EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Orthos

Orthos tai Orthros oli kreikkalaisessa mytologiassa kaksipäinen koira, jolla oli käärme häntänä. Se vahti isäntänsä Geryon-jättiläisen punakarjaa Erytheian saarella. Herakles saapui saarelle saatuaan kymmenenneksi tehtäväkseen noutaa Eurystheukselle Geryonin karja. Orthoksen saatua vainun Herakleesta se lähti tämän perään, mutta Herakles tappoi Orthoksen nuijallaan.Apollodoros: Bibliotheke ('Kirjasto') 2.5.10 (engl. käännös). Orthos oli Tyfonin ja Ekhidnan jälkeläinen ja siten Kerberoksen ja Khimairan veli. Sen itse sanotaan siittäneen Ekhidnan kanssa sfinksin ja Nemean leijonan.Hesiodos: Theogonia ('Jumalten synty') 306–332 (engl. käännös). Orthos on mahdollisesti edustanut mytologiassa alun perin Ison koiran ja Pienen koiran tähdistöjä. == Lähteet == Luokka:Kreikkalaisen mytologian taruolennot Luokka:Kuvitteelliset koirat
Harpyija

Harpyija voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * harpyija, kreikkalainen siivekäs taruolento * harpyija, suurikokoinen päiväpetolintu * Harpiinae-alaheimon muita lajeja: ** papuanharpyija ** pikkuharpyija
Rudi Vata

Rudi Vata (s. 13. helmikuuta 1970, Shkodër, Albania) on albanialainen 185 senttimetriä pitkä entinen jalkapalloilija. Vata pelasi puolustavana keskikenttäpelaajana ja puolustajana. KS Vllaznia Shkodërin junioreissa uransa aloittanut Vata teki uransa ensimmäisen ammattilaissopimuksen KS Dinamo Tiranan kanssa. Kaudella 1993/1994 hän jätti kotimaansa, ja siirtyi skotlantilaisjoukkue Glasgow Celticin joukkueeseen. Celtic jäi Vatan uran tunnetuimmaksi joukkueeksi, sillä siirryttyään pois saarivaltiosta hän edusti selvästi heikompia seuroja. Skotlannissa vietyttyjen vuosien jälkeen hän siirtyi Kyprokselle, jossa hän pelasi parin kauden ajan Apollon Limassolin joukkueessa. Vuosituhannen vaihteen tienoilla Vata muutti Saksaan, jossa ehti edustaa Energie Cottbusia ja LR Ahlenia. Saksasta hän palasi vähäksi aikaa takaisin Albaniaan, KK Tiranaan, mutta siirtyi pian Japaniin, Yokohama FC:n riveihin. Japanin kauden jälkeen Vata pelasi vielä kauden verran Skotlannissa, St. Johnstone FC:ssä, ja synnyinmaassaan, KF Partizani Tiranassa, jossa päätti uransa vuonna 2005. Vata on yksi Albanian maajoukkueen legendaarisimpia pelaajia. Vuodet 1990-2001 käsittäneen maajoukkueuransa aikana hän pelasi 59 ottelua ja teki niissä viisi maalia. Hän on eniten maaotteluita Albanian paidassa pelanneiden jalkapalloilijoiden listalla jaetulla 4. sijalla, ja maalien vastaavassa tilastossa 10. sijalla. ==Aiheesta muualla== *Vatan maaottelut RSSSF:n tietokannassa *Vata Transfermarkt-tietokannassa Luokka:Albanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Roni

Roni tarkoittaa seuraavia: * Roni, miehen etunimi * Sukunimi Roni ** merikapteeni ja merenkulun ylitarkastaja Antti Roni (1870–1945) ** lehtori ja urheiluvaikuttaja Ranne Roni (1892–1969) * Roni, Bobby Brownin singlelevy vuodelta 1988.
Ice Age – jäätikön sankarit

Ice Age – jäätikön sankarit, rinnakkaisnimeltään Ice Age, on vuonna 2002 valmistunut yhdysvaltalainen tietokoneanimaatioelokuva, jossa juro mammutti Manfred, hölmö laiskiainen Sid ja kiero sapelihammaskissa Diego yrittävät toimittaa pienen ihmislapsen takaisin heimonsa pariin. Elokuvassa seurataan seurueen matkaa pohjoiseen, jossa etsitään ihmisheimoa. Diego kuitenkin yrittää saada yksinäisestä Manfredista ruokaa laumalleen ja tarjota lapsen tapettavaksi lauman johtajalle, Sotolle. Elokuva kertoo ystävyydestä, toisten auttamisesta ja välittämisestä. Tarinassa vilahtaa myös usein huono-onninen maaorava Jyrsis (), joka yrittää piilottaa tammenterhoa ja onnistuu joka kerta hukkaamaan sen. Orava ei kuitenkaan ole lasta kuljettavan eläinlauman mukana, eikä vaikuta sen kulkuun. ==Henkilöhahmot== ===Diego=== Diego on sapelihammastiikeri, joka on jokseenkin vakava ja välillä ärjy, sekä äärimmäisen ovela, mutta pohjmmiltaan melko koominen ja rakastava hahmo. Rohkeudestaan huolimatta Diego pelkää vettä. Suomalaisena äänenä on Santeri Kinnunen. ===Manfred=== Manfred on iso ja tahdonvoimainen, mutta yksinäisyyteen hakeutuva mammutti, myös tavallaan tiukka, ja komenteleva, ja toimii aivan kuten laumanjohtaja. Hän on pohjimmiltaan ystävällinen ja uhrautuva, ja hän tulee useaan otteeseen tarpeeseen. Sid keksii hänelle lempinimen Manu (engl. Manny), joksi häntä kutsutaan siitä eteenpäin. Suomalaisena äänenä on Antti Pääkkönen. ===Sid=== Sid edustaa laiskiaisten uneliasta, vähän hölmöä, ja sinnikästä sukua. Sid on elokuvien useissa tilanteissa ”pelle”, jota kohtalo kolhii. Suomalaisena äänenä on Antti L. J. Pääkkönen. ===Jyrsis=== Jyrsis on kummankin elokuvan alussa ilmestyvä sapelihammasorava, ja hänen ainainen tammenterhon jahtaamisensa aiheuttaa toistuvasti hauskoja tilanteita. Jyrsis on hahmo, joka herättää katselijoissa sääliä ja iloa, sillä mikään mahti maailmassa ei voi estää pientä oravaa yrittämästä saada tammenterhoa itselleen. Jyrsiksestä on tehty myös kaksi omaa lyhytelokuvaa Gone Nutty ja No Time For Nuts. == Ääninäyttelijät == Alkuperäinen ääninäyttelijäElokuvan lopputekstit Suomenkielinen ääninäyttelijä Rooli Chris Wedge Scrat John Leguizamo Antti L. J. Pääkkönen Sid Ray Romano Antti Pääkkönen Manfred Denis Leary Santeri Kinnunen Diego Goran Višnjić Eero Saarinen Soto Cedric the Entertainer Pasi Ruohonen Carl Stephen Root Jukka- Pekka Palo Frank Alan Tudyk Petri Liski Lenni Diedrich Bader Pasi Ruohonen Oscar Jack Black Jukka-Pekka Palo Zeke Jane Krakowski Tiina Tiihonen Raakel Lorri Bagley Elise Langenoja Jennifer Pauli Virta, Tiina Kalliala, Peter Pihlström ja Arto Nieminen Muissa rooleissa === Suomenkielinen versio === Studio: Oy PVP Voice Ab / Sun Studio Käännös: Arja Meski / Medieværket Ohjaus: Heikki Lvehtosaari Äänitys: Jikka Teittinen Miksaus: Brian ja Benni Christiansen Suomenkielinen Tuottaja Pauli Virta & Tiina Kalliala Tuottaja: Sven's Christiansen ==Lähteet== Luokka:Ice Age -elokuvat Luokka:Vuoden 2002 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Carlos Saldanhan ohjaamat elokuvat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Santeri Nuutinen

Santeri Nuutinen (s. 1994) on suomalainen lapsinäyttelijä, joka tunnetaan erityisesti draamasarjasta Kotikatu. Kotikadun lisäksi hän on tehnyt myös monia muita sivurooleja televisiossa. Vuonna 2003 Nuutinen näytteli Santtu- poikaa 12-osaisessa lastensarjassa Vasikantanssi. Myös hänen pikkuveljensä Rasmus Nuutinen on näytellyt pieniä rooleja. ==Filmografia== * Kylmäverisesti sinun (2002) (televisiosarja, yksi jakso) * Kuutamolla (2002) * Pahat pojat (2003) * Rikospoliisi Maria Kallio (2003) (televisiosarja, kaksi jaksoa) * Hymypoika (2003) * Vasikantanssi (2003–2004) (televisiosarja, 12 jaksoa) * Keisarikunta (2004) * Valkoinen kaupunki (2006) * Kotikatu (2003–2010) (televisiosarja) * Bodomin legenda (2006) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Suomalaiset lapsinäyttelijät Luokka:Suomalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kuutamolla (televisio-ohjelma)

Kuutamolla on suomalainen MTV3-kanavalla esitettävä viihdeohjelma. Ohjelmaa esitettiin ensimmäisen kerran vuosina 2001–2004, jolloin ohjelmaa juonsi Santeri Kinnunen. Ohjelma palasi MTV3:n ohjelmistoon syksyllä 2020 Janne Katajan juontamana. Ohjelmassa kolme jaksoittain vaihtuvaa julkisuuden henkilöä esittävät vuorollaan elämästään kolme väitettä, joista kaksi on totta ja yksi valetta. Kahden muun vieraan ja studioyleisön tulee arvata, mitkä väitteistä ovat totta ja mikä ei. Sarjan kaikkien aikojen ensimmäisen jakson vieraina vuonna 2001 olivat näyttelijät Juha Veijonen, Anu Koskinen ja Mari Vainio. Vuoden 2020 paluujakson vieraina olivat Christoffer Strandberg, Miitta Sorvali ja Veronica Verho. == Lähteet == Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset televisiosarjat Luokka:2020-luvun suomalaiset televisiosarjat Luokka:Viihdeohjelmat
Dassa-Zoumé

Dassa-Zoumé eli lyhyemmin Dassa on kaupunki Collinesin departementissa Beninissä. Siellä oli vuonna 2013 Benin tilastokeskuksen mukaan 112 122 asukasta. Se sijaitsee Cotonoun–Paracoun rautatien ja Beninin tärkeimmän pohjois–etelä-suuntaisen maantien varrella. Kaupunki tunnetaan pyhiinvaelluspaikkana, koska Neitsyt Marian sanotaan ilmestyneen La Grotte Marial Notre Dame d'Arigbon luolassa, jonka ympärille on nykyään rakennettu kirkko. Dassa-Zoumé on ollut vuodesta 2016 alkaen Collinesin departementin pääkaupunki. == Lähteet == Luokka:Beninin kaupungit
Komoé

Komoé on joki Länsi-Afrikassa. Se alkaa Burkina Fasosta 25 kilometriä Bobo Dioulassosta lounaaseen. Joki virtaa Norsunluurannikkoa kohti ja sen rajana ja sitten kääntyy etelään Norsunluurannikon rajojen sisäpuolelle laskeakseen Guineanlahteen. Joen pituus on 813 kilometriä, ja sen valuma-alue on 82 408 neliökilometriä. == Lähteet == Luokka:Burkina Fason joet Luokka:Norsunluurannikon joet Luokka:Atlanttiin laskevat vesistöt Luokka:Burkina Fason ja Norsunluurannikon raja Luokka:Rajajoet
Afrikanpalmunäätä

Afrikanpalmunäätä (Nandinia binotata) on Keski-Afrikassa elävä petoeläin, sukunsa ja heimonsa (afrikanpalmunäädät, Nandiniidae) ainoa laji. == Ulkonäkö == Afrikanpalmunäädän ruumiilla on mittaa 44-57 senttimetriä ja se painaa 2,5 kilogrammaa. Sen juovikas häntä on yhtä pitkä kuin ruumis. Afrikanpalmunäädän olkapäillä on kaksi tunnusomaista vaaleaa täplää. == Ravinto == Afrikanpalmunäätä käyttää pääravintonaan puiden ja köynnöskasvien hedelmiä (jopa 80% ruokavaliosta). Se syö ainakin 12 eri kasvilajin hedelmiä ja todennäköisesti levittää niiden siemeniä. Satunnaisesti se syö myös eläinravintoa, yleensä lintuja ja pieniä nisäkkäitä, mutta toisinaan jopa pottoja. == Levinneisyys == Afrikanpalmunäätää tavataan Keski-Afrikassa, Etelä-Sudanista Zimbabween ulottuvan alueen metsissä, joissa se elää puissa. == Elintavat == Yleensä afrikanpalmunäädät välttelevät toisiaan, mutta parhaille hedelmäapajille voi joskus kokoontua ruokailemaan jopa 12-15 yksilöä. Afrikanpalmunäätäuroksella on yli 100 hehtaaria laaja reviiri, jolla sen kanssa asuu 1-3 naarasta. Uros parittelee naaraiden kanssa kesäkuussa. Noin kolmen kuukauden kantoajan jälkeen naaras synnyttää tavallisesti 2-3 poikasta köynnöksistä valmistettuun pesään. Poikaset vieroitetaan puolen vuoden ikäisinä, ja ne tulevat sukukypsiksi jo alle 2-vuotiaina. Afrikanpalmunäätä on yöeläin. == Lähteet == Luokka:Petoeläimet
Klemens XIII

Klemens XIII, syntyjään Carlo della Torre Rezzonico, (7. maaliskuuta 1693, Venetsia – 2. helmikuuta 1769, Rooma) oli Paavina 6. heinäkuuta 1758 – 2. helmikuuta 1769.Hanska 2005: 322. Hän otti paavina käyttöön nimen Klemens XIII (, ). Della Torre Rezzonico syntyi italialaiseen aatelisperheeseen ja sai jesuiittain antaman kasvatuksen ja opetuksen Bolognassa. Tämän jälkeen hän suoritti opinnot kanonisessa oikeudessa ja aloitti uransa vuonna 1716 Rooman kuuriassa. Aluksi hän toimi virkailijana katolisen kirkon tuomioistuimessa. Vuonna 1725 hänet nimitettiin Venetsian tasavallassa toimivan katolisen tuomioistuimen jäseneksi. Tulevan paavin ura eteni nopeasti, sillä vuonna 1737 hänet nimitettiin kardinaaliksi. Kymmenen vuotta myöhemmin hänet määrättiin Padovan piispaksi. Paavina hän joutui taistelemaan sekä jesuiittajärjestön lakkauttamispainostusta että valistuksen filosofisia aatteita vastaan. Ranskan ja Portugalin pyynnöistä huolimatta hän kieltäytyi jesuiittain järjestön oikeudellisen aseman muutoksista. Lopulta hän kuitenkin taipui kutsumaan kokoon konsistorin pohtimaan asiaa, mutta kuoli sovitun kokouksen aattona. Kuolemaa on epäilty myrkytykseksi.Clement XIIIEncyclopedia Britannica 1911 Vuonna 1766 hän julkaisi bullan Christianæ reipublicæ salus, joka oli tähdätty valistusta vastaan. Tämän lisäksi hän määräsi Jean le Rond d'Alembertin Encyclopédien kiellettyjen kirjojen listalle eli indeksiin.Pasta: The history of the book and publishing in eighteenth-century Italy Journal of Modern Italian Studies, 1469-9583, Volume 10, Issue 2, 2005, Pages 200 – 217 ==Lähteet== * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Vuonna 1693 syntyneet Luokka:Vuonna 1769 kuolleet
Jacob Aall

Jacob Aall (1773–1844) oli norjalainen rautaruukinomistaja ja poliitikko, joka oli muun muassa perustuslakikomitean jäsen Eidsvollin kansalliskokouksessa 1814. Aall oli myös Norjan ensimmäinen kansantaloustieteilijä ja hän harrasti muinaishistorioiden tutkimista. == Tausta == Jacobin isä oli eräs Porsgrunnin merkittävimpiä liikemiehiä. Hän oli kuitenkin päättänyt, että pojasta piti tulla virkamies ja 15-vuotias Jacob lähetettiin Kööpenhaminaan opiskelemaan. Huolimatta huippuarvosanoista ylioppilaskokeessa ja teologisessa virkakokeessa ei hänestä kuitenkaan tullut pappia. Aall oli aina ollut kiinnostunut luonnontieteistä. Hän vaihtoi opintosuuntaustaan ja pitkän Euroopan- opintomatkan jälkeen hän kiinnostui kaivannaistoiminnasta. Vuonna 1799 hän osti Næsin rautaruukin nykyisen Tvedestrandin kunnan alueelta Itä-Agderista yhdessä Niels-veljensä kanssa. == Eidsvollin kansalliskokous 1814 == Toisin kuin muut edustajat, Aall meni kokoukseen ilman erityistä valintaprosessia. Prinssi Kristian Frederik oli henkilökohtaisesti taannut hänelle paikan kokouksessa. Hänellä oli mukanaan oma perustuslakiluonnos, jonka pääajatuksia olivat vakaan rahatalouden varmistaminen ja sen estäminen, ettei mikään yhteiskunnan ryhmä saisi liian paljon valtaa. Kuninkaalla tuli olla toimeenpano- ja lainsäädäntövalta, koska hän olisi ainoa, joka voisi nousta erityisintressien yläpuolelle. Veronkanto-oikeuden tuli puolestaan olla kansalla, jolla olisi aito halu rauhaan ja hyvinvointiin. Vaikka Aallilla oli läheiset suhteet Tanskaan, hän ei nähnyt muuta realistista vaihtoehtoa, kuin valtiounionin Ruotsin kanssa. Hän jopa äänesti itse aiemmin esittämäänsä talousuudistusehdotusta vastaan, koska ajatteli sen aiheuttavan hankaluuksia unionin toteuttamiselle. Hän vastusti teollisuus- ja sahalaitoserioikeuksien poistamista ja siten tuli kannattaneeksi "rahavallan" vaikutusta, mitä vastaan hän oli itse aiemmin varoittanut. == Kansanedustaja, kirjailija, historioitsija == Vuosina 1815–1830 hän oli useita kertoja kansanedustajana Stortingissa ja profiloitui myös kirjailijana, saagojen kääntäjänä ja historioitsijana. Hänen kirjallinen tuotantonsa on tärkeä lähde myös vuoden 1814 tapahtumista. ==Lähteet== Luokka:Eidsvollin kansalliskokousmiehet Luokka:Norjalaiset taloustieteilijät Luokka:Vuonna 1773 syntyneet Luokka:Vuonna 1844 kuolleet
Juho L. Aalto

Juho Lauri Aalto (20. tammikuuta 1894 Artjärvi – 16. maaliskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen rakennusurakoitsija, rakennusalan järjestövaikuttaja ja vuorineuvos. Hän toimi elämänsä aikana Suomen Rakennusmestareiden liiton puheenjohtajana vuosina 1951–1957 ja Suomen rakennusteollisuusliiton puheenjohtajana vuodesta 1958 kuolemaansa saakka. Hän toimi myös rakennustoimisto Juho L. Aalto Oy:n johtajana vuodesta 1929. Hänen vanhempansa olivat Juho Aalto ja Johanna Matikkala, ja puolisonsa vuodesta 1920 alkaen Jenny Dagmar Kyöstilä. Aalto peri vanhempiensa maatilan Artjärvellä ja jatkoi sen viljelemistä. Aalto oli mukana Sato-yhteisöjen (Sosiaalinen Asuntotuotanto) toiminnassa alusta alkaen. Hänestä tuli vuonna 1962 vuorineuvos, mikä on harvinaista pienyritysvaltaisella rakennusalalla. Aallon poika jatkoi isänsä yritystoimintaa, mutta siirsi myöhemmin liiketoiminnan Helsingistä Artjärvelle. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rakennusmestarit Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Metsähovi

Metsähovi on Kirkkonummella sijaitseva observatorioalue. Metsähovissa sijaitsee Aalto-yliopiston Sähkötekniikan korkeakoulun 13,7-metrinen Metsähovin Radiotutkimusaseman radioteleskooppi, Helsingin yliopiston Observatorion kolme tähtitornia (kaukoputkea) sekä Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskuksen tutkimusasema.WSOY Iso tietosanakirja 6, s. 185, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 Kylmälän kylässä sijaitseva Metsähovi on otettu käyttöön 1960-luvulla. Metsähovi on myös Yrjö Väisälän 22. maaliskuuta 1939 löytämä asteroidivyöhykkeen asteroidi (2486 Metsähovi). ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Paikkatietokeskuksen Metsähovi-sivu *Aalto-yliopiston Sähkötekniikan korkeakoulun Metsähovin radiotutkimusasema Luokka:Geodesia Luokka:Suomen observatoriot Luokka:Kirkkonummen rakennukset ja rakennelmat
Poliisipäällikkö Mannion

Poliisipäällikkö Mannion () on yhdysvaltalainen television rikos- ja draamasarja, joka seuraa Washington D.C.:n poliisipiirin, Metropolitan Police Departmentin päällikön Jack Mannionin työ- ja yksityiselämää. Sarjan inspiraation lähteinä ovat olleet sarjan toisen luojan, entisen New Yorkin apulaispoliisipäällikkö Jack Maplen, omat kokemukset. Suomessa sarjaa esitti MTV3 vuonna 2006Esitetyt jaksot. Sarja on kuvattu pääasiassa Los Angelesissa, lukuun ottamatta eräitä Washington D.C.:ssä kuvattuja kohtauksia. ==Rooleissa== == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset rikossarjat Luokka:CBS:n televisio-ohjelmat
Banja Luka

Banja Luka (kyrillisillä aakkosilla Бања Лука) on Bosnia ja Hertsegovinan toiseksi suurin kaupunki ja liittovaltion toisen puolikkaan Serbitasavallan pääkaupunki, kun maaliskuuhun 2009 saakka virallinen pääkaupunki oli Sarajevo. Kaupunki sijaitsee Vrbas- ja Vrbanjajokien yhtymäkohdassa maan pohjoisosassa. Banja Lukasta on tieyhteydet Sarajevoon, Jajceen ja Zagrebiin. Vehreydestään tunnetussa Banja Lukassa sijaitsee muun muassa Serbitasavallan parlamentti ja yliopisto. Vuoden 2013 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli noin 135 500 ja koko kunnan noin 184 800. Lähellä kaupunkia on Krupa na Vrbasu -jokirotko, jossa on mahdollisuus harrastaa koskenlaskua. == Katso myös == * Banja Lukan taistelu 1737 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bosnia ja Hertsegovinan kaupungit Luokka:Serbitasavalta
Aleksandr Jakovlev (lentokonesuunnittelija)

Aleksandr Sergejevitš Jakovlev (; 1. huhtikuuta (J: 19. maaliskuuta) 1906 Moskova – 20. elokuuta 1989 Moskova) oli neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija. Hän oli OKB Jakovlevin pääsuunnittelija. == Elämä ja toiminta == Aleksandr Jakovlev syntyi 1. huhtikuuta 1906 Moskovassa. Hän työskenteli lentokoneiden moottorimekaanikkona vuodesta 1924. Hän opiskeli Moskovassa N. J. Žukovskin Puna-armeijan sotilasilmailuakatemiassa, josta valmistui insinööriksi vuonna 1931. Opiskeluaikanaan hän suunnitteli AVF-10-liitokoneen vuonna 1924 ja ultrakeveän AIR-1-koneen vuonna 1927. Kumpikin otettiin käyttöön siviililentokoulutuksessa. Hän alkoi työskennellä vuonna 1932 siinä OKB:ssä, joka myöhemmin sai hänen nimensä. Vuoteen 1937 mennessä hän oli edennyt sen pääinsinööriksi. Vuonna 1940 hänet nimettiin virkaatekeväksi lentokoneteollisuuden kansankomissaariksi, jona hän toimi vuoteen 1946 asti. Tässä roolissa hän pääsi matkustelemaan ulkomaille ennen toista maailmansotaa. Vieraillessaan muun muassa Italiassa, Saksassa ja Englannissa hän sai ideoita näiden tuotteista. Hän osallistui lentokonetehtaiden evakuointiin hyökkäävien Saksan joukkojen edestä vuosina 1941–1942. Hän toimi tällöin myös Jak-koneiden pääsuunnittelijana. Näissä rooleissa hän joutui neuvottelemaan Stalinin kanssa, jolla diktaattorina oli omia näkemyksiään muun muassa lentosodasta. Sodan aikana Jakovlev johti Jak-1–Jak-15-hävittäjien suunnittelua. Näistä Jakovlev Jak-7 ja Jakovlev Jak-9 olivat tunnetuimmat. Vuonna 1945 Jak-15 oli Neuvostoliiton ensimmäinen suihkukone. Se, kuten MiG-9:kään, ei mennyt sarjatuotantoon. Vuonna 1946 Jakovlev hän sai kenraalieverstin arvon. Vuonna 1948 hänestä tuli Neuvostoliiton ilmailuteollisuusministeri. Jakovlev oli Jakovlevin pääinsinöörinä vuosina 1956–1984. Vuonna 1974 hänestä tuli Neuvostoliiton tiedeakatemian jäsen. Hän opetti Moskovan ilmailuinstituutissa. Jakovlevin siviilikoneista tunnetuin on pieni Jakovlev Jak-42 -matkustajakone. Yhtiö on suunnitellut myös kuuluisia taitolentokoneita. Kaikkiaan Jakovlev osallistui noin sadan konetyypin suunnitteluun. Jakovlev sai Lenin-palkinnon elämäntyöstään vuonna 1972. Hän sai Stalin-palkinnon vuosina 1941, 1942, 1943, 1946, 1947 ja 1948. Hän sai FAI:n kultamitalin ja Ranskan kunnialegioonan jäsenyyden. Aleksandr Jakovlev oli avioliitossa Jekaterina Matvejevan kanssa. Heille syntyi kaksi poikaa Sergei ja Aleksandr. == Aiheesta muualla == * Aleksandr S. Jakovlev: Ziel des Lebens. Verlag Progress, Moskau, Militärverlag der DDR, Berlin 1975, 1986 (3.Aufl.) Luokka:Neuvostoliittolaiset lentokonesuunnittelijat Luokka:Sosialistisen työn sankarit Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Guido van Rossum

Guido van Rossum on Alankomaista kotoisin oleva ohjelmistosuunnittelija, joka kehitti Python-ohjelmointikielen. Rossum suoritti akateemisen loppututkinnon Amsterdamin yliopistosta vuonna 1982 ja työskenteli sen jälkeen useissa tutkimuslaitoksissa Hollannissa ja Yhdysvalloissa. Joulukuussa 2005 hän aloitti työt Google-yhtiössä. Van Rossum on kirjoittanut alkuperäisen Rietveld-työkalun. == Aiheesta muualla == * Rossumin kotisivu * Rossumin blogi Luokka:Alankomaalaiset ohjelmoijat Luokka:Python Luokka:Googlen henkilöstö Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Muodon vuoksi

Muodon vuoksi () on Ryan Murphyn luoma ja FX-kanavan esittämä yhdysvaltalainen draamasarja, jossa seurataan kahden plastiikkakirurgin, Christian Troyn ja Sean McNamaran, elämää töissä ja töiden ulkopuolella Miamissa. Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa vuodesta 2003 vuoteen 2010. Suomessa Muodon vuoksi sai ensi-iltansa MTV3-kanavalla 20. syyskuuta 2004. Pääosassa on Christianin ja Seanin plastiikkakirurgiklinikka McNamara/Troy. Sarja on voittanut muun muassa Emmyn ja Golden Globen ja saanut ylistystä kriitikoilta. Kuudenteen tuotantokauteen 2009–2010 päättynyttä sarjaa tehtiin yhteensä sata jaksoa. == Päähenkilöt == *Sean McNamara (Dylan Walsh) ** McNamara on keski-ikäinen plastiikkakirurgi, joka oli sarjan alussa naimisissa Julian kanssa, mutta pari erosi. Heillä on kaksi lasta; tytär nimeltä Annie ja vammaisena syntynyt poika nimeltä Conor. Hän kasvatti myös Christianin pojan Mattin, luullen tätä omaksi pojakseen. Hän työskentelee yhdessä parhaan ystävänsä Christianin kanssa McNamara/Troy-nimisessä plastiikkakirurgiklinikalla. *Christian Troy (Julian McMahon) ** Troy on miamilainen playboy, Seanin paras ystävä ja yhtiökumppani. Hän on Mattin biologinen isä. Hän meni melkein naimisiin Kimberin kanssa. *Julia McNamara (Joely Richardson) ** Julia McNamara oli Seanin vaimo 17 vuoden ajan sekä Mattin ja Annien äiti. Hän keskeytti opinnot lääketieteellisessä lasten saamisen takia. Hän johti De La Mer -hoitolaa. 3. tuotantokauden lopussa selvisi, että Julia on taas raskaana. *Matt McNamara (John Hensley) ** Matt on teini-ikäinen poika, jolla on pahoja henkisiä ongelmia. Christian on hänen biologinen isänsä. *Liz Cruz (Roma Maffia) (2004–) ** Liz Cruz on nukutuslääkäri Christianin ja Seanin praktiikassa. Hän työskentelee myös yleislääkärinä De La Mer -hoitolassa. *Kimber Henry (Kelly Carlson) ** Kimber on Christianin on/off-tyttöystävä. Christian oli kihloissa Kimberin kanssa, mutta pari ei koskaan ehtinyt naimisiin asti. Kimber on ollut malli, pornonäyttelijä ja pornotuottaja. Kimber seurusteli myös Seanin kanssa ja meni Mattin kanssa naimisiin 4. tuotantokaudella. * Gina Russo (Jessalyn Gilsig) ** Gina on seksiaddikti, jolla on yksi lapsi, Wilber. Gina on HIV- positiivinen. Hän seurusteli aikanaan Christianin kanssa. Hän myös johti Julian kanssa De La Mer -hoitolaa. === Viiltäjä === Viiltäjä (The Carver) piinasi sarjan 3. tuotantokaudella sekä miamilaisia asukkaita että sarjan päähenkilöitä. Viiltäjän arvoitus paljastui kauden lopulla. Hän viilsi ”hymyn” kauniiden ihmisten kasvoille ja kävi myös Christianin ja Seanin kimppuun. Viiltäjä oli Seanin ja Christianin entinen yhteistyökumppani Quentin Costa (Bruno Campos), joka toimi yhdessä sisarensa Kitin kanssa. == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:2010-luvun yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:Yhdysvaltalaiset sairaalasarjat Luokka:Golden Globe -palkitut televisiosarjat Luokka:FX:n televisio-ohjelmat
Triviaali ryhmä

Matematiikassa ryhmää G sanotaan triviaaliksi ryhmäksi jos se sisältää vain neutraalialkion. Triviaali ryhmä on jokaisen ryhmän normaali aliryhmä. Triviaali ryhmä on Abelin ryhmä. ==Kirjallisuutta== * Luokka:Ryhmäteoria
Pääomatulo

Pääomatuloa ovat pääoman eli varallisuuden omistamisesta kertyvät tulot, joiden hankkimiseen ei tarvita työtä. Pääomatuloa eli pääoman tuottoa on monenlaista: voitto, vuokra, osinko, korko, rojalti, myyntivoitto jne. Pääomatulo-käsitettä käytetään mm. kansantaloustieteessä ja tuloverotuksessa. Verotuksessa ei välttämättä katsota kaikkea pääoman tuottoa pääomatulo- nimiseksi tuloksi. Erilaiset pääoman tuotot voidaan verottaa eri tavoin. Tuotto voi tietyissä tilanteissa olla myös verovapaata tai se voidaan verottaa kuten palkkatulo. Pääomatulon rinnakkaiskäsite on työtulo, Suomen verotuksessa kuitenkin ansiotulo. == Pääomatulon verotus Suomessa == Suomessa yksityishenkilöiden saamista pääomatuloista peritään pääomatulovero. Suomen tuloverolain mukaan pääomatuloa ovat omaisuuden tuotto, omaisuuden luovutuksesta saatu voitto ja muu sellainen tulo, jota varallisuuden voidaan katsoa kerryttäneen. Pääomatuloa ovat esimerkiksi vuokratulo, voitto-osuus, henkivakuutuksen tuotto, metsätalouden pääomatulo-osuus, maa-aineksesta saadut tulot ja luovutusvoitto.Tuloverolaki 32 § ==Kansainvälinen pääomatulojen verotus== Pääomatulojen keskimääräinen veroprosentti on nykyään useimmissa rikkaissa maissa 30 prosentin paikkeilla.Piketty, s. 193 Pääomatuloverotuksen kansainvälinen kehitys parin viime vuosikymmenen aikana on osoittanut, ettei kansallisvaltioiden rajojen yli helposti liikkuvia pääomia voida verottaa kovin paljon muista maista poikkeavasti. Pääomien juridinen omistus ja pääoman tuottojen verotus pyrkii hakeutumaan suhteessa alhaisen pääomatuloverotuksen maihin, jos pääomatulojen verotusta kiristetään suhteessa muiden maiden pääomatulojen verotukseen. Pääomatulojen verotuksen kiristäminen johtaa pääomien juridisen omistuksen siirtymiseen ulkomaille. Tämän vuoksi pääomia verotetaan pääosin vakiosuuruisella veroprosentilla (tasaverolla eli ei progressiivisella verolla) ja yleensä kevyemmin kuin ansiotuloja.http://www.kaks.fi/sites/default/files/Polemia%2063.pdf == Pääoman tuottoprosentti == Pääoman puhdas tuotto tarkoittaa pääoman tuottoa (pääomatuloa) sen jälkeen, kun tuotosta on vähennetty pääoman hallintakustannukset eli omaisuuden hoitoon käytetyn työajan arvo. Pääoman tuotto vaihtelee valtavasti: finanssisijoitusten tuotto on korkea, asuinkiinteistöjen vuokratuotto on yleensä 3–4 % vuodessa, kun taas käyttötilivarojen tuotto on inflaation vuoksi jopa negatiivinen.Piketty, s. 190–194 Kun tarkastellaan pääoman keskimääräistä puhdasta tuottoa (keskituotto ennen veroja), voidaan havaita, että erittäin pitkällä aikavälillä pääoman puhdas tuotto on pysynyt ennallaan tai todennäköisemmin laskenut. Pääoman puhdas tuotto on vaihdellut Ranskassa ja Britanniassa 1700–1800 -luvuilla 4–5 % tienoilla. 2000-luvun alussa puhdas tuotto näyttää laskeneen 3–4 prosenttiin.Piketty, s. 191 == Katso myös == * Ansiotulo * Pääomatuloverotus Suomessa * Yritysverotus Suomessa == Lähteet == Luokka:Makrotaloustiede Luokka:Sijoittaminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Taloustieteen käsitteet
Yksinkertainen ryhmä

Matematiikassa ryhmää G sanotaan yksinkertaiseksi jos se ei ole triviaali ryhmä ja sen ainoat normaalit aliryhmät ovat triviaali ryhmä {e} ja G. Abelin ryhmä on yksinkertainen jos ja vain jos se on syklinen ja sen kertaluku on alkuluku. Ei-Abelin ryhmien luokittelu on hankalampaa. Pienin ei-Abelin yksinkertainen ryhmä on alternoiva ryhmä A5, jonka kertaluku on 60, ja toisaalta jokainen kertalukua 60 oleva yksinkertainen ryhmä on isomorfinen tämän kanssa. Toiseksi pienintä kertalukua oleva ei-Abelin ryhmä on kertalukua 168 ja se on isomorfinen PSL(2,7):n kanssa. Edelleen jokainen yksinkertainen kertalukua 168 oleva ryhmä on isomorfinen PSL(2,7):n kanssa. Äärelliset yksinkertaiset ryhmät ovat tärkeitä, sillä ne ovat eräänlaisia äärellisten ryhmien "perusrakennuspalikoita", samoin kuin alkuluvuista voidaan rakentaa kaikki kokonaisluvut. Tämä tulos tunnetaan Jordanin–Hölderin lauseena. Matemaatikkojen suuri projekti, kaikkien äärellisten yksinkertaisten ryhmien luokittelu saatiin päätökseen vuonna 1982. Feitin–Thompsonin lauseen mukaan jokainen parittoman kertaluvun ryhmä on ratkeava. Siten kaikilla äärellisillä yksinkertaisilla ryhmillä on parillinen kertaluku ellei ryhmä ole syklinen ja sen kertaluku alkuluku. Äärettömän kertaluvun yksinkertaisia ryhmiä on myös olemassa. Yksinkertainen Lien ryhmä ja äärettömät Thompsonin ryhmät ovat esimerkkejä tällaisista. Schreierin otaksuman mukaan jokainen äärellinen yksinkertainen ulkoisten automorfismien muodostama ryhmä on ratkeava. Tämä voidaan todistaa luokittelulauseen avulla. == Lähteet == Luokka:Ryhmäteoria
Itärintama

Itärintama voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * itärintama ensimmäisessä maailmansodassa * itärintama toisessa maailmansodassa * itärintama Venäjän sisällissodassa ==Katso myös== *Karjalan rintama (Suomen sisällissota)
Ahvenet

Ahvenet (Percidae) on ahvenkalojen (Perciformes) heimo. Sen jäseniä elää makeassa ja murtovedessä pohjoisella pallonpuoliskolla. Heimoon kuuluu viisi alaheimoa ja yhdeksän sukua joissa on lähes 240 lajia. Suomessa tavataan kolmea heimoon kuuluvaa lajia: ahventa (Perca fluviatilis), kuhaa (Sander lucioperca) ja kiiskeä (Gymnocephalus cernuus)Urho, L: Suomessa tavatut kalalajit RKTL 2008 Kaikilla ahvenilla on kaksi selkäevää, joista etummaiset ruodot ovat jäykät piikit, takimmaisen ruodot pehmeämmät.Perch Family Percidae Fish Management in New York State Useimmat lajit elävät lähellä pohjaa, ja niillä on surkastunut uimarakko. Ahvenet ovat pääosin petoja, ja syövät selkärangattomia ja pieniä kaloja. Suurikokoisin laji on kuha, joka voi kasvaa yli metrin mittaiseksi, kun taas monet nuoliahvenet jäävät alle kymmensenttisiksi. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ahvenkalat

Ahvenkalat (Perciformes) on viuhkaeväisten (Actinopterygii) luokkaan ja Neopterygii-alaluokkaan kuuluva kalalahko. Ahvenkaloihin kuuluu 40 % kaikista kalalajeista, ja se on selkärankaisten luokittelun suurin lahko.http://www.fossilmuseum.net/Tree_of_Life/PhylumChordata/ClassActinopterygii.htm Ahvenkaloja tunnetaan yli 6 000 lajia. Ne jaetaan 18 alalahkoon ja nämä edelleen yli 150 heimoon. Useimmat ahvenkalat elävät merien rannikkovesissä, mutta noin 2 000 lajia on makean veden kaloja, ja toiset 2 000 lajia elää ainakin jossain elämänsä vaiheessa makeassa vedessä. Tähän lahkoon kuuluvat monet merkittävät ruokakalat, kuten tonnikalat, makrillit, miekkakalat ja ahvenet. Monet lajit ovat suosittuja akvaariokaloja. Suomen kalastosta ahvenkaloihin kuuluvat ahven, kiiski, kuha, elaska, teisti, kivinilkka, tokot sekä pikku- ja isotuulenkala. Useimmat ahvenkalat ovat pituudeltaan 30 ja 250 cm:n väliltä. Pienimmät lajit ovat alle 1,5 cm pituisia, kuten Filippiineillä elävä kääpiötokko, ja suurimmat yli kolmemetrisiä. Tonnikala ja mustamarliini voivat painaa jopa 650–700 kg. Ahvenkaloja tavataan kaikkialla maailmassa. Koralliriutoilla elää lukuisia värikkäitä ahvenkalalajeja. Antarktiksen kaloista 75 % kuuluu jääkaloihin tai muihin ahvenkaloihin. Makeanveden ahvenkaloihin kuuluvia kirjoahvenia tavataan Intiassa, Afrikassa, Etelä- Amerikassa ja osissa Pohjois-Amerikkaa. Aurinkoahvenia ja ahvenia esiintyy Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. == Lähteet == * * Taksonomiassa käytetty Integrated Taxonomic Information Systemin ylläpitämää sivua *Taksonomisten tasojen suomennokset perustuvat Mikko Haaramon sivuihin. === Viitteet === * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ravansaaren rukoushuone

Ravansaaren rukoushuone oli luterilainen rukoushuone Viipurin kaupungin ulkosatama-alueeseen kuuluneella Ravansaarella. == Rakentaminen ja suunnittelu == Ravansaarelaiset perustivat Ravansaaren Rukoushuoneyhdistyksen vuonna 1906, ja rukoushuonetta alettiin rakentaa vuonna 1908. Rakennuksen piirustukset laati rakennusmestari A. E. Ollilainen. Samoihin aikoihin suunniteltiin myös kirkon rakentamista ja oman seurakunnan perustamista, mutta nämä suunnitelmat eivät toteutuneet. Suunnitelmia yritettiin toteuttaa vielä myöhemminkin 1920- ja 1930-luvuilla, mutta huonoin tuloksin. == Ulkoasu == Rukoushuone rakennettiin hirrestä, ja ulkoseinät vuorattiin laudoituksella vasta 1928. Rakennuksessa oli satulakatto, jonka päädyissä oli pienet ristit. Pääsisäänkäynti sijaitsi toisessa päädyssä, ja sen molemmin puolin oli matala ikkuna. Lisäksi sisäänkäynnin yläpuolella oli kolme ikkunaa, joiden yläosat olivat kolmiomaiset. Rakennuksen pitkillä sivuilla oli neljä korkeaa ikkunaa, joiden yläosat olivat myös kolmiomaiset. Lisäksi ikkunoiden yläruudut olivat värilliset. == Sisätilat == Rukoushuoneessa oli varsinaisen kirkkosalin lisäksi sakaristo ja eteinen. Alttarin yläpuolella oli aluksi vain risti, mutta vuonna 1926 rukoushuoneeseen saatiin taiteilija Väinö Kamppurin maalaama alttaritaulu. Alttaria vastapäätä pääsisäänkäynnin yläpuolella oli pieni lehteri, jossa ei kuitenkaan ollut urkuja. == Korjaustyöt == Ravansaaren rukoushuoneella sattui tulipalo vuonna 1931, ja varsinkin sisätilat kärsivät vaurioita. Tämän jälkeen rukoushuonetta korjattiin vähän laajemminkin. Uuden sisustuksen suunnitteli arkkitehti Jalmari Lankinen. Tuolloin hankittiin uudet penkit ja saarnastuoli. Lisäksi kamiinat korvattiin uuneilla ja sisämaalaus uusittiin. == Muuta == Ravansaaren alue liitettiin Viipurin maalaiskunnasta Viipurin kaupunkiin 1932, mutta siitä ei aiheutunut muutoksia Ravansaaren rukoushuoneen omistusoloissa, sillä rukoushuoneen omisti rukoushuoneyhdistys. Korjaustöitä varten otettiin pankkilaina, joka maksettiin takaisin jatkosodan aikana, jolloin Ravansaarelle ei päästy palaamaan. Ravansaaren rukoushuoneyhdistyksen saamat korvausrahat lahjoitettiin Karjalatalon kappelin rakentamiseen. == Lähteet == * Koponen Paavo, Karjalan kirkkokummut. Tammi, Sulkava 1999. ISBN 951-31-1431-7 * Karjalan luterilaiset kirkot ja seurakuntien pyhät esineet, toimittanut Soile Rinno ja Minna Laukkanen. Etelä- Karjalan taidemuseon julkaisuja 18:1a, Jyväskylä 1997. ISBN 951-785-012-3 Luokka:Viipurin kirkkorakennukset Luokka:Suomen rukoushuoneet Luokka:Viipurin entiset rakennukset ja rakennelmat
Isobutaani

Isobutaani eli 2-metyylipropaani (C4H10, rakennekaava (CH3)2CHCH3), on normaaliolosuhteissa väritön ja tulenarka kaasu. Isobutaanin moolimassa on 58,08 g/mol, sulamispiste −159,6 °C, kiehumispiste −11,7 °C, itsesyttymislämpötila 460 °C ja CAS-numero 72-28-5. Isobutaani on suoraketjuisen butaanin isomeerinen muoto. Isobutaania voidaan erottaa maakaasusta tai -öljystä. Muita vaihtoehtoisia tapoja ovat sen erottaminen hiilivetyjen krakkauksen yhteydessä muodostuvasta kaasuseoksesta tai butaanin isomeroiminen katalyyttisesti. Isobutaanilla alkyloidaan 3 tai 4 hiiliatomia sisältäviä alkeeneja, jolloin saadaan haarautuneita heptaaneja tai oktaaneja, joita voidaan käyttää polttoaineiden lisäaineina nostamaan oktaanilukua. Alkylointi tapahtuu karbokationivälivaiheen kautta ja tässä prosessissa katalyyttinä käytetään alumiinifluoridia, vetyfluoridia tai rikkihappoa.David E. Mears & Alan D. Eastman: Hydrocarbons, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2005. Viitattu 6.8.2013 Isobutaanin elintarvikkeiden E-koodi on E 943b. Elintarvikkeissa isobutaania käytetään lähinnä pakkauskaasuna tai ponneaineena. Isobutaanin kylmäainekoodi on R600a. Isobutaania käytetään yleisesti kodin kylmälaitteiden jäähdytysaineena Euroopassa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Alkaanit Luokka:Polttoaineet luokka:Pakkauskaasut
Whistler

Whistler on vajaan 15 000 asukkaan kunta Brittiläisen Kolumbian provinssissa Kanadassa, Rannikkovuorten välittömässä läheisyydessä. Whistler on hyvin suosittu lomakohde. Vuosittain noin kolme miljoonaa turistia vierailee kunnassa, lähinnä kunnassa sijaitsevan Whistler Blackcomb -talviurheilukeskuksen laskettelurinteiden ja pyöräilyreittien vuoksi. Whistler myös toimi osittain vuoden 2010 Vancouverin talviolympialaisten kilpailupaikkana. Whistler Olympic Park -talviurheilukeskuksessa järjestettiin pohjoismaiset hiihtolajit sekä ampuma- ja alppihiihto, Whistler Sliding Centressä puolestaan kelkkailulajit: ratti-, ohjas- ja skeletonkelkkailu.Our History Whistler Blackcomb == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Whistlerin viralliset sivut * Whistlerin matkailusivut * British Columbia Regional Districts, Municipalities, Corporate Name, Date of Incorporation and Postal Address (XLS) British Columbia Ministry of Communities, Sport and Cultural Development *
Canadian Imperial Bank of Commerce

Canadian Imperial Bank of Commerce (paremmin tunnettu lyhenteellä CIBC) on yksi Kanadan suurimmista pankeista ja pörssiyhtiöistä. Pankkikonsernin osake noteerataan Toronton ja New Yorkin pörsseissä. Se muodostettiin 1. kesäkuuta vuonna 1961, kun vuonna 1867 perustettu The Canadian Bank of Commerce ja 1875 perustettu Imperial Bank of Canada yhdistettiin toisiinsa. Molemmat pankit oli perustettu kuninkaallisella erityissäädöksellä (Royal Charter). CIBC:n pääkonttori sijaitsee Torontossa, Ontarion provinssissa. Pankin toiminta on keskittynyt Kanadan lisäksi myös Yhdysvaltoihin, Karibialle, Aasiaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Pankilla on yli 11 miljoonaa liikeyritys- ja yksityisasiakasta. Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla yhtiö oli vuonna 2017 sijalla 193. Se luokiteltiin samalla Kanadan 6. suurimmaksi pörssiyritykseksi. Yhtiön markkina-arvo oli 34,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2017) ja liikevaihto 14,6 miljardia USD (2016). ==Kuvia== Kuva:CIBCLogo.JPG|Pankin logo Toronton kantakaupungissa. Kuva:CIBC_building.JPG|CIBC:n pankkirakennus Montrealissa. Kuva:CIBC ATM.jpg|Pankkiautomaatteja (2008). ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Canadian Imperial Bank of Commercen viralliset websivut Luokka:Kanadalaiset pankit Luokka:Kanadalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Toronto
Propaani

Propaani eli n-propaani (C3H8), jonka rakennekaava on CH3CH2CH3, on normaaliolosuhteissa väritön, hajuton ja tulenarka kaasu. Se on suoraketjuinen alkaani, jonka moolimassa on 44,1 g/mol, sulamispiste −189,7 °C, kiehumispiste −42,1 °C, leimahduspiste −104 °C, itsesyttymislämpötila 450 °C ja CAS-numero 74-98-6. Propaania erotetaan tislaamalla maaöljystä tai -kaasusta. Sitä käytetään muun muassa kotitalouksissa ja teollisuudessa nestekaasuna seoksena butaanin kanssa sekä joissakin spraymaaleissa. Kilogramma propaania sisältää energiaa 12,8 kWh (46 MJ). Propaanista valmistetaan myös lukuisia yhdisteitä, kuten eteeniä, propeenia, propanolia, isopropanolia ja propanaalia. Myös propaanin klooratut johdannaiset ovat merkittäviä teollisuuskemikaaleja. Turun yliopiston biokemian laitoksella on onnistuttu tuottamaan propaania Escherichia coli -bakteerin avulla. Tämä on ensimmäinen tunnettu propaania tuottava biosynteesimenetelmä. Propaanin elintarvikkeiden E-koodi on E944. Elintarvikkeissa propaania käytetään lähinnä ponneaineena tai pakkauskaasuna. == Palaminen == Propaanin palaessa syntyy hiilidioksidia (CO2) ja vettä (H2O). : C3H8 \+ 5 O2 → 3 CO2 \+ 4 H2O == Käyttö päihtymystarkoituksessa == Propaania käytetään joskus päihdetarkoituksessa imppaamalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *Pauli Kallio, András Pásztor, Kati Thiel, M. Kalim Akhtar & Patrik R. Jones: An engineered pathway for the biosynthesis of renewable ​propane, Nature Communications 5, Article number: 4731, Published 02 September 2014 *PubChem: Propane *Human Metabolome Database (HMDB): Propane *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Propane Luokka:Alkaanit Luokka:Polttoaineet Luokka:Pakkauskaasut Luokka:Imppaus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ercolano

Ercolano on kunta Italiassa, Napolin kaakkoispuolella Campaniassa. Kunta on perustettu lähelle Vesuviuksen purkauksessa vuonna 79 tuhoutunutta Herculaneumin kaupunkia, mistä nykyinen kunta on myös saanut nimensä vuonna 1969. Tätä ennen se tunnettiin nimellä Resina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Napolin metropolikaupungin kunnat Luokka:Campanian kaupungit
Tumuluskulttuuri

Tumuluskulttuuri (hautakumpukulttuuri) oli keskipronssikautinen kulttuuri itäisessä Keski-Euroopassa n. 1600–1200 eaa. Kulttuuri tunnetaan siitä, että sen aikana eläneet ihmiset rakensivat suuria hautakumpuja, tumuluksia. Tumuluskulttuuri kehittyi aiempia esikelttiläisiä kulttuureja sotaisammaksi ja levisi siten laajemmalle. Ehkä pohjoisesta tullut hyökkäys luhisti tumuluskulttuurin.Historical atlas of the Celtic world, Checkmark Books New York 2001, ISBN 0-8160-4761-8, s. 16–17 Kulttuurin aikana kauppatiet etelän sivilisaatioista pohjoiseen pysyivät ennallaan ja osaksi voimistuivat. Lopulta kulttuurin alue kattoi osia Saksasta ja Ranskasta ja ulottui Unkariin asti. Tarkemmin kulttuuri ulottui Itä-Kroatiasta Unkariin, Tšekkiin, Slovakiaan, Etelä-Puolaan, Saksaan aivan sen pohjoisinta osaa lukuun ottamatta, Länsi- Ranskaan, Sveitsiin ja ItävaltaanHAUTAKUMPUKULTTUURI. Kulttuuri jatkoi Uneticen kulttuurin perinteitä, mutta levisi sitä pohjoisemmaksi ja kaakkoisemmaksi. Myös jo Uneticen kulttuurissa rakennettiin hautakumpuja, mutta ne eivät olleet yleisiä. Hautakumpujen rakentaminen lienee tullut idästä Ukrainan ja Kazahstanin aroilta. Toisen vuosituhannen loppua kohden mentäessä kulttuuri muuttui sotaisemmaksi ja laajenemishaluiseksi. Tämä näkyy mm. raskaiden pronssimiekkojen käyttöön ottamisessa kolmiomaisten tikarikirveiden sijaan. Otettiin käyttöön metalliset rintapanssarit ja vahvasti suojaavat kilvet. Ilmestyi myös linnoitettuja asutuksia.http://www.triskelle.eu/history/originofthecelts.php?index=060.030.003 . Linnoitettuja asutuksia ilmestyi arviolta 1600 eaa. myös Britteinsaarille joko Uneticen kulttuuriin kuuluvana tai siitä riippumattomana. Hieman ennen vuotta 1000 eaa. kulttuurin alueella tapahtui hajaantumista, samoihin aikoihin kun eteläisiin sivilisaatioihin, Kreikkaan ja Turkkiin hyökättiin, ja laaja kansainvaellusten aalto uhkasi Egyptiäkin. Tumuluskulttuuri oli yksi kelttiläisen kulttuurin edeltäjistä. Tumuluskulttuurin jälkeen vallitsevaksi tuli asteittain uurnakenttäkulttuuri. == Katso myös== *Uneticen kulttuuri *Uurnakenttäkulttuuri ==Lähteet== Luokka:Pronssikauden kulttuurit Luokka:Varhaiset indoeurooppalaiset kulttuurit
Suppilopikarikulttuuri

200px|right|thumb| Eräs tyypillinen suppilopikarikulttuurin saviastia. Suppilopikarikulttuuri oli nuoremmalla kivikaudella Pohjoisessa Keski- Euroopassa vallinnut maanviljelykulttuuri, joka rakensi muun muassa megaliittihautoja. Kulttuuri vallitsi 4000–2700 eaa. Tämä kulttuuri oli varhaisin Pohjois-Saksan maanviljelykulttuuri noin 4500 eaa. alkaenPter Bellwood: First Farmers. Blackwell 2005, s. 69.. Kulttuuri vaikutti Pohjois- Saksassa, Pohjois-Puolassa, Alankomaissa, Tanskassa ja Etelä-Ruotsissa. Tätä maanviljelykulttuuria edelsi mesoliittinen Ertebøllen kulttuuri. Saksassa kulttuuria kutsutaan nimellä Trichterbecher eli TRB. Kulttuuri oli piikivipohjainen. Suppilopikarikulttuurin kannattajat rakensivat suuria kivisiä hautoja, megaliittihautoja joihin liittyi maarakennelmia. == Suppilopikarikulttuurin aikajako == Suppilopikarikulttuurin jako Schleswig- Holsteinissa Tanskan ja Saksan rajan tienoilla. *Vanhempi suppilopikarikulttuuri, pohjoisen varhaisneoliittinen **Wangels-vaihe (4100–3800 eaa.) **Siggenebben-vaihe (3800–3500 eaa.) **Fuchsbergstufe-vaihe (3500–3300 eaa.) *Nuorempi keskineoliittinen (Keskineoliittinen A, "MN A-IV") (3300–2800 eaa.) ==Suppilopikarikulttuurin alueet== Suppilopikarikulttuuria esiintyi Alankomaista Puolaan, sekä Tanskaan ja Etelä-Ruotsiin. Josef Kostrzewski lajitteli kulttuurin viiteen alueelliseen ryhmään: *Koillisryhmä Etelä-Puolassa ja Ukrainassa. *Länsiryhmä Alankomaissa, Emsin ja Weserin välisellä alueella. *Pohjoisryhmä Pohjois-Saksan keskiosissa ja Etelä- Skandinaviassa. *Itäryhmä Pohjois-Puolassa *Eteläryhmä Keski-Saksassa ja Tšekissä. **Baalberge **Bernburg **Salzmünde **Walternienburg ==Suppilopikarikulttuurin aikalaisia== *Vinčan kulttuuri Balkanilla *Jamnakulttuuri Ukrainassa *Nauhakeraaminen kulttuuri (eli LBK) Länsi- Ranskassa, Sveitsissä, Etelä-Saksassa, Tšekissä, Kroatiassa, Bosniassa *Lengyelin kulttuuri Puolassa, Unkarissa, Slovakiassa *Tripoljen kulttuuri Länsi-Ukrainassa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * http://www.jungsteinsite.de Luokka:Kivikauden kulttuurit
Maglemosen kulttuuri

Maglemosen kulttuuri oli kivikautinen kulttuuri Etelä-Skandinaviassa 9500–6800 eaa. Sitä seurasi Kongemosen kulttuuri 6800–5500 eaa. ja Ertebøllen kulttuuri 5500–4100 eaa.Arkeologian luento Helsingin yliopisto. Nämä kulttuurit syntyivät, kun Euroopan pyyntikansat vaelsivat Skandinaviaan, jossa he metsästivät erityisesti peuroja jääkauden jään alta vapautuneilla tundraylängöillä. Tundra-alueet tosin metsittyivät melko pian, jolloin ihminen etsi muita ravinnonlähteitä, erityisesti kalastuksen, hylkeenpyynnin ja hirvenpyynnin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kivikauden kulttuurit Luokka:Pohjoismaiden historia
Azilin kulttuuri

Azilin kulttuuri oli kivikautinen metsästys- ja kasvienkeräilykulttuuri aivan jääkauden päättymisen aikoihin Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa sekä Keski-Euroopassa. Azilin kulttuuri on nimetty Mas d'Azilin luolan mukaan. Kuva:France - Ariège - Grotte du Mas d'azil4.JPG|Mas-d'Azilin luola Kuva:Pointe 228.2 La Tourasse (3).jpg|gädda Azilin kulttuuri Kuva:Galet peint MHNT.PRE.2006.0.93.jpg|Azilin kulttuuri == Katso myös == * Hampurin kulttuuri * Ahrensburgin kulttuuri * Natufin kulttuuri * Swidryn kulttuuri * Preboreaali == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Euroopan historia Luokka:Kivikauden kulttuurit
Tardenoisin kulttuuri

Tardenoisin kulttuuri oli Belgiassa ja Ranskassa 10 000–9 000 vuotta sitten syntyneestä pohjoisranskalaisesta varhaismesoliittisesta, laajalle Keski- ja Länsi-Eurooppaan levinneestä kulttuurista 8 500–7 500/6 500 vuotta sitten kehittynyt kulttuuri. Ranskan varhaisen mesoliittisen kauden ajoituksia on tehty ajalta 10 200–7 700 kalenterivuotta eli 9 125–7 245 radiohiilivuotta sitten. Tardenoisin mesoliittinen kulttuuri hautasi vainajiaan rituaalisesti ja valmisti mikroliitteja, pieniä piikiviteriä. Tardenoisin kulttuuri jatkui neoliittisen kauden alkuun. Neoliittinen kausi alkoi esim. Atlantin rannikolla noin 4 850 eaa, jolloin maanviljely ja saviastiat saapuivat Curnicin Guissenyyn.Göran Burenhult: Ihmisen suku, sivu 83 == Lähteet == Luokka:Kivikauden kulttuurit
Keräilytalous

Keräilytalous perustuu siihen, että ihmiset elättävät itsensä ravinnoksi kelpaavia villejä kasveja keräämällä. Monesti keräily liittyy metsästykseen ja kalastukseen, jolloin on kyse metsästys-keräilystä, jota harjoittavat metsästäjä-keräilijät. Keräilytalouteen liittyi melko liikkuva elämänmuoto. Hyvin varhaisten kivikauden ihmisten tiedetään keräilleen syötäväksi ja parantaviksi yrteiksi kelpaavia kasveja. Tehostettu keräily () voi sisältää rikkakasvien kitkemistä, kasveja syövien eläinten häätämistä pois, kastelua ja kasvien harkittua rajoitettua keräämistä, jotta ne eivät häviäisi alueelta kokonaan. Maanviljely kehittyi viljakasvien keräilystä, kun huomattiin, että siemen itää ja syntyy uutta viljaa. Alkeellisempi maanviljelyn muoto oli puutarhaviljely, jossa kasvatettiin vaikeasti varastoitavia vihanneksia. Luokka:Kulttuurit