EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kylmäsen Liikenne

Kylmäsen Liikenne Oy on vuonna 1954 perustettu tyrnäväläinen liikennöitsijä. Yhtiön perustaja Iikka Kylmänen osti vuonna 1954 Ahti Jaakolan linja- autoyrityksen, jonka Jaakola puolestaan oli aiemmin ostanut liikenteen aloittaneelta Tyrnävän Osuuskaupalta. Kylmäsen Liikenne oli vuosikymmenien ajan pienehkö yritys; vielä 1990-luvun puolivälissä sillä oli seitsemän linja- autoa. Vuonna 1997 yhtiö aloitti laajentumisen ostamalla Kortteen Liikenne Oy:n, ja pari vuotta myöhemmin sen omistukseen siirtyi Lumijoen Bussi Oy.Pekka Paloranta: Oulun eteläpuolen kasvu antaa vauhtia Kylmäselle. Bussiammattilainen 3/2008, s. 44–46. Helsinki: Linja-autoliitto, 2008. Vuonna 2008 Kylmäsen Liikenteellä oli 22 linja-autoa, joista pikkubusseja oli viisi ja loput täysikokoisia. Yhtiössä työskenteli 19 henkilöä, sen liikevaihto oli 1,3 miljoonaa euroa ja vuotuinen ajosuorite noin 1,03 miljoonaa kilometriä. Yritys on ajanut Oulun eteläpuolista seutuliikennettä Kempeleen, Limingan ja Tyrnävän alueilla sekä palveluliikennettä Limingassa ja Lumijoella. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset linja-autoyhtiöt Luokka:Tyrnävän liikenne
Satawalin kieli

Satawal on Satawalin saarella Mikronesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sillä oli vuonna 1987 noin 460 puhujaa. Satawalin sanakirjaa tai kielioppia ei ole koskaan julkaistu. Kielen läheisimpiin sukulaiskieliin kuuluu muun muassa karoliini. == Lähteet == Luokka:Mikronesian federaation kielet Luokka:Chuukilaiset kielet
Fryygian kieli

Fryygia oli muinaisessa Fryygiassa puhuttu indoeurooppalainen kieli, joka kuoli viimeistään 600-luvulla. Fryygia on läheistä sukua kreikan ja muinaismakedonian kielille.Mallory (1989: 108). Kieliä yhdistävä piirre on se, että ne eivät ole osallistuneet niin sanottuun satemisaatioon eli indoeurooppalaisen kantakielen palataalisten velaarien sibiloitumiseen. == Sukulaissanoja == Tunnettuja fryygiankielisiä sanoja: *anar (mies) *attagos (vuohi) *balaios (nopea) *bedu (vesi) *bekos (leipä) *belte (suo) *brater (veli) *daket (tehdä) *germe (lämmin) *kakon (sairas) *knoumane (hauta) *mater (äiti) *meka (suuri) *zamelon (orja) == Lähteet == *Mallory, James P. (1989) In search of the Indo-Europeans. Language, archaeology and myth. London: Thames & Hudson. ===Viitteet=== Luokka:Aasian kuolleet kielet Luokka:Indoeurooppalaiset kielet
Traakian kieli

Traakia oli Traakiassa puhuttu indoeurooppalainen kieli. On säilynyt neljä traakiankielistä kirjoitusta. Traakia oli läheisintä sukua Daakiassa puhutulle daakian kielelle. Lisäksi traakian on arveltu olleen sukua Fryygiassa puhutulle fryygialle ja Makedonian valtakunnassa puhutulle muinaismakedonialle. Samankaltaisuuksia on havaittu myös albanian ja traakian kielten välillä. Luokka:Euroopan kuolleet kielet
Daakian kieli

Daakia oli muinaisessa Daakiassa puhuttu luokittelematon indoeurooppalainen kieli. Sen arvellaan olleen läheisintä sukua traakian kielelle. Daakian kielestä on luultavasti lainattu romanian kieleen lähes 400 sanaa, joiden alkuperä on epävarma. Jotkut tutkijat, kuten bulgarialainen Vladimir Georgiev, ovat havainneet daakiassa samankaltaisuuksia albanian kielen kanssa. Daakian kieli kuoli viimeistään 500- tai 600-luvulla. == Lähteet == Luokka:Euroopan kuolleet kielet Luokka:Romanian kielet Luokka:Bulgarian kielet Luokka:Serbian kielet
Lyydian kieli

Lyydia oli muinaisessa Lyydiassa, nykyisen Turkin alueella puhuttu indoeurooppalainen kieli. Se kuului anatolialaisten kielten ryhmään ja oli sukua idempänä aikaisemmin puhutulle heetin kielelle.Jaakko Anhava: Maailman kielet ja kielikunnat, Gaudeamus 1998, ISBN 951-662-734-X Lyydian kieli kuoli ensimmäisellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua, kun kreikan kieli syrjäytti sen. Kieli tunnistettiin vuonna 1939, kun kielitieteilijä Piero Meriggi sai haltuunsa kaksikielisen tekstinkappaleen, jossa toisena kieleä käytettiin arameaa. Meriggi tunnisti, että lyydia on indoeurooppalainen. Lyydialla oli oma kirjoitusjärjestelmänsä, jonka kirjaimisto oli samanlainen kuin kreikkalaiset aakkoset. Lyydiankielistä kirjallisuutta ei kuitenkaan ole säilynyt, vaan kielestä on jäljellä vain lyhyitä piirtokirjoituksia. == Lähteet == Luokka:Heettiläiset kielet Luokka:Aasian kuolleet kielet Luokka:Lyydia
Oranjestad

Oranjestad on Aruban pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee saaren etelärannikolla, ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 28 295. Kaupunki perustettiin vuonna 1796. Aluksi sillä ei ollut lainkaan virallista nimeä vaan siitä käytettiin yleisesti nimeä Paardenbaai (). Kaupunki nimettiin 1800-luvulla kuningas Willem van Oranje-Nassaun mukaan Oranjestadiksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aruba
Heikki W. Virolainen

Heikki Wilhelm Virolainen (17. huhtikuuta 1936 Helsinki – 16. heinäkuuta 2004 Helsinki) oli Pro Finlandia -mitalilla palkittu kuvanveistäjä. ==Elämä== Virolainen opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1956–1957 ja Suomen Taideakatemian koulussa vuonna 1957. Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä vuonna 1964 pitänyt ja "Suomen ensimmäiseksi poptaiteilijaksi" nimetty Virolainen tunnetaan muun muassa julkisista veistoksistaan. Hän aloitti tyyliteltyjen puuveistosten tekijänä, mutta siirtyi sittemmin figuratiivisiin ja abstrakteihinkin aiheisiin. Pentti Saarikosken muotokuvasarjassa (1962-1967) tunnistettava muoto muuttuu vähitellen yhä abstraktimmaksi. Virolainen on tehnyt myös reliefejä ja esinekollaaseja, kuten suurikokoinen Kompositio vuodelta 1967. Monet Virolaisen veistoksista on maalattu, kuten Kalevala-aiheiset puuveistokset vuosilta 1964-1970. Heikki W. Virolainen pyrki teoksillaan herättämään ihmisissä ajatuksia, ja usein teosten nimet eivät suoranaisesti liittyneet teokseen itseensä, vaan sisälsivät ajankohtaisia kysymyksiä, kuten Eduskuntatalossa esillä oleva "Omistaako Wallenberg todellakin yli 40% Olkiluodon ydinvoimalasta?" tai "Ovatko lehmät hyödyttäneet ihmiskuntaa enemmän kuin kaikki maailman kenraalit" (lehmän torso, pronssi, 1971-1986, Rovaniemen taidemuseo). Hyvänä esimerkkinä toimii vuonna 1972 Esplanadin puistossa esillä ollut "Maailman kaikki aseettomat rauhantekijät kruunataan Jumalan pojiksi"-teos, joka oli protesti Vietnamin sotaa vastaan (erityisesti sodan napalmipommitusten lapsuhrit herättivät HWV:ssä halun vastustaa sotaa sen kaikessa järjettömyydessään). Teos kaadettiin köydellä "jumalanpilkkana", ja tapaus herätti aikanaan huomiota myös mediassa. Virolainen sai taiteen valtionpalkinnon vuonna 1969, Pro Finlandia -mitalin 1994, sekä Suomi-palkinnon 1995. Heikki W. Virolainen kuoli sairauskohtaukseen kotonaan vuonna 2004. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle. == Kuvia julkisista taideteoksista == Tiedosto:Heikki W Virolainen Kaiken maailman aseettomat rauhantekijat.JPG|Maailman kaikki aseettomat rauhantekijät kruunataan Jumalan pojiksi, 1970-luku, Kerava. Tiedosto:Heikki W. Virolainen - Kala - 1975 - Sampolan palvelukeskus, Kultasepänkatu 7 - Keskusta, Kerava.jpg|Kala, 1975, Kerava. Tiedosto:Heikki W Virolainen Paasevatkohan arkkipiispat taivaaseen 1992.JPG|Pääsevätköhän arkkipiispat taivaaseen?, 1992, Tampere. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Heikki W. Virolaisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa * Heikki W. Virolainen kuvataiteilijamatrikkelissa * Vuonna 2002 kuvatussa lyhytdokumentissa Heikki W. Virolainen kertoo, kuinka hänestä tuli taiteilija Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Suomalaiset teosofit Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Saint-Denis de la Réunion

Saint-Denis'n kaupunki (epävirallisesti Saint-Denis de la Reunion) on Ranskan merentakaisen Réunionin departementin hallinnollinen keskus Intian valtamerellä. Saint-Denis on myös Réunionin saaren suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2010 oli 145 022 ja urbaanialueen 174 973. ==Historia== left|250px|thumb|Lentäjä Roland Garrosin patsas Kaupungin perusti Étienne Régnault vuonna 1669, ja siitä tuli Réunionin saaren pääkaupunki 1738. ==Liikenne== Lähin lentokenttä on Roland Garrosin lentoasema, joka on samalla Réunionin kansainvälinen lentokenttä. Kenttä on nimetty ranskalaisen ensimmäisessä maailmansodassa palvelleen lentäjän Roland Garrosin mukaan. ==Merkittävimmät nähtävyydet== * Saint-Denis de la Réunionin katedraali * Moskeija Noor-e-Islam, useimmat Reunion ja vanhin säilynyt Ranskan maaperällä (1905) * Garden State ==Tunnettuja asukkaita== * Roland Garros (1888–1918), lentäjä * Raymond Barre (1924–2007), poliitikko * Daniel Sangouma (1965), pikajuoksija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kotisivu Luokka:Réunionin kaupungit
Oranjestad (Sint Eustatius)

Oranjestad on Karibianmerellä sijaitsevan on Sint Eustatiuksen saaren pääkaupunki. Sint Eustatius on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva erityishallinnollinen kunta. Kaupungin asukasluku on lähes tuhat. Kaupungissa on muun muassa yliopisto ja vuonna 1755 rakennettu kirkko. Kaupunki jakautuu yläkaupunkiin ja alakaupunkiin. Yläkaupunki on moderni keskusta samalla kun alakaupunki edustaa vanhaa siirtomaa-ajan rakennustyyliä. Alakaupungissa on myös kaupungin linnan Fort Oranjen rauniot sekä Sint Eustatiuksen satama. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sint Eustatius
Sint Eustatius

Sint Eustatius on Alankomaihin kuuluva saari Karibianmerellä. Se muodostaa oman erityisasemassa olevan kuntansa. Sen hallinnollinen keskus on Oranjestad. Saaren pinta-ala on 21 neliökilometriä ja asukasluku noin 3 791 (2012). Sint Eustatius kuului vuoteen 2010 saakka Alankomaiden Antilleihin, joka hajotettiin 10. lokakuuta. Sint Eustatius, Bonaire ja Saba muodostivat omat erityiskuntansa. Sint Maartenista ja Curaçaosta tehtiin autonomiset valtiot. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *
Hydrokopteri

Hydrokopteri eli jääkiitäjä on eteenpäin työntävällä ilmapotkurilla varustettu, kevyehkö, litteäpohjainen amfibiokulkuneuvo, joka pystyy myös nousemaan jäälle ja liukumaan sillä. Hydrokopteria on käytetty saaristossa ja rannikolla kelirikko- ja talviaikana. Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa hydrokoptereita käytetään matalissa kaislikkoisissa vesissä tai joissa kulkemiseen. Suurin käyttäjäryhmä ovat kalastajat ja Floridan alligaattoribongaajat. Näissä maissa myös useilla pelastuslaitoksilla on käytössään hydrokoptereita. Suomessa pieniä hydrokoptereita on lähinnä saaristossa asuvilla yksityishenkilöillä. Rajavartiostolla on vielä vanhentunutta hydrokopterikalustoa. Nämä rakensi aikoinaan Paraisten Lielahdessa Erikssonin paja. Nils Eriksson oli hydrokopterin keksijä. Nykyaikaisia suomalaisia hydrokopteita ovat Arctic Ant (Suomen pelastustoimi sekä Rajavartiolaitos käyttävät kyseistä laitetta esim. kelirikkoaikaan) ja Arctic Airboat. Jälkimmäisessä on 500 hevosvoiman V-8 moottori, mikä mahdollistaa suuren hyötykuorman kuljettamisen kaikissa olosuhteissa. ==Lähteet== ==Katso myös== *Air boat ==Aiheesta muualla== * Arctic Airboat Luokka:Vesikulkuneuvot
Barajas

Barajas on yksi Espanjan pääkaupungin Madridin hallinnollisista alueista. Se oli alun perin oma itsenäinen kuntansa, joka liitettiin Madridiin 18. marraskuuta 1949. Alue sijaitsee kaupungin itäosassa ja koostuu Alameda de Osunan, Aeropuerton, Casco Histórico de Barajasin, Timónin ja Corralejosin kaupunginosista. Sen naapurialueita ovat etelässä San Blas ja lännessä Hortaleza. Barajasin kokonaispinta-ala on 42,7 neliökilometriä ja asukasluku 42 200 (2005). Barajasissa sijaitsee Barajasin lentoasema, joka on yksi maailman vilkkaimmista. Suurin viheralue on Espanjan nykyisen kuninkaan mukaan nimetty Juan Carlos I:n puisto. == Aiheesta muualla == * Barajasin alueen esittely Madridin kaupungin sivustolla Luokka:Madridin alueet
Suuri yhtenäisteoria

Suuri yhtenäisteoria () on fysiikassa yksi lukuisista yhtenäiskenttäteorioista, joilla pyritään yhdistämään kolme neljästä perusvuorovaikutuksesta eli heikko vuorovaikutus, vahva vuorovaikutus ja sähkömagnetismi. Teoria ennustaa näiden vuorovaikutusten sulautuvan yhdeksi kentäksi \scriptstyle 10^{14} GeV suuremmilla energioilla. Toistaiseksi on pystytty yhdistämään sähkömagnetismi ja heikko vuorovaikutus sähköheikoksi vuorovaikutukseksi. Vahvaa vuorovaikutusta kuvaa kvanttikromodynamiikka eli QCD. Suuren yhtenäisteoria tarkoituksena olisi yhdistää sähköheikko vuorovaikutus ja vahva vuorovaikutus toisiinsa. Vielä tästäkin pidemmälle menee nk. kaiken teoria, jossa kaikki neljä perusvuorovaikutusta yhdistettäisiin samaan teoriaan. Luokka:Hiukkasfysiikka
Rauniopuisto

thumb|right|300px|Pyhän Marian kirkon rauniot. Rauniopuisto on puisto Vaasassa Vanhan Vaasan kaupunginosassa. Sen alueella ovat Pyhän Marian kirkon ja sen kellotapulin rauniot ja Vaasan triviaalikoulun rauniot. Puiston alueella on sijainnut myös Vaasan raatihuone. Rakennukset jäivät raunioiksi Vaasan palossa 1852. Raunioiden ympäristö on nurmetettu. Pyhän Marian kirkko oli FT Markus Hiekkasen mukaan luultavasti vuosien 1500 ja 1520 välillä rakennettu, Neitsyt Marialle omistettu harmaakivikirkko. Kirkkoa laajennettiin useaan otteeseen, muun muassa vastaperustetun kaupungin tarpeisiin 1600-luvulla. Kaupungin kokiessa hävityksen isonvihan aikana myös kirkko ryöstettiin. 1700-luvun puolivälissä kirkko muutettiin ristikirkoksi. Juuri ennen vuoden 1852 paloa alttaritaulu oli siirretty muualle ja se on tätä nykyä Mustasaaren kirkossa. Vaasan triviaalikoulu oli rakennettu 1691. Sen tunnetuimpiin oppilaisiin kuului vuosina 1815–1822 koulua käynyt Johan Ludvig Runeberg. == Lähteet == *Vanha Vaasa === Viitteet === Luokka:Vaasan puistot Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Vanha Vaasa Luokka:Suomen 1500-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen 1600-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Aksolotli

Aksolotli (Ambystoma mexicanum) on äärimmäisen uhanalainen meksikolainen salamanterieläinlaji. Aksolotli on tunnettu esimerkki neoteniasta eli vajaasta yksilönkehityksestä: niiden ulkoinen kehitys pysähtyy yleensä toukkavaiheeseen, eli ne jäävät pensasmaisilla kiduksilla hengittäviksi vesieläimiksi. Ne saavuttavat kuitenkin sukukypsyyden ja lisääntyvät tässä vaiheessa. Tietyissä olosuhteissa aksolotlit saattavat myös käydä läpi muodonvaihdoksen ja kehittyä aikuisenkaltaisiksi, keuhkoilla hengittäviksi salamanterieläimiksi, jolloin niiden kidukset surkastuvat ja ne nousevat elämään maalle. Samalla ne muuttuvat hämäräaktiivisiksi ja niiden ulkonäkökin muuttuu. Aksolotlien yksilönkehitykseen voidaan vaikuttaa keinotekoisesti hormonikäsittelyllä, jolloin ne kehittyvät aikuisvaiheeseen. == Levinneisyys ja elinympäristö == Aksolotlin ainoat esiintymisalueet sijaitsevat Méxicon kaupungin eteläosissa. Sitä tunnetaan vain kolmesta kohteesta, Xochimilcon hallintoalueen kanavista sekä Chalco- ja Chapultepecjärvistä. Lajin alkuperäinen levinneisyysalue on käsittänyt useita Meksikon laakson järviä ja kosteikkoja. Aksolotli tarvitsee syviä järviä, joissa on sopivasti vesikasvillisuutta, joihin se laskee munansa. Laji on myös herkkä vedenlaadun vaihtelulle. == Suojelu ja uhat == Suurin uhka aksolotlin selviytymiselle on sen nykyisten elinympäristöjen kuivattaminen tai saastuminen. Méxicon kaupungin kasvaminen ja lisääntyvä turismi ovat kumpikin riskitekijöitä. Lajia on aiemmin myös pyydystetty kansainvälistä lemmikkieläinkauppaa sekä paikallista käyttöä varten. Aksolotlikanta on kuitenkin vuoden 2019 arvion mukaan niin pieni, että kaupankäyntiä tuskin pystytään tekemään luonnosta pyydystetyillä yksilöillä. Lemmikkikauppaa tehdäänkin enää lähinnä terraario- olosuhteissa syntyneillä yksilöillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aksolotlista suomeksi * Axolotl.org * Axolotlpet.online * Tanja Perkkiö, teksti; Heikki Haapalainen, kuvaus: Omituinen otus ui Minecraftista kotiin Yle.fi 17.9.2023 (kuvakertomus erään perheen lemmikeistä) Luokka:Uhanalaiset sammakkoeläimet Luokka:Lemmikkieläimet Luokka:Salamanterieläimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit
Aragatsotn

Aragatsotn () on yksi Armenian maakunnista (marz). Se sijaitsee maan länsiosassa ja sen pääkaupunki on Aštarak. Maakunnan nimi tarkoittaa "Aragatsin juurta". Aragats on Armenian korkein huippu. Maakunnassa oli vuonna 2001 126 278 asukasta, joista miehiä oli 60 571 ja naisia 65 707. Aragatsotnin naapurimaakunnat ovat Širak pohjoisessa, Lorri koillisessa, Kotajk' idässä ja Armavir etelässä. == Kunnat == Aragatsotnin maakunta jakautuu seuraaviin 114 kuntaan (hamaynkner), joista 3 (taulukossa tummempina) ovat kaupunkimaisia ja loput maaseutumaisia. Aštarak Aparan Aragats Talin #Agarak #Aghtsk #Antarut #Aragatsotn #Artašavan #Arutš #Aštarak #Avan #Bazmaghbyur #Byurakan #Dprevank #Ghazaravan #Karbi #Koš #Lernarot #Nor Amanos #Nor Yedesia #Ohanavan #Orgov #Ošakan #Parpi #Saghmosavan #Sasunik #Šamiram #Tegher #Ujan #Uši #Verin Sasunik #Voskehat #Voskevaz #Aparan #Apnagyugh #Ara #Aragats #Tšknagh #Dzoraglukh #Hartavan #Jrambar #Kutšak #Lusagyugh #Mulki #Nigavan #Norašen #Saralanj #Šenavan #Tsaghkašen #Ttujur #Vardenis #Vardenut #Yeghipatruš #Yernjatap #Alagyaz #Amre Taza #Avšen #Berkarat #Derek #Geghadir #Geghadzor #Gegharot #Hnaberd #Damšlu #Lernapar #Melikgyugh #Mirak #Norašen #Ortatšya #Rya Taza #Sangyar #Šenkani #Sipan #Tsaghkahovit #Tsilkar #Vardablur #Agarak #Akunk #Aragats #Areg #Arevut #Arteni #Ašnak #Avtona #Baysz #Daštadem #Davtašen #Dian #Garnahovit #Getap #Ghabaghtapa #Kantš (aiemmin nimenä Gyalto) #Hakko #Hatsašen #Irind #Kakavadzor #Karmrašen #Katnaghbyur #Lusakn #Mastara #Nerkin Bazmaberd #Nerkin Sasnašen #Nor Artik #Partizak #Šgharšik #Sorik #Suser #Talin #Tlik #Tsaghkasar #Tsamakasar #Verin Bazmaberd #Verin Sasnašen #Vosketas #Yeghnik #Zarinja #Zovasar == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Armeniapedian artikkeli maakunnasta Luokka:Armenian maakunnat
Ararat (maakunta)

Ararat () on yksi Armenian maakunnista (marz). Maakunnan pääkaupunki on Artašat. Ararat sijaitsee maan eteläosassa rajoittuen Turkkiin ja Azerbaidžaniin (Nakhchivanin autonominen tasavalta). Pinta-alaa maakunnalla on 2 096 neliökilometriä ja asukkaita alueella on 252 665 (2001). Asukkaista miehiä oli 121 005 ja naisia 131 660. Araratin naapurimaakunnat ovat Armavir luoteessa, Kotajk' pohjoisessa, Geghark'unik' idässä ja Vajots' Dzor kaakossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Armenian maakunnat
Armenian lippu

Armenian lippu () on Armenian tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Se koostuu kolmesta samanlevyisestä vaakaraidasta väreiltään ylhäältä alas punainen- sininen-oranssi. Armenian korkein neuvosto otti lipun käyttöön 24. elokuuta 1990 ja 15. kesäkuuta 2006 Armenian parlamentti hyväksyi lain Armenian kansallislipusta. Historiansa aikana Armenialla on ollut käytössään useita erilaisia lippuja. Antiikin aikana armenialaiset dynastiat käyttivät lipuissaan erilaisia niitä edustavia symbolisia eläimiä. 1900-luvulla Armeniaa edustivat useat eri neuvostotyyliset liput. ==Värit== Koska Armenian laki ei määrittele lipussa käytettyjen punaisen, sinisen ja oranssin sävyjä, lipusta on yleisessä käytössä kaksi eri versiota. Näistä yleisemmässä värit ovat kirkkaat, harvinaisemmassa taas haalistuneemmat. Seuraavassa taulukossa on suurpiirteiset RGB-arvot kahdessa eri versiossa käytetyille väreille: Yleisempi versio Harvinaisempi versio Punainen 255-0-0 216-28-63 Sininen 0-0-170 85-117-196 Oranssi 255-153-0 239-107-0 == Aikaisemmat versiot == Tiedosto:Flag of the Transcaucasian Federation.svg|Transkaukasuksen federaation lippu 1918 Tiedosto:Flag of the Armenian Soviet Socialist Republic.svg|Armenian sosialistinen neuvostotasavalta 1952–1991 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Evolution of the Armenian Flag * Armenian lippuja * Armenica.org – Armenian lipun ja vaakunan symbolien merkitykset Luokka:Valtioiden liput lippu
Armenian vaakuna

Armenian vaakuna () on Armenian tunnus maan lipun ja kansallislaulun ohella. Vaakuna on hiukan muunneltu versio vuonna 1918 perustetun Armenian demokraattisen tasavallan vaakunasta, jonka suunnittelivat arkkitehti Aleksander Tamanian ja taiteilija Hakob Kodžojan. Nykyisen vaakunan otti käyttöön Armenian ylin neuvosto 19. huhtikuuta 1992, ja sitä koskeva uusi laki hyväksyttiin 15. kesäkuuta 2006. Vaakuna koostuu useasta osasta. Keskellä on kilpi, jota leijona ja kotka kannattelevat. Molemmat eläimet ovat vanhoja Armenian kuningaskunnan symboleita. Leijona yhdistetään erityisesti Bagratuni- ja Rubenidi-dynastioihin, kotka Artaksideihin ja Arsakideihin. Vaakunan alaosaan on kuvattu miekka, nauha, vehnäntähkiä ja sulka (tai oksa); ketjun katkaiseva miekka symboloi kansakunnan voimaa ja taistelua vapaudesta, nauha Armenian lippua, tähkät Armenian kansan ahkeruutta (tai maan pyhyyttä) ja sulka kulttuuriperintöä. Vaakunan keskellä olevassa kilvessä on viisi kenttää. Keskimmäiseen on kuvattu Araratvuori, Armenian symboli, ja Nooan arkki, joka ajelehti vuorelle Raamatun mukaan. Vuorta ja arkkia ympäröivät neljän armenialaisen kuningassuvun tunnukset: * Vasemmassa alakulmassa on varhaisimman Artaksidisynastian tunnus, joka tunnetaan erityisesti kuningas Tigranes Suuren ensimmäisellä vuosisadalla eaa. lyömistä hopea- ja kultarahoista. Dynastia hallitsi vuosina 190–12 eaa. * Oikeassa yläkulmassa on Arsakidien symboli. Arsakidit olivat Persian kuningashuoneen sivuhaara, joiden valtakausi ajoittui vuosille 53–423. Tällä kaudella Armenia kääntyi kristinuskoon Tiridates III:n hallitusajalla vuonna 301 ja armenialainen kirjaimisto luotiin. * Vasemmassa yläkulmassa on seuraavaksi vanhimman dynastian eli Bagratunien vaakuna. Bagratunit hallitsivat vuosina 862–1045 kukoistavalla kulttuurikaudella pääkaupunkinaan Ani. * Oikeassa alakulmassa on Kilikian armenialaiskuningaskuntaa hallinneen Rubenidisuvun tunnus. Kilikian Armenia eli Vähä-Armenia sijaitsi kaukana nykyisestä Armeniasta Välimeren rannalla. Rubenidit olivat vallassa vuosina 1187–1375, sen jälkeen kun seldžukit olivat valloittaneet Armenian ylängön. Kuningaskunta oli ristiretkeläisten tärkeä liittolainen. Kilpien värit ovat seuraavat: keskimmäinen kilpi on oranssi, oikea yläkulma ja vasen alakulma ovat sinisiä ja vasen yläkulma sekä oikea alakulma ovat punaisia. Värit ovat samat kuin Armenian lipussa. Muut osat ovat kultaisia. ==Katso myös== *Armenian sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Valtioiden vaakunat vaakuna
Viertola

Viertola () on Vantaan Tikkurilan suuralueen kaupunginosa. Se sijaitsee Tikkurilan länsipuolella ja Helsingin Suutarilan pohjoispuolella. Viereisiä kaupunginosia ovat myös Koivuhaka ja Simonkylä. Yhdessä Tikkurilan kanssa Viertolan sanotaan olevan osa suuralueen keskustaa. Alueella on paljon pienasuinrakennuksia, mutta muun muassa Talvikkitien ja Tikkurilantien varrella on myös useita kerrostaloja. Uudisrakentamisen määrä Viertolassa on ollut suurta ja miltei Tikkurilan veroista: vuosina 2000–2018 kaupunginosaan on valmistunut yli 1 600 uutta asuntoa, joista valtaosa on kerrostaloja. Omistusasuntoja asuntokannasta on noin 50 %. Vuoden 2023 lopussa Viertolassa oli 7 974 asukasta. Alueen väestö on aikuisvaltaista, ja asuntokunnista miltei 80 % on yhden tai kahden hengen talouksia. == Palvelut == Alueen pohjoisosassa toimii Peltolan koulu. Sen pohjoispuolella sijaitsee Tikkurilan urheilupuisto, johon kuuluvat Tikkurilan uimahalli, urheilutalo ja kaksi jäähallia eli Trio Areena harjoitteluhalleineen. Lähellä on myös Tikkurilan ortodoksinen kirkko. Viertolan eteläosassa sijaitsee Viertolan koulu kahdessa eri toimipisteessä. Siellä toimivat myös tanssiteatteri Raatikko, Tikkurilan Naisvoimistelijoiden jumppasali ja Vantaan tanssiopisto. Viertolalaiset käyttävät pääasiassa Tikkurilan palveluita. Tikkurilassa on laajat palvelut ja Prisma. Monet Tikkurilaan luetut palvelut, kuten K-Supermarket Yliveto, Alko, Peltolantori ja Tikkurilan kauppatalo kuuluvat kuitenkin Viertolan puolelle. Viertolalaisia palvelee myös Koivuhaan puolella 24/7 auki oleva S-market. Tikkurilan ja Viertolan erottaa toisistaan Talvikkitie, yksi Vantaan pääkaduista. == Historia == Viertolassa Kylmäojan varrella on sijainnut asutusta jo keskiajalla. Tikkurilan kylä 1700-luvulla sijaitsi alun perin nykyisen Viertolan alueella, Osmankäämintien eteläpäässä Keravanjoen rannalla. Alueen läpi kulki Turun–Viipurin Suuri Rantatie eli Kuninkaantie, joka tänä päivänä noudattaa Tikkurilantien, Kuriirikujan ja Kuriitien linjausta kohti Helsingin pitäjän kirkonkylää. Viertola oli pitkään peltoa ja osin niittyä. 1950-luvulla alueelle alettiin rakentaa omakotitaloja, ja erityisen nopeaa kasvu oli 1980-luvulla. Erityisesti 2000-luvulla Viertolaa on kuitenkin tiivistetty kerrostalorakentamisella. Alueen tunnetuin maamerkki oli pitkään Kehä III:llekin näkynyt saippuatehdas, jonka tilalle on 2010-luvulla rakennettu kerrostaloja. ==Katso myös== * Viertolan koulusurma ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Cluster

Cluster voi olla: * Cluster-avaruuslento. * Cluster, saksalainen krautrock- yhtye. * Cluster, sävelkimppu.
Laakso (Helsinki)

Laakso () on kaupunginosa Helsingin kantakaupungissa. Sitä rajaavat Mannerheimintie, Reijolankatu, Nordenskiöldinkatu ja Keskuspuisto. Naapurialueita ovat Taka-Töölö etelässä, Meilahti lounaassa, Ruskeasuo pohjoisessa ja Länsi-Pasila idässä. Alueen pinta-ala on 0,69 km² ja asukasluku 1 876 (1.1.2012). Työpaikkoja Laakso tarjoaa 1 583 henkilölle (31.12.2010). Helsingin virallisessa kaupunginosajaossa Laakso on kaupunginosa numero 18; Helsingin piirijaossa Laakso taas on Reijolan peruspiiriin kuuluva osa-alue. Laakson asutus keskittyy lähinnä Mannerheimintien varressa oleviin kerrostaloihin. Lisäksi alueella on Laakson sairaala, lasten liikennekaupunki ja esteratsastuskenttä. Suurin osa Laakson pinta-alasta kuuluu kuitenkin Keskuspuistoon, ja pääosa kaupunginosan asuintaloista muodostaa vain kapean talorivin Mannerheimintien ja Keskuspuiston väliin. Ne ovat enimmäkseen vuosina 1949–1952 rakennettuja kahdeksankerroksisia aravataloja. Vuonna 1949 valmistunut Mannerheimintie 81 oli tiettävästi Suomen ensimmäinen aravatalo. == Nimitys == Kaupunginosan nimi johtuu kaakkoisosassa, Laakson sairaalan ja Auroran sairaalan kallioisten tonttien välissä olevasta laaksosta, jossa Laakson ratsastuskenttä sijaitsee. Tämä laakso muodostaa samalla kapeahkon viherkäytävän, joka yhdistää Keskuspuiston Taka-Töölön puolella sijaitsevaan Eläintarhan puistoalueeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Helsinki alueittain (2005): Reijolan peruspiiri (PDF). * Keskuspuisto blogi – Keskuspuiston eteläosaan ja Laaksoon liittyvä blogi, jossa alueen historiaa. * Laakso satelliitista. Google Maps. *
Reisiluu

Reisiluu () on ihmiskehon pisin ja vahvin luu. Se sijaitsee lonkkanivelen ja polvinivelen välissä. Reisiluun anatominen vastine eturaajassa on olkaluu. Reisiluun yläpään pallomainen osa, jossa on lonkkamaljaan niveltyvä nivelpinta on nimeltään reisiluun pää (caput femoris). Se pää kiinnittyy reisiluun varteen ohuehkolla reisiluunkaulalla (collum femoris), joka on reisiluun helpoiten murtuva osa varsinkin vanhuksilla. Reisiluun yläosassa lateraalisesti reisiluun päähän nähden sijaitsee iso sarvennoinen (trochanter major), hyvin tuntuva luu-uloke, johon monien pakaranseudun lihasten jänteet kiinnittyvät. Reisiluun yläosan takapinnalla lihasten peitossa puolestaan sijaitsee toinen luu-uloke, pieni sarvennoinen (trochanter minor), johon kiinnittyy lanne-suoliluulihas (musculus iliopsoas) jänne. Kolmas samankaltainen uloke on kolmas sarvennoinen (trochanter tertius), joka esiintyy toisinaan pienen sarvennoisen korkeudella reisiluun takapinnalla ja johon kiinnittyy osa isosta pakaralihaksesta (musculus gluteus maximus). Distaalipäästään reisiluu niveltyy sääriluuhun (tibia) ja polvilumpioon (patella). Reisiluun alaosassa on kaksi paksuuntumaa, reisiluun ulkonivelnasta (condylus lateralis femoris) luun ulkosyrjällä ja reisiluun sisänivelnasta (condylus medialis femoris) sisäsyrjällä, jotka niveltyvät sääriluun vastaaviin paksunnoksiin. Niiden väliin reisiluun alaosan takapinnalle jää syvä nivelnastojen välikuoppa (fossa intercondylaris). Kummankin nivelnastan yläpuolella sijaitsee vielä luu-uloke, reisiluun ulkosivunasta (epicondylus lateralis femoris) ja reisiluun sisäsivunasta (epicondylus medialis femoris), jotka toimivat siteiden ja lihasjänteiden kiinnittymispaikkoina. Luokka:Alaraajan luusto Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Polvilumpio

Polvilumpio () on kolmionmuotoinen luu, joka sijaitsee nelipäisen reisilihaksen jänteessä. Se liikkuu pitkin reisiluun alaosan etupintaa polven koukistuessa ja ojentuessa. Polvilumpio yhdistää nelipäisen reisilihaksen jänteet yhdellä alapuolisella jänteellä sääriluuhun. Kyseisiä jänteitä tarvitaan jalan ojentamiseen. Luokka:Alaraajan luusto da:Knæskal
Räätälinlihas

Räätälinlihas ( < , räätäli) on pitkä ja kapea, heikko lihas, jonka alkukohta on suoliluun päällä sijaitseva kalvo, fascia iliaca, ja päätekohta sääriluun yläosan sisäsivu. Sitä hermottaa reisihermo (nervus femoralis). Räätälinlihaksen tehtävänä on koukistaa lonkka- ja polviniveltä. Räätälinlihas kulkee vinosti muiden reisilihasten yli sääriluun sisäreunan kyhmyyn (tuberositas tibiae) leveän hanhenjalkakalvon (pes anserinus) välityksellä. Räätälinlihas on ihmisruumiin pisin lihas ja se kulkee omassa lihastupessaan. ==Lihas eläimillä== Eläimillä lihaksen tehtävänä on palauttaa takajalka suoraan ponnistusvaiheessa. Nelijalkaisen eläimen takajalat kääntyvät laukatessa ja ravissa etujalkojen ulkopuolelle. Kiertyminen johtuu kinnernivelen (kantapää) luiden mallista. Jotta ponnistukseen saadaan mahdollisimman suoraan vaikuttava voima, jalka täytyy palauttaa suoraan. ==Nimen alkuperästä== Lihaksen nimen etymologiasta on neljä hypoteesia: Yksi on, että nimi valittiin koska räätälit istuivat ennen jalat ristikkäin; toinen on se, että lihaksen alapään sijainti osuu samaan kohtaan mistä räätälit mittaavat lahkeen sisäsauman pituutta; kolmas on että se muistuttaa räätälin mittanauhaa; neljänneksi, vanhoja poljettavia ompelukoneita käytettäessä niitä piti jatkuvasti polkea ja yhdistettynä jalkojen asentoon lihas kehittyi räätäleillä huomattavastikin. Luokka:Lihakset
Galateia

Galateia (, ”maidon valkea”) tai Galatea (lat.) voi viitata seuraaviin: * Galateia, useamman eri kreikkalaisen mytologian naishahmon nimi * Galatea, Neptunuksen kuu * 74 Galatea, asteroidi * Galatea, sijoitusyhtiö * Galatea, tylppäsimpukkasuku * Mount Galatea, vuori Albertan provinssissa Kanadassa. ;Britannian kuninkaallinen laivasto * HMS Galatea (1776), 20-tykkinen kuudennen luokan alus * HMS Galatea (1797), 32-tykkinen viidennen luokan alus * HMS Galatea (1810), 36-tykkinen viidennen luokan alus * HMS Galatea (1859), puinen potkurifregatti * HMS Galatea (1887), Orlando-luokan panssarikansiristeilijä * HMS Galatea (1914), Arethusa-luokan kevyt risteilijä * HMS Galatea (71), Arethusa-luokan kevyt risteilijä * HMS Galatea (F18), Leander-luokan fregatti
Keito

Keito on nimitys kalevalaisessa loitsurunossa esiintyvälle hahmolle. Keito ei ole varsinainen nimi, vaan adjektiivi, joka tarkoittaa helppoa ja kevyttä, mutta myös kurjaa tai kehnoa. Christfrid Gananderin mukaan Keito on maan alta peräisin oleva taruolento, jonkinlainen palvelija. Kalevalaisessa loitsurunossa perisokea ampuu yhden nuolistaan taivaaseen. Taivas tahtoo haljeta ja ilman kaaret katketa. Taivaasta putoaa rautainen risti, jonka Keito ehtii saada kiinni ennen kuin se osuu maahan. On tulkittu, että rautaristi saattaisi olla maailmanpylväs. Maailmanpylväs kuvataan usein ristiksi. Keito ehkä pelasti maailman estämällä taivaan romahduksen. ==Lähteet== *Christfrid Ganander: Mythologia Fennica Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Kipumäki

Kipumäki tai Kipuvuori on kuvitteellinen tai todellinen paikka, jonne kipuja manataan suomalaisessa kansanparannuksessa. Kipumäellä on tai kipumäki on kipukivi, jota kääntämällä ja vääntämällä kiputyttö tekee ihmisille kipuja. Loitsussa kipukivessä kerrotaan olevan reikä tai yhdeksän reikää, jonne kivut käsketään. Tämä viittaa kuppikiviin. Varhaisen kansanperinteen kerääjän Christfrid Gananderin mukaan kipumäkenä on pidetty ainakin yhtä todellista mäkeä. Mäellä on litteiden kivialttarien muodostama kehä - mahdollinen vanha uhripaikka. Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Kuumet

Kuumet ovat suomalaisia taruolentoja, pirua ja kapeita muistuttavia. Kuumet peittivät kuun rautaiseen riiheen eli pienensivät kuun vaiheita tai aiheuttivat kuunpimennyksen. Kapeet taas päästivät kuun vapaaksi eli kasvattivat kuun vaiheita tai lopettivat kuunpimennyksen. Myös kapeet on voitu käsittää kuun pienentäjiksi. Pahaa henkeä häädettiin tällaisella loitsulla (loitsun osa): ==Lähteet== *Christfrid Ganander: Mythologia Fennica (1789) Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Sintraus

Sintrauksessa tuotetaan aineesta kiinteä kappale kuumuudella tai puristamalla, sulattamatta ainetta."Sinter" The Free Dictionary accessed May 1, 2014 Muun muassa metalleja, keramiikkaa ja muovia sintrataan. Sintraamalla voidaan esimerkiksi vähentää huokoisuutta tai lisätä kestävyyttä, sähkönjohtavuutta tai lämmönjohtavuutta. Sintraushehkutuksessa metallijauheesta puristettu aihio, ns. vihreä kappale saavuttaa kiinteän rakenteen. Prosessissa metallijauhepartikkelit kylmähitsautuvat toisiinsa diffuusion vaikutuksesta. Sintraus tehdään sulamispistettä alemmassa lämpötilassa, jolloin partikkelit tai niiden osat eivät sula prosessissa. Jauhemetallurgia on yleistermi tekniikoille, joissa metallikappaleita valmistettaessa tai pinnoitettaessa hyödynnetään sintraantumisilmiötä. Valmistusmenetelmänä metalliesineiden valmistaminen sintraamalla muistuttaa keraamisten esineiden valmistamista, jossa myös saadaan aikaan jauhemaisista lähtöaineista kiinteitä esineitä sulamislämpötilaa alhaisemmissa polttolämpötiloissa. Joistakin kovametalleista esineiden valmistaminen muuten kuin sintraamalla on vaikeaa. ==Esimerkkejä sintrauksen käytöstä== Sintraamalla voidaan kiinnittää muita pintakäsittelyaineita kuten teflonia metallin pintaan. Kilpa-autojen kytkinlevyissä on käytetty kitkapintana sintrattua kuparia. Rautamalmirikaste sintrataan rautapelleteiksi ennen kuin se syötetään masuuniin. Sintratut kappaleet jäävät huokoisiksi varsinkin, jos lähtöaine ei ole jauhettu kovin hienoksi. Huokoisuutta hyödynnetään erilaisissa suodattimissa ja laakereissa käytetyissä materiaaleissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *http://www.ims.tut.fi/vmv/2005/vmv_pulverimetallurgia.php Luokka:Keramiikkateollisuus Luokka:Muokkaustekniikka (Metallit) Luokka:Materiaalitekniikka
Magic Johnson

Earvin "Magic" Johnson Jr. (s. 14. elokuuta 1959 Lansing, Michigan) on aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Hän pelasi koko ammattilaisuransa NBA-joukkue Los Angeles Lakersissa (1979–1991, 1996). Johnsonin sopimus Los Angeles Lakersin kanssa vuonna 1981 käsitti ennätykselliset 25 vuotta. Johnson voitti joukkueensa kanssa kuuluisaan "Showtime"-tyyliin viisi NBA-mestaruutta, ja häntä pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Johnson oli alkuperäisen Dream Teamin jäsenenä Barcelonan olympialaisissa 1992 voittamassa Yhdysvalloille olympiakultaa yhdessä muiden legendojen kuten Michael Jordanin ja Larry Birdin kanssa. Johnsonin NBA-ura katkesi väliaikaisesti vuonna 1991 HIV-tartunnan vuoksi. Koripallouransa jälkeen Johnson on perustanut The Magic Johnson Foundation -säätiön edistämään nuorison terveyttä ja hyvinvointia. Syksyllä 2023 Johnsonin omaisuus ylitti miljardin dollarin rajan talouslehti Forbesin arvion mukaan. Hän on neljäs ammattiurheilija joka on sen tehnyt kautta aikain. Johnsonin taloudellinen menestys on tullut pääosin vasta urheilu-uran jälkeen, jolla hän tienasi n. 40 miljoonaa dollaria. Hän on sijoittanut useisiin yrityksiin, ja omistaa useita urheilujoukkueita. Urheilu-uransa jälkeen Johnson on sijoittanut muun muassa Starbucksiin, Burger Kingiin ja henkivakuutusyhtiö Equitrustiin. == Saavutukset == * 5x NBA:n mestari * 3x NBA:n arvokkain pelaaja * 3x NBA:n finaalien arvokkain pelaaja * 9× NBA:n ykköstähdistö * 2x NBA:n tähdistöottelun arvokkain pelaaja * Tulokkaiden ykköstähdistö: 1979–1980 * NBA:n 50 merkittävintä pelaajaa: 1996 * Basketball Hall of Fame: 2002 ==Lähteet== * Magic Johnson Biography Notablebiographies.com. Viitattu 3.8.2011. ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset miljardöörit Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Charles Barkley

Charles Barkley (s. 20. helmikuuta 1963) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut NBA-koripalloilija ja oman aikakautensa tunnetuimpia pelaajia. Barkley on pituudeltaan noin 198-senttinen. Barkley pelasi ammattilaisurallaan (vuodet 1984–1999) NBA-joukkueissa Philadelphia 76ers, Phoenix Suns ja Houston Rockets. Hän pelasi myös kolme kertaa NBA:n tähdistöottelussa. Hän lopetti uransa kauden 1999–2000 jälkeen, pelattuaan neljän kuukauden tauon jälkeen viimeisessä ottelussaan kuusi minuuttia. Barkley ei voittanut uransa aikana NBA-mestaruuksia. Barkleyn lisäksi vain Kareem Abdul-Jabbar, Wilt Chamberlain ja Karl Malone ovat keränneet yhteensä yli 20 000 pistettä, yli 10 000 levypalloa ja yli 4 000 koriin johtanutta syöttöä koko NBA:n historiassa. Barkley oli alkuperäisen "Dream Teamin" jäsenenä Barcelonan vuoden 1992 olympialaisissa voittamassa Yhdysvalloille olympiakultaa yhdessä legendojen kuten Michael Jordan, Magic Johnson ja Larry Bird kanssa. Vuonna 1996 Barkley valittiin 50:n kaikkien aikojen parhaan NBA-pelaajan joukkoon, ja lopettamisensa jälkeen hän on toiminut muun muassa TV-kommentaattorina. Elokuvassa Space Jam (1996) hän esittää itseään. Barkley valittiin koripallon kuuluisuuksien galleriaan (Hall of Fame) vuonna 2006. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karl Malone

Karl Anthony Malone (s. 24. heinäkuuta 1963 Summerfield, Louisiana) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut NBA-koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä. Häntä pidetään yleisesti yhtenä parhaista pelaajista, joka ei koskaan uransa aikana voittanut NBA:n mestaruutta. Malonen lempinimi on Mailman, ”postimies”. Hän sai sen jo yliopistoaikanaan tasaisen hyvien pelisuoritustensa ansiosta (”the mailman always delivers” eli ”postimies toimittaa aina tavaran perille”). ==Ura== Malone pelasi ammattilaisuransa aikana vuosina 1985–2004 NBA-joukkueissa Utah Jazz ja Los Angeles Lakers. Utah Jazzissa pelatessaan hän muodosti John Stocktonin kanssa NBA:n historiaan jääneen duon ”Stockton-to-Malone”. Malone oli korin alla pelaava laituri, ja hän teki toiseksi eniten pisteitä koko NBA:n historiassa – vain Kareem Abdul- Jabbar teki aikanaan enemmän. Hän heitti myös eniten vapaaheittoja (sekä yrityksiä että onnistumisia) liigan historiassa. Malone teki yli 2 000 pistettä 11 kaudella, ja hän jakaa tämän ennätyksen Michael Jordanin kanssa. Malone teki myös vähintään 20 pistettä ottelua kohti 17 peräkkäisellä kaudella, ja tämän ennätyksen hän jakaa Kareem Abdul-Jabbarin kanssa. Malone valittiin 11 kertaa kauden päätteeksi NBA:n niin sanottuun ykkösviisikkoon eli kauden parhaaksi pelaajaksi omalla pelipaikallaan. Malone oli alkuperäisen ”Dream Teamin” jäsenenä Barcelonan vuoden 1992 olympialaisissa voittamassa Yhdysvalloille olympiakultaa yhdessä legendojen kuten Michael Jordanin, Magic Johnsonin ja Larry Birdin kanssa. Lisäksi hän oli mukana voittamassa olympiakultaa Atlantan vuoden 1996 olympialaisissa. Vuonna 1996 Malone valittiin 50:n kaikkien aikojen parhaan NBA-pelaajan joukkoon. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vetokytkin

Vetokytkin on laite, jonka avulla saadaan sekä varsinainen perävaunu että keskiakseliperävaunu kytkettyä kuorma-autoon. Vetokytkimen keskellä on vetotappi, johon varsinaisen perävaunun tai apuvaunun aisan vetosilmukan pitää osua. Kun aisan vetosilmukka on tarpeeksi syvällä vetokidassa, lukittuu vetotappi silmukan läpi varmistaen perävaunun pysymisen paikoillaan ajon aikana. Vetotappia voidaan käyttää käsin mekaanisesti tai servolla, joka on yleensä paineilmakäyttöinen. == Katso myös == *Ajoneuvoyhdistelmä *Kuorma-auto *Kytkin, rautateillä veturit ja vaunut yhteen kytkevä laite == Aiheesta muualla == Vetokytkimien valmistajia: *JOST *TAV-vetokytkimet (M. Korte Oy) *VBG Luokka:Autotekniikka
US Open

US Open tarkoittaa Yhdysvaltain avoimia mestaruuskilpailuja eri urheilulajeissa. US Open -kilpailut järjestetään mm.: * tenniksessä * biljardissa * golfissa * keilailussa * uinnissa
Antiokhos IV Epifanes

Antiokhos IV Epifanes, alkuperäiseltä nimeltään Mithradates, oli Syyrian seleukidisukuinen hallitsija vuosina 175–164 eaa. Rooman ja seleukidien välisen sodan loputtua 188 eaa. Antiokhos joutui Roomaan panttivangiksi. Hänet vapautettiin sen jälkeen kun hänen veljensä Seleukos IV nousi valtaistuimelle. Antiokhos kaappasi vallan Seleukos IV:n kuoltua. Oikea kruununperijä, Seleukoksen poika Demetrios, oli tuohon aikaan roomalaisten panttivankina. Antiokhos julisti itsensä sijaishallitsijaksi Seleukoksen nuoremman pojan holhoojana ja murhautti tämän myöhemmin. Kuudennen syyrialaissodan aikana Antiokhos valloitti Egyptin vuonna 170 eaa. Antiokhos julisti nuoren Ptolemaios VI:n Egyptin kuninkaaksi. Vuonna 168 eaa. Antiokhos joutui vetäytymään Egyptistä roomalaisten painostuksesta. Vuonna 167 eaa. Antiokhoksen sotapäällikkö Eukratides yritti turhaan vallata takaisin Parthian ja Arian jotka parni-heimo oli aikaisemmin vallannut. Hän aloitti myös juutalaisten vainon. Makkabealaisten johdolla juutalaiset nousivat kapinaan seleukidejä vastaan. Niin sanottu Makkabilaiskapinaa käytiin vuosina 166–165 eaa. Antiokhos valtasi Jerusalemin ja hävitti sen temppeliä, mutta hävisi sen jälkeen jatkuvasti taisteluja kapinallisille. Antiokhos kuoli valmistellessaan uutta Juudean sotaretkeä. Vuonna 165 eaa. Antiokhos valtasi Armenian pääkaupungin Artaksiaan ja vuonna 164 eaa. hän jatkoi matkaansa Babylonaiaan ja Elamiin. Hän kuoli vuoden 164 eaa. lopulla sen jälkeen kun hän oli epäonnistunut valtaamaan Susan. Häntä seurasi hänen poikansa Antiokhos V joka kuitenkin oli liian nuori hallitsemaan, joten hallitsijaksi tuli Lysias. Luokka:Seleukidit
Kerman kanava

Kerman kanava on yksisulkuinen, 250 metriä pitkä kanava Heinäveden kunnassa Pohjois-Karjalassa Kermankosken vieressä. Kanava yhdistää Kermajärven Haukiveteen yhdessä Pilpan ja Vihovuonteen kanavien kanssa. Kanavalinja kulkee Kermajärven ja Koskilahden välissä olevan kannaksen läpi. Kanava on rakennettu vuosina 1903–1905. Työt alkoivat vuonna 1903, ja vuoden 1905 aikana valmistuivat kaivutyöt ja kivisulku. Kanavan yli kulkeva rullasilta valmistui samanaikaisesti. Kanava on nykyään itsepalvelusulku. Kanavan etävalvonta suoritetaan Varistaipaleen kanavalta. Pudotuskorkeutta kanavalla on 2,3–2,4 metriä. Kanavan läpi voivat kulkea alukset, joiden suurin pituus on 31,2 metriä, leveys 7,1 metriä, syväys 1,8 metriä ja korkeus 9,5 metriä. Kanavan ylittävän kääntösillan alikulkukorkeus on suljettuna 4,4 metriä. Kanavan sulkuportit ovat tyypiltään puurakenteisia salpausportteja tyhjennys- ja täyttöluukuilla. Silta ja sulkuportit ovat toiminnaltaan sähkömekaanisia. Kerman kanava on osa historiallista kansallismaisemaksi valittua Heinäveden reittiä. Nykyään kanava on ahkerassa käytössä. Kerman kanavalla sulkumestarina toiminut Kalle Pakarinen (Kerman Kalle) oli 1960–1980-luvuilla sääennustaja. Hän keräsi myös vanhaa kanavilla käytettyä työvälineistöä. Heinäveden reitin sekä Varistaipaleen ja Taivallahden kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana Arctia Meritaito Oy. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kerman kanava Luokka:Heinäveden nähtävyydet Luokka:Heinäveden kanavat
Thomas Tallis

Thomas Tallis (30. tammikuuta 1505 – 23. marraskuuta 1585) oli englantilainen säveltäjä. Hän toimi urkurina Walthamin apottiluostarissa vuosina 1536–1540. Hän oli myös Englannin hallitsijoiden Henrik VIII:n, Edvard VI:n ja Elisabet I:n hoviurkurina. Tallisia on kutsuttu ”Englannin kirkkomusiikin isäksi”.Haapanen, Toivo ym. (toim.): Musiikin tietokirja, s. 498. Helsinki: Otava, 1948. Hänen oppilaisiinsa kuului muiden muassa William Byrd.Haapanen ym. (toim.), s. 68. Tallis sävelsi pääasiassa kirkkomusiikkia, kuten messuja ja motetteja. Yksi hänen moteteistaan on Spem in alium, jossa on mukana neljäkymmentä lauluääntä. Firenzeläinen Alessandro Striggio sävelsi samoihin aikoihin 40-äänisen motetin, joka kenties inspiroi Tallista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Vapaasti käytettävissä olevia Tallisin partituureja. Mutopia Project. Luokka:Brittiläiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:Vuonna 1505 syntyneet Luokka:Vuonna 1585 kuolleet
John Taverner

John Taverner (n. 1490 Lincolnshire, Englanti – 18. lokakuuta 1545 Boston, Lincolnshire) oli englantilainen säveltäjä. Hän sävelsi pääasiassa vokaalimusiikkia, kuten messuja ja motetteja. Taverner syntyi Lincolnshiressa. 1520-luvun alussa hän sai töitä kirkossa Tattershallissa. Vuonna 1526 hänestä tuli kuoromestari Oxfordissa. Vuonna 1528 hänet vangittiin harhaoppisuudesta ja kaksi vuotta myöhemmin hän lähti Oxfordista. Peter Maxwell Davies on säveltänyt Tavernerin elämästä oopperan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * HOASM: John Taverner Luokka:Brittiläiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:Vuonna 1490 syntyneet Luokka:Vuonna 1545 kuolleet
Gideon Bolotowsky

Josef Gideon Bolotowsky (s. 3. heinäkuuta 1947 Helsinki) on Berliinissä asuva suomenjuutalainen analyytikko ja sijoitustutkimusyhtiö OsakeTieto FSMI Oy:n toimitusjohtaja. Vuosina 1995–1998 hän toimi Metsäliitto Internationalin toimitusjohtajana. Hän oli Helsingin juutalaisen seurakunnan puheenjohtaja vuosina 1989–2007. Hänen seuraajakseen tuli Rony Smolar. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomen juutalaiset Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tomás Luis de Victoria

Tomás Luis de Victoria (1548 – 27. elokuuta 1611) oli espanjalainen säveltäjä ja pappi. Victoria syntyi Sanchidriánssa ja opiskeli Segoviassa Bartolomé de Escobedon johdolla. Noin vuonna 1564 Victoria muutti Roomaan. Täällä hänen arvellaan opiskelleen Giovanni Pierluigi da Palestrinan johdolla. Italiaan muutettuaan hän alkoi käyttää sukunimensä Italian kielistä käännöstä ”Vittoria”, joten monia hänen sävellyksiään löytyy myös tällä nimellä. Vuonna 1575 Victoria vihittiin papiksi. Vuonna 1586 hän palasi Espanjaan, jossa hän loppuelämänsä ajan toimi pappina, säveltäjänä, kuoronjohtajana ja urkurina. ==Aiheesta muualla== *Vapaasti käytettävissä olevia de Victorian partituureja Mutopia Project Luokka:Espanjalaiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:Vuonna 1548 syntyneet Luokka:Vuonna 1611 kuolleet
Bartolomé de Escobedo

Bartolomé de Escobedo (n. 1500 – 11. elokuuta 1563) oli espanjalainen säveltäjä. Hän syntyi Zamorassa ja opiskeli Salamancassa. Vuonna 1536 Escobedo liittyi kuoroon, jossa hän oli vuoteen 1554 saakka. Hän oli todennäköisesti säveltäjä Tomás Luis de Victorian opettaja.Hoasm.org Escobedon sävellyksistä kaksi messua ja motetteja ovat säilyneet. ==Lähteet== Luokka:Espanjalaiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät
Päistärikkö

Päistärikkö on hevosen väritys, jossa hevosen karvapeitteessä on erityisesti rungossa valkoista karvaa värillisen seassa. Tällöin runko näyttää vaaleammalta kuin hevosen pää ja jalat. Päistärikön rungossa on kuitenkin usein tummia pilkkuja ja viiruja. Pohjavärinsä perusteella päistärikköä kutsutaan esimerkiksi ruunikonpäistäriköksi. Päistärikkö voi näyttää eri vuodenaikoina hyvin erilaiselta, sillä valkea karva tulee eri tavalla näkyviin karvapeitteen ollessa ohut tai paksu. Varsoilla päistärikköys tulee tavallisesti näkyviin vasta paksun varsakarvan lähdettyä. Päistärikköä ei pidä sekoittaa iän myötä kauttaaltaan harmaantuvaan kimoon. ==Lähteet== *Viitanen J: "Kimot, päistäriköt ja kirjavat (Värit ja värigenetiikka, osa 3)", Hevoset ja Ratsastus, 2002/4 Luokka:Hevosten värit