EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Greyiaceae

Greyiaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Geraniales-lahkossa, johon myös muun muassa kurjenpolvikasvit (Geraniaceae) kuuluvat. Heimossa on vain Greyia-suku. == Tuntomerkit == Kasvit ovat pensaita tai pieniä puita. Lehdet ovat pyöreähköjä, yksinkertaisia, tupellisia, kourasuonisia, tylppähampaisia ja korvakkeettomia tai korvakkeellisia; tuppi, ruoti ja lapa karisevat yhtenä kokonaisuutena. Kukat sijaitsevat varsipäätteisissä tertuissa ja ovat isoja ja punaisia sekä sikiäintä lukuun ottamatta erilehtisiä. Verholehtiä on viisi, samoin terälehtiä. Kymmenen varrellista mesiäistä on kilpimäisiä tai alasimenmuotoisia ja sijaitsevat hetiön ulkopuolella. Heteet ulottuvat pitkälle ulos kukasta. Sikiäin on yhdislehtinen ja suippenee vähitellen pitkäksi vartaloksi, joka päättyy hieman laajentuneeseen luottiin. Hedelmä on kotamainen. Siemenen endospermi on tärkkelyspitoinen.Stevens 2001–, Viittaus 16.1.2015. == Levinneisyys == Lajit kasvavat Etelä-Afrikan Swazimaassa.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/greyiaceae.gif == Luokittelu == Greyia-suvussa on kolme lajia. Cronquist (1981) vei sen Sapindales-lahkoon. Lähimmäksi sukulaiseksi on kuitenkin osoittautunut heimo Francoaceae Geraniales-lahkossa. Lajit:http://www.theplantlist.org/tpl1.1/search?q=greyia * Greyia flanaganii Bolus * Greyia radlkoferi Szyszył. * Greyia sutherlandii Hook. & Harv. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === Luokka:Geraniales Luokka:Kasviheimot
Torsten Laakso

Torsten Toivo ”Totti” Laakso (25. syyskuuta 1930 Helsinki – 17. heinäkuuta 2014 Lahti) oli suomalainen sisustusarkkitehti. Hän oli Taideteollisen korkeakoulun rehtori 1980–1985.Aalto-yliopisto. Laakso valmistui sisustusarkkitehdiksi 1955. Hän oli ensin Askon ja Skannon palveluksessa ja perusti sitten vaimonsa kanssa oman toimiston, jonka kautta hän teki suunnittelutöitä niin Askolle, Skannolle, Merivaaralle kuin monelle muullekin alan yritykselle. Vuonna 1978 hänet kutsuttiin Taideteolliseen korkeakouluun tuote- ja ympäristösuunnittelun professoriksi, ja vuonna 1980 hänet nimitettiin korkeakoulun rehtoriksi. Sen jälkeen hän suunnitteli paljon laivasisustuksia ja opetti Lahden muotoiluinstituutissa. Työn ohessa hän toimi urheiluvalmentajana.Hassi, Antti: Torsten Laakson muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Torsten Laakson puoliso oli sisustusarkkitehti Vuokko Laakso, jonka kanssa hänellä oli pitkään yhteinen suunnittelutoimisto. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset sisustusarkkitehdit Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Taideteollisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Thanasi Kokkinakis

Thanasis Kokkinakis (; s. 10. huhtikuuta 1996 Adelaide) on australialainen tennispelaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 2013. 196 senttimetriä pitkä ja 80 kilogrammaa painava Kokkinakis on oikeakätinen. Hänen vanhempansa ovat kotoisin Kreikasta, josta hänen nimensäkin on peräisin. Kokkinasin valmentaja on Todd Langman. Kokkinakisin paras sijoitus ATP-rankinglistalla kaksinpelissä on 69. sija, jolla hän oli kesäkuussa ja heinäkuussa 2015. Australian avoimissa Kokkinakis on parhaimmillaan päässyt toiselle kierrokselle vuosina 2014 ja 2015 sekä Ranskan avoimissa kolmannelle kierrokselle vuonna 2015. Nelinpelissä Kokkinakis on ollut parhaimmillaan maailmanlistan sijalla 137 heinäkuussa 2015. Paras vuosi hänellä oli 2015, jolloin hän osallistui kolmeen Grand Slamiin ja pääsi Wimbledonissa kolmannelle kierrokselle häviten turnauksen voittaneelle parille. == Lähteet == * http://www.atpworldtour.com/Tennis/Players/Ko/T/Thanasi-Kokkinakis.aspx == Aiheesta muualla == * * Luokka:Australialaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Francoaceae

Francoaceae on kasviheimo koppisiemenisten Geraniales-lahkossa, jossa ovat myös muun muassa kurjenpolvikasvit. Francoaceae-heimo jaetaan kuuteen sukuun. == Ulkonäkö ja koko == Heimon lajit ovat monivuotisia ruohoja, joiden lehdet ovat parilehdykkäiset tai yksinkertaiset. Kukinto on vanallinen, joskus haarainen. Kukat ovat säteittäisiä tai vastakohtaisia; verhiö on neli- tai viisilukuinen, teriö tavallisesti samoin, joskus kynnellinen. Heteiden sisäpuolella on liuskainen mesiäiskehrä. Yhdislehtinen, tavallisesti neljästä emilehdestä koostuva sikiäin sisältää laitaistukoita, joihin siemenaiheet kiinnittyvät. Vartalo on lyhyt.Stevens 2001–, Viitattu 16.1.2015. == Levinneisyys == Heimo on kotoisin Etelä-Chilestä. == Luokittelu == Heimoon kuuluvat suvut ovat: * Balbisia Cav. (aiemmin Vivianiaceae-heimossa) * Bersama Fresen. – aarrepuut (aiemmin mesipuukasvien (Melianthaceae) heimossa) * Francoa Cav. – neidonkranssit * Greyia Hook. & Harv. (sijoitettu myös omaan heimoonsa Greyiaceae) * Melianthus L. – mesipuut (aiemmin mesipuukasvien (Melianthaceae) heimossa) * Viviania Cav. (aiemmin Vivianiaceae-heimossa) == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === Luokka:Geraniales Luokka:Kasviheimot
Luke Saville

Luke Saville (s. 2. tammikuuta 1994 Barmera) on australialainen tennispelaaja. Saville aloitti ammattilaisuransa vuonna 2012. 188 senttimetriä pitkä ja 85 kilogrammaa painava Saville pelaa oikealla kädellä. Hänen valmentajanaan toimii Grant Doyle. Kaksinpelissä Saville on ollut parhaimmillaan ATP- rankingin sijalla 158 marraskuussa 2014. Vuonna 2011 Saville voitti poikien kaksinpelimestaruuden Wimbledonin tennisturnauksessa ja vuonna 2012 niin ikään poikien kaksinpelimestaruuden Australian avoimissa. Ammattilaistasolla hän on päässyt Wimbledonissa parhaimmillaan toiselle kierrokselle vuonna 2014 ja Australian avoimissa ensimmäiselle kierroksella vuosina 2013 ja 2015. Nelinpelissä Saville on ollut parhaimmillaan rankingissa sijalla 394 marraskuussa 2012. Australian avointen nelinpelissä Saville ei ole päässyt ensimmäistä kierrosta pidemmälle. == Lähteet == * http://www.atpworldtour.com/Tennis/Players/Sa/L/Luke-Saville.aspx == Aiheesta muualla == * * Luokka:Australialaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Priscilla Hon

Priscilla Hon (s. 10. toukokuuta 1998 Brisbane) on australialainen tennispelaaja. Hänen valmentajanaan toimii Anthony Richardson. Honin paras sijoitus WTA-rankingissa on 130. sija, jonka hän saavutti huhtikuussa 2019. Nelinpelissä Hon on parhaimmillaan päässyt WTA-rankingissa sijalle 91 huhtikuussa 2018. Hon edustaa naistenniksen niin sanottua uutta tyyliä. Hänen tyylinsä perustuu vahvoihin kierrelyönteihin. == Lähteet == * http://www.itftennis.com/juniors/players/player/profile.aspx?playerid=100168389 * http://www.coretennis.net/tennis-player/priscilla-hon/52890/ranking.html * http://www.tennis.com.au/player-profiles/priscilla-hon * http://www.tennisexplorer.com/player/hon/ * Eerikäinen, Janne: Jurassic Park. Urheilulehti 03/2015, s. 36-39 == Aiheesta muualla == * Luokka:Australialaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaufering

Kaufering on kunta Baijerissa, Landsbergin piirikunnassa. Se sijaitsee Lech- joen itärannalla. Natsi-Saksan aikana alueella toimi Kauferingin keskitysleiri, joka oli Dachaun alaleiri. ==Lähteet== Luokka:Baijerin kunnat Luokka:Ylä-Baijeri
Franco Vázquez

Franco Damián Vázquez (s. 22. helmikuuta 1989 Tanti) on italialais- argentiinalainen jalkapalloilija. Vasenjalkainen Vázquez on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. == Ura == === Seurajoukkueura === Vázquez edusti Argentiinan Primera Divisiónissa pelannutta Club Atlético Belgranoa vuodet 2007–2011. Tammikuussa 2012 Vázquez siirtyi Italian Serie A:n US Palermoon, jossa hän debytoi tammikuussa 2012 Napolia vastaan. Kauden 2012–2013 hän vietti lainalla Espanjan Primera Divisiónin Rayo Vallecanossa, jossa hän pelasi kauden aikana 18 ottelua, joissa syntyi kolme osumaa. Kauden 2012–2013 jälkeen Palermo, johon Vázquez lainapestinsä jälkeen palasi, putosi Serie B:hen. Serie B:ssä Vázquez pelasi 18 ottelua ja teki neljä maalia, kun Palermo voitti Serie B:n ylivoimaisesti ja palasi takaisin Serie A:han. Kaudella 2014–2015 Vázquez teki 10 maalia 37 pelaamassaan Serie A-ottelussa. === Maajoukkueura === Argentiinalaissyntyinen Vázquez sai luvan edustaa maajoukkuetasolla Italiaa, sillä hänen äitinsä on syntynyt siellä. Vázquez debytoi Italian jalkapallomaajoukkueessa maaliskuussa 2015 ystävyysottelussa Englantia vastaan. == Lähteet == * Luokka:Argentiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Italialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alas maaseudulle -kampanja

Ylös vuorille ja alas maaseudulle -kampanja () oli Kiinassa kulttuurivallankumouksen myöhäisvaiheessa käynnistetty joukkokampanja, jonka yhteydessä kaupunkien opiskelijanuoriso karkotettiin asumaan maaseudulle alkeellisiin oloihin. Kiinan kommunistisen puolueen johto antoi lokakuussa 1967 määräyksen, jonka mukaan ”koulutetun nuorison” olisi muutettava ”ylös vuorille ja alas maaseudulle”, jossa heidän tulisi ”tarttua vallankumoukseen ja edistää tuotantoa”. Määräyksen tosiasiallisena tarkoituksena oli hajottaa väkivaltaisesti riehuneet punakaartit, jotka toimivat pääosin kaupungeissa. Kansan vapautusarmeija määrättiin toimeenpanemaan käskyä. Alkuvaiheessa jotkut lähtivät vapaaehtoisesti seikkailunhalusta tai uskollisuudesta puhemies Mao Zedongille. Kun vapaaehtoiset lähdöt vähenivät, aloitettiin kesällä 1968 systemaattiset karkotukset. Kampanjan aikana maaseudulla karkotettiin kaikkiaan noin 17–20 miljoonaa nuorta. Karkotukset koskivat sekä miehiä että naisia, eikä niille ei määrätty päättymisaikaa. Käytännössä kaikki vuosina 1966 ja 1967 oppilaitoksista valmistuneet opiskelijat ja kaikki entiset punakaartilaiset määrättiin karkotettaviksi. Pieniä määriä komennettiin maaseudun sijasta töihin kaupunkien tehtaisiin.Lauri Paltemaa & Juha A. Vuori: Kiinan kansantasavallan historia, s. 196, 200–203. Gaudeamus, Helsinki 2012. Maaseudulla nuoret joutuivat tekemään raskaita maatöitä ja elämään alkeellisissa oloissa Kiinan maatyöläisten tavoin. Maalaiset eivät ottaneet heitä innolla vastaan, sillä he olivat yleensä taitamattomia maatöissä. Monet ajautuivat katkeruuteen ja kyynisyyteen. Osa karkotetuista onnistui 1970-luvun alussa pääsemään takaisin kaupunkeihin. Vuodesta 1968 alkaen myös kolme miljoonaa kommunistisen puolueen kaaderia ja kulttuurihenkilöä määrättiin maaseudulle perustettuihin ”toukokuun seitsemännen päivän kaaderikouluihin”, joissa he joutuivat raskaisiin maatöihin vaatimattomissa oloissa. Nämä karkotukset olivat kuitenkin määräaikaisia, yleensä vuoden mittaisia, ja karkotusajalta maksettiin palkkaa. ==Lähteet== Luokka:Kulttuurivallankumous
Lauri Ala-Myllymäki

Lauri Elias Ala-Myllymäki (s. 4. kesäkuuta 1997 Pirkkala) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Ilvestä. Pelipaikaltaan Ala-Myllymäki on keskikenttäpelaaja. Ala-Myllymäen kasvattajaseura on Tampereen Ilves. Hän debytoi seuran edustusjoukkueessa Ykkösessä 2013 pelaten kauden aikana kymmenen ottelua, joissa hän onnistui maalinteossa kahdesti. Toisella kaudellaan Ykkösessä Ala-Myllymäen vastuu kasvoi ja hän esiintyi 25 ottelussa. Ilves nousi Veikkausliigaan kaudeksi 2015 Myllykosken Pallon menetettyä liigalisenssinsä, ja Ala-Myllymäki teki debyyttinsä pääsarjassa huhtikuussa 2015 FC Inter Turkua vastaan. Ensimmäisen maalinsa Veikkausliigassa hän teki saman vuoden elokuussa FC KTP:tä vastaan. Ala- Myllymäki valittiin kauden 2016 lopuksi Ilveksen päätösgaalassa seuran parhaaksi pelaajaksi. Marraskuussa 2020 Ala-Myllymäki teki tammikuusta 2021 alkavan sopimuksen Serie B:ssä pelaavan Venezia FC:n kanssa. https://yle.fi/urheilu/3-11633181 Venezia nousi kauden päätteeksi Serie A:han, mutta Ala-Myllymäeltä jäi debyytti tekemättä polvivamman vuoksi. Ensimmäistä kertaa Ala-Myllymäki nimettiin Venezian kokoonpanoon Italian cupin ottelussa Ternanaa vastaan 14. joulukuuta 2021. Hän seurasi kuitenkin koko ottelun vaihtopenkiltä. Tammikuussa 2022 Ala-Myllymäki siirtyi kauden 2022–2023 loppuun asti ulottuvalla lainasopimuksella Serie C -seura Triestinaan. Tammikuussa 2023 Ala-Myllymäen sopimus Venezian kanssa purettiin, ja hän palasi takaisin Ilveksen riveihin kaksivuotisella sopimuksella. Ala-Myllymäki nousi ikäluokkansa maajoukkueeseen 2013 ja vakiinnutti asemansa avauskokoonpanon pelaajana pelaamalla yhtä vaille kaikissa vuoden maaotteluissa. Hän on edustanut Suomen nuorten maajoukkuetta 11 kertaa ja poikamaajoukkueita yhteensä 40 kertaa helmikuun 2019 loppuun mennessä. Suomen alle 18-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa hän on toiminut myös kapteenina. == Lähteet == *Lauri Ala-Myllymäen pelaajakortti Ilveksen sivuilla *Lauri Ala- Myllymäen pelaajakortti Veikkausliigan sivuilla * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Boris Gyllenbögel

Karl Volter Boris Gyllenbögel (30. maaliskuuta 1884 Kauhajoki – 22. kesäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen eversti, diplomaatti ja rehtori. Gyllenbögelin vanhemmat olivat nimismies Karl Natanael Gyllenbögel (1859–1926) ja Alma Maria Rosenlund (1864–1941).Geni.com : Karl Volter Boris Gyllenbögel Gyllenbögel kävi Haminan kadettikoulun sekä Pietarin tykistöopiston ja Pietarin sota- akatemian. Hän palveli Venäjällä muun muassa keisari Nikolai II:n esikuntaupseerina sekä sotilastehtävissä Latviassa ja Liettuassa. Everstiksi Venäjän armeijassa ylennyt Gyllenbögel oli lyhyen aikaa Uudenmaan läänin kuvernöörinä vuonna 1917 mutta hän erosi virasta heinäkuussa 1917 kieltäydyttyään hajottamasta eduskuntaa Venäjän väliaikaisen hallituksen määräyksestä. Suomen sisällissodan jälkeen Gyllenbögel nimitettiin huhtikuussa 1918 Viaporin vankileirin ensimmäiseksi komendantiksi, mutta hän oli tehtävässä vain kymmenisen päivää, sillä hänen asennettaan punavankien kollektiiviseen rankaisemiseen pidettiin liian torjuvana. Gyllenbögel nimitettiin Suomen asiainhoitajaksi Puolaan vuonna 1919, ja hän toimi sitten Suomen ensimmäisenä lähettiläänä Varsovassa 1920–1921. Tämän jälkeen Gyllenbögel oli Suomen asiainhoitajana Moskovassa mutta hän joutui palaamaan Suomeen vuonna 1922 neuvostohallituksen vaatimuksesta ja hänen tilalleen Moskovaan nimitettiin Antti Hackzell.Suomen Varsovan suurlähetystön historiaaBoris Gyllenbögel : Suomen ensimmäinen lähettiläs PuolassaPorvallisen työn arkisto : Antti HackzellTuukka Pirttilahti: ”Ylivoimainen tehtävä ’parhaillekin’: Vankileirien järjestäminen Helsingissä 1918”, s. 270 teoksessa Helsinki ensimmäisessä maailmansodassa. Sotasurmat 1917–1918 (toim. Jarmo Nieminen). Gummerus, Helsinki 2015. Diplomaattiuransa jälkeen Gyllenbögel toimi sitten professori Yrjö Jahnssonin ja kouluneuvos Hilma Jahnssonin perustaman Helsingin suomalaisen yksityislyseon rehtorina 1924–1938 ja opetti koulussa kieliä. Koulu sai Gyllenbögelin mukaan kutsumanimen ”Jylla” ja tämä lempinimi on säilynyt ja sen seuraajilla nykypäiviin saakka. Koulu toimii nykyisin Espoonlahden koulun ja Espoonlahden lukion nimillä.Espoonlahden lukio : Jyllan vaiheita Gyllenbögelin nuorempi veli Evald Alfons Rafael Gyllenbögel (s. 1889) oli lähetystöneuvos joka toimi muun muassa Suomen edustajana Kansainliitossa ja vuodesta 1932 ulkoministeriön poliittisen osaston päällikkönä.Aikalaiskirja 1934 : Evald Gyllenbögel == Teoksia == * Piirteitä Puolan Vaasojen historiasta : esitelmä Helsingin Suomalais-puolalaisen yhdistyksen juhlassa Puolan itsenäisyyspäivänä 11.11.1935. Helsinki 1935 * Sotilaana ja diplomaattina Itä-Euroopassa. Entisen Moskovan-lähettilään muistelmia. Tammi 1946 Kauhajokelaista kirjallisuutta : Boris Gyllenbögel == Lähteet == == Aiheesta muualla == https://1565044.168.directo.fi/@Bin/772c82fcec48999c5743bbd0d840a9f4/1640951917/application/pdf/120001/Gyllenb%c3%b6gel%20Suomi- Puola%202009-2010.pdf Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomalaiset diplomaatit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
David Ryall

David Ryall (5. tammikuuta 1935 – 25. joulukuuta 2014) oli brittiläinen näyttelijä. Hänen uransa kesti yli viisikymmentä vuotta. Hän aloitti teatterissa ja kuului Laurence Olivierin seurueeseen Britannian kansallisteatterissa jo nuorena. Hän esiintyi useissa BBC:n televisiosarjoissa. Vuodesta 2010 hän esitti Elfias Dozea Harry Potter -elokuvissa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Suomen euroviisukarsinta 1987

Suomen euroviisukarsinta 1987 oli kilpailu jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1987 Eurovision laulukilpailuun. Karsinnassa kokeiltiin ensimmäistä kertaa uutta valintamenetelmää, ensimmäistä kertaa kutsukilpailuna järjestetyn karsinnan voittaja valittiin postikorttiäänestyksellä. Kutsukilpailussa kymmentä suomalaissäveltäjää pyydettiin säveltämään kappale karsintoihin. Finaali lähetettiin lauantaina 21. helmikuuta Ylen tv-studiota 2 ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 18.45 alkaen.http://web.archive.org/web/20030905014010fw_/http://www.yle.fi:80/euroviisut/suomen.php?1987 Lähetyksen taustat olivat jo etukäteen nauhoitettuja ja elävänä kuultiin esityksistä vain lauluosuudet ja muutama erikoinen soitin. Euroviisukuppilan Tony Latva piti karsintalähetystä heikkona. Lähetyksen alussa nähtiin viisuhistoriasta kertova video, jonka selostajana toimi ”kimittävä sätkynukke”. Juontajina toimineiden entisten euroviisuedustajien Lasse Mårtensonin ja Laila Halmeen suoritusta Tony Latva piti ala-arvoisena: ”Haastatteluissa jaariteltiin niitä näitä, kunnes – ilmeisesti studio-ohjaajan käskystä – ne keskeytettiin tylysti jopa kesken lauseen.” Voittaja valittiin postikorttiäänestyksellä, jossa saatiin ääniä 63 836 kappaletta. Äänestyksen tulos julkistettiin perjantaina 13. maaliskuuta kello 21.30. ==Tulos== Sija Esittäjä Sävelmä Lauluntekijä(t) Äänet 1\. Vicky Rosti Sata salamaa Petri Laaksonen (säv.), VeePee Lehto (san.) 16 935 2\. Johnny Lee Michaels Kesätuuli Pertti Neumann (säv. & san.) 15 369 3\. Paula Koivuniemi & Viljaset Musiikki on niinku se on Esa Nieminen (säv.), Juha Vainio (san.) 8 753 4\. Tauski & Co. Communication Roni Kamras (säv.), Risto Asikainen (san.) 7 294 5\. Jussi Halme & Helena Miller Hei, me lennetään (Salto mortale) Jussi Halme (säv.), Mika Sundqvist (san.) 4 925 6\. Matti Esko Isäni maa Veikko Samuli (säv.), Juha Vainio (san.) 4 513 7\. Jorma Kääriäinen Tuuli soittaa Mika Siekkinen (säv.), Kari Kuivalainen (san.) 2 589 8\. Leena Nilsson Family Eilinen uudelleen Kari Kuivalainen (säv. & san.) 1 383 9\. Leena Nilsson Ei yhtään laivaa Matti Puurtinen (säv.), Timo Hämäläinen (san.) 1 074 10\. Kisu Kiitos ja anteeks! Kisu Jernström (säv.), Impi Riimi (san.) 1 001 == Palanneet artistit == Sijoitukset euroviisukarsinnoissa on merkitty mustalla tekstillä ja interviisukarsinnoissa punaisella tekstillä. Artisti Aikaisemmat vuodet (sijoitus) (Suomen karsinnat) Aikaisemmat vuodet (sijoitus) (Eurovision laulukilpailu) Paula Koivuniemi (Viljasten kanssa) 1976 (9.)Vuonna 1976 Koivuniemi kilpaili Finlandia-Kvartetin kanssa. 1979 (6.) 1980 (karsiutui semifinaalissa) 1981 (8.) 1984 (2., kolme kappaletta karsiutui semifinaalissa) - Leena Nilsson 1984 (8., 10.)Vuonna 1984 Nilsson esitti toisen kappaleistaan duettona Tomas Ekin kanssa. \- Kisu 1974 (1. semifinaalin 7.) 1980 (karsiutui semifinaalissa) - ==Lähteet== *http://www.viisukuppila.fi/muistathan-suomen-karsinnat-1987/ ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Voittoesitys tulosten julkistamisen yhteydessä Ylen Elävässä arkistossa *Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa * Luokka:Suomen euroviisukarsinnat Luokka:Eurovision laulukilpailu 1987
Maon uinti Jangtsessa

Maon uinti Jangtsessa oli 16. heinäkuuta 1966 propagandatarkoituksessa järjestetty tapahtuma, jossa Kiinan kommunistijohtaja Mao Zedong ui noin tunnin ajan Jangtsejoessa. Maon uinti oli ympäri maailmaa yksi kesän 1966 näkyvimpiä uutisia, ja se on katsottu Kiinan kulttuurivallankumouksen radikaalin vaiheen symboliseksi lähtölaukaukseksi. Intohimoisena uimarina nuoruudestaan saakka tunnettu Mao oli uinut Jangtsessa ensi kerran vuonna 1956, ja vuoden 1966 uinti oli tarkoitettu sen kymmenvuotismuistoksi.Chairman Mao swims across the Yangzi Chinese posters. Viitattu 4.8.2018. Ennen uimaretkeään Mao oli ollut kierroksella maakunnissa, eikä hänen olinpaikkaansa tiedetty julkisuudessa. Hän oli jättänyt kulttuurivallankumouksen alkuvaiheen johtamisen Liu Shaoqille ja Deng Xiaopingille antamatta näille tarkempia ohjeita, joten nämä olivat pyrkineet hillitsemään opiskelijoiden kuohuntaa Kiinan oppilaitoksissa.Lauri Paltemaa & Juha A. Vuori: Kiinan kansantasavallan historia, s. 174–175. Gaudeamus, Helsinki 2012. Uinti Jangtsessa oli Maon näyttävä paluu julkisuuteen, ja Kiinan tiedotusvälineet antoivat sille suunnattoman näkyvyyden. Tempaus kumosi ulkomailla liikkuneet huhut Maon terveyden heikkenemisestä, mutta sen tärkein viesti oli sisäpoliittinen: Mao oli voimissaan ja tulisi ottamaan maan ohjat takaisin käsiinsä.Pirkko-Liisa Kastari: Mao, missä sä oot? Kiinan kulttuurivallankumous Suomen 1960-luvun keskustelussa, s. 120–124. SKS, Helsinki 2001. Hän palasikin Pekingiin kahden päivän kuluttua ja aloitti Liun ja Dengin arvostelun virheellisestä politiikasta. Uintiin osallistui Maon kanssa kuusi henkivartijaa ja vedessä kellutettiin lisäksi valtavia Mao-julisteita. Länsimaisia toimittajia ei ollut läsnä.Stuart Heaver: Chairman Mao’s historic swim – glorified in China but ridiculed by the rest of the world Post Magazine 4.8.2016. Viitattu 4.8.2018. Kiinan virallinen uutistoimisto Xinhua levitti maailmalle tiedotetta, jonka mukaan Mao oli uinut Jangtsessa Wuhanin lähellä 65 minuuttia ja edennyt sinä aikana 15 kilometriä. Hänen sanottiin ”taistelleen tuulta ja aaltoja vastaan” sekä nousseen lopuksi jokilautalle ”osoittamatta väsymisen merkkejä”. Sen jälkeen hän oli pitänyt puheen, jossa hän kehotti kaikkia kiinalaisia uimaan maan joissa ja järvissä. Länsimaissa tiedot Maon uinnista uutisoitiin hyvin ivalliseen sävyyn, sillä luvut näyttivät mahdottomilta. Maon laskettiin uineen koko ajan keskimäärin sata metriä 26 sekunnissa, kun sadan metrin uinnin ennätysaika oli tuolloin 52,9 sekuntia. Todellisuudessa nopea eteneminen johtui siitä, että Mao oli lähinnä ajautunut eteenpäin Jangtsen voimakkaan virtauksen kuljettamana, mikä oli kiinalaisille itsestäänselvä taustatieto. Maon vuoden 1966 uintia muisteltiin seuraavina vuosina Kiinassa joka vuosi 16. heinäkuuta suurella kansanjuhlalla, jonka yhteydessä lukemattomat kansalaiset uivat Jangtsessa tai muissa vesistöissä osoittaakseen kunnioitusta Maolle. Maon uinnista tehtiin Kiinassa myös dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa jo elokuussa 1966. ==Lähteet== Luokka:Kulttuurivallankumous Luokka:Jangtsen vesistö Luokka:Uinti Luokka:1966 Luokka:Kiinan tapahtumat
Ennio De Concini

Ennio De Concini (9. joulukuuta 1923 Rooma – 17. marraskuuta 2008 Rooma) oli italialainen elokuva- ja televisiokäsikirjoittaja. Toimittajana työskennelleen De Concinin elokuvaura alkoi Vittorio De Sican apuohjaajana elokuvassa Sciuscià – viattomat (1946). Hän laati käsikirjoituksia lukuisiin eri lajityyppejä edustaviin viihde-elokuviin, mutta työskenteli usein myös vakavasti otettavien ohjaajien kanssa. De Concinin suurin menestys oli Pietro Germin ohjaama Avioero italialaiseen tapaan (Divorzio all’italiana, 1961), josta hän sai nastro d’argenton ja Oscarin parhaasta käsikirjoituksesta. 1980-luvulta lähtien De Concini työskenteli etupäässä televisiossa. ==Elokuvia== * Odysseus, 1954 * Voittamaton Herkules, 1958 * Herkules ja Lyydian kuningatar, 1959 * Pompeijin viimeiset päivät, 1959 * Niilin legioonat, 1959 * Marathonin sankari, 1959 * Kartago liekeissä, 1960 * Messalina, 1960 * Paholaisen naamio, 1960 * Taistelu Rhodoksesta, 1961 * Romulus ja Remus, 1961 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Elonet: Ennio De Concini * Internet Movie Database: Ennio De Concini Luokka:Italialaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Televisiokäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Mongomo

Mongomo on kaupunki Päiväntasaajan Guineassa. Maan itäosassa Gabonin vastaisen rajan tuntumassa sijaitsevan Mongomon asukasluku on esikaupunkialueet mukaan lukien noin 53 500. Se on muun muassa maan ensimmäisen presidentin Francisco Macías Ngueman ja nykyisen presidentin Teodoro Obiang Nguema Mbasogon syntymäpaikka. Vuonna 2015 Mongomo on yksi jalkapallon Afrikan- mestaruuskilpailuiden pelipaikkakunnista. == Lähteet == Luokka:Päiväntasaajan Guinean kaupungit
Ebebiyín

Ebebiyín on kaupunki Päiväntasaajan Guineassa. Aivan maan manneralueen koillisnurkassa Kamerunin ja Gabonin rajan tuntumassa sijaitsevan Ebebiyínin asukasluku oli vuoden 2001 laskennassa alle 20 000, mutta arvio vuodelle 2015 on 40 000. Vuonna 2015 Ebebiyín oli yksi jalkapallon Afrikan- mestaruuskilpailuiden pelipaikkakunnista. == Lähteet == Luokka:Päiväntasaajan Guinean kaupungit
Rakkaudella merkitty mies

Rakkaudella merkitty mies on Jari Sillanpään 13. studioalbumi, joka julkaistiin 26. syyskuuta 2014. Albumi nousi julkaisunsa jälkeen suoraan Suomen virallisen albumilistan toiseksi. Albumi on myynyt platinaa yli 20 000 kappaleen myynnillään. Albumin on tuottanut Leri Leskinen. Albumin myötä Sillanpää sai vuoden miesartisti- ja vuoden artisti Emma-ehdokkuudet. Albumi palkittiin vuoden 2015 Emma-gaalassa "vuoden iskelmäalbumina". == Kappaleet == == Singlet == Albumin ensimmäinen single ”Malagaan” julkaistiin 13. kesäkuuta 2014. Kappale nousi kesällä 2014 parhaimmillaan latauslistan 15:nneksi sekä kymmenenneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi. Syyskuussa 2014 julkaistu toinen single ”Tanssii kuin John Travolta” tilastoitui parhaimmillaan vain radiolistan 36:nneksi. Kolmantena singlenä julkaistusta ”Sinä ansaitset kultaa” -kappaleesta on muodostunut yksi Sillanpään viime vuosien suurimmista hiteistä. Kappale sijoittui latauslistan ensimmäiseksi, eli myydyimmäksi digitaaliseksi kappaleeksi, viikoilla 51–52/2014. Se on sijoittunut myös single- ja radiolistalle. Kappaleen musiikkivideotakin on katsottu YouTubessa yli 6,6 miljoonaa kertaa. == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: positiivinen == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 albumit Luokka:Jari Sillanpään albumit Luokka:Leri Leskisen tuottamat albumit
Demokratiamuuri

Demokratiamuuri () oli Pekingin Xidanin kaupunginosassa sijainnut muuri, johon ihmisten sallittiin vuosina 1978–1979 Kiinassa vallinneen lyhyen poliittisen suojasään aikana kiinnittää erilaisia poliittisia kannanottoja sisältäneitä viestejä. Muurin ympärille syntyi niin sanottu demokratiamuuriliike, joka kukoisti jonkin aikaa. ==”Pekingin kevät” == Kyseessä oli erään bussivarikon muuri, josta tuli suosittu kiinnityspaikka julisteille marraskuussa 1978, kun vuoden 1976 Tiananmenin välikohtauksen uudelleenarviointi innosti kiinalaisia vapaampaan mielipiteiden ilmaisuun. Kiinan johtajaksi kohoamassa ollut Deng Xiaoping ilmaisi julkisen tukensa demokratiamuuriliikkeelle, joka suuntautuikin alkuvaiheessa pääasiassa hänen maolaisia vastustajiaan vastaan. Keväällä 1979 liike levisi Pekingistä eri puolille Kiinaa ja alkoi vähitellen arvostella yhä avoimemmin kommunistista puoluetta mielenosoituksissaan ja lehtisissään. Lopulta Deng kääntyi liikettä vastaan, ja sen vaientaminen aloitettiin pidättämällä maalis–huhtikuussa 1979 joukko liikkeen oikeistosiiven johtavia edustajia. Mao Zedongin ajoista poiketen pidätetyt demokratiamuuriliikkeen johtajat tuomittiin pelkästään vankeuteen, ei kuolemaan.Lauri Paltemaa & Juha A. Vuori: Kiinan kansantasavallan historia, s. 263–264, 269, 271–275, 280. Gaudeamus, Helsinki 2012. Liikkeen maltillisempi suuntaus sai jatkaa toimintaansa, mutta mielenosoitusten alettua uudelleen liikkeen tukahduttamista jatkettiin marraskuussa 1979. Pekingin kaupunginhallitus ilmoitti joulukuussa 1979 Xidanin demokratiamuurin sulkemisesta. Erääseen Pekingin lähiöön kuitenkin perustettiin sen viralliseksi seuraajaksi uusi muuri, johon sai kiinnittää julisteita rekisteröitymällä omalla nimellään. Osa demokratiamuuriliikkeestä jatkoi toimintaansa vielä 1980-luvun alussa. Demokratiamuuriliike oli aatteellisesti hajanainen, mutta sitä yhdisti näkemys demokraattisten instituutioiden luomisen välttämättömyydestä. Pääosa liikkeen kannattajista halusi Kiinan sosialismin uudistamista ja demokratisoimista, mutta osa kannatti kokonaan sen hylkäämistä. Jälkimmäiseen ryhmään eli niin sanottuun oikeistoon kuului muun muassa Wei Jingsheng.Paltemaa & Vuori 2012, s. 272. ==Lähteet== Luokka:Kiinan historia Luokka:Peking Luokka:Pekingin historia Luokka:Muurit Luokka:1978 Luokka:1979
Jere Penttilä

Jere Petteri PenttiläSuomen valtiokalenteri 2020, s. 563. Helsinki 2020. ISBN 978-952-14-4079-3 (s. 13. huhtikuuta 1972 Helsinki) on Joensuun nykyinen kaupunginjohtaja. Hän aloitti virassa 1. marraskuuta 2023 ja toimi vs. kaupunginjohtajana lokakuun 2023. Ennen Joensuuta Jere Penttilä toimi Riihimäen kaupunginjohtajana 15. maaliskuuta 2021 – 31. toukokuuta 2022. Riihimäen kaupunginvaltuusto valitsi Penttilän tehtävään äänin 36–7. Kesäkuun 2022 alussa Penttilä aloitti Keskon Itä-Suomen aluejohtajana. 29\. toukokuuta 2023 Joensuun kaupunginvaltuusto valitsi Penttilän Joensuun kaupunginjohtajaksi äänin 36–7. Hän toimi vs. kaupunginjohtajana 1.–31. lokakuuta 2023 ja aloitti vakinaisessa virassa 1. marraskuuta 2023 lähtien. Vuosina 2013–2021 Penttilä työskenteli Kontiolahden kunnanjohtajana. Hän on toiminut myös muun muassa Joensuun liiketoimintajohtajana, Pyhäselän kunnanjohtajana ja Varkauden henkilöstöpäällikkönä. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden maisteri. == Lähteet == Luokka:Joensuun kaupunginjohtajat Luokka:Riihimäen kaupunginjohtajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juha Luukko

Juha Luukko (s. 19. lokakuuta 1969https://www.jurvansanomat.fi/uutiset/online- uutiset/apulaiskaupunginjohtaja-juha-luukko-tayttaa-50-vuotta- juhlavastaanotto-jarjestetaan-viikon-kuluttua-kampuksella-1.3123603) on Kurikan elinvoimajohtaja, aiemmin apulaiskaupunginjohtaja ja entinen Kurikan vt. kaupunginjohtaja, Jalasjärven kunnanjohtaja. Jalasjärven valtuusto valitsi hänet yksimielisesti vuonna 2013. Aiemmin hän on työskennellyt Suomen Pankin ekonomistina, Ylistaron kunnanjohtajana, SEEK:in johtajana sekä silloisen kuntaministeri Tapani Töllin valtiosihteerinä. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri Jyväskylän yliopistosta.http://kuntalehti.fi/tyopaikat/tyopaikkauutiset/juha-luukko- jalasjarven-johtoon/ == Lähteet == Luokka:Jalasjärven kunnanjohtajat Luokka:Ylistaron kunnanjohtajat Luokka:suomalaiset valtiosihteerit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
1\. erillinen autokomppania

1\. erillinen autokomppania (1.ERAUTOK ja aiemmin 1. ErAutoK tai 1.ERAK) on Suomen puolustusvoimien Kainuun prikaatin Kuopion huoltopataljoonaan kuuluva perusyksikkö, joka antaa huollon johtajakoulutusta ja miehistön yhdistelmäajoneuvokoulutusta.puolustusvoimat == Perustaminen == Ennen talvisodan alkua keskitettiin 15. lokakuuta 1939 Ouluun 38. autokomppania osaksi Pohjois-Suomen ryhmääTalvisodan historia 1 s. 125. 38. komppaniaan liitettiin vuonna 1941 Hanhikoskella perustettu 40. autokomppania. Komppania nimettiin 67. autokomppaniaksi vuonna 1941. Porissa perustettu 13. autokomppania keskitettiin 18. lokakuuta Nuijamaalle TaliinTalvisodan historia 1 s. 118. 13. autokomppaniaan liitettiin Lappeenrannassa perustettu 1. erillinen autokomppania, joka oli nimetty 47. autokomppaniaksi vuonna 1941. 1\. autokomppania perustettiin Lapin sodan lopulla 4. joulukuuta 1944 yhdistämällä Aunukseen sijoitettu 13. autokomppania sekä 67. autokomppania.Roudasmaa, stig s. 296 == Historia == 1\. autokomppania nimettiin 10. maaliskuuta 1952 puolustusvoimien organisaatiomuutosten yhteydessä 1. erilliseksi autokomppaniaksi. Yksikkö siirrettiin 1. tammikuuta 1997 Oulusta Kainuun prikaatiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * 1. ErAutoK... historiaa Autojoukkojen Keski-Pohjanmaan Kilta Luokka:Komppaniat Luokka:Kainuun prikaati
Erkki Kivi (professori)

Erkki Ilmari Kivi (6. kesäkuuta 1929 Helsinki – 28. joulukuuta 2014 HyvinkääKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 17.1.2014 s. C16) oli suomalainen professori (1979) ja Suomen kasvinjalostuksen uranuurtaja.Helsinki.fi Hän oli kasvinjalostuksen dosentti 1964–1994 ja kasvinjalostaja 1952–1992.Allekirjoittajat, Vetoomus Kivi valmistui ylioppilaaksi 1947, filosofian kandidaatiksi 1951, maisteriksi 1954, lisensiaatiksi 1959 ja tohtoriksi 1962. Maatalous- ja metsätieteiden kunniatohtorin arvon hän sai 1990. Hän oli Hankkijan kasvinjalostuslaitoksen tutkija 1952–1962, johtaja 1963–1992, Helsingin yliopiston kasvinjalostustieteen dosentti vuodesta 1964, vt. professori 1968–1970 ja 1972–1973.Kuka Kukin on, Runeberg.orgWSOY Iso tietosanakirja osa 4 sivu 360 artikkeli: Kivi, Erkki Maataloustoimittajat palkitsivat hänet vuonna 1985 tiedonjulkistamisen Tiedonjyvä-palkinnolla. ==Julkaisut== *Luonnon puolesta : Luonto-liiton 25-vuotisjuhlakirja, Toim. Erkki Kivi ja Juhani Lokki; WSOY, 1968 (myös: Taskutieto 31) *On sterility and other injuries in dioecious Melandrium irradiated with x-rays and gamma rays / Erkki I. Kivi. Suomalainen tiedeakatemia 1962. – (Annales Academiae scientiarum Fennicae. ISSN 0066-1988;56). (Väitöskirja. Helsingin yliopisto.) *Pölyä pinsetin kärjissä : kasvinjalostuksen kartoitusta, Hankkija, 1983 ISBN 951-99480-8-2 *Kaarle Kurki-Suonio, Erkki Kivi, Georg Henrik von Wright & Lennart Pinomaa, Saako ihminen vastauksen : fyysikko, biologi, filosofi ja teologi etsivät maailmankuvaa, Porvoo, WSOY1967 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Erkki Kiven haastattelu Ylen Radio 1 (mp3). Helsinki.fi. *Erkki Kiven muistokirjoitus . Helsingin Sanomat (käyttäjätunnuksella). Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset maataloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Riemuliiteri

Riemuliiteri oli Äkäslompolossa Kolarissa vuosina 1973–2020 toiminut tanssipaikka, jonka omisti Irma ja Kåre Lagerbohmin perheyritys. Riemuliiterin kiinteistö on purettu kesällä 2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivu Luokka:Tanssilavat Luokka:Entiset suomalaiset perheyritykset Luokka:Kolari
Tiedonjyvä

Tiedonjyvä on Maataloustoimittajat ry:n tiedonvälityspalkinto. Se on jaettu vuosittain vuodesta 1976 lähtien. == Palkitut == * 1976 professori Martti Markkula * 1977 professori Ulf Lindström * 1978 kansliapäällikkö Reino Uronen * 1979 maatilahallituksen toimistopäällikkö Aune Väisänen * 1980 agronomi Matti Kares * 1981 johtaja, Varsinais-Suomen Maatalouskeskus, Pekka Harismaa * 1982 Tiedonjyvää ei jaettu tänä vuonna * 1983 agronomi, IEVA:n kehittäjä Leo Vimpari * 1984 Tutkimusaseman johtaja Jaakko Köylijärvi * 1985 professori Erkki Kivi * 1986 maa- ja metsätalousministeri Toivo Yläjärvi * 1987 Juhlajyvät 30-vuotisjuhlien yhteydessä: pääjohtaja Kalevi Hemilä, kansliapäällikkö Reino Uronen ja toiminnanjohtaja Markku Nevala * 1988 eläinlääkäri Urho Riihikoski * 1989 tutkija Sirpa Kurppa * 1990 professori Satu Huttunen * 1991 maa- ja metsätalousministeri Toivo T. Pohjala * 1993 tutkija-maanviljelijä-agronomi Tuomas Kuhmonen * (1994 ja 1995 tiedot puuttuvat) * 1996 toiminnanjohtaja Pirjo Kortesniemi * 1997 toiminnanjohtaja Matti Niemelä * 1998 markkinointiviestintäpäällikkö Satu Säilä * 1999 taiteilija Mikko Alatalo * 2000 keittiömestari Maija Silvennoinen * 2001 elokuvaohjaaja Veikko Aaltonen * 2002 osastopäällikkö Jaana Husu-Kallio * 2003 professori Matti Kärkkäinen * 2004 meteorologi Anneli Nordlund * 2005 professori Harri Westermarck * 2006 keittiömestari Markus Maulavirta * 2007 toiminnanjohtaja Simo Moisio * 2008 maa- ja metsätalousministeri Sirkka-Liisa Anttila * 2009 maatilatorin perustajat Eila ja Ismo Benjam Eerola * 2010 professori Jyrki Niemi * 2011 toimitusjohtaja Riikka Seppälä * 2012 MTK:n puheenjohtaja Juha Marttila * 2013 Sikayrittäjien puheenjohtaja, sikatilallinen Martin Ylikännö * 2014 suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiön johtaja Seija Kurunmäki * 2015 Nordea Pankin asiantuntijajohtaja Timo Jaakkola * 2016 maanviljelysneuvos Ensio Hytönen * 2017 elintarvikeviennin toimialajohtaja Esa Wrang * 2018 europarlamentaarikko Nils Torvalds * 2019 Johtava tutkija Perttu VirkajärviTiedonjyvä, Maataloustoimittajat, viitattu 15.5.2023 * 2020 Juuso Joona ja Tuomas Mattila * 2021 maanviljelijä Aleksis Kyrö == Lähteet == Luokka:Suomalaiset palkinnot Luokka:Maatalous
Erkki Kivi

Erkki Kivi viittaa seuraaviin henkilöihin: *Erkki Kivi (1929–2014), professori, Hankkijan kasvinjalostuslaitoksen johtaja *Erkki Kivi (1946–2023), äänisuunnittelija ja elokuva-alan yrittäjä
The Sign (kappale)

The Sign on ruotsalaisyhtye Ace of Basen kappale, joka julkaistiin Euroopassa 29. lokakuuta 1993. Kappale oli kansainvälinen hitti; se ylsi Britannian singlelistan toiselle sijalle ja oli Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan kärjessä yhteensä kuusi viikkoa. Kappale on yhtyeen Happy Nation -studioalbumin USA-versiolla, joka julkaistiin Yhdysvalloissa nimellä The Sign. Kappale oli Billboard-lehden vuoden 1994 ensimmäisella sijalla. Se sijoittui Billboard Hot 100 All-Time Top Songs -listan 60. sijalle, kun kyseessä oli kappaleet Hot 100 -listan ensimmäiseltä viideltäkymmeneltä vuodelta. Kappale sai myös ehdokkuuden vuoden 1995 Grammy-palkinto -gaalassa kategoriassa "Paras pop-lauluesitys yhtyeeltä tai duolta". Kappaleen on levyttänyt myös The Mountain Goats, ja sitä käytettiin runsaasti sarjan American Dad! viidennen tuotantokauden päätösjaksossa "Great Space Roaster". Kappaletta on käytetty myös TV-sarjassa Full House, jossa Stephanie Tannerin johdattama fiktiivinen yhtye "Girl Talk" sekoittaa kappaleen esityksen aikana. Kappale esitetään myös South Parkin jaksossa "Prehistoric Ice Man" ja se on mukana vuoden 2012 komediaelokuvassa Pitch Perfect. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1993 kappaleet Luokka:Ace of Basen kappaleet Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Summer In December

Summer In December on romanialaisyhtye Morandin ja romanialaisartisti Innan kappale. Kappaleen sanoittivat esittäjät yhdessä Marius Mogan kanssa ja sen tuotti yhtye Morandi Famous-Productionsissa. Kappale julkaistiin 17. joulukuuta 2014 yhdessä Bogdan Daragiun tekemän lyriikkivideon kanssa. Kappaleen virallinen musiikkivideo julkaistiin 23. joulukuuta 2014 ja sen kuvasi Mihael Mircea "Castel Filmistä". ==Kappalelista== Digitaalinen lataus # Summer In December (mukana Inna) \- 2:55 ==Listasijoitukset== Lista Paras sijoitus Romania (Airplay 100) 80 Venäjä (NFPP) 152 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2014 kappaleet Luokka:Innan kappaleet
Suomen euroviisukarsinta 1988

Suomen euroviisukarsinta 1988 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1988 Eurovision laulukilpailuun. Karsinta järjestettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon saatiin 233 kappaletta. Niistä Yleisradion kokoama raati valitsi 12 parasta karsinnan finaaliin. Finaali pidettiin Helsingin Kulttuuritalolla lauantaina 13. helmikuuta ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.15–20.30.http://web.archive.org/web/20030905014010fw_/http://www.yle.fi:80/euroviisut/suomen.php?1988 Voittajan valitsivat kuudelle paikkakunnalle kootut tavallisista musiikin kuuntelijoista koostuneet alueraadit. Finaalia seurasi televisiosta 1 546 000 katsojaa.Asko Murtomäki: Finland 12 points! - Suomen euroviisut. Kustannusyhtiö Teos 2007, s. 148; ISBN 978-951-851-106-2 ==Tulos== Sija Esittäjä Sävelmä Lauluntekijä(t) Pisteet 1\. Boulevard Nauravat silmät muistetaan Pepe Willberg (säv.), Kirsti Willberg (san.) 38 p. 2\. Helena Miller Svart och vitt Veikko Samuli (säv.), Marita Lindquist (san.) 37 p. 3\. Ami Aspelund Amor amor Petri Laaksonen (säv.), VeePee Lehto (san.) 32 p. 4\. Timo, Jonna & Beat Mayday mayday Timo Tervo (säv.), Turkka Mali (san.) 29 p. 5\. Marjorie Tie Eeva Kiviharju (säv. & san.) 20 p. 6\. Mikko Alatalo Tuhat ja yksi yötä Pertti Niemi (säv.), Jorma Toiviainen (san.) 19 p. 7\. Tauski, Tutta & Christa Lasikaupunki Kari Kuuva (säv. & san.) 15 p. 8\. Tauski Uuteen elämään Esko M. Toivonen (säv. & san.) 13 p. 9\. Kari Tapio Tää kaipuu Kari Kuuva (säv. & san.) 12 p. 10\. Sonja Lumme Vielä jaksan odottaa Matti Siitonen (säv. & san.) 9 p. 11\. Benny Törnroos I november Roni Kamras (säv.), Marita Lindquist (san.), Benny Törnroos (san.) 8 p. 12\. Tarja Ylitalo Maata vaadin, taivaanrantaa Jyrki Niemi (säv.), Mika Sundqvist (san.) 2 p. ===Pistetaulukko=== Sävelmä Rovaniemi Turku Jyväskylä Kajaani Helsinki Joensuu Yhteensä Nauravat silmät muistetaan 3 8 5 8 8 6 38 Maata vaadin, taivaanrantaa 0 0 2 0 0 0 2 Svart och vitt 10 5 6 0 6 10 37 Tää kaipuu 0 1 4 4 0 3 12 Amor amor 8 6 3 2 5 8 32 Vielä jaksan odottaa 6 0 0 1 2 0 9 Uuteen elämään 0 2 0 6 1 4 13 I november 4 4 0 0 0 0 8 Tuhat ja yksi yötä 5 3 1 5 4 1 19 Tie 2 0 8 0 10 0 20 Mayday mayday 1 10 10 3 0 5 29 Lasikaupunki 0 0 0 10 3 2 15 ==Lähteet== *http://www.viisukuppila.fi/muistathan-suomen-karsinnat-1988/ ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Voittoesitys Ylen Elävässä arkistossa *Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa * Luokka:Suomen euroviisukarsinnat Luokka:Eurovision laulukilpailu 1988
Liesjärvi (Ulvila)

Liesjärvi on kuivatettu järvi Kullaalla Ulvilassa Satakunnassa. Järven kuivatus suoritettiin 1830-luvulta lähtien. Kuivatuksen seurauksena saatiin heinäniittyä laiduntamiseen ja talvirehuksi. Myöhemmin järven reunaa raivattiin myös pelloksi. Nykyisissä kartoissa lukee entisen järven paikalla Liesjärvi, jolla tarkoitetaan suota. == Maantieto == Vaikka järvi on kokonaan kuivatettu, voidaan sen mittoja arvioida vanhan Kalmbergin kartaston mittakaavan perusteella. Mikäli kartastossa olevat järvet ovat olleet tarkasti piirrettyjä, olisi Liesjärvi ollut noin 1,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järven luusua olisi sijainnut sen pohjoispäässä. Järven kaakkoiskulmaan olisi laskenut Sammaljärven laskuoja. Lähtötietona Kalmbergin kartalle on ollut tiluskartta Ahmauksen, Paluksen ja Saarijärven kylistä vuodelta 1802. Nykyään Liesjärven paikalla on ojitettua soistunutta metsää ja luoteiskulmassa peltomaata. Alueelle laskee Liesoja, joka oli Sammaljoen laskuoja, ja joka jatkaa matkaansa Liesjärven alueen halki pohjoiseen, jossa se yhtyy Jylhäjokeen. == Kuivatus == Vuonna 1831 Äijä Matts Mattsson haki ja sai luvan kuivattaa Liesjärven. Näin on myös tapahtunut, joska koko järven alue on muuttunut ojitetuksi soistuneeksi metsäksi. Alkuperäinen tarkoitus on ollut saada karjatalouden tarvitsemia niittyjä, joilla karja voisi laiduntaa ja jolta voisi kerätä talveksi rehua. == Katso myös == * Jylhäjoen valuma-alueen muita vesistöjä: Saarijärvi, Vähä Saarijärvi, Keksalmi, Vähä Lutajärvi, Tielammit ja Kankilammi. Toinen kuivatettu järvi on Sammaljärvi. == Lähteet == Luokka:Kokemäenjoen alueen kuivatetut järvet Luokka:Ulvilan luonto Luokka:Harjunpäänjoen valuma-alue Luokka:Kullaa
Sammaljärvi (Ulvila)

Sammaljärvi on kuivatettu järvi Kullaalla Ulvilaassa Satakunnassa. Järven kuivatus suoritettiin 1810-luvulta alkaen. Kuivatuksen seurauksena saatiin heinäniittyä karjan laiduntamiseen ja talvirehuksi, mutta nykyään alue on peltomaata. Nykyisissä kartoissa lukee entisen järven paikalla Sammaljärvi. == Maantieto == Vaikka järvi on kokonaan kuivatettu, voidaan sen mittoja arvioida vanhan Kalmbergin kartaston mittakaavan perusteella. Mikäli kartastossa olevat järvet ovat tarkasti piirrettyjä, olisi Sammaljärvi ollut noin 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järven luusua olisi sijainnut sen lounaispäässä. Järven kaakkoiskulmaan olisi laskenut tulo-oja läheiseltä suolta. Lähtötietona Kalmbergin kartalle on ollut tiluskartta Ahmauksen, Paluksen ja Saarijärven kylistä vuodelta 1802. Nykyään entisen järven paikalla on peltomaata, joka on raivattu järven pohjaan ja sitä ympäröiville soille. Alueen läpi virtaa Liesoja, joka jatkaa virtaamistaan länteen kuivatetun Liesjärven halki ja yhtyy pohjoisempana Jylhäjokeen. == Kuivatus == Vuonna 1811 lautamies Johan Johansson Sippola haki ja sai luvan kuivauttaa Sammaljärven. Kuivattaminen onnistui kokonaan, sillä alue on nykyään peltomaata. Alkuperäinen tarkoitus lienee ollut saada karjatalouden tarvitsemia niittyjä, joilla laidunta ja kerätä talveksi rehua. == Katso myös == * Jylhäjoen valuma-alueen muita vesistöjä: Saarijärvi, Vähä Saarijärvi, Keksalmi, Vähä Lutajärvi, Tielammit ja Kankilammi. Toinen kuivatettu järvi on Liesjärvi. == Lähteet == Luokka:Kokemäenjoen alueen kuivatetut järvet Luokka:Ulvilan luonto Luokka:Harjunpäänjoen valuma-alue Luokka:Kullaa
Reaganismi

Reaganismihttp://suomenkuvalehti.fi/americana/amerikkalainen-politiikka- puolue-vaihtuu-nopeasti-aate-hitaasti/ (engl. Reaganomics) viittaa talouspolitiikkaan, jota Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ajoi 1980-luvulla. Reaganismilla on myös samankaltaisuuksia Laissez-faire- talouspolitiikan kanssa. Reaganin talouspolitiikan neljä peruspilaria olivat: * Hallituksen menojen vähentäminen * Liittovaltion verotuksen keventäminen ja pääomatuloverojen laskeminen * Hallituksen sääntelyn pienentäminen * Rahan tarjonnan tiukentaminen inflaation hillitsemiseksi == Katso myös == *Thatcherismi *Uusliberalismi *Milton Friedman *Valumaefekti *Mont Pelerin Society *Monetaristinen taloustiede ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltain taloushistoria Luokka:Ronald Reaganin presidenttikausi Luokka:Oikeistolaiset aatteet
Miroslav Ondříček

Miroslav Ondříček (4. marraskuuta 1934 Praha, Tšekkoslovakia – 28. maaliskuuta 2015 Praha, Tšekki) oli tšekkiläinen elokuvaaja. Ondříček oli Oscar-ehdokkaana kahdesti parhaasta kuvauksesta, elokuvista Ragtime – toivon ja vihan aika (1981) ja Amadeus (1984), josta hän voitti myös parhaan elokuvauksen Bafta- palkinnon. Miroslav Ondříček oli tšekkiläisen elokuvaohjaajan Miloš Formanin luottokuvaaja ja elinikäinen työtoveri. Alun perin Ondříčekin piti opettaa Formanille kuvausta, mutta siitä ei tullut mitään. Intohimoinen kuvaaja kun ei olisi millään halunnut luovuttaa kameraa vaan kuvasi harjoitteet itse.Forman ja Novak 1996 s. 170–175. ==Valikoitu filmografia== *Jos... (1968) *Vaaleaverikön rakkaus (1965) *Palaa, palaa! (1967) *Taking off – otetaan hatkat (1971) *Onnenpoika (1973) *Hair (1979) *Ragtime – toivon ja vihan aika (1980) *Garpin maailma (1982) *Tapaus Silkwood (1983) *Amadeus (1984) *Valmont (1989) *Heräämisiä (1990) *Miehet elämässäni (2001) == Lähteet == * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Luokka:Elokuvaajat Luokka:Tšekkiläiset henkilöt Luokka:BAFTA-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Linnakesaaret

Linnakesaaret – Rannikkolinnakkeiden elämää sodassa ja rauhassa on Ove Enqvistin ja Heikki Tiilikaisen teos, joka käsittelee Suomen rannikon linnakesaaria. Teos on ilmestynyt 2014, ja sen on kustantanut Tammi. Teoksen alkusanat on kirjoittanut kenraali Jaakko Valtanen, joka on kirjoittajien mukaan toiminut teoksen oltermannina. Kirjoittajista Enqvist on komentaja evp., oppiarvoltaan sotatieteiden tohtori, Tiilikainen on everstiluutnantti evp. Molemmilla on takanaan pitkä ura rannikkopuolustuksessa, ja kumpikin on kirjoittanut useita tietoteoksia.Enqvist ja Tiilikainen, s. 7. Teoksen pääpaino on rannikkotykistön kolmessa ensimmäisessä vuosikymmenessä. Teos alkaa katsauksella kehitykseen ennen Suomen itsenäisyyttä, sen jälkeen on vuorossa rannikkotykistön synty Suomeen. Sitten siirrytään 1920-1930-lukujen kautta sotavuosiin sekä lopuksi lyhyesti sodan jälkeisiin vaiheisiin. Mukana on muutamia sivun mittaisia elämäkertoja, joita ei ole sisällysluettelossa erikseen mainittu. *Arno Almqvist *Johan Rikama *Väinö Valve *Anna-Liisa Veijalainen *Viljo Vyyryläinen *Martti J. Miettinen Teoksen lopussa on lähdeluettelo sekä hakemisto, joka sisältää henkilöitä, paikkoja ja organisaatioita. ==Arviot== Helena Pilke kiittää laajassa arviossaan kirjoittajien asiantuntemusta, ja hän toteaa samalla että kirjasta henkii myös kirjoittajien "rakkaus vanhaan aselajiinsa sekä niihin saariin, joilla rannikkotykistön eri yksiköt ovat toimineet". Hän huomauttaa sisällysluettelon suppeudesta: alaotsikkoja ei ole mainittu. Hän olisi myös kaivannut alaviitteitä. Hän kuitenkin olettaa, ettei teosta ole tarkoitettu tutkimuskäyttöön vaan muillekin kuin aselajin väelle. Timo J. Anttila kirjoittaa arviossaan, että teos on "kunnianosoitus linnakesaarten vaikeissa oloissa palvelleille sisukkaille miehille ja naisille". Hän huomauttaa, että keskittyminen rannikkotykistön alkuvaiheisiin ja sotavuosiin on perusteltua, sillä aselajin merkitys itsenäisyyden rakentamisessa oli merkittävä. Viime vaiheiden kuvauksen ylimalkaisuus harmittaa Anttilaa, ja häntä olisi kiinnostanut lukea enemmänkin rannikkotykistön liittämisestä merivoimiin, mutta hän toteaa toisaalta, että historiikki olisi saattanut muuttua poliittiseksi historiaksi. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2014 kirjat Luokka:Suomalaiset sotahistorian tietokirjat Luokka:Kirjat Suomen historiasta‎ Luokka:Kirjat merihistoriasta Luokka:Suomen rannikkolinnakkeet Luokka:Itämeren historia