EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo Suomen virallisen musiikki-DVD-listan ykkösistä vuonna 2012

Tämä on luettelo Suomen virallisen listan musiikki-DVD myynnin ensimmäistä sijaa hallussaan pitäneistä musiikki-DVD:stä vuonna 2012. Viikko Artisti/yhtye DVD 1 Karaoke Satnight Vol. 4 2 Adele Live at the Royal Albert Hall 3 Hurriganes Rock'N'Roll All Night Long 1973-1988 4 Led Zeppelin Led Zeppelin DVD 5 Karaoke Satnight Vol. 5 6 Karaoke Satnight Vol. 5 7 Karaoke Satnight Vol. 5 8 The Ark Med Dalasinfoniettan (Live På Peace & Love 2011) 9 Jenni Vartiainen Seilissä 10 Karaoke Laulava Koira 20 11 Karaoke Satnight Vol. 5 12 Yö Kiitos Ja Kunnia Live − Hartwall Areena 10.12.2011 13 Iron Maiden En Vivo! 14 Iron Maiden En Vivo! 15 Iron Maiden En Vivo! 16 Iron Maiden En Vivo! 17 Karaoke Boxi Parhaita Kotimaisia 2 18 Adele Live at the Royal Albert Hall 19 Karaoke Laulava Koira 16 +18 20 Adele Live at the Royal Albert Hall 21 The Rolling Stones Ladies & Gentlemen: The Rolling Stones 22 The Rolling Stones Ladies & Gentlemen: The Rolling Stones 23 One Direction Up All Night − The Live Tour 24 One Direction Up All Night − The Live Tour 25 Sade Bring Me Home − Live 2011 26 One Direction Up All Night − The Live Tour 27 Stratovarius Under Flaming Winter Skies − Live in Tampere 28 Stratovarius Under Flaming Winter Skies − Live in Tampere 29 Stratovarius Under Flaming Winter Skies − Live in Tampere 30 One Direction Up All Night − The Live Tour 31 One Direction Up All Night − The Live Tour 32 Mukaralla Huvitutti 1 33 Stratovarius Under Flaming Winter Skies − Live in Tampere 34 Stratovarius Under Flaming Winter Skies − Live in Tampere 35 Tarja Turunen Act 1 36 Tarja Turunen Act 1 37 Tarja Turunen Act 1 38 Tarja Turunen Act 1 39 Yö Yö-karaoke 40 Steven Wilson Get All You Deserve 41 One Direction Up All Night − The Live Tour 42 Sade Bring Me Home − Live 2011 43 Hevisaurus Hirmuliskojen hevikonsertti 44 Hevisaurus Hirmuliskojen hevikonsertti 45 Steel Panther British Invasion 46 Impaled Nazarene 1990−2012 47 U.D.O. Live in Sofia 48 Eric Saade The DVD − Pop Explosion Live Concert 49 Mukaralla Huvitutin joulukonsertti 50 Metallica Quebec Magnetic 51 Rammstein Videos 1995−2012 52 Metallica Quebec Magnetic == Lähteet == * Musiikkituottajat → Tilastot → Suomen virallinen lista → Musiikki-DVD:t Luokka:Luettelot Suomen virallisen musiikki-DVD-listan ykkösistä vuosittain musiikki-DVD 2012
Network 10

Network 10 (puhekielessä Channel 10 tai pelkästään 10) on yksi Australian kolmesta suuresta kaupallisesta televisiokanavasta. Se aloitti lähetyksensä 1. elokuuta 1964 nimellä Independent Television System. Network 10 omistaa paikallisia televisioasemia Sydneyssä, Melbournessa, Brisbanessa, Adelaidessa ja Perthissä, ja sen lähetykset kattavat lähes koko maan. Network 10:n ohjelmia ovat muun muassa MasterChef Australia, The Biggest Loser ja Rantavahdit. Se esittää myös ulkomaalaisia, lähinnä yhdysvaltalaisia, ohjelmia, kuten Simpsonit ja NCIS Rikostutkijat. Katsojaluvuiltaan Network 10 on Australian kolmanneksi suurin televisiokanava Nine Networkin ja Seven Networkin jälkeen. Kanavan omistaa Ten Network Holdings, joka kuuluu yhdysvaltalaiseen ViacomCBS-konserniin. == Aiheesta muualla == *Kanavan kotisivut *
Dark Intruder

Dark Intruder on vuonna 1965 ensiesitetty kauhuaiheinen televisioelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Leslie Nielsen, Peter Mark Richman, Judi Meredith, Gilbert Green, Charles Bolender, Werner Klemperer, Vaughn Taylor ja Al Lettieri. Elokuvan on ohjannut Harvey Hart. == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1965 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset televisioelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kauhuelokuvat
Timo Teräsvirta

Timo Lauri Teräsvirta (s. 24. tammikuuta 1941 Helsinki) on suomalainen tilastotieteen ja ekonometrian tutkija ja emeritusprofessori. Teräsvirta valmistui vuonna 1970 valtiotieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistossa. Tämän jälkeen hän toimi tilastotieteen professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1976–1980 ja Tukholman kauppakorkeakoulussa ekonometrian professorina vuosina 1994–2006. Vuodesta 2001 lähtien hän on ollut yhteydessä Svenska handelshögskolaniin Helsingissä. Vuodesta 2006 Teräsvirta on työskennellyt Aarhusin yliopistossa Tanskassa. Hänen tutkimus- ja opetusalueensa sisältää epälineaaristen aikasarjojen ja mallintamista volatiliteetti. Teräsvirta valittiin Kansainvälisen tilastotieteellisen instituutin jäseneksi jo vuonna 1978 ja Suomalaisen Tiede- ja kirjainyhteiskunnan jäseneksi vuonna 1978. Hänet äänestettiin vuonna 2001 ulkomaalaisena jäsenenä Ruotsin kuninkaalliseen tiedeakatemiaan ja ollut vuodesta 2002 Ruotsin keskuspankin Nobel-palkintoa vastaavan palkinnon myöntävän Taloustieteellisen komitean jäsenenä. Vuonna 2011 Teräsvirta sai Turun kauppakorkeakoulun kunniatohtorin arvonimen. Teräsvirta palkittiin Eino H. Laurila -kansantulomitalilla 2012. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * http://www.nobelprize.org/prize_awarders/economics/committee.html Luokka:Suomalaiset tilastotieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Aarhusin yliopiston professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Tukholman kauppakorkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Olli Suoraniemi

Olli Suoraniemi (s. 3. maaliskuuta 1990 Mustasaari) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Suoraniemi osasi pelata myös laidassa. Hän pelasi kaksi SM-liigaottelua JYPissä kaudella 2011–2012, mutta suurimman osan pelaajaurastaan Suoraniemi loi kuitenkin Mestiksessä pelaten yhteensä kolme kautta JYP-Akatemiassa ja Kiekko-Vantaassa. Suoraniemi pelasi Mestis-tasolla useimmiten "työmyyrän" roolia alemmissa ketjuissa. ==Ura== ===Seuraura=== Suoraniemi syntyi Mustasaaressa, mutta hän aloitti jääkiekkoilun Helsingin Jääkiekkoklubissa ja pelasi junioriurallaan sittemmin myös Jokereissa. Suoraniemi voitti seurassa B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2008 ja C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2006. Kaudella 2007–2008 hän toimi Jokereiden B-nuorten kapteenina ja kaudella 2009–2010 joukkueen A-nuorten varakapteenina. Kaudeksi 2011–2012 Suoraniemi siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue JYP-Akatemiaan. Hän sai ensimmäisen kerran näyttöpaikan JYPin SM-liigajoukkueesta 5. tammikuuta 2012 vieraissa kärkijoukkue Kalevan Palloa vastaan, jolloin Suoraniemi sai jääaikaa 9.37 minuuttia. Hän pelasi kauden aikana kaksi SM-liigaottelua. Toukokuussa 2012 Suoraniemi teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYP-Akatemian kanssa. Kauden 2012–2013 Suoraniemi pelasi kokonaan JYP-Akatemiassa. Syyskuussa 2013 hän siirtyi aluksi neljän ottelun mittaisella sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Raahe-Kiekkoon. Suoraniemen sopimusta ei kuitenkaan jatkettu ja hän liittyi pari viikkoa lähtönsä jälkeen loppukaudeksi 2013–2014 Kiekko-Vantaaseen. Kiekko-Vantaan kauden päätyttyä Suoraniemen pelaajaura oli katkolla ja hän pelasi viidestä seuraavasta kaudesta ainoastaan kauden 2017–2018 II- divisioonajoukkue Sotkamon Kiekossa. Suoraniemi oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 20+13=33. Kesäkuussa 2019 hänen kerrottiin olevan halukas palaamaan jälleen kaukaloihin, kun Suoraniemi siirtyi try-outille edellisenä keväänä Mestikseen nousseen Kajaanin Hokin joukkueeseen. Hän pelasi siellä kolme harjoitusottelua, joiden jälkeen Suoraniemi kuitenkin ilmoitti lopettavansa pelaajauransa sekä keskittyvänsä jatkossa töihin, opiskeluihin ja perhe-elämään. ===Maajoukkueura=== Suoraniemi pelasi neljä poikien maaottelua. ==Tilastot== 2011–2012 JYP-Akatemia Mestis 38 4 5 9 14 – – – – – JYP SM-liiga 2 0 0 0 0 – – – – – 2012–2013 JYP-Akatemia Mestis 39 7 6 13 2 – – – – – 2013–2014 Raahe-Kiekko Suomi-sarja 4 1 2 3 2 – – – – – Kiekko-Vantaa Mestis 32 3 6 9 4 5 0 1 1 2 2014–2015 ei pelannut 2014–2016 ei pelannut 2017–2018 SoKi II-divisioona 20 20 13 33 8 5 2 3 5 0 2018–2019 ei pelannut 1 kausi yhteensä SM-liiga 2 0 0 0 0 – – – – – 3 kautta yhteensä Mestis 109 14 17 31 20 5 0 1 1 2 ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gary Ablett

Gareth Ian "Gary" Ablett (19. marraskuuta 1965 Liverpool, Iso-Britannia – 1. tammikuuta 2012) oli englantilainen jalkapalloilija ja jalkapallomanageri. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja. Ablett pelasi yhdeksän vuotta Liverpoolissa. Hän liittyi joukkueeseen 1982, debytoiden pääsarjatasolla 1986. Liverpoolissa hän voitti kaksi liigamestaruutta (1988 ja 1990) sekä FA Cupin (1989). Ablett siirtyi Evertoniin tammikuussa 1992. Hän oli mukana voittamassa FA Cupia myös Evertonin riveissä vuonna 1995. Ablett on ainut pelaaja, joka voitti FA Cupin sekä Liverpoolin että sen paikalliskilpailija Evertonin riveissä. Uransa loppupuolella hän pelasi 104 peliä Birminghamissa, vieraili lyhyesti Wycombessa ja Blackpoolissa, päättäen uransa American A-leaguessa Long Island Rough Riders -joukkueen riveissä 2001. Vuonna 2002 alkaneella manageriurallaan Ablett toimi toukokuuhun 2009 saakka Liverpoolin reservijoukkueen managerina, mistä hän siirtyi Stockport Countyn manageriksi. Ablett menehtyi Non-Hodgkinin lymfoomaan 1. tammikuuta 2012. ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Marko Väkiparta

Marko Väkiparta (s. 29. lokakuuta 1967 Eurajoki) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Väkiparta pelasi Rauman Lukossa yhteensä 26 SM-liigan ottelua kausina 1988–1989 ja 1989–1990. Väkiparta edusti urallaan myös Pietarsaaren Centersiä, Vaasan Sportia, Kalannin Pallo -65:ttä, Uudenkaupungin Jää-Kotkia, Eurajoen Lätkää ja HC Eurajokea. == Lähteet == * EliteProspects.com Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Janne Raappana

Janne Raappana (s. 7. tammikuuta 1977 Kemi)https://web.archive.org/web/20140114012718/http://janneraappana.fi/ on entinen Taikakuu-orkesterin laulusolisti ja basisti. Nykyisin Raappana hoitaa Palojärven lomakeskustahttps://archive.today/20141121170300/http://www.uusirovaniemi.fi/miesie/1194923557849/artikkeli/palojarvella+tanssitaan+taas.html. Raappana oli naimisissa Varpu Nummelan (nyk. Hintsanen) kanssa ja heillä on kaksi lasta (s. 2005 ja 2011), joista nuorempi kuoli syöpään vuonna 2019. ==Diskografia== * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nikon D3100

Nikon D3100 on japanilaisen kameravalmistaja Nikonin 19. elokuuta 2010 julkaisema digitaalinen järjestelmäkamera. Kamerassa on 14,2 megapikselin DX- kokoinen CMOS-kenno. D3100 korvasi D3000:n Nikonin aloittelijajärjestelmäkamerana. Mallissa Nikon esitteli myös uuden EXPEED 2 -prosessorinsa. Kamera on myös ensimmäinen Nikonin järjestelmäkamera, jolla voi kuvata Full HD -videota jatkuvalla automaattitarkennuksella ja H.264-pakkauksella Motion JPEG -pakkauksen sijaan. Full HD -videota voi kuvata 24 kuvaa sekunnissa ja 720p-videota 30 kuvaa sekunnissa. Kameralla voi kuvata kolme kuvaa sekunnissa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Nikon D3100 Nikonin sivuilla D3100
Fly from Here

Fly from Here on brittiläisen progressiivisen rockin yhtye Yesin 20. albumi. Se julkaistiin kesäkuussa 2011 levymerkillä Frontiers Records. Albumi äänitettiin Los Angelesin SARM studiolla Loka-Syyskuussa 2010. Vuonna 2018 julkaistiin uudelleenmiksattu versio nimellä "Fly From Here - Return Trip", jolle Trevor Horn lauloi uudet solisti-osuudet. Version kokoonpano on siten sama kuin "Drama" - albumin tehnyt. Yesin muut jäsenet tekivät uusiin miksauksiin myös lisä-äänityksiä. Albumin versio sai uuden kansitaiteen, joka perustui maalaukseen vuodelta 1970 mutta joka oli silloin jäänyt viimeistelemättä. * Chris Squire – basso, taustalaulu, päälaulu ("The Man You Always Wanted Me to Be") * Steve Howe – kitara, taustalaulu * Alan White – rummut * Geoff Downes – kosketinsoittimet * Benoît David – laulu ;Vierailevat muusikot * Oliver Wakeman – lisäkoskettimet ("We Can Fly", "We Can Fly (Reprise)" ja "Hour of Need") * Trevor Horn – taustalaulu, lisäkoskettimet, toinen akustinen kitara ("Sad Night at the Airfield") * Luís Jardim – lyömäsoittimet * Gerard Johnson – piano ("The Man You Always Wanted Me to Be") ;Tuotanto * Trevor Horn – tuottaja * Tim Weidner – miksaaja, ääniteknikko * John Davis – masteroija * Curtis Schwartz – ääniteknikko (kappale "Solitaire") * Roger Dean – kansitaide == Arviot == * Allmusic: http://www.allmusic.com/album/fly-from-here-r2220322/review == Aiheesta muualla == * Fly from Here discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Yesin albumit Luokka:Vuoden 2011 albumit
Dvinin maanjäristys

Dvinin maanjäristys vuoden joulukuussa 893 surmasi yli 30 000 ihmistä Armeniassa. Arabian kielen Dviniä tarkoittavan nimen samankaltaisuus Ardabīlin kanssa on aiheuttanut sekaannusta, koska sen on virheellisesti väitetty tapahtuneen Iranissa. Jälkijäristyksiä tuli viiden päivän ajan, mikä lisäsi tuhoja. ==Lähteet== Luokka:800-luku Luokka:Maanjäristykset Armeniassa
Failaka

Failaka (myös Faylaka, ) on Kuwaitille kuuluva saari Persianlahdella. ==Maantiede== thumb|vasen|Kaupunki Failakalla vuonna 2008 Failaka sijaitsee Kuwaitinlahden suulla Persianlahdessa 20 kilometriä koilliseen Kuwait Citystä. Failaka on noin 12 km pitkä ja kuuden kilometrin levyinen. Maasto on laakeaa lukuun ottamatta pientä kukkulaa sen länsiosassa. Failaka on yhteydessä Kuwait Cityyn merenalaisella putkella, jonka kautta se saa makeaa vettä, sekä sähkökaapeleilla. ==Historia== thumb|vasen|Saaren vanhoja rakennusten raunioita. Failaka-nimi on peräisin kreikan sanasta "fylakio", joka tarkoittaa vartiopaikkaa. Ennen kreikkalaisten saapumista saarella oli pronssikautisen Dilmun-sivilisaation asutusta. Varhaisimmat merkit asutuksesta on ajoitettu noin vuoteen 2000 eaa. Pronssikautista asutusta on ollut saaren lounaisosassa. Paikalta on löytynyt runsaasti astioiden sirpaleita joista ainakin osa on peräisin Etelä-Mesopotamiata ja mahdollisesti muinaisesta Sumerista. Eräässä sirpaleessa on kaiverrus, jossa mainitaan Inzakin temppeli. Inzak oli puolestaan erityisesti Dilmunin alueeseen liitetty jumala, jonka perusteella nykyisen Kuwaitin alueen voidaan olettaa kuuluneen muinaiseen Dilmuniin. Arkeologisia löytöjä on tehty myös saaren hellenistiseltä kaudelta. Varhaisin kreikkalainen siirtokunta saarella on peräisin ajanjaksolta 300–200 eaa. Paikalta löytyi myös kreikkalaisia kirjoituksia, kuten Susan kreikkalaiselta satraapilta 200-luvulla eaa. saatu käsky siirtää Artemiin temppeliä ja perustaa gymnasion. Artemis saattaa olla verrannollinen Dilmunin jumalatar Ninsikillaan, joka esiintyy myös sumerilaisessa mytologiassa. Myöhemmäksi ajoitettuihin löytöihin lukeutuu esimerkiksi kirkko al-Qusurin alueelta saaren keskiosasta. Kirkko on perustettu ehkä 600-luvulla jaa. ja se hylättiin seuraavalla vuosisadalla. Irak miehitti saaren Persianlahden sodassa 1990 ja se oli pisimpään miehitettynä ollut alue Kuwaitista. Ennen Persianlahden sotaa saarella oli noin 5 800 asukasta ja turismi saarelle oli suhteellisen vilkasta. Irakin miehityksen aikana valtaosa saaren siviiliväestöstä pakeni mantereelle. Vain harvat asukkaista palasivat saarelle sodan jälkeen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kuwaitin maantiede Luokka:Persianlahden saaret
Alakylä (Seinäjoki)

Alakylä on kaupunginosa Seinäjoella Läntisellä suuralueella, keskustan ja Joupin länsipuolella. Se sijaitsee Kaskisista Seinäjoelle johtavan kantatie 67:n eteläpuolella. Alakylän läpi kulkee Suupohjantie. Vuonna 2012 Alakylässä oli 3 271 asukasta. Peruskoulun alakouluna on noin 350 oppilaan Alakylän koulu. Katajalaakson alueella sijaitsee myös päiväkoti ja yksi Seinäjoen seurakunnan toimipaikoista. Kaupunginosassa toimii lähes 400 henkeä työllistävä, Valion omistajaosuuskuntiin kuuluvan Maitosuomen Seinäjoen tehdas, jossa vuodessa käsiteltävästä lähes 400 miljoonasta litrasta maitoa tuotetaan muun muassa voita, levitteitä, rahkaa ja raejuustoa.Maitosuomi Alakylän luoteispuolella, kantatie 67:n ja Suupohjan radan takana avautuu Alajoen alava viljelymaisema, joka kuuluu Suomen valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin. == Alakylä-seura == Alakylän alueen asukayhdistyksenä toimii Alakylä-seura, joka vastaa Alakylän, Katajalaakson ja (Jouppiin kuuluvan) Kultavuoren alueista. Vakiintuneita asukayhdistyksen toimintamuotoja ovat muun muassa pääsiäiskokko, ympäristön siivoustalkoot, sieniretket ja adventtihartaus yhdessä seurakunnan kanssa. Kyläseura on myös aktiivinen vaikuttaja aluettaan koskevissa ajankohtaisissa kysymyksissä. == Lähteet == *
OBH Nordica

OBH Nordica on ruotsalais-tanskalainen pienkoneiden maahantuoja. Yritys perustettiin vuonna 2002 yhdistämällä tanskalainen OBH ja ruotsalainen Nordica. OBH Nordicalla on maaorganisaatiot Ruotsin ja Tanskan lisäksi Norjassa ja Suomessa. == Lähteet == Luokka:Elektroniikkayhtiöt Luokka:Ruotsalaiset yritykset Luokka:Tanskalaiset yritykset Luokka:Kodinkonemerkit
Fata Morgana

Fata Morgana eli ilmalinnakangastus on epätavallinen ja monimutkainen kangastusilmiö. Se sai nimensä eteläisen Italian rannikoiden kangastuksista, joiden ajateltiin johtuvan kuningas Arthurin tarustoissa esiintyvän velhotar Morgan le Fayn taioista. ==Lähteet== Luokka:Meteorologia Luokka:Optiset harhat Luokka:Italiankieliset sanat ja sanonnat
Päärynäpuut

thumb|Kukkiva kiinanpäärynä (Pyrus calleryana). Päärynäpuut eli päärynät (Pyrus) on ruusukasvisuku, jonka monia lajeja viljellään hedelmäpuuna. Päärynäpuita on yli 70 lajia, joita kasvaa luonnonvaraisena Euraasiassa Koreaan saakka ja Pohjois-Afrikassa. Päärynät ovat hyvin läheistä sukua omenapuille (Malus), ja päärynöiden suvun tyypillisiä eroavuuksia omeniin on esimerkiksi hedelmien muoto. Tavallisen päärynäpuun tuntomerkkejä omenapuuhun verrattuna on tyveen asti erilliset emiön vartalot ja hedelmämallon kivisolut. Päärynäpuu (Pyrus communis) on ollut ihmisen viljelyksessä jo tuhansien vuosien ajan, eikä sen kantamuotoa tunneta varmasti. Muita hedelmiensä vuoksi viljeltyjä päärynälajeja ovat muun muassa eteläeurooppalainen lumipäärynä (Pyrus nivalis), kiinalainen hiekkapäärynä eli omenapäärynä (Pyrus pyrifolia) ja koilliskiinalainen ussurinpäärynäpuu (Pyrus ussuriensis). == Päärynäpuulajeja == * balkaninpäärynä (Pyrus elaeagrifolia) * espanjanpäärynä (Pyrus bourgaeana) * hopeapäärynä eli pajunlehtipäärynä (Pyrus salicifolia) * kiinanpäärynä (Pyrus calleryana) * koivupäärynä (Pyrus betulifolia) * lumipäärynä (Pyrus nivalis) * mantelinlehtipäärynä (Pyrus spinosa) * omenapäärynä eli hiekkapäärynä, nashi (Pyrus pyrifolia var. culta) * pikkupäärynä (Pyrus cordata) * päärynäpuu eli päärynä eli tarhapäärynä eli satopäärynäpuu (Pyrus communis) ** kaukasianpäärynäpuu (P. communis subsp. caucasica) ** tarhapäärynäpuu (P. communis subsp. communis) * syyrianpäärynä (Pyrus syriaca) * ussurinpäärynäpuu eli ussurinpäärynä (Pyrus ussuriensis) * villipäärynäpuu eli villipäärynä (Pyrus pyraster, syn. P. communis subsp. pyraster) Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7.Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: PyrusSuomen Lajitietokeskus: Päärynäpuut – Pyrus Viitattu 21.10.2021.Kurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M. & Uotila, P. 2019: Checklist of the vascular plants of Finland. Suomen putkilokasvien luettelo. — Norrlinia 34: 1–206. (s. 63.) * Pyrus acutiserrata * Pyrus armeniacifolia * Pyrus austriaca * Pyrus chosrovica * Pyrus costata * Pyrus demetrii * Pyrus fedorovii * Pyrus georgica * Pyrus gergeriana * Pyrus hopeiensis * Pyrus ketzkhovelii * Pyrus megrica * Pyrus pyrifolia * Pyrus xerophila == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Pyrus * United States Department of Agriculture (USDA): Pyrus * Flora of China: Pyrus *
Toisessa maailmansodassa kaatuneiden puna-armeijalaisten muistomerkki Narvassa

Toisessa maailmansodassa kaatuneiden puna-armeijalaisten muistomerkki Narvassa on neuvostoliittolaisten sotilaiden muistomerkki Narvassa. Muistomerkki on rakennettu betonista ja monumentin päällä oleva tähti on valmistettu pronssista. Muistomerkki sijaitsee Narvan kaupungissa Itä-Virumaan maakunnassa Virossa lähellä Venäjän rajaa. Muistomerkki on kolme metriä korkea. Narvan neuvostomonumentti on yksi harvoista neuvostomonumenteista, jotka ovat Virossa säilyneet ehjinä. 16\. elokuuta 2022 Viron pääministeri Kaja Kallas ilmoitti Narvasta ja Narva-Jõesuusta poistettava seitsemän neuvostomonumenttia, mukana lukien Kaatuneiden puna-armeijalaisten muistomerkki. == Katso myös == * Pronssisotilas ==Lähteet== *Museums.com ===Viitteet=== Luokka:Muistomerkit Luokka:Viron patsaat ja veistokset Luokka:Narva
Howard Fast

Howard Melvin Fast (11. marraskuuta 1914 New York – 12. maaliskuuta 2003 Greenwich, Connecticut) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnettiin myös kirjailijanimillä E. V. Cunningham ja Walter Erickson. Fast tunnettiin radikaalina kirjailijana, jonka aiheita olivat muun muassa Yhdysvaltojen varhaisvaiheet, intiaanien asema sekä ammattiyhdistysliike. Hän kirjoitti myös salapoliisiromaaneja ja trillereitä. Fast sai Stalinin rauhanpalkinnon vuonna 1953. == Suomennetut teokset == * Saccon ja Vanzettin kärsimyshistoria (The passion of Sacco and Vanzetti: A New England legend), suom. Elvi Sinervo, Helsinki: Kansankulttuuri 1954 * Uusi sukupolvi (Second generation), suom. Irmeli Sallamo, Jyväskylä: Gummerus 1980. ISBN 951-20-2001-7 * Lupausten maa (The immigrants), suom. Irmeli Sallamo, Jyväskylä: Gummerus 1979. ISBN 951-20-1754-7 == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1975–1976

Kausi 1975–1976 oli 36. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Playboys. == Runkosarja == O V H P+ P- P Playboys 18 15 3 1688 1339 30 Turun NMKY 18 12 6 1600 1433 24 Tapiolan Honka 18 12 6 1665 1474 24 Kotkan Työväen Palloilijat 18 10 8 1448 1519 20 Torpan Pojat 18 9 9 1584 1549 18 Hyvinkään Tahko 18 9 9 1460 1470 18 Helsingin Kisa- Toverit 18 7 11 1395 1433 14 Äänekosken Huima 18 7 11 1647 1813 14 Pispalan Tarmo 18 6 12 1403 1447 12 Pantterit 18 3 15 1475 1614 6 1\. divisioonasta mestaruussarjaan nousivat Joensuun Kataja ja Helsingin NMKY. == Pudotuspelit == {{Turnauspuu4 ||Playboys|2|KTP|0 ||Turun NMKY|2|Tapiolan Honka|1 ||Playboys|3|Turun NMKY|2 ||Tapiolan Honka|1|KTP|2 }} === Välierät === Playboys – KTP Playboys KTP 96–92 KTP Playboys 52–79 Playboys loppuotteluun voitoin 2–0. Turun NMKY – Tapiolan Honka Turun NMKY Honka 76–60 Honka Turun NMKY 78–75 Turun NMKY Honka 80–76 Turun NMKY loppuotteluun voitoin 2–1. === Pronssiottelut === Tapiolan Honka – KTP Honka KTP 80–85 KTP Honka 75–77 Honka KTP 68–78 KTP:lle pronssia voitoin 2–1. === Loppuottelut === Playboys – Turun NMKY Playboys Turun NMKY 75–82 Turun NMKY Playboys 80–94 Playboys Turun NMKY 89–90 Turun NMKY Playboys 90–93 Playboys Turun NMKY 85–74 Playboys mestaruuteen voitoin 3–2. == Lähteet == * Urheilumme kasvot 8 1975 Luokka:Vuoden 1975 koripallo Luokka:Vuoden 1976 koripallo
Neuvostoliiton ja Puolan ystävyyden muistomerkki

Neuvostoliiton ja Puolan ystävyyden muistomerkki () rakennettiin Neuvostoliiton ja Puolan ystävyyden kestettyä 40 vuotta. Muistomerkki paljastettiin vuonna 1983. Avajaisiin osallistui Neuvostoliiton pääsihteeri Juri Andropov ja Puolan pääministeri Wojciech Jaruzelski. Muistomerkki on valmistettu pronssista. Se valmistettiin vuosien 1982−1983 välisenä aikana. Muistomerkki sijaitsee Rjazanin kaupungissa Rjazanin alueella Venäjällä. Luokka:Venäjän patsaat ja veistokset Luokka:Venäjän muistomerkit Luokka:Rjazanin alue
Fasetti

Fasetti-käsitettä käytetään useilla tieteenaloilla. Fasetti. TEPA-termipankki. Viitattu 16.9.2022. *Jalokivialalla fasetti on tasainen hiomalla aikaansaatu tasopinta (tahko) jalokivissä, peilin syrjän viiste tai muu tasainen geometrisen tason pinta. * Informaatiotutkimuksessa fasetit ovat tiedon pääkäsitteitä. Fasettien avulla dokumentti luokitetaan esimerkiksi kirjastojen luokitusjärjestelmässä. Yksi luokittelujärjestelmä on nimeltään on fasettiluokitus. * Fasetti-sanaa käytetään myös eläintieteessä. Eläintiede – Tieteen termipankki. Viitattu 16.9.2022. ==Lähteet== Luokka:Gemmologia Luokka:Pintakäsittely Luokka:Kirjastotiede Luokka:Informaatiotutkimus
Koripallon I-divisioona-kausi 1975–1976

Kausi 1975–1976 oli koripallon I-divisioonan 1. kausi. Se pelattiin 10 joukkueen kesken kaksinkertaisena sarjana. Kauden mestaruuden voitti Joensuun Kataja, joka yhdessä Helsingin NMKYn kanssa nousi suoraan Mestaruussarjaan. == Sarjataulukko == Värien selitykset Nousu Mestaruussarjaan Suora putoaminen # O V H P+ P- P 1 Joensuun Kataja 18 15 3 1653 1332 30 2 Helsingin NMKY 18 15 3 1696 1404 30 3 Porvoon Tarmo 18 13 5 1545 1392 26 4 Forssan Koripojat 18 10 8 1540 1488 20 5 Peli-Karhut, Karhula 18 10 8 1541 1432 20 6 Karkkilan Urheilijat 18 9 9 1523 1395 18 7 Oulun NMKY 18 7 11 1396 1516 14 8 Lahden NMKY 18 6 12 1501 1537 12 9 Karhun Pojat 18 5 13 1378 1470 10 10 Kelohonka, Espoo 18 0 18 1163 1926 0 Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P+ = Tehdyt pisteet, P- = Päästetyt pisteet, P = Pisteet == Lähteet == * Kataja 1975-1976 Luokka:Koripallon miesten I-divisioonakaudet Luokka:Vuoden 1975 koripallo Luokka:Vuoden 1976 koripallo
Neutrogena

Neutrogena on yhdysvaltalainen tuotemerkki, johon kuuluu erilaisia ihonhoito-, hiustenhoito- ja kosmetiikkatuotteita. Neutrogena perustettiin 1930. Neutrogena oli aikaisemmin itsenäinen pörssinoteerattu yritys, mutta Johnson & Johnson osti Neutrogenan 1994. Johnson & Johnson maksoi yhtiöstä 924 miljoonaa euroa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Yrityksen kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset yritykset Luokka:Kosmetiikkamerkit
Killers (täsmennyssivu)

Killers voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Killers, Iron Maidenin albumi vuodelta 1981 * Killers, Kiss-yhtyeen vuonna 1982 julkaistu kokoelma-albumi * Killers, vuonna 2010 valmistunut yhdysvaltalainen toimintakomedia * The Killers, yhdysvaltalainen indie rock -yhtye.
Serghei Dadu

Serghei Dadu (; s. 23. tammikuuta 1981 Kišinjov, Moldavian SNT, Neuvostoliitto nykyään Chișinău, Moldova) on moldovalainen jalkapalloilija, joka pelasi kotimaansa lisäksi Tanskassa ja Venäjällä. Dadu aloitti uransa FC Sheriff Tiraspolissa vuonna 1999 ja lainattiin Constructorul Chişinăulle tammikuussa 2002. Hän pelasi liigan rivalina tammikuuhun 2003 saakka. Kesällä 2003 hän lähti lainapaikalle Alania Vladikavkaziin Cristian Tudorin kanssa. Dadu pelasi Moldovan maajoukkueessa 30 ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia vuosina 2002–2013. == Lähteet == * National Football Teams pelaaja - Serghei Dadu === Viitteet === Luokka:Moldovalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vitsakimppu

Vitsakimppu eli fasces (lat.), joskus myös raippakimppu, on vanha etruskeilta peräisin oleva symbolinen esine, jossa yhteen sidottujen vitsojen lisäksi on usein kirveenterä. ==Rooman valtakunnassa== Rooman valtakunnassa liktorit kantoivat vitsakimppua hallitsijan tai korkean virkamiehen edellä. Se oli virallisen auktoriteetin ja rangaistusvallan vertauskuva. Roomassa fascesin tunnusmerkkinä oli kirveenterä, joka ulkoni noin 1,5 metrin pituisesta nipusta yhteen sidottuja jalavan- tai koivunvitsoja. Rooman kaupungin sisällä kirves oli yleensä poistettu, ellei tunnusta kannettu triumfia juhlivan diktaattorin tai kenraalin edellä. Fascesien jäännöksiä on löydetty 700-luvulle eaa. ajoitetuista etruskien haudoista Vetuloniasta, mikä on vahvistanut tunnuksen olevan etruskilaista alkuperää. Rooman keisareilla Augustuksesta alkaen (19 eaa.) oli 12 fascesia. Vuosina 81–96 hallinneen Domitianuksen jälkeen niitä oli 24. Diktaattoreilla oli 24, konsuleilla 12, preettoreilla kuusi, legaateilla viisi ja papeilla yksi. Korkeampaa virkamiestä tervehdittiin laskemalla fascesit. ==Uudempi käyttö== Renessanssin aikana 1500-luvulla vitsakimppu alettiin tulkita Euroopassa yhtenäisyyden voiman symbolina. Tähän tulkintaan vaikutti kreikkalaisen Aisopoksen tunnettu kertomus, jossa isä opettaa riiteleville pojilleen, että vitsakimppu on lujempi kuin erilliset vitsat.Brennan 2023, s. 3–5. Vitsakimppu on esiinytynyt heraldiikassa ja julkisen vallan symbolina uudella ajalla monessa yhteydessä. Italiassa fasistit ottivat 1900-luvulla symbolista nimensäkin. Toisen maailmansodan ja fasistien tappion jälkeen vitsakimppu on nähty fasismin symbolina, ja sitä ei ole enää juurikaan käytetty. Italiassa vitsakimppu kuitenkin löytyy vielä monesta vanhasta fasismin ajan monumentista ja arkisemmasta esineestä.Brennan 2023, s. 212–216. National Fascist Party logo.svg|Italian kansallisen fasistipuolueen tunnus. War flag of the Italian Social Republic.svg|Italian sosiaalisen tasavallan sotalippu. Armoiries république française.svg|Ranskan epävirallinen vaakuna. Great Seal of France.svg|Ranskan suuri sinetti. Seal of the United States Senate.svg|Yhdysvaltain senaatin sinetti. George Washington by Jean-Antoine Houdon - DSC05829.JPG|Yhdysvaltain presidentin George Washingtonin patsas, Jean-Antoine Houdon. Lincoln Memorial (Lincoln contrasty).jpg|Lincolnin muistomerkki. Mercury dime reverse.jpg|Yhdysvaltalainen Winged Liberty Dime -kolikko vuosilta 1916–1945. Coat of arms of canton of St. Gallen.svg|Sankt Gallenin vaakuna. Polisen vapen bra.svg|Ruotsin poliisin tunnus. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== Luokka:Heraldiset kuviot Luokka:Rooman valtakunta Luokka:Symbolit
Seychellienpöllönen

Seychellienpöllönen (Otus insularis) on harvinainen pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan vain Morne-Seychelloisin kansallispuistossa Mahén saarella Seychelleillä. == Kuvaus == Seychellienpöllösen pituus on 19–22 cm. Siipiväli on noin 17 cm. Se on väriltään punaruskea, mutta siinä on mustia nuolimaisia raitoja. Alapuoli ja naamakiehkura ovat punaruskeat. Pitkissä harmaissa jaloissa ei ole höyheniä. Silmät ovat suuret ja kullankeltaiset. Korvatupsut ovat hyvin pienet. Sen ääni, rahiseva voh, jossa on joukossa tok tok -ääniä, kuuluu kaukaa ja etenkin pimeällä. Se syö gekkoja, puusammakoita ja hyönteisiä, esimerkiksi heinäsirkkoja. == Levinneisyys, elinympäristöt ja uhanalaisuus == Seychellienpöllönen elää subtrooppisissa ja trooppisissa metsissä. Vuonna 1880 lajin levinneisyysalueeksi kuvattiin Seychellien Praslin-, Mahé- ja Silhouette-saaret. Vuoristoisten pilvimetsien hävittämisen sekä vieraslajien, kuten rottien, kissojen ja tornipöllöjen, tulon vuoksi populaatio on pienentynyt niin voimakkaasti, että seychellienpöllöstä luultiin vuonna 1906 hävinneeksi. Vuonna 1959 lajin löysi uudestaan ranskalainen luonnontieteilijä Philippe Loustau-Lalanne vuoristoisesta pilvimetsästä 200 metriä merenpinnan yläpuolelta Mahén saarelta. Ensimmäinen pesä löytyi vuonna 1999, mutta pesintä ei tuolloin onnistunut. Vuonna 2000 saatiin ensimmäinen infrapunakuva naaraasta poikasineen. Seychellienpöllönen luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kannan kooksi arvioidaan 200-280 täysikasvuista yksilöä. Ne elävät Mahén saarella, jolla seychellienpöllönen on kotoperäinen laji. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *Sexual size dimorphism in the critically endangered Seychelles Scops Owl Otus insularis *Species Conservation Assessment & Action Plan *ARKive - Photos and Information about the Seychelles Scops Owl Luokka:Pöllöset Luokka:Uhanalaiset linnut
Viikko-Vapaus

Viikko-Vapaus (vuoteen 2001 saakka Vapaus) oli Mikkelissä vuosina 1977–2011 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen viikkolehti. Mikkeliläisen Vapauden lakattua vuonna 1963 Etelä-Savon sosiaalidemokraattien lehtenä toimi lappeenrantalainen Saimaan Sanomat, joka ei kuitenkaan onnistunut houkuttelemaan savolaisia toivotusti lukijoikseen. Omaa lehteä ryhdyttiin puuhaamaan vuonna 1977 lehdistötuen ja ammattiyhdistysliikkeen lehtisetelien turvin. Vuoden 1978 alusta säännöllisesti ilmestynyt Vapaus saavutti toisena vuotenaan lähes 4 300 tilaajan levikin. Mikkelin Työväenlehti Oy:n kustantamaa lehteä painettiin aluksi Saimaan Sanomien kirjapainossa sekä myöhemmin Mikkelissä ja muilla paikkakunnilla.Hämäläinen, s. 199, 203. Ensimmäisenä päätoimittajana työskenteli Seppo Hyvärinen ja johtokunnan puheenjohtajana kansanedustaja Erkki LiikanenHämäläinen, s. 199.. 1980-luvun alun talousvaikeuksien jälkeen Vapaus lähti uuteen nousuun päätoimittaja Markku Lahikaisen ja toimitusjohtaja Jari Jääskeläisen johdolla. 1990-luvun vaihteessa sen levikki oli noin 7 250 kappaletta. Sisällössään lehti keskittyi poliittisen ja ammatillisen työväenliikkeen toimintaan sekä maakunnalliseen edunvalvontaan. Päätoimittaja Lahikainen työskenteli vuodesta 1995 lähtien myös yhtiön toimitusjohtajana. Liikasen jälkeen tärkeänä taustavaikuttajana toimi kansanedustaja Jouni Backman.Hämäläinen, s. 200-202. Kuopiolaisen Valpas-lehden lakattua Viikko- Vapaus laajensi levikkialuettaan Varkauteen, mutta joutui luovuttamaan Itä- Hämeen neljä kuntaa Hämeenlinnalaiselle Viikko-Hämeelle. Lehden taloudellinen tilanne oli kohtalainen vielä 2000-luvun alussa, jolloin sillä oli 5 400–6 100 tilaajaa. Vuosina 2009–2010 talous kääntyi lievästi tappiolliseksi. Lehti jouduttiin lakkauttamaan, kun SDP oli evännyt siltä viestintätuen vuoden 2012 alusta lukien.Hämäläinen, s. 202–203. Taustalla oli puolueiden viestintätuen supistaminen sekä se, että uuden lainsäädännön mukaan puolue voi käyttää viestintätukea vapaasti erilaisiin viestintämuotoihin, kun aiemmin vuoteen 2008 saakka kyse oli suoraan lehdille maksetusta lehdistötuestaKatri Kallionpää, Jyrki Räikkä, Puoluelehdet ovat pahassa pinteessä, Helsingin Sanomat 6.1.2012 sivu D 6.OM: Viestintätuen ehtoja on tiukennettava , Journalisti.fi. Viitattu 6.1.2012.. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Mikkelin media Luokka:SDP:n lehdet
Demjanskin motti

Demjanskin motti oli Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välinen taistelu toisessa maailmansodassa. Keskustan armeijaryhmän rintaman eteläosassa neuvostojoukot onnistuivat motittamaan 100 000 akselivaltojen sotilasta Demjanskin. ==Motti== Saarroksiin joutuivat muun muassa Saksan 12., 30., 32., 123. ja 290. jalkaväkidivisioonat sekä SS-divisioona Totenkopfin, Reichsarbeitsdienstin (RAD:n), Ordnungspolizein ja Organisation Todtin joukkoja sekä avustavia lisäjoukkoja. Puna-armeija loi pienemmän motin myös Holmiin noin 100 kilometrin päähän lounaaseen Demjanskista. ==Taistelu== Demjanskin motti kesti 13 päivää 8.–21. helmikuuta ja Holmin motti 108 päivää 23. tammikuuta – 5. toukokuuta 1942. Demjanskin ja Holmin mottien onnistui sitoa venäläiset hyökkäysjoukot ja siten eteneminen saatiin pysähtymään tällä rintamaosuudella. Saksalaiset onnistuivat lopulta pääsemään motista 21. huhtikuuta 1942 ja torjumaan puna-armeijan hyökkäykset. Mottia huollettiin ilmateitse huhtikuuhun asti, kunnes yhteys päärintamaan saatiin palautettua. ==Taistelun seuraukset== Demjanskin ilmasilta vaikutti myönteisenä esimerkkinä siihen, että Saksan sodanjohto uskoi myöhemmin Stalingradin motin huollon onnistuvan myös lentokoneilla. Puna-armeijan hyökättyä Adolf Hitler kielsi kenraaleita ehdottomasti perääntymästä parempiin puolustusasemiin ja vaati, että valloitetuista alueista ei saanut luopua. Myöhemmin Hitler katsoi, että hänen valitsemansa strategia pelasti keskustan armeijaryhmän tuholta talvella 1941 ja se vahvisti hänen uskoaan omiin sotilasstrategikon kykyihinsä. Talvella 1941 koetut tappiot lisäsivät Hitlerin armeijan kenraaleita kohtaan tuntemaa epäluuloa, samoin kuin Hitlerin esikuntansa vastustuksesta huolimatta vaatiman siilipuolustustaktiikan onnistuminen muun muassa Demjanskin motissa. Luokka:Neuvostoliiton talvihyökkäys 1941–1942
Harjun koulu (Lohja)

Harjun koulu oli Lohjalla sijainnut yläkoulu. Nykyisin Harjun koulu toimii Länsi-Uudenmaan koulutuskuntayhtymä Luksian opetustiloina. Koulutuskuntayhtymä Luksia on toisen asteen ammatillinen oppilaitos. Jäsenkuntia ovat Hanko, Inkoo, Karkkila, Kirkkonummi, Lohja, Raasepori, Siuntio ja Vihti. Kampukset ovat Lohjalla, Nummelassa, Espoossa ja Kirkkonummella. Luksia tarjoaa ammatillista koulutusta sekä edistää osaamista. Luksian arvot ovat asiakaskeskeisyys, ammattitaitoisuus ja avoimuus. Strategisia perusvalintoja ovat mm. henkilöstön ja opiskelijoiden hyvinvoinnista sekä motivoinnista huolehtiminen, koulutustarjonnan ja pedagogisten ratkaisujen kehittäminen sekä vastuullisen ja kestävän kehityksen mukainen toiminta. == Historia == Koulurakennus valmistui 1937, ja se vihittiin käyttöön 8. tammikuuta 1937. Koulurakennusta laajennettiin vuonna 1949 kahdella lisäsiivellä. Rakennuksen laajennukset suunnitteli arkkitehtitoimisto Kai Blomstedt ja Birger Stenbäck. Vuonna 2016 koulua kävi 375 oppilasta. Vuonna 2020 oppilaita oli 387. Yläkoulu lakkautettiin keväällä 2021 ja toiminta siirtyi Ojamonharjun yhtenäiskouluun. Koulurakennus myytiin Luksialle ja tiloihin tuli sen toimipiste remontin jälkeen. ==Lähteet== https://www.luksia.fi/luksia/ Luokka:Lohjan peruskoulut Luokka:Ammattioppilaitos
The Hunting of the President

The Hunting of the President on vuonna 2004 kuvattu dokumenttielokuva, joka kertoo Bill Clintonin ja Hillary Clintonin elämästä. Elokuvan pääosia esittävät Clintonien lisäksi muun muassa Paul Begala, Sidney Blumenthal, David Brock, Jerry Falwell ja Paula Jones. Morgan Freeman toimii elokuvan kertojana. Elokuvan ovat ohjanneet Nickolas Perry ja Harry Thomason. Elokuva perustuu kirjaan The Hunting of the President: The Ten Year Campaign to Destroy Bill and Hillary Clinton, jonka kirjoittivat Joe Conason ja Gene Lyons. Elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Sundancen elokuvajuhlilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * Luokka:Vuoden 2004 dokumenttielokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset dokumenttielokuvat
Victor Rask

Victor Rask (s. 1. maaliskuuta 1993 Leksand, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Rask on Carolina Hurricanesin toisen kierroksen varaus vuoden 2011 NHL:n varaustilaisuudesta. Hurricanes kauppasi Raskin Minnesota Wildiin kaudella vaihdossa Nino Niederreiteriin. ==Aiheesta muualla== * * ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Carolina Hurricanesin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
The Battle of Gettysburg

The Battle of Gettysburg on vuonna 1955 kuvattu puolituntinen dokumenttielokuva, joka kertoo Gettysburgin taistelusta Yhdysvaltain sisällissodassa vuonna 1863. Elokuvan kertojana toimii Leslie Nielsen. Elokuvan on käsikirjoittanut Dore Schary ja ohjannut Herman Hoffman. Elokuva oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi kahdessa kategoriassa. Elokuva oli Nielsenin ensimmäinen. == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1955 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset sotaelokuvat
Merstola

Merstola on yksi Harjavallan kaupunginosista. Se sijaitsee noin kaksi kilometriä keskustan kaakkoispuolella valtatie 2:n ja Kokemäenjoen rajaamalla alueella. Asukkaita Merstolassa on noin 800. == Yleistä == Merstola oli Harjavallan kunnan tasaveroinen keskus kirkonkylän kanssa aina 1950-luvulle saakka, jolloin kuntakeskus alkoi paikkakunnalle perustetun suurteollisuuden myötä keskittyä nykyiselle paikalleen.Karhuseutu ry – Merstolan kyläsuunnitelma 2006–2013 Viitattu 6.1.2012. Merstolan rakennuskanta koostuu pääosin 1950–1980-lukujen pientaloista sekä teollisuusrakennuksista. Kaupunginosassa sijaitsee Harjavallan sairaala, joka on vuonna 1903 perustettu psykiatrinen sairaala sekä kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin kokoelmien pohjalta syntynyt Emil Cedercreutzin museo. Cedercreutz rakennutti Harjulaksi nimeämänsä taiteilijakodin Kokemäenjoen rantaan vuonna 1914. Uusia museorakennuksia on valmistunut muun muassa 1971 ja 1996. Merstolassa toimii useita PK-yrityksiä. Suurimpia työllistäjiä ovat keittiö- ja toimistokalusteita valmistava Puustelli Group, Niemisen Valimo sekä Saint- Gobain Pipe Systems (entinen Satakunnan Valu). Kaupunginosa on myös tunnettu Bandidos-moottoripyöräjengin kerhotalosta. Aivan Merstolan tuntumassa valtatie 2:n eteläpuolella on Hiittenharjun ulkoilu- ja virkistysalue, jossa sijaitsee lisäksi hotelli sekä huoltoasema. == Entisiä rakennuksia ja rakennelmia == Merstolassa on aikoinaan toiminut useita kauppoja, sekä pankki ja oma postitoimipaikka. Viimeinen lähikauppa lopetti toimintansa vuonna 2008. Harjavallan rautatieasema sijaitsi alun perin Merstolassa. Vuonna 1952 uuden rautatieaseman valmistuttua keskustaan, nimettiin asema Merstolan asemaksi. Liikennöinti asemalle lopetettiin 1970-luvulle tultaessa ja se purettiin myöhemmin 1980-luvulla. 1900-luvun alussa rakennettu asema kärsi pahoja vaurioita sisällissodan aikana punaisten räjäytettyä sen.Harjavallan historiaa Jukka Joutsi. Viitattu 6.1.2012. Harjavallan leirintäalue sijaitsi Emil Cedercreutzin museon vieressä Kokemäenjoen rannassa. Se lopetti toimintansa 1980-luvun jälkipuoliskolla. Merstolassa olivat myös 1970-luvulla tulipalossa tuhoutunut Harjavallan Nuorisoseuran talo sekä vuonna 1909 valmistunut Harjavallan työväenyhdistyksen työväentalo Kotipirtti, joka purettiin 1980-luvulla. == Muuta == Kirjailija Emil Nervander vietti viimeiset elinvuotensa Merstolassa, jossa hän myös kuoli vuonna 1914. Hänen kunniakseen on pystytetty muistomerkki, jonka mukaan on myös nimetty Nervanderinkiventie- niminen katu.Taipuisaa teatteria (s.30) Viitattu 6.1.2012. ==Lähteet== *Harjavallan kaupungin kotisivut * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Merstolan asukasyhdistyksen kotisivut *
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät esityskausista

Tämä on luettelo MTV3-kanavalla vuodesta 1999 alkaen esitetyn Salatut elämät -televisiosarjan kausista. Luettelot kausien jaksoista nimineen ja ikärajamerkintöineen ovat kunkin kauden omassa artikkelissa. Ensimmäisiä jaksoja ei nimetty nykyisen nimeämistyylin mukaisesti, vaan ne nimettiin kronologisesti ”Osa 1”, ”Osa 2” jne.. Jaksot nimettiin nykytyylin mukaisesti vuonna 2003, kun MTV3 alkoi esittää sarjaa kesäuusintoina alusta lähtien. Uusille jaksoille on annettu ikäraja vuoden 2012 alusta alkaen. Kesästä 2013 alkaen esitettävät kesäuusinnat saivat myös ikärajamerkinnät. == Luettelo kausista == * 1. kausi (kevät 1999) * 2. kausi (1999–2000) * 3. kausi (2000–2001) * 4. kausi (2001–2002) * 5. kausi (2002–2003) * 6. kausi (2003–2004) * 7. kausi (2004–2005) * 8. kausi (2005–2006) * 9. kausi (2006–2007) * 10. kausi (2007–2008) * 11. kausi (2008–2009) * 12. kausi (2009–2010) * 13. kausi (2010–2011) * 14. kausi (2011–2012) * 15. kausi (2012–2013) * 16. kausi (2013–2014) * 17. kausi (2014–2015) * 18. kausi (2015–2016) * 19. kausi (2016–2017) * 20. kausi (2017–2018) * 21. kausi (2018–2019) * 22. kausi (2019–2020) * 23. kausi (2020–2021) * 24. kausi (2021–2022) * 25. kausi (2022–2023) * 26. kausi (2023–2024) * 27. kausi (2024–2025) == Lähteet == * MTV3 TV-opas * http://spotti.mtv3.fi/site/mtv3/ohjelmat.jsp?sid=2012973&pid;=1113175 * Telvis === Viitteet === esityskaudet
Vitebskin kuvernementti

Vitebskin kuvernementti () oli hallintoalue Venäjällä vuosina 1802–1924. Sen maat ulottuivat nykyisten Valko-Venäjän, Latvian ja Venäjän alueille. Vuonna 1897 väestönlaskennan aikaan kuvernementissa asui 1 489 246 henkeä. Kuvernementin pinta-ala oli 43 986 km² ja pääkaupunki oli Vitebsk. Kuvernementin suurin kaupunki loppuaikoina oli Väinänlinna (Dvinsk, myöhemmin Daugavpils). Vitebskin kuvernementin naapureita olivat Pihkovan, Smolenskin, Mogiljovin, Minskin, Vilnan, Kuurinmaan ja Liivinmaan kuvernementit. Kuvernementissa oli 11 kihlakuntaa (ujezd), joiden keskukset olivat: * Vitebsk *Drissa (Verhnedvinsk) *Gorodok *Lepel *Nevel *Polotsk *Sebež *Veliž *Väinänlinna (Dünaburg/Dvinsk, nyk. Daugavpils) *Ljutsin *Režitsa Kuusi ensimmäistä kuuluvat nykyään Valko-Venäjään, Sebež ja Veliž Venäjän Pihkovan ja Smolenskin alueisiin. Kolme viimeistä kuuluvat Latvian Latgalen maakuntaan; aiemmin ne olivat osa Saksalaisen ritarikunnan aikaista Vanhaa-Liivinmaata ja sittemmin Puolan Liivinmaata. ==Historia== Vitebsk ja sen ympäristö kuului aikanaan Polotskin ruhtinaskuntaan ja 1300-luvulta lähtien Liettuan suuriruhtinaskuntaan, jossa siitä tuli Vitebskin voivodikunta. Ensimmäisessä Puolan jaossa 1772 se joutui Venäjälle. Vuonna 1796 Vitebskistä ja Mogiljovista muodostettiin Valko-Venäjän kuvernementti. Jo 1802 se jaettiin erillisiksi Vitebskin ja Mogiljovin kuvernementeiksi. Vitebskin kuvernementti lakkauttettiin 1924. == Väestö == Vuonna 1897 kuvernementin väkiluku oli 1 489 246. Heistä oli 788 599 valkovenäläisiä, 264 062 lättejä, 198 001 venäläisiä, 174 240 juutalaisia, 50 377 puolalaisia ja 7 361 saksalaisia. Uskonnoltaan 24% oli roomalaiskatolisia ja 61% ortodokseja. Kaupunkiväestö oli enimmäkseen puolalaista ja juutalaista, maaseutuväestö taas valkovenäläistä ja lättiläistä. 1800-luvun lopulla valtakunnassa harjoitettiin voimakasta venäläistämispolitiikkaa. Vuonna 1885 solmittiin 8044 avioliittoa, lapsia syntyi 50779 ja kuolleiden määrä oli 32245. ==Talous== Kuvernementin pinta- alasta 27,2 % oli peltoa, 34,6 % metsää, 18,6 % niittyä ja laidunta ja 19,6 % joutomaata. Kuvernementin maatalous ei ollut erityisen tuottoisaa, useimpina vuosina tuotanto ei riittänyt oman väestön tarpeeseen. Perunaa jouduttiin usein käyttämään leipään viljan sijaan. Vuonna 1887 tuotettiin 2,6 miljoonaa hehtolitraa perunaa, saman verran ruista ja 1,9 miljoonaa hehtolitraa kauraa. Vuonna 1883 tilastoitiin 455 312 nautaa, 229 530 hevosta, 265 854 lammasta ja 216 274 sikaa. Pellavaa viljeltiin paljon ja se oli tärkeä vientituote. Teollisuus oli 1800-luvun lopulla heikosti kehittynyt. 672 tehtaassa oli 2936 työntekijää, tuotannon arvo oli noin 8 miljoonaa ruplaa. Oleellisimmat tuotannonalat olivat myllyt, viinanpoltto, oluenpano, nahkateollisuus ja tupakkateollisuus. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * *Vuoden 1897 väestölaskenta demoscope.ru *
Pallolaajennus

Pallolaajennus (perkutaaninen transluminaalinen angioplastia, PTA) on yleinen suonensisäinen toimenpide. Yksi tyypillinen pallolaajennustoimenpide on sydämen sepelvaltimoiden pallolaajennus eli koronaariangioplastia. ==Historia== Pallolaajennuksen kehittäjänä pidetään yhdysvaltalaista lääketieteellisen kuvantamisen erikoislääkäriä (radiologi) Charles Theodore Dotteria (1920–1985). Oregonin yliopistossa työskennellyt Dotter sai 1964 avattua verisuonistoon ohjaamallaan katedrilla potilaansa reisivaltimotukoksen ja palautettua näin jalan verenkierron. Saksalainen kardiologi Andreas Grüntzig (1939–1985) suoritti 16. syyskuuta 1977 Zürichin yliopistollisessa keskussairaalassa Sveitsissä ensimmäisen sydämen sepelvaltimoiden pallolaajennuksen. Suomen ensimmäinen pallolaajennus suoritettiin 1982 Turun yliopistollisessa keskussairaalassa. ==Toimenpide== Pallolaajennuksen alussa selvitetään verisuonten varjoainekuvauksen eli angiografian avulla muutosalueen tilanne. Ennen varsinaista pallolaajennusta selvitetään, onko muutosalueella tarpeeksi toimiva kollateraaliverkosto (Verisuonet, joiden kautta mahdollisesti tukkeutuneen suonen suonitusalue saa verenkiertoa) Pallolaajennuksessa käytetään toimenpidevälineinä mm. ohjainvaijereita ja katetreja. Ennen varsinaista toimenpidettä verisuonten kunto selvitetään ns. diagnostisella katetrilla. Pallolaajennuksessa verisuoneen muutosalueeseen päästään ohjainvaijerin avulla. Jäykän ohjainvaijerin avulla saadaan vietyä laajennuskatetri muutosalueelle. Laajennuskatetri on kaksikanavainen, toisesta kanavasta voidaan ruiskuttaa suoneen varjoainetta tai mitata verenpaine. Toisen kanavan avulla voidaan taas täyttää ja tyhjentää katetrin päässä oleva pallo. Pallo täytetään laajaksi, suonenmyötäiseksi jolloin ahtauma voidaan avata. Pallon täytön jälkeen se imetään tyhjäksi. Pallon täyttö ja tyhjennys toistetaan muutaman kerran. Pallolaajennus soveltuu parhaiten suuren yksittäisen, lyhyen ahtauman hoitoon. === Stenttiproteesin asennus === Jotta pallolaajennuksen jälkeen laajentunut suoni ei pääsisi ahtautumaan uudelleen, voidaan suoneen asentaa pallolaajennuksen yhteydessä stenttiproteesi. Stentti on teräksinen metalliverkko, joka puristetaan angioplastiapallon päälle ja laajennetaan pallon avulla ateroomaplakkia vasten. Uudelleenahtautumisen riskiä voidaan vielä pienentää käyttämällä tietynlaisilla aineilla (esim. paklitakseli) pinnoitettuja stenttejä. Tällöin puhutaan lääkestentistä. Pallolaajennuksen ja stentin asennuksen yhteydessä käytetään antitromboottista (hyytymistä estävää) lääkitystä estämään trombin syntymistä suonessa. Toimenpiteessä voidaan antaa hepariinia ja toimenpiteen jälkeen aloitetaan pysyvä asetyylisalisyylihappolääkitys. Luokka:Lääketiede Luokka:Radiologia ==Lähteet==