Hindulaisuus

Hindulaisuus on Intiasta peräisin oleva uskonto. Siihen sisältyy laaja kirjo suuntauksia, jotka noudattavat hyvin erilaisia oppeja ja käytäntöjä. Hindulaisuuden alkuperä on noin 1500 eaa. syntyneessä vedalaisessa uskonnossa. Kaikki hindulaisuuden suuntaukset tunnustavat veda-kirjojen arvovallan. Nimi veda tulee sanskritin kielen tietoa tarkoittavasta sanasta. Hindulaisen opin eli dharman mukaan karman laki määrää olennon aseman jälleensyntymien kiertokulussa. Hengellisen itseoivalluksen avulla ihminen voi vapautua jälleensyntymisestä. Hindulaisuuteen sisältyy käsitys perimmäisen todellisuuden ja yksilön sielun ykseydestä. Laajimmin palvottuja hindujumalia ovat Vishnu ja Shiva. Hindulaisen mytologian tärkeitä tekstejä ovat eepokset Mahabharata ja Ramayana, joista ensiksi mainittu sisältää opetusrunoelma Bhagavad Gitan. Historiallisesti kastilaitoksella on ollut merkittävä asema hindulaisuudessa. 1900-luvulla hindulaisuus yhdistyi intialaiseen nationalismiin ja nousi poliittiseksi voimaksi. Hindulaisuus on maailman kolmanneksi suurin uskonto. Sillä on noin 1,2 miljardia kannattajaa, mikä on noin 15 prosenttia maailman väestöstä. Se on enemmistöuskonto Intiassa, Nepalissa, Mauritiuksella ja Balilla. Suomessa hindulaisia oli vuonna 2019 noin . == Historia == Hindulaisuuden juuret ulottuvat Etelä-Aasiaan, vedalaiseen kulttuuriin. Sen synnystä voidaan erottaa viisi eri vaihetta: Induslaakson kulttuuri, Veda-kausi, klassinen kausi, keskiaika ja uusi aika. Uskonnon toivat maahan arjalaiset noin 3 500 vuotta sitten, joidenkin lähteiden mukaan jopa 4 000 vuotta sitten. Heidän polyteistinen uskontonsa sulautui Induslaakson kulttuuriin muodostaen esivedalaisen uskonkäsityksen. Tätä alkuperäistä hindulaisuutta kutsutaan brahmalaisuudeksi. Intiassa asuneiden muinaisten arjalaisten vedauskonto poikkeaa kuitenkin suuresti nykyhindulaisuudesta. Vedauskonnon merkittävin piirre, vedakirjoihin talletettujen ylistyshymnien laulaminen jumalalle ja vedinen filosofia muodostavat hindulaisuuden pohjan. Brahmana eli pappisluokka huolehti kaikkeuden sopusoinnun kannalta olennaisista uhritoimituksista. Vedahymnit ja seremoniat olivat brahmanojen yksinoikeus. Nykymuotoinen hindulaisuus on saanut vaikutteita sekä Intian alkuperäiskansojen, dravidien tantra- kulttuurista, buddhalaisuudesta että muista uskonnoista. Se oli kaikilta olennaisilta piirteiltään muotoutunut noin 500 eaa. Varhaisen hindulaisuuden jumalia olivat esimerkiksi taivaan jumala Indra, auringon jumala Surya, kuun jumala Soma, veden jumala Varuna, tuulen jumala Vayu, tulen jumala Agni, kuoleman jumala Yama ja rikkauden jumala Kubera (alun perin paholainen). Nykyhindulaisuuden myötä nämä jumaluudet menettivät merkityksensä. == Pääsuuntaukset == Hindulaisuudessa on useita suuntauksia (sampradaya), joista merkittävimmät ovat shaivismi eli shivalaisuus (ja siihen läheisesti kuuluva shaktismi), vaishnavismi eli vishnulaisuus, veerashaivismi (Lingayatit), smartismi sekä uus- ja reformihindulaisuus. Suuntausten pyhiä kirjoja ovat muun muassa Veda-kirjat ja Bhagavad Gita. Länsimaissa tunnetuimpia uushindulaisia liikkeitä ovat Vishnun erästä avataria eli ruumiillistumaa Krishnaa palvova Krishna-liike. == Jumalakäsitys == Hindulaisuudessa on lukematon määrä persoonallisia jumalia, jotka kaikki ilmentävät persoonattoman voimalähteen, brahmanin eri puolia. Brahman on lopullinen, yliluonnollinen, kaikkialla läsnä oleva, ääretön ja ikuinen olemus. Brahman ei ole jumala monoteistisessa mielessä, sillä sitä ei voi kuvata millään määritelmillä. Näin ollen sitä ei voi myöskään palvoa. Aihetta käsitellään laajasti vedanta- filosofiassa, joka on eräs hindufilosofian lukuisista osista. Hindulaisuudessa yleistä on palvoa vain yhtä tai kahta jumalaa. Nykyisessä hindulaisuudessa peruspilarina on kolmiyhteinen jumala (trimūrti), jossa Brahma on luojajumala, Vishnu on elämän ylläpitäjä ja Shiva on hävittäjä, mutta samalla uudelleenluova jumala. Näillä kolmella pääjumalalla kaikilla on puoliso, shakti. Brahmaa ei nykyisin juuri palvota. Monet hindulaisuuden kannattajat ovat monisteja, koska heidän mukaansa jumala on perimmiltään yksi, vaikka hänellä on monta nimeä ja olomuotoa. Monistista näkemystä edustaa advaita vedanta -filosofia. Advaita merkitsee ei-kahtiajakoa eli näkemyksen mukaan mieli ja aine ovat yhtä. Elämän kiertokulusta on mahdollista vapautua, kun ymmärtää tämän ykseyden. Tällöin atman sulautuu brahmaniin. Monistit näkevät yhden jumalan lukemattomina ilmentyminä, jonka ei-hindut sekoittavat helposti polyteismiin. Monistisen näkemyksen mukaan on olemassa vain yksi ykseys, jonka ilmentymiä muut jumaluudet ovat – samalla tavoin kuin eri värit ovat prisman hajottaman valonsäteen eri ilmentymiä. Monet uskovat, että persoonalliset jumalat voivat johdattaa palvojansa lähemmäksi mokšaa, jälleensyntymien ketjusta vapautumista. Eräät hindulaisuuden lahkot uskovat monoteistiseen näkemykseen Vishnusta (usein Krishnan muodossa), Shivasta tai äitijumala Devistä. Tämä näkemys ei kuitenkaan poissulje muita jumalia, sillä niiden nähdään olevan valitun jumaluuden ilmentymiä. Esimerkiksi monet Krishnan palvojat näkevät Shivan syntyneen Krishnan luomisvoimasta. Usein absoluuttinen brahman nähdään ainoana lähteenä, josta kaikki jumaluudet ovat peräisin. Hindujen keskuudessa vallitsee vahva yhteisymmärrys, jonka mukaan kaikki uskonnot ovat oikeita polkuja ja johtavat lopulta kohti yhtä ja samaa Jumalaa tai alkulähdettä. Siten kaikki merkittävät maailman uskonnot ovat samoja. Tästä syystä hindut eivät myöskään tee lähetystyötä. Krishna syntyy aika-ajoin uudelleen maailmaan ja selittää eri aikoina eri kulttuuripiireissä viestinsä hieman eri tavalla, jotta ihmiset ymmärtäisivät perusviestin. Perusviesti hindulaisuudessa, kristinuskossa, islamissa ja juutalaisuudessa onkin kovin samantapainen, buddhalaisuus poikkeaa niistä tavallaan enemmän. Hindulaisuudesta puuttuu abrahamilaisille uskonnoille ominainen kahtiajako: hyvän ja pahan taistelu, taivas ja helvetti. Hindulaisuuden jumalat eivät ole hyviä eivätkä pahoja vaan henkiolentoja, jotka tekevät milloin minkäkinlaisia ratkaisuja, vastaavasti kuin ihmisiä ei voida luokitella hyviin ja pahoihin. Thane Creek and Elephanta Island 03-2016 - img18 Elephanta Caves.jpg|Trimūrti eli Brahma, Vishnu ja Shiva kallioveistoksessa. 2016 Angkor, Angkor Wat, Brama Angkor Wat (05).jpg|Vishnun patsas Angkor Watissa. Shiva as the Lord of Dance LACMA edit.jpg|Patsas tanssivasta Shivasta Nataraja-asennossa noin vuodelta 1000. Sri Mariamman Temple Singapore 2 amk.jpg|Krishna singaporelaisessa pyhäkössä. A powerful deity in her own right, Shri Lakshmi herself.jpg|Lakshmi on suosittu jumalatar. == Jälleensyntymä == Keskeinen käsite hindulaiselle ajattelulle on mokša, jossa vapaudutaan jälleensyntymän eli samsaran ketjusta ja yhdistytään brahmaniin (vrt. buddhalaisuuden nirvana). Ihminen syntyy maan päälle yhä uudestaan, kunnes hän oivaltaa yksilöllisen sielunsa atmanin ja maailmansielun brahmanin olevan yhtä. Ruumillistumia eli inkarnaatiota säätelee karma eli syyn ja seurauksen laki. Hyvät teot elämässä tuottavat hyvää karmaa ja huonot pahaa karmaa ja nämä vaikuttavat seuraavaan elämään. Hindulaisuuden mukaan ihmisellä on elämässään neljä päämäärää: artha, kaama, dharma ja mokša. Sanotaan, että kaikki ihmiset etsivät arthaa (aineellista ja henkistä omaisuutta). Seuraavaksi ihminen etsii kaamaa (aistilliset ja sosiaaliset nautinnot). Vanhemmiten ihmisen sanotaan tavoittelevan dharmaa (oikeudenmukaisuus, velvollisuus, henkinen oppi). Neljäs ja perimmäinen päämäärä on mokša, jälleensyntymien kehästä vapautuminen ja siirtyminen brahmanin yhteyteen. == Tunnusomaisia piirteitä == Noin kolmasosa hinduista on kasvissyöjiä. Kastittomat tai alempiin kasteihin kuuluvat saattavat käyttää lihaa. Bramiineihin eli pappisluokkaan kuuluvien tulee harjoittaa puhtautta eivätkä he syö lihaa, mutta voivat käyttää maitotuotteita. Veda-kirjallisuus ylistää lehmää, joka itselleen mitään vaatimatta antaa ihmisille ”ravitsevaa nektaria”. Siksi hindut arvostavat lehmiä suuresti eivätkä syö niiden lihaa. Hindulaisten tunnusomaisiin piirteisiin kuuluu myös pyhiinvaellus, jolloin käydään kerran elämässä peseytymässä Ganges-virrassa. Hindulaisen yhteiskunnan luokkajärjestelmä korkeimmasta luokasta (varnasta) alempaan: papit ja oppineet (bramiini]]t), soturit, virkamiehet ja hallitsijat (kshatriyat), kauppiaat ja maanviljelijät (vaishyat), palvelijat ja työläiset (shudrat) ja kastittomat (dalitit). Hindulaisuuteen kuuluvat myös symbolit, joita käytetään taiteessa, arkkitehtuurissa, kirjallisuudessa ja palvonnassa. Symboleista tärkeimpiä ovat pyhä Om-tavu ja aurinkoa kuvaava hakaristi (swastika), joka symboloi onnea. == Temppelit == Hindulaisuuden temppeli eli mandir on yleensä pyhitetty jollekin jumalalle, ja keskeisellä paikalla on tämän jumalan kuva eli murti. Pääjumalan lisäksi temppelissä kunnioitetaan yleensä myös muita tähän liittyviä jumalia. Temppelin seinissä ja muissa osissa on kuvia, jotka kertovat jumalan elämänvaiheista ja niihin liittyvistä tapahtumista.Puja. Lotus Sculpture. Paikoin on myös temppelialueita, joissa kullekin jumalalle on rakennettu oma temppelinsä.Prambanan. Indo.com. Kaikkien temppelien keskeinen arkkitehtuuri on samanlainen. Jumalan kuva on sijoitettu nelikulmaiselle korokkeelle. Sen yläpuolella nousee pyramidimainen, Meru-vuorta kuvaava kupoli. Tämä osa on kaikkein pyhin, ja siellä bramiinit suorittavat rituaalit. Keskeisen tornin ympärillä on kolmelta sivulta avoin, pilarien kannattelema halli. Sinne uskovaiset kerääntyvät osallistumaan rituaaleihin. Siellä suoritetaan myös uskonnolliset tanssit. Keskushallin ympärillä on pihamaa, joka voi olla avoin tai muurien suojaama. Pihamaalle tullaan portin eli gopuramin kautta.Ancient Temples. Pilgrimage India. == Hindujen juhlia == Tärkeitä hindulaisuuden pyhäpäiviä ovat: * Pongal, kolmipäiväinen sadonkorjuujuhla Etelä-Intiassa tammikuun puolivälissäGrönblom 2001, s. 127. * Maha Shivratri, vuotuinen Shivan yö helmi–maaliskuussa * Holi, keväinen valon ja värien juhla helmi–maaliskuussa * Gangaur, Parvati-jumalattaren juhla * Naga Panchami, käärmejumalien juhla sadekaudella heinä–elokuussa * Ganesh Chaturthi, Ganeshan päivä elo–syyskuussa * Durga Puja tai Navaratri, Durgalle omistettu yhdeksänpäiväinen juhla syys–lokakuussa * Dussehra eli Vijaya Dasama, hyvän voittoa pahasta juhlistava Durga Pujan kymmenennen päivän juhla * Diwali, valon juhla loka-marraskuussa 20 päivää Dussehran jälkeen == Hindulaisuuden lukumäärä== === Hinduja suhteessa maan koko väestöön === # : 81,3 % # : 80,5 % # Dostert, Pierre Etienne. Africa 1997 (The World Today Series). Harpers Ferry, West Virginia: Stryker-Post Publications (1997), pg. 162.: 54 % # : 33,7 % # : 28 % # : 25 % # : 22,3 % # http://www.cso.gov.tt/sites/default/files/content/images/census/TRINIDAD%20AND%20TOBAGO%202011%20Demographic%20Report.pdf : 18.2 % # : 15 % # : 12,6 % # : 12 % # : 9.6 % # http://indiandiaspora.nic.in/diasporapdf/chapter4.pdf : 8,1 % # : 6,7 % # CIA – The World Factbook – Malaysia : 6,3 % # CIA – The World Factbook – Singapore : 5,2 %% # : 5.5 %% # : 2,1 % # : 2,01 % # : 1,8 % # : 1,69 % # http://www.pewforum.org/2015/05/12/americas-changing-religious-landscape/: 0,70 % Suomessa hindulaisia oli vuonna 2019 noin . == Katso myös == * Hindulainen filosofia * Hindulaiset riitit ja rituaalit == Lähteet == * * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * * * * * * * * == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit