EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jure Golčer

Jure Golčer (s. 12. heinäkuuta 1977 Maribor) on slovenialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 2002–2018. Hän edusti useita UCI Continental Circuits -tason joukkueita. Golčer voitti Slovenian ympäriajon 2006 ja 2008. Vuoden 2006 kilpailussa hän sijoittui alun perin toiseksi, mutta nousi voittajaksi Tomaž Nosen jäätyä kiinni dopingista. Golčer kilpaili myös maastopyöräilyssä ja saavutti maratonmatkan EM-pronssia 2003. == Saavutuksia == Lähde: Cycling Archives, Pro Cycling Stats ;2002 :Jadranska Magistrala, kokonaiskilpailun voitto ;2003 :Maastopyöräilyn maratonmatkan EM- kilpailut, pronssia :Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, 5. etapin voitto :Itävallan ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen ;2004 :Giro del Trentino, kokonaiskilpailussa toinen :Giro d'Oro, voitto ;2006 :GP Hydraulika Mikolasek, voitto :GP Schwarzwald, voitto :Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailun voitto :Maantieajon Slovenian-mestaruus ;2007 :Itävallan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas ;2008 :Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto ;2015 :Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas ;2016 :GP Izola, voitto == Lähteet == Luokka:Slovenialaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Antero Rinne (yhteiskuntatieteilijä)

Antero Rafael Rinne (7. syyskuuta 1896 Turku – 5. elokuuta 1950 Turku) oli suomalainen yhteiskuntatieteilijä. Rinteen vanhemmat olivat rakennusmestari Kustaa Anton Rinne ja Elsa Elisabeth Sippola. Hän pääsi ylioppilaaksi 1917 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1921, lisensiaatiksi 1931 ja tohtoriksi 1932. Rinne oli Yhteiskunnallisen korkeakoulun sosiologian ja sosiaalipsykologian vt. professori 1944–1947 ja professori 1947–1950. Hän oli lisäksi Yhteiskunnallisen korkeakoulun osuustoimintaopin opettajana 1934–1939 ja toimi korkeakoulun rehtorina 1948–1950. Hän oli Talousneuvoston jäsen 1947–1948 ja sosialisoimiskomitean jäsen 1946–1950. Rinne oli myös Suomen Sosialidemokraatin taidearvostelija 1933–1950, Filosofisen yhdistyksen johtokunnan jäsen ja rahainhoitaja 1935–1947, valtion taidelautakunnan jäsen 1948–1950 ja Taideteollisen yhdistyksen johtokunnan jäsen 1946–1950. Vuonna 1939 hän oli yksi Nykytaide ry:n perustajista. Vuonna 1947 valmistunut Rinteen teos Sosiologian pääpiirteet oli ensimmäinen suomenkielinen sosiologian yliopistollinen oppikirja. Se tosin ilmestyi vasta vuonna 1954, Rinteen kuoleman jälkeen. Rinne esitteli siinä saksalaisia ja muita eurooppalaisia alan klassikoita, mutta se ei ulottunut uuden polven yhdysvaltalaiseen tieteilijäpolveen. Antero Rinne oli naimisissa vuodesta 1934 Aino Marja Veivon kanssa. == Teoksia == * Individualismin eetillinen arvostelu 1 : Sosiaalinen yksilöindividualismi , väitöskirja. WSOY 1930 * Ester Helenius. Tekijä, Helsinki 1933 * Yhteisöllinen rationalismi ja irrationalismi. WSOY 1933 (eripainos Ajatus : Filosofisen yhdistyksen vuosikirja 6) * Epäilyn maailmankatsomus. Gummerus 1937 * Osuuskauppaliikkeen talouspoliittinen ohjelma. Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1938 * Sota–aika ja osuuskauppaliike. Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1941 * Wäinö Aaltonen – varsinaissuomalainen kuvanveistäjä. Forssa 1941 (Erip. Lännetär nro 4) * Valtiojohtoisuus ja osuuskauppaliike : osuuskauppaliikkeen suhde muihin talouspiireihin ja valtioon. Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1942 * Markan arvon säilyttäminen. Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1943 * Osuustoiminta sosiologisena ilmiönä. Helsinki 1943 (eripainos Yhteiskunnallisen korkeakoulun vuosikertomus 1941–1942 ja 1942–1943) * Rochdalelaisen osuuskauppaliikkeen varsinaiset ja lisäperiaatteet. Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1944 * Rochdalen uranuurtajat ja heidän työnsä. Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1946 * Alkoholijuomien tarjoilu osuusliikkeiden ravintoloissa. Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1947 * Monopolistiset yritysyhtymät kuluttajain vaarana. Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1948 * Unelma kauneimmasta ihmisestä. WSOY 1951 * Sosiologian pääpiirteet. WSOY 1954 == Lähteet == * * Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät Luokka:Tampereen yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Nils Göran Lüchou

Nils Göran Lüchou (30. huhtikuuta 1896 Helsinki – 28. syyskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen teatteriarvostelija ja dramaturgi. Lüchoun vanhemmat olivat toimitusjohtaja Carl Birger Lüchou ja tämän ensimmäinen vaimo Hildur Irene Juselius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1914 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi. Lüchou opiskeli Pariisissa 1921, 1924 ja 1938 sekä Keski–Euroopassa 1929. Lüchou oli Söderström & Co -kustannusyhtiön palveluksessa vuoteen 1949 saakka. Hän toimi Dagens Pressin ja Svenska Pressenin teatteriarvostelijana 1920–1949 sekä Yleisradion ruotsinkielisellä puolella dramaturgina 1938–1949. Lüchou oli myös Uusmaalaisen osakunnan kuraattorina 1925–1927. Lüchou oli naimisissa vuodesta 1921 Marianne Dittmarin kanssa. == Teoksia == * Laga mat som Lou-Lou, kirjoittajat Marianne och Nils Lüchou. Söderström, Helsingfors 1934, 2. painos 1934, 3. korj. ja laaj. painos 1957 (Kyllikki Villan suomennos nimellä Hauskaa ruuanlaittoa : pakinaa ja ruuanvalmistusohjeita, Otava 1955, 2. painos 1969) * Rollerna talar; inledning av Eric Olsoni. Söderström, Helsingfors 1951 * Teaterstaden Helsingfors under tre decennier: teaterrecensioner 1921–49: inledning och repertoarförteckning 1920–50; red. av Marianne Lüchou. Söderström, Helsingfors 1960 == Lähteet == * * Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 * Teokset Fennica–tietokannasta Luokka:Suomalaiset teatterikriitikot Luokka:Suomalaiset kustannustoimittajat Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Pol-e Čarkin vankila

Pol-e Čarkin vankila on vankila lähellä Afganistanin pääkaupunkia Kabulia. Vankila tunnettiin erityisesti kommunistihallinnon kaudella teloituksista ja kidutuksista. Sittemmin vankilassa on pidetty esimerkiksi Talibanin jäseniä. Pol-e Čark on kylä Kabulin itäpuolella Kabuljoen varrella. Pol-e Čarkin vankilaa alettiin rakentaa presidentti Muhammad Daud Khanin kaudella ja se valmistui vuoden 1975 paikkeilla. Vankila perustui tuolloin nykyaikaiseen länsisaksalaiseen malliin ja se suunniteltiin alun perin 5 000:lle vangille. Kommunistien Khalq-ryhmittymän valtaannousun jälkeen Pol-e Čark alkoi tulla tunnetuksi uuden hallinnon tyrannian vertauskuvana. Kommunistit toteuttivat vankilassa teloituksia ja kidutuksia. Erityisen monia teloitettiin saur- vallankumousta seuranneiden muutaman vuoden aikana. Hafiz Allah Aminin hallinnon vuoden 1979 selvityksen mukaan vankilassa oli teloitettu noin 12 000 henkilöä. Vankeja vankilassa oli kaksinkertainen määrä sen kapasiteettiin verrattuna. Vankilassa oli erityiset siivet poliittisille vangeille, naisvangeille ja ulkomaalaisille vangeille. Vuonna 1980 valtaan noussut Babrak Karmalin hallinto yritti ottaa etäisyyttä Khalq-ryhmän aikaan, ja useimmat vankilan vangit armahdettiin. Osa vankilasta tuhoutui Afganistanin sisällissodan aikana. Sitä käytettiin edelleen vankilana Burhan al-Din Rabbanin kaudella. Talibanin joukot valtasivat vankilan syyskuussa 1996 ja sen käyttö jatkui heidän alaisuudessaan. Taliban-hallinto kukistui Yhdysvaltojen hyökättyä Afganistaniin vuonna 2001 ja vankilaan on sittemmin suljettu Talibanin jäseniä. Vuonna 2019 vankeja oli noin 10 000 ja heistä noin viidennes oli Talibanin jäseniä. Vankilan vangit ovat valittaneet laitoksen huonoista oloista. Vankilassa on järjestetty esimerkiksi nälkälakkoja ja ajoittain on puhjennut myös mellakoita. ==Lähteet== Luokka:Vankilat Luokka:Afganistanin rakennukset ja rakennelmat
Eino Salokas

Eino Edvard Salokas, sukunimi vuoteen 1906 Silvander (2. joulukuuta 1887 Perniö – 6. toukokuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen rehtori ja historiantutkija. Salokkaan vanhemmat olivat rovasti Frans Edvard Silvander ja Elli Liljefors. Rehtori Martti Salokas Oli hänen veljensä. Eino Salokas pääsi ylioppilaaksi 1907 ja valmistui filosofian maisteriksi 1913, lisensiaatiksi 1923 ja tohtoriksi 1928. Salokas toimi opettajana Terijoen yhteiskoulussa 1916–1918, Tuusulan kansanopistossa 1918–1921 sekä Tampereen yhteiskoulussa 1922–1924. Hän oli Porin tyttölyseon historian ja yhteiskuntaopin lehtorina 1924–1926, Turun tyttölyseon suomenkielen lehtorina 1926–1928 sekä Helsingin tyttölukiossa lehtorina 1928–1954 ja rehtorina 1932–1954. Salokas oli naimisissa vuodesta 1922 Alli Kaarina Mikkolan kanssa. == Teoksia == * Taide ja kansansivistystyö, teoksessa Kristillisyys ja taide. Kristillisen taideseuran esitelmiä 1. Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1920 * Maallinen arkkirunoutemme Ruotsin vallan aikana, väitöskirja. Tekijä, Helsinki 1923 * Bellmanin runous Suomessa. Helsinki 1929 * Liperin pitäjän historia vuosina 1809–1930 osa I : Vuodet 1809–1873. Liperin seurakunta, Helsinki 1930 * Liperin pitäjän historia vuosina 1809–1930 osa II : Vuodet 1873–1930. Liperin seurakunta, Helsinki 1937 * Laestadiolaisuus Liperissä 1800–luvun loppupuolella. Helsinki 1940 * Kirjallisten virtausten heijastelua 1600– ja 1700–luvun suomenkielisessä runoudessa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1942, 1943 * Helsingin tyttölukio : kertomus lukuvuosista 1939–1945. Helsingin tyttölukio, Helsinki 1945 == Lähteet == * * Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 * Teokset Fennica–tietokannasta Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Oskar von Schoultz

Oskar von Schoultz (25. lokakuuta 1872 Helsinki – 18. maaliskuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen yliopiston lehtori ja kielenkääntäjä. ==Henkilöhistoria== Von Schoultzin vanhemmat olivat kenraalimajuri Karl Lorenz Adalbert von Schoultz ja Rosalio Constance Sofie von Schoultz. Von Schoultz oli naimisissa vuodesta 1900 Marie Natalie Ljubov Eveline Tigerstedtin kanssa. Hän kävi Kiovan kadettikoulun 1883–1889, Pietarin 1. kadettikoulun 1889–1890, Pavlovskin sotaopiston 1890–1892, sotilassähköteknillisen koulun upseeriluokan 1893–1895 sekä opiskeli Kiovan yliopistossa 1896–1898. Von Schoultzista tuli aliluutnantti 1892, luutnantti 1898 ja alikapteeni 1906. Von Schoultz palveli 1. ja 7. sapööripataljoonassa 1892–1898 ja toimi sitten armeijasta erottuaan kielenkääntäjänä eri virastoissa ja venäjänkielen opettajana oppikouluissa. Hän oli Helsingin yliopiston venäjän kielen lehtorina 1903–1939 ja Suomen senaatin kielenkääntäjänä 1899–1914. Von Schoultz oli vankilassa ensimmäisen maailmansodan aikana kieltäydyttyään osallistumasta sotaan tsaari-Venäjän armeijassa. Hän kirjoitti 1930-luvulla useita rauhanaatetta ja kuolemanrangaistusta käsitelleitä artikkeleita. Von Schoultz kirjoitti myös useita tutkielmia venäläisestä kirjailijasta Fjodor Dostojevskistä. Von Schoultz osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1900 ja 1905–1906. == Teoksia == * I frågan om fångarnas bestraffning. Söderström, Helsingfors 1918 * Det blir nog bra : sagan om Hans, silversmeden från Ekenäs. Söderström, Helsingfors 1922 (nimimerkillä Farbror Oskar) * Kriget och klasskampen : några uppsatser. Fram, Vasa 1924 * Ein Dostojewskij Fund. Commentationes humanarum litterarum Tom. 1, 4. Finska vetenskaps–societeten, Helsingfors 1924 * Lausumia kuolemanrangaistuksesta, kirj. Oskar von Schoultz ym. Helsinki 1934 (Eripainos Rauhaa kohti–lehdestä) * Ett ungdomsminne. Helsingfors 1941 * Svetlyi, zhizneradostnyi Dostojevski (Valoisa, elämäniloinen Dostojevski). Petroskoin yliopiston kustantamo 2000 (teoksen pohjana von Schoultzin 1931–1932 pitämä venäjänkielinen luentosarja ja lisäksi mukana on von Schoultzin vuonna 1941 laatima tutkielma Dostojevskin Kristus- kuvasta) == Lähteet == * * Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961. * Suomalainen Dostojevski-klassikko ilmestyi Petroskoissa . Asko Korpelan kotisivut. * Teokset Fennica–tietokannasta. ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Jääpallon SM-sarja 1938

Jääpallon Suomen mestaruus 1938 ratkaistiin kaksilohkoisessa sarjassa. Lohkojen voittajat pelasivat mestaruusottelun ja kakkoset kohtasivat pronssikamppailussa. Edellisestä kaudesta sarjaa laajennettiin 12 joukkueen kaksilohkoiseksi sarjaksi aiemman kahdeksan sijasta. Länsilohkon ykköseksi selvisi HIFK ja idässä WP-35. Ensimmäistä kertaa loppuottelussa pelasi joukkue Helsingin ja Viipurin ulkopuolelta. Helsingin IFK voitti mestaruuden 2-1 voitolla. Sudet jäi ensimmäisen kerran koko seurahistoriansa aikana mitalisijojen ulkopuolelle. ==Mestaruussarja== === Itälohko === Karsinnat kahdesta paikasta Itäsarjaan: Ylä-Vuoksen Palloseura - Joensuun Palloseura 8–3, Mikkelin Palloilijat - Viipurin Ilves 0–8, Viipurin Ilves - Savonlinnan Pallokerho 3–2, Savonlinnan Pallokerho - Ylä-Vuoksen Palloseura 3–1. Ilves ja SaPKo saivat paikan sarjassa. Joukkue O V T H Maalit P WP VS VPS VI SPK LUM Warkauden Pallo -35 5 3 2 0 14-6 8 5-0 3-3 2-2 2-1 2-0 Viipurin Sudet 5 2 2 1 12-10 6 1-1 2-2 6-0 3-2 Viipurin Palloseura 5 2 2 1 7-6 6 1-0 2-1 0-1 Viipurin Ilves 5 1 3 1 6-6 5 0-0 2-1 Savonlinnan Pallokerho 5 1 1 3 4-11 3 2-1 Lappeenrannan Urheilu-Miehet 5 1 0 4 5-9 2 === Länsilohko === Ennen kauden alkua suoritetut karsinnat länsisarjaan pääsystä: Porin Kärpät - Vaasan IFK 3–9 ja Kronohagens IF - Porin Kärpät 5–1. VIFK ja KIF saivat paikan sarjassa. Joukkue O V T H Maalit P IFK HJK VI VPS Aki KIF Helsingin IFK 5 4 1 0 17-8 9 3-2 6-2 0-0 3-2 5-2 Helsingin Jalkapalloklubi 5 3 1 1 19-9 7 3-3 7-3 3-0 4-0 Vaasan IFK 5 1 3 1 14-17 5 3-3 3-2 3-3 Vaasan Palloseura 5 1 3 1 11-14 5 4-3 1-1 Porvoon Akilles 5 1 0 4 10-15 2 3-2 Kronohagens IF 5 0 2 3 6-16 2 Uusinta putoamisesta: KIF - Akilles 0-2 KIF ja LUM putosivat sarjasta. Tilalle nousivat YVPS ja HPS. ==Mitaliottelut== === Pronssiottelu === === Loppuottelu === ==Lopulliset sijoitukset== Sija Joukkue 1\. Helsingin IFK 2\. Warkauden Pallo -35 3\. Helsingin Jalkapalloklubi 4\. Viipurin Sudet === Mestarijoukkue === HIFK:n joukkue: Adrian Michalewicz, Paul Vasiljeff, Frans Karjagin, Walter Svanström, Torsten Svanström, Leo Karjagin, Erik Åberg, Ernst Grönlund, Olof Strömsten, Harald Sundqvist, Hans Byman ja Odert Forsstedt. ==TUL:n loppuottelu== Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Maarian Pyrkivä 3-2 Sorvalin Veikot ==Lähteet== * Jussi Nyyssönen: Urheilukalenteri 1939 * Martti Jukola: Urheilun Pikkujättiläinen, 1958. Luokka:Jääpallon SM-sarja Luokka:Vuoden 1938 jääpallo
J. W. Juvelius

Johan Wilhelm Juvelius (10. syyskuuta 1863 Pyhäjoki – 12. tammikuuta 1927 Turku) oli suomalainen lyseon lehtori ja kansanrunouden sekä kirjallisuuden tutkija. ==Henkilöhistoria== Juveliuksen vanhemmat olivat lääninmaanmittari Johan Henrik Juvelius ja Ida Maria Åkerman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1882 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 sekä tohtoriksi 1906. Juvelius teki 1886 muinaistieteellisen tutkimusmatkan Venäjän Karjalaan ja hän teki myös opintomatkoja Saksaan, Sveitsiin ja Ruotsiin. Juvelius toimi Raahen alkeiskoulun apulaiskollegana 1888–1893, Turun suomalaisen tyttökoulun kollegana 1893–1911 sekä Turun suomalaisen lyseon lehtorina 1911. Juvelius oli Suomen kouluviraston eläkekassan johtokunnan jäsen vuodesta 1915. Raahessa asuessaan Juvelius oli Raahen kaupunginvaltuuston sihteeri 1888–1893 ja Raahen Sanomain vastaava toimittaja 1888–1889. Juvelius oli naimisissa kaksi kertaa, 1889–1902 Helmi Teresia Gestrinin (k. 1902) kanssa ja vuodesta 1903 Edit Emilia Björklundin kanssa. J. W. Juveliuksella oli seitsemän sisarusta, joista tunnettuja ovat kirjailija Valter Juva (1865–1922), vankilanjohtaja V. O. Juvelius (1869–1937), lähetyssaarnaaja ja diakoni Ester Juvelius (1876–1962), näytelmäkirjialija ja suomentaja Veera Roos (1882–1961) sekä kirjailija Siiri Juva (1886–1974). == Teoksia == * Muistoja pohjoisen Venäjän Karjalan muinaisuudesta. Helsinki 1889 * Länsi–Suomen käärmeen loitsut, väitöskirja. Turku 1906 * Piirteitä Turun suomalaisen tyttökoulun vaiheista lukuvuosina 1882–1907 : tyttökoulun uuden talon vihkiäisissä 19 2/3 07 teoksessa Turun suomalainen tyttökoulu 1906–1907. Turku 1907 * Muistiinpanoja äidinkielen opetuksesta Saksassa, Sveitsissä ja Ruotsissa : matkakertomus teoksessa Turun suomalainen tyttökoulu 1908–1909. Turku 1909 * Svensk prosa : läsebok för läroverkens högre klasser; utgiven av J. W. Juvelius. Otava 1910, 6. painos 1944 * Karhun synty : suomalainen loitsuruno. Suomalaisen kansanrunousseminaarin julkaisuja 2. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1912 * Eräs "läävämadon" (käärmeen) synty". Suomalais–ugrilainen seura, Helsinki 1913–1918 * Suomen kansalliskirjallisuuden vaiheet : kouluja varten. Otava 1914, 7. painos 1934, 11. painos 1946 * Keskiaikainen Turku; nuorisolle esittänyt J. W. Juvelius. Turku 1915 * Runousopin alkeet. WSOY 1921 * Suomalaisen Kirjallisuuden seura 1831–1921. Tekijä, Porvoo 1921 * Kantele : koulun runokirja : valikoima suomalaista runoutta; toim. J. W. Juvelius. WSOY 1922, 2. painos 1927 * Lyhyt runousopin oppikirja : kouluja varten. WSOY 1922, 6. painos 1939, 7. painos 1945 == Lähteet == * * Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 * Teokset Fennica–tietokannasta Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Kruzenštern

Kruzenštern () on venäläinen nelimastoinen parkkilaiva. Se on parkki Sedovin jälkeen maailman toiseksi suurin purjelaiva, joka edelleen purjehtii. Kruzenštern rakennettiin Telenborgin telakalla Saksassa 1926. Laivalle annettiin nimi Padua, ja se kuului hampurilaisen Laeiszin varustamon Flying-P- Liner-purjealusten sarjaan. P-kirjaimella alkavien alusten sarjaan kuuluivat myös purjelaivat Pangani, Potosi, Pamir, Petschili, Peking, Pommern, Preussen ja Passat. Toisen maailmansodan jälkeen Saksa joutui luovuttamaan laivan Neuvostoliitolle sotakorvauksena. Uuden nimensä, Kruzenštern, laiva sai amiraali Ivan Kruzenšternin mukaan vuonna 1946. Venäjän laivasto luopui vanhoista purjelaivoista vuonna 1996, ja siitä lähtien Kruzenštern on venäläisen lähteen mukaan toiminut Baltian kalastuslaivaston valtiollisen akatemian koululaivana, mutta läntisten tietojen mukaan se on Venäjän valtiollisen meriakatemian alus, ja sen kotisatama on Kaliningrad. Alus vieraili Oulussa kesäkuussa 2011.Kaleva.fi, Uutiset Se on ottanut osaa lukuisiin The Tall Ships' Races -kilpailuihin ja vieraili Helsingissä heinäkuussa 2013. Raahessa alus vieraili elokuussa 2016, jolloin siihen pääsi tutustumaan Lapaluodon satamassa. Laivan oli tarkoitus vierailla Ahvenanmaalle syyskuussa 2017, samaan aikaan kun Venäjä ja Valko-Venäjä järjestävät Zapad 2017 -sotaharjoitukset, mutta Suomen Pääesikunta kielsi vierailun. Mukana olisi ollut 164 kadettia. Pääesikunta ei kommentoi kieltoa, mutta Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulun turvallisuuspolitiikan asiantuntijan Tomas Riesin mukaan aluksen pääsy Ahvenanmaalle olisi vastoin alueen demilitarisoitua asemaa.HBL: Venäjä halusi viedä 164 sotilasta Ahvenanmaalle purjelaivalla – Pääesikunta kielsi. Yle 28.8.2017 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Purjelaivat
Aarne Salonius

Aarne Henrik Salonius (20. huhtikuuta 1884 Kankaanpää – 16. elokuuta 1930 Rauman saaristo) oli suomalainen klassillisen filologian tutkija ja Helsingin yliopiston kreikan kirjallisuuden professori. Saloniuksen vanhemmat olivat nimismies Frans Fritiof Salonius ja Edla Wilhelmina Juselius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1906 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1911. Salonius oli Viipurin klassillisen lyseon latinan– ja kreikankielen lehtorina 1911–1921 ja Helsingin suomalaisen normaalilyseon latinan ja kreikan kielen vanhempi lehtori 1921–1929. Hän toimi Helsingin yliopistossa dosenttina 1920–1929 ja kreikan kirjallisuuden professorina 1929–1930. Aarne Salonius oli naimisissa vuodesta 1929 laulajatar Helmi Sigrid Frilanderin kanssa. == Teoksia == * De dialectis Epirotarum Acarnanum Aetolorum Aenianum Phthiotarum, väitöskirja. 1911 * Varia de origine et sermone tabularum Dodonae effossarum. 1915 * Vitae Patrum. 1920 * Passio S. Perpetuae. 1921 * Martyrium Beati Petri Apostoli. 1926 * Zur Sprache der griehischen Papyrusbriefe. 1927 == Lähteet == * * Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 * Teokset Fennica–tietokannasta Luokka:Suomalaiset filologit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
I. W. Hasselblatt

Ivar Wilhelm Hasselblatt (20. huhtikuuta 1864 Vaasa – 6. lokakuuta 1948 Vaasa) oli suomalainen asianajaja ja pormestari.70 vuotta, Aamulehti, 20.04.1934, nro 105, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 Hasselblattin vanhemmat olivat Vaasan hovioikeuden asessori Robert Hasselblatt (1815-1866) ja Henrika Erika Hällström (k. 1909). Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1883 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1887 sekä sai varatuomarin arvon 1890.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Robert Hasselblatt. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 20.4.2024. Hasselblatt toimi asianajajana 1888–1889 ja hän oli Vaasan pormestari 1899–1934. Hasselblatt oli karkotettuna Siperiaan Taraan Tobolskin kuvernementissa 1914–1917. Hän sai laamannin arvonimen 1934. Ivar Hasselblatt oli naimisissa vuodesta 1889 Alma Emilia Chydeniuksen kanssa. == Teokset == * Förvisad till Sibirien : minnesteckningar av I. W. Hasselblatt. Schildt, Borgå 1917 (suomeksi nimellä Siperiaan karkoitettuna : muistelmia. G. W. Edlund, Porvoo 1917) == Lähteet == * * Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 == Viitteet == Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vaasan pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Arthur Broberg

Uno Arthur Alexander Broberg (5. maaliskuuta 1856 Karjalohja – 11. elokuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen pankkivirkamies ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 Brobergin vanhemmat olivat tehtaanhoitaja Johan Gustaf Broberg ja Elvira Jacobina Forss. Broberg pääsi ylioppilaaksi vuonna 1876. Arthur Broberg oli naimisissa vuodesta 1884 Selma Charlotta Forssin (k. 1938) kanssa. Broberg toimi Suomen Pankissa ylimääräisenä virkamiehenä 1879–1886, pääkonttorin kirjurina 1886–1887, Mikkelin konttorin pankinkomissaarina 1887–1895 ja Kotkan konttorin pankinkomissaarina 1895–1904. Hän oli Suomen Pankin pääkonttorin ylikamreerina 1904–1914 ja pankin johtokunnan jäsenenä 1914–1924. Viimeksi Broberg oli Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassan palveluksessa 1924–1937. Broberg oli Mikkelin rahatoimikamarin varapuheenjohtaja 1891–1895 sekä Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen 1900–1904. Broberg oli Tidning för Finlands handel och industri-lehden vastaavana toimittajana ja vuodesta 1906 alkaen Mercator- lehden toimittajana. Hän julkaisi myös runoja nimimerkillä —r—r—g Finsk Tidskrift-aikakauslehdessä.80-vuotias. Pankinjohtaja A. Broberg, Helsingin Sanomat, 05.03.1936, nro 63, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == * (vanhentunut linkki) ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Suomen Pankin johtajat Luokka:Vuonna 1856 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Federico Scoppa

Federico Matías Scoppa (s. 7. heinäkuuta 1987 San Nicolás de los Arroyos, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Club y Biblioteca Ramón Santamarinaa. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Scoppa on Boca Juniorsin kasvatti. Heinäkuussa 2008 hän siirtyi Portugalin Primeira Ligassa pelaavaan FC Portoon, josta siirtyi heti lainalle Portugalin toisen sarjatason Sporting Covilhãan. Kauden 2010 Scoppa pelasi ecuadorilaisessa LDU de Lojassa. Maaliskuussa 2011 Scoppa teki kolmivuotisen sopimuksen Veikkausliigassa pelaavan FC Interin kanssa. Scoppa debytoi Veikkausliigassa 12. toukokuuta 2011 Helsingin Jalkapalloklubia vastaan, kun hän pääsi vaihdosta sisään Mika Mäkitalon tilalle. ==Lähteet== Luokka:Argentiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
René Ahrenberg

Helge Edmund René Ahrenberg (8. toukokuuta 1882 Helsinki – 4. marraskuuta 1941 Gävle, Ruotsi) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Broder Jönis. == Teoksia == Omalla nimellä: * Testamentet. Schildt, Helsingfors 1921 Nimimerkillä Broder Jönis: * Karl Ivarssons Krönika : hans strider och färder i Österland ; beskrifna af Broder Jönis. Söderström, Helsingfors 1906 * Rådman Deken : en historia från det gamla Viborg af Broder Jönis. Söderström, Helsingfors 1908 == Lähteet == * Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Jääpallon SM-sarja 1943

Vuonna 1943 jääpallon Suomen mestaruuskilpailu oli mahdollista järjestää jatkosodasta huolimatta, koska Suomen rintamalla oli talvella 1943 sen verran hiljaista. Olosuhteiden pakosta sarja pelattiin kuitenkin cup-kilpailuna, joka ratkaisi "sotavuoden 1943 jääpallomestaruuden". Kilpailuun osallistui kymmenen joukkuetta. Uutena joukkueena mukana kilpailussa oli Helsingin Hukat, joka oli perustettu jatkamaan Viipurin Palloseuran toimintaa. ViPS ei palannut jatkosodan aikana takaisinvallattuun Viipuriin Susien tavoin. Muita viipurilaisseuroja kilpailussa ei ollut Ilveksen poisjäännin takia. Tuon ajan parhaista seuroista kilpailusta puuttuivat myös muun muassa Akilles, LUM ja YVPS. Asemasotavaiheen aikana pelaajat pystyivät harjoittelemaan rintamalinjan taakse jäädytetyllä jääpallokentällä silloin tällöin, joukkueiden yhteisharjoitukset tosin jäivät vähäisiksi osan pelaajista ollessa rintamalla ja osan kotiseudulla. Joukkueet eivät myöskään aina saaneet pelata parhaalla kokoonpanollaan pelaajien ollessa rintamalla. Ottelut piti pelata nopeassa tahdissa ja avauskierroksella Helsingin Väinämöisen kentällä pelattiin kolme ottelua peräkkäin. Ainutlaatuinen tapaus oli kuitenkin välieräottelu WP-35:n ja SaPKo:n välillä. Tammikuun 31. päivänä pelattu ottelu pelattiin aivan rintamalinjan takana Kaljalajärven jäällä, koska niillä seuduilla palveli paljon WP-35:n pelaajia. Taustalla kuului tykkien jyminä luomassa ottelulle omanlaisensa tunnelman. Kentältä oli suora näköyhteys etulinjaan, joten kentän reunoilla olevan yleisönkin piti olla ääneti. WP-35 voitti erikoisissa olosuhteissa pelatun ottelun 8-0. Loppuottelun WP-35 sai pelata kotikentällään Varkaudessa HIFK:ta vastaan. HIFK johti tauolla 0-2, mutta WP-35 voitti lopulta ottelun maalein 3-2 ja sai ensimmäisen mestaruutensa. Koskaan aiemmin jääpallon Suomen mestaruus ei ollut mennyt Viipurin tai Helsingin ulkopuolelle. ==Ottelut== === 1. kierros === Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Helsingin IFK 2–1 Helsingin Jalkapalloklubi Kronohagens IF 5–4 Helsingin Palloseura Hukat 9–2 Turun Palloseura Warkauden Pallo -35 3–0 Viipurin Sudet Kuopion Pallo-Toverit 0–5 Savonlinnan Pallokerho === Välierät === Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Hukat 3–5 Warkauden Pallo -35 Helsingin IFK 10–4 Kronohagens IF === Toinen välierä === Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Huom Warkauden Pallo -35 8–0 Savonlinnan Pallokerho Pelattiin rintamalla === Loppuottelu === 21.helmikuuta 1943 Varkaus Joukkue #1 Tulos Joukkue #2 Warkauden Pallo -35 3–2 (0-2) Helsingin IFK ==Lopulliset sijoitukset== Sija Joukkue 1\. Warkauden Pallo -35 2\. Helsingin IFK 3.-5. Savonlinnan Pallokerho 3.-5. Hukat 3.-5. Kronohagens IF 6.-10. Helsingin Palloseura 6.-10. Helsingin Jalkapalloklubi 6.-10. Viipurin Sudet 6.-10. Kuopion Pallo-Toverit 6.-10. Turun Palloseura ===Mestarit=== WP-35:n joukkue: Pentti Antikainen (mv), Kaarlo Hilander (mv), Veikko Eronen, Artturi Jussila, Toivo Hilander, Kauko Immonen, Aarni Sutinen, Heikki Karikoski, Martti Vepsäläinen, Arvo Heiskanen, Väinö Markkanen, Viljo Eronen ==Lähteet== * Urheilumme kasvot 3 Luokka:Jääpallon SM-sarja Luokka:Vuoden 1943 jääpallo
Aino Elina Pekkarinen

Aino Elina Pekkarinen (10. lokakuuta 1901 Helsinki – 25. lokakuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän kirjoitti huvinäytelmiä ja romaaneita sekä yksin että yhdessä miehensä Tatu Pekkarisen kanssa. Aino ja Tatu Pekkarinen sovittivat Aino Pekkarisen romaanista Perämies Kalle Aaltonen ja hänen morsiamensa käsikirjoituksen elokuvaan Kalle Aaltosen morsian, jonka ohjasi vuonna 1948 Ossi Elstelä. He tekivät käsikirjoituksen myös vuonna 1940 valmistuneeseen 19 minuutin pituiseen Suomi-Filmi Oy:n lyhytelokuvaan Pelle Petteri. == Teoksia == * Polkkatukka: yksinäytöksinen huvinäytelmä helsinkiläisten konttorineitosten elämästä. Seuranäytelmiä 262. Karisto 1926, 2. painos 1929 * Keittiörakkautta: 1-näytöksinen epätaiteellinen ilottelu. Näytelmäkirjasto n:o 2. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1929, 6. painos 1959 * Päivänpaistetta: ihmismäistä ilkeyttä ynnä leppoisaa lempeäkin, kirjoittajat Aino ja Tatu Pekkarinen. Kirja, Helsinki 1930 * Helsingittäriä maalla: 1-näytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 7. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1932, 2. painos 1946 * Piikana ja perijättärenä: 3-näyt. farssi. Näytelmäkirjasto n:o 10. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1932, 4. painos 1959 * Rakas Eemeli: yksinäytöksinen farssi. Gummeruksen näytelmiä 47. Gummerus 1936, 5. painos 1956 * Onnen sormus: 3-näytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 45. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1939, 2. painos 1951 * Neiti Helin miesmalli: elokuvaromaani. Karisto 1943 * Saako Annikki tupakoida: 1-näytöksinen ilottelu nykyhetken aiheesta. Näytelmäkirjasto n:o 54. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1943 * Perämies Kalle Aaltonen ja hänen morsiamensa. Karisto 1944 * Kalle Aaltosen morsian: näytelmä, kirjoittajat Aino ja Tatu Pekkarinen. 1947 == Lähteet == * * Kirjastot.fi: Kysy kirjastonhoitajalta: kyysmys Aini Pekkarisesta * Aino Pekkarisen tiedot Elonetissä Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Fables of Faubus

Fables of Faubus on Charles Mingusin säveltämä jazzkappale. Se julkaistiin vuonna 1959 Mingus Ah Um -albumin seitsemäntenä kappaleena. Mingus kirjoitti kappaleen vastustukseksi Arkansasin kuvernöörille Orval Faubusille, joka yritti estää yhdeksän mustaihoisen teini-ikäisen opiskelun Little Rock Central High Schoolissa vuonna 1957. Levy-yhtiö Columbia Records päätti, ettei kappaleesen sisällytetä sanoituksia, joten kappale nauhoitettiin instrumentaalikappaleeksi.Santoro, Gene (2001). Myself When I Am Real. Oxford: Oxford Univ. Press. ISBN 0195147111 Kappaleesta julkaistiin kuitenkin sanoitukset sisältävä versio vuoden 1960 albumilla Charles Mingus Presents Charles Mingus nimellä ”Original Faubus Fables”. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1959 kappaleet Luokka:Jazzkappaleet Luokka:Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet
Anna-Liisa Hämeensalo

Anna-Liisa Hämeensalo (myös nimellä A. Sommer, 28. maaliskuuta 1913 – 20. heinäkuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja koreografi. Hän näytteli muutamassa elokuvassa ja teki koreografian elokuviin Nuoruus vauhdissa, Vain laulajapoikia ja Tyttö ja hattu. ==Filmografia== *Viikon tyttö (1946) *Läpi usvan (1948) *Kalle Aaltosen morsian (1948) *Vain laulajapoikia (1951) *Tyttö ja hattu (1961) *Nuoruus vauhdissa (1961) ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset koreografit Luokka:Suomalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
V116-luokka

V116-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston ensimmäisen maailmansodan lopulla valmistettu hävittäjäluokka, johon piti kuulua kolme alusta. Niistä vain yksi ehti valmistua. == Alukset == V116-luokan hävittäjätConway's 1906-1921 s. 170 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo SMS V116 AG Vulcan, Stettin 1916 2. maaliskuuta 1918 1918 sotakorvauksena Italialle 23. toukokuuta 1920 nimellä RN Premuda poistettu palveluksesta 1. tammikuuta 1939Conway's 1906-1921 s. 267 SMS V117 AG Vulcan, Stettin - 4. toukokuuta 1918 ei poistettu laivastoluettelosta 3. marraskuuta 1919 myyty romutettavaksi 4. heinäkuuta 1921 SMS V118 AG Vulcan, Stettin - 6. heinäkuuta 1918 ei poistettu laivastoluettelosta 3. marraskuuta 1919 myyty romutettavaksi 4. heinäkuuta 1921 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== *
Sommer

Sommer tai Le Sommer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *A. Sommer, oik. Anna-Liisa Hämeensalo (1913–1997), suomalainen koreografi *Alice Herz-Sommer (1903–2014), tšekkiläinen pianisti, musiikinopettaja ja muistelmakirjailija *Angela Sommer-Bodenburg (s. 1948), saksalainen lastenkirjailija *Arthur Sommer (1847–1907), suomalainen kauppaneuvos ja teollisuusjohtaja *Elke Sommer (s. 1940), saksalainen näyttelijä, laulaja ja taidemaalari *Eugénie Le Sommer (s. 1989), ranskalainen jalkapalloilija *Juergen Sommer (s. 1969), yhdysvaltalainen jalkapallomaalivahti *Raymond Sommer (1906–1950), ranskalainen Formula 1 -kuljettaja *Rich Sommer (s. 1978), yhdysvaltalainen näyttelijä *Roy Sommer (s. 1957), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija ja valmentaja *Will Sommer (s. 1988), yhdysvaltalainen toimittaja ja tietokirjailija *Yann Sommer (s. 1988), sveitsiläinen jalkapallomaalivahti. == Kuvitteellisia henkilöitä == *Lea Sommer, televisiosarjan päähenkilö
Mărăști (1920)

Mărăști oli Romanian kuninkaallisen laivaston Mărăști-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Alus luovutettiin Neuvostoliitolle, jonka laivastossa se palveli. == Valmistus == Alus tilattiin Napolista Pattisonin telakalta, missä köli laskettiin 29. tammikuuta 1914. Alus laskettiin vesille 26. maaliskuuta 1917 ja valmistui 15. heinäkuuta. == Palvelus == Alus oli ensimmäisen maailmansodan lopun Italian kuninkaallisessa laivastossa nimellä RN Sparviero. Alus palautettiin sodan päätyttyä Romanian kuninkaalliselle laivastolle, ja se saapui sisaraluksensa kanssa Constanțaan 1. heinäkuuta 1920.Whitley, M. J. s. 223 Alus oli modernisoitavana Italiassa 1925–1926, jolloin sen pääaseistukseksi vaihdettiin kaksiputkiset 4,7 tuuman 45 pituuskaliiperin Schneider-Canet-Armstrongin M1918/19 etu- ja takakannelle ja keskilaivaan vastaava tykki yksiputkisena asennuksena. Alukselta poistettiin myös kaksi kolmituumaista tykkiä yläkansilta. Alusta modernisoitiin uudelleen 1939, jolloin korvattiin keskilaivassa ollut tykki kahdella kaksipiippuisella Hotchkissin 13,2 millimetrin konekiväärillä. Loput kolmituumaiset korvattiin kahdella Rheinmetallin 37 millimetrin tykillä. Aluksen takakannelle asennettiin italialaiset syvyyspomminheittimet.Whitley, M. J. s. 224 Aluksen turbiinimoottorinlavat vaurioituivat 1941-1942, minkä jälkeen sen huippunopeus laski 22 solmuun. Se ajoi karille huhtikuussa 1944, jolloin aluksen potkurit vaurioituivat. Alus makasi palveluskelvottomana Constanțassa sodan loppuun. Puna-armeijan vallattua sataman 30. elokuuta alus siirrettiin Neuvostoliiton laivastolle nimettynä Lovkyksi. Vuonna 1946 alus palautettiin Romanialle, joka nimesi sen D11:ksi. Alus oli koululaivana, kunnes se poistettiin palveluksesta 1960-luvun alussa. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:Mărăști-luokan hävittäjät Luokka:Romanialaiset toisen maailmansodan hävittäjät Luokka:Pattisonin telakka
Klaus Störtebecker

Klaus Störtebecker (1360 – 20. lokakuuta 1401) oli alkujaan aatelismies Klaus von Alkum, josta tuli Itämerellä toiminut kaappari ja merirosvo. Störtebecker sai kaapparinoikeudet Albrekt Mecklenburgilaiselta. Störtebeckerin kaapparinoikeudet mitätöityivät Mecklenburgilaisen hävittyä Ruotsissa käydyn valtataistelun kuningatar Margaretalle. Koska Störtebecker ei mennyt kuningatar Margaretan palvelukseen vaan jatkoi ryöstelyä, hänestä tuli virallisesti merirosvo.Ruusuvuori Juha, 2004 Itämeren merirosvot - piraattitarinoita pohjoisesta s. 40–61. Hänet teloitettiin Hampurissa merirosvouksesta. == Vitaaliveljet == Störtebecker yhdistetään vitaaliaaneihin ensimmäisen kerran vuonna 1393. Tällöin hän hyökkäsi Hannes-kaapparikapteenin johdolla Bergeniin. Vuonna 1394 Störtebecker kaappasi kaksi elbingiläistä kauppalaivaa. Störtebecker harjoitti kaapparitoimintaansa Itämeren lisäksi myös Pohjanmerellä häiriten Hampurin ja Bremenin kauppamerenkulkua ja Elben suiston merenkulkua. Störtebeckeriä pidetään kovana juomarina ja hänen lisänimensä tarkoittaakin ”tuopin turmaa”.The History of Piracy, Philip Gosse, 2007 (1932) s. 90–92. == Störtebeckerin kiinniotto ja mestaus == Hansakauppiaat kyllästyivät vitaliaanien rosvoukseen. Hansapäivät päättivätkin helmikuussa 1400 lähettää laivaston ja miltei tuhat miestä kaapparijahtiin. Syksyllä 1400 seitsemänkymmentä vitaliaania jäi vangiksi neljänkymmenen menettäessä taistelussa henkensä. Tämä osoitti, että hansakauppiaat olivat tosissaan. Vuonna 1401 Simon von Utrechtin komentama sotalaiva vangitsi Störtebeckerin ja tämän lisäksi toistasataa vitaliaania. Störtebecker mestattiin miekalla miehistönsä ja Hampurin raadin edessä 20. lokakuuta 1401. == Lähteet == * * s. 40–61. === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:1360-luvulla syntyneet Luokka:Keskiajan henkilöt Luokka:Merirosvoudesta teloitetut Luokka:Pohjoismaiden historia Luokka:Hampurin historia Luokka:Saksalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1401 kuolleet
Hugo Helge Ingelius

Hugo Helge Gabriel Ingelius (6. marraskuuta 1899 Turku – 16. huhtikuuta 1956 Turku) oli suomalainen merikapteeni ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Ingelius kävi 4 luokkaa oppikoulua. Hänestä tuli yliperämies 1923 ja hän suoritti merikapteenitutkinnon 1927 sekä aluksenmittaajatutkinnon 1935. Ingelius toimi Helsingin luotsipiirin apulaispiiripäällikkönä 1937–1944 ja sen jälkeen merenkulkuhallituksen II luokan vt. luotauspäällikkönä. == Teoksia == * Sagor och historier från land och hav, Åbo tryckeri och tidnings, Åbo 1930 * En sjöman for till Rio. Åbo tryckeri och tidnings, Åbo 1932 == Lähteet == * * Luettelo 1.11.1945 lakkautuspalkalla olleista valtion viran ja toimen haltijoista : Ingeliuksen henkilötiedot Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Veljekset

Veljekset tarkoittaa miespuolisia sisaruksia. Sen lisäksi se voi tarkoittaa: * Veljekset (), vuoden 1989 kanadalainen elokuva * Veljekset (), vuoden 2004 tanskalainen elokuva * Veljekset (), vuoden 2005 ruotsalainen elokuva * Veljekset, vuoden 2011 suomalainen elokuva
Brothers

Brothers voi tarkoittaa: == Elokuva == * Brothers (vuoden 1913 elokuva), yhdysvaltalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut D. W. Griffith * Brothers (vuoden 2009 elokuva), yhdysvaltalaisen sotadraamaelokuva, jonka pääosissa esiintyvät Tobey Maguire ja Jake Gyllenhaal, ja joka perustuu vuoden 2004 tanskalaiseen elokuvaan Veljekset * Brothers (vuoden 2007 elokuva), hongkongilainen rikoselokuva * Brothers (vuoden 2015 elokuva), intialainen urheiludraamaelokuva, joka on uudelleenfilmatisointi yhdysvaltalaisesta elokuvasta Warrior == Kirjallisuus == * Brothers (romaani), William Goldmanin romaani * "Brothers" (Dickson), Gordon R. Dicksonin novelli == Musiikki == ;Albumit * Brothers, The Black Keysin albumi * Brothers, Take 6:n albumi * Santana Brothers tai Brothers, Carlos Santanan, Jorge Santanan ja Carlos Hernandezin albumi ;Kappaleet * "Brothers" (Dean Brodyn kappale) * "Brothers" (Olan kappale) * "Brothers", Yngwie Malmsteenin albumilta The Seventh Sign * "Brothers", Tigan albumilta Sexor == Televisio == * Brothers (televisiosarja), 1980-luvun sitcom Showtimella * ‎‎Brothers (vuoden 2009 televisiosarja), yhdysvaltalainen sitcom Foxilla == Henkilöt == * Cary Brothers, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä * Fletcher Brothers (1941–2013), yhdysvaltalainen saarnaaja * Joyce Brothers (1927–2013), yhdysvaltalainen kolumnisti * Kerry Brothers, Jr. (s. 1970), yhdysvaltalainen laulunkirjoittaja * Leo Vincent Brothers (1899–1950), yhdysvaltalainen gansteri ja murhaaja * Peter Malam Brothers (1917–2008), Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien pilotti * Richard Brothers (1757–1824), kanadalainen uskonnollinen johtaja * Vincent Brothers (s. 1961), yhdysvaltalainen massamurhaaja == Muuta == * Brothers, ruotsalaisen RNB Retail and Brands -yhtiön miestenvaateketju
Mauno Kanninen

Mauno Matti Johannes Kanninen (18. elokuuta 1905 Sahalahti – 22. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja valtion kirjastotoimiston johtaja. Kanninen toimi Rauman kaupunginkirjastonhoitajana vuoteen 1937 saakka ja sen jälkeen hän oli Helsingissä Vallilan kirjaston johtajana 1937–1939 ja Kallion kirjaston johtajana vuodesta 1939. Viimeksi Kanninen toimi 1950-luvulla valtion kirjastotoimiston johtajana. Hän oli myös Suomen kirjastoseuran puheenjohtajana. Kanninen on haudattu Helsingin Honkanummen hautausmaalle. == Teoksia == * Arvid Järnefelt maakysymyksen käsittelijänä : Henry Georgen maareformi ; Järnefeltin yhteiskunnallinen maailmanparannusohjelma. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1940, 1943. * Sairaalakirjastot : sairaalakirjastotyön merkitys ja organisaatio : sairaalakirjastojen hoito ja työskentely, kirjoittajat Mauno Kanninen, Kyllikki Nohrström. Suomen kirjastoseuran julkaisuja 3. Suomen kirjastoseura, Kerava 1944. * Maaseudun kirjastohuoneistot. Suomen kirjastoseura / Maalaiskuntien liitto, Helsinki 1948. * Uusia kirjastohuoneistoja : kuvaopas kirjastojen suunnittelijoille. Valtion kirjastotoimisto, Helsinki 1953. * Kirjastomatrikkeli 1955 / Biblioteksmatrikel 1955 ; toimikunta Helle Kannila, Mauno Kanninen, Henrik Schauman ; toimitus Kaarina Ranta. Suomen kirjastoseura, Helsinki 1955. == Lähteet == * * Helsingin kaupunginkirjasto : Vallilan sivukirjasto : historiaa Luokka:Suomalaiset kirjastonhoitajat Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Broughin linna

Broughin linna on raunioitunut kivilinna Broughin kylässä Cumbriassa. Paikalla oli roomalaisaikana castra-linnake, joka käsitti huomattavasti laajemman alueen kuin nykyinen linna. Vilhelm Punainen rakennutti paikalle 1090-luvulla mäkilinnan ja paaluvarustuksen. Ensimmäisen kerran linna joutui vakavan hyökkäyksen kohteeksi vuonna 1174, jolloin Skotlannin kuningas Vilhelm Leijona poltti sen. Linna rakennettiin uudelleen 1180-luvulla. Juhana Maaton antoi sen vuonna 1203 Robert de Vieuxpontille, joka teki laajennustöitä. Linnan omistaa nykyään English Heritage. == Lähteet == Luokka:Cumbrian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Englannin linnat Luokka:Englannin nähtävyydet
Mărășești (1920)

Mărășești oli Romanian kuninkaallisen laivaston Mărăști-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Alus luovutettiin Neuvostoliitolle, joka liitti sen laivastoonsa. == Valmistus == Romania tilasi aluksen Napolista Pattisonin telakalta, missä köli laskettiin 15. heinäkuuta 1914. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1918 ja otettiin palvelukseen 15. toukokuuta Italian kuninkaallisessa laivastossa nimellä RN Nibbio.Whitley, M. J. s. 223 == Palvelus == Italian laivastossa alus osallistui ensimmäiseen maailmansotaan aivan sodan lopulla sekä sen jälkeen merialueiden valvontaan. Italia palautti sodan päätyttyä aluksen Romanian kuninkaalliselle laivastolle. Se saapui 1. heinäkuuta 1920 sisaraluksensa kanssa Constanțaan. Alus oli 1925–1926 modernisoitavana Italiassa, jossa sen pääaseistukseksi vaihdettiin kaksiputkiset 4,7 tuuman 45 pituuskaliiperin Schneider-Canet-Armstrong M1918/19 etu- ja takakannelle ja keskilaivaan vastaava tykki yksiputkisena asennuksena. Alukselta poistettiin myös kaksi kolmituumaista tykkiä yläkansilta. Alusta modernisoitiin uudelleen 1939, jolloin korvattiin keskilaivassa ollut tykki kahdella kaksipiippuisella Hotchkiss 13,2 millimetrin konekiväärillä. Loput kolmituumaiset korvattiin kahdella Rheinmetall 37 millimetrin tykillä. Aluksen takakannelle asennettiin italialaiset syvyyspomminheittimet.Whitley, M. J. s. 224 Puna-armeijan vallattua 30. elokuuta Constanțan sataman alus siirrettiin Neuvostoliiton laivastolle. Vuonna 1946 alus palautettiin Romanialle, joka nimesi sen D12:ksi. Alus oli koululaivana, kunnes se poistettiin palveluksesta 1960-luvun alussa. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:Mărăști-luokan hävittäjät Luokka:Romanialaiset toisen maailmansodan hävittäjät Luokka:Pattisonin telakka
CS Gaz Metan Mediaș

Club Sportiv Gaz Metan Mediaș (CS Gaz Metan Mediaș) eli Gaz Metan on romanialainen jalkapalloseura Mediașin kaupungista. Joukkue on parhaimmillaan ollut kaudella 2010–2011 Liga I:n seitsemäs. Romanian Cupin finaalissa seura oli kaudella 1951. Heinäkuussa 2011 seura kohtasi Kuopion Palloseuran Eurooppa-liigan toisella karsintakierroksella. Gaz Metan hävisi ensimmäisen osaottelun Kuopiossa 0–1, mutta eteni jatkoon voitettuaan kotiottelunsa 2–0. Kolmannella karsintakierroksella Gaz Metan pudotti jatkosta saksalaisen Bundesliiga-joukkueen Mainz 05. Neljännellä karsintakierroksella Gaz Metan hävisi itävaltalaiselle Austria Wien-joukkueelle. Gaz Metan Medias Luokka:Vuonna 1945 perustetut urheiluseurat
Lauri Parikka

Lauri Arvid Parikka (23. syyskuuta 1895 Helsinki - 29\. joulukuuta 1965) oli suomalainen kuvataiteilija. Hänen vanhempansa olivat veneenrakentaja Antti Juho Parikka ja Erika Juhontytär. Lauri Parikka opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1911-1913 ja Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuonna 1915. Hän debytoi Helsingissä vuonna 1915 ja osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin. Lauri Parikka sai III palkinnon dukaattikilpailussa vuonna 1916. == Lähteet == * Lauri Parikka taiteilijamatrikkelissa * Lauri Parikka Valtion taidemuseossa * Lauri Parikka Suomalaisen kuvataiteen bibliografiassa * Lauri Parikka Kimonkylän Taidekodin kokoelmissa * Ateneumin taidemuseon kokoelmajulkaisu: Muotokuvia Suomen taiteessa = Porträtt i finsk konst : Ateneum 13.4. - 14.5.1978, Helsinki : Suomen taideakatemia, 1978 * Kirjav@ - Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta, Lauri Parikka * Suomen taiteiljaseura: Kuvataiteilijat 1986, toim. Mauri Faven, Erkki Hirvelä, Jorma Hautala, Reino Laitasalo, Antti Lampisuo, Pirkko Nukari, Maria-Liisa Saastamoinen ja Päivi Lampinen, ISBN 951-95546-3-7; sivu 334 Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Erwin Hoffer

Erwin Hoffer (s. 14. huhtikuuta 1987 Baden bei Wien) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Saksan 2. Bundesliigassa pelaavaa Eintracht Frankfurtia. ==Ura== Hoffer aloitti ammattilaisuransa Admira Wacker Mödlingissä, missä hän pelasi vuodesta 2004 vuoteen 2006. Hän sai seurassa lempinimekseen ”Jimmy”. Vuonna 2006 hän siirtyi Itävallan pääsarjaan Rapid Viennaan, missä hän korvasi Muhammet Akagündüzin. Hänestä tuli seuran avainpelaajia kaudella 2007–2008, jolloin seura voitti mestaruuden. Hän teki kaudella hattutempun 7–0-vierasvoitossa FC Red Bull Salzburgista. Kesällä 2009 Hoffer siirtyi Serie A:han Napolin joukkueeseen. Siirtosummaa ei paljastettu, mutta sen arvioitiin olevan noin viisi miljoonaa euroa. Hoffer debytoi seurassa Italian cupin ottelussa Salernitanaa vastaan, mutta ei pystynyt vakiinnuttamaan paikkaansa joukkueessa. Kaudella 2010–2011 Hoffer siirtyi lainasopimuksella Bundesliigaan nousseeseen 1. FC Kaiserslauterniin. Ensimmäisessä ottelussaan seurassa Saksan cupin toisella kierroksella hän teki kaksi maalia VfL Osnabrückia vastaan. Syyskuussa 2010 Hoffer teki ensimmäiset kaksi maaliaan Bundesliigassa 2–2-tasapelissä TSG Hoffenheimia vastaan. ==Maajoukkueura== Hoffer debytoi Itävallan maajoukkueessa 2. kesäkuuta 2007 Paraguayta vastaan. Hän kuului Itävallan joukkueeseen myös vuoden 2008 EM-kilpailuissa. Hoffer pelasi Itävallan kotikisoissa viimeisessä ottelussa Saksaa vastaan. Huhtikuussa 2009 Hoffer teki ensimmäiset maajoukkuemaalinsa Romaniaa vastaan MM-karsinnoissa 2010. Toinen maaleista oli ottelun voittomaali. ==Saavutukset== * Itävallan pääsarjamestaruus 2008 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Itävaltalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hannu Palmu

Hannu Palmu (s. 18. heinäkuuta 1953 Laitila) on suomalainen jääkiekkoilija.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 314 Hän pelasi puolustajana SM- sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1971–1975 ja 1983–1985 sekä kahdeksan vuotta Ruotsissa.Jääkiekkokirja 1984–1985, s. 165, 194 Hän voitti urallaan yhden Suomen- ja yhden Ruotsin-mestaruuden. Palmu edusti Suomessa pääsarjaurallaan Tampereen Ilvestä vuosina 1971–1975 ja Turun Palloseuraa vuosina 1983–1985. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 174 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 8 + 15 = 23 ja jäähymääränsä 139 minuuttia. SM- liigan pudotuspeleissä hän pelasi 20 ottelua, joissa hänelle merkittiin 14 jäähyminuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Ilveksessä vuonna 1972 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia. Ruotsin sarjoissa Palmu edusti Kiruna AIF:ää kaudella 1975–1976 sekä Skellefteå AIK:ta vuosina 1976–1983. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden vuonna 1978. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt