Kansainväliset matematiikkaolympialaiset

Kansainväliset matematiikkaolympialaiset on koululaisille tarkoitettu matematiikkakilpailu. Sääntöjen mukaan osallistujien on oltava alle 20-vuotiaita eivätkä he ole vielä saaneet aloittaa korkeakouluopintoja. Kansainväliset matematiikkaolympialaiset järjestetään kerran vuodessa. Jokainen maa saa lähettää kilpailuihin yhden, enintään kuusi kilpailijaa käsittävän joukkueen. Jokaisella joukkueella on myös johtaja ja varajohtaja. Joukkueenjohtajat ovat tehtävänsä puolesta kilpailun tuomariston jäseniä, kääntävät tehtävät kilpailijoiden haluamille kielille ja esitarkastavat yhdessä varajohtajan kanssa joukkueensa kilpailuvastaukset. Kilpailu on yksilökilpailu, mutta kun useimmilla osallistujamailla on samankokoiset joukkueet, tapana on laskea pisteet yhteen ja vertailla maiden sijoituksia. Kilpailussa ratkaistaan kahtena päivänä pidettävissä neljän ja puolen tunnin mittaisissa kokeissa yhteensä kuusi tehtävää. Tehtävät ovat algebrasta, lukuteoriasta, geometriasta ja kombinatoriikasta. Tehtävät valitsee kaikkien kilpailujoukkueiden johtajista koostuva tuomaristo juuri ennen kilpailupäiviä. Tehtävät ovat periaatteessa ratkaistavissa lukiotiedoin, mutta pelkällä lukiopohjalla ratkaisut vaativat yleensä todellista matemaattista lahjakkuutta ja nerokkaita oivalluksia. Siksi eri maat järjestävät matematiikkaolympialaisia varten valmennustilaisuuksia. Kilpailijat vastaavat omalla kielellään, ja suoritukset arvioidaan yhteistyössä kunkin kilpailujoukkueen johtajan ja järjestäjien arvostelua varten asettamien matemaatikkojen, koordinaattorien kanssa. ==Historia== Ensimmäiset Kansainväliset matematiikkaolympialaiset pidettiin vuonna 1959 Romaniassa. Mukana olivat isäntämaan lisäksi Bulgarian, Puolan, Unkarin, Tšekkoslovakian, Neuvostoliiton ja Saksan demokraattisen tasavallan joukkueet. Taustalla olivat useissa Itä-Euroopan sosialistisissa maissa järjestetyt moniportaiset matematiikan koululaiskilpailut, joiden päätteeksi oli luontevaa järjestää kansainvälinen kilpailu. 1960-luvun puolivälin jälkeen kilpailuun liittyi myös muita kuin Itä-Euroopan sosialististen maiden joukkueita. Ensimmäisen kerran kilpailu järjestettiin tuon alueen ulkopuolella vuonna 1976 Itävallassa. Joukkueita oli tuolloin 18. Herrasmiessopimus, jonka mukaan kilpailu olisi ollut vuorovuosin idässä ja lännessä, särkyi vuonna 1980, jolloin kilpailu jäi kokonaan pitämättä. Vuodesta 1981 (jolloin kilpailtiin Washingtonissa, Yhdysvalloissa) lähtien Kansainväliset matematiikkaolympialaiset on pidetty joka vuosi. Sadan osallistujamaan määrä ylittyi ensi kerran vuoden 2009 kilpailuissa Saksan Bremenissä. Mukana ovat nykyisin lähes kaikki merkittävät maat, vain Afrikka on huonommin edustettuna. Kilpailujoukkueen koko oli aluksi kahdeksan, mutta vuodesta 1983 alkaen koko on rajattu kuuteen. Viime vuosina olympialaisten kilpailijoiden lukumäärä on ollut runsaat 500. Jostakin syystä osallistujien valtaenemmistö on aina ollut poikia. Tyttöjen osuus on harvoin ollut yli 10 prosenttia. Kansainvälisten matematiikkaolympialaisten alkuaikojen historia sosialistimaiden kilpailuna on taustana edelleenkin jatkuvalle käytännölle, jossa kulloinenkin järjestäjämaa vastaa kaikista kustannuksista kilpailun aikana. Matematiikkaolympialaiset toimivat pitkään täysin itseohjautuvasti, ilman kansainvälistä katto-organisaatiota. Kun vuonna 1980 ei ilmaantunut olympialaisten järjestäjää, International Commission on Mathematical Instruction eli ICMI perusti yleiskokouksessaan 1980 – Suomen aloitteesta – Imo Site Committee -nimisen toimikunnan, jonka tehtävänä oli huolehtia olympialaisten järjestämisen jatkuvuudesta. Vuonna 1994 toimikunnan tehtäväkenttää laajennettiin, ja sen nimeksi tuli IMO Advisory Board. Kansainväliset matematiikkaolympialaiset ovat toimineet mallina ja esikuvana lukuisille muille eri alojen koululaiskilpailuille. Tällaisia ovat muun muassa Kansainväliset fysiikkaolympialaiset, Kansainväliset kemiaolympialaiset, Kansainväliset biologiaolympialaiset ja Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset. ===Kilpailut=== https://www.imo- official.org/organizers.aspx Järjestys Paikka Vuosi Päivämäärät Parhaiten menestynyt maa 1 , Brașov & Bukarest 1959 23. kesäkuuta – 31. heinäkuuta 2 , Sinaia 1960 18. – 25. heinäkuuta 3 , Veszprém 1961 6. – 16. heinäkuuta 4 , České Budějovice 1962 7. – 15. kesäkuuta 5 , Varsova & Wrocław 1963 5. – 13. heinäkuuta 6 , Moskova 1964 30. kesäkuuta – 10. heinäkuuta 7 , Berliini 1965 13. kesäkuuta – 13. heinäkuuta 8 , Sofia 1966 3. – 13. heinäkuuta 9 , Cetinje 1967 7. – 13. heinäkuuta 10 , Moskova 1968 5. – 18. heinäkuuta 11 , Bukarest 1969 5. – 20. heinäkuuta 12 , Keszthely 1970 8. – 22. heinäkuuta 13 , Žilina 1971 10. – 21. heinäkuuta 14 , Toruń 1972 5. – 17. heinäkuuta 15 , Moskova 1973 5. – 16. heinäkuuta 16 , Erfurt & Berliini 1974 4. – 17. heinäkuuta 17 , Burgas &Sofia; 1975 3. – 16. heinäkuuta 18 , Lienz 1976 2. – 21. heinäkuuta 19 , Belgrad 1977 1. – 13. heinäkuuta 20 , Bukarest 1978 3. – 10. heinäkuuta 21 , Lontoo 1979 30. kesäkuuta – 9. heinäkuuta 1980 kilpailua ei järjestetty 22 , Washington 1981 8. – 20. heinäkuuta 23 , Budapest 1982 5. – 14. heinäkuuta 24 , Pariisi 1983 3. – 12. heinäkuuta 25 , Praha 1984 29. kesäkuuta - 10\. heinäkuuta 26 , Joutsa 1985 29. kesäkuuta - 11\. heinäkuuta 27 , Varsova 1986 4. – 15. heinäkuuta 28 , Havanna 1987 5. – 16. heinäkuuta 29 , Sydney & Canberra 1988 9. – 21. heinäkuuta 30 , Braunschweig 1989 13. – 24. heinäkuuta 31 , Peking 1990 8. – 19. heinäkuuta 32 , Sigtuna 1991 12. – 23. heinäkuuta 33 , Moskova 1992 10. – 21. heinäkuuta 34 , Istanbul 1993 13. – 24. heinäkuuta 35 1994 8. – 20. heinäkuuta 36 , Toronto 1995 13. – 25. heinäkuuta 37 , Mumbai 1996 5. – 17. heinäkuuta 38 , Mar del Plata 1997 18. – 31. heinäkuuta 39 , Taipei 1998 10. – 21. heinäkuuta 40 , Bukarest 1999 10. – 22. heinäkuuta 41 , Daejeon 2000 13. – 25. heinäkuuta 42 , Washington D.C. 2001 1. – 14. heinäkuuta 43 , Glasgow 2002 19. – 30. heinäkuuta 44 , Tokio 2003 7. – 19. heinäkuuta 45 , Ateena 2004 6. – 18. heinäkuuta 46 , Mérida 2005 8. – 19. heinäkuuta 47 , Ljubljana 2006 6. – 18. heinäkuuta 48 , Hanoi 2007 19. – 31. heinäkuuta 49 , Madrid 2008 10. – 22. heinäkuuta 50 , Bremen 2009 10. – 22. heinäkuuta 51 , Astana 2010 2. – 14. heinäkuuta 52 , Amsterdam 2011 13. – 24. heinäkuuta 53 , Mar del Plata 2012 4. – 16. heinäkuuta 54 , Santa Marta 2013 18. – 28. heinäkuuta 55 , Kapkaupunki 2014 3. – 13. heinäkuuta 56 , Chiang Mai 2015 4. – 16. heinäkuuta 57 2016 6. – 16. heinäkuuta 58 , Rio de Janeiro 2017 12. – 23. heinäkuuta 59 , Cluj-Napoca 2018 3. – 14. heinäkuuta 60 , Bath 2019 11. – 22. heinäkuuta 61 järjestäjä , pidettiin etänä koronaviruspandemian takia 2020 19. – 28. syyskuuta 62 , Pietari 2021 14. – 24. heinäkuuta 63 , Oslo 2022 6. – 16. heinäkuuta 64 , Chiba 2023 2. – 13. heinäkuuta 65 , Bath 2024 11. - 22. heinäkuuta 66 , Sunshine Coast 2025 10. - 20. heinäkuuta 67 , Shanghai 2026 68 , ? 2027 69 , ? 2028 ==Suomi== Suomi oli vuonna 1965 ensimmäinen ei- sosialistinen maa, joka osallistui Kansainvälisiin matematiikkaolympialaisiin. Kilpailut olivat tuolloin Berliinissä, Itä-Saksassa. Suomen osallistumisen taustalla olivat rehtori Jarmo Nyströmin henkilösuhteet Saksaan. Nyström oli myös ensimmäisen Suomen joukkueen johtaja. Useimmin joukkueenjohtajana on toiminut Matti Lehtinen. Suomi jäi kymmenen maan kilpailussa viimeiseksi. Seuraavan kerran Suomen joukkue oli mukana matematiikkaolympialaisissa Moskovassa vuonna 1973. Tuosta vuodesta alkaen Suomi on ollut mukana joka vuosi (vuotta 1975 lukuun ottamatta). Kilpailumatkat on rahoittanut Opetusministeriö. Suomi on sijoittunut vuosina 2010–2023 noin sadan maan joukossa sijoille 57–84. Suomen ainoan kultamitalin on saavuttanut Taneli Huuskonen vuonna 1981. Tämän lisäksi vuoteen 2021 mennessä Suomi on saavuttanut kilpailussa kymmenen hopeamitalia sekä 54 pronssimitalia.https://www.imo-official.org/country_individual_r.aspx?code=FIN Suomen joukkueen valitsee ja sen valmennuksesta huolehtii Suomen matemaattisen yhdistyksen Valmennusjaosto. Valmennus koostuu kuudesti vuodessa Päivölän kansanopistossa Valkeakoskella pidettävistä valmennusviikonlopuista, kirjevalmennuksesta sekä viikon pituisesta joukkueen valinta- ja valmennusleiristä. Joukkueen valinnassa otetaan huomioon myös osallistuminen ja menestys MAOLin vuotuisessa matematiikkakilpailussa, Pohjoismaisen matematiikkakilpailussa, Baltian Tie -joukkuematematiikkakilpailussa ja Euroopan tyttöjen matematiikkaolympialaisissa. Suomi järjesti Kansainväliset matematiikkaolympialaiset vuonna 1985. Mukana oli tuolloin 37 maan joukkueet. Kilpailu pidettiin Joutsassa. ==Palkinnot== Olympialaisissa vertaillaan henkilökohtaisia paremmuuksia. Palkitseminen on avokätistä: noin puolet kilpailijoista saa suorituksestaan mitalin. Paras kahdestoistaosa kilpailijoista palkitaan kultamitalila. Seuraava kuudesosa saa hopeamitalin ja seuraava neljäsosa pronssimitalin. Vuodesta 1988 alkaen on lisäksi noudatettu käytäntöä, jonka mukaan ne kilpailijat, jotka eivät voita mitalia, mutta saavat ratkaistua ainakin yhden tehtävän virheettömästi, saavat kunniamaininnan. Erikoispalkintoja myönnetään, mikäli joku kilpailija pystyy keksimään tehtävään erityisen elegantin ratkaisun tai yleistyksen. Viimeksi niin on tapahtunut vuosina 2005, 1995 ja 1988, mutta ennen 1980-lukua useammin. Suomen mitalisaldo kautta aikojen on yksi kulta, kahdeksan hopeaa, 49 pronssia ja 46 kunniamainintaa. Suomen ainoan kultamitalin sai Taneli Huuskonen vuonna 1981. Monista matematiikkaolympialaisissa menestyneistä on tullut merkittäviä matemaatikoita, esimerkkeinä mainittakoon Grigori Perelman ja Terence Tao. == Katso myös == * Kansainväliset fysiikkaolympialaiset * Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Suomalaisen valmennuksen sivu * Matematiikkaolympialaisten virallinen sivusto * Artofproblemsolving.com – rekisteröinnin jälkeen ilmainen foorumi, jossa käsitellään kilpailutyyppisiä tehtäviä Luokka:Matematiikan palkinnot