EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Songs and Hymns of Zion

Songs and Hymns of Zion on Amerikan vanhoillislestadiolaisten eli LLC:n virsikirja. Uusin versio laulukirjasta on julkaistu 2008 ja sitä edeltävä vuonna 1980. Laulukirjassa on 602 virttä ja hengellistä laulua. Suurin osa lauluista on käännöksiä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjasta, SRK:n Siionin laulut-kokoelmasta sekä muista Pohjoismaisista virsikirjoista. Luokka:Laulukirjat Luokka:Vanhoillislestadiolaisuus
Herran haltuun jääkää, rakkaat

Herran haltuun, veljet rakkaat on Fredrik Engelken (1848–1906) hengellinen laulu. Laulu on tunnettu erityisesti lestadiolaisen herätysliikkeen parissa. Laulun sävelmä on toisinto G.J. Voglerin Hoosianna-hymnistä. Laulun alkuperäinen teksti alkaa ruotsiksi 'Faren väl, I vänner kära', ja se julkaistiin vuonna 1871 Smålands Missionsblad -lehdessä. Laulu on julkaistu myös englanniksi sanoilla Precious friends, may God be with Thee (Hymns and Songs of Zion nro 569/Songs and Hymns of Zion nro 217). Luokka:Lestadiolainen kulttuuri Luokka:Musiikkikappaleet
Plutoniumtrikloridi

Plutoniumtrikloridi eli plutonium(III)kloridi (molekyylikaava PuCl3) on plutoniumin kloridi. Se muodostaa emeraldin värisiä vihreitä kiteitä. Plutoniumtrikloridia voidaan valmistaa plutoniumdioksidin reaktiolla 500 °C lämpötilassa voimakkaasti klooraavan reagenssin kuten fosgeenin tai hiilitetrakloridin kanssa, tai suoraan metallisen plutoniumin reagoidessa kloorin kanssa 450 °C lämpötilassa. Se on ainoa kiinteässä olomuodossa stabiili plutoniumin kloridi ja eräs ensimmäisenä tutkituista plutoniumin yhdisteistä alkuaineen löytämisen jälkeen. Yhdiste on erittäin hygroskooppista, mistä johtuen sen käsittely on hankalaa etenkin suurina määrinä. Sille tunnetaan kidevedelliset mono-, tri- ja heksahydraatit. Plutoniumtrikloridin kiderakenne on prismaattinen ja trigonaalinen. Rakenne on samanlainen kuin uraanitrikloridilla UCl3. Pu3+ ionilla on naapurina yhdeksän Cl-ionia, kolme 291,9 pm ja kuusi 288,6 pm etäisyydellä.John H. Burns, J. R. Peterson & J. N. Stevenson: "Crystallographic Studies of some Transuranic Trihalides: 239PuCl3, 244CmBr3, 249BkBr3 and 249CfBr3", Journal of Inorganic and Nuclear Chemistry, 1975, 37 (3), 743–749; . Plutoniummetallia voidaan valmistaa pelkistämällä plutoniumtrikloridia kalsiumilla: :2 PuCl3 \+ 3 Ca → 2 Pu + 3 CaCl2 ==Lähteet== Luokka:Kloridit Luokka:Plutoniumyhdisteet
Jeesus sanoi omillensa

Jeesus sanoi omillensa on virsi, jonka sanat on kirjoittanut Leonard Typpö (1868–1922). Joidenkin tietojen mukaan virsi on ilmestynyt ensi kertaa vuonna 1976 laulukirjassa Siionin laulut. Toisen tiedon mukaan Jalmari Raitio julkaisi sen Harpunsäveliä-kokoelmassa yhdistettyään kaksi Typön kirjoittamaa runoa yhdeksi lauluksi. Vuodesta 1986 virsi on ollut Suomen evankelis- luterilaisen kirkon virsikirjassa numerolla 180. Niilo Rauhala (s. 1936) uudisti sanat ja sävelmäksi valittiin saksalainen sävelmä vuodelta 1745 sekä vaihtoehtosävelmäksi virren 149 (Tulkaa kaikki kotiin, tulkaa) sävel. Virsi on myös nykyisessä, vanhoillislestadiolaisten käyttämässä Siionin laulut -laulukirjassa. Siinä käytetään Hannes Holman sävelmää ja ensimmäinen säkeistö on erilainen kuin virsikirjassa. Molemmissa versioissa virren sanoituksen lähtökohtana on Jeesuksen kertomus viinipuusta Johanneksen evankeliumissa (Joh. 15:1–11). == Sanat == 1\. Jeesus sanoi omillensa: Pysykää vain minussa, oikeassa viinipuussa elävinä oksina. 5\. Tuoreet oksat viinipuussa Herra hoitaa, puhdistaa, jotta oksat kantaisivat hedelmää taas runsaampaa. 2\. Oksa ei voi irrallansa kantaa yhtään hedelmää, eikä kukaan itsestänsä löydä mitään elämää. 6\. Jos ei joku Jeesuksessa aina pysy uskossa, pois hän kuolee viinipuusta kuivuneena oksana. 3\. Jeesuksesta yksin vuotaa uusi voima, elämä. Oksa hedelmänsä kantaa, koska puu on elävä. 7\. Pysykäämme viinipuussa toisiamme lähellä. Herra Jeesus omiansa ei voi koskaan hyljätä. 4\. Synti tekee työtään meissä, omantunnon haavoittaa, estää hyvän kasvamista, uskon voimaa kuluttaa. == Katso myös == * Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsistä *Jeesuksen vertaukset == Lähteet == Luokka:Virret Luokka:Lestadiolainen kulttuuri
Nosta katse murheen maasta

Nosta silmät murheen maasta on Leonard Typön laulu vuodelta 1902. Laulun sävelmä on suomalainen kansansävelmä. Ruotsiksi laulun sanat kuuluvat 'Lyft din blick från jordens sorger' (Sions Sånger nro 80). Englanniksi 'Lift your eyes, O flock of Zion' (Songs and Hymns of Zion nro 389). Luokka:Vuoden 1902 kappaleet Luokka:Lestadiolainen kulttuuri
Aurich

Aurich on Saksassa Ala-Saksin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2008 väestönlaskennassa siellä oli 40 447 asukasta, Sen pinta-ala on 197,2 neliökilometriä ja asukastiheys 210 as./km². == Historia == Aurichin historia juontaa juurensa 1200-luvulle, jolloin Aurechoven ratkaisu mainittiin Friisin asiakirjassa nimeltään Brokmerbrief vuonna 1276. Vuonna 1517 Count Edzard, Cirksenan talosta alkoi uudelleenrakentamaan kaupunkia hyökkäyksen jälkeen. Hän perusti kaupungin keskustan, mikä on tänäkin päivänä pystyssä. Vuonna 1539 maan viranomaiset koottiin Aurichiin tekemään sen läänin, myöhemmin Itä- Friisian pääkaupunkia. Lääni liitettiin Preussin kuningaskuntaan 1744. Kun Preussin armeija hävisi Jenan taistelun vuonna 1804, Aurich liitettiin Hollannin kuningaskuntaan. Battle of Jena Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 28.2.2014. 1810 Hollannin kuningaskunta liitettiin Ranskan ensimmäiseen keisarikuntaan ja Aurichista tehtiin Ems-Orientalin osaston pääkaupunki. Sen jälkeen vuonna 1814 Napoleon hylättiin ja Aurich liitettiin Hannoverin kuningaskuntaan ja sen jälkeen Aurich liitettiin uudestaan Preussin kuningaskuntaan ja oli osana Hannoverin maakuntaa. Natsi- Saksalla oli Aurichissa keskitysleiri 21. lokakuuta 1944 – 23. joulukuuta 1944. http://www.jewishgen.org/ForgottenCamps/General/ListeEng.html Toisen maailmansodan jälkeen Aurich on osa Ala-Saksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ala-Saksin kunnat Luokka:Aurichin piirikunta
Jeesuksen veljet, sisaret

Jeesuksen veljet, sisaret on Juho Rangisen kirjoittama hengellinen laulu vuodelta 1881. Laulun sävelmä on toisinto saksalaisesta kansansävelmästä. Laulu on julkaistu myös Norjan kirkon virsikirjassa (NVK 2013 nro 491 'Hver Jesu bror og søster kjær) lähinnä Pohjois-Norjan lestadiolaisten vaikutuksesta (Lyngenin suunta). Ruotsiksi laulun nimi on 'Ni Jesus bröder, systrar här'. Amerikassa laulua lauletaan sanoilla 'O brother, sister, lift your heart'. ==Julkaistu== * Siionin laulut nro 27 * Virsikirja ja Hengellisiä lauluja nro 640 * Sions Sånger och Psalmer nro 5 * Songs and Hymns of Zion nro 81 * Norjan kirkon virsikirja nro 491 Luokka:Musiikkikappaleet Luokka:Lestadiolainen kulttuuri
Nyt eronhetki meille

Nyt eronhetki meille on Matkalauluja-kokoelmassa 1869 julkaistu laulu. Sen on kirjoittanut mäntyharjulainen Vappu Hoppman-Ahvenainen. Laulu on ollut eri herätysliikkeiden käytössä. Laulua on laulettu muun muassa suomalaisella kansansävelmällä sekä Joël Blomqvistin sävelmällä. Ruotsiksi laulun otsikko kuuluu "Nu uppbrottsstunden kommit" ja englanniksi "The moment of our parting". ==Julkaistu== * Siionin laulut nro 120 * Siionin matkalaulut nro 87 * Virsikirja ja Hengellisiä lauluja nro 685 * Siionin kannel nro 172 * Sions Sånger nro 83 * Songs and Hymns of Zion nro 215 * Hymns and Songs of Zion nro 570 * Hengellisiä lauluja ja virsiä nro 102 Luokka:Musiikkikappaleet Luokka:Lestadiolainen kulttuuri Luokka:Evankelisuus
Buddy Emmons

Buddy Gene Emmons (27. tammikuuta 1937 Mishawaka, Indiana – 21. heinäkuuta 2015 Nashville, Tennessee) oli yhdysvaltalainen muusikko. Hän oli yksi aikansa johtavista steel-kitaran soittajista.http://www.rollingstone.com/music/news/steel-guitar-great-buddy- emmons-dies-20150730 Hän työskenteli urallaan muun muassa Little Jimmy Dickensin, Ernest Tubbin, Ray Pricen, Nancy Sinatran ja June Carter Cashin kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Buddy Emmonsin kotisivut Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset countrymuusikot
Oi kuulkaa, te ystävät rakkaat

Oi kuulkaatte ystävät rakkaat on maanviljelijä Jaakko Lepsun (1908–1974) kirjoittama hengellinen laulu. Laulua on laulettu vanhoillislestadiolaisuudessa paheksuntaa aiheuttaneella 'Joensuun Elli' -iskelmän sävelmällä, joka 1970-luvun uudistuksessa vaihdettiin toiseen maalliseen laulusävelmään (tuttu laulusta Nyt kodista lauluni laulan). Muiden lestadiolaisryhmien parissa tuo vanha 'Joensuun Elli' -sävelmä on edelleen käytössä. Luokka:Lestadiolainen kulttuuri ==Julkaistu== * Siionin laulut nro 221 * Siionin matkalaulut nro 76 * Virsikirja ja Hengellisiä lauluja nro 672 * Hymns and Songs of Zion nro 542 O hearken, dear friends, most beloved * Songs and Hymns of Zion nro 555
Nyt vapaa olen synnin, kuolon alta

Nyt vapaa olen synnin, kuolon alta (Nu är jag frälst från synd och sorg och döden) on julkaistu Ruotsissa vapaakirkollisen muusikon ja evankelista August Anderssonin lauluvihkossa Det glada budskapet. Laulun käänsi suomeksi John Ryselin vuonna 1913. Lestadiolaisuuden parissa laulua on laulettu suomalaisella kansansävelmällä. Luokka:Lestadiolainen kulttuuri Luokka:Ruotsalaiset musiikkikappaleet
Nyt sydämestä nähdä halajan

Mä sydämestän nähdä halajan on Matti Suon kirjoittama hengellinen laulu. Se julkaistiin alun perin Siionin lähetyslehdessä vuonna 1922. Laulua lauletaan unkarilaisen Elemér Szentirmayn sävelmästä muodostuneella toisinnolla. Szentirmayn alkuperäinen sävelmä on tuttu laulusta Mustalaiseks olen syntynyt. Ruotsinkieliset lestadiolaiset laulavat laulua sanoilla Av hjärtans grund jag längtar att få se. Englanniksi laulun ovat kääntäneet Amerikan lestadiolaiset, ja käännös alkaa sanoilla My everlasting Friend I long to see. ==Julkaistu== * Siionin laulut nro 212 * Siionin matkalaulut nro 311 * Sions Sånger nro 111 * Virsikirja ja Hengellisiä lauluja nro 739 * Songs and Hymns of Zion nro 546 * Hymns and Songs of Zion nro 539 Luokka:Lestadiolainen kulttuuri
Sibirin urheilukeskus

Sibirin urheilukeskus on monitoimiareena, joka sijaitsee Novosibirskissä, Venäjällä. Jäähalli toimii päänsääntöisesti KHL-seura Sibir Novosibirskin kotipaikkana. Areenan kapasiteetti on 7 385 ihmistä. Luokka:Venäjän jäähallit Luokka:Novosibirskin urheilu
Suuri pähkinäryöstö

Suuri pähkinäryöstö () on vuonna 2014 ilmestynyt kanadalais-korealais- yhdysvaltalainen 3D-animaatioelokuva. Elokuvassa seurataan Kärtsy-nimistä oravaa ja muita puiston oravia joiden talven varalle keräämät ruokavarastot tuhoutuvat, ja he päättävät hankkia lisää pähkinöitä talven varalle kaikille puiston eläimille. He ottavat kohteekseen pähkinäkaupan jonka ryöstöä he alkavat suunnittelemaan. Pähkinäkauppa on kuitenkin ihmisrosvojen kulissi, ja rosvot suunnittelevat sitä vastapäätä sijaitsevan pankin ryöstöä. Elokuvan jatko-osa Suuri pähkinäryöstö 2 sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 11. elokuuta 2017 ja Suomessa 2. maaliskuuta 2018. Viitattu 15.8.2021. Viitattu 15.8.2021. == Ääninäyttelijät == Englanninkielinen Suomenkielinen Rooli Will Arnett Antti Reini Kärtsy Brendan Fraser Taisto Oksanen Grayson Katherine Heigl Jenni Sivonen Anni Stephen Lang Jarmo Mäkinen Kingi Liam Neeson Jarmo Mäkinen Pesukarhu Jeff Dunham Antti Pääkkönen Myyrä Maya Rudolph Peter Philström Precious Muissa rooleissa ovat: Tuomas Uusitalo, Markus Bäckman, Juhani Rajalin, Jani Alkio, Susa Saukko ja Henna Haverinen. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2014 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Eteläkorealaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2014 kanadalaiset elokuvat Luokka:3D-elokuvat Luokka:Kanadalaiset animaatioelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset animaatioelokuvat
Jumalan rauhaa rinnassansa

Jumalan rauhaa rinnassansa on Pauli Luodonpään kirjoittama hengellinen laulu vuodelta 1936. Laulun sävelmä on maallinen kansansävelmä, jota on käytetty arkkiveisussa Zaida ja Rikhard. Laulu on käännetty ruotsiksi ja alkaa sanoilla Den som på färden genom livet. Englanniksi laulu alkaa sanoilla The child who bears within his bosom. Luokka:Lestadiolainen kulttuuri
Milloinka päästä saan

Hengellinen laulu Koska mä nähdä saan on mahdollisesti Frans Petter Krankin kirjoittama. Varmaa on, että laulun melodia ainakin on hänen tekemänsä. Laulu on tunnettu myös ruotsinkielisten lestadiolaisten parissa. Sions Sånger- kokoelmassa laulu alkaa sanoilla 'Det är mitt hjärtas tro'. Amerikan lestadiolaiset laulavat laulua sanoilla When shall I have that grace/When can I go to gaze. Luokka:Lestadiolainen kulttuuri
Dom Sportova

Dom Sportova on Zagrebissa sijaitseva monitoimiareena. Se toimii KHL-seura Medveščak Zagrebin kotiareenana. Luokka:Kroatian urheilupaikat Luokka:Zagrebin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Zagrebin urheilu
Never Say Die (The 69 Eyesin kappale)

Never Say Die on suomalaisyhtye The 69 Eyesin vuonna 2007 julkaistu rockkappale ja singlejulkaisu albumilta Angels. Kappale on yksi yhtyeen tunnetuimmista. Se sijoittui Suomen singlelistalla parhaimmillaan sijalle 11. "Never Say Dien" sävelsivät yhtyeen kitaristit Bazie ja Timo-Timo yhdessä Kurt 49:n ja J. Wahlsteenin kanssa, sanoitti yhtyeen laulaja Jyrki 69 sekä sovittivat koko The 69 Eyes-yhtye (Archzie, Bazie, Jyrki 69, Jussi 69 ja Timo- Timo) yhdessä Kurt 49:n, J. Wahlsteenin ja tuottaja Johnny Lee Michaelsin kanssa. Kappaleen tuottivat Johnny Lee Michaels ja Hiili Hiilesmaa. Singlejulkaisuun sisältyivät "Never Say Dien" single- ja albumi-versiot sekä kappale "Only Fools Don't Fall Once More". "Never Say Die"-kappaleesta julkaistiin myös Yhdysvalloissa kuvattu musiikkivideo. == Kappaleet == == Soittajat == * Jyrki 69 – Laulu * Bazie – Kitara, taustalaulu * Timo-Timo – Kitara * Archzie – Bassokitara, taustalaulu * Jussi 69 – Rummut == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kappaleen sanat * Kappaleen musiikkivideo * Kappaleen tiedot Äänitetietokannassa * Singlejulkaisun tiedot Äänitetietokannassa * Never Say Die AllMusicissa * Never Say Die iTunesissa * Never Say Die Spotifyssa * Never Say Die Google Playssa * Never Say Die Deezerissa Luokka:Vuoden 2007 kappaleet Luokka:The 69 Eyesin kappaleet
Frans Petter Krank

Frans Petter Krank (10. syyskuuta 1844 OuluNeovius, Ad. (toim.): Suomen Evankelis-Lutherilaisen Kirkon matrikkeli, osa IV, s. 53. Kuopio 1898. – 28. elokuuta 1910Colliander, O. I. (toim.): Suomen Kirkon paimenmuisto I, s. 1030. Helsinki 1910. Kivijärvi) oli suomalainen teologi, joka toimi Kivijärven kirkkoherrana. Hän oli ensimmäisiä lestadiolaisia pappeja. Krankia syytettiin harhaopista, kun hän oli kääntynyt lestadiolaisuuteen vuonna 1888 apupappi Arthur Leopold Heidemanin vaikutuksesta, mutta Vaasan hovioikeus hylkäsi syytteen. Krank oli naimisissa serkkunsa Maria Elisabet Durchmanin kanssa. Heillä oli kymmenen lasta. Yksi lapsista on säveltäjä Yrjö Pietari Krank (myöh. Karanko). Tytär Lempi Oihonna (1872–1962) avioitui Heidemanin kanssa, ja tämä vaikutti sittemmin Amerikan lestadiolaisuudessa. Muita lapsia olivat muun muassa Laina Maria Seppänen (1881–1968, naimisissa Jaakko Seppäsen kanssa), Mirjam Helena Lappalainen (1890–1959, naimisissa P. F. Lappalaisen kanssa) sekä Hilja Ina Repo (1885–1973, Eino S. Revon ja Ville Revon äiti) ja Impi Elisabeth Tikkanen (1885–1976)Suomen Kuvalehti 1965 nr 21, ilmestynyt 22.5.1965, sis. mm. seur. artikkelit / kuvat / mainokset; Kansikuva "Seppelneidot", Maan vanhimmat identtiset kaksoset Hilja Repo os. Kranck & Impi Tikkanen os. Kranck 80-vuotispäivät https://www.antikvariaatti.net/tuotteet/625869 Perheessä harrastettiin musiikkia monipuolisesti. F. P. Krank oli hyvin musikaalinen: hän soitti huilua, kitaraa ja sitraa. Krank on tullut tunnetuksi virsisävelmistään (esim. virsikirja nro 580, ”Oi kuningasten kuningas”). Siionin lauluissa on runsaasti hänen tekemiään laulusävelmiä. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Lestadiolaiset henkilöt Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset teologit Luokka:Vuonna 1844 syntyneet Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
HIPPI

HIPPI () on tietokoneväylä suurinopeuksiseen tallennusmedian liitäntään. Väylän on nykyisin korvannut Fibre Channel. Väylästä kehitettiin HIPPI-6400 joka myöhemmin nimettiin uudelleen GSN (). GSN pystyi 6.4 gigabitin (800 megatavun) siirtonopeuteen sekunnissa virheenkorjaavan yhteyden yli. Väylä on ANSI-standardoitu: * ANSI X3.183-1991 * ANSI X3.210-1992 * ANSI X3.218-1993 * ANSI X3.222-1993 * ANSI X3.283-1995 Väyläprotokollasta on RFC määrittelyt: * * == Katso myös == * FDDI * iSCSI * HARP == Lähteet == Luokka:Tietotekniikka
Arthur Leopold Heideman

Arthur Leopold Heideman (3. maaliskuuta 1862 Oulu – 28. marraskuuta 1928 Calumet, Michigan, Yhdysvallat) oli suomalainen lestadiolainen pappi. Heideman vihittiin papiksi 1885, ja hän toimi pappina Hollolassa, Lappeenrannassa, Loviisassa, Iitissä, Sörnäisten vankilassa, Porvoossa, Sysmässä ja Kivijärvellä. Vuonna 1890 Vaasan hovioikeus tuomitsi Heidemanin vuodeksi viralta pantavaksi virkavirheistä ja kirkon oppien vastaisesta opetuksesta. Heideman oli naimisissa kirkkoherra F. P. Krankin tyttären Lempi Oihonna Heidemanin (o.s. Krank) kanssa. Heidän pojastaan Paulista tuli Amerikan lestadiolaisuuden tärkeä vaikuttajahenkilö. A. L. Heidemanin herätyssaarnojen ansiosta hänen appensa Krank kääntyi myös lestadiolaisuuteen. ==Lähteet== * Makkerin blogi (Viitattu 13.9.2018) ===Viitteet=== Luokka:Lestadiolaiset henkilöt Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Paul Heideman

Paul Arthur Heideman (1. huhtikuuta 1890 – 1972) oli suomalainen lestadiolainen pappi, joka sai Amerikan vanhoillislestadiolaisten keskuudessa merkittävän johtoaseman. Hänen vanhempansa olivat Arthur Leopold Heideman sekä Lempi Oihonna Heideman (o.s. Krank). Heidemanilla oli merkittävä rooli Amerikan lestadiolaisuuden hajaantumisessa ja ns. suurseuralaisuuden ja vanhoillislestadiolaisuuden lopullisessa jakaantumisessa myös Suomessa. Kun Amerikan vanhoillislestadiolaisuus jälleen jakaantui 1970-luvulla, pitivät sekä vähemmistöön jäänyt AALC (myöh. LLC) että FALC häntä omaan joukkoonsa kuuluvana. Luokka:Lestadiolaiset henkilöt Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
On ilo laulaa nyt Jeesuksesta

Sain halun laulaa mä Jeesuksesta on Lauri Taskilan kirjoittama lauluteksti, joka on julkaistu Siionin laulut -kokoelmassa vuonna 1976. Taskilan lauluteksti pohjautuu vahvasti Ruotsin evankeliseen liikkeeseen kuuluneiden Andreas Nilssonin ja P. A. Ohlssonin vuodelta 1861 olevaan lauluun On hauska veisata Jeesuksesta. Alkuperäinen laulu onkin tunnettu useissa hengellisissä yhteisöissä, ja lestadiolaisten laulukokoelmiin se tuli jo vuonna 1901. Siionin laulujen edellisessä laulukirjauudistuksessa (1970-luvulla) Taskilaa pyydettiinkin kirjoittamaan sanat, jotka toisivat sille lestadiolaisen identiteetin. Taskilan teksti on käännetty Amerikan vanhoillislestadiolaisten laulukirjaan. Laulua On hauska veisata Jeesuksesta on laulettu monella eri sävelmällä paikkakunnasta riippuen, mutta Siionin lauluihin on valikoitunut suomalainen kansansävelmä, joka julkaistiin vuonna 1950 Pentti Seppäsen nuottikirjassa. ==Julkaistu== * Siionin laulut nro 61 * Songs and Hymns of Zion nro 290 I want to sing of the Savior and Lord * Siionin matkalaulut nro 110 On hauska veisata Jeesuksesta * Sions Sånger nro 115 Det är så gott att om Jesus sjunga * Hymns and Songs of Zion nro 476 My heart rejoices to sing of Jesus ==Lähteet== * SRK 2016: Laula kansa Jumalan, Siionin laulujen tekijöitä ja taustoja, s. 171 * Jämsä, Leinonen: Lepopaikka suloinen, Siionin matkalaulujen lähteillä, s. 135 Luokka:Lestadiolainen kulttuuri Luokka:Siionin laulut
Siskoni ja minä

Siskoni ja minä () on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Alexandra Leclèren ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen draamakomediaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert ja Catherine Frot. Elokuva on Leclèren ensimmäinen elokuvaohjaus. Philippe Godeau oli elokuvan tuottajana. Huppert ja Frot laulavat elokuvan lopputekstien aikana soivan ”Rue de Jollières” -kappaleen, jonka sanoitti Alexandra Leclère ja sävelsi Philippe Sarde. == Juoni == Elegantti pariisitar Martine Demouthy (Isabelle Huppert) on päässyt avioliiton kautta parempaan keskiluokkaan ja jättänyt vaatimattoman syntyperänsä taakseen. Eräänä päivänä hänen sisarensa Louise Mollet (Catherine Frot) saapuu maalta kaupunkiin, ja kauhukseen Martine huomaa, että sisar aikoo viettää viikonlopun hänen kanssaan. Hienostunut Martine häpeää Louisen suorasukaista käytöstä ystäviensä edessä, mutta kahden kesken sisarukset alkavat lähentyä toisiaan. == Näyttelijät == == Tuotanto == Siskoni ja minä kuvattiin Pariisissa budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Pan-Européenne ja elokuvan tuotantoa olivat tukemassa myös muun muassa StudioCanal, France 2 Cinéma, Canal+ ja Ciné+. Siskoni ja minä -elokuvan virallinen traileri julkaistiin 4. marraskuuta 2004. == Julkaisu ja vastaanotto == Siskoni ja minä sai ensi-iltansa Thessalonikin elokuvajuhlilla Kreikassa 21. marraskuuta 2004. Elokuva sai ensi-iltansa Ranskassa 22. joulukuuta 2004 ja oli Pan-Européennen teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana ja lähes kymmenen miljoonan dollarin lipputulot. Siskoni ja minä sai ranskalaisilta elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton. Suomessa elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 23. heinäkuuta 2010. Siskoni ja minä julkaistiin Ranskassa DVD:lle 5. syyskuuta 2005. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Siskoni ja minä UniFrancessa Luokka:Vuoden 2004 ranskalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset draamakomediaelokuvat
Sega SG-1000

Sega SG-1000 (myös nimellä Sega Computer Videogame SG-1000) oli Segan ensimmäinen pelikonsoli koteihin, joka julkaistiin Japanissa 1983 ja myöhemmin myös Uudessa-Seelannissa. Laitteessa oli Zilog Z80 suoritin, 1 kilotavu RAM- muistia ja kilotavua näyttömuistia. Grafiikkapiirinä oli Texas Instruments TMS9928A ja äänipiirinä Texas Instruments SN76489. Laitteen väripaletissa oli 16 väriä ja näyttöresoluutio oli 256x192 pikseliä.SG-1000 myytiin arviolta noin 2 miljoonaa kappaletta. Laitteesta julkaistiin parannettu malli SG-1000 II, jota seurasi Sega Mark III (Sega Master System). Tekniikkaa käytettiin myös Segan SC-3000 kotitietokoneessa. Koneeseen oli saatavana SR-1000 kasettinauhuri, jolla C-kasettia pystyi käyttämään tallennusvälineenä. Konsolista oli myös klooni nimellä Othello Multivision. Professori Asobin tai Asobin Kyouju on jänishahmo, joka esiintyi lähes jokaisessa japanilaisessa SG-1000:n pelin opaskirjassa. Hahmo ei ollut virallinen Segan maskotti ja se oli vain harvoin ei-japanilaisissa ohjekirjoissa tai promootiomateriaalissa. == Pelit == Laitteelle julkaistiin 68 pelimoduulia ja 29 Sega Card julkaisua. Ensimmäisenä vuonna julkaistiin esimerkiksi Monaco GP, N-Sub ja Pacar. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Segan pelikonsolit
Kovatehoinen intervalliharjoittelu

Kovatehoinen intervalliharjoittelu eli HIIT-harjoittelu (< engl. high- intensity interval training) on harjoittelumuoto, joka koostuu intervalleista eli kovatehoisista työjaksoista sekä matalatehoisista lepojaksoista. Yleisimmin harjoitus tehdään juosten tai pyöräillen. Intervalleja tehdään vain muutamia kertoja, ja koko harjoitus kestää kokonaisuudessaan ainoastaan muutaman minuutin. Intervallien teho, kesto ja lukumäärä vaihtelevat harjoittelun eri protokollissa. Yhdessä muodossa maksimijaksot kestävät puoli minuuttia kukin ja palautusjaksot muutaman minuutin. Kovatehoisen intervalliharjoittelun on tutkimuksissa havaittu olevan tehokas tapa parantaa kestävyyskuntoa ja polttaa rasvaa. Harjoittelu sopii myös diabeetikoille ja sydänpotilaille. Sen on havaittu parantavan nopeasti diabeetikkojen ja sokeriaineenvaihdunnan häiriöistä kärsivien henkilöiden sokeriaineenvaihduntaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tutkijat selvittivät, millainen liikunta hidastaa parhaiten solujen vanhenemista, Helsingin Sanomat, 2017 * Hiit-harjoittelu on kuumin treenitrendi, Yle, 2013 Luokka:Aerobic
Luettelo Virtual Boy -peleistä

Tämä on luettelo Virtual Boyn peleistä. __NOTOC__ Nimi Kehittäjä Julkaisija 3D Tetris T&E; Soft Nintendo Bomberman: Panic Bomber Hudson Soft Nintendo Galactic Pinball Intelligent Systems Nintendo Golf T&E; Soft Nintendo Insmouse no Yakata Be Top I'Max Jack Bros. Atlus Atlus Mario Clash Nintendo Nintendo Mario's Tennis Nintendo Nintendo Nester's Funky Bowling Saffire Corporation Nintendo Red Alarm T&E; Soft Nintendo SD Gundam Dimension War Locomotive Corporation Bandai Space Invaders: Virtual Collection Taito Space Squash Tomcat System Coconuts Japan Teleroboxer Nintendo Nintendo V-Tetris Bullet- Proof Software Bullet-Proof Software Vertical Force Hudson Soft Nintendo Virtual Bowling Athena Athena Virtual Boy Wario Land Nintendo Nintendo Virtual Fishing Pack-In-Video Pack-In-Video Virtual Lab Nacoty J-Wing Virtual League Baseball Kemco Kemco Waterworld Ocean of America Ocean of America Lisäksi kaksi erilaista demo-moduulia. Luokka:Luettelot videopeleistä alustoittain Luokka:Nintendo
Luettelo Amstrad GX4000 -peleistä

Tämä on luettelo Amstrad GX4000:n peleistä. __NOTOC__ Nimi Kehittäjä Julkaisija Barbarian 2 Ocean / Palace Batman: The Movie Ocean Burnin' Rubber Ocean Chase HQ 2 Ocean Copter 271 Loriciel Crazy Cars 2 Titus Dick Tracey Titus Enforcer Fire and Forget II Titus Gazza 2 Klax Domark Mystical Infogrames Navy Seals Ocean No Exit Tomahawk Operation Thunderbolt Ocean Pang Ocean Panza Kick Boxing Futura / Loriciel Plotting Ocean Pro Tennis Tour Ubi Soft Robocop 2 Ocean Skeet Shoot Trojan Super Pinball Magic Loriciel Switchblade Gremlin Tennis Cup 2 Loriciel Tintin on the Moon Infogrames Wild Streets Titus World of Sports Epyx == Lähteet == * GX4000.co.uk * Video Game Console Library Amstrad Luokka:Amstrad
Luettelo Sega SG-1000 -peleistä

Tämä on luettelo Sega SG-1000:n peleistä. __NOTOC__ Nimi Kehittäjä Julkaisija Pelimoduuli (PM) SegaCard (SC) Bank Panic SC The Black Onyx SC Bomb Jack SC Borderline PM C_So! SC The Castle PM Chack'n Pop SC Champion Baseball PM Champion Billiards SC Champion Boxing PM/SC Champion Golf PM/SC Champion Ice Hockey SC Champion Kendou SC Championship Lode Runner SC Champion Pro Wrestling PM Champion Soccer PM Champion Tennis PM Choplifter SC Congo Bongo PM Doki Doki Penguin Land SC Dragon Wang SC Drol SC Elevator Action SC Exerion PM Flicky PM Girl's Garden PM Golgo 13 PM GP World PM Gulkave SC H.E.R.O. SC Hang On II SC Home Mahjong PM Hustle Chumy PM Hyper Sports PM Lode Runner PM Loretta no Shouzou: Sherlock Holmes PM Mahjong PM Monaco GP PM/SC N-Sub PM Ninja Princess SC Orguss PM Othello PM Pacar PM Pachinko PM Pachinko II PM Pitfall II: The Lost Caverns SC Pop Flamer PM Rock n' Bolt SC Safari Hunting PM Safari Race PM Sega Flipper PM Sega-Galaga PM Serizawa Hachidan no Tsumeshogi PM Shinnyuushain Tooru-Kun PM Sindbad Mystery PM Soukoban SC Space Invaders PM Space Slalom PM Star Force PM/SC Star Jacker PM Super Tank SC Wonder Boy SC Yamato PM Zaxxon PM Zippy Race PM/SC Zoom 909 SC === Othello Multivision === Nimi Kehittäjä Julkaisija 007 James Bond Challenge Derby Guzzler Okamoto Ayako no Match Play Golf Q*bert Sannin Mahjong Space Armor Space Mountain == Lähteet == * Sega Retro Sega SG-1000
C++03

C++03 on C++-ohjelmointikielen ISO-standardiversio ISO/IEC 14882:2003. Standardi korvasi aiemman version C++98. C++03 sisältää enimmäkseen korjauksia ja parantaa kielen yhdenmukaisuutta ja siirrettävyyttä. C++11 on korvannut tämän version standardista. C++03 sisälsi korjauksen `std::vector`-määrittelyyn, jonka mukaan elementtien käyttämä muistialue on oltava jatkuva (joka takaa yhteensopivuuden perinteisempien taulukoiden kanssa). == Katso myös == * C++11 * C++14 == Lähteet == Luokka:C++
Luettelo Pippin-peleistä

Tämä on luettelo Apple Bandai Pippin:n peleistä. __NOTOC__ Nimi Kehittäjä Julkaisija JPN USA 1995.1.17 Hanshin Daishinsai AI Shougi ASG kyllä Anime Designer: Dragon Ball Z (Dragon Ball Z Anime Designer) Anpanman no AIUEO-N ! Carnival of the Animals Chisato Moritaka CD-Rom Watarase Bashi CineNoir Bandai kyllä Circus! Hachette Multimedia kyllä Compton's Interactive Encyclopedia Bandai kyllä Cool Crafts Bandai kyllä DL-Zone: Interactive Theater Bandai kyllä Exotic Sushi Bandai kyllä Funky Funny Aliens Gadget: Invention, Travel & Adventure Synergy Gundam Mobility Fleet 0079 Bandai kyllä Gus Goes to Cyberopolis Bandai kyllä Gus Goes to Kooky Carnival Bandai kyllä Hashitte Asobou! Kikan Sha Toomasu Kids Box L-Zone Infocity;Synergy Mobile Suit Gundam Zion Dukedom Military-File Mobilesuit Gundam White Base The 13th Independent Force Music ISLAND vol.1 Prokofiev Peter & the Wolf Music ISLAND vol.2 Tchaikovsky The Nutcracker Movieoke Bandai kyllä Mr. Potato Head Saves Veggie Valley Duck Soup Productions;Turning Point Software Bandai kyllä Navigator Apple kyllä PEASE Turbo Pegasus Prime (The Journeyman Project: Pegasus Prime) Bandai kyllä Playskool Puzzles ImageBuilder Software;Playskool Power Rangers Zeo vs. the Machine Empire CyberFlix Bandai kyllä Racing Days Bandai kyllä SeesawC 2 - My favorite places - Sukinatokorode Eitango 400 Shichisokusen Shock Wave Electronic Arts Electronic Arts Shockwave: Invasion Earth 2019 Electronic Arts kyllä Super Marathon Bungie Software Bandai kyllä T-Break Infocity kyllä Tarot Mystery Visit kyllä Telebi Works Apple kyllä Terror T.R.A.X. Ground Zero Productions Bandai kyllä Thomas the Tank Engine & Friends Software Creations Turnin' Glue TV Works Web Browser Apple kyllä Yellow Brick Road Synergy Zukkoke Sanningumi -Drama Satsujinjiken- == Lähteet == * Giantbomb * Apple Pippin Release List * UVL * Video Game Console Library * Video Games Museum Apple Bandai Pippin Luokka:Bandai Namco
Testudinata

Testudinata on matelijakladi, joka sisältää kilpikonnat (Testudines) ja niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset, joilla oli samanlainen kilpi kuin kilpikonnilla. Ryhmän ensimmäiset tunnetut jäsenet ovat myöhäistriaskaudelta, ja varsinaiset kilpikonnat ilmestyivät keskijurakaudella. Liitukauden lopun joukkosukupuuton jälkeen Testudinata-kladista oli varsinaisten kilpikonnien lisäksi jäljellä vain Meiolaniformes-kladi. Viimeiset Meiolaniformesin edustajat elivät Oseaniassa, ja ne kuolivat sukupuuttoon noin vuonna 531 jaa. ihmisen metsästyksen seurauksena. == Luokittelu == pienoiskuva|Proganochelys quenstedtii * Kladi: Testudinata ** Suku: †Australochelys ** Suku: †Palaeochersis ** Suku: †Proganochelys ** Suku: †Proterochersis ** Kladi: Mesochelydia *** Suku: †Condorchelys *** Suku: †Eileanchelys *** Suku: †Heckerochelys *** Suku: †Indochelys *** Suku: †Kayentachelys *** Kladi: Perichelydia **** Suku: †Kallokibotion **** Suku: †Spoochelys **** Heimo: †Helochelydridae **** Kladi: †Meiolaniformes **** Heimo: †Sichuanchelyidae **** Lahko: Kilpikonnat (Testudines) === Fylogenia === Joyce (2017): == Lähteet == Luokka:Diapsidit
Kalle Ukkola

Kalle Veikko Sakari Ukkola (s. 4. toukokuuta 1943 Sortavala) on suomalainen insinöörikenraalimajuri evp. Ukkola syntyi majuri, insinööri Veikko Ukkolan ja Laura Linkolan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on arkkitehti Outi Rajakaltio. Ukkola tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1962, Kadettikoulusta hän valmistui 1966 ja suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon 1972. Ukkola toimi opetusoupseerina Pohjanmaan tykistörykmentissä vuodesta 1966 ja sitten Pääesikunnassa toimistoinsinöörinä vuodesta 1972 ja toimistopäällikkönä sekä osastoinsinööri useilla eri osastoilla vuodesta 1978. Viestikeskuskorjaamon johtaja hän oli vuodesta 1990 ja hoiti sitten päällikkötehtäviä puolustusvoimien materiaalilaitoksella vuodesta 1993, kunnes hänet nimitettiin puolustusvoimien pääinsinööriksi 1994. Ukkola jäi eläkkeelle kesällä 2003, jolloin hänen seuraajakseen nimitettiin Markku Ihantola. Ukkola ylennettiin vänrikiksi 1963, luutnantiksi 1966, yliluutnantiksi 1971, insinöörikapteeniksi 1973, insinöörimajuriksi 1978, insinöörieverstiluutnantiksi 1984, insinöörieverstiksi 1990 ja insinöörikenraalimajuriksi 1994. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka: Suomalaiset insinöörit Luokka: Vuonna 1943 syntyneet Luokka: Elävät henkilöt
City Lights (Blanchen kappale)

City Lights on belgialaislaulaja Blanchen esittämä kappale, jolla hän edusti Belgiaa vuoden 2017 Euroviisuissa. Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui neljänneksi 165 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 363 pistettä ja saavutti sijan 4. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 euroviisuedustuskappaleet Luokka:Belgian euroviisuedustuskappaleet
Kaisu Liuhala

Kaisu Kerttu Sofia Liuhala (o.s. Knuuttila; 17. huhtikuuta 1949 Eura – 2. kesäkuuta 2020 Tampere) oli suomalainen musiikkituottaja ja sanoittaja. Oman nimensä lisäksi hän käytti sanoittajanimimerkkiä Bugaluu. Liuhalan iskelmäkäännöksiä ovat muun muassa Maaritin ”Istun tässä pöydässä taas” ("Sittin’ on The Dock of the Bay") ja ”Siivet saan” ("Reasons") sekä Paula Koivuniemen ”Kulku ihmisen” ("Uomini soli") ja ”Aikuinen nainen” ("Maledetta primavera").Kaisu Liuhala. SecondHandSongs. Viitattu 8.3.2017.Liuhala Kaisu , Äänitearkisto. Viitattu 8.3.2017. Liuhala on sanoittanut myös muun muassa Kari Kuusamon säveltämän vuoden 1983 euroviisuedustuskappaleen ”Fantasiaa”. Kaisu Liuhala toimi nuoruudessaan lentoemäntänä ja sitten kymmenisen vuotta musiikin tekijänoikeusasioiden parissa. Hän tuli tuottajaksi Tampere-taloon sen avajaisvuonna 1990 ja jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 2014.Työ tekijäänsä kiittää. Tampere-talon sanomia 1/2014, s. 3. Viitattu 8.3.2017. Vuosina 1981–1986 Kaisu Liuhala toimi Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n hallituksessa, kaksi viimeistä vuotta varapuheenjohtajana.Kohti tasa-arvoa. Selvis-lehti 04/2011, Elvis ry. Viitattu 8.3.2017. Teoston hallituksessa hän istui vuosina 1992–1999.Teoston hallitus kautta aikain. Teosto. Viitattu 8.3.2017. Vuoden 2014 Iskelmä Gaalassa Liuhala sai erikoispalkinnon.Västi, Juha: Iskelmä Gaala 2014: Erikoispalkinko Kaisu Lihala (sic!). Iskelmä.fi 26.01.2014. Viitattu 8.3.2017. Kaisu Liuhala oli naimisissa tuottaja ja toimittaja Tommi Liuhalan kanssa.Prinsessa -65 syntyi vuonna 1975. Seppo Närhin blogi KSML-sivustolla 15.5.2014. Viitattu 8.3.2017. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kaisu Liuhala Discogs-tietokannassa *Kaisu Liuhalan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Luokka: Suomalaiset sanoittajat Luokka: Suomalaiset musiikkituottajat Luokka: Vuonna 1949 syntyneet Luokka: Vuonna 2020 kuolleet Luokka:Lentoemännät ja stuertit
Ahti Vartiainen

Ahti Toimi Paavali Vartiainen (s. 2. syyskuuta 1943 Joensuu) on suomalainen kenraalimajuri evp. Vartiainen syntyi ylimestari Kauko Vartiaisen ja Ilma Sylvia Palovaaran perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1968 on Mona Danielsson. Vartiainen tuli ylioppilaaksi Outokummun yhteiskoulusta 1962, Kadettikoulusta hän valmistui 1966 ja Sotakorkeakoulusta 1977. Vartiainen toimi opetusupseerina Pioneerirykmentissä vuodesta 1966 ja Pohjan pioneerikomppaniassa vuodesta 1967. Toimittuaan pioneeriupseerina Pohjan prikaatissa 1969 hänestä tuli Pohjan pioneerinkomppanian varapäällikkö samana vuonna. Helsingin laivastoaseman kouluttajana Vartiainen toimi 1970, mutta siirtyi sitten opettajaksi Kadettikouluun vuoteen 1974 asti. Varikkoupseerina Pioneerivarikolla hän toimi vuonna 1977, päällikkönä Ilmavoimien esikunnassa vuodesta 1978 ja uudelleen Pioneerinvarikolla varikkoupseerina vuodesta 1984 ja varikonpäällikkönä vuodesta 1985. Vuonna 1988 Vartiainen siirtyi pataljoonankomentajaksi UNDOF:iin, vuonna 1990 Pääesikunnan pioneeriosaston päälliköksi ja seuraavana vuonna pioneeri- ja suojelutarkastajaksi. UNFICYP:in komentaja hän oli vuodesta 1994, Pääesikunnan erityistehtävissä vuonna 1997 ja Helsingin sotilasläänin komentaja vuodesta 1998. Tästä tehtävästä Vartiainen jäi eläkkeelle vuonna 2003.Rannikon Puolustaja, no. 3/03, s. 7 Vartiainen ylennettiin vänrikiksi 1963, luutnantiksi 1966, yliluutnantiksi 1969, kapteeniksi 1973, majuriksi 1978, everstiluutnantiksi 1985, everstiksi 1990 ja prikaatikenraaliksi 1998. Kenraalimajuri Vartiaisesta tuli vuonna 2001. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Pioneerijoukot Luokka: Vuonna 1943 syntyneet Luokka: Elävät henkilöt
Vanhojen tie

Vanhojen tie on Aija Kuparisen kokoama haastattelukirja, joka sisältää neljäntoista suomalaisen romanivanhuksen haastatteluihin perustuvat kertomukset heidän elämästään. Kertomuksiin liittyy Olga Poppiuksen ottamia kuvia. Kuvista koottu näyttely Phuranengo drom – vanhojen tie oli esillä Helinä Rautavaaran museossa 20. elokuuta 2017 asti. Teos kuuluu Suomi 100 -juhlavuoden Vanhojen tie -hankkeeseen, ja sen on julkaissut vuonna 2017 Like. Vanhin haastateltava oli 91-vuotias Irja Bolström, joka monien haastateltujen tapaan vietti lapsena kiertolaiselämää ilman vakituista asuntoa. Aina välillä perhe asui vähän aikaa sukulaisissa, välillä taloista tarjottiin talven pakkasilla lupa majoittua. Samanlaiset kohtalot toistuvat monien muidenkin kertomuksissa, mutta he kuuluvat viimeiseen kiertolaissukupolveen, ja heidän tarinoitaan haluttiin talteen.Vesa Marttinen: "Tarjoilija sanoi, että mustalaisille ei tarjoilla, minä annoin nyrkistä!, Yle.fi, uutiset 28.2.2017, viitattu 8.3.2017 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Vieno Palmin lyhyt muistelu, Yle Areena * Aija Salovaara: Vanhojen tie, Kirjaan haastateltujen kertomuksia, Maailman kuvalehti 2/2015 Luokka:Vuoden 2017 kirjat Luokka:Suomalaiset elämäkerrat ja muistelmat Luokka:Suomen romanit
Sini Merikallio

Sini Merikallio (s. 1977 Myrskylä) on suomalainen avaruustutkija ja eläinlääkäri. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Herttoniemen yhteiskoulun lukiosta ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta Marsia käsittelevällä diplomityöllä. Hän on työskennellyt avaruus- ja ilmastomuutostutkimuksen parissa Ilmatieteen laitoksella, mutta toimii nykyään kunnan eläinlääkärinä. Merikallio kävi vuonna 2003 ensimmäisenä suomalaisena kokeilemassa Mars Desert Research Stationin Mars-simulaattoria Utahin autiomaassa. Kokeen aikana ryhmä vietti avaruuspuvuissaan Marsin kaltaisissa olosuhteissa kaksi viikkoa. Merikallio oli mukana hakemassa Euroopan avaruusjärjestö ESAn astronauttiohjelmaan vuonna 2008 sijoittuen 10 000 hakijan joukosta 200 parhaan joukkoon. Merikallio on ollut myös mukana kehittämässä Ilmatieteen laitoksen tutkija Pekka Janhusen johdolla sähköistä aurinkotuulipurjetta, jonka avulla Maan ja Marsin kiertoradalle saataisiin tehtyä polttoainevarastoja asteroideilta haetusta vedestä. Myös Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa on noteerannut hankkeen ja ilmoittanut tutkivansa hanketta noin 450 000 euron budjetilla. Merikallio on eläinlääketieteen kandidaatti ja tekniikan tohtori. Hän on ollut kiinnostunut eläinten hyvinvoinnista jo lapsesta saakka. Merikallio uskoo mahdottoman saavuttamiseen ja hänen metodinsa on edetä asiassa kuin asiassa pienin askelin. Jos maalliset ongelmat tuntuvat liian suurilta, hän neuvoo pohtimaan haastetta avaruustutkijoiden näkökulmasta – eli miltä ongelma näyttää Marsin perspektiivistä. == Väitöskirja: Ilmakehän pienhiukkasten mallinnus == Vuonna 2016 valmistuneessa Ilmatieteen laitoksella toteutetussa väitöstyössään Computer modeling of light scattering by atmospheric dust particles with spheroids and ellipsoids Merikallio on tutkinut ilmakehän pienhiukkasten, erityisesti kompleksisten aavikko- ja tulivuoripölyn, valon sironnan mallinnusta. Työn tavoitteena oli selvittää voidaanko valon sirontaa ilmakehän pienhiukkasista mallintaa nykyistä paremmin ja käytännöllisemmin käyttämällä yksinkertaistettuja, hieman pallomuodoista poikkeavia, mallihituja. Mallia pienhiukkasten valon sironnasta on käytetty myös avaruustutkimuksessa. Tämä on tehty käyttäen yksinkertaistettuja mallihituja. Tulokset tutkittujen mallien käyttökelpoisuudesta ovat rohkaisevia ja niitä onkin jo hyödynnetty Ilmatieteen laitoksella ECHAM-ilmastomallin parantamiseen. Tulevaisuudessa tuloksia tullaan käyttämään myös muun muassa AATSR-satelliitti-instrumentin kaukomittausten käsittelyyn. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tieteilijät Luokka:Suomalaiset eläinlääkärit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Plaça d’Espanya

Plaça d’Espanya on aukio Barcelonassa Espanjassa. Se rakennettiin vuoden 1929 maailmannäyttelyä varten. Nykyisin aukiolla on vilkas liikenneympyrä, jonka keskellä on Josep Maria Jujolin suunnittelema italialaistyylinen suihkukaivo. Aukion lähellä on kaksi messuhallia, joiden sisäänkäynnin luona on kaksi venetsialaistyylistä kellotornia. Aukion laidalla on entinen härkätaisteluareena Las Arenas, joka muutettiin ostoskeskukseksi. Espanyan metroasema sijaitsee aukion alla. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Espanjan aukiot Luokka:Barcelonan rakennukset ja rakennelmat
Kati Immonen

Kati Maria Immonen (s. 6. helmikuuta 1971 Jyväskylän maalaiskunta) on turkulainen kuvataiteilija, jonka pääasiallinen maalaustekniikka on vesivärimaalaus. Hän luonnostelee teoksensa ajatuksissaan valmiiksi ja hahmottelee sen vesiliukoisilla puuvärikynillä paperille, sillä vesivärit eivät sovellu jatkuvaan korjailuun, vaan työstettävä kohta on parasta maalata kerralla valmiiksi. Vesiväreillä maalaamisen nopeus sopii siksi hyvin Immosen luonteelle, koska hän ei pidä pitkällisestä työskentelystä saman teoksen parissa. Immoselle teoksen tekemisen hitain ja hankalin vaihe on idean kehittely. Hyvän idean pohjalta maalaus syntyy nopeasti, mutta jos ei ole kunnon ajatusta vaan vain halu maalata, hän joutuu itsekseen pohdiskelemaan mitä teokselta haluaa ja milloin se on valmis. Joskus hän joutuu myöntämään itselleen, ettei idea kantanutkaan, ja pohdiskelu täytyy aloittaa alusta ja toivoa seuraavan idean olevan edellistä parempi. Immonen pitää teosta hyvänä vasta kun siitä löytyy hyvän idean lisäksi uusi näkökulma, jonka kannalta teoksen aihetta voi tutkia. Immosen mielestä innoittavinta maalaustyössä on vuoropuhelu eri näkökulmien välillä. Immonen opiskeli taidealaa Turun piirustuskoulussa 1993–1997 ja suoritti siellä kuvataiteilijan tutkinnon. Vuonna 2007 hän osallistui ammattitaiteilijoille suunnattuun muotokuvamaalauskurssiin ja 2011 hän suoritti Turun Taideakatemiassa kuvataiteilijan ammattikorkeakoulututkinnon. Ensi kerran Immosen teoksia oli esillä Rauman taidemuseossa järjestetyssä aluetaidenäyttelyssä 1998. Sen jälkeen hän on osallistunut moniin kotimaisiin ryhmä- ja yhteisnäyttelyihin sekä ulkomailla järjestettyihin näyttelyihin 1998 Tukholmassa, 2002 Quebecissa Kanadassa, 2006 Istanbulissa ja İzmirssä Turkissa, 2007 Haagissa Alankomaissa, 2009 Cádizissa Espanjassa ja Lissabonissa Portugalissa ja 2015 Sankt Gallenissa Sveitsissä. Immosen yksityisnäyttely on järjestetty Helsingissä 2000, 2005, 2010, 2014 ja 2017, Jyväskylässä 2001 ja 2012, Turussa 2003, 2008, 2013 ja 2015, Hangossa 2007, Tampereella 2009, Korppoossa 2014 sekä Strasbourgissa Ranskassa 2005. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Kati Immosen kotisivut Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elina Ruohonen

Elina Johanna Ruohonen (s. 21. huhtikuuta 1970 Kaarina) on turkulainen taidemaalari, joka maalaa öljyvärillä läpinäkyvälle akryylilevylle. Elina Ruohonen on opiskellut Kankaanpään taidekoulussa 1991–1995. Krasnojarskin taideinstituutissa Venäjän Itä-Siperiassa hän opiskeli 1995 ja 1998–2001 Tampereen ammattikorkeakoulussa, jossa suoritti kuvataiteilijan ammattikorkeakoulututkinnon vuonna 2000. Ruohosen teoksia oli ensi kerran esillä yhteisnäyttelyssä 1993 Raumalla, jossa Rauman taidemuseossa järjestettiin Varsinais-Suomen nuorten aluenäyttely. Sen jälkeen hänen töitään on ollut esillä lukuisissa taidenäyttelyssä. Ruohosen ensimmäinen yksityisnäyttely oli Raatihuoneen galleriassa Turussa 1998. Sen jälkeen hänen yksityisnäyttelynsä on ollut jossain esillä lähes vuosittain. Ruohosen teoksia on Tampereen ja Turun kaupunkien kokoelmissa sekä Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ja Valtion taidekokoelmassa. Ruohonen on osallistunut Bargain-ryhmän ja Pottuhalliryhmän toimintaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Elina Ruohosen kotisivu * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Steryylisulfataasi

Steryylisulfataasi tai steroidisulfataasi on hydrolaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi hydrolysoi useita steroidien sulfaattijohdannaisia ja osallistuu täten steroidien aineenvaihduntaan. Entsyymiä esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin soluissa. Steryylisulfataasin EC-numero on EC 3.1.6.2. ==Toiminta== Rakenteeltaan steryylisulfataasi on dimeeri ja ihmisen entsyymin molekyylimassa on noin 200-300 kDa. Steryylisulfataasin substraatteja ovat monet steroidisulfaatit esimerkiksi dehydroepiandrosteronisulfaatti, estronisulfaatti, pregnelonisulfaatti ja kolesterolisulfaatti. Nämä steroidien sulfaattijohdannaiset ovat usein hormonaalisesti inaktiivisia ja entsyymi hydrolysoi ne hormonaalisesti aktiivisiksi. Steryylisulfataasi esiintyy sitoutuneena solukalvoon ja sitä esiintyy erityisesti rinnoissa, luuytimessä, kohdun limakalvoilla sekä ihon soluissa. Steryylisulfataasin puutteellinen aktiivisuus johtaa X-kromosomissa periytyvään iktyoosiin, joka ilmenee ihon suomumaisena hilseilynä. Entsyymin puutteellisen toiminnan vuoksi estrogeenin muodostuminen istukassa on heikentynyt raskauden aikana. Koska steryylisulfataasi on tärkeässä roolissa estrogeenin ja eräiden muiden steroidihormonien aktivoinnissa, on sen inhibiittoreita tutkittu käytettäväksi rintasyövän hoidossa. ==Lähteet== Luokka:Hydrolaasit
Arktinen keramiikkakeskus

Arktinen keramiikkakeskus Posiolla sijaitseva keramiikkakeskus. Keskus tunnetaan paremmin sen englanninkielisellä nimellä Arctic Ceramic Centre. == Historia == Idea Arktisesta Keramiikkakeskuksesta syntyi vuonna 2011. Keramiikkakeskuksen suunnitteluvaiheessa siitä käytettiin työnimeä "Ceramic Centre Lapland". Myöhemmin nimi vakiintui Arktiseksi keramiikkakeskukseksi (engl. Arctic Ceramic Centre). Keramiikkakeskuksen ideointivaiheessa tehtiin opintomatkoja jo olemassa oleviin kansainvälisiin keramiikkakeskuksiin ja toteutettiin kansainvälisiä ArctiClay-symposiumeja. Idea Arktisesta Keramiikkakeskuksesta jäsentyi ja kehittyi edelleen vuonna 2013 läpiviedyssä Lapin Keramiikkakeskus, Posio -hankkeessa. Hankkeen aikana parhaaksi toimintaympäristöksi tulevaa keramiikkakeskuksen toimintaa varten todettiin Posion Kirintövaarassa sijaitseva luontohotelli Kirikeskus. Tehdyn jatkosuunnitelman pohjalta Hotelli Kirikeskuksen yrittäjä Reijo Lantto päätti investoida suunnitelmassa esitettyjen tilojen rakentamiseen ja laitteiden hankintaan. Näin Kirikeskukseen syntyi Arktinen Keramiikkakeskus, joka toimi vuonna 2014 ensimmäistä kertaa kansainvälisen symposiumin pitopaikkana. Keramiikkakeskuksen toiminnan tukemiseksi ja edistämiseksi Posiolle perustettiin vuoden 2014 aikana Arktinen Keramiikkakeskus – Arctic Ceramic Centre ry -niminen yhdistys. Sen tavoitteena on luoda Arktisesta keramiikkakeskuksesta korkeatasoinen, kansainvälisesti tunnettu keraamikkojen ja myöskin muiden taiteilijoiden kohtaamis- ja työskentelypaikka. Vuonna 2015 Arktinen keramiikkakeskus hyväksyttiin International Academy of Ceramics (IAC) – järjestön jäseneksi. Arktinen Keramiikkakeskus isännöi myös IAC:n kongressin Rovaniemellä ja Posiolla vuonna 2020 ensimmäistä kertaa Suomessa. Se kokoaa todennäköisesti noin 300 keramiikkataiteen toimijaa yhteen. Kongressin alustava teema on ”On the Edge”. == Lähteet == * http://www.arctic- ceramic.fi/fi/arktinen-keramiikkakeskus-posio/ * http://www.aic- iac.org/en/member/arctic-ceramic-centre-arktinen-keramiikkakeskus-ry/ * http://news.cision.com/fi/house-of-lapland/r/posio-ja-rovaniemi-toimivat- vuonna-2020-keramiikkamaailman-paakaupunkeina,c2162277 == Aiheesta muualla == * Arktisen keramiikkakeskuksen kotisivu * Arktinen keramiikkakeskus Posion matkailusivuilla Luokka:Posion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Keramiikka
Šarlataani

Šarlataani on henkilö, joka harjoittaa puoskarointia tai petoksia saadakseen rahaa, mainetta tai muita etuja. Sana tulee ranskan kielen sanasta charlatan, joka tarkoitti lääkkeiden myyjää ja joka saattoi mainostaa läsnäoloaan musiikilla tai ulkoilmalavaesityksillä. Tunnetuin Pariisin charlataaneista oli Tabarin, joka perusti näyttämön Place Dauphinelle vuonna 1618. Tabarinin commedia dell ' arte -tyylillä esittämät sketsit ja farssit innostivat myös Molièrea. Sana voidaan jäljittää myös espanjan kielen sanaan charlatán, joka viittaa harkitsemattoman puheliaaseen henkilöön, lörppöön. Etymologistit jäljittävät "charlatanin" joko italian kielen sanaan ciarlare, joka tarkoittaa lavertelua tai jaarittelua; tai sanaan Cerretano, joka tarkoittaa Cerreton asukasta Umbriassa. Kylä on tunnettu puoskareistaan. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Huijaukset Luokka:Uskomuslääkintä