Kari Räisänen

Kari Räisänen (15. heinäkuuta 1938 Helsinki – 11. marraskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, valtiotieteiden maisteri ja poliittinen vaikuttaja. Hän oli Suomen Perustuslaillisen Kansanpuolueen (SPK) ensimmäinen puoluesihteeri vuosina 1974–1978, mutta siirtyi myöhemmin Suomen Maaseudun Puolueeseen (SMP).Irma Soikkanen: Toimittaja vaihtoi perustuslaillisista Smp:hen (tilaajille) Helsingin Sanomat 1.12.2002. Viitattu 18.1.2025.Kuollut: Toimittaja Kari Räisänen, Länsi-Savo 4.12.2002, s. 23. ==Elämä ja ura== Räisänen kirjoitti ylioppilaaksi Pieksämäen yhteislyseosta 1958 ja valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi 1966. Hän työskenteli Uuden Suomen toimittajana vuoteen 1970 ja sen jälkeen Sotainvalidien Veljesliiton juhlavuoden tiedotussihteerinä. Hänet irtisanottiin liiton palveluksesta keväällä 1971 hänen kirjoiteltuaan eri lehtiin presidentti Urho Kekkosen vastaisia kirjoituksia Kekkosen ollessa mainitun juhlavuoden ja liiton keräysten suojelija.Riku Keski-Rauska: Kekkosta ja kommunismia vastaan: Georg C. Ehrnroothin poliittinen toiminta vuosina 1945–1982, s. 231–232, 313, 318, 355–356, 415–417. Historian väitöskirja, Helsingin yliopisto, Helsinki 2014. Teoksen verkkoversio Sen jälkeen hän oli Kansallis-Osake-Pankin tiedotusosaston toimittajana 1971–1974. Räisänen osallistui SPK:n perustamiseen ja tuli vuonna 1974 sen ensimmäiseksi puoluesihteeriksi. Hän oli samalla puolueen lehden Expressin toimittajana. Räisänen kuului alkuaan SPK:n puheenjohtajan Georg C. Ehrnroothin poliittiseen lähipiiriin mutta riitautui myöhemmin sekä Ehrnroothin että puolueen muiden luottamushenkilöiden kanssa, eikä häntä siksi valittu toukokuun 1978 puoluekokouksessa enää uudelleen puoluesihteeriksi. Tämän seurauksena Räisänen erosi koko puolueesta ja liittyi syksyllä 1978 SMP:hen,Kari Räisänen siirtyi SMP:hen (tilaajille) Helsingin Sanomat 12.10.1978, s. 11, HS Aikakone. Viitattu 18.1.2025. jonka tiedotuspäällikkönä hän toimi vuosina 1979–1993. Hän oli myös radion ohjelmaneuvoston jäsen 1987–1993. Räisänen nimitettiin SMP:n pää- äänenkannattajan Suomen Uutisten päätoimittajaksi marraskuussa 1993, kun Pekka Rissanen erotettiin tehtävästä luottamuspulan vuoksi.Suomen Uutisille uusi päätoimittaja (tilaajille) Helsingin Sanomat 19.11.1993. Viitattu 18.1.2025. Räisänen jäi lehden viimeiseksi päätoimittajaksi, sillä se jouduttiin lakkauttamaan keväällä 1995, kun vaalitappion kärsinyt puolue ei enää voinut tukea sitä rahallisesti.Suomen Uutiset takaisin palvelukseen 20 vuoden tauon jälkeen Suomen Uutiset 4.12.2014. Viitattu 18.1.2025. Hän toimi myös lehteä julkaisseen ja konkurssiin ajautuneen Pientalonpoika Oy:n toimitusjohtajana.Pekka Väisänen: Smp:n lehtiyhtiö konkurssiin, puoluekin lähellä vararikkoa: Veikko Vennamon johtama tukisäätiö ratkaisevassa asemassa (tilaajille) Helsingin Sanomat 19.4.1995. Viitattu 18.1.2025. Myöhemmin Räisänen oli Mikkelin lääninhallituksen kehittämisosaston päällikkönä vuosina 1996–1997. Viimeiseinä vuosinaan hän asui Savonlinnassa ja toimi Punkaharjulla sijaitsevan Itä-Karjalan Kansanopiston historian ja yhteiskuntaopin opettajana. Eräissä suomalaisissa lehdissä vuonna 1978 julkaistun uutisen mukaan Räisänen olisi ollut ”CIA:n agentti”. Väite oli lähtöisin tiedotusvälineille jaetusta CIA-Insider-nimisestä vihkosesta, jonka tekijää tai julkaisijaa ei saatu selville ja jonka epäiltiin olleen tahallista harhautusta tai mustamaalausta. Muita siinä CIA:n agenteiksi väitettyjä olivat toimittaja Kauko Kare ja eversti Veikko Vuorela.Simo Grönroos: Kauko Kare – suomettumisen kriitikko: Nootti-lehden ja Alea-kirja-kustantamon perustajan toiminta Kekkosen ajan toisinajattelijana., s. 322–323. Historian väitöskirja, Helsingin yliopisto, Helsinki 2023. Teoksen verkkoversio ==Teoksia== *Unohdetun kansan puolesta: SMP 30 vuotta 1959–1989. Osa 2: 1979–1989. Suomen Maaseudun Puolue, Helsinki 1989. ==Lähteet== Luokka:Perustuslaillisen oikeistopuolueen poliitikot Luokka:Suomen puolueiden puoluesihteerit Luokka:Suomen maaseudun puolueen poliitikot Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet