EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Heksis

Heksis (; ) on antiikin filosofian termi, joka tarkoittaa dispositiota,Sihvola, Juha: Selitykset teokseen taipumusta tai toiminnallista valmiutta. Termi on merkittävä Aristoteleen ajattelussa. Sen on tulkittu merkitsevän samaa kuin toinen potentiaalisuus. == Aristoteles == Termin heksis lähtökohtana on kreikan kielen verbi ekhein, joka viittaa jonkin omistamiseen tai jossain tilassa olemiseen. Termi käännetään usein ”valmiudeksi”, ”toimintavalmiudeksi” tai ”tilaksi”.Käännösesimerkkejä: ”valmius”: Sielusta 430a15-16; ”toimintavalmius”: Nikomakhoksen etiikka 1098b33-34; ”tila”: Metafysiikka 1022b4. Aristoteles määrittelee heksiksen hieman eri tavalla eri teoksissaan. Teoksessa Metafysiikka heksis määritellään kolmella tavalla: 1) omistamisen tilana tai toimintana; 2) dispositiona, osien tietynlaisena järjestäytymisenä; sekä 3) tällaisen disposition osana: Heksis on Aristoteleen mukaan siis eräänlainen dispositio (diathesis), jonka hän kuvaa samassa yhteydessä seuraavasti: Kyseessä on erityisesti sen tyyppinen dispositio, minkä perusteella se jolla dispositio on, on valmiudessa johonkin hyvin tai huonosti, ja joko itsenäisesti tai suhteessa johonkin muuhun. Aristoteleelle heksis on näin osien järjestäytymistä; siten, että ne oikein järjestäytyneinä voivat toimia hyvin, vaikka ne voivat olla myös huonosti järjestäytyneitä. Hyvästä järjestäytymisestä hän käyttää esimerkkinä terveyttä, joka on ruumiin hyvä heksis; sairaus puolestaan on ruumiin huono heksis. Tilana heksis erotetaan Aristoteleen metafysiikassa toiseksi potentiaalisuudeksi, erotukseksi ensimmäisestä potentiaalisuudesta (dynamis). Esimerkiksi ihminen on luonnostaan oppiva, jolloin hänellä on ensimmäinen potentiaalisuus (dynamis) oppia jotain; kun hän on oppinut, hänellä on toinen potentiaalisuus (heksis) käyttää oppimaansa. Kategorioissa Aristoteles asettaa heksiksen toisenlaisia dispositioita (diathesis) vastaan siinä, että se on luonteeltaan niitä pysyvämpää. Esimerkkinä annetaan tieto (episteme).Aristoteles: Kategoriat II.8. Eettisissä teoksissaan Aristoteles puolestaan tarkoittaa termillä luonteenpiirrettä. Hän asettaa heksiksen toista aktuaalisuutta eli energeiaa (toiminnan merkityksessä) vastaan käsitellessään eudaimoniaa, ihmisen elämän oikeaa päämäärää. Tämä käännetään yleensä ”onnellisuudeksi”. Heksiksen vastakohdaksi asetetaan energeia samalla, kun Aristoteles pyrkii osoittamaan eudaimonian määritelmänsä — onnellisuus on hyveen mukaista toimintaa (energeia) — oikeaksi.Aristoteles: Nikomakhoksen etiikka I.8.1098b33; Eudemoksen etiikka II.1.1218b. == Lähteet == Luokka:Aristotelismi Luokka:Filosofian termit Luokka:Kreikankieliset sanat ja sanonnat
Vihreät kuulat

Vihreät kuulat on Fazerin valmistama marmeladimakeinen, jota myydään rasioissa ja irtomakeisina. Finlandia-pakkauksessa on vihreiden kuulien lisäksi myös muunvärisiä kuulia. Karl Fazer toi marmeladimakeisten reseptin ja tekijät Pietarista ja niitä on valmistettu 1800-luvun lopulta lähtien. Värikkäitä marmeladikuulia valmistettiin jo 1902 Englannin kuninkaan Edvard VII:n kruunajaisiin. Kruunajaismarmeladin nimi muutettiin vuonna 1948 Finlandiaksi.https://www.fazer.fi/tuotteet-ja- asiakaspalvelu/makeiset/artikkelit/marmeladimakeiset/ Vuonna 1929 Vihreitä kuulia alettiin valmistamaan Helsingissä Tehtaankatu 29:n tehtaassa. Valmistus siirtyi Fazerilaan Vantaalle, silloiseen Helsingin maalaiskuntaan, vuonna 1960. Vuosina 1987–1988 Ranualle rakennettiin uusi tehdas, jonne kuulien valmistus siirtyi. Ranualta tuotanto siirtyi Lappeenrantaan 1999 ja kuulien valmistus alkoi Lappeenrannassa vuonna 2000. Kuulien puoliskot liitettiin yhteen käsipelillä vielä Ranuan tehtaalla. Uudella Lappeenrannan tehtaalla kone puristaa automaattisesti puoliskot yhteen ja ne siirtyvät sokerointirumpuun. Kuulat poimitaan ja pakataan edelleen yksitellen käsin. Vuosittain kuulia valmistetaan 25 miljoonaa kappaletta, joista 17 miljoonaa syödään jouluna. Vuonna 2017 Fazer toi markkinoille Vihreiden kuulien marmeladilla täytetyt jaffakeksit. == Lähteet == Luokka:Fazerin makeiset
Itäslaavit

Itäslaavit ovat joukko slaavilaisia kansoja, jotka puhuvat itäslaavilaisia kieliä ja joiden kulttuurit muistuttavat toisiaan. Itäslaaveja ovat ukrainalaiset, valkovenäläiset ja venäläiset sekä näiden yhteyteen kuuluvat etniset ryhmät, kuten ruteenit. Nykyiset itäslaavilaiset kansat ovat eriytyneet keskiaikaisen Kiovan valtakunnan väestöstä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Itäslaavit
Länsislaavit

Länsislaavit ovat joukko slaavilaisia kansoja, jotka puhuvat länsislaavilaisia kieliä. Länsislaaveja ovat puolalaiset, slovakit ja tšekit sekä näiden yhteyteen kuuluvat pienemmät kansallisuudet, kuten kašubit ja sorbit. Länsislaavien kulttuuriin ovat vaikuttaneet katolinen usko ja yhteydet Länsi- Eurooppaan, mikä on erottanut heidät ortodoksisista itäslaaveista. * Länsislaavit
Stenomaski

Stenomaski on suun edessä pidettävä suojus, jossa on mikrofoni. Sen käyttäjä voi puhua mikrofoniin ilman että muut kuulevat puhetta, ja se estää samalla taustamelun pääsyn mikrofoniin. Yhdysvalloissa stenomaskeja on ollut käytössä oikeusistuimissa käsi- ja konepikakirjoittajien rinnalla 1940-luvulta lähtien. Laitteen käyttäjä toistaa mikrofoniin kaiken salissa puhutun, ilmoittaa kenen puheesta on kyse, ja voi myös mainita muita tapahtumia. Aikaisemmin stenomaskit oli yhdistetty vain nauhuriin, mutta nykyisin puheentunnistusjärjestelmään yhdistettynä stenomaskin avulla voidaan saada esimerkiksi oikeusistuntojen tapahtumat reaaliaikaisesti tekstimuotoon. == Lähteet == Luokka:Pikakirjoitus Luokka:Äänentoistotekniikka Luokka:Mikrofonit
7\. hetki

7\. hetki oli suomalainen VipVisionin tuottama ajankohtaisohjelma, jota esitettiin Kolmoskanavalla vuosien 1988–1991 aikana. Ohjelmaa esitettiin sunnuntai-iltaisin niin sanottuun prime time -aikaan. Ohjelmia tehtiin yhteensä 70. Vakiolähetysten lisäksi esitettiin myös ylimääräisiä ohjelmia. Ohjelman naisjuontajana toimi koko ajan Lenita Airisto, miesjuontajana ensin Seppo Heikki Salonen, sitten Tapani Ruokanen, Jörn Donner ja Jarmo Virmavirta. Ohjelmassa käsiteltyjä aiheita olivat muun muassa Berliinin muurin murtuminen, Persianlahden sota, Neuvostoliiton romahtaminen ja Baltian maiden itsenäistyminen sekä Suomen 1990-luvun alun lama. Jokaisessa ohjelmassa oli mukana vieraita, joiden kanssa toimittajat keskustelivat. Seitsemännen hetken aiheet olivat asiapitoisia mutta käsittely viihteellistä. Ohjelma muistutti talk show’ta ja juontajat enemmän keskustelijoita kuin toimittajia. Heitä oli aina kaksi, samoin kuin vieraita. Lenita Airiston rooli oli hänen maineensa mukaisesti olla miesjuontajaa provosoivampi ja eläväisempi. Ohjelmakonseptissa oli samankaltaista juontajakeskeisyyttä ja suoran lähetyksen sähköä kuin Kolmoskanavan Timo T. A. Mikkosen tähdittämässä arki-iltapäivien makasiinissa Tänään, tässä ja nyt Ohjelmien osia on nähtävillä Lenita Airiston internetsivuilla. ==Parodia== Lapinlahden Linnut ovat tehneet ohjelmasta parodisen sketsin, joka esitettiin heidän sketsisarjassaan Maailman kahdeksan ihmettä. Markku Toikka esittää sketsissä toimittaja Ruokasta ja muut yhtyeen jäsenet ovat pukeutuneet Lenita Airistoiksi, jotka hokevat lausahdusta "Kyllä suomalainen mies haisee". ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Web-TV Lenita Airisto Luokka:1980-luvun suomalaiset televisiosarjat Luokka:1990-luvun suomalaiset keskusteluohjelmat Luokka:Ajankohtaisohjelmat Luokka:Kolmoskanavan televisio-ohjelmat
Kourulumijäkälä

Kourulumijäkälä (Flavocetraria cucullata) on lumijäkälien sukuun kuuluva jäkälälaji. Ne ovat pensasmaisia 4–12 senttimetriä korkeita ja kasvavat tiiviinä tuppaina, joskus yksittäisinäkin. Väriltään kourulumijäkälä on keltainen tai harmaa. Kourulumijäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy usniinihappoa (C18H16O7) ja protolikesteriinihappoa (C19H32O4). Lajista on ennen valmistettu keittämällä värjäysainetta muun muassa Pohjois-Amerikassa. Lajia tavataan lähes koko Suomessa ravinnepitoisilla paikoilla sekä soraharjuilla Tunturi-Lappia myöten. Se on muodoltaan pensasmaiseksi kasvava ja sen liuskat ovat kapeita ja kourumaisia. Niissä saatetaan tavata piikkejä tai sivuliuskoja. Kotelomaljoja tavataan hyvin harvoin; silloin ne ovat yleensä liuskoja tummempia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kourulumijäkälä (Flavocetraria cucullata) * UniProt: Taxonomy - Flavocetraria cucullata * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Flavocetraria cucullata * Consortium of Lichen Herbaria: Flavocetraria cucullata en}} Luokka:Lumijäkälät
Eteläslaavit

Eteläslaavit ovat joukko slaavilaisia kansoja, jotka puhuvat eteläslaavilaisia kieliä. Eteläslaaveja ovat bosniakit, bulgarialaiset, kroaatit, makedonialaiset, montenegrolaiset, serbit ja sloveenit sekä näiden yhteyteen kuuluvat pienemmät kansallisuudet. Eteläslaavit asuttavat Balkanin niemimaata. == Katso myös == *Jugoslaavit * Eteläslaavit
Lehväsammalet

Lehväsammalet (Mniaceae) on hiirensammalten lahkoon kuuluva heimo, jonka taksonomia on muuttunut viime aikoina paljon. Siihen kuuluu Suomessa seuraavien sukujen lajeja. *Cyrtomnium - tunturilehväsammalet *Mnium - pystylehväsammalet *Plagiomnium - metsälehväsammalet *Pohlia - varstasammalet *Pseudobryum - kiiltolehväsammalet **Pseudobryum cinclidioides - kiiltolehväsammal Heimoon aiemmin kuuluneet suvut Cinclidium - kilpisammalet ja Rhizomnium - lähdelehväsammalet on siirretty heimoon Cinclidiaceae. Mielichhoferia - kiisusammalet kuuluu nykyään heimoon Mielichhoferiaceae. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Taxonomy and classification of the moss family Mniaceae * Luokka:Kasviheimot
Kampasimpukat

Kampasimpukat (Pectinidae) on nilviäisten heimo, jonka jäseniä tavataan kaikissa valtamerissä. Siihen kuuluu yli 350 lajia, jotka jaetaan noin 30 sukuun. Monia lajeja käytetään ruokana.Practically Edible Kampasimpukan kuori on poimullinen, viuhkamainen ja monen mielestä ”perinteisen simpukankuoren muoto”: Botticellin maalauksessa Venus syntyy kampasimpukan kuoresta, ja öljy- yhtiö Shellin logo on saman muotoinen. Kampasimpukoita viljellään ruoaksi; vuonna 2005 viljeltyjä kampasimpukoita tuotettiin 1 265 000 tonnia. Suurimpia tuottajamaita ovat Japani, Kiina, Chile ja Peru.Pectinidae production en.aquaculture.ifremer.fr Kampasimpukat voivat uida ja ohjata suuntaa kuorenpuoliskoja liikuttelemalla.Facta 2001 osa 7 s. 551 Toisin kuin monet muut simpukat, kampasimpukat eivät kaivaudu hiekkaan vaan liikkuvat aktiivisesti merenpohjan pinnalla. == Luokittelu == Heimo: Kampasimpukat (Pectinidae) * Alaheimo: Camptonectinae ** 6 sukua * Alaheimo: Palliolinae ** 19 sukua 5 tribuksessa *** Placopecten magellanicus * Alaheimo: Pectininae ** 32 sukua 5 tribuksessa *** Isokampasimpukka (Pecten maximus) *** Kuningatarkampasimpukka (Aequipecten opercularis) *** Argopecten irradians *** Argopecten purpuratus * Alaheimo: Pedinae ** 37 sukua 5 tribuksessa *** Islanninkampasimpukka (Chlamys islandica) *** Jalokampasimpukka (Chlamys nobilis) *** Japaninkampasimpukka (Mizuhopecten yessoensis) *** Patagoniankampasimpukka (Zygochlamys patagonica) * Luokittelemattomat: ** Suku: †Agerchlamys ** Suku: †Athlopecten ** Suku: †Camptochlamys ** Suku: †Indopecten ** Suku: †Jorgechlamys ** Suku: Lamellipecten ** Suku: Lindapecten ** Suku: †Mixtipecten ** Suku: †Pecten ** Suku: †Pseudopecten == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Pectinidae Animal Diversity Web *Kuvastoa (linkki Pectinidae) Rotterdam Natural History Museum * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tuomas Rousi

Tuomas Kaarle Juhani Rousi (s. 1967) on suomalainen kapellimestari. Tuomas Rousi on opiskellut Sibelius-Akatemiassa Jorma Panulan, Eri Klasin ja Leif Segerstamin johdolla. Hän on myös opiskellut viulunsoittoa Utrechtin konservatoriossa ja Sibelius-Akatemiassa. Hän sai vuonna 2000 kansainvälisessä Jean Sibelius -kapellimestarikilpailussa Yleisradion erikoispalkinnon. Rousi oli Ylioppilaskunnan Soittajien kapellimestari vuosina 1996-2001. Hän on vieraillut johtamassa useita suomalaisia orkestereita, mm. Radion sinfoniaorkesteria Kanariansaarten musiikkifestivaalilla 2002. Ulkomailla Rousi on johtanut mm. Puolassa, Tanskassa, Etelä-Afrikassa, Libanonissa ja Itävallassa. Vuodesta 2005 lähtien hän on toiminut kamariorkesteri Refugium musicumin kapellimestarina ja Brinkhall soi -festivaalin taiteellisen suunnitteluryhmän jäsenenä. Syksystä 2010 Rousi toimii Seinäjoen kaupunginorkesterin taiteellisena johtajana.Seinäjoen kaupunginorkesteri. Tuomas Rousin isä on Turun yliopiston kasvitieteen emeritusprofessori Arne Rousi ja hänen veljensä on sellisti Martti Rousi. Bassolaulaja Erik Rousi on Tuomas Rousin sisarenpoika. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tunturilehväsammalet

Tunturilehväsammalet (Cyrtomnium) on sammalten suku, johon kuuluu kaksi Suomessa kasvavaa lajia. Tunturilehväsammal on vaarantunut. * Cyrtomnium hymenophylloides – kurulehväsammal * Cyrtomnium hymenophyllum – tunturilehväsammal == Ulkonäkö == Lehväsammalilla on muihin sammaliin verrattuna isot lehdet. Tunturilehväsammalilla ei ole lehdissä punaista väriä, kuten monilla muilla lehväsammalilla. == Elinympäristö == Tunturilehväsammalet kasvavat Pohjois-Suomessa kalkkikallioilla. == Lähteet == Luokka:Lehväsammalet
Hans-Otto Ehrström

Hans-Otto Ehrström (s. 1972) on suomalainen pianisti, joka on erikoistunut lied- ja oopperamusiikkiin. Hans-Otto Ehrström on opiskellut Sibelius- Akatemiassa ja Lyonin konservatoriossa. Hän on voittanut kahdesti Kangasniemen liedpianistikilpailun ja saanut ensimmäisissä Pentti Koskimies -liedkilpailussa ensimmäisen palkinnon. Ehrström toimi 1998-2000 Zürichin oopperastudion korrepetiittorina, ja vuodesta 2000 lähtien hän on Suomen Kansallisoopperan korrepetiittori. Hän on työskennellyt myös Savonlinnan Oopperajuhlilla ja useiden laulukilpailujen omana pianistina. Ehrström on esiintynyt useimmissa Euroopan maissa ja tehnyt radio- ja televisionauhoituksia. Hän on levyttänyt muun muassa Kuulan, Schubertin, Musorgskin ja Sibeliuksen liedmusiikkia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
VASIMR

VASIMR eli Variable Specific Impulse Magnetoplasma Rocket () on sähkömagneettinen rakettimoottori. Sen toiminta perustuu radioaalloilla ionisoidun ajoaineen kiihdyttämiseen magneettikentällä. Costaricalaissyntyinen NASAn entinen astronautti Franklin Chang-Diaz loi VASIMRin konseptin ja on työskennellyt sen kehityksen parissa vuodesta 1977. NASA on suunnitellut testaavansa VASIMRia Kansainvälisellä avaruusasemalla, jossa tämän moottorin avulla korjataan aseman rataa. VASIMR voisi myös lyhentää mahdollisten tulevien Mars-lentojen kestoa.http://www.dailytech.com/Commercially+Developed+Plasma+Engine+Soon+To+Be+Tested+In+Space/article12612.htm Fast, Power-Rich Space Transportation, Key to Human Space Exploration and Survival, F.R. Chang Díaz, ASPL, JSC / NASA, Houston, TXVASIMR: Express Flight to Mars Tim Glover, Ph.D., Muniz Engineering,NASA Advanced Space Propulsion Laboratory, Johnson Space Center, MarsWeek Conference, MIT April 10, 2004VASIMR Plasma Rocket Technology Andrew Petro, Advanced Space Propulsion Laboratory, NASA JSC Houston, Texas, May 2002. Tällöin moottorin sähkönlähteenä kannattaa käyttää ydinreaktoriaPropulsion Systems of the Future NASA's Human Exploration and Development of Space Enterprise Published by NASAexplores: May 15, 2003. VASIMR on rakenteeltaan melko yksinkertainen. Rakenne muistuttaa jonkin verran sähköstaattista ionimoottoria. Sillä saadaan tätä suurempia työntövoimia. Näin VASIMR asettuu pienityöntövoimaisen, suuri- impulssimomenttisen ionimoottorin ja suurityöntövoimaisen, pieni- impulssimomenttisen kemiallisen raketin välimaastoon. Varsinaisiin ionimoottoreihin verrattuna siinä ei ole plasman kanssa suoraan tekemisissä olevia elektrodeja tai hiloja eikä neutralointisuihkua. VASIMR:n kehittäminen on ollut vaikeaa muun muassa sen takia, että se vaatii suprajohde-tekniikalla toteutettuja keveitä ja tehokkaita sähkömagneetteja. Toisaalta VASIMR kehittää runsaasti lämpöä mikä asettaa rakenteille ja materiaaleille suuria vaatimuksia. Tämäntyyppinen moottori tulee vaatimaan pitkillä lennoilla tehokkaan voimanlähteen, joka on ydinreaktori.http://www.adastrarocket.com/aarc/VASIMR Pienitehoisemmat VASIMR:t saavat sähkönsä Auringon lähistöillä liikuttaessa aurinkopaneeleista. VASIMR:n etuna on se, että se voi käyttää polttoaineenaan vetyä toisin kuin monet muut suunnitellut plasmarakettityypit. VASIMR:n kanssa kilpailevia ydinsähköisiä rakettiratkaisuja ovat muun muassa MPDT magnetoplasmadynamic (MPD) thruster , PITThe PIT MkV pulsed inductive thruster C. Lee Dailey and Ralph H. Lovberg NASA Contractor Report 191155 Lewis Research Center July 1993, PPT[ http://www.nasa.gov/centers/glenn/about/fs23grc.html Pulsed Plasma Thrusters] Eric Pencil NASA Glenn Research Center ja DS4GDS4G ion engine . == Lähteet == Luokka:Rakettimoottorit
Toronton siunaus

Toronton siunaus joka tunnetaan myös nimillä Toronton herätys tai torontolaisuus on karismaattista liikehdintää, johon kuuluu muun muassa hallitsematonta naurua ja eläinten jäljittelyä, kuten haukkumista.The Toronto Phenomenon (Part 1 of 2) Herätys käynnistyi tammikuussa 1994 Toronto Airport Vineyardissa, joka nykyisin tunnetaan Toronton lentokenttäseurakuntana ().Toronto Airport Christian Fellowship – About – Revival Kyseinen seurakunta tuli poistetuksi Vineyard-liikkeen yhteydestä joulukuussa 1995 ja jatkoi toimintaansa itsenäisenä kirkkona.Toronto Blessing Toronton siunaus otettiin vastaan muutamissa suomalaisissakin seurakunnissa, esimerkiksi Suur-Helsingin seurakunnassa, City Agapessa, Krismassa ja Palatsiseurakunnassa.Haja-ajatuksia ja -havaintoja Toronton siunauksesta == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Jürgen Römer: Toronton eksytys - Toronto-ilmiö Raamatun valossa, verkkokirja (pdf) Luokka:Tunnustuskuntiin sitoutumaton uuskarismaattisuus Luokka:Toronton historia Luokka:Kristilliset liikkeet
Rtveli

Rtveli () on perinteinen georgialainen viinin- ja sadonkorjuujuhla. Siihen kuuluu juhla-aterioita, musiikkia ja muita juhlallisuuksia. Sitä vietetään tavallisesti syyskuun lopussa maan itäosassa ja lokakuun puolivälissä Länsi- Georgiassa. Georgiassa rtveli-perinne ulottuu muinaisiin aikoihin saakka. Sen juuret ovat syksyn yltäkylläisyyden ja sadonkorjuun juhlinnassa. Rtveli kestää yleensä useita päiviä. Sen aikana juhlijat aloittavat työt varhain aamulla ja päättävät päivän juhla-ateriaan, joka nautitaan viininkorjuusta kertovien kansanlaulujen säestyksellä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Georgialainen kulttuuri
Johan riitti!

Johan Riitti! () on kolmas romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja ensimmäinen, jossa ei seikkaile velho Rincewind. Muori Säävirkku tavataan tässä kirjassa ensimmäistä kertaa. Kirja kertoo Eskarina Sepästä, maailman ensimmäisestä naisvelhosta ja siitä miten hän pääsee opiskelemaan näkymättömään yliopistoon. Eskarina Seppä esiintyy myös mm. Keskiyö ylläni (engl. I Shall wear midnight) -kirjassa Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1987 kirjat
Heikki Huhtamäki

Vilho Heikki Huhtamäki (29. marraskuuta 1900 Lapua – 14. syyskuuta 1970 Helsinki) oli kauppaneuvos (1941), vuorineuvos (1945) ja nimeään kantavan elintarviketeollisuuden yhtymän Huhtamäki Oyj:n perustaja. ==Henkilöhistoria== Huhtamäen vanhemmat olivat leipuri Vilho Huhtamäki ja Hulda Puukila ja puolisot 1920–1953 Signe Hagström ja vuodesta 1953 Kirsti Kyllikki Kallioinen. Huhtamäki kävi kauppakoulun Vaasassa 1919 ja teki useita opintomatkoja Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin. Hän oli Huhtamäen Tehtaat Oy:n toimitusjohtaja 1920–1931, Makeistehdas Oy Hellaksen eli sittemmin Huhtamäki-Hellas Oy:n toimitusjohtaja 1931–1935, Leipätehdas Ipnos Oy:n toimitusjohtaja 1935–1940 sekä Huhtamäki-yhtymä Oy:n pääjohtaja 1941–1952, johtokunnan puheenjohtaja 1940–1957 ja hallintoneuvoston varapuheenjohtaja vuodesta 1957. Huhtamäellä oli myös useita luottamustehtäviä. Taiteilija Heikki Nieminen on veistänyt (1984) ja taiteilija Emil Rautala (1947) maalannut hänen muotokuvansa. Mesenaatti, liike-elämän vaikuttaja Heikki Huhtamäen mukaan on nimetty katu ja aukio Alavudella ja katu Turussa sekä julkaistu postimerkki (2003).Kuka kukin on 1954, s. 239. Viitattu 24.7.2022. Huhtamäki oli yhteiskunnallisesti suuntautunut yrittäjä, jolle yhteiskuntasuhde oli laajempi käsite kuin pelkkä suhde markkinoihin. Hänen yrittäjäkuvaansa kuuluivat monipuoliset kontaktit yhteiskunnan eri aloille. Huhtamäki on haudattu Alavudelle, jossa sijaitsee hänen patsaansa järven rannalla. ==Julkaisuja== * Seikkailuissa bolshevikien maassa, 1920 * Sata viitettä nuorelle myyjälle, 1938 * Ravinto- ja nautintoaineet, 1939, Toivo Rautavaaran kanssa * Ajankohtaisia ajatuksia teollisuusmiehen näkökulmasta, 1945 * Teollisuusmiehen suhde Neuvostoliittoon, 1946 ==Lähteet== == Kirjallisuus == * Kari Teräs: Yritys ja yhteiskunta. Heikki Huhtamäen luottamusverkostot ja sidosryhmäsuhteet, SKS, 2009 ISBN 978-952-222-115-5. *Luovassa työssä tulevaisuus. Vuorineuvos Heikki Huhtamäen juhlakirja. 1960. == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Suomalaiset mesenaatit Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
David Rudisha

David Lekuta Rudisha (s. 17. joulukuuta 1988) on kenialainen 800 metrin juoksija, matkan maailmanennätyksen haltija, olympiavoittaja ja kaksinkertainen maailmanmestari. Viitattu 25.8.2015 Rudisha voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden Pekingissä 2006 ajalla 1.47,40. Seuraavana vuonna hän voitti junioreiden Afrikan-mestaruuden Ouagadougoussa kilpailuennätyksellä 1.46,41. Addis Abeban Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2008 hän voitti kultaa ajalla 1.44,20. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui välierissä, mutta voitti samana vuonna IAAF:n yleisurheilufinaalin ajalla 1.44,85. Rudisha juoksi uuden Afrikan ennätyksen 1.42,01 Rietissä 6. syyskuuta 2009 rikkoen Sammy Koskein ennätysajan 1.42,28 vuodelta 1984. 10\. heinäkuuta 2010 hän paransi ennätystään Heusden-Zolderissa aikaan 1.41,51, joka oli kautta aikain toiseksi paras Wilson Kipketerin maailmanennätyksen 1.41,11 jälkeen. Myöhemmin samana vuonna, 22. elokuuta Berliinissä Rudisha rikkoi Kipketerin vuonna 1997 juokseman ennätyksen ajallaan 1.41,09, joka oli kaksi sadasosaa parempi kuin Kipketerin ennätysaika. Viikkoa myöhemmin, 29. elokuuta, Rudisha paransi ennätyksen Rietissä lukemiin 1.41,01. Rudisha voitti Nairobin Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2010 kultaa 800 metrillä ajalla 1.42,84. Hän voitti saman matkan myös Splitin maanosien cupissa. Hän voitti 800 metrin maailmanmestaruuden Daegussa 2011 ajalla 1.43,91. Rudisha voitti Lontoon olympialaisissa 2012 kultaa uudella maailmanennätysajalla 1.40,91. Hän johti juoksua alusta alkaen ja ratkaisi voiton noin 300 metrin ennen maalia. Rudisha sai hopeaa Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 ajalla 1.45,48. Hän voitti maailmanmestaruuden Pekingissä 2015 ajalla 1.45,84. Rudisha juoksi Birminghamin Timanttiliigan osakilpailussa 5. kesäkuuta 2016 kaikkien aikojen toiseksi kovimman ajan 600 metrillä, kun hän voitti kisan tuloksella 1.13,10. Rio de Janeiron olympialaisissa hän voitti toistamiseen olympiakultaa 800 metrillä ajalla 1.42,15. Hän ei osallistunut vuoden 2017 Lontoon MM-kisoihin loukkaantumisensa vuoksi. David Rudishan isä on Méxicon 1968 olympialaisten 4 × 400 metrin viestin hopeamitalisti Daniel Rudisha. == Lähteet == Luokka:Kenialaiset keskimatkojen juoksijat Luokka:Kenialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mort

Mort () on neljäs romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja ensimmäinen kirja, jossa Kuolema on pääosassa. == Aiheesta muualla == * Leena Peltonen: Mort. Aikakone 3/1995. Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1987 kirjat
LV 665

LV 665 on HF-alueen kenttäradio. Radion valmistaja on Racal ja radion kaupallinen tuotenimi on Racal BCC39. Radiota suunniteltiin 1984-1986 ja sitä valmistettiin ainakin lokakuuhun 1990 saakka, jonka jälkeen alettiin valmistaa seuraajatyyppiä, Panther-H:a. http://members.chello.nl/~t.bloem/ham/HF/hf.html Radion lähetysteho on 50 W ja kanavaväli 100 Hz. http://www.kpjung.de/htm2/e_bcc39.htm ==Lähteet== Luokka:Kenttäradiot
LV 450

LV 450 on HF-alueen kenttäradio. Radion valmistaja on Sunair Electronics ja radion kaupallinen tuotenimi on Sunair GSB-900. Luokka:Kenttäradiot
Mont Blancin massiivi

thumb|302px|right|Mer de Glace -jäätikkö Mont Blancin massiivi (; ) on Grajisiin Alppeihin kuuluva Mont Blancin ympärillä oleva vuoristoalue, joka sijaitsee Italian, Ranskan ja Sveitsin rajaseudulla. Mont Blancin massiivin korkein huippu on Mont Blanc (4 811 m), joka on myös korkein Alppien vuoristoon kuuluvista huipuista. == Huippuja == * Mont Blanc (4 811 m) * Mont Blanc de Courmayeur (4 748 m) * Mont Maudit (4 465 m) * Dôme du Goûter (4 304 m) * Mont Blanc du Tacul (4 248 m) * Grandes Jorasses (4 208 m) * Aiguille Verte (4 122 m) * Aiguille Blanche de Peuterey (4 112 m) * Aiguille de Bionnassay (4 066 m) * Dent du Géant (4 013 m) * Les Droites (4 000 m) * Aiguille de Tré-la-Tête (3 930 m) * Aiguille d'Argentière (3 901 m) * Aiguille de Triolet (3 876 m) * Aiguille du Midi (3 843 m) * Tour Noir (3 836 m) * Aiguille des Glaciers (3 834 m) * Mont Dolent (3 823 m) * Aiguille du Chardonnet (3 822 m) * Aiguille Noire de Peuterey (3 773 m) * Aiguille du Dru (3 754 m) * Dômes de Miage (3 688 m) * Aiguille du Plan (3 673 m) * Aiguille du Tour (3 540 m) * Aiguille de Blaitière (3 522 m) * Aiguilles Dorées (3 519 m) * Grand Darray (3 514 m) * Grande Lui (3 509 m) * Aiguille du Grépon (3 502 m) * Aiguille des Grands Charmoz (3 442 m) * Le Portalet (3 344 m) * Pointe d'Orny (3 274 m) * Mont Favre (3 259 m) * Tita Neire (3 175 m) * Grande Pointe des Planereuses (3 151 m) * Pointe de Léchaud (3 127 m) * Mont Buet (3 109 m) * Pointe des Plines (3 057 m) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alppien vuoristot it:Alpi del Monte Bianco
Velhous verissä

Velhous Verissä () on kolmas romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa. Se on jatkoa Rincewind-velhon seikkailuista. Edelliset olivat Magian väri ja Valon tanssi. == Lähteet == Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1988 kirjat
Noitasiskokset

Noitasiskokset () on kuudes romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa. == Lähteet == Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1988 kirjat de:Scheibenwelt-Romane#MacBest
LV 407

LV 407 on HF-alueen kenttäradio, joka luokitellaan kantamansa perusteella armeijakuntaradioksi. Sen valmistaja oli Southcom (nyk. Loral Terracom) ja radion kaupallinen tuotenimi on SC-130. Radio on ollut muun muassa Yhdysvaltojen merijalkaväen käytössä nimityksellä AN/URC-87. Radio on kannettavaa tyyppiä ja sen taajuusalue on 2 MHz - 12 MHz. Kanavaväli on 1 kHz eli kanavia on 9 999 kappaletta. Radion lähetyslajit ovat A1, A3H ja A3J joko alemmalla sivunauhalla LSB tai ylemmällä sivunauhalla USB. Lähetysteho on keskimäärin 20 W PEP. Kantama on noin 30 km, avaruusaalloilla jopa noin 100 km. Yhteistä radiossa LV 217:n kanssa on se, että siinä voidaan käyttää samoja akkuja ja samaa kuulopuhelinta. ==Lähteet== Luokka:Kenttäradiot
Pyramidit (kirja)

Pyramidit () on seitsemäs romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa. Vuonna 1990 romaani voitti BSFA:n (British Science Fiction Association) vuoden kirja -palkinnon. Pyramidit on ensimmäinen yksittäinen tarina, joka sijoittuu kiekkomaailmaan. ==Rakenne== Pyramidit on yksi kahdeksasta Kiekkomaailma- kirjasta, jotka on jaettu lukuihin. Muita lukuihin jaettuja teoksia ovat Magian väri, Going Postal, Making Money, sekä erityisesti nuoremmille lukijoille suunnatut Mahtava Morris ja sivistyneet siimahännät, Vapaat pikkumiehet, Tähtihattu ja Talventakoja. Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1989 kirjat
Vartijat hoi!

Vartijat Hoi! () on kahdeksas romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja ensimmäinen, jossa esiintyy kaupunginvartija Porkkana. == Aiheesta muualla == * Vesa Lehtinen: Vartijat hoi! Aikakone 8.5.2000. * Toni Jerrman: Vartijat hoi! Tähtivaeltaja 1/2000. Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1989 kirjat
Eric

~~Faust~~ Eric! () on yhdeksäs romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma- sarjassa. ==Juoni== Nuori Eric haluaa tulla kuolemattomaksi, päästä maailman valtiaaksi ja saada maailman kauneimman naisen rakkauden. Päästäkseen tavoitteeseensa hän koittaa saada hallintaansa Kiekkomaailman taitavimman velhon, jotta tämä voisi täyttää hänen toiveensa. Taitavan loitsijan sijasta hän kohtaa Rincewindin, joka on velhoksi kovin taitamaton ja huono-onninen. Lisäksi Rincewindin kannoilla seuraa oikutteleva, omilla jaloillaan kulkeva Matkatavara. On sikäli omituista, että kirjan takakannesta puhutaan Ericistä Kiekkomaailman ainoana velhoihin erikoistuneena hakkerina, kun hän itse asiassa on nuori demonologi eikä koeta kutsua velhoa vaan sen sijaan demonin. Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1990 kirjat
Elävät kuvat

Elävät kuvat () on kymmenes Terry Pratchettin kirja Kiekkomaailma-sarjassa. Elävät kuvat on järjestyksessä toinen kiekkomaailmaan sijoittuva tarina. Kirjassa tavataan ensimmäisen kerran puhuva koira Gaspode. Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1990 kirjat
Viikatemies (kirja)

Viikatemies () on yhdestoista romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja toinen kirja, jossa Kuolema on pääosassa. == Aiheesta muualla == * Marko Ikaheimo: Viikatemies . Kalaksikukko 20.4.1996. Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1991 kirjat
Taimi (nimi)

Taimi on suomalainen naisen etunimi, joka on saanut aiheensa nuorta kasvia tarkoittavasta sanasta taimi. Nimi on ollut käytössä 1800-luvun lopulta lähtien.. Vuoden 2019 loppuun mennessä Taimi on annettu nimeksi 15 343 naiselle sekä ennen vuotta 1940 myös hieman alle 40 miehelle. ==Tunnettuja Taimi-nimisiä== * Taimi Airola (1934–2008), mezzosopraano * Taimi Tellervo Koivisto (s. 1929), ekonomi, poliitikko (SDP), presidentti Mauno Koiviston puoliso. * Taimi Mattsson (1913–1993), suomalainen miekkailija * Taimi Mikkola (s. 2002), salibandyn pelaaja * Taimi Pitkänen, Taimi Heinäaho (s. 1935), korkeushyppääjä * Taimi Siitari (1925−1996), korkeushyppääjä * Taimi Torvinen (1911–1995), toimittaja ja historiantutkija * Taimi Wuorinen (1878–1968), yliopettaja ja rehtori * Taimi, Matti Saanion dokumenttivalokuvassa Taimi ja Jouni, Inari, Suomi esiintynyt inarilainen henkilö == Lähteet == Luokka:Etunimet
Ian La Frenais

Ian La Frenais (s. 7. tammikuuta 1937) on brittiläinen televisiokäsikirjoittaja. Yhdessä Dick Clementin kanssa hän on kirjoittanut useita suosittuja televisiosarjoja. La Frenais'n ja Clementin ensimmäinen menestyssarja oli BBC:n esittämä The Likely Lads (1964-1966). Muihin heidän yhteistyössä kirjoittamiinsa sarjoihin kuuluvat muun muassa Hilut kintuissa (1974-1977) ja Näkemiin vaan, muru! Yhteistyönä he tekivät myös muun muassa käsikirjoitukset Alan Parkerin ohjaamaan elokuvaan The Commitments, ja animaatioelokuvaan Virran viemää. Yksin La Frenais on tehnyt Lovejoyn käsikirjoitukset John Grantin romaanien pohjalta, ja yhdessä Jimmy Nailin luonut Spender -televisiosarjan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * BBC News: Clement and La Frenais' comic chemistry Luokka:Brittiläiset televisiokäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Poikkeuslaki

Poikkeuslaki on laki, joka syrjäyttää oikeusjärjestyksen yleisiä periaatteita tai puuttuu kansalaisten perusoikeuksiin, kuten tasa-arvoisuuteen lain edessä.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966. Suomessa eduskunta säätää poikkeuslain perustuslainsäätämisjärjestyksessä. Poikkeuslaille on tyypillistä, että se syrjäyttää perustuslain säännöksiä, mutta ei julista itseään perustuslaiksi. Normihierarkiassa poikkeuslaki sijoittuu tavallisen lain rinnalle ja se voidaan kumota tavallisen lain tavoin. Sitä voidaan myös muuttaa kuten tavallista lakia, ellei muutos poikkea perustuslaista enempää kuin alkuperäinen poikkeuslaki.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa V palstat 770–773. Saksan ruhtinaskunnissa kehittyi 1840-luvulta alkaen tapa muuttaa perustuslakia välillisesti perustuslainsäätämisjärjestyksessä, mutta nimeämättä lakia perustuslaiksi. Tapa jatkui Saksan keisarikunnassa ja siirtyi Weimarin tasavallan vuoden 1919 perustuslain mukaiseen valtiojärjestykseen. Ensi sijassa poikkeuslakeja käytettiin valtioelinten toimivallan ja hallintokoneiston organisaation muutoksiin. Esimerkiksi Adolf Hitlerin hallinnon näennäisesti laillisen perustan muodostanut valtalaki () hyväksyttiin perustuslain välillisenä muutoksena. Saksan liittotasavallan vuoden 1949 perustuslaki kielsi tällaisen välillisen muuttamisen. Suomessa alettiin 1800-luvun loppupuolella syrjäyttää Ruotsin vallan aikaisten perustuslakien ja niihin vertautuvien säätyerioikeuksien säännöksiä niiden haitatessa talouselämän ja hallinnon uudistuksia. Tällöin ei aina kumottu perustuslakien ja erioikeuksien säännöksiä, eikä muutettu niiden tekstiä. Poikkeuslakien säätäminen vakiintui 1917–1921. Vanhojen perustuslakien ja vuoden 1919 hallitusmuodon vastaisina pidettiin esimerkiksi torpparien vapauttamista ja tavaroiden niukkuuden seurauksia lieventäviä lakeja. Käytännöstä tuli virallinen hallitusmuodon 95 pykälän nojalla, joka sääti että hallitusmuotoa sai muuttaa tai poikkeuksia siitä säätää vain perustuslainsäätämisjärjestyksessä. Vuoden 1919 hallitusmuodon aikana (1919–2000) hyväksyttiin yli 800 poikkeuslakia. Yli puolet niistä muutti perustuslain takaamaa omaisuudensuojaa, esimerkiksi monet talouselämän säännöstelemiseksi säädetyt lait sekä maanhankintalaki, mutta niillä lykättiin myös eduskuntavaaleja, valittiin tasavallan presidentti poikkeavassa järjestyksessä tai pidennettiin toimikautta sekä säädettiin sotaan syyllisten rankaisemisesta. Erityisen runsaassa käytössä menettely oli toisen maailmansodan aikana ja muutamana vuotena sen jälkeen. Myös nykyisen, vuoden 2000 perustuslain mukaan rajattuja poikkeuksia perustuslain säännöksiin voidaan säätää perustuslain säätämisjärjestyksessäSuomen perustuslaki (731/1999),73 § , mutta tätä mahdollisuutta on harvoin enää käytetty. ==Katso myös== * Poikkeustila * Valmiuslaki * Suomen presidentin valinta 1973 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Valmiuslaki 2011/1552 Luokka:Erityislait
Johan Adolf Lindström

Johan Adolf Lindström (11. kesäkuuta 1819 Kauvatsa – 29. joulukuuta 1874 Vampula) oli suomalainen pappi, joka tunnettiin myös kielen- ja historiantutkijana.Johan Adolf Lindström, Suomen papisto 1800–1920, viitattu 28.11.2024 Lindströmin vanhemmat olivat turkulainen maalari Erik Lindström ja Anna Magdalena Ollenqvist. Perhe asui aluksi Kauvatsan Sääkskoskella, missä Lindströmin äidinisä Johan Ollenqvist toimi sahan kirjanpitäjänä, mutta pian he muuttivat Turkuun. Lindström kävi Turun triviaalikoulua ja lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1844. Lindström vihittiin papiksi 1849. Lindström oli Turun tyttöalkeiskoulun vt. opettajana 1846–1848. Sen jälkeen hän toimi pappina Hämeenlinnassa, Vanajassa, Somerolla, Lopella, Kokemäellä, Tenholassa, Huittisissa, Kuorevedellä ja Vähässäkyrössä. Hän sai varapastorin arvon 1860. Viimeksi Lindström oli kappalaisena Vampulassa 1864–1874. Lindström tutki vapaa-aikoinaan suomen kieltä sekä suomensukuisten kansojen historiaa.Kaisa Kyläkoski, Sukututkijan loppuvuosi-blogi 20.5.2009: Sääkskosken sahalta Vampulaan Turun kautta Lindströmin kirjoituksia julkaistiin Suomi- aikakauslehdessä 1850- ja 1860-luvuilla. == Julkaisuja == * Försök att visa grammatikaliska formers uppkomst i Finska språken, samt förvandtskap i andra språk. J. W. Lilja, Åbo 1847 * Om finska folkwandringar enl. grekiska, romerska och andra källor. Åbo 1848 * Försök att bestämma tiden, ifrån hwilken Finnarne innehaft sina nuwarande boningsplatser. Åbo 1849 * Försök till bewis, att Rurik och hans Wareger woro af finsk härkomst. Tavastehus 1852 * Samling af med finskan beslägtade ord ifrån de uraliska, altaiska och kaukasiska språken, till en del jemförda med ord ur den indogermaniska och semitiska språkstammen. Helsingfors 1853 * Något om lokalkasus i finskan. Helsingfors 1856 * Om den Keltisk-Germaniska kulturens inverkan på Finska folket. Tavastehus 1859 * Hafwa Lappar och finnar på Skilda tider inwandrat till norden? Helsingfors 1859 * Om de forne Pirkarlarne. Helsingfors 1860 * Kumo socken uti historiskt hänseende. Helsingfors 1860 * Om Finnarnes geografiska kunskap i äldre tider. Tavastehus 1861 * Är Europas westra och nordwestra bildning ursprungligen senicist? 1866 * Undersökning om svenska befolkningen i Nyland. 1866 * Kuvaus Kuorehveden kappelista ; suomentanut J. F. Ristikankare. Kuorevesi 1929 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon papit Luokka:Fennistit Luokka:Vuonna 1819 syntyneet Luokka:Vuonna 1874 kuolleet
Mahdottomuus

Mahdottomuus tarkoittaa sopimusoikeudellisena käsitteenä sitä, että sovittua suoritusta ei voida toteuttaa. Sen aiheuttamiin oikeusvaikutuksiin vaikuttavat mahdottomuuden syyt, jollainen on esimerkiksi ylivoimainen este. Sopimus voi raueta kokonaan vain silloin, kun velallisella ei ole velvollisuutta korvata mahdotonta suoritusta jollakin toisella, sijaan tulleella suorituksella. Mahdollinen vahingonkorvaus voi perustua esimerkiksi mahdottomuuden salaamiseen tai mahdottomuuden aiheuttamiseen. Ohimenevä mahdottomuus voi aiheuttaa suoritusvelvollisuuden lykkäämisen.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 489–490. Mahdottomuudet voidaan jaotella usealla eri tavalla. Mahdottomuus voi olla tosiasiallista eli fyysistä, kuten sopimuskohteen tuhoutuessa, tai oikeudellista, kuten silloin kun takavarikko tai tuontikielto estää suorituksen. Objektiivinen mahdottomuus estää kaikkien suoritukset, ei vain tietyn velallisen, ja subjektiivinen mahdottomuus koskee vain tiettyä velallista. Alkuperäinen mahdottomuus tarkoittaa, että mahdottomuus oli olemassa jo sopimusta tehtäessä, jälkiperäinen mahdottomuus puolestaan ilmenee vasta sopimuksen teon jälkeen. Mahdottomuus voi olla myös ohimenevää tai pysyvää sekä kokonaista tai osittaista. ==Lähteet== Luokka:Velvoiteoikeus
Liikavaikeus

Liikavaikeus eli taloudellinen mahdottomuus on sopimusoikeudellinen tilanne, jossa sovittua suoritusta ei ole mahdotonta toteuttaa, mutta sen täyttäminen on taloudellisesti kohtuutonta. Pohjoismaissa kohtuuden rajoja on johdettu edellytysopista, jolloin on voitu kysyä mikä on sopimuksen osapuolen uhrausraja eli mihin hän on velvollinen. Liikavaikeus-käsitteen merkitystä on vähentänyt sopimusten sovittelun vakiintuminen yleisesti käytetyksi menetelmäksi. Rinnastettaessa liikavaikeus ylivoimaiseen esteeseen velallinen vapautuu suoritusvelvollisuudestaan tai sopimusvastuusta johtuvasta vahingonkorvauksesta tai tilannetta voidaan sovitella. Esimerkiksi öljykriiseistä johtuvia kustannusmuutoksia ei ole pidetty liikavaikeutena, joten liikavaikeuteen vetoamisen tulee perustua melko suuriin uhrauksiin.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palsta 434. ==Lähteet== Luokka:Velvoiteoikeus
Tähtisumua (romaani)

Tähtisumua (Stardust) on Neil Gaimanin kirjoittama fantasiaromaani vuodelta 1998. Charles Vess on tehnyt kirjaan runsaan kuvituksen, jota ei kuitenkaan ole sisällytetty Otavan julkaisemaan suomennokseen. Ensimmäinen suomenkielinen painos julkaistiin vuonna 2000. Sen on suomentanut Mika Kivimäki. ==Juoni== Tarina kertoo nuoresta englantilaisesta Tristran Thornesta, joka ylittää haltioiden maan rajan hakeakseen sinne pudonneen tähden ja todistaakseen siten rakkautensa Victoria-neidolle. Rajan tuolla puolen Myrskynpesän valtakunnassa pudonneesta tähdestä on kuitenkin kiinnostunut moni muukin. ==Sovitukset== Vuonna 2007 kirjasta tehtiin samanniminen elokuvasovitus, jonka pääosissa ovat Charlie Cox ja Claire Danes. == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * M. G. Soikkeli: Veritekoja haltiamaassa. Aikakone 8.5.2000. * Sari Peltoniemi: Tähtisumua . Kalaksikukko 25.5.2000. * Debbie Skolnik: Stardust . Green Man Review. * Russ Allbery: Stardust. 5.3.2007. * Scott Shaffer: Stardust . SF Signal 28.8.2009. Luokka:Englantilaiset fantasiaromaanit Luokka:Vuoden 1998 kirjat
Kuninkaanvaali

Kuninkaanvaali tarkoittaa kuninkaan valitsemista vaalilla, yleensä tilanteessa, jossa monarkian vanha hallitsijasuku on sammunut. Historiallisissa kuninkaanvaaleissa äänioikeutettuja olivat yleensä vain rajatut säätyjen edustajat. Ruotsin kuninkaanvaali tapahtui keskiaikana Moran kivillä Uppsalan lähellä ainakin vuosina 1275–1457, mahdollisesti aiemminkin. Tuolloin Itämaana tunnettu Suomi sai oikeuden lähettää edustajansa kuninkaanvaaliin vuonna 1362. Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa vastaavan keisarinvaalin suorittivat vaaliruhtinaat. ==Katso myös== * Suomen kuningaskuntahanke * Luettelo Ruotsin hallitsijoista * Kaarle Knuutinpoika Bonde * Konklaavi ==Lähteet== Luokka:Ruotsin poliittinen historia Luokka:Vaalit Luokka:Monarkia
Isä lumiukkona

Isä lumiukkona on elokuva vuodelta 1998. Se on lajityypiltään draamakomedia ja se sisältää myös fantasiaelementtejä. == Juoni == Rockmuusikko Jack Frost viettää liian vähän tärkeää aikaa perheensä kanssa. Juuri ennen kuin hän tajuaa tekemänsä virheen, hän kuolee auto-onnettomuudessa. Vuoden päästä hän palaa takaisin elävien kirjoihin lumiukkona ja saa näin uuden tilaisuuden hyvittää menetetyn aikansa poikansa ja vaimonsa kanssa. == Rooleissa == == Aiheesta muualla == * Isä lumiukkona -elokuvan virallinen sivusto * * * Luokka:Yhdysvaltalaiset draamakomediaelokuvat Luokka:Jouluelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset perhe-elokuvat Luokka:Vuoden 1998 yhdysvaltalaiset elokuvat
Soodapuhallus

Soodapuhallus on menetelmä, jolla käsiteltävältä pinnalta voidaan poistaa likaa, vanhoja pintakäsittelyaineita sekä lähes mitä tahansa muita kerroksia ja kerrostumia. Soodapuhalluslaitteella ruiskutetaan natriumbikarbonaattikiteitä eli ruokasoodaa, puhdistettavalle pinnalle. Menetelmä on hellävarainen, eikä vahingoita puhdistettavaa pintaa. Tämä perustuu soodakiteen pehmeään rakenteeseen, mm. Mohsin kovuuteen perustuvaan luokitteluun, jossa soodan arvo on 2,4. Tämä mahdollistaa soodapuhalluksen käytön myös pinnoilla, joita hiominen voisi vahingoittaa. Esimerkiksi alumiini, ruostumaton teräs, tiili, kivi, lasi, lasikuitu, puu, muovit, laakerit ja tiivisteet voidaan käsitellä soodapuhaltamalla. Soodapuhalluksella ei ole materiaalista riippuen ollenkaan tai juurikaan vaikutusta metallurgiseen rakenteeseen. Tällöin voidaan puhaltaa ohuitakin kappaleita eikä kappaleessa tapahdu kylmämuovautumista. Soodakiteet suihkutetaan käsiteltävään pintaan paineilman avulla. Soodakiteet räjähtävät iskeytyessään kappaleen pintaan ja tästä syntyvä energia irrottaa halutut kerrokset. Soodapuhalluksessa voidaan käyttää vettä apuaineena. Vesi rajoittaa soodan pölyämistä puhallustapahtumassa. Soodapuhalluksessa käytettävän natriumbikarbonaatin vesiliuos on heikko emäs. == Lähteet == Luokka:Pintakäsittely
Jack Frost

Jack Frost voi tarkoittaa: Henkilöitä: *Jack Frost, yhdysvaltalainen uskonnollinen johtaja *Jack Frost, yhdysvaltalainen muusikko *John Carver Meadows Frost, tunnettu myös nimellä Jack Frost, brittiläinen lentokonesuunnittelija Elokuvia: *Isä lumiukkona (engl. Jack Frost), yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1998 *Jack Frost, yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1997 *Jack Frost II, edellisen elokuvan jatko-osa vuodelta 2000 *Pikku pakkanen (Morozko), neuvostoliittolainen vuoden 1964 elokuva, jota levitettiin kansainvälisesti nimellä Jack Frost Muita: *Jack Frost, kuvitteellinen poliisikomisario R. D. Wingfieldin kirjoissa ja niihin perustuvassa televisiosarjassa Komisario Frost *Jack Frost, Bob Dylanin pseudonyymi *Jack Frost, australialainen rockyhtye *Pakkasukko (), talven henkilöitymä
Veturitalli

Veturitalli on rakennus, jossa säilytetään, lämmitetään ja kunnostetaan junien vetureita. Höyryveturiaikana tallit rakennettiin kaareviksi rakennuksiksi, joiden edessä on kääntöpöytä, jonka kautta veturi siirretään omaan pilttuuseensa. == Veturitallit Suomessa == Suomessa on säilynyt tiilisiä veturitallirakennuksia usealla paikkakunnalla, joskin laajimmat ja merkittävimmät ovat Helsingissä (Pasilan veturitallit), Kontiomäellä, Kouvolassa, Riihimäellä, Tampereella ja Turussa. Joillakin paikkakunnilla talleja on otettu uusiokäyttöön osaksi kaupunkikuvaa. Esimerkiksi Tampereella veturitallin yhteyteen on rakennettu tornihotelli kongressikeskuksineen. Pasilassa pohjoisemman tallin raideyhteys ja kääntöpöytä on säilytetty, ja osassa talleista säilytetään edelleen kalustoa, mutta rakennuksissa toimivat myös muun muassa ravintola ja boulderointihalli. == Katso myös == * Höyryveturi * Rautatieliikenne == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Rautatieinfrastruktuuri Luokka:Rakennukset ja rakennelmat
Noitia maisemissa

Noitia maisemissa () on kahdestoista romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma- sarjassa. Se on kolmas kirja, jossa seikkailevat Kiekkomaailman noidat. Luokka:Kiekkomaailma-kirjat Luokka:Vuoden 1991 kirjat
Jonathan Lynn

Jonathan Lynn (s. 3. huhtikuuta 1943 Bath) on brittiläinen televisiokäsikirjoittaja, näyttelijä ja ohjaaja. Hän oli toisena käsikirjoittajana yhdessä Antony Jayn kanssa BBC:n komediasarjassa Kyllä, herra ministeri, ja sen seuraajassa Kyllä, herra pääministerissä. Televisiossa Lynn työskenteli 1970-luvulla muun muassa televisiosarjojen The Liver Birds, Doctor on the Go ja My Brother's Keeper parissa. Yhteistyön Antony Jayn kanssa hän aloitti 1970-luvun puolessavälissä yrityskoulutuselokuvia tuottaneessa, John Cleesen perustamassa Video Artsissa. Televisiotyön ohessa Lynn on myös näytellyt ja ohjannut teatterissa. Hänen ohjaamiaan elokuvia ovat muun muassa Serkkuni Vinny ja Koko potti. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Brittiläiset televisiokäsikirjoittajat Luokka:Brittiläiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eläimet ja muu kotiväkeni

Eläimet ja muu kotiväkeni on Gerald Durrellin kirjoittama, vuonna 1956 julkaistu romaani.Fennica – Suomen kansallisbibliografia Viitattu 17.3.2012 Se kertoo Durrellin lapsuudesta vuosilta 1935−1939, jonka hänen perheensä vietti Korfun saarella Kreikassa. Suomeksi teos julkaistiin 1972. == Juoni == Kirja alkaa kun Larry, vanhin lapsista, ehdottaa että he muuttaisivat Korfulle. Äiti on aluksi ajatusta vastaan, mutta sittemmin he muuttavat. Korfulla he tutustuvat taksinkuljettaja Spiroon, joka "lihavan ruman enkelin tavoin suojeli heitä". Leslie, toiseksi vanhin, säikyttelee heitä pitkin päivää ammuskelemalla pyssyillään. Larry kutsuu kahdeksan ystäväänsä heidän pieneen mansikanpunaiseen huvilaansa, mutta sinnepä ei mahdu. Niinpä he muuttavat isompaan. Gerry täyttää yksitoista vuotta, ja hän tekee jokaiselle perheenjäsenelle lahjalistan, josta he voisivat itse valita mitä ostaisivat. Leslieltä Gerry pyytää venettä. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset romaanit Luokka:Vuoden 1956 kirjat
Tecktonik

Tecktonik on Ranskassa 2001 kehittynyt tanssi- ja muotityyli. Se syntyi Pariisin keskiluokkaisissa eteläisissä kaupunginosissa, ja on suosittu Ranskassa ja suuressa osassa ranskankielistä Afrikkaa. Tecktonik-tyyliin kuuluvat usein tiukat farkut, räikeät t-paidat sekä edestä ja sivuilta lyhyt, mutta takaa pitkä tukka. Tyylin luojat Alexandre Barouzdin ja Cyril Blanc tekivät heti aluksi Tecktonikista rekisteröidyn tavaramerkin, ja 2007 he solmivat sopimuksen johdannaistuotteista TF1 Licensingin, Ranskan suurimman TV-kanavan tytäryhtiön kanssa. == Lähteet == Luokka:Tanssit Luokka:Muoti tr:Tektonik
Karen Walker (jalkapalloilija)

thumb|Karen Walker Karen Walker (s. 29. heinäkuuta 1969) on entinen englantilainen jalkapalloilija. Walker pelasi lähes koko uransa Doncaster Bellesissä. Hän liittyi seuraan 15-vuotiaana ja pelasi seurassa vuoteen 2004 asti. Walker voitti Doncasterissa mestaruuden kahdesti ja FA Cupin viisi kertaa. Uransa viimeiset vuoden hän pelasi Leeds Unitedissa, jossa hän voitti uransa viimeisessä ottelussa jälleen FA Cupin. Walker pelasi cupin finaalissa ennätykselliset 12 kertaa ja eräänä vuonna hän onnistui hattutempussa jokaisella cupin kierroksella. Englannin maajoukkueessa Walker pelasi vuosina 1987–2003 yhteensä 83 maaottelua. Hän teki niissä 40 maalia, mikä on maajoukkueen ennätys. Walker edusti Englantia 1995 MM-kisoissa ja 2001 EM- kisoissa. Walker valittiin Englannin jalkapalloilun Hall of Fameen 2007. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karen Walker

Karen Walker voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: * Karen Walker, fiktiivinen hahmo televisiosarjassa Will & Grace. * Karen Walker, englantilainen jalkapalloilija