EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Isosarvikuono

Isosarvikuono eli aiemmalta nimeltään leveähuulisarvikuono ja valkosarvikuono (Ceratotherium simum) on Afrikassa elävä sarvikuonolaji. Isosarvikuonoa on kahta alalajia: zairenleveähuulisarvikuono (C. simum cottoni) ja etelänleveähuulisarvikuono (C. simum simum). Zairenleveähuulisarvikuonoja oli 2018 jäljellä enää kaksi yksilöä. Etelänleveähuulisarvikuono on ainoa viidestä sarvikuonolajista, joka ei ole uhanalainen. Etelänleveähuulisarvikuonoja on onnistuneiden suojelutoimien ansiosta nykyään noin . Ne elävät pääasiassa Etelä-Afrikassa mutta myös Botswanassa, Namibiassa, Swazimaassa ja Zimbabwessa, ja niitä ei luokitella enää uhanalaiseksi, vaan silmälläpidettäviksi. == Alalajit == Isosarvikuonoa on kahta alalajia: zairenleveähuulisarvikuono (C. simum cottoni) ja etelänleveähuulisarvikuono (C. simum simum). Ne luokitellaan toisinaan kahdeksi erilliseksi lajiksi. Zairenleveähuulisarvikuonon korvat ovat pyöreämmät, kuonon ja selän profiilit vähemmän kuperat ja olemus vähemmän ryppyinen kuin etelänleveähuulisarvikuonolla. == Piirteet == Isosarvikuono on lähes karvaton ja väriltään harmaa. Se painaa – ja sillä on korkeutta –. Sillä on kuonossaan kaksi sarvea, joista suurempi on pohjoisella zairenleveähuulisarvikuonolla noin metrin mittainen ja etelänleveähuulisarvikuonolla jopa pitkä. Isosarvikuonot lisääntyvät hitaasti mutta elävät 40–60-vuotiaiksi. Raskaus kestää 16 kuukautta, ja poikasia syntyy kahdesta kolmeen vuoden välein. Toisin kuin pensassarvikuono, isosarvikuono ei ole ihmistä kohtaan kovin hyökkäävä. == Ekologia == Isosarvikuonot elävät melko kuivissa ja avoimissa ympäristöissä, kuten puusavanneilla, harvaa akaasiaa kasvavissa metsiköissä ja ruohostomailla. Isosarvikuono syö mieluiten lyhyttä ruohoa. Myös vettä on oltava saatavilla. Urosten reviiri on laajuudeltaan 0,8–2,6 neliökilometriä, mutta vastaavasti naaraiden 10–12. Sarvikuono syö päivittäin ainakin ruohoa. == ”Valkoisuus” == Isosarvikuonoa kutsutaan toisinaan valkoiseksi sarvikuonoksi. Nimi johtuu väärinkäsityksestä: englantilaiset sekoittivat afrikaansin sanan weit eli leveä – viitaten eläimen kuonoon – englannin kielen sanaan white valkoinen. Nimi ei siis kuvaa eläimen väriä, vaikka isosarvikuono onkin jonkin verran vaaleampi kuin toinen afrikkalainen laji pensassarvikuono, jota joskus on sanottu myös mustasarvikuonoksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * WWF, sarvikuonot Luokka:Sarvikuonot
Galliumarsenidi

Galliumarsenidi (GaAs) on III-V-puolijohteisiin kuuluva yhdistepuolijohde, joka on galliumin ja arseenin yhdiste. Galliumarsenidi kilpailee piipohjaisten puolijohdemateriaalien kanssa, ja on niitä nopeampi transistorina. GaAs- puolijohteita käytetään kännyköiden radiolähettimien MMIC (Monolithic Microwave Integrated Circuit) piireissä, laserdiodeissa, infrapuna-LEDeissä ja aurinkokennoissa. 80-luvulla oli suunnitelmia korvata GaAs-puolijohteilla piipohjaiset ja joitakin GaAs-tekniikkaan pohjautuvia tietokoneita valmistettiinkin 90-luvun alussa, mutta CMOS-tekniikka voitti kilpailun. GaAs on suora-aukkoinen puolijohde, ja se kykenee emittoimaan valoa. GaAs- ja muita III-V pohjaisia lasereita käytetään laajalti eri sovelluksissa. Esimerkkejä tällaisista III-V puolijohteiden sovelluksista on optinen tiedonsiirto (kännykkäpuhelut, internet), CD, DVD, Blu-ray soittimet, viivakoodin lukijat, ym. Esimerkiksi internetistä lataamasi tieto kulkee III-V puolijohdelaserien tuottamina valopulsseina optisessa kuidussa. GaAs-pohjaisilla aurinkokennoilla, joissa on myös mukana germaniumia ja indiumgalliumfosfidia InGaP muodostamassa kolmiportaisen aurinkokennon, on saavutettu 32 % hyötysuhde. Tämä pystyy myös toimimaan suurilla useilla kymmenillä tai sadoilla maanpinnan auringon tehoa vastaavilla valotehoilla. Marsin pinnalla liikkuvat robotit käyttävät tämäntyyppisiä aurinkokennoja. Sharp ilmoitti valmistaneensa GaAs-pohjaisen 44,4 % hyötysuhteella toimivan aurinkokennon 14.6.2013. Edellinen ennätys oli amerikkalaisen Solar Junction -nimisen yrityksen 44 % hyötysuhde, joka sekin saavutettiin GaAs-pohjaisella aurinkokennolla. Galliumarsenidia voidaan valmistaa galliumista ja arseenista korkean paineen alaisena. GaAs on myrkyllinen ja karsinogeeni. == Katso myös == *MOSFET *Ohutkalvon kasvatus *Aurinkokenno *IMEC-tutkimuslaitos *Galliumantimonidi *Galliumfosfidi == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Gallium arsenide *Galliumarsenidin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 19.12.2014. Luokka:Myrkylliset kemikaalit Luokka:Arseeniyhdisteet Luokka:Puolijohteet Luokka:Galliumyhdisteet Luokka:Puolimetalliyhdisteet
Ehkäisyruiske

Ehkäisyruiske on raskauden ehkäisemiseen tarkoitettu valmiste, joka annetaan ruiskeena lihakseen naiselle. Suomessa käytetty valmiste sisältää synteettistä keltarauhashormonia. Riittävän tehon ylläpitämiseksi ruiske annetaan isoon pakaralihakseen tai olkavarren lihakseen kolmen kuukauden välein. Ehkäisyteho perustuu lähinnä ovulaation estoon, mutta sen lisäksi se vaikuttaa kohdunkaulan ja kohdun limakalvolle kuten minipillerit tai ehkäisyimplantaatti. Hedelmällisyys palautuu ruiskeen vaikutuksen loputtua noin 10 kuukaudessa. Suomessa ehkäisyruisketta käytetään vain vähän. Miehille annettavaa ehkäisyruisketta on kokeiltu, mutta sen sivuvaikutusten vuoksi tutkimus on tauolla. == Lähteet == Luokka:Ehkäisy
Kirsi Ojansuu-Kaunisto

Kirsi Johanna Ojansuu-Kaunisto (ent. Ojansuu, o.s. Hietala, s. 15. joulukuuta 1963 Kemijärvi) on suomalainen poliitikko. Hän toimi vihreiden kansanedustajana vuosina 1999–2011. Koulutukseltaan Ojansuu-Kaunisto on kasvatustieteen maisteri (1988), luokanopettaja ja teologian kandidaatti (2017). Vuodesta 2012 hän on opiskellut Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Hän valmistui teologian maisteriksi kesäkuussa 2020. Pappisvihkimys oli 13.5.2021 Helsingin tuomiokirkossa. Seurakuntapastori Malmin seurakunnassa 1.6.2021- 30.8.2023. Vastuualueena erityisesti yhteiskunnallinen työ. ==Ura== Ojansuu-Kaunisto kirjoitti ylioppilaaksi Lohjan lukiosta vuonna 1982. Hän opiskeli Tampereen yliopiston Hämeenlinnan Opettajankoulutuslaitoksessa vuosina 1983–1988. Valmistuttuaan kasvatustieteen maisteriksi hän toimi Hämeenlinnassa luokanopettajana vuoden 1999 eduskuntavaaleihin asti, jolloin hänet valittiin eduskuntaan. Kasvatusalan lisäksi Ojansuu-Kaunisto on opiskellut myös kuvataiteita Hyvinkään taidekoulussa. Vuodesta 2012 hän on opiskellut teologiaa Helsingin yliopistossa. Ojansuu on ollut Hämeenlinnan kaupunginvaltuutettu vuodesta 1993 sekä kaupunginhallituksen jäsen 2005–2008. Hän on ollut Vihreän liiton puoluevaltuuskunnan jäsen 1991–1993, puoluehallituksen jäsen 1993–1995 ja varapuheenjohtaja 1997–2001. Hämeen liiton hallituksen jäsen hän oli 2001–2005. Ensimmäisen kerran Ojansuu-Kaunisto valittiin kansanedustajaksi vuoden 1999 vaaleissa Hämeen vaalipiiristä ja uudelleen vuosina 2003 ja 2007. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hän jäi valitsematta. Vihreän eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana hän toimi 2003–2005 ja 2009–2011. Ojansuu on ollut myös Käsi- ja taideteollisuusliitto Taito ry:n hallituksen jäsen 2001–2007, Kelan valtuutettu 2003–2011 sekä Kirkon ihmisoikeuskysymysten neuvottelukunnan jäsen vuodesta 2005. Ojansuu-Kaunisto toimii aktiivisesti muun muassa vähemmistöjen, laadukkaan koulutuksen ja kestävän kehityksen puolestapuhujana. ==Yksityiselämä== Ojansuu-Kaunisto oli vuosina 1984–2008 naimisissa filosofian opettaja ja kirjailija Johannes Ojansuun kanssa ja heillä on kolme lasta. Marraskuussa 2011 Ojansuu avioitui keskustan varapuheenjohtaja Timo Kauniston kanssa. Ojansuu-Kaunisto harrastaa kirjallisuutta, kulttuuritapahtumia ja kuntoilua. Arvoikseen hän ilmoittaa elämän säilyttämisen ja suojelemisen sekä kulttuurin. Hänen mottonsa on: ”Vaikka tietäisin, että maailma tuhoutuu huomenna, niin tänään istuttaisin omenapuun.” == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Vihreän liiton poliitikot Luokka:Hämeenlinnan kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Antti Koukkari

Antti Anselmi Koukkari (21. huhtikuuta 1914 Oulu – 18. helmikuuta 1958 Oulu) oli suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja 1945–1949, Taivalkosken kirkkoherra 1949–1954 ja vanhoillislestadiolaisuutta edustavan Päivämies- lehden ensimmäinen päätoimittaja 1953–1958. == Kirjallisuutta == * Toimittaneet Esa Koukkari ja Ari-Pekka Palola. Päivämies palkan saa: näköaloja Antti Koukkarin elämään. SRK Oulu 2004 * Kinnunen, Matti. Antti Koukkari vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen perinteen ja kirkon tulkitsijana 1954–1958. Pro Gradu HYTTK 1994 == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Oulun kaupunginvaltuutetut Luokka:Taivalkosken kunnanvaltuutetut Luokka:Oulun vaalipiiri Luokka:Vanhoillislestadiolaiset henkilöt Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
BED

Bed tai BED voi viitata johonkin seuraavista: * Ahmintahäiriö, BED () * ”Bed”, Joel Corryn, Rayen ja David Guettan kappale * ”Bed”, Nicki Minajin kappale
Asetoni

Asetoni (myös 2-propanoni, propanoni, dimetyyliketoni, kemiallinen kaava C3H6O) on yksinkertaisin ketoniyhdiste. Asetoni on normaaliolosuhteissa väritön ja helposti syttyvä tunnusomaisen hajun omaava nestehttps://www.ilo.org/dyn/icsc/showcard.display?p_card_id=0087&p;_version=1&p;_lang=fi. Orgaanisena yhdisteenä se liukenee eetteriin, mutta pienen kokonsa ja ketoniryhmän ansiosta myös veteen ja etanoliin. Asetoni haihtuu erittäin nopeasti. Sen leimahduspiste on -18 °C ja itsesyttymislämpötila 465 °C. Asetoni on erittäin heikko happo ja sen happovakion kymmenkantainen negatiivinen logaritmi pKa=19,3. Happamuus johtuu resonanssin stabiloimasta konjugaattiemäksestä. Toisessa resonanssimuodossa elektronegatiivinen happiatomi stabiloi negatiivisen varauksen. == Käyttö == Asetonia käytetään lähinnä liuottimena ja yleisesti orgaanisissa synteeseissä sekä laboratoriokemikaalina. Sitä valmistetaan hapettamalla 2-propanolista. Asetonia on muun muassa kynsilakanpoistoaineessa ja tinnerissä. == Valmistus == Asetonia on aiemmin tuotettu asetaattien kuivatislauksella. Ensimmäisen maailmansodan aikana sitä alettiin tuottaa Britanniassa teollisesti asetoni- butanoli-etanoli-käymisen avulla (ABE), jota jo Louis Pasteur ja F. Schardinger olivat käyttäneet, maissin ja hevoskastanjoiden tärkkelyksestähttp://www.bigsiteofamazingfacts.com/how-were-chestnuts-used-to- produce-cordite-powder-in-ammunition-during-world-war-i Chaim Weizmannin eristettyä Clostridium acetobutylicum -bakteerin. Nykyisin asetonia tuotetaan pääasiassa propeenista. Pääasiallinen valmistusmenetelmä on kumeeniprosessi, jossa ensin tuotetaan bentseeniä propeenilla alkyloimalla kumeenia (isopropyylibentseeni). Kumeeni hapetetaan hapen avulla kumeenihydroperoksidiksi, joka taas hajotetaan niin sanotulla Hock- toisiintumisella happamissa olosuhteissa asetoniksi ja fenoliksi. : Ketoosissa ihmisen elimistö tuottaa asetonia. Asetonin haju on yksi ketoosin tuntomerkeistä. == Terveysvaarat == Asetoni ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Suuret asetonipitoisuudet voivat aiheuttaa nenän, nielun ärsytystä ja silmien kirvelyä ja erittäin suuret pitoisuudet heikkoutta, päänsärkyä, väsymystä, pahoinvointia ja mahdollisesti jopa tajuttomuuden ja kuoleman. Mikäli asetonia menee silmään, se voi aiheuttaa sidekalvontulehduksen tai jopa sarveiskalvon vaurion. Asetonin joutuessa iholle, iho kuivuu. Muutaman desilitran nielemisestä aiheutuu tajuttomuus. On todettu, että päivittäinen asetonihöyryn suurille pitoisuuksille altistuminen aiheuttaa pohjukaissuolen, mahalaukun ja hengitysteiden tulehdusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Asetonin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 26.12.2014. * * Asetonin OVA-ohje * Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Asetoni * PubChem: Acetone * Human Metabolome Database: Acetone * KEGG: Acetone * ChemBlink: Acetone Luokka:Ketonit Luokka:Imppaus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tokoloshe

Tokoloshe on eteläafrikkalainen, alun perin zulujen uskontoon kuuluva pieni räyhänhenki. Poppamiehet pystyivät tekemään niitä ruumiista puristamalla silmät ulos, katkaisemalla kielen ja polttamalla hehkuvalla raudalla aukon pääkalloon, jolloin ruumis kutistuu. Henkiin tokoloshe herää kun sen suuhun puhalletaan taikajauhetta, henkiin herättyään otukset ovat valmiita täyttämään herransa käskyt. Kun zulu oli riidoissa jonkun kanssa hän meni poppamiehen puheille ja maksoi tälle siitä, että hän lähettää tokoloshen vihollisen kotiin. Toinen poppamies taas pystyy manaamaan tokoloshen ulos. Tokoloshea vastaan kodeissa on myös yleensä tokoloshe sangoma, pieni ihmistä muistuttava patsas, jolla on valtavat korvat. On olemassa vain yksi paikka, johon tokoloshet eivät pääse: vuode, joka seisoo sanomalehdillä päällystettyjen tiilien päällä. Useimmiten vain uhri voi nähdä tämän kammotuksen. Mutta jos Tokoloshe nielaisee pikkukiven, se muuttuu näkymättömäksi jopa uhrilleen. Luokka:Taruolennot
Kari Hokkanen

Kari Antero Hokkanen (s. 2. tammikuuta 1943 Parikkala)Kuka kukin on 2007, Otava 2006 on filosofian tohtori ja professori. Suomen Keskustaa edustava Hokkanen on Seinäjoen kaupunginvaltuutettu. Hokkanen toimi Etelä-Pohjanmaalla ilmestyvän sanomalehti Ilkan päätoimittajana 1980–2007. == Ura == === Toimittajana === Päätoimittajana tapahtuneen erittäin aktiivisen vaikuttamisen vuoksi eduskunnan puhemies Paavo Lipponen viittasi Hokkaseen ja Jyväskylässä ilmestyvän Keskisuomalaisen silloiseen päätoimittajaan Erkki Laatikaiseen (1946–2013) termillä ”maakuntaansa terrorisoiva satraappi”. === Keskustavaikuttajana === Kari Hokkanen toimi Alkio-opiston rehtorina vuoteen 1980. Hokkanen on toiminut myös Keskustan puoluehallituksen työvaliokunnan jäsenenä (1981–2002). Työvaliokunta käsittelee suuren osan Suomen Keskustaa koskevista tärkeistä poliittisista linjauksista. Vuoden 2000 sijaispuheenjohtajavaalikampanjan lopulla Hokkanen ja Erkki Laatikainen rummuttivat lehdissään jatkuvasti yllätysnimi Anneli Jäätteenmäen puolesta, ja tämä nousikin haastajan asemasta voittoon. Jäätteenmäen joutuessa eroamaan pääministerin tehtävistä vuonna 2003 väitetyn eduskunnalle valehtelun ja presidentin virkamiehen tietovuotoon yllyttämisen vuoksi kaksikko tuki tätä jatkuvasti lehdissään. Hokkanen ilmoitti pitävänsä Paavo Väyrystä mahdollisena ja pätevimpänä ehdokkaana Keskustan puheenjohtajaksi ja pääministeriksi Matti Vanhasen jälkeen. === Kirjailijana === Hokkanen on kirjoittanut useita Maalaisliiton ja Keskustapuolueen historiaan liittyviä kirjoja, kuten puoluehistoriikin osat 3 ja 4. Hänen pääteoksensa on Kyösti Kallion elämäkerta. == Tunnustukset == Hokkaselle myönnettiin valtion journalistipalkinto vuonna 2010.Valtion journalistipalkinto Kari Hokkaselle, Ilkka 16.6.2010. Viitattu 15.8.2014. === Hokkanen populaarikulttuurissa === Laulaja William Korwenkoski on tehnyt kappaleen Kari Hokkasesta. == Teokset == * * * * * * * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Seinäjoen kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alkio-opisto

thumb|Alkio-opisto Alkio-opisto on Jyväskylässä entisen Korpilahden kunnan alueella sijaitseva kansanopisto, jossa opiskelee vuosittain yli 200 opiskelijaa. Alkio-opisto on Suomen laajimmin avoimia yliopisto- ja ammattikorkeakouluopintoja tarjoava kansanopisto. Alkio-opiston rehtorina toimii kasvatustieteen tohtori Jaana Laitila. == Historia == Vuonna 1946 Maaseudun Nuorten Liitto (nykyisen Keskustanuorten edeltäjä) ideoi opiston ja kansankorkeakoulun, jonka tehtävänä olisi tarjota järjestökoulutusta sekä yleissivistävää ja yhteiskunnallista koulutusta maalaisväestölle. Liitto perusti Alkio-opiston kannatusyhdistys ry:n, joka käynnisti Alkio-opiston vuonna 1947 Perniössä. Opisto sai nimensä kirjailijan, toimittajan ja maalaisliiton henkisen isän, Santeri Alkion, mukaan. Vuonna 1974 Alkio- opistolle rakennettiin uudet tilat Korpilahdelle, koska Perniön tilat olivat osoittautuneet jo varhain riittämättömiksi. Vuonna 1998 perustettiin Humanistinen ammattikorkeakoulu, jonka yhtenä perustajajäsenenä oli Alkio- opiston kannatusyhdistys. == Opiskelu == Alkio-opistossa opiskellaan avoimen yliopiston ja ammattikorkeakoulun ja vapaan sivistystyön opintoja sekä valmentaudutaan pääsykokeisiin. Opiston aloja ovat kasvatustieteet ja psykologia, kielet ja historia, terveys- ja luonnontieteet sekä yhteiskunta, viestintä ja kauppatieteet. Yliopistollisia arvosanoja tarjotaan noin 30:ssä eri aineessa ja yleis-, kieli- ja viestintäopintoja noin 20 kurssin verran. Lisäksi tarjolla on kesäkursseja kädentaitojen ja liikunnan aloilta. Alkio- opisto tekee yhteistyötä kuuden yliopiston ja kahden ammattikorkeakoulun kanssa. == Koulutustehtävä == Alkio-opiston opetus herättää ihmisenä kasvamiseen, yhteiskunnan eheyteen, tasa-arvoon, aktiiviseen kansalaisuuteen, kestävään kehitykseen ja maailmanlaajuiseen tietoisuuteen. Sivistävä opetus mahdollistaa henkisen kasvun ja oman polun löytämisen. Yhteisöllisyys ja monikulttuurisuus vahvistavat sosiaalisia taitoja, suvaitsevaisuutta ja vastuunottoa yhteisistä asioista. Opiskelussa painottuvat itseohjautuvuus, yhteistoiminnallisuus ja tiimioppiminen. == Kokous-, juhla- ja majoituspalvelut == Alkio-opistolla on vuosittain noin 2 000 asiakasta ja heidän tapahtumiaan ja tilaisuuksiaan noin 20. Alkio-opisto hoitaa vuosittain 3 000–4 000 yöpymistä ja noin 14 000 ateriaa ja kahvitusta. (Luvuissa ei ole mukana opiskelijoita.) ==Lähteet== * == Aiheesta muualla == * Alkio-opisto * Humanistinen ammattikorkeakoulu Luokka:Suomen kansanopistot Luokka:Suomen Keskusta Luokka:Jyväskylän oppilaitokset Luokka:Korpilahti
Skopje

Skopje (, , ) on Pohjois-Makedonian pääkaupunki. Skopjen asukasluku on noin puoli miljoonaa ja se sijaitsee Vardar-joen yläjuoksulla. Se on Pohjois- Makedonian poliittinen ja taloudellinen keskus, jossa asuu yli neljännes maan väestöstä. == Historia == Kaupungin historia ulottuu roomalaisajoille asti. Vuosina 972–992 se oli ensimmäisen Bulgarian valtakunnan pääkaupunki. Ottomaanit hallitsivat kaupunkia vuodesta 1391 viidensadan vuoden ajan, ja se tunnettiin turkinkielisellä nimellä Üsküb tai Üsküp. Serbit kaappasivat sen itselleen ensimmäisesä Balkanin sodassa 1912. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki kehittyi nopeasti, mutta vuonna 1963 tuhoisa maanjäristys pysäytti kehityksen.The 1963 earthquake Macedonia in your pocket Vuonna 1991 Jugoslavian hajotessa Skopjesta tuli itsenäisen valtion pääkaupunki. Nato piti siellä Kosovon operaatioidensa päämajaa 1998 ja 1999. == Maantiede ja ilmasto== Skopje sijaitsee Pohjois-Makedonian pohjoisosassa 240 metrin korkeudessa Vardar-joen yläjuoksulla. Vardar virtaa laaksossa, jonka muoto tekee kaupungin alttiiksi tulvavahingoille. Vuosina 1962 ja 1979 laaksossa oli massiiviset tulvat. Skopjessa vallitsee mannerilmasto: kesällä on yli 30 astetta lämmintä, talvella pakkasta. Tammikuu on kylmin kuukausi ja keskimääräinen alin lämpötila on silloin -3,4 astetta. Sateet jakautuvat varsin tasaisesti eri kuukausille, suurin keskimääräinen sademäärä ajoittuu toukokuulle. == Nähtävyyksiä == *Kale-linnoitus 500-luvulta *Pyhän Panteleimonin luostari vuodelta 1164. St. Pantelejmon Monastery Skopje in your pocket * Mustafa Pashan moskeija 16-metrinen kupoli ja 42-metrinen minareetti vuodelta 1492 *Vanha kivisilta 1400-luvulta * Vanhankaupungin Basaari * Makedonia-aukio * Äiti Teresaan liittyvät paikat == Kulttuuri == FK Vardar ja FK Rabotnički pelaavat maan pääsarjassa eli Makedonian 1. liigassa. Ne ovat Makedonian menestyneimpiä jalkapallojoukkueita. Makedonian oikeistohallitus aloitti keväällä 2011 Skopje 2014 -projektin, jonka tuloksena maan pääkaupunkiin Skopjeen pystytetään 200 miljoonalla eurolla patsaita ja kirkkoja. Hankkeen tarkoituksena on vahvistaa makedonialaista identiteettiä. Skopje 2014 -projekti pyrkii rakentamaan – kansan enemmistön vastustuksesta huolimatta – monietnisen maan identiteettiä yhden ryhmän nationalistisen näkemyksen mukaiseksi. Samalla se on väitetty jättävän vähemmistöt vaille huomiota.Skopje 2014, not just an urban project? TRT -world 19.8.2011 Projekti on tuottanut keskustaan suuria suihkulähteitä ja marmoriseinäisiä museoita. ==Liikenne== Skopjen kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 20 kilometriä kaupungista. Skopjen julkista liikennettä hoidetaan busseilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Haapamäen rata

thumb|Haapamäen rautatieasema. Haapamäen rata on yhteisnimitys niille Suomen rataverkon rataosuuksille, joiden toinen pääteasema on Haapamäki. Näitä rataosuuksia ovat Haapamäki–Tampere, Haapamäki–Jyväskylä, Haapamäki–Seinäjoki sekä pääosin lakkautettu Haapamäki–Pori-rata. ==Historia== Haapamäen radan ensimmäinen osuus, Tampere–Haapamäki–Seinäjoki, valmistui vuonna 1882. Tämä rataosuus oli osa Helsingistä Pohjanmaan kautta Kelloselkään johtavaa päärataa aina vuoteen 1971 saakka, jolloin oikorata Tampereelta Parkanon kautta Seinäjoelle otettiin käyttöön. Haapamäki–Jyväskylä-rata valmistui vuonna 1897 ja heti seuraavana vuonna rataa jatkettiin Jyväskylästä Suolahteen. Viimeisenä Haapamäellä risteävistä rataosista valmistui rataosuus Haapamäki–Pori, 12. marraskuuta 1938. Haapamäki oli strategisesti merkittävä rautatieasema Suomen sisällissodassa vuonna 1918. Valkoisten Etelä-Pohjanmaalla ja Vaasassa sijainneiden tukialueiden yhteys Karjalan rintamalla taistelleisiin joukko- osastoihin kulki Haapamäki - Pieksämäki -radan kautta. Jos punaiset olisivat saaneet Haapamäen vallattua, valkoinen Suomi olisi jaettua kahtia. Se olisi nopeasti johtanut punaisten voittoon Karjalan rintamalla. Haapamäki oli 1970-luvun alkuun asti Suomen merkittävimpiä risteysasemia, mutta autoistuminen ja Parkanon kautta kulkevan oikoradan valmistuminen olivat alkusysäys liikenteen vähenemiselle. Liikenne väheni entisestään vuonna 1977, kun Tampereen ja Jyväskylän välinen liikenne siirtyi Jämsän kautta kulkevalle oikoradalle. Vuonna 1985 lakkautettiin liikenne Haapamäki–Pori-radalla lukuun ottamatta Niinisalon ja Kihniön sekä Porin ja Ruosniemen välisiä osuuksia. Rataosilla sattuneet onnettomuudet http://vaunut.org/kuva/139098?a=1#:~:text=https%3A//fi.wikipedia.org/wiki/%25C3%2584ht%25C%E2%80%8B3%25A4rin_junaturma Dm12 4410 syttyi tuleen 27. kesäkuussa 2012 Asunnassa. Dm12 4405:n moottoritilassa syttyi tulipalo Tuurissa 30. elokuuta 2013. Juna oli matkalla Jyväskylästä Seinäjoelle. Dm12 4412 syttyi tuleen tasoristeysonnettomuudessa Mänttä-Vilppulassa 14. toukokuuta 2020 traktorin törmätessä junaan. Juna oli matkalla Tampereelta Jyväskylään. Junassa olleet kolme matkustajaa ja kuljettaja eivät loukkaantuneet, mutta traktorin kuljettaja loukkaantui lievästi. Dm12 4406 oli osallisena tasoristeysonnettomuudessa, jossa henkilöauto törmäsi kiskobussin kylkeen Kulmalan tasoristeyksessä Kitusuontiellä Mänttä-Vilppulassa 18. elokuuta 2020.[25] Onnettomuudessa loukkaantui kolme henkilöauton matkustajaa, jotka toimitettiin sairaalaan. Dm12 4404:ssä havaittiin savunmuodotusta generaattorin laakerista Alavudella 19. heinäkuuta 2021. Dm12 4402 syttyi toistamiseen 6. lokakuuta 2022 Seinäjoen rautatieasemalla. Palo syttyi ilmeisesti kiskobussin vaihteistosta. Kiskobussin matkustamoa paloi noin neliömetrin verran, jonka lisäksi savu ja sammutusjauhe sotkivat sen. Palon jälkeen kaikki Dm12-moottorivaunut poistettiin liikenteestä kaluston tarkastuksen ajaksi mahdollisen paloalttiuden vuoksi, jonka seurauksena junavuorot korvattiin linja-autoilla sekä takseilla == Lähteet == Luokka:Suomen rataverkko Luokka:Keuruun liikenne *
Ylläpitäjä

Ylläpitäjä on tietokonelaitteiston tai jonkin tietyn ohjelmiston tai palvelun toimivuudesta huolehtiva henkilö. Yleensä jokaisella tällaisella palvelulla on oltava ainakin yksi vastaava ylläpitäjä. BBS-järjestelmissä ylläpitäjästä käytetään yleisesti nimeä sysop (). Internetissä ylläpitäjästä käytetään yleisesti nimeä Administrator tai Admin. Luokka:Ammatit Luokka:Järjestelmän ylläpito
Radio Pori

Radio Pori on 1. joulukuuta 1985 toimintansa aloittanut paikallisradio, joka kuuluu Porin ja Kokemäen lähikuntien alueella sekä netissä osoitteessa Radiopori.fi. Radio Pori on 42 000 viikoittaisella kuuntelijallaan (KRT 4/2009) Porin kuunnelluin kaupallinen radiokanava. Kanavan kohderyhmä on 25–55-vuotiaat aikuiset. Vuodenvaihteessa 2020–2021 MTV alkoi tuottamaan uutisia Radio Porille, jotka päättyivät 4.4.2024 klo 22 uutisiin. Tekoälyn lukemat uutiset alkoivat 5.4.2024. Uutiset tuottaa STT. ==Lähetys== Kanavalla on juonnettua lähetystä arkisin kello 6.30–18.00 ja lauantaisin kello 9.00–14.00. Radio Pori selostaa lisäksi kaikki SM-liigassa pelaavan Porin Ässien ottelut. Muina aikoina kanavalla soi musiikki. Juonnetun lähetyksen aikana kanava lähettää uutiset ja säätiedot tasatunnein. Uutisotsikot arkiaamuisin kello 6.30, 7.30 ja 8.30. Lehtikatsaus arkisin kello 8.40 ja paikalliset menovinkit kello 9.00 ja 10.00 välillä. Juontaja ja uutistoimittaja keskustelevat päivän uutisaiheista Uutispäivässä kello 10.30 ja 15.30. Kerran viikossa Radio Pori kutsuu ajankohtaisen vieraan keskustelemaan tunnin ajaksi. Torstain kahvivieras -ohjelma lähetetään torstaisin klo 13.00-14.00. == Musiikki == Musiikkilinjaansa asema luonnehtii porilaiseen makuun rakennetuksi kokonaisuudeksi, jossa kotimaisten suosikkien rinnalla soi monipuolinen ulkomainen musiikki. == Verkkosivut ja muut palvelut == Radio Porin kotisivu löytyy osoitteesta Radiopori.fi. Sisällön pääpaino on paikallisissa asioissa, mutta verkkosivuilla on myös valtakunnallisia uutisia. Suoran nettilähetyksen lisäksi Radio Porissa kuultavat haastattelut ja ohjelmasarjat on mahdollista kuunnella jälkikäteen. Paikallisella urheilulla on sivustolla täysin oma uutisosionsa. Satakunnasta kadonneista tai löytyneistä lemmikeistä voi ilmoittaa Suomen Löytöeläinapu ry:lle. Ilmoitukset luetaan Radio Porin lähetyksessä, jonka lisäksi ne julkaistaan Karkurit.fi -sivustolla. == Palkinnot == Radio Pori palkittiin vuoden 2010 Radio Gaalassa Vuoden paikallisena radiona ja vuoden 2011 gaalassa Vuoden radiona. Aikaisemmin Radio Pori on palkittu Vuoden radiona kolmesti (1989, 1994, 1998). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Radio Pori Facebookissa *Radio Pori Youtubessa *Radio Pori RadioMediassa Luokka:Porin media Luokka:Suomalaiset radioasemat Luokka:Vuonna 1985 perustetut radioasemat
Lankkupihvi

Lankkupihvi on liharuokalaji, jota tarjoillaan yleensä puulankulta ranskalaisten tai lohkoperunoiden kera. Lisukkeena saa olla myös kastikkeita ja salaattia. Runsas maustaminen suolalla ja pippurilla on tavallista. Pihvi on yleensä naudanlihaa. Luokka:Pihvit
Mimas

Mimas on Saturnuksen kuu. Sen löysi William Herschel vuonna 1789. == Nimi == Kuu on nimetty kreikkalaisen mytologian henkilön, Gaian pojan Mimaksen mukaan. Se tunnetaan myös tunnuksella Saturnus I. William Herschelin poika, John Herschel, ehdotti kuulle nimeä "Mimas" vuonna 1847 julkaisussaan Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hopehttp://adsabs.harvard.edu//full/seri/MNRAS/0008//0000042.000.html. Myös muut silloin tunnetut kuusi kuuta ovat saaneet nimensä kyseisestä julkaisusta. == Fyysiset ominaisuudet == Mimaksen alhainen tiheys (1,17 g/cm³) viittaa siihen että se koostuu lähinnä vesijäästä kiven osuuden ollessa pieni. Vuorovesivoimat vaikuttavat kuuhun niin, ettei se ole täysin pallomainen; sen pisimmän ja lyhimmän akselin ero on noin 10 %. Mimaksen jokseenkin munamainen muoto on erityisen selkeästi nähtävissä uusissa Cassini-luotaimen ottamissa kuvissa. Mimaksen huomattavin piirre on valtava, 130 kilometrin läpimittainen törmäyskraatteri nimeltään Herschel kuun löytäjän mukaan. Herschelin läpimitta on lähes kolmasosa koko kuun halkaisijasta; kraatterin reunavallit ovat noin 5 km:n korkuisia, osa sen pohjasta ulottuu 10 km:n syvyydelle, ja sen keskushuippu kohoaa 6 km kraatterin pohjan yläpuolelle. Jos Maassa olisi suhteessa samankokoinen kraatteri, olisi sen oltava halkaisijaltaan yli 4 000 km eli Kanadaa leveämpi. Kraatterin muodostanut törmäys on lähes hajottanut koko kuun; Mimaksen vastakkaisella puolella on nähtävissä halkeamia, jotka saattavat olla peräisin kuun läpi kulkeneista šokkiaalloista. Pinta on pienten törmäyskraatterien täyttämä, mutta toista lähellekään Herschelin kokoista kraatteria ei kuussa ole. Vaikka Mimas onkin hyvin kraatteroitunut, kraatteroituminen ei ole ollut tasaista. Suurin osa pinnasta on yli 40 km:n läpimittaisten kraatterien peittämä, mutta eteläisellä napa-alueella yli 20 km:n läpimittaisia kraattereita ei juurikaan ole. Tämä viittaa siihen, että jokin prosessi on hävittänyt suuremmat kraatterit. Tutkijat ovat määrittäneet virallisesti kaksi geologista muodostelmatyyppiä Mimaksella: crater (kraatterit) ja chasmata (rotkot). Cassini-luotain on ohittanut Mimaksen ja ottanut siitä kuvia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Planetary Society: Mimas * The Nine Planets - Mimas * Views of the Solar System - Mimas *
Kiikalan lentokenttä

Kiikalan lentokeskus on Salossa sijaitseva lentokenttä. Se sijaitsee Kiikalannummella Kiikalan Lasikylässä noin 25 kilometriä kaupungin keskustasta ja noin seitsemän kilometriä Kiikalan taajamasta itään. Lentokentällä on kaksi kiitotietä, joista pitempi on 930 metriä ja lyhyempi 600 metriä pitkä. Kentällä harrastetaan etupäässä purjelentoa. Pääasiallinen hinaustapa on vintturi. Kenttää käyttää aktiivisesti myös Suomen puolustusvoimat, joka järjestää alueella taisteluharjoituksia. Kentän aluetta käyttävät lähinnä Kaartin jääkärirykmentti, Suomenlinnan Rannikkorykmentti ja Porkkalan Rannikkopataljoona. Lentokentällä on myös Ilmatieteen laitoksen sääasema. Alkujaan lentokenttä rakennettiin talvisodan aikana ruotsalaisin vapaaehtoisvoimin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kiikala-säätiö * VFR Suomi/Finland – Kiikalan lentopaikka * Lentopaikat.fi – Kiikalan lentopaikka * Salon Seudun Ilmailukerho Luokka:Suomen lentopaikat Luokka:Suomen sodanaikaiset lentokentät Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Salon liikenne Lentokenttä
Valkoinen Neuvosto

Valkoinen Neuvosto () on J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamaailma Keski- Maassa velhojen ja haltioiden muodostama neuvosto, joka taisteli pahuuden voimia vastaan. ==Jäsenet== Valkoiseen Neuvostoon kuuluivat velhot ja Keski- Maan mahtavimmat haltiat. Velhoista sen jäseniin kuuluivat Saruman Valkoinen, Gandalf Harmaa ja Radagast Ruskea. Haltioista Neuvoston jäseniä olivat Círdan, Galadriel, Elrond Puolihaltia, Glorfindel ja Celeborn. ==Historia== Valkoinen Neuvosto muodostettiin vuonna 2463 Auringon Kolmatta Aikaa, kun Suureen Vihermetsään saapui pahuuden voimia ja se muuttui Synkmetsäksi. Velhot ja haltioista viisaimmat perustivat neuvoston, joka suojelisi Keski-Maata ja selvittäisi Synkmetsän pahojen voimien alkuperän. Galadriel olisi halunnut velho Gandalf Harmaan Valkoisen Neuvoston johtajaksi, mutta Gandalf kieltäytyi ja Neuvoston johtajaksi julistettiin Saruman Valkoinen, velhojen veljeskunnan päällikkö. Vuonna 2851 Gandalf kertoi olleensa Dol Guldurissa ja saaneen selville, että Synkmetsän pimeys johtui Sauronista, joka oli palannut ja keräsi voimia itselleen. Gandalf suositteli Valkoisen Neuvoston hyökkäävän Dol Gulduriin ennen kuin Sauron kasvaisi täyteen mahtiinsa, mutta Saruman viivytti heitä. Hän valehteli ja väitti uskovansa Sormusten Sormuksen huuhtoutuneen ikuisiksi ajoiksi mereen, jolloin Sauron ei voisi sitä löytää ja kasvaa täyteen mittaansa. Neuvosto uskoi Sarumania. 2941 Viiden armeijan taistelun aikaan Gandalf neuvoi pyysi Neuvostoa hyökkäämään Dol Gulduriin. Saruman hyväksyi ja hyökkäyksen aikana Sauron pakeni. Varjo väistyi Synkmetsästä, mutta Sauron palasi Mordoriin ja aloitti Barad-dûrin jälleenrakentamisen. 2953 Valkoisen Neuvoston kokouksessa Saruman kertoi saaneensa selville, että Sormus oli todellakin kadonnut meren pohjaan. Kokous oli Valkoisen Neuvoston historian viimeinen. Todellisuudessa kukaan ei tiennyt, että Saruman yritti löytää Suurimman Sormuksen ja nousta Keski-Maan hallitsijaksi. Hän oli yrittänyt etsiä Sormusta Kurjenmiekkakentällä ja linnoittanut Rautapihan linnakkeen. Hän oli myös kerännyt palvelijoikseen mustainmaalaisia ja örkkejä. Saruman oli valehdellut Neuvostolle ja kukaan ei ollut ymmärtänyt hänen todellisia suunnitelmiaan ennen kuin Sauron oli saanut Barad-dûrin tornin jälleenrakennettua. Luokka:Keski-Maa
Heinäluoma

Heinäluoma on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: *Eero Heinäluoma (s. 1955), kansanedustaja ja ministeri, SDP:n puheenjohtaja 2005–2008, eduskunnan puhemies 2011–2015 *Eveliina Heinäluoma (s. 1988), viestinnän suunnittelija, poliitikko ja kansanedustaja (SDP), Eero Heinäluoman tytär.
M25

M25 on moottoritie Englannissa. Tie kiertää Suur-Lontoon ympäri ja on noin 188 km pitkä. M25 on Euroopan toiseksi pisin kehätie niukasti Berliinin kehätien jälkeen. M25 avattiin virallisesti lokakuussa 1986. Moottoritiellä on päivittäin noin 200 000 käyttäjää ja tie on tunnettu liikenneruuhkista. Luokka:Moottoritiet Luokka:Kehätiet Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan tiet Luokka:Englannin liikenne
Sundqvist

Sundqvist, Sundquist tai Sundkvist on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Bernice Sundkvist (s. 1956), suomalainen teologian professori *Bert Sundqvist (1921–1998), metsänhoitaja *Bjørn Sundquist (s. 1948), norjalainen näyttelijä *Björn-Erik Sundqvist (s. 1988), suomalainen jalkapalloilija *Christel Sundqvist (s. 1970), suomalainen kirjailija *Christoffer Sundqvist (s. 1978), suomalainen klarinetisti *Edvin Sundquist (1885–1962), suomalainen lehtimies ja poliitikko *Ernst Sundqvist (1893–1948), suomenruotsalainen kirjailija *Gösta Sundqvist (1957–2003), suomalainen muusikko ja radiotoimittaja *Haije Sundqvist (s. 1962), suomalainen näyttelijä ja laulaja, Gösta Sundqvistin sisar *Håkan Axlander Sundquist (s. 1965), ruotsalainen kirjailija *Jarl Sundqvist (1897–1967), suomalainen metsänhoitaja, Kemi Oy:n metsäosaston johtaja *Karl-Johan Sundqvist (s. 1949), ruotsalainen jääkiekkoilija *Kristian Sundqvist (s. 1973), konsultti ja vapaa toimittaja, Pietarsaaren Jaron entinen toiminnanjohtaja *Mika Sundqvist (1947–2021), suomalainen muusikko *Oskar Sundqvist (s. 1994), ruotsalainen jääkiekkoilija *Susann Sundkvist (s. 1957), suomalainen korkeushyppääjä *Ulf Sundqvist (1945–2023), suomalainen poliitikko, SDP:n kansanedustaja ja ministeri, STS- pankin johtaja 1982–1991. Myös seuraavien henkilöiden alkuperäinen sukunimi oli Sundqvist: *Kati Venäläinen, o.s. Sundqvist (s. 1975), suomalainen hiihtäjä *Valdemar Salmelo, alk. Sundqvist (1892–1939), suomalainen jääkärikapteeni. *Toivo Sarkama, alk. Sundqvist (1908-1996), suomalainen keskimatkojen juoksija.
Ollila

Ollila on suomenkielinen erisnimi, joka esiintyy paikannimenä ja sukunimenä. ==Paikannimi== * Ollila, asuinalue Kempeleen kunnassa * Ollila, kylä Marttilassa * Ollila, kylä Somerolla * Ollila (Solnetšnoje), kylä Pietarissa Terijoen lähellä ==Sukunimi== * Aija Ollila (s. 1967), seitsenottelija * Anne Ollila (s. 1960), historioitsija ja kulttuurintutkija * Antti Ollila (s. 1994), freestylehiihtäjä * Esko Ollila (1932–2021), insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos * Esko Ollila (1940–2018), pankinjohtaja, keskustalainen poliitikko ja ministeri * Hannu Ollila (s. 1962), jalkapalloilija * Heikki A. Ollila (s. 1950), kokoomuslainen poliitikko * Iiro Ollila (s. 1971), säveltäjä ja äänisuunnittelija * Jorma Ollila (s. 1950), Nokia Oyj:n entinen pääjohtaja * Juhani Ollila (s. 1936), jalkapallomaalivahti * Jukka Ollila, kosketinsoittaja * Jukka Ollila (s. 1926), harmonikansoittaja * Jussi Ollila (s. 1974), näyttelijä ja muusikko * Laura Ollila (s. 1989), juontaja ja lavastaja * Lyyli Ollila (1888–1958), taidemaalari * Maija-Riitta Ollila (s. 1956), filosofi * Matti Ollila (s. 1950), elokuvantekijä * Matti Ollila (1936–2016), tekniikan tohtori * Oiva Ollila (s. 2008 tai 2009), lapsinäyttelijä * Sinikka Ollila (s. 1939), kiekonheittäjä * Tuomas Ollila (s. 2000), jalkapalloilija * Valtteri Ollila (1928–1949), Seitajärven kylään tehdyn partisaanihyökkäyksen uhri * Vilho Ollila (1896–1918), torpparin poika ja Punkalaitumen punakaartin päällikkö * Yrjö Ollila (1887–1932), taidemaalari * Tuomas Hannikainen (e. Ollila, s. 1965), kapellimestari ja viulisti. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Huxley

Huxley on englantilainen tiedemies- ja kirjailijasuku. Sukuun kuuluu myös henkilöitä, jotka ovat toimineet Britannian korkeimmissa julkisissa viroissa. ==Suvun jäseniä== * Thomas Henry Huxley (1825–1895), biologi, Charles Darwinin teorioiden puolustaja. * Julian Huxley (1887–1975), biologi, kirjailija ja humanisti, Unescon ensimmäinen johtaja ja yksi WWF:n perustajista, T. H. Huxleyn pojanpoika * Aldous Huxley (1894–1963), kirjailija, T. H. Huxleyn pojanpoika * Andrew Huxley (1917–2012), fysiologi ja biofyysikko, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja, T. H. Huxleyn pojanpoika Luokka:Englantilaiset suvut
Huygens

Huygens voi tarkoittaa: ;henkilöitä: * Christiaan Huygens (1629–1695), alankomaalainen matemaatikko, fyysikko ja optiikan tutkija * Constantijn Huygens (1596–1687), alankomaalainen runoilija * Cornélie Huygens (1848–1902), alankomaalainen kirjailija, poliitikko ja feministi ;muita merkityksiä: * Mons Huygens, Kuun korkein vuori Montes Apenninus -vuorijonossa * Cassini-Huygens, vuonna 1997 aloitettu miehittämätön avaruuslento * Huygens, Cassini-Huygens- lentoon kuulunut Titan-kuuhun vuonna 2005 laskeutunut luotain
Vanhankaupunginselkä

Vanhankaupunginselkä () on Helsingin kantakaupungin itäpuolella sijaitseva merenlahti, jota ympäröivät Hermannin, Toukolan (Arabianrannan alue), Viikin, Herttoniemen ja Kulosaaren kaupunginosat. Lahden pohjoisosaan laskee Vantaanjoki, jonka suulle Vanhankaupunginkosken kupeeseen, nykyisen Vanhankaupungin alueelle Helsinki alun perin vuonna 1550 perustettiin. Vanhankaupunginselän pohjoisosasta 316 hehtaarin kokoinen alue kuuluu EU:n Natura 2000 -luonnonsuojeluohjelmaan. Tästä 254 hehtaaria on luonnonsuojelualuetta. Luonnonsuojelualueen läheisyydessä sijaitsee myös tärkeitä Helsingin kaupungin ulkoilu- ja liikuntakohteita sekä Viikin Arboretum. == Nimitys == Lahdesta käytettiin 1600-luvulla nimeä Helsingfors fjärden (Helsingin selkä). Nimi Gammelstadsfjärden tuli käyttöön 1700-luvulla, joskin ajoittain käytettiin myös nimeä Gumtäkts fjärden (Kumpulan selkä). Suomalainen nimi Vanhankaupunginselkä tuli käyttöön 1800-luvun lopulla ja virallistettiin vuonna 1909. Lahden pohjoisosasta on käytetty myös nimeä Latokartanonlahti ().Helsingin kadunnimet, s. 176–177. == Linnut ja kalat == Alueella on havaittu kaikkiaan 285 lintulajia, joista 114 on pesinyt alueella viimeisten kymmenen vuoden aikana. Pesivien parien määrä on lähes 2 500. Lahdella esiintyy sekä makean veden kalalajeja että merilajeja. Lahden pohjukkaan laskeva Vantaanjoki on monille kalalajeille tärkeä kutupaikka, ja muun muassa lohi, taimen ja siika pyrkivät koskea pitkin ylävirtaan kutupaikoille. Kalastetettavia saalislajeja ovat erityisesti hauki ja kuha. Vanhankaupunginlahden kaloissa on kuitenkin todettu merkittäviä pitoisuuksia PFAS-yhdisteitä, joilla voi olla terveyttä ja kehitystä heikentäviä vaikutuksia sikiöihin ja pieniin lapsiin. Sen vuoksi Helsingin kaupunki suosittelee, että erityisesti riskiryhmät eli raskaana ja hedelmällisessä iässä olevat sekä lapset ja nuoret eivät syö alueelta kalastettuja haukia ja isoja ahvenia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viikin luonto -sivusto * Ympäristöministeriön Vanhankaupunginlahti-sivu * Helsingin kaupungin ympäristökeskuksen sivu Vanhankaupunginlahden ja Laajalahden kosteikoista * Tietoa Vanhankaupunginlahdesta Viikin kampuksen sivuilla == Kirjallisuutta == * * * Luokka:Suomen Ramsar-alueet Luokka:Helsingin luonto Luokka:Linnustonsuojelu Luokka:Luonnonsuojelu Suomessa Luokka:Suomen lahdet Luokka:Suomenlahti Luokka:Pääkaupunkiseudun luonnonsuojelualueet Luokka:Kulosaari Luokka:Herttoniemi Luokka:Viikki Luokka:Toukola Luokka:Hermanni Luokka:Sörnäinen Luokka:Vanhakaupunki
Väyrynen

Väyrynen tai Wäyrynen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Antero Väyrynen (1916–1970), sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ministeri *Eemeli Väyrynen (1910–2011), maatalousteknikko ja keksijä, Paavo Väyrysen isä *Elviira Väyrynen (s. 2005), pianisti *Eve Väyrynen, toimittaja ja radiojuontaja *Heikki Väyrynen (1888–1956), geologi ja mineralogi, jonka mukaan on nimetty väyryneniitti *Henri Väyrynen (s. 1991), yleisurheilija *Janne Väyrynen (s. 1992), jääkiekkoilija *Johannes Väyrynen (1860–1927), rovasti ja Kajaanin kappalainen ja kirkkoherra *Jukka-Pekka Väyrynen (s. 1961), karateka *Kalevi Väyrynen (1914–1980), arkkitehti *Katri Wäyrynen, kenttäratsastaja *Kauko Väyrynen (1925–2004), oopperalaulaja ja näyttelijä *Mika Väyrynen (s. 1965), jalkapalloilija *Mika Väyrynen (s. 1967), harmonikkataiteilija *Mika Väyrynen (s. 1981), jalkapalloilija *Olavi Väyrynen (s. 1923), kilpailuasiamies *Oma Väyrynen (1914–1992), runoilija *Paavo Väyrynen (s. 1946), keskustalainen poliitikko, ministeri ja europarlamentaarikko *Paavo Väyrynen (1898–?), laulaja ja arkkiveisujen tekijä *Pekka Wäyrynen (1846–1880), suomentaja *Pekka Väyrynen (s. 1948), kuvataiteilija *Pentti Väyrynen (1926–2011), kenraaliluutnantti *Pirjo Väyrynen, Lola (s. 1949), laulaja *Riikka Väyrynen, myöh. Timonen, laulaja *Raimo Väyrynen (s. 1947), politiikantutkija *Sara Väyrynen, o.s. Sajanti (s. 1987), estejuoksija *Tarja Väyrynen, rauhan- ja konfliktintutkimuksen professori *Tarmo Väyrynen (s. 1950), kirjailija *Taru Väyrynen (o.s. Järvilehto, ent. Mäkinen, s. 1944), kirjailija, Tarmo Väyrysen puoliso *Tauno Väyrynen (1911–1983), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos *Teemu Väyrynen (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija *Tim Väyrynen (s. 1993), jalkapalloilija *Valtteri Väyrynen (s. 1994), muusikko *Vilho Väyrynen (1912–2000), sosiaalidemokraattinen kansanedustaja ja ministeri *Ville Väyrynen (s. 1975), Kokoomuksen poliitikko, kansanedustaja ja kirurgi. == Katso myös == *Väyryneniitti, mineraali
Pevisa

PEVISA (perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelma) on Suomen Kennelliiton hyväksymä ohjelma, jolla pyritään ehkäisemään koirilla esiintyviä erityisen perinnöllisiä vikoja ja sairauksia. Ohjelman tavoitteena on vähentää pääasiassa sellaisten periytyvien vikojen tai sairauksien leviämistä rodun kantaan, jotka alentavat koiran elinkykyä tai -toimintoja tai aiheuttavat koiran elämän laadun alenemisen. Ehtona rotuyhdistyksen liittymiselle PEVISAan on, että sillä on Kennelliiton jalostustieteellisen toimikunnan hyväksymä jalostuksen tavoiteohjelma, josta selviää rodun jalostukselle asetetut suuntaviivat ja painopisteet. Voidakseen ilmoittaa ohjelmaan kuuluvan rodun pentueen Kennelliiton rekisteriin, pentueen vanhempien on täytettävä rotukohtaiset ehdot. Nämä ehdot määritellään kullakin rodulla tyypillisesti tavattavien vikojen ja sairauksien mukaan. Ehtona voi olla esimerkiksi rekisteröintiä edeltävä pakollinen tutkimus näiden nimenomaisten ongelmien toteamiseksi. Esimerkiksi suomenlapinkoirapentueen vanhempien silmät ja lonkat on tutkittava ennen pentueen rekisteröintiä.http://www.kennelliitto.fi/sites/default/files/attachments/jto/suomenlapinkoira.pdf == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen kennelliitto Luokka:Koira Luokka:Eläinlääketiede
Salpausselän luonnonystävät

Salpausselän luonnonystävät on Suomen luonnonsuojeluliiton paikallisyhdistys Lahdessa ja sen ympäristössä. Jäseniä yhdistyksessä oli vuonna 2017 noin 450. Yhdistyksen tarkoituksena on herättää ja ylläpitää harrastusta luonnontuntemiseen, -tutkimiseen ja -suojelemiseen ja olla luonnosta kiinnostuneiden henkilöiden yhdyssiteenä toiminta-alueellaan. Salpausselän luonnonystävät järjestää erilaisia tilaisuuksia ja luontoretkiä sekä edistää luonnonsuojelua yhteistoiminnassa muiden luonnonsuojelua ajavien tahojen kanssa. Yhdistys toimii aktiivisesti myös rakentamis-, maankäyttö- ja kaavoitusasioissa. Luonnonystävien tavoitteena on varmistaa Lahden kaupungin kaavoituksen lainmukaisuus ympäristönäkökulmasta. Lahdessa ilmestyvän Etelä- Suomen Sanomien mukaan yhdistys on ”maan kärkikaartia kaavoitusta koskevien valitusten laatijana”. Helmikuussa 2017 ilmestyneen uutisen mukaan yhdistys on tehnyt vuoden 2006 jälkeen ainakin 17 kaavavalitusta. Yhdistyksen edustajat osallistuvat Etelä-Hämeen luonnonsuojelupiirin toimintaan. == Puheenjohtajia == *Erkki Rope, 1980-luvun alkupuoli *Martti Vikberg, 1990-luvun loppupuoli == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Salpausselän luonnonystävät ry Luokka:Lahtelaiset yhdistykset Luokka:Suomen luonnonsuojeluliitto
Kloroformi

thumb|Kloroformia nestemäisessä muodossa. Kloroformi (trikloorimetaani, metaanitrikloridi, formyylikloridi) on kemiallinen yhdiste. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, makeantuoksuinen ja voimakkaasti haihtuva neste, joka ei ole syttyvää kaasumaisenakaan. Kloroformi liukenee niukasti veteen, mutta hyvin asetoniin, ja sekoittuu etanoliin ja dietyylieetteriin. Kloroformia käytetään liuottimena, laboratoriokemikaalina ja synteesien lähtöaineena. 1800-luvulla kloroformia käytettiin myös nukutusaineena. Sillä oli kuitenkin vaarallisia toksikologisia ominaisuuksia ja taipumus aiheuttaa äkillisiä, kuolettavia sydämen rytmihäiriöitä. Kloroformin epäillään aiheuttavan syöpää (eli se on mahdollisesti syöpää aiheuttava, IARC Ryhmä 2B) Kansainvälisen syöväntutkimuskeskuksen (IARC) monografioiden mukaan. == Ominaisuuksia == * Liukoisuus veteen 20 °C:ssa: 0,8 g/100 ml * Höyrynpaine 20 °C:ssa: 21,2 kPa * Suhteellinen höyryn tiheys: 4,12 (ilma = 1) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * PubChem: Chloroform * KEGG: Chloroform * ChemBlink: Chloroform Luokka:Organohalidit Luokka:Klooriyhdisteet Luokka:Liuottimet Luokka:Anestesiologia Luokka:Imppaus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Optoelektroniikan tutkimuskeskus

Optoelektroniikan Tutkimuskeskus (ORC) on Tampereen yliopiston (vuoteen 2018 Tampereen teknillisen yliopiston) erillislaitos, jonka perusti professori Markus Pessa vuonna 2000. Se on nanofotoniikan ja optoelektroniikan tutkimuskeskus. ORC:llä työskentelee noin 70 henkilöä ja neljä tutkimusryhmää, joiden tutkimusalueita ovat puolijohdeteknologia, ultranopea ja tehokas optiikka, pintatiede ja nanofotoniikka. Tutkimusprojektit tuottavat vuosittain yli 150 tieteellistä julkaisua ja niiden tuloksena on syntynyt useita yrityksiä. Laitoksen budjetti on noin kuusi miljoonaa euroa vuodessa. Laitoksen johtajana toimii Pekka Savolainen. ==Lähteet== Luokka:Optoelektroniikka Luokka:Tampereen teknillinen yliopisto Luokka:Tampereen yliopisto
Kohdunsuu

Kohdunsuu () on kohdun kaulakanavan aukko, joka avautuu emättimen pohjaan. Alateitse synnyttäneillä naisilla se on rakomainen, synnyttämättömillä pyöreä. == Lähteet == Luokka:Naaraan sukupuolielimistö