Toivo Käki

Toivo Antinpoika Käki (2. maaliskuuta 1902 Viipurin maalaiskunta – 14. helmikuuta 1967 Mäntyharju) oli suomalainen runoilija ja arkkiveisujen tekijä.Halmeniemen kylän elämää: Runoilijan koti, Länsi-Savo, 1961, No 225, sivu 5, julkaistu 29.9.1961 Käki kirjoitti 1930- ja 1940-luvuilla arkkiveisujen ohella myös runoja ajankohtaisista tapahtumista. Käki julkaisi teoksensa omakustanteina ja niiden julkaisupaikka on yhtä Viipurissa julkaistua lukuun ottamatta Mikkeli. VahvialassaOtto Leikkaan ryöstömurha, Helsingin Sanomat, 1946, No 196, sivu 2, julkaistu 25.7.1946, Mikkelissä ja myöhemmin MäntyharjullaMäntyharjun kunnalliskodin suoja-asunnot tarjoavat kodin sadalle asukkaalle: Runonikkareita ja matonkutojia, Länsi-Savo 1966, No 42, sivu 7, julkaistu 13.2.1966 asunut Toivo Käki teki rakennustöitä, kirjoitti runojaan vapaa-aikoinaan ja julkaisi runovihkojaan omakustanteina."Runoutta", Länsi-Savo, 27.08.1938, nro 97, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Runokokoelmassaan Raja-Kannaksen muistelmia Käki kuvailee lapsuuden elämyksiään Kaakkois-Kannaksen alueella.Uutta kansanrunoa, Kaakkois-Kannas, 1939, No 10, sivu 3, julkaistu 10.3.1939 Käki oli myös Pohjois-Suomessa tukkitöissä ja kuvasi pohjoisen tukkijätkien elämää. Käki julkaisi Länsi-Savo-lehdessä 4. kesäkuuta 1938 huomautuksen ilmoittaen Turisti-laivan haaksirikosta kirjoittamassaan runossa olleen virheen; runossa mainittiin laivan kaatuneen äkkikurvissa mutta todellisuudessa se kaatuikin tuntemattomasta syystä.Huomautus, Länsi-Savo, 04.06.1938, nro 63, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotErehdyksiä, Maakansa, 21.07.1938, nro 163, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Käen vanhemmat olivat talollinen Antti Absolominpoika Käki ja Amanda Vaskinen. == Teoksia == * Hanna Karjalaisen murha, joka tapahtui Viipurissa tammikuussa v. 1938, jonka murhaaja oli Laina Maria Kärpänen. Tekijä, Viipuri 1938Merkintä "Tekijä" tarkoittaa, että teos on omakustanne.Viipurin läänin historiallinen bibliografia * Hrl. Turistin haaksirikko joka tapahtui Ristiinassa marraskuun 25 p:nä 1937. Tekijä, Mikkeli 1938 * Hrl. Turistin hymni, jonka haaksirikossa hukkui 11 ihmistä 25. 11. 1937 ja kuritusvangin rukous ja toisia opettavaisia runoja. Tekijä, Mikkeli 1938 * I. S. K:n "Kyytön" kiitoslaulu ja runoja Pellonraivaaja, kuritusvanki ja hyljätty koti. Tekijä, Mikkeli 1938 * Iloisia unelmia Mikkelistä. Tekijä, Mikkeli 1938 * Ilojen ja surujen tunteet : kuvauksia alkohoolin vaikutuksista. Tekijä, Mikkeli 1938 * Joulutunnelmat. Tekijä, Mikkeli 1938 * Köyhä "salon torppa" : kuvaus köyhästä kodista. Tekijä, Mikkeli 1938 * Nuoren Sirkan taistelu, joka tuli murhattua 16. 7. 1938 : murhapaikka Valkealan pitäjän Lappalanjärven Verkkosaaressa ja murhaaja Tuomas August Narinen, joka himojensa tähden murhasi puukolla, lyöden kaulaan monia haavoja ja runo Muisto Sirkalle. Tekijä, Mikkeli 1938 * Ryöstetty kukka : muistoksi 9 v. pikku Kirstille, joka tuli murhattua Pieksämäellä 3.7.1938 : runo Hurman saalis, kuvaus lapsen murhasta ja toinen runo Laiva myrskyssä, kuvaus ihmisten elämästä ja kolmas runo Kumpi on parempi. Tekijä, Mikkeli 1938 * Surulaulu junaonnettomuudesta, joka tapahtui Rauhan pysäkillä 5.10.1938, jossa kuoli 12 henkeä : runo Rukous kansan puolesta. Tekijä, Mikkeli 1938 * Totuuden valitusvirsi "lapsen murhasta" joka tapahtui Pieksämäellä 3.7. 1938 : murhatuksi tuli 9 v. Kirsti Rossi ja murhaaja oli Onni Koivisto, joka murhasi lihanhimojensa tähden ja runo Äidin kehtolaulu lehtolapselle. Tekijä, Mikkeli 1938 * Laulu Stalinista ja Molotohvista ; kirjoittanut ja kustantanut Penkki soturi. Tekijä, Mikkeli 1939 * Ja ne suudelmat. Tekijä, Mikkeli 1939 * Karjala-Kannaksen sortovuosien ruoskat : muistelmia Valkjärven pitäjän Veikkolan hovista sortovuosien ajoilta v. 1750-1900. Tekijä, Mikkeli 1939 * Kun mua huijarit petti, sitä heilani itki siellä Mikkelin markkinoilla. Tekijä, Mikkeli 1939 * Kurkijoen kaksoismurhan valitukset, joka tapahtui Kurkijoen Otsanlahdessa joulukuun 30 päivänä 1938 : murhatuksi tulivat Gabriel Taskinen 78 v. ja hänen vaimonsa 58 v. : murhaaja Tauno Armas Pesonen tappaen halolla päähän lyöden. Tekijä, Mikkeli 1939 * Menettääkö Suomi itsenäisyyden ja kuinka Euroopan sota päättyy?. Tekijä, Mikkeli 1939 * Rajakannaksen muistelmia : kuvauksia rajakannaksen elämästä. Tekijä, Mikkeli 1939 * Sodan tuskat ja elämä juoksuhaudassa. Tekijä, Mikkeli 1939 * Ei rakkaampaa kuin isänmaa. Tekijä, Mikkeli 1940 * Joutuuko Suomi vielä sotaan? : mikä synnyttää maailman sodat? : kuinka maailman kehitys kulkee tällä vuosisadalla?. Tekijä, Mikkeli 1940 * Karjalan kaihot : lauluja muistoksi Karjalasta. 4. painos Tekijä, Mikkeli 1940 * Karjalan kunnaat : lauluja muistoksi Karjalasta. Tekijä, Mikkeli 1940, 2. lisätty painos 1941 * Muistolauluja sankareille jotka lepää kalmistoissa. Tekijä, Mikkeli 1940 * Murheen viestit Suomen ja Venäjän sodasta joka puhkesi 30/11 1939. Tekijä, Mikkeli 1940 * Nyt miä haastan kunka miä oon tuhma sivistyksen rinnalla, sen tulin huomaamaan Helsingissä käyvessä. Tekijä, Mikkeli 1940 * Suomen sotasankarien marssi. Tekijä, Mikkeli 1940 * Suomen sankarit : kaikenlaisia lauluja sankareille. Tekijä, Mikkeli 1941 * Laulujenmaa. Tekijä, Mikkeli 1942 * Minne kulkee ihmiskunta ja Suomen sisäpolitiikka?. Tekijä, Mikkeli 1958 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet