EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pleume

Pleume () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Bottikessa Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Néa Propontídan kunnan alueelle. == Maantiede == Pleumen kaupunki sijaitsi mahdollisesti Bottiken alueella nykyisen Chalkidikín niemimaan länsiosassa. Seutu ei antiikin aikana kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartastossa Pleume on sijoitettu Spartoloksen, Aioleionin ja Sinoksen lähelle nykyisen Néa Tríglian kaupungin eteläpuolelle. Pleumen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. == Historia == Pleumen historiasta tiedetään vain se, että se kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 434/433, 429/428 ja 422/421 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Pleumeus (). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Néa Propontída
Luettelo Länsi-Uudenmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Kansallinen Kokoomus === # Mia Laiho # Kai Mykkänen (2022–2024) # Jarno Limnell # Pia Kauma # Tere Sammallahti (2022–2023) ## Vanessa Kurri (2023–) # Mervi Katainen # Henrik Vuornos # Anna Pelkonen # Ville Laakso # Otto Wejberg # Kaisa Alaviiri # Tapio Karjalainen # Emma-Stina Vehmanen # Tiina Thure-Toivanen # Ira Hietanen- Tanskanen # Anna Sahiluoma # Tiina Noro # Arja Uusitalo # Timo Haapaniemi # Mikko Piirtola # Isto Havu # Emilia Knaapi # Tomi V. Leivo # Marika Räf # Anna Rukko # Heidi Castrén # Satu Mollgren === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Maria Guzenina # Johanna Värmälä # Joona Räsänen # Maaret Laine (2022) ## Anja Jaatinen (2022–) # Aino Laine # Eeva Hiila # Liisa Kivekäs # Elina Kokko # Petra Nummelin # Markku Sistonen # Helena Marttila # Taru Salovaara # Sini Felipe === Suomen Ruotsalainen Kansanpuolue === # Henrik Wickström # Veronica Rehn-Kivi # Karin Cederlöf # Anita Westerholm # Nina af Hällström # Eva-Lena Gästrin # Torbjörn Ekholm # Johan Lassus # Anna Aintila # Karl von Smitten # Ralf Backman # Peter Braskén === Vihreä liitto === # Saara Hyrkkö # Markus Myllyniemi # Hanna Hukari # Henna Partanen # Noora Koponen # Johanna Karimäki # Peppi Seppälä # Anu Rasinsalo # Laura Skaffari # Henna Hiilamo === Perussuomalaiset === # Riikka Purra # Arja Juvonen # Riikka Slunga-Poutsalo (2022–2023) ## Ari Ampuja (2023–) # Simo Grönroos # Veli-Matti Laitinen # Henna Kajava === Vasemmistoliitto === # Tiina Aavaparta # Heli Ahjoniemi # Kari Uotila # Birgit Aittakumpu === Suomen Keskusta === # Eerikki Viljanen # Riikka Pakarinen (2022–2023) ## Lotta Paakkunainen (2023–) # Marjut Frantsi- Lankia === Suomen Kristillisdemokraatit === # Ari Mönttinen # Kaarina Järvenpää === Muut === # Nora Stenvall (Liik.) # Cia Grönberg (Vkk.→2022→VL.→2024→Valtuustoryhmä Bellator) == Lähteet == Länsi-Uudenmaan aluevaltuutetut *
Luettelo Pirkanmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Pirkanmaan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Kansallinen Kokoomus === # Anna-Kaisa Ikonen # Kari-Matti Hiltunen # Sofia Vikman # Ida Leino # Leena Kostiainen # Jari Andersson # Marko Jarva # Anneli Taina # Ilkka Sasi # Jocka Träskbäck # Kalervo Kummola # Juho Ojares # Kaija Holli # Mauri Jussila # Antti Ivanoff # Aleksi Jäntti # Jari Kinnunen # Touko Sikala # Anitta Korpio # Erkki Paloniemi # Sirja Kaartinen === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Lauri Lyly # Ilmari Nurminen # Johanna Loukaskorpi # Hanna Laine # Ulla Kampman # Arja Laitinen # Kirsi Kaivonen # Taru Tolvanen # Joni Kumlander # Pekka Järvinen # Leena Mankkinen # Atanas Aleksovski # Tuula Petäkoski-Hult # Tarja Jokinen # Jenni Jokinen # Aila Dündar-Järvinen # Markku Virkamäki # Riitta Ollila === Perussuomalaiset === # Miko Bergbom (2022–2023) ## Arto Grönroos (2023–) # Joakim Vigelius (2022–2023) ## Veli-Matti Ahtiainen (2023–) # Erja Pelkonen # Lassi Kaleva # Veikko Vallin # Mauri Heiska # Miia Kinnari # Sami Kymäläinen # Veijo Niemi === Vasemmistoliitto === # Anna Kontula # Minna Minkkinen # Kukka Kunnari # Anne Nyman # Leena Saarela # Mikko Aaltonen # Jouni Sirén # Milka Hanhela # Mervi Veijola === Vihreä liitto === # Jaakko Mustakallio # Iiris Suomela # Julia Sangervo # Olga Haapa-aho # Sirpa Repo # Iina Hänninen # Tiina Wesslin # Perttu Jussila === Suomen Keskusta === # Katariina Pylsy # Hanna Holma # Minna Sarvijärvi # Pertti Hakanen (2022–2023) ## Reijo Koskela (2023–) # Petra Schulze-Steinen # Linda Lähdeniemi # Klaus Myllymäki # Marjo Mäkinen-Aakula === Suomen Kristillisdemokraatit === # Sari Tanus # Kauko Turunen # Riitta Kuismanen # Sirpa Pursiainen === Muut === # Karoliina Kähönen (Liik.) # Kari Virtanen (Vkk.→2022→VL.–2023) ## Kari Holma (VL. 2023–) == Lähteet == Pirkanmaan aluevaltuutetut *
Luettelo Varsinais-Suomen aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Varsinais-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Kansallinen Kokoomus === # Petteri Orpo (2022–2023) ## Laura Kontu (2023–) # Kaija Hartiala # Ville Valkonen # Ilkka Kanerva (2022†) ## Anu Perho (2022–) # Toni Forsblom # Sanna Vauranoja # Sauli Seittenranta # Juhani Nummentalo # Susanna Majasuo # Sini Ruohonen # Anna Jalkanen # Hanna Gustafsson # Milla Lahdenperä # Elina Suonio- Peltosalo # Janika Takatalo # Teija Tiusanen # Sanna Pitkänen # Muhis Azizi # Laura Riski (2022–Liik.→2023→Kok.) # Laura Kaarniharju (2022–Ps.→2023→Kok.) === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Aki Lindén # Saku Nikkanen # Niina Alho # Janne Sjölund # Simo Paassilta # Ari Korhonen # Kristiina Hellsten # Heli-Päivikki Laurén # Janne Laulumaa # Mari Lahti # Piia Elo # Mika Maaskola # Niina Piippo # Marke Tissari # Sirpa Hagsberg # Alas Ali === Suomen Keskusta === # Annika Saarikko # Jari Välimäki # Jouni Mutanen # Jani Kurvinen # Reetta Tanila-Järvinen # Mauri Kontu # Olavi Ala-Nissilä # Esko Kiviranta # Päivi Maisila # Teija Ek-Marjamäki # Merja Laine # Tanja Raisto- Elo === Vasemmistoliitto === # Li Andersson # Johannes Yrttiaho # Timo Furuholm # Maarit Koivisto # Pirjo Rinne # Nina Söderlund # Lotta Laaksonen # Jukka Kärkkäinen # Jaakko Lindfors (2022–2023) ## Katri Kapanen (2023–) # Emma Lindqvist === Perussuomalaiset === # Ville Tavio # Mikko Lundén # Heikki Tamminen # Sanna Paasikivi # Lauri Heikkilä # Jyrki Alastalo # Mikko Taavitsainen === Vihreä liitto === # Sofia Virta # Elina Rantanen # Janina Andersson # Konsta Nylander # Heidi Aaltonen # Aliisa Wahlsten # Lassi Laine === Suomen Ruotsalainen Kansanpuolue === # Niklas Guseff # Regina Koskinen # Robert Paul # Așa Gustafsson (Sit.) # Merja Fredriksson === Suomen Kristillisdemokraatit === # Jukka-Pekka Kuokkanen # Jouni Lehikoinen === Muut === # Jethro Rostedt (Liik. 2022) == Lähteet == Varsinais-Suomen aluevaltuutetut *
Luettelo Vantaan ja Keravan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Kansallinen Kokoomus === # Sari Multala # Maarit Raja-Aho # Jüri Linros # Sakari Rokkanen # Marja Ahava # Mika Kasonen # Paula Lehmuskallio # Sami Kanerva # Anitta Orpana # Lauri Kaira # Heli Hakala # Terhi Enjala # Anniina Pylsy # Satu Ek # Anssi Aura # Marja Suomela # Susanna Kaiju # Markku Pyykkölä # Otso Kivimäki === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Sirkka-Liisa Kähärä # Kimmo Kiljunen # Anne Karjalainen # Pirkko Letto # Ulla Kaukola # Riitta Särkelä # Säde Tahvanainen # Ida Tamminen # Tarja Eklund # Ulla-Maija Kopra # Tuija Haapalainen # Soile Eriksson # Sari Viinikainen # Matilda Stirkkinen # Jouko Lindtman # Jari Sainio # Ranbir Sodhi === Vihreä liitto === # Olga Gilbert # Eva Tawasoli # Laura Tulikorpi # Reija Friman # Siru Kauppinen # Tuire Kaimio # Vaula Norrena # Tia Seppänen # Eve Rämö === Perussuomalaiset === # Mika Niikko # Erika Veltheim (2022–) ## Toni Eskelinen # Kai-Ari Lundell # Tuukka Saimen # Tanja Aidanjuuri-Niemi # Suvi Karhu # Janne Hartikainen # Teemu Purojärvi === Vasemmistoliitto === # Jussi Saramo # Pia Lohikoski # Funda Demiri # Antero Eerola # Minttu Sillanpää # Gashaw Kaisa Bibani === Suomen Keskusta === # Pirjo Luokkala # Timo Laaninen # Inna Kallioinen === Liike Nyt === # Nina Nummela # Marjo Vacker === Suomen Kristillisdemokraatit === # Tiina Tuomela # Jouko Jääskeläinen === Suomen Ruotsalainen Kansanpuolue === # Patrik Karlsson # Hanna Holmberg-Soto === Muut === # Tiina Keskimäki (VKK.) == Lähteet == Vantaan ja Keravan aluevaltuutetut *
Luettelo Kanta-Hämeen aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kanta-Hämeen hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Kaisa Lepola # Johannes Koskinen # Tarja Filatov # Miia Nahkuri # Emmi Lintonen # Prabhakaran Ranjith Kumar # Pirjo Alijärvi # Alpo Hirvioja # Tapani Hellstén # Lauri Jormanainen # Piia Olkinuora # Eveliina Hostila # Mia Heinonen # Piritta Järvinen === Kansallinen Kokoomus === # Sanni Grahn-Laasonen (2022–2023) ## Pia Yli-Pirilä (2023–) # Juha Isosuo # Timo Heinonen (2022–2023) ## Lotta Saarenmaa (2023–) # Helena Lehkonen # Antti Ahonen # Sari Rautio # Marko Ahtiainen (2023–2024) ## Kalle Virtanen (2024–) # Päivi Kankaanmäki # Eija Aittola # Riku Bitter # Mika Penttilä # Veli-Antti Silpola # Maija Kontturi # Aino Närkki # Noora Tammilehto (siirtyi SDP:n ryhmästä 10/2024) === Suomen Keskusta === # Johanna Häggman # Johanna Wiisak # Merja Taponen # Seppo Kuparinen # Heini Ristavaara # Antti Leinikka (2022–2023) ## Kristiina Ruuskanen (2023–) # Leena Suojala # Anne Eve === Perussuomalaiset === # Lulu Ranne (2022–2023) ## Sanna Jämsén (2023–) # Vesa Mäkinen # Jari Heikkinen (2022–2023) ## Pasi Niemi (2023–) # Mika Lartama # Kirsi Mäkilaine # Petri Laine # Teppo Turja (2022–2024) ## Tea Jaakkola (2024–) === Vasemmistoliitto === # Erja Hirviniemi # Aino-Kaisa Pekonen # Juhani Lehto # Aapo Reima # Minna Belik # Hanna Jokinen === Vihreä liitto === # Mirka Soinikoski # Karri Vanttaja # Anne Lindgren === Suomen Kristillisdemokraatit === # Päivi Räsänen # Kylli Kylliäinen # Hannele Saari === Muut === # Heli Lehtilä-Salmi (Liik.) # Tiina Metsäranta (Vkk.) # Petri Hakamäki (Kesk.→2023→Sit.) == Lähteet == Kanta-Hämeen aluevaltuutetut *
Luettelo Satakunnan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Satakunnan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Kristiina Salonen (2022–2023) ## Diana Bergroth-Lampinen (2023–) # Heidi Viljanen # Sinikka Alenius # Harri Lehtonen # Ilona Sjöman # Leena Jokinen-Anttila # Arja Laulainen # Marika Uimaluoto # Maaret Vainio # Sari Seimelä # Harri Kivenmaa # Rauno Vesivalo # Erja Starck # Jarkko Viljanen # Mirja Ylijoki # Jyrki Levonen # Pekka Wallenius # Jouni Uusitalo # Johanna Rantanen # Heli Lukka === Suomen Keskusta === # Eeva Kalli # Aila Haikkonen # Juha Korkeaoja # Helena Ollila # Keijo Kerola # Marja Vaitomaa # Joonas Immonen # Arimo Koivisto # Vesa Jalonen # Tapio Huhtanen # Juha Kantola # Minna Grönman # Heli Sulkava # Heimo Nikula === Kansallinen Kokoomus === # Matias Marttinen # Sampsa Kataja # Marja-Leena Alho # Mari Kaunistola # Anne Holmlund # Kari Hannus # Henna Kyhä # Elina Junnila # Marjo Jaspa # Kari Kähkönen # Atte Hölttä # Eveliina Perälä # Jaakko Aromaa === Perussuomalaiset === # Petri Huru # Christa Lahto # Niina Immonen # Jami Toivonen # Anssi Joutsenlahti # Soile Ojala-Seppä # Heidi Sakari # Niko Viinamäki # Jyri Sarin === Vasemmistoliitto === # Raisa Ranta # Tapio Furuholm (2022) ## Jari Hakala (2022–) # Mika Aho # Petri Salminen # Milka Tommila # Jenni Tuomi === Vihreä liitto === # Laura Pullinen # Julia Liljegren (2022) ## Kaarina Ranne (2022–) # Irmeli Elomaa === Suomen Kristillisdemokraatit === # Sauli Ahvenjärvi # Marketta Juntunen # Simo Korpela === Muut === # Niina Valtanen (Vkk.→2022→VL.) == Lähteet == Satakunnan aluevaltuutetut *
San Vicente Ferrer -luokka

San Vicente Ferrer -luokka piti olla Espanjan laivaston kolmen kaksikantisen 80-tykkisen linjalaivan muodostama alusluokka, mutta luokan kolmatta alusta ei koskaan valmistettu. == Suunnittelu == Ensimmäisen aluksen valmistamisesta annettiin kuninkaallinen määräys 4. helmikuuta 1766 Cartagenan telakalle Eduardo Bryantille, jonka tekemä suunnitelma oli hyväksytty 2. kesäkuuta 1766. Alus nimettiin 1. marraskuuta 1767. Bryant kuoli tapaturmaisesti 27. huhtikuuta 1768 eli viisi päivää vesillelaskun jälkeen, joten toisen aluksen valmistuksesta vastasi Guillermo (William) Turner.Winfield et al 2023 s. 119-120 Alunperin alusten tykkeinä olivat 24, 18 ja 8 naulan tykit, mutta 16. maaliskuuta 1790 annettu tarkennettu varustelumääräys edellytti 24 naulan tykkien vaihtamisen 36 naulan tykkeihin. Luokan kolmas alus San Rafael ei koskaan valmistunut, vaan se paloi 1769 telakalla syttyneessä tulipalossa ennen vesillelaskua. Aluksen tilalle rakennettiin saman niminen kaksikantinen 70-tykkinen linjalaiva. Molemmat valmistuneet alukset olivat 1779 Ferroliin sijoitetussa laivueessa. == Alukset == San Vicente Ferrer -luokka Nimi (lempinimi) Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo San Vicente Ferrer Cartagena 10. kesäkuuta 1766 22. huhtikuuta 1768 17. kesäkuuta 1768 poltettu 17. helmikuuta 1797 San Nicolás de Bari Cartagena 26. syyskuuta 1767 5. huhtikuuta 1769 vallattu 14. helmikuuta 1797 HMS San Nicolas proomu 1800 myyty 1814 San Raphael Cartagena 16. kesäkuuta 1768 tuhoutunut tulipalossa 1769 == Lähteet == * === Viitteet === *
CAMM

Camm tai CAMM voi tarkoittaa seuraavia: * Common Anti-Air Modular Missile, ohjusperhe * Compression Attached Memory Module, JEDECin standardoima muistimoduuli ;Sukunimenä * Sydney Camm (1893–1966), brittiläinen lentokonesuunnittelija.
CAMM (muistimoduuli)

Compression Attached Memory Module (lyhyesti CAMM) on JEDECin standardoima muistimoduuli, jonka standardi JESD318: Compression Attached Memory Module on julkaistu vuonna 2023. CAMM-moduuli on tarkoitettu korvaamaan SO-DIMM-moduuli kannettavissa tietokoneissa sekä työpyödälle tarkoitetuissa tietokoneissa. CAMM-moduuli tukee DDR5- ja LPDDR5/5X -muistityyppejä, jolloin käytetään samaa liitäntää, mutta eri liitäntäpinnejä. JEDECin standardi sisältää mahdollisuuden pinoamiselle, jolloin säästetään tilaa vaakatasossa käyttämällä tilaa pystytasossa. CAMM on suunniteltu ultra-ohuisiin kannettaviin ja sen etuna ovat lyhyemmät etäisyydet muistipiirien ja muistiohjainten välillä. Lyhyempi etäisyys yksinkertaista rakennetta ja mahdollistaa suuremmat siirtonopeudet sekä pienemmät kustannukset. CAMM-moduulin nimi peräisin tavasta, jolla se painetaan kiinni muistimoduulin ja emolevyn välissä olevaa välipalkkia (interposer) vasten. == Historia == Standardoimatonta CAMM- moduulia käytettiin vuonna 2022 julkaistussa Dell Precision kannettavassa. Dell kertoi tuolloin, että moduuli ei ole ainoastaan Dellin käyttöön vaikka se on suunnitellut sen. Kesällä 2023 Adata esitteli CAMM-moduulia, joka oli erilainen kuin Dellin esittelemä. Muun muassa Samsung on ilmoittanut valmistavansa CAMM-moduuleja LPDDR-muisteilla (LPCAMM). Eduksi tavallisten LPDDR-muistien käyttöön sanotaan mahdollisuus tehdä moduulista irrotettava, jonka myötä se tarjoaa joustavuutta tietokoneiden valmistajille tuotantovaiheen aikana. Ensimmäinen kannettava tietokone, joka tukee LPCAMM2-muistia on Lenovon ThinkPad P1. Toukokuussa 2024 MSI ilmoitti ensimmäisestä kuluttajille työpöytäkoneisiin suunnatusta emolevystä, joka tukee CAMM2-moduuleja. == Lähteet == Luokka:Muistit
Hansnes

Hansnes on taajama Kalsan kunnassa Tromssan läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 469 vuonna 2022. Ringvassøy kirke sommer.jpg|Ringvassøyn kirkko ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kalsa Luokka:Norjan taajamat
Torsvågin majakka

Torsvågin majakka () on Kalsan kunnassa Tromssan läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1916, automatisoitiin 1955 ja jätettiin miehittämättömäksi 2006. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan majakat Luokka:Kalsa
Fugløykalvenin majakka

Fugløykalvenin majakka () on Kalsan kunnassa Tromssan läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1920, automatisoitiin 1987 ja jätettiin miehittämättömäksi 2003. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan majakat Luokka:Kalsa
Ringvassøyn kirkko

Ringvassøyn kirkko () on Kalsan kunnassa Tromssan läänissä sijaitseva betoninen kirkko vuodelta 1977. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Kalsa
Tapio Parviainen

Veikko Tapio Parviainen (7. tammikuuta 1928 Pyhäselkä – 2. tammikuuta 2020 Joensuu) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen ja talousneuvoksen arvonimet. Viitattu 14.12.2023. (ei- vapaa) Parviaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Parviainen ja emäntä Sulo-Liisa Puustinen ja puoliso vuodesta 1957 Sirkka-Liisa Riikkinen. Parviainen kävi keskikoulun Joensuun lyseossa 1939–1945 ja suoritti metsäalan kursseja. Hän oli maanviljelijä Pyhäselässä 1942–1954 ja samalla hakkuunvalvoja metsätiloilla. Vuonna 1954 Parviainen perusti Puutavaraliike Tapio Parviaisen, vuodesta 1971 nimeltään Sahakuutio. Hän oli Kiihtelysvaarassa Saha-Tapio Oy:n perustaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1984–1997 ja Kerimäellä Sahakuutio Oy:n perustaja ja hallituksen puheenjohtaja 1994–2008 sekä Ekosampo Oy:n perustaja 1997 ja hallituksen puheenjohtaja. Joensuuhun Parviainen perusti 1997 Teemakaari Oy:n ja Talo- Tapio Oy:n ja Pyhäselkään 1999 Kaivospuu Oy:n ja 2002 Flaxwood Oy:n. Hän oli Pyhäselässä myös Ikipuu Oy:n perustajaosakas 1998 ja Appo Wood Oy:n perustajaosakas 1999. Parviainen sai talousneuvoksen arvonimen 1982 ja teollisuusneuvoksen arvonimen 1997. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Luettelo Pohjois-Pohjanmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Suomen Keskusta === # Juha Sipilä # Tapani Tölli # Niilo Keränen # Eija-Riitta Niinikoski # Liisa Kylmänen # Hemmo Heiskanen # Markus Jaatinen # Anneli Näppä # Hanna-Leena Mattila # Susanna Kisner # Matti Soronen # Kai Pajala # Mirja Vehkaperä # Sinikka Parttimaa # Miika Heikkilä # Pekka Poukkula # Lauri Nikula # Juha Pylväs # Pirkko Mattila # Anni-Inkeri Törmänen # Jukka Tikanmäki # Olga Oinas- Panuma # Elina Hyttinen # Kaisa Louet # Mauno Soronen # Rami Rauhala # Olli Heikkilä # Markku Koski # Kari Pentti # Antti Ollikainen # Päivi Ollila # Esa Lehto # Merja Rasinkangas === Kansallinen Kokoomus === # Juha Hänninen # Matti Honkala # Paavo Koho # Maarit Matinolli # Mari-Leena Talvitie # Jarmo Husso # Erika Taube-Säkkinen # Päivi Hirsso # Pekka Simonen # Lyly Rajala # Matti Matinheikki (2022) ## Mikko Merihaara (2022–) # Mikko Korkeakoski === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Tytti Tuppurainen # Pirjo Sirviö # Mari Kärkkäinen # Jari Nahkanen (k. 8.2.2024) # Tulla Ala-aho # Sanna Laine # Maire Mäki # Jarmo Haapaniemi # Inka Hokkanen === Perussuomalaiset === # Jenna Simula # Anu Mattila # Anu Plaktetti # Juha Richter (Sit.) # Jari Törmi # Anna Koskela (Sit.) # Kimmo Korkiakoski # Olli Immonen (2022–2023) ## Henri Aavavirta (2023–) === Vasemmistoliitto === # Anne Huotari # Olli Kohonen # Tarja Ollanketo # Outi Einistö # Jouni Jussinniemi # Katja Tuliniemi # Mikko Viitanen # Mikko Raudaskoski === Vihreä liitto === # Jenni Pitko # Susa Vikeväkorva # Emma Heikura # Henna Määttä # Mika Flöjt === Suomen Kristillisdemokraatit === # Marja-Leena Kemppainen # Matti Heikkinen === Muut === # Jussi Arponen (Liik.) # Tuukka Mäkiranta (Vkk.) == Lähteet == Pohjois- Pohjanmaan aluevaltuutetut *
Luettelo Päijät-Hämeen aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Päijät-Hämeen hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Kansallinen Kokoomus === # Kristiina Hämäläinen # Sari Niinistö # Ilkka Viljanen # Milla Bruneau # Pentti Lampi # Sami Rive # Mari Raininko # Mikko Lavonius # Fuat Wafin # Mika Järvinen # Hannu Rahkonen # Niina Varjo # Juha Rostedt # Timo Erkkilä # Minna Heikkinen # Antti Räsänen # Francis McCarron # Jarmo Keskevaari === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Kirsi Lehtimäki # Sirkku Hildén # Mika Kari # Janne Virrankorpi # Maria Mäkynen # Eemeli Lehtinen # Sinikka Ruuska # Anneli Viinikka # Pekka Komu # Pasi Karjalainen # Jetta Laakso # Erkki Nieminen # Juha Halme # Kari Lempinen # Minna Lampinen # Heimo Riutta # Toini Louekoski-Huttunen === Suomen Keskusta === # Martti Talja # Hilkka Kemppi # Riitta Lonka # Atte Savelainen # Hanna Hasala # Kaarina Suhonen # Miina Harmaala # Eevakaisa Lehtosalo-Lönnberg # Kati Pölönen # Seija Aakala # Sari Kolsi === Perussuomalaiset === # Jyrki Joensuu (2022–2023) ## Jarmo Ruuth (2023–) # Ville-Veikko Elomaa # Mira Nieminen # Rami Lehto # Saija Granlund # Tuomas Sorsa # Sari Sikkilä # Jari Ronkainen # Tuija Saloranta # Aki Markkola === Suomen Kristillisdemokraatit === # Kalle Aaltonen # Sonja Falk # Pertti Arvaja # Seppo Lehtinen # Leena Kaartinen # Seppo Korhonen === Vasemmistoliitto === # Elisa Lientola # Antti Holopainen (2022†) ## Harri Pikkarainen (2022–) # Anna Kaisa Kupiainen === Vihreä liitto === # Jouni Kaikkonen # Aija-Riitta Saastamoinen # Minerva Kastehelmi === Muut === # Pirjo Tiira (Liik.) == Lähteet == Päijät-Hämeen aluevaltuutetut *
HIV/AIDS Venäjällä

HIV-tilanteen kuvaillaan olevan vakava, laajasti levinnyt, hallitsematon ja paheneva epidemia Venäjällä. Vuonna 2017 Venäjällä arvioitiin olevan suurin määrä HIV-positiivisia ihmisiä Euroopassa. Arvioidaan, että 30–39-vuotiaista venäläismiehistä 2,8 %:lla on HIV. AIDS-kuolemat ovat lisääntymässä. Vuonna 2020 Venäjällä oli yli 32 000 HIV:iin liittyvää kuolemaa. HIV/AIDS on yksi suurimmista ennenaikaisten kuolemien aiheuttajista Venäjällä. Vuonna 2021 HIV- positiivisten ihmisten määrä Venäjällä nousi yli 1,1 miljoonaan. Edellisen viiden vuoden aikana oli raportoitu 85 000–100 000 uutta infektiota vuosittain. Todellisten HIV-potilaiden määrän arvioidaan olevan suurempi diagnosoimattomien ja raportoimattomien tapausten vuoksi. 424 974 ihmistä on kuollut epidemian aikana. Venäjän HIV-epidemia oli aluksi keskittynyt huumeidenkäyttäjiin, seksityöläisiin, miehiin jotka harrastavat seksiä miesten kanssa ja vankeihin. HIV-epidemia on kuitenkin sittemmin levinnyt laajemmin väestöön; esimerkiksi naisten osuus HIV-positiivisista on kasvanut. 1,4 % 15–49-vuotiaista venäläisistä oli HIV-positiivisia vuonna 2020. YK:n HIV- ja AIDS-ohjelman (UNAIDS) mukaan Venäjä on yksi viidestä maasta, jossa uusien HIV-tartuntojen määrä lisääntyy nopeiten maailmassa. UNAIDSin mukaan Venäjällä rekisteröitiin 3,9 % maailman 1,5 miljoonasta uudesta HIV-tartunnasta vuonna 2021. Vain Etelä-Afrikassa, Mosambikissa, Nigeriassa ja Intiassa rekisteröitiin Venäjää enemmän HIV-tartuntoja. Euroopan tautiehkäisy- ja valvontakeskuksen mukaan Venäjällä diagnosoitiin eniten HIV-tartuntoja Euroopassa 100 000 asukasta kohti. Venäjän johto on vaiennut maan HIV- ja AIDS-epidemiasta ja HIV:iä vastaan toimivia järjestöjä on nimetty ulkomaalaisiksi agenteiksi. == Lähteet == Luokka:Epidemiat Luokka:AIDS Luokka:Venäläinen yhteiskunta
Real Felipe (1732)

Real Felipe oli Espanjan laivaston vuonna 1732 vesille laskettu kolmikantinen 114-tykkinen linjalaiva. == Valmistus == Ciprián Autránin ja Juan Pedro Boyerin suunnittelema alus tilattiin Guarnizosta, missä köli laskettiin oletettavasti vuonna 1728. Alus laskettiin vesille heinäkuussa 1732 ja otettiin palvelukseen 22. heinäkuuta.Winfield et al 2023 s. 102-103 == Palvelus == Alus lähti 3. syyskuuta 1732 päällikkönään Francisco de Liaño y Arjona koeajoihin ja Cádiziin 7. syyskuuta. Se jatkoi 1733 Barcelonaan. Alus lähti 29. marraskuuta 1733 laivueen mukana Napoliin suojaten joukkoja kuljettanutta saattuetta päällikkönään Miguel de Sada y Antillón, kreivi de Clavijo, mistä se palasi 18. heinäkuuta 1734 Cádiziin. Alus siirrettiin reserviin, missä se oli Arsenal de la Carracassa toukokuussa 1735 toteutettua huoltoa lukuun ottamatta vuoteen 1738. Vuonna 1738 alus oli Santanderissa, mistä se lähti elokuussa Cádiziin 70-tykkisen Santa Anan ja Príncipen sekä 60-tykkisten San Carlosin ja Santa Teresan kanssa. Alus oli 1739-1741 La Carracassa ja sen jälkeen Cádizissa, mistä se lähti 15. marraskuuta 1741 Barcelonaan Juan José Navarron, Marqués de la Victorian, laivaston mukana päällikkönään Nicolás Geraldino. Laivasto liittyi 19. marraskuuta Cartagenassa Toulonista saapuneeseen Ranskan laivastoon, jota johti Charles-Elisée de Court de la Bruyere. Yhdistynyt laivasto saapui 4. tammikuuta 1742 Barcelonaan, mistä se suojasi 14. tammikuuta 66 joukkojenkuljetusalusta, joissa oli täydennyksiä Orbetellossa olevaan Espanjan armeijaan. Saattue oli 19.-27. tammikuuta Hyeresissä ja 30. tammikuuta - 13. helmikuuta La Speziassa, joissa laskettiin joukkoja maihin. Se saapui 24. helmikuuta Touloniin, missä se oli Britannian kuninkaallisen laivaston amiraalin Thomas Matthew'n laivaston saartamana 20. helmikuuta 1744 asti. Alus osallistui 22. helmikuuta 1744 Navarron lippulaivana Toulonin taisteluun (Cape Sicié), missä se menetti liikuntakykynsä. Aluksella sai taistelussa surmansa tai haavoittui 500 miehistönjäsentä. Taistelun jälkeen alus hinattiin korjattavaksi Cartagenaan, jonne se saapui 9. maaliskuuta. Alus oli poistettuna palveluksesta päällikkönään Carlos Casanueva, kunnes 17. kesäkuuta 1747 päällikkyyden vastaanotti Isidoro García de Póstigo y del Prado. Helmikuussa 1748 alus riisuttiin aseista ja hylky myytiin 1755. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Espanjan laivaston linjalaivat
Luettelo Kymenlaakson aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kymenlaakson hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Paula Werning # Nina Brask # Inka Häkkinen # Kirsi Kekki # Miia Kurttila (2022–2023) ## Jukka Nyberg (2023-) # Verna Sydänmaanlakka # Henna Hovi # Sami Virtanen # Eeva-Liisa Frilander-Paavilainen # Marjo Lakka # Nina Peltonen # Sanna Tähtinen # Minna Suomi # Jarkko Harjumaaskola # Pirjo Mussalo # Markku Leinonen # Riku Pirinen === Kansallinen Kokoomus === # Jouko Leppänen # Christa Carpelan # Jari Larikka # Elina Inkeroinen-Lalu # Vesa Parkko # Johanna Hasu # Jutta Hartikainen # Miia Witting # Tapio Karvonen # Saara Kiventöyry-Tocklin # Jaana Suikkanen # Elina Ketonen # Esko Lavonen # Aleksi Kurki # Lauri Eerola === Perussuomalaiset === # Sheikki Laakso # Mikko Jaanu # Juho Eerola (2022–2023) ## Carita Jäntti (2023–) # Samuli Sibakoff # Ukko Bamberg # Janne Patjas # Anja Kivelä # Antti Pakkanen # Joni-Petri Mörk (2022–2023) ## Toni Vainikka (2023–) # Ilari Van der Steen === Suomen Keskusta === # Markku Pakkanen # Janne Wall # Laila Uljas # Hannah Honkanen # Riikka Turunen # Juha Kytömäki # Mia Ylä-Outinen === Vasemmistoliitto === # Joona Mielonen # Petri Pekkola # Piia Kleimola === Vihreä liitto === # Jenni Aikio # Katja Andrejev # Tommi Iivonen === Suomen Kristillisdemokraatit === # Mikaela Blomqvist-Lyytikäinen # Mikko Almgren === Liike Nyt === # Ari Rinne === Muut === # Juha Huhtala (Liik.→2022→Sit.) == Lähteet == Kymenlaakson aluevaltuutetut *
Luettelo Lapin aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Lapin hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Suomen Keskusta === # Katri Kulmuni # Markus Lohi # Timo Peisa # Tapani Melaluoto # Paavo Väyrynen (2022–2023) ## Tapio Lintula (2023–) # Mari Palolahti # Tommi Lepojärvi # Janne Kaisanlahti # Raija Kerätär # Olli Rainio # Vuokko Tieva-Niittyvuopio # Eeva-Maria Maijala # Petteri Salmijärvi # Outi Keinänen # Esko Tavia # Tuula Ylisaukko-oja # Pekka Pelttari # Jussi Vaara # Helena Kaikkonen-Tiensuu # Toni Jänkälä === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Johanna Ojala-Niemelä # Sari Auvinen # Pekka Tiitinen # Outi Rämö # Maria-Riitta Mällinen # Eemeli Kajula # Antti Väänänen # Riitta Liinamaa # Katja Juopperi === Vasemmistoliitto === # Piia Kilpeläinen-Tuoma # Reijo Viitala # Miia Alasaarela # Jonna Parviainen # Pertti Hemminki # Pekka Honkanen # Vesa Puuronen # Anni Ahlakorpi === Kansallinen Kokoomus === # Heikki Autto # Ilkka-Petri Välitalo # Antti Kaarlela # Jari Huotari # Anu Avaskari # Terje Juutilainen # Pekka Heikkinen # Ninni-Ingrid Kokkonen === Perussuomalaiset === # Kaisa Juuso (2022–2023) ## Tuomas Koskiniemi (2023–) # Sara Seppänen # Heli Trög # Matti Henttunen # Jari Hast # Juhana Kelloniemi # Hannu Peurasaari === Vihreä liitto === # Ella Keski-Panula # Tiina Huilaja === Suomen Kristillisdemokraatit === # Timo Alaräisänen === Sitoutumattomat === # Kari Askonen # Krista Stauffer # Inkeri Yritys # Juha Berg (Kesk.→2022→Sit.) == Lähteet == Lapin aluevaltuutetut *
Luettelo Etelä-Karjalan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Etelä-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Anneli Kiljunen # Eeva Arvela # Pertti Lintunen # Niina Malm # Titta Myllärinen # Risto Kakkola # Sanna Koskenranta # Josefina Nissilä # Johanna Thomander-Tiainen # Jenna Vertanen # Tero Forsman # Mervi Hasu # Esko Ijäs # Ville Hokkanen # Tuija Kuikka # Leena Byckling === Kansallinen Kokoomus === # Helena Puolakka # Jukka Kopra (2022–2024) ## Tuula Lindh (2024–) # Pyry Mattila # Linda Brandt-Ahde # Ville Tanskanen # Jyri Hänninen # Antti Pätilä # Seppo Mustola # Juha Kemppinen # Markku Hupli # Sanna Prior # Anna Helminen # Antti Pellinen # Toni Suihko # Hilla Kauhanen === Suomen Keskusta === # Vesa Örmark # Lassi Valkeapää # Antti Rämä # Ari Torniainen # Taina Paananen # Veikko Ahtiainen # Jari Karhu # Anu Karhu # Johanna Ikävalko # Timo Salmisaari # Seija Hovi-Kuikko # Riitta Munnukka # Jouni Kemppi === Perussuomalaiset === # Timo Härkönen # Jani Mäkelä # Sami Rossi # Ilpo Heltimoinen # Markku Papinniemi # Kalle Saarela === Vihreä liitto === # Marja Estola # Hanna Holopainen # Karoliina Rantonen # Teemu Drews # Ellaroosa Rokka (2022– ## Kimmo Klemola === Muut === # Juha Rantalainen (Kd.) # Heidi Vättö (Vas.) # Jouko Saramies (sit.) # Heikki Niiva (sit. == Lähteet == Etelä-Karjalan aluevaltuutetut *
Piper Alpha -öljynporauslautan onnettomuus 1988

Piper Alpha oli Pohjanmerellä sijainnut öljynporauslautta, joka tuhoutui onnettomuudessa 6. heinäkuuta 1988. Lautalla tapahtui useita räjähdyksiä ja suuri tulipalo, mikä aiheutti 167:n ihmisen kuoleman. == Onnettomuus == Kello 22.00 Ison-Britannian aikaan korjauksessa ollut kaasupumppu aktivoitui yövuorossa olleen työntekijän virheen takia. Pumppu alkoi vuotaa kaasua, ja ensimmäinen räjähdys tapahtui. Tuli levisi nopeasti ja pelastusveneet laskettiin vesille evakuointia varten. Kello 22.20 tuli levisi veden alla kulkevaan suureen kaasuputkeen, joka kuljetti kaasua läheiseltä öljynporauslautta Tartanilta, aiheuttaen putken sulamisen, mikä taas aiheutti toisen räjähdyksen. Kello 22.30 suuri pelastusalus Tharos purjehti apuun onnettomuuspaikalle, pelastaen noin 30 henkilöä lautalta. Kello 22.50 toinen suuri kaasuputki räjähti vapauttaen noin 1 280 tonnia kaasua. Kello 00:45 mennessä koko lautta, lukuun ottamatta A-moduulin runkoa, oli palanut. Kuolonuhreja kertyi lopulta 167, ja henkiin jääneitä 61. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hetki ennen tuhoa, -televisiosarjan kausi 1, jakso 10 * Fire in the Night -dokumentti Luokka:Vuoden 1988 onnettomuudet
Djellal Eddine Semaane

Djellal Eddine Semaane (s. 1986) on algerialainen kirjailija. Hän on opettanut Sétifen yliopistossa ranskalaista kirjallisuutta.Leena Rantanen. Palkittu novelli. Parnasso 6–7/2023 s. 71 Setife kirjoittaa ranskaksi ja arabiaksi ja kääntää ranskasta ja englannsta. Hänellä on valmisteilla väitöskirja Amin Maaloufin tuotannosta. ==Suomennettu tuotanto== * Isoäiti eli vanhan talomme syvä ääni. Novelli. Suom. Leena Rantanen. Parnasso 6.7/2023 s. 66–70 (novelli on saanut vuonna 2015 toisen palkinnon Algerian Établissement Arts et Culturen novellikilpailussa.) ==Lähteet== Luokka:Algerialaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Adolf Aminoff (1733–1800)

Adolf Aminoff (8. syyskuuta 1733 Iisalmi - 16. tammikuuta 1800 Juva) oli suomalainen kenraalimajuri ja Savon prikaatin komentaja. ==Perhe== Aminoff oli kapteeni Gregori Aminoffin ja Beata Elisabet Schmiedefeltin poika. Aminoff oli naimisissa Ulrika Eleonora Nohrströmin kanssa, joka oli ruukinpatruuna, Strömforsin ruukin omistaja Anders Nohrströmin ja Ester Sidonia von Raschaun tytär. Pariskunta sai yhteensä seitsemän lasta. Valtiopäivämies, eversti oli Berndt Adolf Carl Gregori Aminoff oli Adolf Aminoffin lapsenlapsi. ==Ura== Aminoff aloitti rummunsoittajana Savon ja Savonlinnan läänin jalkaväkirykmentissä vuonna 1745. Hän liittyi vapaaehtoisena jalkaväkirykmentn palvelukseen vuonna 1748. Ylennettiin korpaaliksi vuonna 1749. Siirtyi Helsingissä sijainneen tykistörykmentin palvelukseen vuonna 1749. Hänet ylennettiin kersantiksi Uudenmaan läänin jalkaväkirykmentissä vuonna 1757 ja vänrikiksi vuonna 1758. Hänet ylennettiin aliluutnantiksi vuonna 1760, luutnantiksi vuonna 1766, kapteeniksi vuonna 1771 ja majuriksi vuonna 1776. Tämän jälkeen Aminoff siirtyi Uudenmaan läänistä Savon lääniin. Aminoff ylennettiin Savon ja Savonlinnan läänin jalkaväkirykmentin everstiluutnantiksi vuonna 1780 ja everstiksi vuonna 1789. Hänet korotettiin jalkaväkirykmentin komentajaksi vuonna 1790. Hän osallistui Pommerin sotaan 1757-1762 ja Kustaa III:n sotaan 1788-1790. Aminoff allekirjoitti protestikirjeen, jossa hän muiden upseerien tavoin vastusti Anjalan liiton toimintaa ja osoitti uskollisuutta kuningas Kustaa III:lle. Aminoff ylennettiin kenraalimajuriksi ja Savon prikaatin komentajaksi vuonna 1796.Cederberg A.R.: Anjalan liiton historialliset lähteet. Helsinki: Suomen Historiallinen Seura, 1931. == Ritarikunnat == * Miekkaritarikunta komentaja 1799 * Miekkaritarikunta ritari 1772 == Lähteet == Luokka:Vuonna 1733 syntyneet Luokka:Vuonna 1800 kuolleet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset kenraalit
Neitralnyi Turkmenistan

Neitralnyi Turkmenistan (Нейтральный Туркменистан, ”Puolueeton Turkmenistan”) on Turkmenistanin pääkaupungissa Aşgabatissa ilmestyvä venäjänkielinen sanomalehti. Lehti perustettiin vuonna 1924 nimellä Turkmenskaja iskra (”Turkmenistanin kipinä”). Se oli neuvostoaikana Turkmenistanin kommunistisen puolueen keskuskomitean sekä Turkmenistanin sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattaja, jonka rinnalla ilmestyi turkmeeninkielinen Sowet Türkmenistany. Kuudesti viikossa ilmestyneen lehden painosmäärä oli 60 000 kappaletta vuonna 1975. Lehti sai nimen Neitralnyi Turkmenistan vuonna 1995. Sitä julkaisee Turkmenistanin lehdistökeskus ja se toimii maan hallituksen äänenkannattajana. Kuudesti viikossa ilmestyvä Neitralnyi Turkmenistan on nykyään Turkmenistanin ainoa venäjänkielinen sanomalehti. Sen painosmäärä oli 14 000 kappaletta joulukuussa 2023. Vuodesta 2012 lehden rinnalla ilmestyy myös englanninkielinen viikkoliite Neutral Turkmenistan. ==Lähteet== Luokka:Turkmenistanilaiset sanomalehdet Luokka:Neuvostoliittolaiset sanomalehdet
Anders Nohrström

Anders Nohrström (7. marraskuuta 1713 Mora, Ruotsi - 16. maaliskuuta 1758 Ruotsinpyhtää, Suomi) oli Ruotsista Suomeen muuttanut ruukinpatruuna ja Strömforsin ruukin omistaja. == Strömforsin ruukin omistajana == Anders Nohrström ja Jacob af Forselles ostivat hattujen sodan ja pikkuvihan takia autioksi ja raunioiksi jääneen Petjärven kylän rautaruukin Turun rauhan jälkeen vuonna 1744. Ruukki nimettiin uusien omistajien nimiyhdistelmän mukaan Strömforsin ruukiksi. Ruotsinpyhtään viralliseksi ruotsinkieliseksi nimeksi tuli Strömfors. Vapaaherra Johan Creutz sai oikeuden perustaa Petjärven kankivasarajapajan vuonna 1698, koska koskesta sai runsaasti käyttövoimaa. Nohrström ja af Forselles ostivat tuhotun ruukin ja tontin Creutz-suvulta hattujen sodan ja pikkuvihan jälkeen. Ruukki sijaitsi tuolloin Ruotsin valtakunnan itärajalla, eikä ollut varmuutta, että ruukki tuli jäämään Suomen puolelle. Ruukki jäi Suomen puolelle, mikä vauhditti ruukkitoimintaa. Ruotsi ryhtyi linnoittamaan itärajaa ja ruukin tuotteille oli suurta kysyntää. Nohrstöm ja af Forselles perustivat ruukkiin manufaktuuripajan, vesisahan ja myllyn. Ruukkikylä sijaitsee nykyään osana Loviisan kaupunkia. Strömforsin ruukki on yksi parhaiten säilyneistä ruukkiyhdyskunnista. == Perhe == Nohrström syntyi Taalainmaalla sijaitsevassa Moran kunnassa vuonna 1713. Nohrström oli naimisissa Ester Sidonia von Raschaun kanssa. Heidän tyttärensä Ulrika Eleonora Nohrström (1752-1826) avioitui Savon prikaatin komentaja, kenraalimajuri Adolf Aminoffin kanssa, joka oli Aminoff-aatelissuvun jäsen. Kapteeni Berndt Anders Aminoff oli heidän poika. Toinen tytär Ester Sofia Nohrström (1748-1817) avioitui Munsterhjelmin aatelissukuun kuuluvan kapteeni Anders Gustav Munsterhjelmin (1731-1801) kanssa, joka oli Anders Munsterin pojanpoika. Ester Sofia Nohrström oli Tikkurilan väritehtaan perustaja Anders Lorenz Munsterhjelmin isoäiti. Kolmas tytär Jakobina Sara Maria Nohrström (1747-1809) avioitui Rehbinderin aatelissukuun kuuluvan vapaaherra Bernt Otto Rehbinderin (1733-1795) kanssa, joka oli ministerivaltiosihteeri, kreivi Robert Henrik Rehbinderin setä. == Lähteet == Luokka:Ruukinpatruunat Luokka:Yritysjohtajat Luokka:Elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Vuonna 1713 syntyneet Luokka:Vuonna 1758 kuolleet Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Tristan Luneau

Tristan Luneau (s. 12. tammikuuta 2004 Victoriaville, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Luneau pelaa NHL-joukkue Anaheim Ducksin organisaatiossa. Ducks varasi hänet toisella kierroksella 53. varausvuorolla vuoden 2022 NHL:n varaustilaisuudessa. Ennen NHL-uraansa Luneau edusti kolmen kauden ajan QMJHL-joukkue Gatineau Olympiquesia. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hänen kätisyytensä on oikea. Luneau on pelannut seitsemän NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt yhden maalin ja kaksi syöttöä eli kolme tehopistettä. Tilastot päivitetty 14. joulukuuta 2023. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Anaheim Ducksin pelaajat Luokka:Anaheim Ducksin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Komas

Komas Oy oli suomalainen konepajateollisuuden sopimusvalmistaja, joka toimi Jyväskylän ja Kurikan seudulla. == Historia == Komasin historia juontaa vuonna 1925 Jyväskylässä toimineeseen Valtion Kivääritehtaaseen. Valmet ja Sako yhdistyivät Sako-Valmetiksi vuonna 1987 ja vuonna 2002 Komas Oy osti Patria Comas Oy:n toiminnan Jyskästä. Vuonna 2012 Komas Oy jakautui Komas Keski-Suomi Oy:ksi ja Fortaco Oy:ksi. Komas Keski-Suomi Oy vaihtoi nimensä Komas Oy:ksi vuonna 2013. Fortaco yhdistyi vuonna 2017 Komas Oy:n kanssa ja Fortacosta tuli Komasin vähemmistöosakas. Vuonna 2019 Componenta osti Komasin. == Yhteydet muihin yrityksiin == * Vuonna 2004 Vammas Oy:n Vammalassa toimiva sopimusvalmistusliiketoiminta myytiin Komasille * Vuonna 2012 Sisu Auto osti kuorma-autotuotannon takaisin Komasilta, jonka Sisu oli myynyt vuonna 2009 * Komponenttivalmistus myytiin Junttan-yhtiölle vuonna 2012 == Lähteet == Luokka:Entiset suomalaiset teollisuusyritykset
Laihian yläkoulu

Laihian yläkoulu (tai virallisemmin Laihian keskuskoulun yläkoulun yksikkö) on koulu Laihian kunnassa. Koulu sijaitsee kunnan keskustassa, samalla tontilla Laihian lukion kanssa. Luokka:Laihian rakennukset ja rakennelmat
Charles K. Armstrong

Charles K. Armstrong (s. 1962) on yhdysvaltalainen historioitsija ja Korean tutkija.Armstrong, Charles K. Virtual International Authority File, viitattu 14.12.2023Khadija Hussain, Karen Xia, History professor Charles Armstrong found guilty of plagiarism, to retire in 2020 Columbia Spectator 12.9.2019, viitattu 14.12.2023 Armstrong sai humanististen tieteiden kandidaatin arvon Yalen yliopistosta ja humanististen tieteiden maisterin arvon London School of Economicsista. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Chicagon yliopistosta. Armstrongin erikoistumisalueita ovat Korean niemimaan ja Itä-Aasian historiat. Hän on toiminut Yhdysvaltain ja muiden maiden tiedotusvälineissä kommentaattorina Korean niemimaan ja Itä-Aasian asioista sekä Yhdysvaltain suhteista Aasian maihin. Hän on myös julkaissut lukuisia kirjoja.Charles K. Armstrong GBH, viitattu 14.12.2023 == Tyranny of the Weak ja kohu == Armstrong sai vuonna 2014 American Historical Associationin myöntämän John K. Fairbank -palkinnon kirjastaan Tyranny of the Weak: North Korea and the World, 1950–1992.2014 Fairbank Prize Returned American Historical Association 29.6.2017, viitattu 14.12.2023 Vuonna 2016 Korean yliopiston Balázs Szalontai teki Armstrongin kirjasta löytämistään lähteiden vääristelystä ja plagioinnista valituksen Columbian yliopistolle, jossa Armstrong työskenteli Korean tutkimuksen Korea Foundation -professorina.Colleen Flaherty, Fake Citations Kill a Career Inside Higher Ed 12.9.2019, viitattu 14.12.2023 Columbian yliopiston komitea totesi vuonna 2019 lähteitä vääristellyn vähintään 61:ssä eri kohdassa. Armstrongin ilmoitettiin jääneen vapaalle ja jättävän työnsä vuonna 2020. Armstrong oli jo vuonna 2017 palauttanut John K. Fairbank -palkintonsa American Historical Associationille sen löydettyä useita lähdeviitteitä, jotka eivät täyttäneet akateemisia standardeja. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Laihian lukio

Laihian lukio on lukio Laihian kunnassa. Se sijaitsee kunnan keskustassa, samalla tontilla Laihian yläkoulun kanssa. Lukio on Laihian ainoa lukio ja siinä opiskelee laihialaisten lisäksi myös mm. vaasalaisia ja isokyröläisiä. Lukion rehtorina toimii Ari Puumala. Luokka:Laihian rakennukset ja rakennelmat
Riimikronikka

Riimikronikka keskiajalla varsin tavallinen runomuotoon puettu esitys, kronikka, jostakin historiallisesta ajanjaksosta. Suomalaiselle historiantutkimukselle tärkeitä ovat Ruotsin keskiaikaiset riimikronikat: Eerikinkronikka, Kaarlenkronikka ja Pieni riimikronikka. Itämerenmaakuntien, myös virolaisten ja liiviläisten, vanhinta historiaa valaisee 1200-luvun lopussa sepitetty Liivinmaan riimikronikka.Riimikronikka, Tietosanakirja. Osa 6, palsta 2425. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1916 Suuri riimikronikka () on Eerikin-, Kaarlen- ja Sturenkronikoiden aiemmin käytetty yhteisnimitys.Suuri riimikronikka, Tietosanakirja. Osa 9, palsta 656. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Förbindelsedikten on osa suurta riimikronikkaa ja yhdistää Eerikinkronikan ja Kaarlenkronikan.Erikskrönikan och Förbindelsedikten, SO- rummet. Viitattu 14.12.2023 Pieni riimikronikka () on suppeassa koossa riimein tehty esitys Ruotsin historiasta alkaen vanhimmista taruajoista 1400-luvun keskivaiheille asti, jolloin se on sepitetty. Kunkin hallitsijan kertomaksi pannaan siinä lyhyt kuvaus maan tilasta hänen aikanaan. Sillä ei katsota olevan historiallista tai runollista arvoa. Sen on toisintoineen painattanut G. E. Klemming julkaisussaan Svenska medeltidens rimkrönikor.Pieni riimikronikka, Tietosanakirja. Osa 7, palsta 545. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1915 ==Lähteet== Luokka:Kronikat Luokka:Ruotsin keskiaika
Türkmenistan (lehti)

Türkmenistan on Turkmenistanin pääkaupungissa Aşgabatissa ilmestyvä turkmeeninkielinen sanomalehti. Lehti perustettiin vuonna 1920 nimellä Türkmenistan. Vuonna 1932 se sai nimen Şuralar Türkmenistany (”Neuvosto- Turkmenistan”), joka vuonna 1936 muuttui muotoon Sowet Türkmenistany. Lehteä julkaisiin aluksi arabialaisella, vuodesta 1929 latinalaisella ja vuodesta 1941 kyrillisellä kirjaimistolla. Sowet Türkmenistany oli neuvostoaikana Turkmenistanin kommunistisen puolueen keskuskomitean sekä Turkmenistanin sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattaja. Se oli tasavallan tärkein sanomalehti, jonka rinnalla julkaistiin venäjänkielistä Turkmenskaja iskraa. Kuudesti viikossa ilmestyneen lehden painosmäärä oli 140 000 kappaletta vuonna 1975. Lehti sai takaisin alkuperäisen nimensä Turkmenistanin itsenäistymisen jälkeen. Se on venäjänkielisen Neitralnyi Turkmenistanin rinnalla maan ainoa päivälehti. Kuudesti viikossa Turkmenistanin hallituksen äänenkannattajana ilmestyvän lehden painosmäärä oli 24 000 kappaletta joulukuussa 2023. ==Lähteet== Luokka:Turkmenistanilaiset sanomalehdet Luokka:Neuvostoliittolaiset sanomalehdet
Pikitöyhtökardinaali

Pikitöyhtökardinaali (Gubernatrix cristata) on tangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Etelä-Amerikassa. == Koko ja ulkonäkö == Pikitöyhtökardinaali kasvaa noin 20 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Pikitöyhtökardinaalikoiraan pää, selkä ja siivet ovat kellanvihreät. Päälaella on pitkä musta töyhtö ja leveä silmäkulmajuova ja viiksijuova ovat keltaiset. Linnun selässä ja siivissä on mustia juovia. Koiraan rinta ja vatsa ovat keltaiset. Naaraspikitöyhtökardinaalin naama on harmaa ja pään juovat valkoiset. Myös naaraalla on pitkä musta töyhtö. Naaraan rinta ja vatsa ovat vaalean harmaat. == Levinneisyys ja elintavat == Pikitöyhtökardinaalia tavataan Brasilian eteläkärjestä Uruguayihin ja Argentiinaan. Sen arvioitiin jo hävinneen Brasiliasta, mutta vuosina 2013-2015 Rio Grande do Sulissa todettiin olevan alle 50 linnun kanta. Lajin elinympäristöä ovat erityisesti ruohomaat, mutta myös pensaikot ja avoimet metsät. Pikitöyhtökardinaalin ravintoa ovat heinien siemenet. Laji pesii lokakuusta helmikuulle. Kuppimainen pesä puussa on, ja naaras munii keskimäärin kolme munaa. Pikitöyhtökardinaali luokitellaan erittäin uhanalaiseksi, ja kannan kooksi arvioidaan 1 500–3 000 yksilöä. Kantaa uhkaa erityisesti pyydystäminen häkkilinnuiksi ja lisäksi elinympäristön häviäminen ja pesäloiset. == Lähteet == Luokka:Tangarat Luokka:Uhanalaiset linnut
Pentti Kanerva

Pentti Kanerva (s. 1937) on suomalais-yhdysvaltalainen neurotieteilijä ja harvan hajautetun muistin mallin luoja. Hän on myös kirjoittanut kirjan harvaan hajautettuun muistiin liittyen vuonna 1988. Kanerva vastaa pitkäkestoisen muistin ominaisuuksien yhdistämisestä korkeadimensionaalisten tilojen matemaattisiin ominaisuuksiin ja vertaa keinotekoista hermoverkko- assosiatiivista muistia tavanomaiseen tietokoneen satunnaismuistiin ja aivojen hermosoluihin. Tätä teoriaa on sovellettu satunnaisen indeksoinnin suunnittelussa ja toteuttamisessa semanttisten suhteiden oppimiseen kielitiedoista. Kanerva loi TVEDIT-tekstieditorista version eri alustalle ja käytti ensimmäisenä tietokoneen leikepöytää poistettujen tekstien säilyttämiseen. Tämä toiminto tunnetaan nykyään nimellä ”leikkaa, kopioi ja liitä”. == Koulutus ja ura == Kanerva aloitti uransa opiskelemalla Suomessa metsätaloutta. Tämän jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin 1950-luvun lopulla opiskelijaksi Warren Wilson Collegeen, jonka jälkeen Kanerva palasi Suomeen opiskelemaan Helsingin yliopistoon 1960-luvun alussa. 1960-luvulla hän työskenteli tilasto- ja ohjelmointitehtävissä Metsäntutkimuslaitoksessa ja Tampereen yliopistossa, jonka jälkeen hän lähti Suomesta takaisin Yhdysvaltoihin opiskelemaan Stanfordin yliopistoon vuonna 1967. Kanerva työskenteli Stanfordin yliopiston järjestelmäasiantuntijana ja tutkimusassistentina ennen tohtorin tutkinnon suorittamista siellä vuonna 1984. Tämän jälkeen Kanerva työskenteli Amesin tutkimuskeskuksessa ja Ruotsin tietojenkäsittelytieteen instituutissa ennen kuin hän sai työpaikan Redwood Neuroscience Institutesta Kalifornian yliopistosta Berkeleystä. Siellä Kanerva työskenteli eläkkeelle saakka. Kanerva on Cognitive Science Societyn, International Neural Network Societyn ja Euroopan tiedeakatemian jäsen. == Yksityiselämä == Kanerva harrastaa perinteistä kansantanssia, viulun soittoa ja patikointia. == Julkaisut == * ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Kanerva puhumassa Youtubessa, maaliskuussa 2016 Luokka:Suomalaiset neurotieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset neurotieteilijät Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt