EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pikku Ilona ja hänen karitsansa

Pikku Ilona ja hänen karitsansa on vuonna 1957 valmistunut suomalainen mustavalkoinen elokuva. Elokuva on ohjaaja Jorma Nortimon viimeinen elokuva. Se perustuu Mika Waltarin käsikirjoitukseen, jonka tuottaja T. J. Särkkä häneltä tilasi nähtyään lehdessä vakuutusyhtiön liikuttavan mainoskuvan lapsesta.Elonet, muut tiedot, viitattu 30.12.2011 Elokuva suunniteltiin filmattavaksi jo jatkosodan aikana, Ilonan osassa Maire Suvanto, mutta sota- ajan hankaluuksien vuoksi tuotanto lykkääntyi 15 vuodella. Vain pari kohtausta ehdittiin kuvata vuonna 1942. Uuteen aloitukseen valittiin Ilonaksi kuopiolainen Riitta HämäläinenArto Pajukallio, Elokuvat, Helsingin Sanomat 3.1.2012, sivu D 7. Waltarin käsikirjoitukseen sisältyy uskonnollista symboliikkaa: Ilonan pelastaja alkujaksossa on karitsa, joka ääntelyllään havahduttaa Ilonan kotitaloa tarkastavan lääkintämiehen. Karitsa = Pelastaja = Jeesus Nasaretilainen. Samoin Ilona telkeää Paksulan tylyn emännän kellariin (= manala). Elokuvan ikärajaa alennettiin, kun alusta poistettiin äidin kuoleman esittävä jakso. Tapahtumakulussa on poiston vuoksi pieni hyppy: lääkintämies saa käskyn "vilkaista" ja kohta hän on talon ikkunan luona huhuilemassa. Aiemmissa kuvissa katsoja on nähnyt äidin juoksevan aidalta pihaan ja räjähdyksen. Elokuvan kohtauksessa, jossa kuvataan Vaasan läänin maaherran sodanaikaista tilaisuutta evakoille, on seinällä J. K. Paasikiven presidenttikuva, vaikka hänestä tuli tasavallan presidentti vasta sodan jälkeen.Päivän elokuvia, Tv-maailma, 51-52/2011 sivu 53 == Juoni == Ilona on pieni sotaorpo, eikä kukaan tunnu haluavan häntä adoptoitavaksi. Ilonalla on karitsa, josta hän ei halua luopua mistään hinnasta. Pian varakas perhe adoptoi erehdyksessä Ilonan, ja Ilona löytää paikkansa samoin karitsa, vaikka se papanoidessaan herättää nyrpeyttä. Tosin Ilonan ulkonäkö ei miellytä perheen rouvaa, mutta pian emäntäkin kiintyy tyttöön. ==Arviot== Aikalaisarvioissa elokuvan ansiona pidettiin sitä, että on saatu aikaan lapsille suunnattu elokuva. Muuten se sai enemmän tyrmääviä arvosteluja niin ohjauksen kuin näyttelijätyönkin osalta.Aikalaisarvioita, Elonet.fi, 2.4.2013 Myöhempien televisioesitysten yhteydessä kriitikissä todetaan, että elokuvassa lapsen unelmat ja aikuisten arki kohtaavat omituisen satunnaisesti. Elokuvaa pidetään myös liian näyttelijäkeskeisenä ja kankeana. ==Näyttelijät== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Mika Waltarin käsikirjoittamat elokuvat Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1957 suomalaiset elokuvat Luokka:Jorma Nortimon ohjaamat elokuvat Luokka:Melodraamat
Tetsari

Tetsari voi tarkoittaa seuraavia asioita: * tetsari, taisteluvyön nimitys armeija- tai sotilasslangissa * tetsari, Yamaha TZR 125 -moottoripyörän lempinimitys
Jorma Korhonen (judoka)

Jorma Petteri Korhonen (s. 23. maaliskuuta 1968 Kajaani, Suomi) on suomalainen judoka ja Euroopan mestari. Aktiiviaikanaan hän edusti Kajaanin Judokerhoa. Korhonen voitti vuonna 1989 sarjassa Euroopan mestaruuden, joka oli ensimmäinen suomalaisen miehen voittama EM-kultamitali. Vuotta myöhemmin hän saavutti EM-hopeaa ja vuonna 1993 EM-pronssia. Hän sijoittui EM-kilpailuissa lisäksi viidenneksi 1992, 1994 ja 1996. MM-kilpailuissa hän oli viides 1997 ja seitsemäs 1989. Nuorten EM-pronssia hän saavutti 1988. Korhonen voitti sarjassa myös neljä Suomen mestaruutta vuosina 1987, 1989, 1990 ja 1997. Korhonen lopetti kilpauransa vuonna 2000. Hänen veljensä Marko Korhonen on myös olympiatason judoka. Vuonna 2016 Korhonen nimettiin suomalaisen judon Hall of Fameen Suomen Urheilugaalassa. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset judokat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marssi

Marssi on sotilasosaston siirtyminen paikasta toiseen (”kävelyn sotilaallinen muoto”), joko jalan tai osaston ajoneuvoilla. Jalkamarssin ohella liikuntavälineen mukaan käytetään termejä polkupyörämarssi, hiihtomarssi tai ajoneuvoin tapahtuva moottorimarssi. Marssit jaotellaan sota- ja matkamarsseihin. Sotamarssi suoritetaan varmistettuna ja joukot asetetaan taisteluvalmiuden edellyttämään järjestykseen. Suojaustoimenpiteenä marssivan joukon edessä kulkee etujoukko, jonka edessä on kärkikomppania ja sen etupuolella joukkueen vahvuinen kärki. Marssirivistön sivustat varmistetaan partioilla. Jalkamarssin nopeus on 3–5 km/h, pyörämarssin 10–12 km/h ja moottorimarssin 30–40 km/h. Vastaavasti siirryttävät etäisyydet ovat enintään 25–30 km, 100–150 ja 300 km. Armeijassa jalkamarssilla on mukana jokin kantamus, esimerkiksi Suomen armeijassa kevyt kenttävarustus tai täyspakkaus. Pikamarssilla lisätään nopeutta vähentämällä kantamuksia ja taukoja. Sulkeis­järjestyksessä taas kuljetaan tahtimarssia, tai, käskettäessä, tahditta. Suomessa armeijan marssitahti on poikkeuksellisen vauhdikasta muuhun Eurooppaan verrattuna. Suomessa marssitahti on noin 116-120 askelta minuutissa, kun Keski-Euroopassa tyypillinen tahti on noin 100. Suomen nopea marssitahti periytyy Preussista. Etenkin paraateissa marssia ohjataan musiikilla, muun muassa rummunlyönneillä tai muulla rytmisellä musiikilla, marsseilla. Suomessa tunnettuja marsseja ovat esimerkiksi Nuijamiesten marssi, Porilaisten marssi ja Jääkärimarssi. Matkamarssi voi tarkoittaa myös muiden kuin sotilaiden yhtenäistä liikkumista paikasta toiseen, esimerkiksi mielenosoitus-, traktorimarssin, vappu- ja rauhanmarssien tapauksissa. == Katso myös == *Kuolemanmarssi *Maaottelumarssi 1941 *Metsämarssi 1950 *Pitkä marssi *Suolamarssi == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Taistelutekniikka Luokka:Kävely
Taisteluosasto

Taisteluosasto on sotilastermi, jota käytetään pienimmästä itsenäiseen taistelutoimintaan kykenevästä joukosta, joka on vähintään vahvennettu pataljoona. Sitä suuremmista itsenäiseen taistelutoimintaan kykenevistä joukoista käytetään nimiä prikaati, divisioona, armeijakunta, armeija ja armeijaryhmä. Jokainen näistä on myös yhtymä. Edellytykset joukon itsenäiseen taistelutoimintaan ovat joukon omat tulituki- ja huoltoyksiköt. Suomen puolustusvoimissa alimman tasoinen yhtymä on prikaati, mutta Yhdysvaltain armeijan perusyhtymä on taisteluosasto, johon kuuluu panssarijalkaväkipataljoona, telatykistöpatteristo, esikunta- ja huoltokomppania sekä satelliitti- ja internet-yhteyksiin kykenevä viestikomppania. Suomen puolustusvoimien doktriiniin kuuluvat kuitenkin väliaikaisesti muodostetut tiettyä tehtävää toteuttavat taisteluosastot. Tyypillisesti taisteluosaston tehtävänä olisi toimia prikaatin tai armeijakunnan sivusuunnalla, mahdollisesti prikaatin oman viestijärjestelmän ulottumattomissa. Osaston kokoonpano olisi tehtävän mukainen, mutta tyypillisesti se käsittäisi jalkaväki- tai jääkäripataljoonan sekä kenttätykistöpatteriston. Näiden yksiköiden normaalit huolto- ja viestielimet kykenisivät toteuttamaan tällaisen osaston johtamisjärjestelmät ja huollon. == Katso myös == * Mekanisoitu taisteluosasto Luokka:Sotilasyksiköt
Propeeni

Propeeni eli propyleeni (C3H6) on orgaaninen yhdiste, jossa on kolme hiiliatomia, kuusi vetyatomia ja yksi kaksoissidos. Se on toiseksi yksinkertaisin alkeeni hiilivetyjen ryhmästä. Yksinkertaisin hiilivetyjen alkeeni on eteeni, jolla on kaksi hiiliatomia, joiden välissä on kaksoissidos. Propeenia voidaan sanoa myös metyylieteeniksi tai metyylietyleeniksi. == Propeenin ominaisuudet ja käyttö == Huoneenlämmössä ja paineessa kaasumainen propeeni on väritön, hajuton (paitsi jos siihen on lisätty haju tunnistamista varten) ja helposti syttyvä. Propeeni on ilmaa raskaampaa, ja se voi kulkeutua maata pitkin ja syttyä etäällä päästölähteestään. Yhdisteen hajukynnys on 39,6–116,3 mg/m3 (69,3–203,5 ppm) ja itsesyttymislämpötila 455 °C. Propeenillä on suuri merkitys öljyntuotannossa. Propeenia muodostuu sivutuotteena eteenin valmistuksen yhteydessä. Propeeni polymeroituu joutuessaan kosketuksiin muun muassa kloorin, fluorin, vetyhalidin ja metallikatalyyttien kanssa sekä lämpötilan tai paineen nousun seurauksena. Polymeroituminen voi tapahtua kiivaasti, jopa räjähdysmäisesti. Propeeni reagoi kiivaasti hapettimien kanssa, jolloin voi syntyä palo- ja räjähdysvaara. Yhdiste voi reagoida vaarallisen voimakkaasti myös asetyleenin, bromin, dityppioksidin ja typpitetraoksidin kanssa. Kylmän, nestemäisen propeenin reaktio veden kanssa voi johtaa propeenin voimakkaaseen kiehumiseen ja höyrystymiseen. Propeeniä käytetään eniten monomeerien valmistuksessä, useimmiten polypropeenin valmistuksessa. Propeenia käytetään myös muun muassa propyleenioksidin, asetonitriilin, kumeenin, isopropyylialkoholin, allyylikloridin, heptaanien, akryylinitriilin ja akroleiinin valmistuksessa. Propeeniä käytetään polttoaineena teollisuudessa, sillä sen lämpöarvo on korkea pienemmällä massalla kuin propaanin, joten sitä polttaessa saadaan korkealämpöinen liekki. == Katso myös == *Metyyli ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * *OVA-ohje: Propeeni *PubChem: Propene *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Propylene *ChemBlink: Propene Luokka:Alkeenit
Komentovyö

Komentohihna ("rähinäremmi") on sotilasunivormuun liittyvä päällystövyön osa, joka kulkee varsinaisen päällystövyön etuvasemmalla olevasta yläosan kiinnikkeestä oikean olkapään kautta kiertäen selkäpuolelle kiinnittyen takavasemmalla olevaan toiseen kiinnikkeeseen. Vyön alkuperäisenä tarkoituksena on ollut tukea vasemmalla kyljellä kannettavaa miekkaa, myöhempinä aikoina pistoolia. Suomen puolustusvoimissa päällystövyötä käyttivät toisessa maailmansodassa vain upseerit sekä aliupseereista sotilasmestarit ja lentomestarit. 1950-luvulla sen käyttöoikeus laajennettiin koskemaan myös puolustusvoimien vakinaiseen henkilökuntaan kuuluvia aliupseereja sekä varusmiehistä upseerikokelaita ja kersantteja. Miehistö sekä alikersantit käyttävät miehistövyötä, joka on paksuhko ja leveä ilman erillistä hihnaa oleva nahkavyö. Nykyään käytettävässä Suomen puolustusvoimien maastopuvuissa m/91 ja m/05 päällystövyötä käytetään enää vain paraateissa. Sen sijaan vanhemmassa maastopukumallissa 62 päällystövyötä käytetään edelleen. Vähitellen myös suurin osa muista valtioista on lopettanut päällystövyön käytön muussa kuin juhla- ja paraatitarkoituksessa. == Katso myös == * Asevelimerkki luokka:Univormu Luokka:Varusesineet Luokka:Vyöt
Strateginen isku

Strateginen isku on vihollisen suorittama yllätykseen pyrkivä hyökkäys, jonka tarkoituksena on lamauttaa yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja tai sen puolustus. Tällä pyritään pakottamaan valtakunnan johto vihollisen haluamiin valintoihin. Strategisen iskun yhdeksi toteuttamistavaksi voidaan ajatella vihollisen täsmäpommituksin tukema helikoptereilla suoritettu maahanlasku, jonka jälkeen vihollisen erikoisjoukot miehittävät valtakunnan johtopaikat, radio- ja televisiokeskukset sekä energiahuolto- ja liikennekeskukset. Hyökkäyksen valmistelua on nykyään signaalitiedustelun vuoksi mahdotonta salata mutta sen kohdetta ja ajankohtaa ei välttämättä voida ennakoida. ==Käsitteen käyttö suomalaisessa retoriikassa== Puolustuspoliittisessa merkityksessä Suomessa strategista iskua on käytetty lähinnä perusteluna reservin pienentämiseen ja uusien kalustohankintojen hyväksyttämiseen eduskunnassa Gustav Hägglundin komentajakautena ja sen jälkeen. Strategisen iskun onnistuminen riippuu siitä, miten esimerkiksi selustaan lasketut maahanlaskujoukot onnistutaan huoltamaan. Mikäli hyökkääjällä on hallussaan alueen ilmaherruus, voidaan kevyesti aseistettuja maahanlaskujoukkoja huoltaa. Jos taas ilmaherruutta ei onnistuta saavuttamaan, huolto rajoittuu ilmateitse suoritettaviin täydennyksiin, jolloin hyökkääjä ajan oloon jää puolustajan raskaammin aseistettujen joukkojen saartamaksi ja menettää toimintakykyään huollon katkettua. Puolustajalla on maahanlaskujoukkoja raskaampi aseistus, esimerkiksi kenttätykistöä kevein tai raskain haupitsein tai vaihtoehtoisesti panssarijoukkoja, joiden liikkuvuus on kenttätykistöä suurempi ja joita voidaan kenttätykistön tapaan käyttää hyökkäävän jalkaväkiyksikön tukena, mutta myös taistelevana osana esimerkiksi mekanisoituna taisteluosastona. Luokka:Sodankäynnin strategia
Teräskypärä malli 1916

Teräskypärä malli 1916 () on saksalainen ensimmäisen maailmansodan kolmantena sotavuotena käyttöön otettu kypärämalli, jossa teräskypärä ulottuu melko alas niskaan ja myös sivulta kaulan ympärille. Syy laajasti suojaavan raskaan teräskypärän käyttöönotolle oli se, että ensimmäisen maailmansodan juuttuessa asemasodaksi 1916–1917 suuri osa haavoittumisista ja kaatumisista aiheutui luotien sijaan tykistön epäsuoran tulen kranaatinsirpaleista. Kypärän etuosan ”sarvien” pääasiallinen tehtävä on kypärän tuulettaminen niissä olevan reiän kautta. Toinen tehtävä on toimia niiden varaan ripustetun Stirnpanzer- lisäpanssarilevyn kiinnikkeinä. Sen kiinnitys varmistettiin kypärän takaosan ympäri kulkevalla nahkahihnalla. Lisäpanssarointi oli tarkoitettu lähinnä tähystäjille ja konekivääriampujille, mutta sen käyttö jäi hyvin vähäiseksi.http://www.worldwar1.com/sfgstal.htm Suomen armeijalle ostettiin vuonna 1919 15 000 kappaletta Ranskan sotasaaliiksi saamia saksalaisia teräskypäriä, ja 1920-luvun aikana niitä hankittiin 80 000 kappaletta lisää.http://www.pkymasehist.fi/sakskyp.html Teräskypärä malli 1916:n seuraaja Saksassa oli M1935-teräskypärä.http://www.german- helmets.com/HEER%20M1935%20Helmets.htm ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kypärät: saksalainen M/16 *Stahlhelm 1916 Luokka:Univormu Luokka:Sotilaalliset suojavarusteet Luokka:Kypärät tr:Miğfer
Heinäveden Höyrylaiva

Heinäveden Höyrylaiva Oy oli heinäveteläinen laivayhtiö, joka liikennöi sisävesihöyrylaivoilla Heinäveden reittiä Kuopion ja Savonlinnan välillä 1921–1968. Heinäveden Höyrylaiva Oy perustettiin 29. joulukuuta 1921, kun Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta lopetettiin ja sen omaisuus siirrettiin osakeyhtiölle. Kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti yhtiöjärjestyksen helmikuussa 1922. Heinäveden Höyrylaiva Oy osti osuuskunnan omaisuuden eli neljä Heinävesi-höyrylaivaa (Heinävesi I, Heinävesi II, Heinävesi III sekä Heinävesi IV), kaksi ”Apu-lotjaa” ja osuuskunnan laiturit 871 255 markalla. Osakeyhtiön toimipaikka oli Heinävesi. Heti perustamisen jälkeen Heinävesi IV myytiin Pohjois-Kallaveden Höyrylaiva Oy:lle 175 200 markalla. Apu-lotjat myytiin myös. Näin osakeyhtiö katsoi voivansa keskittyä Savonlinnan ja Kuopion sekä Juojärven ja Kuopion välisille vesireiteille. Rahtaus lopetettiin lähes kokonaan. Heinävesi III vaihdettiin 1925 riittämättömänä SS Tapioon, joka valmistui 1903 Varkaudessa. Se oli kannattava kauppa; ensimmäisenä vuonna se tuotti reilusti enemmän kuin mitä Heinäveden Höyrylaiva oy siitä maksoi. Heinäveden Höyrylaiva Oy mainosti toimintaansa lukuisilla mainoksilla. Vuonna 1926 se otti käyttöön Heinäveden reittiä osuvasti kuvaavan sloganin ”Kappale kauneinta Suomea”. Se laitettiin julisteeseen sekä 16-sivuiseen Heinäveden reitistä kertovaan esitteeseen Koukunpolven kuvan alle. Yhtiö palkkasi englannintaitoisia työntekijöitä. Heinäveden reittiä mainostettiin Suomen johtavien matkatoimistojen sekä monien sanomalehtien kautta. Yhtiö oli perustamisestaan lähtien voitollinen vuoteen 1928, jolloin reitille tuli kilpailija Höyryvenhe Oy Soisalo laivallaan SS Liperi. Vuonna 1933 Höyryvenhe Oy Soisalo teki konkurssin ja Heinäveden Höyrylaiva Oy:n vuodesta 1928 jatkunut tappiollisuus loppui. 1930-luvulla autoilu lisääntyi ja matkailijoita alkoi olla suurempi osa matkustajista. Matkustajamäärät kasvoivat, kunnes sodat tulivat. Heinäveden Höyrylaiva Oy menestyi pitkään; kun hyvin monet laivanvarustusyhtiöt kaatuivat, pysyi Heinäveden Höyrylaiva Oy pystyssä 4. tammikuuta 1968 asti, jolloin se yhdyistyi Saimaan Laivamatkat Oy:öön. Luokka:Heinäveden liikenne Luokka:Heinäveden reitti Luokka:Entiset suomalaiset laivayhtiöt
Ichikawa

Ichikawa () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Chiban prefektuurissa. Se sijaitsee Tokionlahden pohjukassa Edojoen suulla prefektuurin luoteisosassa. Lännessä kaupunki rajautuu Tokion metropolin Edogawan ja Katsushikan erillisalueisiin. Sisämaassa sen alue ulottuu Shimōsan ylängölle. Ichikawassa on 492 584 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 57,45 neliökilometriä. Nykyisen kaupungin alueelle rakennettiin 600-luvun Taika-uudistusten jälkeen Shimōsan provinssin hallintokeskus (kokufu) ja provinssitemppeli. Sittemmin Edo-kaudella Ichikawan alue oli suoraan Tokugawa- sotilashallinnon alaisuudessa. Gyōtokun kaupunginosa kehittyi silloin Edo- ja Tonejokien vesiliikenteen satamana. Meiji-restauraation jälkeen sisämaahan sijoitettiin keisarillisen Japanin armeijan tukikohta, jonka alue on nykyään koulu- ja virkistyskäytössä. Rautateiden rakentamisen myötä Ichikawa alkoi 1900-luvulla kehittyä nopeasti myös Tokion asuinlähiönä. Kaupunkioikeudet Ichikawa sai vuonna 1934. Kaupungin rannikolle rakennettiin teollisuuslaitoksia jo ennen toista maailmansotaa, mutta laajamittaisemmin vasta sodan jälkeen, kun sinne sijoittui kone-, tekstiili-, elintarvike- ja kemianteollisuutta osana Keiyōn teollisuusvyöhykettä. Metroliikenne Tokiosta Gyōtokun alueelle alkoi vuonna 1969. Ichikawan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat Katsushika Hachiman-gūn šintolainen pyhäkkö ja Hokekyō-jin buddhalainen temppeli, jonka rakennuksista useita, kuten vuonna 1622 valmistunut pagodi, on valittu Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden luetteloon. Puistoalueita ovat kirsikankukistaan tunnettu Satomin puisto ja lintujensuojelualue Gyōtoku yachō no rakuen. Ichikawaa palvelevat JR Higashi- Nihonin Sōbu-päälinja, Keiyō-linja ja Musashino-linja, Keisei-rautateiden Keisei-päälinja, Hokusō-rautateiden Hokusō-linja, Tōkyō metron Tōzai-linja ja Toei-metron Shinjuku-linja. == Kuvia == Tiedosto:Nakayama Hokekyo-ji temple, Ichikawa, Chiba, Japan; April 2014.jpg|Hokekyō-jin temppeli Tiedosto:妙典橋.jpg|Myōdenin silta Tiedosto:JR Sobu-Main-Line Ichikawa Station South Exit(cropped).jpg|Ichikawan rautatieaseman edustaa Tiedosto:Yawatano- yabusirazu.jpg|Yawata no Yabushirazu -metsä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Chiban prefektuurin kaupungit
Baanaatti

Baanaatti (, , tai Bánát) on historiallinen alue Keski-Euroopassa. Nykyisin se jakaantuu kolmen valtion, Romanian, Serbian ja Unkarin, alueelle.About the Banat Area DVHH Serbian Baanaatista suurin osa kuuluu Vojvodinaan. Romanian Baanaatti kattaa kokonaan Timișin piirikunnan sekä valtaosan Caraș-Severinin piirikunnasta. Lisäksi siihen kuuluu pieniä osia Aradin, Hunedoaran ja Mehedințin piirikunnista. Baanaatti on osa Tonavan pohjoispuolista tasankoaluetta. Sitä rajaavat idästä Karpaatit, lännestä Tiszajoki ja pohjoisesta Mureșjoki. Alueen historiallinen pääkaupunki on Timișoara, joka nykyisin kuuluu Romaniaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * 1911 Encyclopædia Britannica/Banat Luokka:Serbian maantiede Luokka:Romanian historialliset alueet Luokka:Unkarin historia Luokka:Unkarin maantiede
Restel

Restel Oy on suomalainen ravintola-alan yritys. Se kuuluu Tradeka-konserniin. Restel-konserni omisti kesään 2017 saakka yhteensä 47 hotellia ja yli 230 ravintolaa eri puolella Suomea, mikä teki siitä maan suurimman alallaan. Vuosiliikevaihto oli vuonna 2020 runsaat 178 miljoonaa euroa. Restel työllistää noin 2 000 työntekijää vuosittain. Kesäkuussa 2017 Restel myi koko hotelliliiketoimintansa ruotsalaiselle Scandicille ja sanoi keskittyvänsä ravintolatoimintaan.Hei hei, Cumulus-hotellit – tuttu nimi katoaa katukuvasta, Ilta-Sanomien Taloussanomat 21.6.2017. Kilpailu- ja kuluttajavirasto hyväksyi yrityskaupan joulukuussa 2017. Vuonna 2019 Restel Ravintolat Oy oli 73,6 miljoonan euron liikevaihdollaan Suomen viidenneksi suurin ravitsemisalan yritys Compass Groupin, Sodexon, Finnair Kitchenin ja Leijona Cateringin jälkeen. Restel Fast Food Oy oli 63,2 miljoonalla eurolla seitsemänneksi suurin . Restel Oy:n muut tytäryhtiöt ovat Restel Fast Food Oy, Restel Casual Oy, Restel Mexican Food Oy ja Restel Fresh Food Oy. Nimi Restel tulee sanoista restaurants and hotels. ==Historiaa== Restelin juuret ovat Tradekan edeltäjäyhtiöiden harjoittamassa hotelli- ja ravintolatoiminnassa. Kun Eka- yhtymä perustettiin fuusion seurauksena vuonna 1983, sille siirtyivät 39 osuusliikkeen hotellit ja ravintolat.Riitta Korhonen: EKA valitsi massat. Talouselämä 6/1988 Liikenimi Restel otettiin käyttöön vuonna 1989, ja Restelistä tuli erillinen yhtiö seuraavana vuonna. Ketjuun kuului muun muassa Suomen vanhimpiin kuuluva ravintola, 1830-luvulta vuoteen 2019 Turussa toiminut Foija. Vuonna 2022 Restel osti Hangon Makaronitehdas ja Classic Pizza -ravintolaketjut, joihin kuului yhteensä 23 ravintolaa. Ne työllistivät yhteensä 150 työntekijää 12 paikkakunnalla ja niiden liikevaihto 2019 ennen koronapandemiaa oli noin 15 miljoonaa euroa. == Ravintolat == ===Ravintolaketjut=== * Burger King * Rax Buffet * Taco Bell * Classic Pizza * O'Learys * Makaronitehdas * Wanha Mestari * Martina * Food & Events -tapahtumaravintolat (mm. Kansallisooppera, Metro Areena ja messu- ja tapahtumakeskus Paviljonki) ===Muut ravintolat=== * Ravintola Central, Helsinki * Kaarle XII, Helsinki * Ravintola Mestaritalli, Helsinki * Meritalli, Helsinki * Muikkuravintola Sampo, Kuopio * Bastion Bistro (Suomenlinna), Helsinki * Ravintola Keisarinsatama, Kotka * Kahvila Hyrylä, Tuusula * Ravintola Lastu, Lahti * RAITO Sushi, Helsinki === Tilausravintolat === * Tekniska, Helsinki * Piano Paviljonki, Helsinki * Koiviston Huvila, Espoo == Omistuksessa olleet hotellit == (luovuttu kesäkuussa 2017) * Cumulus * Holiday Inn (Suomen toimipisteet) * Crowne Plaza Helsinki * Hotelli Seurahuone Helsinki * Hotel Indigo Helsinki - Boulevard == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Restel *
Jukka-Pekka Väyrynen

Jukka-Pekka Väyrynen (s. 13. joulukuuta 1961 Helsinki) on suomalainen entinen karateka. Väyrynen nousi huipulle jo nuorena. Hän voitti viisi nuorten Suomen mestaruutta ja nuorten Euroopan mestaruuden vuonna 1982 60 kg:n sarjassa. Samana vuonna hän voitti ensimmäisenä suomalaisena karaten maailmanmestaruuden. Vuoden 1984 EM-kisoissa Väyrynen oli 65 kg:n sarjassa viides. Vuonna 1982 Väyrynen voitti Pohjoismaiden mestaruuden. SM-tasolla hän voitti kolme hopeaa vuosina 1981, 1983 ja 1984. Urheilu-uransa jälkeen Väyrynen on toiminut Suomen Karateliiton hallituksessa. ==Lähteet== * Kilpakenttien sankarit 2, Tammi 1993, s. 72–73 Luokka:Suomalaiset karatekat Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Enkeliakatemia

Enkeliakatemia on englantilaisen Annie Daltonin kirjoittama kirjasarja, joka kertoo tavallisesta tytöstä nimeltä Melanie Beeby. Hänen unelmansa on päästä tv-juontajaksi, mutta haave ei tule toteutumaan, sillä hän kuolee heti täytettyään 13 vuotta. Tv:n sijasta Melanie päätyy jokaisen teinitytön taivaaseen, jossa kuljetaan muotivaatteissa, shoppaillaan, istutaan kahviloissa ja kuunnellaan pop-musiikkia. Kaiken lisäksi taivaassa on teinienkelien koulu, enkeliakatemia, jonne Melaniekin joutuu. Hän liittyy koulun historiakerhoon ja pääsee Palvelun avustuksella käymään Maassa pelastamassa ihmisiä. == Sarjaan kuuluvat kirjat == * * * * * Fogging Over (2002, ei suomennettu) * Fighting Fit (2003, ei suomennettu) * Making Waves (2003, ei suomennettu) * Budding Star (2004, ei suomennettu) * Keeping It Real (2005, ei suomennettu) * Going for Gold (2007, ei suomennettu) * Tempting Fate (2008, ei suomennettu) Luokka:Fantasiakirjasarjat Luokka:Nuortenkirjasarjat
Kierto

Kierto on operaatio puulle graafiteoriassa. Kierron lajeja ovat esimerkiksi kierto vasemmalle, kierto oikealle sekä kaksoiskierto vasemmalle ja kaksoiskierto oikealle. Puu tasapainotetaan kiertämällä: D / \ / \ B E / \ A C voidaan kiertää muotoon: B / \ / \ A D / \ C E Edellä oleva esimerkki on kierto oikealle. Vastaava operaatio päinvastoin on kierto vasemmalle. Lisäksi puun tasapainottamiseksi voidaan tarvita kaksoiskiertoa oikealle tai kaksoiskiertoa vasemmalle. Kaksoiskierto oikealle suoritetaan suorittamalla ensin kierto vasemmalle vasemmanpuoleiselle lapsisolmulle ja sitten suorittamalla kierto oikealle solmulle itselleen. Seuraavassa esimerkissä tehdään solmulle (F) kaksoiskierto oikealle: F / \ / \ B G / \ A D / \ C E Kierretään vasemmalle vasen lapsisolmu (B). F / \ / \ D G / \ B E / \ A C Kierretään oikealle solmu itse (D). D / \ / \ B F / \ / \ A C E G Luokka:Graafiteoria
Binäärinen hakupuu

Binäärinen hakupuu (binäärihakupuu, , BST) on hakurakenne, joka on toteutettu binääripuun avulla. Binäärisen hakupuun kaikille solmuille pätee, että solmun vasemmassa alipuussa on ainoastaan sitä pienempiä alkioita ja vastaavasti oikeassa alipuussa ainoastaan sitä suurempia alkioita. Binäärisiä hakupuita käyttävät haku- ja lajittelualgoritmit ovat tyypillisesti erittäin tehokkaita. Hyvin tunnettu binäärisen hakupuun kehitetty versio on punamusta puu. == Toteutus == Binääripuun hakualgoritmi toteutetaan yleensä rekursiivisesti. Esimerkkitoteutus pseudokoodina: *key: avain, jonka arvoa haetaan *node: puun solmua kuvaava tietue; aluksi puun juuri *node.key: solmun avain *node.value: solmun arvo *node.left: solmun vasen alisolmu *node.right: solmun oikea alisolmu function search_binary_tree(node, key) if node = null return null # ei löytynyt else if node.key = key return node.value # löytyi else if key < node.key return search_binary_tree(node.left, key) else # key > node.key return search_binary_tree(node.right, key) Koska algoritmi on häntärekursiivinen, sen voi optimoida käyttämään toistoa rekursion sijaan. Jos tarvitaan säiliö eikä hakurakenne, niin avain ja arvo voidaan yhdistää. == Tehokkuus == Hakuoperaation suoritusaika on verrannollinen puun korkeuteen. Korkeus riippuu siitä, miten puu on muodostunut. Pahimmassa tapauksessa binääripuusta muodostuu täysin toispuolinen, jolloin hakuoperaation suoritusaika on kertaluokkaa O(n) eikä se ole lainkaan tehokkaampi kuin vaikkapa peräkkäishaku linkitetystä listasta. Tasapainotetut hakupuut kuten punamusta puu ratkaisevat ongelman. Parhaassa tapauksessa puun korkeus on mahdollisimman pieni eli noin \log_2 n, missä n on solmujen lukumäärä. Tällöin haun asymptoottinen suoritusaika on vastaavasti O(\log n). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *GeeksforGeeks: Binary Search Tree - Set 1 (Search and Insertion) *GeeksforGeeks: Red-Black Tree - Set 1 (Introduction) *InterviewBit: Binary Search Tree Luokka:Tietorakenteet Luokka:Hakualgoritmit
Isaak Babel

Isaak Emmanuilovitš Babel (; 13. heinäkuuta (J: 1. heinäkuuta)\--> 1894 Odessa Venäjän keisarikunta –1940 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen näytelmäkirjailija ja novellisti. Babel syntyi juutalaiseen perheeseen Ukrainassa Odessassa aikana, jolloin juutalaiset pakenivat joukoittain Venäjältä. Hän selvisi vuoden 1905 vainoista kristittyjen naapurien avulla mutta menetti isoisänsä. Koulu-uran ajan hän joutui taistelemaan paikasta juutalaisvähemmistölle tarkoitetussa kiintiössä. Opiskellessaan Pietarissa hän tutustui Maksim Gorkiin. Babelin nuoruudesta kului seitsemän vuotta Venäjän sisällissodassa. Hän työskenteli kielenkääntäjänä vastavakoilupalvelussa ja sotakirjeenvaihtajana. Odessaan palattuaan hän alkoi kirjoittaa novelleja juutalaiskaupunginosan elämästä. Josif Stalinin kulttuuripolitiikan voimistuessa ja sosialistisen realismin noustessa määrääväksi tekijäksi kirjallisuuspiireissä Babel vetäytyi yksityisyyteen. Gorkin saatua surmansa epäilyttävissä oloissa 1936 Babel totesi: seuraavaksi he etsivät minua. Hänet pidätettiin 1939, tuomittiin vakoilusta, vietiin Butyrkan vankilaan ja teloitettiin. == Suomennetut teokset == * Odessalaisia ja muita novelleja, suom. Esa Adrian Helsinki: Tammi 1970. Sarja: Keltainen kirjasto 97 * Punainen ratsuväki (Konarmija). Suom. Juhani Konkka, Jyväskylä: Gummerus 1958 Sarja: Kirjallinen löytöretki * Maria: kahdeksankuvaelmainen näytelmä, Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto [1968?] ;Novelleja * Suomalaiset, suom. Timo Suni, julkaisussa Parnasso 55 (2005): 3 *Kolme naista. Antologiassa: Kirsikankivi (Kirsikan kivi), toimittanut Ulla-Liisa Heino, Helsinki: Kansankulttuuri 1967 Julkaisussa: Nuori Voima 4/2005. Suom. Mikko Viljanen * Kylpyhuoneen ikkuna * Doudou * Ensimmäinen kirjoituspalkkioni Antologiassa: Neuvostoproosaa. 1, Vallankumouksesta sosialistiseen realismiin, WSOY 1969, toim. ja suom. Esa Adrian, Helsinki: WSOY 1969 * Kuningas * Jeesuksen synti ==Lähteet== Luokka:Stalinin vainoissa kuolleet Babel Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet Luokka:Juutalaiset kirjailijat
Koštšei

Koštšei Kuolematon () on ilkeä slaavilaisen kansanperinteen hahmo. Koštšei- nimen kirjoitusasu muissa slaavilaisissa kielissä (esimerkiksi puolan Kościej) viittaisi siihen, että nimi on johdettu luuta merkitsevästä sanasta (ven. кость, puol. kość). Vanhoissa suomalaisissa toisinnoissa tai suomennetuissa satukirjoissa hahmon nimi on usein yksinkertaistettu asuun Kašhei tai Košhei. Hänet kuvataan usein luurankomaisena mieshahmona. Koštšein surmaaminen on äärimmäisen hankalaa. Hänen sielunsa on erillään ruumiista piilotettuna neulaan, joka on munan sisällä, joka on ankan/sorsan sisällä, joka on jäniksen sisällä, joka on rautaisessa kirstussa, joka on kiinnitetty ketjulla / haudattu vihreän tammen alle Bujan-saarelle. Niin kauan kuin sielu on turvassa, Koštšei ei voi kuolla. Jos arkku kaivetaan maasta ja avataan, jänis säntää pakoon. Mikäli jänis saadaan kiinni ja tapetaan, ilmaantuu sen sisältä ankka/sorsa, joka pyrähtää lentoon. Sillä, joka on saanut munan haltuunsa, on Koštšei vallassaan: tämä alkaa heiketä, tulee sairaaksi ja menettää taikavoimansa. Koštšei kuolee, kun neula rikotaan. Joidenkin tarinoiden mukaan se on rikottava Koštšein otsaa vasten. == Katso myös == * Lich == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Venäläinen kansanperinne
Mutti

Mutti (muita nimiä pepu, köpötes, tikkupuuro, tikkuhöyry ja äkkinäinen) on etenkin Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla suosittu perinneruoka, joka valmistetaan ohrajauhosta ja vedestä sekä maustetaan suolalla. Sitä pidetään vanhimpana ja yksinkertaisimpana pohjoispohjalaisena perinneruokana. Mutti ( tai motti) tunnettiin myös Ruotsin Värmlannissa Suomesta peräisin olevana ruokalajina jo 1700-luvulla. Ruotsin akatemian mukaan ruoan nimi "motti" on alun perin tarkoittanut yhtä annosta kyseistä ruokalajia. Muttia on tehty myös Keski-Suomessa. == Versioita == Mutti tarkoittaa paikoitellen myös talkkunajauhoista ja vedestä keitettyä paksua tahnaa. Aiemmin Uudellamaalla, mutta nykyisin Päijät-Hämeessä sijaitsevan Artjärven pitäjäruoka on hernesmutti ja päijäthämäläisen Hollolan makea omenapepuKolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 50, 82. Helsinki: Patakolmonen Ky.. == Valmistus == Pepun ja mutin valmistusmenetelmät ovat vaihdelleet paikkakunnasta riippuen. Anneli Syrjäsen mukaan pepu on ollut kylmään veteen valmistettua ruokaa ja mutti on valmistettu kuumaan veteen. Pepuun on voitu maakunnan eteläisillä alueilla sekoittaa myös marjoja. Kun mutti on pohjalaismaakuntien perinnettä, pepu on tunnettu Etelä-Savossa, Pohjois-Hämeessä, osissa Laatokan Karjalaa ja Viipurinlahden rannikolla. Mutin valmistuksessa yksi osa suolattua vettä kiehutetaan. Sitten kaksi ja puoli osaa ohrajauhoa kaadetaan kiehuvaan veteen. Ei sekoiteta, vaan tehdään massaan reikiä puutikulla, jotta höyry pääsee nousemaan ylös. Annetaan jauhon kypsyä, kunnes vesi on lähes haihtunut, sitten sekoitetaan. Jäämäveden määrällä saadaan määriteltyä, minkä kokoisia kokkareita syntyy. Parhaimmillaan mutti on, kun se toiseen syöntiin paistetaan pannulla runsaan voin kera. Mutti nautitaan perinteisesti voin kera. Muttikokkareiden koko voi vaihdella ryynimäisestä ”hiekkamutista” isokokkareiseen ”kouramuttiin”. == Merkitys == Mutti on ollut perinteisesti arkista ruokaa, jopa niin sanottua ”hätäruokaa”. Muttia ja pepua valmistettiin usein välipalaksi tai evääksi. Sievissä järjestetään vuosittain Muttimarkkinat. == Lähteet == Luokka:Suomalainen keittiö
Bab el Mandeb

Bab el Mandeb (, tig. ባብ ኣል ማንዳብ), on salmi, joka erottaa toisistaan Afrikan ja Aasian ja yhdistää Punaisenmeren ja Adeninlahden ==Maantiede== Bab el Mandeb johtaa Punaiseltamereltä Adeninlahdelle Intian valtamerellä. Salmen leveys on yhteensä 32 kilometriä. Sen keskellä sijaitsee Perimin saari, joka jakaa salmen kahteen osaan. Saaren länsipuolella salmen leveys on 26 kilometriä ja itäpuolella 3 kilometriä. Suuremmat alukset kulkevat yleensä leveämmän salmen kautta. Kesäkuun ja syyskuun välisen monsuunikauden aikana salmen kautta virtaa vettä Intian valtamerelle ja vastaavasti Punaisellemerelle marraskuun ja huhtikuun välisenä aikana. Liike johtaa voimakkaisiin virtauksiin. ==Historia== Nykyihmisen (Homo sapiens) on esitetty levittäytyneen Afrikasta paitsi pohjoisesta Siinain niemimaan kautta, mutta myös etelästä Bab el Mandebin paikalla aikanaan sijainneen maasillan kautta. Tutkijat eivät ole yksimielisiä muuttoliikkeen ajankohdasta, mutta yleensä sen on esitetty tapahtuneen alle 80 000 vuotta sitten. Nimi Bab el Mandeb esiintyy sabalaisissa teksteissä 500-luvulta muodossa sślt mdbn eli silsilat al-Mandab Dhu Nuwasin ja etiopialaisten sodista kertovissa yhteyksissä. Arabien perimätiedossa Aasia ja Afrikka olivat maayhteyksissä toisiinsa, kunnes Dhu al-Qarnayn erotti ne toisistaan Bab el Mandebissa. Perinteessä esiintyy myös ilmeisen mielikuvituksellinen tarina salmen poikki viritetystä ketjusta. Maatieteilijä Yaqut mainitsi tarinan etiopialaisten hyökkäyksestä salmen yli selittäessään sen nimen liittyvän kuolleiden suremiseen. Aikanaan alue tunnettiin meripihkan keräilystä. Bab el Mandebista tuli strategisesti hyvin merkittävä Suezin kanavan avaamisen myötä. Huomattavan tärkeää on salmen kautta Välimereltä Aasiaan kulkeva kauppaliikenne. Vuonna 2018 salmen läpi kulki esimerkiksi arviolta 6,2 miljoonaa barrelia raakaöljyä tai jalostettuja öljytuotteita. Määrä vastasi noin 9 % koko maailman vastaavasta meriliikenteestä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Salmet Luokka:Intian valtameri Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Punainenmeri
Lauri Rechardt

Lauri Fredrik Rechardt (s. 24. huhtikuuta 1965 Helsinki) on suomalainen entinen kilpapurjehtija ja Musiikkituottajien toiminnanjohtaja vuosina 2010-2014. Nykyisin Rechardt työskentelee musiikkialan toimialajärjestössä IFPI:ssä Lontoossa ja vastaa siellä lisensoinnista ja lakikäytännöistä. __NOTOC__ ==Urheilu-ura== Rechardt osallistui Soulin olympialaisiin 1988 ja sijoittui Finnjolla-luokassa yhdeksänneksi. MM-kisoissa hänen paras sijoituksensa oli samana vuonna tullut seitsemäs tila. Vuonna 1989 hän voitti EM-pronssia ja PM-kultaa. Hän voitti urallaan myös kaksi Suomen mestaruutta vuosina 1987 ja 1989 sekä kolme SM-hopeaa vuosina 1986, 1990 ja 1991. Hänen veljensä Esko Rechardt on purjehduksen olympiavoittaja. ==Henkilöhistoria ja ammattiura== Rechardtin vanhemmat ovat rakennustekniikan professori Tapani Rechardt (1931–2022Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 10.7.2022, s. B 23.) ja anatomian professori Leena Rechardt (s. 1934). Koulutukseltaan Rechardt on oikeustieteen kandidaatti, ja hän siirtyi Musiikkituottajien toiminnanjohtajaksi lakimiehen tehtävästä. Aiemmin hän on toiminut muun muassa Gramex ry:n apulaisjohtajana sekä äänitetuottajien kansainvälisessä kattojärjestössä IFPI:ssä muissa tehtävissä. == Lähteet == * Kilpakenttien sankarit 2, s. 77. Tammi 1993. === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Emma-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alfonso V

Alfonso V voi tarkoittaa seuraavia historiallisia hallitsijoita: *Alfonso V, Leónin kuningas vuosina 999–1028 *Alfonso V, Aragonian kuningas vuosina 1416–1458 *Alfonso V, Portugalin kuningas vuosina 1438–1481.
Pekka Röppänen

Ari Pekka Röppänen (s. 7. joulukuuta 1952 Suonenjoki) on suomalainen entinen ampuja. Vuoden 1986 MM-kisoissa Röppänen oli mukana MM-hopeaa voittaneessa joukkueessa. Sen lisäksi hän voitti henkilökohtaisen MM-hopean vapaakiväärin makuuammunnassa. EM-kisoissa Röppäsellä on kaksi hopeaa vuodelta 1989 sekä pronssi vuodelta 1991. Hän on voittanut kymmeniä SM-mitaleja ja tehnyt useita Suomen ennätyksiä eri kiväärilajeissa. Röppäsen veljet Jorma ja Mauri Röppänen ovat myös ampujia. ==Lähteet== * Kilpakenttien sankarit 2, Tammi 1993, s. 79 Luokka:Suomalaiset ampujat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koheesio (tietotekniikka)

Tietotekniikassa koheesio (cohesion) tarkoittaa sitä, kuinka pitkälle moduulissa tai luokassa oleva ohjelmakoodi on keskittynyt tietyn toiminnallisuuden toteuttamiseen. Olio-ohjelmoinnissa korkea koheesio tarkoittaa esimerkiksi sitä, että luokan metodit liittyvät läheisesti samoihin käsitteisiin kuin moduulin tarjoamat palvelut. Korkea koheesio on tavoiteltava piirre. Mitä korkeampi koheesio, sitä todennäköisemmin koodia voidaan käyttää muuallakin. Samoin luotettavuus ja ymmärrettävyys paranevat. Korkea koheesio liittyy usein myös *löyhään kytkentään* ja vastaavasti *matala koheesio* johtaa helposti vahvaan kytkentään: jos moduulin toiminnallisuus hajaantuu useille eri osa-alueille, se luultavasti myös riippuu useista muista eri moduuleista ja luokista. Matala koheesio tarkoittaa, että luokassa on paljon metodeja, jotka eivät keskustele toisten luokan metodien kanssa. Luokka tekee paljon töitä, joilla ei ole keskenään paljon yhteistä. Matala koheesio johtaa yleensä vaikeaan testattavuuteen ja ylläpidettävyyteen. Koheesio kasvaa, jos: * Luokkaan upotetuilla toiminnoilla on paljon yhteistä. * Metodit suorittavat pienen määrän toisiinsa liittyviä toimintoja, välttämällä toisiinsa liittymättömiä tietojoukkoja. * Aiheeseen liittyvät metodit ovat samassa lähdetiedostossa tai muuten ryhmiteltyinä yhteen; esimerkiksi erilisissä tiedostoissa, mutta samassa hakemistossa/kansiossa. Korkean koheesion edut: * Vähentää luokkien monimutkaisuutta (yksinkertaisempia ja vähemmän toimintoja). * Järjestelmän ylläpidettävyys paranee, koska yhden moduulin muutokset vaativat vähemmän muutoksia muihin moduuleihin. * Luokkien uudelleenkäytettävyys paranee. == Koheesio Javassa == Javassa koheesio on olio-ohjelmoinnin periaate. Koheesio määrittelee, kuinka Java-luokat on suunniteltu. Tarkoituksena on luoda luokka, joka on hyvin kohdennettu. Koheesio kasvaa, kun luokkaan ryhmitetään läheisesi toisiinsa liittyviä asioita. Korkea koheesio tekee koodin muokkaamisesta ja päivittämisestä helppoa ja koodin rakenne on yhtenäisempää. Esimerkiksi kirjastoissa kirjat on järjestelty aiheiden mukaan, jolloin oikean kirjan löytäminen on helpompaa. Sama periaate toimii myös ohjelmoinnissa. Koodia, jonka koheesio jätetään huomiotta, on vaikea työstää. == Katso myös == * Ortogonaalisuus * Erikoistuminen Luokka:Ohjelmointi
Pyhän Olavin ritarikunta

Pyhän Olavin ritarikunta () on toinen Norjan kahdesta virallisesta ansiomerkkiritarikunnasta. Viisiluokkaisen ritarikunnan perusti kuningas Oskar I vuonna 1847. Se sai nimensä Norjan kansallispyhimyksen, 1000-luvun alkupuolella hallinneen kuningas Olavi Pyhän mukaan. Ritarikunnan merkki on valkoiseksi emaloitu, kultareunainen, kruunuin ja O-kirjaimin koristeltu Maltan risti, jota kannetaan valko-sini-punaisessa nauhassa. Suurristiä voidaan kantaa myös koristeellisessa kaulaketjussa. Pyhän Olavin kunniamerkkejä voidaan myöntää tunnustuksena Norjan tai koko ihmiskunnan hyväksi tehdystä arvokkaasta työstä. Pyhän Olavin ritarikunnan suurmestari on Norjan kuningas. Presidentit Urho Kekkonen, Mauno Koivisto, Martti Ahtisaari, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö on palkittu Pyhän Olavin suurristeillä. Myös rouva Tellervo Koivistolle on myönnetty ritarikunnan suurristi. Kunniamerkkiä jaetaan kuudessa luokassa: * Suurristi ketjulla * Suurristi * Komentaja tähdellä * Komentaja * 1. luokan ritari * Ritari == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Pyhän Olavin ritarikunta Norjan kuninkaallisen hovin sivuilla Luokka:Norjalaiset ritarikunnat
Karkeakarvainen saksanseisoja

Karkeakarvainen saksanseisoja () on alun perin saksalainen koirarotu, joka on syntynyt risteyttämällä villakoirapointtereita, korthalsingriffoneita, harjaskarvaisia seisojia ja lyhytkarvaisia saksanseisojia. Karkeakarvainen saksanseisoja on laajimmalle levinnyt karkeakarvainen metsästyskoirarotu. == Ulkonäkö == Uroksen säkäkorkeus on 61-68 cm ja nartun 57-64 cm. Pää on melko pitkä, kallo leveä ja kuono voimakas. Silmien tulee olla tummat ja kirkkaat, korvien keskipitkät ja riippuvat. Rintakehä on syvä ja melko leveä. Karkeakarvainen saksanseisoja on neliömäinen, korkeintaan 3 cm korkeuttaan pitempi. Suomessa hännän typistäminen ei ole sallittua. Typistämättömänä häntä ulottuu kintereeseen asti. Karvan tulee olla karkeaa, rungonmyötäistä ja sormilla koettaessa selvästi kierteistä. Karvanpeitteen tulee olla peittävää. Koiralla tulee olla pohjavillaa. Karkeakarvaisen saksanseisojan rodullisia tuntomerkkejä ovat myös tuuhea parta ja kulmakarvat. Väri on joko valkopohjainen ruskein merkein, valkopohjainen mustin merkein, ruskea päistärikkö, musta päistärikkö tai kokoruskea. == Luonne ja käyttäytyminen == Metsästysvietti on erittäin voimakas, siksi rotu soveltuu yleensä huonosti pelkäksi seurakoiraksi. Se on luonteeltaan ystävällinen ihmisille, toimelias ja tarmokas. Rodulla esiintyy jonkin verran myös vartioimis- ja puolustusviettiä, mutta niistä pyritään jalostusvalinnoin määrätietoisesti eroon. Saksanseisojat ovat melko jääräpäitä ilman kunnon koulutusta ja kuria. Joskus myös iän myötä jääräpäisyys alkaa tulla esiin. Saksanseisojat ovat myös paikoin todella ns. ”hellyydenkipeitä”, eli niitä pitäisi olla silittämässä ja rapsuttamassa. == Metsästyskäyttö == Karkeakarvainen saksanseisoja on saanut mainetta uupumattomana ja rohkeana metsästäjänä kaikenlaisessa maastossa. Se on monipuolinen metsästyskoira, joka sopii hyvin kaiken riistan metsästykseen. Vesilintujahdissa rotu on mainio. Se noutaa pudotetun riistan ja kerää usein talteen myös muiden sorsastajien haavoittamat tai löytämättä jääneet linnut. Karkeakarvaista saksanseisojaa käytetään myös jälkikoirana haavoitetun riistan etsimisessä. Rodun haku käy myös laajuudeltaan ja vauhdiltaan tulokselliseen riekonpyyntiin tunturimaastossa sekä peltopyy- ja fasaanijahtiin peltomaastossa. == Alkuperä == Rotu on vielä nuori: se sai nykyisen ulkonäkönsä 1900-luvun alussa. Suomessa rotukirjat suljettiin vasta 1938; tämä tarkoittaa sitä, että rotuun ei sen jälkeen hyväksytä muita kuin puhdasrotuisista esivanhemmista polveutuneita eläimiä. Siihen asti lyhytkarvaisia ja karkeakarvaisia saksanseisojia astutettiin ristiin ja pennut rekisteröitiin niiden karvan laadun mukaan jompaankumpaan rotuun. Rodun alkuperämaassa rotukirjaa ei ole suljettu kokonaan vieläkään. == Lähteet == *Tapio Eerola, Suomen koirarodut, Tammi 1997 *http://www.koirat.com *http://www.saksanseisojakerho.fi/ === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Rotumääritelmä (Suomen Kennelliitto, pdf) Luokka:FCI 7 Seisovat lintukoirat Luokka:Seisojat Luokka:Saksalaiset koirarodut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Timuridien dynastia

pienoiskuva|Timur Lenkin valtakunta (1365-1405). Timuridien dynastia oli turkkilais-mongolilainen ja persialainen, islaminuskoinen hallitsijasuku, jonka kantaisä oli Timur Lenk (Tamerlane). Se hallitsi Keski-Aasian ja Iranin timuridien valtakuntaa, ja myöhemmin Baburin perustamaa suurmogulaattia Intiassa. Timur Lenk valloitti valtavan alueen Keski-Aasiassa 1300-luvun lopussa ja 1400-luvun alussa perustaen seuraajadynastian, jonka aikana valtakunta kuitenkin nopeasti hajaantui hajotakseen lopullisesti 1500-luvun alussa. Timuridien valtakunnan hajottua Babur, Timur Lenkin suora jälkeläinen, perusti vuonna 1526 Intiaan mogulivaltakunnan, joka 1600-luvulla hallitsi suurinta osaa Intiasta, mutta heikkeni 1700-luvulla. Timuridien dynastian valta loppui Brittiläisen imperiumin hajotettua mogulaatin 1857. == Lähteet == Luokka:Hallitsijasuvut Luokka:Aasian entiset valtiot Luokka:Keski-Aasian historia Luokka:Islamin historia Luokka:Azerbaidžanin keskiaika
Core War

0000: ADD.AB # 4, $ 3 0001: MOV.F $ 2, @ 2 0002: JMP.B $ -2, $ 0 0003: DAT.F # 0, # 0 Core War -ohjelma (Redcode ICWS-94 -koodia) Core War (tai Core Wars) on kahden pelaajan tietokonepeli, jossa pelaajat tekevät pelin omalla ohjelmointikielellä tietokoneohjelman, jonka tarkoituksena on levittää ohjelmaa käytössä olevalle muistialueelle. Ohjelmat suorittavat yhden käskyn vuorollaan ja toisen tuhonnut ohjelma on voittaja. Pelin ohjelmat kirjoitetaan yksinkertaisella Redcode-nimisellä ohjelmointikielellä, joka muistuttaa varhaisten CISC-koneiden assemblyä. Redcode-ohjelmat suoritetaan MARS-nimisellä virtuaalikoneella (Memory Array Redcode Simulator). Kieli ei käytä rekistereitä vaan manipuloi muistiosoitteita. Siinä on vain suhteelliset hyppykäskyt. Osoitus tai hyppy muistin lopun ohi siirtyy muistiavaruuden alkuun. Käskyt vievät vakioajan. Erikoisuus on DAT-käsky (0-alkuinen). Jos ohjelma suorittaa tämän käskyn se pysähtyy ja vastustaja julistetaan voittajaksi. https://corewar.co.uk/dewdney/1984-05.htm Core War -pelin ensimmäisen version kehittivät D. G. Jones ja A. K. Dewdney vuonna 1984 ja se perustui Victor Vyssotskyn ideoimaan Darwin-nimiseen peliin, jonka Douglas McIlroy toteutti Bell Labsissa IBM 7090 -tietokoneelle 1960-luvulla. Darwinista tehtiin versiot myös Z80 CP/M-järjestelmille ja Apple Macille. Core Warin sanotaan perustuvan tarinaan tietokonemadosta nimeltä Creeper, jota vastaan ohjelmoitiin itsekopioituva ohjelma nimeltä Reaper, joka tuhosi Creeperin kopiot ja sitten itsensä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * www.corewar.co.uk * King of the hill - Core War -pelisivusto Luokka:Ohjelmointipelit
Predator

Predator tarkoittaa seuraavia asioita: * Elokuvat: ** Predator – saalistaja ** Predator 2 ** Alien vs. Predator ** Aliens vs. Predator 2 ** Predators * Predator, Predator-elokuvissa esiintyvä avaruusolento * Videopelit: ** Predator ** Predator 2 ** Predator: Concrete Jungle ** Far Cry Instincts Predator * Batman versus Predator, sarjakuva * Albumit: ** Predator, heavy metal -yhtye Acceptin albumi ** The Predator, rap-artisti Ice Cuben albumi ** Predator of the Empire, power metal -yhtye Steel Attackin albumi * RQ-1 Predator, miehittämätön lentolaite * Saalistaja (), eliö, joka tappaa ja käyttää ravinnokseen muita eläviä eliöitä * Muita täsmennyksiä: ** Alien vs. Predator ** Predators
Roosa Närhi

Roosa Närhi Valmentaja Jarkko Mäkinen Seura Budokwai/Taekwondo Team Turku Vyöarvo 3. dan Pituus 173 cm Saavutukset yksilösarjoissa Alle 18v MM-8 Senior 1 SM-1 PM-1 MM-9 Opiskelijoiden MM-5 Useita kv-mitaleita Saavutukset parisarjassa SM-1 2006-2010 PM-1 2008-2009 Roosa Närhi (s. 29. elokuuta 1990 Turku) on suomalainen, Budokwai/Taekwondo Team Turkua edustava taekwondo- urheilija. Hänen vyöarvonsa on 3. dan (kolmannen asteen musta). Närhi aloitti taekwondon harrastamisen vuonna 2003 ja kilpailemisen vuonna 2004. Hänen opettajansa on liikesarjamaajoukkueen päävalmentajana toimiva turkulainen Jarkko Mäkinen (5. dan). Närhen suurimpiin saavutuksiin kuuluu junioreiden MM-8 vuonna 2008, aikuisten MM-9 2009 sekä opiskelijoiden MM-5 2010. Luokka:Suomalaiset taekwondoinit Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
MTM Enterprises

MTM Enterprises oli vuosina 1969–1998 toiminut yhdysvaltalainen tuotantoyhtiö. Yhtiön perustivat Mary Tyler Moore ja Grant Tinker. MTM tuotti useita televisiosarjoja, esimerkkeinä Hill Street Blues, St. Elsewhere ja The Mary Tyler Moore Show. MTM myytiin vuonna 1989 TVS Entertainmentille. Vuonna 1996 News Corporation osti yhtiön. MTM sulautettiin pian kaupan jälkeen 20th Century Foxiin, ja se lopetti toimintansa. Firman logo oli parodia MGM:n tunnuksesta; karjuvan leijonan sijaan mukana oli naukuva Mimsie-kissa. Logosta esitettiin yhtiön eri ohjelmissa erilaisia mukaelmia. Esimerkiksi Hill Street Blues -sarjassa käytetyssä logossa kissalla oli poliisin lakki. Luokka:Yhdysvaltalaiset televisioyhtiöt
Bacău

Bacău [baˈkəu̯] () on kaupunki Romanian itäosassa, Karpaattien juurella. Siellä on noin 133 000 asukasta. Kaupungista pääsee Transilvanian puolelle Ghimeşin solaa pitkin. Historiankirjojen ensimmäinen maininta Bacăusta on vuodelta 1408. Kaupungissa on paljon keskiaikaisia ja goottilaista tyyliä edustavia rakennuksia. Sen nähtävyyksiin kuuluvat ortodoksinen munkkiluostari ja romanttinen ruusupuisto. Ensimmäisen maailmansodan aikana romanialaisten päämaja sijaitsi Bacăussa. Nykyisin kaupunki on Romanian rautatieverkon solmukohta ja yksi vilkkaimmista asemista. == Tunnettuja bacăulaisia == * Cristina Bontaș, telinevoimistelija * Mihaela Melinte, moukarinheittäjä * Costel Pantilimon, jalkapallomaalivahti * Gabriela Potorac, telinevoimistelija * Doru Sechelariu, autourheilija * Valeria Ștefănescu, pika-aitajuoksija ja pituushyppääjä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Romanian kaupungit