EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hyllykallio

Hyllykallio on Seinäjoen kaupunginosaKaupunginosarajaukset (2015) , joka sijaitsee noin kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta itään päin.Googlen karttapalvelu Sen väkiluku oli 4 082 joulukuussa 2022. Kaupunginosa on osa samannimistä suuraluetta.Tietoa Taskuun (2016) Hyllykalliolla on kerros-, rivi- ja omakotitaloja. Se on myös suuri liiketoiminnallinen keskus, joka alkoi kehittyä 1960-luvulta alkaen silloisen Nurmon ja Seinäjoen rajan lähelle noin kolmen kilometrin päähän Seinäjoen keskustasta. Hyllykallion alueella sijaitsevat Nurmon vesitorni sekä Prisma. Hyllykallion vieressä sijaitsevalla Pohjan asuinalueella on Päivölän kauppakeskittymä, jossa sijaitsevat K-Citymarket, Biltema, Minimani, Puuilo, Lidl, Hankkija, Meltex, McDonald's ja Tokmanni. Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Hyllykallio kuului Nurmon kuntaan. Hyllykallio on kuitenkin rakennettu niin kiinni Seinäjokeen, että osa piti sitä jo aiemmin enemmän Seinäjoen kuin Nurmon asuinalueena.Löfhjelm, Jonna (2018): Asuinalueiden indentiteettien jäljillä. Opinnäytetyö. Oulun yliopisto, luonnontieteellinen tiedekunta, maantiede. http://urn.fi/URN:NBN:fi:oulu-201811233101. == Palvelut == === Kunnalliset palvelut === * Hammashoitola * Hyllykallion koulu * Hyllykallion päiväkoti * Hyllykallion nuoppari * Skaala-areena ===Kaupalliset palvelut=== * Prisma * K-Citymarket * Minimani * Biltema * Tokmanni * Hankkija * R-kioski * Musti ja Mirri * Kotipizza * Lidl * McDonald's === Seurakunnalliset palvelut === * Hyllykallion seurakuntakoti == Kuvia == Tiedosto:Hyllykallio, Seinäjoki.jpg|Rivitaloasutusta Tiedosto:Hyllykallio.jpg|Alueen kerrostaloja Tiedosto:Prisma Hyllykallio 20180604.jpg|Prisma Tiedosto:Kivisaarentie 2, Hyllykallio.jpg|Liikerakennus Hyllykalliolla, jossa toimii mm. R-kioski. Tiedosto:Hyllykallio row house.png|Rivitalo Hyllykalliolla Tiedosto:Hyllykallio apartment houses.jpg|Kaupunginosan kerrostaloja. Tiedosto:Nurmo water tower 20180401.jpg|Hyllykallion vesitorni Tiedosto:Hyllykallio luhtitalo.jpg|Luhtitalo Hyllykalliolla == Lähteet == * Luokka:Seinäjoen kaupunginosat
Deep Impact

Deep Impact tarkoittaa seuraavia asioita: * Deep Impact, komeettojen koostumuksen tutkimiseen suunniteltu avaruusluotain * Deep Impact, katastrofielokuva vuodelta 1998.
Savon Sanomat

Savon Sanomat on Kuopiossa ilmestyvä seitsenpäiväinen sitoutumaton sanomalehti, jonka päälevikkialuetta ovat Pohjois-Savo ja Etelä-Savon pohjoisosat. Lehti perustettiin vuonna 1907 Maalaisliiton äänenkannattajaksi ja vaalilehdeksi. Lehteä kustantaa Savon Media Oy, joka kuuluu Keskisuomalainen-konserniin, Keskisuomalainen Oyj. Vuonna 2022 Savon Sanomien kokonaistavoittavuus oli 203 000. Lehti siirtyi tabloid-kokoon 15. maaliskuuta 2016. ==Päätoimittajat== * Juhani Ahtiluoto 1907–1908 * Jaakko Kivi 1908–1912 * Iivo Härkönen 1913 * Mikko Jortikka 1913–1914 * Santeri Haapanen 1914–1917 * Lassi Hiekkala 1918–1929 * Eero Hiekkala 1929–1942 * Martti Suhonen 1942–1943 * Tauno Lautamatti 1943 * Eero Lappalainen 1944–1960 * Mauri Auvinen 1960–1987 * Reino Myöhänen 1987–1991 * Tapani Lepola 1991–2006 * Jari Tourunen 2006–2015 * Seppo Rönkkö 2015–2023 * Matti Pietiläinen 2023– ==Toimittajia== *Simo Puupponen (Aapeli) *Väinö Immonen *Elina Karjalainen *Seppo Kononen *Paavo Lipponen *Jouko Tyyri == Savon Sanomien jakamia palkintoja == Savon Sanomien miespuolinen henkilöstö on 1970-luvun alusta asti vuosittain palkinnut Hilmanpäivänä 21. marraskuuta ”savolaisen naisen, joka on töillään ja toimillaan osoittanut esimerkillistä taitavuutta, tietävyyttä ja aikaansaavuutta”. Lehti jakoi vuonna 2011 kolmannen Savon Sanomien vuoden väitöskirjapalkinnon parhaasta Kuopion yliopistossa hyväksytystä väitöksestä. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Huuskonen, Aarre: Savolaisen sanapajan vaiheilta. Jyväskylä 1990. *Kinnunen, Matti: Sanan valtaa Kallaveden kaupungissa. Kuopion sanomalehdistön historia I, 1844-1917. Kuopio 1982. ISBN 951-657-102-6 *Piironen, Kaija: Sanan valtaa Kallaveden kaupungissa. Kuopion sanomalehdistön historia II, 1918-1979. Kuopio 1982. ISBN 951-657-103-4 *Vuorio, Kaija: Savossa Savon Sanomat. Sanomalehti Savon Sanomat 100 vuotta 1907–2007. Savon Sanomat 2007. ISBN 978-951-98619-9-9. ==Aiheesta muualla== * Savon Sanomien verkkosivut Luokka:Suomalaiset sanomalehdet Luokka:Kuopion media Luokka:Suomen Keskustan lehdet
Sani Abacha

Kenraali Sani Abacha (20. syyskuuta 1943 – 8. kesäkuuta 1998) oli Nigerian sotilasdiktaattori 1993–1998. Abacha otti vallan marraskuussa 1993 sekavissa oloissa Ernest Oladeinde Shonekanin virkamieshallitukselta, joka oli nostettu valtaan kun Ibrahim Badamasi Babangida oli julistanut Kashimawo Olawale Abiolan vaalivoiton mitättömäksi. Vaalivoittaja Abiola laitettiin vankilaan, jossa hän oli koko Abachan valtakauden ajan, minkä johdosta Nigeria erotettiin Kansainyhteisöstä ja se joutui diplomaattisesti eristyksiin. Abachan hallinnon aikana ihmisoikeuksia rikottiin yleisesti. Yhdeksän ogoni-aktivistin, mukaan lukien Ken Saro-Wiwan hirttäminen vuonna 1995 todennäköisesti tekaistujen syytteiden perusteella veti kansainvälisen huomion Nigerian tilanteeseen. Abachan alaisuudessa Nigerian armeija johti Afrikan valtioiden interventiota, joka palautti Sierra Leonen siviilivaltaan maaliskuussa 1998. Abacha kuoli 54-vuotiaana sydänkohtaukseen. Juorujen mukaan tapaukseen sisältyy Viagran liika-annostus ja kaksi intialaista prostituoitua. Abacha polttohaudattiin seuraavana päivänä, mikä lisää huhuja tahallisesta tai tahattomasta myrkytyksestä. Abachan kuoleman jälkeen valtaan nousi presidentti Olusegun Obasanjo. Hänen hallituksensa on syyttänyt Abachaa perheineen valtion kassan tyhjentämisestä ja korruptiosta, joka yltää Mobutu Sese Sekon kanssa tasoihin tai jopa siitä ohi. == Lähteet == Luokka:Nigerian presidentit Luokka:Diktaattorit Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Tempel 1

Tempel 1 (virallisesti 9P/Tempel)IAU Minor Planet Center: Periodic Comet Numbers on Ernst Wilhelm Leberecht Tempelin 3. huhtikuuta 1867 löytämä komeetta.JPL Small-Body Database Browser: 9P/Tempel 1 Kun komeetta löydettiin, sen kiertoaika oli 5,68 vuotta, ja se havaittiin uudelleen vuosina 1873 ja 1879. Tempel 1:n kiertorata menee kuitenkin ajoittain läheltä Jupiteria niin, että tämä vaikuttaa sen kiertoaikaan. Tämä tapahtui vuonna 1881, ja kiertoaika piteni 6,5 vuoteen. Muutos vaikutti myös komeetan havaitsemiseen, ja sitä ei seuraavan kerran havaittu kuin vasta 1960-luvulla, jolloin amerikkalainen astronomi Brian G. Marsden teki komeetan radasta tarkkoja laskelmia ottaen huomioon Jupiterin vaikutuksen. 4\. heinäkuuta 2005 kello 5:45 UTC NASAn Deep Impact -avaruusluotaimen iskeytyjäosa osui tarkoituksellisesti Tempel 1:n pintaan. ==Lähteet== Luokka:Komeetat Luokka:Luotaimilla tutkitut komeetat
Željko Ražnatović

Željko Ražnatović (serbiaksi Жељко Ражнатовић), (17. huhtikuuta 1952 – 15. tammikuuta 2000), laajalti tunnettu nimellä Arkan (serbiaksi Аркан) oli serbialainen puolisotilaallisten joukkojen johtaja ja kansanedustaja. Haagin kansainvälinen oikeus etsi häntä, mutta hän ehti kuolla ennen kiinni joutumistaan.Željko Ražnatović, byname Arkan Serbian paramilitary leader Encyclopedia Britannica Nimi Arkan tulee sarjakuvahahmon nimestä. ==Nuoruusvuodet == Ražnatovićin isä oli ilmavoimien upseeri. Željko Ražnatović sekaantui rikolliseen toimintaan kuten koruvarkauksiin ja pankkiryöstöihin läntisessä Euroopassa 1970- ja 1980-luvulla. Hän sai vankilatuomioita ja karkasi vankiloista Belgiassa, Alankomaissa ja Saksassa. 1990-luvulla hän perusti Serbien vapaaehtoiskaarti-nimisen puolisotilaallisen ryhmän, jota kutstuttiin tiikereiksi. == Arkan sodissa == Arkanin "tiikerit" toimivat vuosina 1991-1995 alkuaan Itä-Slavoniassa. Heidän koulutusleirinsä oli Erdutissa entisellä sotilasalueella.Serb Volunteer Guard [SDG / SSJ "Arkan's Tigers"] FAS Arkanin "tiikerit" puhdistivat Bosnian sodassa huhtikuussa 1994 Bijeljinan, Zvornikin ja Brčkon. Syksyllä 1995 Arkanin joukot taistelivat Banja Lukan, Sanski Mostin ja Prijedorin alueella. Arkanin nimi liitetään Vukovarin sairaalamassamurhaan, Srebrenican joukkoteurastukseen ja Sarajevon piiritykseen. Arkan johti monia Bosnian sotatoimia ja palkitsi urheimmat sotilaansa. "Tiikerit" teloittivat vankinsa. Saatujen tietojen mukaan he myös ryöstivät ja salakuljettivat. Arkan itse toistuvasti kielsi haastatteluissa osallistuneensa sotarikoksiin 1990-luvulla. == Luksuselämää sotien jälkeen == Željko Ražnatović oli eräiden serbien juhlittu sankari, ja pääsi parlamenttiin vuonna 1992. Seuraavana vuonna Arkan kumppaneineen perusti Serbian yhtenäisyyspuolueen. Arkan avioitui huomattavasti nuoremman serbialaisen suosikkilaulajan Svetlana "Ceca" Veličkovićin kanssa 19. helmikuuta 1995. He saivat kaksi yhteistä lasta seitsemän Arkanin aikaisempien avioliittojen lasten lisäksi. Ražnatovićit asuivat varakkaiden asuinalueella ja harjoittivat sekä kunniallisia että hämäriä liiketoimia. Heitä haastateltiin usein televisiossa. == Arkanin murha == Naamioituneet miehet ampuivat Ražnatovićin 15. tammikuuta 2000 Belgradissa sijaitsevassa viiden tähden hotellissa. Todistajien mukaan teko oli palkkamurha.Witness Ties Ex-Police Boss To Killing Of Warlord NY Times Arkanin asianajaja on esittänyt, että murhan takana olisi ollut Ison-Britannian erikoisjoukko Special Boat Service.The Globe and Mail, Marcus Gee, 2.3.2000. Vuoden 1999 sodan aikana Arkan oli ilmoittanut mobilisoivansa tiikerinsä puolustamaan Jugoslavian liittotasavaltaa, jos Nato käyttäisi maajoukkoja. == Lähteet == Luokka:Jugoslavian hajoamissodat Luokka:Sotarikoksista syytetyt Luokka:Serbialaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Troijalainen (tietotekniikka)

Troijalaiseksi tai troijanhevoseksi sanotaan tietokonetekniikassa ja tietokoneverkkosodankäynnissä viattomaksi naamioitua haittaohjelmaa tai ohjelman pätkää. Tavallisesti se tekee jonkin yksinkertaisen hyödyllisen toiminnon, mutta samalla käynnistää viruksen, madon, tekee tuhoja tai perinteisimmillään avaa takaportin tai muun haavoittuvuuden tietojärjestelmään. Se voi myös tehdä tiedonhakua, tietojen tuhoamista tai vastaavaa, jättämättä mitään jälkiä. Paras tapa torjua troijalaisia on olla asentamatta ja käynnistämättä sellaisia ohjelmia, joiden alkuperää ei tunne tai joiden valmistajaan ei voi luottaa. Jotkin sähköpostiohjelmat saattavat ajaa sähköpostin liitteissä olevat ohjelmat liitteitä avattaessa, mikä vaikeuttaa ohjeen noudattamista. Samaten käyttöjärjestelmä saattaa olla säädetty niin, että järjestelmä ajaa irtomedialla olevan `autorun`-ohjelman automaattisesti, jolloin pelkäksi musiikki-CD:ksi luultu levy voi asentaa tietokoneelle haittaohjelmia. Virustorjuntaohjelmat, sähköpostisuodattimet ja palomuurit voivat osaltaan torjua troijalaisia, mutta tällainen suodattaminen ei koskaan voi olla täydellistä. Ulkoministeriössä 2013 hyökännyt haittaohjelma Uroburos oli mahdollisesti troijalainen. Nimitys tulee antiikin Kreikan taruissa esiintyvästä Troijan hevosesta. == Katso myös == * ohjelmistosodankäynti == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Troijan hevonen

Troijan hevosella voidaan tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: *Troijan puuhevosta antiikin Kreikasta. *troijalaista, edellisen mukaan nimettyä haitallista tietokoneohjelmaa.
Juuri

thumb|Puiden juurakkoa, joka on jäänyt osittain maanpinnan yläpuolelle tulvien aiheuttaman maaperän kulumisen vuoksi. Juuri on kasvin lehdetön, tavallisesti maanalainen osa, joka kiinnittyy varteen ja kasvaa suurin piirtein alaspäin, mutta juuristo eli juurien muodostama kokonaisuus voi myös levittäytyä vaakatasossa. Juuria on erilaisia. Juuren päätehtävät ovat veden ja ravinteiden nostaminen varteen sekä kasvin pitäminen paikallaan maaperässä. Juuren toiminta perustuu osmoosiin, ja juuren sisällä sijaitseva neste on väkevämpää kuin ulkopuolella sijaitseva neste. Juuren kasvaminen vaatii kosteutta, ja nuoren kasvin kasvupyrähdys alkaa vasta juurten kehityttyä. Juuri on joko pääjuuri tai lisäjuuri. Pääjuureksi kutsutaan selvästi yhtenäistä, paksua, suoraan alaspäin tunkeutuvaa juurta, jollainen on muun muassa voikukalla. Lisäjuuri taas haarautuu moneen, lähellä maanpintaa laajalle ulottuvaan juurihaaraan. Lisäjuuri on muun muassa heinäkasveilla. Suurilla puuvartisilla kasveilla voi muodostua tukevoittavia pönkkäjuuria tai lankkujuuria. Kosteilla paikoilla, joilla maaperässä on hyvin vähän happea, kuten esimerkiksi mangrovemetsissä, jotkin kasvit kasvattavat maan pinnalle tulevia hengitysjuuria. == Rakenne == Juuren keskellä kulkee keskuslieriö, jonka sisällä juuren johtojänteet kulkevat. Keskuslieriötä ympäröi endotermi. Endotermin ulkopuolella on erityisesti nuorilla juurilla kuori ja kuorta ympäröivä epidermi. Kuori koostuu pääosin tylppysoluista, ja toimii varastona. Vanhoilla juurilla keskuslieriön korkkijällen tuottama korkkikuori usein korvaa kuoren ja epidermin. Juuri voidaan jakaa vyöhykkeisiin pituussuunnassa. Juuren päässä on suojaava juuren huntu, joka varmistaa juuren kasvamisen ja tunkeutumisen maahan. Se on yleensä ihmissilmälle näkymätön. Hunnun suojassa on meristeemisolukosta koostuva jakautumisvyöhyke, jossa meristeemisolut jakautuvat aktiivisesti tuottaen uusia juurisoluja. Jakautumisvyöhykettä seuraa pitenemisvyöhyke, jossa solut kasvavat erityisesti pituussuunnassa. Pitenemisvyöhykettä seuraa erilaistumisvyöhyke, jossa solut erilaistuvat tehtäviinsä. Juurikarvat sijaitsevat erilaistumisvyöhykkeessä. Näitä vyöhykkeitä seuraa juurihaaravyöhyke. Juurista haarautuvat juurikarvat, jotka mahdollistavat veteen liuenneiden ravinteiden oton. Poikkeustapauksessa koko juuri voi puuttua, kuten sammalilta, tai juurikarvat, kuten metsämännyltä, jolloin juurikarvoja korvaavat sienirihmat. Ne elävät kasvin kanssa molemminpuolisessa hyötysuhteessa eli symbioosissa. == Juuret ravinnonlähteinä == Juuret ovat erikoistuneet erilaisiin tehtäviin. Ravinnon kannalta tärkeimpänä voidaan pitää mukulajuurta, joka on ravintosäiliönä toimiva juuri, jollainen on esimerkiksi porkkanalla. Luonnossa esiintyviä syömäkelpoisia juuria nimitetään juuriksi. Ihmisen kasvattamina niitä nimitetään juureksiksi.Nurmi Timo (toim.): Uusi suomen kielen sanakirja. Jyväskylä: Gummerus, 1998. ISBN 951-20-5244-X. Luonnonkansat, kuten metsästäjä- keräilijät, etsivät maasta ravinnokseen juuria. == Katso myös == * juurakko * sienijuuri * lankkujuuri * ilmajuuri == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kasviorganologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Varsi

Varsi on tavallisesti kasvin maanpäällinen osa eli ilmaverso, joka kannattelee lehtiä ja kukkia, eli toimii kasvin tukirankana. Varsi mahdollistaa myös veteen liuenneiden ravinteiden nostamisen ylös lehtien ja kukkien saataville.Stem Online Botanical Encyclopedia. Puutuneisuuden mukaan varret voidaan jakaa pehmeisiin ruohovarsiin ja koviin puuvarsiin. Niiden väliset erot aiheutuvat etenkin puuvarren suuremmasta ligniinipitoisuudesta. Varren kasvusuunta on ylöspäin. Varsi kasvaa kärjestään, ja kasvu alkaa pysähtyä vasta kukkien muodostuessa. Latvan vartta ja pieniä lehtiä kutsutaan silmuiksi. Silmu on siis kehittymätön verson latva, joka kasvaa yhdestä kasvupisteestä. Niveleksi kutsutaan lehtien kiinnityskohtaa. Nivelväli on nimensä mukaisesti nivelten väli. Varren varsinainen kasvupiste sijaitsee kärjessä, mutta eräillä kasveilla kasvua tapahtuu myös ”nivelvälin tyvessä”, jolloin kasvu alkaa hankasilmusta. Varsi saattaa myös olla maavarsi, kuten maanalainen juurakko tai silmu. Pitkin maata luikertelevaa juurakkoa kutsutaan rönsyksi. Kasvin maanalaista silmua, joka toimii myös ravintosäiliönä, kutsutaan sipuliksi. == Katso myös == * korsi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kasviorganologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Romain Rolland

Romain Rolland (29. tammikuuta 1866 Clamecy, Nièvre, Ranska – 30. joulukuuta 1944 Vézelay) oli ranskalainen kirjailija. Hän sai vuonna 1915 Nobelin kirjallisuuspalkinnon pääteoksestaan Jean-Christophe. Rolland edusti oikeanmukaisuuden etsintää ensimmäisen maailmansodan ajan henkisessä murroksessa.Factum, osa 6 vuodelta 2005, s. 235 ISBN 951-35-6645-5 == Elämä == Romain Rolland opiskeli École Normale Supérieure -eliittiyliopistossa. Hän kirjoitti tohtorintutkintonsa aiheesta ”Modernin lyyrisen teatterin lähteet – oopperan historia Euroopassa ennen Lullya ja Scarlattia”. Valmistumisen jälkeen Rolland toimi opettajana sekä musiikin historian ja taidehistorian professorina. Hän luopui korkeakoulu-urastaan vuonna 1912, kun hän pystyi elättämään itseään kirjoittamisella. Rolland oli koko ikänsä aktiivinen pasifisti. Hän osallistui sodan aikana Punaisen Ristin toimintaan. Sodan jälkeen hänestä tuli yksi aikansa tunnetuimmista intellektuelleista. Hän perusti Europe-lehden ja pyrki edistämään Ranskan ja Saksan välisiä suhteita. Maksim Gorkin kutsusta hän matkusti vuonna 1935 Moskovaan, jossa Stalin otti hänet vastaan ranskalaisen älymystön edustajana. Rolland kuoli 78-vuotiaana vuonna 1944 saksalaisten miehittämässä Vézelayssa. == Tuotanto == Rollandin ensimmäiset teokset liittyivät musiikkiin ja kuvataiteeseen. Hän kirjoitti kirjat Beethovenista (1903) ja Tolstoista (La vie de Tolstoi, 1911). Vuosina 1904–1912 Rolland kirjoitti kymmenosaista kehitysromaaniaan Jean-Christophe. Vuonna 1924 ilmestynyt kirja Mahatma Gandhista teki Gandhia osaltaan tunnetuksi Euroopassa. Toinen laaja, moniosainen teos oli Lumottu sielu vuosilta 1924–1927. Rolland kirjoitti ahkerasti myös kirjeitä ja päiväkirjaa, ja ne on myös julkaistu hänen kuolemansa jälkeen. == Teokset == Suomennetut teokset: *Michelangelo. Suomentanut V. Tarkiainen. Porvoo: WSOY, 1913. *Jean- Christophe. 10 osaa. Suomentaneet Joel Lehtonen ja Huugo Jalkanen. Porvoo: WSOY, 1917–1919. *Beethoven. Suomentanut Leevi Madetoja. Porvoo: WSOY, 1918. *Kaksi rakastavaista ("Pierre et Luce"). Suomentanut Eino Voionmaa. Porvoo: WSOY, 1921. * Danton: kolminäytöksinen vallankumousnäytelmä. Suomentanut Eino Kalima. Porvoo: WSOY, 1922. *Mahatma Gandhi. Porvoo: WSOY, 1924. *Lumottu sielu. 4 osaa. Suomentaneet Eino Voionmaa ja Eino Palola. Porvoo: WSOY, 1926–1928. * Edelläkävijät ("Les Précurseurs"). Suomentanut Väinö Meltti. Helsinki: Tammi, 1945. * Mestari Breugnon: ”ukko senkun porskuttaa”. Suomentanut Matti Pyhälä. Helsinki: Kansankulttuuri, 1979 ISBN 951-615-252-X Suomeksi on julkaistu myös Rollandin ja Maksim Gorkin kirjoituksia sisältävä Mille puolen barrikaadin? Romain Rollandin ja Maksim Gorkin vastaukset interventeille. Leningrad: Valtion kustannusliike Kirja, 1931. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Association Romain Rolland *Vapaasti ladattavia Romain Rollandin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta ja Project Gutenbergiltä. Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Eyvind Johnson

Olof Edvin ”Eyvind” Verner Johnson (29. heinäkuuta 1900 Boden, Norrbotten, Ruotsi – 25. elokuuta 1976 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto yhdessä Harry Martinsonin kanssa vuonna 1974. Eyvind Johnson kuului itseoppineisiin kirjailijoihin. Hän syntyi kuusilapsiseen perheeseen ja lähti 14-vuotiaana sekalaisiin töihin lähikaupunkiin: sahalle ja tiilitehtaalle. Työttömäksi jäätyään hän matkusti Tukholmaan tehdastöihin. Metallityöväenlakon aikana 1920 yritti ensimmäistä kertaa elää kirjoitustuloillaan. Vuonna 1921 hän lähti pariksi vuodeksi Saksaan ja Ranskaan ja kirjoitti sieltä ruotsalaisiin lehtiin. Johnsonin varhaiset teokset käsittelevät hänen vaatimattomia lähtokohtiaan ja sosiaalisia ja poliittia ongelmia. Myöhäisemmissä teoksissa hän kokeili ja kyseenalaisti kertojan roolia ja ajan käsittelyä kirjallisuudessa. Toinen maailmansota järisytti hänen maailmankuvaansa: hän luopui pasifismista ja päätyi vakaumukseen, että pahaa on vastustettava väkivallalla. Suomen talvisodan aikana hän toimi kirjailija Harry Martinsonin kanssa Suomen hyväksi. Sodanjälkeinen romaani Sotilaan paluu tuo esille, kuinka sodan raskaat kokemukset elävät sotilaiden mielissä. Johnsonin pääteoksena pidetään neliosaista, osittain omaelämäkerrallista sarjaa Romaani Olofista (1934–1937), joka kertoo nuoren miehen kasvuvuosista Norlannissa 1900-luvun alkupuolella. == Suomennettuja teoksia == * Elettiin vuotta 1914 (suom. V. Hämeen-Anttila, 1938) * Tällaista on elämäsi (suom. Werner Anttila, 1939) * Älä katso taaksesi (suom. Werner Anttila, 1940) * Sotilaan paluu (suom. Yrjö Iso-Puonti, 1945) * Kaupunki hohtaa pimeässä (suom. Eino Heinivaara, 1946) * Rantojen tyrskyt: romaani läsnäolevasta (suom. Katri Ingman, 1947) * Tulta ja ruusuja (suom. Arvi Kivimaa, 1953) * Hänen armonsa aika (suom. Gerda Lindgren, 1962) * Kohti hiljaisuutta: romaani vangituista (suom. Kyllikki Villa, 1975) == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat Luokka:Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajat Luokka:Ruotsin akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
AK-74

AK-74 () on AK-47:n varsinaisen massatuotantomallin AKM:n (avtomat Kalašnikova modernizirovannyi) pohjalta suunniteltu, monilla uudistuksilla toteutettu 5,45x39 millimetrin patruunaa käyttävä rynnäkkökivääri, joka on tällä hetkellä käytössä muun muassa Venäjän armeijalla. Nimensä mukaan suunnittelu saatettiin loppuun vuonna 1973. AK-74:n uudemmissa versioissa on laminoidun puutukin ja kahvan sijasta mustat polymeerista valmistetut muotoilultaan hieman parannellut osat. Aseen kompaktissa versiossa AKS-74N on umpiperä korvattu luurankomallisella taittoperällä ja ase on varustettu optisen/yötähtäimen kiinnityskiskolla. Vuonna 1979 kehitettiin laskuvarjojoukkoja ja panssarivaunujen miehistölle AKS-74u-karbiiniversio taittotukilla ja lyhennetyllä piipulla varustettuna. Pääasiallisia uudistuksia AK-47-mallista ovat kevyempi ja helpommin valmistettava levyprässätty runko, suuri suujarru joka helpottaa varsinkin sarjatulen ampumista huomattavasti, uudelleen suunnitellut tukit, uuden patruunan vuoksi suoremmat lippaat, jotka on valmistettu joko bakeliitistahttp://home.comcast.net/~shooter2_indy/ak74_mag_guide.html tai muoviseoksesta. Uuden patruunan hyötyjä vanhaan nähden ovat pienempi rekyyli, suurempi lähtönopeus, suorempi lentorata sekä valmistuskustannukset, haittapuolena on pienempi pysäytysteho. AK-74 voidaan varustaa erilaisilla lisävarusteilla, esimerkiksi PBS-äänenvaimentimella, piipun alle kiinnittyvällä GP-25/GP-30 -kranaatinheittimellä ja sen sivukiskoon voidaan pikalukituksella kiinnittää erilaisia tähtäinlaitteita, kuten kiikari-, yö- ja punapistetähtäimiä. Aseesta on tehty lisensoimattomia kopioita Bulgariassa (AK-74 ja AKS-74U), Itä-Saksassa (MPi-AK-74N, MPi-AKS-74N ja MPi-AKS-74NK) ja Romaniassa (PA md. 86). == Tekniset tiedot == 74-sarja yleisesti *Kaliiperi: 5,45 × 39 mm *Lippaat: 30, 45, 60 tankolipas (hyvin harvinainen), 75 patruunan rumpulipas (hyvin harvinainen) AK-74 *Pituus tukki auki/taitettuna: 943 mm / 690 mm *Piipun pituus: 415 mm *Paino ladattuna: 3,6 kg *Teoreettinen tulinopeus: 600-650 laukausta/min AKS-74u *Pituus tukki auki/taitettuna: 735 mm / 490 mm *Piipun pituus: 210 mm *Paino tyhjällä lippaalla: 2,71 kg *Teoreettinen tulinopeus: 650–735 laukausta/min == Lähteet == * McNab, Chris: Suuri asekirja. Helsinki: Gummerus 2008. ISBN 978-951-20-6890-6 === Viitteet === == Aiheesta muualla == *AK-74:n kuva *Aks-74 Luokka:Rynnäkkökiväärit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mick Foley

Michael Francis Foley (s. 7. kesäkuuta 1965 Bloomington, Indiana)Mick Foley Wrestlingdatassa on yhdysvaltalainen entinen showpainija. Foley tunnetaan parhaiten WWF-ajan hyvin uhkarohkeista ja usein hyvin verisistä hardcore- otteluistaan, mistä johtuen hän on saanut lisänimen The Hardcore Legend.Mick Foley 12 hurjinta ottelua Hänet tunnetaan myös nimillä Cactus Jack, Mankind ja Dude Love, joita hän on käyttänyt uransa aikana. Foley myös osallistui vuoden 1998 Royal Rumble -otteluun kaikilla kolmella eri persoonallaan.30 parasta Royal Rumble osallistujaa ==Ura== Foley on urallaan paininut lähes kaikissa tunnetuimmissa showpainipromootioissa, kuten ECW:ssä, WCW:ssä, TNA:ssa ja WWE:ssä. Foleyn uran tunnetuimmat vuodet ajoittuvat WWE:n (silloisen WWF:n) niin kutsuttuun Attitude Eraan 1990-luvun puolivälistä 2000-luvun alkuun. Foley lopetti uransa vuonna 2012 ja hänet valittiin WWE Hall of Fame -kunniagallerian jäseneksi vuonna 2013. == Mestaruudet ja saavutukset == *Continental Wrestling Association **CWA Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä Gary Young kanssa *Extreme Championship Wrestling **ECW World Tag Team Championship (2 kertaa) yhdessä Mikey Whipwreckin kanssa *International Wrestling Association of Japan **IWA World Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä Tracy Smothersin kanssa **King of the Deathmatch (1995) *Mid-South Championship Wrestling **North American Championship (3 kertaa) *North American Wrestling **NAW Heavyweight Championship (1 kerta) *National Wrestling League **NWL Heavyweight Championship (1 kerta) *Ozark Mountain Wrestling **OMW North American Heavyweight Championship (1 kerta) *Steel City Wrestling **SCW Heavyweight Championship (1 kerta) **SCW Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä The Blue Meanien kanssa *Total Nonstop Action Wrestling **TNA Legends Championship (1 kerta) **TNA World Heavyweight Championship (1 kerta) *World Championship Wrestling **WCW World Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä Kevin Sullivanin kanssa *World Class Championship Wrestling / United States Wrestling Association **USWA World Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä Scott Braddockin kanssa **WCWA World Light Heavyweight Championship (1 kerta) **WCWA World Tag Team Championship (2 kertaa) yhdessä Super Zodiak II:n (1) ja Scott Braddockin kanssa *World Wrestling Federation/WWE **WWF Championship (3 kertaa) **WWF Hardcore Championship (1 kerta) **WWF Tag Team Championship (8 kertaa) yhdessä Stone Cold Steve Austin (1), Chainsaw Charlien (1), Kanen (2), The Rockin (3) ja Al Snow:n (1) kanssa **Tag Team Royal Rumble (1998) yhdessä Kanen kanssa **WWE Hall of Fame (2013) ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset showpainijat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Showpainijat
Raja-Jooseppi

Raja-Jooseppi tarkoittaa seuraavia: * Raja-Jooseppi (1877-1946), oikealta nimeltään Jooseppi Juhonpoika Sallila, Inarissa asunut erakko * Raja-Jooseppi, erakon mukaan nimetty rajanylityspaikka * Raja-Jooseppi ja Tilta, Joni Skiftesvikin erakosta kertova näytelmä.
Kiehimänjoki

[ { "type": "ExternalData", "service": "geoline", "ids": "Q1740922", "properties": { "stroke": "#ff0000", "stroke-width": 3, "stroke-opacity": 1 } } ] Kiehimänjoki on lyhyt mutta vuolas joki Paltamon kunnan alueella Kainuussa, Kajaanin pohjoispuolella. Joki alkaa Ristijärven ja Paltamon kuntien alueella sijaitsevasta Iijärvestä ja päättyy noin 16 kilometriä etelämpänä Oulujärveen. Virtaamaltaan se on Suomen 13. suurin joki ja syvimmiltä kohdiltaan noin 20 metriä syvä. Kiehimänjoen kokonaispudotus on 11,5 metriä, mikä sijoittuu suurimmaksi osaksi Leppikosken voimalapatoon. Kiehimänjokea käytetään uittoväylänä, ja joessa sijaitseva Uurajärvi on merkittävä virkistyskalastuspaikka. Joen rannalla sijaitsee useita kulttuurihistoriallisesti arvokkaita asuinympäristöjä ja muinaismuistokohteita. Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö suunnitteli paperitehdasta Kiehimänjoen varrelle 1910-luvulla. Luokka:Hyrynsalmen reitin alaosan alue Luokka:Paltamon luonto Luokka:Ristijärven luonto Luokka:Suomen joet
Tigren kieli

Tigre on Eritreassa ja Sudanin rajaseudulla asuvien pohjoistigrejen puhuma seemiläinen kieliJazyki mira, s. 216–217.. Tigre kuuluu etiopianseemiläisten kielten pohjoishaaraan. Sen lähimmät sukukielet ovat tigrinja ja ge’ez. Tigreä puhutaan Eritrean ylänköseudulla Pohjoisen, Pohjoisen Punaisenmeren ja Gash- Barkan hallintoalueilla sekä Dahlakin saaristossa. Kieltä puhuu Eritreassa eri lähteiden mukaan 25–31 prosenttia maan väestöstä eli noin miljoona henkeä. Jonkin verran puhujia on myös Sudanin itäosassa. Sudanissa tigrestä käytetään nimitystä xasa. Tigre on vakiintunut kansallisuuden nimitykseksi vasta 1900-luvulta lähtien. Tigreihin on sulautunut kuušilaisten kielten puhujia kuten sahoja ja bedžoja. Suurin osa puhujista on paimentolaisia tai puolipaimentolaisia ja valtaosa uskonnoltaan muslimeja. Tigren kieli jakautuu useisiin murteisiin. Dahlakin saaristossa puhuttua dahalikia pidetään usein erillisenä kielenä. Tigrellä ei ole Eritreassa virallisen kielen asemaa, mutta sen sosiolingvistinen status on melko korkea. Kirjakieli perustuu historiallisen Senhitin alueen murteisiin. Kieltä kirjoitetaan etiopialaisella kirjaimistolla. Tigreä käytetään kouluopetuksessa, lehdistössä ja radiossa. Huomattava osa Pohjois-Eritrean väestöstä puhuu sitä toisena kielenään. Tigren kieliopissa on havaittavissa arabian ja kuušilaisten kielten vaikutustaJazyki mira, s. 218–219.. Sanastossa on paljon lainoja arabiasta, kuušilaisista kielistä kuten bedžasta, bilinistä ja sahosta sekä lähisukukieli tigrinjasta. Eurooppalaisista kielistä lainasanoja on saatu italiasta ja viime aikoina varsinkin englannista.Jazyki mira, s. 256–259. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Eritrean kielet Luokka:Seemiläiset kielet Luokka:Sudanin kielet
Tigrinja

Tigrinja on Etiopian Tigrayn alueella ja Eritreassa asuvien etelätigrejen puhuma seemiläinen kieliJazyki mira, s. 260–263.. Tigrinja kuuluu etiopianseemiläisten kielten pohjoishaaraan. Sen lähimmät sukukielet ovat tigre ja ge’ez. Etiopiassa tigrinjasta käytetään myös nimitystä tigrai. Se jakautuu toisiaan lähellä oleviin murteisiin, joita ei ole riittävästi tutkittu. Etiopian vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan tigrinjaa puhui äidinkielenään 4 325 000 henkeä eli noin 6 prosenttia maan väestöstä. Tigrayn alueella puhujia oli 95 prosenttia. Eritreassa tigrinjaa puhuu äidinkielenään noin puolet väestöstä (2,5 miljoonaa vuonna 2006) maan pohjoisosassa, varsinkin Eteläisellä ja Keskisellä alueella. Kieltä käyttävät myös Eurooppaan, Yhdysvaltoihin ja Lähi-itään muuttaneet siirtolaiset. Tigrinjaa kirjoitetaan etiopialaisella kirjaimistolla. Oikeinkirjoitus noudatti aikaisemmin ge’ezin malleja, mutta perustuu nykyään etupäässä puhekieleen. Kirjakielen pohjana on historiallisen Hamasienin alueen ja Asmaran kaupungin murre. Tigrinja on virallinen kieli Tigrayn alueella ja Eritreassa. Sitä käytetään laajasti kouluopetuksessa, tiedotusvälineissä, lehdistössä ja kirjallisuudessa. Tigrayn alueen ja Eritrean kirjakielissä on eroja, jotka koskevat lähinnä sanastoa ja oikeinkirjoitusta. Tigrinjan vanhin kielenmuistomerkki on 1800-luvulla laadittu lakikokoelma. Kirjakieltä käyttivät vuosisadan lopusta lähtien katoliset ja protestanttiset lähetyssaarnaajat, Italian siirtomaahallinto sekä Eritrean brittiläinen sotilashallinto vuosina 1941–1952. Tigrinjan käyttö kouluopetuksessa päättyi sen jälkeen kun Eritrea liitettiin Etiopiaan. Se alkoi uudelleen maan itsenäistyttyä vuonna 1993. Samoihin aikoihin kieltä alettiin viljellä myös Tigrayssa. Tigrinjan fonologiassa ja syntaksissa on muiden etiopianseemiläisten kielten tapaan keskikuušilaisten kielten substraattivaikutustaJazyki mira, s. 263.. Perussanasto on lähellä ge’eziä, mutta jopa neljännes sanavarastosta on lainattu kuušilaisista kielistä. Lainasanoja on saatu myös arabiasta, amharasta, italiasta ja englannista.Jazyki mira, s. 307–309. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== luokka:Eritrean kielet luokka:Etiopian kielet Luokka:Seemiläiset kielet
Hetteenmäki

Hetteenmäki on mäkinen kaupunginosa Kajaanissa. Se sijaitsee Kajaanin keskustan pohjoispuolella Nakertajan ja Suvantolan vieressä. Vuoden 2014 lopussa Hetteenmäessä oli 769 asukasta. Hetteenmäkeä ympäröi Pöllyvaaran urheilumaastot luontopolkuineen. Keskellä Hetteenmäkeä sijaitsee nuorison suosima puisto, jossa on talvisin myös pulkkamäki. Hetteenmäen kadut on nimetty Kajaani Oy:n entisten johtajien nimien mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Hetteenmäki (alue 110490) Kajaanin karttapalvelussa Luokka:Kajaanin kaupunginosat
Hugo Gernsback

Hugo Gernsback (16. elokuuta 1884 Luxembourg – 19. elokuuta 1967 New York) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, keksijä ja kustantaja, jonka ansiosta tieteiskirjallisuudesta tuli itsenäinen kirjallisuuden laji.Hän keksi ”science fiction” -termin ja perusti Amazing Stories -lehden. Gernsback sai teknisen alan koulutuksen Luxemburgissa ja Saksassa, jonka jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1904 markkinoidakseen keksimäänsä paranneltua paristoa. Hän perusti radiotarvikeliikkeen ja vuonna 1908 radioharrastajille suunnatun Modern Electrics -lehden, joka myöhemmin sulautui Popular Science -lehteen. Vuonna 1911 lehti julkaisi Gernsbackin jatkokertomuksen, josta kehittyi vuonna 1925 romaani Ralph 124C 41+. Romaanin juoni sijoittui 27. vuosisadalle, ja se oli melko kaavamainen pulp-seikkailu. Siinä oli kuitenkin oivaltavasti kuvattu ja jännittävä tulevaisuus, joka oli täynnä fantastisia keksintöjä ja avaruusmatkailua. Tämä tarina loi perustan monille tieteiskirjallisuudessa sittemmin tyypillisille asetelmille. Toinen hänen kirjoittamansa tarina oli Ultimate World, joka ilmestyi vasta vuonna 1971. Gernsback oli kotoisin Luxemburgista, mutta muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1905. Hän oli naimisissa kolmesti, ja solmi avioliiton Rose Harveyn kanssa vuonna 1906, Dorothy Kantrowitzin kanssa vuonna 1921 ja Mary Hancherin kanssa vuonna 1951. Gernsback julkaisi vuodesta 1909 alkaen tieteisiin ja keksintöihin perustuvaa Modern Electrics -lehteä. Vuonna 1926 Gernsback perusti uuden lehden, Amazing Stories, joka oli ensimmäisiä kokonaan tieteiskirjallisuudelle omistettuja julkaisuja. Gernsback alkoi kutsua lehdessään julkaistuja tarinoita ”scientifictioniksi. Sana muuttui lopulta nykyään tutumpaan asuunsa science fiction. Amazing Stories -lehdessä julkaistut tarinat olivat usein kömpelösti kirjoitettuja, mutta lehti ja sen seuraajat, kuten Wonder Stories, edistivät lajityypin kehitystä. Gernsbackin panos tunnustettiin myöhemmin perustamalla vuosittainen Hugo-palkinto parhaalle tieteisromaanille. == Lähteet == * Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiskirjailijat Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Sarabande

Sarabande (, ) on hidas kolmijakoinen tanssi, jonka ominaispiirteenä on toisen ja kolmannen iskun sitominen yhteen. Tästä syntyy tanssin erityispiirteinen rytmi, jossa vuorottelevat neljäsosa- ja puolinuotit. Sarabande on yksi barokkisarjan osista. Ensimmäinen maininta sarabandesta on vuonna 1539 Väli- Amerikassa, Panamassa kirjoitetussa runossa. Ilmeisesti tanssista tuli suosittu Espanjan siirtomaissa, josta se saapui myöhemmin emämaahan. Vaikka sarabande kiellettiin Espanjassa vuonna 1583 säädyttömänä, siitä on paljon mainintoja tuon ajan kirjallisuudessa (muun muassa Miguel de Cervantesilta). Tunnetuimpia sarabandeja ovat Johann Sebastian Bachin Goldberg-muunnelmien teema Aria ja La folie espagnole, jonka melodia esiintyy lukuisissa eri säveltäjien teoksissa aina Monteverdistä nykypäivään. Säveltäjä Christoph Nichelmann kuvaili sarabandea vuonna 1755 sanomalla: ”Sarabanden luonne velvoittaa säveltäjän luomaan sellaisia harmonioita, jotka kohottavat kuulijan mielentilaa ja herättävät hänessä ihastusta ja kunnioitusta.” Luokka:Historiallinen tanssi Luokka:Taidemusiikin muodot
BWV

BWV (Bach-Werke-Verzeichnis) on Wolfgang Schmiederin vuonna 1950 julkaisema luettelo Johann Sebastian Bachin tuotannosta. BWV-numeroita käytetään Bachin tuotantoon viitattaessa; esimerkiksi H-mollimessu on BWV 232. BWV-numeroita kutsutaan joskus myös Schmieder-numeroiksi. Schmiederin luetteloa on vuosien saatossa muokattu usein. Listasta on muun muassa poistettu teoksia, jotka on todistettu muiden säveltäjien tekemiksi, ja lisätty uusia löydettyjä teoksia (kuten BWV 1087 vuonna 1974; katso Goldberg-muunnelmat). Toisin kuin monien muiden taidemusiikin säveltäjien teosluettelot, BWV-luettelo ei ole aikajärjestyksen mukaan vaan lajeittain järjestetty. Luettelossa ensimmäisinä ovat Bachin kuoroteokset, sen jälkeen urkuteokset ja niin edelleen. Toisin sanoen alhainen BWV-numero ei tarkoita teoksen varhaista alkuperää. Schmieder päätyi temaattiseen järjestykseen luultavasti siksi, ettei monien Bachin sävellysten sävellysaikaa tiedetä kovin tarkkaan. Lisäksi Bach Gesellschaft on julkaissut Bachin teoksia vuodesta 1851 teoslajien mukaan koottuna. Vastaavanlainen sävellystyypeittäin järjestetty luettelo on esimerkiksi Anthony van Hobokenin luettelo Joseph Haydnin teoksista. == Aiheesta muualla == Yhtenäistetty Johann Sebastian Bach / Heikki Poroila Luokka:Johann Sebastian Bachin teokset
Yhteiskuntatieteiden filosofia

Yhteiskuntatieteiden filosofia on filosofian osa-alue. Se tutkii yhteiskuntatieteisiin liittyviä filosofisia kysymyksiä, kuten ihmisten järjestäytymisen myötä syntyneitä rakenteita ja suhteita. == Katso myös == * Yhteiskuntateoria == Kirjallisuutta == * * * * * * * * * Luokka:Tieteenfilosofia Luokka:Yhteiskuntatieteet
Johannes VII Palaiologos

Johannes VII Palaiologos (1370–1408) hallitsi Bysantin keisarina lyhyen ajan vuonna 1390 ja myöhemmin Manuel II:n hallitsijakumppanina vuosina 1399–1402. Hänen isänsä oli Andronikos IV Palaiologos. Vuonna 1390 Johannes kaappasi vallan Johannes V:ltä, mutta hänet syrjäytettiin vain kuuden kuukauden päästä. Johannes V nousi jälleen valtaistuimelle osmanien ja Venetsian avustuksella. Kun Johannes V kuoli vuonna 1391 solmi hänen poikansa Manuel II Palaiologos rauhan Johannes VII:n kanssa jotta valtakunta säästyisi sisällissodalta. Johannes tunnustaisi Manuelin keisariksi, mutta Manuelin kuollessa Johanneksen pojasta Andronikos V:stä tulisi keisari. Kun turkkilaiset julistivat sodan vuonna 1399, lähti Manuel II anomaan apua Länsi-Euroopan mailta. Hän jätti Johanneksen valtakunnan hallitsijaksi. Suureksi yllätykseksi turkkilaiset lyötiin perusteellisesti vuonna 1402 Timur Lenkin ansiosta. Turkkilaiset solmivat heti rauhan Bysantin kanssa ja antoivat takaisin kaikki Euroopan puolella olevat maat, mukaan lukien Thessalonikan kaupungin. Kun Manuel palasi Konstantinopoliin, palautti Johannes hallinnon hänelle. Johannes hallitsi tämän jälkeen Thessalonikan kuvernöörinä aina kuolemaansa asti vuonna 1408. == Kirjallisuutta == * * Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Keskiajan henkilöt Luokka:Vuonna 1370 syntyneet Luokka:Vuonna 1408 kuolleet
Järvenpään taidemuseo

Järvenpään taidemuseo on vuonna 1990 perustettu museo Järvenpään rautatieaseman tuntumassa. Museo sijaitsee kirjastorakennuksessa kulttuurikeskus Järvenpää-talon vieressä. Vuonna 2015 taidemuseo kirjasi yhteensä 26 292 kävijää, joista ilmaiskäyntiin oli oikeutettu 7 075 henkeä. Taidemuseon pysyvässä kokoelmassa on esillä erityisesti Venny Soldan- Brofeldtin ja Eero Järnefeltin teoksia. Lisäksi on vaihtuvia teemanäyttelyitä ja oheisohjelmaa, kuten taiteilijatapaamisia, työpajoja ja yleisöluentoja. Taidemuseolla on valokuva-arkisto ja museokauppa. Taidemuseo sai alkunsa, kun taiteilija Soldan-Brofeldtin pojantytär Kaarina Aho lahjoitti vuonna 1990 suuren määrän isoäitinsä teoksia kokoelmien pohjaksi. Kokoelmassa on Soldan- Brofeldtin kotiin liittyviä maalauksia, merimaisemia Tvärminnestä sekä piirustuksia. Myös Eero Järnefeltin tyttärentytär Elisa Paloheimo lahjoitti vuonna 1997 kokoelmaan isoisänsä teoksia, kuten Suvirantaa ja Kolia kuvaavia öljymaalauksia, pastelleja, guasseja ja grafiikkaa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Museon aukiolotiedot ym. * Järvenpään taidemuseo (visittuusulanjarvi.fi) Luokka:Suomen taidemuseot Taidemuseo Luokka:Pöytäalho
Kaaresuvanto

Kaaresuvanto (, ) on kylä Muonionjoen varrella Suomen Enontekiöllä. Postitoimipaikan nimenä ja tienviitoissa kylän nimi esiintyy muodossa Karesuvanto. Ruotsissa Kiirunan kunnassa Muonionjoen toisella puolella on myös Kaaresuvanto-niminen taajama. Suomen ja Ruotsin Kaaresuvannoissa on yhteensä noin 470 asukasta, joista noin 140 Suomen puolella. Suomen Kaaresuvantoa ei luokitella taajamaksi, koska siellä on alle 200 asukasta. Kummallakin puolella rajaa on peruspalveluita, kuten huoltoasema-ravintola, terveysasema, autokorjaamo, hotelli ja parturi-kampaamo. Kaksikielistä (suomi ja pohjoissaame) esi- ja perusopetusta antaa Kaaresuvannon koulu (luokka-asteet 0–6). Kaaresuvannon läpi kulkee E8-tie Turusta Tornion kautta Norjan Tromssaan. Kylän halkoo myös niin Suomen kuin Ruotsin puolella Norjan Alattiosta Italian Gelaan kulkeva Eurooppatie E45. Ruotsin puolella kylään päättyy Haaparannalta tuleva Riksväg 99. Kaaresuvannossa on pohjoisin Suomen ja Ruotsin välinen rajanylityspaikka. Kaaresuvannossa on muutamia retkeilyreittejä kuten tiehallinnon pyöräilyreitti Syväjärvelle. Alueella on myös vaellusmaastoja ja talvella moottorikelkkailureittejä. Lähellä sijaitsevalla Lavivaaralla on sijainnut laskettelurinne. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Enontekiön kylät Luokka:Lapin maakunnan entiset taajamat
Ahvenisto

Ahvenisto on Hämeenlinnan 9. kaupunginosa. Sen kautta kulkee Ahvenistonharjun pitkittäisharju. Ennen Vanajan kunnan yhdistämistä Hämeenlinnaan harjulla kulki kuntien välinen raja. Ahveniston alue, etenkin Ahvenistonjärven eteläpäässä sijaitseva uimaranta, on hämeenlinnalaisten suosima ulkoilualue. Kaupunginosa on vuosien saatossa kehittynyt monipuolista vapaa-ajantoimintaa ja liikuntamahdollisuuksia tarjoavaksi ulkoilualueeksi. Nykyään alueella sijaitsee muun muassa useita pururatoja ja lenkkipolkuja sekä talvisin hiihtoladut, ampumarata, uimaranta ja maauimala, sekä kaupungin ylläpitämä avanto ja sauna. Ahveniston, eli Apparan, maauimalassa uitiin vuoden 1952 olympialaisten Hämeenlinnassa kisatun nykyaikaisen viisiottelun uintiosuus. Lisäksi viisiottelun maastojuoksu ja miekkailu järjestettiin Ahveniston alueella. Ahvenistonharjulla sijaitsevat myös Kanta-Hämeen keskussairaala, hautausmaa Ahveniston kappeleineen, ortodoksinen kirkko, TV-linkkimasto ja jonkin verran asuntoja. Osa perinteisesti Ahveniston alueella sijaitseviksi mielletyistä toiminnoista sijaitsee nykyisessä Pullerinmäen kaupunginosassa: esimerkiksi Ahveniston moottorirata, Rinkelinmäen jäähalli, hyppykäytöstä poistettu hyppyrimäki. == Lähteet == * Luokka:Suomen harjut Luokka:Hämeenlinnan puistot Luokka:Nykyaikainen viisiottelu kesäolympialaisissa 1952
Vanaja

Vanaja voi tarkoittaa seuraavia: == Vesistö, pitäjä ja kunta Hämeessä == * Vanajavesi (myös Vanaja), vesistö Hämeessä * Vanaja, keskiaikainen kirkkopitäjä ja entinen kunta ja seurakunta Hämeessä * Vanaja, kaupunginosa Hämeenlinnassa, aiemmin kylä Vanajassa === Tähän liittyviä === * Vanajan kirkko, keskiaikainen harmaakivikirkko, Hämeenlinnassa, aiemmin Vanajassa * Vanajan seisake, rautatieliikennepaikka, ensimmäinen seisake Hämeenlinnasta etelään mentäessä * Vanajan kartano, Äikäälä, kartano Hämeenlinnassa * Vanajan Autotehdas, Vanaja-merkkisten kuorma- ja linja-autojen valmistaja * S/S Vanaja, siipirataslaiva * Vanajan korppu, elintarvikeyritys * Vanain kaupunki, oletettu esihistoriallinen taajama Varikonniemessä nykyisen Hämeenlinnan kaupungin alueella == Paikannimi muualla == * Vanaja, järvi Hankasalmen ja Pieksämäen rajalla * Vanaja, kylä entisessä Pieksämäen maalaiskunnassa, nykyään Pieksämäen kaupunkia == Muita == * Jukka Emil Vanaja, fiktiivinen henkilö koomikkoryhmä Kummelin televisiosarjoissa * Vanaja, helsinkiläinen darkwave/postpunk-yhtye.
Andronikos

Andronikos (kreikaksi Ανδρόνικος, latinaksi Andronicus) on ollut seuraavien henkilöiden nimi: Bysantin keisarisukua: * Andronikos I Komnenos (1118–1185), Bysantin keisari 1183–1185 * Andronikos II Palaiologos (1258–1332), Bysantin keisari 1282–1328 * Andronikos III Palaiologos (1297–1341), Bysantin keisari 1328–1341 * Andronikos IV Palaiologos (1348–1385), Bysantin keisari 1376–1379 * Andronikos V Palaiologos, Johannes VII Palaiologoksen poika. Ei hallinnut. Muita merkittäviä Andronikoksia: * Lucius Livius Andronicus (n. 284–204 eaa.), kreikkalais-roomalainen runoilija * Andronikos Kyrrhoslainen (n. 100 eaa.), antiikin kreikkalainen tähtitieteilijä * Andronikos Rhodoslainen (n. 70 eaa.), antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi * Andronikos, Aleksandrian piispa * Manolis Andronikos (1919–1992), kreikkalainen arkeologi * Titus Andronicus, samannimisen William Shakespearen näytelmän päähenkilö
Palaiologos

Palaiologos (, monikossa ) oli Bysantin valtakunnan viimeinen hallitsijasuku. Jo Georgios Palaiologos oli ollut Aleksios I Komnenoksen ystävä. Suvun jäsenet pakenivat Konstantinopolista neljännen ristiretken aikana. Mikael VIII Palaiologoksesta tuli Nikaian keisari vuonna 1259 ja vuonna 1261 hän valtasi takaisin Konstantinopolin. Palaiologos-suvun keisarit olivat vaikeuksissa Bysantin talouden heikentyessä eivätkä keksineet siihen parantavia lääkkeitä. Esimerkiksi italialaisille oli myönnetty kauppaetuja, jotka merkitsivät valtion tullitulojen vähenemistä. Ylellisyystavaroiden vientituotantoa pystyttiin kuitenkin jatkamaan. Valmistettiin silkkiä, kultabrokadia, koruja ja muita taidekäsityötuotteita. Valtio kuitenkin puuttui näihin verotuksella ja rajoituksilla, mikä hyödytti italialaisia. Bysantin hallinto piti kotimaan kuluttajien puolia, mutta heikensi samalla vientiyritysten taloutta. Myös alamaisten työllisyydestä huolehdittiin, mutta se heikensi yritysten kannattavuutta, koska palkansaajia oli liikaa. Palaiologos-suvun keisarit turvautuivat yhä useammin rahan arvon heikentämiseen saadakseen valtiontalouden kuntoon. Lopulta myytiin myös kruununjalokivet, jotka korvattiin väärennetyillä kivillä. Onkin sanottu, että Bysantin pitkä kuolinkamppailu oli ensi sijassa valtiontaloudellinen tragedia. Osmanit valtasivat Konstantinopolin piirityksen jälkeen vuonna 1453. Bysantin viimeinen keisari Konstantinos XI kuoli taistelussa. Hänen veljensä Demetrios Palaiologos hallitsi vielä Morean despotaattia kunnes turkkilaiset valtasivat sen vuonna 1460. Demetrios eli loppuelämänsä vankeudessa. Konstantinoksen ja Demetrioksen nuorin veli Tuomas Palaiologos pakeni Italiaan, jossa hänet vielä tunnustettiin keisariksi. Tuomaksen kuoleman jälkeen hänen poikansa Andreas myi keisarin tittelin Ranskan kuninkaalle. == Luettelo sukuun kuuluneista keisareista == * Mikael VIII Palaiologos, (1224—1282, hallitsi 1259—1282) * Andronikos II Palaiologos, (1258—1332, hallitsi 1282—1328) * Andronikos III Palaiologos, (1297—1341, hallitsi 1328—1341) * Johannes V Palaiologos, (1332—1391, hallitsi 1341—1376 ja 1379—1391) * Andronikos IV Palaiologos, (1348—1385, hallitsi 1376—1379) * Johannes VII Palaiologos, (1370—1408, 1390 ja 1399—1402) * Manuel II Palaiologos, (1350—1425, hallitsi 1391—1425) * Johannes VIII Palaiologos, (1392—1448, hallitsi 1425—1448) * Konstantinos XI Dragses¹, (1405—1453, hallitsi 1449—1453) ¹ Konstantinos käytti sukunimeä Dragases äitinsä Helena Dragasin mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysanttilaiset suvut Luokka:Hallitsijasuvut