EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Frauenliebe und -leben

Frauenliebe und -leben (voidaan suomentaa "Naisen rakkaus ja elämä") op. 42 on Robert Schumannin säveltämä laulusarja. Tekstit ovat Adelbert von Chamisson tuotantoa. Sarjassa kuvaillaan erään naisen tunnemaailmaa ensirakkaudesta avioliiton kautta miehen kuolemaan. Schumann sävelsi laulusarjan vuonna 1840. Laulujen otsikot ovat: #"Seit ich ihn gesehen" #"Er, der Herrlichste von allen" #"Ich kann's nicht fassen, nicht glauben" #"Du Ring an meinem Finger" #"Helft mir, ihr Schwestern" #"Süßer Freund, du blickest" #"An meinem Herzen, an meiner Brust" #"Nun hast du mir den ersten Schmerz getan" Luokka:1840-luvun musiikkiteokset Luokka:Laulusarjat Luokka:Robert Schumannin teokset
Pohjois-Karjalan Ammattiopisto Valtimo

Pohjois-Karjalan ammattiopisto Valtimo oli ammattioppilaitos Valtimon kirkonkylällä, Nurmeksella Pohjois-Karjalan maakunnassa. Opiston alana oli metsätalous. Oppilaitos koulutti metsäkoneenkuljettajia ja harvesterinkuljettajia. Aikaisemmin koulun nimi oli Valtimon metsäkonekoulu. Oppilaitos oli osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää. Vuoden 2018 alussa ammattiopisto Valtimo lakkasi itsenäisenä ammattioppilaitoksena, kun se liitettiin osaksi Riveria-oppilaitosta. == Opintolinjat == Metsäkoneenkuljettajan tutkinnon suuntautumisvaihtoehdot: * Metsäkoneenkuljettaja * Puutavara-autonkuljettaja * Asentaja / metsäkoneasentaja == Opiskelu == Opiskelu on käytännönläheistä. Työssäoppimisjaksoilla saa jo opiskeluaikana tuntuman oikeaan työelämään. Oppilaitos tarjoaa opiskelijoiden käyttöön laajan ja ajanmukaisen metsäkone- ja simulaattori-valikoiman. Koululla on myös simulaattoreita puutavara-auton kuljetukseen. Koululle tuli uusi Valmet-simulaattori syksyllä 2006, ja vuonna 2016 koululle tuli uusi Komatsu-simulaattori. Simulaattorissa on muun muassa kolmen videoprojektorin muodostama kuva, joka visualisoi ympäröivän keinomaailman ajajalle kolmelta eri suunnalta eli edestä ja sivuilta. Kaikki kolmevuotiset tutkinnot tuottavat opinnot päättävälle yleisen jatkokoulutuskelpoisuuden. Ponsse-asentajakoulutuksessa erikoistutaan Ponsse- metsäkoneasentajaksi. Metsäkoneenkuljettajan ammattitutkinnon ohessa voi opiskella kaksoistutkintona myös ylioppilastutkinnon Nurmeksen lukiossa. Kaksoistutkinnon voi suorittaa noin neljässä vuodessa. == Aiheesta muualla == * Luokka:Valtimo Valtimo Luokka:Nurmeksen oppilaitokset
Gilmar

Gylmar dos Santos Neves (22. elokuuta 1930 Santos, São Paulo – 25. elokuuta 2013 São Paulo), pelaajanimeltään Gilmar, oli brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelasi uransa aikana muun muassa Brasilian jalkapallomaajoukkueessa ja Santosissa. Gilmar aloitti uransa Jabaquarassa, mutta siirtyi pian, vuonna 1951 Corinthiansiin. Maajoukkueessa hän pelasi vuosien 1958, 1962 ja 1966 maailmanmestaruuskilpailuissa ja voitti kahdessa ensin mainitussa maailmanmestaruudenRsssf.comRsssf.comRsssf.com. Gilmar kuoli sydäninfarktiin São Paulossa 25. elokuuta 2013, 83-vuotiaana.Yksi maailman parhaista maalivahdeista kuollut, Yle.fi == Lähteet == * Gilmar, National Football Teams * Rediff.com (Kuolinuutinen) === Viitteet === Luokka:Brasilialaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Jalkapallon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Viisivuotissuunnitelma

thumb|300px|Vanha traktori ja viisivuotissuunnitelmien kirjasarjaa ukrainalaisessa museossa. Viisivuotissuunnitelma on termi, jota monet valtiososialistiset maat (Neuvostoliitto, Kiina, Jugoslavia, Saksan demokraattinen tasavalta, Romania) ja muun muassa IntiaFive year plans. Planning Commission, Government of India , Pakistan, Nepal ja Korean demokraattinen kansantasavalta, Malesia, Argentiina, Saudi-Arabia, Iran ja Oman ovat käyttäneet tai käyttävät kansantalouden suunnitteluun. Myös Euroopan unionissa tehdään edelleen viisivuotissuunnitelmia. Viisivuotissuunnitelmat kuuluivat muun muassa Neuvostoliiton ja Saksan demokraattisen tasavallan hallinnoimismetodeihin. Suunnitelmissa asetettiin tavoitemäärät maataloudelle, teolliselle tuotannolle ja investoinneille, työllistämiselle, terveydenhuollolle, tietoliikenteelle jne. viiden vuoden jaksoiksi. Niitä on kritisoitu samoin perustein kuin suunnitelmataloutta yleisesti. == Neuvostoliiton viisivuotissuunnitelmat ja niiden voimassaoloajat == Neuvostoliiton ensimmäinen viisivuotissuunnitelma laadittiin Josif Stalinin määräyksestä ajalle 1928–1933. Tämän jälkeen aina Neuvosto­liiton hajoamiseen saakka uusi viisi­vuotis­suunnitelma tuli yleensä voimaan joka viides vuosi. Kolmatta viisi­vuotis­suunnitelmaa, joka koski aikaa 1938–1942, ei kuitenkaan voitu toteuttaa enää sen jälkeen, kun Saksa hyökkäsi Neuvosto­liittoon 1941. Tämän vuoksi neljäs viisi­vuotis­suunnitelma tuli voimaan vasta vuoden 1946 alussa. Kuudes viisi­vuotis­suunnitelma laadittiin ajalle 1956–1960. Sitä ei kuitenkaan toteutettu enää vuoden 1957 jälkeen, koska käytettävissä ei ollut tarpeeksi resursseja. Sen tilalle laadittiin poikkeavasti seitsenvuotissuunnitelma ajalle 1959–1965. Kahdeksas suunnitelma tehtiin jälleen viideksi vuodeksi 1966–1970, ja tämän jälkeen uusi suunnitelma tuli voimaan jälleen joka viides vuosi. Viimeiseksi jäänyt, kahdestoista viisivuotissuunnitelma laadittiin vuosiksi 1986–1990. ==Lähteet== Luokka:Sosialistinen taloussuunnittelu mr:पंचवार्षिक योजना zh:五年計畫
Napa-alue

Napa-alueilla tarkoitetaan Maan maantieteellisiä napoja ympäröiviä alueita. Napa-alueiden keskuksina ovat pohjois- ja etelänapa. Etelänapaa ympäröi Etelämanner, pohjoisnapaa Pohjoinen jäämeri, joka on tosin enimmäkseen ympärivuotisen jään peitossa. Etelämannerta peittää mannerjäätikkö. Pohjoista napa-aluetta kutsutaan usein arktiseksi alueeksi tai vain Arktikseksi ja eteläistä Antarktikseksi. Antarktiksen rajaksi määritellään usein 60. eteläinen leveyspiiri tai siihen käsitetään kuuluvan vain Etelämanner. Arktiselle alueelle on useita määritelmiä: joskus rajaksi määritellään pohjoinen napapiiri, joskus 60. pohjoinen leveyspiiri tai metsänraja. == Ilmasto == Maan pyörähdysakselin kallistuskulma on syynä siihen, että napa- alueet ovat muita maapallon alueita kylmempiä. Napa-alueille saapuva auringonsäteily joutuu kulkemaan ilmakehässä pidemmän matkan ennen pääsyä maan pinnalle ja se leviää laajemmalle alueelle kuin päiväntasaajalla. Vuotuinen vaihtelu päivän pituudessa on suuri: talvella kaamosaikaan aurinko ei nouse lainkaan, kesällä se paistaa ympäri vuorokauden. Lisäksi jäällä ja lumella on korkea albedo eli ne heijastavat suuren osan auringonsäteilystä takaisin. Napa-alueiden ilmastoa luonnehtivat äärimmäisen kylmät lämpötilat ja pienet sademäärät. Sadanta on vähäistä siksi, että kylmä ilma ei voi sisältää yhtä paljon vesihöyryä kuin lämmin. Maailman kylmin lämpötila −89,2 °C on mitattu Etelämantereella, Vostokin tukikohdassa. Nykyään napa-alueet ovat lämpenemässä, todennäköisesti ihmisen aiheuttaman ilmaston lämpenemisen vuoksi. Ilmaston lämpeneminen pienentää erityisesti pohjoisen merijään peittävyyttä. Maan maantieteellisten napojen lähellä sijaitsevat myös magneettiset navat. Aurinkotuulen hiukkasten törmääminen Maan ilmakehään lähellä magneettisia napoja aiheuttaa revontulet. == Muut taivaankappaleet == Aurinkokunnan muiden planeettojen ja kuiden napa-alueilla on myös kiinnostavia piirteitä. Maan Kuun napa-alueilla arvellaan olevan vesijäätä kraattereissa, joihin suora auringonvalo ei koskaan osu. Marsin napa-alueet ovat hiilidioksidijään ja vesijään peitossa. Uranuksen pyörähdysakselin poikkeuksellinen kallistuskulma puolestaan aiheuttaa sen, että Uranuksen vuosikymmeniä kestävän vuoden aikana molemmat navat osoittavat vuorotellen suoraan Aurinkoon. ==Katso myös== *Tutkimusmatkat pohjoisnavalle *Tutkimusmatkat Etelämantereelle == Lähteet == *
Nurmeksen evankelinen opisto

Nurmeksen evankelinen opisto oli kansanopisto, jonka toiminta alkoi 1942. Opistotoiminta lakkasi 2005. Opisto tunnettiin myös nimellä Lipinlahden kansanopisto. Sen rakennukset sijaitsevat Nurmeksen Lipinlahdessa, Pielisen rannalla, Pohjois-Karjalassa. Vuoteen 1994 saakka se oli itsenäinen opisto, mutta siirtyi vuoden 1995 alusta Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen SLEY:n omistukseen. == Historia == Opiston toiminta alkoi vuonna 1942 itsenäisenä kansanopistona Nurmeksen Seudun Evankelisen Kansanopiston Kannatusyhdistys ry:n omistamana. Kaikkiaan kahdestatoista evankelisesta opistosta Nurmes oli järjestyksessä kuudes. Opiston synnyinkoti oli Haikolan tila aittarakennuksineen. Haikola aittarakennuksineen pyritään säilyttämään Nurmeksen evankelisen opiston ystävät ry:n omistuksessa. Vuonna 1950 valmistui uusi kansanopistotoimintaa varten suunniteltu opistorakennus. Vuonna 1971 ukkosmyrsky tuhosi 1950 valmistuneen opistorakennuksen. Toiminta jatkui "evakossa" tyhjäksi jääneellä Kuokkasenrannan kansakoululla. Uudet tilat Kohtavaaraan valmistuivat syksyksi 1973. Vuonna 1994 kannatusyhdistys luopui opiston ylläpidosta ja lahjoitti opistokiinteistön Suomen Luterilaiselle Evankeliumiyhdistykselle. Opisto toimi vuodet 1995–2005 osana Suomen Luterilaisen Evankeliumisyhdistyksen SLEY:n ylläpitämää Karkun evankelista kansanopistoa. Nurmeksen evankelisen opiston toiminta päättyi 31. joulukuuta 2005. Sen jälkeen opistotilojen toiminta siirtyi entisen kannatusyhdistyksen muodostaman Nurmeksen evankelisen opiston ystävät ry:n vastuulle. Yhdistys alkoi ylläpitää NEO-opiston nimellä toimintaa vuoden 2006 alusta, mutta toiminta jäi lyhyeksi. Keväällä 2007 opiston tilat pantiin alkuperäistä Haikolaa lukuun ottamatta myyntiin. Ystävät ry. on käynnistänyt hankkeen Haikolan kehittämiseksi pienimuotoiseen juhla- ja kurssitoimintaan sekä "Haikolan aitat ja majatalo" -majoitustoimintaan. Karjalainen 27.2.2007 Opiston viereisellä Kohtavaaralla on näköalapaikka, jolta on hienot näkymät opistolle ja Pieliselle. Sinne vie opistolta 700 metriä pitkä jyrkästi nouseva kiertoreitti "Toivon polku". Kohtavaaran rautatieasema on aivan opiston lähellä; kiskobussit pysähtyvät asemalla. == Lähteet == * Nurmeksen Evankelinen Opisto === Viitteet === Luokka:Nurmeksen oppilaitokset Luokka:Suomen kristilliset kansanopistot Luokka:Evankelisuus
Walk This Way

"Walk This Way" on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye Aerosmithin kappale, joka julkaistiin alun perin toisena singlenä vuoden 1975 albumilta Toys in the Attic. Sen kirjoittivat Joe Perry ja Steven Tyler, ja se nousi korkeimmillaan sijalle kymmenen Billboard Hot 100 -listalla. Single julkaistiin uudelleen vuonna 1986 yhtyeen Run-D.M.C. kanssa ja molemmat yhtyeet voittivat sillä Soul Train Music Award for Best Rap -palkinnon vuonna 1987. Brittiläiset tyttöbändit Sugababes ja Girls Aloud tekivät kappaleesta cover-version vuoden 2007 Comic Relief -singleksi. Musiikkivideossa vierailevat julkisuuden henkilöt Davina McCall, Lily Cole, Ewen Macintosh, Jocelyn Jee Esien, Ruby Wax, Graham Norton, Stephen Mangan ja Natalie Cassidy. ==Aiheesta muualla== * VH1: Musiikkivideo (Aerosmith) *Fascination Records: Musiikkivideo (Girls Aloud vs Sugababes) Luokka:Vuoden 1976 kappaleet Luokka:Yhdysvaltalaiset hard rock -kappaleet Luokka:Yhdysvaltalaiset popkappaleet
Danjonin asteikko

Danjonin asteikko on kuunpimennyksen aikana Kuun kirkkautta mittaava viisiportainen asteikko. Asteikko on nimetty ranskalaisen tähtitieteilijän André Danjonin (1890–1967) mukaan. Danjonin asteita merkitään kirjaimella L ja niiden kuvaukset ovat thumb|upright|Kuun kirkkausasteet pimennyksen aikaan Danjonin viisiportaisella asteikolla. L arvo Kuvaus 0 Erittäin syvä pimennys; Kuu ei juuri erotu taustataivaasta. 1 Kuu tummanharmaa tai ruskea. Kuun pinnan yksityiskohdat näkyvät hädin tuskin. 2 Kuu tummanpunainen tai ruosteenruskea. Päävarjon (umbra) keskiosa on tumma, vaikka reuna saattaakin olla kirkkaampi. 3 Kuu tiilenpunainen. Umbran reuna yleensä kirkas tai keltainen. 4 Kuu kirkas, väriltään kuparinpunainen tai oranssi. Umbrassa näkyy kirkas sininen reuna. Danjonin asteikko määräytyy siis täysin subjektiivisesti ja eri määrittäjät saattavat saada toisistaan hivenen poikkeavia arvoja. Myös Kuun kiekon eri osat saattavat vastata eri astetta. == Aiheesta muualla == *Danjonin asteikko NASAn pimennyssivuilla Luokka:Kuu
Tiilikanjoki

Tiilikanjoki eli myös Tiilikkajokion 40 km pitkä joki Vuoksen vesistössä Pohjois-Savossa, Rautavaaran ja Lapinlahden kunnissa. Se alkaa Tiilikkajärven kansallispuistossa sijaitsevasta Tiilikasta, ja siinä on monia koskia. Joki kulkee asumattomien erämaiden halki ja laskee Älänteen Tiilikanselkään, josta se jatkaa kulkuaan hyvin koskisena Lapinlahden Korpiseen ja Sälevään. Joki on urheilukalastusalue. Kaloja ovat muun muassa taimen ja hauki. Tiilikanjoki tunnetaan myös melontareittinä, jonka lähtöpiste on Tiilikkajärven kansallispuiston opastuspisteessä. Joki on tunnettu runsaasta majavakannastaan. == Lähteet == * Tiilikanjoki . Luontoon.fi, Metsähallitus Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue Luokka:Rautavaaran luonto Luokka:Lapinlahti Luokka:Suomen joet Luokka:Melontapaikat ja -reitit
Okarausku

Okarausku (Raja clavata) on itäisen Atlantin rauskukalalaji. Sitä tavataan etupäässä Euroopan ja Afrikan rannikoilla. Okarausku viihtyy tavallisesti melko syvällä ja hiekkapohjalla. Ravinto koostuu pääasiassa nilviäisistä ja kaloista. Kyseessä on Skandinavian ja Yhdistyneen kuningaskunnan yleisin rauskulaji. Ihmiselle okarausku on vaaraton.EFSA: Thornback Ray (Raja clavata) Pisimmillään okarausku voi olla noin 120 cm ja painavimmillaan jopa 18 kg. Laji on ovipaarinen eli sen munat kehittyvät munakoteloissa emon ulkopuolella. Okarausku on tätä nykyä silmälläpidettävä laji. Kantaa ei siis voi pitää elinvoimaisena muttei vaarantuneenakaan. Laji on viime vuosikymmeninä selvästi vähentynyt etenkin pohjoisemman Euroopan vesillä.DISSERTATIONS University of Groningen == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Levinneisyys Luokka:Rauskut
Guayana

thumb|Mount Kukenan kuvattuna Roraiman huipulta. Guayana on geologinen kilpi Amazon- ja Orinocojokien välissä Etelä-Amerikassa. Prekambriselta ajalta peräisin oleva kilpialue on noin kahden miljardin vuoden ikäinen ja yksi maailman vanhimmista. Kooltaan se on 1,7 miljoonaa neliökilometriä ja se käsittää Guyanan, Surinamen, Ranskan Guayanan sekä osia Brasiliasta, Kolumbiasta ja Venezuelasta. Atlantin rannikolla on alavaa rämealuetta, ja alueen keskiosissa kohoaa keskimäärin 300–900 metrin korkuinen Guayanan ylänkö. Ylängöllä on useita vuorijonoja ja ainutlaatuisia tepui-nimellä kutsuttuja pöytävuoria, tunnetuimpana Roraima. Pöytävuorien jyrkillä reunoilla sijaitsevat eräät maailman korkeimmista vesiputouksista, kuten Angelin putoukset (979 m). Guayanan kasvillisuus on pääosin trooppista sademetsää; alueella sijaitsevat maailman suurimmat koskemattomat sademetsäalueet. Rannikolla ja länsiosissa on myös savanneja. Asutus on hyvin harvaa. ==Lähteet== * CD-Facta 2005 Luokka:Etelä-Amerikan maantiede
Irene Dunne

Irene Dunne (oik. Irene Marie Dunn, 20. joulukuuta 1898 Louisville, Kentucky – 4. syyskuuta 1990 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli suosittu etenkin 1930- ja 1940-luvuilla. Hänen viimeinen elokuvansa ilmestyi vuonna 1952, mutta hän näytteli aika ajoin televisiossa aina vuoteen 1962 asti. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella osoitteessa 6440 Hollywood Blvd. == Filmografia == Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1930 Leathernecking Delphine Witherspoon 1931 Cimarron Cimarron Sabra Cravat 1931 Bachelor Apartment Helene Andrews 1931 Ensi rakastaja The Great Lover Diana Page 1931 Consolation Marriage Mary Brown Porter 1932 Elämän sävel Symphony of Six Million Jessica 1932 Back Street Ray Schmidt 1932 Thirteen Women Laura Stanhope 1933 No Other Woman Anna Stanley 1933 Naisen salaisuus The Secret of Madame Blanche Sally Sanders St. John 1933 The Silver Cord Christina Phelps 1933 Ann Vickers Ann Vickers Ann Vickers 1933 If I Were Free Sarah Cazenove 1934 This Man Is Mine Tony Dunlap 1934 Stingaree Hilda Bouverie 1934 The Age of Innocence kreivitär Ellen Olenska 1934 Suloinen Adeline Sweet Adeline Adeline ”Addie” Schmidt 1935 Roberta Roberta prinsessa Stephanie 1935 Lääkärin omatunto Magnificent Obsession Helen Hudson 1936 Teatterilaiva Show Boat Magnolia Hawks 1936 Theodora leikkii tulella Theodora Goes Wild Theodora Lynn / Caroline Adams 1937 Kultainen unelma High, Wide and Handsome Sally Watterson 1937 Rouvani sulhanen The Awful Truth Lucy Warriner 1938 Elä elämäsi hymyillen Joy of Living Margaret ”Maggie” Garret 1939 Sanovat sitä rakkaudeksi Love Affair Terry McKay 1939 Mies joka löi itsensä läpi Invitation to Happiness Eleanor Wayne 1939 Huomispäivä on meidän… When Tomorrow Comes Helen Lawrence 1940 Lempivaimoni My Favorite Wife Ellen Wagstaff Arden 1941 Muistojen sävel Penny Serenade Julie Gardiner Adams 1941 Veikaten vihille Unfinished Business Nancy Andrews Duncan 1942 Lady in a Jam Jane Palmer 1943 En lennä yksin A Guy Named Joe Dorinda Durston 1944 Doverin valkeat kalliot The White Cliffs of Dover lady Susan Dunn Ashwood 1944 Rouva pormestari rakastuu Together Again Anne Crandall 1945 Over 21 Paula ”Polly” Wharton 1946 Anna ja Siamin kuningas Anna and the King of Siam Anna Owens 1947 Isä ja me Life with Father Vinnie Day 1948 Muistojeni äiti I Remember Mama Marta ”Mama” Hanson 1950 Meillä ei surra! Never a Dull Moment Kay Kingsley Heyward 1950 Kadun kasvatti The Mudlark kuningatar Viktoria 1952 Sitä kasvaa puussa It Grows on Trees Polly Baxter == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Irene Dunne NNDB:ssä Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Barrie

Barrie on kaupunki Ontarion provinssissa Kanadassa. Se sijaitsee Simcoejärven rannalla noin 100 kilometriä Torontosta pohjoiseen. Vuonna 2011 Barrien väkiluku oli 166 634 World Gazetteer ja esikaupunkeineen 257 993. World Gazetteer Se on Kanadan nopeimmin kasvava asutuskeskus.Rapid Growth Barrie CA Väestöstä 47 % on protestantteja ja 28 % katolisia. Barriessa sataa lunta keskimäärin 238 cm talven aikana, joten se on Kanadan lumisimpia paikkakuntiaTop 10 Snowiest Cities In Canada Crave Online ja tarjoaa monia mahdollisuuksia talviurheiluun. Kaupunki sijaitsee valtatieden risteyksessä, ja sitä pidetään ”porttina Kanadan mökkeilyalueelle”. Monet Barrien asukkaista käyvät töissä Torontossa tai sen pohjoisissa esikaupungeissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tourism Barrie Kaupungin matkailusivusto (englanniksi) Luokka:Ontarion kaupungit
Pisa (Kuopio)

Pisa on vaara ja näköalapaikka Pohjois-Savossa Kuopiossa entisten Nilsiän ja Juankosken kaupunkien rajalla. Pisan alue on valtakunnallisesti arvokas maisema-alue. Alueella on jylhää ja varsin koskemattomana säilynyttä järvisuomalaista vaaramaisemaa. Pisa ja melkoinen osa läheisten järvien rannoista kuuluvat Natura 2000 -suojelualueverkostoon. Pisan vuori hallitsee aluetta. Sen korkeus on 270,6 metriä. Koska vaara oli tunnettu ja siirtymätön maamerkki, sen laelle hakattiin Täyssinän rauhan 1595 rajamerkki kiveen. Komeiden ja jylhien maisemiensa vuoksi Pisa on ollut kautta aikojen merkittävä nähtävyys ja retkeilykohde. Pisalle perustettiin jo vuonna 1963 puolentoista hehtaarin suuruinen rauhoitettu suojelualue. Vuonna 1993 perustettiin 280 hehtaarin laajuinen Metsähallituksen hallinnoima Pisan luonnonsuojelualue. Alueella on opastetut polkureitit ja näkötorni, josta avautuvat kauniit näkymät koillissavolaiseen järvi- ja maalaismaisemaan. Metsähallitus kunnosti Pisavuoren reittejä 2013–2014. Aikaisempi puinen näkötorni purettiin ja tilalle rakennettiin 12 metriä korkea teräksinen näkötorni, joka on mäen historiassa jo neljäs torni. Kaksi ensimmäistä olivat kolmiomittaustorneja. Terästornin osat tuotiin paikalle helikopterilla. Kunnostustöiden yhteydessä myös luontopolkua uudistettiin korvaamalla puuportaita ja -kaiteita teräksisillä sekä vaihtamalla opastekylttejä teräksestä tehtyihin. Pisa mainitaan myös Kalevalassa. Joukahainen sanoo eepoksen kolmannessa runossa, kilpalaulukohtauksessa: ”Tieän puut Pisan mäellä, hongat Hornan kalliolla: pitkät on puut Pisan mäellä, hongat Hornan kalliolla.” File:1595.jpg|Täyssinän rauhan rajamerkki. File:View tower in Pisa, Kuopio, Finland.jpg|Näkötorni Pisan huipulla. File:View from Pisa hill, Kuopio, Finland.jpg|Näköala näkötornista Syväri-järven yli Tahkovuoren laskettelukeskukseen. File:Kämmenkivi stone in Pisa, Kuopio, Finland.jpg|Kämmenkivi Pisan vaaralla. == Lähteet == * Ympäristöhallinto: Pisa (Nilsiä ja Juankoski) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Metsähallituksen retkikohdesivusto * Luokka:Kuopion mäet Luokka:Nilsiä Luokka:Juankoski Luokka:Vaarat Luokka:Rajapaikat Luokka:Suomen näköalapaikat Luokka:Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet Suomessa
Blackstonen kaava

Blackstonen kaava on rikosoikeudessa käytetty periaate, joka kuuluu: On parempi, että kymmenen syyllistä pääsee vapaaksi kuin että yksi syytön joutuu kärsimään. Kaava on nimetty englantilaisen lakimiehen William Blackstonen (1723-1780) mukaan, vaikka itse periaate on kuitenkin huomattavasti vanhempi. Luokka:Rikosoikeus
Mikael Fortelius

Hannu Lennart Mikael Fortelius (s. ) on evoluutiopaleontologian professori Helsingin yliopistossa. Hän on tutkinut muun muassa Euraasian maanisäkkäiden ja mannerympäristöjen kehitystä neogeenikaudella, kasvinsyöjänisäkkäiden ekomorfologiaa ja nisäkäshampaan yksilönkehitystä.Mikael Forteliuksen kotisivu Fortelius kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1973 (Vasa svenska lyceum). Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi 1979, lisensiaatiksi vuonna 1981 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1986. Vuosina 1986–1996 hän toimi Helsingin yliopistossa eläintieteellisen paleontologian dosenttina. Hän toimi amanuenssina Helsingin yliopiston Geologian laitoksella vuosina 1979–1991, jona aikana vuosina 1982–1984 Suomen Akatemian tutkimusapulaisena vieraillen University College Londonissa 1983–1984. Hän oli intendentti Luonnontieteellisessä keskusmuseossa 1992–2003, tosin toimi vuosina 1993–1996 Suomen Akatemian vanhempana tutkijana ja 1996–2003 Helsingin yliopiston ekologisen paleontologian professorina. Vuodesta 2004 lähtien hän on ollut evoluutiopaleontologian (geologian) professori. Fortelius on ollut Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 1996 ja valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2005. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Mikael Fortelius, cv * Björn Kurtén Club * Forteliuksen kehittämä fosiilitietokanta Luokka:Suomalaiset paleontologit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Fortelius, Mikael Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Kitchener (Ontario)

Kitchener [ˈkɪ.tʃə.nɝ] (alun perin Berlin Berliinin mukaan) on kaupunki Kanadassa Ontarion provinssissa. Kaupungin väkiluku on noin 219 000, ja sitä ympäröivällä metropolialueella, johon kuuluvat myös Waterloon ja Cambridgen kaupungit, asuu yli 500 000 ihmistä (2006). Kitchener on rakennettu maille, jotka Britannian kuningas myönsi irokeeseille vuonna 1784 kiitokseksi näiden avusta Yhdysvaltain vapaussodassa. Intiaanit myivät osan maistaan eläkkeellä olevalle lojalistikenraalille. Syrjäinen seutu houkutti sinne Pennsylvaniasta mennoniittejä, ja siksi huomattava osa kaupungin väestöstä on edelleen saksalaista sukujuurta. Kaupungin nimi oli alun perin Berlin. Ensimmäisen maailmansodan alettua nimi haluttiin vaihtaa sen herättämien saksalaisvastaisten mielialojen vuoksi. 19. toukokuuta 1916 pidetyssä kansanäänestyksessä oli esillä useita nimiä, joista parhaat valittiin toiseen äänestykseen, joka pidettiin 28. kesäkuuta. Voittaja oli Kitchener Britannian sotaministerin Herbert Kitchenerin mukaan. Nimi otettiin virallisesti käyttöön 1. syyskuuta 1916.Kitchener Encyclopedia Britannica == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ontarion kaupungit
Luettelo Irlannin satamakaupungeista

Luettelo Irlannin tasavallan sekä Pohjois-Irlannin satamakaupungeista. == Itärannikko == === Irlannin tasavalta === *Rosslare Europort *Arklow *Wicklow *Dun Laoghaire *Dublin *Howth *Drogheda *Dundalk *Greenore ===Pohjois- Irlanti=== *Warrenpoint *Belfast *Larne ==Pohjoisrannikko== *Coleraine *Derry ==Länsirannikko== ===Irlannin tasavalta=== *Killybegs *Sligo *Kilronan *Galway *Limerick *Foynes *Fenit *Bantry Bay ==Etelärannikko== *Kinsale *Ringaskiddy *Cork *Cobh *Youghal *Waterford *New Ross *Dunmore East * *
Armavir (maakunta)

Armavir () on yksi Armenian maakunnista (marz). Maakunta sijaitsee Armenian lounaisosassa, laaksossa kahden vuoren, Araratin ja Aragatsin välissä. Maakunnan pääkaupunki on Armavir. Maakunnan pinta-ala on 1 242 neliökilometriä ja asukkaita alueella on 265 770 (2011; vuonna 2001 oli 276 233 as.). Maakunnassa sijaitsevat myös Etšmiadzinin (Vagharšapat) kaupunki eli Armenian apostolisen kirkon keskus ja historiallinen Sardarapatin kaupunki. Armavirin maakunta on lähellä Turkin rajaa. Armavirin naapurimaakunnat ovat Aragatsotn pohjoisessa, Ararat kaakossa ja Jerevanin pääkaupunkialue idässä. == Kaupungit ja kunnat == Armavirin maakunta muodostuu 97 yhteisöstä (hamaynkner), joista kolme on kaupunkeja ja ne on alla olevassa luettelossa lihavoituina. Loput 94 yhteisöä ovat maalaiskuntia. Armavirin piirikunta Armavirin piirikunta Etšmiadzinin piirikunta Etšmiadzinin piirikunta #Aknalich #Amasia #Araks #Arazap #Arevadasht #Arevik #Argavand #Argina #Armavir #Armavir #Artamet #Artashar #Aygeshat #Bagaran #Baghramjan #Bambakashat #Berkashat #Dalarik #Dzerzhinski #Getashen #Hatsik #Haykavan #Hoktember #Hushakert #Janfida #Jrashen # * Karakert #Khanjyan #Koghbavan #Lenughi #Lernagog #Lukashin #Metsamor #Mrgashat #Myasnikyan #Nalbandyan #Nor Armavir #Nor Artages #Nor Kesaria #Norapat #Noravan #Pshatavan #Shenavan #Shenik #Sovetakan #Talvorik #Tandzut #Vanand #Yeghegnut #Yervandashat #Zartonk #Zhdanov #Aghavnatun #Aknashen #Amberd #Apaga #Aragats #Araks #Aratashen #Arevashat #Arshaluys #Artimet #Aygek #Aygeshat #Baghramjan #Dasht #Doghs #Etšmiadzin #Ferik #Gay #Griboyedov #Haykashen #Haytagh #Hovtamej #Jrarat # * Jrarati trchnafabrika #Khoronk #Lernamerdz #Lusagyugh #Margara #Merdzavan #Metsamor #Mrgastan #Musaler #Norakert #Parakar #Ptghunk #Samaghar #Shahumyan #Shahumyani trchnafabrika #Taronik #Tsaghkalanj #Tsaghkunk #Tsiatsan #Vardanashen #Voskehat #Yeraskhahun Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maakunta oli jaettu kolmeen piiriin: * Armavirin piiri: 112 092 as., 425 km2; keskus: Armavir * Bagramjanin piiri: 20 291 as., 465 km2; keskus: Bagramjan (kylä; Բաղրամյան, Баграмян) * Etšmiadzinin piiri: 133 387 as., 352 km2; keskus: Vagharšapat == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Armeniapedian artikkeli maakunnasta Luokka:Armenian maakunnat
Varasteleva harakka

Varasteleva harakka () on yksi Gioacchino Rossinin oopperoista. Se valmistui vuonna 1817 ja sai kantaesityksensä samana vuonna 31. toukokuuta Teatro alla Scalassa, Milanossa. Varastelevan harakan alkusoitto pikkurumpuineen on suosittu myös itsenäisenä kokonaisuutena, ja sitä on käytetty lukuisissa elokuvissa. Oopperaan kuuluu myös tunnettu sopraanoaaria ”Deh, tu reggi in tal momento”. Varasteleva harakka on kaksinäytöksinen ja italiankielinen. ==Lähteet== Luokka:Gioachino Rossinin oopperat Luokka:Italiankieliset oopperat Luokka:1810-luvun musiikkiteokset Luokka:1817
Olifantti

Olifantti tarkoittaa seuraavia asioita: * olifantti, norsun syöksyhampaasta tehty soitin'' * olifantti eli mûmak, kuvitteellinen eläin J. R. R. Tolkienin kirjoissa ==Katso myös== * Olifant, eteläafrikkalaisvalmisteinen taisteluvaunu * Oliphant, suomalainen yhtye
Gamlehaugen

Gamlehaugen on Norjan hallitsijan virallinen Bergenin residenssi. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1900, ja ne saatiin päätökseen vuonna 1902. Suunnittelijana toimi arkkitehti Jens Zetlitz Kielland. Rakennus toimi alun perin laivanomistaja ja pääministeri Christian Michelsenin yksityisasuntona. Michelsenin kuoltua rakennus lahjoitettiin keräysvaroilla Norjan valtiolle vuonna 1925. Rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa toimii museo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.gamlehaugen.no Luokka:Bergenin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Norjan palatsit Luokka:Norjan virka-asunnot Luokka:Norjan kotimuseot
Pauli Tanttu

Pauli Veikko Tanttu (2. kesäkuuta 1921 Hirvensalmi – 25. joulukuuta 1952 Hirvensalmi) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 180. 10. divisioonan Jalkaväkirykmentti 1:n esikuntakomppaniassa (EsikK/JR 1) konepistoolimiehenä palvellut Tanttu nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 21. joulukuuta 1944. Nimityshetkellä Tanttu oli sotilasarvoltaan korpraali, ja hänet oli kotiutettu jo ennen nimitystä, 4. marraskuuta 1944.Hurmerinta 2008 s. 266 Tanttu osoitti huimapäistä rohkeutta sodan hyökkäysvaiheen aikana. Hän osallistui vapaaehtoisena kaikkiin jääkärijoukkueensa partioihin. Hän eteni hyökkäyksen kärjessä ja tuhosi lähes omin voimin useita konekivääri- ja pikakivääripesäkkeitä. Hyökkäyksen pysähdyttyä vihollisen voimakkaan vastarinnan vuoksi hänen kerrotaan sanoneen: "Ei tässä auta muu kuin hyökätä". Sodan jälkeen Tanttua syytettiin venäläisten vankien teloittamisesta, mutta syyte raukesi ja Tanttu pääsi keskittymään siviilielämään ja metsätyömiehen töihinsä. Pauli Tantun kerrotaan päättäneen itse päivänsä joulupäivänä 1952 korkeimman sotaoikeuden otettua syytteen uudestaan käsittelyyn. Siviilissä maatalous- ja metsätöissä työskennellyt Tanttu on haudattu Hirvensalmen hautausmaalle. Vuonna 1990 Pauli Tantulle paljastettiin muistokuva Hirvensalmen kunnanvirastoon. ==Lähteet == * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * Porvali, Seppo (2003): Mannerheim-ristin ritarit. Revontuli. * Aromäki, Juhani (1985): Mannerheimin ritarit. AAK. * Hurmerinta, Ilmari; Viitanen, Jukka (toim.) (2004): Suomen puolesta - Mannerheim-ristin ritarit 1941–1945, 4. painos. Ajatus kirjat. ISBN 951-20-6224-0. Luokka:Mannerheim-ristin ritarit Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Thomas Kahlenberg

Thomas Kahlenberg (s. 20. maaliskuuta 1983 Hvidovre, Tanska) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Kotimaansa Brøndbyn lisäksi hän pelasi Saksassa ja Ranskassa. Kahlenberg pelasi Tanskan maajoukkueessa 47 ottelua ja teki viisi maalia vuosina 2003–2015. Hän kuului Tanskan joukkueeseen vuoden 2004 EM-kisoissa. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Brasilian Grand Prix 1996

Brasilian Grand Prix 1996 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 31. maaliskuuta 1996 Interlagosin radalla. Kilpailu oli kauden 1996 toinen, ja sen voitti Damon Hill. Tämä oli seitsemäs kerta, kun Brasilian Grand Prix ajettiin Interlagosin lyhennetyllä lenkillä. ==Tilanne ennen kilpailua== ===Kuljettajat=== Sija Kuljettaja AUS Pisteet 1 Hill 1 10 2 Villeneuve 2 6 3 Irvine 3 4 4 Berger 4 3 5 Häkkinen 5 2 6 Salo 6 1 Sija Kuljettaja AUS Pisteet ===Valmistajat=== Sija Talli Renkaat Pisteet 1 Williams-Renault 16 2 Ferrari 4 3 Benetton-Renault 3 4 McLaren-Mercedes 2 5 Tyrrell-Yamaha 1 Sija Talli Pisteet ==Kilpailun kulku== Aika-ajossa Damon Hill oli ylivoimainen. Hän nappasi paalupaikan lähes sekunnin erolla toiseksi nopeimpaan Rubens Barrichelloon. Kolmanneksi nopein Jacques Villeneuve jäikin Hillistä jo 1,1 sekuntia. Mika Häkkinen oli aika-ajon seitsemäs ja Mika Salo yhdestoista. Sunnuntain kilpailu ajettiin rankkasateessa. Lähtö sujui ilman suurempia ongelmia, ja Hill veti letkaa. Seuraavina tulivat Villeneuve, Jean Alesi, Barrichello, Michael Schumacher ja Martin Brundle. Rata oli todella liukas. Ukyo Katayama ja Pedro Lamy spinnasivat menettäen monta sijaa. Molemmat pääsivät silti jatkamaan. David Coulthard kävi kokeilemassa vauhtiaan brasilialaisella nurmella. Hän menetti kahdeksan sijaa, ja ajoi sen jälkeen 14:ntenä. Myös Villeneuve pyörähti ja keskeytti. Kierroksella 32 Barrichello pääsi vihdoin pitkän yrittämisen jälkeen Alesin ohi toiseksi. Varikkopysähdysten aikana hän kuitenkin menetti paikkansa, ja kärjen järjestys oli: Hill, Alesi, Schumacher ja Barrichello. Kymmenen kierrosta ennen maalia Barrichello spinnasi hiekalle ja hän joutui keskeyttämään. Kärjen järjestys ei enää lopussa muuttunut. Hill otti kauden toisen voittonsa vankistaen samalla MM-johtoaan. Toinen oli Alesi ja kolmas Schumacher. Suomalaiset Häkkinen ja Salo keräsivät jälleen pisteitä. == Tulokset == Sija # Kuljettaja Talli Kierrokset Aika/keskeytys Lähtöruutu Pisteet 1 5 Damon Hill Williams-Renault 71 1:49:52.976 1 10 2 3 Jean Alesi Benetton-Renault 71 +17.982 5 6 3 1 Michael Schumacher Ferrari 70 +1 krs. 4 4 4 7 Mika Häkkinen McLaren-Mercedes 70 +1 krs. 7 3 5 19 Mika Salo Tyrrell-Yamaha 70 +1 krs. 11 2 6 9 Olivier Panis Ligier-Mugen-Honda 70 +1 krs. 15 1 7 2 Eddie Irvine Ferrari 70 +1 krs. 10 8 10 Pedro Diniz Ligier-Mugen-Honda 69 +2 krs. 22 9 18 Ukyo Katayama Tyrrell- Yamaha 69 +2 krs. 16 10 20 Pedro Lamy Minardi-Ford 68 +3 krs. 18 11 22 Luca Badoer Forti-Ford 67 +4 krs. 19 12 12 Martin Brundle Jordan-Peugeot 64 Ulosajo 6 Kesk. 11 Rubens Barrichello Jordan-Peugeot 59 Ulosajo 2 Kesk. 15 Heinz-Harald Frentzen Sauber-Ford 36 Moottori 9 Kesk. 8 David Coulthard McLaren-Mercedes 29 Ulosajo 14 Kesk. 14 Johnny Herbert Sauber-Ford 28 Moottori 12 Kesk. 6 Jacques Villeneuve Williams-Renault 26 Ulosajo 3 Kesk. 4 Gerhard Berger Benetton-Renault 26 Hydrauliikka 8 Kesk. 23 Andrea Montermini Forti-Ford 26 Ulosajo 20 Kesk. 16 Ricardo Rosset Footwork-Hart 24 Ulosajo 17 Kesk. 17 Jos Verstappen Footwork-Hart 19 Moottori 13 Kesk. 21 Tarso Marques Minardi-Ford 0 Pyörähdys 21 ==Lähteet== Luokka:Formula 1 -kausi 1996 Luokka:Brasilian Grand Prix
City Car Club

City Car Club on vuonna 1999 perustettu suomalainen autojen yhteiskäyttöpalvelu. Palvelu kattaa noin sata nouto- ja palautuspistettä Helsingissä, Espoossa, Vantaalla ja Kauniaisissa, joilta asiakkaat voivat noutaa ja käyttää autoa korvausta vastaan. Yhteiskäyttöpalvelun on marraskuusta 2010 lähtien omistanut Suomen kaupunkiautot Oy -niminen helsinkiläinen yritys; tätä ennen omistaja oli Group 24 H Oy. City Car Club toimi jonkin aikaa myös Tukholmassa, mutta toiminta on sittemmin lakannut. Syyskuussa 2009 City Car Clubilla oli 2 500 asiakasta. Tarjolla on sekä kuukausimaksuton jäsenyys sekä eri hintaisia kuukausipaketteja, joiden avulla autojen tuntihintaa voi alentaa. Kaikkien jäsenten käytössä on kaupunkiautoja, tilavampia perheautoja, minibusseja ja pakettiautoja. Asiakkaan ei tarvitse huolehtia huolloista, vakuutuksista, pesuista, katsastuksista, renkaiden ja öljyn vaihdoista tai auton pääomakustannuksista ja arvon alenemisesta. Yrityksen omien laskelmien mukaan autojen yhteiskäyttö on taloudellisesti kannattavaa, jos ajokilometrejä kertyy vuodessa alle 12 000. Yrityksen teettämän tutkimuksen mukaan yhteiskäyttöauto korvaa noin kahdeksan yksityiskäytössä olevaa autoa. Helsingin kaupunki on antanut yhteiskäyttöauojen käyttöön Z-tunnuksen pysäköintilupia, joilla asiakas voi pysäköidä suuressa osassa kantakaupunkia ilmaiseksi. City Car Club tekee yhteistyötä kaupungin liikennelaitoksen kanssa ja antaa HSL:n asiakkaille alennuksia. Yritys sai vuonna 2003 Uudenmaan ympäristöpalkinnon."Mikä ihmeen yhteiskäyttöauto?" Iltalehti Viikonvaihde 3.3.2007, s. 27 Huhtikuussa 2009 se sai Helsingin kaupungin ympäristöpalkinnon. Palkinnon myöntäneen Pekka Saurin mielestä "toiminta on vähentänyt yksityisautojen määrää Helsingissä ilman että kaupungin on tarvinnut investoida siihen". ==Katso myös== * Yhteiskäyttöauto == Aiheesta muualla == * City Car Clubin verkkosivu * HS 3.4.2009: City Car Club sai Helsingin ympäristöpalkinnon == Lähteet == Luokka:Autoilu Luokka:Suomalaiset autovuokraamot
Sadko (ooppera)

Sadko () on Nikolai Rimski-Korsakovin ooppera. Se kantaesitettiin Moskovassa 7. tammikuuta 1898. Sadko on seitsenkohtauksinen ja pohjautuu Sadko-nimiseen kansantaruun. Teoksen libretto on venäjänkielinen ja pääosin säveltäjän itsensä kirjoittama. Rimski-Korsakov työsti Sadko-nimistä sävelrunoa jo vuonna 1867. Dramaattinen teos alkoi kehittyä vasta 1890-luvulla. == Lähteet == Luokka:Nikolai Rimski-Korsakovin oopperat Luokka:Venäjänkieliset oopperat Luokka:1890-luvun musiikkiteokset
Lee (joki)

Lee () on joki Irlannin tasavallassa. Se virtaa Shehy-vuorilta Corkin kreivikunnan länsirajalle, sieltä itään päin Corkin kaupungin läpi ja laskee lopulta mereen Corkin satamassa Irlannin etelärannikolla. Sen varrelle Corkista ylävirtaan on rakennettu vesivoimala. Siinä on Carrigadroidin ja Inniscarran tekojärvet. Joki on 90 kilometrin pituinen. ==Aiheesta muualla== Luokka:Irlannin joet Luokka:Atlanttiin laskevat vesistöt
Maastohiihdon maailmancup 1981–1982

Maastohiihdon maailmancup 1981–1982 oli historian ensimmäinen virallinen maastohiihdon maailmancupkausi. 10 osakilpailua käsittänyt kausi alkoi 9. tammikuuta ja päättyi 3. huhtikuuta vuonna 1982. ==Kilpailut== ===Miehet=== Pvm Paikka Matka Voittaja Muuta 9\. tammikuuta Reit im Winkl 15 km Pål Gunnar Mikkelsplass – 16\. tammikuuta Le Brassus 15 km Bill Koch – 24\. tammikuuta Brusson 30 km Bill Koch – 20\. helmikuuta Holmenkollen 30 km (v) Thomas Eriksson Maailmanmestaruuskilpailut, osa maailmancupia 23\. helmikuuta Holmenkollen 15 km (v) Oddvar Brå Maailmanmestaruuskilpailut, osa maailmancupia 27\. helmikuuta Holmenkollen 50 km (p) Thomas Wassberg Maailmanmestaruuskilpailut, osa maailmancupia 7\. maaliskuuta Lahti 50 km Oddvar Brå – 12\. maaliskuuta Falun 30 km Bill Koch – 19\. maaliskuuta Strbske Pleso 15 km Harri Kirvesniemi – 27\. maaliskuuta Castelrotto / Kastelruth 15 km (v) Bill Koch – ===Naiset=== Pvm Paikka Matka Voittaja Muuta 9\. tammikuuta Klingenthal 10 km Květa Jeriová – 15\. tammikuuta La Bresse 5 km Květa Jeriová – 22\. tammikuuta Furtwangen 5 km Květa Jeriová – 19\. tammikuuta Holmenkollen 10 km (v) Berit Aunli Maailmanmestaruuskilpailut, osa maailmancupia 22\. tammikuuta Holmenkollen 5 km (v) Berit Aunli Maailmanmestaruuskilpailut, osa maailmancupia 26\. tammikuuta Holmenkollen 20 km (p) Raisa Smetanina Maailmanmestaruuskilpailut, osa maailmancupia 6\. maaliskuuta Lahti 10 km Anette Bøe Norjalaiset ottivat kilpailussa viitoisvoiton 12\. maaliskuuta Falun 20 km Brit Pettersen – 20\. maaliskuuta Strbske Pleso 10 km Blanka Paulů – 3\. huhtikuuta Falun 5 km Brit Pettersen – ===Viestikilpailut=== Pvm Paikka Matka (miehet) Matka (naiset) Voittaja (miehet) Voittaja (naiset) Muuta 28\. helmikuuta Holmenkollen 4 × 10 km 4 × 5 km Norja Norja Maailmanmestaruuskilpailut, osa maailmancupia ==Loppupisteet== ===Miehet=== Sij. Hiihtäjä Pisteet 1\. Bill Koch 121 2\. Thomas Wassberg 114 3\. Harri Kirvesniemi 106 4\. Jean-Paul Pierrat 82 5\. Oddvar Brå 77 6\. Jochen Behle 67 7\. Dan Simoneau 60 = Jan Ottosson 60 9\. Giorgio Vanzetta 57 10\. Juri Burlakov 56 ===Naiset=== Sij. Hiihtäjä Pisteet 1\. Berit Aunli 136 2\. Brit Pettersen 126 3\. Květa Jeriová 113 4\. Marit Myrmæl 104 5\. Anette Bøe 95 6\. Anna Pasiarova 92 7\. Blanka Paulů 81 8\. Karin Jäger 79 9\. Inger Helene Nybråten 76 10\. Marie Johansson 74 ==Lähteet== *Kansainvälisen hiihtoliiton sivut (fis-ski.com): **Tulokset ** Miesten MC-pisteet ** Naisten MC-pisteet 1981–1982 Luokka:Vuoden 1981 urheilu Luokka:Vuoden 1982 urheilu
Jonathan Potts

Jonathan Potts (s. 17. heinäkuuta 1961, Toronto, Ontario) on kanadalainen näyttelijä, joka aloitti näyttelemisen televisiossa 1980-luvulla. Hänet tunnetaan parhaiten ääniroolistaan Linkinä The Legend of Zelda animaatiosta. Potts on myös esiintynyt muutamissa muissa animaatio-ohjelmissa kuten Beverly Hills Teens, Swamp Thing animated series ja Beyblade. Näyttelijänä hän on esiintynyt elokuvissa, kuten Jason X, jossa Potts esitti Professori Lowea. ==Filmografia== === Elokuvat === * Body Count (1986) * Butterbox Babies (1995) * Lethal Tender (1997) * Hostile Intent (1997) * Resurrection (1999) * Cruel Intentions 2 (2000) * Jason X (2001) * Beyblade: The Movie - Fierce Battle (2004) (ääni) * Mr. Magorium's Wonder Emporium (2007) === Televisiosarjat === * Bluffing It (1987) * Beverly Hills Teens (1987) (ääni) * The Legend of Zelda (1989–1990) (ääni) * The Super Mario Bros. Super Show! (1989–1991) (ääni) * Captain N & the Adventures of Super Mario Bros. 3 (1990) (ääni) * Captain N and the New Super Mario World (1991) (ääni) * Conspiracy of Silence (1991) * The Counterfeit Contessa (1994) * When Innocence Is Lost (1997) * Color of Justice (1997) * Balls Up (1997) * The Fixer (1998) * Family of Cops III (1999) * The Jesse Ventura Story (1999) * Sex & Mrs. X (2000) * Passion and Prejudice (2001) * Torso: The Evelyn Dick Story (2002) * Beyblade (2002–2003) (ääni) * The Elizabeth Smart Story (2003) * Deacons for Defense (2003) * Beyblade G-Revolution (2004–2005) (ääni) * Candles on Bay Street (2006) ==Lähteet== Luokka:Kanadalaiset televisionäyttelijät Luokka:Kanadalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hallgrímskirkja

Hallgrímskirkja (Hallgrímurin kirkko) on kirkkorakennus Reykjavíkissa, Islannissa. Se on nimetty islantilaisen runoilijan ja papin Hallgrímur Péturssonin mukaan. Kirkko yltää 74,5 metrin korkeuteen, ja se on Islannin korkein rakennus. Kirkko rakennettiin vuosina 1945–1986, ja sen suunnitteli valtionarkkitehti Guðjón Samúelsson. Kirkon torni valmistui kauan ennen kuin varsinainen kirkko. Rakennus sijaitsee Reykjavíkin keskusta-alueella, ja siitä on tullut yksi kaupungin tunnusmerkeistä. Kirkkorakennuksen edessä seisoo Erik Punaisen pojan Leif Erikinpojan patsas. Se on vanhempi kuin itse kirkko: Yhdysvallat lahjoitti sen Islannille vuonna 1930, kun Islannin parlamentti Allting juhli 1000-vuotisjuhliaan. == Aiheesta muualla == * Kirkon verkkosivusto Luokka:Islannin kirkot Luokka:Reykjavíkin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kivikirkot
SwanCrystal

SwanCrystal () on Japanissa vuonna julkaistu käsikonsoli, joka on kolmas Bandain kehittämistä WonderSwan-konsoleista. Se on myös yhteensopiva kaikkien WonderSwan-pelien kanssa. Tekniikaltaan SwanCrystal vastaa hyvin paljon WonderSwan Coloria. Huomattavimpana erona edeltäjäänsä se käyttää näyttönään FSTN:n sijasta uudempaa TFT:tä, joka mahdollistaa terävämmän kuvalaadun. Toisaalta SwanCrystal kuluttaa paristoa nopeammin kuin Color. Hinnoiltaan laitteet ovat joka tapauksessa hyvin samantasoisia. Konsolista on olemassa yhteensä neljä eri väriversiota: sininen, violetti, viininpunainen ja läpinäkyvä musta. ==Teknisiä tietoja== *Muisti: 64 kB/512 kB (jaettu WRAM ja VRAM) *Näyttö: TFT-LCD *Resoluutio: 224 × 144 pikseliä *Värit: kerralla 241, yhteensä 4096 *Ääni: sisäänrakennettu mono tai stereo *Virtalähde: 1 AA- paristo *Koko: 127,7 mm × 77,5 mm × 24,3 mm *Paino: 95 g == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Planet-WonderSwan: Artikkeli SwanCrystalista . planet- wonderswan.de *SwanCrystal vidgame.netissä. vidgame.net Luokka:Käsikonsolit Luokka:Bandain pelikonsolit en:SwanCrystal
Volna

Volna (, suomeksi "aalto") on venäläinen pieni kolmivaiheinen kantoraketti, joka käyttää nestemäistä ajoainetta. Se laukaistaan Delta III -luokan sukellusveneistä. ==Tausta== Volna on kehitetty sukellusveneestä laukaistavasta ballistisesta ohjuksesta. Volnan perustana on R-29R-ohjus, jonka kehitti Makejevin suunnittelutoimisto. Samaa perustaa on Štil- kantoraketti. Sukellusvenelaukaisu mahdollistaa energiatehokkaan laukaisun eri inklinaation omaaville matalille kiertoradoille. Kantoraketin osoitettu nostokyky on 100 kg 400 km korkealle radalle, jonka inklinaatio on 79 astetta, jolloin laukaisut on tehty Barentsinmereltä. Nokkakartion koko on 1,3 m³. Ballistinen hyötykuorma voi olla 720 kg. ==Laukaisut== *6. kesäkuuta 1995 tehtiin Volnan ensimmäinen ballistinen koelento. Mukana kulki Bremenin yliopiston tiedelaite. *20. heinäkuuta 2001 laukaisuyritys kiertoradalle. Hyötykuormana oli Cosmos 1 -satelliitti, joka testasi aurinkopurjetta, jonka oli tehnyt yhdysvaltalainen yhdistys Planetary Society. Kokeeseen kuului myös avaruudessa kaasulla muotoon täytettävä paluukapselin lämpökilpi. Volna laukaistiin Delta III -luokan sukellusveneestä K-496 Borisoglebsk ja laukaisupaikka oli taas Barentsinmeri. Kantoraketti ja satelliitti eivät irronneet toisistaan. Kyseessä oli ilmeisesti raketin ohjelmistovirhe. *12. heinäkuuta 2002 Volnaa käytettiin testaamaan ballistisella lennolla IRDT-2-paluualusta. Laukaisu tehtiin sukellusveneestä nimeltään K-44 Rjazan. Kantoraketin ja satelliitin välinen kiinnitys petti. Virhe voi olla samaa perua kuin edellisessä epäonnistumisessa. *21. kesäkuuta 2005 tehtiin uuden Cosmos 1 -aluksen laukaisu. Se tehtiin sukellusveneestä K-496 Borisoglebsk. Kantoraketin yksi vaihe sammui ja satelliitti ei päässyt kiertoradalle. Toinen rakettivaihe sammui liian aikaisin ja toinen vaihe ei irtaantunut kolmannesta vaiheesta. *6. lokakuuta 2005 Volna teki onnistuneen ballistisen koelennon IRDT-2R-paluualukselle. Laukaisu tehtiin Borisoglebsk-nimisestä sukellusveneestä. ==Aiheesta muualla== *Makejevin Volna-sivut englanniksi ja venäjäksi *"Inflatable"-paluualus *Planetary Societyn aurinkoperjehdussivu Luokka:Kantoraketit
Bessastaðir

Bessastaðir on Islannin presidentin virka-asunto. Se sijaitsee Garðabærin kunnassa, entisessä Álftanesin pikkukaupungissa, lähellä pääkaupunki Reykjavíkia. Bessastaðirin tila on ollut asuttuna noin vuodesta 1000. Snorri Sturluson omisti sen 1200-luvulla. Sen nykyinen päärakennus rakennettiin vuosina 1761-1765. Vuosina 1805-1846 rakennus toimi kouluna. Islannin valtiolle Bessastaðir päätyi vuonna 1941 lahjoituksena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Forseti.is - Bessastaðir * Kuvia alueesta Luokka:Islannin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Virka-asunnot
Gage Knox

Gage Knox (s. 12. heinäkuuta 1989) on kanadalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on Max Tate Beybladen englanniksi dubatussa animessa. Enimmäkseen Knox näytteli vierailevissa rooleissa eri televisiosarjoissa, kuten Queer as Folk ja Naturally, Sadie. Hän on myös Maxin äänenä Beyblade V-Force: Super Tournament Battle -videopelissä. 2000-luvulla hän on esiintynyt pääosin teatterissa. ==Filmografia== === Elokuvat === * This Time Around (2003) * Beyblade: The Movie (2004) === Televisiosarjat === * Beware of Dog (2002) * Beyblade (2002–2003) * Beyblade V-Force (2003–2004) * Beyblade G-Revolution (2004–2005) * Naturally, Sadie (2005) ==Lähteet== Luokka:Lapsinäyttelijät Luokka:Kanadalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
PCL

PCL tarkoittaa seuraavia asioita: *PCL, Printer Command Language, Hewlett- Packardin tulostimiin kehitetty sivunkuvauskieli *PCL, Polytechnic of Central London, nykyisin University of Westminster, koulu Lontoossa *Capitán Roldenin kansainvälinen lentokenttä, IATA-koodi PCL, lentokenttä Perussa *Pacific Coast League, yhdysvaltalainen baseball-liiga. *Polycaprolactone, polykaprolaktoni (muovi) * PCL-R, psykopaattisten piirteiden mittausmenetelmä
Rigveda

Rigveda (devanagari: ऋग्वेद; IAST: Ṛgveda, eli ṛc säkeet + tieto) on kokoelma varhaisia intialaisia uskonnollisia hymnejä. Rigvedaa pidetään vanhimpana Intian pyhänä tekstinä. Se säilyi pitkään suullisessa muodossa, ja se lienee alkujaan laadittu Punjabissa myöhäispronssikaudella joskus 1700–1000 eaa., aikana jolloin arjalaiset levittäytyivät Intiaan. Lopullisen asunsa teos saavutti ehkä 700–600 eaa. Rigvedassa ja Iranin varhaisissa kirjoituksissa Avestassa on samoja piirteitä. Rigvedassa esiintyy tulenjumala Agni ja pääjumala Indra, Mitra-Varuna ja monia muita jumaluuksia. Rigvedassa mainitaan myös juoma soma. Monet Rigvedan hymnit käsittelevät uhrirituaaleja. == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Teksti sanskritiksi Wikisourcessa * Teksti mp3-muodossa gatewayforindia.com -verkkosivustolla * Griffith translation * Rig Veda Interpretation, (Sri Aurobindo Kapali Sastry Institute Luokka:Hindulaiset kirjoitukset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit