EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Saksan 18. armeija

Saksan 18. armeija () oli Saksan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa. == Perustaminen ja historia == Wehrkreis VI perusti armeijan marraskuussa 1939. Se osallistui 1940 operaatio Keltaisessa armeijaryhmä B:hen liitettynä Alankomaiden, Belgian ja Ranskan valtaukseen. Armeijan joukkoina olivat XXVI ja X armeijakunnat sekä 9. panssaridivisioonan, 208. ja 225. jalkaväkidivisioonat. Se siirrettiin Ranskan antauduttua pohjoiseen armeijaryhmään ryhmitettäessä joukkoja operaatio Barbarossaan. Armeija taisteli itärintaman pohjoisosissa Baltiassa. Neuvostoliiton 2. Baltian rintama aloitti 19. helmikuuta 1944 hyökkäyksen Holmin ympäristöön ryhmittynyttä Saksan 16. armeijaa vastaan. Neuvostoliiton 22. armeijan hyökkäys menestyi kuluttaen saksalaisten voimia. Saksan 16. ja 18. armeija joutuivat saarroksiin Kuurinmaalle Neuvostoliiton aloitettua kesähyökkäyksen 1944. Armeija oli piiritettynä sodan loppuun saakka, jolloin joukot antautuivat Neuvostoliitolle. == Komentajat == Armeijankomentajina olivatwww.lexikon-der-wehrmacht.de: *marsalkka Georg von Küchler 5. marraskuuta 1939 - 16. tammikuuta 1942 *kenraalieversti Georg Lindemann 16. tammikuuta 1942 - 29. maaliskuuta 1944 *tykistönkenraali Herbert Loch 29. maaliskuuta - 2. syyskuuta 1944 *jalkaväenkenraali Ehrenfried-Oskar Boege 5. syyskuuta 1944 - 9. toukokuuta 1945 == Lähteet == 18
ISAM

ISAM (Invented Sounds Applied to Music) on elektronisen musiikin artisti Amon Tobinin seitsemäs ja toistaiseksi tuorein studioalbumi, joka julkaistiin keväällä 2011. == Kappaleet == * Kaikki kappaleet kirjoittanut Amon Tobin. # # # # # # # # # # # # == Arviot == * AllMusic: AllMusic == Lähteet == Luokka:Amon Tobinin albumit Luokka:Vuoden 2011 albumit
Myyrinpuhos

Myyrinpuhos on Vantaan Myyrmäessä, aivan Myyrmäen aseman vieressä sijaitseva kolmikerroksinen ostoskeskus, joka valmistui vuonna 1975. Ostoskeskuksen suunnitteli arkkitehti Eero Kostiainen. Kiinteistön nykyinen omistaja on Taitokaari Oy. Ostoskeskuksessa toimi sen alkuaikoina muun muassa Alko, elokuvateatteri, Osuuspankki, ravintola Toppari, Valintatalo ja yksityinen lääkäriasema. Talon suurin käyttäjä on kulttuuritalo Myyräncolo, jonka käytössä on noin 70 % kliinteistön tiloista. Muita käyttäjiä olivat Vuonna 2020 Myyrmäen apteekki, ravintola Molly Malone's Toppari, R-kioski, parturi sekä Ladyt-kuntosali. Myyrinpuhoksen läheisyydestä löytyy kaksi sitä uudempaa ostoskeskusta: Isomyyri ja Myyrmanni. __NOTOC__ == Tyyli == Rakennuksen ilme on futuristinen, ja arkkitehtonisesti se edustaa harvinaista konstruktivismia. Sen yksityiskohtien on sanottu muistuttavan hieman Matti Suurosen muoviarkkitehtuuria. Julkisivun punaiset ja keltaiset väripaneelit ovat rakennusajankohdalle hyvin tunnusomaisia. Myös katolle rakennettu ilmastointihuone viittaa 1970-luvun tyyliin, ja siitä on tullut myös alueen maamerkki. 1990-luvulla kauppakeskuksen alkuperäiset katokset purettiin ja julkisivun ilmettä muutettiin. Katosten väri vaihtui punaisesta vaalean harmaaseen. Ostoskeskus on säilynyt melko hyväkuntoisena ja se on arvioitu rakennushistoriallisesti kansainvälisesti tai valtakunnallisesti merkittäväksi, 1. arvoluokkaan kuuluvaksi kohteeksi. == Tulevaisuus == Myyrinpuhos on purku-uhan alla. Myyr York Downtown -nimisen suunnittelukilpailun voittajaehdotuksen mukaan Myyrinpuhoksen ja Isomyyrin paikalle rakennetaan korkeita tornitaloja ja alueelle kokonaisuudessaan paljon uusia asuntoja. Vantaan kaupunginmuseo on esittänyt Myyrinpuhoksen suojelua tai osittaista suojelua, mutta yhtään ostoskeskusta Vantaalla ei ole kuitenkaan suojeltu, ja moni niistä on katoamassa kaupunkikuvasta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka: Vantaan kauppa- ja ostoskeskukset Luokka:Myyrmäki
Leo Robin

Leo Robin (6. huhtikuuta 1900 Pittsburgh – 29. joulukuuta 1984 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen sanoittaja, joka tunnetaan erityisesti työstään säveltäjä Ralph Raingerin kanssa. Hän voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon vuoden 1938 sanoituksellaan ”Thanks for the Memory”. Tunnettuihin Robinin sanoittamiin kappaleihin kuuluvat myös ”Blue Hawaii”, ”Easy Living” ja ”Diamonds Are a Girl’s Best Friend”. Robin valittiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 1972. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset sanoittajat Luokka:Songwriters Hall of Fame Luokka:Oscar-palkinnon saajat
Ralph Rainger

Ralph Rainger (7. lokakuuta 1901 New York – 23. lokakuuta 1942 Beverly Hills) oli yhdysvaltalainen populaarimusiikin säveltäjä, joka tunnetaan parhaiten työstään sanoittaja Leo Robinin kanssa. Hän voitti parhaan laulun Oscar- palkinnon vuonna 1938 säveltämällään kappaleella ”Thanks for the Memory”. Tunnettuihin Raingerin sävellyksiin kuuluvat myös ”Blue Hawaii”, ”Easy Living” ja ”Love in Bloom”. Rainger valittiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 1970. == Suomennettuja sävellyksiä == *Timo T. A. Mikkonen: ”Kiittää kai saan” (Thanks for the Memory) *Annikki Tähti: ”Sininen Hawaiji” (Blue Hawaii), san. Sauvo Puhtila Lähde: Suomen Äänitearkisto ry. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset säveltäjät Luokka:Songwriters Hall of Fame Luokka:Oscar-palkinnon saajat
Harry Revel

Harry Revel (21. joulukuuta 1905 Lontoo – 3. marraskuuta 1958 New York) oli englantilainen populaarimusiikin säveltäjä. Hänet tunnetaan erityisesti sanoittaja Mack Gordonin kanssa 1930-luvulla tekemästään elokuvamusiikista. Revel opetteli pianonsoittoa lapsesta lähtien ja aloitti musiikkiuransa teini- ikäisenä. Hän sävelsi Lontoossa ja Berliinissä kevyttä populaari- ja teatterimusiikkia 1920-luvulla. Vuonna 1929 hän muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän aloitti yhteistyön sanoittaja Mack Gordonin kanssa. Revel ja Gordon tekivät musiikin Broadway-näytelmään Fast and Furious (1930) ja sävelsivät joitakin kappaleita seuraavan vuoden Ziegfeld Follies -revyyhyn. Heidän vuonna 1932 julkaisemansa ”Underneath the Harlem Moon” tuli suosituksi standardiksi jazzmusiikissa ja sen ovat nauhoittaneet lukuisat artistit. Vuonna 1932 he muuttivat Yhdysvaltain länsirannikolle ja ryhtyivät tekemään musiikkia elokuviin. Vuosina 1933–1936 Revel ja Gordon työskentelivät Paramount Pictures -tuotantoyhtiön lauluntekijöinä. Heidän kirjoittamiaan hittejä olivat muun muassa ”Did You Ever See a Dream Walking” (1933), ”Stay as Sweet as You Are” (1934), ”Paris in the Spring” (1935) ja ”Goodnight My Love” (1936). 1930-luvun loppupuolella Revel ja Gordon tekivät musiikkia tuotantoyhtiö 20th Century Foxille. 1940-luvulla Gordon lyöttäytyi yhteen säveltäjä Harry Warrenin kanssa ja Revel työskenteli muiden sanoittajien kanssa. Revel oli kahdesti ehdolla parhaan laulun Oscarin saajaksi, kappaleilla ”There’s a Breeze on Lake Louise” (1942, san. Mort Greene) ja ”Remember Me to Carolina” (1944, san. Paul Francis Webster). Revel sävelsi uransa loppupuolella myös instrumentaalimusiikkia ja julkaisi musiikkia oman kustantamonsa kautta. Viimeisiin hänen säveltämiinsä hitteihin kuuluu Nat King Colen äänittämä kappale ”Jet” (1951). Harry Revel kuoli marraskuussa 1958 New Yorkissa. Hänet valittiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 1970. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet Luokka:Brittiläiset elokuvasäveltäjät Luokka:Songwriters Hall of Fame
Fazer Liqueur Fills

Fazer Liqueur Fills on Fazerin alkoholilla täytetty suklaakonvehtimakeinen, jonka valmistus on aloitettu vuonna 1900. Vuonna 1986 sen nimi Liköörikonvehti muutettiin Bartenderiksi, ja vuodesta 1996 nimi on ollut nykyinen Fazer Liqueur Fills. Tummalla suklaalla päällystetyn sokerikuoren sisällä on rommin, punssin, maraschinon tai Cherry Brandyn -makuista likööriä. == Lähteet == Luokka:Fazerin makeiset
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1933

Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1933 pelattiin leudon talven vuoksi poikkeuksellisesti neljässä lohkossa, joiden voittajat pelasivat välierät pääsystä loppuotteluun vuoden 1933 Ruotsin jääpallomestaruudesta. Muut joukkueet jatkoivat kahdessa putoamissarjassa, johon ne saivat mukaansa alkulohkoissa pelatut keskinäiset ottelutulokset muita putoamissarjaan joutuneita joukkueita vastaan. ==Division I== === Pohjoinen === ==== Ryhmä A==== Joukkue O V T H Maalit P Västerås SK 3 2 1 0 10-5 5 Brobergs IF 3 2 1 0 9-6 5 Bollnäs GIF 3 1 0 2 4-5 2 IK Sirius 3 0 0 3 5-12 0 ==== Ryhmä B==== Joukkue O V T H Maalit P IFK Uppsala 3 1 2 0 13-7 4 Skutskärs IF 3 1 2 0 10-7 4 IFK Rättvik 3 0 3 0 6-6 3 IK Göta 3 0 1 2 6-15 1 ==== Pohjoislohkon loppuottelu ==== Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 IFK Uppsala 2–1 Västerås SK ====Putoamissarja==== Joukkue O V T H Maalit P Skutskärs IF 5 3 2 0 19-9 8 Brobergs IF 5 3 1 1 11-10 7 Bollnäs GIF 5 2 1 2 13-10 5 IFK Rättvik 5 1 3 1 13-10 5 IK Göta 5 2 1 2 13-13 5 IK Sirius 5 0 0 5 6-23 0 === Etelä === ==== Ryhmä C==== Joukkue O V T H Maalit P Karlstad-Göta 3 3 0 0 21-4 6 Nässjö IF 3 2 0 1 12-7 4 IK Sleipner 3 1 0 2 7-15 2 IF Verdandi 3 0 0 3 5-19 0 ==== Ryhmä D==== Joukkue O V T H Maalit P AIK 3 2 1 0 8-3 5 Örebro SK 3 1 2 0 8-6 4 Slottsbrons IF 3 1 1 1 6-6 3 IFK Eskilstuna 3 0 0 3 4-11 0 ==== Etelälohkon loppuottelu ==== Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Karlstad-Göta 2–1 AIK ====Putoamissarja==== Joukkue O V T H Maalit P Nässjö IF 5 4 1 0 28-5 9 Slottsbrons IF 5 3 2 0 18-7 8 Örebro SK 5 3 1 1 16-12 7 IFK Eskilstuna 5 2 0 3 10-19 4 IK Sleipner 5 1 0 4 11-21 2 IF Verdandi 5 0 0 5 4-23 0 === Loppuottelu === 26.2. Tukholma Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 IFK Uppsala 11–1 Karlstad-Göta ==Lopulliset sijoitukset== Sija Joukkue 1\. IFK Uppsala 2\. Karlstad-Göta ==Lähteet== * Bandytipset kalenderbiteri 1933 Luokka:Vuoden 1933 jääpallo
Cam Atkinson

Cameron Thomas ”Cam” Atkinson (s. 5. kesäkuuta 1989 Greenwich, Connecticut) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Tampa Bay Lightningissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Columbus Blue Jackets varasi Atkinsonin vuoden 2008 varaustilaisuudessa kuudennen kierroksen seitsemäntenä pelaajana. ==Ura== Atkinson pelasi Boston College Eaglesin miesten jääkiekkojoukkueessa juniorivuosinaan. Columbus kirjoitti tulokassopimuksen Atkinsonin kanssa maaliskuussa 2011. Hän teki ensimmäisen NHL-maalinsa 10. lokakuuta 2011, vaikka pelasi koko kauden neljää peliä lukuun ottamatta Springfield Falconsissa. Atkinson sai ensimmäisen kypärätemppunsa NHL-urallaan Colorado Avalanchea vastaan 5. huhtikuuta 2012. Heinäkuussa 2021 Blue Jackets kauppasi Atkinsonin Philadelphia Flyersiin vaihdossa Jakub Voráčekiin. https://www.sportsnet.ca/nhl/article/flyers-acquire-atkinson-blue-jackets- exchange-voracek/ Heinäkuussa 2024 Flyersin ostettua Atkinsonin jäljellä olevan sopimuksen ulos, hän siirtyi vuoden mittaisella ja 900 000 dollarin arvoisella sopimuksella Tampa Bay Lightningiin. ==Tilastot== 2008–2009 Boston College NCAA 36 7 12 19 28 – – – – – 2009–2010 Boston College NCAA 42 30 23 53 30 – – – – – 2010–2011 Boston College NCAA 39 31 21 52 28 – – – – – Springfield Falcons AHL 5 3 2 5 0 – – – – – 2011–2012 Columbus Blue Jackets NHL 27 7 7 14 14 – – – – – MM 8 1 2 3 4 Springfield Falcons AHL 51 29 15 44 31 – – – – – 2012–2013 Columbus Blue Jackets NHL 35 9 9 18 4 – – – – – Springfield Falcons AHL 33 17 21 38 14 – – – – – 2013–2014 Columbus Blue Jackets NHL 79 21 19 40 18 6 1 2 3 0 2014–2015 Columbus Blue Jackets NHL 78 22 18 40 22 – – – – – 2015–2016 Columbus Blue Jackets NHL 81 27 26 53 22 – – – – – 2016–2017 Columbus Blue Jackets NHL 82 35 27 62 22 5 2 1 3 0 2017–2018 Columbus Blue Jackets NHL 65 24 22 46 14 6 2 2 4 2 MM 10 7 4 11 2 2018–2019 Columbus Blue Jackets NHL 80 41 28 69 20 10 2 6 8 4 2019–2020 Columbus Blue Jackets NHL 44 12 14 26 6 8 3 5 8 4 2020–2021 Columbus Blue Jackets NHL 56 15 19 34 4 – – – – – 2021–2022 Philadelphia Flyers NHL 73 23 27 50 10 – – – – – 2022–2023 Philadelphia Flyers NHL 0 0 0 0 0 – – – – – 2023–2024 Philadelphia Flyers NHL 70 13 15 28 27 – – – – – 13 kautta yhteensä NHL 770 249 231 480 183 35 10 16 26 10 3 kautta yhteensä AHL 89 49 38 87 45 – – – – – ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Tampa Bay Lightningin pelaajat Luokka:Columbus Blue Jacketsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Thanks for the Memory

”Thanks for the Memory” (vap. suom. Kiitos muistosta) on Ralph Raingerin säveltämä ja Leo Robinin sanoittama musiikkikappale vuoden 1938 elokuvasta The Big Broadcast of 1938. Sen lauloivat elokuvassa Bob Hope ja Shirley Ross. Kappaleesta tuli Bob Hopen tunnuslaulu, jota hän käytti monissa radio- ja televisio-ohjelmissaan sekä live-esityksissään. ”Thanks for the Memory” palkittiin parhaan laulun Oscarilla. Vuonna 2004 American Film Institute valitsi sen 100 hienoimman elokuvalaulun listalleen sijalle 63. Timo T. A. Mikkonen on äänittänyt kappaleen suomeksi nimellä ”Kiittää kai saan”. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1938 kappaleet Luokka:Ralph Raingerin säveltämät kappaleet Luokka:Leo Robinin sanoittamat kappaleet Luokka:Oscar-palkitut kappaleet
Calabarzon

Calabarzon on yksi Filippiinien hallintoalueista. Alueen tunnus on IV-A ja se sijaitsee Luzonin saaren eteläosissa. Calabarzonin nimi on akronyymi alueen provinssien nimistä Cavite, Laguna, Batangas, Rizal ja Quezon. Hallintoalueen asukasluku on 12 609 803 (vuonna 2010) ja kokonaispinta-ala on 16 368 neliökilometriä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Filippiinien alueet
Kapinkerttu

Kapinkerttu (Euryptila subcinnamomea) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Kapinkerttua tavataan Namibiassa ja Etelä- Afrikassa. Sen on raportoitu olevan harvinainen tai paikallisesti melko yleinen. Sen kannankehitys on vakaa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Hertut
Metsäräätäli

Metsäräätäli (Artisornis moreaui) on herttujen heimoon kuuluva uhanalainen varpuslintu. ==Levinneisyys== Metsäräätäliä tavataan kahdella eri alueella, ja populaatioiden välillä on 1 000 kilometriä. Nimialalajia tavataan Usambara- vuoriston itäosassa Tansaniassa ja alalajia sousae Mosambikin pohjoisosissa. Laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi, koska sen levinneisyysalue ja populaatio ovat hyvin pienet, ja koska se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. ==Lähteet== Luokka:Hertut Luokka:Uhanalaiset linnut
Tansanianräätäli

Tansanianräätäli (Artisornis metopias) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Tansanianräätäliä tavataan Mosambikissa ja Tansaniassa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, mutta sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota vielä olevan vaarassa, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Hertut
Valkokurkkupriinia

Valkokurkkupriinia (Schistolais leucopogon) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Valkokurkkupriiniaa tavataan Angolassa, Burundissa, Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Kongossa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Päiväntasaajan Guineassa, Keniassa, Nigeriassa, Sudanissa, Etelä-Sudanissa, Tansaniassa, Ugandassa ja Sambiasa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Hertut
Guineanpriinia

Guineanpriinia (Schistolais leontica) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Guineanpriiniaa tavataan Norsunluurannikolla, Guineassa, Liberiassa ja Sierra Leonessa. Sen kannaksi arvioidaan 1 000–2 500 sukukypsää yksilöä. Guineanpriinia on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, koska sen esiintymät ovat hyvin paikallisia ja koska sen populaatio on pieni ja vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. ==Elinympäristö== Guineanpriinia elää pensaikkoisten purojen varsilla, vuoristojen galleriametsissä, myrskyjen ja metsäpalojen häiritsemissä metsissä ja luonnontilaisten metsien reunoilla 700–1 600 metrin korkeudella merenpinnasta. ==Lähteet== Luokka:Hertut Luokka:Uhanalaiset linnut
Vahvaa väkeä

Vahvaa väkeä on tutkija Merja Leppälahden kirjoittama vuonna 2012 ilmestynyt tietokirja, joka käsittelee suomalaisia uskomusolentoja fantasian näkökulmasta. == Lähteet == Kustantajan sivut http://www.finnlectura.fi/uusia- tuotteita/283-vahvaa-vaekeae-kotimaisia-uskomus-ja-fantasiaolentoja-.html Luokka:Kirjat kansanperinteestä Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 2012 kirjat
Keijo Heikola

Keijo Kalevi Heikola (31. tammikuuta 1920 Turku – 10. marraskuuta 1988 Turku) oli suomalainen juristi. Hän oli Korkeimman oikeuden jäsen 1966–1972 ja Turun hovioikeuden presidentti 1972–1988.Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 23.11.1988, HS Aikakone. Viitattu 8.5.2018. Heikola valmistui ylioppilaaksi 1938, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1946 Helsingin yliopistossa, sai varatuomarin arvon 1948 ja toimi Turun hovioikeuden ylimääräisenä viskaalina 1946–1950 ja viskaalina 1950–1959. Samaan aikaan hän oli Asianajotoimisto Jaakkola & Piintilän asianajaja 1947–1959. Kanneviskaalina hän toimi 1959–1960 ja hovioikeuden jäsenenä 1960–1966.Kuka kukin on 1978 (runeberg.org) Keijola oli tuomioita koskevien säännösten uudistamistoimikunnan puheenjohtaja vuosina 1964–1966 ja nuorisorikoskomitean puheenjohtaja 1967–1970. Hän oli myös Auraprint Oy:n hallituksen puheenjohtaja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Merja Leppälahti

Merja Leppälahti (s. 1956) on turkulainen perinteen- ja kulttuurintutkija, tietokirjailija ja kriitikko. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori (folkloristiikka, Turun yliopisto). Kriitikkona hänen erikoisalojaan ovat toisaalta tiede- ja tietokirjallisuus, toisaalta lasten ja nuorten kirjallisuus, erityisesti fantasia. Leppälahden pro gradu- ja lisensiaattityöt keskittyivät roolipelaamiseen, ja hän kuuluu Suomen pelitutkimuksen seuran hallitukseen. Sen lisäksi Leppälahti on luottamustehtävissä myös Turun Uusikirkko-kerhossa, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 2015−2020, sekä Turun seudun kalevalaisissa ja Karjalaisten Pitäjäyhdistysten liitossa. Uusikirkko-seura myönsi Leppälahdelle vuonna 2018 kultaisen ansiomerkin hänen toimistaan perinneaineiston siirrosta Tampereen yliopiston kansanperinnearkistoon. == Julkaisuja == * Kalevalan kirjallista nykykäyttöä. Väitöskirja. Turun yliopisto 2022. * Tuttu ja tuntematon Japani. Historiaa ja nykyaikaa. BoD 2022. * Enteitä ja uskomuksia. Kansanperinnettä huviksi ja hyödyksi nykyihmiselle. Oppian 2022. * Kirjallinen nimipäiväkalenteri. Helmivyö 2020. *Perinnejoulu. Käsikirja kaikille. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2019. * Kaiken maailman kauhua. Apatura 2018. * Kasvit entisajan elämässä. Apatura 2015. * Karjala sydämessä: Ulla Mannonen Kannakselta. Apatura 2014. * Vahvaa väkeä: Kotimaisia uskomus- ja fantasiolentoja. Finn Lectura 2012. * Roolipelaaminen - Eläytymistä ja fantasiaharrastusverkostoja. Nuorisotutkimusverkosto 2009. == Toimitetut teokset == * Merkintöjä sotavuosilta.Uuteenkirkkoon ja Kanneljärveen liittyviä kirjeitä ja kirjoituksia vuosilta 1939-1945. Turun Uusirkko-kerho ry, 2017. * Viisas matkassa, vara laukussa: Näkökulmia kansanperinteen tutkimukseen. Toim. Tuomas Hovi, Kirsi Hänninen, Merja Leppälahti & Maria Vasenkari. Turun yliopisto 2013. * Vampyyrit kansanperinteestä populaarikulttuuriin. Toim. Tuomas Hovi ja Merja Leppälahti. Turun yliopisto 2011. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Merja Leppälahti haastattelussa Viiden jälkeen-ohjelmassa: Viisi pääsiäisperinnettä *Merja Leppälahti: "Käärmeellä erityisasema kansanperinteessä" Turun Sanomat, 1.9.2007 *Merja Leppälahti: "Hiirenhännästä sammaltähteen – kansanomaisia kasvien nimiä" Kielikello, 2/2016 Luokka:Suomalaiset folkloristit Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Riddick

Riddick on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteis-/toimintaelokuva. Se on jatko-osa elokuville Pimeän uhka ja Riddickin aikakirja. Ohjauksesta vastaa edellisten osien tapaan David Twohy, käsikirjoituksen laativat David Twohy, Oliver Butcher ja Stephen Cornwell. Pääosaa näyttelee jälleen Vin Diesel. == Juoni == Pahamaineinen Riddick on jätetty kuolemaan auringon kärventämälle planeetalle, joka vaikuttaa olevan täysin eloton. Pian hän kuitenkin joutuu taistelemaan hengestään saalistavia avaruusolentoja vastaan. Viholliset ovat kuolettavampia kuin yksikään ihminen, jonka Riddick on koskaan kohdannut. Ainoa keino päästä pois planeetalta on hälyttää paikalle palkkionmetsästäjät, jotka laskeutuvat paikalle nopeasti löytääkseen saaliinsa. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Luokka:Vuoden 2013 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimintaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiselokuvat Luokka:Avaruuselokuvat Luokka:David Twohyn käsikirjoittamat elokuvat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oppipoika (elokuva)

Oppipoika on Ulrika Bengtsin ohjaama elokuva. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Erik Lönngren, Patrik Kumpulainen ja Amanda Ooms. Elokuvan on tuottanut Mats Långbacka. Elokuvan ensi-ilta oli 27. syyskuuta 2013. Elokuva sijoittuu vuoteen 1939. 13-vuotias poika saapuu Ahvenanmaalle Lågskärin saarelle oppimaan majakanvartijan työtä. Lajityypiltään se on psykologinen trilleri. Oppipoika valittiin Suomen ehdokkaaksi kilpailemaan parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnosta. Elokuva putosi jatkosta ensimmäisessä karsinnassa joulukuussa 2013. Marraskuussa 2013 elokuva voitti Rooman elokuvafestivaaleilla nuorille ja nuorille aikuisille suunnattujen elokuvien Alice nella città -kilpasarjan pääpalkinnon, jonka arvo oli 10 000 euroa. ==Juoni== Kesällä 1939 ankara majakkamestari Hasselbond elää perheineen pienellä majakkasaarella. Hänen oppipojakseen lähetetään koulukodissa kasvanut 13-vuotias Karl, joka ystävystyy perheen samanikäisen pojan Gustafin kanssa. Isän mielestä tyhmästä Gustafista ei ole mihinkään, toisin kuin olisi ollut tämän varhaisteini-iässä kuolleesta isostaveljestä Elofista, josta oli tulossa merikapteeni. (Tilaajille.) Hasselbond antaa Karlille muutaman viikon aikaa osoittaa kykynsä majakanvartijan tehtäviin, tai lähettäisi tämän pois seuraavalla yhteysaluksella. Karl osoittautuukin päteväksi, kun taas Hasselbondista paljastuu yhä julmempia piirteitä. Viime hetkellä hänen vaimonsa pelastaa perheen ja Karlin pahimmalta tragedialta. ==Rooleissa== ==Tuotanto== Oppipoika kuvattiin Lågskärin majakkasaarella Ahvenanmaalla kesällä 2011. ==Vastaanotto== Elokuvauutiset Episodi Hannu Liekso Film-O-Holic.com Emmi Koivumäki Ilta-Sanomat Taneli Topelius ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2013 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset trilleri-draamaelokuvat Luokka:Jussi-palkitut elokuvat
Colours in the Dark

Colours in the Dark on Tarja Turusen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 30. elokuuta 2013. Kappale "Never Enough" julkaistiin 31. toukokuuta 2013 videona sanoitusten kera. Albumi on saanut hyvän vastaanoton kansainvälisesti. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 5. ==Kappaleet== == Kokoonpano == * Tarja Turunen – laulu, piano * Alex Scholpp – kitara * Julian Barrett – kitara * Kevin Chown – basso * Doug Wimbish – basso * Christian Kretschmar – koskettimet * Mike Terrana – rummut * Max Lilja – sello === Vierailevat muusikot === * Thomas Bloch – huuliharppu * Saro Danielian – duduk * Justin Furstenfeld – laulu kappaleessa "Medusa" * Caroline Lavelle – sello * Naomi Cabuli Turunen (Tarjan tytär) ("Lucid Dreamer") * Mel Wesson == Arvostelut == * Angry Metal Guy: Angry Metal Guy * Imperiumi.net: Imperiumi.net * Soundi: Soundi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Tarja Turusen albumit Luokka:Vuoden 2013 albumit
Isai Scheinberg

Isai Scheinberg (syntynyt 1946 tai 1947) on israelilais-kanadalainen PokerStars nettipokerihuoneen perustaja ja entinen omistaja. Kesäkuussa vuonna 2014 Amaya Gaming Group osti PokerStarsin sekä PokerStarsin omistaman sisarsivuston Full Tilt Pokerin 4,9 miljardilla dollarilla.http://www.forbes.com/sites/nathanvardi/2014/06/12/amaya-gaming-in- deal-to-buy-pokerstars-for-4-9-billion/ Scheinberg on toiminut ennen IBM:n ohjelmoijana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * A look at the mysterious Canadian founder of PokerStars theglobeandmail.com * The Scheinberg Family and Poker Stars gamblingsites.com Luokka:Kanadalaiset liikemiehet Luokka:Kanadalaiset miljardöörit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:1940-luvulla syntyneet
Leo Heikurainen

Leo Olavi Heikurainen (22. syyskuuta 1920 Alatornio – 26. huhtikuuta 1985 Bad Alexanderbad, Länsi-SaksaKemin lyseon lukio ) oli suomalainen metsätieteilijä ja Helsingin yliopiston suometsätieteen professori vuodesta 1958. Hän oli Suoman Akatemian tutkijaprofessori vuosina 1972 - 1976 ja tutki metsien ojitusta ja kuivatusta.Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 604 Alatornion Pirkkiöstä syntyisin oleva Leo Heikurainen kävi alaluokat Kemin lyseossa vuosina 1934-37 ja siirtyi sen jälkeen Tornion yhteislyseoon. Lukiovuosien koulunkäynnin keskeytti talvisota, jossa hän oli sodan loppuvaiheessa Erillinen pataljoona 37:ssä. Sen jälkeen hän jatkoi lukio-opiskeluaan ja valmistui keväällä 1941 ylioppilaaksi. Sen jälkeen alkoi kausi Suomalaisessa Waffen-SS-vapaaehtoispataljoonassa, joka kesti kesästä 1941 kesään 1943. Suomeen palattuaan hän siirtyi Suomen armeijaan JP 3:een ja edelleen Er.P 13:een taistellen sodan loppuvaiheessa Karjalan kannaksella. Siellä hän haavoittui kesäkuussa 1944.Sotiemme Veteraanit Tornio, Tornion Rintamaveteraanit ry 2001, s. 358 Syksyllä 1945 Heikurainen aloitti opintonsa Helsingin yliopistossa sekä metsätieteessä että kasvitieteessä. Sen jälkeen hän suoritti maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnon 1948; metsänhoitaja 1950 ja väitteli maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi 1954. Vuonna 1958 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston suometsätieteen professoriksi, jota tehtävää hän hoiti kuolemaansa vuoteen 1985 asti. Suomen Akatemian tutkijaprofessori hän toimi 1972 - 1975. Heikurainen toimi syntymäseutunsa Peräpohjolan perusteella Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan inspehtorina 1959 - 1969. Asiantuntijuutensa mukaisesti hän toimi Suomen Metsätieteellisen Seuran puheenjohtajana 1961 - 1962, Suoseuran puheenjohtajana 1968 - 1970 ja Professoriliiton puheenjohtaja 1971 - 1973. Tieteenalan kansainvälisen järjestön International Peat Societyn varapresidenttinä hän toimi 1973 - 1980 ja edelleen presidenttinä 1980 - 1985. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsenenä oli 1974. == Lähteet == == Muut lähteet == * Kansallisbiografia Luokka:Suomalaiset metsätieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset SS-sotilaat Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Kalevi Heinilä

Kalevi Tuovi Mikael Heinilä (16. helmikuuta 1924 Salo – 30. heinäkuuta 2022 Espoo) oli suomalainen liikuntatieteilijä ja suomalaisen liikuntatutkimuksen uranuurtajaPumu.fi . Hän oli Jyväskylän yliopiston liikuntapedagogiikan professori vuosina 1965–1972 ja liikuntasosiologian professori vuosina 1972–1987. Jyväskylän yliopiston vararehtori hän oli vuosina 1971–1974 ja rehtori vuosina 1977–1982.Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 607 Häntä kunnioittamaan perustettiin vuonna 2008 Heinilän nimeä kantava rahasto lasten liikunnallisen leikkikulttuurin edistämiseksi. ==Julkaisuja== *Vapaa-aika ja urheilu, 1959 *Tupakoiva nuoriso, 1962 *Suomalainen urheiluideologia, 1974 *Urheilu – Ihminen – Yhteiskunta, 1974 *Minne menet Suomen urheilu? – Kilpavarustelusta kestävään kehitykseen. Helsinki: Into, 2018. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kalevi Heinilän muistokirjotus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset liikuntatieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Jooseppi Manninen

Jooseppi Manninen (21. marraskuuta 1922 Suomussalmi – 16. lokakuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen Suomussalmen Piispajärveltä kotoisin oleva kuvanveistäjä. == Teoksia == * 1950 puuleikkaustyö Apostolit ja saarnastuolin veistokoristelu Suomussalmen kirkossaMuseovirasto : Suomussalmen kirkko * 1952 Kainuun asutuksen muistomerkki Paltamon Kiehimävaarassa Kainuun asutuksen muistomerkki * 1955 Hyvästijättö - Isänmaan puolesta talvi- ja jatkosodassa vuosina 1939–1944 kaatuneiden sankarivainajien muistopatsas Kajaanin hautausmaalla.Kajaanin seurakunta * 1957 Kaatuneiden muistomerkki, Äänekosken hautausmaa. === Kuvia julkisista teoksista === Tiedosto:Suomussalmen kirkon apostolipatsas by Jooseppi Manninen.JPG|Apostolipatsas, Suomussalmi, 1950. Tiedosto:Suomussalmen kirkon kastemalja by Jooseppi Manninen.JPG|Kastemaljan jalusta, Suomussalmi, 1950. Tiedosto:Suomussalmen kirkon puuleikkaus by Jooseppi Manninen.JPG|Saarnastuolin korkokuva, Suomussalmi, 1950. Tiedosto:Kainuun asutuksen muistomerkki by Jooseppi Manninen.JPG|Kainuun asutuksen muistomerkki, Paltamo, 1952. Tiedosto:Kajaani sankarimuistomerkki.JPG|Sankarimuistomerkki Hyvästijättö, Kajaani, 1955. Tiedosto:Äänekoski sankarimuistomerkki.JPG|Sankarimuistomerkki Kätketty aarre, Äänekoski, 1957. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Kenneth Richmond

Kenneth Alan "Ken" Richmond (10. heinäkuuta 1926 Kensington – 3. elokuuta 2006 Christchurch) oli brittiläinen vapaapainija, kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti. Yli 87 kilogramman painoluokassa kilpaillut Richmond saavutti vapaapainissa olympiapronssia Helsingissä 1952. Yhteensä Richmond kilpaili neljissä kesäolympialaisissa: Lontoossa 1948 hän oli kreikkalais-roomalaisen painin 87-kiloisten sarjassa viides, Helsingissä vapaapainin pronssilla, Melbournessa 1956 vapaapainissa neljäs ja Roomassa 1960 vapaapainissa yhdeksäs. Kansainyhteisön kisoista Richmond voitti vapaapainissa kultaa vuonna 1954 ja pronssia vuonna 1950.Sports- Reference.comiat.uni-leipzig.de Richmond kuoli sydäninfarktiin 3. elokuuta 2006 Christchurchissä Englannin etelärannikolla. Hän oli kuollessaan 80-vuotias.http://www.nytimes.com/2006/08/14/movies/13richmond.html?_r=2&adxnnl;=18ref=obituaries&adxnnlx;=1156071943-/u+u& == Lähteet == * Ken Richmond Bio, Stats and Results Olympics at Sports- Reference.com * Richmond, Kenneth Alan (GBR) iat.uni-leipzig.de === Viitteet === Luokka:Brittiläiset vapaapainijat Luokka:Brittiläiset kreikkalais- roomalaisen tyylin painijat Luokka:Brittiläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Hasan Gemici

Hasan Gemici (15. kesäkuuta 1927 Giresun – 25. kesäkuuta 2001 İzmit) oli turkkilainen vapaapainija ja olympiavoittaja. 52 kilogramman painoluokassa kilpaillut Gemici voitti vapaapainissa olympiakultaa Helsingissä 1952.Sports- Reference.comiat.uni-leipzig.de == Lähteet == * Hasan Gemici Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * Gemici, Hasan (TUR) iat.uni- leipzig.de === Viitteet === Luokka:Turkkilaiset vapaapainijat Luokka:Turkkilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
One Drop -säätiö

One Drop -säätiö (engl. One Drop Foundation) on kanadalainen hyväntekeväisyysjärjestö, jonka on perustanut vuonna 2007 Kanadan Montrealissa Cirque du Soleil'n omistaja-perustaja Guy Laliberté. Säätiön tehtävä on pyrkiä tukemaan puhtaan veden saantia maailmanlaajuisesti ja lisät yksittäisten ihmisten ja yhteisöjen tietoisuutta köyhyydestä johtuvaa puutetta puhtaasta juomavedestä.http://www.onedrop.org/en/DiscoverOneDrop_Canada/WhoWeAre.aspx == Hyväntekeväisyyspokeriturnaukset == One Drop -säätiö ja World Series of Poker ovat järjestäneet kesästä 2012 alkaen hyväntekeväisyyspokeriturnauksia, joiden sisäänostosta on mennyt osa hyväntekeväisyyteen. Vuoden 2012 WSOP yhteyteen järjestetty The Big One for One Drop -pokeriturnaus tuotti yli 5 miljoonaa dollaria hyväntekeväisyyteen.http://allinforonedrop.com/files/5713/4109/1611/BIG_ONE_FOR_ONE_DROP_CONFIRMED_PARTICIPANTS.pdf === One Drop -säätiön ja WSOP:n yhteistyöllä järjestetyt hyväntekeväisyyspokeriturnaukset === * The Big One for One Drop (vuoden 2012 WSOP turnaus nro 55 ) - miljoonan dollarin sisäänostolla, 111 111 dollaria hyväntekeväisyyteen * The Little One for One Drop (vuoden 2013 WSOP turnaus nro 58) - 1 111 dollarin sisäänostolla, 111 dollaria hyväntekeväisyyteen * One Drop High Roller (vuoden 2013 WSOP turnaus nro 47) - 111 111 dollarin sisäänostolla, 3 333 dollaria hyväntekeväisyyteen http://allinforonedrop.com/files/1513/7095/9092/Release_One_Drop_WSOP_Charity.pdf http://pokerdb.thehendonmob.com/circuit.php?a=e&n;=WSOP&s;=2012http://pokerdb.thehendonmob.com/circuit.php?a=e&n;=WSOP&s;=2013 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * One Drop:n viralliset kotisivut Luokka:Kanadalaiset hyväntekeväisyysjärjestöt
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1913

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Helsingin Pohjoissatamassa 1.-2. maaliskuuta 1913. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuden voitti Norjan Oscar Mathisen, joka voitti kaksi matkaa kuten Venäjän Vasili Ippolitovkin. Loppupisteissä on huomioitu vain niiden sijoitukset, jotka luistelivat loppuun kaikki neljä matkaa. Kaikkiaan kilpailun aloitti 15 luistelijaa. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija Maa 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Oscar Mathisen 46,0 1 8.56,1 2 2.24,4 1 18.04,9 2 6 2 Vasili Ippolitov Venäjä 50,1 12 8.43,4 1 2.26,3 2 17.37,8 1 15 3 Nikita Naidenov Venäjä 49,5 10 9.08,7 4 2.29,3 3 18.30,5 4 20 4 Väinö Wickström Suomi 48,9 5 9.12,0 5 2.31,6 9 18.35,2 5 24 5 Henning Olsen 47,2 2 9.27,8 8 2.30,9 6 19.16,6 8 24 6 Platon Ippolitov Venäjä 51,0 13 9.01,7 3 2.32,6 10 18.08,0 3 28 7 Petrus Axelson 49,9 11 9.21,4 6 2.31,4 7 18.45,4 7 30 8 Gunnar Strömstén Suomi 55,0 15 9.21,7 7 2.30,2 4 18.35,6 6 31 9 Bjarne Frang 47,4 3 9.44,7 13 2.30,5 5 19.47,0 13 34 10 Arvo Tuomainen Suomi 49,0 7 9.28,5 9 2.33,3 11 19.17,3 9 36 11 Martin Sæterhaug 48,0 4 9.36,2 12 2.31,5 8 19.48,2 14 38 12 Walter Tverin Suomi 48,9 5 9.35,4 11 2.34,3 12 19.24,7 11 39,5 13 Nikolai Rundjaltsev Venäjä 49,1 8 9.29,7 10 2.35,3 13 19.36,4 12 43 14 Jevgeni Koroljov Venäjä 51,3 14 9.53,2 14 2.40,7 14 19.18,2 10 51 NS3 Lauri Helanterä Suomi 49,2 9 9.56,5 15 NS == Lähteet == * SpeedSkatingNews (.info) * 6.3.1913 Suomen Urheilulehti no 17, sivu9 Luokka:Vuoden 1913 pikaluistelu Luokka:Pikaluistelun maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Helsingin urheilutapahtumat Luokka:Suomen pikaluistelu
Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikerho

Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikerho (TVIK) oli Tampereen teknillisen yliopiston (TTY) tekstiilialan opiskelijoiden ammattiainekerho. Aiemmin kerho oli Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikilta (TVIK), mutta menetti kilta- statuksensa 7.9.2011 yliopiston lakkautettua kuitu- ja tekstiilitekniikan koulutusohjelman, kuitumateriaalitekniikan laitoksen yhdistyessä materiaalitekniikan laitoksen kanssa. TVIKin toiminta loppui tekstiilipuolen opetuksen loppumisen mukana 2017. TVIK Alumnit ry perustettiin vuonna 2015. Yhdistys sai alkunsa TVIKin 60-vuotisjuhlissa tammikuussa 2015. TVIK Alumnit ry:n perustava kokous pidettiin saman vuoden huhtikuussa ja patentti- ja rekisterihallituksen hyväksyntä yhdistykselle saatiin elokuussa. TVIK Alumnit ry:n tarkoituksena on toimia yhdyssiteenä Teknillisessä korkeakoulussa, Tampereen teknillisessä korkeakoulussa ja/tai Tampereen teknillisessä yliopistossa tekstiilitekniikkaa opiskelleiden ja Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikillan ja/tai kerhon (TVIK) toiminnassa mukana olleiden välillä, ylläpitää vuorovaikutusta yliopiston, nykyisten opiskelijoiden ja muiden alumnien kanssa, ja pitää yllä ”tvikkarihenkeä”. == Historia == Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikillan juuret ulottuvat Otaniemeen ja Koneinsinöörikiltaan (KIK). Tekstiilialan opiskelijat olivat aluksi osa koneinsinöörikiltaa, toimien tekstiilikerhona. Tekstiili-insinöörikilta (TIK) perustettiin 10.2.1955.TIK 1955-1975. Alatalo, Ilkka; Gröndahl, Eero; Vesala, Matti; Vettenranta, Jukka. 1975. Tekstiili- ja vaatetustekniikan opetus siirtyi vuosina 1974–77 Helsingistä Tampereelle. Killan nimi muuttui Tekstiili-ja vaatetusinsinöörikillaksi (TVIK) 7.4.1978, jolloin kaikki tekstiililaitoksen toiminta oli siirretty Tampereelle.Lafkalta konetalon huipulle - 50 vuotta tekstiiliteekkarien kiltatoimintaa. Peltola, Minna; Partanen, Merja; Kriikka, Jaana. 2005. == Katso myös == *Teekkarikulttuuri *Kilta (ainejärjestö) *Luettelo Suomen teekkarikilloista *Tampereen teknillinen yliopisto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kerhon kotisivut Internet Archivessa * TVIK Alumnit ry Facebookissa Luokka:Teekkarikulttuuri Luokka:Suomalaiset ainejärjestöt ja killat Luokka:Tampereen teknillinen yliopisto
Termokarsti

Termokarsti on ikiroudan sulamisesta syntyvä kumpuja ja painumia sisältävä yleensä soinen maanpinta. Termokarstissa on yleensä pyöreähköjä ikiroudan sulamisesta syntyviä järviä. Talik on ikiroudan sisässä maan alla oleva ympäri vuoden routaantumaton kohta. Jakutiassa termokarstiin suo- ja arokasvillisuutta sisältäviä painumia kutsutaan nimellä alas. Termokarsti on yleistynyt viime aikoina, kun Siperian ikirouta sulaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka: Ikirouta
Alas (ikirouta)

Alas () on maantieteessä yleensä Jakutiassa oleva ikiroudan sulamisesta ja jäätymisestä syntynyt laaja painuma. Alas syntyy ikiroudan sulamisesta syntyneen järven kuivuessa. Järvi kuivuu nopeasti, koska Jakutiassa on kuivaa ja vesi haihtuuThe Freshwater Budget of the Arctic Ocean Edward Lyn Lewis,E. Peter Jones ..., Nato Science series 2000, 9780792364405, s. 66 melko kuumana kesänä nopeasti. Alasissa kasvaa monesti ruohoisia kasveja ja suokasvillisuutta, joskus metsääCH4 and N2O emissions from a forest-alas ecosystem in the permafrost taiga forest region, eastern Siberia Takakai F, Desyatkin AR, Lopez C M L, Fedorov A N, Desyatkin R V, Hatano R Journal of Geophysical Research (impact factor: 3.02). 01/2008; 113:G02002. DOI:10.1029/2007JG000521 . Alaseja käytetään esimerkiksi hevosten laitumina. == Kasvillisuus == Monesti alasien ruohokasvillisuus on painumassa olevan järven ympäröimällä alueellaOBSERVATIONS OF PERMAFROST-LANDSCAPE DYNAMICS RELATED TO ANTHROPOGENIC DISTURBANCES, YUKECHI STUDY SITE, CENTRAL YAKUTIA A.N. Fedorov, P.Ya. Konstantinov, I.S. Vassiliev, N.P. Bosikov, Ya.I. Torgovkin, V.V. Samsonova . Keski-Jakutian alasien kasvillisuus ulottuu arosta suolaisen suoniityn kautta suokasvillisuuteenThe Vegetation of Central Yacutian alases B. M. Mirkin P. A. Gogoleva K. E. Kononov, Folia Geobotanica et Phytotaxonomica, December 1985, Volume 20 Issue 4, pp 345-395 . Keski- Jakutian alaseista on tunnistettu ainakin 23 kasviyhdyskuntaa, joista syntyy sarja kuivasta kosteaan. Kuivimman pään kasvillisuus on aroaSteppe types of Yakutia s. 373- Eurasian Steppes. Ecological Problems and Livelihoods in a Changing World,eBook, M. J. A. Werger, Marja A. van Staalduinen Springer, 14.6.2012, s 378, s 374 Festuca lenensis ja Stipa krylovii, sarja kulkee suolasuoniityn läpi (Hordeum brevisubulatum, Puccinellia tenuiflora, Alopecurus arundinaceus, Calamagrostis langsdorffii, Carex juncella) suoyhdyskuntaan Scolochloa festucacea, Glyceria triflora, Scirpus lacustris ja Typha latifolia. == Pohjois-Jakutian alasit == Pohjois-Jakutian alasit ovat syntyneet aikana, jolloin seudulla oli 4–5 °C nykyistä lämpimämpi kesäClimatic Change and Evolution of Permafrost in the Past Russian Nature, Physical Geography of Northern Eurasia,Permafrost, Climate and Permafrost. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Ikirouta
Kissa-Kallu

Kissa-Kallu on vuonna 1989 paljastettu veistos Turun Hämeentien ja Vanhan Hämeentien risteyksessä sijaitsevassa pienessä puistikossa. Simo Heleniuksen tekemä punagraniittinen veistos esittää miestä säkki selässään ja maitokannu kädessään, kumartuneena jaloissaan kiehnäävän kissan puoleen. Patsaan esikuvana oli Nummenpakalla 1900-luvun alkuvuosikymmeninä asunut omalaatuinen erakko Karl Georg Lemberg. 1980-luvulla syntyi ajatus pystyttää veistos Kissa- Kallun muistolle. Varat hankittiin Nummenpakanseuran järjestämällä keräyksellä. Turun kaupunki kustansi veistoksen perustustyöt ja sijoituspaikan kunnostuksen. Kissa-Kallu asui Santakuopankadun varrella ja kävi joka päivä norottamassa maitoa Itäisen aseman tyhjistä maitotonkista ja keräämässä pois heitettyjä elintarvikkeita Uudenmaankadun kauppahallilta. Tarinan mukaan Kissa-Kallun ei koskaan nähty hymyilevän, paitsi äitinsä hautajaisissa. Kallu istui hevosrattailla ja hihitti: ”Mää ole ensmäist kertaa vosikan kyyris ja mul on niim piru hauskaa.” Noin 800 metriä Hämeenkatua keskustaan päin sijaitsee toinen kansanihmistä ja hänen kissaansa kuvaava veistos, Viljo Mäkisen Kissa-Alli. ==Lähteet== Luokka:Turun patsaat ja veistokset
Liskokalat

LiskokalatTiikeri ja gaviaali - Eläinsanakirja (toim. Gerard Chesire WSOY 2007. ISBN 978-951-0-32614-5) käyttää kuitenkin liskokalat-nimeä purjeliskokaloista eli sisiliskokalat (Synodontidae) on auloppikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan kaikista lämpimistä valtameristä. ==Lajit ja anatomia== Varhaisimmat liskokalojen heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu mioseenikaudelle. Heimo jaetaan 2 alaheimoon, 4 sukuun ja 57-70 lajiin. Aikaisemmin heimoon luettiin kuuluvaksi suku Bathysaurus, joka sittemmin on erotettu omaksi heimokseen Bathysauridae. Kooltaan liskokalallajit voivat saavuttaa suurimmillaan 45-70 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkänomaisia ja sylinterimäisiä, liskomaisia kaloja. Tyypillisiä piirteitä ovat suuri suu, jossa on useita pienikokoisia hampaita, lyhyehkö ja korkeahko selkäevä ja rasvaevä. Väritykseltään heimon lajit ovat tyypillisesti kirjavia. Ne voivat olla ruskeita, hopeanharmaita tai punaisia, punaisin, keltaisin, sinisin tai tummin laikuin tai täplin. Harpadon-suvun lajeilla ei ole suomuja. Toisin kuin useilla muilla auloppikaloilla, liskokaloilla on erilliset koiras- ja naarassukupuolet eivätkä ne ole hermafrodiitteja. ==Levinneisyys ja elintavat== Liskokalalajeja tavataan Atlantista, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä lämpimistä ja lauhkeista vesistä. Toisinaan Harpadon-suvun lajeja tavataan myös murtovesistä. Liskokalat elävät tyypillisesti matalissa rantavesissä ja syvimmillään noin 300 metrin syvyydessä meren pinnasta. Heimon kalat elävät lähellä hiekka- tai mutapohjia tai koralliriutoilla usein pareittain. Liskokalat ovat ahnaita petoja, jotka saalistavat pienempiä kaloja ja äyriäisiä. Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa kalastetaan Harpadon-suvun lajeja ruokakaloiksi, mutta ne eivät ole taloudellisesti erityisen merkittäviä. == Lähteet == Luokka:Auloppikalat
Iman Shumpert

Iman Asente Shumpert (s. 26. kesäkuuta 1990 Oak Park, Illinois) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa NBA-seura Houston Rocketsia. == Ura == === Ennen ammattilaisuutta === Shumpert arvioitiin high school -vuosinaan ikäluokkansa parhaiden lahjakkuuksien joukkoon ja hän edusti NCAA- koripallon I-divisioonassa Georgia Tech -yliopistoa kolme kautta vuosina 2008–2011. Viimeisellä NCAA-kaudellaan Shumpert oli Atlantic Coast Conferencen pallonriistotilaston ykkönen sekä joukkueensa paras piste-, levypallo- ja syöttötilastoissa. Shumpert vakuutti kykyjenetsijät ja osallistui kesällä 2011 NBA-varaustilaisuuteen, jossa New York Knicks varasi hänet ensimmäisellä kierroksen 17. varausvuorolla. === NBA === Debyyttikaudellaan 2011–2012 Shumpert pelasi runkosarjassa 59 ottelua 66 mahdollisesta ja oli 35 ottelussa aloitusviisikossa. Shumpert valittiin NBA:n tähdistöottelun yhteydessä järjestettyyn donkkauskisaan, mutta hän joutui jättämään sen väliin polvivamman takia. Pudotuspelien ensimmäisen kierroksen ensimmäisessä ottelussa Shumpert teloi jälleen polvensa ja oli lähes kahdeksan kuukautta sivussa. Kauden päätteeksi Shumpert äänestettiin viidenneksi parhaaksi tulokkaaksi ja valittiin NBA:n tulokkaiden tähdistöjoukkueeseen. Shumpert oli myös ainoa tulokaspelaaja, joka sai ääniä NBA:n vuoden puolustuspelaajaa valittaessa. Kauden 2012–2013 Shumpert pääsi aloittamaan tammikuun puolivälissä polvivammastaan toivuttuaan ja vakiinnutti paikkansa New York Knicksin aloitusviisikossa. Vuonna 2016 Shumpert voitti Cleveland Cavaliersissa NBA:n mestaruuden. Helmikuussa 2018 hänet myytiin Sacramento Kingsiin. Helmikuussa 2019 hän siirtyi Houston Rokcetsiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *NBA.com *Basketball-Reference.com Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luettelo suomalaista elokuvaa käsittelevistä kirjoista

Tässä luettelossa on suomalaista elokuvaa käsitteleviä kirjoja. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * suomalainen elokuva
Jalkapallon Suomensarjan kausi 1961

Jalkapallon Suomensarjan kausi 1961 oli Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason kausi. Kausi pelattiin kolmena lohkona kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Mestaruussarjaan kaudeksi 1962. ==Itälohko== ==Länsilohko== ==Pohjoislohko== VPS ja KPT pelasivat uusinnan noususta mestaruussarjaan, jonka VPS voitti 3–0. ==Lähteet== * Sarjataulukot ja ottelut ===Viitteet=== 1961 Luokka:Vuoden 1961 jalkapallo
Leppäsuo

right|pienoiskuva|Leppäsuon alue vuonna 2013 idästä päin, Malminkadun päästä kuvattuna. Taustalla Hietaniemen hautausmaa ja sen vanha siunauskappeli. Leppäsuo () on alue Helsingissä Kampin ja Etu-Töölön rajalla. Se sijaitsee Hietaniemen hautausmaan ja kevyen liikenteen väylä Baanan välissä Marian sairaalan pohjois­puolella. Leppäsuon länsireunassa hautausmaan ohitse kulkee Mechelininkatu. Aluetta halkovat lisäksi vilkas­liikenteisen Pohjoisen Rauta­tie­kadun länsi­osa sekä kapea Leppä­suon­katu, jonka itä­osa on nykyisin pihakatu. Paikan­nimi Alkärr on ollut käytössä 1800-luvulta lähtien. Suomen­kielinen vastine Leppä­suo virallistettiin vuonna 1928, mutta oli ollut käytössä jo sitä ennen. == Historia == Vielä 1800-luvun lopulla Leppäsuo oli rakennetun kaupunki­alueen äärimmäisellä laidalla. Vuonna 1875 Mårten Gabriel Stenius perusti sinne suuren kauppapuutarhan, joka toimi paikalla vuoteen 1930 saakka. Töölö kaavoitettiin kerros­talo­valtaiseksi kaupunki­alueeksi jo vuonna 1906, mutta silloin vahvistetussa asemakaavassa oletettiin vielä Leppä­suon kauppa­puu­tarhan jäävän paikalleen. Kauppa­puutarhan alueen reunaan, nykyisen Mechelinin­kadun varteen rakennettiin 1800-luvun lopulla osittain kolmi­kerroksinen puinen Leppä­suon perhe­asuntojen osake­yhtiön talo. Se muutettiin vuonna 1936 lastentarhaksi ja toimi sellaisena vuoteen 1976 saakka, jolloin talo purettiin. Aluetta sivuavan satamaradan varteen valmistui vuonna 1897 ruumishuone. Se poistui käytöstä vuonna 1924 Harjun ruumishuoneen valmistuttua, minkä jälkeen lahkojohtaja Maria Åkerblom ylläpiti rakennuksessa koira­tarhaa löytö­koiria varten. Kauppapuutarhan poistuttuakin alue pysyi aina 2000-luvulle saakka suurelta osin rakenta­matto­mana aukkona keskellä muutoin tiiviisti rakennettua kantakaupunkia. Sen pohjois­reunaan rakennettiin kuitenkin vuonna 1947 ylioppilas­asuntola­ryhmä, Domus Academica, jota on myöhemmin laajennettu lisä­rakennuksilla. Alueella oli lisäksi pitkään kaksi huoltoasemaa sekä Lapin­lahden­kadun päässä, Marian sairaalan edustalla joukko kukka­kioskeja. Lisäksi alueelle sijoitettiin 1970-luvun lopulla Matka­huollon tavaraterminaali ja linja-autojen pysäköinti­alue. Vuonna 1995 Leppäsuon alueelle vahvistettiin uusi asemakaava, jonka mukaan alueelle on rakennettu kerrostaloja. Suurin osa niistä on kuitenkin voitu rakentaa vasta sen jälkeen, kun Kampin keskus uusine linja-auto­asemineen vuonna 2005 valmistui, jolloin samalla tavara­terminaali ja linja-autojen pysäköinti­ poistuivat alueelta. Alueelle on rakennettu muun muassa HOAS:n asuntola sekä Asunto Oy Leppä­suon palvelu­talo. Leppäsuon itälaitaa sivusi vuodesta 1894 lähtien Helsingin satamarata, joka kulki tällä kohdalla kuilussa useita metrejä ympäröiviä katuja alempana. Se purettiin vuonna 2009, ja sen paikalle on myöhemmin rakennettu kevyen liikenteen väylä Baana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kamppi Luokka:Etu-Töölö