EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kollineaarisuus

Kollineaarisuus tarkoittaa geometriassa pistejoukon sitä ominaisuutta, että sen pisteet sijaitsevat kaikki samalla suoralla. Tasogeometriassa kaksi pistettä ovat itsestään selvästi kollineaarisia, sillä kahden pisteen avulla voidaan määrittää suora. Myös suoran omat pisteet ovat itsestään selvästi kollineaarisia. Pistejoukko on epäkollineaarinen, jos kaikki pisteet eivät ole yhteisellä suoralla. Yhteisellä suoralla olevat pisteet \scriptstyle P_1, P_2, ... , P_n, \ n \ge2 ovat kollineaariset. Tämä voidaan merkitä lyhyesti \scriptstyle l(P_1, P_2, ... , P_n). == Kollineaarisuustestejä == Kolme pistettä, tai enemmän, sijaitsevat samalla suoralla vain erityistapauksissa ja kollineaarisuuden voi selvittää eri tavoin. Kolmas piste x_1 sijaitsee samalla suoralla pisteiden x_2 ja x_3 kanssa, jos :x_2-x_1:y_2-y_1:z_2-z_1=x_3-x_1:y_3-y_1:z_3-z_1. Kolme pistettä muodostavat kolmion, jos ne eivät ole kolineaarisia, muuten ne muodostavat suoran. Kolmen pisteen muodostaman kolmion pinta-ala on nolla, jos kolmion kärkinä olevat pisteet ovat kollineaariset. Pinta-ala voidaan laskea determinantin avulla :\begin{vmatrix} x_1 & y_1 & 1 \\\ x_2 & y_2 & 1 \\\ x_3 & y_3 & 1 \end{vmatrix}=0 tai evaluoidussa muodossa :x_1(y_2-y_3)+x_2(y_3-y_1)+x_3(y_1-y_2)=0. Kolmas piste on kahden muun kanssa kollineaarinen, jos kolmannen pisteen etäisyys suorasta, jonka kaksi muuta pistettä määrittävät, on nolla. Pisteiden paikkavektoreiden \bar v_i avulla voidaan ristitulolla laskea pisteen P_1 etäisyys suorasta ja merkitä se nollaksi: :d=\frac{|(\bar v_2-\bar v_1)\times (\bar v_3-\bar v_1)|}{|\bar v_2-\bar v_1|}=0 \Leftrightarrow |(\bar v_2-\bar v_1)\times (\bar v_3-\bar v_1)| =0 === Menelauksen lause === Menelauksen lause: Pisteet R, S, T ovat kolmion ABC sivusuorilla ja ne ovat kollineaariset jos ja vain jos suunnatuilla janoilla :\frac{AR}{RB} \cdot \frac{BS}{SC} \cdot \frac{CT}{TA} = -1 Menelauksen lauseessa voivat kaikki kolme pistettä olla kolmion sivusuorilla. Piste on kolmion sivusuoralla, jolloin se voi olla kolmion sivulla tai sivun jatkeella. === Transversaalilause === Jos A, B ja C ovat kollineaarisia, P ei ole näiden pisteiden kautta kulkevalla suoralla ja A', B' ja C' ovat mielivaltaisia pisteitä suorilla PA, PB ja PC, niin A', B' ja C' ovat kollineaarisia jos ja vain jos BC\cdot \frac{AP}{A'P}+CA\cdot \frac{BP}{B'P}+AB\cdot \frac{CP}{C'P}=0, missä pituudet ovat suunnatut.http://yufeizhao.com/olympiad/geolemmas.pdf == Esimerkkejä kollineaarisuudesta == Yleisen kolmion keskijanojen leikkauspiste (painopiste), kolmion kulmanpuolittajien leikkauspiste, keskinormaalien leikkauspiste, korkeusjanojen leikkauspiste (ortokeskus) ja kolmion ympäri piirretyn ympyrän keskipiste ovat kollineaariset. Suoraa kutsutaan Eulerin suoraksi. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Geometria
Lauri Järvinen

Lauri Aukusti Järvinen (13. elokuuta 1909 Kuhmoinen – 21. elokuuta 1972 Jämsä) oli suomalainen näytelmäkirjailija. == Teoksia == * Keskus-Kaisan kommellukset : 1-näytöksinen pila ; virkistysohjelmistoa VII 7, valistusupseerin ohjelmisto 21/1942. Propaganda-aseveljet r.y:n näytelmäsarja; n:o 2. Propaganda- aseveljet, Helsinki 1942 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Kaarina Alava

Kaarina Alava (21. kesäkuuta 1913 Pori – 2. syyskuuta 1972 Pori) oli suomalainen kuvaamataidon opettaja ja kirjailija. == Teoksia == Nimellä Kaarina Alava: * Lotta Svärd Porin p.o:n 25-vuotishistoriikki. Pori 1944 * Päivä satumaan prinssinä : lastennäytelmä. 1946 * Uudenvuoden hupailu : näytelmä. 1946 * Simpukkapoika ja Koralliprinsessa : lasten musiikkinäytelmä ; musiikki Väinö I. Haapalainen. 1950 * Ullan uni : lasten musiikkinäytelmä ; musiikki Väinö I. Haapalainen. 1954 * Posliinimaalauksen opas. Otava 1955 Nimellä Kaarina Jorma: * Jukan ja Mikon seikkailut. Seikkailukirjasto 38. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1957 == Lähteet == * * Kirjasampo.fi : Kaarina Alava Luokka:Kuvaamataidonopettajat Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Casanare (departementti)

Casanare on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Yopal, pinta-ala 44 640 km² ja asukasluku vuonna 2011 oli noin 331 700.Colombia: Departments Citypopulation. Casanaressa on rehevä luonto ja runsaat öljy- ja maakaasuvarat. Alueella elää varsin runsaasti alkuperäiskansojen edustajia. Maatalous tuottaa etenkin lihakarjaa mutta myös riisiä, banaaneita, jukkapalmuja, sokeria, hedelmiä ja puuvillaa kasvatetaan.Casanare Colombia-SA == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kolumbian departementit
Rivella

Rivella on sveitsiläinen virvoitusjuoma, jonka tohtori Robert Barth kehitteli 1950-luvulla. Juoma on hiilihappopitoinen, ja se tehdään herasta. Rivella on suosittu juoma Sveitsin lisäksi myös Hollannissa. ==Aiheesta muualla== == Lähteet == Luokka:Virvoitusjuomamerkit Luokka:Sveitsiläiset juomat
Djurgårdsandan

Djurgårdsandan on vuonna 2006 perustettu säätiö, jonka tarkoitus on edistää nuorten sosiaalista ja eettistä vastuunottoa. Tarkoituksena on myös parantaa integrointia sekä vähentää rikollisuutta nuorten keskuudessa. Samalla halutaan opettaa positiivista kannattajakulttuuria ja seuran arvoja. Kaudella 2013 Djurgårdens IF kantaa Djurgårdsandanin logoa pelipaidoissa. . Idea syntyi Patrik Asplundin, Anders Carlbergin sekä Djurgårdenin jalkapallo-osaston hallituksen yhteistyöstä ja toteutui Erling Perssonin perhesäätiön, af Johnick Foundationin sekä Djurgården jalkapalloseuran avulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Djurgårdsandan *Djurgårdsandan sport center Luokka:Ruotsalaiset säätiöt Luokka:Tukholman urheilu
Terttu Järvilehto

Terttu Heilimä Järvilehto (7. joulukuuta 1918 Kurikka – 21. huhtikuuta 2003) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja. == Teoksia == * Suhisevin siivin : tyttöromaani. Kansankirja, Helsinki 1947 * Jokaiselle omansa : romaani. Karisto 1948 * Sininen sävel. Tammen tyttöjen sarja 3. Tammi 1950 * Tyttö tuulilasin takana : romaani. Karisto 1950 * Hilla. Tammi 1959 == Suomennoksia == * Netta Muskett : Karu maa kukkii. Tammi 1957 (alkuteos Flowers from the rock) * Kathryn Hulme : Nunnan tarina. Tammi 1957 (alkuteos The nun's story) * Frank G. Slaughter : Liekehtivä maa : romaani. Tammi 1958 (alkuteos The flaming frontier) * Netta Muskett : Lumottuja päiviä. Tammi 1958, 2. painos 1976 (alkuteos Flame of the forest) * Netta Muskett : Aamu sarastaa : romaani. Tammi 1959, 2. painos 1974 (alkuteos Nor any dawn) * Sergeanne Golon : Angelika : historiallinen romaani ; suom. Terttu Järvilehto ja Aaro A. Vuoristo. Tammi 1960, 21. painos 2003 (alkuteos La marquise des Anges) * Frank G. Slaughter : Lentolääkäri : romaani. Tammi 1961 * Frank G. Slaughter : Vaarojen rannikko. Tammi 1964 (alkuteos Darien venture) * Enid Blyton : Timanttikätkön salaisuus. Tammi 1965, 7. painos 2008 (alkuteos The mystery of the strange messages) * Dorothy Eden : Usvien talo. Tammi 1967 (alkuteos Winterwood) == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Channa

Channa on ahvenkalojen (Perciformes) lahkoon ja käärmeenpäiden (Channidae) heimoon kuuluva kalasuku. == Lajit == Sukuun kuuluu 34 lajia. * Channa amphibeus McClelland, 1845 \- Pippurikäärmeenpää * Channa argus Cantor, 1842 ** Channa argus argus Cantor, 1842 \- Idänkäärmeenpää ** Channa argus warpachowskii Berg, 1909 \- Amurinkäärmeenpää * Channa asiatica Linnaeus, 1758 \- Käärmeenpää * Channa aurantimaculata Musikasinthorn, 2000 * Channa bankanensis Bleeker, 1853 \- Malesiankäärmeenpää * Channa baramensis Steindachner, 1901 * Channa barca Hamilton, 1822 * Channa bleheri Vierke, 1991 \- Korukäärmeenpää * Channa burmanica Chaudhuri, 1919 * Channa cyanospilos Bleeker, 1853 * Channa diplogramma Day, 1865 * Channa gachua Hamilton, 1822 \- Konnakäärmeenpää * Channa harcourtbutleri Annandale, 1918 * Channa hoaluensis Nguyễn, 2011 * Channa longistomata Nguyễn, Nguyen & Nguyen, 2012 * Channa lucius Cuvier, 1831 \- Hohtokäärmeenpää, Siaminkäärmeenpää * Channa maculata Lacépède, 1801 * Channa marulioides Bleeker, 1851 \- Rengaskäärmeenpää * Channa marulius Hamilton, 1822 \- Intiankäärmeenpää * Channa melanoptera Bleeker, 1855 * Channa melanostigma Geetakumari & Vishwanath, 2011 * Channa melasoma Bleeker, 1851 \- Tummakäärmeenpää * Channa micropeltes Cuvier, 1831 \- Juovakäärmeenpää * Channa ninhbinhensis Nguyễn, 2011 * Channa nox Zhang, Musikasinthorn & Watanabe, 2002 * Channa orientalis Bloch & Schneider, 1801 \- Pikkukäärmeenpää * Channa ornatipinnis Britz, 2008 * Channa panaw Musikasinthorn, 1998 * Channa pleurophthalma Bleeker, 1851 \- Täpläkäärmeenpää * Channa pulchra Britz, 2007 * Channa punctata Bloch, 1793 \- Pilkkukäärmeenpää * Channa stewartii Playfair (fr), 1867 \- Kultakäärmeenpää * Channa striata Bloch, 1793 \- Raitakäärmeenpää == Lähteet == Luokka:Käärmeenpäät
Aavikkonärhi

Aavikkonärhi (Podoces hendersoni) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Aavikkonärheä tavataan Kiinassa, Mongoliassa ja Kazakstanissa. Lajin kokonaispopulaatiota ei ole arvioitu, mutta lajin on raportoitu olevan esiintymisalueellaan harvinainen. Populaation arvellaan pienenevän pensaikkoalueiden ylilaidunnuksen takia. ==Lähteet== Luokka:Varikset
GoPro

thumb|GoPro Hero 4 Silver Edition. GoPro on yhdysvaltalainen urheilu- ja kypäräkameroiden valmistaja. Yrityksen perusti Nick Woodman oltuaan lainelautailemassa Australiassa vuonna 2002. Yritys myi ensimmäisen kameran vuonna 2004. GoPro-kameramalleja ovat GoPro Hero HD, GoPro Hero 2, GoPro Hero 3, GoPro Hero 3+, GoPro Hero 3 White, GoPro Hero 4, GoPro Hero 4 Session, GoPro Hero 5, GoPro Hero 5 Session, GoPro Hero 6, GoPro Fusion, GoPro Hero Session, GoPro Hero+, Gopro Hero 7 White, Gopro Hero 7 Silver, Gopro Hero 7 Black ja GoPro Hero 8. Tallennus tehdään MicroSD-kortille. Laite on tarkoitettu käytettäväksi sen omassa vesitiiviissä kotelossa, joskaan kotelo ei sovellu äänittämiseen, koska ääni vaimenee kotelon takia. ==GoPro Hero 3+== Laitteeseen lisätty GoPro App -sovellus mahdollistaa sen käyttämisen mobiililaitteella, jolloin valikkojen käyttäminen on helpompaa kuin kameran oman näytön kautta. GoPro App toimii uusimmilla mobiilikäyttöjärjestelmillä. Hero mielletään videokameraksi, mutta se soveltuu myös valokuvaukseen. Valokuvia voi ottaa yksi kerrallaan tai jaksottaiskuvauksella, joka mahdollistaa Time Lapse -toiminnan eli ajastetun tallentamisen. Heron peruspakkauksessa on laaja valikoima kiinnikeitä, joilla kameran voi kiinnittää eri asentoihin tai erimuotoisiin alustoihin, esimerkiksi kuperalle pinnalle, kypärään, pienoishelikopteriin tai kamerajalustaan. Kamera voi kuvattaessa olla myös ylösalaisin, sillä kamerassa on kuvan kääntötoiminto. Laitteen akku on irrotettava, joten kuvaaja voi pitää vara-akkuja mukanaan. ==GoPro Hero 4== Kameran mitat ovat 59×40×29 millimetriä (suojakoteloineen 67×71×39 mm) ja paino 89 grammaa (koteloineen 152 g). Laitteen ulkomuoto on pysynyt samana, joten vanhojen mallien kiinnikkeet sopivat uudempiinkin malleihin. Hero 4 tarjoaa mahdollisuuden videon 4K-tallennukseen. Lisäksi Superview-tilan avulla 4:3-kennon tuottama kuva voidaan puristaa 16:9-muotoon. ==Lähteet== Luokka:Valokuvausalan yhtiöt Luokka:Yhdysvaltalaiset yritykset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Valokuvausalan tuotemerkit
Ibn al-Khatib

Ibn al-Khatib tai Muhammad ibn Abd Allah ibn Said ibn Ali ibn Ahmad al-Salmani (16. marraskuuta 1313 Loja, Granada – 1374 Fès, Marokko) oli runoilija, kirjailija, historioitsija, filosofi, lääkäri ja poliitikko Granadan emiraatista. Hänen muwaššah- mittaiset runonsa koristavat Alhambran palatsin seiniä ja niitä sävelletty lauluiksi. == Elämä == Ibn al-Khatib palveli Yusuf I:n hovissa ja nimitettiin kuninkaallisen kanslian päälliköksi visiirin arvonimellä vuonna 1349, kun hänen edeltäjänsä oli kuollut ruttoon. Tehtävä jatkui Mohammed V:n palveluksessa tämän tullessa valtaan vuonna 1354. Kun Mohammed V syrjäytettiin 1362 Ibn al-Khatib vangittiin, mutta hänen vapautettiin ja hän sai seurata syrjäytettyä emiiriä maanpakoon Marokkoon. Vuonna 1362 Mohammed V palasi valtaan, jolloin Ibn al-Khatib sai takaisin visiirin arvonsa. Ibn al-Khatib jatkoi visiirinä vuoteen 1372, jolloin hän pakeni salaa Ceutaan Marokkoon hovijuonittelujen takia. Häntä syytettiin harhaopeista ja muista rikoksista valtiota vastaan. Muutaman vuoden kuluttua hänet vangittiin siellä ja palautettiin Granadaan, missä hänet kuristettiin salaa kuoliaaksi vankilasellissään 1374.Ober & Aloush 1982 == Teoksia == Ibn al-Khatibin teoksiin kuuluvat Granadan historiaa koskeva Al-Ihata fi akhbar Gharnata, runokokoelma Djaysh al-tawshih sekä ruttoepidemiaa koskeva Muqni'at as-sa'il 'an marad al-ha'il. Ruttoa koskevassa teoksessaan Ibn al-Khatib esitti teorian, että vitsaus eteni tartuntojen avulla. Teoria ennakoi myöhemmin oikeaksi osoittautuvaa selitystä. Silloisen uskomuksen mukaan ruton eteneminen tapahtui kuitenkin myrkyttyneen ilman eli miasman välityksellä. Miasmateoria sopi Galenoksen humoraalioppiin, joka säilyi valtateoriana 1600-luvulle asti sekä islamilaisessa että kristillisessä maailmassa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Granada Luokka:Runoilijat Luokka:Filosofit Luokka:Lääkärit Luokka:Vuonna 1313 syntyneet Luokka:Vuonna 1374 kuolleet
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1949

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1949 Eiran Kisa-Veikot Helsingistä voitti seuran kolmannen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Porin Veto ja pronssia Lahden Koripalloilijat. Sarjassa pelasi seitsemän joukkuetta, joista neljä helsinkiläisiä. ==Runkosarja== # Joukkue O V T P 1 Eiran Kisa-Veikot 6 6 0 12 2 Porin Veto 6 4 2 8 3 Lahden Koripalloilijat 6 3 3 6 4 Elannon Isku 6 3 3 6 5 Turun Urheiluliitto 6 3 3 6 6 Helsingin Tarmo 6 2 4 4 7 HOK-Veikot 6 0 6 0 ==Lähteet== *Basket.fi - tulos- & tilastoarkisto Luokka:Koripallon naisten SM- sarjakaudet Luokka:Vuoden 1949 koripallo *[#]: Sijoitus *[O]: Ottelut *[V]: Voitot *[T]: Tappiot *[P]: Sarjapisteet
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1948

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1948 Helsingin Tarmo voitti seuran toisen Suomen mestaruuden. Hopeaamitaleihin joutui tyytymään toinen helsinkiläisjoukkue Eiran Kisa-Veikot ja pronssia voitti Turun Urheiluliitto. Sarjassa pelanneista kuudesta joukkueesta neljä oli helsinkiläisiä. Helsingin Tarmo vei vähäkorisen loppuottelun Eiran Kisa-Veikkoja vastaan pistein 5:3. Sarjasta putosi Helsingin Kullervo ja uusina joukkueina seuraavan kauden SM- sarjaan nousivat Elannon Isku sekä Lahden Koripalloilijat. ==Runkosarja== Loppuotteluun # Joukkue O V T P 1 Helsingin Tarmo 5 4 1 8 2 Eiran Kisa-Veikot 5 4 1 8 3 Turun Urheiluliitto 5 3 2 6 4 Kiri-Veikot 5 2 3 4 5 Porin Veto 5 1 4 2 6 Helsingin Kullervo 5 1 4 2 Loppuottelu * Helsingin Tarmo - Eiran Kisa- Veikot 5:3 ==Lähteet== * Basket.fi - tulos- & tilastoarkisto * Martti Jukola: Urheilun Pikkujättiläinen, WSOY 1951 (Neljäs painos) Luokka:Koripallon naisten SM-sarjakaudet Luokka:Vuoden 1948 koripallo *[#]: Sijoitus *[O]: Ottelut *[V]: Voitot *[T]: Tappiot *[P]: Sarjapisteet
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1946

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1946 Eiran Kisa-Veikot Helsingistä voitti seuran toisen perättäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Turun Urheiluliitto ja pronssia Helsingin Kiri-Veikot. ==Runkosarja== # Joukkue O V T P 1 Eiran Kisa-Veikot 3 3 0 6 2 Turun Urheiluliitto 3 2 1 4 3 Kiri-Veikot 3 1 2 2 4 Helsingin Tarmo 3 0 3 0 ==Lähteet== *Basket.fi - tulos- & tilastoarkisto Luokka:Koripallon naisten SM-sarjakaudet Luokka:Vuoden 1946 koripallo *[#]: Sijoitus *[O]: Ottelut *[V]: Voitot *[T]: Tappiot *[P]: Sarjapisteet
McNeill

McNeill tai McNeil voi tarkoittaa ainakin seuraavia: == Sukunimenä == * Don McNeill (1907–1996), yhdysvaltalainen radiotoimittaja * James McNeill Whistler (1834–1903) yhdysvaltalaissyntyinen taidemaalari * J. R. McNeill (s. 1954), yhdysvaltalainen historioitsija, William H. McNeillin poika * Lee McNeill (1964–2021), yhdysvaltalainen pika- ja viestijuoksija * Legs McNeil (s. 1956), yhdysvaltalainen kirjailija, toimittaja ja rockhistorioitsija * Mark McNeill (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija * Neil McNeil (1851–1934), kanadalainen katolinen arkkipiispa * Scott McNeil (s. 1962), kanadalainen ääninäyttelijä * William H. McNeill (1917–2016), kanadalainen historioitsija. == Muita merkityksiä == * McNeil, Johnson & Johnson -yhtiön itsehoitotuotteita markkinoiva tytäryhtiö * Port McNeill, kaupunki Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1945

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1945 helsinkiläiset seurat pääsivät juhlimaan kolmoisvoittoa. Mestaruuden vei Eiran Kisa-Veikot, hopealle sijoittui Helsingin Tarmo ja pronssimitalit voitti Kiri-Veikot. Yksikään sarjan neljästä viimeisestä joukkueesta ei osallistunut seuraavan vuoden SM- sarjaan. ==Runkosarja== # Joukkue O V = T P 1 Eiran Kisa-Veikot 7 6 0 1 12 2 Helsingin Tarmo 7 5 1 1 11 3 Kiri-Veikot 7 4 0 3 8 4 Turun Urheiluliitto 7 4 0 3 8 5 Tiutisen Pyrintö 7 4 0 3 8 6 Turun Kipparit 7 2 1 4 5 7 Helsingin Kullervo 7 2 0 5 4 8 Turun Toverit 7 0 0 7 0 ==Lähteet== *Basket.fi - tulos- & tilastoarkisto Luokka:Koripallon naisten SM-sarjakaudet Luokka:Vuoden 1945 koripallo *[#]: Sijoitus *[O]: Ottelut *[V]: Voitot *[=]: Tasapelit *[T]: Tappiot *[P]: Sarjapisteet
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1944

Koripallon naisten SM-sarjakausi 1944 oli kautta aikain ensimmäinen naisten koripallon mestaruussarjakausi Suomessa. Historian ensimmäiseksi naisten Suomen mestariksi kruunattiin Helsingin Tarmo, joka voitti loppuottelussa Helsingin Kiri-Veikot korein 14:9. Pronssia voitti Turun Urheiluliitto. Sarjan kaksi viimeistä, Valtion lentokonetehtaan joukkue Tampereelta ja Jyväskylän Kenttäurheilijat, eivät pelanneet seuraavalla kaudella SM-sarjassa. Uusina joukkueina seuraavan kauden SM-sarjaan nousivat Eiran Kisa-Veikot, Helsingin Kullervo, Turun Kipparit sekä Turun Toverit. ==Runkosarja== Loppuotteluun # Joukkue O V T P 1 Helsingin Tarmo 5 3 2 6 2 Kiri-Veikot 5 3 2 6 3 Turun Urheiluliitto 5 3 2 6 4 Tiutisen Pyrintö 5 2 3 4 5 Valtion lentokonetehdas 5 1 4 2 6 Jyväskylän Kenttäurheilijat 5 0 5 0 Loppuottelu * Helsingin Tarmo - Kiri-Veikot 14–9 ==Lähteet== *Basket.fi - tulos- & tilastoarkisto Luokka:Koripallon naisten SM-sarjakaudet Luokka:Vuoden 1944 koripallo *[#]: Sijoitus *[O]: Ottelut *[V]: Voitot *[T]: Tappiot *[P]: Sarjapisteet
Avaruuslävistäjä

Avaruuslävistäjä on avaruusgeometriassa monitahokkaan kärkiä yhdistävä jana, joka ei ole samalla tahkon lävistäjä tai monitahokkaan särmä. Avaruuslävistäjä kulkee yleensä kappaleen sisällä, vaikka epässäännöllisissä monitahokkaissa se voi kulkea myös kappaleen ulkopuolella. Joskus avaruuslävistäjiksi määritellään vain monitahokkaassa sen kärkien väliset janat, jotka eivät ole tahkojen lävistäjiä. Näin määritellen esimerkiksi nelitahokkaalla eli tetraedrillä ei olisi avaruuslävistäjiä ollenkaan. Kuutiolla olisi neljä avaruuslävistäjää. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Monitahokkaat Luokka:Kappaleet (geometria)
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1975–1976

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1975–1976 NoU Stars voitti seuran kolmannen perättäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Tapion Honka Espoosta ja pronssia Lahden Sampo. NoU Stars voitti loppuottelusarjan voitoin 2–1. Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät neljä parasta joukkuetta. Välierissä pelasivat vastakkain runkosarjan voittaja NoU Stars ja sarjan neljäs Karhun Pojat sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Tapion Honka ja Lahden Sampo. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä. SM-sarjasta putosivat Torpan Pojat Helsingistä, Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta ja Nokian Urheilijoiden kakkosjoukkue. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousivat Helsingin Jyry, Roihuvuoren Roihu sekä Virtain Urheilijat. ==Runkosarja== Pudotuspeleihin # Joukkue O V T P 1 NoU Stars 14 14 0 28 2 Tapion Honka 14 10 4 20 3 Lahden Sampo 14 9 5 18 4 Karhun Pojat 14 8 6 16 5 Työväen Maila-Pojat 14 7 7 14 6 Nokian Urheilijat 14 5 9 10 7 Laune-66 14 2 12 4 8 Torpan Pojat 14 1 13 2 ==Pudotuspelit== ==Lähteet== *Basket.fi - tulos- & tilastoarkisto Luokka:Koripallon naisten SM-sarjakaudet Luokka:Vuoden 1975 koripallo Luokka:Vuoden 1976 koripallo *[#]: Sijoitus *[O]: Ottelut *[V]: Voitot *[T]: Tappiot *[P]: Sarjapisteet
Miss Earth

Miss Earth on vuosittain pidettävä, ympäristönsuojelun kunniaksi järjestettävä kauneuskilpailu. Miss Universumin ja Miss Maailman ohella se on osallistujamaiden määrässä mitattuna yksi kolmesta suurimmasta kauneuskilpailusta, sekä yksi mainostetuimmista. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2001. ==Voittajat== Vuosi Kansallisuus Miss Earth Kilpailupaikka 2001 Tanska Catharina Svensson Quezon City, Filippiinit 2002 Bosnia ja Hertsegovina Džejla Glavović (kruunattiin ensin voittajaksi, hylättiin myöhemmin) Pasay, Filippiinit 2002 Kenia Winfred Omwakwe (1. perintöprinsessa, kruunattiin voittajaksi myöhemmin) Pasay, Filippiinit 2003 Honduras Dania Prince Quezon City, Filippiinit 2004 Brasilia Priscilla Meirelles 2005 Venezuela Alexandra Braun 2006 Chile Hil Hernández Manila, Filippiinit 2007 Kanada Jessica Trisko Quezon City, Filippiinit 2008 Filippiinit Karla Henry Angeles, Filippiinit 2009 Brasilia Larissa Ramos Boracay, Filippiinit 2010 Intia Nicole Faria Nha Trang, Vietnam 2011 Ecuador Olga Alava Quezon City, Filippiinit 2012 Tšekki Tereza Fajksová Las Piñas, Filippiinit 2013 Venezuela Alyz Henrich 2014 Filippiinit Jamie Herrell Quezon City, Filippiinit 2015 Angelia Ong Wien, Itävalta 2016 Ecuador Katherine Espin Pasay, Filippiinit 2017 Filippiinit Karen Ibasco 2018 Vietnam Nguyễn Phương Khánh 2019 Puerto Rico Nellys Pimentel Parañaque, Filippiinit 2020 Yhdysvallat Lindsey Coffey Vuosien 2020 ja 2021 Miss Earth -kisat järjestettiin COVID-19-pandemiasta johtuen virtuaalisesti 2021 Belize Destiny Wagner 2022 Etelä-Korea Mina Sue Choi Parañaque, Filippiinit 2023 Albania Drita Ziri Hồ Chí Minhin kaupunki, Vietnam == Katso myös == * Miss Universum * Miss Maailma * Miss International * Miss Grand International * Miss Baltic Sea * Miss Eurooppa * Miss Skandinavia * Miss Suomi ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Viralliset sivut Luokka:Kauneuskilpailut
Erkki Partanen (vuorineuvos)

Erkki Partanen (15. toukokuuta 1915 Mikkeli – 3. tammikuuta 1983 Helsinki) oli juristi ja toimi Huhtamäki-yhtymän johdossa. Hän sai varatuomarin arvon 1943 ja valmistui lakitieteen lisensiaatiksi 1952. Hän oli Huhtamäen apulaisjohtaja 1944–1949, hallinnollinen johtaja 1950–1951 ja toimitusjohtaja 1952Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 6, palsta 997–1976. Johtokunnan puheenjohtaja hän oli 1976–1982. Partanen sai vuorineuvoksen arvonimen 1965Facta 2001, WSOY 1985, 12. osa, palsta 584. Partanen oli Ylioppilaslehden päätoimittaja 1938 ja kirjoitti myöhemminkin, esimerkiksi kolumneja Kauppalehteen ja kaksi teosta uraansa sivuavista teemoista. Hän kirjoitti myös muistelmiaan, mutta teos jäi kesken. viitattu 12.4.2013 ==Julkaisut== *Hetemäki, Päiviö, Partanen, Erkki, Päiviö Hetemäki 60 vuotta 8.7.1973 : tosi suomalainen, Suomen teollisuuden keskusvaliokunta, 1973 ISBN 951-99014-9-3 *Vaikuttajia elämässäni, Weilin + Göös, 1980. ISBN 951-35-2188-5 *Yrityksen johtamisesta Suomessa : kokemuksia vuosilta 1944–1976, Tietomies, 1977 ISBN 951-9044-29-9 ==Lähteet== Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Tampereen keskustaajama

Tampereen keskustaajama on väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin taajama ja kaupunkialue. Se on väkiluvultaan noin neljäsosa Helsingin keskustaajamasta. Taajama sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa ja Tampereen seutukunnassa. Vuoden 2021 lopussa Tampereen keskustaajaman väkiluku oli 353 696 asukasta ja sen maapinta-ala oli 291,6 km², joten väestötiheys taajaman alueella oli 1 213 as./km². Keskustaajama ulottuu Lempäälässä kirkonkylään, Pirkkalaan, Nokialle, Ylöjärvellä Metsäkylään ja Kangasalla Huutijärvelle. Väestönkasvu ja lieverakentaminen keskittyvät näihin ympäristökuntiin. == Katso myös == * Tampere * Tampereen seutukunta * Tampereen kaupunkiseutu == Lähteet == *Tilastokeskus: Taajamat väkiluvun ja väestötiheyden mukaan 31.12.2012 ==Aiheesta muualla== * Tampereen keskustaajama vuoden 2010 rajauksen mukaan (PDF, kartassa keltaisella viivalla rajattu "Kaupunkiseudun keskustaajama") Luokka:Suomen kuntakeskukset Luokka:Tampereen taajamat Luokka:Lempäälän taajamat Luokka:Nokian taajamat Luokka:Kangasalan taajamat Luokka:Pirkkalan taajamat Luokka:Ylöjärven taajamat
Japanin naisten jääkiekkomaajoukkue

Japanin naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Japania naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Maailmanmestaruuskilpailuihin joukkue on osallistunut vuodesta 1990 lähtien. Japanissa oli vuonna 2017 noin 2 500 naisjääkiekkoilijaa. Vuonna 2022 maassa oli liki 1 500 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2024 lopussa reilut 1 300. Olympialaisissa joukkue on ollut parhaimmillaan kolmesti 6. sijalla. Ensimmäisen kerran tämä tapahtui vuoden 1998 talviolympialaisissa Japanissa, joihin joukkue pääsi mukaan emäntämaana. Seuraavan kerran joukkue saavutti 6. sijan Pyeongchangin kisoista vuonna 2018 ja jälleen vuoden 2022 olympialaisissa. Joukkueen paras sijoitus maailmanmestaruuskilpailuista on 5. sija, joka joukkue saavutti vuoden 2022 kisoista. Vuonna 2021 millään muulla maalla ei ollut niin iso ero naisten ja miesten jääkiekon maailmanrankingsijoituksissa naisjoukkueen eduksi: Japanin naisten joukkue oli 6. sijalla, miesten joukkue vasta 25. sijalla. == Valmentajia == Joukkueen päävalmentajana on toiminut Yoshifumi Fujisawa. Vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailuissa joukkuetta valmensi Yuji Iizuka. Kaudella 2018–2019 hänen apuvalmentajanaan toimi suomalainen Arto Sieppi. == Sijoitukset == === Olympialaisissa === * 1998 – 6. * 2002 – 10. (karsiutui) * 2006 – 11. (karsiutui) * 2010 – 10. (karsiutui) * 2014 – 7.* *2018 – 6. *2022 – 6. *Japanin alkuperäinen sijoitus oli 8., mutta edellä olleen Venäjän diskaamisen vuoksi Japani nousi 7:nneksi. === Maailmanmestaruusksoissa === * 1990 – 8. * 1992 – Joukkue karsiutui. * 1994 – Joukkue ei osallistunut kisoihin. * 1997 – Joukkue ei osallistunut kisoihin. * 1999 – B-sarja; 1. * 2000 – 8. * 2001 – 1. divisioona; 2. * 2003 – 1. divisioona; 1. * 2004 – 9. * 2005 – 1. divisioona; 2. * 2007 – 1. divisioonan B-lohko; 1. * 2008 – 7. * 2009 – 8. * 2011 – Joukkue ei osallistunut kisoihin. * 2012 – 1. divisioonan A-lohko; 3. * 2013 – 1. divisioonan A-lohko; 1. * 2015 – 7. * 2016 – 8. *2017 – 1. divisioonan A-lohko; 1. *2019 – 8. *2020 – Kisat peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. *2021 – 6. *2022 – 5. *2023 – 7. *2024 – 8. === IIHF:n maailmanranking === * 2003 – 10. * 2004 – 10. * 2005 – 10. * 2006 – 10. * 2007 – 10. * 2008 – 9. * 2009 – 9. * 2010 – 9. * 2011 – 11. * 2012 – 11. * 2013 – 10. * 2014, helmikuu – 9. * 2014, huhtikuu – 8. * 2015 – 8. * 2016 – 7. * 2017 – 9. *2018, helmikuu – 8. *2018, huhtikuu – 7. *2019 – 6. *2020 – 6. *2021 – 6. *2022, helmikuu – 6. *2022, syyskuu – 7. *2023 – 7. *2024 – 7. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Japanin jääkiekkoliiton viralliset sivut * Japani IIHF:n sivuilla * Japani nationalteamsoficehockeyssä Luokka:Naisten jääkiekkomaajoukkueet Luokka:Japanin jääkiekko
Mein Herz brennt

”Mein Herz brennt” () on saksalaisen industrial metal -yhtye Rammsteinin musiikkikappale, joka julkaistiin alun perin yhtyeen kolmannella albumilla Mutter vuonna 2001. Tuolloin sitä käytettiin konserttien avauskappaleena. ”Mein Herz brennt” sisältyy Rammsteinin vuonna 2011 julkaistulle ensimmäiselle ”greatest hits” -kokoelmalle Made in Germany 1995–2011. Se on albumin kappaleista ainoa, jota ei ollut julkaistu singlenä tai josta ei ollut tehty musiikkivideota. Kappale julkaistiin lopulta singlenä 7. joulukuuta 2012, yli 11 vuotta Mutterin julkaisun jälkeen. Se mainosti Rammsteinin videokokoelmaa Videos 1995–2012. Single sisältää myös aiemmin julkaisemattoman kappaleen ”Gib mir Deine Augen”.http://www.rammstein.de/en/news/single-mein-herz-brennt- videokollektion/ __NOTOC__ ==Kappaleet== ===CD=== # Mein Herz brennt – Piano versio – 4:31 # Gib mir deine Augen – 3:44 # Mein Herz brennt – Video – 4:18 # Mein Herz brennt – Boys Noize Remix – 5:00 # Mein Herz brennt – Piano instrumentaali – 4:31 ===iTunes Exclusive Edition=== # Mein Herz brennt – Piano versio – 4:31 # Gib mir deine Augen – 3:44 # Mein Herz brennt – Video edit – 4:18 # Mein Herz brennt – Boys Noize Remix – 5:00 # Mein Herz brennt – Piano instrumentaali – 4:31 # Mein Herz brennt – Turntablerocker Remix – 5:23 ===7" vinyyli=== # Mein Herz brennt – Piano versio – 4:31 # Gib mir deine Augen – 3:44 ==Lähteet== Luokka:Rammsteinin kappaleet Luokka:Vuoden 2001 kappaleet
Sakari Parviainen

Heikki Sakari Parviainen (5. toukokuuta 1909 Joensuu – 9. helmikuuta 1962 Turku)Sakari Parviaisen kuolinilmoitus (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 10.2.1962, HS Aikakone. Viitattu 3.4.2018. oli synnytys- ja naistentautiopin ylimääräinen professori Helsingin yliopistossa 1952–1956 ja Turun yliopistossa vuodesta 1956.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 6, palsta 1005 Turun Naistenklinikan esimiehenä hän toimi 1956–1962.Turun yliopisto Parviainen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1936 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1941. Hän sai naistentautien ja synnytysopin oikeudet 1940. Sota-aikana hän toimi sotasairaalassa, kenttäsairaalassa ja rykmentin lääkärinä.Keijo Soiva, Muistokirjoitus, (ilmeisesti 1962); Terveysportti.fi Parviainen oli Suomen Gynekologiyhdistyksen puheenjohtaja.Professori Sakari Parviainen kuollut (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 10.2.1962, HS Aikakone. Viitattu 3.4.2018. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset gynekologit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Turun keskustaajama

Turun keskustaajama () on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin taajama ja kaupunkialue. Keskustaajama sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa ja Turun seutukunnassa. Vuonna 2021 taajama ulottui Turun, Kaarinan, Naantalin, Paimion, Raision ja Liedon kaupunkien sekä Ruskon kunnan alueelle.Turun keskustaajama vuoden 2010 rajauksen mukaan (PDF, kartassa keltaisella viivalla rajattu "Kaupunkiseudun keskustaajama") Vuoden 2022 lopussa Turun keskustaajaman väkiluku oli 286 957 asukasta, maapinta-ala 284,4 km² ja väestötiheys 1008,8 as./km². ==Katso myös== * Turun kaupunki * Turun kaupunkiseutu * Turun seutukunta == Lähteet == Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat Keskustaajama Luokka:Kaarina Luokka:Raisio Luokka:Naantali Luokka:Lieto Luokka:Rusko Luokka:Masku Luokka:Paimio Luokka:Suomen kuntakeskukset
Eero Vainio

Eero Vainio (s. 1986 Espoo) on suomalainen poliitikko ja kuntajohtaja, joka on toiminut Raision kaupunginjohtajana vuodesta 2021 lähtien. == Elämä ja ura == Espoossa syntynyt Vainio asui kaksivuotiaasta lähtien Lahdessa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta vuonna 2006 ja valmistui myöhemmin hallintotieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta pääaineenaan kunta- ja aluejohtaminen. Vainio on työskennellyt kehittämistehtävissä muun muassa Kuntaliitossa ja Hämeenlinnan kaupungilla. Vuosina 2016-2021 Vainio toimi Petäjäveden kunnanjohtajana. Vainio oli Lahden kaupunginvaltuuston jäsen 2009-2016 ja toimi 2013–2016 Päijät-Hämeen maakuntavaltuuston puheenjohtajana. Hän oli myös SDP:n kolmas varapuheenjohtaja 2012–2014 Vuonna 2014 Vainio oli ehdolla europarlamenttivaaleissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Petäjäveden kunnanjohtajat Luokka:Raision kaupunginjohtajat Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rekonstruktio (televisiosarja)

Rekonstruktio on suomalainen rikossarja, jonka juontajana toimii oikeustieteiden tohtori Kari Uoti. Sarjan asiantuntijoina toimivat rikostoimittaja Pekka Lehtinen ja rikoskirjailija Harri Nykänen. Rekonstruktio-sarjan ideana on perehtyä suomalaisen rikoshistorian kiinnostavimpiin tapauksiin ja pyrkiä käymään läpi tapahtumia rekonstruoiden niitä. Rikossarja alkoi Jim-kanavalla 18. helmikuuta 2013. Rekonstruktion piti alun perin alkaa jo loppusyksystä 2011, mutta juridisten seikkojen vuoksi sarjan alkua päätettiin lykätä. Sarjassa on käsitelty muun muassa Jyrki Järvilehdon Jomalvikin veneturmaa sekä Bodominjärvellä tapahtunutta kolmoismurhaa == Jaksot == Jakso Nimi Ensiesitys 1\. JJ Lehdon veneturma 18. helmikuuta 2013 2\. Tulilahden kaksoismurha 25. helmikuuta 2013 3\. Kultaa Rööperistä 4. maaliskuuta 2013 4\. Kuolema tallilla 11. maaliskuuta 2013 5\. Murhaaja äänin 3-2 18. maaliskuuta 2013 6\. Kuolema rantavedessä 25. maaliskuuta 2013 7\. Huumekauppaa 1. huhtikuuta 2013 8\. Kaksoislaukaus 8. huhtikuuta 2013 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset televisiosarjat Luokka:Jimin televisio-ohjelmat
Rubie Joy Gabriel

Rubie Joy Gabriel (s. 22. marraskuuta 1994 Koror) on palaulainen pikajuoksija. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja putosi naisten 100 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään erässään seitsemännelle sijalle.Rubie Joy Gabriel Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == Luokka:Palaulaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gastroskiisi

Gastroskiisi eli vatsahalkio on vatsanpeitteiden synnynnäinen halkio, josta suolet tunkeutuvat vatsaontelon ulkopuolelle. == Aiheesta muualla == * http://yle.fi/aihe/artikkeli/2010/01/12/gastroskiisi Gastroskiisi
Andhra Pradeshin piirikunnat

Intian eteläosassa sijaitseva Andhra Pradeshin osavaltio jakautuu 13 piirikuntaan. Andhra Pradesh voidaan piirikuntien mukaan jakaa kahteen maantieteelliseen alueeseen. Antanapurin, Chittoorin, YSR:n ja Kurnoolin piirikunta muodostavat Rayalaseeman alueen, yhdeksän rannikkopiirikuntaa Rannikko-Andhran. Piirikunta Pääkaupunki Asukasluku (2011) Anantapur Anantapur 4 083 315 Chittoor Chittoor 4 170 468 Guntur Guntur 4 889 230 Itä-Godavari Kakinada 3 934 782 Krishna Machilipatnam 4 529 009 Kurnool Kurnool 4 046 601 Länsi-Godavari Eluru 5 151 549 Prakasam Ongole 3 392 764 Srikakulam Srikakulam 2 699 471 Sri Potti Sriramulu Nellore Nellore 2 966 082 Visakhapatnam Visakhapatnam 4 288 113 Vizianagaram Vizianagaram 2 342 868 YSR Kadapa 2 884 524 == Katso myös == * Telanganan piirikunnat kuuluivat Andhra Pradeshiin ennen osavaltion irtautumista kesäkuussa 2014. == Lähteet == *
Ovomaltine

Ovomaltine on sveitsiläinen kaakaojuoma. Sveitsiläinen apteekkari Georg Wander tutki 1900-luvun alussa ohramallasta. Hänen poikansa sekoitti maltaaseen kaakaota, kananmunia ja maitoa. Näin syntyi kuuluisa kaakaojuoma, joka tunnetaan englanninkielisissä maissa nimellä Ovaltine. Suomessa Ovomaltinea jaettiin jatkosodan aikana sotilaille lisäelintarvikkeena. Sitä toimitettiin joukoille säkkeihin pakattuna jauheena. Ovomaltinea eli ovomaltoa käytettiin juoman ohella jälkiruokakeiton aineksena. == Lähteet == Luokka:Kuumat juomat Luokka:Elintarvikealan tuotemerkit Luokka:Sveitsiläiset juomat
Urho Tähtinen

Urho Akseli Tähtinen (16. maaliskuuta 1899 Antrea – 22. joulukuuta 1982 Helsinki) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen rykmentin- ja prikaatinkomentaja. Tähtinen kävi Kadettikoulun 1920 sekä Sotakorkeakoulun 1928 (ye-upseeri 1929). Hän palveli jalkaväen tehtävissä 1920–1926 sekä toimi yleisesikunnassa toimistoesiupseerina 1928–1929. 1. divisioonassa yleisesikuntaupseerina hän oli 1929–1930 ja sen jälkeen Uudenmaan rykmentin aliupseerikoulun johtajana 1930–1934. Jälleen yleisesikunnassa toimistoesiupseerina hän toimi 1934–1936. 2. divisioonan esikuntapäällikkönä hän palveli 1936–1938. Puolustusministeriössä hän työskenteli toimistopäällikkönä 1938–1940. Talvisodan aikana Tähtinen toimi Kotijoukkojen esikunnan komento- ja järjestelyosaston päällikkönä sekä myöhemmin JR 38:n erillisen ryhmän komentajana. Välirauhan aikana 1941 hänestä tuli 10. prikaatin komentaja, josta jatkosodan sytyttyä tuli JR 10 ja jota Tähtinen komensi vuoteen 1943 asti. Kesä–elokuussa 1944 hän komensi Ratsuväkiprikaatia Ilomantsin taisteluissa. Pääesikunnan järjestelyosaston päällikkönä hän oli 1943–1946. Perä-Pohjolan sotilaspiiriä hän komensi 1949–1950, minkä jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Tähtisen luottamustehtäviin lukeutuivat myös Kadettikunnassa ja Upseeriliitossa toimiminen sekä Helsingin olympialaisten liikenne- ja järjestysosaston päällikkyys. Ylennykset: vänrikki 1920, luutnantti 1920, kapteeni 1924, majuri 1928, everstiluutnantti 1936, eversti 1940. ==Lähteet== * https://runeberg.org/kuka/1954/0917.html * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Intian piirikunnat

Intiassa on 640 piirikuntaa. == Piirikunnat alueittain == * Andamaanien ja Nikobaarien piirikunnat * Andhra Pradeshin piirikunnat * Arunachal Pradeshin piirikunnat * Assamin piirikunnat * Biharin piirikunnat * Chandigarhin piirikunnat * Chhattisgarhin piirikunnat * Dadran ja Nagar Havelin piirikunnat * Damanin ja Diun piirikunnat * Delhin pääkaupunkiterritorion piirikunnat * Goan piirikunnat * Gujaratin piirikunnat * Haryanan piirikunnat * Himachal Pradeshin piirikunnat * Jammun ja Kashmirin piirikunnat * Jharkhandin piirikunnat * Karnatakan piirikunnat * Keralan piirikunnat * Lakkadiivien piirikunnat * Länsi-Bengalin piirikunnat * Madhya Pradeshin piirikunnat * Maharashtran piirikunnat * Manipurin piirikunnat * Meghalayan piirikunnat * Mizoramin piirikunnat * Nagalandin piirikunnat * Odishan piirikunnat * Puducherryn piirikunnat * Punjabin piirikunnat * Rajasthanin piirikunnat * Sikkimin piirikunnat * Tamil Nadun piirikunnat * Telanganan piirikunnat * Tripuran piirikunnat * Uttar Pradeshin piirikunnat * Uttarakhandin piirikunnat == Katso myös == * Intian osavaltiot ja territoriot == Lähteet == *
Imo.im

imo.im on Internetissä toimiva kaupallinen pikaviestintäpalvelu. imo.im käyttäjät voivat ilmaiseksi jutustella ja soittaa video- tai äänipuheluita Internetissä. imo.im pääsi vuonna 2012 Time-lehden Parhaat nettisivut -listalle. Luokka:Pikaviestintäohjelmat
George Hamilton Pearce

George Hamilton Pearce SM (9. tammikuuta 1921 Massachusetts – 30. elokuuta 2015) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet nimitettiin vuonna 1956 Archipelago of the Navigatorsin apostoliseksi vikaariksi ja Attalea in Pamphylian titulaaripiispaksi. Hänet vihki piispaksi Richard James Cushing, jota avustivat Eric Francis MacKenzie ja Jeremiah Francis Minihan.Catholic-Hierarchy.org: Archbishop George Hamilton Pearce, S.M. Vuonna 1966 apostolisesta vikariaatista tuli Apian hiippakunta. Pearce jatkoi toimintaansa sen johdossa, kunnes sai vuonna 1967 nimityksen Suvan arkkipiispaksi. Hän erosi 1976. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset katoliset arkkipiispat Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Alapati Lui Mataeliga

Alapati Lui Mataeliga (4. tammikuuta 1953 – 25. huhtikuuta 2023) oli samoalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi kardinaali Pio Taofinu'u vuonna 1977. Hänet nimitettiin Samoa-Apian arkkihiippakunnan johtoon marraskuussa 2002, ja hänet vihittiin piispaksi seuraavan tammikuun alussa. Pääkonsekraattorina toimi Patrick Coveney, jota avustivat Petero Mataca ja Soane Lilo Foliaki.Catholic-Hierarchy.org: Archbishop Alapati Lui Mataeliga == Lähteet == Luokka:Samoalaiset henkilöt Luokka:Katoliset arkkipiispat Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Petero Mataca

Petero Mataca (28. huhtikuuta 1933 Cawaci – 30. kesäkuuta 2014 Suva) oli fidžiläinen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1959 ja nimitettiin Suvan vihkipiispaksi sekä Simininan titulaaripiispaksi 1974. Hänet konsekroi piispaksi George Hamilton Pearce, jota avustivat Pierre- Paul-Émile Martin ja Victor Frederick Foley.Catholic-Hierarchy.org: Archbishop Petero Mataca Mataca sai vuonna 1976 nimityksen Suvan arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 2012. == Lähteet == Luokka:Fidžiläiset papit Luokka:Katoliset arkkipiispat Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Isireli Naikelekelevesi

Isireli Naikelekelevesi (s. 17. joulukuuta 1976 Suva) on fidžiläinen entinen yleisurheilija. Hän aloitti kilpailemisen yleisurheilussa 7-vuotiaana. Hän kilpaili vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa miesten 4 × 400 metrin viestijuoksussa, mutta putosi ensimmäisellä kierroksella. Hän kilpaili lisäksi 800 metrin juoksussa sekä vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä että vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa, mutta putosi molemmilla kerroilla ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä seitsemänneksi. Hän on seitsenkertainen Tyynenmeren kisojen mitalisti. Hän voitti kultaa 800 ja 1500 metrin juoksussa vuosina 1995, 1999 ja 2003, hopeaa 800 ja 1500 metrin juoksussa vuonna 2007 ja pronssia 400 m juoksussa vuonna 2003. == Ennätykset == Lähde: * 300 m – 35,15 (Brisbane, 15. kesäkuuta 2001) * 400 m – 48,86 (Brisbane, 26. maaliskuuta 2001) * 800 m – 1:48,70 (Szombathely, 8. elokuuta 2004) – kansallinen ennätys * 1000 m – 2:26,4 (Pirae, 14. elokuuta 1995) – kansallinen ennätys * 1500 m – 3:53,22 (Brisbane, 9. maaliskuuta 2003) * maili – 4:14,24 (Brisbane, 8. toukokuuta 2004) – kansallinen ennätys == Lähteet == Luokka:Fidžiläiset yleisurheilijat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rami Rusinen

Rami Rusinen (s. 1976 Mäntyharju) on lahtelainen näyttelijä. Hän on näytellyt 2012 syksyllä ensi-iltaan tulleen 3 Simoa -elokuvan pääroolin, Rendel elokuvassa Rotikan roolin jonka ensi-ilta oli 2017. Lisäksi Rusinen on näytellyt useita sivurooleja elokuvissa kuten Armomurhaaja, Lovemilla, ja televisiosarjoissa kuten Donna, Helppo elämä, Ihon alla, Sekasin, Lovemilla, Salatut elämät ja Syke. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Erkki Partanen

Erkki Partanen -nimisiä henkilöitä ovat: * Erkki Partanen (1891–1918), suomalainen jääkärivänrikki * Erkki Partanen (1915–1983), suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos * Erkki Partanen (1944–2010), suomalainen kansanedustaja (SDP) * Erkki Partanen (s. 1952), suomalainen arkkitehti
Floridanpensasnärhi

Floridanpensasnärhi (Aphelocoma coerulescens) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. ==Tuntomerkit== Floridanpensasnärhi on 27–31 cm pitkä. Vanhoilla yksilöillä on siniset siivet, pyrstö ja pää. Selkä on harmaa ja vatsapuoli vaalea. Päässä on valkea silmäkulmanjuova ja musta silmänympärys ja poskilaikku. Nokka ja jalat ovat mustat. Nuoret yksilöt ovat muuten samanlaisia, mutta niiden päälaki on ruskeanharmaa sinisen sijaan. ==Levinneisyys== Floridanpensasnärheä tavataan kotoperäisenä Yhdysvaltain Floridassa. Lajin kanta on vähentynyt 1900-luvun puolivälistä lähtien ja lajin esiintymisalueet ovat sirpaloituneet. Lajin kokonaiskannaksi on arvioitu 6 000–9 000 yksilöä ja laji on luokiteltu vaarantuneeksi. ==Elinympäristö== Floridanpensasnärhi elää pensasalueilla. Laji on riippuvainen tulipaloista ja palanut alue on lajille optimaalinen 5–15 vuoden päästä tulipalosta. Se ei yleensä pesi metsäisillä alueilla, mutta voi elää myös esikaupunkialueilla. ==Lisääntyminen== Floridanpensasnärhi pesii maalis–toukokuussa. Laji voi pesiä kahdesti kesän aikana, mutta se on harvinaista. ==Ravinto== Floridanpensasnärhi käyttää ravinnokseen niveljalkaisia, tammenterhoja ja pieniä selkärankaisia. ==Lähteet== Luokka:Varikset Luokka:Uhanalaiset linnut
Isopensasnärhi

Isopensasnärhi (Aphelocoma insularis) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. ==Tuntomerkit== Isopensasnärhi on 33 cm pitkä. Sillä on iso nokka ja pitkä pyrstö. Yläpuoli on väriltään enimmäkseen ultramariininsininen ja alapuoli suurimmaksi osaksi siniharmaa. Naaras on koirasta vaaleampi. ==Levinneisyys== Isopensasnärheä tavataan kotoperäisenä Santa Cruzin saarella Kalifornian rannikolla. Lajin kannaksi on uusimmassa arviossa arvioitu alle 3 000, mahdollisesti noin 2 400 yksilöä, sisältäen alle tuhat pesivää paria. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi. ==Elinympäristö== Isopensasnärhi lähes kaikenlaisella Santa Cruzin saaren metsämaalla, mutta on erityisen runsas kanjoneissa ja pohjoiseen päin viettävillä rinteillä, joilla kasvaa Quercus- suvun tammia. ==Lähteet== Luokka:Varikset Luokka:Uhanalaiset linnut
Thur

Thur on joki Koillis-Sveitsissä. Joen pituus on 134,7 km ja se on Sveitsin viidenneksi pisin joki. Se saa alkunsa Appenzellin Alpeilta, Säntiksen eteläpuolelta ja Walenseen pohjoispuolelta. Thurin alkujoet ovat Säntisthur ja Wildhauser Thur, jotka yhdistyvät Thuriksi Unterwasserissa. Joki laskee Reiniin Flaachissa, Winterthurin luoteispuolella. Sitter ja Necker ovat Thurin pisimmät sivujoet. Thur virtaa Sankt Gallenin, Thurgaun ja Zürichin kantonien alueilla. Isoimmat paikkakunnat joen varrella ovat Wil, Weinfelden ja Frauenfeld. == Vesivoima == Thurissa on parikymmentä vesivoimalaa. == Virtaama == Thurin virtaama vaihtelee vuosien 1904-2008 tietojen perusteella vuosittain melkoisesti: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Andelfingenissä - ennen joen yhdistymistä Reiniin - on ollut 47 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1910 (76 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 1921 (23 m³/s). Päivittäinen vaihtelu on vieläkin suurempaa: suurin vuorokausikeskivirtaama on mitattu vuoden 1999 toukokuussa (1 130 m³/s) ja pienin vuoden 1947 syyskuussa (2,2 m³/s). == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Sveitsin joet Luokka:Reinin vesistö Luokka:Thurgau
Rinteen malli

Rinteen malli oli Suomessa 1980-luvulla toteutettu suoran työllistämistuen kokeiluprojekti, jonka tavoitteena oli pitkäaikaistyöttömien työllistäminen valtion yrityksille osoittamalla suoralla palkkasubventiolla. Järjestelmä sai nimensä kehittäjänsä Rauman työvoimatoimiston johtajan Heikki Rinteen mukaan. == Historia == Rinne esitteli malliaan ensimmäistä kertaa julkisuudessa syksyllä 1981. Hän oli tehnyt työvoimaministeriön ja Suomen Akatemian rahoituksella suorasta työllistämistuesta tutkimusta, johon oli haastateltu 500 työtöntä ja 190 yrittäjää Porin seudulta. Marraskuussa 1982 valmistunut tutkimus sai aikaan erimielisyyksiä Rinteen ja hänen kritisoimiensa työvoimaministeriön virkamiesten välillä. Esimerkiksi varat loppuraportin painattamiseen saatiin vasta työvoimaministeri Jouko Kajanojan päätöksellä. Joulukuussa 1982 työvoimaministeriö asetti Rinteen johtaman työryhmän, jonka tehtävänä oli selvittää uusia keinoja pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi. Suomessa oli tuolloin noin 160 000 työtöntä, joista pitkäaikaistyöttömiä oli 30 000. Rinteen mallin sisältänyt ehdotus oli valmis helmikuussa 1983, jolloin työryhmä esitti, että työnantajalle maksetaan yhden työttömän työllistämisestä 3 000 markkaa kuukaudessa. Rinteen mukaan raha tulisi heti takaisin yhteiskunnalle verokertyminä sekä erilaisten sosiaalimenojen säästöinä. Rinne oli kopioinut malliaan ruotsalaiselta ekonomistilta Gösta Rehniltä. Se nousi puheenaiheeksi saman kevään eduskuntavaalien alla muun muassa television vaalitenteissä. Kokeilun suurin vastustaja oli Suomen Työnantajain Keskusliitto, jonka mukaan se vääristi kilpailutilannetta. Työntekijäpuoli taas vierasti ajatusta, että työnantajille annetaan ilmaista valtion rahaa. Kokeilu alkoi syksyllä 1983 vaikeasta työttömyydestä kärsivillä seuduilla 15 työvoimapiirin alueella. Sitä ei kuitenkaan täysin toteutettu Rinteen esityksen mukaan, vaan työnantajalle korvattiin ensimmäisenä vuonna 50–80 prosenttia ja toisena vuotena 20 prosenttia työllistetyn työvoimakustannuksista. Tulokset jäivät heikoiksi, ja keväällä 1986 Rinne väitti syyksi, että työvoimahallinto oli muuttanut kokeilun säädöksiä neljästi. Syyskuussa 1986 Valtiontalouden tarkastusvirasto löysi työllistämiskokeilusta lukuisia virheitä ja väärinkäytöksiä. Projektia syytettiin myös tilastojen kaunistelemisesta. Projektipäällikkönä toiminut Rinne piti väitteitä perättöminä ja sanoi laskutavoissa olevan eroja. Hän epäili myös, että väitteiden tarkoituksena oli kaataa työvoimaministeri Urpo Leppänen, joka oli tukenut hanketta. Osia Rinteen mallista tuli lakisääteiseksi, kun ne sisältyivät vuonna 1987 säädettyyn työllisyyslakiin eli niin sanottuun Lex Leppäseen. Viitattu 13.4.2013. Rinteen riisutuksi malliksi kutsuttiin samaan aikaan kokeiltua työhönsijoittamistukea, jossa valtio korvasi työntantajalle pitkäaikaistyöttömän koulutksesta ja työhönopastuksesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset. ==Katso myös== *Aktiivinen työvoimapolitiikka == Lähteet == Luokka:Suomen työvoimapolitiikka