EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rurik (nimi)

Rurik on miehen etunimi. Se on ruotsalainen muoto saksalaisesta nimestä Roderick, muinais­germaaninen kantamuoto on Hrodridc. Nimen alkuosa hrood merkitsee mainetta, loppuosa rich mahtavaa tai valtiasta. Nimen muinaisskandinaavinen muoto oli Rørik. Samaa alkuperää ovat englannin Roderick sekä espanjan ja portugalin Rodrigo. Nimen on tehnyt tunnetuksi ennen kaikkia legendaarinen viikinki­päällikkö, varjagi Rurik, joka perimätiedon mukaan perusti Novgorodin. Hänen vaikutuksestaan nimi tuli käyttöön myös Venäjällä. Suomessa nimi Rurik on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 708 henkilölle. Nimeä ei ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Rurikin nimipäivä on 30. toukokuuta. == Tunnettuja Rurikeja == * Rurik (830–879), varjagi, perimätiedon mukaan Novgorodin perustaja * Rurik Ahlberg (s. 1972), Mustasaaren kunnanjohtaja * Rurik Calamnius (1872–1921), suomalainen kirkkoherra ja runoilija * Rurik Ekroos (1902–1977), suomalainen näyttelijä * Rurik Frilander (1880–1940), suomalainen kirjakauppias ja lintuaiheisten maalausten ja veistosten tekijä * Rurik Kellgren (1831–1899), suomalainen pankinjohtaja, liike- ja valtiopäivämies * Rurik Lindquist (1870–1950), suomalainen kuvataiteilija * Rurik Pihkala (1885–1973), suomalainen maanviljelystalouden professori * Rurik Rostislavitš (k. 1212), Kiovan Rusin suuriruhtinas * Rurik Wasastjerna (s. 1952), suomalainen arkkitehti ja tietokirjailija == Lähteet == Luokka:Etunimet
Rik Smits

Rik Smits (s. 20. kesäkuuta 1966 Eindhoven) on alankomaalainen uransa lopettanut koripalloilija. Hänen pelipaikkansa oli sentteri. Smits on Alankomaiden kaikkien aikojen menestynein koripalloilija, sekä maan yksi parhaiten ansainneista urheilijoista. == Ammattilaisura == Indiana Pacers varasi Smitsin vuoden 1988 NBA:n varaustilaisuuden toisena pelaajana. Hän pelasi seurassa 12 kauden aikana vuosina 1988–2000 yhteensä 867 runkosarjaottelua sekä 104 pudotuspeliottelua. Vuonna 1998 hänet valittiin NBA:n tähdistöotteluun. Jalkavaivoista kärsinyt Smits lopetti ammattilaisuransa kauden 1999–2000 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Laibin

Laibin (, ) on prefektuuritason kaupunki Etelä-Kiinan Guangxin zhuangien autonomisen alueen keskiosassa. Kaupungin pinta-ala on 13 449 neliökilometriä ja väkiluku 2,1 miljoonaa (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 140 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Nanningista koilliseen. == Hallinnollinen jako == Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu yhteen kaupunkipiiriin, yhteen piirikuntatason kaupunkiin, kolmeen piirikuntaan ja yhteen autonomiseen piirikuntaan. Laibinin hallinnollinen jako piirikuntatasolla # Nimi Kiinan merkit Pinyin Kaupunkipiiri 1 Xingbin 兴宾区 Xīngbīn Qū Piirikuntatason kaupunki 2 Heshan 合山市 Héshān Shì Piirikunnat 3 Xiangzhou 象州县 Xiàngzhōu Xiàn 4 Wuxuan 武宣县 Wǔxuān Xiàn 5 Xincheng 忻城县 Xīnchéng Xiàn Autonominen piirikunta 6 Jinxun yaoiden autonominen piirikunta 金秀瑶族自治县 Jīnxiù Yáozú Zìzhìxiàn == Galleria == Kuva:Square of He`shan county.jpg | Aukio Heshanin kaupungissa. Kuva:Square of Xin`cheng county.jpg | Aukio Xinchengin piirikunnassa. Kuva:Jin`xiu 2015.3.31.jpg | Aukio Jinxun piirikunnassa. Kuva:Hong Temple in Wuxuan 1.jpg | Temppelirakennus Wuxuanin piirikunnassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ChinaTravel.com: Laibin Travel Guide * TravelChinaGuide.com: Laibin Travel Guide Luokka:Guangxin kaupungit Luokka:Guangxin prefektuurit
Vain elämää (5. tuotantokausi)

Vain elämää -sarjan viides tuotantokausi esitettiin Nelosella 16. syyskuuta 2016 alkaen. Viidennen tuotantokauden artistit olivat Chisu, Mikael Gabriel, Hector, Mikko Kuustonen, Anna Puu, Suvi Teräsniska ja Lauri Tähkä. Aiemmista kausista poiketen viidennen kauden päätteeksi esitettiin jakso, jossa oli mukana kaikki kaudella esitetyt kappaleet, duettopäivän esityksiä lukuun ottamatta. == Jaksot == Jakso Esityspäivä Katsojaluvut (ensiesitys) Päivän artisti Esitetyt kappaleet 1 16. syyskuuta 2016 870 000 Lauri Tähkä ”Tyttörukka” (Hector) ”Puolikas” (Suvi Teräsniska) ”Suudellaan” (Anna Puu) ”Polte” (Chisu) ”Saat syttymään” (Mikko Kuustonen) ”Pauhaava sydän” (Mikael Gabriel) 2 23. syyskuuta 2016 859 000 Chisu ”Sama nainen” (Anna Puu) ”Kohtalon oma” (Mikko Kuustonen) ”Tuu mua vastaan” (Hector) ”Baden-Baden” (Suvi Teräsniska) ”Mun koti ei oo täällä” (Mikael Gabriel) ”Tämä rakkaus” (Lauri Tähkä) 3 30. syyskuuta 2016 902 000 Mikael Gabriel ”Päästä mut pois” (Suvi Teräsniska) ”Älä herätä mua unesta” (Chisu) ”Kovaa” (Anna Puu) ”Viimeisen kerran” (Mikko Kuustonen) ”Kipua” (Lauri Tähkä) ”Vastatuuleen” (Hector) 4 7. lokakuuta 2016 948 000 Hector ”Asfalttiprinssi” (Chisu) ”Yhtenä iltana” (Suvi Teräsniska) ”Tuulisina öinä” (Lauri Tähkä) ”Kuunnellaan vaan taivasta” (Anna Puu) ”Lumi teki enkelin eteiseen” (Mikael Gabriel) ”Woyzeck” (Mikko Kuustonen) 5 14. lokakuuta 2016 950 000 Suvi Teräsniska ”Kaipuu” (Mikko Kuustonen) ”Täydellinen elämä” (Hector) ”Vaiettu rakkaus” (Lauri Tähkä) ”Tyhjässä huoneessa” (Mikael Gabriel) ”Jos menet pois” (Chisu) ”Uusi aamunkoi” (Anna Puu) 6 21. lokakuuta 2016 930 000 Mikko Kuustonen ”Abrakadabra” (Mikael Gabriel) ”Kaktusviinaa” (Chisu) ”Joo mä tuun” (Anna Puu) ”Aurora” (Hector) ”Enkelit lentää sun uniin” (Lauri Tähkä) ”11. hetki” (Suvi Teräsniska) 7 28. lokakuuta 2016 885 000 Anna Puu ”Ota minut tällaisena kuin oon” (Lauri Tähkä) ”Kolme pientä sanaa” (Suvi Teräsniska) ”Kaunis päivä” (Mikael Gabriel) ”Sinä olet minä” (Mikko Kuustonen) ”Linnuton puu” (Hector) ”Mestaripiirros” (Chisu) 8 4. marraskuuta 2016 795 000 duettopäivä ”Paranoid” (Lauri Tähkä) ”Nyt ja tässä” (Suvi Teräsniska & Mikko Kuustonen) ”Kohta vapaita” (Anna Puu & Lauri Tähkä) ”Viekää minut hänen luo” (Chisu & Mikael Gabriel) ”Hietaniemi” (Mikko Kuustonen & Hector) ”Morsian” (Lauri Tähkä & Chisu) ”Palkkasoturi” (Hector & Anna Puu) ”Ykspuolista rakkautta” (Mikael Gabriel & Suvi Teräsniska) 9 11. marraskuuta 2016 372 000 Kooste kauden kappaleista Kaikki artistipäivien kappaleet == Lähteet == Luokka:Vain elämää -tuotantokaudet
Leena Wahlfors

Leena Wahlfors (ent. Treuthardt, s. Rajakoski) (s. 6. elokuuta 1965 Helsinki) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden tohtori. Hän on väitellyt vuonna 2004 yliopistojen tulosohjauksesta. Wahlfors työskentelee Turun yliopiston yhteiskuntasuhdejohtajana lokakuusta 2021. Aiemmin Wahlfors on työskennellyt muun muassa Suomen Akatemiassa strategiajohtajana, Suomen yliopistojen rehtorineuvosto Unifissa toiminnanjohtajana sekä Ulkoasiainministeriössä kehityspolitiikan suunnittelu- ja kehittämistehtävissä. Vuodesta 2020 alkaen Wahlfors toimi koulutusjohtajana Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkissa. == Julkaisuja ja arviointeja == * Tieteen tila 2012 () * Independent Assessment of Portuguese Collaboration with US Universities in Research and Education - International programmes between Portuguese universities and Carnegie-Mellon, Massachusetts Institute of Technology (MIT) and University of Texas at Austin ==Lähteet== Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät
Alan Pulido

Alan Pulido Izaguirre (s. 8. maaliskuuta 1991 Ciudad Victoria) on meksikolainen jalkapalloilija, joka edustaa Kreikan Superliigassa pelaavaa Olympiakosia. Vasenjalkainen Pulido on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuuluu myös Meksikon jalkapallomaajoukkueeseen. == Seurajoukkueura == Pulido on Tigres UANL:in kasvatti. Hän debytoi seuran paidassa Liga MX:ssä kaudella 2009–2010. Vuonna 2011 hän voitti Liga MX:n Aperturan ja vuonna 2014 Copa MX:n Clausuran. Yhteensä Pulido pelasi UANL:n paidassa 105 ottelua onnistuen maalinteossa 25 kertaa.http://us.soccerway.com/players/alan-pulido- izaguirre/70149/ Tammikuussa 2015 Pulido siirtyi Kreikan Superliigan Levadiakosiin. Hän pelasi seuran paidassa loppukauden aikana kuusi ottelua tehden yhden maalin. Levadiakosin pudottua sarjasta Pulido siirtyi saman sarjan Olympiakosiin. Hän pelasi seuran paidassa kaudella 2015–2016 kahdeksan ottelua onnistuen maalinteossa viisi kertaa. Pulido debytoi kauden aikana myös Eurooppa-liigassa. Kauden päätteeksi hän juhli Superliigan mestaruutta. == Maajoukkueura == Pulido on edustanut Meksikoa nuorten maajoukkuetasolla. Vuonna 2011 hän oli mukana alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa, joista Meksiko saavutti pronssia. Pulido pelasi turnauksessa viidessä ottelussa. Meksikon jalkapallomaajoukkueessa Pulido teki debyyttinsä tammikuussa 2014 ystävyysottelussa Etelä-Koreaa vastaan. Hän teki tuossa ottelussa hattutempun. Pulido kuului Meksikon joukkueeseen myös saman vuoden MM-kilpailuissa, joissa hän ei ollut kentällä yhdessäkään ottelussa. == Kidnappaus == Pulido kidnapattiin toukokuussa 2016, kun hän oli autossa tyttöystävänsä kanssa. Tyttöystävä vapautettiin lähes saman tien, mutta Pulido vapautettiin vasta seuraavana päivänä Meksikon turvallisuusjoukkojen toimesta.http://www.hs.fi/urheilu/a1464575095913 == Saavutukset == Seurajoukkuetasolla *Liga MX: Apertura 2011 *Copa MX: Clausura 2014 *Kreikan Superliiga: 2015–2016 Maajoukkuetasolla *Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut: pronssia (2011) *Toulon-turnaus: 2012 == Lähteet == Luokka:Meksikolaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Archelon

Archelon ischyros on sukupuuttoon kuollut merikilpikonnalaji, joka eli Pohjois-Amerikkaa ympäröivissä vesissä noin 70 miljoonaa vuotta sitten. Se oli yksi suurimmista koskaan eläneistä kilpikonnista. thumb | left | Archelonin luuranko == Ulkonäkö ja koko == thumb | left | KokovertailuArchelon muistutti biologialtaan nykyisiä kilpikonnia, mutta oli paljon suurempi. Sen pituus oli 4,5 metriä ja evien kärkiväli 4,9 metriä. Toisin kuin nykyisten kilpikonnien, Archelonin kuori ei ollut kiinteä. Nahkamainen "kuori" pingottui useiden rinnakaisten luiden päälle, jolloin se ei muodostunut liian painavaksi. thumb | left == Ravinto == Archelon saalisti pintavesissä eläneitä ammoniittejä, äyriäisiä, meduusoja sekä kaloja. Se pystyi rikkomaan koviakin kuoria sen terävällä nokalla. == Katso myös == * Stupendemys == Lähteet == * Haines, Tim & Chambers, Paul: Esihistoriallinen eläinmaailma, s. 172. Gummerus, 2007. ISBN 978-951-20-7276-7 Luokka:Megafauna Luokka:Kilpikonnat Luokka:Esihistorialliset matelijat
Luettelo Brysselin metron asemista

Tämä on luettelo Brysselin metron asemista. Mukana ovat myös raitiovaunujen () asemat reiteiltä, joilla ne kulkevat maan alla ja metron kaltaisilla vuoroväleillä. == Asemat == Linjat 1, 2, 5 ja 6 ovat metrolinjoja, ja linjoilla 3, 4, 7 ja 25 kulkee prémétro. Asema (ranskaksi) Asema (hollanniksi) Kuva Linjat Avattu Albert Albert 3, 4 1993 Alma Alma 1 1982 Annesseens Annesseens 3, 4 1976 Arts-Loi Kunst-Wet 1, 2, 5, 6 1976 Aumale Aumale 5 1982 Beaulieu Beaulieu 100px 5 1976 Beekkant Beekkant 1, 2, 5, 6 1981 Belgica Belgica 6 1982 Bizet Bizet 5 1992 Bockstael Bockstael 6 1982 Boileau Boileau 7, 25 1975 Botanique Kruidtuin 100px 2, 6 1988 Bourse Beurs 3, 4 1976 CERIA COOVI 5 2003 Clemenceau Clemenceau 2, 6 1993 Comte de Flandre Graaf van Vlaanderen 100px 1, 5 1981 Crainhem Kraainem 1 1988 De Brouckère De Brouckère 1, 3, 4, 5 1976 Delacroix Delacroix 2, 6 2006 Delta Delta 5 1976 Demey Demey 100px 5 1977 Diamant Diamant 100px 7, 25 1972 Eddy Merckx Eddy Merckx 5 2003 Elisabeth Elisabeth 2, 6 1988 Erasme Erasmus 5 2003 Zwarte Vijvers 100px 1, 5 1981 Gare Centrale Centraal Station 1, 5 1976 Gare de l’Ouest Weststation 1, 2, 5, 6 1982 Gare du Midi Zuidstation 2, 3, 4, 6 1988 Gare du Nord Noordstation 3, 4 1976 Georges Henri Georges Henri 7, 25 1975 Gribaumont Gribaumont 1 1976 Hankar Hankar 5 1976 Herrmann-Debroux Herrmann-Debroux 5 1985 Heysel Heizel 6 1985 Horta Horta 3, 4 1993 Munthof 2, 6 1988 Houba- Brugmann Houba-Brugmann 6 1985 Jacques Brel Jacques Brel 5 1982 Joséphine- Charlotte Joséphine-Charlotte 1 1976 La Roue Het Rad 5 2003 Lemonnier Lemonnier 3, 4 1976 Louise Louiza 2, 6 1985 Madou Madou 2, 6 1988 Maelbeek Maalbeek 1, 5 1976 Merode Merode 1, 5 1976 Montgomery Montgomery 1, 7, 25 1976 Osseghem Ossegem 2, 6 1982 Pannenhuis Pannenhuis 6 1982 Parc Park 1, 5 1976 Parvis de Saint-Gilles Sint-Gillis Voorplein 3, 4 1993 5 1976 Porte de Hal Hallepoort 2, 3, 4, 6 1988 Porte de Namur Naamsepoort 2, 6 1988 Ribaucourt Ribaucourt 2, 6 1988 Rogier Rogier 2, 3, 4, 6 1988 Roi Baudouin Koning Boudewijn 6 1998 Roodebeek Roodebeek 1 1982 Saint-Guidon Sint-Guido 5 1982 Sainte-Catherine Sint-Katelijne 1, 5 1977 Schuman Schuman 1, 5 1976 Simonis Simonis 2, 6 1982 Stockel Stokkel 1 1988 Stuyvenbergh Stuyvenbergh 6 1985 Thieffry Thieffry 5 1976 Tomberg Tomberg 1 1976 Troon 2, 6 1988 Vandervelde Vandervelde 1 1982 Veeweyde Veeweide none|75px 5 1985 Yser Ĳzer 100px 2, 6 1988 Bryssel Brysselin metron asemat *
Kinoliinikeltainen

Kinoliinikeltainen tai kinoliinikeltainen WS (C18H9S2NO8Na2) on kinoftalonirakenteinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää väriaineena kankaiden ja paperin painatuksessa, kosmetiikassa ja elintarvikkeissa. Yhdisteestä käytetään kaupallisia nimityksiä Acid Yellow 3 ja D&C; Yellow 10. ==Ominaisuudet== Kinoliinikeltainen on huoneenlämpötilassa kiteistä vihertävänkeltaista ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja happoliuoksiin sekä hieman etanoliin. Kinoliinikeltainen on usein seos mono-, di- ja trisulfonaatteja, joista disulfonaatti on yleisin. Yhdisteen absorptiomaksimi vesiliuoksessa on 411 nm. Yhdiste on suhteellisen stabiili korkeille lämpötiloille ja happamille olosuhteille.K. Thomas Finley :Quinolines and Isoquinolines, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2015. Viitattu 30.5.2016Horst Berneth: Methine Dyes and Pigments, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2008. Viitattu 30.5.2016 ==Valmistus ja käyttö== Kinaldiini ja ftaalianhydridi reagoivat muodostaen kinoftalonia eli kinoliinikeltainen SS:ää. Tästä saadaan kinoliinikeltaista sulfonoimalla rikkihapon avulla. Kinoliinikeltaista voidaan käyttää väriaineena painomusteissa, tekstiilien kuten silkin ja villan värjäykseen, kosmetiikassa ja lääkkeissä. Euroopan unionin alueella aineena käyttö on sallittu makeisiin tuotteisiin kuten juomiin, jälkiruokiin ja makeisiin. Sen E-koodi on E104. Yhdysvalloissa ja Kanadassa aineen käyttöä elintarvikkeissa ei sallita. Yhdisteen on eräissä tutkimuksissa epäilty aiheuttavan lapsissa rauhattomuutta ja hyperaktiivisuutta, mutta tulokset ovat osittain ristiriitaisia. EU:ssa elintarvikekäytössä vaaditaan pakkausmerkintä "voi vaikuttaa haitallisesti lasten aktiivisuustasoon ja heikentää tarkkaavaisuutta”.Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008 EUR-Lex ==Lähteet== Luokka:Väriaineet
Linja 1 (Brysselin metro)

Linja 1 on Brysselin metron itä-länsisuuntainen linja, joka kulkee Gare de l’Ouestin rautatieasemalta Stockeliin. Nykymuodossaan se on ollut olemassa vuodesta 2004, jolloin linjan 1B junat lakkasivat kulkemasta Gare de l’Ouestia idemmäs. Linjan ensimmäiset osuudet rakennettiin 1960-luvun lopussa, jolloin niitä käyttivät raitiovaunut. Ensimmäinen metrojuna otettiin käyttöön 20. syyskuuta 1976. == Asemat == * Gare de l’Ouest/Weststation * Beekkant * Étangs Noirs/Zvarte Vijvers * Comte de Flandre/Graaf van Vlaanderen * Sainte- Catherine/Sint-Katelijne * De Brouckère * Gare Centrale/Centraal Station * Parc/Park * Arts-Loi/Kunst-Wet * Maelbeek/Maalbeek * Schuman * Merode * Montgomery * Joséphine-Charlotte * Gribaumont * Tomberg * Roodebeek * Vandervelde * Alma * Crainhem/Kraainem * Stockel/Stokkel == Lähteet == Luokka:Brysselin metro
Linja 2 (Brysselin metro)

Linja 2 on Brysselin metron kehälinja. Nykymuodossaan se on ollut olemassa vuodesta 2009, jolloin linjan viimeinen osa valmistui. Linjan ensimmäiset asemat avattiin vuonna 1970, jolloin niitä käyttivät raitiovaunut. Wayback Machine 3.8.2016 Ensimmäinen metrojuna otettiin käyttöön kuitenkin vasta vuonna 1988. Wayback Machine 3.8.2016 == Asemat == * Simonis * Osseghem/Ossegem * Beekkant * Gare de l’Ouest/Weststation * Delacroix * Clemenceau * Gare du Midi/Zuidstation * Porte de Hal/Hallepoort * Hôtel des Monnaies/Munthof * Louise/Louiza * Porte de Namur/Naamsepoort * Trône/Troon * Arts-Loi/Kunst-Wet * Madou * Botanique/Kruidtuin * Rogier * Yzer/Ĳzer * Ribaucourt * Elisabeth == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * La STIB d'hier à aujourd'hui STIB (sisältää koko historian) Luokka:Brysselin metro
Raittilanlampi

Raittilanlampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Raittilanlampi on osa Sipsiönjärven–Vahojärven aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 250 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Se sijaitsee peltojen keskellä loivien mäkien välisessä painaumassa. Siihen laskee yksi pelto-oja ja laskuoja lähtee lammen länsipäästä. Oja kulkee Tampere-Seinäjoki-junaradan alitse ja laskee 1,8 kilometrin jälkeen Sipsiöjärven pohjoispäähän samaan lahteen Vahojoen kanssa. Samaan laskuojaan yhtyy Markkolanlammen laskuoja. Rantaviivan pituus on 800 metriä. Itä- ja länsirantoja reunustavat metsämaat, mutta muualla taas peltomaat. Ympäristössä sijaitseekin kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2764. Junarata ohittaa lammen 40 metrin etäisyydeltä. == Lähteet == Luokka:Sipsiönjärven–Vahojärven alue Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Dráman arkeologinen museo

Dráman arkeologinen museo () on arkeologinen museo Dráman kaupungissa Kreikassa. Se esittelee kaupungista ja sen lähiympäristöstä löydettyä arkeologista aineistoa. Museo avautui vuonna 1999. Museorakennuksen rakennutti Dráman kunta, jonka jälkeen se lahjoitettiin Kreikan valtiolle. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä paleoliittiselta kivikaudelta jälkibysanttilaiselle ajalle ja aina siihen saakka, kun Dráma liitettiin Kreikkaan vuonna 1913. Varhaisimmat löydöt ovat Angítis-joen luolasta noin ajalta 50000 eaa. Esihistoriallisen ajan kokoelmiin kuuluu myös keramiikkaa, työkaluja, aseita ja koruja neoliittiselta kaudelta Sitagroín ja Arkadikóksen asutuksista ajalta 6000–4000 eaa.; pronssikaudelta mm. Potámista ja Exochísta; sekä varhaiselta rautakaudelta. Antiikin ajalta museon kokoelmiin kuuluu muun muassa attikalaista keramiikkaa 500- ja 400-luvuilta eaa.; veistoksia, mukaan lukien marmorinen Dionysoksen rintakuva, joka on varhaisin osoitus kyseisestä kultista alueella; sekä roomalaisen ajan löytöjä pääosin Filippoin kaupungista sekä muun muassa Gramménista, josta on löydetty suurikokoinen Tiberius Claudius Maximuksen hautakivi. Kokoelmiin kuuluu myös varhaiskristillisen ajan keramiikkaa, jalokiviä ja rahoja; osmanivallan aikaisia ikoneita ja rahoja; jälkibysanttilaisen ajan kirkkojen osia; sekä valokuvia Dráman kaupungista 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta. Macedonian Museums-26-Arx Dramas-485.jpg|Astioita varhaiselta pronssikaudelta. Macedonian Museums-26-Arx Dramas-486.jpg|Kypärä varhaiselta rautakaudelta. Macedonian Museums-26-- 484.jpg|Dionysoksen rintakuva. Macedonian Museums-26--482.jpg|Tiberius Claudius Maximuksen hautakivi, Gramméni. Macedonian Museums-26-- 483.jpg|Varhaiskristillisen ajan koristeosia rakennuksista. Sundial archaeological museum Dramas.JPG|Aurinkokellon osa vuodelta 1069. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Dráma Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Kreetan historiallinen museo

Kreetan historiallinen museo () on museo Iraklionin kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se esittelee saaren historiaa varhaiskristilliseltä ja -bysanttilaiselta ajalta nykyaikaan. Museo on perustettu vuonna 1953. Se toimii Iraklionin keskustassa vuonna 1903 rakennetussa kolmikerroksisessa uusklassisessa huvilassa. Rakennusta on laajennettu moderneilla lisäyksillä. Museossa on 22 huonetta ja näyttelyn kokonaispinta-ala on 1 500 neliömetriä. Museo on Iraklionin merkittävin minolaiseen ja antiikin aikaan keskittyneen Iraklionin arkeologisen museon ohella. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu historiallista, kansatieteellistä ja arkeologista aineistoa. Museoesineisiin lukeutuu muun muassa veistoksia, keramiikkaa ja rakennusten koristeosia; ikoneita, freskoja ja muita maalauksia, mukaan lukien kaksi El Grecon maalausta, Kristuksen kaste (1567) ja Siinain vuori (1570–1572); käsikirjoituksia ja rahoja; kreetalaisen kirjailija ja filosofi Níkos Kazantzákiksen jäämistöä; sekä perinteistä kreetalaista elämää esitteleviä esineitä. Museossa on myös 1600-luvun Iraklionia esittävä pienoismalli. Historical Museum of Crete 01.jpg|Museon kokoelmia. Historical Museum of Crete 03.jpg|Museon kokoelmia. Historical Museum of Crete 06.jpg|Museon kokoelmia. Historical Museum of Crete 05.jpg|Museon kokoelmia. Historical Museum of Crete 07.jpg|Museon kokoelmia. Historical Museum of Crete 09.jpg|Museon kokoelmia. Historical Museum of Crete 15.jpg|Museon kokoelmia. El Greco - Mount Sinai - WGA10419.jpg|El Greco, Siinain vuori, 1570–1572. Historical Museum of Crete - Frescos from St George in Meronas, Amari, Rethymno 01.jpg|Seinämaalauksia Pyhän Georgioksen kirkosta Méronaksesta. Historical Museum of Crete - Saints Constantine and Helen, Potamies.jpg|Pyhät Konstantinos ja Helena, Potamiés, 1500-luku. Historical Museum of Crete - Zoodochos Pigi (The Fount of Life), Potamies.jpg|Elävöittävä lähde, Potamiés, 1600-luku. Calendar from Zou.JPG|Ikuinen kalenteri, Zou, Siteía, 1600-luku. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ιστορικό Μουσείο Κρήτης - Historical Museum of Crete. Museon verkkosivut. Luokka:Iraklion Luokka:Kreetan museot
Náfplion arkeologinen museo

Náfplion arkeologinen museo () on arkeologinen museo Náfplion kaupungissa Kreikassa. Se esittelee Argoliin alueelta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu vuonna 1926. Se sai alkunsa sen jälkeen, kun Ruotsin Ateenan-instituutti oli suorittanut kaivauksia Asinessa ja Dendrássa. Museo toimii toisen venetsialaisvallan aikana vuonna 1713 rakennetussa Venetsian laivaston käytössä olleessa rakennuksessa. Rakennuksessa on kaksi kerrosta ja sen näyttelytilojen pinta-ala on 580 neliömetriä. Rakennusta pidetään yhtenä parhaiten säilyneistä venetsialaisista rakennuksista koko Kreikassa. Museorakennus sijaitsee aivan Náfplion keskustassa Sýntagma-aukion länsilaidalla. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä paleoliittiselta kivikaudelta antiikin ajan lopulle. Museoesineet ovat peräisin kaivauksista muun muassa seuraavista paikoista eri puolilta Argolista: Fránchtin luola, Kefalárin luola, Asine, Dendrá, Epidauros, Halieis, Hermione, Kazárma, Mideia, Náfplio, Prósymna (Bermpáti) ja Tiryns. Argoliin alueen löydöistä Argoksen löydöt ovat sen sijaan Árgoksen arkeologisessa museossa, Epidauroksen Asklepieionin löydöt Epidauroksen arkeologisessa museossa ja Mykenen löydöt Mykenen arkeologisessa museossa. Varhaisimmat löydöt ovat noin ajalta 32000–21000 eaa., mukaan lukien kiviset ja luiset käyttö- ja kulttiesineet ja simpukankuorista tehdyt korut. Museon kokoelmiin kuuluu merkittäviä löytöjä erityisesti helladiselta ja mykeneläiseltä ajalta 3000–1000-luvuilta eaa., mukaan lukien keramiikka, korut ja lineaari-B-kirjoitusta sisältävät savitaulut. Merkittävin löytö on mykeneläisestä haudasta löydetty kokonainen niin kutsuttu Dendrán haarniska 1400-luvun lopulta eaa. Antiikin ajan löytöihin lukeutuvat muun muassa alueen Heran, Athenen, Artemiin ja Apollonin kultteihin liittyvät löydöt, kuros- patsaat, mytologisin aihein koristeltu keramiikka, lasiesineet sekä maanviljelykseen, kuten viininvalmistukseen, littyvät esineet. Findings from Kazarma Tholos 5.JPG|Keramiikkaa Kazárman tholos-haudasta, 1500–1450 eaa. Mycenaean armour from chamber tomb 12 of Dendra 1.JPG|Dendrán haarniska, n. 1400 eaa. Chains from chamber tomb 10 of Dendra.JPG|Koruja Dendrásta, 1400-luku eaa. Gold jewellery from chamber tomb 15 of Dendra.JPG|Kultakoruja Dendrásta, 1300-luku eaa. Archaeological museum of Nafplio octopus- jug.jpg|Mustekalakuvioitu kannu, n. 1350–1300 eaa. Weapons-Archaeological Museum of Nafplio.JPG|Pronssikautisia aseita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Náfplio
Ólynthoksen arkeologinen museo

Ólynthoksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Ólynthoksen kylässä Polýgyroksen kunnassa Kreikassa. Se toimii antiikin Olynthoksen kaupungin arkeologisen alueen yhteydessä. Museo avautui vuonna 1998. == Kokoelmat == Museossa on esillä lähinnä audiovisuaalista aineistoa, koska Olynthoksen arkeologiset löydökset ovat Polýgyroksen arkeologisessa museossa. Aineisto esittelee muun muassa Olynthoksen kaupunkisuunnittelua, joka perustui Hippodamokselle ominaiseen asemakaavaan, jossa oli kaksi leveää pääkatua, ruutukaava sekä viemäröinnit. Rakennukset olivat kaksikerroksisia ja avautuivat sisäpihalle. Museo esittelee myös Olynthoksen kaivauksia, jotka suoritettiin vuosina 1928, 1990 ja 1992. Macedonian Museums-39-Arx Olynthou-165.jpg|Museorakennus. Macedonian Museums-39-Arx Olynthou-166.jpg|Museon näyttelyä. Macedonian Museums-39-Arx Olynthou-167.jpg|Museon näyttelyä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Polýgyros
Palaiópolin arkeologinen museo (Ándros)

Palaiópolin arkeologinen museo () eli Palaiópolin arkeologinen kokoelma (Αρχαιολογική Συλλογή Παλαιόπολης, Archaiologikí Syllogí Palaiópolis) on arkeologinen museo Palaiópolin kylässä Ándroksen saarella Kreikassa. Se esittelee kylästä antiikin Androksen kaupungin alueelta tehtyjä pääosin antiikin aikaisia löytöjä. Museo on perustettu vuonna 2003 Goulandrísten säätiön tuella ja se toimii vuonna 1981 rakennetussa rakennuksessa Palaiópolin kylän laidalla. Ándroksella toimii myös Ándroksen arkeologinen museo, joka sijaitsee Ándroksen kaupungissa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä Palaiópolista sekä muun muassa sen lähellä olevan Agía Eleoúsan antiikin aikaiselta hautausmaalta. Esineisiin kuuluu muun muassa veistoksia, reliefejä, rakennusten koristeosia ja piirtokirjoituksia klassiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Merkittävimpiin esineisiin lukeutuvat muun muassa Pegasos-hevosta ja Bellerofonia esittävä veistos 500/400-luvulta eaa.; luonnollisen kokoinen leijonapatsas noin vuodelta 320 eaa.; Artemiin patsaan osa 200-luvulta eaa.; sekä Isikselle omistetun hymnin sisältävä piirtokirjoitus ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. Terracotta figurine 450-400 BC, Andr Pal M - MA Pi 1571 090649.jpg|Terrakottafiguriini, Agía Eleoúsa, n. 450–400 eaa. Andr Pal M 090651.jpg|Attikalainen kyliks, Agía Eleoúsa, n. 400–375 eaa. Inscripion of ephebes Eros marble , Andr Pal M - MA L 84 090695.jpg|Efebeihin liittyvä piirtokirjoitus gymnasionista, n. 300 eaa.–200 jaa. Small torso of Artemis, marble, 2nd c BC, Andr Pal M, MP 209, 090674.jpg|Artemiin patsaan torso, 100-luku eaa. Sarcophagus with relief of Eros, 160 AD, Andr Pal M, MP 103, 090685.jpg|Sarkofagin koristelua roomalaisajalta, n. 150–175 jaa. Gold jewelry Roman age Andr Pal M 090657.jpg|Roomalaisaikaisia kultakoruja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ándros Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Palaiópolin arkeologinen museo (Korfu)

Palaiópolin arkeologinen museo () on arkeologinen museo, joka toimii Mon Repón palatsissa Korfun saarella Kreikassa. Se esittelee Palaiópolin alueelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu vuonna 1999 sen jälkeen, kun palatsi tuli Korfun kunnan omistukseen vuonna 1991 ja avattiin yleisölle. Kunta luovutti sen kulttuuriministeriön käyttöön museotoimintaa varten. Museoesineet ovat pääosin peräisin Palaiópolin eli antiikin Korkyran kaupungin paikan arkeologisista kaivauksista. Arkeologinen alue sijaitsee palatsin ympärillä. Aiemmin suuri osa museon esineistä oli Korfun arkeologisessa museossa tai sen varastoissa. Esineet siirrettiin Mon Repóhon vuosina 2000–2001. == Kokoelmat == Museon esineet ajoittuvat pääosin arkaaiselta kaudelta 700-luvultta eaa. roomalaiselle kaudelle ja varhaiskristilliselle ajalle 400-luvulle jaa. Museo esittelee antiikin Korkyran julkista ja yksityistä elämää sekä muun muassa kauppaa ja uskontoa. Näyttelyitä on kaikissa palatsin kolmessa kerroksessa. Museossa esitellään myös palatsin alkuperäistä käyttöä brittivallan ajalla 1800-luvulla. 20140418 corfu211.JPG|Museon kokoelmia. 20140418 corfu212.JPG|Museon kokoelmia. 20140418 corfu218.JPG|Museon kokoelmia. 20140418 corfu208.JPG|Kaivauksia esittelevä valokuvanäyttely. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Korfu (kaupunki) Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Palaiópolin arkeologinen museo

Palaiópolin arkeologinen museo voi viitata seuraaviin museoihin Kreikassa: * Palaiópolin arkeologinen museo, Ándros * Palaiópolin arkeologinen museo, Korfu * Samothrákin arkeologinen museo, Palaiópoli, Samothráki == Katso myös == * Palaiópoli, useita paikkoja
Palaiópoli

Palaiópoli (; ; myös Paleópoli(s), ”Vanha kaupunki”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Palaiópoli, kylä ja antiikin aikaisen Androksen kaupungin paikka Ándroksen saarella Etelä-Egean saarten alueella * Palaiópoli, antiikin aikaisen Korkyran kaupungin paikka Korfun saarella Jooniansaarten alueella * Palaiópoli, kylä ja antiikin aikaisen Skandeian kaupungin paikka Kytheran saarella Attikan alueella * Palaiópoli, kylä ja antiikin aikaisen Samothraken kaupungin paikka Samothrákin saarella Itä-Makedonian ja Traakian alueella == Katso myös == * Palaiópolin arkeologinen museo, useita museoita
Pároksen arkeologinen museo

Pároksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Paroikián kaupungissa Pároksen saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta ja sen ympäristöstä löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu ja rakennettu 1950-luvulla. Museota on laajennettu vuosien varrella, ja sinne on koottu Pároksella sekä muun muassa Antíparoksella ja Despotikólla tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa löydettyä esineistöä. Museo sijaitsee Paroikián keskustan itäpuolella lähellä Panagía Ekatontapylianín kirkkoa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä neoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle kaudelle saakka erityisesti antiikin Paroksen kaupungista ja sen vallassa olleelta alueelta. Esineisiin kuuluu veistoksia, jotka on tehty tunnetusta paikallisesta paroslaisesta marmorista, sekä muun muassa keramiikkaa, lasiesineitä, lattiamosaiikkeja, rakennusten koristeosia ja sarkofageja. Merkittävimpiin esineisiin lukeutuvat muun muassa neoliittisen ajan naisfiguriini; Apollonin temppelin löydöt Despotikón saarelta; marmorinen gorgo 500-luvulta eaa.; Arkhilokheionin eli runoilija Arkhilokhoksen heroonin marmoriset reliefilaatat samoin 500-luvulta eaa.; marmoriset Artemiin patsaat Delionin Apollonin ja Artemiin pyhäköstä 400- ja 300-luvuilta eaa.; marmorinen Niken patsas noin vuodelta 470 eaa.; valtaistuimella istuvaa jumalatarta esittävä patsas; sekä niin kutsutun Paroslaisen kronikan osan sisältävä stele (Marmor Parium) 200-luvulta eaa. Tiedosto:Cycladic Neolithic pottery, decor, 4th mill. BC, AM Paros, 143830.jpg|Astia neoliittiselta kaudelta, 3000-luku eaa. Tiedosto:Paros M 075898.jpg|Varhaiskykladista keramiikkaa, n. 3200–2300 eaa. Tiedosto:Cycladic figurine, female, Plastiras, 3000-2500 BC, AM Paros, 143855.jpg|Kykladinen idoli, n. 3000–2500 eaa. Tiedosto:Pottery, Middle Cycladic pithos, decor, 2300-1600 BC, AM Paros, 143836.jpg|Keskikykladinen pithos, n. 2300–1600 eaa. Tiedosto:Vessels late helladic AM Paros 075909.jpg|Mykeneläisen ajan keramiikkaa, n. 1300–1150 eaa. Tiedosto:Various objects from Delion, 800-500 BC, AM Paros, 143966.jpg|Esinelöytöjä Delionista, n. 800–500 eaa. Tiedosto:Rectangular vessel AM Paros 075923.jpg|Geometrisen kauden astia Delionista, n. 800–700 eaa. Tiedosto:Gorgon statue 550 BC AM Paros A1284, 144023.jpg|Gorgo, n. 550 eaa. Tiedosto:Relief Archilochos 500 BC AM Paros A758 075967.jpg|Arkhilokhos kuolinvuoteellaan, reliefi Arkhilokheionista, n. 500 eaa. Tiedosto:Fragments big statue Artemis 485 BC AM Paros 080396.jpg|Suurikokoinen Artemiin patsas, n. 490–480 eaa. Tiedosto:Parikia Archäologisches Museum Artemis 03.jpg|Artemiin patsas Delionista, n. 360 eaa. Tiedosto:Parian Chronicle, marble, detail, 3rd c BC, AM Paros, A 26, 143947.jpg|Paroslaisen kronikan osan sisältävä stele, 200-luku eaa. Tiedosto:Parikia Archäologisches Museum Mosaik 17.jpg|Roomalainen lattiamosaiikki, 200-luku jaa. Tiedosto:Céramiques et verre antiques, vitrine8.JPG|Keramiikkaa ja lasiesineitä. Tiedosto:Sarcophagus, AM Paros, 144090.jpg|Sarkofagi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Paroikiá
Péllan arkeologinen museo

Péllan arkeologinen museo () on arkeologinen museo Péllan kaupungissa Kreikassa. Se esittelee antiikin aikaisen Pellan kaupungin alueelta tehtyjä löytöjä. Museo on rakennettu vuosina 2006–2009. Museorakennus sijaitsee Pellan arkeologisen alueen yhteydessä nykyisen Péllan kaupungin länsilaidalla. Museon arkkitehtuuri jäljittelee antiikin Pellan rakennusten pohjakaavaa, jossa on keskellä peristyylipiha. == Kokoelmat == Museo esittelee antiikin aikaisen Makedonian valtakunnan pääkaupungin Pellan arkeologisissa kaivauksissa tehtyjä löytöjä sekä kaupungin historiaa, kehitystä ja elämää. Museon kokoelmiin kuuluu esineitä pääosin pronssikaudelta hellenistiselle kaudelle. Monet merkittävimmät löydöt ajoittuvat Makedonian huippukaudelle 300-luvulle eaa. Kokoelmiin kuuluu muun muassa veistoksia, terrakottapatsaita, keramiikkaa, hautakiviä, rakennusten osia, lattiamosaiikkeja, seinämaalauksia, metalliesineitä, rahoja ja piirtokirjoituksia. Merkittävimpiin museoesineisiin lukeutuvat muun muassa veistetty Aleksanteri Suuren pää sekä Aleksanteria Pan- jumalana esittävä veistos; niin kutsuttujen Dionysoksen ja Helenan talojen lattiamosaiikit, joista eräs esittää Aleksanteria surmaamassa leijonan ja toinen Dionysosta ratsastamassa gepardilla; sekä doorilaisella kreikalla kirjoitettu Pellan kiroustaulu (katadesmos). Archaeological Museum, Pella (6929989848).jpg|Museon sisätiloja. Archaeological Museum, Pella (6919226134).jpg|Museon sisätiloja. 20160518 247 pella.jpg|Museon kokoelmia. 20160518 225 pella.jpg|Museon kokoelmia. 20160518 229 pella.jpg|Museon kokoelmia. Marble head of Alexander the Great (325-300 BC). Chance find from the area of Giannitsa, Archaeological Museum, Pella (6915004674).jpg|Aleksanteri Suuren pää, n. 325–300 eaa. Marble statuette of Alexander-Pan, on this head are two small horns like Pan, late 4th - early 3rd century BC, Archaeological Museum, Pella (6915165034).jpg|Aleksanteri-Panin patsas, n. 350–250 eaa. Votive offerings from the the santuary of the Mother of the Gods and Athrodite, late 4th - early 1st c. BC, Archaeological Museum, Pella (6929946866).jpg|Votiivilahjoja Jumalten äidin ja Afroditen pyhäköstä, n. 350–50 eaa. Bronze statuette of Poseidon, hellenistic copy of a well know type, the model of which (in the Lateran museum) is attributed to Lysippus, Archaeological Museum, Pella (7065190231).jpg|Poseidonin pronssipatsas. Macedonian Museums-40-Arx Pellas-177.jpg|Pitosalin seinämaalauksia. Banqueting vessels of the late classical age, 4th century BC, Archaeological Museum, Pella (7061439651).jpg|Pitoastioita, 300-luku eaa. Dionysos mosaic from Pella.jpg|Lattiamosaiikki, Dionysos ratsastaa gepardilla, 300-luvun loppu eaa. 20160518 283 pella.jpg|Lattiamosaiikki, Aleksanteri surmaa leijonan, 300-luvun loppu eaa. Pella leaded tablet (katadesmos) 4th Century retouched.jpg|Pellan kiroustaulu, 300-luku eaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Αρχαιολογικό Μουσείο Πέλλας – Archaeological Museum of Pella. Museon verkkosivut. Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Pélla
Polýgyroksen arkeologinen museo

Polýgyroksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Polýgyroksen kaupungissa Makedoniassa Kreikassa. Se esittelee Chalkidikín niemimaan alueelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo avattiin vuonna 1970. Museorakennus sijaitsee kaupungin länsilaidalla. Pääsalin lisäksi sen näyttelyitä on erillisessä Lampropoúloksen kokoelman salissa sekä vestibyylissä ja ulkotiloissa. Museota kunnostettiin ja laajennettiin vuonna 2013. Polygýroksen kunnassa toimii myös Ólynthoksen arkeologinen museo. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä eri puolilta Chalkidikín niemimaata, mukaan lukien antiikin Olynthos, Stratonike ja Torone; Androksen antiikin aikaiset siirtokunnat Akanthos, Sane ja Stageira; Zeus Ammonin pyhäkkö; sekä Ierissós ja Polýgyroksen antiikin aikainen hautausmaa. Museoesineet ajoittuvat esihistorialliselta ajalta antiikin ajan lopulle ja varhaisbysanttilaiselle ajalle. Museon kokoelmiin kuuluu muun muassa veistoksia, keramiikkaa ja savisia figuriineja, pronssiastioita, hautakiviä ja sarkofageja, kulta- ja hopeakoruja, arkipäiväisiä esineitä ja työkaluja, aseita, piirtokirjoituksia sekä rahoja. Macedonian Museums-41-Arx Polygyrou-180.jpg|Museon kokoelmia. Macedonian Museums-41-Arx Polygyrou-181.jpg|Museon kokoelmia. Macedonian Museums-41-Arx Polygyrou-179.jpg|Veistos Stratonikesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Polýgyros
Sámoksen arkeologinen museo

Sámoksen arkeologinen museo (myös Vathýn arkeologinen museo; ) on arkeologinen museo Sámoksen kaupungissa Sámoksen saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo toimii kahdessa rakennuksessa Sámoksen kaupungin keskustassa lähellä Sámoksen kunnantaloa ja Pyhän Spyridonin kirkkoa. Vanhempi museorakennus, joka tunnetaan nimellä Pascháleio Archeiofylakeío, on valmistunut vuonna 1912. Sitä vastapäätä sijaitseva uudempi rakennus, jossa ovat nykyisin merkittävimmät veistoslöydöt, valmistui vuonna 1987. Sámoksella toimii myös Pythagóreion arkeologinen museo. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä antiikin Samoksen kaupungin kaivauksilta ja erityisesti Heraionista, jonka vaiheiden kautta saaren historiaa pääosin esitellään. Löytöjä on myös muista paikoista eri puolelta saarta. Museoesineisiin lukeutuu muun muassa suuri määrä Heraioniin lahjoitettuja arkaaisen kauden veistoksia, sekä hauta- ja votiivireliefejä, pienoispatsaita, keramiikkaa, käyttöesineitä, aseita ja piirtokirjoituksia. Myöhäisimmät esineet ovat varhaiselta bysanttilaiselta kaudelta. Merkittävimpiin esineisiin lukeutuvat muun muassa suurikokoinen Samoksen kuros eli 5,5 metriä korkea, Heraioniin johtaneelta pyhältä tieltä löydetty kuros- patsas noin ajalta 580–560 eaa.; Heraionista löydetty niin kutsuttu Geneleos- ryhmä, johon on alun perin kuulunut kuusi hahmoa, ajalta 560–540 eaa.; lakonialainen norsunluinen reliefi, joka esittää Perseusta ja Medusaa, 600-luvulta eaa.; naista esittävä marmoripatsas, joka on Kheramyeen votiivilahja Heralle, ajalta 570–560 eaa.; puinen alastonta naista esittävä figuriini noin 600–500-luvulta eaa.; ratsastajaa esittävä pronssiveistos ajalta 530–520 eaa.; hevosen pronssinen rintapanssari, jonka kuvitus esittää Heraklesta ja Kerberosta; sekä Chórasta löydetty alastonta nuorukaista esittävä reliefi 400-luvulta eaa. Archaeological Museum of Samos old building 1.jpg|Museon vanha rakennus. Kouros of Samos 1.jpg|Samoksen kuros, n. 580–560 eaa. Second Kouros of Samos.jpg|Toisen kuroksen jäänteet, 500-luku eaa. Geneleos group 1.jpg|Geneleos-ryhmä, n. 560–540 eaa. Archaeological Museum of Samos collections 01.jpg|Arkaaisen kauden veistoksia. Archaeological Museum of Samos collections 05.jpg|Hellenistisen ja roomalaisen kauden veistoksia. Archaeological Museum of Samos collections 07.jpg|Hellenistisen ja roomalaisen kauden veistoksia. Archaeological Museum of Samos collections 10.jpg|Keramiikkakokoelmaa. Archaeological Museum of Samos collections 16.jpg|Votiiviesineiden kokoelmaa. Archaeological Museum of Samos collections 18.jpg|Votiiviesineiden kokoelmaa. Archaeological Museum of Samos - Samian crater, 7th century BC.jpg|Krateeri, 600-luku eaa. Archaeological Museum of Samos - Fragments of a large dedicatory inscription, 6th century BC.jpg|Omistuskirjoituksen osa puisesta votiivilahjasta, 500-luku eaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Sérresin arkeologinen museo

Sérresin arkeologinen museo () on arkeologinen museo Sérresin kaupungissa Kreikassa. Se esittelee kaupungista ja sen lähialueelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu vuonna 1970. Se toimii 1400-luvulla rakennetussa bedestenissä eli osmanivallan aikaisessa eräänlaisessa katetussa kauppiaiden ja käsityöläisten rakennuksessa Sérresin keskustassa. Rakennus on yksi lajissaan harvoja säilyneitä Kreikassa ja suojeltu. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä esihistorialliselta ajalta bysanttilaisella ajalle. Löydökset ovat peräisin arkeologisista kohteista eri puolilta Sérresin alueyksikön aluetta, mukaan lukien Promachónaksen myöhäisen neoliittisen kauden asutuksesta ajalta 5200–4500 eaa. sekä antiikin ajan kaupungeista Sirris (nykyinen Sérres), Berge (nykyinen Néos Skopós), Argilos, Terpne ja Trailos (Tragilos). Museossa on myös joitakin löytöjä Amfipoliista, mutta suurin osa sen löydöistä on Amfípolin arkeologisessa museossa. Museon kokoelmiin kuuluu muun muassa veistoksia, hautakiviä, votiivistelejä, piirtokirjoituksia, reliefejä, keramiikkaa, rahoja ja koruja. Bysanttilaiselta ajalta kokoelmiin kuuluu muun muassa marmorisia ikoneita. Archaeological Museum Serres - Finds from cemetery of Argilos 1.JPG|Lekythoksia Argiloksesta, 400-luku eaa. Serrès Musée 0035.JPG|Keramiikkaa. Macedonian Tomb 1 (Argilos) Marble Door.JPG|Makedonialaisen haudan marmoriovi. Macedonian Tomb 1 (Argilos) Marble Bier Detail.JPG|Osa makedonialaisen haudan ruumissängystä. Serrès Musée 0034.JPG|Votiivireliefi, 154 jaa. Macedonian Museums-22-Arx Serrvn-110.jpg|Naista esittävä patsas. Macedonian Museums-22-Arx Serrvn-109.jpg|Marmorinen Kristus-ikoni. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Sérres Luokka:Kreikan suojellut rakennukset
Sífnoksen arkeologinen museo

Sífnoksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Kástron kylässä Sífnoksen saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo aloitti toimintansa vuonna 1986. Se toimii 1980-luvun alussa kunnostetussa kaksikerroksisessa rakennuksessa, joka on osa Sífnoksen venetsialaisaikaista linnoitusta eli Kástroa. Sífnoksella toimii myös toinen arkeologinen museo, Ágios Andréaksen arkeologinen museo. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä esihistorialliselta ajalta aina antiikin ajan loppuun ja roomalaisajalle. Pääosin esineet ajoittuvat geometriselta ja arkaaiselta kaudelta hellenistiselle kaudelle. Esineet olivat alun perin pääosin löytöjä Kástrosta, joka oli saaren antiikin aikaisen kaupungin paikka, sekä sen ympäristöstä. Myöhemmin museoon on asetettu näytille myös Ágios Andréaksen mykeneläisaikaisen asutuksen löydöt. Esineisiin lukeutuu muun muassa veistoksia, hautakiviä, rakennusten koristeosia, keramiikkaa ja rahoja. Archaeological Museum of Sifnos, interior, 15M6752.jpg|Museon sisätiloja. Rooms with ancient statues and reliefs, AM Sifnos, 153465.jpg|Museon kokoelmia. Early Cycladic kandila, marble, 3rd mil BC, AM Sifnos 163, 153444.jpg|Varhaiskykladinen lamppu, 2000-luku eaa. Sherds of Corinthian vases, 7th-6th c BC, AM Sifnos, 153412.jpg|Korinttilaisten vaasien sirpaleita, 600–500 eaa. Head of Kouros, Sifnos, 550 BC, AM Sifnos, 153433.jpg|Kuroksen pää, n. 550 eaa. Roman age Glassware, AM Sifnos, 153428.jpg|Roomalaisaikaisia lasiesineitä, 1. vuosisata–200-luku jaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Sífnos
Tínoksen arkeologinen museo

Tínoksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Tínoksen kaupungissa Tínoksen saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu ja rakennettu 1960-luvun alkupuolella. Museorakennus sijaitsee Tínoksen kaupungin pohjoisosissa lähellä Panagía Evangelístrian kirkkoa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä mykeneläiseltä ajalta hellenistiselle ja roomalaisajalle. Löydökset ovat peräisin eri puolilta saarta, muun muassa Poseidonin ja Amfitriten temppelin alueelta Kióniasta sekä Demeterin pyhäköltä Exómvourgo-vuorelta. Esineisiin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, veistoksia, hautastelejä, rakennusten koristeosia, lattiamosaiikkeja, piirtokirjoituksia ja rahoja sekä Andronikos Kyrrhoslaisen ensimmäisellä vuosisadalla eaa. suunnittelema aurinkokello Poseidonin ja Amfitriten temppeliltä. Tinos M 090752.jpg|Suurikokoista arkaaisen kauden keramiikkaa. Pithos 090753.jpg|Orientalisoivalla tyylillä koristeltu pithos, n. 700–675 eaa. Tinos M 090760.jpg|Astia geometriselta kaudelta. Tinos M 090756.jpg|Terrakottareliefi, Exómvourgo, n. 550–500 eaa. Tinos M 090769.jpg|Terrakottareliefi, Exómvourgo, n. 460–440 eaa. Tions M 090767.jpg|Patsaan pää, mahdollisesti keisari Domitianuksen vaimo. Kiónia, 1. vuosisata jaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Tínos
Vóloksen arkeologinen museo

Vóloksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Vóloksen kaupungissa Kreikassa. Se esittelee Thessalian alueelta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu ja rakennettu vuonna 1909. Se suljettiin sodan ajaksi vuonna 1940, jolloin museoesineet kätkettiin turvalliseen paikkaan, ja avattiin uudelleen 1955–1956. Museota laajennettiin merkittävästi vuonna 2004. Museo toimii uusklassisessa rakennuksessa Vóloksen etelälaidalla. Museorakennuksessa on seitsemän näyttelysalia ja sen pinta-ala on 870 neliömetriä. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineitä paleoliittiselta ja neoliittiselta kivikaudelta roomalaisaikaan ja antiikin ajan lopulle saakka. Löydöt ovat peräisin eri puolilta Magnesiaa ja muuta Thessaliaa. Esineisiin lukeutuu muun muassa veistoksia, keramiikkaa, hautakiviä ja -lahjoja, kultakoruja ja rahoja. Merkittävimpiin museoesineisiin lukeutuvat muun muassa neoliittisen kauden terrakottafiguriinit noin ajalta 6500–4500 eaa.; samoin neoliittisen kauden maalattu keramiikka noin ajalta 5800–5300 eaa.; mykeneläinen keramiikka, korut ja pienoisesineet 1500–1200-luvuilta eaa.; protogeometrisen kauden hautalöydöt ajalta 1050–900 eaa.; Soróksesta löydetty panateenalainen amfora 300-luvulta eaa.; hellenistisen kauden maalatut hautakivet antiikin Demetriaan kaupungista 200-luvulta eaa.; sekä Omóliosta ja Pelinnaíosta löydetyt kultakorut 200-100-luvuilta eaa. Archaelogical Museum of Volos.jpg|Neoliittisen kauden kokoelmia. Archaelogical Museum of Volos 6.jpg|Löytöjä tholos-haudoista. Archaelogical Museum of Volos 5.jpg|Rakennusten jäänteitä ja arkipäiväisiä esineitä. Archaelogical Museum of Volos 4.jpg|Rakennusten jäänteitä yms. Archaelogical Museum of Volos 3.jpg|Maalattuja hautakiviä yms. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan arkeologiset museot Luokka:Vólos
Isak Wilhelm Fellman

Isak Wilhelm Fellman (27. maaliskuuta 1828 Oulu – 9. marraskuuta 1900 Oulu) oli suomalainen Oulussa vaikuttanut kauppias, laivanvarustaja ja teollisuudenharjoittaja.Martti Strangin Geneanet tietopankki : Isak Wilhelm Isakinpoika Fellman Fellmanin vanhemmat olivat oululainen kauppias ja laivuri Isak Esaiaksenpoika Fellman (1792–1863) ja englantilaissyntyinen Anna Narcissa Machell (1801–1881). Hän oli naimisissa vuodesta 1854 Anna Charlotta Heikelin (1831–1918) kanssa, jonka isä oli Rovaniemen kirkkoherra Petter Samuel Heikel (1784–1862). Fellman osti vuonna 1862 Henrik Tornbergilta Toppilansalmessa sijainneen viinanpolttimon ja muutti sen sitten oluttehtaaksi. Hän rakensi oluttehtaalle myös uuden tehdasrakennuksen, joka valmistui 1864. Toppilansalmen oluttehdas valmisti oluen lisäksi sahtia ja portteria. Oluttehdas joutui vararikkoon 1867, ja sen osti huutokaupassa 1868 oululainen kauppaneuvos J. W. Snellman G:son. Fellman omisti 1860-luvun alussa jonkin aikaa myös Iissä sijainneen Nybyn lasitehtaan.Oulun panimot : Oy Mallasjuoma, Toppilan tehdas (Beerfinland.com) Konkurssin jälkeen Fellman perusti uuden pienemmän oluttehtaan 1869 Oulun Nuottasaareen. Tämä Nuottasaaren oluttehdas toimi vuoteen 1914 saakka. Oulun panimot : Nuottasaaren Oluttehdas (Beerfinland.com) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Vuonna 1828 syntyneet Luokka:Vuonna 1900 kuolleet