EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kalliojärvi (Kuru, Kallio)

Kalliojärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Kalliojärven alueeseen (35.353) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Keihäsjoen valuma-alue (Kuru) Luokka:Ylöjärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Riuttajärvi (Ylöjärvi)

Riuttajärvi , tai myös Riuttujärvi , on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Riuttasten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Keihäsjoen valuma-alue (Kuru) Luokka:Ylöjärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Tenhusjärvi

Tenhusjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vehmaanperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Torttiojan valuma-alueeseen (35.356) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Keihäsjoen valuma-alue (Kuru) Luokka:Ylöjärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Luomajärvi (Kuru, Luode)

Luomajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Torttiojan valuma-alueeseen (35.356) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Keihäsjoen valuma-alue (Kuru) Luokka:Ylöjärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Puntasjärvi

Puntasjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Anttilanperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma- alueella (35.35), jonka Puntasojan valuma-alueeseen (35.358) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 184,6 metriä mpy. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Keihäsjoen valuma-alue (Kuru) Luokka:Ylöjärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Särkijärvi (Kuru)

Iso Särkijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 77 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma- alueella (35.35), jonka Iso Särkijärven valuma-alueeseen (35.359) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Keihäsjoen valuma-alue (Kuru) Luokka:Ylöjärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mustajärvi (Ruovesi, Rontonmaa)

Mustajärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Rontonmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (35.365) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Karjulanjoen valuma-alue Luokka:Ruoveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Niemijärvi (Ruovesi)

Niemijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma- alueella (35.36), jonka Niemijärven valuma-alueeseen (35.366) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy. == Luontoarvoja == Järven rannat kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei ole suojeltua aluetta. Järvi sijaitsee suojelualueen luoteispuolella.Metsähallitus: Helvetinjärven kansallispuisto, retkikartta.fi, viitattu 17.4.2019 == Lähteet == Luokka:Karjulanjoen valuma-alue Luokka:Ruoveden järvet Luokka:Helvetinjärven kansallispuisto Luokka:Botin luomat artikkelit
Salmijärvi (Ruovesi, Helvetinjärvi)

Salmijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma- alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,1 metriä mpy. == Luontoarvoja == Järven etelärannat kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei ole suojeltua aluetta. Järvi sijaitsee suojelualueen luoteispuolella.Metsähallitus: Helvetinjärven kansallispuisto, retkikartta.fi, viitattu 17.4.2019 == Lähteet == Luokka:Karjulanjoen valuma-alue Luokka:Ruoveden järvet Luokka:Helvetinjärven kansallispuisto Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Saarijärvi (Ruovesi)

Iso Saarijärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma- alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 168,1 metriä mpy. == Luontoarvoja == Järvi sisältyy lähes kokonaan Helvetinjärven kansallispuistoon, vaikka sen itäosasta jää itäranta ja hieman vesialuetta suojelualueen ulkopuolelle. Se sijaitsee järvialueen eteläpuolella.Metsähallitus: Helvetinjärven kansallispuisto, retkikartta.fi, viitattu 17.4.2019 == Lähteet == Luokka:Karjulanjoen valuma- alue Luokka:Ruoveden järvet Luokka:Helvetinjärven kansallispuisto Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Kalliojärvi (Ylöjärvi)

Iso Kalliojärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Pyydysmäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma- alueella (35.36), jonka Kalliojärvien valuma-alueeseen (35.369) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Karjulanjoen valuma-alue Luokka:Ylöjärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Koukkujärvi (Vilppula)

Koukkujärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Hokkaskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Kurkijärven alueeseen (35.372) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Elänteen valuma-alue Luokka:Mänttä-Vilppulan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Valkeajärvi (Vilppula, Tammikoski)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa ja Ruovedellä Tammikosken kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 14 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Valkeajärven valuma- alueeseen (35.373) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Elänteen valuma-alue Luokka:Mänttä-Vilppulan järvet Luokka:Ruoveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ukaanjärvi

Ukaanjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 164 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 3,7 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 20,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ukaanjärven alueeseen (35.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Velaattajärven valuma-alue Luokka:Tampereen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaletonjärvi (Tampere)

Kaletonjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 64 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 8,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kaletonjärven alueeseen (35.391) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pukalan valuma-alue Luokka:Tampereen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kämmenniemi Luokka:Terälahti
Lauttajärvi (Tampere)

Lauttajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Myllykylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pukalan valuma-alue Luokka:Tampereen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kämmenniemi Luokka:Terälahti
Iso-Viljamoinen

Iso-Viljamoinen on Pirkanmaalla Tampereella Savonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pukalan valuma-alue Luokka:Tampereen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Viitapohja
Kielikänjärvi

Kielikänjärvi tai myös Kielekänjärvi on Pirkanmaalla Tampereella ja Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kielikänjärven valuma- alueeseen (35.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pukalan valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Tampereen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Siitinjärvi

Siitinjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leinolankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma- alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pukalan valuma- alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Alan Bradley

Alan Bradley (s. 1938 Toronto, Kanada) on kanadalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti Flavia de Luce -salapoliisiromaaneista. Romaaneiden lisäksi Bradley on kirjoittanut lastenkirjoja, novelleja, radiokuunnelmia ja lehtijuttuja. Bradley työskenteli 25 vuotta Saskatchewanin yliopistossa Saskatoonissa televisiotekniikan laitoksen johtajana. Hän jäi varhaiseläkkeelle vuonna 1994 voidakseen keskittyä kirjoittamiseen. Bradley voitti vuonna 2009 amerikkalaisen Agatha Award -palkinnon esikoisjännitysromaanien sarjassa Flavia de Luce -kirjalla The Sweetness at the Bottom of the Pie. ==Teoksia== *C. Alan Bradley & William A.S. Sarjeant: Ms. Holmes of Baker Street (2004) *The Shoebox Bible (2006) ===Flavia de Luce -sarja=== *Piiraan maku makea (The Sweetness at the Bottom of the Pie 2009, suom. Maija Paavilainen, Bazar, 2014) ISBN 978-952-279-051-4 *Kuolema ei ole lasten leikkiä (The Weed That Strings the Hangman's Bag 2010, suom. Laura Beck, Bazar, 2014) ISBN 978-952-279-170-2 *Hopeisen hummerihaarukan tapaus (A Red Herring Without Mustard 2011, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2015) ISBN 978-952-279-190-0 *Filminauha kohtalon käsissä (I Am Half-Sick of Shadows 2011, suom. Maija Heinkinheimo, Bazar, 2016) ISBN 978-952-279-291-4 *Loppusoinnun kaiku kalmistossa (Speaking from Among the Bones 2013, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2016) ISBN 978-952-279-346-1 *Kuolleet linnut eivät laula (The Dead in Their Vaulted Arches 2014, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2017) ISBN 978-952-279-347-8 *The Curious Case of the Copper Corpse (2014, novelli) *Nokisen tomumajan arvoitus (As Chimney Sweepers Come to Dust 2015, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2017) ISBN 978-952-279-460-4 *Kolmasti naukui kirjava kissa (Thrice the Brinded Cat Hath Mew'd 2016, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2018) ISBN 978-952-279-526-7 *On hieno paikka haudan povi (The Grave's a Fine and Private Place 2018, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2018 ISBN 978-952-279-578-6 *Kuolon kultaiset kiehkurat (The Golden Tresses of the Dead 2019, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2019) ISBN 978-952-279-688-2 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kanadalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Irma Heydemann

Irma Katariina Heydemann (o.s. Nikkola, s. 23. maaliskuuta 1936 Helsinki) on suomalainen päätoimittaja ja valtiotieteen maisteri (1963). Hän työskenteli lentoemäntänä vuoteen 1962 ja aloitti toimittajan työt vuonna 1966. Suomen Kuvalehdessä hän oli toimittajana vuosina 1969–1972 ja toimituspäällikkönä 1972–1975. Kotiliedessä hän oli toinen päätoimittaja vuosina 1975–1978 ja päätoimittajana Kotilääkärissä 1979–1991. Irma Heydemann on julkaissut teokset Avioero (Tuula Koskenniemen kanssa, 1971), Arvo Ylppö: Ihmisen ääni (toim. 1979) ja Suomen lapsen pitkä marssi (1980). Hän sai Aikakauslehtien liiton palkinnon vuoden tiedejutusta vuonna 1969. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Beth Heiden

Elizabeth (Beth) Heiden (s. 27. syyskuuta 1959 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikaluistelija ja pyöräilijä, joka voitti maailmanmestaruuden näissä molemmissa lajeissaan.Arponen at al, s. 522 Heiden saavutti juniorien yleisluistelun MM-kilpailuissa hopeaa vuosina 1976 ja 1977 sekä voitti kultaa vuosina 1978 ja 1979. Aikuisten sarjassa hän sijoittui yleisluistelun MM-kilpailuissa neljänneksi Keystonessa 1977 ja kymmenenneksi Helsingissä 1978, voitti mestaruuden Den Haagissa 1979 oltuaan nopein kaikilla matkoilla sekä saavutti hopeaa Hamarissa 1980. Sprinttiluistelun MM- kilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi Alkmaarissa 1977 ja saavutti sitten hopeaa Lake Placidissa 1978 ja Inzellissä 1979 sekä pronssia West-Allisissa 1980.SpeedSkatingNews Innsbruckin olympialaisissa 1976 Heiden sijoittui 3 000 metrillä 11:nneksi. Lake Placidin olympialaisiin 1980 hän lähti korkein tavoittein mutta tuloksena oli vain pronssi 3 000 metrillä, viides sija 1 000 metrillä sekä seitsemäs 500 ja 1 500 metrillä. Hänen veljensä Eric Heiden voitti Lake Placidin pikaluisteluissa ennätykselliset viisi kultamitalia.Arponen et al, s. 522–524 Maantiepyöräilijänä Beth Heiden voitti maailmanmestaruuden vuonna 1980. == Ennätykset == Matka Aika Paikka Päivä 500 m 41,78 Inzell 5. maaliskuuta 1980 1 000 m 1.23,66 Davos 21. tammikuuta 1980 1 500 m 2.07,87 Davos 19. tammikuuta 1980 3 000 m 4.32,60 Davos 21. tammikuuta 1980 5 000 m 8.06,93 Tynset 18. maaliskuuta 1979 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset pikaluistelijat Luokka:Yhdysvaltalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hoidon vaikuttavuus

Hoidon vaikuttavuudella tarkoitetaan sitä, tuottaako annettu hoito tavoitellun tai riittävän terveyshyödyn. Lääkehoito koetetaan kaksoissokkotutkimuksilla, joissa toiseen ryhmään kuuluvat saavat lääkettä ja toiseen ryhmään kuuluvat plaseboa. Näistä plasebo edustaa vaihtoehtoa jossa hoidolla ei ole vaikuttavuutta. Lääke on vaikuttava kun se poikkeaa plasebosta. Hoidon vaikuttavuus on tärkeää sellaisen sairauden tapauksessa joka tuottaa korkean kustannuksen yhteiskunnalle. Tällainen on esimerkiksi diabetes, jonka hoitamisessa käytetyt diabeteslääkkeet ovat Kelan suurin korvauserä.https://www.terveystalo.com/fi/Ajankohtaista/Blogit/Hoidon- vaikuttavuutta-pitaa-pystya-vertailemaan/ Lääkettä tai hoitomuotoa tulisi käyttää vain jos se hyödyttää potilasta. Vaikuttavuudessa otetaan myös huomioon haittavaikutukset ja hinta suhteutettuna hyötyyn.https://www.msdmanuals.com/professional/clinical- pharmacology/concepts-in-pharmacotherapy/drug-efficacy-and-safety Sairauksista on myös hoitoresistenttejä muotoja, jolloin potilas ei ole saanut kokeilluista hoidoista hyötyä. Esimerkiksi lääkeresistentin masennuksen esiintyvyys on Suomen väestössä noin yksi prosentti. Tarkemmin määriteltynä lääkeresistentti masennus on: "Masennus on lääkeresistentti, jos oireiden voimakkuus ei ole puolittunut lähtötilanteesta, vaikka hoito olisi toteutettu asianmukaisesti kahdella eri farmakologiseen ryhmään kuuluvalla masennuslääkkeellä".http://www.duodecimlehti.fi/api/pdf/duo11274 ==Katso myös== *Hoitovirhe *Iatrogeeninen ==Lähteet== Luokka:Lääketiede
Flavia de Luce

Flavia de Luce on kanadalaisen Alan Bradleyn kirjoittaman salapoliisisarjan päähenkilö. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran teoksessa Piiraan maku makea. Flavian tarina alkaa vuodesta 1950, jolloin hän on 11-vuotias. Hän asuu isänsä ja siskojensa kanssa Buckshaw’n kartanossa englantilaisessa pikkukylässä nimeltä Bishop’s Lacey. Hän on hyvin taitava harrastelijakemisti, jota kiinnostavat erityisesti myrkyt. Kartanossa on edesmenneen Tarquin-enon laboratorio, jossa Flavia tekee kokeitaan. Ensimmäisen kerran hän ratkaisee murhan, kun kartanon pihamaalta löytyy ruumis. ==Perhe ja koti== Perheen äiti Harriet on kuollut kiipeilyonnettomuudessa Flavian ollessa vuoden vanha. Flavialla on kaksi isosiskoa, Ophelia (17) ja Daphne (13). Ophelia on kiinnostunut lähinnä ulkonäöstään, ja Daphne puolestaan uppoutuu kirjoihin. Ophelia on tytöistä ainoa, jolla on omia muistoja äidistä, minkä vuoksi Flavia on hänelle kateellinen. Siskot kiusaavat usein Flaviaa. Tyttöjen isä on intohimoinen filatelisti, joka viettää suurimman osan ajasta postimerkkiensä parissa. Kartanossa asuu perheen lisäksi Arthur Dogger. Hän on pelastanut kartanon isännän hengen sodassa. Dogger on palkattu alun perin kamaripalvelijaksi, mutta hän on siirtynyt pääasiassa puutarhuriksi. Hän on ollut toisen maailmansodan aikana japanilaisten sotavankina ja kärsii posttraumaattisesta stressistä, mikä aiheuttaa toisinaan poissaolokohtauksia ja muistikatkoksia. Doggerin lisäksi kartanossa työskentelee rouva Mullet kodinhoitajana ja kokkina. Rouva Mulletin laittamat jälkiruoat ovat tosin sellaisia, että ne on parempi jättää syömättä. Rouvalle jääkin usein runsain määrin tähteitä miehelleen kotiin vietäväksi. Luokka:Kuvitteelliset lapset Luokka:Rikoskirjallisuuden henkilöhahmot
M’Pessoba

M’Pessoba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 40 kilometriä Koutialasta luoteeseen. Kunnassa on 35 300 ja kylässä 9 900 asukasta (vuonna 2009). M’Pessoban kunnan pinta-ala on 896 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Koutialan piirin Taon ja Fakolon, etelässä N’Golonianasson ja N’Tossonin, lännessä Karagouana Mallén ja Kafo Fabolin sekä pohjoisessa Zaninan ja Ségoun alueen Blan piirin Beguenén ja Samabogon kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kasvillisuus on pensassavannia. Kuntaan kuuluu 20 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja ja fulbeja. M’Pessoban kautta kulkee Koutialan ja Blan välinen maantie RN12. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, maissi, durra ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Kunnassa toimivat M’Pessoban maatalousoppilaitos ja N’Tarlan agronominen tutkimusasema. Paikallinen nähtävyys on M’Pessoban vanha moskeija, joka on rakennettu pian Djennén suurmoskeijan jälkeen. Viranomaiset estivät sen purkamisen huhtikuussa 2016. ==Lähteet== Luokka:Koutialan piiri Luokka:Malin kunnat
Chien-Shiung Wu

Chien-Shiung Wu (; 31. toukokuuta 1912 – 16. helmikuuta 1997) oli kiinalaissyntyinen yhdysvaltalainen ydinfyysikko, joka osallistui Manhattan- projektiin. Chien-Shiung Wu syntyi Kiinassa lähellä Shanghaita. Hän aloitti Nanjingin yliopistossa matematiikan opinnot vuonna 1930, mutta vaihtoi pääaineekseen fysiikan ja valmistui kandidaatiksi vuonna 1934. Häntä rohkaistiin jatkamaan opintojaan Yhdysvalloissa, ja hän tapasi siellä tulevan nobelistin Ernest Lawrencen sekä tulevan aviomiehensä Luke Chia Yuanin ja aloitti jatko-opinnot Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä aiheenaan uraanin fissiotuotteet. Väitöskirja valmistui vuonna 1940. Pariskunta meni naimisiin ja muutti Yhdysvaltojen itärannikolle, missä Yuan työskenteli Princetonin yliopistossa ja Wu Smith Collegessa. Pian Wukin siirtyi Princetoniin. Vuonna 1944 Wu alkoi työskennellä Manhattan-projektissa. Hän ratkaisi Enrico Fermiä vaivaneen ongelman ja kehitti menetelmän, jolla uraanimalmista voitiin rikastaa suuria määriä uraania atomipommien polttoaineeksi. Lopetettuaan Manhattan-projektissa 1945 Wu jatkoi uraansa Columbian yliopiston fysiikan laitoksella, mistä hänestä tuli kokeellisen ydinfysiikan johtava asiantuntija. Vuonna 1957 Wun johtama työryhmä totesi, että koboltti-60:n beeta­hajoaminen ei noudattanut pariteetin säilymislakia, mikä osoitti, että luonnon­lait tekevät eron oikean ja vasemman välille. Teorian siitä, että pariteetti ei säily, kehittäneet teoreettiset fyysikot, Tsung-Dao Leen ja Chen Ning Yang, saivat Nobelin fysiikanpalkinnon, mutta Wu, joka oli kokeellaan osoittanut että teoria pitää paikkansa, jäi ilman palkintoa. == Lähteet == Luokka:Amerikankiinalaiset Luokka:Yhdysvaltalaiset fyysikot Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Agneta Rahikainen

thumb|Agneta Rahikainen vuonna 2014. Agneta Rahikainen (s. 1963 Helsinki) on suomalainen kirjallisudentutkija ja tietokirjailija.Agneta Rahikainen. Schildts & Söderströms. Viitattu 10.3.2018. Kirjallisuustieteilijänä Agneta Rahikainen on tarkastellut muiden muassa Henry Parlandia sekä Johan Ludvig ja Fredrika Runebergia. Väitöskirjassaan (2014) Rahikainen tutki Edith Södergrania ja tuomitsi aihetta aiemmin tutkineiden Gunnar Tideströmin ja Olof Enckellin Södergran-tulkinnat.Hämäläinen, Karo: Arvio: Edith Södergran -elämäkerta murtaa myytit: Runoilijan elämän uudet tulkinnat eivät säästä edeltäjiään. Suomen Kuvalehti 25/2014 (19.6.2014). (Maksullinen artikkeli.) Viitattu 10.3.2018. Rahikaisen mukaan vanhat tulkinnat perustuivat hatariin lähteisiin ja kuulopuheisiin. Tideström esimerkiksi pyrki näkemään Södergranin runot elämäkerrallisina. Hän etsi niistä havaintoja muun muassa runoilijan mielenterveysongelmista ja miessuhteista. Södergran haluttiin nähdä runouden luonnonlapsena eikä otettu huomioon hänen Pietarin saksalaisessa tyttökoulussa hankkimaansa tietopohjaa. Agneta Rahikainen sai Runeberg-teoksestaan tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon 2004. == Kirjallisuus == * Som en eld över askan: Edith Södergrans fotografier. Svenska litteratursällskapet 1993. * Johan Ludvig & Fredrika Runeberg: En bildbiografi. 2003. * Jag är ju utlänning vart jag än kommer: En bok om Henry Parland. Svenska litteratursällskapet 2009. * Kampen om Edith: Biografi och myt om Edith Södergran, Schildts & Söderströms, Helsingfors 2014. * Edith: Runoilijan elämä ja myytti. Suomentanut Jaana Nikula. 2014. * Poeten och hennes apostlar: En biomytografisk analys av Edith Södergranbilden. Väitöskirja. Helsingin yliopisto, humanistinen tiedekunta 2014. (Teoksen verkkoversio.) * Smittans rike: Om syfilis i konst, kultur och kropp. Natur och kultur, Stockholm 2021. ==Lähteet== Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chevrolet SSR

Chevrolet SSR (Super Sport Roadster) on Chevroletin retrotyylisesti muotoiltu henkilöauto. Ensiesittely tapahtui uutena vuotena 2003. Sitä valmistettiin Lansingin kaupungissa, Michiganissa. SSR Luokka:Lava-autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot
Nafanga

Nafanga on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Karangasso sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta kaakkoon. Kunnassa on 8 800 ja keskuskylässä 3 600 asukasta (vuonna 2009). Nafangan kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin Logouanan, idässä Zébalan, etelässä Koninguén, lännessä Koloniguén ja Sincinan sekä kaakossa Yorosson piirin Karanganan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on metsäsavannia. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on boboja, fulbeja ja dogoneja. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, durra ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja. ==Lähteet== Luokka:Koutialan piiri Luokka:Malin kunnat
Asima Chatterjee

Asima Chatterjee (23. syyskuuta 1917 – 22. marraskuuta 2006) oli intialainen orgaanisen kemian tohtori. Hän tutki rohdoskasvien vaikuttavia ainesosia etsiessään lääkkeitä malariaa ja epilepsiaa vastaan. Hänen panoksensa syöpälääkkeinä käytettävien vinka-alkaloidien tutkimuksessa on erityisen merkittävä. Chatterjee tutki myös belahedelmäpuun kuoren ja hedelmien sisältämiä kumariineja, jotka auttavat ruoansulatusvaivoihin. == Lähteet == Luokka:Intialaiset kemistit Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Live Alone

Live Alone on skotlantilaisen rockyhtye Franz Ferdinandin kappale, joka julkaistiin viidentenä singlenä yhtyeen kolmannelta studioalbumilta ’’Tonight: Franz Ferdinand’’ 13. marraskuuta 2009. Kappale on yhtyeen jäsenten Alex Kapranosin, Nick McCarthyn, Bob Hardyn ja Paul Thomsonin kirjoittama. Singlen B-puolena julkaistiin kolme remixiä kappaleesta. == Kappaleet == === Digitaalinen lataus === == Kokoonpano == * Alex Kapranos – laulu, kitara * Nick McCarthy – kitara, taustalaulu * Bob Hardy – basso * Paul Thomson – rummut, taustalaulu == Lähteet == Luokka:Franz Ferdinandin kappaleet Luokka:Vuoden 2009 kappaleet
Ossi Niemimuukko

Ossi Juhani Niemimuukko (s. 17. heinäkuuta 1947 Lappee) toimi Suomen rautatieverkostosta vastanneen Ratahallintokeskuksen ylijohtajana. Ossi Niemimuukko syntyi Arvo Niemimuukon ja Helny Mikkosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on Eeva Stoor. Niemimuukko valmistui diplomi- insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1974. Hän työskenteli Rautatiehallituksessa turvalaitesuunnittelijana 1974–1980 ja projektipäällikkönä 1980–1984. VR:n sähköasennuskeskuksen päällikkö Niemimuukko oli 1984–1989 ja sähköyksikön päällikkö 1988–1994. Hän toimi liikenneministeriön projektipäällikkönä 1994–1995 ja Ratahallintokeskuksen ylijohtajana 1995–2009. Liikenneviraston rautatieosaston ylijohtajaksi Niemimuukko nimitettiin vuonna 2010. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Niemimuukko ratahallinto- keskuksen ylijohtajaksi. HS, 29.4.1995. * Ratamies luki junassa Shakespearet. Ossi Niemimuukko, 60. HS, 17.7.2007. Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka: Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Victoria Benedictsson

Victoria Benedictsson (syntyjään Victoria Maria Bruzelius, 6. maaliskuuta 1850 Domme, Ruotsi – 22. heinäkuuta 1888 Kööpenhamina, Tanska) oli ruotsalainen kirjailija. Hän käytti kirjailijanimeä Ernst Ahlgren.Victoria Benedictsson. (1850-1888), Victoriabenedictsson.se, viitattu 1.1.2021 Benedictsson vietti lapsuutensa skoonelaisella maaseudulla Dommen kylässä. Hän debytoi vuonna 1884 teoksella Från Skåne. Hän avioitui 21-vuotiaana 49-vuotiaan hörbylaisen leskimiehen, postimestari Kristian Benedictssonin, kanssa. Avioliitto oli onneton, ja Benedictssonilla oli vuosina 1886–1888 rakkaussuhde tanskalaisen kirjallisuuskriitikon Georg Brandesin kanssa. Onnettoman rakkauselämän on usein katsottu ajaneen häntä kohti itsemurhaa, mutta hän oli tyytymätön myös epävarmaan asemaansa kirjailijana. Nykyisin hänen katsotaan teoksillaan, joihin hän oli usein saanut aiheet Skånesta, olleen August Strindbergin tavoin synnyttämässä realistista virtausta Ruotsin kaunokirjallisuuteen. Häntä pidetään myös varhaisena feministinä. Hän teki itsemurhan hotellihuoneessaan Kööpenhaminassa.Birgitta Holm, Victoria Benedictsson. Litteraturbanken 2008. Viitattu 10.3.2018. Victoria Benedictsson, Tietosanakirja osa 1, palsta 951, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 == Suomennetut teokset == ;Nimimerkillä Ernst Ahlgren * Marianne-rouva: romaani (Fru Marianne), suom. Auk. Dahlberg. Bergbom, 1890. * Kertomuksia (Berättelser och utkast), suom. Maria Tarasov. Otava, 1893. * Telefoonissa: yksinäytöksinen kuvaus (I telefon), U. W. Telén ja K., 1898. * Äiti: kertomus (Modern), suom. Karin Lyytikäinen. Edlund, 1899. * Rahaa: romaani (Pengar), suom. Salme Setälä. Otava, 1916 ;Novellit * Säästöhäät, antologiassa Huumoria ympäri maailman, toim. Jarl Hellemann, useita suomentajia, Helsinki: Tammi 1962 – 3. p Helsinki: Tammi 1974 Sarja: Kurki-kirja ISBN 951-30-3007-5 Antologiassa Väriä ja viivoja, suom. Yrjö Sirola, Tampere: Isak Julin 1912. Sarja: Neljänkymmenen pennin kirjasto, n:o 3 * Kansanystävä * Tutkimusmatkalla * Joulu ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Victoria Benedictssonin lyhyt elämäkerta. Columbia.edu. * Victoria Lives!. Columbia University conference 2000. Web Archive 2007. *Vapaasti ladattavia Ernst Ahlgrenin (Victoria Benedictsson) e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergilta Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1888 kuolleet
Nampé

Nampé on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Baramba sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta pohjoiseen. Kunnassa on 4 800 ja keskuskylässä 2 000 asukasta (vuonna 2009). Nampén kunta rajoittuu idässä Koutialan piirin Songo-Doubacorén, etelässä Songouan, lännessä Fakolon ja pohjoisessa Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, bambaroita ja fulbeja. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Koutialan piiri Luokka:Malin kunnat
Marketta Kääriäinen

Marketta Elisabet Kääriäinen (s. 7. lokakuuta 1951 Kuopio) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti vuodesta 1970 lähtien Kuopion Sisu-Veikkoja ja hänen valmentajanaan toimi Pentti T. Kääriäinen. Kalevan kisoista Kääriäinen saavutti kuulantyönnön pronssia vuosina 1974 ja 1976. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa vuonna 1972 ja pronssia vuonna 1975. Ennätyksikseen Kääriäinen työnsi ulkoradoilla 13,95 metriä (1976) ja hallissa 12,57 metriä (1975). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1983 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kuulantyöntäjät Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eija Puolakka

Eija Maria Puolakka (s. 31. maaliskuuta 1959 Oulu) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Eila Vartiainen. Kalevan kisoista Puolakka saavutti korkeushpyn hopeaa vuonna 1976. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa vuonna 1977 ja pronssia vuonna 1975. Ennätyksikseen Puolakka hyppäsi ulkoradoilla 173 cm (1976) ja hallissa 167 cm (1975). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1977 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset korkeushyppääjät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jättipiikkimakrilli

Jättipiikkimakrilli (Caranx ignobilis) on piikkimakrilleihin kuuluva laji, joka voi kasvaa jopa 1,70 metrisiksi. Suurin osa on kumminkin 25–100 cm pitkiä. Jättipiikkimakrillit ovat petoja, ja syövät lähinnä rapuja ja muita äyriäisiä . Ne syövät myös lintuja. Ne hyppäävät vedestä ja saalistavat linnun suurella suullaan. Jättipiikkimakrillia tavataan laajoilla alueilla trooppisella Indopasifisella merialueella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Piikkimakrillit
N’Golonianasso

N’Golonianasso on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta länteen. Kunnassa on 19 800 ja kylässä 4 400 asukasta (vuonna 2009). N’Golonianasson kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin M’Pessoban, idässä Koutialan ja N’Goutjinan, etelässä Faguin ja lännessä Konséguélan ja N’Tossonin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kasvillisuus on pensassavannia. Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on bambaroita. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra ja hirssi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Koutialan piiri Luokka:Malin kunnat
Saara Saarela

Saara Eliisa Saarela (s. 18. helmikuuta 1971 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja ja Aalto-yliopiston elokuvaohjauksen professori. Hän on ohjannut muun muassa elokuvat Kuningas Hidas (2000), Hengittämättä ja nauramatta (2002), Väärät juuret (2009) ja Venetsialainen (2010), sekä televisiosarjan Yövuoro (2005). Saarelan äiti oli kansainvälistä uraa tehnyt pankinjohtaja Annikki Saarela, ja tytär asui Helsingin lisäksi lapsena Washington D.C.:ssä ja teinivuosinaan Tokiossa. Saara Saarela valmistui ylioppilaaksi Helsingin ranskalais-suomalaisesta koulusta vuonna 1990. Lukion jälkeen hän lähti opiskelemaan Pariisiin, Université de Paris 8:nteen. Hänestä tuli taiteen maisteri vuonna 1996. Pariisin-opintojen lopputyönä syntyi lyhytelokuva Laukaus, joka voitti Tampereen lyhytelokuvajuhlilla alle 30-minuuttisten elokuvien esikoispalkinnon. Sen jälkeen Saarela opiskeli Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen osaston elokuva­ohjauksen linjalla ja valmistui vuonna 2008. Vuonna 2020 kuvatun elokuvan Veden vartija (2022) budjetti oli 4,2 miljoonaa euroa. Elokuva perustuu Emmi Itärannan kansainvälisesti menestyneeseen romaaniin Teemestarin kirja. Elokuvaa kuvattiin Virossa, Saksassa ja Norjassa. Veden vartija on kallein suomalaisen naisen ohjaama elokuva. Suomen Elokuvaohjaajaliiton puheenjohtajana Saarela toimi vuosina 2016–2018. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Aalto-yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keurusselän alue

Keurusselän alue (vesistöaluetunnus 35.62) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 669,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,44 %. Vesistön alueen alarajana on Mäntän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1647,2 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,49 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Kuoreveden alueeseen (35.61). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Keurusselän lähialue (35.621) * Ukonselän lähialue (35.622) * Keuruun Kaiturin valuma-alue (35.623) * Peräisenlammen valuma-alue (35.624) * Hepolammen valuma-alue (35.625) * Suojoen valuma-alue (35.626) * Elämäistenjoen valuma-alue (35.627) * Ukonjoen valuma-alue (35.628) * Kareispuron valuma-alue (35.629) == Lähteet == === Viitteet === *
Kuoreveden alue

Kuoreveden alue (vesistöaluetunnus 35.61) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 233,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,45 %. Vesistön alueen alarajana on Vilppulankoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2027,52 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,45 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Ruoveden alueeseen (35.33). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta : * Kuoreveden lähialue (35.611) * Vuohijoen valuma-alue (35.612) * Suinujoen valuma-alue (35.613) * Tervajärven valuma-alue (35.614) * Lahnajoen valuma-alue (35.615) == Lähteet == === Viitteet === *
Catarina Fagerholm

Catarina Judith Fagerholm (s. 1963) on suomalainen yritysjohtaja ja hallitusammattilainen, joka toimi Instru optiikka Oy:n toimitusjohtajana vuosina 2007–2018. Hän kertoi jättävänsä tehtävän keskittyäkseen hallitustyöskentelyyn eri yrityksissä. Tätä aiemmin hän työskenteli muun muassa Bosch and Siemens Home Appliances Oy:n Suomen ja Baltian maiden toimitusjohtajana sekä BSH Household appliances Pohjoiseuroopan toimintojen johtoryhmän jäsenenä (1998–2006) ja ennen sitä Electrolux Oy:ssä johtoryhmän jäsenenä ja maajohtajana AEG Home Appliancesille vastuualuenaan Suomen lisäksi Venäjä ja Baltian maat (1996–1998). Vuonna 2017 Catarina Fagerholm toimi Instru optiikan toimitusjohtajuuden ohella Attendon ja Restelin sekä Kaupan liiton hallitusten jäsenenä; helmikuusta 2018 myös Capmanin hallituksessa. Talouselämä-lehti arvioi hänet Suomen talouselämän 21. merkittävimmäksi päättäjänaiseksi (2017). Fagerholm on kertonut halustaan tukea suomalaisten naisjohtajien uran etenemistä. Catarina Fagerholmin isosisko on Jannica Fagerholm. Heidän isoisänsä oli pääministeri K.-A. Fagerholm. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Asunnanjärven valuma-alue

Asunnanjärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.68) on Keuruun reitin valuma- alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 169,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,12 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Keurusselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62). Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : * Pohjoisjärven alue (35.681) * Asunnanjärven alue (35.682) * Kolonjärven alue (35.683) * Kangaspuron valuma-alue (35.684) * Kivistönpuron valuma-alue (35.685) * Sammalisen valuma-alue (35.686) * Vähä-Asunnan valuma- alue (35.687) * Havunjoen valuma-alue (35.688) * Letkujoen–Huhkojärven valuma- alue (35.689) == Lähteet == === Viitteet === *
N’Goutjina

N’Goutjina on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 15 kilometriä Koutialasta etelään. Kunnassa on 19 600 ja kylässä 3 400 asukasta (vuonna 2009). N’Goutjinan kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan, idässä Sincinan, etelässä Kapalan ja Zangasson ja lännessä N’Golonianasson kuntiin. Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, boboja, fulbeja ja dogoneja. Kunnan läpi kulkee Koutialasta Burkina Fason rajalle johtava maantie RN12. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Koutialan piiri Luokka:Malin kunnat
Zakspeed 891

Zakspeed 891 on Formula 1 -talli Zakspeedin käyttämä auto kaudella . Autolla kilpailivat Bernd Schneider ja Aguri Suzuki. Kaudelle 1989 muutettujen sääntöjen vuoksi Zakspeed joutui tekemään merkittäviä muutoksia autoihinsa. Suunnittelija Gustav Brunner ja komposiittipuolen asiantuntija Nino Frisson tekivät Zakspeed 891 -mallista ketterämmän ja sulavamman korin ja rungon osalta. Pakotettu induktio () moottorissa oli kielletty, minkä vuoksi Zakspeed käytti oman nelisylinterisen moottorinsa sijasta Yamahan V8 moottoria. Kuljettajat karsiutuivat usein kisoista. Bernd Schneider pääsi kahdesti kilpailuihin (molemmissa keskeytys), mutta Aguri Suzuki karsiutui kaikista kisoista. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Pisteet Sijoitus Zakspeed Yamaha BRA SMR MON MEX USA CAN FRA GBR GER HUN BEL ITA POR ESP JPN AUS 0 \- Bernd Schneider Kesk. DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ Kesk. DNPQ Aguri Suzuki DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ DNPQ ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Formula 1 -kausi 1989 Luokka:Zakspeedin Formula 1 -autot
Niantaga

Niantaga on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Koloni sijaitsee 60 kilometriä Koutialasta koilliseen. Kunnassa on 6 200 ja keskuskylässä 4 000 asukasta (vuonna 2009). Niantagan kunta rajoittuu kaakossa Koutialan piirin Koromon, etelässä Songo-Doubacorén, lännessä Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan, pohjoisessa Yangasson ja koillisessa Sanin piirin Diakourounan ja Tourakolomban kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kuntaan kuuluu kolme kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, fulbeja ja bambaroita. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. ==Lähteet== Luokka:Koutialan piiri Luokka:Malin kunnat
Pitkäjärvi (Rautjärvi, Metsäkylä)

Pitkäjärvi (), järvinumero Suomen järvirekisterissä 04.199.1.001, on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Suomen ja Venäjän rajalla Rautjärven Metsäkylässä Etelä-Karjalassa Suomessa ja Leningradin alueen ja Karjalan tasavallan rajalla Venäjällä. Järven pinta-ala on 41,79 hehtaaria, rantaviivan pituus 3,51 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 74,8 metriä. Sen valuma-alueen pinta-ala on 14,821 201 km² Järvi kuuluu Vuokseen lähellä Käkisalmea laskevan Ilmeenjoen () valuma-alueeseen (Suomen vesistöaluejaossa vesistöaluenumero 04.199).Ilmeenjoen valuma-alue on Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa virheellisesti nimetty "Kuujoen valuma-alueeksi". Todellisuudessa Kuunjoen (myös Kuujoki tai Kuununjoki) valuma-alue muodostaa Suomen nykyisen valuma- aluejaon valuma-alueen 4.198. Sen nimenä Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa on "Korisevanojan valuma-alue". Rautjärvellä on myös toinen Pitkäjärvi-niminen järvi. Se kuuluu Hiitolanjoen vesistöön ja sijaitsee Rautjärven Pitkäjärven kylässä. ==Lähteet== Luokka:Vuoksen alue Luokka:Rautjärven järvet Luokka:Luovutettujen alueiden järvet Luokka:Karjalan tasavallan järvet Luokka:Leningradin alueen järvet Luokka:Suomen ja Venäjän raja
Parakeratoosi

Parakeratoosi tarkoittaa ihon keratisoitumista ja epidermiksen paksuuntumista siten, että marraskeden solut säilyttävät tumansa. Tällaiset ihomuutokset ovat tyypillisiä esimerkiksi psoriasiksessa ja ekseemassa. == Lähteet == Luokka: Dermatologia
N’Tossoni

N’Tossoni on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 45 kilometriä Koutialasta luoteeseen. Kunnassa on 6 700 ja kylässä 4 000 asukasta (vuonna 2009). N’Tossonin kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin Karagouana Mallén, idässä N’Golonianasson, etelässä Konséguélan ja lännessä Miénan kuntiin. Kasvillisuus on pensassavannia. Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja ja fulbeja. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Koutialan piiri Luokka:Malin kunnat
Ritva Suni

Ritva Helena Suni (s. 4. huhtikuuta 1957 Helsinki) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kiekonheittäjä. Hän edusti Pakilan Vetoa. Kalevan kisoista Suni saavutti kiekonheiton pronssia vuosina 1973 ja 1975. Ennätyksekseen hän heitti tuloksen 44,92 metriä (1975). Virallisiin kilpailuihin Suni ei ole osallistunut vuoden 1976 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kiekonheittäjät Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marja-Liisa Laukka

Marja-Liisa Laukka (myöh. Sutinen, 3. heinäkuuta 1954 Raahe – 20. toukokuuta 2016) oli suomalainen keihäänheittäjä. Hän edusti Raahen Vesaa. Kalevan kisoista Laukka saavutti keihäänheiton pronssia vuosina 1973 ja 1974. Ennätyksekseen hän heitti tuloksen 46,90 metriä vuonna 1972. Virallisiin kilpailuihin Laukka ei ole osallistunut vuoden 1975 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset keihäänheittäjät Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Yrjö Manninen

Yrjö Aukusti (Yrjö A.) Manninen (1. kesäkuuta 1901 Hankasalmi – 1. joulukuuta 1985 Ilomantsi) oli suomalainen poliitikko. Manninen toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1945–1948 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa Manninen toimi Ilomantsin kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Vuonna 1950 Manninen toimi presidentin valitsijamiehenä. Manninen suoritti osuuskauppakoulun alkeiskoulun 1925, osuuskauppakoulun 1927 ja maataloustuote- ja tarvikekurssin 1935 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osuuskauppakoulussa. Manninen toimi maataloustöissä Hankasalmella 1913–1919, puuseppänä 1920–1923, myyjänä ja myymälänhoitajana Suolahden osuuskaupassa 1924–1929, Osuusliike Oma-Avun myymälänhoitajana Ilomantsissa 1929–1930 ja 1936–1940, Lihatuote Oy:n toimitusjohtajana Suolahdessa 1930–1934, päämyymälänhoitajana Ylä-Savon osuusliikkeessä Iisalmessa 1934–1936, Ilomantsin siirtoväen huoltojohtajana 1940–1945, kansanhuollonjohtajana 1941–1945, Koita Oy:n toimitusjohtajana 1947–1977, tekstiililiikkeen omistajana Ilomantsissa vuodesta 1950, Kansaneläkelaitoksen piiriasiamiehenä 1938–1945, väestönsuojelupäällikkönä 1939–1940 sekä asutusneuvojana 1944–1945. Mannisen vanhemmat olivat torppari Matti Manninen ja Iida Ikonen. Mannisen puoliso vuosina 1928–1943 oli Elli Alma Nikander ja vuodesta 1950 Hilja Maria Huohvanainen. Manniselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1967. == Lähteet == Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Ilomantsin kunnanvaltuutetut Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet