Keskiajan arabiankieliset naisrunoilijat

Keskiajan arabiankieliset naisrunoilijat olivat nykyisin varsin tuntemattomia runoilijoita, jotka kirjoittivat arabiaksi keskiajalla. Suurin osa keskiajan arabiankielisestä runoudesta oli miesten kirjoittamaa, ja suurin osa naisten runoutta on sittemmin kadonnut. Esimerkiksi Umm al-Fath bint Jafar (noin 11. vuosisata) kirjoitti Kitāb fī qiyān al-Andalūs, mutta hänen kirjansa on kadonnut.Dwight F. Reynolds, 'The _Qiyan_ of al-Andalus', _Concubines and Courtesans: Women and Slavery in Islamic History_ , toim. Matthew S. Gordon ja Kathryn A. Hain (Oxford: Oxford University Press, 2017), s. 100-21 (s. 101); . Monen naisrunoilijoiden. olemassaolosta kuitenkin tiedetään toissijaisista lähteistä. Keskiaikainen kirjailija Abd al-Amīr Muhannā kirjoitti runovalikoiman, jossa mainitaan nimeltä yli neljäsataa naisrunoilijaa, vaikka itse kirja ei ole säilynyt nykyaikaan asti,Samer M. Ali, 'Medieval Court Poetry', The Oxford Encyclopedia of Islam and Women, toim. by Natana J. Delong-Bas, 2 vols (Oxford: Oxford University Press, 2013), I 651-54 (s. 653). https://www.academia.edu/5023780. ja Al-Suyutin kirja Nuzhat al-julasāʼ fī ashʻār al-nisāʼ mainitsee suuren antologian nimeltä Akhbar al-Nisa' al- Shau‘a'ir.Tahera Qutbuddin, 'Women Poets', in Medieval Islamic Civilisation: An Encyclopedia, toim. Josef W. Meri, 2 vols (New York: Routledge, 2006), II 867. Ja paljon keskiaikaisten naisten runoutta on säilynyt — enemmän kuin kristillisesta Euroopasta — erityisesti al-Andalusista.Samer M. Ali, 'Medieval Court Poetry', in The Oxford Encyclopedia of Islam and Women, ed. by Natana J. Delong-Bas, 2 vols (Oxford: Oxford University Press, 2013), I 651-54 (at p. 653). https://www.academia.edu/5023780. Kirjailijoihin, jotka ovat säilyttäneet nairunoilojoiden runoutta kuuluvat Al-Jahiz, Abu Tammam, Abu al- Faraj al-Isfahani, ja Ibn Bassam, ja heistä kirjoittaneisiin historioitsijoihin kuuluvat Muhammad ibn Jarir al-Tabari, Yaqut al-Hamawi, ja Ibn 'Asakir. Aika monia runoilijattaria olivat qiyān, toisin sanoen orjattaria jotka olivat opiskelleet taiteita,Kristina Richardson, 'Singing Slave Girls (_qiyan_) of the ‘Abbasid Court in the Ninth and Tenth Centuries', _Children in Slavery Through the Ages_ , toim. Gwyn Campbell, Suzanne Miers, ja Joseph C. Miller (Athens: Ohio University Press, 2009), 105-18. yleistesti Basrassa, Ta’ifissa, tai Medinassa.Matthew S. Gordon, 'Introduction: Producing Songs and Sons', Concubines and Courtesans: Women and Slavery in Islamic History, toim. Matthew S. Gordon ja Kathryn A. Hain (Oxford: Oxford University Press, 2017), s. 1-8 (s. 5-6); . Tärkeimmät lajityypit, joita keskiaikaiset runoilijattaret käyttïvät, olivat rithā’ (valitusrunoja), ghazal (rakkausrunoja), sufismia ja pieniä runoja mitassa nimeltä rajaz. Suurin osa naisrunoilijoista oli muslimeita. Mutta myös kolmen juutalaisen arabirunoilijan runous on säilynyt keskiajalta. Yksi heistä, Dunash ben Labraṭin vaimo kirjoitti hepreaksi, mutta Qasmūna bint Ismāʿil ja Saara jemeniläinen kirjoittivat arabiaksi.Peter Cole (toim. ja kään.), The Dream of the Poem: Hebrew Poetry from Muslim and Christian Spain, 950-1492 (Princeton: Princeton University Press, 2007), s. 364.Emily Taitz, Sondra Henry ja Cheryl Tallan, 'Sarah of Yemen', The JPS Guide to Jewish Women: 600 B.C.E. to 1900 C.E. (Philadelphia: The Jewish Publication Society, 2003), s. 57-59. ==Antologiat ja tutkimus== ===Antologiat=== * Classical Poems by Arab Women: A Bilingual Anthology, toim. ja kään. Abdullah al-Udhari (London: Saqi Books, 1999), [arabian ja englannin kieliksi] * Dīwān de las poetisas de al-Andalus, toim. Teresa Garulo (Madrid 1986) * Poesía femenina hispanoárabe, toim. ja kään. María Jesús Rubiera Mata (Madrid 1990) * Nisāʾ min al-Andalus, toim. Aḥmad Khalīl Jumʻah (Damascus: al- Yamāmah lil-Ṭibāʻah wa-al-Nashr wa-al-Tawzīʻ, 2001) [نسـاء من الأندلس, أحمد خليل جمعة]. * Rubiera Máta, María Jesús, Poesía feminina hispanoárabe (Madrid: Castalia, 1989) * We Wrote in Symbols: Love and Lust by Arab Women Writers, toim. Selma Dabbagh (London: Saqi Books, 2021), * Ibn al-Sāʿī, Consorts of the Caliphs: Women and the Court of Baghdad, toim. ja kään. Shawkat M. Toorawa, Library of Arabic Literature (New York: New York University Press, 2017), , Arabic text ===Tutkimus=== * Hammond, Marlé, Beyond Elegy: Classical Arabic Women's Poetry in Context (Oxford: Oxford University Press, 2010), * Myrne, Pernilla, Female Sexuality in the Early Medieval Islamic World: Gender and Sex in Arabic Literature, The Early and Medieval Islamic World (London: I. B. Tauris, 2020) ==Luettelo== ===Jahilayya (4000–622)=== * Mahd al-Aadiyya (, noin 4000 BCE) * Afira bint 'Abbad () 3. vuosisata * Laila bint Lukaiz (, k. 483 CE) * Jalila bint Murra (, k. 540 CE) * Umama bint Kulaib () 5. tai 6. vuosisata * al-Ḥujayjah (Safīyah bint Thaʻlabah al-Shaybānīyah) () 5. tai 6. vuosisata * al-Ḥurqah () 5. tai 6. vuosisata * Safiyya bint Khalid al- Bahiliyya () * Juhaifa Addibabiyya () * Umm Khalid Annumairiyya () * Ishraqa al-Muharibiyya () * Umm Jamil bint Harb () 6. tai 7. vuosisata * Hind bint al- Khuss al-Iyādiyya () otaksuttavasti 6.–7. vuosisata * Hind bint ‘Utbah () 6.-7. vuosisata * Qutayla ukht al-Nadr (), 7. vuosisata * Umm Addahak al- Muheribiyya () * Janūb Ukht ‘Amr dhī-l-Kalb () * al-Fāriʿah bint Shaddād () * al-Khansa (, k. 646 CE) * Sarah of Yemen () 6. vuosisata ===Muhammedin kausi (622–661)=== * Fatima bint Muhammad (, 605–632) * 'Amra bint Mardas (ja tytär al-Khansan) () ===Umajadien kausi (661–750)=== * Laila bint Sa'd al-Aamiriyya (, k. 668) * Maisūn bint Jandal () noin 7. vuosisata * Ḥumayda bint Nu‘mān ibn Bashīr noin 7. vuosisata * Laila al-Akhyaliyya (, k. 75×90 AH/694×709) * Dahna bint Mas-hal () noin 7.–8. vuosisata * Bint al-Hubab () * Umm al-Ward al- Ajlaniyya () * Umaima Addumainiyya () 8. vuosisata ===Abbasidikausi (750–1258)=== * Hajna bint Nusaib () noin 8.–9. vuosisata * Raabi'a al-Adwiyya () 714–801 * Laila bint Tarif (, k. 815) * 'Ulayya bint al-Mahdi () 777–825 * Lubāna bint ‘Alī ibn al-Mahdī () noin 8.–9. vuosisata * Inan (, k. 841 CE) * 'Asiya al-Baghdadiyya () noin 9. vuosisata * Zahra al-Kilabiyya () noin 8.–9. vuosisata * Aa'isha bint al-Mu'tasim () noin 8.–9. vuosisata * Shāriyah () noin 815-70 * Fadl Ashsha'ira (, k. 871) * Zabba bint Umair ibn al-Muwarriq () noin 9. vuosisata * Juml () 9. vuosisata * Fatima al-Suqutriyya () 9. vuosisata * Umm Ja'far bint 'Ali () * Arib al-Ma'muniyya (, 797–890) * Thawab bint Abdullah al-Hanzaliyya () * Salma bint al-Qaratisi () noin 12. vuosisata * Safiyya al-Baghdadiyya () 12. vuosisata * Taqiyya Umm Ali bint Ghaith ibn Ali al-Armanazi (eli Sitt al-Ni‘m, , 1111-1183/4) * Shamsa al-Mawsiliyya () 13. vuosisata ===Al-Andalus (711–1492)=== * Aziz (Al-Hakam Iin luona, 9. vuosisata)Dwight F. Reynolds, 'The _Qiyan_ of al-Andalus', _Concubines and Courtesans: Women and Slavery in Islamic History_ , toim Matthew S. Gordon ja Kathryn A. Hain (Oxford: Oxford University Press, 2017), s. 100-21 (s. 105-7); . * Hafsa bint Hamdun () 10. vuosisata * Aa'isha bint Ahmad al-Qurtubiyya (, k. 1010) * Mariam bint Abu Ya'qub Ashshilbi (, k. 1020) * Umm al-Kiram bin al- Mu'tasim ibn Sumadih (, k. 1050) * Umm al-Ala bint Yusuf (, k. 1050) * Khadija bint Ahmad ibn Kulthum al-Mu'afiri () 10–.11.vuosisata *Al-Ghassaniyya al- Bajjaniyya () 10.-11. vuosisata * Qasmuna bint Isma'il () 11. vuosisata * Wallada bint al-Mustakfi (, k. 1091) * Suada (11. vuosisata) * I'timad Arrumaimikiyya (, s. 1045×47) * Muhja bint Attayyani al-Qurtubiyya (, k. 1097) * Nazhun al-Gharnatiyya (, k. 1100) *Zaynab al-Mariyya (11.–13. vuosisata) * Amat al-Aziz (, 12. vuosisata) * Buthaina bint al-Mu'tamid ibn Abbad (, s. 1070) * Hind (, 12. vuosisata) * Umm al-Hana bint Abdulhaqq ibn Atiyya (, 12. vuosisata) * Hafsa bint al-Hajj Arrakuniyya (, k. 1190) * Ashshilbiyya (, 12. vuosisata) * Aa'isha al-Iskandraniyya () * Hamda bint Ziyad (, noin 1204) * Umm Assa'd bint Isam al-Himyari (, k. 1243) == Lähteet == Luokka:Keskiajan kirjailijat Luokka:Arabialainen kulttuuri