Armenian kieli

Armenia (omakielinen nimi: Հայերեն, hajeren) on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Armeniassa ja sen lähistöllä muun muassa Venäjän eteläosassa Krasnodarin aluepiirissä ja Rostovin alueella. Kieltä kirjoitetaan armenialaisilla aakkosilla. Kirjoitusjärjestelmän kehittäjäksi mainitaan 400-luvulla elänyt pyhä Mesrop Maštots. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan armeniaksi ensimmäisen kerran vuonna 1666. == Murteet ja historia == Kielellä on myös kaksi keskenään ymmärrettävää standardimurretta; länsiarmeniaa puhuvat yleensä ulkomailla asuvat armenialaiset ja itäarmeniaa puhutaan Armeniassa. Kirkollisissa yhteyksissä käytetään kaikkialla ymmärrettävää klassista armeniaa. Itä- ja länsiarmenia jakautuvat vielä erikseen useampiin alamurteisiin: * Itäarmenia ** Agulis-Meghri ** Ararat ** Gharabagh-Šamahi ** Hoi-Maragha * Länsiarmenia ** Antiokia ** Artial ** Vähä-Aasia ** Bolu ** Hamšenic ** Kilikien ** Muš-Tigranakert ** Stanoz ** Vanic ** Jozgat On epäselvää, koska armenian puhujat ovat tarkalleen saapuneet Anatolian itäosiin. Ajankohdaksi on ehdotettu kolmannen vuosituhannen puoltaväliä eaa. Darius Suuren valtakaudelta peräisin olevista persialaisella nuolenpääkirjoituksella tehdyissä kirjoitukisissa paikallisia kutsuttiin nimellä "armina" ja "amrmanija", mistä sana Armenia on peräisin. Klassista armeniaa käytettiin yleiskielenä aina 1800-luvulle saakka. == Puhujamäärä ja status == Puhujia armenialla on noin 6,7 miljoonaa. Näistä noin 3,4 miljoonaa asuu Armeniassa, ja merkittäviä armeniankielisiä yhteisöjä löytyy Georgiasta, Venäjältä ja Iranista. Kielellä on virallisen kielen asema Armeniassa, jossa se on perustuslain mukaan ainoa virallinen kieli. Armenialla on tunnustetun vähemmistökielen asema Kyproksella, Unkarissa, Irakissa, Puolassa ja Romaniassa. Lisäksi se on yksi Euraasian talousunionin tunnustetuista kielistä. ==Fonologia== === Konsonantit === Bilabiaalit Labiodentaalit Dentaalit/ Alveolaarit Postalveolaarit Palataalit Velaarit Uvulaarit Glottaalit Nasaalit m n ŋ Klusiilit soinnittomat p t k soinnilliset b d g aspiroidut pʰ tʰ kʰ Affrikaatat soinnittomat t͡s t͡ʃ soinnilliset d͡z d͡ʒ aspiroidut t͡sʰ t͡ʃʰ Frikatiivit soinnittomat f s ʃ x ~ χ h soinnilliset v z ʒ ɣ ~ ʁ Approksimantit ʋ j Lateraalit l Tremulantit r Napausäänteet ɾ Lähde: === Vokaalit === etu keski taka suppea i u välinen ɛ ə ɔ väljä ɑ Lähde: Paino on aina sanan viimeisellä tavulla paitsi silloin, kun viimeisessä tavussa on vokaali [ə], jolloin paino on toiseksi viimeisellä tavulla. ==Kielioppi== Armenia muistuttaa kieliopiltaan muita indoeurooppalaisia kieliä, mutta jotkin ominaisuudet ovat samankaltaisia kuin ympäröivissä kaukasuslaisissa kielissä. ===Substantiivit=== Armenian substantiiveilla ei ole kieliopillista sukua. Substantiivit taipuvat luvun (yksikkö ja monikko) ja sijan (nominatiivi, akkusatiivi, genetiivi, datiivi, ablatiivi, instrumentaali, lokatiivi) mukaan. Seuraavassa esimerkiksi sanan գիրք girkʿ 'kirja' taivutus: yksikkö monikko nom. գիրք girkʿ գրքեր grkʿer akk. dat. գրքի grkʿi գրքերի grkʿeri gen. abl. գրքից grkʿicʿ գրքերից grkʿericʿ instr. գրքով grkʿov գրքերով grkʿerov lok. գրքում grkʿum գրքերում grkʿerum ===Artikkelit=== Armeniassa on epämääräinen ja määräinen artikkeli. Epämääräinen artikkeli on aina մը mə, ennen vokaalia մըն mən. Määräinen artikkeli liitetään sanan loppuun ja on -ը -ə, ennen vokaaleja tai niiden jälkeen -ն -n. ===Pronominit=== Armenian persoonapronominit ovat seuraavat: yksikkö monikko 1\. persoona 2. persoona 3. persoona 1. persoona 2. persoona 3. persoona nom. ես es դու du նա na մենք menkʿ դուք dukʿ նրանք nrankʿ akk. ինձ inj քեզ kʿez նրան nran մեզ mez ձեզ jez նրանց nrancʿ dat. gen. իմ im քո kʿo նրա nra մեր mer ձեր jer նրանց nrancʿ abl. ինձնից, ինձանից injnicʿ, injanicʿ քեզնից, քեզանից kʿeznicʿ, kʿezanicʿ նրանից nranicʿ մեզնից, մեզանից meznicʿ, mezanicʿ ձեզնից, ձեզանից jeznicʿ, jezanicʿ նրանցից nrancʿicʿ instr. ինձնով, ինձանով injnov, injanov քեզնով, քեզանով kʿeznov, kʿezanov նրանով nranov մեզնով, մեզանով meznov, mezanov ձեզնով, ձեզանով jeznov, jezanov նրանցով nrancʿov lok. ինձնում, ինձանում injnum, injanum քեզնում, քեզանում kʿeznum, kʿezanum նրանում nranum մեզնում, մեզանում meznum, mezanum ձեզնում, ձեզանում jeznum, jezanum նրանցում nrancʿum ===Verbit=== Verbeillä on viisi tapaluokkaa (indikatiivi, optatiivi, konditionaali, imperatiivi ja nesessitatiivi) ja viisi aikamuotoa (preesens, imperfekti, futuuri, preteriti ja aoristi). Verbijärjestelmä on hyvin monimutkainen. == Sanasto == Keskeinen sanasto on sama itä- ja länsiarmenian välillä. Itäarmenia on kuitenkin saanut vaikutteita venäjästä. Lukusanat 1–10 armeniaksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 մեկ երկու երեք չորս հինգ վեց յոթ ութ ինը տաս mek erkov erek' tšors hing vets' jot' ovt' inë tas ==Kielinäyte== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Armeniankielisiä sanakirjoja * Armenian tiedeakatemian kotisivut *