EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Neljäs nikama

Neljäs nikama eli Veijari vastoin tahtoaan on Martti Larnin kirjoittama ja vuonna 1957 ilmestynyt romaani. Romaani on satiiri Yhdysvaltojen elämäntyylistä ja perustuu Larnin omiin kokemuksiin Yhdysvalloissa, jossa hän asui ja työskenteli vuosina 1948–1949 ja 1951–1954. Kirjan päähenkilö on Jeremias Suomalainen, josta tulee Yhdysvaltoihin muutettuaan ihmeparantaja Jerry Finn. Neljäs nikama oli aikoinaan hyvin suosittu Neuvostoliitossa ja muissa Itä-Euroopan maissa. Neljäs nikama on käännetty ainakin 23 kielelle. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Vuoden 1957 kirjat
Luutakellokanerva

Luutakellokanerva (Erica scoparia) ovat laurisilvametsille endeeminen kasvilaji, joka kuuluu kellokanervoiden sukuun. Luutakellokanervoja on käytetty esimerkiksi luutien tekoon, polttopuuhun ja aitojen rakentamiseen. Erityisesti Madeiran saarella Portugalissa, kasvia on käytetty näihin tarkoituksiin. == Lähteet == Luokka:Kellokanervat
Atte Kortehisto

Atte Kortehisto (s. 14. huhtikuuta 2003) on suomalainen pesäpalloilija. Kortehisto edustaa Superpesiksessä pelaavaa Vimpelin Vetoa. Kaudella 2023 hän saavutti SM-hopeaa. Kortehiston kasvattajaseura on Nurmon Jymy. https://www.pesistulokset.fi/pelaaja/10369/tilastot Hän pelaa etenijäjokerina. https://www.jarviseudunsanomat.fi/arkisto/2024/07/21/veto-vaikeuksien-kautta- voittoon/ Kortehisto on pelannut 21 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin ja kaksi tavallista juoksua, tuonut 27 juoksua ja kerännyt 64 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Etefoni

Etefoni (C2H6PClO3) on fosfonihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa kasvien kasvua säätelevänä aineena. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa etefoni on väritöntä ja hygroskooppista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja hyvin muun muassa etanoliin ja asetoniin sekä hieman aromaattisiin liuottimiin. Etefoni on hapanta ja sen liuokset ovat stabiileja happamissa oloissa. Emästen vaikutuksesta aine hydrolysoituu eteeniksi. Etefonin kasvien kasvamista ja hedelmien kypsymistä säätelevät vaikutukset perustuvat eteenin muodostumiseen.Horace G. Cutler & Stephen J. Cutler: "Growth Regulators, Plant", teoksessa Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2004. Etefonin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa tris(2-kloorietyyli)fosfiitti reagoi Michaelis–Arbuzov-reaktiolla bis(2-kloorietyyli)kloorietyylifosfonaatiksi. Muodostunut välituote hydrolysoidaan hapolla etefoniksi. Etefonia käytetään muun muassa estämään viljojen korren kasvua lakoontumisen ehkäisemiseksi, edistämään kukkien muodostumista ja hedelmien kypsymistä niin ennen sadonkorjuuta kuin sadonkorjuun jälkeenkin, lisäämään kumipuiden lateksintuottoa ja kuihduttamaan puuvillan lehtiä ja avaamaan puuvillan siemenkota. Yhdiste on sallittu käytettäväksi muun muassa Euroopan unionin alueella, Yhdysvalloissa, Intiassa ja Australiassa. == Lähteet == Luokka:Orgaaniset yhdisteet
Marmorkirkenin metroasema

Marmorkirkenin metroasema on Kööpenhaminan metron linjojen M3 ja M4 asema. Se sijaitsee Frederikinkirkon lähettyvillä, Østerportin ja Kongens Nytorvin asemien välillä. Se on myös Kööpenhaminan metron syvin asema noin 30 metrin syvyydessä. == Lähteet == Luokka:Kööpenhaminan metroasemat
Sulo-Veikko Varonen

Sulo-Veikko Varonen (s. 8. lokakuuta 2007) on suomalainen pesäpalloilija. Varonen edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kiteen Palloa. Hänen kasvattajaseuransa on Joensuun Maila. https://www.pesistulokset.fi/pelaaja/16427/tilastot Hän pelaa sisäpelissä etenijänä https://elmotv.com/kitee-voi-esitella-ensi-kesana-uuden- teinisensaation-mutta-mitaleille-silla-on-viela-matkaa/ ja ulkopelissä kolmospolttajana. https://www.pesistulokset.fi/ottelut/84004 Varonen on pelannut yhden Superpesiksen runkosarjan ottelun. Tässä ottelussa hän keräsi kaksi kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2007 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rovaniemen Islamilainen yhdyskunta

Rovaniemen Islamilainen yhdyskunta on Rovaniemellä toimiva uskonnollinen yhteisö, joka rekisteröitiin vuonna 2014. Siihen kuului syksyllä 2015 noin 100 jäsentä. Rovaniemen Islamilainen yhdyskunta on Suomen pohjoisin muslimiyhteisö. == Lähteet == Luokka:Rovaniemi Luokka:Suomen islamilaiset yhdyskunnat
Otto Jaatinen

Otto Niko Johannes Jaatinen (s. 15. heinäkuuta 2003 Iisalmi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. == Ura == Jaatinen aloitti jääkiekkoilun omien sanojensa mukaan 3–4-vuotiaana. Hän on Iisalmen Peli-Karhujen kasvatti. Jaatinen pelasi kaudella 2017–2018 IPK:n lisäksi myös kaksi ottelua lainalla Jokipoikien C-nuorten SM-sarjajoukkueessa. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi Kalevan Pallon C-nuoriin, jonka kapteeniksi Jaatinen nousi. Kaudella 2020–2021 Jaatinen toimi seuran U18-joukkueen kapteenina. Kaudella 2021–2022 Jaatinen debytoi miesten peleissä. Joulukuussa 2021 KalPan U20-joukkue lainasi hänet kasvattajaseuransa IPK:n Mestis-joukkueeseen, jossa Jaatinen pelasi kauden aikana kuusi runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3. Kaudella 2022–2023 hän nousi KalPan U20-joukkueen kapteeniksi. Jaatinen voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 8+38=46, joilla hän jakoi koko U20 SM-sarjan seitsemännen sijan Tapparan Leevi Sorvalin kanssa. Jaatinen voitti kauden päätteeksi U20 SM-hopeaa. Hän pelasi kauden aikana myös lainalla IPK:ssa kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2023–2024 Jaatinen oli KalPan U20-joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 7+44=51. Hän pelasi kauden aikana myös neljä ottelua lainalla IPK:ssa. Jaatinen siirtyi kaudeksi 2024–2025 vuoden mittaisella Mestis-sopimuksella KeuPa HT:hen. Hän harjoitteli kesällä 2024 myös seuran yhteistyöjoukkueen, JYPin SM-liigajoukkueen mukana. Marraskuussa KeuPa lainasi Jaatisen JYPiin, jossa hän teki liigadebyyttinsä 23. marraskuuta 2024 Turun Palloseuraa vastaan. Jaatinen merkittiin joukkueen nelossentteriksi laidoilleen Valtteri Aliranta ja Riku Tohila. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.09 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Jaatinen teki 3. tammikuuta 2025 myös Turun Palloseuraa vastaan. Hänen osumansa jäi JYPin 6–3-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. == Muuta == Jaatinen valmistui ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lukiosta keväällä 2022. Hänen isoveljensä Eemil pelaa hyökkääjänä III-divisioonaa Liikunnan Riemun kakkosjoukkueessa ja pikkusiskonsa Emma pelaa hyökkääjänä Naisten Suomi-sarjaa Oulun Kärppien akatemiajoukkueessa. Sisarusten isä Jouni Jaatinen toimii Iisalmen Peli-Karhut Juniorit ry:n junioripäällikkönä ja äiti Niina Jaatinen puheenjohtajana. Sisarusten eno on pelannut puolustajana IPK:n miesten joukkueessa. == Tilastot == 2021–2022 KalPa U20-SM 41 10 17 27 26 10 0 3 3 4 IPK Mestis 6 2 1 3 2 – – – – – 2022–2023 KalPa (C) U20-SM 39 8 38 46 12 3 0 0 0 2 IPK Mestis 6 0 0 0 0 – – – – – 2023–2024 KalPa (C) U20-SM 47 7 44 51 6 3 1 2 3 2 IPK Mestis 4 0 1 1 0 – – – – – 3 kautta yhteensä Mestis 16 2 2 4 2 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:KeuPa HT:n pelaajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Akimowskaja Sisters & Bros

Akimowskaja Sisters & Bros (myös muodoissa Akimowskaja Sisters & Bro ja Akimowskaja Sisters) on suomalainen rock-yhtye. Yhtyeen perustaja on Liisa Akimof, ja sen alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Iiro Rantala, Elisa Korjus, Maria Hänninen, Eeva Koivusalo, Petri Rantala ja Pemo Ojala. Kokoonpanon ensimmäisellä albumilla pianoa soittanut Juha Ollikainen kuoli pian levyn valmistumisen jälkeen. Yhtye on perustettu vuonna 1987, ja se on palannut konserttilavoille välillä pitkienkin taukojen jälkeen. Vuonna 2010 yhtye soitti Facebook-tilinsä perusteella neljä keikkaa nimellä Akimowskaja Sisters & Bros Reunion, lisäksi vuonna 2024 esiintymislavalla on nähty kokoonpanosta trioversio, Akimowskaja Sisters, jossa soittivat Liisa Akimof, Maria Hänninen ja Elisa Korjus. Akimowskaja Sisters & Bros soittaa latinohenkistä musiikkia, jossa on jazz- ja bossanovavaikutteita. Tyylillisesti kokoonpanon musiikki on popimpaa kuin Akimofin useimmat muut kokoonpanojen. Akimof toimii yhtyeen kappaleiden tekijänä ja sanoittajana. == Jäsenet == * Liisa Akimof, kitara ja laulu * Maria Hänninen, viulu ja laulu * Elisa Korjus, laulu * Juha Ollikainen, piano * Petri Rantala, perkussiot ja rummut * Eeva Koivusalo, basso * Iiro Rantala, piano * Pemo Ojala, trumpetti == Diskografia == ==== Albumi: ==== *Alkava Pimeä Vuodenaika (1987) ==== Singlet: ==== *Alla Appelsiinipuun / Neljä Vaihdetta (7", 1988) *Hui Hai (7" 1988) *Kylmä Kuu / Minä (7", 1990) *Liikennelaulu (7" 1990) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Salli Kari

Salli Kari (s. 1986) on suomalainen teatterilavastaja ja visualisti sekä kirjailija. Kari opiskeli Aalto-yliopistossa ja valmistui 2012 maisteriksi taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta. Hän opiskeli elokuva- ja lavastustaiteen laitoksella näyttämölavastusta. Kari oli vuosina 2021–2024 Kriittisen korkeakoulun luovan kirjoittamisen koulutuksessa. Karin ensimmäinen teatterilavastus oli vuonna 2008 valmistunut Teatterikorkeakoulun ja Helsingin kaupunginteatterin tuottama Puputyttö. Sen jälkeen hän on ollut toteuttamassa toistakymmentä lavastusta. Hänen lavastuksiaan on nähty muun muassa Rovaniemen kaupunginteatterissa, Tervasaaren kesäteatterissa, Kokkolan kaupunginteatterissa, Lahden kaupunginteatterissa ja Jyväskylän kaupunginteatterissa. Lisäksi hän on lavastanut muun muassa PMMP:n musiikkivideon ”Heliumpallo” ja Olavi Uusivirran videon ”Tanssi vaikka et osaa”. Karin ensimmäinen romaani Vedestä ja surusta julkaistiin 2024. Kari kirjoitti teostaan omien sanojensa mukaan kahden vuoden ajan, ja se sai alkunsa taiteilijaresidenssissä Islannin Gullkistanssa. Romaani on omaelämäkerrallinen, ja siinä on rinnakkain kaksi aikatasoa. Toisessa on matkakuvasta Islannista ja toisessa sairauskertomusta. Karin mukaan sairastumista kertovat osiot olivat saaneet alkunsa jo kymmenen vuotta aiemmin, kun hän oli yrittänyt käsitellä aihetta ensimmäisen kerran. Kari palkittiin joulukuussa 2024 romaanistaan Kalevin Jäntin palkinnolla. Perusteluiden mukaan teos ”kasvaa tutkielmaksi mielestä ja kehosta, elämän rajojen kohtaamisesta”. Helena Ruuska kirjoittaa Helsingin Sanomien arviossa romaanin olevan ”ehkä yksi syksyn merkittävimmistä kaunokirjoista”. Hän vertaa sitä Joseph Brodskyn teokseen Veden peili. Esa Mäkijärvi puolestaan sanoo Demokraatissa romaanin olevan tehokas mutta loppuratkaisun turhan siistin kliseinen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lavastajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jalkaväkirykmentti 45 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 45 (JR 45) eli niin sanotut Kolmen Kannaksen Koukkaajat oli Suomen maavoimien 8. divisioonan yksikkö jatkosodassa. Se oli yksi divisioonan kolmesta jalkaväkirykmentistä eli JR 4:n ja JR 24:n lisäksi. Kyseessä oli Suomenlahden Sotilasläänin perustama joukko, johon pääosa asevelvollisista tuli Etelä-Kymenlaakson, Etelä-Uudenmaan ja Helsingin suojeluskuntapiireistä. Jalkaväkirykmentti 45:n sotatie kulki Suomenlahden rannikolta Viipurinlahden ylitse ja osallistui Viipurin vapauttamiseen ja Porlammin motin syntyyn. Se jatkoi hyökkäystä Koivistolle, jonka vapautuksen jälkeen oli hetken aikaa ylipäällikön reservinä. Lokakuun alussa divisioona siirrettiin Maaselän kannaksen länsipuolelle osaksi II armeijakuntaa. Se hyökkäsi Seesjärven molemmin puolin ottaen haltuun Maaselän kannaksen pohjoisosan ja ryhmittyi sitten sinne puolustukseen. Divisioona siirrettiin toukokuussa 1942 Laatokan Karjalaan osaksi VI armeijakuntaa. Kesällä 1944 se viivytti Syvärinvarren puolustusasemistaan Laatokan koillispuoliseen U-asemaan asti, jossa se osallistui Neuvostoliiton hyökkäyksen pysäyttämiseen Nietjärven taistelussa. Kutsumanimekseen divisioona sai ”Kolmen Kannaksen Koukkaajat”. Rykmentin määrävahvuus oli noin 3 600 sotilasta. Tiedossamme ei ole, montako miestä JR 45:n riveissä kaikkiaan palveli, mutta sodan aikana heistä kaatui tai katosi 554. Jalkaväkirykmentti 45:n muistopatsas paljastettiin Kotkassa vuonna 1971. ==Perustaminen== Rykmentinkomentajina olivat: *everstiluutnantti Bertel Ikonen 17. kesäkuuta 1941 – 28. toukokuuta 1942 *everstiluutnantti Kaarle Kari 5. toukokuuta 1942 – 19. tammikuuta 1944 *eversti Torsti Kotilainen 27. tammikuuta - 20. marraskuuta 1944 *E/JR 45, esikuntapäällikkö jääkärimajuri Armas Ylinen (25.6.1941-31.12.1942), everstiluutnantti Aarne Pietarinen (6.-16.1.1943), everstiluutnantti Aarne Pietarinen (15.-29.4.1943), *I/JR 45, komentajana kapteeni Tauno Kontula (15.6.-28.10.1941, kaatui Uunitsassa), majuri Lauri Ruokonen (7.10.1941-7.2.1942, kaatui Maaselässä Krivillä) *II/JR 45, komentajana majuri Lunnas (17.6.-20.8.1941), majuri Lauri Ruokonen (20.8.-6.10.1941), majuri Eino Pokkinen (23.3.-14.8.1942), majuri Eino Pokkinen (26.11.1942-18.1.1944),majuri Eino Pokkinen (4.2.-30.5.1944), majuri Eino Pokkinen (14.7.-26.11.1944) *III/JR 45 kapteeni/majuri Kalle Karttunen (1.1.1943-19.9.1944) *13.K/JR 45 eli Kranaatinheitinkomppania *14.K/JR 45 eli (Panssarintorjunta)Tykkikomppania *Kolonna/JR 45. Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien. III/JR 45 koottiin Helsingissä Vallilassa, ja joukot siirtyivät 19.6. junakuljetuksella Oulunkylästä Haminaan. Luokka:Jatkosodan suomalaiset jalkaväkirykmentit
Sakari Korpinen

Sakari Otto Johannes Korpinen on suomalainen pappi ja teologi. Korpisen valmistuttua teologian maisteriksi Helsingin yliopistosta hänet vihittiin papiksi 1971 Helsingin tuomiokirkossa. Hän opiskeli jatkolukuja dogmatiikassa, yleisessä historiassa ja filosofiassa ja valmistui teologian lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1977. Korpinen toimi SLEY-Kirjojen toimitusjohtajana (1991-1994), jonka jälkeen SLEYn valtakunnallisessa julistustyössä vuoteen 2000. Tämän jälkeen hän oli perustamassa Suomen Luther-säätiötä, jonka palvelukseen hän siirtyi 2001 ja eläkkeelle 2009. Työ on jatkunut Suomen ev.lut. Lähetyshiippakunnassa ja Apostoli Johanneksen luterilaisessa seurakunnassa Salossa. Hän toimii myös Lindilän kartanon kappelin pastorina. Korpinen on Paavalin synodin perustajäseniä ja puheenjohtaja 1993-1997. Hän tuli tunnetuksi monista kirkkotaisteluun liittyvistä artikkeleista, kuten dokumenttielokuva Tunnustus. Tämä toiminta johti lukuisiin pohjoismaisiin kirkkoseminaareihin ja kontakteihin eurooppalaisten raamatullis- tunnustuksellisten kirkonjohtajien kanssa. Keväällä 2015 Korpinen menetti oikeutensa toimia pappina Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa torjuessaan naispappeuden epäraamatullisena ja osallistuessaan Lähetyshiippakunnan tehtäviin. ==Teokset== * * * * ==Toimittanut== * * == Lähteet == Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Suomalaiset teologit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta
Gion Higashi

Gion Higashi (, vanh. Higashi Shinchi) on Kioton Gionin alueella sijaitseva kagai. Ennen vanhaan aluetta kutsuttiin myös nimillä Gion Otsubu (, ) ja Zezeura (, ). Vuosina 1949–1955 alueen nimi oli Higashi Shinchi, kunnes nimi Gion Higashi tuli käyttöön vuonna 1955. Suuri Gionin kagai perustettiin vuonna 1665 tai 1670 sen jälkeen, kun alueen teehuoneiden tarjoilijattarien työnkuva oli vähitellen muuttunut geishojen kaltaiseksi viihdyttämiseksi. Gion Higashin alueella sijaitsi 1870-luvulle asti suuri samuraiklaanin omistuksessa ollut kartano. Vuonna 1870 kartano kuitenkin purettiin ja sen paikalle rakennettiin teehuoneita. Vuonna 1881 Gion Higashi ja Gion Kobu erosivat eri geisha- alueiksi. Nykyään Gion Higashi kattaa koko alueen Hanamikoji- ja Higashioji- katujen välissä Shijo-kadun pohjoispuolella. Gion Higashin maikot ja geikot opiskelevat tanssia Fujima-koulun mukaan. Joka marraskuussa he esiintyvät julkisesti Gion Odori -tapahtumassa. == Tapahtumat == Gion Higashin maikojen ja geikojen elämää tahdittavat erilaiset vuosittain toistuvat tapahtumat:Mizobuchi 2015, "Chapter 3: Four Seasons in Kagai". * 7. tammikuuta: Shigyoshiki eli vuoden aloitusseremonia, jossa edellisenä vuonna parhaiten menestyneet teehuoneet, maikot ja geikot palkitaan. * 2.–3. helmikuuta: Setsubun * 16. huhtikuuta: Maikot ja geikot esittävät jumalille tanssin Heian-pyhäkössä. * Toukokuun puoliväli: Maikot ja geikot rukoilevat Kankame Inari -pyhäkössä suojelua tulelta ja onnea liiketoiminnalle. * Kesäkuun loppupuoli: Miyako no Nigiwai, jossa kaikkien Kioton geisha-alueiden maikot ja geikot esiintyvät.Mizobuchi 2015, s. 113. * 1.–31. heinäkuuta: Osana Gion-matsuria maikot ja geikot osallistuvat useisiin tapahtumiin. * Heinäkuun loppupuoli: Yukata-kai, jossa maikot ja geikot esiintyvät kesäyukatat päällä. * 1. elokuuta: Maikot ja geikot vierailevat opettajiensa luona ja teehuoneissa osoittamassa kiitollisuutta. * 22. lokakuuta: Jidai-matsuri, jossa maikot ja geikot esiintyvät kuuluisiksi historiallisiksi henkilöiksi pukeutuneina * 1.–10. marraskuuta: Gion OdoriMizobuchi 2015, s. 100. * 23. marraskuuta: Gion Kouta -matsuri, johon osallistuvat maikot vievät kukkia Gion Kouta -kappaletta kunnioittavalle muistomerkille Maruyaman puistossa ja lukevat kappaleen sanoja ääneen. * Joulukuun alkupuoli: Maikot ja geikot vierailevat Minamiza- teatterissa katsomassa kabukiesityksiä. * 13. joulukuuta: Maikot ja geikot vievät uuden vuoden riisikakkuja lahjaksi opettajilleen ja teehuoneiden pitäjille. Tanssikoulun mestari antaa heille puolestaan viuhkat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gion Higashin virallinen kotisivu * Kartta, johon on merkitty kaikkien Kioton hanamachien sijainnit. Luokka:GeishalaitosLuokka:Kioto
Gjøran kappeli

Gjøran kappeli () on Sunndalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1935. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Sunndal
Bygstadin kirkko

Bygstadin kirkko () on Sunnfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1845. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Sunnfjord
Hestadin kappeli

Hestadin kappeli () on Sunnfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1805. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Sunnfjord
Viksdalenin kirkko

Viksdalenin kirkko () on Sunnfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1848. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Sunnfjord
Sanden kirkko (Sunnfjord)

Sanden kirkko () on Sunnfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1864. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Sunnfjord
Holsenin kirkko

Holsenin kirkko () on Sunnfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1861. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Sunnfjord
Haukedalenin kirkko

Haukedalenin kirkko () on Sunnfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1885. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Sunnfjord
Naustdalin kirkko

Naustdalin kirkko () on Sunnfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1891. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Sunnfjord
Vassendenin kirkko

Vassendenin kirkko () on Sunnfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva kivikirkko vuodelta 2002. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Sunnfjord
Sjörröd

Sjörröd on taajama Hässleholmin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 470 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hässleholmin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Tormestorp

Tormestorp on taajama Hässleholmin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 051 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hässleholmin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Stoby

Stoby on taajama Hässleholmin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 747 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hässleholmin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Daria (nimi)

Daria on naisen etunimi, jonka suomalainen vastine on Tarja. Se on kreikkalaisen nimen Darius muunnelma. Nimi on johdettu persialaisesta nimestä Darayavahush. Nimi on erityisen suosittu Venäjällä ja muissa entisen Neuvostoliiton maissa. Digi-ja väestötietojärjestelmän mukaan Suomessa on noin 1 925 Daria-nimistä. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Finja

Finja on taajama Hässleholmin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 530 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hässleholmin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Vankiva

Vankiva on taajama Hässleholmin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 387 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hässleholmin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Ballingslöv

Ballingslöv on taajama Hässleholmin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 361 asukasta vuonna 2021. Ballingslövissä on keittiö- ja kylpyhuonekalusteita valmistava tehdas. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hässleholmin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Mala

Mala on taajama Hässleholmin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 223 asukasta vuonna 2021. ==Tunnettuja henkilöitä== * Nelly Thüring (1875–1972), kansanedustaja ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hässleholmin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Ivar Johnsson

Ivar Viktor Johnsson (12. helmikuuta 1885 Vittskövle – 16. elokuuta 1970 Tukholma) oli ruotsalainen kuvanveistäjä. Hän asui 1910-luvun alussa Ranskassa ja Italiassa, missä hän omaksui klassistisen, ajattomuuteen pyrkivän tyylin. Hänen teoksiaan on useilla julkisilla paikoilla Ruotsissa, ja niihin lukeutuu muun muassa Tyko Brahen syntymän 400-vuotismonumentti Venin saarella. ==Töitä== Vegamonumentet 2010a 01.jpg|Vegamonumentet Tukholman vanhan observatorion luona. Sjomanshustrun Gbg.jpg|Kvinna vid havet Göteborgissa Fredsmonumentet, Karlstad 03.jpg|Fredsmonumentet Karlstadissa. Patsas viittaa Ruotsi-Norjan rauhanomaiseen hajoamiseen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Evankelisten vapaakirkkojen kansainvälinen liitto

Evankelisten vapaakirkkojen kansainvälinen liitto (, lyh. IFFEC) on kansainvälinen vapaakirkkojen verkosto. Järjestöön kuuluu 31 kansallista jäsenliittoa ja järjestö on edustettuna 34 maassa. Liiton edustamien kirkkokuntien piirissä on noin 700 000 ihmistä. Liitto on perustettu vuonna 1948 Sveitsin Bernissä. Liiton tarkoituksena on yhdistää vapaita evankelisia kirkkoja keskinäisen tuen ja lähetystyön alueella. == Jäsenet == IFFEC:in jäsenkirkkoja ovat seuraavat yhteisöt: Eurooppa: * Alankomaat: Bond van Vrije Evangelische Gemeenten * Belgia: Association des Eglises Protestantes Evangéliques de Belgique * Vrije Evangelische Gemeenten * Bulgaria: Union of Evangelical Congregational Churches * Espanja: Federacion de Iglesias Evangélicas Independientes de Espana * Kreikka: Free Evangelical Churches of Greece * Norja: Misjonskirken Norge * Puola: Evangelical Christian Church * Ranska: Union des Eglises Evangéliques Libres * Ruotsi: Svenska Alliansmissionen * Equmeniakyrkan * Saksa: Bund Freier Evangelischer Gemeinden * Slovakia: Cirkev Bratrska v SR * Suomi: Missionskyrkan i Finland * Suomen Vapaakirkko * Sveitsi: Freie Evangelische Gemeinden in der Schweiz * Fédération Romande d’Églises Évangéliques * Tanska: Evangelisk Frikirke Danmark * Tšekki: Cirkev Bratrska – Church of Brethren * Ukraina: Evangelical Free Church of Ukraine * Viro: Union of Free Evangelical and Baptist Churches Aasia: * Filippiinit:Evangelical Free Church of the Philippines * Hong Kong: Mission Covenant Church * Libanon ja Syyria: Free Evangelical Church of Lebanon * Intia: Evangelical Free Church of India * Himalayan Free Church of India * Hindustani Covenant Church Amerikka: * Argentiina: Iglesias del Pacto Evangélico de Argentina * Brasilia: Evangelical Free Church of Brazil * Ecuador: Iglesias del Pacto Evangélico de Ecuador * Kanada: Evangelical Free Church of Canada * Kolumbia: Iglesias del Pacto Evangélico de Chile * Meksiko: Iglesias del Pacto Evangélico de México * Venezuela: Asociación de Iglesias Evangélicas Libres * Yhdysvallat: Evangelical Covenant Church * Evangelical Free Church of America == Lähteet == Luokka:Vapaakirkot Luokka:Kristinusko Sveitsissä
Akharna

Akharna (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi oletettavasti nykyisen Archánes-Asteroúsian kunnan alueella lähellä nykyistä Archánesin kylää. Nykyisen Archánesin seutu oli asuttu jo minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella, jolloin siellä sijaitsi Archánesin palatsina tunnettu keskus. Paikannimi Akharna tunnetaan piirtokirjoituksista 400-luvulta eaa., ja yhdistetään Archánesin lähistöltä tehtyihin antiikin aikaisiin, arkaaiselle ja klassiselle kaudelle ajoitettuihin löytöihin. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Archánes-Asteroúsia
Ampelos (kaupunki)

Ampelos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Siteían kunnan alueella lähellä nykyistä Xerókampoksen kylää. == Maantiede == Ampeloksen kaupunki sijaitsi Kreetan kaakkoiskulmassa, joka tunnettiin nimellä Ampelos akra (). Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisessä Farmakokéfalossa noin kilometrin etelälounaaseen nykyisestä Xerókampoksesta, lähellä Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkkoa ja Árgiloksen rantaa. Arkeologisesta kohteesta käytetään myös nimitystä Xerókampoksen hellenistinen kaupunki. Kaupungin lähellä oli terveellisen kivennäisveden lähde. == Historia == Ampeloksen paikalla on ollut asutusta jo esihistoriallisella kaudella. Ampeloksen kaupunki oli olemassa hellenistiseltä roomalaiselle kaudelle ja mahdollisesti jo klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Se kukoisti erityisesti hellenistisellä kaudella 200–100-luvuilla eaa. Ampelos kävi kauppaa muiden Kreetan kaupunkien kanssa sekä erityisesti Rhodoksen ja Kalymnan suuntaan. Kirjallisuudessa kaupungin mainitsevat lähinnä Klaudios Ptolemaios ja Plinius vanhempi. Kaupungin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1984 Níkos Papadákisin johdolla. == Rakennukset ja löydökset == Kaupungista on kaivetty erityisesti sen koillisosaa. Ampeloksen kaupunginmuurit oli tehty hiekkakivestä. Niistä on säilynyt vain osia. Kaupungista on löydetty myös muun muassa rakennusten perustuksia, katuja sekä hautakiviä. Lähistöltä on löydetty paljon suolantuotantoon käytettyjä altaita ja kanavointeja, jotka on kaiverrettu kallioon. Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on esillä Siteían arkeologisessa museossa. Niihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, pienoispatsaita, käyttöesineitä, koruja ja rahoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Siteía
Araden

Araden (, myös ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Sfakián kunnan alueella lähellä nykyistä Arádainan kylää. == Maantiede == Aradenin kaupunki sijaitsi Kreetan länsiosassa lähellä saaren etelärannikkoa, heti nykyisen Arádainan rotkon länsipuolella. Rotkon toisella puolella sijaitsi Anopoliin kaupunki. Rannikolla Aradenin lähellä sijaitsi sen satamana toiminut Foiniks. == Historia == Aradenin kaupunki oli olemassa hellenistiseltä kaudelta myöhäisantiikkiin. Hellenistisellä kaudella se oli itsenäinen polis eli kaupunkivaltio. Tämä tiedetään siitä, että sen nimi esiintyy niiden 30 kreetalaisen kaupungin joukossa, jotka solmivat liiton Eumenes II:n Pergamonin kanssa vuonna 183 eaa. Aradenia ei kuitenkaan ole luettu nykytutkimuksessa mukaan arkaaisen ja klassisen kauden polisten inventaarioon myöhäisen ajankohdan vuoksi. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Aradēnios (). Araden liitti mahdollisesti läheisen Anopoliin kaupungin itseensä. Siksi Anopolis mainitaan joskus kaupungin aiemmaksi nimeksi. Esimerkiksi Stefanos Byzantionlainen piti kaupunkeja samana. Toisaalta sekaannus voi johtua yksinkertaisesti siitä, että kaupungit sijaitsivat niin lähekkäin. Nykyinen Arádainan kylä, joka on lähes autioitunut, on perinyt nimensä antiikin aikaisesta kaupungista. == Rakennukset ja löydökset == Kaupungin raunioita on löydetty nykyisestä Passópetrasta Arádainan kylän läheltä. Niihin lukeutuu muun muassa yhden suorakulmaisen rakennuksen rauniot sekä 500-luvulle ajoittuvan varhaisen kristillisen ajan basilikakirkon jäänteet, jotka ovat nykyisen Arkkienkeli Mikaelin kirkon (Archángelos Michaíl) alla. Kaupunkiin liittyviä hautoja on löydetty nykyisestä Xenotáfista. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Sfakiá
Aria (Kreeta)

Aria () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Sen sijaintia ei tunneta varmuudella, mutta sen arvellaan sijainneen lähellä nykyisen Viánnoksen kunnan Árvin kylää. Arian kaupunki oli olemassa klassiselta kaudelta myöhäisantiikkiin. Se oli itsenäinen polis eli kaupunkivaltio hellenistisellä kaudella. Myöhäisen ajankohdan vuoksi sitä ei ole luettu nykytutkimuksessa mukaan arkaaisen ja klassisen kauden polisten inventaarioon. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Ariaios (, monikossa Ariaioi, ). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Viánnos
Dion (Kreeta)

Dion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tiedetä. Plinius vanhempi mainitsee Dionin sisämaakaupungiksi, mutta on oletettu, että se olisi sen sijaan sijainnut lähellä saaren pohjoisrannikon Dionin niemeä (nyk. Korakiás). Kyseisen niemen kohdalta laskettiin Kreetan suurin leveys saaren etelärannikolle.Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.20; vrt. Eusebios: Praeparatio evangelica 5.31. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit
Korakiás

Korakiás () on niemi Kreetan saaren pohjoisrannikolla Kreikassa. Sen katsotaan olevan sama niemi kuin antiikin Dion (, ).Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.17.6; Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.20; vrt. Eusebios: Praeparatio evangelica 5.31. Niemi sijaitsee Mylopótamoksen kunnan alueella Réthymnon alueyksikössä, lähellä Skepastín ja Balín kyliä. Joskus on arveltu nimen perusteella, että antiikin ajan Dionin kaupunki olisi sijainnut lähellä niemeä. == Lähteet == Luokka:Kreetan niemet ja niemimaat Luokka:Mylopótamos
Hydramia

Hydramia (, myös Hydramon, , ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Hydramia sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla, mutta sen sijaintia ei tunneta varmuudella. Nimen perusteella sen arvellaan sijainneen nykyisen Drámian kylän lähellä nykyisen Apokóronaksen kunnan alueella. Stadiasmus Maris Magni sijoittaa Hydramian sata stadioninmittaa ilmeisesti itään ”Amfimatrionista”, mutta kyseessä on virheellinen nimi, jossa on mahdollisesti sekoitettu Amfimalla ja Pantomatrion. Hydramian kaupunki oli olemassa ainakin roomalaisella kaudella. Stadiasmus Maris Magnin lisäksi sen mainitsee vain Stefanos Byzantionlainen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Hydramieus (, monikossa Hydramieis, ). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Apokóronas
Eronos

Eronos (, ) eli Erannos () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Sen sijaintia ei tunneta varmuudella, mutta sen arvellaan sijainneen nykyisellä Kefálan kukkulalla nykyisen Oropédio Lasithíoun kunnan Ágios Geórgioksen kylän pohjoispuolella. Eronos oli itsenäinen polis eli kaupunkivaltio hellenistisellä kaudella. Myöhäisen ajankohdan vuoksi sitä ei ole luettu nykytutkimuksessa mukaan arkaaisen ja klassisen kauden polisten inventaarioon. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymejä Erōnos (, monikossa Erōnioi, ) ja Erannios (, monikossa Erannioi, ). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Oropédio Lasithíou
Falannai

Falannai (, myös Falanna, , Falannaia, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Réthymnon kunnan alueelle lähelle nykyisiä Ampelákin ja Genín kyliä. Falannain kaupunki oli olemassa arkaaiselta helleniselle kaudelle, jolta ajalta on tehty siihen liittyviä löytöjä. Lisäksi on löydetty myöhäisantiikin aikaisen basilikakirkon jäänteet. Kirjallisuudessa kaupungin mainitsee vain Stefanos Byzantionlainen, joka käyttää siitä nimimuotoa Falannaia. Lisäksi sen nimi esiintyy yhdessä Delfoin theorodokhoksiin liittyvässä piirtokirjoituksessa.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, . == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Réthymno
Hyrtaia

Hyrtaia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Archánes-Asteroúsian kunnan alueella lähellä nykyistä Melidochórin kylää. Hyrtaia oli itsenäinen polis eli kaupunkivaltio hellenistisellä kaudella. Myöhäisen ajankohdan vuoksi sitä ei ole luettu nykytutkimuksessa mukaan arkaaisen ja klassisen kauden polisten inventaarioon. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Hyrtaios (, monikossa Hyrtaioi, ). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Archánes-Asteroúsia
Inatos

Inatos (, )Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.17.2. eli Einatos (, )Stefanos Byzantionlainen: Ethnika 261.17, . oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Minóa Pediádan kunnan alueella lähellä nykyistä Tsoútsouroksen kylää. == Maantiede == Inatoksen kaupunki sijaitsi samannimisellä vuorella samannimisen joen varrella lähellä Kreetan etelärannikkoa. Tabula Peutingerianassa, jossa kaupunki esiintyy nimimuodolla Inata, sen etäisyydeksi on merkitty 24 roomalaista mailia lännenpuolen Lasaiasta (Lisia) ja 32 mailia idänpuolen Hierapytnasta. Sisämaassa Inatoksesta pohjoiseen sijaitsi Priansoksen kaupunki. == Historia == Inatoksen kaupunki oli olemassa hellenistiseltä kaudelta myöhäisantiikkiin. Paikannimi esiintyy kuitenkin jo mykeneläisaikaisissa lineaari-B-kirjoituksissa muodossa wi-na-to, ja seudulta on tehty löytöjä geometriselta ja arkaaiselta kaudelta. Inatos toimi oletettavasti Priansoksen satamana. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Einatios (). Inatoksessa oli luola, jossa palvottiin äitiyden ja synnytyksen jumalatar Eileithyiaa, joka sai kaupungista yhden epiteeteistään.Kallimakhos, fragmentti 168. Inatoksen Eileithyian luolan arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1962 Nikólaos Platónin ja Kostís Davárasin johdolla. == Löydökset == Eileithyian luolasta on löydetty suuri määrä votiiviesineitä, mukaan lukien kulta- ja pronssiesineitä, keraamisia pienoispatsaita ja sinettikiviä. Monet pienoispatsaista kuvaavat Eileithyiaan sopivasti raskaana olevia naisia, synnytykseen valmistautumista, äitejä lapsineen tai muita vastaavia aiheita. Löytöjen perusteella luola on ollut kulttikäytössä minolaiselta kaudelta ennen 2000 eaa. aina roomalaiselle kaudelle saakka. Löydöt ovat esillä Iraklionin arkeologisessa museossa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit Luokka:Minóa Pediáda
Heinijärven koulu

Heinijärven koulu on vuosiluokat 1–6 käsittävä peruskoulu Hämeenkyrössä. Koulun rehtorina toimii Jukka Talvitie. Koulussa on 105 oppilasta. == Lähteet == Luokka:Hämeenkyrön peruskoulut Luokka:Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat
Kirkonkylän koulu (Hämeenkyrö)

Kirkonkylän koulu on vuosiluokat 1–6 käsittävä peruskoulu Hämeenkyrön kirkonkylässä. Koulussa on 231 oppilasta ja sen rehtorina toimii Timo Mäkelä. Koulu toimii vuonna 2016 valmistuneessa Monitoimikeskus Sillassa. == Lähteet == Luokka:Hämeenkyrön peruskoulut Luokka:Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat
Kyröskosken koulu

Kyröskosken koulu on vuosiluokat 1–6 käsittävä peruskoulu Kyröskoskella Hämeenkyrössä. Koulun rehtorina toimii Marita Rantamäki. Koulussa on 237 oppilasta. Koulurakennus valmistui vuonna 1951 ja sitä laajennettiin vuonna 2001. == Lähteet == Luokka:Hämeenkyrön peruskoulut Luokka:Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat
Ruotsalainen evankelinen vapaakirkko

Ruotsalainen evankelinen vapaakirkko (, lyh. SEFC) oli vuosina 1884–1950 Yhdysvalloissa toiminut ruotsalaisperäinen vapaakirkkokunta. Kirkko oli yksi Evangelical Free Church of American edeltäjistä. == Historia == Ruotsalainen evankelinen vapaakirkko sai alkunsa vuonna 1860 perustetun Augustanan luterilaisen synodin kiistoista, joka oli ruotsalainen luterilainen kirkkokunta, joka jäljitteli Ruotsin valtionkirkon rakenteita Amerikassa. Pietististen herätysliikkeiden haluttomuus liittyä Augustanana-synodiin perustui kiistaan uudestisyntymisestä ja johti lähetyssynodin ja Ansgar- synodin perustamiseen vuonna 1874. Ansgar Collegen John Princellin hyökkäykset ristikkäisiä synodaalirakenteita vastaan ja näkemykset puhtaaseen vapaaehtoisuuteen perustuvan seurakunnan itsenäisyyden puolesta johtivat lopulta Ansgar-synodi hajoamiseen vuonna 1884. Evankelinen vapaakirkko perustettiin vuonna 1884 Iowan Boonessa pidetyssä konfrenssissa sillä tarkoituksella, että se oli itsenäisten seurakuntien liitto. Princellin näkemyksistä vaikuttuneet puolestaan yhdistivät lähetyssynodin ja Ansgar- synodin Swedish Evangelical Missionary Covenant-järjestöön vuonna 1885. Ruotsalainen evankelinen vapaakirkko yhdistyi norjalais-tanskalaisen evankelisen vapaakirkon kanssa Evangelical Free Church of America- kirkkokunnaksi. == Lähteet == Luokka:Kristinusko Yhdysvalloissa Luokka:Vapaakirkot
Mahnalan koulu

Mahnalan ympäristökoulu on vuosiluokat 1–6 käsittävä peruskoulu Hämeenkyrössä. Koulu painottuu kestävän elämäntavan edistämiseen ja sen rehtorina toimii Annukka Alppi. Koulussa on 213 oppilasta. Koulu toimii kahdessa rakennuksessa, joista vanhempi on valmistunut vuonna 1903 ja uudempi 2018. Mahnalan ympäristökoulu kuuluu Suomen luonto- ja ympäristökoulujen liiton LYKE- verkostoon. == Lähteet == Luokka:Hämeenkyrön peruskoulut Luokka:Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat
Hämeenkyrön yhteiskoulu

Yhteiskoulu on vuosiluokat 7–9 käsittävä peruskoulu Hämeenkyrössä. Koulu on Hämeenkyrön ainoa peruskoulun yläkoulu. Koulun rehtorina toimii Merja Heinäaho. Se toimii samassa rakennuksessa F. E. Sillanpään lukion kanssa. Koulussa on 375 oppilasta. == Lähteet == Luokka:Hämeenkyrön peruskoulut Luokka:Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat
Norjalais-tanskalainen evankelinen vapaakirkko

Norjalais-tanskalainen evankelinen vapaakirkko () oli vuosina 1884–1950 Yhdysvalloissa toiminut vapaakirkkokunta. Kirkko oli yksi Evangelical Free Church of American edeltäjistä. == Historia == Norjalaiset maahanmuuttajat perustivat vuonna 1884 seurakuntia Bostonin ja Tacoman alueella yhteistyösssä American Congregational Churchin kanssa. Ensimmäinen norjalais-tanskalainen seurakunta järjestäytiyi Tacomassa 12. tammikuuta 1884 ja se tunnettiin nimellä Scandianvian Free Congregational Church. Toinen seurakunta oli Bostonin norjalainen evankelinen vapaaseurakunta, joka perustettiin tammikuussa 1885. Kirkon varhaiset papit kuten R. A. Jernberg, P. C. Trandberg ja Marcus Whitman Montgomery olivat tulleet kongregationaliseen Chicagon teologiseen seminaariin opettajiksi ja alumeniksi. Norjalaiset hyödynsivät yhteyksiään Fredrik Fransonin ja P. P. Waldenströmin pohjoismaisiin herätysliikkeisiin kehittääkseeen seurakuntiaan ja raamattukoulutustaan. Norjalaiset järjestäytyivät virallisesti kirkkokunnaksi vuonna 1912. Norjalais-tanskalainen evankelinen vapaakirkko yhdistyi ruotsalaisen evankelisen vapaakirkon kanssa Evangelical Free Church of America- kirkkokunnaksi. == Lähteet == Luokka:Kristinusko Yhdysvalloissa Luokka:Vapaakirkot
Kivenlahden hybridiareena

Kivenlahden hybridiareena eli Hybridiarena Hype on Espoon Espoonlahden kaupunginosaan rakenteilla oleva monitoimihalli liikunnan, kulttuurin ja tapahtumien käyttöön. Rakentaminen alkoi vuonna 2023 ja rakennus avattaneen käyttöön vuoden 2025 alkupuolella. Noin 15 000 neliömetrin laajuinen hybridiareena sijaitsee Länsiväylän varrella, Kivenlahden metroaseman läheisyydessä. Monitoimihallissa järjestettävien yleisötapahtumien katsomokapasiteetin on esitetty olevan 1 500. Monitoimitalon arkkitehtuurisuunnittelusta vastasi L Arkkitehdit. Rakennuksen kattoterassilla on ravintola katettuine kylpyläosastoineen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Hybridiareena kotisivut (hypeareena.fi) Luokka:Espoon urheiluhallit Luokka:Espoonlahti
Liipolan tunneli

Liipolan tunneli on Lahden eteläisen kehätien eli valtatien 12 maantietunneli, jolla on pituutta 930 metriä. Tunneli koostuu kahdesta rinnakkaisesta kallioon louhitusta tunnelista joilla eri ajosuuntien ajoradat on erotettu toisistaan. Tunnelit ovat merkitty kirjaintunnuksilla T (Tampereelle) ja K (Kouvolaan) ajosuunnan mukaisesti. Liipolan tunnelin länsipuolella tieosuuden toisena tunnelina on Patomäen tunneli. Lahden eteläisen kehätien rakentaminen aloitettiin vuonna 2017 ja tieosuus avattiin liikenteelle vuonna 2020. Uudella tielinjauksella korvattiin valtatien 12 vanha tielinjaus, joka kulki tiiviin ja ruuhkaisen kaupunkialueen läpi Hollolan ja Lahden alueella. Uudella tielinjalla tavoiteltiin liikenteen sujuvuutta ja turvallisuutta sekä mahdollistettiin uutta maankäyttöä sekä uuden että vanhan tielinjauksen lähialueilla. Tunnelin operoinnista vastaa Fintrafficin Tampereen tieliikennekeskus. == Lähteet == Luokka:Suomen tieliikennetunnelit Luokka:Lahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Lahden liikenne
2,5-dimetoksi-4-fluoriamfetamiini

2,5-dimetoksi-4-fluoriamfetamiini (DOF) on DOx-ryhmään kuuluva fenetyyliamiini- ja amfetamiiniluokkien psykedeelinen päihde. DOF osoitti joitain stimuloivia vaikutuksia ihmisiin, mutta ei psykedeelistä aktiivisuutta, kolmen 6 mg:n annoksen jälkeen tunnin välein.Nichols D. E. (1991). Biochemistry and Physiology of Substance Abuse, Vol. III. Boca Raton, Florida: CRC Press. == Lähteet == Luokka:Psykedeeliset amfetamiinit Luokka:Propan-2-amiinit
Kaarlo Kuntsi

Kaarlo Johan Tuomas Kuntsi (10. tammikuuta 1882 Jyväskylä – 10. kesäkuuta 1942 Vaasa) oli suomalainen yritysjohtaja. Kuntsin vanhemmat olivat kauppias Tuomas Kuntsi ja Aurora Johansson ja puoliso vuodesta 1911 Helmi Elisabet Kiljander. Simo Kuntsi ja Risto Kuntsi olivat heidän poikiaan. Kaarlo Kuntsi kävi kauppakoulun 1901. Hän oli Joh. Parviainen Oy:n palveluksessa Jyväskylässä 1901–1918, toimien yhtiön konttoripäällikkönä vuodesta 1903. Vaasan höyryleipomon toimitusjohtaja Kuntsi oli vuodesta 1918 ja lisäksi Vaasan höyrymyllyn toimitusjohtaja vuodesta 1920. Hän oli myös molempien yhtiöiden johtokunnan jäsen, samoin kuin Vaasan Puuvilla -yhtiön johtokunnan jäsen ja Suomen Höyrylaiva -yhtiön hallintoneuvoston jäsen. Kuntsin luottamustehtäviin kuului muun muassa toiminta Norjan varakonsulina Vaasassa vuodesta 1930. (ei- vapaa) == Lähteet == Luokka: Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Kuntsi

Kuntsi on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Kaarlo Kuntsi (1882–1942), yritysjohtaja * Risto Kuntsi (1912–1964), juristi, yritysjohtaja ja yleisurheilija, Kaarlo Kuntsin poika * Simo Kuntsi (1913–1984), yritysjohtaja ja kuvataiteen keräilijä, Kaarlo Kuntsin poika ==Katso myös== * Kuntsin modernin taiteen museo, jonka kokoelma pohjautuu Simo Kuntsin keräämään taiteeseen
Orientkaj’n metroasema

Orientkaj’n metroasema on Kööpenhaminan metron M4-linjan pääteasema. Se avattiin 28. maaliskuuta 2020. Asema sijaitsee maksuvyöhykkeellä 1. == Lähteet == Luokka:Kööpenhaminan metroasemat
Pietro Pasinati

Pietro Pasinati (21. heinäkuuta 1910 – 15. marraskuuta 2000) oli italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Pasinati edusti seurajoukkuetasolla muun muassa Triestinaa, Milania ja Novaraa. Hän pelasi urallaan yhteensä 380 liigaottelua ja teki niissä 41 maalia. Pasinati liittyi Italian A-maajoukkueeseen huhtikuussa 1936 ja pelasi joukkueessa 11 ottelua, joissa teki viisi maalia. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon voitetuissa maailmanmestaruuskilpailuissa 1938 ja pelasi turnauksessa yhden ottelun. == Lähteet == Luokka:Italialaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Mario Perazzolo

Mario Perazzolo (7. kesäkuuta 1911 Padova, Veneto, Italia – 3. elokuuta 2001) oli italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Perazzolo edusti seurajoukkuetasolla merkittävimpänä Genovaa, jonka kanssa hän voitti kerran Italian cupin kaudella 1936–1937. Hän pelasi joukkueessa yhteensä 189 ottelua, joissa teki 20 maalia. Yhteensä hän pelasi urallaan 342 liigaottelua ja teki niissä 30 maalia. Perazzolo liittyi Italian A-maajoukkueeseen marraskuussa 1936 ja pelasi joukkueessa kahdeksan ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon voitetuissa maailmanmestaruuskilpailuissa 1938 mutta jäi itse otteluitta. == Lähteet == Luokka:Italialaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Pietro Serantoni

Pietro Serantoni (12. joulukuuta 1906 Venetsia, Veneto, Italia – 6. lokakuuta 1964) oli italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän toimi myös valmentajana. Serantoni edusti urallaan merkittävimpänä Ambrosianaa, jonka kanssa hän voitti Serie A:n kaudella 1929–1930. Hän pelasi joukkueessa 163 ottelua, joissa teki 57 maalia. Hän voitti Serie A:n myös Juventuksen kanssa, jossa hän pelasi 41 ottelua ja teki seitsemän maalia. Yhteensä Serantoni pelasi urallaan 254 liigaottelua ja teki niissä 65 maalia. Serantoni liittyi Italian A-maajoukkueeseen helmikuussa 1933 ja pelasi joukkueessa 17 ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon voitetuissa maailmanmestaruuskilpailuissa 1938 ja pelasi turnauksessa neljässä ottelussa. == Lähteet == Luokka:Italialaiset jalkapalloilijat Luokka:Italialaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Jalkapallon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Michele Andreolo

Michele Andreolo (6. syyskuuta 1912 Montevideo, Uruguay – 15. toukokuuta 1981) oli uruguaylais-italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän toimi myös valmentajana. Andreolo aloitti uransa Nacionalissa, jonka kanssa hän voitti kahdesti Uruguayn Primera Divisiónin kausina 1932–1933 ja 1933–1934. Hän siirtyi lopulta Italiaan pelaamaan Bolognaan ja voitti neljästi Serie A:n kausina 1935–1936, 1936–1937, 1938–1939 ja 1940–1941. Hän pelasi joukkueessa yhteensä 218 ottelua, joissa teki 23 maalia. Yhteensä Andreolo pelasi urallaan 255 liigaottelua, joissa teki 29 maalia. Andreolo pelasi maajoukkuetasolla sekä Uruguayssa että Italiassa. Uruguayn kanssa hän voitti Copa Américan kaudella 1934–1935. Italian kanssa hän taas voitti maailmanmestaruuskilpailut 1938 ja pelasi turnauksessa neljässä ottelussa. == Lähteet == Luokka:Italialaiset jalkapalloilijat Luokka:Uruguaylaiset jalkapalloilijat Luokka:Italialaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Uruguaylaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Jalkapallon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet