EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Eino Kantanen

Eino Kantanen (2. kesäkuuta 1902 Mikkeli – 10. helmikuuta 1965 Mikkeli) oli suomalainen toimitusjohtaja, päätoimittaja ja kunnallisneuvosmies. Kantanen meni kirjapaino-oppiin vuonna 1917 ja työskenteli latojana ja faktorina. Vuosina 1947–1955 hän työskenteli sanomalehti Vapauden toimitusjohtajana ja vuosina 1951–1955 päätoimittajana. Vuodesta 1951 lähtien Kantanen toimi Mikkelin raastuvanoikeuden kunnallisneuvosmiehenä. Hän oli myös osuusliike Savonseudun hallintoneuvoston puheenjohtaja vuodesta 1948, Kulutusosuuskuntien Keskusliiton hallintoneuvoston jäsen vuosina 1940–1958, Mikkelin kaupunginvaltuutettu yli 30 vuoden ajan ja kaupunginhallituksen jäsen vuosina 1935–1959. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Mikkelin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Maloti

Maloti (voidaan kirjoittaa myös Maluti) on vuoristo eteläisessä Afrikassa, Lesothon pohjoisosassa. Maloti on Lohikäärmevuorista luoteeseen päin lähtevä osa Lohikäärmevuorten vuoristokokonaisuutta. Maloti-vuorten korkein huippu on Thabana Ntlenyana, joka on samalla Lesothon sekä koko eteläisen Afrikan korkein kohta. == Katso myös == * Maloti-Drakensberg == Lähteet == Luokka:Afrikan vuoristot Luokka:Lesothon maantiede Luokka:Etelä-Afrikan ja Lesothon raja
Tortilla House

Tortilla House on suomalainen vuonna 2013 perustettu meksikolaistyylinen ravintolaketju, jonka päätuoteitta ovat tacot, burritot, quesadillat ja salaatit. Tortilla Housella on seitsemän toimipistettä, joista neljä sijaitsee Helsingissä, ja yksi Espoossa, Tampereella ja Oulussa kussakin. == Tuotteet == Ravintolan tilaukset perustuvat neljäosaiseen valintaan, jossa asiakas ensin valitsee täytteeksi joko sian- tai naudanlihan, kanan, vihannekset, kalan tai nyhtökauran, ja sitten annoksen ”tyylin”, joka on burrito, salaatti tai kolme tacoa. Lopuksi asiakas valitsee lisukkeet ja kastikkeen. Tacoja voi tilata myös yksitellen, ja lisukkeena myydään quesadilloja ja nachoja. == Toimipisteet == Tortilla Housella on seitsemän toimipistettä, joista ensimmäinen avattiin Helsinkiin Iso-Roobertinkadulle. Helsingin muut ravintolat ovat Kampin keskuksessa sekä Mall of Triplassa. Suomen muut toimipisteet sijaitsevat Tampereella Kauppakeskus Ratinassa, Espoon Isossa Omenassa ja Oulussa Rautatienkadulla. == Yritys == Ketjun liiketoimintaa pyörittää osakeyhtiö Tortilla House Finland Oy. Vuonna 2019 yrityksen liikevaihto oli 1,8 miljoonaa euroa, ja tilikauden tulos 45 000 euroa. Yrityksen perusti kesällä 2013 Jyrki Karumo, ja se sai alkunsa katuruokarekasta. Tortilla House Finlandin nykyinen toimitusjohtaja on Visa Vorimo. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset ravintolaketjut Luokka:Meksikolainen keittiö
Hanko Sushi

Hanko Sushi on suomalainen vuonna 2009 Hangossa perustettu ravintolaketju, jonka päätuote on sushi. Ketjulla on Suomessa 22 toimipistettä, joista 11 sijaitsee Helsingissä, kaksi Espoossa, sekä Tampereella, ja yksi Jyväskylässä, Kuopiossa, Oulussa, Raisiossa, Rukalla, Turussa ja Vantaalla kussakin. Hanko Sushi on niin ravintoloiden määrässä kuin liikevaihdossakin mitattuna Suomen suurin sushiketju. Ketjun nimessä esiintyvä Hanko viittaa japanin kielessä leimasinta tarkoittavaan sanaan, sekä Hangon kaupunkiin, mihin sen ensimmäinen toimipiste avattiin. Ketjun liiketoimintaa ylläpitää osakeyhtiö Sushi World Oy. Vuonna 2019 sen liikevaihto oli 13,5 miljoonaa euroa ja tilikauden tulos 36 000 euroa. Hanko Sushin perustivat vuonna 2009 Rolf Wirta ja Mika Laakio. Ketjun on vuodesta 2014 omistanut Royal Ravintolat, joka vuonna 2018 fuusioitui Restamaxin kanssa, ja myöhemmin muutti nimensä NoHo Partnersiksi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset ravintolaketjut Luokka:Sushibaarit
Emma Karasjoki

Emma Emilia Karasjoki (s. 14. lokakuuta 1993 Helsinki) on suomalainen toimittaja. Hän aloitti Yle Kioskin toimittajana vuonna 2016. Aiemmin Karasjoki työskenteli Ilta-Sanomissa, jossa hän toimi ISTV:n videokuvaajana vuosina 2014–2016. Karasjoella on Yle Kioskissa myös oma YouTube-kanava, jonne hän on tuottanut sisältöä vuodesta 2019 alkaen. Karasjoki voitti myös Vuoden tekijä -palkinnon YouTube-videoistaan vuonna 2020 lyhytvideoiden Shortland- gaalassa. Karasjoki kirjoitti ylioppilaaksi Vaskivuoren lukion medialinjalta vuonna 2012, minkä jälkeen hän opiskeli Laajasalon opiston monimedialinjalla vuosina 2013–2014. Karasjoki on juontanut Ylen Helsinki Pridea, Yle Olohuonetta, FOMO-ohjelmaa ja yksittäisiä tv-tapahtumia. Karasjoki juonsi Ylen Sinkut paljaana -tosi-tv-sarjaa, jonka ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Yle Areenassa 1.1.2021. Hän on juontanut Ylen "Vuosi Vaihtuu" -ohjelman vuodesta 2020 alkaen Gogi Mavromichalisin kanssa. Karasjoki on pelannut ringetteä 6-vuotiaasta asti ja ylsi myös SM-tasolle, jossa hän edusti Espoon Kiekkoseuraa vuosina 2012–2014. Nykyään Karasjoki pelaa Naisten harrastesarjassa Vantaan Walapaisin joukkueessa. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset toimittajat
Alholmen (Upplands-Bro)

Alholmen on Mälarenin saari Ruotsissa Upplands-Bron kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä. == Maantietoa == Alholmen sijaitsee Mälarenin itäosassa Norra Björkfjärdenin järvenselän keskellä sijaitsevassa saaristossa. Saaristo sijaitsee Ekerönin pohjoispään Munsönin rannasta ja se jatkuu Härjarön suuntaan. Alholmenilta on matkaa Munsöniin kaksi kilometriä, mutta väliin jää samankokoinen saari Lagnö. Saaria erottaa alle 300 metriä leveä Vråkanin salmi. Itäpuolella puolen kilometrin päässä on Gräsholmen, Måsgrundet ja koillispuolella 400 metrin päässä Askholmen. Alholmenin pituus on 1,6 kilometriä ja leveys on 750 metriä. Saarella on erotettu lähes 100 rakennustonttia, joihin on rakennettu noin 90 vapaa-ajan asuntoa. Metsäisellä saarella on entisiä niittyjä ja peltopalstoja. Saarella ei ole autoteitä ja sinne pääsee vain veneellä. Lähin laituri, jonne pääsee autolla, sijaitsee Slutin rannassa Munsönillä . Saaren itärannat ovat suojaisina olleet suositumpia venelaiturien paikoiksi, mutta myös länsirannalla on muutama laituri. Saarella ei asu vakituisia asukkaita ympäri vuoden. == Historiaa == Saari on matala ja sen korkeimmat kohdat alkoivat kohota merestä vasta pronssikaudella. Myöhäisemmältä ajalta ovat kiviröykkiöt ja jäänteet muinaislinnasta. Saarella on kohta, Kappelbacken, joka epävarmojen kuulopuheiden mukaan olisi vanha kirkonpaikka. Saari on matalana ollut keskiajallakin liian pieni asuttavaksi. Saarella on saattanut asua kalastajia, mutta vasta 1600-luvulla asettui saarelle ensimmäiset viljelijät. Heistä vanhoihin kirjoihin kirjattuja mainintoja löytyy 1678 alkaen. Vanhin tunnettu saaren asukkaan oli vuonna 1678 nimeltään ”Jan” ja vuonna 1680 ”Jan Larsson”. Saari on todennäköisesti autioitunut välillä Suurvalta-Ruotsin tarvitessa sotamiehiä monissa sodissaan. Kirjoissa on taas 1700-luvulla monenkin asukkaan nimiä. Esimerkiksi 1770-luvulla asuivat saarella Anders Wahlström perheineen. Hän oli metsänvartija, joka katsoi saaren puuston perään luvattomilta puunhakkaajilta. Yhteensä 350 asukasta on ehditty tunnistaa historiallisista lähteistä, jotka ovat osin puutteellisia. Saaristolaisia on täytynyt Mälarenilla olla paljon. Viimeinen viljelijä muutti saarelta 1940-luvulla. Saari myytiin vuonna 1951 kokonaan asukasyhdistykselle (Alholmens Ekonomiska Tomtägareförening), joka lohkaisi saarelle 92 tonttia. Yhdistyksen ensimmäinen tehtävä saaren uusille asukkaille oli järjestää veneyhteys saarelle (passbåtstrafik). Seuraavaksi hankittiin 1960-luvulla sähkö ja seuraavaksi rakennettiin Slutin laituri. == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Alholmen.nu, asukasyhdistys Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Upplands-Bron kunta
Kirschwasser

Kirschwasser tai Kirsch (saks. kirsikkavesi) on alkujaan Saksasta kotoisin oleva kirkas ja väritön kirsikkabrandy. == Valmistus == Kirschwasser on perinteisesti valmistettu tislaamalla tummista morelli-tyyppisistä hapankirsikoista. Kirsikoiden annetaan käydä kivineen, ja lopputulos on vähäsokerinen, ei makea. Alun perin morellikirsikat ovat lähtöisin Schwarzwaldin alueelta Etelä-Saksasta, missä kirschwasserin valmistuksella on pitkät perinteet. Vastaavia kirsikkaviinoja valmistetaan myös Sveitsissä ja Itävallan alppiseuduilla sekä Alsacessa ja Franche-Comtéssa. Kirsch on väritöntä, koska se joko käytetään nuorena tai kypsytetään saarnesta tehdyissä tynnyreissä tai saviastioissa. Euroopan unioni asettaa hedelmäviinoille 37,5 % vähimmäisalkoholipitoisuuden, ja kirschwasserissa onkin yleensä 40–50 % alkoholia. Yhden 0,75 litran pullon valmistamiseen käytetään noin kymmenen kiloa kirsikoita. Kirschwasser sisältää enemmän sikuna-alkoholeja ja eettereitä kuin viinat yleensä. Tämän lisäksi siinä on bentsaldehydiä ja hyvin pieni määrä vetysyanidia, jotka antavat juomalle sen luonteenomaisen maun. == Käyttö == Kirschwasser nautitaan yleensä kylmänä ja sellaisenaan. Saksankielisissä maissa sitä tarjoillaan yleensä digestiivinä, muualla myös aperitiivina. Sitä lisätään joskus juustofondyyhyn ja käytetään jälkiruoissa, kakuissa (tunnetuimpina Schwarzwaldin kakku ja Zuger Kirschtorte) ja liköörikonvehdeissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viinat Luokka:Saksalaiset juomat
Kersantti Stubby

Kersantti Stubby oli ensimmäisen maailmansodan Yhdysvaltain armeijan sotakoira ja 26. jalkaväkidivisioonan maskotti. Siihen liitettiin eri sankaritarinoita ja se sai ensimmäisenä koirana armeijassa virallisen kersantin arvon. Kersantti Stubby kuoli vuonna 1926 ja se päätyi täytettynä Smithsonian Instituten kokoelmiin. ==Elämäkerta== Kersantti Stubbya kuvailtiin aikanaan valkoiseksi ja tiikerinkirjavaksi bullterrieriksi. Sotamies J. Robert Conroyn sanotaan löytäneen sen kulkukoirana sen harhailtua 26. jalkaväkidivisioonan koulutustilaisuuteen. Se sai nimensä lyhyen häntänsä mukaan. Yhdysvallat oli liittynyt ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1917. Stubby salakuljetettiin joukkoja kuljettaneella aluksella Eurooppaan vuonna 1918, jossa siitä tuli divisioonan virallinen maskotti. Stubby oli mukana monissa divisioonan taisteluissa, kuten Marnen ja Château-Thierryn taistelussa. Stubbyn sanottiin pelastaneen joukot useampaan otteeseen. Kuulonsa avulla sen sanottiin havaitsevan vihollisen etenemisen jo kaukaa. Sen väitettiin jopa napanneen kiinni saksalaisen vakoojan, sekä varoittaneen kaasuhyökkäyksistä. Ihmistä paljon tarkemman hajuaistinsa avulla se onkin saattanut havaita taistelukaasun paljon sotilaita aikaisemmin. Se lohdutti myös haavoittuneita ja kuolevia sotilaita. Stubby haavoittui taisteluissa myös itse. Se jäi esimerkiksi kaasuiskun alle ja haavoittui sirpaleista. Stubby huomioitiin Yhdysvaltain armeijassa virallisella kersantin arvolla. Stubby oli ensimmäinen sotilasarvon saanut koira ja siihen viitataan myös usein ensimmäisen maailmansodan ainoana amerikkalaisena sankarisotakoirana. Palveluksensa aikana se sai useita epävirallisia mitaleja. Kersantti Stubbyn palatessa sodan jälkeen takaisin Yhdysvaltoihin se sai paljon huomiota maineensa takia. Robert Conroyn mukana se oli monien paraatien, päivällisten ja kunnianosoitustapahtumien vieras. Kersantti Stubby kuoli vuonna 1926. Se oli tuolloin noin 10-vuotias. Kersantti Stubby päätyi sittemmin täytettynä esille Smithsonian Instituteen. ==Lähteet== Luokka:Kuuluisat koirat
Michel Deguy

Michel Deguy (23. toukokuuta 1930 Pariisi, Ranska – 16. helmikuuta 2022 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen runoilija ja kriitikko. Hän oli Pariisin yliopistossa (Université Paris VIII) kirjallisuuden professori. Hän perusti runouslehdet La Revue de Poésie ja Po&sie.; Hän oli kriitikkona ranskalaisen ”uuden romaanin” tukija.Deguy, Michel, Bibliothèque nationale de France, päivitetty 11.2.2011, viitattu 16.3.2021 Deguyn tuotannossa on vaikutteita Saint-John Perseltä, mutta myöhemmin hän omaksui itsenäisen tavan muuttaa maailma abstraktin unenomaiseksi runoksi, jossa hän käyttää sitaatteja ja viittauksia muiden tuotantoon. Runoista saa antirunon vaikutelman musiikillisten tehokeinojen puuttuessa. ==Suomennettuja runoja== Deguyn tuotannosta on näytteitä teoksessa: Sanat että tietäisimme: kymmenen ranskalaista runoilijaa (toim. Mirja Bolgar; WSOY 1975 ISBN 951-0-06681-8)Michel Deguy Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta. Päivitetty 23.2.2021, viitattu 3.3.2021 * Elämä kuin pelto rosoinen, suom. Väinö Kirstinä * Huutojen liete Pääskysten malmi, suom. Väinö Kirstinä * Järkeillään, suom. Pekka Parkkinen * Kaipaan sinua, suom. Pekka Parkkinen * Kaksoiselämä, suom. Pekka Parkkinen * Keskipäivän kylväjä, suom. Pekka Parkkinen * Lähempi tuttavuus tähtien kanssa, suom. Väinö Kirstinä * Minun maassani puut, suom. Väinö Kirstinä * Olisi vain, suom. Pekka Parkkinen * Pesutupa, suom. Pekka Parkkinen * Päiviä ei ole laskettu, suom. Väinö Kirstinä * Silmät, suom. Pekka Parkkinen * Sinä, suom. Pekka Parkkinen * Täällä, suom. Pekka Parkkinen ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Maloti-Drakensberg

Maloti-Drakensbergin puisto on eteläisessä Afrikassa sijaitseva puistoalue, joka sijaitsee Etelä-Afrikan ja Lesothon rajalla. Puiston kokonaispinta-ala on 249 313 hehtaaria. Maloti-Drakensbergin puisto käsittää Etelä-Afrikan puolella olevan uKhahlamban kansallispuiston (242 813 ha) sekä Lesothon puolella sijaitsevan Sehlabatheben kansallispuiston (6 500 ha). Puistoalue on myös osa Unescon maailmanperintökohdetta (Maloti-Drakensberg Transfrontier Conservation Area). Alueella on vaihtelevia pinnanmuotoja, minkä myötä siellä on myös runsaasti erilaisia elinympäristöjä. Alueella kasvaa yli 250 endeemistä kasvilajia ja siellä tavataan myös uhanalaisia eläinlajeja, kuten kapinkorppikotka (Gyps coprptheres) ja partakorppikotka (Gypaetus barbatus). Sehlabatheben kansallispuiston alueella tavataan myös äärimmäisen uhanalaista Pseudobarbus quathlambae -kalalajia, jota on löydetty ainoastaan Sehlabatheben kansallispuistosta. Alueen vuoret ovat eteläisen Afrikan merkittävin vesien lähde ja toimivat vedenjakajina. Thukela-joki virtaa alueelta itään Intian valtamereen ja eteläiset joet yhdistyvät Oranje-jokeen virraten sitten länteen Atlantin valtamereen. Alueella on runsaasti luolia sekä erilaisia kallionkielekkeiden muodostamia suojapaikkoja, joissa on paljon kalliomaalauksia. Alueella onkin Saharan eteläpuoleisen Afrikan laajin kalliomaalausten keskittymä. Kalliomaalauksia on noin 690 paikalla ja maalauksia on niissä yhteensä noin 35 000 kappaletta. Kalliomaalaukset ovat tehneet san-kansaan kuuluneet ihmiset, jotka asuivat alueella 4 000 vuoden ajan. Kalliomaalaukset esittävät ihmishahmoja sekä eläimiä ja maalausten aiheet ovat san-kansan uskonnollisesta tai hengellisestä elämästä. Alueella on myös bantukansan 1800- ja 1900-luvuilla maalaamia kalliomaalauksia. == Katso myös == * Maloti == Lähteet == * Unesco: Maloti-Drakensberg Park === Viitteet === Luokka:Etelä-Afrikan luonto Luokka:Lesothon maantiede Luokka:Kansallispuistot Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Etelä-Afrikassa
Tibor Déry

Tibor Déry (1894 Budapest, Unkari – 1977 Budapest, Unkari) oli unkarilainen kirjailija. Hän oli mukana kommunistisessa työväenliikkeessä ja toimi maanpaossa 15 vuotta. Hänet tuomittiin kansannousun jälkeen vankilaan, josta hän vapautui kolmen vuoden kuluttua 1960. Déry aloitti kirjailijana realistina mutta läheni myöhemmin symbolismia. Hänen merkittävin teoksensa on A befejezetlen mondat (1938, julkaistu 1947). ==Suomennetut teokset== * Niki: koiran tarina, suom. Juhani Jaskari ja Eila Pennanen. Helsinki: Tammi 1958 * Montanaan!: kuvitteellinen raportti amerikkalaisista popfestivaaleista (Képzelt riport egy amerikai pop-fesztiválról), suom. Ilkka-Attila Firon- Kivari. Helsinki: WSOY 1976 ISBN 951-0-07770-4 Sarja: Aikamme kertojia * Rakas appiukko (Kedves bopéer...!), suom. Ilkka-Attila Firon-Kivari. Hki: Tammi 1979 ISBN 951-30-4061-5 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Corsica (provinssi)

Corsica () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti Korsikan saaren nykyisessä Ranskassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Corsican provinssi käsitti Korsikan (lat. Corsica) saaren Välimeressä Italian niemimaan länsipuolella. Sen eteläpuolella sijaitsi Sardinian saari, joka kuului Sardinia provinssiin. Corsican hallinnollinen keskus oli Aleria. === Kaupunkeja === Corsican provinssin roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat: * Aleria * Mariana == Historia == Korsikan saari oli aiemmin osa Sardinia et Corsican provinssia. Corsican provinssi perustettiin jossakin vaiheessa, kun Sardinia et Corsica provinssi jaettiin kahtia, toisen osan ollessa Sardinian provinssi. Tarkkaa ajankohtaa ei tunneta, mutta jako on ollut voimassa viimeistään keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemästä uudistuksesta lähtien. Noin vuosina 293–395 Corsican provinssi kuului Italian diokeesiin. 300-luvulla se oli välillä osa Italia, Illyricum et African prefektuuria ja välillä Italia et African prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja nyt Italia suburbicarian diokeesiin. Provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Korsikan historia Luokka:Rooman provinssit
Eustache Deschamps

Eustache Deschamps eli Morel (1346 Vertus, Marne, Ranska – noin 1407) oli pohjoisranskalainen runoilija. Hän oli merkittävin Guillaume de Machaut'n välittömistä seuraajista. Hän oli hovin runoilija, virkamies ja luottamushenkilö. Hänen tuotantonsa oli laaja, se käsitti noin 1 500 runoa, joista tuhatkunta on balladeja. Hän laati ensimmäisen ranskankielisen runousopin Art de dictier (1392) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1346 syntyneet Luokka:Vuonna 1407 kuolleet
Morel

Morel-nimisiä henkilöitä ovat tai ovat olleet: * Morel, Eustache Deschamps (1346–n. 1407), ranskalainen runoilija * H. Morel, Claude Vignon, oik. Noémie Rouvier, ent. Constant, o.s. Cadiot (1832–1888), ranskalainen kirjailija ja kuvanveistäjä * Bernard Morel (1925–2023), ranskalainen miekkailija * Claudio Morel Rodríguez (s. 1978), paraguaylainen jalkapalloilija * Edmund Dene Morel (1873–1924), brittiläinen ihmisoikeusaktivisti ja pasifisti * François Morel (s. 1959), ranskalainen kirjailija, näyttelijä ja laulaja * Jacques Morel (1922–2008), ranskalainen elokuvanäyttelijä * Salomon Morel (1919–2007), puolanjuutalainen siirto- ja internointileirin komendantti. == Kuvitteellisia henkilöitä == * Morel, yksi päähenkilöistä Adolfo Bioy Casaresin romaanissa Morelin keksintö. == Katso myös == * Morell
Insulae Baleares

Insulae Baleares (Baleares, ) oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti Baleaarien saaret nykyisessä Espanjassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Insulae Balearesin provinssi käsitti Hispaniaan luetut Baleaarien saaret Välimeressä Iberian (Pyreneiden) niemimaan itäpuolella. Latinaksi saariryhmän pääsaaret tunnettiin nimillä Insula Major (nyk. Mallorca), Insula Minor (nyk. Menorca), Ebusus (nyk. Ibiza) ja Colubraria (nyk. Formentera). === Kaupunkeja === Insulae Balearesin roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa: * Cinium * Ebusus * Guium * Jamno * Mago * Palma * Pollentia * Sanisera == Historia == Baleaarien saaret kuuluivat ensin Hispania citeriorin ja sitten (Hispania) Tarraconensiksen provinssiin. Insulae Balearesin provinssi perustettiin 300-luvun lopulla Rooman valtakunnan jaon aikoihin erottamalla se Tarraconensiksen provinssista. Varhaisin maininta siitä on Polemius Silviuksen laterculuksessa vuodelta 398. Provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Gallian prefektuuriin ja Hispanian diokeesiin. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Baleaarit Luokka:Hispania Luokka:Rooman provinssit
Vuosaaren kartano (rakennus)

Vuosaaren kartano, myös Nordsjön kartano on kartano Helsingin Vuosaaressa. Kartanon tiloissa toimi päiväkoti nimellä Villa Familiaris vuodesta 1997, mutta sen toiminta lakkautettiin ja kartanon omistajaksi vaihtui Helsingin kaupunki. ==Historia== Kartanon paikalla on ollut asutusta jo 1200-1300-luvuilla. Vuosaaren kartanoa voidaan pitää historiallisesti Vuosaaren tärkeimpänä kartanona. Kuitenkaan sen tarkkaa syntyhistoriaa ei tunneta. Kartano ja sen ympäristö on säilynyt osin 1800-luvun ilmiasussa, mutta suurin osa rakennuksista on huonossa kunnossa. Päärakennus on 1800-luvun alkupuolelta ja kartano ja sen puisto ovat suojelukohteita. Ratsutila siirtyi vuonna 1684 Helsingin pitäjän kirkkoherrana toimineelle Andreas Laurentii Nycopensisille. Vuonna 1909 kartano alkoi myymään tilalta huvipalstoja ja vuonna 1937 tilan osti Saseka. Isännöitsijä, vapaaherra Fabian Wrede asui kartanossa aina 1960-luvulle saakka, Tila pääsi rapistumaan 1900-luvun lopussa, mutta vuosaartelaisten toimesta tilaa ja sen puistoa siistittiin. ==Kuvia== Tiedosto:Vuosaaren kartano sivusta.jpg|Kartano sivusta päin katsottuna Tiedosto:Vuosaaren kartano takaata.jpg|Kartano takaata päin katsottuna Tiedosto:Vuosaaren kartano, leikkipiha.jpg|Kartanon takana sijaitseva leikkipaikka ajalta, jolloin kartanossa toimi päiväkoti Tiedosto:Nordsjo kno.jpg|Kartanoa ja sen pihaa Tiedosto:Jatkosodan ilmapuolustuksen muistoksi.jpg|Kartanon puistossa sijaitseva muistomerkki ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Vuosaari Luokka:Helsingin suojellut rakennukset Luokka:Helsingin kartanot Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Libya inferior

Libya inferior () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Libyassa nykyisen Egyptin valtion alueella. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Libya superiorin provinssi eli ”Ala-Libya” sijaitsi Pohjois- Afrikan rannikolla eli Välimeren rannalla, ja käsitti Marmarikan (lat. Marmarica) alueen nykyisen Egyptin valtion luoteisosassa. Provinssin länsipuolella nykyisen Libyan valtion puolella sijaitsi Libya superiorin provinssi eli ”Ylä-Libya”, ja itäpuolella Egyptin ydinalueet ja Aegyptuksen, Arcadian ja Thebaiksen provinssit. Provinssin hallinnollinen keskus oli Paraitonion. === Kaupunkeja === Libya inferiorin roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri): * Paraitonion (Paraetonium) * Zygra == Historia == Libya inferiorin alue oli noin vuosina 74–27 eaa. osa Cyrenaican provinssia ja noin vuosina 27 eaa. – 293 jaa. osa Creta et Cyrenen provinssia. Libya inferiorin provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin jakamalla Creta et Cyrenen provinssi kolmeksi provinssiksi, joista muut olivat Libya superior ja Creta. Noin vuosina 293–395 provinssi kuului Oriensin diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Oriensin prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului edelleen Oriensin prefektuuriin mutta nyt Aegyptuksen diokeesiin. Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Libya (alue) Luokka:Rooman provinssit
Libya superior

Libya superior () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Libyassa nykyisen Libyan valtion koillisosassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Libya superiorin provinssi eli ”Ylä-Libya” sijaitsi Pohjois- Afrikan rannikolla eli Välimeren rannalla, ja käsitti nykyisen Libyan rannikon itäosan eli nykyvaltion koillisosan. Sen ydinaluetta oli vanha Kyrenaikan (lat. Cyrenaica) alue. Provinssin länsipuolella sijaitsi Tripolitanian provinssi ja itäpuolella nykyisen Egyptin valtion puolella Libya inferiorin provinssi eli ”Ala-Libya”. Provinssin hallinnollinen keskus oli Ptolemais. === Kaupunkeja === Libya superiorin roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri): * Antipyrgos (Antipyrgus) * Apollonia * Berenike (Berenice, Euhesperides) * Damis * Hadriana * Katabathmos Megas (Catabathmus Major) * Kyrene (Cyrene) * Ptolemais * Taukheira (Taucheira) == Historia == Libya superiorin alue oli noin vuosina 74–27 eaa. osa Cyrenaican provinssia ja noin vuosina 27 eaa. – 293 jaa. osa Creta et Cyrenen provinssia. Libya superiorin provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin jakamalla Creta et Cyrenen provinssi kolmeksi provinssiksi, joista muut olivat Libya inferior ja Creta. Noin vuosina 293–395 provinssi kuului Oriensin diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Oriensin prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului edelleen Oriensin prefektuuriin mutta nyt Aegyptuksen diokeesiin. Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Libya (alue) Luokka:Rooman provinssit
M1 (ohjus)

M1 eli MSBS M1 (Missile Mer-Sol Balistique Stratégique, SLBM) oli Ranskan laivaston ensimmäinen käyttämä ydinohjus. SEREB:n valmistama, 20 000 kg:n omamassan IRBM- tyyppisen strategisen ohjuksen palvelusuraa kesti vuodet 1971 - 1974, jolloin sen alkoi korvata M2.https://www.globalsecurity.org/wmd/world/france/nuke.htm Viitetty 19.3.2021. M2 jakoi osin saman ohjuskärjen (MR-41) tämän tyypin kanssa, jonka kantama oli sekin suunnilleen sama 3 000 km. Ydinkokeita toteutettiin, alkaen vuonna 1968, ja MR-41 -ydinkärkien tuotanto aloitettiin 1969. Redoutable -luokan veneillä (SNLE:t; Sousmarin Nucléaire Lanceur d'Engins) suoritettu partiointi aloitettiin vuonna 1972, Le Redoutablen valmistuttua telakalta 1. joulukuuta 1971. Ranska oli saavuttanut oman ydinpommitusvalmiutensa, vuoden 1964 tietämillä (AN-11).https://www.globalsecurity.org/wmd/world/france/nuke.htm Viitattu 20.3.2021. Ydinkärki MR-41.1:n räjäytysteho oli 500 kilotonnia, ja se perustui kiihdytettyyn ydinfissioon. Ase omasi omassa lajissaan, eräitä suurimmista olevia tuhovoimia, joka lähenteli lämpöydinpommia. MR-41.2:n tuhovoima 1 megatonnia oli vain lämpöydinfuusion kautta saavutettavissa. Ohjuksen kantoyksikön eli raketti-osion ura, poikkesi ydinkärjen palvelusurasta jossain määrin. Omalla osuudellaan, suhteellisen kevyehkö, 1 360 kg omamassan taistelukärki oli suhteellisen edistyksellinen, joten sitä käytettiin enemmissä määrin ja pidemmän aikaa. Ydinkärkeä myös päivitettiin ja sen tuhotapaa muutettiin, eli lämpöydinkärki astui tässä mukaan, fissiotuvasta fuusiotuvaksi. MR-41 ohjuskärjestä oli olemassa kahta eri varianttia, joista jälkimmäisen omamassa lienee ollut ensimmäistä kevyempi.https://www.globalsecurity.org/wmd/world/france/nuke.htm Viitattu 19.3.2021. Tämä tarkoitti samalla myös laukaisumassan pienentymää. MR-41.2 omasi 700 kg omamassan, vaikkakin se oli lämpöydinkärki. Veronique -ohjuksilla oli aloitettu Ranskan ydinasemahdin (Force de Frappe) turvaaminen, AN-11 ydinpommien jälkeen. Saphir oli myös eräs kehitysvaiheissa, mukana kulkeneita valmistelutöitä, Ranskan mannertenvälisiä ydinohjusten (SSBS- 2 ja 3) asesuunnitelmia varten, jotka toteutettiin Plateau d'Albionilla. Ranskan kolmikantaan pohjautuvassa, ydinasestrategiassa oli ydinaseet oltava laukaistavissa kolmella eri tapaa: maalla, merellä ja ilmassa.VP-83/11, Fitchett, J.: s. 36 & 39. Ranska oli saanut ohjusteknologiaa, muun muassa murtuneen Natsi-Saksan kautta. Olihan useita V-kostoaseiden, (V-Aggregat rakettisarja) laukaisutukikohtia sijainnut sen maaperällä.Humble, R.; Toisen maailmansodan lentokoneet, 1975/1976: s. 28-29. == Lähteet == * * *Valitut Palat/Readers Digest: 11/1983. Fitchett, Joseph: Ydinasekilvan kolmas mahti. (s. 35–40) === Viitteet === Luokka:Ranskalaiset ohjukset Luokka:Ranskan ydinaseet
Macedonia prima

Macedonia prima (Macedonia I, ) oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti suunnilleen nykyisen Makedonian maakunnan alueen Kreikassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Macedonia priman provinssi käsitti historiallisen Makedonian valtakunnan ydinalueen ja nykyisen kreikkalaisen Makedonian alueen. Siihen kuuluivat muun muassa nykyinen Chalkidikín niemimaa sekä Thasoksen saari. Provinssin pohjoispuolella sijaitsi Macedonia secundan provinssi, itäpuolella Rhodopen provinssi, eteläpuolella Thessalian provinssi ja länsipuolella Epirus Vetuksen ja Epirus novan provinssit. Provinssin hallinnollinen keskus oli Thessalonike (lat. Thessalonica). === Kaupunkeja === Macedonia priman roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri): * Beroia (Beroea) * Edessa * Filippoi (Philippi) * Herakleia Lynkestis (Heraclea) * Pella * Serrai (Serrae) * Thasos (Thasus) * Thessalonike (Thessalonica) == Historia == Macedonia priman alue oli aiemmin osa Macedonian provinssia. Macedonia priman provinssi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin. Se oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin ja Macedonian diokeesiin. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Makedonian historia Luokka:Roomalainen Kreikka Luokka:Rooman provinssit
Macedonia secunda

Macedonia secunda (Macedonia II, ) eli Macedonia salutaris () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Makedoniassa pääosin nykyisen Pohjois-Makedonian alueella. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Macedonia secundan provinssi käsitti historiallisen Makedonian alueen pohjoisosan pääosin nykyisen Pohjois-Makedonian alueella. Pienempi osa siitä saattoi sijaita nykyisen Kreikan alueella. Provinssin eteläpuolella enemmän nykyisen Kreikan puolella sijaitsi Macedonia priman provinssi, länsipuolella Epirus novan provinssi, pohjoispuolella Dardanian ja Dacia mediterranean provinssit, ja itäpuolella Rhodopen provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Stobi. === Kaupunkeja === Macedonia secundan roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri): * Aistraion (Aestraeum) * Bargala * Stobi == Historia == Macedonia secundan alue oli aiemmin osa Macedonian provinssia. Macedonia secundan provinssi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin. Se oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin ja Macedonian diokeesiin. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Makedonian historia Luokka:Roomalainen Kreikka Luokka:Rooman provinssit
Mauretania Sitifensis

Mauretania Sitifensis () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Mauretaniassa nykyisen Algerian alueella. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Mauretania Sitifensiksen provinssi sijaitsi Pohjois- Afrikan rannikolla Välimeren rannalla ja käsitti aiemmin Mauretania Caesariensiksen provinssiin kuuluneen kyseisen provinssin itäosan, ja suunnilleen nykyisen Algerian luoteisosan. Provinssin länsipuolella sijaitsi jäljelle jäänyt Mauretania Caesariensiksen provinssin pääosa ja itäpuolella Numidia Cirtensiksen ja Numidia militianan provinssit. Provinssin hallinnollinen keskus oli Sitifis, josta se sai lisänimensä. === Kaupunkeja === Mauretania Sitifensiksen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa: * Igilgilis * Parthenia * Saldae * Sitifis * Tubusuptu == Historia == Mauretania Sitifensiksen provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, jolloin se erotettiin Mauretania Caesariensiksen provinssista. Provinssi kuului African diokeesiin. 300-luvulla provinssi oli välillä osa Italia, Illyricum et African prefektuuria ja välillä Italia et African prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja edelleen African diokeesiin. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Mauretania Luokka:Rooman provinssit
Rhodope (provinssi)

Rhodope (; ) oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Traakiassa nykyisten Kreikan ja Bulgarian alueilla. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Rhodopen provinssi käsitti suunnilleen nykyisen Länsi-Traakian Kreikassa sekä Bulgarian eteläosan. Se sai nimensä seudun Rhodopevuorista, ja käsitti erityisesti vuorten eteläpuolta sekä osan Traakian Egeanmeren puoleisesta rannikosta. Provinssin länsipuolella sijaitsivat Macedonia priman ja Macedonia secundan provinssit, pohjoispuolella Thracian provinssi, koillispuolella Haemimontuksen provinssi ja itäpuolella Europan provinssi. Provinssin hallinnollisia keskuksia olivat Ainos (lat. Aenus) ja Traianopolis (lat. Trajanopolis). === Kaupunkeja === Rhodopen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri): * Ainos (Aenus) * Maksimianopolis (Maximianopolis) * Maroneia (Maronea) * Nikopolis (Nicopolis) * Traianopolis (Trajanopolis) == Historia == Rhodopen alue oli aiemmin osa Thracian provinssia. Rhodopen provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Provinssi kuului Thracian diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Oriensin prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Rooman provinssit Luokka:Traakia
Sardinia (provinssi)

Sardinia () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti Sardinian saaren nykyisessä Italiassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Sardinian provinssi käsitti samannimisen saaren Välimeressä Italian niemimaan länsipuolella. Sen pohjoispuolella sijaitsi Korsikan saari, joka kuului Corsican provinssiin. Sardinian provinssin hallinnollinen keskus oli Caralis. === Kaupunkeja === Sardinian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa: * Aquae Neapolitanae eli Aquae Calidae Neapolitanorum * Caralis * Cornus * Forum Trajani * Neapolis * Nora * Olbia * Othoca * Sulcis * Tarrae * Tibula * Turris Libisonis (Colonia Julia Turris Libisonis) * Usellis (Colonia Julia Augusta Uselis) == Historia == Sardinian saari oli aiemmin osa Sardinia et Corsican provinssia. Sardinian provinssi perustettiin jossakin vaiheessa, kun Sardinia et Corsica provinssi jaettiin kahtia, toisen osan ollessa Corsican provinssi. Tarkkaa ajankohtaa ei tunneta, mutta jako on ollut voimassa viimeistään keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemästä uudistuksesta lähtien. Noin vuosina 293–395 provinssi kuului Italian diokeesiin. 300-luvulla se oli välillä osa Italia, Illyricum et African prefektuuria ja välillä Italia et African prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja nyt Italia suburbicarian diokeesiin. Provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Rooman provinssit Luokka:Sardinian historia
Thessalia (provinssi)

Thessalia () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti sille nimen antaneen Thessalian maakunnan, joka vastaa suunnilleen nykyistä Thessalian aluetta Kreikassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Thessalian provinssi sijaitsi itäisessä Manner-Kreikassa samalla alueella kuin Kreikan nykyinen hallinnollinen Thessalian alue. Siihen kuuluivat myös muun muassa Pohjoisten Sporadien saaret. Provinssin pohjoispuolella sijaitsi Macedonian provinssi, länsipuolella Epirus Vetuksen provinssi ja eteläpuolella Achaean provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Larissa. === Kaupunkeja === Thessalian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri): * Demetrias * Farsalos (Pharsalus) * Lamia * Larissa * Trikka (Tricca) == Historia == Thessalia oli aiemmin osa Macedonian provinssia. Thessalian provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Noin vuosina 293–395 provinssi kuului Moesian diokeesiin. 300-luvulla se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Illyricumin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin ja nyt Macedonian diokeesiin. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Antiikin Thessalia Luokka:Roomalainen Kreikka Luokka:Rooman provinssit
Kalaton

Kalaton voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Kalaton, lampi Asikkalan Kurhilassa *Kalaton, lampi Asikkalan Urajärvellä *Kalaton, järvi Enontekiöllä lähellä Norjan rajaa *Kalaton, lampi Heinolan Paistjärvellä *Kalaton, järvi Hämeenlinnan Ahoisissa *Kalaton, lampi Iitissä *Kalaton, lampi Jyväskylässä *Kalaton, lampi Joutsan Kivisuolla *Kalaton, lampi Jämsän Rasissa *Kalaton, järvi Kuhmoisten Hahmajärvellä *Kalaton, järvi Kuhmoisten Karklammella *Kalaton, lampi Lopen Saarelankulmalla *Kalaton, järvi Mäntyharjun Mouhussa *Kalaton, järvi Mäntyharjun Tyllilässä *Kalaton, järvi Oriveden Hirsilässä *Kalaton, lampi Oriveden Järvenpäässä *Kalaton, järvi Oriveden Siikanevalla *Kalaton, järvi Oriveden Talviaisessa *Kalaton, lampi Padasjoen Auttoisissa *Kalaton, järvi Pieksämäellä lähellä Vilhulaa *Kalaton, lampi Savitaipaleen Kunttulassa * Kalaton-Karanka, lampi Pihtiputaalla lähellä Muurasjärveä * Kalaton-Löytty, Kalatonlampi, lampi Pieksämäellä lähellä Naarajärveä * Kalattomat, Kalatonlammi, lampi Pihtiputaalla lähellä Harjuntaa. == Katso myös == *Kalatonlampi *Kaleton
Traianopolis

Traianopolis (, ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin: * Traianopolis, kaupunki Fryygiassa tai Myysiassa * Traianopolis, kaupunki Traakiassa * Traianopolis eli Selinus, kaupunki Kilikiassa
The Magic of Boney M.

The Magic of Boney M. on diskoyhtye Boney M:n kokoelma-albumi vuodelta 2006. Sen tuotti Frank Farian. Levyä ei tule sekoittaa lähes samannimiseen kokoelmaan The Magic of Boney M. – 20 Golden Hits, joka julkaistiin jo vuonna 1980. Uudemmalla levyllä on 14 samaa kappaletta kuin vanhemmalla. Uudemmalla levyllä on kaikki 1980-version A-puolen kappaleet, mutta sen B-puolen valikoimasta kuusi kappaletta ei ole mahtunut 2006-versioon. == Kappaleet == Levyn laulut nro 19 ja 20 on merkitty bonus-kappaleiksi. Näistä ensimmäinen on Mousse T.:n remix kappaleesta ”Sunny” ja jälkimmäinen ”A Moment of Love” kokonaan uusi, vuonna 2006 levytetty laulu. Uudella kappaleella laulaa alkuperäisen Boney M. -kokoonpanon Liz Mitchell. # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Liz Mitchell – laulu, taustalaulu * Marcia Barrett – laulu, taustalaulu * Frank Farian – laulu, taustalaulu * Reggie Tsiboe – laulu, taustalaulu (raidoilla 11 ja 12) * Bobby Farrell – laulu (raita 12) == Lähteet == Luokka:Vuoden 2006 kokoelma-albumit Luokka:Boney M:n albumit
Sirpalepommi

Sirpalepommit ovat räjähdysaineella ladattuja pommeja, joiden vaikutus perustuu sirpale- ja painevaikutukseen. Vapaasti putoavia sirpalepommeja nimitetään joskus myös rautapommeiksi. Sirpalepommin tuhovaikutus perustuu sirpaleisiin, jotka voivat olla esimerkiksi pommin kuori tai pommiin liitetyt materiaalit, kuten rautanaulat tai kuulalaakerit. == Katso myös == * Henkilömiina * Srapnelli Luokka:Pommit
Kotava

Kotava on kielitieteilijä Staren Fetceyn luoma keinotekoinen kansainvälinen apukieli. Fetcey aloitti kielen suunnittelun vuonna 1975, tarkoituksenaan luoda kieli, joka perustuisi täysin keksittyyn sanastoon ja olisi siten yhtä hyväksyttävä kaikkialla maailmassa. Tuolloin siitä käytettiin vielä nimitystä tawénelen, jossa tawén merkitsee Maata ja elen on kielen loppuliite. Työ valmistui vuonna 1978, ja kieltä on myöhemmin uudistettu vuosina 1988 ja 1993. Kotavan nimi tarkoittaa kirjaimellisesti "jokaisen kieltä" tai "kaikkien kieltä" ja on muodostettu sanoista kot (jokainen, kaikki) ja ava (kieli). Kielen perusperiaatteita ovat neutraalius, omaperäisyys, universaalius, yksinkertaisuus, säännöllisyys ja rikkaus sekä evoluutioarvo eli kyky mukautua maailman ja ajattelutapojen muutokseen. Monista vanhemmista kansainvälisistä apukielistä, kuten esperantosta ja interlinguasta poiketen kieli pyrkii universaaliuteen eikä pohjaudu vain tiettyihin eurooppalaisiin tai indoeurooppalaisiin kieliin; pääosa kielen 17 000 sanaa kattavasta sanastosta onkin varta vasten luotua eikä pohjaudu mihinkään olemassa olevaan kieleen. == Kielioppi ja fonologia == Kotavan kielioppi on yksinkertainen, säännöllinen ja helposti muistettava. Substantiivit ja pronominit ovat taipumattomia, eikä sukua tai lukua ole. Aikamuotoja on kolme (nykyinen, mennyt ja tuleva) ja tapaluokkia neljä (indikatiivi, imperatiivi, konditionaali ja partisiippi). Verbitaivutus on säännöllinen ja verbit taipuvat seitsemässä persoonassa. Syntaktisesti kieli on joustava ja sanajärjestys vapaa; useimmiten käytetään kuitenkin OSV-järjestystä (objekti-subjekti-verbi). Kotavalla on yksinkertainen ja joustava fonologinen järjestelmä, johon kuuluu viisi vokaalia, 17 yleismaailmallista konsonanttia ja kolme puolivokaalia. Sananpaino on toiseksi viimeisellä tavulla vokaaliin päättyvissä sanoissa, muissa viimeisellä. Poikkeus on kuitenkin verbitaivutuksen yksikön ensimmäinen persoona, jossa paino on viimeisellä tavulla loppuvokaalista riippumatta. == Kirjoitusjärjestelmä == Kotavaa kirjoitetaan yksinkertaistetulla, 24 kirjainta sisältävällä latinalaisella aakkostolla. Jokainen kirjain vastaa tiettyä foneemia. == Kielinäyte == Isä meidän -rukous kotavaksi: :Minaf Gadik koe kelt tigis, Rinaf yolt zo tutumtar, Rinafa gazara til, Rinafa kuranira zo askir moe tawava lidam kelt. Va vieleaf beg pu min uleon zilil ‼ Va minyona kantara ixel dum pu tel va min ixeyes dere ixev ‼ Ise van zoenuca va min me levplekul, Volse sol rote va min tunuyal ‼ === Lukusanat yhdestä kymmeneen === :1. tanoy :2. toloy :3. baroy :4. balemoy :5. aluboy :6. tevoy :7. peroy :8. anyustoy :9. lerdoy :10. tan-sanoy / sanoy == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kansainväliset apukielet
Malmhuvud

Malmhuvud on Mälarenin pieni saari Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Ruotsissa Tukholman läänissä. == Maantietoa == Malmhuvud sijaitsee Mälarenin itäosassa Norra Björkfjärdenin itäosan saaristossa aivan Ekerönin pohjoispäässä Munsönissä. Sen länsipuolella sijaitsee pieni luoto Vittgrund. Norra Björkfjärdenin tuulilta ja aallokolta sitä suojaa Lagnö lännessä ja Gräsholmen pohjoisessa ja Alholmen luoteessa. Venereitit saarelle tulevat lännestä Lagnö kirtäen Vråkanin tai Lagnösundetin kautta ja kaakosta Långtarmenia pitkin ja idästä Brofjärdenistä Dävensön ympäri joko Ormsundetia tai etelästä Skeppsbackasundetia kiertäen. Saaren pituus on yli 700 metriä ja leveys on 400 metriä. Saaren johtaa kävelyreitti etelästä tulevaa Uppsalanharjua pitkin. Polku kapenee lopulta kapeaksi kannakseksi, jossa muutaman metrin levyisen salmen ylittää puinen kävelysilta. Saari on pitkän pohjoiseen johtavan harjujakson viimeinen osuus ennen Björkfjärdeniin sukeltamista. Saarelta on kaivettu menneinä aikoina runsaasti soraa ja se on laivattu eri puolille Mälarenin rantoja proomuilla. Samoin on toimittu Munsönin pohjoiskärjessä, jossa on laajat harjualueet kaivettu tasaisiksi. Saaren soranotto on päättynyt, mutta sen jäljet näkyvät metsittyvässä maisemassa edelleen. Saarella ei ole kiinteää ja pysyvää asutusta, mutta saaren länsirannalla sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa ja yksi retkeilymaja. == Historiaa == Saarella on vanhoissa kartoissa nimi Malmö hufvud, missä malm tarkoittaa rikottua kiveä tai soraa. Malmhuvud, Munsön, 2016g.jpg|Pohjoisrantaa Malmhuvud, Munsön, 2016f.jpg|Hiekkakuoppien välinen kannas Malmhuvud, Munsön, 2016c.jpg Malmhuvud, Munsön, 2016a.jpg|Saarelle tuleva kävelypolku ja puusilta == Katso myös == * Luettelo Mälarenin saarista == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === == Aiheesta muualla == * https://popularavandrarhem.se/05923564/Malmhuvud Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Ekerön kunta
Ari Lehtoranta

Ari Tapio Lehtoranta (s. 1963) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimi Caverionin toimitusjohtajana vuosina 2017–2021. Lehtoranta toimi Nokian Renkaiden toimitusjohtajana vuosina 2014–2016. Hän on työskennellyt aiemmin Koneen Keski- ja Pohjois-Euroopan liiketoimintojen johtajana sekä Nokialla ja Nokia Siemens Networksissa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1963 syntyneet
Juhani Pitkäkoski

Matti Juhani Pitkäkoski (s. 1958) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimi Caverionin toimitusjohtajana vuosina 2013–2014. Pitkäkoski toimi YIT:n toimitusjohtajana vuosina 2008–2013. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1958 syntyneet
Kari Kauniskangas (s. 1974)

Kari Tuomo Olavi Kauniskangas (s. 1974) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimi YIT:n toimitusjohtajana vuosina 2013–2020. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1974 syntyneet
Kari Kauniskangas

Kari Kauniskangas on seuraavien henkilöiden nimi: * Kari Kauniskangas (s. 1962), Fiskars Oyj:n entinen toimitusjohtaja * Kari Kauniskangas (s. 1974), YIT Oyj:n entinen toimitusjohtaja
Kari Kauniskangas (s. 1962)

Kari Seppo Kauniskangas (s. 1962) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimi Fiskarsin toimitusjohtajana vuosina 2008–2017. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Nathalie Ahlström

Anja Nathalie Ahlström (s. 1974) on suomalainen yritysjohtaja, joka on toiminut Fiskarsin toimitusjohtajana vuodesta 2021. Hän on työskennellyt aiemmin Fazerilla. Ahlström on koulutukseltaan tuotantotalouden ja paperiteknologian diplomi-insinööri. Hänen työuransa on ollut kansainvälinen, sillä hän on viettänyt maailmalla yhteensä yhdeksän vuotta. Työuransa hän aloitti liikkeenjohdon konsulttina Pöyryllä, jonka toiminta oli maailmanlaajuista. Siellä hän oppi, ettei ole vain yhtä oikeaa tapaa johtaa yritystä. Seuraavaksi Ahlström työskenteli Singaporessa aluksi Huhtamäen palveluksessa ja sitten australialaisen pakkausyhtiö Amcorin Aasian toimintojen johtajana. Singaporesta hän siirtyi Sveitsiin johtamaan Amcorin yhtä divisioonaa. Maailmalta Ahlström palasi perheineen Suomeen Fazer Makeisten toimitusjohtajaksi ja siitä työstä Fiskarsin palvelukseen, ensin hallitukseen ja sitten toimitusjohtajaksi. Sukutaustaltaan Ahlström kuuluu Ahlströmien teollisuussukuun. Hänen isänsä Krister Ahlström johti muun muassa kuitumateriaaleja valmistavaa Ahlström-yhtiötä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1974 syntyneet