvaltuutetut Luokka:Pohjois- Savon vaalipiiri Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Suomen puolustuspolitiikka

Puolustuspolitiikka on Suomessa määritetty kattamaan maanpuolustuksen tehtäviä ja yleisjärjestelyjä koskevaa päätöksentekoa ja poliittista ohjausta. Lisäksi siihen luetaan osallistuminen kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ylläpitäviin sotilaallisiin toimiin.Tietoja maanpuolustuksesta 1996, s. 306 On huomattava, että eri maat määrittelevät puolustuspolitiikan eri tavoin johtuen pääasiallisesti erilaisista historiallisista kokemuksista. Esimerkiksi yhdysvaltalainen tai englantilainen käsitteistö ei noudata mannereurooppalaista tai pohjoismaista käytäntöä, koska tarvetta oman maa-alan konkreettiseen puolustamiseen ei siellä ole ollut pitkään aikaan. Englanninkielessä puolustuspolitiikka (defence policy) onkin jo kauan tarkoittanut yleisesti sotilaspolitiikkaa ja puolustus on voitu suorittaa kaukana kotimaasta ja myös hyökkäyksellisin keinoin "kansallisten etujen puolustamisena".Visuri, P. 2003. Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan linjaukset. Helsinki: Otava. == Puolustuspoliittinen päätöksenteko Suomessa == Sodanjälkeisessä Suomessa puolustuspoliittinen päätöksenteko on ollut vahvasti hallituksen ja eduskunnan käsissä. Perusratkaisuja valmisteltiin ensin vuosina 1945–1949 toimineessa puolustusrevisiokomiteassa, johon kuului kansanedustajia, upseereita ja eräitä vasemmistopuolueiden yliedustusta tasapainottaneita jäseniä. Puolustusneuvosto aloitti toimintansa vuonna 1958 ja sai merkittävän roolin kokonaismaanpuolustuksen toimintojen johdossa. Sen jäseninä oli keskeisiä ministereitä, upseereita ja muutamia muita puolustusvalmistelujen kannalta tärkeitä henkilöitä. Puolustusvoimien rahoitusongelmat ja voimistunut puolustuskritiikki antoivat aiheen parlamentaaristen puolustuskomiteoiden käytölle maanpuolustuksen kehittämisohjelmien linjaukseen. Lähes kaikkien puolueiden edustus takasi valmistelutyön laajapohjaisuuden, ja sen tarkoituksena oli eduskunnan sitouttaminen komiteoiden esityksiin. Komiteoiden suosittelemat rahoitusohjelmat eivät kuitenkaan toteutuneet täysimääräisinä, eivätkä kaikki osapuolet olleet tyytyväisiä puolustuskomiteoiden taipumukseen puuttua turvallisuuspoliittisiin linjauksiin. Kolmas parlamentaarinen puolustuskomitea vuonna 1981 jäi sarjan viimeiseksi. Sitten kokeiltiin puolustuspoliittisia toimikuntia, joilla ei ollut parlamentaaristen puolustuskomiteoiden kaltaista poliittista painoa. Vuonna 1995 valtaan noussut laajapohjainen hallituskokoonpano ei enää antanut puolustuspoliittista valmistelua pois käsistään. Kaksi turvallisuus- ja puolustuspoliittista selontekoa (1997 ja 2001) valmisteltiin hyvin hallituskeskeisesti. Puolustusneuvoston lakkauttaminen ja korvaaminen ministerivaliokunnalla ja puolustusministeriöön keskitetyllä valmisteluorganisaatiolla liittyi omaksuttuun hallituskeskeiseen linjaan. Vuosien 2005 ja 2009 selonteot jatkoivat samalla linjalla. == Katso myös == * Turvallisuuspolitiikka * Suomen puolustusvoimat == Lähteet == *
Tietorakenne

Tietorakenne on tietojenkäsittelyssä esiintyvä termi, joka tarkoittaa tapaa säilöä ja käsitellä dataa tietokoneella tyypillisesti tietokoneen muistissa tietokoneohjelman suorituksen aikana. Tiedostoihin tallennetun tiedon järjestämisestä (siirtäminen, pysyvä säilytys) käytetään termiä tiedostomuoto. Säilömistä tai toiselle koneelle siirtämistä varten tietorakenteet on serialisoitava tarkoitukseen sopivassa muodossa. == Taustaa == Algoritmit riippuvat tietorakenteiden suunnittelusta. Tietorakenteen vaihtaminen ei vaikuta algoritmin oikeellisuuteen, mutta se voi tarjota vaihtoehtoja ja vaikuttaa operaatioiden tehokkuuteen, jolloin suorituskyky voi parantua dramaattisesti. Matematiikassa muuttujat luokitellaan tiettyjen tärkeiden piirteiden mukaan, josta esimerkkinä jakaminen reaali- ja kompleksilukuihin tai joukkoihin arvoja. Luokittelu on vähintään yhtä tärkeää tietojen käsittelyssä ja muuttujilla, vakioilla, lausekkeilla ja aliohjelmilla on tietty tyyppi. Tyyppien lisäksi yleiskäyttöisen ohjelmointikielen on tarjottava menetelmä koostaa tietoa rakenteisiin. Rakenteet voivat vaihdella yksinkertaisista monimutkaisiin ja ne voivat olla kiinteitä tai dynaamisesti muodostettuja. Taulukko on yksi tunnetuimmista tietorakenteista koska monissa kielissä kuten Fortran ja ALGOL se on ainoa eksplisiittisesti saatavilla oleva tietorakenne. Taulukko on homogeeninen tietorakenne, joka koostuu komponenteista, jotka ovat kaikki samaa tyyppiä (perustyyppi). Taulukkoa voi käyttää hajasaantina ja jokaiseen elementtiin voi lukea ja kirjoittaa missä tahansa järjestyksessä. Taulukossa yksittäiseen elementtiin viitataan indeksillä, joka voi olla eri tyyppiä kuin taulukon perustyyppi. Monissa tapauksissa tarvitaan tietojen yhdistelmää esimerkiksi koordinaattijärjestelmä voi vaatia pisteelle kahta numeroa ilmaistuna tai luonnolliseen henkilöön voidaan liittää etu- ja sukunimi, syntymäpäivä ja niin edelleen. Yhdistelmätyypistä käytetään tietojenkäsittelyssä termiä tietue. Eri yhdistelmätyyppejä voi muodostaa kielestä riippuen muun muassa `struct` tai `tuple` -tyyppeinä, joissa ensimmäisessä jäsenkentät ovat nimettyjä kun taas jälkimmäisessä ne eivät ole: tämä vaikuttaa tietojen käsittelyn helppouteen. Joukko on taulukon ja tietueen ohella perustava käsite, joka voi sisältää x kappaletta muun tyyppistä elementtiä. == Tietorakenteita == * Pino * Jono * Pakka * Rengaspuskuri * Taulukko * Linkitetty lista * Puu * Hajautustaulu == Spatiaaliset tietorakenteet == Spatiaalinen tietorakenne on sellainen tietorakenne, jossa määrätyn etäisyysmitan perusteella lähimmän alkion hakeminen on tehokasta. Spatiaalisia tietorakenteita euklidiseen avaruuteen ovat 3D-grafiikassa paljon käytetyt bsp-puu ja kd-puu. == Katso myös == * Tiedostojärjestelmä * Luokka (ohjelmointi) == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Type Theory *
Hidalgo

Hidalgo on osavaltio Meksikossa. Se on nimetty meksikolaisen itsenäisyystaistelija Miguel Hidalgon mukaan. Osavaltio sijaitsee kokonaan sisämaassa ja sen pinta-ala on 20 846 neliökilometriä ja asukasluku noin 2,8 miljoonaa. Osavaltion pääkaupunki on Pachuca. Osavaltio jakautuu 74 kuntaan. == Lähteet == *
Hidalgo (täsmennyssivu)

Hidalgo voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Hidalgo, perinteinen espanjalaisen aatelisen nimitys * Hidalgo, osavaltio Meksikossa * Hidalgo, kaupunki Nuevo Leónin osavaltiossa, Meksikossa * Hidalgon piirikunta, piirikunta New Mexicossa * Hidalgon piirikunta, piirikunta Texasissa * Hidalgo, John Fuscon käsikirjoittama elokuva *944 Hidalgo, asteroidi Sukunimenä: * Anne Hidalgo (s. 1959), Pariisin pormestari * Martha Erika Alonso Hidalgo (1973–2018), meksikolainen poliitikko * Michel Hidalgo (1933–2020), ranskalainen jalkapalloilija ja valmentaja * Miguel Hidalgo y Costilla (1753–1811), meksikolainen pappi, Meksikon itsenäisyysliikkeen alkuunpanija Luokka:Sukunimet
Jalisco

Jalisco (virallisesti eli Jaliscon vapaa ja suvereeni osavaltio) on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 79 085 neliökilometriä, mutta joidenkin kuntien omistuksesta on kiistaa Jaliscon ja sen naapuriosavaltioiden välillä. Jaliscon naapuriosavaltiot ovat Nayarit, Zacatecas, Aguascalientes, San Luis Potosí, Guanajuato, Colima ja Michoacán. Lännessä osavaltio rajoittuu Tyyneen valtamereen. Jaliscon asukasluku on noin 7,3 miljoonaa. Osavaltion pääkaupunki on Guadalajara, joka yhdessä Tonalán, Tlaquepaquen, Tlajomulcon ja Zapopanin kanssa muodostaa Guadalajaran metropolialueen. Jalisco tunnetaan mm. mariachi- musiikin syntymäpaikkana. Osavaltio jakautuu 124 kuntaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Michoacán

Michoacán (koko nimi Michoacán de Ocampo) on osavaltio Meksikossa. Se sijaitsee Tyynen valtameren pohjoisrannikolla. Osavaltion pinta-ala on 59 864 neliökilometriä ja asukasluku noin 4,6 miljoonaa (2014). Michoacánin pääkaupunki on Morelia, joka tunnettiin aiemmin nimellä Valladolid. Osavaltio jakautuu 113 kuntaan. 19. syyskuuta 1985 Michoacánissa tapahtui magnitudin (Mw) 8,0 maanjäristys, jossa kuoli arviolta 6 000 – 30 000 ihmistä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Morelos

Morelos on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 4 893 neliökilometriä, joten se on valtion toiseksi pienin osavaltio. Morelosin pääkaupunki on Cuernavaca. Osavaltion asukasluvuksi arvioitiin vuonna 2014 noin 1,9 miljoonaa. Morelos sijaitsee Meksikon etelä-keskiosassa, jota kutsutaan maan vilja-aitaksi. Sielä kasvatetaan neilikoita ja muita kukkia vientiin, sekä maissia, tomaatteja ja avokadoja. Osavaltion pohjois- ja itäosat ovat vuoristoisia. Morelosin luoteisosassa on kolmen kraatterijärven ympärille perustettu Lagunas de Zempoalan kansallispuisto. Osavaltiossa on viisi muutakin kansallispuistoa. == Lähteet == *
Nayarit

Nayarit on osavaltio Meksikon länsiosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Sinaloa, Zacatecas, Durango ja Jalisco. Lännessä Nayarit rajoittuu Tyyneen valtamereen. Osavaltion pääkaupunki on Tepic. Nayaritiin kuuluvat mm. Mexcaltitánin ja Islas Tres Maríasin saaret. Osavaltion pinta-ala on 27 815 neliökilometriä ja asukasluku noin 1,2 miljoonaa (2014). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Nuevo León

Nuevo León on osavaltio Meksikossa. Sen pääkaupunki on Monterrey. Osavaltion pinta-ala on 64 220 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2014 noin viisi miljoonaa. Osavaltio jakautuu 43 kuntaan. Nuevo León sijaitsee Yhdysvaltojen vastaisella rajalla. Sen naapuriosavaltioita ovat Tamaulipas idässä, San Luis Potosí etelässä sekä Zacatecas ja Coahuila lännessä. Osavaltion poikki kulkee Sierra Madren vuorijono. Vuorten pohjoispuolella on Rio Granden laakea jokilaakso, jonka kuiva ilmasto suosii vain kaktuksia ja pensaikkoa. Nuevo Leónin maisemassa on vuoria, luolia, rotkoja, kanjoneita ja vesiputouksia. Ne houkuttelevat matkailijoita kiipeilemään ja vaeltamaan. Nuevo León on Meksikon rikkainta aluetta ja siellä sijaitsevalla San Pedro Garza Garcíalla on latinalaisen Amerikan kaupungeista korkein bruttokansantuote. Osavaltion talouselämän ytimenä on öljynjalostus, kevyt ja raskas teollisuus. Siellä tuotetaan rautaa, terästä ja kemikaaleja. Tuotantotalous tuottaa 27 % bruttokansantuotteesta, palvelut 22 %, kauppa 19 % ja maanviljelys vain kaksi prosenttia. Alueella on liikkunut metsästäjä-keräilijöitä jo 8900 vuotta eaa., mutta espanjalaisten konkistadorien tullessa siellä ei ollut suuria asutuskeskuksia. == Lähteet == *
Oaxaca

Oaxaca [wa'haka] on Meksikon osavaltio. Se rajoittuu lännessä Guerreroon, luoteessa Pueblaan, pohjoisessa Veracruziin ja idässä Chiapasiin. Oaxacasta etelään sijaitsee Tyynimeri. Osavaltion pinta-ala on 93 793 neliökilometriä, joten se on Meksikon viidenneksi suurin osavaltio. Asukkaita Oaxacassa on lähes neljä miljoonaa (2013). Osavaltion pääkaupungin nimi on Oaxaca de Juárez. Oaxacan asukkaista 37 prosenttia puhuu alkuperäiskieliä. Osavaltioon on rekisteröity kuusitoista eri alkuperäiskansaa, kuten sapoteekit, amuzgot ja chochot. Maatalous on osavaltion suurin työllistäjä, ja se tuottaa noin 15 prosenttia bruttokansantuotteesta. Kaupallisesti tärkeimpiä viljelykasveja ovat kahvi ja mangot; maissia ja papuja viljellään omaan käyttöön. Palveluala on kasvamassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Montpellier

Montpellier ( tai ; ) on Hérault’n departementin pääkaupunki Etelä-Ranskassa Lèzjoen varrella lähellä Välimeren rantaa 125 kilometriä Marseillesta luoteeseen. Kaupunki perustettiin 700-luvulla markkinapaikan ympärille. Montpellier on Ranskan viidenneksi suurin yliopistokaupunki Pariisin, Toulousen, Lillen ja Lyonin jälkeen. Asukkaita vuonna 2006 oli 251 634 ja lähialueet mukaan luettuna noin 460 000\. Montpellier on vilkas ja kansainvälinen opiskelijakaupunki (n. 60 000 opiskelijaa). Montpellier on vilkas viinikaupan keskus vuotuisine messuineen. Kaupungissa on kemian-, elektroniikka-, elintarvike- ja tekstiiliteollisuutta. == Historiaa == Kaupungin kuuluisa yliopisto on perustettu 1289. Jouduttuaan Ranskalle 1349 Montpellier koki nousukauden yliopistonsa huomattavan lääketieteellisen tiedekuntansa ansiosta. Kaupunki oli hugenottien, Ranskan reformoidun uskontunnustuksen puolustajien keskuspaikkoja, jonka Ludvig XIII valtasi vuonna 1622. Nykyaikainen kehitys alkoi rautatien tulon mukana 1800-luvun puolivälissä. == Merkittävimmät nähtävyydet == pienoiskuva|Saint-Pierren katedraali * kaupungin historiallinen keskus L’Écusson * goottilainen Saint Pierren katedraali, Le Cathédrale Saint Pierre 1300-luvulta * Saint Annen kirkko, L’église Saint Anne * L’église Saint Roch * keskusaukio La Place de la Comedie, ooppera L’Opéra Comédie ja suihkulähde La Fontaine des Trois Grâces * Musée Fabre taidekokoelmineen * Charles de Gaullen puistokatu (L’Esplanade Charles-de-Gaulle) * kongressipalatsi Le Corum, jossa sijaitsee mm. ooppera L’Opéra Berlioz * oikeuspalatsi Le Palais de Justice * Ludvig XIV:n riemukaari vuodelta 1691 * Ludvig XIV:n patsas Peyroun aukiolla * Saint Clément’n akvedukti L’aqueduct de Saint-Clément * akveduktin päähän rakennettu La Fontaine du Peyrou vuodelta 1766 * Lunaret’n eläintarha Zoo de Lunaret * suihkulähde La Fontaine du Nombre d’Or, Le Quartier d’Antigone * maan vanhin kasvitieteellinen puutarha Le jardin des plantes, perustettu 1593 * kaupungin vanhan osan idylliset kujat 1600–1700-luvulta peräisin olevine rakennuksineen * aukio La Place du Marché aux fleurs * Ursulines’n luostari, Le Couvent des Ursulines * hallintoalueen virasto, La préfecture de Montpellier * torni La tour de la Babote * torni La ”tour des Pins”, joka on toiminut muinoin naisvankilana * joki Les rives du Lez ja suihkulähde Jet d’eau du Lez == Urheilu == Jalkapallojoukkue Montpellier Hérault SC pelaa Ranskan pääsarjassa. == Koulutus == * École nationale de l’aviation civile * EPITECH * Montpellier Business School == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Puebla

Puebla on osavaltio Meksikossa. Myös sen pääkaupunki on nimeltään Puebla. Osavaltion pinta-ala on 34 290 neliökilometriä ja asukasluku noin 6,5 miljoonaa (2020). Osavaltio jakautuu 217 kuntaan. Puebla on vuoristoista aluetta, korkeimmat huiput ovat Citlaltépetl ja Malinche. Pueblan kaupunki perustettiin Intiaanien kylissä vaeltelevien espanjalaisten irtolaisten asuttamiseksi. Fransiskaani Toribio Motolinía kertoo historiateoksessaan miten Uuden Espanjan toinen audiensia antoi vuonna 1531 määräyksen perustaa Ciudad de Los Ángelesin espanjalaisen irtolaisväestön asuttamiseksi ja saattamiseksi elämisen alkuun. ”Tämän kylän rakentamisen saivat aikaiseksi pienemmät veljet, jotka pyysivät Audiensialta lupaa saada rakentaa espanjalaisia varten kylän, jossa asuisi ihmisiä, jotka raivaisivat peltoja ja viljelisivät niitä samalla tavoin kuin mitä tehdään Espanjassa, johon täkäläisellä maalla on hyvin suuri valmius ja edellytykset. Kaikki eivät odota saavansa jako-osuutta intiaaneista, jonka vuoksi pitäisi perustaa kyliä, joihin koottaisiin paljon kristittyjä, jotka tällä hetkellä kuljeskelevat toimettomina maankiertäjinä. Samalla intiaanit oppisivat viljelemään maata Espanjan tapaan.” ==Fransiskaani Toríbio Motolinía kertoo kaupungin perustamisesta== Toríbio Motolinía, joka oli mukana perustamassa Pueblaa, kertoo, miten Tlaxcalasta saapui tuhat intiaania auttamaan rakennustöissä. Cholulasta saapui viisisataa auttajaa. Tulijat toivat rakennustarvikkeet mukanaan. Muodostettiin asutus, jossa oli neljäkymmentä tonttia. Suunnitelmaan kuului, että kukin asukas saisi käyttöönsä kolmen kuukauden ajaksi viisikymmentä intiaania, joista kaksikymmentä maatöihin ja kolmekymmentä rakennustöihin. Alussa kylä oli epäonninen mm. runsaiden sateiden ja kylmyyden vuoksi. Paikalliset encomenderot koettivat saada rakentajien yrityksen epäonnistumaan. Vuonna 1534 paikalla oli enää kolmekymmentäkolme asukasta, joista eräs oli Marina Muños kolmen lapsensa kanssa. Mutta jo Motolinían aikana kylä oli kasvanut maan toiseksi suurimmaksi kaupungiksi. ”Intiaanit saapuivat laulaen, kantaen lippujaan rumpujen päristessä. Jotkut toiset saapuivat tanssivien poikien saattamina.” == Lähteet == *
Sagan

Sagan voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita: == Paikkoja == * Żagań, kaupunki Länsi-Puolassa, saksan- ja ranskankieliseltä nimeltään Sagan == Henkilöitä == * Carl Sagan, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä, tietokirjailija ja skeptikko * Françoise Sagan, ranskalainen kirjailija * Jeanne Sagan, yhdysvaltalainen muusikko, All That Remains -yhtyeen basisti * Peter Sagan, slovakialainen maantiepyöräilijä == Muuta == * 2709 Sagan, Carl Saganin mukaan nimetty asteroidi * Sagan (elokuva), Françoise Saganista kertova vuoden 2008 elokuva
Querétaro

Querétaro (virallinen nimi: Querétaro de Arteaga) on osavaltio Meksikossa. Sen pääkaupunki on Santiago de Querétaro, mutta siitäkin käytetään joskus nimeä Querétaro. Querétaro rajoittuu pohjoisessa San Luis Potosíin, lännessä Guanajuatoon, idässä Hidalgoon, kaakossa Estado de Méxicoon ja lounaassa Michoacániin. Osavaltion pinta-ala on 11 684 neliökilometriä ja asukasluku noin 1,97 miljoonaa (2014). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Jaffa

Jaffa (hepreaksi "kaunis") tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Jaffa, kaupunki Israelissa * Jaffa, appelsiinilajike * Jaffa, Hartwallin valmistama appelsiininmakuinen virvoitusjuoma * jaffa, Tähtiportti-televisiosarjassa esiintyvä rotu * Jaffa-keksi, keksityyppi * Jaffa, vuoden 2009 israelilainen elokuva * Jaffa, vuoden 2013 intialainen elokuva.
San Luis Potosí

San Luis Potosí on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 60 983 neliökilometriä ja asukasluku noin 2,7 miljoonaa (2014). Myös osavaltion pääkaupunki on nimeltään San Luis Potosí. Osavaltio jakautuu 58 kuntaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Meksikon osavaltiot
Sinaloa

Sinaloa on osavaltio Meksikossa. Se sijaitsee Meksikon länsiosassa, Tyynenmeren rannalla. Osavaltion asukasluku on noin kolme miljoonaa (2020) ja pinta-ala 57 377 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki on Culiacan. Muita suuria kaupunkeja ovat Mazatlán ja Los Mochis. Sinaloan länsireuna on rannikkotasankoa, itäreuna vuoristoa. Näiden välissä on laaksojen ja kukkuloiden vyöhyke. Joet virtaavat osavaltion poikki Sierra Madren vuoristosta Kalifornianlahteen, suurimmat niistä ovat Fuerte ja Sinaloa. Sinaloan talouden perusta on maatalous, joka perustuu keinokasteluun. Sen turvin osavaltio on Meksikon johtava riisin ja vihannesten tuottaja. Osavaltiolla on pitkä historia huumeiden kauttakulkupaikkana: Mazatlán on Meksikon suurin Tyynenmeren puoleinen satama, ja sen kautta on kulkenut niin oopiumia Kiinasta kuin kokaiinia Kolumbiasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Meksikon osavaltiot
Maailmankaikkeudesta (Aristoteles)

Maailmankaikkeudesta (; ) on Aristoteleen nimiin laitettu kosmologiaa käsittelevä teos. Teos on muodoltaan Aleksanteri Suurelle kirjoitettu kirje. Se käsittelee teosten Syntymisestä ja häviämisestä ja Meteorologia aiheita populaarimpaan tyyliin. Teoksen tyyli on täysin vieras Aristoteleelle. Siksi sitä on pitkään pidetty epäperäisenä. Teos saattaa olla käännös samannimisestä Apuleiuksen teoksesta. Jotkut ovat kuitenkin panneet sen stoalaisen Khrysippoksen nimiin. == Lähteet == * Smith, William: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology == Kirjallisuutta == * Aristotle: On the Cosmos. Teoksessa Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös. Luokka:Aristoteleen teokset Luokka:Kirjat tähtitieteestä
Sonora

Sonora on osavaltio Meksikossa. Sen naapuriosavaltiot ovat Chihuahua, Sinaloa ja Baja California. Lännessä Sonora rajoittuu Kalifornianlahteen. Sonoran alue on hyvin kuivaa ja sen alueella on Sonoran aavikkoa. Osavaltion pinta-ala on 179 503 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2014 noin 2,9 miljoonaa. Osavaltio jakautuu 72 kuntaan ja sen pääkaupunki on Hermosillo. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Osavaltion sivusto *
Tabasco

Tabasco on osavaltio Meksikossa. Sen pääkaupunki on Villahermosa. Osavaltion pinta-ala on ja asukasluku noin (2000). Tabasco jakautuu . Tabasco sijaitsee Meksikonlahden etelärannalla ja sillä on rajaa Guatemalan kanssa. Tabasco on pääpiirteiltään rannikkotasankoa, jota halkovat joet kuten Grijalva ja Usumacinta. Alue on runsassateinen ja sademetsän peittämä. Vuoden 2007 tulvissa loka–marraskuussa noin Tabascosta oli rankkasateiden vuoksi veden peitossa. Tabasco on toinen Meksikon öljyntuotantoalueista Campechen ohella. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Tamaulipas

Tamaulipas on osavaltio Meksikossa. Sen naapuriosavaltiot ovat Veracruz, San Luis Potosí ja Nuevo León. Idässä Tamaulipas rajoittuu Meksikonlahteen. Osavaltion pääkaupunki on Ciudad Victoria. Tamaulipasin pinta-ala on 80 175 neliökilometriä ja asukasluku noin 3,5 miljoonaa. Osavaltio jakautuu 43 kuntaan. Tamaulipas sijaitsee Meksikon koilliskulmassa. Sen länsi- ja lounaisosissa on suuria vuoristoja, muualla maasto on kukkuloiden hallitsemaa. Joet Rio Grande, Conchos, Soto la Marina, Guayalejo ja Pánuco virtaavat vuorilta Meksikonlahteen. Rantaviivalla on hiekkasärkkien merestä rajaamia laguuneita. Meksikonlahden lämpimien vesien takia ilmasto on lämmin ja kostea. Tärkeimmät elinkeinot ovat maanviljely, kalastus ja turismi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Tlaxcala

Tlaxcala on osavaltio Meksikossa. Myös osavaltion pääkaupungin nimi on Tlaxcala. Tlaxcala on Meksikon pienin osavaltio, sen pinta-ala on 3 991 neliökilometriä. Asukkaita osavaltiossa on noin 1,1 miljoonaa. Tlaxcalan seuduilla asuivat muinoin tlaxcalteekit, jotka espanjalainen konkistadori Hernán Cortés painosti asteekkeja vastaan. Tlaxcalteekit olivat pieni heimo keskellä nykyistä Meksikoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Meksikon osavaltiot
Nikolai Merkuškin

Nikolai Ivanovitš Merkuškin (Николай Иванович Меркушкин) on Venäjän federaatioon kuuluvan Mordvan tasavallan johtaja, joka hoitaa sekä presidentin että pääministerin tehtävät. Hän on syntynyt 5. helmikuuta 1951 Novyje Verhissyssä Mordvassa. Ennen poliittista uraansa Merkuškin toimi sähköinsinöörinä. Hänellä on vaimo ja kaksi poikaa. Merkuškin on toiminut Mordvan presidenttinä vuodesta 1995 lähtien. Hänet on valittu uudelleen 1998 ja 2003 pidetyissä vaaleissa. Vuonna 2003 häntä äänesti 80 % äänioikeutetuista. Merkuškin on pysynyt suosittuna johtajana, koska hänen valtakaudellaan Mordvan talous on pysynyt vakaana ja lisäksi palkat ja eläkkeet on maksettu ajallaan. Hän on myös estänyt muiden varteen otettavien ehdokkaiden asettumisen ehdolle vaaleihin. Luokka:Venäjän federaation kuvernöörit ja aluejohtajat Luokka:Mordvalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iron Man (kappale)

Iron Man on yksi Black Sabbath -yhtyeen tunnetuimmista kappaleista. Ensimmäisen kerran se julkaistiin vuonna 1970 Paranoid-albumin mukana ja seuraavan vuoden puolella se ilmestyi singlenä Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Kappaleesta muodostui yhtyeen suurin hitti Yhdysvalloissa (sijoitus 52.) == Sisältö == Kappale tunnetaan tarinastaan ja riffistään. Sanoitus kertoo tarinan miehestä, joka matkustaa ajassa varoittamaan ihmiskuntaa maailmanlopusta. Aikamatkan aikana hän kuitenkin muuttuu teräkseksi osuessaan suureen magneettikenttään. Kukaan ei usko hänen varoitustaan, mistä mies suuttuu. Se, että kiittämättömät ihmiset eivät auta häntä, eivätkä piittaa hänestä, saa hänet raivostumaan ja hautomaan kostoa. Lopulta hän vapautuu ja tappaa kaikki: Kappaleen sanoittanut basisti Geezer Butler selitti vuonna 1973 antamassaan haastattelussa, että kappaleen sisältö tarkoittaa ihmistä, josta yksinäisyys luo hirviön. Suosikki 3/1973, s. 27 Laulusolisti Ozzy Osbournen alussa lausuma fraasi ”I am Iron Man!” toteutettiin talk box -laitteen avulla. ”Iron Manin” riffiä käytetään usein televisiossa ja elokuvissa, esimerkkeinä Terminator, Detroit Rock City, Late Night with Conan O'Brien, Beavis ja Butt- head, School of Rock ja Futurama. Samoin Iron Man -elokuvan trailerissa sekä lopputeksteissä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Black Sabbath "Iron Man" YouTubessa Luokka:Black Sabbathin kappaleet Luokka:Vuoden 1970 kappaleet
Yucatán

Yucatán on yksi Meksikon 31 osavaltiosta. Se sijaitsee Jukatanin niemimaan pohjoisosassa. Osavaltion pääkaupunki on Mérida. Osavaltion pinta-ala on ja asukasluku oli noin kaksi miljoonaa vuonna 2015. 1900-luvun puoliväliin asti Yucatánin ainoat yhteydet muuhun maailmaan olivat meritiet. 1960-luvulla sinne tuli ensimmäisiä kaupallisia lentoja. Cozumelin ja Cancúniin naapuriosavaltio Quintana Roohon rakennettiin lentokentät 1980-luvulla, ja siitä alkoi merkittävien matkailutulojen virta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Amylaasi

α-Amylaasi on ruoansulatuskanavassa esiintyvä tärkkelystä muun muassa maltoosiksi pilkkova entsyymi. Amylaasia erittävät sylkirauhaset ja haima. Sylkiamylaasin vaikutus suussa on hyvin lyhytaikainen, sillä ruoka ei viivy siellä kauan. Mahassa sylkiamylaasi jatkaa kuitenkin toimintaansa, kunnes uusi ruoka on sekoittunut happamaan mahanesteeseen (1–2 tuntia). Sylkiamylaasia ei erity lihansyöjien sylkirauhasista. Haiman amylaasi erittyy haiman eksokriinisessa osassa rauhassoluista haimanesteeseen, joka erittyy haimatiehyttä pitkin ohutsuolen alkuosaan eli duodenumiin joko ison pohjukaissuolinystyn tai pienen pohjukaissuolinystyn kohdalle. Amylaasin entsyymikoodi on EC 3.2.1.1 ja CAS-numero 9000-90-2. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Brenda: Information on EC 3.2.1.1 - alpha-amylase *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): alpha Amylase Luokka:Ruoansulatusentsyymit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Hydrolaasit
Karjala (olut)

thumb|Karjala III|220x220px Karjala on Suomessa toimivan Hartwallin valmistama lager-tyyppinen olutmerkki. Karjala-olutta valmisti alun pitäen Osuusliike Itä-Karjalan omistama Sortavalan panimo Oy vuodesta 1932 vuoteen 1944. Vuonna 1948 Karjala-nimi palasi markkinoille, kun Osakeyhtiö Lappeenranta ja Lauritsala muutti tuotannossa olleen Pöytäoluen nimen Karjalaksi. Hartwall osti panimon vuonna 1966, jonka jälkeen Karjalaa alettiin myydä koko Etelä- Suomessa. Panimossa harkittiin paikallisen Karjala-nimen vaihtamista Kalevaksi, mutta nimeä ei kuitenkaan muutettu. Karjala-olut oli 1960-luvun jo tuote-elinkaarellaan hiipuva olutmerkki, kunnes Neuvostoliiton suurlähettiläs Andrei E. Kovalev totesi vuonna 1968 julkisesti, että Karjala-oluen etiketti herättää vääriä mielikuvia sota-ajalta. Karjala-oluen etiketissä on Karjalan vaakuna, jossa länsimaista (ruotsalaista) suoraa miekkaa kädessään pitävä käsi miekkailee venäläistä sapelia pitävän käden kanssa. Lehdistössä tapaus sai julkisuutta 14 broadsheet-sivua vastaavan palstamillimetrimäärän, ja Karjala- olut alkoi jälleen vahvistua tavaramerkkinä. Myöhemmin muodostui myös sanonta Karjala-oluen juontiin liittyen, että Karjala takaisin, vaikka pullo kerrallaan. Keskioluen levinneisyyden myötä käytettiin erityisesti itäisessä Suomessa Karjala-oluesta myös nimitystä evakkokalja, se kun ”tulloo aina takasi”. Pilapiirtäjä Kari Suomalainen reagoi venäläisten arvosteluun ja piirsi Helsingin Sanomissa julkaistun piirroksen Sano vaan reilusti PYH!. Seuraavana päivänä kaikki helsinkiläiset ravintolat halusivat valikoimiinsa Karjala-olutta. Keskioluen vapautuminen vuoden 1969 alussa siivitti Karjalan 30 prosentin markkinaosuudella Suomen suosituimmaksi olueksi. Suomen voitettua jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1995 Hartwall toi markkinoille niin sanotun leijonaoluen, jonka pullojen etiketeissä oli kaikkien kultajoukkueen pelaajien kuvat. Etiketeistä on tullut keräilijöiden keskuudessa haluttuja. Vuoden 2017 lopulla leijonaolut tuotiin uudestaan markkinoille rajoitettuna eränä. Keväällä 2017 Hartwall toi markkinoille 100 tölkin pakkauksen Karjala- olutta Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlan kunniaksi. == Tuotteet == * Karjala 0,0 % *Karjala 4,5 % *Karjala 5,2 % *Karjala 8,0 % Karjalan raaka- aineina käytetään ohramallasta, vettä, humalaa ja ohratärkkelystä (ei alkoholittomassa). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hartwallin virallinen sivusto Luokka:Suomalaiset olutmerkit Luokka:Hartwall
Zacatecas

Zacatecas on osavaltio Meksikossa. Myös sen pääkaupunki on nimeltään Zacatecas. Osavaltion pinta-ala on 75 350 neliökilometriä ja vuoden 2014 väkiluku noin 1,56 miljoonaa. Zacatecas tunnettiin aikoinaan hopeakaivoksistaan; nykyisin se on maatalousaluetta, jossa kasvatetaan etenkin viljoja ja sokeriruokoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Preußenlied

Preußenlied eli Preussin laulu oli Preussin kuningaskunnan kansallislaulu. Seitsensäkeistöisen laulun kuusi ensimmäistä säkeistöä kirjoitti Bernhard Thiersch vuonna 1830 syntymäpäivälahjaksi Preussin kuninkaalle Fredrik Vilhelm III:lle. Sävelmän teki 1832 Heinrich August Neithardt. Seitsemännen säkeistön kirjoitti Th. Schneider 1851. == Sanat == 1\. Ich bin ein Preuße, kennt ihr meine Farben? Die Fahne schwebt mir weiß und schwarz voran! Daß für die Freiheit meine Väter starben, Das deuten, merkt es, meine Farben an. Nie werd' ich bang verzagen, Wie jene will ich's wagen |: Sei's trüber Tag, sei's heitrer Sonnenschein, Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :| 2\. Mit Lieb' und Treue nah' ich mich dem Throne, Von welchem mild zu mir ein Vater spricht; Und wie der Vater treu mit seinem Sohne, So steh' ich treu mit ihm und wanke nicht. Fest sind der Liebe Bande; Heil meinem Vaterlande! |: Des Königs Ruf dring in das Herz mir ein: Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :| 3\. Nicht jeder Tag kann glühn im Sonnenlichte; Ein Wölkchen und ein Schauer kommt zur Zeit; Drum lese keiner mir es im Gesichte, Daß nicht der Wünsche jeder mir gedeiht. Wohl tauschten nah und ferne Mit mir gar viele gerne; |: Ihr Glück ist Trug und ihre Freiheit Schein: Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :| 4\. Und wenn der böse Sturm mich wild umsauset, Die Nacht entbrennet in des Blitzes Glut; Hat's doch schon ärger in der Welt gebrauset, Und was nicht bebte, war der Preußen Mut. Mag Fels und Eiche splittern, Ich werde nicht erzittern; |: Es stürm' und krach', es blitze wild darein! Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :| 5\. Wo Lieb' und Treu' sich so den König weihen, Wo Fürst und Volk sich reichen so die Hand, Da muß des Volkes wahres Glück gedeihen, Da blüht und wächst das schöne Vaterland. So schwören wir auf's neue Dem König Lieb' und Treue! |: Fest sei der Bund! Ja schlaget mutig ein! Wir sind ja Preußen, laßt uns Preußen sein. :| 6\. Und wir, die wir am Ost- und Nordseestrande, Als Wacht gestellt, gestählt von Wog' und Wind, Wir, die seit Düppel durch des Blutes Bande An Preußens Thron und Volk gekettet sind, Wir woll'n nicht rückwärts schauen, Nein, vorwärts mit Vertrauen! |: Wir rufen laut in alle Welt hinein: Auch wir sind Preußen, wollen Preußen sein! :| 7\. Des Preußen Stern soll weithin hell erglänzen, Des Preußen Adler schweben wolkenan, Des Preußen Fahne frischer Lorbeer kränzen, Des Preußen Schwert zum Siege brechen Bahn. Und hoch auf Preußens Throne Im Glanz von Friedrichs Krone |: Beherrsche uns ein König stark und mild, Und jedes Preußen Brust sei ihm ein Schild! :| Luokka:Historialliset kansallislaulut Luokka:Preussi Luokka:Saksalaiset isänmaalliset laulut
Aura (olut)

Aura on suomalainen olutmerkki, joka tuotiin markkinoille vuonna 1885. Olut oli alun perin turkulaisen vuonna 1884 perustetun Auran panimon lagertyyppinen tuote, ja sitä valmistettiin Turussa. Auran Panimo myytiin vuonna 1971 Hartwallille. Linnankadulla sijaitseva panimorakennus myytiin Turun kaupungille vuonna 1974, ja vuoteen 1977 mennessä kaikki toiminnat olivat siirtyneet Hartwallin uuteen panimoon Kaarinaan. Kaarinan panimon toiminta lakkautettiin vuonna 1995, ja samalla päättyi Aura-oluen valmistus. Suosituimmillaan olut oli 1960–1970-luvuilla, mutta ennen lopettamispäätöstä vuonna 1994 sen markkinaosuus oli enää noin prosentti. Vuonna 2004 Hartwall aloitti Auran valmistuksen uudelleen tarkoituksenaan vahvistaa markkina- asemaansa Lounais-Suomessa. Uusi Aura pohjautuu vanhaan reseptiin, mutta sen katkeroa on hieman laskettu. Panimoravintola Koulu ja Hartwall toivat markkinoille Auran päivänä 2011 tavallista vahvemman Juhla-Auran. == Aura- tuotteet == === Hartwall Aura-tuotteet === * Hartwall Aura (4,5 %) * Hartwall Aura (5,2 %) * Hartwall Aura Bock (6,5 %) * Hartwall Aura Kuningasolut (5 %) * Hartwall Aura Pils (5 %) * Hartwall Aura Tumma (5,2 %) === Vanhat Aura- tuotteet === * Aura III (4,5 %) * Aura IVA (5,2 %) * Aura IVB (6,5 %) == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Henrik Swanljung: ”Aura maistuu, jano haihtuu”. Teoksessa Luokka:Suomalaiset olutmerkit Luokka:Turkulaiset yritykset
Saransk

Saransk (mord. Саран ош, Saran oš, ) on Venäjän federaatioon kuuluvan Mordvan tasavallan pääkaupunki. Se sijaitsee Saranka- ja Insar-jokien yhtymäkohdassa Volgan vesistöalueella, 642 kilometriä Moskovasta. ==Kaupunki ja kaupunkipiirikunta== Saransk voi tarkoittaa sekä varsinaista Saranskin kaupunkia että hieman laajempaa, Mordvan tasavallan paikallishallinnon piiritason yksikköä Saranskin kaupunkipiirikuntaa (Gorodskoi okrug Saransk). Kaupungissa asui vuoden 2024 alussa 310 898 henkeä. Kaupunki jakautuu kolmeen piiriin; Leninskin piiriin (, 100 925 as.), Oktjabrskin piiriin (, 119 835 as.) ja Proletarskin piiriin (, 90 138 as.). Saranskin kaupunkipiirikunnassa asui vuoden 2024 alussa 339 151 henkeä. Kaupunkipiirikuntaan luetaan kaupungin lisäksi myös Luhovkan (, 8 785 as.), Nikolajevkan (, 3 569 as.) ja Jalgan (, 6 189 as.) kaupunkityyppiset taajamat sekä 9 710 maaseudun asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 297 415 asukasta ja koko kaupunkipiirikunnassa 324 973 asukasta. ==Historia== Saransk perustettiin 1641 rajalinnoitukseksi Venäjän kaakkoisrajalle. Kaupunginoikeudet se sai 1651. Kaupungissa on säilynyt monia historiallisia rakennelmia aina linnoituksen perustamista lähtien. Rautatieverkkoon Saransk liitettiin 1893.Urban district of Saransk, The Natural and Cultural Heritage of Mordva, viitattu 25.7.2019 (sisältää hyvää aineistoa) Venäjän keisarikunnan hallintorakenteen puitteissa Saransk toimi Penzan kuvernementin Saranskin kihlakunnan hallintokeskuksena. Kaupungin vanha keskusta rekonsturoitiin 1960- ja 1970-luvuilla. Tuolloin myös lisättiin leveät kadut ja rakennettiin laajoja asuinalueita. ==Talous== Saranskissa on useita teollisuuslaitoksia. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat sähkökaapelien valmistus sekä kemian-, tekstiili-, elintarvike-, koneenrakennus- ja metalliteollisuus. Kaupungissa on myös kaksi voimalaitosta. Kaupunkiin johtavat hyvät maantie- ja rautatieyhteydet ja sillä on lentoasema. ==Kulttuuri ja koulutus== Saranskissa toimii Mordvan valtionyliopisto (perustettu 1957), useita tekniikan oppilaitoksia, draamateatteri (perustettu 1961), nukketeatteri ja komediateatteri sekä Mordvan alueen historiallinen museo, Mordvan kulttuurimuseo ja taidemuseo. Saranskin nukketeatteri on hyvin suosittu ympäri Venäjää. Kaupungissa toimii myös Mordvan kansalliskirjasto. ===Urheilu=== Kaupungin jalkapallojoukkue FC Mordovia Saransk nousi ensimmäistä kertaa historiassa Venäjän ylimmälle sarjatasolle Valioliigaan kaudelle 2012–2013.Rossijskaja futbolnaja premjer-liga - Futbolnyi klub ”Mordovija” Saransk == Kuvia == Tiedosto:SaranskKommunisticheskaya.JPG|Eräs Saranskin suurkaduista. Tiedosto:Saransk railroad station.JPG|Saranskin rautatieasema. Tiedosto:Mordvinian National Drama Theatre.jpg|Mordvan kansallinen draamateatteri. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Saransk On- line * Mordovian tasavallan valtiollinen nukketeatteri (GTKRM) (narod.ru) * Saranskin museoita (museum.ru) *
Tommi Lempinen

Tommi Lempinen (s. 1978) on auto- ja liikennetoimittaja sekä tv-persoona. Lempinen on työskennellyt toimittajana eri autoalan medioissa, muun muassa Tekniikan Maailmassa, Ilta-Sanomissa sekä Yleisradiossa. Lisäksi hän on juontanut Yle TV2:n autoiluun keskittyvää Puskuri-ohjelmaa. Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Boaco

Boaco on departementti Nicaraguassa. Sen pääkaupunki on Boaco. Vuonna 2012 departementin asukasluvuksi arvioitiin 174 682\. Boacon pinta-ala on 4 176,68 km². Ennen espanjalaisten valloitusta alueella eli kaksi alkuperäiskansaa, nuahat ja sumot. Espanjalaisten aikana alluleesta tuli tunnettu karjankasvatuksesta. == Kunnat == *Boaco *Camoapa *San José de los Remates *San Lorenzo *Santa Lucía *Teustepe == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nicaraguan departementit
Shakermaker

Shakermaker on Oasiksen kappale ja 13. kesäkuuta 1994 julkaistu single. Singlen b-puolia ovat kappaleet D'Yer Wanna Be A Spaceman?, Alive (8 raita demo) ja Bring It On Down (Live). Parhaimmillaan single nousi virallisella Ison-Britannian single-listalla sijalle 11. Sijoitus on Oasiksen toiseksi huonoin brittilistalla - Shakermakerin jälkeen kaikki Oasis-singlet ovat päätyneet Britanniassa top-10:een. Singleä on myyty Britanniassa noin 300 000 kpl. Kappale itsessään on eräs Oasiksen suosituimmista. Yhtyettä syytettiin plagioinnista, koska kappale muistuttaa Coca-Colan 80-luvun mainoskampanjassa soinutta laulua. Asiaa ei kuitenkaan viety oikeuteen. Liam Gallagher on kertonut pitävänsä kappaleesta sen psykedeelisyyden vuoksi. Noel Gallagher on kertonut Shakermakerin kirjoittamisesta: "Ajattelin että ihmiset varmaan luulevat minua mielipuoleksi, kun kirjoitan muovailuvahasta, liikennevaloista ja ystävistä kuten Mr. Soft". == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita. *CD CRESCD 182 #"Shakermaker" - 5:11 #"D'yer Wanna Be A Spaceman?" - 2:41 #"Alive (8-raita Demo)" - 3:56 #"Bring It on Down" (Live) - 4:17 *7" CRE 182 #"Shakermaker" - 5:11 #"D'yer Wanna Be A Spaceman?" - 2:41 *12" CRE 182T #"Shakermaker" - 5:11 #"D'yer Wanna Be A Spaceman?" - 2:41 #"Alive (8-raita Demo)" - 3:56 *Kasetti CRECS 182 #"Shakermaker" - 5:11 #"D'yer Wanna Be A Spaceman?" - 2:41 ==Aiheesta muualla== * Oasis - Shakermaker YouTubessa Luokka:Oasiksen kappaleet Luokka:Vuoden 1994 kappaleet
Kai Pulliainen

Kai Pulliainen (s. 22. huhtikuuta 1955 Helsinki) on suomalainen basisti. Hän on Agentsin alkuperäisbasisti ja soittaa yhtyeen nykykokoonpanossakin. Kain pikkuveli Esa Pulliainen toimii Agentsin soolokitaristina ja johtohahmona. Kai Pulliainen on soittanut Agentsien levyjen lisäksi muun muassa Rauli "Badding" Somerjoen albumeilla Ikkunaprinsessa, Tähdet, tähdet ja Laivat. Hän asuu Helsingin Vallilassa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Agentsin jäsenet Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tengiz Abuladze

Tengiz Abuladze (, ; 31. tammikuuta 1924, Tbilisi – 6. maaliskuuta 1994, Tbilisi) oli georgialainen elokuvaohjaaja. Abuladze opiskeli Rustavelin teatteri-instituutissa Tbilisissä vuosina 1943–1946 ja valmistui myöhemmin Moskovan VGIK-elokuvakoulusta vuonna 1953. Abuladze aloitti uransa laatimalla dokumenttielokuvia Georgian kansanperinteestä Revaz Tškheidzen kanssa. Hänen ensimmäinen varsinainen elokuvansa Magdanas lurdža palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1956. Myös hänen seuraava työnsä Kaipuu (1959) sai useita palkintoja. Vuonna 1962 valmistunut vuoristokylään sijoittuva tragikomedia Minä ja hassu sukuni perustui vuorostaan Nodar Dumbadzen romaaniin ja sai myös suuren suosion. Sukupolvensa johtavaksi elokuvaohjaajaksi Abuladze nousi kuitenkin trilogiansa myötä. Rukous vuodelta 1967 sai inspiraationsa Važa-Pšavelan runoista. Toinen osa, eeppinen Toivomuspuu, (1976) sijoittui samoihin, ajalle tyypillisiin jylhiin georgialaisiin maisemiin ja sai myös useita palkintoja. Vuonna 1978 Abuladze liittyi kommunistiseen puolueeseen ja vuonna 1980 hänet nimitettiin Neuvostoliiton kansantaiteilijaksi; pinnalta hän vaikutti täydelliseltä Neuvostoliiton kulttuurieliitin jäseneltä, kunnes vuonna 1984 hän sai valmiiksi trilogiansa viimeisen osan. Katumus oli voimakkaan brutaali kuvaus Stalinin suuresta puhdistuksesta, ja se voitiin julkaista vasta muutamaa vuotta myöhemmin Mihail Gorbatšovin glasnost-politiikan myötä. Se sai suuryleisön ja nousi yhdeksi koko ajanjakson tärkeimmistä teoksista, jolla oli pitkäaikainen vaikutus poliittiseen tietoisuuteen Neuvostoliitossa. == Ohjaustyöt == *Tšveni sasakhle (1953, dokumenttielokuva) *Kartuli tsekvis sakhelmtsipo ansambli (1954) *Dimitri Arakišvili (1955, dokumenttielokuva) *Magdanas lurdža (1958) *”Kaipuu” (Skhvisi švilebi, 1959) *”Minä ja hassu sukuni” (Me, bebia, Iliko da Ilarioni, 1962) *Svanur-Tušuri tšanakhatebi (1965) *”Rukous” (Vedreba, 1967) *Samkauli satrposatvis (1971) *Muzeumi gia tsis kveš (1972, televisioelokuva) *”Toivomuspuu” (Natvris khe, 1976) *”Katumus” (Monanieba, 1984) *Khadži Murat (1989) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Georgialaiset elokuvaohjaajat Luokka:Neuvostoliittolaiset elokuvaohjaajat Luokka:Neuvostoliittolaiset kommunistit Luokka:Neuvostoliiton kansanedustajien kongressin jäsenet Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Heikki Sandrén

Heikki Sandrén (s. 1. kesäkuuta 1960) on suomalainen rumpali. == Koulutus == Sandren on opiskellut Sibelius-Akatemian jazz-linjalla. == Ura == 1980-luvun puolivälin jälkeen hän soitti muun muassa Pekka Toivasen ja Severi Pyysalon yhtyeissä. Sandrén toimi Agents-yhtyeen rumpalina 22 vuoden ajan vuosina 1992-2014. Aiemmin yhtyeessä soitti alkuperäisrumpali Juha Takanen. Jätettyään Agentsin Sandrén on soittanut vuoden 2015 alusta lähtien Varjokuva- orkesterissa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rumpalit Luokka:Agentsin jäsenet Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eteinen

Eteinen, varsinkin vanhahtavassa kielessä joskus porstua, on asuinhuoneiston sisäänkäyntiin tai tuulikaappiin välittömästi liittyvä huonetila tai tila, josta on kulkuyhteys huoneiston muihin huoneisiin ja tiloihin. Huoneesta toiseen kuljettaessa reitti kulkee usein eteisen kautta, joka toimii näin huonetilojen yhdistäjänä. Useampikerroksisen asunnon kerrosten väliset portaat sijoitetaan yleensä eteiseen tai sen lähelle. Toisaalta eteinen erottaa asuinhuoneiston muita tiloja ulkoa tai kerrostalon porraskäytävästä kuuluvalta melulta. Jos eteinen sijoittuu rakennuksen ulkoseinälle, siinä on yleensä myös ikkuna. Ellei ole, luonnonvaloa pyritään saamaan eteiseen avoimella yhteydellä asunnon muihin huoneisiin. Mikäli eteisen kaltaisia tiloja on enemmän kuin yksi, on vakiintunut käytäntö nimetä eteistilat koon mukaan. Käypä nimitys esimerkiksi kooltaan pienemmästä eteistilasta on pikkueteinen. Pääasiallisen eteisen edessä ei enää tällöin liitettä ole tapana käyttää. Lämpimän eteisen edeltäjä oli maalaistaloista ja vanhoista pientaloista tuttu lämmittämätön porstua tai kuisti. Etenkin julkisten tilojen suurta eteishuonetta kutsutaan myös nimellä (eteis)halli tai (eteis)aula. Eteistä käytetään yleensä myös vaatesäilytystilana etenkin ulkovaatteille ja jalkineille. Vaatteet sijoitetaan avonaulakkoon, komeroihin tai eteisen yhteydessä olevaan vaatehuoneeseen, pientalossa joskus tuulikaappiinkin. Eteiskaapistoon on usein sijoitettu myös siivouskomero, siivousvälineiden säilytyspaikka. Eteisestä on usein suora käynti WC:hen ja pesutiloihin. Eteiseen sijoitetaan myös pukeutumista helpottava peili. Tilaa säästäviä ratkaisuja ahtaassa eteisessä ovat muun muassa liukuovikaapistot ja seinään kiinnitetty, seinää vasten kääntyvä klaffi-istuin.. Ennen nykyisten mukana kuljetettavien ja henkilökohtaisten puhelimien aikaa kodin ainoa lankapuhelin sijoitettiin usein eteiseen, jonne kaikista kodin huoneista oli lyhyt matka puhelimeen vastaamaan sen soidessa ja jossa saattoi sijaita huoneiston ainoa puhelinpistorasia. Puheluja varten puhelimen vieressä saattoi olla tuoli tai istuimen ja eteispöydän tai -lipaston yhdistelmä, niin sanottu puhelinpöytä. ==Lähteet== Luokka:Asuinhuoneiston tilat