EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Uuden-Seelannin ralli 1985

Uuden-Seelannin ralli 1985 (viralliselta nimeltään 16. AWA Clarion Rally of New Zealand) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 29. kesäkuuta-2\. heinäkuuta 1985 Aucklandissa. Kilpailu oli kauden seitsemäs ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Timo Salonen Seppo Harjanne Peugeot 205 Turbo 16 E2 8:29.16 0.0 2\. Ari Vatanen Terry Harryman Peugeot 205 Turbo 16 E2 8:30.33 +1.17 3\. Walter Röhrl Christian Geistdörfer Audi Quattro Sport 8:31.42 +2.26 4\. Stig Blomqvist Björn Cederberg Audi Quattro Sport 8:35.22 +6.06 5\. Malcolm Stewart Doug Parkhill Audi Quattro A2 9:29.04 +59.48 6\. Reg Cook Wayne Jones Nissan 240RS 9:46.53 +1:17.37 7\. Inky Tulloch John Cowan Ford Escort RS1800 9:49.08 +1:19.52 8\. Possum Bourne Michael Eggleton Subaru Leone RX Turbo 9:52.01 +1:22.45 9\. Jim Donald Kevin Lancaster Nissan 240RS 10:01.35 +1:32.19 10\. Tony Teesdale Bob Haldane Subaru Leone RX Turbo 10:01.54 +1:32.38 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally-Maps.com Luokka:MM- rallikausi 1985 Luokka:Uuden-Seelannin ralli
Uuden-Seelannin ralli 1986

Uuden-Seelannin ralli 1986 (viralliselta nimeltään 17. AWA Clarion Rally of New Zealand) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1986. Kilpailu järjestettiin 5.-8\. heinäkuuta 1986 Aucklandissa. Kilpailu oli kauden seitsemäs ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Juha Kankkunen Juha Piironen Peugeot 205 Turbo 16 E2 5:43.45 0.0 2\. Markku Alén Ilkka Kivimäki Lancia Delta S4 5:45.25 +1.40 3\. Miki Biasion Tiziano Siviero Lancia Delta S4 5:53.36 +9.51 4\. Mikael Ericsson Claes Billstam Lancia Delta S4 5:56.37 +12.52 5\. Timo Salonen Seppo Harjanne Peugeot 205 Turbo 16 E2 6:16.36 +32.51 6\. Neil Allport Rodger Freeth Mazda RX-7 6:27.27 +43.42 7\. Kenneth Eriksson Peter Diekmann Volkswagen Golf GTI 16V 6:34.15 +50.30 8\. Paddy Davidson Mike Carmichael Nissan 240RS 6:36.18 +52.33 9\. Reginald Cook Wayne Jones Nissan 240RS 6:38.12 +54.27 10\. Rod Millen John Bellefleur Mazda Familia 4WD 6:40.03 +56.18 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally-Maps.com Luokka:MM-rallikausi 1986 Luokka:Uuden-Seelannin ralli
Kärsämäen hautausmaa

Kärsämäen hautausmaaa viittaa seuraaviin: * Kärsämäen hautausmaa, Kärsämäen seurakunnan hautausmaa Kärsämäellä * Kärsämäen hautausmaa, Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän hautausmaa Turussa * Kärsämäen kunnallinen hautausmaa, Turun kaupungin hautausmaa Turussa
Agora (elokuva)

Agora on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut espanjalainen englanninkielinen historiallinen draamaelokuva. Sen ohjasi Alejandro Amenábar, joka myös käsikirjoitti sen yhdessä Mateo Gilin kanssa. Elokuvassa näyttelevät muiden muassa Rachel Weisz, Max Minghella ja Oscar Isaac. Elokuva perustuu filosofi Hypatia Aleksandrialaisen elämään. Agora sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa 17. toukokuuta 2009.Agora, Cannesin elokuvajuhlat, viitattu 23.1.2023. == Juoni == Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Aleksandrian kaupunkiin Aegyptuksen diokeesissa Rooman valtakunnassa 300-luvun ja 400-luvun vaihteessa. Kaupunkia repivät uskonnolliset konfliktit pakanoiden, kristittyjen ja juutalaisten välillä. Samaan aikaan filosofi ja matemaatikko Hypatia Aleksandrialainen opettaa nuoria ja tekee tutkimusta Serapeioninin temppelissä. Hänen orjansa Davos ja oppilaansa Orestes ihastuvat kumpikin häneen. Kristityt pääsevät pian voitolle kamppailussa vallasta: He tuhoavat Serapeionin, kieltävät pakanallisten jumalien palvonnan ja karkottavat juutalaiset kaupungista. Davos liittyy kiihkeiden kristittyjen soturien joukkoon, ja myös prefektiksi noussut Orestes joutuu myötäilemään voimakasta kristillistä kansanliikettä. Lopulta kristityt tappavat Hypatian jumalankieltäjänä ja noitana. Ennen kuolemaansa hän ehtii kuitenkin selvittää totuuden Aurinkokunnasta: Vastoin Ptolemaioksen teoriaa Aurinko ei kierräkään Maata ympyränmuotoisella kiertoradalla, vaan Maa kiertää Aurinkoa elliptisellä radalla. == Rooleissa == == Vastaanotto == Agora maksoi 70 miljoonaa dollaria, mutta tuotti maailmanlaajuisesti vain 39,5 miljoonan dollarin lipputulot.Agora, BoxOfficeMojo, viitattu 23.1.2023. Agora voitti seitsemän Goya-palkintoa: paras alkuperäinen käsikirjoitus, paras tuotannonjohto, paras kuvaus, paras lavastus, paras puvustus, paras maskeeraus ja parhaat erikoistehosteet.Estos son los premios de losPremios Goya 2010, Premios Goya, viitattu 23.1.2023. Helsingin Sanomien kriitikko Harri Römpötti kehui elokuvaa: "Amenábarin saavutus on, että hän ymmärtää kaikkia näkökulmia, vaikkei väistä tuomitsemasta syyllisimpiä. Ja kaikki on toteutettu upeasti."Harri Römpötti: Pimeyden voimat sivistyksen temppelissä, Helsingin Sanomat, 23.8.2010, viitattu 23.1.2023. Saman lehden kriitikko Leena Virtanen kritisoi kuitenkin myöhemmin Weiszin roolisuoritusta ja elokuvan suurta mittakaavaa.Leena Virtanen: Aleksandrian kirjaston tuho, Helsingin Sanomat, 1.3.2014, viitattu 23.1.2023. Rotten Tomatoes on kirjannut 95 Agoran arvostelua, joista 55 prosenttia on myönteisiä.Agora, Rotten Tomatoes, viitattu 23.1.2023. == Lähteet == luokka:Espanjalaiset historialliset elokuvat luokka:Espanjalaiset draamaelokuvat luokka:Vuoden 2009 espanjalaiset elokuvat Luokka:Elokuvat uskonnoista
Niilo Mäki (maanviljelysneuvos)

Niilo Erkki Mäki (25. elokuuta 1934 Kortesjärvi – 20. joulukuuta 2007 Seinäjoki) oli suomalainen maanviljelijä ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. Viitattu 23.1.2023. Mäen vanhemmat olivat Nikolai Mäki ja Sylvi Fränti ja puoliso vuodesta 1957 Eeva Helena Salo. Mäki oli maanviljelijä Saarijärven tilalla Kortesjärvellä 1957–1998 ja maatilan omistaja vuodesta 1972. Hänellä oli merkittäviä osuustoiminnallisia ja muitakin luottamustehtäviä, erityisesti meijereiden rakennemuutoksessa 1990-luvun vaihteessa ja koskien Valion muuttumista osuusmeijereiden omistamasta osuuskunnasta osakeyhtiöksi. Mäki vaikutti myös osaltaan maakunnallisen Osuuskunta Maitojalosteen ja Normilk Oy:n syntyyn. Hän oli Osuuskunta Maitojalosteen hallintoneuvoston jäsen 1974–1982, varapuheenjohtaja 1979–1980 ja puheenjohtaja 1980–1982 sekä hallituksen puheenjohtaja 1982–1991. Normilk Oy:n hallintoneuvoston jäsen Mäki oli 1990–1997 ja puheenjohtaja 1991–1997. Valio Meijerien Keskusosuusliikkeen, vuodesta 1992 Valio Oy, hallintoneuvoston jäsen Mäki oli 1982–1997 ja puheenjohtaja 1991–1997. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvonimen 1994. Taiteilija Martti Könönen maalasi hänen muotokuvansa 1996. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Melodi Grand Prix 1987

Melodi Grand Prix 1987 oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 1987 Eurovision laulukilpaluun. Kilpailu pidettiin avoimen kilpailun ja kutsukilpailun yhdistelmänä. Avoimeen kilpailuun lähetettiin 305 kappaletta, joista kuusi valittiin karsinnan finaaliin, minkä lisäksi finaalissa kilpaili neljä kutsukilpailijaa. 28. helmikuuta pidetyssä finaalissa voittajan valitsivat seitsemän ympäri Norjaa kokoontunutta alueraatia. Kilpailun voitti Kate Gulbrandsen kappaleella "Mitt liv". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Tor Endresen & Thowsen Band "Hemmelig drøm" Knut Koppang 27 9 2 Egil Eldøen "Til kvarandre" Per Røise 13 10 3 Kjersti Bergesen "Go-go" Harald Græsdahl, Kjersti Bergesen, Tore Holm 54 3 4 Sigvart Dagsland "I samme båt" Amund Enger, Erik Hillestad 38 7 5 Håkon Iversen "Mange millioner" Håkon Iversen, Kaj Jordahl 56 2 6 Kate Gulbrandsen "Mitt liv" Rolf Løvland, Hanne Krogh 60 1 7 Olav Stedje "Snurra på barten" Jonas Fjeld, Ingvar Moe 40 5 8 Catwalk "Dialog" Tore Aas, Eyvind Skeie 40 5 9 Finn Kalvik "Malene" Finn Kalvik 42 4 10 Frank Aleksandersen "Tru mæ" Frank Aleksandersen, Tore Hansen 36 8 Eritellyt raatiäänet Numero Kappale Trondheim Bergen Elverum Stavanger Tromssa Oslo Kristiansand Yht. 1 "Hemmelig drøm" 5 6 2 2 2 7 3 27 2 "Til kvarandre" 2 1 1 1 6 1 1 13 3 "Go-go" 3 7 12 12 10 8 2 54 4 "I samme båt" 7 4 3 7 8 2 7 38 5 "Mange millioner" 12 8 7 10 1 12 6 56 6 "Mitt liv" 10 12 8 5 3 10 12 60 7 "Snurra på barten" 4 10 5 4 7 5 5 40 8 "Dialog" 1 3 10 6 12 4 4 40 9 "Malene" 6 5 4 8 5 6 8 42 10 "Tru mæ" 8 2 6 3 4 3 10 36 ==Lähteet== * * *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Norway1987.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1987 Luokka:Melodi Grand Prix
Melodi Grand Prix 1986

Melodi Grand Prix 1986 oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1986. Kilpailu pidettiin avoimen kilpailun ja kutsukilpailun yhdistelmänä. Avoimeen kilpailuun lähetettiin noin 700 kappaletta, joista raati, johon kuuluivat Ellen Nikolaysen, Fred Nøddelund ja Jens Wendelboe valitsi viisi finaaliin. Kutsukilpailun kautta finaaliin kutsuttiin toiset viisi kappaletta. Finaali pidettiin 22. maaliskuuta Forum- tapahtumakeskuksessa Stavangerissa. Finaalissa voittajan valitsivat yhdessä neljä alueraatia, lehdistöraati, Statfjord A -öljynporauslautalla Pohjanmerellä kokoontunut raati sekä studioyleisö. Kilpailun voitti Ketil Stokkan kappaleella "Romeo". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Susanne Fuhr "Hollywood" Dag Arnesen, Arne Lindtner Næss 27 8 2 Ketil Stokkan "Romeo" Ketil Stokkan 70 1 3 Creation "Ny tid" Per Kristian Indrehus, Geir Olav Bøkestad 42 5 4 Frank Aleksandersen "Stille før stormen" Frank Aleksandersen 30 7 5 Anne-Marie Giørtz "Tilbake" Kristian Lindeman, Jan Eggum 22 10 6 Jørn Hoel & Band "Inkululeko" David Chocron 59 2 7 Claudia Scott & Band "Rock 'n' Roll Band" Claudia Scott, Torstein Flakne, Casino Steel 38 6 8 Alex & Band "Fri" Alex, Atle Bakken, Cato Kyvik 26 9 9 Mia Gundersen "Jeg vet hva jeg vil" Per Røise 45 4 10 Nina Askeland "Boulevard" Svein Dag Hauge, Jan Eggum 47 3 Eritellyt raatiäänet Numero Kappale Alueraadit Lehdistöraati Öljynporauslautta Studioyleisö Yht. Oslo Lillehammer Trondheim Vesisaari 1 "Hollywood" 6 3 5 4 1 3 5 27 2 "Romeo" 8 12 12 12 10 6 10 70 3 "Ny tid" 7 8 2 8 7 4 6 42 4 "Stille før stormen" 2 4 8 2 4 8 2 30 5 "Tilbake" 3 6 3 1 3 2 4 22 6 "Inkululeko" 10 7 6 7 12 5 12 59 7 "Rock 'n' Roll Band" 1 1 10 10 8 7 1 38 8 "Fri" 12 2 1 5 2 1 3 26 9 "Jeg vet hva jeg vil" 4 5 7 6 5 10 8 45 10 "Boulevard" 5 10 4 3 6 12 7 47 ==Lähteet== * * *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Norway1986.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1986 Luokka:Melodi Grand Prix
Amerikansaamelaiset

Amerikansaamelaiset ovat Pohjois-Amerikan mantereelle muuttaneita saamelaisia ja heidän jälkeläisiään. Heitä arvioidaan olevan 30 000–60 000.Tervonen & Leinonen, s. 16. Saamelaisia asettui Pohjois-Amerikassa paljolti samoille alueille kuin muita pohjoismaalaisia. Heidän jälkeläisiään on erityisesti ylä- keskilännessä (Michiganissa, Wisconsinissa, Minnesotassa ja Pohjois- Dakotassa), Pohjois-Amerikan luoteisosassa (Oregonissa ja Washingtonissa) ja Alaskan North Slopessa.Tervonen & Leinonen, s. 57–58. Saamelaisten siirtolaisuus Pohjois-Amerikkaan jaetaan yleensä kahteen erilliseen ryhmään: Alaskaan poronhoitotaloutta perustamaan tuotuihin saamelaisiin ja muihin osavaltioihin ”piilomuuttona” saapuneisiin saamelaisiin. Alaskan ulkopuolella varhaisimmat saamelaisyhteisöt syntyivät Keweenawin niemimaalle ylä- Michiganissa ja East Lake Lilliania ympäröivälle preerialle läntisessä Minnesotassa. Kanadassa saamelaisten jälkeläisiä asuu lähellä Torontoa, Thunder Baytä ja Calgarya sekä Vancouverinsaarella. Amerikansaamelaisten kiinnostus juuriaan kohtaan on kasvanut 1990-luvulta lähtien etenkin Báiki: The International Sami Journal -julkaisun (1991–) ja Árran-uutiskirjeen (1996–) ansiosta. Tietoisuuden lisääntymisen myötä saamelaiset ovat järjestäneet kokoontumisia eri puolilla Pohjois-Amerikkaa ja tarjonneet kulttuuriperehdytystä kouluille ja muille instituutioille. == Katso myös == * Amerikansuomalaiset * Kanadansuomalaiset * Fintiaanit == Lähteet == * == Viitteet == Luokka:Saamelaiset Saamelaiset
Melodi Grand Prix 1985

Melodi Grand Prix 1985 oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 1985 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin kutsukilpailuna, jossa kymmenen norjalaissäveltäjää kutsuttiin säveltämään kappale kilpailuun. Kilpailu pidettiin 30. maaliskuuta. Kilpailussa voittajan ratkaisivat yhdessä viisi alueraatia sekä nelihenkinen musiikin asiantuntijoista koostunut raati. Asiantuntijaraatiin kuuluivat yhdysvaltalainen musiikkituottaja Tony Visconti, vuoden 1973 Eurovision laulukilpailun voittaja Anne-Marie David, ABBA-yhtyeen manageri Stig Anderson ja brittiläinen säveltäjä-kapellimestari Ronnie Hazlehurst. Kilpailun voitti duo Bobbysocks kappaleella "La det swinge", joka voitti myös kansainvälisen Eurovision laulukilpailun. ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Alueraadit Asiantuntijaraati Yht. Sija 1 Pastel "Ring ring ring" Pete Knutsen, Marianne Mørk 39 27 66 3 2 Bjørn Eidsvåg "Gammel drøm" Bjørn Eidsvåg 18 26 44 7 3 Zaz "Oh-là-là" Amund Enger 12 15 27 9 4 Kai Eide "Love, amour og kjærlighet" Kai Eide 10 12 22 10 5 Rolf Graf "II & II" Rolf Graf, Finn Kalvik 31 19 50 5 6 Anita Skorgan "Karma" Anita Skorgan, Lars Kilevold 30 44 74 2 7 Bobbysocks "La det swinge" Rolf Løvland 46 34 80 1 8 Mia Gundersen & Olav Stedje "Nattergal" Jonas Fjeld, Astor Andersen 30 26 56 4 9 Hilde Heltberg "Livet har en sjanse" Hilde Heltberg, Stein Gulbrandsen 37 12 49 6 10 Silje Nergaard "Si det, si det" Silje Nergaard 27 9 36 8 ===Eritellyt äänet=== Alueraatien äänet Numero Kappale Tromssa Steinkjer Elverum Porsgrunn Stavanger Yht. 1 "Ring ring ring" 3 9 9 9 9 39 2 "Gammel drøm" 4 3 3 2 6 18 3 "Oh-là-là" 2 1 5 3 1 12 4 "Love, amour og kjærlighet" 1 4 1 1 3 10 5 "II & II" 9 5 6 7 4 31 6 "Karma" 6 8 4 4 8 30 7 "La det swinge" 7 11 11 6 11 46 8 "Nattergal" 5 7 2 11 5 30 9 "Livet har en sjanse" 8 6 8 8 7 37 10 "Si det, si det" 11 2 7 5 2 27 Asiantuntijaraatiäänet Numero Kappale Tony Visconti Anne-Marie David Stig Anderson Ronnie Hazlehurst Yht. 1 "Ring ring ring" 7 7 5 8 27 2 "Gammel drøm" 4 8 9 5 26 3 "Oh-là-là" 1 4 4 6 15 4 "Love, amour og kjærlighet" 3 3 3 3 12 5 "II & II" 9 2 6 2 19 6 "Karma" 11 11 11 11 44 7 "La det swinge" 8 9 8 9 34 8 "Nattergal" 6 6 7 7 26 9 "Livet har en sjanse" 5 5 1 1 12 10 "Si det, si det" 2 1 2 4 9 ==Lähteet== * * *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Norway1985.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1985 Luokka:Melodi Grand Prix
Elin Väkevä

Elin Järvinen o.s. Väkevä (19. maaliskuuta 1902 Viipuri – 8. maaliskuuta 1925 Viipuri) oli suomalainen naisuimari 1920-luvun alussa. Hän joutui lopettamaan uransa sairastuttuaan tuberkuloosiin. == Urheilu-ura == Viipurilainen Elin Väkevä nousi 15-vuotiaana Suomen naisten vapaauintikärkeen kesällä 1917 tehdessään uuden Suomen ennätyksen 50 metrillä ajalla 37,8. Elin Väkevä voitti urallaan lukuisia Suomen-mestaruuksia. Hän voitti SM-kultaa 50 metrin vapaauinnissa vuosina 1918, 1919 ja 1922 sekä 100 metrin vapaauinnissa 1919, 1921 ja 1922. Lisäksi hän oli mukana voittoisassa Viipurin Uimaseuran 4 x 50 metrin vapaauintiviestijoukkueessa vuosina 1921 ja 1922. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Vimmaiset tassut

Vimmaiset tassut (Paws of Fury: The Legend of Hank) on vuonna 2022 ensi- iltansa saanut animaatioelokuva, jonka ovat ohjanneet Chris Bailey, Mark Koetsier ja Rob Minkoff. Se perustuu löyhästi Mel Brooksin vuoden 1974 elokuvaan Villiä hurjempi länsi. == Juoni == Vimmaiset tassut -elokuvan päähahmo on rakastettava koira Hank, jonka suuri haave on tulla samuraiksi, mutta hän eksyy Kakamuchon kylään, jossa hän erottuu joukosta, koska kaikki kylän asukkaat ovat koiria vihaavia kissoja. Hän haluaa epätoivoisesti miellyttää kylän asukkaita mutta joutuu ilkeän ja narsistisen Ika Chun suunnitelman osaksi. Ika Chun suunnitelmana on karkottaa kaikki asukkaat kylästä lopullisesti, mihin hän tarvitsee Hankia. Ika Chun tiellä on vain yksi este, Jimbo, joka ennen oli mahtava samurai mutta jonka parhaat päivät ovat takana, ja rohkea kissanpentu Emiko, joka haaveilee Hankin tavoin tulevansa samuraiksi. Yhdessä nämä kolme aloittavat seikkailun, jossa he voivat nujertaa ennakkoluulot ja oppia ystävyyden merkityksen. == Näyttelijät == Alkuperäinen ääninäyttelijä Suomenkielinen ääninäyttelijä Rooli Michael Cera Martti Manninen Hank Ricky Gervais Antti LJ Pääkkönen Ika Chu Samuel L. Jackson Jari Härkönen Jimbo Mel Brooks Jukka Voutilainen Shogun Kylie Kuioka Mirella Roininen Emiko Djimon Hounsou Osku Ärilä Sumo George Takei Rauno Ahonen Ohga Aasif Mandvi Juhani Rajalin Ichiro Gabriel Iglesias Markus Niemi Chuck Michelle Yeoh Jaana Saarinen Yuki Muissa äänissä muun muassa Katja Aakkula, Isabella Suvanne, Bruno Lähteenmäki, Raili Raitala ja Joonas Lähteenmäki. Suomenkielisestä versiosta vastasi KM Studio, ohjauksesta Jenni Sivonen ja käännöksestä Heikki Mäkäräinen. Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Yhdysvaltalaiset perhe-elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset animaatioelokuvat Luokka:Vuoden 2022 yhdysvaltalaiset elokuvat
Hunsalan työväentalo

Hunsalan työväentalo on Lopen kunnan Hunsalan kylässä sijaitseva työväentalo. Se on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriperinnöksi. ==Historiaa== Hunsalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1912. Sisällissodassa yhdistys menetti monia jäseniään, ja sen jälkeen suuntaristiriidat johtivat siihen, että yhdistys erosi Sosialidemokraattisesta puolueesta. Jonkin ajan päästä yhdistys purettiin, ja se lahjoitti omaisuutensa Sosialidemokraattiselle puolueelle. Vuonna 1930 taas perustettiin Hunsalan sosialidemokraattinen työväenyhdistys, jolle puoluetoimikunta lahjoitti lakanneen yhdistyksen omaisuuden. Vuonna 1945 yhdistys erosi jälleen SDP:stä ja liittyi SKDL:oon. Vielä 1950-luvulla talolla järjestettiin muun muassa elokuvaesityksiä ja tansseja. Sittemmin se rapistui, mutta Hunsalan Työväentalon Perinneyhdistys onnistui vielä kokoamaan rahaa sen korjaukseen. Korona-aikana vuosina 2020–2022 talolla pidettiin joitakin kokouksia, mutta se oli pitkälti käyttämättömänä. Vuonna 2022 Hunsalan Työväentalon Perinneyhdistys lakkautettiin, ja taloa ryhtyi ylläpitämään Työväenyhdistys Kajastus. == Rakennus == Talossa on sali näyttämöineen ja alkuperäisine kulisseineen, keittiö sekä puffetti. Juoksevaa vettä tai sisävessoja ei ole. Lämmitys on puulla ja sähkölämmittimillä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lopen rakennukset ja rakennelmat
Haushin kieli

Haushin kieli oli Argentiinassa puhuttu kieli. Se kuului chonkielten saaristohaaraan ja sen lähin sukulaiskieli on ona. Näiden kahden välinen suhde on kuitenkin siinä mielessä avoin, koska osa tutkijoista katsoo haushin ja onan olevan saman kielen kaksi eri murretta. == Lähteet == Luokka:Etelä- Amerikan kielet Luokka:Chonkielet
Chonkielet

Chonkielet on pieni kielikunta aivan Etelä-Amerikan eteläkärjessä. Kielten keskenäisistä sukulaisuussuhteista ei kuitenkaan ole aivan täyttä varmuutta. Kielikunnan katsotaan jakautuvan edelleen saaristo- ja manner-chonkieliin ja koko kielikuntaan kuuluu vain neljä kieltä: * Saaristo-chonkielet ** Ona ** Haush * Manner-chonkielet ** Tehuelche ** Teushen == Lähteet == *
Lopen Jokiniemen työväentalo

Jokiniemen työväentalo oli Lopen kunnan Jokiniemen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Jokiniemen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905 Lopen työväenyhdistyksen nimellä. Vuoden loppuun mennessä yhdistyksessä oli 278 jäsentä, mikä teki siitä kolmanneksi suurimman Suomen maatalousvaltaisten paikkakuntien työväenyhdistyksistä. Vuonna 1909 yhdistys sai tontin Jokiniemestä. Talo valmistui tontille seuraavana vuonna, ja yhdistystä alettiin kutsua Jokiniemen työväenyhdistykseksi. Myöhemmin nimi virallistettiin. Vuonna 1977 perustettiin Lopen Sosialidemokraattinen Yhdistys. Vuonna 2012 se yhdistyi Launosten työväenyhdistykseen, joka puolestaan vaihtoi nimensä Lopen Sosialidemokraattiseksi Työväenyhdistykseksi. Talon vaiheista ei ole tarkempaa tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Yhdistyksen alaisuudessa toimi alkuaikoina muun muassa ompeluseura, lauluseura, puhujaseura, urheiluseura ja soittokunta. Vuosina 1914–1917 talo oli venäläisten sotilaiden käytössä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lopen rakennukset ja rakennelmat
Launosten työväentalo

Launosten työväentalo on Lopen kunnan Launosten kylässä sijaitseva entinen työväentalo, jossa nykyään (2023) toimii ravintola. ==Historiaa== Launosten työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui seuraavan vuoden syksyllä. Vuonna 1916 sitä laajennettiin. Vuonna 1914 venäläistä sotaväkeä alettiin majoittaa työväentalolla, mutta yhdistys sai myös järjestää siellä omia kokouksiaan ja iltamiaan. Sisällissodan jälkeen vuonna 1918 siellä pidettiin punavankeja. Vuoden 1919 alussa yhdistys anoi taloa takaisin itselleen, mutta anomus hylättiin, ja talo palautettiin vasta saman vuoden lokakuussa. Vuonna 2012 Lopen Sosialidemokraattinen Yhdistys ja Vojakkalan Työväenyhdistys yhdistyivät Launosten työväenyhdistykseen, joka puolestaan vaihtoi nimensä Lopen Sosialidemokraattiseksi Työväenyhdistykseksi. Vuoden 2020 lopulla yhdistys myi talon perheelle, joka remontoi taloa ja perusti sinne ravintolan. ==Toimintaa työväentalolla== 1920-luvun mittaan yhdistys muun muassa perusti soittokunnan ja palkkasi vakinaisella palkalla näyttämönjohtajan. Talolla toimi myös kirjasto, joka vuonna 1931 oli Lopen suurin 150 niteellään. Yhdistyksellä oli myös muun muassa torvisoittokunta ja nuoriso-osasto, ja eri ammattiosastot toimivat talolla. Vuosina 1926–1928 talolla toimi kansakoulu. Talvisodan aikaan talo oli armeijan koulutuspaikkana. 1980-luvun alussa talossa järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteria, juhlia ynnä muuta. ==Rakennus== Talo on 1,5-kerroksinen. Siinä on sali näyttämöineen, sisä-wc ja vaatteiden säilytystila, pieni keittiö, kokoustila sekä sauna. Sali ja näyttämö rakennettiin vuonna 1916. Rakennuksen pinta-ala on 522 m². Se on hirsirunkoinen, ja se on vuorattu laudoilla vuonna 1951. Alkuperäinen väri oli punainen, mutta lautavuorauksen valmistuttua se maalattiin vaaleaksi vuonna 1952. Peltikatto vaihdettiin alkuperäisen pärekaton tilalle vuonna 1922. 1970-luvun alussa taloon saatiin vesijohto, viemäri ja sisä-wc. 1990-luvulla talo peruskorjattiin. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lopen rakennukset ja rakennelmat
E. V. Thompson

Ernest Victor Thompson (14. heinäkuuta 1931 Lontoo – 19. heinäkuuta 2012 Launceston, Cornwall) on brittiläinen romaanikirjailija, joka julkaisi teoksensa nimellä E. V. Thompson. Hän julkaisi elämänsä aikana yli 40 historiallista romaania. Suomeksi hänen historiallisista romaaneistaan on julkaistu Unten kauppiaat. == Elämäkerta == Thompson syntyi vuonna 1931 Lontoossa. Hän kävi koulua Burfordissa Oxfordshiressä mutta jätti sen kesken ja värväytyi 16-vuotiaana Ison-Britannian laivastoon. Hän oli laivaston palveluksessa muun muassa Hongkongissa, Japanissa ja Koreassa vuoteen 1956 asti. Erottuaan laivastosta hän teki töitä turvallisuusalalla ja työskenteli muun muassa Bristolin poliisissa, British Overseas Airwa ys Corporation -lentoyhtiön tarkastajana ja Rhodesiassa siviili-ilmailuosastolla turvallisuuspäällikkönä. Thompson erosi turvallisuuspäällikön tehtävästä vuonna 1970, kun hän päätti keskittyä kirjailijanuraan, ja muutti Cornwalliin. Hän joutui kuitenkin tekemään sekalaisia töitä elättääkseen itsensä siihen asti kunnes hänen esikoisteoksensa Chase the Wind julkaistiin vuonna 1977. Se äänestettiin vuoden parhaaksi historialliseksi romaaniksi ja käännettiin 14 kielelle. Thompson kirjoitti yli 40 historiallista romaania, joiden tapahtumat sijoittuvat enimmäkseen Cornwalliin. Hänen kuollessaan hänen teoksiaan oli myyty yli viisi miljoonaan kappaletta. Suomeksi häneltä on käännetty historiallinen romaani Unten kauppiaat, jonka Otava julkaisi vuonna 1982. Romaanin tapahtumat sijoittuvat 1830-luvun Kiinaan ja Hongkongiin. Teoksen päähenkilö on nuori cornwallilainen Luke Trewarne. Hän lähtee etsimään onneaan Hongkongista, jossa tuolloin käytiin kauppaa oopiumilla. Oopiumia tuotiin Intiasta tee- ja silkkikaupan rahoittamiseksi, sillä rahaa tarvittiin koska Britannian kauppatase jäi alijäämäiseksi, kun brittiläisillä ei ollut kiinalaisia kiinnostavia kauppa-artikkeleita. Kiinalaiset yrittivät lopettaa maan taloutta haittaavan oopiumikaupan. Seurauksena oli ensimmäinen oopiumisota. == Kunnianosoituksia == Thompsonille myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan (Member of the Order of the British Empire, MBE) jäsenyys vuonna 2012 ansioista kirjallisuuden ja Cornwallin yhteisön hyväksi tehdyssä työssä. == Suomeksi julkaistut teokset == * == Lähteet == Luokka:Brittiläiset kirjailijat Luokka:Historiallisten romaanien kirjoittajat Luokka:Englanninkieliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Melodi Grand Prix 1984

Melodi Grand Prix 1984 oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 1984 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin avoimen kilpailun ja kutsukilpailun yhdistelmänä. Avoimeen kilpailuun lähetettiin noin 950 kappaletta, joista viisi valittiin kilpailuun. Toiset viisi kappaletta kutsuttiin kilpailuun norjalaisilta säveltäjiltä. Kilpailu pidettiin 7. huhtikuuta. Voittajan valitsivat viisi eri ikäluokkia edustanutta raatia. Kilpailun voitti duo Dollie de Luxe kappaleella "Lenge leve livet". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Beate Jacobsen "Strand Hotel" Eivind Rølles, Lage Fosheim, Lars Kilevold 43 2 2 Ina Tangerud "Dine øyne" Eva Jansen, Nick Borgen 15 8 3 Ove Thue "Lenge siden nå" Bjørn Aslaksen, Henrik Jakobsen 11 10 4 Inger Lise Rypdal "Vindar" Sidsel Endresen, Terje Rypdal 42 3 5 Dollie de Luxe "Lenge leve livet" Benedicte Adrian, Ingrid Bjørnov 45 1 6 Ellen Nikolaysen "Opus" Kristian Lindemann, Terje Formoe 25 6 7 Hilde Heltberg "Ditt smil" Anne Grethe Preus 17 7 8 Nick Borgen "La musikken leve" Eva Jansen, Nick Borgen 35 5 9 Cathy Ryen "Jeanne d'Arc" Alf Emil Eik, Gregers Lundh 15 8 10 Silhouette "A-oa-oa-oa" Georg Keller, Philip Kruse 42 3 Eritellyt raatiäänet Numero Kappale Alle 20 20-30 30-40 40-50 Yli 50 Yht. 1 "Strand Hotel" 6 12 10 8 7 43 2 "Dine øyne" 4 2 3 3 3 15 3 "Lenge siden nå" 1 1 1 4 4 11 4 "Vindar" 10 10 12 5 5 42 5 "Lenge leve livet" 12 7 8 10 8 45 6 "Opus" 2 5 6 6 6 25 7 "Ditt smil" 8 3 2 2 2 17 8 "La musikken leve" 5 8 5 7 10 35 9 "Jeanne d'Arc" 3 6 4 1 1 15 10 "A-oa-oa-oa" 7 4 7 12 12 42 ==Lähteet== * * *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Norway1984.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1984 Luokka:Melodi Grand Prix
Hans Øllgaard (taiteilija)

Hans Øllgaard (1911–1969) oli tanskalainen taidemaalari. Hän kuului vuonna 1933 perustettuun tanskalaisten surrealistitaiteilijoiden ryhmään Linien. Ryhmään kuuluivat myös Vilhelm Bjerke Petersen, Richard Mortensen, Ejler Bille, Henry Heerup, Sonja Ferlov ja Gustaf Munch-Petersen. Ryhmän ensimmäinen näyttely pidettiin Charlottenborgissa 17.1.1934 ja siitä on sittemmin tullut yksi Tanskan taidehistorian merkkipaaluista. Ryhmä julkaisi myös Linien- nimistä kuukausittain ilmestyvää taidelehteä. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Tanskalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Jazz-molli

Jazz-molli on mollin muoto, jossa asteikon kuudes ja seitsemäs sävel ovat puoliaskelen verran korkeammat kuin luonnollisessa mollissa ja niin ollen samat kuin siinä duurissa, jolla on sama perussävel. Esimerkiksi c-jazz-mollin sävelet ovat siis c, d, es, f, g a ja h. Jazz-molli eroaa melodisesta mollista siten, että jazz-mollissa myös alaspäin mentäessä kuudes ja seitsemäs sävel pysyvät ylennettyinä tai palautettuina, kun taas melodisessa mollissa alaspäinen asteikko on luonnollisen mollin mukainen. ==Moodit== Jazzmollista on duurin tavoin olemassa moodeiksi nimitetyt muunnokset, joissa on samat sävelet kuin jazzmollissa mutta joissa asteikko alkaa eri kohdasta. Jazz- mollin moodeja kutsutaan muun muassa seuraavilla nimillä ja niiden asteet ovat seuraavat (esimerkit C:stä): ===1. Jazz-molli (RMM)=== * 1 – 2 – ♭3 – 4 – 5 – 6 – 7 *: C – D – E♭ – F – G – A – H ===2. Fryyginen ♮6=== * 1 – ♭2 – ♭3 – 4 – 5 – 6 – ♭7 *: C – D♭ – E♭ – F – G – A – B♭ ===3. Ylinouseva lyydinen=== * 1 – 2 – 3 – ♯4 – ♯5 – 6 – 7 *: C – D – E – F♯ – G♯ – A – H ===4. Overtone=== * 1 – 2 – 3 – ♯4 – 5 – 6 – ♭7 *: C – D – E – F♯ – G – A – B♭ ===5. Miksolyydinen ♭6=== * 1 – 2 – 3 – 4 – 5 – ♭6 – ♭7 *: C – D – E – F – G – A♭ – B♭ ===6. Lokrinen ♮2=== * 1 – 2 – ♭3 – 4 – ♭5 – ♭6 – ♭7 *: C – D – E♭ – F – G♭ – A♭ – B♭ ===7. Altered=== * 1 – ♭2 – ♭3 – ♭4 – ♭5 – ♭6 – ♭7 *: C – D♭ – E♭ – F♭ – G♭ – A♭ – B♭ Altered-asteikko voidaan nähdä myös enharmonisesti niin, että siinä on molemmat muunnetut sekunnit/noonit sekä molemmat muunnetut kvintit. Tästä tuleekin nimitys "altered". * 1 – ♭2 – ♯2 – 3 – ♭5 – ♯5 – ♭7 *: C – D♭ – D♯ – E – G♭ – G♯ – B♭ ==Lähteet== Luokka:Sävelasteikot Luokka:Musiikkitermit
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1923

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut kolmessa osassa so. Kuopiossa, Viipurissa ja Helsingissä. Ensimmäisen ja toisen osan mestaruuskilpailut järjestettiin yhtä aikaa Kuopiossa Väinölänniemen uimalaitoksella ja Viipurissa Pantsarlahden uimalaitoksella 21.-22.7.1923. Viipurin kilpailut olivat naisille. Kolmanen osan kilpailut Helsingissä Humallahden uimalassa 28.-29.7.1923. == Miehet== === 100 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Herman Salmi 1.14,0 2 Armas Koskinen 1.15,2 3 Gunnar Wasastjerna 1.15,8 4 Aarne Vihavainen 1.15,8 === 200 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Armas Koskinen 2.51,5 2 Herman Salmi 2.55,8 3 Reino Mallenius 2.56,8 4 Aarne Vihavainen 5 Emil Koskinen 6 Arvo Aaltonen === 500 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Reino Mallenius 8.14,4 2 Emil Koskinen 8.33,2 3 Aarne Vihavainen 8.57,6 === 1 000 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Reino Mallenius 18.44,3 2 Emil Koskinen 18.53,2 3 Viljo Wiklund 19.04,7 === 100 m selkäuinti === Sija Kilpailija Aika 1 Alfred Reingoldt 1.35,1 2 S.Halonen 1.35,3 3 E.Kolehmainen 1.50,1 === 200 m rintauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Arvo Aaltonen 3.01,9 2 Viljo Wiklund 3.05,8 3 L.Leksis 3.14,8 === 4 x 50 m vapaauinti viesti === Sija Seura Aika 1 Vaasan Uimaseura (R.Hellman, S.Ketola, J.Kahma, A.Enegren) 2.03,6 2 Helsingin Uimarit (U.Alho, L.Saastamoinen, A.Koskinen, A.Vihavainen) 2.05,8 3 Helsingfors Simsällskap (E.Limnell, H.Salmi H.Belewicz, G.Wasastjerna) 2.06,9 === 4 x 100 m vapaauinti viesti === Sija Seura Aika 1 Helsingin Uimarit (R.Mallenius, A.Koskinen, A.Vihavainen, UÅlho) 5.03,8 2 Vaasan Uimaseura (A.Enegren, S.Ketola, Aaltonen, J.Kahma) 5.09 === Suorat ponnahduslautahypyt === Sija Kilpailija Pisteet Sijapisteet 1 Yrjö Valkama 107,50 3 2 Jussi Elo 103,50 6 3 Harald Belewicz 99,00 9 4 H.Käcklund 94,75 12 5 A.Rissanen 93,75 15 6 Hugo Koivuniemi 86,25 18 === Vaihtelevat kerroshypyt === Sija Kilpailija Pisteet Sijapisteet 1 Kalle Kainuvaara 216,95 3 2 Hugo Petas 173,38 6 === Suorat kerroshypyt === Sija Kilpailija Pisteet Sijapisteet 1 J.Vathén 96,75 3 2 Y.Savolainen 89,75 7 3 A.Keinänen 80,00 9 == Naiset == === 50 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Liisa Lehmus 39,1 2 Anna Järvinen 39,1 3 Ester Lehmus 40 === 100 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Liisa Lehmus 1.38,9 2 Elvi Väkevä 1.44,3 3 Helvi Mäkinen 1.45,7 === 500 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Liisa Lehmus 10.03,1 2 Mary Lindberg 10.33,7 3 Inkeri Kaltto 11.32,5 === 100 m rintauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Liisa Lehmus 1.39,8 2 Ester Lehmus 1.40,1 3 Hilda Kuusela 1.45,5 4 Mary Lindberg === Suorat kerroshypyt === Sija Kilpailija Pisteet Sijaluku 1 Toini Nyberg 100,25 3,5 2 Aini Ohlsson 97 7,5 3 Hilda Kuusela 94,4 9 == Lähteet == * * * * Luokka:Vuoden 1923 urheilu Luokka:Kuopion urheilutapahtumat Luokka:Helsingin urheilutapahtumat Luokka:Viipurin urheilu Luokka:Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut
Volodymyr Saldo

Volodymyr Vasylovytš Saldo (, s. 12. kesäkuuta 1956) on ukrainalainen tiedemies, insinööri ja poliitikko, joka toimi H’ersonin kaupungin paikallispolitiikassa, kaupungin pormestarina 2002-2012 ja kansanedustajana Verh’ovna Radassa. Hän oli Venäjän nimittämän H’ersonin alueen siviilihallinnon johtaja ja syksyn 2023 paikallisvaalien jälkeen alueen venäläisen miehityshallinnon kuvernööri. Saldo valmistui 1978 Kryvyi Rihin kaivosinstituutista. Hän työskenteli Mongoliassa 1981-1986\. Hän työskenteli rakennusinsinöörinä H’ersonbudin palveluksessa 1986-. Saldo valittiin H’ersonin kaupunginvaltuustoon 1998. Samana vuonna hänet otettiin Ukrainan rakennustekniikan akatemian jäseneksi. Saldo valittiin H’ersonin pormestariksi 2002 ja uudelleen kaksi kertaa. Vuonna 2012 Saldo valittiin Verh’ovna Radaan Alueiden puolueen ehdokkaana. Vuodesta 2014 Saldo toimi H’ersonin Stroiinvestsojuzin johtokunnan puheenjohtajana. Hän yritti paluuta H’ersonin pormestariksi 2015 Naš krai -puolueesta, mutta jäi vaaleissa toiseksi. Saldo valittiin aikoinaan Ukrainan parhaimmaksi pormestariksi, myöhemmin on väitetty että hänen kautensa oli ”kavalluksia ja korruptiota”. Vuonna 2019 Saldo perusti Volodymyr Saldon blokki -puoleen, ja hänet valittiin kaupunginvaltuustoon 2020. Venäjän–Ukrainan sodan aikana Saldo otti 13. maaliskuuta 2022 osaa Venäjän-mieliseen mielenosoitukseen H’ersonissa. Hän liittyi myös kollaboratiiviseen Rauhan ja järjestyksen pelastuskomiteaan. RT- televisiokanava nimitti tätä alueen uuden hallinnon perustamiseksi. 17\. maaliskuuta Ukrainan syyttäjänvirasto avasi järjestöjä kohtaan tutkinnan maanpetoksesta. Saldon puolue kiellettiin 20. maaliskuuta samaan aikaan useiden muiden oppositiopuolueiden kanssa. Venäjän sotilas-siivilihallinto nimitti Saldon miehitetyn H’ersonin alueen johtoon. H’ersonin pormestariksi miehityshallinto nimitti kaupunginvaltuuston jäsenen Oleksandr Kobetsin, kun entinen pormestari Ihor Kolyh’ajev kieltäytyi yhteistoiminnasta miehittäjien kanssa. Euroopan unioni asetti Saldolle pakotteita 3. kesäkuuta 2022.https://eur-lex.europa.eu/legal- content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:32022D0883&from;=EN#page=22 Elokuussa 2022 Saldo joutui sairaalaan ja hänet kuljetettiin lentokoneella Krimiltä Moskovaan hoitoon. Syyksi epäiltiin myrkytystä. Marraskuussa 2023 Ukraina tuomitsi Saldon 15 vuoden vankeusrangaistukseen ja takavarikoi hänen Ukrainassa olevan omaisuutensa.IS.fi, Venäjän nukkehallinnon johtaja Hersonissa tuomittiin 15 vuoden vankeusrangaistukseen ukrainalaistuomioistuimessa. 2023-11-08 ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset poliitikot Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Pormestarit Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Melodi Grand Prix 1983

Melodi Grand Prix 1983 oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 1983 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailuun lähetettiin 480 kappaletta, joista asiantuntijaraati, johon kuuluivat Svein Dag Hauge, Ivar Kleive, Ellen Nikolaysen, Jens Wendelboe ja Bjørn Kruse, valitsi kymmenen kilpailun finaaliin. Finaali pidettiin 25. helmikuuta Norjan yleisradioyhtiö NRK:n studiossa Oslossa. Voittajan valitsivat 12 ympäri Norjaa kokoontunutta alueraatia. Kilpailun voitti Jahn Teigen kappaleella "Do Re Mi". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Ketil Stokkan "Samme charmeur" Ketil Stokkan 107 2 2 Anita Hegerland "Nå er jeg alene" Georg Keller, Philip Kruse 57 7 3 Elisabeth Berg "Music" Elisabeth Berg, Håkon Graf 20 10 4 Nissa Nyberget "Du ber meg om evighet" Harry Halz, Nissa Nyberget 70 5 5 Cathy Ryen "Lengsel" Marianna Mørk, Peter Knutsen 59 6 6 Olav Stedje "Melodi" Jan Rolv Loftesnes, Kirsti Loftesnes, Rol Graf 83 4 7 Jahn Teigen "Do Re Mi" Jahn Teigen, Anita Skorgan, Herodes Falsk 120 1 8 Inger Lise Rypdal & Freddy Berg "Elegi" Jon Eberson, Sidsel Endresen 37 9 9 Susanne Fuhr "Det fineste jeg vet" Mette Hurlen 45 8 10 Dizzie Tunes "Gjennom ild og vann" Benny Borg, Einar Idland 98 3 Eritellyt raatiäänet Numero Kappale Kaarasjoki Oslo Stavanger Trondheim Elverum Vesisaari Bergen Porsgrunn Tromssa Kristiansand Ålesund Bodø Yht. 1 "Samme charmeur" 10 8 6 5 8 10 12 8 12 6 10 12 107 2 "Nå er jeg alene" 6 3 7 1 3 5 4 6 8 5 4 5 57 3 "Music" 1 1 1 7 1 1 1 1 1 2 1 2 20 4 "Du ber meg om evighet" 3 10 8 4 5 6 7 5 4 4 6 8 70 5 "Lengsel" 5 5 4 3 7 4 5 4 5 10 3 4 59 6 "Melodi" 8 12 5 2 4 8 10 7 6 7 7 7 83 7 "Do Re Mi" 12 6 12 8 6 12 8 12 10 12 12 10 120 8 "Elegi" 2 4 2 12 2 2 3 2 2 1 2 3 37 9 "Det fineste jeg vet" 4 2 3 6 10 3 2 3 3 3 5 1 45 10 "Gjennom ild og vann" 7 7 10 10 12 7 6 10 7 8 8 6 98 ==Lähteet== * * *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Norway1983.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1983 Luokka:Melodi Grand Prix
Chilen kansalaisuus

Chilen kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Chilen tasavallan välillä. Maassa noudatetaan pääsääntöisesti ius soli -periaatetta. == Kansalaisuuden saaminen syntymällä == Syntyperäisiä Chilen kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet Chilen maaperällä. Vanhempien täytyy kuitenkin oleskella maassa laillisesti, eivätkä he saa olla turisteja. Lisäksi sellaiset henkilöt, joiden vanhemmista vähintään toinen on Chilen kansalainen, saavat maan kansalaisuuden syntyessään. == Kansalaisuuden saaminen hakemuksella == Hakemuksella Chilen kansalaisuuden voivat saada sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot: * Vähintään 18-vuotias * Oleskelee kansalaisuutta hakiessaan Chilessä pysyvällä oleskeluluvalla * On oleskellut maassa laillisesti vähintään viisi vuotta (myös määräaikainen oleskelulupa käy) Chilen kansalaisen kanssa naimisissa oleva ulkomaalainen voi saada kansalaisuuden elettyään avioliitossa ja samassa taloudessa vähintään 2 vuotta. Avioliitto pitää olla Chilen viranomaisten rekisteröimä. == Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen == Chile sallii kaksoiskansalaisuuden. Syntyperäiset chileläiset eivät menetä kansalaisuuttaan saadessaan muun maan kansalaisuuden, elleivät tätä erikseen hae. == Lähteet == kansalaisuus Luokka:Kansalaisuus
Lopen Vojakkalan työväentalo

Vojakkalan työväentalo oli Lopen kunnan Vojakkalan kylässä sijainnut työväentalo. Se purettiin vuonna 1978. ==Historiaa== Vojakkalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1915 yhdistys hankki tontin, ja samana vuonna se osti Rengon Viialankulman työväenyhdistyksen talon. Sen hirret siirrettiin 15 kilometrin matka Vojakkalaan, ja keväällä 1916 rakennustyöt päästiin aloittamaan. Talo oli käytössä jo loppukesällä 1916, mutta vihkiäiset pidettiin uudenvuoden aattona. Vuoden 1917 aikana yhdistyksen jäsenmäärä kaksinkertaistui, ja toiminta oli vilkasta. Sisällissodan seurauksena toiminta lamaantui vuoteen 1927 saakka, mutta yhdistys saatiin kuitenkin pidettyä hengissä ja talo sen omistuksessa. Vuodesta 1935 alkoi yhdistyksen uusi nousu. 1960-luvulla toiminta kuitenkin hiipui, muun muassa television tulon vaikutuksesta. Työväentalolla näytetyt elokuvat menettivät suosiotaan. 1970-luvulla taloon murtauduttiin useita kertoja, ja ikkunoita ja irtaimistoa rikottiin. Ketään ei saatu kiinni, ja lopulta yhdistys päätyi purkamaan talon vuonna 1978. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla järjestettiin muun muassa iltamia ja kursseja, ja taloa vuokrattiin myös ulkopuolisille. Myöhemmin talolla myös näytettiin elokuvia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lopen rakennukset ja rakennelmat
Keisarinnanraparperi

Keisarinnanraparperi (Rheum alexandrae) on tatarkasvien (Polygonaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se on suurikokoinen ruoho, jonka kukkivat yksilöt kasvattavat yhden tai muutaman kukintovarren. Kukintovarret kasvavat korkeintaan noin 80 cm korkeiksi ja niihin muodostuu noin 15 osakukinnosta muodostuva kerrannaisterttu. Kussakin osakukinnossa on 10–40 teriötöntä ja medetöntä kukkaa. Kussakin kukassa on kuusi hedettä ja yksi emi. Keisarinnanraparperi kukkii kesäkuun alun ja heinäkuun puolenvälin välillä, mutta yksittäisen kasviyksilön kukinta kestää vain neljästä kuuteen päivää. Keisarinnanraparperi kasvaa luonnossa vuoristossa 3500–4500 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan luonnossa Hengduanin vuoristossa sekä muualla lähes asumattomien vuoristoseutujen kosteilla kasvupaikoilla. Keisarinnanraparperia voidaan kasvattaa koristekasvina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Keisarinnanraparperi (Rheum alexandrae) * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Rheum alexandrae * Flora of China: Rheum alexandrae Luokka:Tatarkasvit
Grete Berget

Grete Berget (25. maaliskuuta 1954 Nord-Fron – 9. marraskuuta 2017) oli norjalainen toimittaja ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan lapsi- ja perheministerinä 1991–1996. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Grete Berget Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Norjalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Tylppäsimpukat

Tylppäsimpukat (Donacidae) eli liemisimpukat on simpukoihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä. == Taksonomia ja anatomia == Tylppäsimpukat jaetaan viiteen sukuun. Lajeja heimossa on noin 50. Heimon lajien kuori on paksu ja muodoltaan kolmiomainen tai pitkänomaisen kiilamainen. Kuoressa on selvä kyhmy. Tylppäsimpukoiden jalka on kookas. Vaipassa on kaksi lyhyttä sifonia. ==Levinneisyys ja elintavat== Tylppäsimpukoita tavataan maailmanlaajuisesti erityisesti lämpimistä, mutta myös lauhkeista, meristä. Heimon lajit elävät matalissa vesissä kaivautuneina hiekkapohjaan. Ravinnokseen ne suodattavat vedestä eloperäistä ainesta. == Lähteet == Luokka:Simpukat
Läyliäisten työväentalo

Läyliäisten työväentalo oli Lopen kunnan Läyliäisten kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Läyliäisten työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo lienee valmistunut vuosien 1910–1912 välillä, sillä syksyllä 1912 mainittiin rakentamisesta tullutta velkaa olleen vielä vähän maksamatta. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla pidettiin muun muassa kesä- ja syysjuhlia. Talolla toimi myös näytelmäseura, joka vuonna 1931 osallistui Lopen sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön järjestämään näytelmäkilpailuun. Vuonna 1954 talolla järjestettiin raittiusvalistustilaisuus, jossa näytettiin myös elokuva. == Loppuvaiheet == Talo oli alunperin rakennettu Patovan tilalta 50 vuodeksi vuokratulle tontille, joka sijaitsi 2,5 km Läyliäisten kylän keskustasta Vihtijärvelle päin. Vuokra-ajan päätyttyä tontti pakkolunastettiin yhdistykselle lainarahalla. Talo oli tuolloin jo huonokuntoinen, eikä työväenyhdistyksellä ollut varoja kunnostaa sitä. Talo tontteineen myytiin urheiluseura Läyliäisten Lujalle. Työväenyhdistys sai myynnistä suunnilleen sen verran, että se pystyi maksamaan tontin ostamiseen otetun velan. Myöhemmin ostaja myi huonokuntoisen rakennuksen purkuaineksen eteenpäin. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lopen rakennukset ja rakennelmat
Eveliina Tikka

Eveliina Tikka (s. 1995) on suomalainen malli ja missi, joka valittiin Miss Suomi 2021 Median Suosikiksi. Hän on edustanut Suomea Miss Grand International -kilpailussa vuonna 2017 ja Miss Supranational -kilpailussa vuonna 2018. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset mallit Luokka:Suomalaiset missit Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Zaporižstal

Zaporižstal (, , ) on terästehdas Ukrainan Zaporižžjassa. Toukokuussa 1929 maan hallitus päätti rakentaa suuren metallurgisen tehtaan Zaporižžjaan. Päätehdas oli Dneprin teollisuuskombinaatti, johon sisältyi teräslevyjen valssaamo. Rakennustyöt alkoivat tammikuussa 1931. Syksyllä 1932 valmistunut Dneprin vesivoimalaitos alkoi toimittaa teollisuusalueelle sähköä. Ensimmäinen masuuni laskettiin 16. marraskuuta 1933. Masuuni oli suurin Ukrainassa ja tilavuudeltaan 960 kuutiometriä terästä. Laitoksesta tuli Euroopan suurin terästehdas. Toinen masuuni valmistui 1934 ja kolmas 1938, jolloin se oli 1300 kuutiometrin tilavuudellaan maailman suurin. Vuoteen 1940 mennessä Zaporižstal tuotti 70 prosenttia Neuvostoliiton teräslevyistä. Vuonna 1938 käyttöön otettiin Euroopan toinen jatkuvatoiminen kuumavalssauslinja, jonka toimitti United Engineering of Pittsburgh. Sodan vuoksi tehdas suljettiin elokuussa 1941. Tehtaan laitteistoja purettiin ja niitä siirrettiin mm. Magnitogorskiin. Sodan jälkeen tehdas uudelleenrakennettiin ja masuunit palautettiin toimimaan 1947 ja 1948. Teräksen tuotanto jatkui joulukuussa 1949. Vuonna 1947 tehtaalle myönnettiin Leninin kunniamerkki. 1950-luvulla tehdas siirtyi happipuhallusprosessiin. Valimo avattiin ensimmäisen kerran 1962. Vuonna 1965 otettiin käyttöön tietokoneohjaus teräksen valmistuksessa. Tammikuussa 1971 tehdas palkittiin Lokakuun vallankumouksen kunniamerkillä tuotantomäärästään. Neuvostoliiton hajottua tehdas jäi Ukrainan valtion käsiin. Yksityistämisen alkaessa valtion omaisuutta hoitanut Vasyl H’melnytskyi, liikemies ja Verh’ovna Radan jäsen vihreästä puolueesta, yksityisti tehtaan omalle sijoitusyhtiölleen. Vuoteen 2001 mennessä sitä hallitsivat H’melnytskyin lisäksi Alexander Shnaiderin ja Eduard Šyfrinin Midland Resources valtion pitäessä neljänneksen osuuden. Viimein Shnaider sai haltuunsa valtion osuuden ja 93 prosenttia osakkeista 70 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Myöhemmin länsimaisen teräksenvalmistajan 1,2 miljardin dollarin tarjous tehtaasta hylättiin. Vuonna 2012 tehdas siirtyi Metinvestin omistukseen. Vuonna 2016 osa kombinaatin tehtaista erotettiin uudeksi yhtiöksi Zaporižžjan valimo- mekaaninen tehdas (ZLMZ, Запорізький ливарно-механічний завод). ==Lähteet== Luokka:Ensimmäinen viisivuotissuunnitelma Luokka:Teräsyhtiöt Luokka:Ukrainalaiset teollisuusyritykset Luokka:Zaporižžja
Tha Truth

Tha Truth on Traen seitsemäs albumi, joka ilmestyi 24. heinäkuuta 2015. Albumi oli ensimmäinen, jonka Trae julkaisi Grand Hustle Records -levy-yhtiön alaisuudessa. == Kappaleet == # Intro (mukana Lil Duval) # Tricken Every Car I Get (mukana Future & Lil Boosie) # I Don't Give a Fuck (mukana Rick Ross & Jadakiss) # Doin' Me (mukana Nipsey Hussle & Lil Bibby) # Why # Never Knew (mukana Snootie Wild & Que) # Late Night King (mukana Jeremih, Ty Dolla Sign, & T.I.) # Children of Men (mukana J. Cole & Ink) # Book of Life # Trying to Figure It Out (mukana Ink) # Determined (mukana Lynzie Kent) # Yeah Hoe (mukana Problem & Lil Boss) # Criminals (mukana Rich Homie Quan & Dion Primo) # What tha Fuck is You On # I Can't Feel You (mukana Ink) # Realigion (mukana Def Loaf) Luokka:Vuoden 2015 albumit Luokka:Traen albumit
Toukokuun ritarikunta

Toukokuun ritarikunta () on argentiinalainen ritarikunta. Se on perustettu 17. joulukuuta 1957, ja sen nimi viittaa toukokuun vallankumoukseen vuonna 1810, joka johti Argentiinan itsenäistymiseen Espanjasta. Sitä jaetaan tunnustuksena sellaisille ulkomaalaisille, jotka ovat ansioituneet omalla alallaan tai tehneet merkittävän palveluksen tai muuten ansaitsevat Argentiinan valtion kiitollisuudenosoituksen. Ritarikunnan suurmestarina toimii maan presidentti. Alkujaan kunnianosoitusta jaettiin kuudessa luokassa, mutta ylin luokka, ketju, poistui jo vuonna 1958: * Suurristi * Suurupseeri * Komentaja * Upseeri * Ritari == Lähteet == Luokka:Argentiinan kunniamerkit Luokka:Ritarikunnat
Salonkylän Talo

Salonkylän Talo, aiemmilta nimiltään Salonkylän työväentalo Torppala ja Salonkylän pienviljelijäin osaston talo on Lopen kunnan Salonkylässä (viralliselta nimeltään kylä on Salo) sijaitseva entinen työväentalo. ==Historiaa== Salonkylän työväenyhdistys Pyrkivä perustettiin vuonna 1906. Talon se sai 1927, mikä vilkastutti yhdistyksen toimintaa. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenluku oli noin 20. Vuonna 1935 yhdistys järjesti talollaan arpajaiset. Seuraavana vuonna vietettiin yhdistyksen 30-vuotisjuhlia. Ohjelmassa oli kansanedustaja Otto Marttilan juhlapuhe, näytelmä ja orkesterin soittoa. Ulkona oli mahdollisuus peleihin, kuten renkaan- ja nuolenheittoon. Illalla pidettiin myös iltamat. Hiipuva työväenyhdistys lahjoitti talon Hämeen eteläiselle sos.dem. piirijärjestölle vuonna 1950, mutta piti itsellään käyttöoikeuden. Salonkylän pienviljelijäin osasto osti talon vuonna 1959. Ilmeisesti ainakin 1950–1960-luvuilla talolla järjestettiin perinteistä Salonkylän Elojuhlaa, jonka ohjelmassa oli muun muassa erilaisia esityksiä ja tanssia. Vuonna 1963 talolla pidettiin vappujuhlat. Vuonna 2013 Salonkylän pienviljelijäin osasto muutti nimensä Lopen Salonkylän kyläyhdistykseksi ja talon nimeksi vaihdettiin Salonkylän Talo. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Lopen rakennukset ja rakennelmat