EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pekka Huttunen

Pekka Huttunen -nimisiä henkilöitä ovat: * Pekka Huttunen (1871–1932), SDP:n kansanedustaja * Pekka Huttunen (1883–1933), SDP:n kansanedustaja * Pekka Huttunen (s. 1941), matemaatikko, suunnittelija ja tietokirjailija
August Soininen

August Soininen voi tarkoittaa: *August Mikael Soininen, suomalainen professori ja ministeri *August Vilhelm Soininen, suomalainen jääkärieverstiluutnantti
Kruununkymmenykset

Kruununkymmenykset ovat keskiaikainen vero, joka maksettiin kuninkaalle talouden, metsästyksen ja kalastuksen tuotosta. Yhteiskunnan jäsen on velvollinen maksamaan kruununkymmenyksiä kruunun menojen kattamiseksi. Kirkko peri omat kymmenyksensä näiden lisäksi. Suomessa kruununvero lakkautettiin 29. marraskuuta 1924 annetulla lailla vuoden 1925 alusta alkaen. ==Lisätietoja== * Pieni Tietosanakirja Luokka:Historialliset verot
Ra (täsmennyssivu)

Ra tai RA voi tarkoittaa: == Tieteet ja teknologia == * Ra-indeksi, luku joka kertoo valonlähteen kyvyn toistaa värejä * radioamatööri * * rakennusarkkitehti, RA * Rayleighin luku * rektaskensio, RA * retrogradinen amnesia == Kulttuuri == * Ra, 1990-luvulla perustettu yhdysvaltalainen metallimusiikkiyhtye * Ra, 1994 perustettu norjalainen psytranceyhtye * Ra, 2000-luvulla perustettu suomalainen metallimusiikkiyhtye * Rise Against, punk rock -yhtye * Royal Academy of Arts, englantilainen taideakatemia * Sun Ra (Herman Boole Blount, 1914–1993), yhdysvaltalainen jazzsäveltäjä, orkesterinjohtaja ja pianisti == Muut == * Command & Conquer: Red Alert, tietokonepeli * Ra, egyptiläinen auringon jumala * Ra, kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Tähtiportti * Ra, lautapeli * rā’, arabialaisen kirjaimiston 10. kirjain * ra, japanin kielessä käytetty kirjoitusmerkki * Rjukan Arbeiderblad, norjalainen sanomalehti * Road America, moottorirata Yhdysvalloissa * Royal Army, Britannian armeija
Kivikkosatakieli

Kivikkosatakieli (Irania gutturalis) on Aasiassa esiintyvä varpuslintu. Laji on sukunsa Irania ainut edustaja. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on noin 16,5 cm, siipien kärkiväli 27–30 cm ja paino keskimäärin 20–24 g. Kooltaan kivikkosatakieli on kuin satakieli. Juhlapukuinen koiras on selkäpuolelta, päälaelta ja siivistä siniharmaa, vatsa ja alaperä ovat valkoiset, rinta ja kupeet oranssit, naama musta ja kurkku sekä silmäkulmanjuova valkoiset. Naaras ja nuori lintu ovat päältä harmaanruskeita, rinnasta ja kupeilta haalean oransseja, ja kurkku on valkeahko. Lintu on arka ja liikkuu enimmäkseen maassa nopein pyrähdyksin. Se nostelee ja vääntelee pitkähköä pyrstöään. Äänet ovat saman tyyppisiä kuin satakielen äänet. == Esiintyminen == Kivikkosatakieli elää Turkissa, Irakissa, Iranissa, Afganistanissa, Tienšan-vuoristossa, sekä paikoin Kaukasuksella, Libanonissa, Syyriassa ja Jordaniassa. Sen elinympäristön ala on noin miljoona neliökilometriä ja Euroopassa elävä kanta on kooltaan 820 000–1 800 000 yksilöä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Itä-Afrikassa, pääasiassa Keniassa ja Tansaniassa. Lajia tavataan satunnaisesti Pohjois-Euroopassa. Laji havaittiin ensimmäistä kertaa Suomessa 15.5.2021 Kemiönsaaressa.Suomelle uusi lintulaji nähtiin Kemiönsaaressa BirdLife Suomi 15.5.2021 == Elinympäristö == Kivikkosatakieli asuu kuivilla, kivikkoisilla, katajaa tai mantelipuita kasvavilla pensaikkoisilla rinteillä, rotkoissa ja laaksoissa noin kahden kilometrin korkeudelle saakka. Talvehtimisalueilla se viihtyy erilaisissa pensaikoissa, tiheiköissä ja korkeassa ruohokasvillisuudessa. == Lisääntyminen == Pesä on matalalla, 15–125 cm maan pinnan yläpuolella, pensaassa tai pienessä puussa. Naaras munii tavallisesti neljä tai viisi munaa, joita se hautoo 13 päivää. Naaras lämmittää ja ruokkii poikasia ensimmäiset viisi tai kuusi elinpäivää, jonka jälkeen myös koiras osallistuu poikasten ruokkimiseen. Poikaset lähtevät pesästä noin 12 päivää vanhoina ja oppivat lentämään 16–18 päivän ikäisinä. Emot ruokkivat ja hoitavat niitä, kunnes ne itsenäistyvät 25–30 päivää vanhoina. == Ravinto == Kivikkosatakielen ravintoa ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat, syksyllä myös marjat. ==Lähteet== * Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa, V. – Oxford University Press. Hongkong. ISBN 0-19-857508-4 * Birdguides (kuvia) *ITIS: Irania gutturalis === Viitteet === Luokka:Siepot
Nasir Hussain

Mohammad Nasir Hussain Khan (; ) oli intialainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Hän voitti kaksi Filmfare-palkintoa vuonna 1989 ja yhden 1993 sekä lisäksi erikoispalkinnon 1997The 1997 Filmfare Awards. Hänen ensimmäinen ohjaustyönsä oli Tumsa nahin dekha (1957). Hussain kuoli sydänkohtaukseen 71-vuotiaana.Nasir Hussain: One of his kind Hän kuului tunnettuun elokuvasukuun. Hänen poikansa on ohjaaja Mansoor Khan, jonka serkku taas on Aamir Khan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Intialaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Timagenes

Timagenes Aleksandrialainen oli antiikin aikainen historioitsija. Hänen teoksensa, jonka nimi oli joko Basileis tai Peri Basileon, ei ole säilynyt nykypäivään, mutta Pompeius Trogus käytti sitä ehkä oman historiansa lähteenä. Timagenes oli teoksessaan vihamielinen roomalaisia kohtaan. Sudan mukaan Timageneen isä oli rahanvaihtaja. Timagenes joutui roomalaisten vangiksi vuonna 55 eaa. ja hänet vietiin Roomaan. Sullan poika Faustus vapautti myöhemmin hänet. Timageneestä tuli retoriikan opettaja ja myöhemmin hän kirjoitti historiaa käsittelevän teoksen. Timageneesta tuli pian Antoniuksen ja Asinius Pollion ystävä. Kuten Pollio, Timagenes loikkasi Antoniuksen ja Octavianuksen välisen sisällissodan aikana Octavianuksen puolelle. Timagenes menetti kuitenkin pian Octavianuksen suosion. Myöhemmin Timageneen kerrotaan polttaneen osan historiastaan joka käsitteli Augustusta.Heckel s.22, 30-33 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Antiikin kreikkalaiset historioitsijat
Kaarlelan vaakuna

Kaarlelan kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan 1600–luvulta peräisin olevasta pitäjänsinetistä. Sinetin ja vaakunan näätä ovat peräisin Pohjanmaan maakunnan varhaisimmasta vaakunasta, joka on ollut perustana myös Keski- Pohjanmaan maakuntavaakunalle. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 12. helmikuuta 1963. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä hopeinen, kultavaruksinen näätä pystyasennossa ja sen yläpuolella kolme kultakruunua vieretysten”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1977 Kaarlelan liityttyä osaksi Kokkolan kaupunkia. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Vaakuna
Carl Gustaf Robert Wolff

Carl Gustaf Robert Wolff () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa, missä hän sai tulikasteen Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä Suomen Valkoisen Armeijan riveissä.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975 ==Perhetausta== Wolffin vanhemmat olivat kauppias Carl Albert Ossian Wolff ja Ebba Lovisa Dahlqvist. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Gurli Ingrid Wendelinin kanssa. ==Opinnot== Wolff kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys-taloudellisella osastolla vuosina 1911–1915 ja 1918–1919. Hän suoritti agronomitutkinnon vuonna 1919. ==Jääkärikausi== Wolff liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse- joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. ==Suomen sisällissota== Wolff saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäälliköksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Säiniöllä sekä Viipurissa. ==Sisällissodan jälkeinen aika== Wolff määrättiin sisällissodan jälkeen Suomen Valkoisen kaartin 9. komppanian päälliköksi. Armeijasta hän erosi 7. lokakuuta 1918 ja siirtyi 1. marraskuuta 1919 – 30. kesäkuuta 1920 väliseksi ajaksi Suomen syrshireyhdistyksen konsulentiksi. Myöhemmin hän toimi isännöitsijänä Yyterin kartanossa ja toimi samalla Porin maalaiskunnan suojeluskunnan harjoituspäällikkönä vuosina 1922–1924. ==Talvi- ja jatkosota== Wolff osallistui talvisotaan ylimääräisten harjoitusten (YH) aikana pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 18:ssa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Pihlavan teollisuuskohteen väestönsuojelujohtajaksi. Sotien jälkeen hän jatkoi Yyterin kartanon isännöitsijänä. ==Katso myös== *Carl Erik Hilding Wolff ==Lähteet== * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. *Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. ===Viitteet=== Luokka:Jääkärit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Joey Kramer

Joseph Michael "Joey" Kramer () on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Aerosmithin rumpali. ==Diskografia== ===Aerosmith=== *Aerosmith (1973) *Get Your Wings (1974) *Toys in the Attic (1975) *Rocks (1976) *Draw the Line (1977) *Night in the Ruts (1979) *Rock in a Hard Place (1982) *Done with Mirrors (1985) *Permanent Vacation (1987) *Pump (1989) *Get a Grip (1993) *Nine Lives (1997) *Just Push Play (2001) *Honkin' on Bobo (2004) *Tuleva studiolevy (2009) == Aiheesta muualla == * JoeyKramer.com Luokka:Yhdysvaltalaiset rumpalit Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pithos

Pithos () on esihistoriallinen ja antiikin aikainen suurikokoinen keraaminen säilytysastia. Se tunnetaan vaasien muotona erityisesti minolaisesta ja kreikkalaisesta keramiikasta. == Historia ja käyttö == Pithoksia käytettiin antiikin aikana koko Välimeren alueella, mutta erityisesti Egeanmeren ympäristössä, josta niitä on löydetty aina pronssikaudelta saakka eri puolilta minolaisen kulttuurin vaikutusaluetta. Niitä on löydetty erityisesti minolaisista palatsikeskuksista, kuten Knossoksesta ja Máliasta. Suurikokoisten pithosten valmistus poltetusta savesta vaati valajalta erityistä taitoa. Pithoksissa säilytettiin sekä kuivia että nestemäisiä elintarvikkeita kuten oliiviöljyä, viiniä, hunajaa, suolaa ja viljaa. Ruukut sijoitettiin varastohuoneissa yleensä puoliksi maaperään. Pithoksia käytettiin minolaisessa kulttuurissa myös hautauksiin 2000-luvun eaa. lopulta lähtien. Pithos-muoto säilyi antiikin kreikkalaisille. Roomassa pithosta vastasi dolium. Vaasityypin nimi on alkuperältään esikreikkalainen, toisin sanoen kreikkalaiset olivat saaneet sen jostakin varhaisemmasta kielestä ja kulttuurista. == Muoto == Pithos on muodoltaan suurikokoinen, paksuseinäinen ja pyöreä- tai ovaalinmuotoinen säilytysastia, jonka yläosassa on useimmiten korvat köydellä tapahtuvaa kuljetusta varten. Pinta voi olla tasainen, maalattu tai koristeltu reliefeillä. Tiedosto:Pithos.gif|Pithoksen muoto ulkoa ja sisältä. Tiedosto:Jars South Propylaeum Knossos Crete.jpg|Minolaisia pithoksia Knossoksessa, n. 2000–1450 eaa. Tiedosto:Akrotiri Archeological Excavation Pithoi store room 01.jpg|Pithoksia varasto­huoneen raunioissa Akrotírissa, n. 2000–1600 eaa. Tiedosto:Jars in Malia Crete the two.jpg|Pithoksia Máliassa, n. 1900–1450 eaa. Tiedosto:Pithos, Late Cycladic I-II, Phylakopi III, AM Milos, B 153, 152411.jpg|Myöhäiskykladinen pithos Fylakopísta, 1700–1400 eaa. Tiedosto:Pithos 102976.jpg|Pithos, n. 625–600 eaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan vaasien muodot Luokka:Kreikankieliset sanat ja sanonnat
Nový most

Nový most () on Tonavan ylittävä maantiesilta Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa. Se on maailman seitsemänneksi suurin vinoköysisilta. Silta on 431,8 metriä pitkä, ja sitä kannattaa yksi 84,6 metriä korkea pyloni, jonka huippu on lentävän lautasen näköinen. Nový most oli Bratislavan toinen Tonavan ylittävä silta Starý mostin () jälkeen. Se rakennettiin 1967–1972, ja sen suunnittelijat olivat A. Tesár, J. Lacko ja I. Slameň. Sillan alkuperäinen nimi oli Most SNP (Slovakian kansannousun silta). Nový most yhdistää vanhankaupungin Petržalkan osa-alueeseen. thumb|250px|left|Sillan ravintolasta avautuu näkymä Bratislavaan Pylonin huipulla on ravintola ja sen yllä näköalatasanne, josta näkee koko Bratislavan. Huipulle pääsee pylonin toisessa pilarissa olevalla hissillä. Toisessa pilarissa on rappuset. == Lähteet == *World Federation of Great Towers: UFO *Slovakia.travel: Nový Most (the New Bridge) in Bratislava == Aiheesta muualla == *UFO-ravintola *Nový Most Structurae-tietokannassa Luokka:Slovakian sillat Luokka:Bratislavan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Bratislavan liikenne Luokka:Tieliikennesillat Luokka:Vinoköysisillat
Slovakian radio

Slovakian radio () oli Slovakian kansallinen yleisradio. Päivittäiset lähetykset alkoivat radiolla 2. lokakuuta 1926. Sen pääkonttori sijaitsi Bratislavassa. Slovakian radio hallinnoi Slovakian radion lastenkuoroa, joka perustettiin 1953, ja Slovakian radion sinfoniaorkesteria, joka perustettiin 1929. Se tunnettiin aiemmin nimellä Tšekkoslovakian radion sinfoniaorkesteri. Radion pääkonttori on arkkitehtuuriltaan ainutlaatuinen. Se näyttää ylösalaisin käännetyltä pyramidilta. Sen suunnittelivat Š. Svetko, Š. Ďurkovič ja B. Kissling. Slovakian radion konserttisalissa sijaitsee yksi Slovakian suurimmista uruista. Yhtiö sulautettiin vuonna 2011 Slovakian television kanssa Slovakian radio ja televisioksi. == Asemat == Slovakian radiolla on kuusi radioasemaa: *Slovensko (Slovakia) - Slovak Radio 1 *Regina - Slovak Radio 2 *Devín - Slovak Radio 3 *Rádio FM - Slovak Radio 4 *Patria - Slovak Radio 5 *Radio Slovakia International (Slovak Radio 6) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Slovakian radion kotisivut *Radio Slovakia Internationalin kotisivut Luokka:Radioasemat Luokka:Slovakialaiset viestimet
Slovakian sosialistinen tasavalta

Slovakian sosialistinen tasavalta () oli nykyisen Slovakian virallinen nimi Tšekkoslovakiassa. Se oli olemassa tammikuusta 1969 maaliskuulle 1990. Prahan kevään jälkeen 1968 Tšekkoslovakiassa suunnitteilla olleet ja tehdyt uudistukset pysäytettiin ja palautettiin. Ainoa poikkeus oli maan muuttaminen liittovaltioksi. Tšekkoslovakian jako Tšekin ja Slovakian sosialistiseen tasavaltaan astui voimaan 1. tammikuuta 1969. Liittovaltio oli vain näennäinen, sillä todellista valtaa piti kommunistinen puolue. Samettivallankumouksen jälkeen 1990 nimestä pudotettiin termi sosialistinen pois ja Slovakia tunnettiin jatkossa nimellä Slovakian tasavalta, vaikka oli edelleen osa Tšekkoslovakiaa. Vuonna 1993 Slovakiasta tuli itsenäinen tasavalta. Luokka:Slovakian historia Luokka:Tšekkoslovakia
Luyten 726-8

Luyten 726-8 on Valaskalan tähdistössä 8,73 valovuoden päässä Maasta sijaitseva kaksoistähti ja yksi lähimmistä naapuritähdistä. Toinen komponenteista on tunnettu flare-muuttuja UV Ceti. Tähtien etäisyys toisistaan vaihtelee 2,1 ja 8,8 astronomisen yksikön välillä. Luokka:Paikallinen kuuma kupla Luokka:Kaksoistähdet Luokka:Flare-muuttujat
Alahärmän vaakuna

Alahärmän vaakunan heraldinen selitys on "hopeakentässä painanteisen pilvikoron rajoittama musta tyviö, jonka yläpuolella musta, punavaruksinen karhunpää". Vaakunan karhu on peräisin kunnan emäpitäjä Isonkyrön pitäjänsinetistä ja sen pilvikoro viittaa kytösavuihin. Vaakunan suunnitteli Toivo Vuorela ja se vahvistettiin 10. tammikuuta 1958. Alahärmän liityttyä osaksi Kauhavaa, sen vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi, jota Alahärmän asukkaiden toivottiin käyttävän paikallisessa toiminnassaan. == Lähteet == * Luokka:Alahärmä Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat
Mike Vaughn

Michael "Mike" Vaughn on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka tuli tunnetuksi Hämähäkkimiehen ääniroolista videopelissä Spider-Man: Web of Shadows. ==Ura== Vaughn aloitti näyttelemisen teatterissa, josta hän siirtyi esiintymään mainoksiin ja lyhytelokuviin. Enimmäkseen Vaughn on tehnyt töitä ääninäyttelijänä muun muassa mainoksissa, dokumenteissa, puhelinvastaajissa ja videopeleissä. Hänen ensimmäinen videopeliroolinsa oli Grand Theft Auto: San Andreasissa, jossa hän oli Talk Radioon soittanut henkilö. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mike Vaughn Giant Bombissa Luokka:Yhdysvaltalaiset ääninäyttelijät Luokka:Videopelien ääninäyttelijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
N-metyylipyrrolidoni

N-metyylipyrrolidoni eli NMP (C5H9NO) on rengasrakenteinen amidi. Ainetta käytetään muun muassa liuottimena. Huoneenlämpötilassa aine on vesiliukoinen neste. N-metyylipyrrolidoni on heikko emäs. == Valmistus == N-metyylipyrrolidonia voidaan valmistaa gammabutyrolaktonista ja erilaisista metyyliamiineista. Yksi tyypillisin tapa on syntetisoida N-metyylipyrrolidonia 280 °C:n lämpötilassa gamma-butyrolaktonista ja monometyyliamiinista. Reaktion tuotto on hyvä, jopa yli 90 %. Monometyyliamiinin lisäksi voidaan käyttää myös dimetyyli- ja trimetyyliamiineja. == Käyttö == Hiilivedyt liukenevat N-metyylipyrrolidoniin erittäin hyvin. Tämän vuoksi ainetta käytetään erottamaan puhtaita hiilivetyjä tislauksella. N-metyylipyrrolidoni reagoi monien happamien kaasujen kuten vetysulfidin, karbonyylisulfidin ja hiilidioksidin kanssa. Ainetta voidaan käyttää näiden kemiallisissa prosesseissa sivutuotteina muodostuvien kaasujen poistamiseen johtamalla niitä N-metyylipyrrolidonin, veden ja alkoholin seokseen. Lisäksi ainetta käytetään liuottimena maaleissa, maalinpoistoon käytettävissä aineissa ja muissa puhdistusaineissa. N-metyylipyrrolidoni on korvannut liuottimena ympäristölle haitallisemmat klooratut yhdisteet kuten dikloorimetaanin. Kemianteollisuudessa N-metyylipyrrolidonia käytetään myös valmistettaessa lääkkeitä, polymeerejä ja maataloudessa käytettäviä kasvinsuojeluaineita. == Turvallisuus == N-metyylipyrrolidonin on todettu aiheuttavan hengitettynä päänsärkyä ja iholle joutuessaan iho-oireita kuten ihottumaa. == Lähteet == Luokka:Amidit Luokka:Heterosykliset typpiyhdisteet
Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1931

Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1931 ensimmäisen kerran. Kilpailut käytiin Sveitsin Mürrenissä 19.–23. helmikuuta. Kilpailulajeina olivat syöksylasku ja pujottelu sekä epävirallisena lajina alppiyhdistetty. == Miehet == === Syöksylasku === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Walter Prager 1.56,2 2 Otto Furrer 2.18,0 3 Fritz Steuri 2.21,8 4 Ernst Feuz 2.22,2 5 Gustav Lantschner 2.31,0 6 Otto Lantschner 2.34,4 === Pujottelu === Sija Maa Kilpailija Aika 1 David Zogg 54,6 2 Anton Seelos 55,4 3 Friedl Däuber 55,8 4 William Riddell 57,9 5 Walter Prager 1.01,1 6 Martin Neuner 1.01,6 === Alppiyhdistetty (epävirallinen) === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Gustav Lantschner 4.49,0 2 Christopher Mackintosh 4.56,4 3 Harald Paumgarten 4.57,0 4 Otto Furrer 4.58,8 5 Otto Lantschner 5.19,8 6 Anton Seelos 5.24,6 == Naiset == === Syöksylasku === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Esme Mackinnon 3.05,6 2 Nell Carroll 3.32,4 3 Irma Schmiedegg 4.02,6 4 Jeanette Kessler 4.08,2 5 Freda Gossage 4.18,2 6 Helen Zingg 4.20,4 === Pujottelu === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Esme Mackinnon 2.38,0 2 Inge Wersin-Lantschner 2.42,0 3 Jeanette Kessler 2.42,3 4 Audrey Sale-Barker 2.49,5 5 Freda Gossage 2.49,8 6 Diana Crewdson 2.50,6 === Alppiyhdistetty (epävirallinen) === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Esme Mackinnon 10.04,4 2 Inge Wersin-Lantschner 10.13,8 3 Irma Schmiedegg 10.19,8 4 Freda Gossage 11.01,2 5 Diana Crewdson 11.07,8 6 Nell Carroll 11.16,0 == Mitalitaulukko == Isäntämaa 1 2 1 1 4 1 2 1 1 4 3 0 2 1 3 4 0 0 1 1 Yhteensä Yhteensä 4 4 4 12 Alppiyhdistettyä ei ole laskettu viralliseen mitalitaulukkoon.Juhani Pihlaja: Urheilun käsikirja (ISBN 951-97170-0-5) s. 24 == Lähteet == * FIS:n tietokanta * === Viitteet === 1931 Luokka:Vuoden 1931 urheilu Luokka:Sveitsin alppihiihto Luokka:Lauterbrunnenin urheilu
Eurajoen vaakuna

Eurajoen kunnanvaakuna on Eurajoen kunnan tunnus, jonka kuunari-aihe viittaa rannikkopitäjän merenkulkuun. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kultainen, kolmimastoinen kuunarilaiva.” Vaakunan on suunnitellut Heikki Hermonen, ja se vahvistettiin alun perin Luvian kunnanvaakunaksi 15. helmikuuta 1954. Vaakunasta tuli Eurajoen tunnus, kun Luvia ja Eurajoki yhdistyivät 2017. == Vanha vaakuna == Alkuperäinen Eurajoelle 26. tammikuuta 1950 vahvistettu vaakuna on saanut aiheensa kunnan historiasta ja sijainnista. Vaakunan nahkiainen ja rapu ovat peräisin vanhasta seurakunnan sinetistä. Muuri viittaa Eurajoella sijainneeseen keskiaikaiseen Liinmaan linnaan, ja aaltokoro kunnan halki virtaavaan Eurajokeen. Vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja sen selitys on ”kultakentässä punainen, kilven toisesta reunasta toiseen ulottuva, sakarainen, alapuolella aaltokoron rajoittama muuri, josta nousee musta rapu pidellen saksissansa sinistä nahkiaista”. Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi, kun Luvia liittyi Eurajokeen. == Lähteet == * Eurajoki Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Vaakuna
Bratislavan kaupunginmuseo

Bratislavan kaupunginmuseo () on museo Bratislavassa, Slovakiassa. Sen keskusmuseo sijaitsee vanhassakaupungissa lähellä keskusaukiota vanhassa kaupungintalossa. Bratislavan kunnanmuseo perustettiin vuonna 1868 ja se järjesti ensimmäisen näyttelynsä 1872. Museo tähtää Bratislavan kaupungin historian säilyttämiseen. Museon kokoelmat edustavat arkeologisia löydöksiä, käsityöläisten perintöä, viininviljelyä, kulttuurista ja sosiaalista elämää, etnologiaa, farmasian historiaa sekä numismatiikkaa. == Näyttelyt == Kaupunginmuseoon kuuluu 11 erillistä museota ja historiallista rakennusta: *Vanhassa kaupungintalossa sijaitsee historiamuseo, joka esittelee Bratislavan kaupungin historiaa varhaisista ajoista nykyaikaan. Se on jaettu temaattisiin kokonaisuuksiin, jotka käsittelevät taiteita, kiltoja, käsitöitä ja kauppaa. *Viininviljelyn museo ja historiallisten sisätilojen museo sijaitsevat Apponyi-palatsissa. Ensimmäisessä kerroksessa ja kellarissa esitellään Bratislavan viiniviljelyä ja toisessa sekä kolmannessa kerroksessa esitellään historiallisia huonekaluja ja sisustuksia. *Mikaelin portin tornissa on asemuseo. *Mikaelin portin ulkovarustuksessa sijaitsee farmasiamuseo, joka esittelee Bratislavan seudun farmasia nhistoriaa. *Kellomuseon kokoelmissa on kelloja, joita bratislavalaiset mestarit valmistivat 1700- ja 1800-luvuilla. Museo on vanhassa rokokoorakennuksessa, Hyvän paimenen talossa. *Johann Nepomuk Hummel -museo esittelee säveltäjä Hummelin töitä. *Arthur Fleischmann -museossa on näytteillä kuvanveistäjä Fleischmannin töitä. *Janko Jesenský -museo sijaitsee runoilija ja kirjailija Jesenskýn asunnossa, joka on jätetty luonnolliseen tilaan. *Devínin linna on vanha linna Tonavan varrella. Kaupunginmuseo käyttää osaa sen tiloista näyttelyihinsä. *Rusovcen osa- alueella on roomalaisen Gerulatan leirin jäänteet. Gerulata-museo sijaitsee Rusovcen kirkossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupunginmuseon viralliset sivut Luokka:Bratislavan museot
Nurkkilanpyöli

Nurkkilanpyöli () on kylä Salossa, entisen Halikon kunnan alueella Vaskiolla. Se sijaitsee Kuusjoen varrella Mustakrotin, Kukkulamäen ja Kuusjoen rajaamalla alueella siinä kohdassa, missä silta ylittää Kuusjoen. Nurkkilanpyöli on asutettu myöhään. Uuden ajan alussa siellä ei ollut minkäänlaista asutusta. Nurkkilanpyölin syrjäalue on kuulunut Erik Flemingille 1500-luvulla, mistä se on myöhemmin siirtynyt Wiurilan kartanon omistukseen. Vuoden 1784 kartassa kylässä on ollut yksi talo, muttei mitään viljelystä. 1800-luvulle tultaessa myös Nurkkilanpyölissä alettiin viljellä maata. Syrjäiseen kylään kulki tie Vaskion Lempilän kautta. Kylän ainoat tilat Nurkkila ja Palttala itsenäistyivät Wiurilasta 1911 ja Nurkkilasta muodostettiin kyläalueen kantatila. Kuusjoen ylittävä silta ja rakennettu tie yhdisti Nurkkilanpyölin Latalaan ja Salaisiin vuonna 1937. Nurkkilanpyöli sijaitsee metsien peittämien Ketomäen ja Kukkulamäen välisessä laaksossa, joka laskeutuu syväuomaiseen Kuusjokeen. Laakso on kyynnetty pelloiksi ja joen reunat ovat niittyä. Kylän eteläosassa virtaa Mustakrotti-niminen puro. Nurkkilanpyölin vieressä sijaitsee Yttelän kylään kuuluva Sampaan alue, jonka asutus on varsin lähellä Nurkkilaa. ==Lähteet== *Turun maakuntamuseon SARAKUM-projekti: Halikon kulttuuriympäristö ja arvot Luokka:Halikon kylät
Perhon vaakuna

Perhon kunnanvaakuna on saanut aiheensa Perhon kunnan nimestä ja on siten niin sanottu puhuva vaakuna. Perhosen yläpuolella oleva naularisti viittaa Johan Ludvig Runebergin runoon ”Hauta Perhossa”. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 6. maaliskuuta 1953. Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä kultainen perhonen, jonka yläpuolella saatteena hopeinen naularisti”. == Lähteet == * Luokka:Suomen kuntien vaakunat Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Vaakuna
Latala

Latala on kylä Salon luoteisosassa Vaskiolla Turilantien ja Kuusjoen varrella. Kylä sijaitsee syrjässä entisten Halikon ja Kuusjoen kuntien rajalla. Latalan naapurikyliä ovat Voitilanpyöli, Nurkkilanpyöli ja Turila. Latala on ollut Joensuun kartanon rälssitila, josta ensimmäinen maininta on 1600-luvun alusta. Kylä kuului kartanolle aina 1920-luvulle saakka, jolloin se itsenäistyi Uuslatalan ja Päivölän tiloiksi. Myöhemmin kylään on vielä lohkottu Kuuselan tila. Latalan kylän asutus sijaitsee Turilantien varrella. Kylän eteläosa Turilantien ja Kuusjoen välillä on viljelymaisemaa, joka laskeutuu kylän rajajokena olevan Kuusjoen syvään niittyiseen uomaan. Pohjoisessa on metsämaata, jonka useat ojat yhdistyvät suureen Kakkossuohon. Metsien keskellä on Sorniityn peltoaukea. ==Lähteet== *Turun maakuntamuseon SARAKUM-projekti: Halikon kulttuuriympäristö ja arvot Luokka:Halikon kylät
Ihmissusi Pariisissa

Ihmissusi Pariisissa (An American Werewolf in Paris) on yhdysvaltalainen ihmissusielokuva vuodelta 1997. Elokuvan ohjasi Anthony Waller ja sen käsikirjoittivat Tim Burns, Tom Stern ja Waller. Pääosissa elokuvassa ovat Tom Everett Scott, Julie Delpy, Vince Vieluf, Phil Buckman, Julie Bowen ja Pierre Cosso. == Juoni == Elokuva on yleisrakenteeltaan jatkoa elokuvalle Ihmissusi Lontoossa. Alkuosan jälkeen elokuvan tapahtumat alkavat Pariisin Eiffel- tornissa, jossa kolme yhdysvaltalaista turistia suunnittelevat benji-hyppyä. He huomaavat itsemurha-aikeissa olevan tytön ja heidän onnistuu estää itsemurha hyppyynsä tarkoitetun köyden avulla. Yksi nuorista ihastuu tyttöön ja pyytää tyttöä viettämään iltaa kanssaan. Pian tapahtumat saavat oudon käänteen ja todelliset taustat alkavat tulla esiin. Elokuvassa on etenkin alkupuolella komediallisia aineksia, jotka jäävät sivuun palatakseen osittain loppuratkaisussa. Ihmissudet on toteutettu pääosin tietokonetekniikalla. Ihmissusitaruston perinteiset piirteet ovat elokuvassa hyvin erotettavissa. == Näyttelijöitä == == Lähteet == *An American Werewolf in Paris -elokuvan VHS- julkaisu, Anthony Waller 1997, Hollywood Pictures Luokka:Ihmissusielokuvat Luokka:Vuoden 1997 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kauhukomediat
Siperianleppälintu

Siperianleppälintu (Adelura erythronota) on aasialainen varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on noin 16 cm, siipien kärkiväli 25,5–27 cm ja paino keskimäärin noin 18 g. Kooltaan siperianleppälintu on hiukan leppälintua suurempi. Juhlapukuinen koiras muistuttaa koirasleppälintua, mutta sen päälaki on harmaa, naamari tummanharmaa ja kapeampi, ja siipien yläpeitinhöyhenistä muodostuu kaksi valkoista siipijuovaa. Naaras ja nuori lintu ovat ruskehtavaselkäisiä, vatsapuolelta harmaanpunertavia, ja niiltä puuttuvat selkeät siipijuovat. Kaikissa puvuissa hyvä tuntomerkki on ruosteenpunainen pyrstö, jota lintu nostelee ylösalas, toisin kuin pyrstöään värisyttävä leppälintu. == Esiintyminen == Siperianleppälintu elää Etelä-Siperiassa, Tienšan-vuoristossa, Altain alueella ja siitä itään Luoteis-Mongoliaan. Sen elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Afganistanissa, Turkmenistanissa, Pakistanissa ja Himalajan länsiosissa. == Elinympäristö == Siperianleppälintu asuu vuoristossa kuusen kasvualueen rajoille noin 5 400 metrin korkeudelle saakka. Se suosii kuivien rinteiden harvakasvuisia metsiä ja korkeakasvuisia pensaikkoja, ja välttelee tiheäkasvuisia sulkeutuneita metsiä ja matalia pensaikkoja. Talveksi se laskeutuu alarinteiden jokilaaksoihin ja puutarhoihin. == Lisääntyminen == Siperianleppälintunaaras rakentaa pesän maahan pensaan, mättään tai kiven suojaan. Se munii tavallisesti neljä tai viisi munaa, joita se hautoo 14–16 päivää. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka lähtevät pesästä 16–18 päivän ikäisinä. Pesii usein kahdesti kesän aikana, joskus jopa kolmasti.Birds of Kazakhstan == Ravinto == Siperianleppälinnun ravintoa ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat suurimman osan vuotta, talvella marjat ja hedelmät. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa, V. – Oxford University Press. Hongkong. ISBN 0-19-857508-4 === Viitteet === Luokka:Siepot
Léon Olphe-Galliard

Victor Aimé Léon Olphe-Galliard (27. lokakuuta 1825 Lyon Ranska – 2. helmikuuta 1893 Hendaye) oli ranskalainen lintutieteilijä. Olphe-Galliard julkaisi luettelon Lyonin alueen linnuista Catalogue des oiseaux des environs de Lyon 1891. Hän nimesi sepelleppälinnun (Phoenicurus moussieri) 1852.ITIS == Lähteet == * Musée Muséum Départemental, Gap Luokka:Ranskalaiset ornitologit Luokka:Vuonna 1825 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Lohtajan vaakuna

Lohtajan kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan vanhasta sinetistä ja sijainnista. Pitäjän vanhassa sinetissä oli kuvattuna masuuni, ja aaltokoroinen kärki viittaa kunnan sijaintiin Pohjanlahden rannikolla. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 17. toukokuuta 1951. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä aaltokoroinen hopeakärki, jossa punainen, puna-kultaliekkinen masuuni”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009 Lohtajan liityttyä osaksi Kokkolan kaupunkia. == Lähteet == * Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Luokka:Lohtaja
Yhteisöllinen kiusaaminen

Yhteisöllinen kiusaaminen on yksi kiusaamisen vakavimmista muodoista. Yhteisöllisessä kiusaamisessa kiusaaja on muun yhteisön mielestä viaton uhri, kun taas kiusattua pidetään yleensä sairaana, siis perustavasti kyvyttömänä noudattamaan normeja. Kiusaaja pystyy alistamaan toisia, koska yhteisön normit ovat sokeita alistamiselle. Yhteisö uskoo, että se on virheetön eikä se tarvitse keinoja estää niinkin äärimmäisiä ongelmia. Kiusaajan epäsosiaalisuus voi siis olla myös yhteisön tuote ja yhteisön epärationaalisuuden tuote. == Yhteisöllisen kiusaamisen muotoja == * Hyljeksintä * Koulukiusaaminen * Nöyryyttäminen * Panettelu * Pelottelu * Simputus * Syrjintä * Työpaikkakiusaaminen * Vitsailu ==Kirjallisuutta== *Björkqvist K. Lagerspetz K. & Kaukiainen A. (1992). Do Girls Manipulate And Boys Fight?: Developmental Trends In Regard To Direct And Indirect Aggression. Aggressive Behavior,18, 117-127. *Bukowski W. & Sippola L. (2001). Groups, Individuals, And Victimization: A View Of The Peer System. In Juvonen J. and Sandra S (Toim.) (2001). Peer Harassment in School: *The Plight of the Vulnerable and Victimized. The Guilford Press. New York. . p 355-377. *Flinck A. ja Iivari J. (2004) Lähisuhdeväkivalta sovittelussa. Sakes, Helsinki. *Hamarus P. (2006) Koulukiusaaminen ilmiönä Yläkoulun oppilaiden kokemuksia kiusaamisesta. Jyväskylä studies in education, psychology and social research 288 *Iivari J. (1991) Rikosten ja riitojen vaihtoehtosovittelu refleksiivisen oikeuden konseptiossa. Sosiaali- ja terveyshallitus. Tutkimuksia 12/1991. VAPK- kustannus. Helsinki * Lagrespetz, Kirsti. (1998). Naisten aggressio. Hämeenlinna: Tammi. ISBN 951-31-1303-5 *Oksanen A. & Räsänen P. (2009) Yhteisöllisyydellä on keskeinen merkitys väkivaltatapauksien käsittelyssä teoksessa Hoikkala Tommi & Suurpää Leena (toim.) Kauhajoen jälkipaini Nuorisotutkijoiden ja ammattilaisten puheenvuoroja Nuorisotutkimusverkosto Nuorisotutkimusseura * Saarikoski, Helena. (2006). Kataus, juoru, kiusaaminen - esseitä henkisestä yhteisöväkivallasta. Jyväskylä: Nemo. ISBN 952-5613-29-1 *Salmivalli C. (1998) Not only bullies and victims. Participation in harassment in school classes: some social and personality factors, Turun yliopisto, väitöskirja. *Solantaus T.i (2008), Kiusaamisen salatut muodot. Helsingin Sanomat 4.9.2008 *Tolonen T. (2001) Nuorten kulttuurit koulussa - ääni, tila ja sukupuolten arkiset järjestykset. Nuorisotutkimusseura. Helsinki. *Vartia-Väänänen M. (2001) Workplace bullying – A study on the work environment, well-being and health People and Work. Research Reports 56. Finnish Institute of Occupational Health ==Aiheesta muualla== *Salmivalli C. ym. (1996). Bullying As A Group Process: Participant Roles and Their Relations to Social Status Within The Group. Aggressive Behaviour, 22, 1, p1-15. *Kaukiainen, A. ym. (1999) The Relationships Between Social Intelligence, Empathy, And Three Types Of Aggression. Aggressive Behavior 25: 81-89. *Yhteisöllinen kiusaaminen Luokka:Sosiologia Luokka:Kiusaaminen
Pälli

Pälli voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Pälli, kylä Saimaan kanavan varrella Venäjän raja-alueella * Pällin vesivoimalaitos Oulujoessa Muhoksella * Aune Rättyä-Pälli (1936–1980), suomalainen ooppera- ja liedlaulaja ja laulunopettaja * Erkki Pälli (1935–2018), äänilevytuottaja, musiikki- ja radiotoimittaja ja kirjailija * Olavi Pälli (1939–2002), suomalainen viulutaiteilija * Sauli Pälli (1912–1960), suomalainen mäkihyppääjä ja yhdistetyn hiihtäjä * Simo Pälli (1906–1984), taidemaalari
Hännätöntanrekki

Hännätöntanrekki eli isotanrekki (Tenrec ecaudatus) on madagaskarilainen tanrekkien heimoon (Tenrecidae) kuuluva nisäkäs. Se on Tenrec-suvun ainoa laji. == Levinneisyys == Hännätöntanrekki elää alkuperäisenä lajina Madagaskarilla, jossa se on hyvin yleinen. Sitä on siirretty myös Komoreille, Maskareenien Réunionille ja Mauritiukselle sekä Seychelleille. Siirtoistutusten alkuperäisenä syynä on ollut saada tanrekeista ruokaa kasviplantaasien työntekijöille. == Tuntomerkit == Hännätöntanrekki on vaatimattoman näköinen 26–39 cm pitkä eläin, jolla on lyhyt, 1–1,5 cm:n mittainen häntä. Urokset ovat naaraita suurempia ja ne voivat kasvaa noin 1,5 kg painaviksi. Hännätöntanrekin turkissa on sekä karvoja että kovia piikkejä. == Lisääntyminen == Naaras synnyttää 58–64 vuorokauden kantoajan jälkeen 16–32 poikasta. Imetysaika kestää 25–30 vuorokautta, minkä jälkeen on yleensä vielä 12–16 poikasta elossa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Tanrekit
Toholammin vaakuna

Toholammin kunnanvaakuna on puhuva vaakuna. Vanha murresana ”totto” tarkoittaa vartiotulta, ja vaakuna kuvaa vartiotulien ketjua. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 28. toukokuuta 1952. Vaakunan selitys on ”hopeakentässä alainen, musta, yläpuoleltaan oksakoroinen polviorsi; kustakin sakarasta nousee punainen tulenlieska”. == Lähteet == * Luokka:Suomen kuntien vaakunat Luokka:Gustaf von Numersin suunnittelemat kunnanvaakunat Vaakuna
Anna Maria Perez de Taglé

Anna Maria Francesca Enriquez Perez de Taglé (s. 23. joulukuuta 1990 San Francisco, Kalifornia) on flippiiniläis-yhdysvaltalainen teininäyttelijä, laulaja ja malli. Hän on tullut tutuksi muun muassa elokuvasta Camp Rock, jossa hän näytteli Ellaa sekä tv-sarjasta Hannah Montana, jossa näytteli Miley Stewartin kiusaajaa Ashley Dewittiä. Hän myös näyttelee uudessa Fame- elokuvassa. == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sepelleppälintu

Sepelleppälintu (Phoenicurus moussieri) on Luoteis-Afrikassa elävä varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on noin 12 cm, siipien kärkiväli 18,5–20,5 cm ja paino keskimäärin noin 15 g. Kooltaan sepelleppälintu on hiukan leppälintua pienempi. Juhlapukuinen koiras on alapuolelta ruosteenpunainen, selkäpuolelta tummanruskea tai musta, sen päälaki ja posket ovat mustat, siivellä on suuri valkoinen laikku ja valkoinen silmäkulmanjuova levenee korvien takana laikuksi. Naaras ja nuori lintu ovat ruskehtavaselkäisiä, vatsapuolelta punertavia, ja vain nuorella koiraalla on siivellä valkoinen kuvio. Kaikissa puvuissa hyvä tuntomerkki on ruosteenpunainen pyrstö, jonka keskimmäiset sulat ovat mustia. Se värisyttelee pyrstöään kuten leppälintu. == Esiintyminen == Sepelleppälintu elää Luoteis- Afrikassa Marokossa, Algeriassa ja Tunisiassa. Pesimähavainto on myös Libyasta. Sen elinympäristön ala on noin 400 000 neliökilometriä. Laji on enimmäkseen paikkalintu, joka voi muuttaa talveksi lyhyen matkaa vuorten juurille ja alaville maille. == Elinympäristö == Sepelleppälintu asuu sekä vuoriston että alavien maiden kuivilla, kivikkoisilla pensaikko-ja metsäalueilla, Atlasvuorilla kolmen kilometrin korkeudelle saakka. Talveksi se laskeutuu alavien maiden laaksoihin ja pensaikkoihin. == Lisääntyminen == Sepelleppälintu rakentaa pesänsä maahan pensaan, mättään tai kiven suojaan, joskus puun tai muurin rakoseen. Naaras munii tavallisesti neljä tai viisi munaa, keskimäärin 4,2. Molemmat emot ruokkivat poikasia. Laji voi joskus pesiä kahdesti kesän aikana. == Ravinto == Sepelleppälinnun ravintoa ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat eläimet. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa, V. – Oxford University Press. Hongkong. ISBN 0-19-857508-4 === Viitteet === Luokka:Siepot
Tiikeripussikissa

Tiikeripussikissa eli täplähäntäkvolli (Dasyurus maculatus) on pussieläimiin kuuluva nisäkäslaji. Tiikeripussikissat elävät Pohjois- ja Itä-Australian sade- ja eukalyptusmetsissä, lisäksi niitä tavataan myös Tasmaniassa. ==Piirteet== Tiikeripussikissa painaa 2–3 kiloa, sen ruumis on 40–47 senttiä pitkä ja häntä 34–50 senttiä pitkä. Sen väritys vaihtelee tummanruskeasta vaaleanruskeaan ja sen kehoa ja häntää peittävät valkoiset täplät. Tiikeripussikissan ravintoa ovat pikkunisäkkäät, linnut ja hyönteiset. Eläimen lisääntymisaika on touko-elokuussa, Australian talven aikana. Kantoaika kestää 21 päivää ja pesueessa on enintään viisi poikasta. Poikaset vieroitetaan neljän ja puolen kuukauden ikäisinä ja ne saavuttavat sukukypsyyden ensimmäisen elinvuotensa lopussa. ==Suojelu== IUCN on listannut tiikeripussikissan uhanalaisuusluokitukseltaan silmälläpidettäväksi lajiksi. Australian ympäristövirasto luokittelee lisäksi sen pohjoisen alalajin erittäin uhanalaiseksi. Tiikeripussikissan suurimpia uhkia ovat elinympäristön tuhoutuminen ja kilpailu kettujen sekä kissojen kanssa. On myös mahdollista että ketut ja kissat syövät tiikeripussikissoja.Department of the Environment and Heritage: Tiger Quoll == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Animal Diversity Web: Dasyurus maculatus Luokka:Pussipedot
Virius Lupus

Virius Lupus (200-luku) oli arvostettu roomalainen senaattori 200-luvun lopulla. Hän oli kotoisin ansioituneesta Viriusten suvusta, joka nousi keisari Aurelianuksen aikana merkittävimpien sukujen joukkoon. Todennäköisesti hän oli consul suffectus jossakin vaiheessa. Myöhemmin hän oli Arabian provinssin maaherra roomalaisten vallattua Palmyran vuonna 272. Tämän jälkeen hän toimi myös Syria Coelen maaherrana, mahdollisesti vielä Aurelianuksen aikana. Kun Sol Invictukselle pyhitetty temppeli vihittiin käyttöön Roomassa 25. joulukuuta 275, Lupus nimitettiin kultin asioita hoitavan pappiskollegion (pontifices dei Solis) jäseneksi. Vuonna 278 hän oli konsulina yhdessä keisari Probuksen kanssa. Samana vuonna hän toimi myös Rooman kaupunginprefektinä (praefectus urbi).The Prosopography of the Later Roman Empire s. 522Watson s. 164–165 Hän saattoi olla vuoden 232 konsulin Lucius Virius Lupuksen poika. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Roomalaiset poliitikot
Jäähdyspohja

Jäähdyspohja tai joskus myös Jähdyspohja on kylä Virtain kaupungissa Pohjois- Pirkanmaalla. Jäähdyspohjaan kuuluu useita kyläkuntia: Nuuttikylä, Jäähdyskylä, Leveelahti sekä Paavolanperä. Ympärivuotisia asukkaita Jäähdyspohjassa on kolmisensataa. Jäähdyspohjassa sijaitsevat Torisevan- järvet: Alainen, Keskinen ja Yläinen Toriseva. Jäähdyspohjassa sijaitsi aikoinaan Virtain vanhainkoti, joka paloi vuonna 1979. Sen paikalle on myöhemmin pystytetty muistomerkki. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Virtain kylät
EFPTA

EFPTA (European Federation of Psychology Teachers' Associations) on Euroopan Psykologian Opettajien Yhdistysten Liitto. Sen tarkoituksena on tukea psykologian opettajia ja psykologian opetusta erityisesti toisella asteella. Yhdistys perustettiin 28.3.2004 ja siihen kuuluu tällä hetkellä 11 jäsentä/yhdistystä. Liitto järjestää kaksi kertaa vuodessa seminaareja tai kongresseja eri puolilla Eurooppaa. Lisäksi toiminnasta kerrotaan kotisivun ja kaksi kertaa vuodessa ilmestyvän jäsenlehden välityksellä. Luokka:Järjestöt Luokka:Psykologia
Elämänkaaripsykologia

Elämänkaaripsykologia on kehityspsykologian alaan kuuluva psykologian osa- alue, jossa tutkitaan, miten elämänkaaren eri tapahtumat vaikuttavat ihmisen kehitykseen. Ihmisen kehityksen ajatellaan jatkuvan koko elämän ajan ja ihmisen varhaisempi kehitys heijastuu myöhempään kehitykseen. Ihminen ohjaa aktiivisesti kehitystään, mutta ympäristö, ja toisaalta biologiset tekijät, asettavat kehitykselle mahdollisuuksia ja rajoituksia. Elämänkaaripsykologian merkittävän teoreetikon Daniel Levinsonin mukaan mukaan elämä on 6-8 vuotta kestävien vakaiden vaiheiden ja siirtymien vuorottelua. Siirtymävaiheessa ihminen tarkastelee tilannettaan, pohtii tekemiään valintoja ja muuttaa niitä ajatellen seuraavaa elämänvaihetta.Levinson, D. 1978. The season`s of man`s life. New York: Ballantines Books. Levin- son D. 1986. A conception of adult development. American Psychologist, 41, 3 – 13. == Lähteet == Luokka:Kehityspsykologia
Type 100

Type 100 on Keisarillisen Japanin armeijan vuonna 1939 kehittämä konepistooli, jota käytettiin toisessa maailmansodassa vuosina 1942–1945. Lukon kehys oli valmistettu raudasta ja piipun vaippa on rei’itetty. Piipun suussa on suujarru. Ase käytti 8mm Nambu-pistoolinpatruunaa ja se oli varustettu eteenpäin kaareutuvalla tankolippaalla, johon mahtui 30 patruunaa. Sen tulinopeus on 450 lks/min. Aseesta oli kaksi versiota. Kokurassa sijaitsevan valtion asevarikon valmistama kiinteätukinen ja Nagoyassa valmistettu, taittuvatukinen versio. == Historia ja käyttö == Japanin keisarillinen armeija hyväksyi konepistoolit hyvin hitaasti. Tyyppi 100/40 otettiin käyttöön vasta vuonna 1940. Armeija oli vanhoihin perinteisiin vedoten vaatinut että kaikkiin aseisiin voitiin kiinnittää pistin, joten tyyppi 100/40 oli varustettu piipun alle sijoitetulla pistimen kiinnitysputkella. Tyyppi 100/40 osoittautui monin kohdin epäonnistuneeksi. Syitä oli muun muassa runsaat toimintahäiriöt sekä valmistukseen sopimaton monimutkainen rakenne. Niitä valmistettiinkin vain noin 10 000 kappaletta. Vuonna 1944 otettiinkin käyttöön paranneltu 100/44 versio. Tämä ase oli helpompi valmistaa, sillä mahdollisimman monet osat valmistettiin hitsaamalla. Lisäksi aseesta poistettiin pistimen kiinnitystanko. Tulinopeus nostettiin samalla lukemiin 800 lks/min. Luokka:Konepistoolit
FCC (mittayksikkö)

FCC on Yhdysvaltain lääkeinstituutin (Institute of Medicine) laatiman standardin mukainen ruoka-aineiden kemiallisten ainesosien puhtautta ja vaikuttavuutta mittaava yksikkö. FCC tulee sanoista Food Chemical Codex ja viittaa lääkeinstituutin julkaisemaan teokseen, jossa määritellään ruoan kemiallisten ainesosien ominaisuuksia. FCC-yksikkö mittaa aineen suhteellista vaikuttavuutta kehossa. Sen vuoksi yksikköä ei voi suoraan ilmaista aineen määränä (mg). Vaikuttavuus riippuu kemiallisen aineen valmistusmenetelmästä ja on osittain riippumaton sen määrästä. FCC-yksikkö tunnetaan yleisemmin apteekeissa myytävistä laktoosin pilkkomiseen tarkoitetuista laktaasientsyymituotteista. Ne on tarkoitettu ihmisille, joilla on laktoosi- intoleranssi ja jotka haluavat syödä laktoosia sisältäviä maitotuotteita. Luokka: Yksiköt
Big Gun

Big Gun on australialaisen hard rock -yhtye AC/DC:n vuonna 1993 julkaisema single, josta on tehty myös musiikkivideo. Kappaleen tuotti Rick Rubin, joka myös tuotti pari vuotta myöhemmin AC/DC:n albumin Ballbreaker. Kappale on tehty Last Action Hero -elokuvan soundtrackille. Elokuvan pääosassa oleva Arnold Schwarzenegger esiintyy myös kappaleen musiikkivideolla. Kappaleen musiikkivideon on ohjannut David Mallet ja se on verrattain samanlainen kuin Guns N’ Roses-yhtyeen musiikkivideo ”You Could Be Mine”, joka liittyi Schwarzeneggerin toiseen elokuvaan Terminator 2 – Tuomion päivä. Molemmissa musiikkivideoissa Schwarzenegger kulkee yleisön joukossa yhtyeen soittaessa kappaletta. == Lähteet == Luokka:AC/DC:n kappaleet Luokka:Vuoden 1993 kappaleet
Timo Mäkelä

Timo Veikko Mäkelä (s. 31. maaliskuuta 1951 Hauho) on suomalainen sarjakuvataiteilija ja pilapiirtäjä. Hän on muun muassa piirtänyt Ilta- Sanomiin poliittisia pilapiirroksia vuodesta 1980 eli yli puolet elämästään käyttäen nimimerkkiä ”Timppa”. Mäkelä opiskeli Taideteollisen korkeakoulun graafisella linjalla vuosina 1969–1972. Samaan aikaan opiskelivat muun muassa Tarmo Koivisto ja Mauri Kunnas. 1970-luvulla Mäkelä kuvitti levynkansia muun muassa Hectorille (Hectorock I, 1974) ja Erkki Junkkariselle. Hän kuvitti myös vasemmistolaisten nuorten Raketti-lehteä ja toimi Postin graafikkona. Vuosina 1979–2005 Mäkelä piirsi poliittista satiiria sarjakuvina Kansan Uutisiin ja vuodesta 1980 pilakuvia Ilta-Sanomiin. Lisäksi Helsingin Sanomissa on julkaistu hänen sarjakuvaansa Minun elämäni. Mäkelän laajaan tuotantoon kuuluu useita sanomalehtisarjakuvia sekä sarjakuvaromaaneja ja -novelleja. Vuonna 1989 Mäkelä palkittiin Suomen sarjakuvaseuran Puupää-hatulla. Vuonna 1998 hän sai Kemin sarjakuvapäivillä Lempi Grand Prix -palkinnon koko tuotannostaan. Vuonna 2001 Mäkelä sai taiteen valtionpalkinnon. Hänelle on myönnetty myös viisivuotinen valtion taiteilija-apuraha 2009. == Töitä == === Sanomalehtisarjakuvia === * Peikkonen (Ilta-Sanomat 1983–1986) * Häjyt (Aamulehti 1987–1997) * Kalliokadun blues (Helsingin Sanomat 1996) * Pieniä julmia tarinoita (Helsingin Sanomat 1997–1999), yhdessä Merja Heikkisen kanssa * Minun elämäni (Helsingin Sanomat 2001–2013, Suomen Kuvalehti 2013–) === Pilapiirroskokoelmia === * * * === Sarjakuva-albumeita === * * Pieniä julmia tarinoita, sanomalehtisarjakuvia (Otava 1998) * Puuroa vai velliä – Pieniä julmia tarinoita 2, sanomalehtisarjakuvia (Otava 1999) * Lakana ja muuta pyykkiä – Pieniä julmia tarinoita 3, sanomalehtisarjakuvia (Otava 2003) * * Minun elämäni, sanomalehtisarjakuvia (Arktinen Banaani 2002) * Kaikki pienet julmat tarinat, sanomalehtisarjakuvia (Otava 2003) * * (Käännetty vuonna 2015 venäjäksi nimellä Эмиль и Софи.) * * * * * * * ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Turunen, Joonas: Poliittinen sarjakuva pohtii seuraavaa presidenttiä. Yle Uutiset. 24.9.2009. * Mäkinen, Juha: Kovin, kovin hampaatonta satiiria . Keskisuomalainen 8.11.2009. Luokka:Suomalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Suomalaiset pilapiirtäjät Luokka:Taiteen valtionpalkinnolla palkitut Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Köyhää väkeä

Köyhää väkeä () on Fjodor Dostojevskin vuonna 1846 ilmestynyt esikoisromaani. Kirjeromaani kertoo pietarilaisen pikkuvirkamiehen rakkaudesta naapurin ompelijattareen. Romaanin ensimmäisen suomennoksen on laatinut Ida Pekari Otavalle vuonna 1960. Uusin suomennos ilmestyi vuonna 2008, kääntäjänä Martti Anhava. ==Arviot== Teppo Kulmala (Savon Sanomat) kirjoittaa arviossaan, että Dostojevski on jo tässä esikoisteoksessaan psykologi ja "sukeltaa päistikkaa pietarilaisköyhyyden ytimeen". Ville Ropponen (Kiiltomato.net) sanoo arviossaan, että Dostojevski on suurromaaneissaan aika neutraali mutta tässä esikoisromaanissa tyyliniekka ja suomentaja Anhava on soveltanut taitavasti 1800-luvun suomen sanoja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Teos Otavan sivuilla. (Archive.org) * Pesonen, Pekka: Houre ja tosi kohtaavat Pietarissa. Helsingin Sanomat 18.5.2008. (Arkistolinkki) * Waarala, Hannu: Dostojevskin moniääninen ja syvään hengitetty romaanimaailma. (Arkistolinkki) Uutispäivä Demari 7.5.2008 Luokka:Fjodor Dostojevskin teokset Luokka:Vuoden 1846 kirjat