EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pentti Saikkonen

Pentti Juhani Saikkonen (s. 12. helmikuuta 1952 Lahti) on suomalainen tilastotieteen professori emeritus. Hän on opiskellut ja tehnyt uransa Helsingin yliopistossa. Saikkonen syntyi kirvesmies Tauno Saikkosen ja ravintolaemäntä Helmi Oittisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1975 on Eija Sundman. Saikkonen tuli ylioppilaaksi Kannaksen yhteislyseosta Lahdessa 1971. Hän suoritti Helsingin yliopistossa valtiotieteen maisterin tutkinnon vuonna 1975 ja tohtorin tutkinnon vuonna 1986 pääaineenaan tilastotiede. Hän toimi professorina vuodesta 1998, mutta on nyttemmin siirtynyt emeritusprofessoriksi. Sitä ennen hän oli apulaisprofessori vuosina 1992–1998. Saikkonen toimi myös assistenttina ja projektitutkijana Helsingin yliopistossa sekä useaan otteeseen Suomen Akatemian tutkijana. Vierailevana tutkijana hän on työskennellyt sekä Amsterdamissa että Humboldt-yliopistossa Berliinissä. Tutkimuksessaan Saikkonen on keskittynyt aikasarja-analyysiin. Hän on julkaissut korkeatasoisissa ekonometrian julkaisuissa mukaan lukien Econometrica. Hän sijoittui myös erittäin korkealle vuonna 1998 tehdyssä kansainvälisessä ekonometrikkojen julkaisujen lukumäärää tarkastelleessa tutkimuksessa . Saikkonen on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2011. Saikkoselle ja Timo Teräsvirralle myönnettiin vuoden 2011 Eino H. Laurila -kansantulomitali tunnustuksena heidän kansainvälisesti arvostetusta tutkimustyöstään aikasarjaekonometrian alalla.Pentti Saikkonen ja Timo Teräsvirta palkittu Eino H. Laurila -kansantulomitalilla Tilastokeskuksen tiedote 9.2.2012. Viitattu 15.7.2016 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Pentti Saikkosen kotisivut (helsinki.fi) * Saikkosen tutkimukset IDEASissa * Pentti Saikkonen Tuhat-tutkimustietokannassa (helsinki.fi) Luokka:Suomalaiset tilastotieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Arviat

Arviat (, aiemmalta nimeltään Eskimo Point) on asutuskeskus Hudsoninlahden länsirannalla Kivalliqin alueella Nunavutissa, Kanadassa. Kylä sai nykyisen nimensä 1. kesäkuuta 1989. Nykyinen nimi on johdettu inuktitutin sanasta arviq, joka tarkoittaa grönlanninvalasta. Kylän asukasluku vuoden 2001 väestönlaskennassa oli 1 899Statistics Canada. 95 % asukkaista on inuiteja. Kylän on Nunavutin eteläisin asutuskeskus ja se sijaitsee lähellä Kanadan maantieteellistä keskipistettä. Ainoat kulkuyhteydet ovat lentokone sekä vuosittainen meriproomulla suoritettava huolto- ja rahtikuljetus. Kaupungissa on pieni Arviatin lentoasema. Nunavutin hallitus ja senaattori Willie Adams tutkivat mahdollisuutta rakentaa maantie Manitoban Churchillistä Arviatin kautta Rankin Inletin kaupunkiin. ==Aiheesta muualla== *Government of Nunavut - Arviat (PDF) * Photos of Arviat in 1955 == Lähteet == Luokka:Nunavutin kylät ja kaupungit Luokka:Nunavutin kunnat
Telatykistö

Telatykistö (artillery, Self Propelled Gun) on panssaroidulla itsevetävällä alustalla varustettua tykistöä. Mekanisoiduissa tai panssariyhtymissä käytettävillä telatykeillä ammutaan alakulmilla epäsuoraa tulta koko taistelualueen syvyydessä, erikoisampumatarvikkeilla jopa 30-40 kilometriin saakka. Telatykeistä voidaan erottaa suojaustason perusteella kaksi päätyyppiä, telatykit ja panssaritykit. Telatykeissä, eli telakanuunassa, telahaupitsissa tai jo vanhentuneessa tyypissä, telamörssärissä, miehistölle ei ole tarjolla panssarisuojaa tulitoiminnan aikana. Panssaritykeissä, eli panssarihaupitseissa tai harvinaisissa panssarikanuunoissa, taas miehistö voi toimia jatkuvasti panssarin suojissa. Nykyisissä panssaritykeissä tykki on usein sijoitettu kääntyvään torniin. Nykyisin itseliikkuvaa tykistöä on sijoitettu myös kuorma-autoihin perustuvalle pyöräalustalle. Telatykistön etuina vedettäviin kenttätykkeihin verrattuna ovat maastoliikkuvuus, nopea asemaan ajo ja siitä poistuminen sekä miehistön kevyt panssarisuoja. Esimerkiksi kuudesta telatykistä muodostuva patteri voidaan ajaa tuliasemaan minuuteissa, eikä tuliasema vaadi linnoittamista tai langallisten viestiyhteyksien rakentamista. Myös patterin ja patteriston komentopaikka on liikkuva, useimmiten tarkoitusta varten räätälöity komentovaunu. Tykistön kaliiperi on nykyisin yleensä 152 mm tai 155 mm. Suomen puolustusvoimissa yhtymätason tykistöryhmillä on käytössä noin 27,5 kilometrin kantamaan kykenevä 152 TelaK 91 -tyyppinen 152 mm telakanuuna, jonka alkuperäinen venäläinen tyyppinimi on 2S5, lempinimeltään Giatsint-S (). Prikaatitasolla panssariprikaatin kenttätykistörykmenteissä pääaseena on noin 15 kilometrin kantamaan kykenevä 122 panssarihaupitsi 74 (venäläinen tyyppinimi 2S1, lempinimi Gvozdika, ), joka on panssaroidulla itsevetävällä alustalla liikkuva, panssarijoukoille epäsuoraa tulitukea antava haupitsi. == Tunnettuja telatykkejä == === Panssarihaupitsit === * Wespe, 105 mm, Saksa, 1940-luku * Hummel, 150 mm, Saksa, 1940-luku * M7 Priest, 105 mm, USA, 1940-luku * M109, 155 mm, USA, 1960-luku * 2S1 Gvozdika, 122 mm, Neuvostoliitto, 1970-luku (Suomessa 122 panssarihaupitsi 74) * 2S3 Akatsija, 152 mm, Neuvostoliitto, 1970-luku * Panzerhaubitze 2000, 155 mm, Saksa, 1990-luku * K9 Thunder, 155 mm, Etelä-Korea, 1990-luku === Telahaupitsit === * M110, 203 mm, USA, 1960-luku === Telakanuunat === * M107, 175 mm, USA, 1960-luku *2S5 Giatsint-S, 152 mm, Neuvostoliitto, 1980-luku (Suomessa 152 TelaK 91) *2S7 Pion, 203 mm, Neuvostoliitto, 1970-luku === Telamörssärit === * Karl-Gerät, 600 mm, Saksa, 1940-luku == Lähteet == *
Thulin

AB Thulinverken oli ensimmäinen ruotsalainen lentokonetehdas Landskronassa. ==Yhtiön historia== Tohtori Enoch Thulin perusti vuonna 1913 yhdessä Oscar Askin kanssa Aeroplanvarved i Skåne-yhtiö (AVIS). Se rakensi kaksi Blériot XI -konetta nimellä Thulin A. Thulin osti toisen osakkaan pois vuonna 1914, kun ilmailuala alkoi kehittyä ensimmäisen maailmansodan seurauksena. Yhtiö vaihtoi nimensä muotoon AB Enoch Thulins Aeroplanfabrik (AETA) K.Munson, Ensimmäisen maailmansodan hävittäjät, Otava, Helsinki, 1969, s.177. Loput 21 Bleriot- kopiota tehtiin uudistuneessa yhtiössä. Morane-Saulnier 3L konetta valmistettiin nimellä Thulin B ja Morane-Saulnier Parasolia nimellä Thulin D, molempien valmistus alkoi syksyllä 1914. Enoch Thulin perusti lentokoulun, jonka pari konetta tuotiin Suomeen valkoisille joukoille. Thulinin tehdas myi koneita Tanskalle ja Hollannin laivaston lentojoukoille. Yhtiö ajautui rahoitusvaikeuksiin jo I maailmansodan aikana ja ajautui konkurssiin vuonna 1920. Ruotsin (tulevat) ilmavoimat ostivat lentokoneita mm. Itävallan Phönix- tehtaalta. Viranomaiset halusivat kaksitasoja, Thulin valmisti lähinnä 1-tasoja. Vuonna 1920 Thulin alkoi valmistaa autoja. Autotuotanto jatkui vuoteen 1928. Vuonna 1922 yhtiö muuntui muotoon AB Thulinverken. Yhtiö valmisti myös ajoneuvojen jarruja. Tämä johti yhtiön jarrutuotannon sulautumiseen vuonna 1958 vuonna 1913 perustettuun Svenska AB Bromsregulator- yhtiöön. Loppuosa Thulinverkenistä on nykyisin osa SAB Wabco AB-yhtiötä. Sen on vuodesta 2004 alkaen omistanut ranskalainen Faiveley Transport. == Valmistus== === Lentokoneet === * Thulin A (Blériot XI) * Thulin B (Morane- Saulnier Type 3L) * Thulin C (Albatros B.II) * Thulin D (Morane-Saulnier Parasol) * Thulin E * Thulin FA * Thulin G * Thulin H * Thulin K * Thulin L * Thulin LA * Thulin M * Thulin N * Thulin NA === Autot === * Thulin A * Thulin B === Moottoripyörät === * Thulin MC I * Thulin MC II * Thulin MC II ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Landskronan ilmailuhistoria v. 1909-1920 *Landskronan autoiluhistoria v. 1919-1940 Luokka: Ruotsalaiset lentokonevalmistajat
Kara

Kara voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * kara, lastuavan työstökoneen pääakseli (johon terät usein kiinnitettynä) * kara, tappimainen, voimaa siirtävä akseli (esim. ovenpainikkeen kara) * kara, seinähirsien väliin asennettava puutappi, vaarna * karapuu, hirsiseinän aukon pieltä tukevoittava pystypuu * kara, hedelmän yleensä syömättä jäävä siemenkodan sisältävä osa * kara (myös karamboli), biljardipelin muunnelma * karan kieli, Keski-Afrikassa puhuttu keskisudanilainen kieli. == Paikkoja == * Kara, kylä Hausjärvellä * Kara, hallinnollinen alue Togossa * Kara, kaupunki Togossa ja samannimisen alueen pääkaupunki * Karanmeri, Pohjoisen jäämeren osa * Karansalmi, edelliseen liittyvä salmimuodostelma * Kara, Karanmereen laskeva joki Venäjällä * Karan pakkotyövankila, vankila Kara-joen varrella * Karan koulu, yläkoulu Riihimäellä. == Henkilöitä == ;Sukunimenä: * Helena Kara (vuoteen 1927 Dahl, vuodesta 1940 Leminen, 1916–2002), suomalainen näyttelijä * Jalmari Kara (ent. Forsström, Eero Kaski, Kapteeni Teräs, 1890–1936), suomalainen jääkärikapteeni, diplomi-insinööri ja kirjailija * Kimmo Kara (1919–2020), suomalainen taloustieteilijä ja heraldikko, Jalmari Karan poika * Lauri Kara (1892–1919), suomalainen punakaartilaispäällikkö * Marketta Kara, suomalaisen kirjailija Sylva Huttusen käyttämä nimimerkki * Mikko Kara (s. 1952), suomalainen professori ja VTT:n entinen toimialajohtaja * Timo Kara (s. 1945), suomalainen kuvanveistäjä. ;Etunimenä: * Kara DioGuardi (s. 1970), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä * Kara Edwards (s. 1977), yhdysvaltalainen radiojuontaja ja ääninäyttelijä * Kara Goucher (s. 1978), yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija * Kara Monaco (s. 1983), yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä * Kara Patterson (s. 1986), yhdysvaltalainen keihäänheittäjä * Kara Tointon (s. 1983), englantilainen näyttelijä. ;Kuvitteellisia henkilöitä: * Kara Ben Nemsi, Karl Mayn seikkailukirjojen henkilö. == Eläimiä == * koskikara, varpuslintu. == Yhtyeitä == * Kara, suomalainen yhtye * Kara, eteläkorealainen yhtye. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Benner & Benner

Benner & Benner on Helsinkiin sijoittuva suomalainen lakimiessarja, jota tehtiin yhteensä 18 jaksoa vuonna 2001. Sarjaa esitettiin MTV3-kanavalla. Sarjan käsikirjoittivat Kirsti ja Katri Manninen. Pääosan esittäjä Milka Ahlroth esitti Silja Benneriä, tiukkaa asianajajaa joka tasapainoilee hoitaessaan rapistuvaa avioliittoaan sekä mitä erinäisimpiä oikeustapauksia. Ohjelmassa oli myös yliluonnollinen puolensa: Kristo Salmisen esittämä lakitoimiston siivooja Rafael Mustavuori rakastui sarjan aikana Siljaan ja osoittautui myöhemmin enkeliksi. Ohjelma keräsi luonteensa vuoksi sekä kiitosta että kritiikkiä. Benner & Benner sai vuonna 2002 televisio- ja radioalan koulutusrahasto Kouran palkintojenjaossa fiktiosarjan kunniamaininnan. ==Lähteet== Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset draamasarjat
Lihasula

Lihasula on osa-alue ja kylä sekä kaupunginosa 17Kangasala sai kaupunginosat; Kangasalan Sanomat 24.9.2020 Kangasalan pohjoisosassa Vesijärven länsirannalla. Valtatie 9 ja Tampere-Orivesi-rata kulkevat Lihasulan alueen läpi. Usein samaan kylään kuuluviksi katsotaan Huhtala ja Palonkylä. Ensimmäinen kirjallinen maininta Lihasulan kylästä on veroluettelossa vuodelta 1540. Kylä lienee saanut nimensä Antti Heikinpoika -nimiseltä talonpojalta, jonka liikanimi oli Lihasuu. Kylällä on vanha koulukiinteistö, joka on kyläläisten käytössä kylätalona. Talossa kokoontuu näytelmäkerho, ja siellä harrastetaan monenlaista muutakin toimintaa, kuten jumppaa ja joogaa. Vuonna 2005 aloitettiin kylässä osuuskuntamuotoisen vesi- ja viemäriverkoston suunnittelu, ja ensimmäinen osuus verkostosta otettiin käyttöön kesällä 2008. Lihasulan alueen suurimpia järviä ovat Säynäjärvi, Heramaanjärvi ja Matalajärvi. ==Katso myös== * Lihasulan kartano * Kaarinanpolku == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kyläyhdistyksen kotisivut * Kangasalan pohjoisen vesiosuuskunnan kotisivut *
Tietoliikenneverkko

Tietoliikenneverkko on laitteista ja niiden välisistä viestiyhteyksistä koostuva verkko, jota käytetään informaation välittämiseen. Tietoliikenneverkkoja ovat esimerkiksi: * tietokoneverkot, kuten Internet * perinteiset puhelinverkot sekä matkapuhelinverkot * kaukokirjoitinverkot * ilmailussa käytettävä ACARS-verkko * tallennuslaiteverkot (SAN) Tietokoneverkkojen mittakaavoja: * Laajaverkko (WAN) * Kaupunkiverkko (MAN) * Lähiverkko (LAN) == Katso myös == * Tietoliikenne * Virtuaalilähiverkko Luokka:Dataliikenne Luokka:Tietoliikenne
Kuujjuarapik

Kuujjuarapik ( ’pieni suuri joki’) on eteläisin inuitien asuttama kylä Nunavikin alueella pohjoisessa Québecissä, Kanadassa. Kylä sijaitsee Hudsoninlahteen laskevan Grande Rivière de la Baleine -joen varrella lähellä joen suuta. Kylän asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 555. Lisäksi läheisessä Whapmagoostuin kylässä asuu noin 800 asukasta, jotka ovat sukujuuriltaan cree-intiaaneja. Kuujjuarapikiin ei ole tie- tai laivayhteyttä, vaan ainoa liikenneyhteys on lentokone sekä kesäisin vene. Kylässä sijaitsee Kuujjuarapikin lentokenttä. Lähin toinen inuitien asuttama asutuskeskus on 160 kilometrin päässä pohjoiskoillisessa sijaitseva Umiujag. Inuitit ja creet ovat asuneet yhdessä jokisuiston alueella vuodesta 1950. Tätä ennen inuitit asuivat enimmäkseen rannikkoalueilla, kun taas creet asuivat sisämaassa. ==Historia== 1700-luvun puolessa välissä Hudson's Bay Company perusti Fort Richmond -nimisen kauppa-aseman Grande Rivière de la Baleine -joen varrelle. Kauppa- aseman ympärille kehittyi myöhemmin asutuskeskus, jonka ranskankielinen nimi oli Poste-de-la-Baleine. Englantilaiset kutsuivat paikkaa nimellä Great Whale River. Kylään perustettiin 1880-luvulla protestanttien lähetysasema. Toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain asevoimat perusti joen suulle sotilastukikohdan, joka työllisti paikallista väestöä. Vuonna 1955 paikkakunnalle perustettiin tutka-asema, joka oli osa Mid-Canada Line -tutkajärjestelmää. Tutka-asema suljettiin jo 1965, mutta sen olemassaolo takasi pysyvän asutuksen syntymisen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Community Site Luokka:Québecin kylät
Jason (sarjakuvapiirtäjä)

Jason oikealta nimeltään John Arne Sæterøy (s. 1965) on norjalainen sarjakuvapiirtäjä. Hän on tunnettu pelkistetyistä piirrostyylistään ja lähes sanattomista sarjakuvistaan. Useat teoksien hahmoista ovat antropomorfeja eli ihmisten lailla käyttäytyviä eläimiä. Jasonin teoksia on julkaistu Norjassa, Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa, Espanjassa, Slovakiassa, Itävallassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa. Ensimmäisen kerran Jasonin piirroksia esiintyi norjalaisessa sarjakuvalehdessä KonK. Vuonna 1989 hän pääsi opiskelemaan graafista suunnittelua ja kuvitusta taidekoulu Strykjernetiin, Osloon. Ensimmäinen albumi Lomma ful av reng oli tyyliltään realistinen. Vuonna 1997 hän alkoi piirtää sarjakuvalehti Mjaumjauta. Jasonin sarjakuvien aiheet vaihtelevat paljonkin, Ventt litt... (2002) on koskettava nuoruuskuvaus, Jernevognen (2003) mukailee Stein Rivertonin arvoitusdekkaria ja Den hemmelighetsfulle mumie (2001) sisältää lyhyitä ja humoristisia sarjakuvia. Ainoa suomeksi julkaistu albumi Hys! sisältää kirjaimia vain kojujen kylteissä ja onomatopoeettisissa äänteissä. == Teokset == === Suomennettuja === * === Suomentamattomia === * Lomma full av regn (1995) * Den hemmelighetsfulle mumie (2001) * Ventt litt... (2002) * Jernevognen (2003) * Si meg en ting (2003) * Du går feil vei 2004 * Mitt liv som zombie 2004 * La meg vise deg noe 2004 * Hemingway 2006 Luokka:Norjalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lapsen oikeuksien julistus

Lapsen oikeuksien julistus on Yhdistyneiden kansakuntien 20. marraskuuta 1959 hyväksymä julistus lasten oikeuksista. Julistus on yleisluontoinen, eikä se sido valtioita oikeudellisesti. Julistuksen kymmenen periaatetta sisällytettiin vuonna 1989 valtioita sitovaan YK:n lapsen oikeuksien sopimukseen. Lapsen oikeuksien julistuksen mukaan lapselle kuuluvat kaikki ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa mainitut oikeudet ja vapaudet. Julistuksen mukaan lapsi on ruumiillisesti ja henkisesti kypsymätön, ja tarvitsee sen vuoksi sekä ennen syntymäänsä että syntymänsä jälkeen erityistä turvaa ja huolenpitoa, mukaan lukien lakisääteistä suojelua. Julistuksen tarkoitus on taata lapselle onnellinen lapsuus sekä oikeus nauttia julistuksessa määriteltyjä oikeuksia ja vapauksia. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Ihmisoikeudet Luokka:Julistukset Luokka:Lastensuojelu Luokka:Yhdistyneet kansakunnat Luokka:Julistukset Luokka:1959
Crusell-viikko

Crusell-viikko on Uudessakaupungissa vuosittain vietettävä musiikkitapahtuma. Se pidettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1982 ja järjestetään heinä-elokuun vaihteessa. Crusell-viikko painottuu puupuhaltimiin ja se on nimetty säveltäjä-klarinetisti Bernhard Henrik Crusellin mukaan. Tapahtuman järjestää Crusell-seura. Crusell-viikon yhteydessä on monesti pidetty erilaisia kilpailuja sekä ulkomaisten puupuhaltajien mestarikursseja. == Taiteelliset johtajat == * Osmo Vänskä (1989–1993) * Kari Kriikku (1994–1999) * Petri Alanko (2000–2005) * Jussi Särkkä (2006–2011) * Harri Mäki (2012–2017) *Tuulia Ylönen (2018–) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Klassisen musiikin tapahtumat Suomessa Luokka:Uusikaupunki
Zeina ja Nalle

Zeina ja Nalle () on Anders Jacobssonin ja Sören Olssonin kirjoittama nuortenkirjasarja. Nalle ja Zeina ovat molemmat seiskaluokkalaisia, mutta he ovat hyvin erilaisia. Zeina on puoliksi libanonilainen ja luonteeltaan vauhdikas. Nalle on syntyjään suomenruotsalainen ja häntä kiinnostavat tietokoneet ja tv-sarjat. ==Zeina ja Nalle -kirjat== * Zeina ja Nalle (Zeina & Nalle, suom. 2003) * Zeina, Nalle ja rakkaus (Zeina & Nalle och kärleken, suom. 2004) * Zeina, Nalle ja suuri salaisuus (Zeina & Nalle och det hemligaste, suom. 2005) * Zeina & Nalle och sveket (2005) * Zeina & Nalle och otroheten (2006) Luokka:Kirjasarjat Luokka:Ruotsalaiset nuortenkirjat
Bromman lentoasema

Bromman lentoasema (, virallisesti ) on lentoasema Tukholmassa Ruotsissa. Lentoasema sijaitsee vain yhdeksän kilometrin päässä Tukholman keskustasta Bromman kaupunginosassa. Brommassa on yksi kiitotie (12/30). Bromman alkuperäinen lentoasemarakennus rakennettiin 1934–1936 ja sen suunnittelivat arkkitehdit Paul Hedqvist ja Nils Tesch. Bromma oli Tukholman kansainvälinen lentoasema vuoteen 1962, jolloin uusi Arlandan lentoasema syrjäytti sen.Fredric Bedoire: Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild, s. 358. Norstedts, Tukholma 2012. Bromman lentoasema on tarkoitus sulkea ja purkaa viimeistään 2030-luvulla. Lentoasemaa operoiva valtionyhtiö Swedavia julkaisi jo vuonna 2020 raportin, jonka mukaan Bromman lentoaseman operoiminen ei tulevaisuudessa ole taloudellisesti kannattavaa. Tukholman kaupunginvaltuusto on pyrkinyt useasti irtisanomaan lentoaseman vuokrasopimuksen, jotta alueelle voitaisiin rakentaa asuntoja helpottamaan Tukholman asuntopulaa. Varsinkin oikeistopuolue moderaatit on kuitenkin kannattanut lentoaseman säilyttämistä. ==Lentoyhtiöt ja kohteet== Vuoden 2025 alusta Bromman lentoasemalta operoi ainoastaan ruotsalainen virtuaalilentoyhtiö Västflyg. Yhtiö lentää Brommasta Trollhättaniin Nyxairin operoimilla lentokoneilla. Aiemmin lentoaseman suurimpana operoijana toiminut BRA siirsi kaiken Tukholman lentotoimintansa Arlandan lentoasemalle vuoden 2025 alusta, kun se alkoi operoida lentoja SAS:lle. Samoin Finnair lopetti lentotoiminnan Brommaan vuoden 2024 lopussa. ==Uudistukset== Lentoasemaa ei oltu juuri modernisoitu 1950-luvun jälkeen ennen kuin vasta 2010-luvun loppupuolella. Syksyllä 2017 avattiin uusi saapumisaula. ==Galleria== Kuva:Bma.jpg|Lentoasema ympäristöineen ilmasta nähtynä. Kuva:BrommaAirportTerminalEntrance KaptenKaos.jpg|Lentoasema ulkoa. Kuva:Bromma arrivals.jpg|Lentoaseman sisäänkäynti. Kuva:Bromma departure hall.jpg|Lentoaseman lähtöhalli. ==Katso myös== *Arlandan lentoasema *Skavstan lentoasema *Västeråsin lentoasema ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Lentoaseman kotisivut Lentoasema Luokka:Tukholman liikenne Luokka:Tukholman rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ruotsin lentoasemat
Jussi Särkkä

Jussi Särkkä (s. 1961) on suomalainen fagotisti. Särkkä opiskeli musiikkia Joensuussa ja myöhemmin Sibelius-Akatemiassa. Hän on ollut vakituisesti kiinnitettynä Joensuun kaupunginorkesterissa, Helsingin kaupunginorkesterissa ja Suomen kansallisoopperan orkesterissa, ja vuodesta 1995 2. soolofagotistina Radion sinfoniaorkesterissa. Särkkä oli yksi Avanti!:n perustajajäsenistä ja on myös Suomalaisen Kamariorkesterin soolofagotisti. Hän on esiintynyt muun muassa Kuhmon ja Naantalin kamarimusiikkijuhlilla ja toimii Kerberos-yhtyeen jäsenenä http://www.yle.fi/rso/show_page.php?ID=74&cmd;=musician&page;=599. Särkkä on esiintynyt laajasti kotimaisten orkesterien ja myös English Chamber Orchestran, Camerata Irelandin, Tallinnan kamariorkesterin ja Moskovalaisen Kamariorkesterin solistina. Hän on fagottimusiikin lehtori ja vastuuopettaja Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa ja toimi vuosina 2006-2011 Crusell- viikkojen taiteellisena johtajana. Opettajana hän on vieraillut lukuisissa eurooppalaisissa musiikkikorkeakouluissa ja toiminut kansainvälisten puhallinkilpailujen juryissä muun muassa Bayreuthissa. Särkkä on toiminut myös lukuisissa luottamustehtävissä, muun muassa Helsingin Muusikot r.y.:n pitkäaikaisena puheenjohtajana, Suomen oboe-ja fagottiseuran puheenjohtajana sekä HKO:n ja RSO:n orkesterivaltuuskuntien puheenjohtajana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset fagotistit Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Ylen henkilöstö
Route Transtaïga

Route Transtaïga Paikka Km Km Lisätiedot Caniapiscau 666 ● patoallas, päätepiste Brisayn voimala 582 ● liittymä 525 ● → Laforge-2 -voimalaitos liittymä 395 ● → Laforge-1 -voimalaitos Mirage Outfitter 311 ● bensiiniasema liittymä 311 ● → La Grande-4 -voimalaitos liittymä 292 ● → La Grande-4 -lentokenttä Caladonia Lake 286 ● bensiiniasema liittymä 100 ● → La Grande-3 -voimalaitos Robert Bourassa 62 ● patoallas Sakami Lake 56 ● hätäpuhelin 23 ● tien ainoa hätäpuhelin liittymä 0 ● ↔ Route de la Baie James Route Transtaïga () on 666 kilometrin mittainen tieosuus pohjoisessa Québecissä, Kanadassa. Tie kulkee pääasiassa asumattomien seutujen lävitse, ja se on koko matkaltaan sorapintainen. Tien pohjoispää sijaitsee Caniapiscaun patoaltaan luona, ja se on etäimmällä sijaitseva piste mistään kaupungista tietä pitkin mitattuna Pohjois-Amerikassa. Matkaa tien päätepisteestä lähimpään kaupunkiin, Québecin Radissoniin, on 745 kilometriä. Tästä huolimatta tien päätepiste on lähellä Scheffervillen kaupunkia, mutta kaupunkiin ei ole tieyhteyttä. Tie päättyy hieman ennen Nunavikin alueen etelärajaa. Route Transtaïga haarautuu Route de la Baie Jamesin maantieltä kilometrillä 544. Alun perin Route Transtaïga rakennettiin rakennustarvikkeiden kuljetusväyläksi Hydro-Quebecin omistamien Caniapiscau- ja La Grande -jokien vesivoimaloiden rakennustöiden aikana. Tien varsilla on useita pieniä taloryhmiä, jotka järjestävät kalastus- ja metsästysretkiä erämaahan. Joistakin paikoista on saatavilla myös polttoainetta ja ruokaa sekä yöpaikkoja. Kuten tien nimikin kertoo, tie kulkee halki provinssin laajojen boreaalimetsien, ja maisemaa hallitsevat kitukasvuoset männyt ja kuuset, suot ja kalliorykelmät. Sana taiga on venäjää ja tarkoittaa boreaalista kasvillisuusvyöhykettä. On ehdotettu, että Route Transtaïgaa jatkettaisiin Caniapiscausta pohjoiseen Scheffervilleen sekä useiden satojen kilometrien päässä sijaitsevaan Kuujjuaqin kylään. ==Aiheesta muualla== *http://jamesbayroad.com/ttr/index.html *Québecin hallituksen suunnitelma, esillä myös tien jatkaminen Kuujjuaqiin. Luokka:Kanadan tiet Luokka:Québecin liikenne
Ed Lauter

Edward Matthew ”Ed” Lauter (30. lokakuuta 1938 Long Beach, Long Island, New York – 16. lokakuuta 2013 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä. Ennen näyttelijänuraansa hän toimi stand up -koomikkona. Ed Lauter esiintyi muun muassa elokuvissa Luunmurskaajat (1975), Cujo – kauhun silmät (1983), Neropatti (1985), Väkivallan vihollinen 3 (1985), Youngblood – lätkä veressä (1986), Raaka keikka (1986), Nörttien kosto II: Nörtit paratiisissa (1987), True Romance (1993), Not Another Teen Movie (2001) sekä Seraphim Falls (2006). Hän esiintyi myös lukuisissa televisiosarjoissa, joista mainittakoon Salaiset kansiot, A-Team ja Star Trek – uusi sukupolvi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Fotogrammetria

Fotogrammetria on tekniikka, joka käyttää valokuvia kohteiden kolmiulotteiseen mittaukseen. Valokuvia maastosta lentokoneesta käsin on otettu 1930-luvulta saakka. Fotogrammetriaa käytetään kartoitukseen ja aihe kuuluu maanmittausoppiin. Tunnetuin fotogrammetrisista sovelluksista on ilmakuvaus, jota käytetään monien kartoitusten pääasiallisena tietolähteenä. Kohteena olevasta alueesta otetaan riittävästi ilmakuvia, jotta jokainen maastonkohta on löydettävissä vähintään kahdelta eri kuvalta. Kun kuvien suhteet toisiinsa ja maastoon on selvitetty, voidaan kohteen sijainti määrittää kuvista kolmiulotteisesti. Ilmakuvia käytetään erilaisten karttojen tekemiseen, maaston topografiseen kartoitukseen ja maastomallimittauksiin vaikkapa tiensuunnittelua varten. Kehitysaskeleet digitaalikameroissa, tietokoneiden suorittimissa ja laskennallisissa menetelmissä ovat laajentaneet tekniikan käyttömahdollisuuksia. Nykyään fotogrammetriassa käytetään pääasiassa digitaalisia kuvia, joita voidaan käsitellä automaattisin ja puoliautomaattisin menetelmin (kuvankäsittely). Fotogrammetrian uusimpia ja nopeasti yleistyviä käyttökohteita ovatkin erilaiset 3D-konenäkösovellukset. Niitä käytetään lääketieteen, teollisuuden laadunvalvonnan, robotinohjauksen ja tieteellisen tutkimuksen mittaustehtävissä. Myös eräissä viihdesovelluksissa kuten Microsoft Flight Simulator on käytetty fotogrammetriaa ulkomaailman mallintamiseen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Aalto-yliopiston fotogrammetrian tutkimusryhmä * History of Photogrammetry (PDF) Luokka:Mittaaminen Luokka:Maanmittaus
Burger Ranch

Burger Ranch on portugalilainen pikaruokaketju. Sillä oli vuoden 2005 lopussa 22 ravintolaa eri puolilla Portugalia. Niistä kaksikymmentä sijaitsi Manner- Portugalissa ja kaksi muuta Madeiralla ja Azoreilla. Burger Ranchilla on ravintoloita Albufeirassa, Alcochetessa, Amadorassa, Funchalissa, Lagosissa, Lissabonissa, Mercêsissä, Ponta Delgadassa, Portimãossa, Santarémissa, Silvesissä, Torres Novasissa ja Viseussa. == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Pikaruokalat Luokka:Portugalilaiset yritykset
Nyaya

Nyaya on hindulaisen filosofian koulukunta. Koulukunnan filosofia perustuu Nyaya Sutra -nimellä tunnettuihin teksteihin, jotka kirjoitti Aksapada Gautama noin 500-luvulla eaa. Koulukunta keskittyi ennen kaikkea logiikkaan, joka muistutti nykyaikaista analyyttistä filosofiaa. Koulukunnassa oli keskeistä uskomus, että on mahdollista muodostaa universaaleja totuuksia. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Luokka:Intialaisen filosofian koulukunnat Luokka:Hindulainen filosofia
Hindulainen filosofia

Hindulainen filosofia on yksi intialaisen filosofian merkittävimpiä osia. Se kytkeytyy läheisesti hindulaisuuteen uskontona. Filosofiaa kuvaa vapaamielinen universalismi. == Koulukuntia == * Rajajooga * Nyaya * Purva Mimamsa * Samkhya * Vaisheshika * Vedanta == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * * *
Shiretokon kansallispuisto

Shiretokon kansallispuisto () sijaitsee Hokkaidōn saarella Japanissa ja kattaa suuren osan Shiretokon niemimaasta. Kansallispuisto perustettiin 1. kesäkuuta 1964 ja liitettiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 2005. Sen pinta- ala on 386,33 neliökilometriä.Shiretokon kansallispuisto Japanin ympäristöministeriön sivuilla Kansallispuisto on tunnettu tulivuoristaan, koskemattomista metsistään, rantakallioistaan ja merilinnuistaan. Puiston alueella elää myös Japanin suurin karhukanta. Maailmaperintökohde sisältää maa-alueen niemimaan keskiosasta sen kärkeen (Shiretokon niemi) ja ympäröivän merialueen. Sitä pidetään erinomaisena esimerkkinä meren ja maan ekosysteemien vuorovaikutuksesta sekä poikkeuksellisesta ekosysteemien tuottavuudesta, johon suurelta osin vaikuttaa kausiluonteisen merijään muodostuminen etelämpänä kuin muualla pohjoisella pallonpuoliskolla. Sillä on erityinen merkitys useille meri- ja maalajeille, joista osa on uhanalaisia ja endeemisiä, kuten äyriäishuuhkaja ja pienikokoinen orvokkilaji Viola kitamiana. Alue on maailmanlaajuisesti tärkeä uhanalaisille meri- ja muuttolintuille, useille lohikalalajeille ja merinisäkkäille, mukaan lukien stellerinmerileijona ja eräät valaslajit. Puiston vuorista Iozan on aktiivinen tulivuori ja 1661 m korkea Rausu vuoriston korkein huippu. Kansallispuisto on suosittu turisti- ja vaelluskohde. Sen suosituimpia nähtävyyksiä ovat Shiretokon viisi järveä sekä Kamuiwakkan ja Oshinkoshinin putoukset. Alueelta löytyy myös kuuma lähde Iwaobetsu Onsen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wikivoyage * Shiretokon kansallispuisto Japanin ympäristöministeriön sivuilla * Hokkaidon prefektuuri: Shiretokon kansallispuisto . Luokka:Hokkaidōn prefektuuri Luokka:Japanin kansallispuistot Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Japanissa
Paperiliitin

Paperiliitin eli klemmari on väline, jolla voidaan liittää kaksi tai useampia paperiarkkeja pinoksi. Klemmaria käytettäessä paperiarkit säilyvät ehjänä toisin kuin nidottaessa. Paperiliittimet ovat useimmiten metallisia, mutta myös muovisia klemmareita valmistetaan. Nimitys klemmari tulee ruotsin kielen samaa tarkoittavasta sanasta klämmareKaarina Turtia: Sivistyssanat, s. 479. Otava, Helsinki 2001. (kirjaimellisesti ’puristin’). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * The Early Office Museum: History of the Paper Clip Luokka:Toimistovälineet
Radisson (Québec)

pienoiskuva|Radissonin kyläkeskusta Radisson on kylä Kanadassa Québecissä lähellä Robert-Bourassan vesivoimalaa La Grande -joen varrella James Bayn alueella. Radisson sijaitsee maantieteellisesti Québecin provinssin eteläisimmän ja pohjoisimman paikan puolessavälissä, ja se on provinssin ainoa vain eurooppalaissukuisten asukkaiden muodostama asutuskeskus 53. leveyspiirin pohjoispuolella. 1600-luvulla eläneen ranskalaisen tutkimusmatkailijan Pierre- Esprit Radissonin mukaan nimetty kylä on perustettu 1974 voimalaitostyöntekijöiden tukikohdaksi, ja enimmillään asukkaita on ollut noin 2 500 vuonna 1977. Nykyisin asukkaita on noin 500. Tärkeimmät työnantajat ovat Hydro-Québec ja sen tytäryhtiö James Bay Energy Corporation. Myös matkailupalvelut työllistävät suuren osan väestöä. Kaupungista on tieyhteys Route de la Baie James -maantietä 620 kilometrin päässä etelässä sijaitsevaan Matagamin kaupunkiin. Tien varrella sijaitsee myös Radissonin kaupunkia palveleva La Grande Rivièren lentoasema. Maantieltä haarautuu Route Transtaïga, joka johtaa Caniapiscaun voimalaitosaltaalle. == Aiheesta muualla == * Municipality of Baie-James * Description of Radisson Luokka:Québecin kylät
Radisson

Radisson tarkoittaa seuraavia: *Pierre-Esprit Radisson (n. 1636–1710), ranskalainen tutkimusmatkailija ja turkiskauppias *Radisson Hotels & Resorts, kansainvälinen hotelliketju. ==Paikkoja== Radisson on myös seuraavien maantieteellisten kohteiden nimi: *Radisson, kaupunki Wisconsinissa, Yhdysvalloissa *Radisson, kylä Wisconsinissa, Yhdysvalloissa *Radissonin vaalipiiri, hallintoalue Manitobassa, Kanadassa *Radisson, kylä Québecissä, Kanadassa *Radissonin metroasema, rautatieliikennepaikka Montrealissa, Québecissä, Kanadassa *Radissonin eli La Grande Rivièren lentoasema, lentoliikennepaikka Québecissä, Kanadassa.
Airo

thumb|Perinteisiä puisia airoja nojallaan aitaa vasten. Airo on pitkävartinen väline, jota käytetään soutamiseen. Airot tukeutuvat veneeseen tukipisteinä toimivissa hankaimissa siten, että soutaja katsoo soutaessaan veneensä perää kohti. Airon osat ovat lapa, varsi ja pyyry. Tavallisesti soutuveneessä on soutajaa kohti yksi airopari, toisin sanoen yksi airo veneen kummallakin laidalla. Suuremmissa laivoissa - kaleereissa, uiskoissa ym. - on ollut erikseen soutajat kummankin puolen airoille tai jopa useampia soutajia kutakin airoa kohti, jotka pisimmillään saattoivat olla yli 12-metrisiä. Airojen ja lavan koko vaihtelee veneen ja soutajan tarpeiden mukaan. Iso soutaja tai vene vaatii isommat airot. Suomen kielen sana airo on lainattu ammoin germaanisista kielistä. Sanalla on vastine kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä, ja samaa alkuperää on myös esimerkiksi ruotsin åra. == Katso myös == * Mela == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Soutu Luokka:Veneet
Äkäslompolo

Äkäslompolo on kylä ja taajama Kolarin kunnassa lähellä Yllästunturia. Taajaman väkiluku oli 556 ja pinta-ala 3,32 neliökilometriä vuoden 2021 lopussa. Vuoden 2011 lopussa taajaman väkiluku oli 437 ja pinta-ala 5,17 km². Äkäslompolo sijaitsee samannimisen järven ympärillä seututien 940 ja Äkäsjoen varrella. Kylän tärkeimpiä toimeentulon lähteitä ovat Yllästunturin laskettelumatkailu talvisesongin aikana sekä viime aikoina muun muassa Ylläs Soikoon -musiikkitapahtuman ansiosta elpynyt kesämatkailu. Äkäslompolo tunnetaan myös nimellä "Seitsemän tunturin kylä", ja kylästä kirjoitettu kirja on nimeltään Äkäslompolo – seitsemän tunturin kylä ajan virrassa. Äkäslompoloa ympäröivät seitsemän tunturia ovat nimeltään Yllästunturi, Kuertunturi, Kukastunturi, Pyhätunturi, Kesänki, Lainiotunturi ja Kellostapuli. Tuntureiden välissä kulkee Suomen laajin latuverkosto, joka käsittää kaikkiaan 330 kilometriä hiihtolatuja, joista 38 kilometriä on valaistu. Yllästunturilla on myös kaksi laskettelukeskusta: Äkäslompolon puolella sijaitseva Ylläs-Ski, ja Ylläsjärven puolella sijaitseva Sport Resort Ylläs. Yhdessä ne muodostavat Suomen toistaiseksi suurimman laskettelukeskuksen. Tunturin ympäristössä on 410 km moottorikelkkareittejä. Kylässä on runsaasti majoitus- ja ravintolapalveluita tarjoavia yrityksiä. Äkäslompolossa sijaitseva Jounin Kauppa on pinta-alaltaan Suomen suurin K-Market-ketjun kauppa. Vuonna 2005 avatusta Konijänkän kotieläinpihasta löytyy yli 130 eläintä. Kylässä on myös kirkko, Pyhän Laurin kappeli. Äkäslompolossa toimii 2. joulukuuta 2002 perustettu urheiluseura Ylläksen Nousu. Kylässä toimi myös vuonna 1993 perustettu Äkäslompolon vapaaehtoinen palokunta ÄVPK ry, joka kuitenkin lopetti sopimuspalokuntana tammikuun 2015 lopussa. Äkäslompolossa ilmestyy Ylläksen matkailualuetta palveleva tunturilehti Kuukkeli.Kuukkeli, viitattu 19.6.2022 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Äkäslompolon kyläyhdistyksen sivut * Ylläksen kotisivut * Äkäslompolon kyläkartta * Äkäslompolon vapaaehtoinen palokunta Luokka:Kolarin kylät Luokka:Kolarin taajamat
Verka

Verka on ohutta, palttina- tai toimikassidoksista karstalankakangasta, jonka nukka on loimen suuntainen ja lyhyeksileikattu eli arkikielellä sanottuna lyhyt- ja tiheäkudoksista vanutettua villakangasta. Verka on ohuempaa ja hienompaa kuin sarka (myös karstalankakangasta), josta vähävarainen väestönosa muinoin valmisti vaatteensa. Veraksi on Suomessa aiemmin kutsuttu ulkomailta tuotua villakangasta. == Historia == Verka oli hienoa ja kallista ja sen myynti luvanvaraista. Se oli yksi merkittävimpiä tuontitavaroita 1300- ja 1400-luvuilla. Suomen ensimmäinen verkakangasta valmistanut käsiteollisuuslaitos perustettiin 1540-luvulla. == Käyttö == Verka oli käytännöllinen ja suosittu pukukangas, josta virkapuvut usein valmistettiin. Vihreä verka oli varsin yleinen virastojen ja muiden kokouspöytien verhouksena. Kun mentiin kokoukseen, kokoonnuttiin vihreän veran ääreen ja hitaasti etenevien lukuisia käsittelyjä vaativien asioiden sanottiin hautautuvan vihreän veran alle. Nykyään verkaa käytetään muun muassa biljardi- ja kasinopelipöydissä. ==Lähteet== Luokka:Kangaslajit
Masalan lukio

Masalan lukio on ollut Kirkkonummen kunnassa Masalassa sijaitseva lukio. Opiskelijoita on ollut noin 200. Lukion toiminta-aikana samassa rakennuksessa on toiminut myös peruskoulun kolme ylintä luokka-astetta eli yläkoulu, joka on nykyiseltä nimeltään Nissnikun koulu (entinen Sepän koulu). Vuonna 2011 lukio yhdistyi Porkkalan lukion kanssa, josta lähtien Porkkalan lukio on toiminut kahdessa opetuspisteessä. Porkkalan lukion Masalan opetuspiste lopettaa toimintansa keväällä 2015, jolloin opiskelijat siirtyvät Porkkalan lukion kirkonkylän opetuspisteeseen. ==Lähteet== Luokka:Suomen lukiot Luokka:Kirkkonummen oppilaitokset
Pimeä nousee

Pimeä nousee on Susan Cooperin vuosina 1965–1977 kirjoittama viisiosainen kirjasarja. == Kirjat == * * * * * == Juoni == ===Yllä meren, alla kiven=== Ensimmäisessä kirjassa sisarukset Jane, Barney ja Simon Drew viettävät vanhempiensa kanssa kesälomaa kuvitteellisessa Trewissickin merenrantakylässä Cornwallissa. He asuvat isosetä Merryn vuokraamassa Harmajassa talossa. Taloa tutkiessaan lapset löytävät vanhan kartan ja pääsevät Merryn avustuksella Graalin maljan jäljille. ===Pimeä nousee=== Toisessa kirjassa nuori Will Stanton saa tietää kuuluvansa ”ikivanhoihin”, ihmisiin, jotka taistelevat valon puolella vastustaen pimeää. ===Viheriä noita=== Kolmannessa kirjassa Will tapaa Drewin perheen lapset. Drewit - jotka eivät tiedä mitään Valosta ja Pimeydestä - saavat tehtäväkseen hankkia Graalin takaisin, sillä se on ryöstetty. ===Kuningas Harmaa=== Neljännessä kirjassa Will on lähetetty Walesiin, missä hän tapaa albiinopojan, jonka avulla hän saa lopulta kultaisen harpun käsiinsä. ===Hopeapuu=== Sarjan viimeisessä osassa Will hankkii Valon miekan (Eirias), joka on viimeinen Valon tunnuksista. Hän menee muiden Ikivanhojen kanssa Hopeapuun luokse ja leikkaa siitä lehden vapauttaen Valon voimat ja Pimeä kukistuu. == Hahmot == * Merriman Lyon on Valon suurmestari, jonka Drew’n perhe tuntee myös isosetä Merrynä tai isomerrynä. (Merry ei kuitenkaan ole heille sukua, vaan perheen äidin isän ystävä.) * Valkea Rouva on valon toinen suurmestari. * Will Stanton on viimeinen Ikivanha. == Käsitteet == * Valon tunnukset ovat Pimeän voittamiseen vaadittavat kuusi tunnusta, jotka edustavat eri elementtejä. * Nukkujat ovat Valon uinuvia ratsastajia, jotka kultainen harppu herättää. * Eirias on kauan sitten taottu pyhä miekka. * Viheriä Noita on joka vuosi tehtävä merelle uhrattu patsas, joka alkaa merenpohjaan päästyään ajatella itsenäisesti. * Kuningas Harmaa on Pimeyden hallitsija. * Hopeapuu on puu, joka kukkii kerran puolessa vuosituhannessa. Mikäli siitä leikkaa sen kukkivan kukan pystyy hetkellisesti hallitsemaan Valoa ja Pimeyttä ja ajamaan toisen niistä pois. * Ikivanhat on Valoa puolustava järjestö. Luokka:Fantasiakirjasarjat Luokka:1960-luvun kirjat Luokka:1970-luvun kirjat
Amo

Amo Oy on lelujen maahantuoja ja markkinoija. Yritys kuuluu ruotsalaiseen Bergsala Holding-konserniin. Amo Oy:n tuotteita edustaa Baltiassa Amo Toys, jonka pääkonttori sijaitsee Riiassa. Amo edustaa Suomessa useita lelumerkkejä, muun muassa Angry Birdsiä, Baby Bornia, Bratziä, Jukkaa, Little Tikesia, Moxie Girlziä, Nikkoa, Rubens barnia, Scalextricia ja Treflia. Amo edustaa myös kotimaista Hertan maailmaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Amon kotisivut Luokka:Suomalaiset vähittäiskaupan yritykset
V509 Cassiopeiae

V509 Cassiopeiae on Kassiopeian tähdistössä sijaitseva keltainen F-spektriluokan puolisäännöllinen muuttuva hyperjättiläinen, ja se onkin yksi kirkkaimmista tunnetuista tähdistä absoluuttisella kirkkaudellaan -6,7m. Tähden näennäinen kirkkaus on noin +5,2, ja se vaihtelee välillä +4,75m - +5,5m. ja ==Lähteet== Luokka:Hyperjättiläistähdet
Noutajan valssi

Noutajan valssi on Viikatteen vuonna 2000 julkaistu ensimmäinen studioalbumi. Levy on CD-version (RA040) lisäksi julkaistu myös vinyylinä (RA040B). Vinyyliversiolla on bonuksena Viikatteen versio Tapio Rautavaaran kappaleesta "Kulkurin iltatähti". Levyn kappaleista "Korutonta" ja "Alakulotettuja tunnelmia" on tehty videot, jotka on ohjannut Joonas Berghäll. Albumin äänitysten yhteydessä nauhoitettiin myös kappaleet "Laituritanssit" ja "Oon peloissain", jotka julkaistiin vuoden 2011 kokoelma-albumilla Kuutamo, kaiho & katkeruus. == Kappaleet == Kappaleet kirjoittanut ja sovittanut Kaarle Viikate, ellei toisin mainita. # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Kaarle – kielet, laulu, harmoni * Simeoni – lyömät === Muita === * Arttu Kunnasto – haitari * A. Taiminen - Kannet * M. Jussila - Masterointi * J. Peltonen - Valokuvaus * M. Nieminen - Valokuvaus * P. Heinikkala - Valokuvaus * J-J. Nippala - Tallennus ja käsittely == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2000 esikoisalbumit Luokka:Viikatteen albumit
Mies (nimi)

Mies on suomalainen miehen etunimi. Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä syntynyt 193 Mies-nimistä. Suomalaisena nimenä Mies on käsitetty suomennokseksi germaanisesta nimestä Karl (Kaarle), joka tarkoittaa vapaata miestä.Kustaa Vilkuna, Pirjo Mikkonen, Marketta Huitu: Suomalainen nimikirja, s. 92, 2. painos Otava 1985, ISBN 951-1-07227-7 Tämän vuoksi nimipäivä on sijoitettu tammikuun 28. päiväksi, joka on myös Kaarlen, Kaarlon ja Kallen nimipäivä. Toisaalta Alankomaissa Mies on käytössä sekä miehen että naisen etunimenä, joka on syntynyt lyhentymänä nimestä Bartolomeus tai Maria. Mies esiintyy myös sukunimenä ja on esimerkiksi saksalais-yhdysvaltalaisen arkkitehti Mies van der Rohen alkuperäinen sukunimi. == Tunnettuja Mies- nimisiä == * Mies Mauri Antero Numminen (s. 1940), suomalainen muusikko * Mies Reenkola (1908–1988), suomalainen gynekologi ja muistelmakirjailija ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Kopps

Kopps on Josef Faresin ohjaama vuonna 2003 ensi-iltansa saanut ruotsalainen komediaelokuva Ruotsin poliisista. Elokuvan pääosissa näyttelevät Fares Fares, Torkel Petersson, Göran Ragnerstam, Sissela Kyle ja Eva Röse. == Juoni == Ruotsalaisen pikkukaupungin asukkaat ovat niin lainkuuliaisia, että paikkakunnalla ei tehdä lainkaan rikoksia. Siksi kaupungin poliisilaitosta uhkaa sulkeminen. Tämä ei ole työssään viihtyvien poliisien mieleen, ja he päätyvät itse järjestämään paikkakunnalle rikosta. Tilanne kuitenkin karkaa heidän käsistään. == Rooleissa == Luokka:Vuoden 2003 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Ruotsalaiset komediaelokuvat Luokka:Josef Faresin ohjaamat elokuvat
Klusån

Klusån on kylä Luulajanjoen varrella Bodenin kunnassa Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Noin 40 asukkaan maaseutukylä sijaitsee noin 55 kilometrin päässä Bodenin keskustasta luoteeseen. Kylä ja sitä ympäröivät alueet kuuluvat Pohjois-Ruotsin Natura 2000 -alueeseen. Kylässä on useita 1920–1940-luvulla rakennettuja rakennuskohteita, joista osa on rakennushistoriallisesti merkittäviä. Alueen pääelinkeinot ovat maa- ja metsätalous. Vuoden 2006 laajat metsäpalot aiheuttivat paikalliselle taloudelle suuria taloudellisia menetyksiä. Metsäpaloissa on tuhoutunut yli 1 500 hehtaaria metsää, josta noin puolet on ollut hoidettua talousmetsää. Luokka:Bodenin kunta Luokka:Ruotsin Natura-alueet
Villivarsa

Villivarsa oli vuodesta 1983 vuoteen 2016 kerran kuukaudessa ilmestynyt hevosista kiinnostuneiden nuorten aikakauslehti. Lehti sisälsi muun muassa hevosaiheisia juttuja, julisteita sekä sarjakuvia. Lehteä kustansi Otavamedia. ==Päätoimittajia== *Hannele Willberg 1984–1987 *Minna Salomaa 1987–1991 *Hannele Willberg 1991– == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Villivarsan blogi Luokka:Suomalaiset harrastelehdet Luokka:Suomalaiset nuortenlehdet Luokka:Otavamedia
Josef Fares

Josef Fares (s. 19. syyskuuta 1977 Beirut, Libanon) on ruotsinlibanonilainen elokuvaohjaaja ja videopelisuunnittelija. Hänen veljensä on näyttelijä Fares Fares, joka on näytellyt Josef Faresin elokuvissa, kuten elokuvissa Jalla! Jalla! ja Kopps. Josef Fares muutti Ruotsiin ollessaan 10-vuotias ja asuu tällä hetkellä (elokuu 2006) Örebrossa. Variety-lehti nimesi Faresin yhdeksi kymmenestä ohjaajatulokkaasta vuonna 2006. ==Filmografia== === Elokuvat === * Jalla! Jalla! (2000) * Kopps (2003) * Zozo (2005) * Faija (2010) === Videopelit === * Brothers: A Tale of Two Sons (2013) * A Way Out (2018) * It Takes Two (2021) ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ruotsalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Libanonilaiset elokuvaohjaajat Luokka:Videopelisuunnittelijat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Caniapiscau

Caniapiscau (, ) on Koksoakjoen sivujoki Nunavikin alueella Québecissä, Kanadassa. Joen pituus on noin 740 kilometriä. Joen nimi on peräisin intiaanikielestä ja tarkoittaa kivistä tai kallioista paikkaa. Nykyisin joen latvavedet, noin 45% koko joen pituudelta, virtaavat Jamesinlahteen laskevaan La Grande -jokeen. Jokivarsi on asumaton lukuun ottamatta satunnaisia matkalijoita ja metsästäjiä. Joen varrella sijaitsee Caniapiscaun patoallas, jonka pinta-ala on noin 4 300 neliökilometriä, joka on noin yhdeksän kertaa entisen Caniapiscaujärven pinta-ala. Patoaltaan valuma-alueen pinta-ala on noin 36 800 neliökilometriä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Québecin joet
Lushanin kansallispuisto

Lushanin kansallispuisto (myös Lushanin geologinen kansallispuisto; ) on kansallispuisto Lushanin vuoren alueella Kiinassa Jiangxin maakunnassa. Puisto levittäytyy 500 neliökilometrin alueelle Poyangjärven altaassa. Lushan on merkittävä kansallinen matkailukohde Kiinassa. Siellä on ainutlaatuisia kvartäärikautisia pystysiirroksia upeiden maisemien joukossa: huippuja, laaksoja, kanjoneita, rotkoja, kivimuodostelmia, luolia ja vesiputouksia. Alueella on myös useita taolaisia, buddhalaisia temppeleitä ja kungfutselaisia maamerkkejä. Vuonna 1996 puisto otettiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lushanin kansallispuisto UNESCOn maailmanperintöluettelon sivuilla Luokka:Kiinan kansallispuistot Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa Luokka:Jiangxi
Sphecomyrma freyi

Sphecomyrma freyi on muinainen, noin 90–100 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella elänyt alkumuurahaislaji. Se oli ensimmäinen fossiili jossa oli alkumuurahaisia. Ne löydettiin vuonna 1966 meripihkapalasta jonka sisällä oli lajin kahden muurahaistyöläisen fossiilit. Niiden avulla pysyivät myrmekologit eli muurahaistieteilijät vahvistamaan muurahaisten evoluutiosta ja niiden aikaisemmasta rakenteesta laaditut teoriat oikeiksi. == Puuttuva rengas == Ennen Sphecomyrma freyin löytymistä vanhimmat tunnetut fossiilinäytteet muurahaisista olivat eoseeniajalta 40–60 miljoonaa vuotta vanhoja. Fossiilit eivät poikenneet merkittävästi nykyisitä lajeista ja sen vuoksi tieteilijät kaipasivat puuttuvaa rengasta. Alkumuurahaista joka liittäisi muurahaiset ja niiden ampiaisiin kuuluneet esi-isät nykyisiin. Muurahaiset ovat levinneet kaikkialle maailmaan oligoseeniajalla noin 25–40 miljoonaa vuotta sitten jonka jälkeen niistä on tullut yksi suurimmista hyönteisten ryhmistä. Tieteilijät olivat laatineet teorioita millaisia rakenteellisia ominaisuuksia tällä alkumuurahaisella pitäisi olla. Vasta kun ensimmäinen fossiili löydettiin vuonna 1966 heidän oletuksensa osoittautuivat oikeiksi. == Löytyminen ja nimeäminen == Sphecomyrma freyi löysi Cliffwood Beachista, New Jerseystä New Jerseyssä asuva eläkeläispariskunta. He löysivät myrskyn rapauttamasta rantakalliosta meripihkapalan jossa oli kahden Sphecomyrma freyi -lajin muurahaistyöläisen fossiilit. Meripihka oli 90 miljoonaa vuotta vanhan mammuttipetäjän pihkaa. Löytökerrostuma on vaaleaa hiekkaa jonka seassa on ruuskohiiltyneitä mammuttipetäjän paloja. Kerrostumassa on hajallaan ruskohiilen seassa runsaasti pieniä pieniä meripihkapaloja. Joskus löytyy suurempiakin, niin kuin tämä löydetty pala. On melko harvinaista että meripihkassa sisällä on hyönteisten fossiileja. Löytöaikanaan meripihkafossiili oli ainoa laatuaan. Se oli lähellä tuhoutumista ennen sen tutkimista, kun myrmekologi Edward O. Wilson pudotti sen vahingossa lattialle. Fossiili kuitenkin halkesi vain kahteen osaan joihin molempiin jäi ehjä muurahaisfossiili. Suvun nimi Sphecomyrma tarkoittaa suomeksi ”ampiaismuurahaista”, koska löydetty sukupuuttoon kuollut laji muistutti kovasti ampiaista. Lajin nimi Freyi tulee fossiilin löytäneen Freyn pariskunnan mukaan. == Vertailu ampiaisiin == Sphecomyrma freyin leuoissa oli vain kaksi hammasta kuten ampiaisilla on. Sen metapleuronrauhasen rakkomainen kilpi keskiruumissa ja muurahaisilla tämä elin esiintyy siinä mutta ampiaisilla ei. Tuntosarvien ensimmäinen jaoke on muurahaisille luonteenomaisesti pidentynyt. Tuntosarvien uloin kärkiosa on pitkä ja taipuisa kuten ampiaisilla. Keskiruumiissa sillä oli erilliset scutum ja scutellum kilvet jotka ovat myös ampiaisten ominaisuuksia. Sillä oli kuitenkin muurahaismainen vyötärö joka olin varhainen juuri kehittynyt muoto. Sen pistin oli myös hyvin kehittynyt. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Muurahaiset Luokka:Esihistorialliset selkärangattomat