Internet-slangi

Internet-slangi viittaa useisiin erilaisiin slangeihin, joita Internetissä käytetään. Sen tarkka määrittely on hankalaa johtuen siinä tapahtuvista jatkuvista muutoksista.Yin Yan (2006) World Wide Web and the Formation of the Chinese and English "Internet Slang Union". Computer-Assisted Foreign Language Education. Vol. 1. ISSN:1001-5795.0.2006-01-005 Sen voidaan sanoa olevan slangi, jonka Internetin käyttäjät ovat keksineet, ja joka on levinnyt yleisempään käyttöön. Internet-slangin tarkoitus on usein säästää näppäinten painalluksia tai saada teksti mahtumaan tilaan, jossa on käytössä rajallinen määrä merkkejä. Akronyymit, näppäimistön erikoismerkit ja lyhenteet ovat yleisiä Internet-slangissa. ==Historia== Internet-slangi syntyi Internetin alkuaikoina, ja osittain netin ulkopuolella.Web Jargon Origins Revealed Vuonna 1979 Usenet-käyttäjät olivat luoneet oman pikakirjoituksensaTrolling For Slang: The Origins of Internet Werdz ja leetspeak kehittyi 1980- ja 1990-lukujen aikana BBS-kulttuurissa. ==Tarkoitus== Internet-slangien tarkoituksena on helpottaa kommunikointia. Tosin aiheesta tehty tutkimus sanoo, että slangin käyttö vähentää viestin kirjoittamiseen kuluvaa aikaa, mutta vastaavasti lukijalta kuluu enemmän aikaa sen ymmärtämiseen. Aivan kuin tavallisessa puheessa käytetyt slangitkin, internet-slangien käyttö ilmentää kuulumista tiettyyn sosiaaliseen ryhmään.Crystal, David (1997). The Cambridge Encyclopedia of Language, second edition. Cambridge: Cambridge University Press. Kommunikointi tietokoneiden välityksellä aiheuttaa huomattavia muutoksia käytyyn keskusteluun. Keskustelu pitää pystyä käymään niillä symboleilla joita saa luotua tietokoneiden näppäimien avulla, ja vastaanottajan näkemä viestin ulkoasu on riippuvainen tietokoneen ja sen näytön teknisistä ominaisuuksista. Lisäksi tietokoneohjelmien käyttämät merkistöt vaihtelevat, joten erikoismerkkejä käytettäessä on riski että merkit näkyvät vastaanottajalle eri tavalla kuin ne olivat kirjoitettu. Netissä käytetty slangi vastaa ulkoasultaan usein puhekieltä eikä kirjakieltä. Internet-slangi helpottaa ja toisaalta rajoittaa kommunikointia tavoilla, jotka ovat erilaisia kuin perinteisemmät kommunikointitilanteet. Useat tavat ja käytännöt jotka pätevät perinteiseen kirjoitettuun tekstiin ja puhuttuun kieleen eivät päde nettislangissa. ==Slangin muodot== Internet-slangi ei ole yhtenäinen kielen muoto, vaan se vaihtelee riippuen käyttäjästä ja ympäristöstä. Hohenhaus, Peter (2005). Elements of traditional and "reverse" purism in relation to computer-mediated communication. In Langer, Nils and Winifred V. Davies (eds.), Linguistic Purism in the Germanic Languages. Berlin/New York: de Gruyter, 203-220. Internet-slangillekin on kirjoitettu tyyliohjeita, kuten Wired Style[Hale, C. and Scanlon, J (1999). Wired Style: Principles of English Usage in the Digital Age. New York: Broadway Books], mutta vain harvat Internetin käyttäjistä ovat perehtyneet niihin. Useimmat oppivat oman Internet-slangin käyttötapansa kokemusten pohjalta.Baron, Naomi. (2000). Alphabet to Email. London: Routledge. Alla olevassa listassa on selitetty eräitä yleisiä nettislangin muotoja. Tyyli Kuvaus Akronyymit ja samalta kuulostavat sanat Nämä ovat usein alkuperäisten lauseiden sanojen alkukirjaimista koottuja lyhenteitä tai sanoja kirjoitettuna siten miltä se kuulostaa. Esimerkiksi sanonnat "CU" ja "CYA", jotka lausuttuna kuulostavat sanonnalta "See you (See ya)" tai "LOL" joka muodostuu sanoista "Laughing out loud". Näitä kahta tapaa voidaan myös yhdistellä jolloin syntyy sanoja kuten "CUL8R" eli "see you later" tai "GZ"/"Grats" eli "Congratulations". Erikoismerkit ja isojen kirjainten käyttö Näitä käytetään yleensä jonkin asian korostamiseen tai painottamiseen. Pisteitä tai huutomerkkejä saattaa olla useita peräkkäin, esimerkiksi "LOPETA!!!" (tai nettislangissa: "STAHP!!!"). Teksti voidaan myös kirjoittaa käyttäen pelkästään isoja kirjaimia, tällä tavalla kirjoitettua tekstiä on hankala lukea ja se mielletään usein huutamiseksi. Usein nettislangissa erikoismerkit, kuten heittomerkit ja kirjainten päälle tulevat pisteet jätetään pois, jolloin esimerkiksi sana "E-mail" muuttuu "email":ksi. Onomatopoeettiset ilmaisut Onomatopoeettinen kirjoitus on myös yleistä Internetissä. Se on kuitenkin kielikohtaista, esimerkiksi englanniksi nauramista kuvataan "hahaha", mutta espanjan kielellä sama kirjoitetaan "jajaja". Hymiöt Hymiöt ovat yksi Internet-slangin muoto. Ne ovat näppäimistön merkkejä hyödyntäen tehtyjä kirjainyhdistelmiä, jotka kuvaavat kirjoittajan tunteita. Hymiöt ovat kulttuurisidonnaisia ja eri maissa on osittain erilaiset hymiöt käytössä. Esimerkiksi japanilaiset hymiöt, kaomojit, keskittyvät silmiin, eivätkä suuhun kuten länsimaalaiset hymiöt. Ne myös luetaan pystyasennossa, eikä sivuttain. Esimerkkeinä kaomoji ^_^ ja tavallinen länsimaalainen hymiö =). Nykyään myös muita kuin kasvojen ilmeitä kuvaavia symboleita on tullut yleiseen käyttöön, esimerkiksi sydäntä kuvaava <3\. Suorat kysymykset Näitä käytetään usein reaaliaikaisessa keskustelussa, kuten chat-sivustot tai online-pelit, joissa kirjoittajien henkilötiedot tai sijainti eivät ole saatavilla. Yleinen kysymys on "ASL?" tai "A/S/L?" eli "age, sex, location?", suomeksi "ikä, sukupuoli, sijainti?".Thurlow, C. (2001), Language and the Internet, In R, Mesthrie & R, Asher (Eds), The concise encyclopedia of sociolinguistics, London: Pergamon Leet <1p3[)14" Flame eli fleimaaminen Flame (englanniksi "liekki") tarkoittaa provosoivaa tai riidanhakuista kirjoitusta, yleensä vastaukseksi johonkin mistä ollaan eri mieltä.Baron, N.S. (2003). Language of the Internet. In A. Farghali (Ed.), The Stanford handbook for language engineers (pp. 59—127). Stanford, California: CSLI Fleimausta on perinteisesti syntynyt minkä tahansa mielipiteet jakavan asian ympärillä, esimerkiksi aiheesta onko Microsoft Windows parempi kuin Mac OS. Trollaus Trollaaminen (engl. trolling) on uudempi ilmiö kuin fleimaaminen. Sen ensisijainen (ja usein ainoa) tarkoitus on saada ihmiset ärsyyntymään. Trollausta esiintyy kaikkialla netissä, ja mitä suurempi on tekstin lukijajoukko, sitä todennäköisemmin se toimii, eli joku 'tarttuu syöttiin'.http://urbaanisanakirja.com/word/trollaaminen/ ==Käyttö Internetin ulkopuolella== Nettislangin käyttö on siirtynyt myös netin ulkopuolelle. Tekstiviesteissä on käytetty samaa tyyliä, ja nykyään käsin kirjoitetuissa papereissakin.Crystal, David (September 20, 2001). Language and the Internet. Cambridge University Press. ISBN 0-521-80212-1. Termejä kuten fleimaus ja trollaus käytetään puhekielessä samalla tavalla kuin netissäkin. Nykyisin myös tunnetut sanakirjat kuten Oxford Dictionary of EnglishOxford Dictionary official blog ja Merriam-Webster ovat sisällyttäneet yleisimpiä nettislangin sanoja teoksiinsa. ==Näkökulmia asiaan== Internet-slangin vaikutukset kielenkäyttöön Internetin ulkopuolella jakavat mielipiteitä. Eräiden näkemyksien mukaan se on huonontanut opiskelijoiden valmiuksia kirjoittaa virheetöntä tekstiä, toiset taas ovat sitä mieltä että nettislangi ei muokkaa olemassa olevia kieliä, vaan rikastuttaa niiden ilmaisua. Kielenhuoltajilla on taipumus uskoa Internetillä olevan negatiivisia vaikutuksia kielen tulevaisuuteen ja että se johtaa kielen rappeutumiseen.Crystal, David (2001). Language and the Internet. Cambridge University Press. ISBN 0-521-80212-1. Englannissa BBC uutisoi teinistä, joka kirjoitti kouluaineen käyttäen nettislangin lyhenteitä ja akronyymejä. Tämä aiheutti suurta paheksuntaa mediassa, ja sitä pidetään esimerkkinä huonontuneista kirjoitustaidoista. Eräiden mielestä nettislangin nykytila johtuu siitä ettei netissä ole koskaan valvottu kielioppia.Baron, Naomi (2003) “Why Email Looks Like Speech: Proofreading Pedagogy and Public Face.” In New Media Language, ed. Jean Aitchison and Diana M. Lewis, 85–94. London: Routledge. Koska nettislangi on verrattain uusi asia, ei sen vaikutuksista käyttäjiensä äidinkieleen ole tutkimustietoa. Englannin kieltä tutkivan ja aiheesta kirjoja julkaisseen David Crystalin mielestä suurin muutos, jonka nettislangi on aiheuttanut, on kielen ilmaisun rikastuminen ja uusien aiemmin mahdottomien käyttötapojen lisääminen kieleen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *