EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Gallowayponi

Gallowayponi on sukupuuttoon kuollut Skotlannista kotoisin ollut ponirotu. Sitä arvostettiin nopeana ja varmajalkaisena matkaponina. == Ominaisuudet == Gallowayponi oli noin 142 cm korkea, harvoin sitä suurempi. Se oli rakenteeltaan tukeva ja tiivis. Sillä oli suhteellisen pieni pää ja erityisen siistit jalkaluut. Väritys oli yleisimmin ruunikko tai mustanruunikko. Gallowayponi oli hyvin nopea ja varmajalkainen matkaponi ja erityisen arvokas kallioisilla ja vuoristoisilla alueilla kuljettaessa. Rodun huomattavasta nopeutta ja kestävyyttä osoittavat useat kertomukset muun muassa pitkänmatkan ratsastukseen liittyneistä vedonlyönneistä. == Historia == Gallowayponi oli peräisin Skotlannin Gallowayn alueelta. Rotua on pidetty hyvin vanhana sen maineen perusteella; lisäksi alueelta tuotiin runsaasti hevosia 1200-luvun lopulla hallinneelle Englannin kuningas Edvard I:lle. Rotuun uskottiin sekoittuneen parantavaa vaikutusta Voittamattoman armadan hylyistä paenneista espanjalaisista jennet-tyypin ratsuhevosista. 1830-luvulla gallowayponi oli jo miltei sukupuutossa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Ponit Luokka:Sukupuuttoon kuolleet hevosrodut Luokka:Brittiläiset hevosrodut
Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti

Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti (HEUNI, engl. The European Institute for Crime Prevention and Control) toimii Yhdistyneiden kansakuntien yhteydessä. HEUNIn päätoimipaikka on Helsingissä ja sen toimialuetta on koko Eurooppa. HEUNIn tehtävänä on auttaa YK:n kriminaalipoliittisten päätösten ja suositusten toteuttamisessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Euroopan kriminaalipolitiikan instituutin sivusto Luokka:Kansainväliset järjestöt Luokka:Kriminaalipolitiikka
Lars Heinrichs

Lars Gunnar Heinrichs (31. tammikuuta 1920 Pariisi – 20. maaliskuuta 1985 Jyväskylä) oli suomalainen kenraalimajuri. Hänen vanhempansa olivat diplomi- insinööri ja jääkärieversti Karl Gunnar Heinrichs ja Elisabeth Anderzén. Majuri, kauppaneuvos Per V. Heinrichs oli hänen veljensä. Jalkaväenkenraali Axel Erik Heinrichs oli puolestaan Lars Heinrichsin setä. Lars Heinrichs valmistui Kadettikoulusta jatkosodan aikana 1943 ja Sotakorkeakoulusta 1952 (ye-upseeri 1954). Talvisodassa hän toimi joukkueenjohtajana PPP 8:ssa ja jatkosodassa komppanianpäällikkö JR 53:ssa. Sodan jälkeen hän oli sijoitettuna eri jalkaväkirykmentteihin. Pääesikunnassa hän työskenteli toimistoupseerina 1953-1954. Hän opetti Taistelukoulussa 1954-1959. Uudenmaan prikaatin esikuntapäälliköksi hänet nimitettiin vuosiksi 1959-1961. Pääesikunnan ulkomaantoimiston päällikkönä hän oli 1961. Sotilasasiamiehenä Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa hän toimi 1961-1965. Uudenmaan rakuunapataljoonaa Heinrichs komensi vuosina 1965-1966. Pääesikunnassa hän oli tiedustelupäällikkönä 1966-1971. Kadettikoulua hän johti 1971-1974. Sisä- Suomen sotilasläänin komentajana Heinrichs toimi vuodesta 1974 eteenpäin. == Ylennykset == *Vänrikki 1938 *Luutnantti 1942 *Kapteeni 1944 *Majuri 1956 *Everstiluutnantti 1961 *Eversti 1966 *Kenraalimajuri 1974https://runeberg.org/kuka/1978/0204.html ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
John Nettleton

John Dering Nettleton (28. kesäkuuta 1917 - 13\. heinäkuuta 1943) oli Etelä- Afrikan tasavallassa syntynyt brittiläinen lentäjä, joka lensi Avro Lancaster -pommikoneita. Nettletonin sotilasarvo oli hänen kuollessaan everstiluutnantti. Nettleton palveli 44. raskaassa pommituslaivueessa. Hän johti hyökkäyksiä mm. Augsburgiin, missä pommitti 17. huhtikuuta 1942 sukellusveneiden moottoreita valmistavaa MAN-tehdaskompleksia. Nettleton sai tästä ansiosta Viktorian ristin. Tehtaat vaurioituivat pahoin, mutta seitsemän Lancasteria tuhoutui. Nettleton katosi miehistöineen Torinon pommituksessa 12.-13\. heinäkuuta 1943. Nettleton oli ensimmäinen Viktorian ristin saanut Lancaster-lentäjä.Holmes, s. 44-45 ==Lähteet== *Holmes, Harry: Combat Legend - Avro Lancaster, Airlife Publishing, 2002, Shrewsbury England, ISBN 1-84037-376-8 === Viitteet === Luokka:Brittiläiset lentäjät Luokka:Toisessa maailmansodassa kaatuneet Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Magnus Haaksalo

Magnus Haaksalo (vuoteen 1940 Hagner), (29. toukokuuta 1920 Viipuri – 17. marraskuuta 1989 HelsinkiFacta2001, osa 21 1990Päivämäärä hautakivessä Kulosaaren hautausmaalla, kortteli 7) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti. Haaksalo valmistui Kadettikoulusta 1941 ja Sotakorkeakoulusta 1952 (yleisesikuntaupseeriksi 1953). Hän toimi 1941 JR 5:ssä komppanianpäällikkönä. 1942 hän toimi RUK:ssa kouluttajana. 1943–1944 hän toimi komppanianpäällikkönä ja pataljoonan komentajan viransijaisena. Puolustusvoimien komentajan adjutanttina hän työskenteli 1945–1949. Vaasan sotilaspiirin esikunnassa hän oli toimistopäällikkönä 1953–1954. Taistelukoulussa hän opetti 1954–1956. Egyptissä hän toimi suomalaisen YK- komppanian yhteysupseerina 1957. Sotakorkeakoulussa hän opetti taktiikkaa vuosina 1957–1963. Rannikkojääkäripataljoonaa Haaksalo komensi 1963–1966. Kadettikoulun johtajana hän toimi everstiksi ylennettynä 1966–1971. Sisä- Suomen sotilasläänin komentajana hän toimi 1971–1974 ja Pohjois-Suomen sotilasläänin komentajana 1974–1980Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 382 josta tehtävästä jäi reserviin. Ylennykset: vänrikki 1941, luutnantti 1941, kapteeni 1943, majuri 1954, everstiluutnantti 1959, eversti 1966, kenraalimajuri 1971, kenraaliluutnantti 1976.Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) Hänen tuhkauurnansa kätkettiin Hietaniemen uurnalehtoon. Sittemmin uurna on siirretty Kulosaaren hautausmaalle. == Julkaisuja == Nimellä M. Haaksalo: * Korean maasodan taktillisia kokemuksia. Tiede ja ase 11/1953 Viite julkaisuun ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Aijol Brandt

Bo Aijol Alexis Brandt (24. toukokuuta 1909 Loviisa – 2. tammikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri. Brandt valmistui Kadettikoulusta 1930, suoritti sotateknillisiä opintoja 1936–1938 ja kävi Sotakorkeakoulun 1953–1955 sekä valtakunnallisen maanpuolustuskurssin 1964. Hän toimi nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Viestipataljoonassa 1930–1936. Pioneeripataljoonaan hän oli sijoitettuna 1938–1939. Talvisodan aikoihin 1939–1940 hän palveli toimistopäällikkönä. Viestipataljoona 20:ä hän komensi 1940. Toimistoupseerina pääesikunnassa hän oli 1940–1941. 5. divisioonan viestikomentajana Brandt toimi 1941–1942. Viestipataljoona 10:ä hän komensi 1942–1944. Viestirykmentin aliupseerikoulun johtajana hän oli 1945. Sotakorkeakoulussa hän toimi opettajana 1946–1952. Pääesikunnassa hän oli toimistopäällikkönä 1955–1960. Porin sotilaspiirin päällikkönä hän palveli 1960–1963. Viestirykmenttiä Brandt komensi 1963–1964. Osastopäällikkönä pääesikunnassa hän toimi vuodesta 1964 alkaen. Viestitarkastajana hän toimi 1967–1968. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Henkilötietolaki

Henkilötietolaki (, ) on vuonna 1999 Suomessa säädetty laki henkilöitä koskevien tietojen käsittelemisestä ja henkilörekistereistä. Henkilötietolaki on kumottu tietosuojalailla (1050/2018), joka on voimassa 1.1.2019 alkaen. Henkilötietolaki oli Euroopan unionin tietosuojadirektiivin mukainen. Tätä edeltävä henkilörekisterilaki (lyhenne HRL) oli Suomessa vuonna 1987 voimaan tullut laki henkilöiden tietojen rekisteröinnistä. Vuonna 1987 Suomeen perustettiin myös tietosuojalautakunta ja tietosuojavaltuutetun virka henkilörekisterilaissa tarkoitettujen asioiden käsittelemistä varten.Laki tietosuojalautakunnasta ja tietosuojavaltuutetusta (474/1987). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Henkilörekisterilaki (471/1987) – FINLEX Luokka:Suomen laki Luokka:Tietoturva
Istanbulin jazzfestivaali

Istanbulin jazzfestivaali on Istanbulin kulttuuri- ja taidesäätiön (IKSV) vuosittainen tapahtuma Istanbulissa, Turkissa. Se pidettiin ensi kertaa vuonna 1994 ja ajoittuu heinäkuun ensimmäiselle puoliskolle. Eri jazztyylien lisäksi tapahtumassa on esitetty muutakin musiikkia, kuten rockia, poppia, reggaeta, funkia ja maailmanmusiikkia. Istanbulin jazzfestivaalilla käy vuosittain noin 50 000 vierasta yli 30:ssa konsertissa. Vuodesta 2002 lähtien tapahtumassa on jaettu palkinto elinikäisistä saavutuksista.İKSV Jazz | The Festival Tapahtuma on International Jazz Festivals Organizationin (IJFO) jäsenfestivaali. Esiintyjiin ovat lukeutuneet Al Di Meola, Bobby McFerrin, Jan Garbarek, Chick Corea, Herbie Hancock, Keith Jarrett, Marcus Miller, Diana Krall, Wynton Marsalis, Ornette Coleman, Tony Bennett, Eric Clapton, Joan Baez, Lou Reed, Nick Cave, Sting, Tori Amos, Elvis Costello, Norah Jones, Paul Simon, Dead Can Dance, Massive Attack, Björk, Suzanne Vega, Bryan Ferry, Grace Jones, Seal, Jamie Cullum ja Joss Stone. Istanbulin jazzfestivaali pyrkii rohkaisemaan jazzmusiikin tuottamista Turkissa ja edistämään sen kansainvälistä suosiota. == Lähteet == Luokka:Jazztapahtumat Luokka:Turkin musiikki Luokka:Istanbul
Roy Black

Roy Black, oikealta nimeltään Gerhard Höllerich (25. tammikuuta 1943 – 9. lokakuuta 1991), oli saksalainen romanttisten balladien laulaja. Hän aloitti uransa rock and roll -muusikkona perustamalla yhtyeen Roy Black & His Cannons vuonna 1963. Yhtye sai levytyssopimuksen Polydor Recordsilta. Black omaksui taiteilijanimensä tummien hiustensa ja Roy Orbisoniin kohdistuneen ihailunsa johdosta.AllMusic: Roy Black Levy-yhtiö alkoi ohjata Blackia kohti soolouraa, ja hänestä tuli poplaulajana yksi maansa menestyksekkäimmistä levyttävistä artisteista. Hän myös esiintyi useissa elokuvissa ja televisio-ohjelmissa vuodesta 1967 lähtien. Black kärsi alkoholi- ja muista päihdeongelmista. Hän kuoli sydämen vajaatoimintaan, mutta myös tahallisesta yliannostuksesta esitettiin arveluja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Saksalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Alisa Weilerstein

Alisa Weilerstein (s. 1982 Rochester, New York) on yhdysvaltalainen sellisti. Hän on viulisti Donald Weilersteinin ja pianisti Vivian Hornik Weilersteinin tytär. Hänen veljensä on kapellimestari ja viulisti Joshua Weilerstein.AllMusic: Alisa Weilerstein. Weilerstein aloitti sellonsoiton 4-vuotiaana. Hän esitti 13-vuotiaana Clevelandin orkesterin kanssa Tšaikovskin Rokokoo-muunnelmat. Sittemmin hän on esiintynyt muiden muassa Berliinin filharmonikkojen, Chicagon sinfoniaorkesterin, Orchestre National de Francen, Bostonin sinfoniaorkesterin ja New Yorkin filharmonikkojen kanssa.Alisa Weilerstein — MacArthur Foundation Weilerstein on myös soittanut kamarimusiikkia ja muodostanut vanhempiensa kanssa trion. Vuonna 2011 hän sai MacArthur-palkinnon. Nykymusiikillekin omistautuneena sellistinä hän on esittänyt Lera Auerbachin, Osvaldo Golijovin ja Joseph Hallmanin teoksia. Syksyllä 2012 julkaistiin Deccan levy, jolla Weilerstein tulkitsee Edward Elgarin ja Elliott Carterin konsertot. Weilerstein valmistui Bachelor of Arts -oppiarvolla Columbian yliopistosta vuonna 2004. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset sellistit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Oiva Lakari

Oiva Johannes Lakari (20. helmikuuta 1883 Pudasjärvi – 24. syyskuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen metsätieteilijä ja hallintovirkamies. ==Henkilöhistoria== Lakarin vanhemmat olivat opettaja ja talousjohtaja Juho Lakari ja Fanny Nordberg ja puoliso vuodesta 1919 Elma Karolina Eerola. Hän tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1905, sai päästötodistuksen Evon metsäopistosta 1908 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1915 aiheesta Studien über die Samenjahre und Altersklassenverhältnisse der Kieferwäldern auf dem nordfinnischen Heideboden. Lakari toimi Metsähallituksen arvioimisosaston johtajana 1921–1937 ja ylijohtajana 1937–1941.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 5, p. 220 ==Julkaisuja== * Studien über die Samenjahre und Altersklassenverhältnisse der Kieferwäldern auf dem nordfinnischen Heideboden, 1915 (väitöskirja) * Ehdotus kasvutaulujen laatimiseksi Pohjois-Suomen metsiä varten, 1919 * Tutkimuksia kuusen ja määnyn kasvusuhteista Pohjois-Suomen paksusammaltyypeillä, 1920 * Kuusen karsimisesta, 1920 * Pohjois-Suomen metsätyypeistä, 1920 * Männyn muodosta, 1920 * Suomen Metsätieteellisen Seuran toiminta 1917-1920, 1920 * Kuusen uudistumisvuosista Etelä- ja Keski-Suomessa, 1921 * Valtion metsätulot kunnallisverotuksessa, 1929 * Metsätalouden kestävyyden turvaaminen Keski-Euroopan maissa ja Suomessa, 1930 * Valtionmetsien työtarjonansta, 1934 * Metsätaloussuunnitelmat, 1934 * Hoitoaluehallinnon tehostamisesta, 1937 ==Lähteet== Luokka: Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset metsätieteilijät Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Toinen (kappale)

Toinen on Jenni Vartiaisen Ihmisten edessä -albumin kolmas single, joka julkaistiin 3. joulukuuta 2007. Single on sijoittunut parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan 13. sijalle alkuvuodesta 2008 sekä 10. sijalle Suomen virallisella latauslistalla. Single löytyy myös vuonna 2007 ensi-iltansa saaneen Sooloilua-elokuvan soundtrack-levyltä. ==Kappaleet== Digital download # "Toinen" - 4:08 ==Listasijoitukset== Listat (2008) Sija Suomen virallinen singlelista 13 Suomen virallinen latauslista 10 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2007 kappaleet Luokka:Jenni Vartiaisen kappaleet
Lampén

Lampén on seuraavien henkilöiden sukunimi: *Aleksander Lampén (1879–1935), insinööri, vuorineuvos, puolustusministeri *Erkki Lampén (s. 1959), sosiologi, kolumnisti, retkeilijä ja matkakirjailija *Ernst Lampén (vuodesta 1936 Lampén- Iso-Keisari, 1865–1938), opettaja, matkakirjailija ja toimittaja, Johan Kristian Lampénin poika *Johan Kristian Lampén (1821–1882), kirkkoherra, opettaja ja pappissäädyn valtiopäiväedustaja *Matti Lampén (1906–1961), arkkitehti *Olli Edvard Lampén (1880–1925), toimitusjohtaja ja kirjallisuuden suomentaja *Timo Lampén (1934–1999), koripalloilija *Toivo Lampén (1907–2003), muusikko, säveltäjä, musiikinopettaja, kuoronjohtaja ja kapellimestari *Tuomas Lampén, muusikko *Venla Lampén (o.s. Saarelma, s. 1974), keskimatkojen juoksija *Walter Lampén (1862–1960), rovasti, osti ensimmäisenä Suomessa uuden auton 1904, Johan Kristian Lampénin poika ==Muita== *Tekla Roschier (myöh. Lampén, 1870–1928), opettaja ja nuortenkirjailija, Olli Edvard Lampénin puoliso *Eero Lampio (ent. Lampén, 1889–1931), konsuli, liikemies ja eräkirjailija
Matti Lampén

Matti Tapio Lampén (30. syyskuuta 1906 Tampere – 12. huhtikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänellä oli vuodesta 1935 toimisto Märta Blomstedtin kanssa.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 5, p. thumb|250px|Oulun kansainvälinen koulu, valmistui 1961. Hänen suunnittelemiaan rakennuksia ovat muun muassa Yhtyneiden Kuvalehtien toimitaloksi 1957 valmistunut Hietalahdenranta 13Kortteli.fi sekä 1961 alkujaan Oulun yliopistolle harjoittelukouluksi valmistunut Oulun kansainvälinen koulu, jotka hän suunnitteli Märta Blomstedtin kanssa. Oulun koulurakennus on myöhemmin peruskorjattu hyvin voimakkaalla kädellä.Oulun kansainvälinen koulu, Projektiuutiset.fi Yhdessä Blomstedtin kanssa syntyi myös vuonna 1938 valmistunut Hotelli Aulanko, joka oli aikakautensa huomattaviin funktionalismin edustajiin lukeutuva hotellirakennus. Väitöskirjan verkkoversio Nyttemmin sitä leimaa myöhempi lisärakentaminen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1923

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Tukholmassa 10.-11. helmikuuta 1923. Vain miehet kilpailivat. Osanottajia oli 18 neljästä eri maasta. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija Maa 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Clas Thunberg 45,2 1 9.10,3 2 2.26,3 2 18.21,3 6 11 2 Harald Strøm 47,4 6 9.13,6 3 2.27,2 3 17.58,4 1 13 3 Jakov Melnikov Neuvostoliitto 47,0 4 9.06,2 1 2.30,4 6 18.09,0 3 14 4 Roald Larsen 47,6 7 9.17,8 5 2.24,9 1 18.14,4 4 17 5 Ole Olsen 49,3 13 9.16,5 4 2.29,5 5 17.59,9 2 24 6 Julius Skutnabb 48,0 8 9.20,4 6 2.28,0 4 18.23,2 7 25 7 Oskar Olsen 45,9 2 9.23,3 8 2.34,1 15 18.48,4 11 36 8 Eric Blomgren 48,4 9 9.29,1 10 2.31,6 9 18.28,3 8 36 9 Fridtjof Paulsen 49,6 14 9.22,4 7 2.30,8 7 18.29,2 9 37 10 Platon Ippolitov Neuvostoliitto 49,8 15 9.32,8 11 2.32,5 10 18.19,3 5 41 11 Asser Wallenius 46,9 3 9.53,0 16 2.32,6 11 18.56,5 12 42 12 Harald Halvorsen 47,2 5 9.49,7 14 2.31,3 8 19.17,8 15 42 13 Toivo Ovaska 48,7 10 9.49,3 13 2.33,5 12 19.29,2 17 52 14 Waldemar Bergström 51,1 16T 9.26,5 9 2.39,3 17 18.35,3 10 52,5 15 Knut Sundheim 49,2 12 9.50,8 15 2.33,8 14 19.07,0 14 55 16 Werner Eriksson 48,9 11 10.15,3 18 2.33,6 13 19.22,9 16 58 17 Gustaf Andersson Gabeling 51,2 18 9.32,9 12 2.38,6 16 19.06,6 13 59 18 Karl Johansson 51,1 16T 10.02,6 17 2.39,6 18 19.32,9 18 69,5 == Lähteet == * SpeedSkatingNews [.info sivut] Luokka:Vuoden 1923 pikaluistelu Luokka:Pikaluistelun maailmanmestaruuskilpailut Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1923 Luokka:Tukholman urheilutapahtumat
Kaarlo Lampi

Kaarlo Edvard Lampi, ent. Lagerström (20. syyskuuta 1899 Turku – 7. marraskuuta 1966 HelsinkiOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10, Kuolleita (ei sivunumeroa)) oli teollisuusneuvos, ja hän toimi SOK:n johdossa. SOK:ssa toiminut Lampi siirtyi 1941 tuotanto-osaston päälliköksi. Hän oli vuodesta 1943 SOK:n johtokunnan jäsen. Sen ohella hän toimi monissa kaupanalan järjestöissä,Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 5, p. 241 muun muassa STK:n hallituksen puheenjohtajana. Viitattu 24.2.2013 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Teksasinsavikka

Teksasinsavikka (Chenopodium berlandieri) on savikkakasveihin kuuluva, Pohjois-Amerikasta lähtöisin oleva kasvilaji. Laji on saanut tieteellisen nimensä sveitsiläisen kasvitieteilijän Jean Louis Berlandierin (1805–1851) mukaan.Den virtuella floran: Texasmålla Viitattu 24.2.2013. == Ulkonäkö ja koko == Yksivuotinen teksasinsavikka kasvaa 30–70 cm korkeaksi. Kasvi on väriltään vaihtelevan vihreä ja vain kasvin nuoret osat ovat jauhoisia. Varsi on pysty, vaihtelee väriltään keltaisesta vaaleanvihreään ja on vihreäraitainen. Lehtihangat ovat punaisia. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja ne ovat sinertävän ja kirkkaan vihreitä. Varren keskiosissa lehtilapa on kooltaan 2–6 cm ja se on leveyttään pitempi. Muodoltaan lehtilapa vaihtelee puikeasta vinoneliömäiseen ja on ehyt tai matalaan kolmiliuskainen sekä usein melkein tai aivan ehytlaitainen ja otakärkinen. Ylimpien lehtien lapa on suikea ja tavallisesti ehytlaitainen. Kukinto on melko lehdekäs ja muodoltaan tavallisesti tähkämäinen. Kukinnon kehälehtien selkä on siipipalteinen. Heteitä on tavallisesti viisi kappaletta. Suomessa teksasinsavikka kukkii elo- syyskuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1–1,3 mm pitkä, ympärykseltään lähes pyöreä, melko tylppäreunainen ja pinnaltaan säännöllisen pyöreähkökuoppainen.Retkeilykasvio 1998, s. 126–128. == Levinneisyys == Teksasinsavikka on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta levinnyt ihmisen mukana muun muassa Eurooppaan.Retkeilykasvio 1998, s. 128. Skandinaviassa lajia on tavattu Tanskasta, Etelä- ja Länsi-Norjasta sekä Etelä-Ruotsista.Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 112. Suomessa teksasinsavikkaa on tavattu hyvin satunnaisesti muutamin paikoin eri puolilta maata. Havainnot painottuvat eteläiseen Suomeen.Lampinen, R., Lahti, T. & Heikkinen, M. 2012: Kasviatlas 2011: Teksasinsavikan levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 24.2.2013. == Elinympäristö == Suomessa teksasinsavikka on uustulokas, jota on tavattu erilaisilla joutomailla kuten kaatopaikoilla, tienvarsilla, myllyillä ja satamissa. == Käyttö == Muiden savikkalajien tavoin myös teksasinsavikka kelpaa ihmisravinnoksi. == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003). === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Teksasinsavikan levinneisyys Suomessa. Luokka:Savikat
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1923

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Hamarissa 3.–4. helmikuuta 1923. Vain miehet kilpailivat. Osanottajia oli 18 neljästä maasta, pohjoismaiden lisäksi Neuvostoliitosta oli kaksi luistelijaa. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija Maa 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Harald Strøm 45,3 5T 8.42,6 1 2.24,2 2 18.00,5 2 10,5 2 Clas Thunberg 44,1 1 9.06,4 6 2.20,7 1 18.31,3 7 15 3 Roald Larsen 44,6 2 8.56,2 4 2.25,2 5 18.10,4 5 16 4 Jakov Melnikov Neuvostoliitto 45,3 5T 8.56,7 5 2.24,4 3 18.04,4 4 17,5 5 Ole Olsen 46,8 9 8.44,2 2 2.26,6 6 17.57,0 1 18 6 Asser Wallenius 45,0 3T 9.09,4 7 2.24,8 4 18.46,4 9 23,5 7 Fridtjof Paulsen 47,2 11 8.55,4 3 2.27,6 7 18.03,8 3 24 8 Oskar Olsen 45,0 3T 9.15,7 15 2.28,0 9 18.48,4 10 37,5 == Lähteet == * SpeedSkatingNews.info Luokka:Pikaluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1923 pikaluistelu Luokka:Norjan urheilutapahtumat Luokka:Norjan pikaluistelu Luokka:Hamar
Lauri Airila

Lauri Aarno Airila (10. marraskuuta 1902 Viipurin maalaiskunta – 29. heinäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri. Airila osallistui vapaaehtoisena valkoisten puolella sisällissotaan 1918 jossa hän toimi vartio- ja huoltotehtävissä Karjalan rintamalla. Hän valmistui Kadettikoulusta 1927 ja Sotakorkeakoulusta 1939 sekä opiskeli myös Saksan sota-akatemiassa 1942. Hän palveli nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Savon prikaatissa 1927–1932. Helsinkiin hän oli sijoitettuna 1932–1936. 1. divisioonan esikunnassa Airila työskenteli 1936–1938. Talvisodassa Airila oli ensin komppanianpäällikkönä Polkupyöräpataljoona 5:ssä ja pataljoonankomentajana Karjalankannaksella JR 14:ssä sekä Erillinen Pataljoona 3:ssa. Välirauhan aikana hän toimi jonkin sotilasläänin esikunnassa ye-upseerina. Jatkosodassa hän toimi 8. divisioonan esikunnassa Operatiivisen osaston päällikkönä, TstOs23/5D komentajana, TstOs22/7D komentajana Syvärillä 1943–1944, sitten esikuntapäällikkönä 15. prikaatin esikunnassa ja 5. divisioonan esikunnassa Laatokan Karjalassa 1944. Airila oli Etelä-Hämeen sotilasläänin esikuntapäällikkönä 1944–1945. Pääesikunnassa hän työskenteli toimisto- ja osastopäällikkönä 1947–1955. Hän oli Joensuun sotilaspiirin komentajana 1955–1958. Hämeen sotilasläänin komentajana hän oli 1958–1960 ja viimeiseksi Pääesikunnassa päämajamestarina 1960–1962. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1960. Reserviin siirryttyään hän toimi Oy Yleisradio Ab:n suojelujohtajana vuosina 1963–1969. == Lähteet == * * Kadettiupseerit 1920-1985 s. 30 * Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 1.8.1979, HS Aikakone. Viitattu 17.3.2018. === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Mikko Innanen (saksofonisti)

Mikko Aleksi Innanen (s. 28. helmikuuta 1978 Lapinjärvi) on suomalainen saksofonisti. Innanen aloitti saksofonin soiton 10-vuotiaana, muutettuaan perheensä kanssa Lapinjärveltä Loviisaan. Innanen opiskeli Porvoonseudun musiikkiopiston pop- ja jazzlinjalla ja soitti vuosien ajan myös Porvoo Big Bandissa. Hän asuu nykyään Helsingissä. Innanen voitti kaikkien aikojen ensimmäisen Jukka Perkon saksofonikilpailun vuonna 2001. Suomen Jazzliiton Yrjö-palkinnon Innanen sai vuonna 2008. Innasen yhtyeen, Mikko Innanen & Innkvisitionin, albumi Clustrophy julkaistiin vuonna 2010. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jazzsaksofonistit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hannu Ahonen

Hannu Esa Ahonen, vuoteen 1946 Valtasaari (18. huhtikuuta 1942 Kuusamo – 4. maaliskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen Rajavartiolaitoksen kenraaliluutnantti. Ahosen vanhemmat olivat kapteeni Yrjö Kauko Valtasaari ja farmaseutti Vieno Mirjami Niskala ja ottoisä vuodesta 1946 eversti Georg Ahonen. Hänen ensimmäinen puolisonsa (1964–1985) oli Toini Tellervo Talvinko ja toinen vuodesta 1987 Kaija Kyllikki Kanervo. Ahonen tuli ylioppilaaksi 1960 ja valmistui Kadettikoulusta 1963 ja Sotakorkeakoulusta 1977. Ahonen aloitti palveluksensa rajatehtävissä varusmiehenä Lapin rajavartiostossa 1960 ja teki sen jälkeen uransa Rajavartiolaitoksen joukkoyksiköissä, Rajakoulussa ja esikunnissa. Lapin rajavartiostossa hän toimi koulutusupseerina 1963–1964 ja esikunnan rajatoimiston päällikkönä 1977–1978, Rajakoulun koulutusupseerina 1965–1968, Ilomantsin rajakomppanian varapäällikkönä 1968–1969, Pohjois- Karjalan rajavartioston esikunnan rajatoimiston toimistoupseerina ja päällikkönä 1969–1975, apulaiskomentajana 1978–1982 ja Rajavartiolaitoksen esikunnan rajatoimiston päällikkönä 1982–1985. Kainuun rajavartioston komentajana Ahonen toimi 1986–1989 ja sen jälkeen Rajavartiolaitoksen esikunnassa apulaispäällikkönä 1.6.1989–31.12.1997 sekä päällikkönä 1.1.1998–4.3.2004. Ahonen ylennettiin vänrikiksi 1961, luutnantiksi 1963, yliluutnantiksi 1966, kapteeniksi 1969, majuriksi 1976, everstiluutnantiksi 1982, everstiksi 1987, kenraalimajuriksi 1989 ja kenraaliluutnantiksi 1998. == Lähteet == * Kenraaliluutnantti Hannu Ahonen, Turun Sanomat 5.3.2004 ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Lang

Lang merkitsee seuraavia: *Lang, kunta Itävallassa *Lang, Kjell Westön romaani vuodelta 2002 ==Sukunimi== * Langenskiöld, alkujaan Lang * Aarne Lang (1888–1960), suomalainen jääkäri * Ádám Lang (s. 1993), unkarilainen jalkapalloilija * Antti Lang (s. 1980), suomalainen näyttelijä * Charles Lang (1901–1998), yhdysvaltalainen elokuvaaja * Claes Lang vanhempi (1690–1761), suomalainen taidemaalari * Cosmo Lang (1864–1945), brittiläinen pappi * Dominique Lang (1874–1919), luxemburgilainen impressionistinen taidemaalari * Eddie Lang (1902–1933), yhdysvaltalainen jazzmuusikko * Fritz Lang (1890–1976), saksalainen elokuvaohjaaja * Henrik (Heikki) Lang (1933–2013), suomalainen lääkäri ja professori * Hermann Lang (1909–1987), saksalainen kilpa-autoilija * Jack Lang (s. 1939), ranskalainen sosiaalipoliitikko, kulttuuriministeri * Joel Napoleon Lang (1847–1905), suomalainen juristi, professori * Johan Lang (1745–1823), raahelainen kauppias, laivanvarustaja * K. D. Lang (s. 1961), kanadalainen laulaja * Katherine Kelly Lang (s. 1961), yhdysvaltalainen näyttelijä * Kathrin Lang (s. 1986), saksalainen ampumahiihtäjä * Kristin Lang (s. 1985), saksalainen pöytätennispelaaja * Lang Lang (s. 1982), kiinalainen konserttipianisti * Lex Lang (s. 1965), yhdysvaltalainen musiikintuottaja, lauluntekijä ja ääninäyttelijä * Margaret Ruthven Lang (1867–1972), yhdysvaltalainen säveltäjä * Maria Lang, oik. Dagmar Lange (1914–1991), ruotsalainen salapoliisikirjailija * Michael Lang (s. 1991), sveitsiläinen jalkapalloilija * Noa Lang (s. 1999), alankomaalainen jalkapalloilija * Oskar Lang (s. 1996), ruotsalainen jääkiekkoilija * Paul Henry Lang (1901–1991), unkarilais-yhdysvaltalainen musiikkitieteilijä ja -kriitikko * Petter Lang (1727–1780), suomalainen taidemaalari * Reija Lang (s. 1963), suomalainen jazz-vokalisti ja sanoittaja * Rein Lang (s. 1957), virolainen poliitikko ja ministeri * Robert Lang (s. 1970), tšekkiläinen jääkiekkoilija * Sebastian Lang (s. 1979), saksalainen kilpapyöräilijä * Stephen Lang (s. 1952), yhdysvaltalainen näyttelijä * Valter Lang (s. 1958), virolainen arkeologi ja professori * Viktor Lang (s. 1995), ruotsalainen jääkiekkoilija * Walter Lang (1898–1972), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ==Kuvitteelliset hahmot== *Cassandra Lang Marvel-kustantamon sarjakuvissa *Clubber Lang elokuvassa Tiikerinsilmä – Rocky III *Lana Lang Teräsmies -sarjakuvissa *Scott Lang, Muurahaismies, Marvel-kustantamon sarjakuvissa.
Markus Feulner

Markus Feulner (s. 12. helmikuuta 1982 Scheßlitz, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. == Saavutukset == Transfermarkt * Saksan-mestaruus: 2002–2003, 2010–2011 * Saksan cupin voitto: 2002–2003 == Lähteet == Luokka:Saksalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Níkos Anastasiádis

Níkos Anastasiádis (; s. 27. syyskuuta 1946 Péra Pedí, Limassol) on kyproslainen poliitikko, joka toimi Kyproksen presidenttinä vuosina 2013–2023. Hän on kyproksenkreikkalainen konservatiivinen oikeistopoliitikko, joka toimi aiemmin Dimokratikós Synagermós -puolueen johtajana. Anastasiádis oli ehdolla helmikuun 2013 presidentinvaalissa. Ensimmäisellä kierroksella hän sai noin 45 prosenttia äänistä. Anastasiádis ilmoitti kannattavansa tiukkaa talouskuria velkakriisissä olevalle Kyprokselle. Anastasiádis voitti presidentinvaalien toisella kierroksella vasemmiston ehdokkaan Stávros Malásin 57,5 prosentin äänisaaliilla. Hänet valittiin vuonna 2018 toiselle viisivuotiskaudelle voitettuaan presidentinvaalien toisella kierroksella vasemmistolaisen haastajansa ääniosuudella. Voittoa pidettiin luottamuksen osoituksena hänen stabiilille johtajuudelleen ensimmäisen viisivuotiskautensa aikana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Níkos Anastasiádisin verkkosivu Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Kyproksen presidentit Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Kauppakeskus Metropol

Metropol on Joensuun keskustassa sijaitseva kauppakeskus. Metropolin kortteli rajoittuu Kauppakatuun, Niskakatuun, Torikatuun ja Yläsatamakatuun. Kauppakeskuksessa on noin 30 liikettä ja sen yhteydessä on 400-paikkainen pysäköintitalo. Kauppakeskus uudistettiin ja laajennettiin täysin vuonna 2008. Metropolin toisesta kerroksesta on yhdyssilta viereiseen kauppakeskus Iso Myyhyn. Kauppakeskus syntyi, kun vuonna 1992 valmistunut Anttilan tavaratalo ja korttelin muut kiinteistöt yhdistettiin. Anttila suljettiin syyskuussa 2016. Metropolin ja viereisen Kauppakeskus Centrumin välille rakennettiin vuonna 2018 yhteyssilta. == Kauppakeskuksen ankkuriyrityksiä == * Tokmanni * Viihdekeskus-keilahalli Cosmic * Dressmann * KappAhl * Päivänsäde == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kauppakeskus Metropolin kotisivut Luokka:Joensuun kauppa- ja ostoskeskukset
Korentokalat

Korentokalat (Pegasidae) on putkisuukaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Tyynestämerestä ja Intian valtamerestä lämpimistä ja lauhkeista vesistä. == Lajit ja anatomia == Korentokalojen heimoon kuuluu 2 sukua ja 6 lajia. Lajeja ovat louhikorentokala (Eurypegasus draconis), korentokala (E. papilio), hietakorentokala (Pegasus lancifer), isokorentokala (P. volitans) ja tiilikorentokala (P. laternarius). Kooltaan korentokalat ovat tyypillisesti alle 13 senttimetrin mittaisia, mutta suurin laji isokorentokala voi saavuttaa 18 senttimetrin pituuden. Tyypillisiä piirteitä ovat litteä ja leveä ruumis, joka kapenee pyrstöä kohden. Ruumista suojaavat luulevyt. Rintaevät ovat hyvin suuret ja muistuttavat viuhkoja tai siipiä. Selkä- ja peräevät ovat lyhyet ja vatsaevät ovat pitkähköt ja koukkumaiset. Heimon kalojen suu on pitkän putkimaisen kuonon päässä. Korentokaloilla ei ole uimarakkoa. Korentokalojen väritys vaihtelee suuresti ja ne kykenevät vaihtamaan väristystään pohjan mukaiseksi. Tyypillisesti ruumis on väriltään punertavan tai vihertävän ruskea ja ruumissaa voi olla laikkuja tai verkkokuviointia. Rintaevissä on usein tummempia juovia tai renkaita. == Levinneisyys ja elintavat == Korentokalalajeja tavataan indopasifiselta merialueelta ja ne elävät yleensä lähellä rannikkoa korkeintaan noin 150 metrin syvyydessä. Ne elävät niin kivikkoisilla kuin mutapohjaisilla alueilla, usein vesikavsillisuuden seassa Korentokalojen ravintoa ovat pienet pohjaeläimet, kuten äyriäiset ja nilviäiset. Heimon lajit käyttävät suuria rintaeviään ja vatsaeviään liikkumiseen ja ikään kuin kävelevät pohjalla. == Lähteet == *
Mercedes-Benz CLA-sarja

Mercedes-Benz CLA-sarja on Mercedes-Benzin vuodesta 2013 lähtien valmistama ylemmän keskiluokan automalli. Se perustuu tekniikaltaan pienempiin A- ja B-sarjan malleihin.2014 Mercedes-Benz CLA-Class Spy Photos News – Car & Driver (Retrieved 2012-09-23) Se esiteltiin virallisesti tammikuussa 2013 Detroitin autonäyttelyssä. Sitä ennen vuoden 2012 Concept Style Coupé -konseptimalli antoi vihjeitä CLA-sarjan muotoilukielestä. == Concept Style Coupé (2012) == Mercedes-Benz Concept Style Coupé on neliovinen konseptimalli, jota esiteltiin useissa paikoissa ympäri maailmaa ja josta sittemmin kehitettiin vuonna 2013 CLA-sarja. Konseptimallissa oli nelisylinterinen turbomoottori, neliveto, sekä kaksoiskytkimellä varustettu automaativaihteisto. Ajoneuvo esiteltiin Avant/Garde-tapahtumassa Los Angelesissa.Mercedes-Benz Concept Style Coupe shows up at Transmission LA: AV Club == Mercedes-Benz C117 (2013–) == Mallinumerolla C117 esitelty CLA-sarja paljastettiin vuoden 2013 alussa Detroitin autonäyttelyssä, ja se tuli myyntiin syyskuussa 2013. Ensimmäisenä myyntiin tulivat CLA 180, CLA 180 Blue Efficiency Edition, CLA 200, CLA 250 ja CLA 220 CDI.Mercedes-Benz at NAIAS – World premiere of the new E-Class: Barrage of New Products for 2013 in Detroit Mercedes presents the CLA in just four weeks. Engines revealed! Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä C117 sai tulokseksi täydet viisi tähteä. CLA-sarja oli maailman aerodynaamisin sarjatuotantoauto, sillä sen ilmanvastuskerroin on vain 0,23. Se vei ennätyksen Mercedes-Benz C-sarjan Coupé-mallilta vuodelta 2011. Myöhemmin julkistettava CLA 180 CDI Blue Efficiency oli vieläkin aerodynaamisempi, sillä sen ilmanvastuskerroin on vain 0,22. === Moottorit === Kaikki CLA-sarjan mallit on varustettu nelisylinterisillä moottoreilla, jotka ovat 1,6 ja 2,0 litran bensiiniturbomoottorit sekä 2,1 litran turbodieselmoottori. Kaikki moottorit on saatavilla eri viritysasteilla, ja sisältävät Start/Stop- järjestelmän. === Vaihteistot === CLA-sarjaa tulee saamaan kahdella erilaisella vaihteistolla, kuusivaihteisella manuaalivaihteistolla sekä seitsenvaihteisella 7G-Tronic-automaattivaihteistolla. === Tuotanto === CLA- sarjan koetuotanto käynnistettiin Unkarissa, Kecskemétin tehtailla vuonna 2012, jossa valmistetaan myös B-sarjaa.Mercedes-Benz expanding Hungarian plant to support B-Class, CLA productionTuotanto käynnistyi vuoden 2013 alussa.First Mercedes-Benz CLA Rolls off the Production Line == Lähteet == == Aiheesta muualla == CLA-sarja Luokka:D-segmentin autot Luokka:2010-luvun autot Luokka:2020-luvun autot
Hedan kirkko

Hedan kirkko () on Ruotsissa Ödeshögin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on ajoitettu dendrokronologisesti 1100-luvulle ja on yksi Itä-Götanmaan merkittävimmistä keskiaikaisista kirkoista.Svenska kyrkan: Heda kyrka Kirkko on restauroitu 1850-luvulla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ödeshögin kunta Luokka:Itä-Götanmaan läänin kirkot Luokka:Ruotsin kivikirkot Luokka:Kirkot Linköpingin hiippakunnassa
Kristityt Yhdessä

Kristityt yhdessä ry on Radio Dein toimintaa tukeva kristillinen järjestö. Se määrittelee tavoitteekseen välittää evankeliumia, edistää kristittyjen välistä yhteyttä ja auttaa lähimmäisiä. Yhdistyksen toiminnan johtoajatuksena on Jeesuksen rukous kristittyjen yhteydestä: ”Että he yhtä olisivat” (Joh 17:23). Yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja on Marja Soikkeli. Kristityt Yhdessä on Suomen Evankelisen Allianssin yhteisöjäsen. ==Toimintaa== Yhdistyksen toimintamuotoja ovat: * Kristillinen radiotyö * Rukouspuhelin * Koko perheen Vappu ja Jeesus-marssi -tapahtumat * Aalloilla-lehden julkaiseminen ==Radio- ohjelmat== Kristityt yhdessä ry kustantaa seuraavia radio-ohjelmia: * Elämänkoulu - Toimittajina Marja Blomster, Janne Könönen ja Kirsi Rostamo. Syksyn 2014 ohjelmaa kustantavat yhteistyössä Kristityt Yhdessä ry ja Kristillinen Eläkeliitto. * Hengellisen musiikin toivekonsertti * Hyvän tuulen ilta - Kristityt Yhdessä ry:n erikoisohjelma, jossa kuullaan yhdistyksen uutisia ja kuuntelijoiden palautetta sekä haastatellaan ihmisiä, jotka ovat yhdistyksen toiminnassa mukana. Radio Deissä muutaman kerran vuodessa. * Ilkka Puhakka ja rukouksen voima - Ilkka Puhakan opetuksia rukouksesta * Minä uskon - Ihmiset kertovat uskoontulostaan, toimittajana Maija Hurri. * Rukous Suomen puolesta - Toimittajina Arto Antturi, Tia Nuutinen, Johanna Reinikainen, Timo Tikka ja Tomi Vartiainen. * Sykettä Israelista - Uutisia Israelin kulttuurista, yhteiskunnasta ja historiasta. Myös maan matkailu ja elinkeinoelämä sekä Lähi-idän uskonnollisuus ovat ohjelmasarjan aiheina. Toimittajina ovat Heikki Kangas ja Saana Sladkov. Uutisten lukijoina toimivat Saana Sladkov sekä Susanna ja Heikki Kangas. * Tuomasmessu - Suora jumalanpalvelusradiointi Helsingin Mikael Agricolan kirkosta. * Viikon tikka - Henkilöhaastattelujen ohjelma, toimittajana Timo Tikka, yhteistyössä Avainmedian kanssa. * Virsivartti - ohjelmassa veisataan perinteisiä virsiä ja kuullaan virsien tekijöistä ja laulujen taustoista. Toimittajana Anu Lehtipuu. * Yhdessä ylistämään - Ylistysmusiikin erikoisohjelma, jonka aikana kuuntelija voi liittyä mukaan ylistykseen. Ohjelmaa ovat toimittaneet mm. Elina Vaittinen, Sakari Heikkilä ja Matias Villberg. Nykyisin ohjelmaa toimittaa Petri Laine. == Aalloilla-lehti == Kristityt yhdessä ry julkaisee Aalloilla- lehteä. Lehteä jaetaan monissa seurakunnissa ilmaisjakeluna sekä postitse yhdistyksen kannattajajäsenille. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa ja se sisältää uutisia, tiedotteita tulevista tapahtumista ja Radio Dein ohjelmista sekä kanavan kuulijapalautetta. Lehden päätoimittaja on Maija Hurri. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kristityt Yhdessä ry:n kotisivu * Aalloilla-lehden arkisto Luokka:Suomalaiset kristilliset järjestöt Luokka:Helsinkiläiset järjestöt
Argania spinosa

Argania spinosa (syn. Sideroxylon spinosum) on sapotillakasvien heimoon kuuluva puu, joka tunnetaan öljykasvina. Laji kuuluu joko yksilajiseen Argania-sukuun tai laajempaan marmulanojen sukuun. Argania spinosa kasvaa Marokon lounaisosassa ja myös naapurimaissa Länsi-Saharassa, Algerian länsiosassa ja Mauritanian pohjoisosassa. Puu voi kasvaa 10 metriä korkeaksi, mutta jää usein paljon pienemmäksi. Puun siemenistä saadaan arvostettua ruokaöljyä. Siemenistä puristettua arganöljyä käytetään myös kosmetiikkateollisuudessa ihonhoitotuotteena.Rimita Green == Lähteet == Luokka:Sapotillakasvit Luokka:Puut Luokka:Uhanalaiset kasvit
Varaus (talous)

Liiketoiminnan verotuksessa erilaisilla varauksilla tarkoitetaan toiminnan taloudellisesta tuloksesta ennen veroja pidätettyä osuutta, joka laskee sen verovuoden verotettavaa tulosta. Se on erään tyyppinen verovähennys. Varaus on tulevaisuudessa käytettävä tai tuloutettava. Eri toimialojen verotuksessa tunnetaan mm. investointivaraus, tasausvaraus, menovaraus, tuhovaraus ja metsävaraus. Varauksen pääasiallisia tarkoituksia ovat tulojen tasaaminen vuosien välillä suhdannevaihteluiden vuoksi ja varojen kerääminen tulevia investointeja varten. Tuloja voidaan tasata pidättämällä varaus hyvänä vuonna, ja tulouttamalla se huonona vuonna. Investointeja varten varauksilla vältetään verotus sellaisen rahan osalta, joka tullaan käyttämään investointiin, ja joka siten ei tule olemaan liiketoiminnan tuloa. Varaus on joissakin tapauksissa talletettava erilliselle tilille ja sen maksimimäärä osana tuloksesta sekä käyttökohteet on lailla rajoitettuInvestointivarauslaki. Viitattu 24.2.2013. http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1978/19781094Maatalouden investointivarauslaki. Viitattu 24.2.2013. http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1982/19821103. == Katso myös == *Tase == Lähteet == Luokka:Kirjanpito Luokka:Verotus
Ilaria Debertolis

Ilaria Debertolis (s. 17. syyskuuta 1989 Feltre, Italia) on italialainen maastohiihtäjä. Hänen seuransa on GS Fiamme Oro.FIS Debertolis kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Davosissa joulukuussa 2011 sijoittuen 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 56:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 19:nneksi Tour de Skin 2015 kokonaiskilpailussa. Tour de Skin 2013–2014 takaa-ajoetapilla Cortina d’Ampezzosta Toblachiin hän oli osuusajoissa kymmenenneksi nopein.FIS Debertolis sijoittui Sotšin olympialaisissa 2014 vapaan hiihtotavan sprintissä 32:nneksi.FIS Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli vapaan hiihtotavan parisprintissä viides ja Falunissa 2015 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 21:s. Lahdessa 2017 hän oli 30 kilometrin vapaalla 16:s, vapaan sprintissä 19:s, yhdistelmäkisassa 31:s, viestissä yhdeksäs ja perinteisen parisprintissä 10:s FIS == Lähteet == Luokka:Italialaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sofia Bleckur

Sofia Bleckur (s. 3. heinäkuuta 1984 Rättvik) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt maastohiihtäjä joka edusti IFK Mora SK:ta. FIS Bleckur sai alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa hopeaa 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 2007. Hän sijoittui Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 18:nneksi. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän hiihti avausosuuden hopeaa saaneessa Ruotsin viestijoukkueessa ja oli viides sekä 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa että 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Bleckurin paras saavutus maailmancupissa oli viides sija, jonka hän saavutti Davosissa 13. joulukuuta 2014 perinteisen hiihtotavan 10 kilometrin kilpailussa. FIS Bleckur ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa motivaatiopuutteen vuoksi elokuussa 2015 ja siirtyvänsä työskentelemään sairaanhoitajana.http://www.expressen.se/sport/langdskidor/sofia-bleckur- valjer-att-sluta-med-skidakning/ == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Augusta (nimi)

Augusta on naisen etunimi, feminiininen vastine miehennimelle August(us) (lat. kunnianarvoisa). Antiikin Roomassa augusta oli keisarien puolisoista ja sisarista käytetty arvonimitys. Augustan nimipäivä oli ensimmäistä kertaa suomalaisessa nimipäiväkalenterissa 2. elokuuta 1794–1795, sitten 18. elokuuta 1796, 20. syyskuuta 1871–1928 ja 30. heinäkuuta 1950–1973 samana päivänä Astan kanssa. Haaparannan ja Luulajan suomenkielisissä kalentereissa Augustan päivä oli 9. syyskuuta 1831–1905 sekä Viipurin kalenterissa vuonna 1798. Pietarin kalenterissa Augustan päivä oli 8. kesäkuuta vuonna 1807. Nykyään Suomen ruotsinkielisessä kalenterissa Augusta jakaa saman nimipäivän Augustin kanssa eli 7. tammikuuta. Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan vuoden 2024 loppuun mennessä Augusta-nimen on Suomessa saanut noin 5 070 henkilöä, joista suuri osa on syntynyt ennen vuotta 1920. Joissain maissa yleisemmin käytettyjä muotoja ovat Augustina ja Augustine. Roomalaiskatolinen pyhimysluettelo tuntee 17 Augustina-nimistä pyhimystä sekä 400-luvulla jaa. eläneen pyhän Augustan, joka legendan mukaan joutui isänsä surmaamaksi, koska tämä ei voinut hyväksyä tyttärensä kääntymistä kristinuskoon. == Tunnettuja Augustoja == === Hallitsijasukujen jäseniä === * Augusta (1719–1772), Saksi- Gotha-Altenburgin prinsessa, Walesin prinsessa * Augusta von Sachsen-Weimar- Eisenach (1811−1890), Saksan keisarinna ja Preussin kuningatar, keisari Vilhelm I:n puoliso * Augusta Victoria (1858–1921), Saksan viimeinen keisarinna ja Preussin kuningatar, keisari Vilhelm II:n puoliso === Muita === * Augusta Dabney (1918–2008), yhdysvaltalainen näyttelijä * Augusta Heurlin (1826–1888), suomalainen koulunjohtaja * Augusta af Heurlin (1847–1918), suomalainen järjestöaktiivi * Augusta Holmès (1847−1903), ranskalainen säveltäjä * Augusta Holtz (1871–1986), saksalais-yhdysvaltalainen aikoinaan maailman vanhin elossa ollut henkilö * Augusta Krook (1853–1941), suomalainen koulunjohtaja ja kansanedustaja * Augusta Laine (1869–1949), suomalainen talousneuvos ja kansanedustaja * Augusta Lundahl (1811–1892), suomalainen runoilija * Augusta Lönborg (1862-1900), ruotsalainen opettaja ja runoilija, virsien ja laulujen kirjoittaja * Augusta Ohlsson, o.s. Tillander (1882–1967), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos * Augusta Olsson (1878–1954), suomalainen valokuvaaja * Augusta Rundberg (1848–1921), suomalainen kelloseppä * Augusta Savage (1892–1962), yhdysvaltalainen kuvanveistäjä * Augusta Soldan (1826–1886), suomalainen taidemaalari ja piirustuksenopettaja * Augusta Read Thomas (s. 1964), yhdysvaltalainen säveltäjä * Augusta Vörlund (1807–1869), suomenruotsalainen runoilija == Kuvitteellisia Augustoja == * Augusta Longbottom, Frank Longbottomin isoäiti Harry Potter -kirjasarjassa == Lähteet == Luokka:Etunimet
Anna Wahlgren

Anna Martha Sofia Wahlgren (alun perin Karlsson, 6. lokakuuta 1942 Lund, Ruotsi – 7. lokakuuta 2022 Goa, Intia) oli ruotsalainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten ensimmäisen kerran vuonna 1983 ilmestyneestä Lapsikirjastaan (Barnaboken), josta tuli kansainvälinen myyntimenestys. Lapsikirjassa Wahlgren muiden muassa kuvaili eri-ikäisten lasten kehitystä ja heille ikätyypillistä käyttäytymistä. Sen lisäksi Wahlgren kirjoitti muitakin kasvatusalan oppaita, romaaneja, novellikokoelmia, lastenkirjan sekä kolmiosaisen omaelämäkerran. Wahlgren syntyi Harry Karlssonin ja Marianne Wahlgrenin työväenluokkaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa erosivat kuitenkin jo varhain. Wahlgrenin sisaruspuolia olivat rakennusmestari Sten-Harry Karlsson sekä valokuvaaja Stig T. Karlsson. Wahlgren oli naimisissa seitsemän kertaa: Lars Daniuksen kanssa 1961, Carsten Feldtin kanssa 1966, Hamid el Khatibin kanssa 1974, Bo Söderbergin kanssa 1976, Pehr Iwar Sohlströmin kanssa kahdesti vuosina 1985 sekä 1987 sekä Stig Karlssonin kanssa vuonna 2001. Hänellä oli yhdeksän lasta, joista yksi kuoli ennen kouluikää. Kirjallisuustieteilijä ja professori Sara Danius syntyi Wahlgrenin ensimmäisestä ja kirjailija Felicia Feldt toisesta liitosta. Yhteiskunnallisena keskustelijana Wahlgren kirjoitti kolumneja aikakaus- ja päivälehtiin sekä esiintyi radio- ja televisio-ohjelmissa. Wahlgren kritisoi voimakkaasti lasten päivähoitoa. == Näkymätön tytär == Vuonna 2012 Wahlgrenin kolmas, toisesta avioliitosta Carsten Feldtin kanssa syntynyt lapsi Felicia Feldt kirjoitti äidistään ja lapsuudestaan paljastuskirjan nimeltä Näkymätön tytär (alk. Felicia försvann), jossa hän syyttää äitiään muiden muassa monista aikuisiällä ilmenneistä itsetuntoon, ihmissuhteisiin ja omien lastensa kasvattamiseen liittyvistä ongelmista, joihin hän on hakenut apua psykoterapiasta. Feldtin mukaan hänen äitinsä julkisuuskuva kasvatusguruna on pelkkä median luoma kulissi, ja että todellisuudessa Wahlgren olisi ollut promiskuiteetissa elävä, lastensa hoitoa laiminlyövä ja heitä uhkaileva alkoholisti, jonka lukuisat miesystävät lisäksi ahdistelivat Feldtiä seksuaalisesti. Feldtin mukaan hän ja hänen samasta liitosta syntyneet sisaruksensa eivät ole olleet äitinsä kanssa tekemisissä enää vuosiin. Wahlgren vastasi tyttärensä syytöksiin väittämällä tätä valehtelijaksi, joka oli särkenyt hänen perheensä. Wahlgren ihmetteli, miksi sellaisessa tapauksessa, jossa lapsi ja vanhempi ovat julkisuudessa vastakkain lapsi saa kaiken sympatian osakseen. Hänestä oli ”ollut hirveää lukea, kuinka lapseni on voinut huonosti ja ollut peloissaan ja jos voisin, tekisin asiat nyt toisin”. Wahlgren myös väitti rakastavansa edelleen kaikkia lapsiaan, vaikka tunne ei olisikaan molemminpuolinen. == Suomennettua tuotantoa == * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Anna Wahlgrenin kotisivut * Me Naiset-lehti: Kasvatusguru Anna Wahlgrenin tytär: ”En itkisi, jos äitini kuolisi” Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:vuonna 2022 kuolleet