EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
UMhlanga (Etelä-Afrikka)

uMhlanga on Etelä-Afrikassa KwaZulu-Natalin provinssissa sijaitseva talouskeskus ja matkailukohde. Se sijaitsee Intian valtameren rannikolla heti Durbanin pohjoispuolella. Hallinnollisesti uMhlanga on osa eThekwinin piirikuntaa. Etelässä uMhlanga rajautuu Durbanin pohjoisiin kaupunginosiin ja lännessä Mount Edgecomben kuntaan. uMhlangan alue tunnetaan erityisesti eteläisen pallonpuoliskon suurimmasta kauppakeskuksesta Gatewaysta (Gateway Theatre of Shopping). Alueella sijaitsee myös Etelä-Afrikan toiseksi korkein pilvenpiirtäjä, 183 metriä korkea Pearl Sky. Alueella on myös loistohotelleja sekä kaksi uimarantaa. Kaupunkialue on kasvanut nopeasti 2000-luvulla ja uMhlangan alueesta on arveltu tulevan Durbanin metropolialueen tärkein taloudellinen keskus. Luokka:Etelä-Afrikan kaupungit
Sulfenamidit

Sulfenamidit ovat orgaanisia yhdisteitä, joille tunnusomainen funktionaalinen ryhmä on R1S-NR2R3, missä R1, R2 ja R3 ovat orgaanisia ryhmiä. Sulfenamideja käytetään esimerkiksi orgaanisen kemian synteeseissä ja kumien vulkanoinninkiihdyttiminä.Brendan Rodgers, Syamal S. Tallury & William Klingensmith: Rubber Compounding, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2016. ==Ominaisuudet ja valmistus== Kuumennettaessa sulfenamidien rikin ja typen välinen sidos hajoaa muodostaen radikaaleja. Reaktiot sekä elektrofiilien että nukleofiilien kanssa ovat mahdollisia, ja niissä usein katkeaa rikin ja typen välinen sidos. Esimerkiksi reaktio tiolien kanssa johtaa disulfideihin. Sulfenamidit voidaan hapettaa sulfinamideiksi tai sulfonamideiksi. Sulfenamidien valmistamiseen on useita tapoja. Käytetyimmät ovat sulfenyylikloridien ja amiinien reaktio, hopean katalysoima disulfidien ja amiinien reaktio, tiolien ja amiinien reaktio hapettimen läsnäollessa tai tiolin ja N-bromibutaani-imidin tai N-bromiftaali- imidin kanssa. ==Lähteet== Luokka:Orgaaniset yhdisteet Luokka:Funktionaaliset ryhmät
Mahmut Orhan

Mahmut Orhan (s. 11. tammikuuta 1993 Bursa, Turkki) on turkkilainen DJ- tuottaja. Hän nousi suuren yleisön tietoon vuonna 2015 julkaistuaan instrumentaalisen kappaleen "Age of Emotions". Vuotta myöhemmin hän julkaisi turkkilaisen laulaja-lauluntekijän Sena Şenerin kanssa kappaleen "Feel", joka pääsi singlelistoille muun muassa Kreikassa, Puolassa, Romaniassa ja Saksassa. Orhan aloitti musiikkiuransa jo 15-vuotiaana kotikaupungissaan Bursassa ja vuonna 2011 hän muutti Istanbuliin työskennelläkseen "Bebekin" yöklubilla. Orhan on myös esiintynyt muutamissa maailman johtavista elektronisen musiikin festivaaleista kuten Exit Festivalilla Serbiassa sekä Untold Festivalilla Romaniassa. ==Diskografia== ====EP-levyt==== * Undesirable Life (17. marraskuuta 2011) ====Singlet==== * Feel (2016) * Game of Thrones (2017) * Save Me (mukana Eneli) (2017) * 6 Days (Colonel Bagshotin kanssa) (2018) * Schhh (mukana Irina Rimes) (2019) * 6 Feet (Thomas Newsonin kanssa, mukana Jason Gaffner) (2019) * Nu Vreau (mukana Irina Rimes) (2020) * In Control (mukana Selin) (2020) * Fly Above (Sena Şenerin kanssa) (2021) * Lost (Giolì & Assian kanssa) (2021) ==Lähteet== Luokka:Turkkilaiset muusikot Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Reino Rajamäki

Reino Kustaa Rajamäki (12. heinäkuuta 1932 Nivala – 8. huhtikuuta 2014 Lahti) oli suomalainen insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Rajamäen vanhemmat olivat maanviljelijä, työmies Jaakko Eemeli Rajamäki, aiemmin Raju, ja emäntä Saima Elviira Viljamaa. Rajamäki valmistui insinööriksi Tampereen teknillisestä opistosta 1957 ja meni laboratorioinsinööriksi Upon palvelukseen. Upolla hän oli töissä viisitoista vuotta, edeten ensin osastopäälliköksi ja sitten kotitalouskonetehtaan tuotantopäälliköksi. Yhtiön palveluksesta hänet irtisanottiin keväällä 1972. Rajamäki sai kuitenkin yhtiökumppaneineen ostaa Upon pesupöytäliiketoiminnan, josta hänellä oli jo kokemusta. Lahteen perustettiin liiketoimintaa jatkamaan syksyllä 1972 Stala-niminen yhtiö, jonka toimitusjohtajaksi Rajamäki alkoi. Yritys kehittyi nopeasti Rajamäen johdossa, joka valittiin jo 1977 vuoden yrittäjäksi Lahdessa. 1980-luvulla hän laajensi yrityksen omistusta perheensä piirissä, samalla kun yritys suuntautui yhä enemmän myös vientiin. Rajamäki jätti Stalan toimitusjohtajan tehtävät vuoden 1996 alussa, alkaen yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi. Vuonna 1988 teollisuusneuvoksen arvonimen saanut Rajamäki promovoitiin Teknillisen korkeakoulun kunniatohtoriksi vuonna 2000. Vuoden lahtelaiseksi hänet valittiin 2002. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Stalan tarina Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Filippiinien jääkiekkomaajoukkue

Filippiinien jääkiekkomaajoukkue edustaa Filippiinejä kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Filippiinit liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 2016. Maassa oli vuonna 2022 liki sata rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa ja neljä jäähallia. Filippiinit sijoitettiin ensimmäistä kertaa jääkiekon maailmanrankingiin vuonna 2020, jolloin se oli 54. sijalla. Vuonna 2022 se oli edelleen 54. sijalla. Vuoden 2021 joulukuussa Filippiinien maajoukkue oli ollut jo pitkän aikaa ottamatta osaa kansainvälisiin turnauksiin. Edellinen turnaus joukkueelle oli vuonna 2019 järjestetty Southeast Asia Games, jota se isännöi Manilassa. Joukkueen oli määrä ottaa osaa ensimmäiseen maailmanmestaruusturnaukseensa vuonna 2020, jolloin oli määrä järjestää ensimmäiset jääkiekon 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut. Turnaus kuitenkin siirrettiin koronaviruspandemian vuoksi vuoteen 2021 ja uudelleen vuoteen 2022. Filippiinit kuitenkin vetäytyi vuoden 2022 turnauksesta koronan aiheuttamien rajoitusten ja epävarmuuden vuoksi. Maan kaukalot olivat olleet suljettuina maaliskuusta 2020 alkaen, ja toisaalta myös kansainväliseen matkustamiseen liittyvät epävarmuustekijät saivat joukkueen vetäytymään. == Maailmanranking == * 2020 - 54. * 2021 - 54. * 2022, helmikuu - 54. * 2022, toukokuu - 54. == Maailmanmestaruuskilpailuissa == * 2020 - 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. * 2021 - 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. * 2022 - 4. divisioona; Joukkue vetäytyi turnauksesta. * 2023 - 4. divisioona == Lähteet == Maajoukkue Luokka:Jääkiekkomaajoukkueet
Alli Haapasalo

Alli Ilona Haapasalo (s. 3. lokakuuta 1977 Kerava) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen elokuvansa Tytöt tytöt tytöt valittiin ensimmäisenä suomalaisena pitkänä näytelmäelokuvana Sundancen elokuvajuhlille kansainväliseen kilpailuun sekä Berliinin elokuvajuhlien Generation-kilpasarjaan. Elokuva kuvattiin koronapandemian aikana syksyllä 2021. == Ura == Haapasalo valmistui elokuvaohjaajaksi New Yorkin yliopiston Tisch School of the Artsista vuonna 2009. Kymmenen New Yorkin -vuotensa aikana hän käsikirjoitti ja ohjasi useita elokuvia, joista 60-minuuttinen NYU:n lopputyöelokuva Kukkulan kuningas levisi festivaaleille Yhdysvalloissa ja Euroopassa ja oli vuonna 2012 ehdokkaana Prix Europa -palkinnon saajaksi. Ennen elokuvaopintoja New Yorkissa Haapasalo valmistui Aalto-yliopiston (silloinen Taideteollinen korkeakoulu) elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitokselta 2004. Haapasalon esikoispitkä Syysprinssi sai ensi-iltansa lokakuussa 2016 kiittävin kritiikein.Aamulehti. Pian esikoispitkän jälkeen ilmestyi täyspitkä dokumenttielokuva Postilokero 347, joka kertoi Suomen pitkäikäisimmän lastenohjelman, Pikku Kakkosen tarinan. Vuonna 2019 ilmestyi Tuffi Filmsin tuottama ja Haapasalon ja kuuden muun ohjaaja-käsikirjoittajan kollektiivisesti ohjaama pitkä fiktio Tottumiskysymys, joka sai Jussi- ehdokkuuden parhaan elokuvan, käsikirjoituksen, ohjauksen ja miessivuosan kategorioissa. Tottumiskysymys on palkittu muun muassa Durbanin elokuvafestivaaleilla parhaan elokuvan palkinnolla sekä Suomessa Nordisk Film -palkinnolla. Samaan hankkeeseen kuulunut Haapasalon lyhytelokuva Pikku juttu oli myös Jussi-shortlistalla parhaan lyhytelokuvan kategoriassa. Haapasalo oli toisena ohjaajana ohjaaja AJ Annilan parina vakoojasarja Nyrkin ensimmäisellä kaudella ja ohjasi jaksot 6–9. Kylmän sodan Helsinkiin sijoittuva sarja oli ehdolla neljän Kultainen Venla -palkinnon saajaksi, ja Annila ja Haapasalo olivat ehdolla Vuoden ohjaajiksi. Pian koronapandemian alettua Haapasalo käsikirjoitti ja ohjasi pandemian alkuvaiheista kertovan lyhytelokuvan Älä tee väärin lyhytelokuvasarjaan Eristyksissä. Sarja oli Suomen ensimmäinen HBO- kanavalle tehty alkuperäissarja. Haapasalolle myönnettiin Suomi-palkinto marraskuussa 2022ja hän sai parhaan ohjauksen Jussi-palkinnon elokuvasta Tytöt tytöt tytöt 2023. ==Tunnustukset ja palkinnot== * Nordisk Film -palkinto yhdessä Elli Toivoniemen, Kirsikka Saaren, Anna Paavilaisen, Reetta Aallon, Jenni Toivoniemen ja Miia Tervon kanssa elokuvasta Tottumiskysymys, 2020 * Suomi-palkinto, 2022 * Parhaan ohjauksen Jussi-palkinto, 2023 * Humanismin käsi -palkinto yhdessä Ilona Ahdin ja Daniela Hakulisen kanssa 2023 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Jussi-palkinnon saajat
Tietämättömyys

Tietämättömyys () on tšekkiläisen kirjailijan Milan Kunderan romaani vuodelta 2000. Kundera kirjoitti teoksen Ranskassa, johon hän oli teoksen päähenkilön tavoin lähtenyt kolmisenkymmentä vuotta aikaisemmin maanpakoon Tšekkoslovakian miehityksen 1968 jälkeen. Teoksen päähenkilö on Irena, joka matkustaa vastahakoisesti Prahaan nähdäkseen jälleen kotimaansa. Siellä hän tapaa Josefin, joka oli yrittänyt vietellä hänet heidän asuessaan Tšekkoslovakiassa. Romaanissa Kundera tutkii tunteita, joita herättää paluu entiseen kotimaahan, joka on lakannut olemasta koti. Teos käsittelee kotiinpaluun teemoja Odysseus- myytin pohjalta. Lisäksi se maalaa lukijan eteen koskettavan kuvan rakkaudesta ja sen ilmenemismuodoista, mikä on Kunderan romaanien toistuva teema. Tietämättömyydessä Kundera tutkii ihmisten valikoivaa muistia, joka lopulta vie tietämättömyyteen. Tietämättömyyden käsite esitetään kaksijakoisena: se voi olla tietoista, kuten epämiellyttävien keskusteluaiheiden välttäminen tai tietämätöntä näytteleminen. Romaanissa tutkitaan myös tietämättömyyden tahattomia puolia, kuten teeskenneltyä menneisyyden tietämättömyyttä tai totuuden välttelyä. Luokka:Tšekkiläiset romaanit Luokka:Vuoden 2000 kirjat
Manguapuut

Manguapuut (Grias) on huppukukkakasvien (Lecythidaceae) heimoon kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin kymmenen lajia. Manguapuita kasvaa luonnossa Keski-Amerikassa, Etelä-Amerikan luoteisosissa sekä Jamaikalla. == Lajeja == * Grias cauliflora * Grias colombiana * Grias haughtii * Grias multinervia * Grias neuberthii – manguapuu * Grias peruviana == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Grias Luokka:Huppukukkakasvit
Jatit

Jatit ovat perinteisesti ei-eliittisiä maanviljelijöitä ja paimenia Pohjois- Intiassa ja Pakistanissa. Jatit olivat alun perin paimenia alemmassa Indus- joen laaksossa Sindhissä, mistä he muuttivat pohjoiseen Punjabin alueelle myöhäiskeskiajalla ja myöhemmin Delhin territorioon, Rajputanan koillisosaan ja läntiselle Gangesin tasangolle 1600- ja 1700-luvuilla. Muslimi-, sikhi- ja hindu-uskonnoista heitä löytyy nykyään enimmäkseen Pakistanin Sindhin ja Punjabin provinsseista sekä Intian Punjabin, Haryanan, Uttar Pradeshin ja Rajasthanin osavaltioista. Jatit tarttuivat aseisiin moguli-imperiumia vastaan 1600-luvun lopulla ja 1700-luvun alussa. Yhteisöllä oli tärkeä rooli sikhismin kamppailuperinteen Khalsa panthin kehityksessä. Hindujatien valtakunta saavutti huippunsa Maharaja Suraj Malin (1707–1763) aikana. 1900-luvulle mennessä maanomistajajateista tuli vaikutusvaltainen ryhmä useissa osissa Pohjois-Intiaa, mukaan lukien Punjab, läntinen Uttar Pradesh, Rajasthan, Haryana ja Delhi. Vuosien mittaan useat jatit luopuivat maataloudesta suosien kaupunkityöpaikkoja ja käyttivät hallitsevaa taloudellista ja poliittista asemaansa vaatiakseen korkeampaa sosiaalista asemaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Intian etniset ryhmät Luokka:Pakistanin etniset ryhmät Luokka:Intian kastilaitos
Qatarin Grand Prix

Qatarin Grand Prix on Qatarissa järjestettävä Formula 1 -sarjan osakilpailu. Kilpailu ajetaan Lusail International Circuitilla. Qatarin Grand Prix järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2021. == Voittajat == Kausi Kuljettaja Valmistaja Rata Raportti Lewis Hamilton Mercedes Losail Raportti Max Verstappen Red Bull Racing-Honda RBPT Lusail Raportti Max Verstappen Red Bull Racing-Honda RBPT Lusail Raportti Lähde: == Sponsorit == * 2021: Ooredoo Qatar Grand Prix * 2023-2024: Qatar Airways Qatar Grand Prix == Lähteet == *Qatar Grand Prix Formula1.com === Viitteet ===
Nirmal Purja

Nirmal ”Nims” Purja (); (s. 25. heinäkuuta 1983) on nepalilainen vuorikiipeilijä, jolla on hallussaan lukuisia vuorikiipeilyyn liittyviä ennätyksiä. Purja valloitti vuonna 2019 kaikki 14 yli 8 000 metriä korkeaa vuorenhuippua ennätysajassa, 6 kuukaudessa ja 6 päivässä. Kun Ison-Britannian armeijan Gurkha-erikoisjoukoissa nuorempana palvellut Purja ilmoitti yrittävänsä kiivetä korkeimmille huipuille seitsemässä kuukaudessa, lähes kaikki pitivät ideaa mahdottomana. Purja antoi sen vuoksi ennätysyritykselleen nimen ”Project Possible”. Hän valloitti huipuista ensimmäisen, 8 586 metriä korkean Kangchenjungan, 15. toukokuuta 2019. Viimeinen huipuista oli Shishapangma, jonne Purja kiipesi tiimeineen 29. lokakuuta 2019. Netflix julkaisi vuonna 2021 ennätyksen teosta dokumenttielokuvan 14 huippua: Mikään ei ole mahdotonta. Aiempi nopeusennätyksen haltija oli eteläkorealainen Kim Chang Ho, jolla meni korkeimpien huippujen valloitukseen 7 vuotta, 10 kuukautta ja 6 päivää. Ho ei käyttänyt lisähappea noustessaan vuorille, joten hänen hallussaan on yhä nopein ilman lisähappea suoritettu maailman korkeimpien vuorenhuippujen valloitus. Purja kuului vuonna 2021 nepalilaisten vuorikiipeilijöiden ryhmään, joka valloitti 16. tammikuuta 2021 ensimmäisinä pahamaineisen K2-vuoren talvella. == Syytökset seksuaalisesta häirinnästä == Suomalainen vuorikiipeilijä Lotta Hintsa on kertonut New York Timesille Purjan kosketelleen ja riisuneen vuorikiipeilijätärtä ilman tämän suostumusta hotellihuoneessa ja masturboineen itseään Hintsan vieressä sen makuuhuoneessa. Lääkäri April Leonardo on kertonut olleensa Purjan retkikunnassa K2-vuorelle, jolloin Purja oli yllättäen kourinut ja suudellut häntä.https://www.is.fi/ulkomaat/art-2000010469007.html == Lähteet == Luokka:Nepalilaiset vuorikiipeilijät Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Logan Rogerson

Logan Rogerson (s. 28. toukokuuta 1998) on uusiseelantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Hakaa. Luokka:Uusiseelantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Zack Steffen

Zack Steffen (s. 2. huhtikuuta 1995) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, jonka pelipaikka on maalivahti. Hän edustaa sarjatasolla Colorado Rapidsia. Steffen syntyi Coatesvillessä, Pennsylvaniassa. Junioritasolla hän pelasi Sowningtown West High Schoolissa, West Chester Unitedissa, FC Delcossa, Philadephia Unionissa ja Maryland Terrapinsissa. == Seurajoukkueura == Ammattilaisuransa Steffen aloitti SC Freiburgin 2. joukkueessa, jossa pelasi 14 ottelua kaudella 2015–2016. Hän oli myös seuran edustusjoukkueen kirjoilla. Tämän jälkeen Steffen siirtyi Major League Soccerissa pelaavaan Columbus Crew’hun kesällä 2016. Hän oli syyskauden 2016 lainalla Pittsburgh Riverhounds SC:ssä, jossa pelasi yhdeksän United Soccer Leaguen ottelua, ja palasi lainan päätyttyä Columbus Crew’hun. Siellä hän pelasi pudotuspelit mukaan lukien 84 Major League Soccer -ottelua. Columbus Crew’sta hän siirtyi 6,82 miljoonalla eurolla Englannin Valioliigassa pelaavaan Manchester Cityyn kesällä 2019. Steffen oli vuoden lainalla Fortuna Düsseldorfissa, jossa pelasi 17 bundesliigaottelua, minkä jälkeen hän palasi Manchester Cityyn. Kausilla 2020–2022 hän pelasi Cityssä yhteensä kaksi ottelua sekä Valioliigassa että Mestarien liigassa, yhdeksän ottelua FA Cupissa ja seitsemän ottelua liigacupissa. Hän pelasi voitokkaassa liigacupin loppuottelussa 2021. Steffen pelasi kauden 2022–2023 lainalla Middlesbroughissa, jossa hän pelasi 42 Englannin Mestaruussarjan ottelua, kaksi pudotuspeliottelua ja yhden FA Cupin ottelun. Hän siirtyi tammikuussa 2024 Colorado Rapidsiin, jossa on 26. toukokuuta 2024 mennessä pelannut 15 MSL-ottelua. Steffen on pelannut kaikkiaan 206 peliä ammattilaisuransa aikana, päästänyt 280 maalia, pitänyt 54 ottelussa vastustajan maaleitta ja saanut 11 keltaista korttia (tilanne 26.5.2024). == Maajoukkueura == Steffen pelasi useissa Yhdysvaltojen juniorimaajoukkueissa. Hän pelasi kaikki viisi ottelua Yhdysvaltojen karsiutuessa puolivälierissä alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2015. Yhdysvaltojen maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan tammikuussa 2018. Hän pelasi viisi ottelua USA:n saadessa hopeaa CONCACAF Gold Cupissa 2019. Ensimmäisen MM-karsintaottelunsa hän pelasi Costa Ricaa vastaan lokakuussa 2021. Kaikkiaan hän on 26. toukokuuta 2024 mennessä pelannut 29 A-maaottelua, joissa hän on päästänyt 28 maalia ja pitänyt 12 ottelussa vastustajan maaleitta. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vanumarmulano

Vanumarmulano (Sideroxylon lanuginosum, aik. Bumelia lanuginosa) on sapotillakasvien (Sapotaceae) heimoon, marmulanojen (Sideroxylon) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta, kapealatvuksinen ja piikkinen puulaji, joka kasvaa tavallisesti 6–12 metriä korkeaksi. Oksissa olevat piikit ovat teräviä ja katkaistusta puusta tihkuu maitiaisnestettä. Vanumarmulanon lehdet ovat enintään noin 7,5 cm pitkiä ja muodoltaan puikeita tai soikeita. Kukat sijaitsevat ryhminä lehtihangoissa ja ovat pieniä sekä valkoisia. Vanumarmulano kukkii alkukesällä, minkä jälkeen kukista muodostuvat noin 1,3 cm kokoiset hedelmät, jotka ovat syksyllä kypsinä mustia. Vanumarmulano kasvaa luontaisena Meksikon pohjoisosissa sekä Yhdysvaltojen kaakkoisosissa. == Lähteet == * Missouri Botanical Garden: Sideroxylon lanuginosum === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Sideroxylon lanuginosum * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Sideroxylon lanuginosum * Flora of North America: Sideroxylon lanuginosum Luokka:Sapotillakasvit Luokka:Puut
Aigospotamoi

Aigospotamoi (, myös Aigospotamos, , Aigos Potamoi, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Çanakkalen maakunnan Sütlücen kylää. == Maantiede == Aigospotamoi sijaitsi Traakian Khersonesoksen itärannikolla eli Hellespontoksen länsirannalla lähellä kaupungille nimensä antanutta Aigos- jokea (Aigos Potamos, lat. Aegos flumen) eli ”Vuohijokea”.Ksenofon: Hellenika 2.1.20–29.Pomponius Mela: De situ orbis 2.2; Plinius vanhempi: Naturalis historia 2.59. Kaupunki sijaitsi lähellä Kressan kaupunkia, vastapäätä salmen itärannan Lampsakosta ja koilliseen Sestoksesta. Aigospotamoin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä tai korkeintaan 25–100 neliökilometriä. == Historia == Aigospotamoin nimi muistetaan erityisesti peloponnesolaissodan viimeisestä suuresta taistelusta, vuoden 405 eaa. Aigospotamoin taistelusta, jossa Sparta voitti Ateenan. Ilmeisesti Aigospotamoin kaupunkia ei kuitenkaan ollut olemassa tuohon aikaan, sillä ateenalaisten sotapäälliköiden virheeksi taistelussa mainitaan se, että he pysyivät paikassa, jossa heillä ei ollut tukenaan kaupunkia, joka olisi voinut järjestää muonitusta.Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Alkibiades 36; Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 13.105; Strabon: Geografika s. 287. Kaupunki vaikuttaa kuitenkin olleen olemassa aikaisemmin 400-luvulla eaa., koska se löi tuolloin omaa hopearahaa. Myöhemmin noin vuodesta 350 eaa. lähtien paikalla oli jälleen kaupunki, koska antiikin aikaiset maantieteilijät mainitsevat sen, ja sen tiedetään lyöneen tuolloin omaa pronssirahaa. Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti, ja luettelointi perustuu lähinnä rahan lyömiseen. Strabon sanoo kaupungin olleen hänen aikanaan autiona. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Aigospotamitēs (). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Traakian Khersonesoksen kaupungit
Akripos

Akripos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Aitoliassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta. Myöskään Akripoksen historiasta ei tiedetä mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Kaupunki tunnetaan vain yhdestä polisten välisiä suhteita koskevasta, noin vuodelta 355 eaa. peräisin olevasta piirtokirjoituksesta, jossa se esiintyy yhdessä muiden Aitolian ja Akarnanian rajamailla sijainneiden kaupunkien joukossa. == Lähteet == Luokka:Aitolian kaupungit
Araplos

Araplos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta. Myöskään Araploksen historiasta ei tiedetä mitään. Ainoa kaupungin mainitseva lähde on Pseudo-Skylaks, joka sijoittaa sen Alopekonnesoksen ja Elaiuksen välille Khersonesoksen pohjoisrannikolle, ensin mainitusta lounaaseen. Joskus Araplos on nähty samana kaupunkina kuin Drabos, mutta se sijaitsi Alopekonnesoksesta koilliseen. == Lähteet == Luokka:Traakian Khersonesoksen kaupungit
Drabos

Drabos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan noin kolme kilometriä pohjoiseen nykyisestä Çanakkalen maakunnan Beşyolista. Drabos sijaitsi Traakian Khersonesoksen pohjoisrannikolla koilliseen Alopekonnesoksesta ja lounaaseen Kardiasta. Joskus se on nähty samana kaupunkina kuin Araplos. == Lähteet == Luokka:Traakian Khersonesoksen kaupungit
Pitäjänkirjuri

Pitäjänkirjuri oli Suomessa säätyvallanaikana 1600-, 1700- ja 1800-luvuilla pappissäädynalainen luottamustehtävä, johon valittiin ruotsin ja suomen kielen taitoisia, kirjoitus- ja laskentataitoa oppineita hyvämaineisia henkilöitä, jotka vastasivat kyläyhteisönsä kirjapitäjinä asiakirjojen laatimisesta, säilytyksestä ja arkistoinnista. Lisäksi kirjurin toimenkuvaan kuului kyläyhteisön rahakirstun hoito sekä kylien taloista ja torpista kuninkaalle maksettavien erilaisten verojen, veroparseleiden ja veroina kerättyjen tavaroiden säilytys. == Lähteet == * * Pitäjänhallinto 1600- ja 1700 -luvuilla. elvijapaulilappalaisensukuseura.fi. Viitattu 14.12.2021. Luokka:Luottamustoimet
Kressa

Kressa (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyisiä Çanakkalen maakunnan Bayırköyn ja Sütlücen kyliä. Kressa sijaitsi Traakian Khersonesoksen itärannikolla eli Hellespontoksen länsirannalla. Sen lähellä eteläpuolella sijaitsi Aigospotamoi ja kauempana pohjoispuolella Krithote. Plinius vanhempi mainitsee kaupungin nimeltä Cissa, jonka oletetaan olevan sama paikka.Plinius vanhempi: Naturalis historia 3.48. Kressan historiasta ei tiedetä mitään. Sen katsotaan olleen olemassa arkaaisella ja klassisella kaudella. Ainoa lähde, joka mainitsee kaupungin poliksena on Pseudo- Skylaks.Pseudo-Skylaks: Periplus 67. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Krēssaios (). == Lähteet == Luokka:Traakian Khersonesoksen kaupungit
Krithote

Krithote ( tai , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Gallipolin eli Gelibolun kaupunkia, mutta sen täsmällistä sijaintia ei tunneta. Krithote sijaitsi Traakian Khersonesoksen itärannikolla eli Hellespontoksen länsirannalla. Samalla rannikolla kaupungista etelään sijaitsivat Kressa ja Aigospotamoi, ja pohjoiseen Paktye. Krithoten arvellaan sijainneen melko lähellä Kallipolista sen pohjoispuolella, kuten myös Strabon sen sijoittaa,Strabon: Geografika VII, fr. 55. vaikka Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartastoon se on sijoitettu Kallipoliin eteläpuolelle. ​Krithoten kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Krithote oli Ateenan siirtokunta, ja perustettiin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Miltiades vanhemman johdolla. Klassisella kaudella Krithotea ei mainita Ateenan johtaman Deloksen meriliiton jäsenten joukossa omalla nimellään, mutta se oletettavasti kuului liittoon muiden Khersonesoksen kaupunkien mukana. Ne esiintyvät liiton verotusluetteloissa vain yhteisnimellä Khersonesitai. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Krithūsios (). Persialaiset valtasivat Krithoten 300-luvun eaa. lopulla Ariobarzaneen johdolla. Timotheos valtasi sen takaisin Ateenalle. Traakialaiset piirittivät kaupunkia Kharidemoksen johdolla, millä perusteella sen voidaan päätellä olleen ympäröity muurein. Kaupunki kuitenkin säilyi ateenalaisilla. Krithote löi omaa pronssirahaa klassisen kauden lopulla ja hellenistisen kauden alussa noin vuosina 350–281 eaa. == Lähteet == Luokka:Traakian Khersonesoksen kaupungit
Rolf Järmann

Rolf Järmann (s. 31. tammikuuta 1966 Arbon, Sveitsi) on sveitsiläinen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Isotonic/Cyndarella- joukkueessa 1987–1988, edusti Frank-Toyo-tallia 1989–1990, Weinmann - Eddy Merckxiä 1991, Ceramiche Ariosteaa 1992–1993, MG Maglificiota 1994–1996, Casino-tallia 1997–1998 ja Post Swiss Teamia 1999. Järmann voitti Amstel Gold Racen 1993 samalla ajalla toiseksi tulleen Gianni Bugnon kanssa ja 1998 tasa- ajalla Maarten den Bakkerin kanssa. Hän voitti vuonna 1998 Tirreno–Adriaticon kokonaiskilpailun neljän sekunnin erolla Franco Balleriniin. Hän voitti maantieajon Sveitsin-mestaruuden 1990, GP Ouest France -kilpailun 1995 sekä etapin Italian ympäriajossa 1989 ja Ranskan ympäriajossa 1992. Järmann myönsi vuonna 2000 kirjassaan "Doping, Spitzensport als gesellschaftliches Problem" käyttäneensä uransa aikana EPO-hormonia . == Saavutuksia == Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives ;1987 :Tour de Romandie, 2. etapin voitto ;1988 :Ratapyöräilyn pisteajon Sveitsin-mestaruus :Stausee Rundfahrt, voitto :Sveitsin ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs ;1989 :Vuelta a Aragon, 1. etapin voitto :Italian ympäriajo, 4. etapin voitto :Sveitsin ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides ;1990 :Tour de Romandie. 1. etapin voitto :Maantieajon Sveitsin-mestaruus :Sveitsin ympäriajo, 8. etapin voitto ;1991 :Baskimaan ympäriajo, 4. etapin voitto ;1992 :Ranskan ympäriajo, 12. etapin voitto, 7. etapilla kolmas ;1993 :Amstel Gold Race, voitto :Sveitsin ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, 7. etapin voitto ;1994 :Rund um Köln, toinen :Ranskan ympäriajo, 14. etapilla kolmas ;1995 :GP du Midi-Libre, kokonaiskilpailussa toinen :Luxemburgin ympäriajo, kokonaiskilpailun ja 2. etapin voitto :GP Ouest France, voitto ;1996 :Ranskan ympäriajo, 4. etapilla kolmas ;1997 :Puolan ympäriajo, kokonaiskilpailun voitto ;1998 :Tirreno–Adriatico, kokonaiskilpailun voitto :Setmana Catalana, 2. etapin voitto :Amstel Gold Race, voitto == Lähteet == Luokka:Sveitsiläiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sigrid Fridman

Sigrid Carolina Sofia Fridman (23. marraskuuta 1879 Haaparanta − 8. tammikuuta 1963 Tukholma) oli ruotsalainen kuvanveistäjä ja runoilija. https://sok.riksarkivet.se/Sbl/Presentation.aspx?id=14472 == Elämänvaiheita == Fridman kouluttautui aluksi lääkintävoimistelijaksi. Hän kiinnostui taiteesta noin kolmekymmentävuotiaana. Hän asui tuolloin Lontoossa ja alkoi ottaa tunteja kuvanveistossa. Hän päätti ryhtyä kokopäiväiseksi taiteilijaksi ja opiskeli Pariisissa Academie De la Grande Chaumieressa vuosina 1912- 1916. Hänen opettajansa oli Antoine Bourdelle. http://www.skbl.se/en/article/SigridFridman https://web.archive.org/web/20170225013925/https://sok.riksarkivet.se/Sbl/Presentation.aspx?id=14472 Kotimaahansa palattuaan Fridman asettui Göteborgiin. Siellä hän toteutti koristeveistoksia ja hänen ensimmäiset suuret teoksensa olivat "Havshästen" ja "Valrossen", jotka ovat vakuutusyhtiö Atlantican toimitalossa. Hän veisti ne mustasta graniitista kuten myös Luonnontieteellisen museon pihan suihkulähteen veistoksen. Hänen runokokoelmansa Vingslag ilmestyi vuonna 1912. 1920- 1930- luvuilla Fridman teki useita opintomatkoja Italiaan, Saksaan, Kreikkaan, Portugaliin ja Espanjaan. http://sok.riksarkivet.se/Sbl/Presentation.aspx?id=14472 http://www.signaturer.se/Sverige/SigridFridman.htm 1920-luvulla Fridman muutti Tukholmaan, missä hän teki Fredrika Bremerin patsaan pronssista ja samasta materiaalista myös ensimmäisen monumentaaliteoksensa Kentauri. Tukholman observatoriokukkulalla oleva teos paljastettiin vuonna 1939. Se oli valmistunut jo vuonna 1930, mutta kriitikko Gustaf Näsström oli antanut siitä murskaavan arvionsa. Kriitikon mukaan pitäisi olla kuudes aisti, jotta siitä löytyisi jotain kaunista. Fridman ei solminut avioliittoa. Hän kuului naisälykköjen ryhmään jossa vaikuttivat Sigrid Leijonhufvud, Lydia Wahlström ja kirjallisuuskriitikko Klara Johansson. Kun Fridman teki Johanssonista muotokuvaa, syttyi naisten välille rakkaus. Tämä johti naisten välillä 24 vuotta kestäneeseen suhteeseen, jossa kumpikaan ei eronnut aikaisemmasta kumppanistaan. Johanssoinin kumppani oli toimittaja Ellen Kleman ja Fidmaninin voimistelun opettaja Ragnhild Barkman. Pariskunnat liikkuivat muiden lesbotaiteilijoiden seurassa, joihin kuului muun muassa kuvanveistäjä Sigrid Blomberg, jonka huvilalla vietettiin kesiä. Testamenttinsa määräyksen mukaan Fridmanin omaisuus tuli jakaa Ruotsin taideakatemian naispuolisille kuvanveistäjäopiskelijoille stipendeinä. https://www.skbl.se/en/article/SigridFridman == Viitteet == == Lisää aiheesta == * http://www.odysse.lesbiskmakt.nu/platser/sigrid-fridman-2/ Luokka:Ruotsalaiset kuvanveistäjät Luokka:Ruotsalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet
Pallohännät

Pallohännät (Gomphrena) on revonhäntäkasvisuku, jossa on yli 135 lajia. Ne esiintyvät alkuperäisinä Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa ja Australiassa. Tulokaslajina pallohäntiä tavataan myös Afrikassa ja Aasiassa, varsinkin viljelykasvina tunnettua pyöröpallohäntää. Lajia käytetään muun muassa koristekasvina. == Lajeja == * Gomphrena arborescens * Gomphrena canescens * Gomphrena conferta * Gomphrena flaccida * pyöröpallohäntä (Gomphrena globosa) * kartiopallohäntä (Gomphrena haageana) * Gomphrena humilis * Gomphrena incana * Gomphrena lanata * Gomphrena perennis * Gomphrena serrata == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Gomphrena * Suomen Lajitietokeskus: Pallohännät – Gomphrena Luokka:Revonhäntäkasvit
Mikinpensaat

Mikinpensaat (Ochna) on kasvisuku ja mikinpensaskasvien heimon tyyppisuku. Siinä on lähes 80 lajia, joita esiintyy Afrikan ja eteläisen Aasian tropiikissa ja subtropiikissa. Ne ovat puita ja pensaita. Hedelmät ovat pyöreähköjä luumarjoja. Ne muodostavat hedelmystöjä, joiden muoto saattaa osalla lajeista muistuttaa Mikki Hiiren pallokorvia.<ref name="L> == Lajeja == * tasomikinpensas (Ochna holstii) * kultamikinpensas (Ochna inermis) * vietnaminmikinpensas (Ochna integerrima) * mosambikinmikinpensas (Ochna mossambicensis) * sierraleonenmikinpensas (Ochna multiflora) * kiiltomikinpensas (Ochna serrulata) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Mikinpensaat (Ochna) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ochna Luokka:Ochnaceae
Ella Mäkelä

Ella Mäkelä (s. 14. elokuuta 1998) on suomalainen pesäpalloilija. Mäkelä edustaa Superpesiksessä pelaavia Kirittäriä.https://www.superpesis.fi/joukkueet/naiset/kirittaret-jyvaskyla/ Mäkelä on Kirittärien oma kasvatti ja on edustanut urallaan Superpesiksessä myös Lappajärven Veikkoja. Hän pelaa ulkokentällä siepparina tai polttajana. https://www.kirittaret.fi/fanikatsomon-haastattelussa-ella-makela/ Mäkelä on saavuttanut Kirittärissä pelatessaan kaksi SM-kultaa kaudella 2018 ja kaudella 2020 sekä yhden SM-hopean kaudella 2021.https://www.pesis.fi/pesis- info/historia/mitalistit/ Mäkelä on pelannut urallaan 66 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän on lyönyt kolme kunnaria ja 63 tavallista juoksua, tuonut 15 juoksua ja kerännyt 172 kärkilyöntipistettä. Mäkelä on pelannut urallaan 12 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt yhdeksän tavallista juoksua, tuonut yhden juoksun ja kerännyt 21 kärkilyöntipistettä. Mäkelä on pelannut urallaan kolme Superpesiksen alempaa pudotuspeliottelua. Näissä hän on kerännyt seitsemän kärkilyöntipistettä. Mäkelä on pelannut urallaan kolme Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on tuonut yhden juoksun ja kerännyt yhdeksän kärkilyöntipistettä. http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=5866&view;=pelaajakortti Tilastot päivitetty kauden 2021 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kalkki-Alppien kansallispuisto

Kalkki-Alppien kansallispuisto (saks. Nationalpark Kalkalpen) on kansallispuisto Ylä-Itävallan osavaltiossa. Se perustettiin vuonna 1997. == Kuvaus == Kansallispuisto sijaitsee Pohjoisten Kalkki-Alppien vuoristossa. Sen alueella on keski-Euroopan suurin yhtenäinen metsäalue, sekä Itävallan suurin karstikaivo. Puiston korkein kohta on Hohe Nock (1963 m) joka kuuluu Sengsengebirgen vuoriharjanteeseen, ja se tunnetaan laajoista pyökkimetsistään (yhteensä 7120 ha), jotka ovat osa Karpaattien ja Saksan pyökkimetsiä. Puistossa on lukuisia vaellus-, maastopyöräily- ja ratsastuspolkuja. Talvella puistossa voi liikkua lumikengillä tai harrastaa alppihiihtoa. Puiston vierailijakeskus on Villa Sonnwend Windischgarstenissa, Traunviertelin Kirchdorf an der Kremsin piirissä. === Puiston luontotyypit === * 81% lehti- tai sekametsää * 8% vuoristometsää (enimmäkseen mäntyjä) * 6% alppiniittyjä ja laidunta * 5% paljasta kalliota ja rakkaa == Lähteet == Luokka:Itävallan kansallispuistot Luokka:Ylä-Itävallan maantiede
Ramana Sayahi

Ramana Sayahi (; s. 4. lokakuuta 1982) on iranilainen-kanadalainen näyttelijä, malli ja meikkitaiteilija.https://www.tasnimnews.com/fa/news/1399/12/13/2463724 Sayahi syntyi Ahvazissa, Iranissa. Hän asuu Torontossa, Kanadassa. == Lähteet == Luokka:Iranilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vanhalan kappeli

Vanhalan kappeli eli Vihdin siunauskappeli oli Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva kappeli, jonka omisti Vihdin seurakunta. Kappeli sijaitsi Vanhalan kylässä uuden hautausmaan yhteydessä. Vanhalan kappelin suunnitteli arkkitehti Mikael Nordenswan ja se vihittiin käyttöön 1958. Kappeli oli suljettuna käytöltä ja purku-uhan alla vuodesta 2016 johtuen sisäilma- ja kosteusongelmista. Vuonna 2020 Kirkkohallitus myönsi purkuluvan siunauskappelille yhdessä Vihdin rakennusvalvonnan kanssa. Vanhalan kappeli purettiin keväällä 2022. == Lähteet == Luokka:Vihdin kirkkorakennukset
Vihdin pitäjänmakasiini

Vihdin pitäjänmakasiini on Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva vanha lainajyvästö, eli pitäjänmakasiini. Rakennus sijaitsee Vihdin kirkonkylässä Vihdin pappilan entisten peltoalueiden lähellä sijaitsevalla kummulla. Pitäjänmakasiiniin kerättiin siemenviljaa katovuosien varalle parhaimmillaan jopa 4 000 tynnyriä. Viljan varastointi makasiiniin päättyi 1915 ja rakennus siirtyi Vihdin Maataloussäätiön omistukseen vuonna 1948. Kotiseutumuseotoiminta rakennuksessa aloitettiin 1959. Nykyisin rakennus on Vihdin museoon kuuluva Viljamakasiinimuseo. Rakennus on osa Museoviraston valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristoksi luokittelemaa, suojeltua Vihdin kirkonkylän ja Vanhalan viljelymaisemaa. == Historia == Vihdissä päätettiin pitäjänmakasiinin perustamisesta 12. syyskuuta 1750. Ensimmäinen pitäjänmakasiini toimi Sukselan kylässä sijainneessa aitassa. Makasiinin ensimmäinen ohjesääntö tuli voimaan vasta 1773. 11\. marraskuuta 1810 päätettiin kuitenkin uuden makasiinin rakentamisesta vanhan käytyä ahtaaksi. Uuden pitäjänmakasiinin piirustukset teki kapteeni Carl Fredrik Arnkihlin piirustusten mukaan. Rakennusmestariksi valittiin reserviläinen nimeltään Pistol, joka oli luvannut suorittaa rakennustyön 50 markalla. Hirsinen, kolmikerroksinen rakennus, joka valmistui 1811 laudoitettiin ja maalattiin punaiseksi. On laskettu että makasiiniin mahtuu 4 000 tynnyriä viljaa. Vihdin pitäjänmakasiinin toiminta lakkautettiin 17. toukokuuta 1956 ja nykyisin rakennus toimii museona. Rakennuksen omistaa Vihdin Maataloussäätiö. == Lähteet == Luokka:Vihdin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Pitäjänmakasiinit Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Nybacka

Nybacka on Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1882 rakennettu entinen torppa. Torppa on itsenäistynyt Westergårdin Ylitalon tilasta vuonna 1924. Nybackan torppa on ollut Henrikssonin suvun omistuksessa noin 100 vuotta. Itse Nybackan torpparakennus on matalahko, suorakaiteen muotoinen ja yksikerroksinen rakennus, jossa on poikkipääty. Torpan tunnusomaisia piirteitä ovat sen vanhat puukuvioidut ikkunaluukut, joskin ne eivät ole alkuperäiset. == Lähteet == Luokka:Vihdin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Solmila

Solmila on Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1894 rakennettu huvila. Rakennus on toiminut muun muassa Päivölän täyshoitolan majoitustiloina. Nykyisin Päivölän omistajat asuvat Solmilan huvilassa. == Historia ja arkkitehtuuri == Solmila erotettiin Kopun kartanon maista vuonna 1916. Solmilan on rakennuttanut ja todennäköisesti myös suunnitellut Vuorelan koulukodin johtajatar Hanna Hernberg omaksi asunnokseen. Rakennus edusti alun perin renessanssityyliä avokuisteineen, profiloituine räystäslautoineen ja koristeisine kaiteineen. Huvilaa remontoitiin kuitenkin vuosina 1906-1907 ja sen ulkoasua muutettiin enemmän Päivölän hoitolan päärakennuksen kaltaiseksi. Muun muassa avokuistista tehtiin lasiveranta ja ulkovuoraus uudistettiin enemmän jugend -henkiseksi. == Lähteet == Luokka:Huvilat Luokka:Vihdin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Vuorelan koulukoti

Vuorelan koulukoti (ruots. Vuorela skolhem) on Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva yksi Suomen valtion kuudesta koulukodista, jota valvoo Opetushallitus ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Vuorelan koulukoti on tarkoitettu lastensuojelun sijaishuoltoa tarvitseville peruskouluikäisille nuorille. Vuorelan koulukodin alue on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö ja siten suojeltu. == Historia == Vuorelan koulukodin tontti on erotettu valtiolle jo vuonna 1891 tyttöjen suoja- ja koulukodiksi. Koulukoti oli Suomen ensimmäinen vain tytöille tarkoitettu koulukoti. Koulun opetus- ja asuinrakennukset on rakennettu 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun vaihteessa. Koulukodin johtajana toimi Hanna Hernberg. Hernberg vieraili Tanskassa ottamassa mallia Holstejnminden -nimisestä vuonna 1833 perustetusta kasvatuslaitoksesta. Hernberg asui läheisessä Solmilan huvilassa. Ensimmäisessä rakennusvaiheessa 1890-luvulla pihapiiriin valmistui Vanhala, Miehelä ja Johtola. Opistola -niminen rakennus valmistui heti 1900-luvun alussa. 1930-1950-luvuilla on rakennettu myös laajennusosia ja lisärakennuksia. Vanhalan ja Miehelän ovat suunnitelleet arkkitehdit Theodor Decker ja Sebastian Gripenberg. Opistolan ja Johtolan Hugo Lindberg ja Sebastian Gripenberg. == Lähteet == Luokka:Vihdin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen koulukodit ja kasvatuslaitokset Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Vihdin oppilaitokset
Lohiniva

Lohiniva viittaa seuraaviin: == Henkilöitä == *Katariina Lohiniva (o.s. Timonen) (s. 1962), näyttelijä *Sara Lohiniva (s. 1990), näyttelijä == Paikannimiä == *Lohiniva (Rovaniemi), kylä Rovaniemellä
Augsburgin piirikunta

Augsburgin piirikunta () on Schwabenin hallintopiirissä sijaitseva piirikunta Baijerin osavaltiossa Saksassa. Piirikunnan pinta-ala on 1 071 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 46 kuntaa. Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 255 900. Piirikunnan hallintokeskus on Augsburg, mutta suurin piirikuntaan kuuluva kaupunki on Königsbrunn. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Piirikunnan kotisivut Luokka:Baijerin piirikunnat Luokka:Schwabenin hallintopiiri
Saksan varakansleri

Saksan varakansleri, epävirallisesti Saksan liittotasavallan varakansleri (), virallisesti liittokanslerin sijainen () on toiseksi korkein Saksan hallituksen jäsenistä. Liittokansleri on hallituksen päämies, ja Saksan peruslain mukaan tämä sijaisen arvonimi annetaan yhdelle hallituksen ministereistä. On yleistä, että arvonimi annetaan hallituskoalition pienemmän puolueen edustajalle. Vaikka Stellvertreter (), on viran perustuslaillinen nimi, useimmat saksalaiset tuntevat viran nimellä Vizekanzler (). Suomalaisessa mediassa käytetään myös muotoa varaliittokansleri. Saksan nykyinen varakansleri on Robert Habeck, joka astui virkaan Olaf Scholzin seuraajana, joka luopui tehtävästä tullessaan liittokansleriksi. == Varakanslerin tehtävät == Arkipolitiikassa varakanslerina toimiminen on enemmäkin kunnianimike. Varakansleri voi johtaa hallituksen kokouksia liittokanslerin ollessa ulkomailla. Varakanslerin tehtävänä on käyttää kanslerin erityisiä perustuslaillisia valtuuksia siinä tapauksessa, että liittokansleri ei pysty hoitamaan tehtäviään. Tällaista korvaamista ei ole koskaan käytetty Saksan liittotasavallan historiassa. Jos kansleri eroaa, kuolee tai on pysyvästi estynyt hoitamaan tehtäviään, varakanslerista ei automaattisesti tule seuraavaa liittokansleria. Liittopresidentti määrää tällaisessa tapauksessa ministerin toimimaan virkaatekevänä liittokanslerina, kunnes liittopäivät valitsee uuden liittokanslerin. Ainoan kerran, kun varakanslerista on tullut virkaatekevä liittokansleri tapahtui Willy Brandtin erottua vuonna 1974, jolloin Walter Scheel hoiti reilun viikon ajan liittokanslerin tehtäviä. Luokka:Saksan politiikka *
Argyllin herttua

Argyllin herttua on skotlantilaisessa Campbellin klaanissa oleva aatelisarvo (herttua vuodesta 1701), jota kukin suvun päämies vuorollaan kantaa. Heistä voidaan mainita:Tietosanakirja, osa 1, s. 543Meyers Konversationslexikon1911 Encyclopædia Britannica/Argyll, Earls and Dukes of *Archibald Campbell, Argyllin ensimmäinen markiisi (1607–1661) *Archibald Campbell (k. 1685), Argyllin 9. jaarli, edellisen poika *George John Douglas Campbell (1823-1900), Argyllin 8. herttua, valtiomies ja kirjailija *John Campbell (kenraalikuvernööri) (1845–1914), Argyllin 9. herttua ==Viitteet== Luokka:Britannian aateli Luokka:Brittiläiset herttuat Luokka:Skotlannin historia Luokka:Argyll ja Bute
Partaviuhkaheinä

Partaviuhkaheinä (Chloris barbata) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, viuhkaheinien (Chloris) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen ja kasvutavaltaan mätästävä heinälaji, joka voi kasvaa enintään 90 cm korkeaksi. Solmut ovat usein purppuraisia, kuten myös tyvitupet. Lehdet ovat velttoja, 10–30 cm pitkiä sekä enintään 6 mm leveitä. Kielekkeet ovat kalvomaisia. Kukintona on 2–11 tähkästä, tavallisimmin kymmenestä tähkästä muodostuva kukinto. Ulkohelpeissä on 4–6 mm pitkät vihneet. == Lähteet == * Flowers of India: Swollen Finger Grass == Aiheesta muualla == * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Chloris barbata * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Chloris barbata * Flora of China: Chloris barbata Luokka:Viuhkaheinät
Magnaporthe grisea

Magnaporthe grisea (M. grisea) on kasvipatogeeninen sieni, joka kykenee infektoimaan useita eri heinäkasvilajeja. Näistä taloudellisesti merkittävin on riisi, mutta sieni kykenee myös infektoimaan suurinta osaa muista viljellyistä heinäkasveista. M. grisea on levittäytynyt yli 85 maahan, joista suurin osa on tärkeitä riisin viljelymaita. Sieni aiheuttaa joka vuosi merkittäviä menetyksiä riisisatoihin. On arvioitu, että menetykset voisivat jopa vastata määrää, jolla kyettäisiin ruokkimaan 60 miljoonaa ihmistä. On osoitettu, että M. grisea koostuu lajikompleksista, johon kuuluu ainakin kaksi erillistä lajia, jotka eivät kykene lisääntymään keskenään. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *UniProt: Taxonomy - Magnaporthe grisea (Crabgrass- specific blast fungus) (Pyricularia grisea) *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Magnaporthe grisea Luokka:Kasvitaudit
Trypanosoma brucei

Trypanosoma brucei on yksisoluinen siimaeläin Trypanosoma-suvusta. Trypanosomat ovat loiseliöitä, jotka elävät eläinten ja ihmisen veressä tai kudoksissa, ja aiheuttavat sairauksia, joita kutsutaan yleisesti nimellä trypanosomiaasi. T. brucei aiheuttaa unitautia eli afrikkalaista trypanosomiaasia. Unitauti on vektorivälitteinen tauti, joka leviää isäntäeliöiden välillä pääasiassa tsetsekärpästen (Glossina) välityksellä. T. brucei jaetaan perinteisesti kolmeen alalajiin: T. b. gambiense, T. b. rhodesiense ja T. b. brucei. Näistä T. b. gambiense ja T. b. rhodesiense ovat ihmisen tautiloisioita, kun taas T. b. brucei tartuttaa pääasiassa vain muita selkärankaisia. Eläinten afrikkalaista trypanosomiaasia kutsutaan myös naganaksi. == Elinkaari == # Trypanosoma brucei loista kantava tsetsekärpänen puree isäntää, jolloin metasykliset trypanomastigootit pääsevät isännän ihoon. Sieltä ne siirtyvät imusuoniin sekä verenkiertoon. # Metasykliset trypanomastigootit muuntuvat verenkierron typanomastigooteiksi, jotka kulkeutuvat elimistön eri osiin. # Trypanomastigootit kahdentuvat eripuolilla elimistöä. # Tsetse kärpänen puree isäntää ja saa tartunnan. # Trypanomastigootit muuntuvat prosykliseen muotoon tsetsekärpäsen keskisuolessa. Prosykliset trypanomastigootit kahdentuvat. # Prosykliset typanomastigootit poistuvat keskisuolesta ja muuntuvat epimastigooteiksi. # Epimastigootit siirtyvät tsetse kärpäsen sylkirauhasiin, kahdentuvat siellä ja muuntuvat metasyklisiksi trypanomastigooteiksi Vaiheet 4-7 kestävät kärpäsessä noin 3 viikkoa. Metasyklisessä vaiheessa trypanomastigootit voivat tarttua tsetsekärpäsestä. == Flagellan muodostuminen == Flagellan päätehtävä on liikkuminen. Uuden flagellan muodostuminen tapahtuu eri tavalla eri Trypanosoma lajeilla. T. brucei muodostaa uuden flagellan solusyklin aikana vanhan flagellan rinnalle. T. bruceille ominaista on, että uuden flagellan kärki kasvaa niin kutsutussa “urassa”, joka on liikkuva transmembraanista muodostuva liitoskohta. Ura liittää uuden flagellan sytoskeletoniin sekä suojaa sitä ympäristöltä. Ura häviää ennen mitoosia, mutta ennen solunjakautumista vapauttaen uuden flagellan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *UniProt: Taxonomy - Trypanosoma brucei *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Trypanosoma brucei Luokka:Loiseliöt
Ulf Rönnholm

Ulf Runar Rönnholm (8. elokuuta 1929 Helsinki – 3. kesäkuuta 2015) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Rönnholmin vanhemmat olivat varatuomari Runar Valdemar Rönnholm ja lehtori Margaretha Elisabeth Johansson ja puolisot 1952–1981 Mary Marianne Grahn ja vuodesta 1981 Laila Marjatta Kaukonen. Ylioppilaaksi 1948 tullut Rönnholm valmistui diplomiekonomiksi Hankenilta 1954. Hän toimi valmistuttuaan appensa Sven Grahnin omistamassa Primo-yhtiössä konttoripäällikkönä, myyntipäällikkönä ja markkinointijohtajana ja oli samalla Primon omistukseen tulleen Helsingin Autokoritehtaan sekä Primet-markkinointiyhtiön toimitusjohtaja. Vuonna 1969 Rönnholmista tuli maalitehdas Sadolinin toimitusjohtaja. Yhtiön liiketoiminta laajeni 1980-luvulla ja vienti kehittyi, muun muassa Neuvostoliittoon. Se oli vuonna 1987 edelläkävijä koskien yhteisyritysten perustamista neuvostoliittolaisten osapuolten kanssa. Neuvostoliitto ei ollut koskaan aiemmin solminut yhteisyritystä länsimaisen kumppanin kanssa ja Rönnholm kävi esittelemässä asiaa muun muassa Harvardin yliopistossa asti. Teollisuusneuvoksen arvonimen Rönnholm sai vuonna 1988. Hän jäi eläkkeelle Sadolinin toimitusjohtajan tehtävästä 1994, vaikka jatkoikin vielä yhtiön vanhempana neuvonantajana. Rönnholmilla oli uransa aikana myös useita alansa luottamustoimia. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet