EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Âme

Âme on saksalainen housea ja teknoa tuottava duo. Duo koostuu Kristian Beyerista ja Frank Wiedemannista. He alkoivat tekemään musiikkia yhdessä vuonna 2001. Beyer ja Wiedemann tapasivat ensimmäistä kertaa vuonna 2000 Beyerin levykaupassa Karlsruhessa. Koska molemmat pitivät Chicago housesta sekä Detroit-teknosta, he päättivät alkaa tekemään musiikkia yhdessä. Âme on julkaissut musiikkia levy-yhtiöillä kuten Ostgut Ton ja Sonar Kollektiv. Âme omistaa ja hoitaa vuonna 2005 perustettua levy-yhtiötä Innervisions Berliinissä yhdessä Dixonin kanssa. Âme oli Mixmagin vuoden duo vuonna 2006. ==Osittainen diskografia== ===Innervisions=== *Dream House LP *Tatischeff EP *Âme Live EP *Âme & Amampondo – Ku Kanjani EP *Rrose Sélavy *Setsa / Ensor EP *Balandine EP *Rej EP ===Ostgut Ton=== *Fiori ===Rush Hour=== *Erkki ===Sonar Kollektiv=== *Kuma / Engoli *ÂmeCD *Mifune / Shiro *Ojomo / Nia *Sarari / Hydrolic Dog ===Remixes=== *Moderat – ”Running” (Âme Remix) *Howling – ”Howling” (Âme Remix) *Osunlade – ”Envision” (Âme Remix) *The xx – ”Reunion” (Âme Remix) *Sailor & I – ”Turn Around” (Âme Remix) *Wahoo – ”Holding You” (Âme Remix) *Jazzanova – ”Glow and Glare” (Âme Remix) ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset duot Luokka:Saksalaiset house-yhtyeet Luokka:Saksalaiset tekno-yhtyeet
FA Vase

The Football Association Challenge Vase eli FA Vase on Englannin jalkapalloliiton hallinnoima vuosittainen jalkapallokilpailu. Kilpailu on suunnattu Englannin sarjajärjestelmän 9.–11. tasojen seuroille. Turnaus pelataan pudotuspelisysteemillä ja loppuottelu pelataan Wembleyllä. Turnaus syntyi, kun vuonna 1974 Englannin jalkapalloliitto päätti lopettaa ammattilais- ja amatööripelaajien virallisen erottelun, minkä vuoksi amatööreille suunnattu FA Amateur Cup lakkautettiin. Osin sen korvaajaksi perustettiin FA Vase. Ensimmäisellä kaudella turnaukseen osallistui 220 joukkuetta ja mestaruuden voitti Hoddesdon Town FC. Turnauksen menestynein seura on Whitley Bay neljällä mestaruudella. ==Lähteet== Luokka:Englannin jalkapallocupit
Qalqiliya

Qalqiliya tai Qalqilya on kaupunki Palestiinan Länsirannalla. Sen asukasluku oli vuoden 2016 arvion mukaan 51 969\. ==Maantiede== thumb|vasen|Marttyyrien muistomerkki. Qalqilya sijaitsee Qalqilyan kuvernoraatissa lähellä Israelin vastaista vihreää linjaa. Qalqiliya on oman kuvernoraattinsa ainut hallinnollinen kaupunki. Sen naapuripaikkakuntia ovat Arab ar Ramadin al Janub ja Arab Abu Farda idässä, Habla ja Wadi ar Rasha etelässä, sekä Arab ar Ramadin ash Shamali pohjoisessa. Kaupunkia ympäröi lähes kokonaan Israelin rakennuttama Länsirannan turva-aita. ==Historia== Qalqiliyan nimen alkuperästä on useampia eri versioita. Yhden mukaan nimi tulee kanaanilaisten paikannimestä Jaljalat. Jaljal on viitannut pyöreisiin kiviin. Vaihtoehtoisen teorian mukaan nimi on juonnettu siestaan viitaavasta sanasta qaylula. Mahdollisesti paikka olisi ollut pysähdyspiste matkalaisille. Alueelta on kulkenut karavaanireittejä Syyrian ja Egyptin välillä, minkä lisäksi siellä on vesilähteitä. Itse kaupungin perustivat Baqat al-Hatabista saapuneet muuttajat vuonna 1893. Oman kunnanvaltuustonsa Qalqiliya sai vuonna 1906. Israelin itsenäistyessä vuonna 1948 kaupunkiin saapui pakolaisia Israeliin liitetyiltä alueilta. ==Väestö== Qalqiliyan asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen vuoden 2016 arvion mukaan 51 969. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Palestiinan kaupungit
Jinsim-i data

Jinsim-i data (, ) on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Yoo In-na ja Lee Dong-wook. ==Näyttelijät== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:2010-luvun eteläkorealaiset draamasarjat Luokka:Eteläkorealaiset komediasarjat Luokka:tvN:n televisiosarjat
Abyss (televisiosarja)

Abyss () on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Park Bo-young, Ahn Hyo-seop ja Lee Sung-jae. Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä. ==Näyttelijät== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:2010-luvun eteläkorealaiset draamasarjat Luokka:2010-luvun rikossarjat Luokka:Eteläkorealaiset komediasarjat Luokka:Eteläkorealaiset fantasiasarjat Luokka:Eteläkorealaiset rikossarjat Luokka:tvN:n televisiosarjat
Linux System Programming

Linux System Programming on kirja ohjelmoinnista Linux-käyttöjärjestelmälle. Kirja kuvailee järjestelmäkutsuja, rajapintoja ja standardeihin liittyviä huomiokohtia sovellusohjelman kehityksen näkökulmasta. Kirjassa käsiteltyjä asioita ovat * tiedostojen ja hakemistojen käsittely * prosessien ja säikeiden käsittely * muistinhallinta * signaalien käsittely * aikatiedot Lisäksi kirjassa on käsitelty GCC-kääntäjän laajennuksia. == Lähteet == * Luokka:Vuoden 2013 kirjat Luokka:Kirjat Linuxista
Keltainen nauha (elokuva)

Keltainen nauha (engl. She Wore a Yellow Ribbon) on John Fordin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1949. Pääosaa näyttelee John Wayne. Elokuva on John Fordin kuuluisan ratsuväkitrilogian toinen osa. Ensimmäinen osa on Apassilinnake (1948), ja trilogian päättää Rio Grande (1950). Keltainen nauha on kuvattu pääosin Monument Valleyn maisemissa. Se oli valmistuessaan yksi kalleimmista lännenelokuvista. Elokuva oli myös yleisömenestys, ja sille myönnettiin Oscar-palkinto värielokuvasarjan parhaasta kuvauksesta. Elokuvan lopussa on sittemmin paljon käytetty kuva, jossa Waynen siluetti näkyy ratsastamassa punaista taivaanrantaa kohti. Elokuvan nimi viittaa nauhaan, jonka ratsuväen sankari antaa rakastetulleen, ja jonka tämä sitten sitoo hiuksiinsa. == Juoni == Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1876. Kenraali Custerin 7. ratsuväkirykmentti on juuri kokenut hirvittävän tappion Little Bighornissa, ja monet intiaaniheimot ovat sotajalalla. Eläkkeelle jäämisestä haaveileva ratsuväen kapteeni Nathan Brittles (John Wayne) saa tehtäväkseen saattaa Starken linnakkeen naisia turvaan ja estää aseiden myynnin cheyenne- heimolle. Tehtävä epäonnistuu, ja Brittles joutuu viimeisen kerran johtamaan joukkonsa taisteluun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:John Fordin ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset lännenelokuvat Luokka:Vuoden 1949 yhdysvaltalaiset elokuvat
Kasper Kangas

Kasper Kangas (s. 21. toukokuuta 1999) on suomalainen futsalmaalivahti. Kangas edustaa Futsal Liigassa pelaavaa Akaa Futsalia kaudella 2019–2020 sekä Suomen maajoukkuetta. Kangas siirtyi Akaa Futsalin riveihin kaudeksi 2018–2019 ja oli mukana voittamassa hopeaa kauden päätteeksi. Aiemmin urallaan hän on pelannut liigaa myös pirkkalalaisen PJK:n riveissä. Liigadebyyttinsä hän teki PJK:n paidassa kaudella 2016–2017. Kauden 2017–2018 päätteeksi Kangas valittiin Liigan vuoden parhaaksi nuoreksi pelaajaksi. Kangas kuuluu myös maajoukkueen vakiokokoonpanoon, vaikkakin varsinaista peliaikaa on kertynyt vähän. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset futsalpelaajat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Haiger

Haiger on kaupunki Lahn-Dill-Kreisin piirikunnassa Hessenin osavaltiossa keskisessä Saksassa. Se sijaitsee noin 80 kilometriä Frankfurt am Mainista luoteeseen. == Maantiede == Haiger sijaitsee Hessenin länsiosassa 55-kilometrisen Dill-joen laaksossa Nordrhein-Westfalenin etelärajan tuntumassa. Dilljoki laskee Lahnin ja Reinin kautta Pohjanmereen. Lahn-Dill- piirin pääkaupunki Wetzlar sijaitsee Haigerin kaakkoispuolella. Lounaassa on Westerwaldin ylänkömaa. Haigerin naapurikaupunkeja ovat Dillenburg ja Herborn. Noin 20 kilometriä Haigerista luoteeseen sijaitsee Siegen. == Historia == Haiger on mainittu ensi kerran Lorschin koodeksissa vuonna 778. Alkuperäinen keskusta sijaitsi nykyisellä kirkonmäellä. Samaisella mäellä oli 800-luvulla Taufkirche eli kastekappeli ja kuninkaallisen vallan keskus nimeltään Heigera. Haigerin kaupunginkirkon historia alkaa 1000-luvulta, ja se on nykyisen vanhankaupungin arkkitehtoninen keskipiste. Haigerin maallinen hallinto vaihtui suvulta toiselle. Vuodesta 1230 alkoi peräti satavuotinen kinastelu ja vihanpito, Dernbacher Fehde, Nassaun aatelissuvun, paikallisten aatelisten ja Hessenin maakreivien välillä. Kiistassa oli kyse lähinnä alueiden hallintaoikeuksista. Nassaun suku pääsi voitolle. Haiger kehittyi kaupunkimaiseen suuntaan Nassaun johdolla, ja sen sijainti Kölnistä Leipzigiin kulkevan kauppareitin Brabanter Straßen vaikutusalueella avitti kehitystä. 1600-luvulla Haigeria koettelivat sodat ja kulkutaudit. Lähes kaikki kaupunginmuurin sisäpuolella sijainneet talot tuhoutuivat toukokuun 1723 suurpalossa. Kaupunginmuurin purkaminen 1820-luvulla mahdollisti Haigerin laajentumisen ja kehittymisen. Paikkakunta sai rautatieaseman vuonna 1862 ja teollistuminen vauhdittui. Toisen maailmansodan aikana Haiger oli teollistuneena paikkakuntana toistuvien pommitusten kohde. 1970-luvulla Haigeriin liitettiin suuri määrä ympäröiviä maalaiskuntia. Haigerin nimen taustalla lienevät alueella virtaavien jokien haikarakannat. On myös esitetty, että nimi palautuisi närhiin, saksaksi Eichelhäher. Haigerin vaakunassa oleva lintu ei näet ole lainkaan haikaran näköinen. Närhiteoriaa ei kuitenkaan pidetä uskottavana. == Talous ja liikenne == Haigerissa pitää pääkonttoriaan muun muassa Klingspor, joka valmistaa hiomalaitteita ja Friedhelm Loh'n perustama Friedhelm Loh Group. IT-alaa edustaa muun muassa 1986 perustettu DigiTask GmbH. Haigerin rautatieasema sijaitsee 73-kilometrisellä Dillstrecke- rataosuudella. Se on myös 36-kilometrisen Betzdorf–Haiger-radan päätepiste. Tärkein moottoritieyhteys on läntisen Saksan halki kulkeva 257-kilometrinen BAB 45. Haiger/Burbachin liittymän yhteydessä sijaitsee Kalteichen teollisuusalue. == Lähteet ja viitteet == == Aiheesta muualla == *Haiger, Hessen, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength Luokka:Hessenin kunnat Luokka:Lahn-Dill-Kreis Luokka:Saksan kaupungit
Sammaliston seisake

Sammaliston seisake () oli seisake Riihimäki–Tampere-radalla. Se sijaitsi Riihimäellä, Tienhaaran kaupunginosassa, noin kolme kilometriä Riihimäen rautatieasemalta pohjoiseen Riihimäen vankilan tuntumassa.Riihimäen opaskartta 1976 Seisake avattiin 1. syyskuuta 1954. Henkilöliikenne seisakkeella lakkautettiin 22. toukokuuta 1977 ja kokonaisuudessaan liikennepaikka lakkautettiin 28. toukokuuta 1978. Entisen seisakkeen tuntumaan avattiin 1. heinäkuuta 1997 samanniminen raiteenvaihtopaikka. == Lähteet == Luokka:Riihimäen rautatieliikennepaikat
George Cayley

thumb|left| George Cayley (27. joulukuuta 1773 Scarborough – 15. joulukuuta 1857 Brompton) oli englantilainen insinööri, aerodynamiikan tutkija ja varhainen ilmailun pioneeri. Vuonna 1799 hän esitti nykyaikaisen lentokoneen konseptin, jossa oli kiinteät siivet, työntövoimaa ja ohjauslaitteet. Vuosina 1809–1810 hän julkaisi kolmiosaisen teoksen On Aerial NavigationWritings of Sir George Cayley. Msstate.edu. Viitattu 23.10.2019., jota pidetään ilmailun teorian perusteoksena. Teoksessaan Cayley erotti neljä lentämiseen vaikuttavaa voimaa, jotka olivat työntövoima, nostovoima, ilmanvastus ja massa, ja erotti toisistaan käsitteet tasapaino ja ohjattavuus. Hän myös kuvasi siipiprofiilin muotoilun, siipikulman ja vinotukien sekä vastuksen minimoimisen tärkeyden. Tutkimuksillaan hän edisti linnunsiipiä jäljittelevän ornitopterin ja laskuvarjon toimintaperiaatteen keksimistä. ==Lentolaitteiden kokeilut== Vuonna 1848 Cayley rakensi lennokin, joka kykeni kantamaan kymmenvuotiaan lapsen. Vuonna 1852 hän julkaisi suunnitelman miehen kantavasta lennokista tai hallittavasta laskuvarjosta, joka lähetettäisiin liikkeelle ilmapallosta. Myöhemmin hän rakensi siitä version, jonka lentoonlähtö tehtiin mäen päältä. Se pystyi kannattamaan aikuisen lentäjän yli Bromptonin laakson vuonna 1853. Gliding 1852 Style. Derek Piggott. Gliding Magazine 10/2003. Web Archive 2012. Cayley kokeili myös kuminauhavetoisia lennokkeja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Brittiläiset lentokonesuunnittelijat Luokka:Vuonna 1773 syntyneet Luokka:Vuonna 1857 kuolleet
Kokon seisake

Kokon seisake () oli seisake Riihimäki–Lahti-radalla. Se sijaitsi Riihimäen Taipaleessa, Karhintien varrellaRiihimäen opaskartta 1982. Seisake avattiin 15. lokakuuta 1949. Henkilöliikenne seisakkeella lakkautettiin 3. kesäkuuta 1984 ja kokonaisuudessaan liikennepaikka lakkautettiin vuosi myöhemmin 2. kesäkuuta 1985. == Lähteet == Luokka:Kanta-Hämeen lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Riihimäen rautatieliikennepaikat
Santa Ratniece

Santa Ratniece (s. 22. maaliskuuta 1977 Jelgava) on latvialainen säveltäjä.Santa Ratniece Musica Baltica Ratniece opiskeli pianonsoittoa Valmierassa ja valmistui vuonna 1996 Emīls Dārziņš -musiikkikoulusta, jossa hänelle opetti musiikin teoriaa ja sävellystä Imants Zemzaris. Latvian Jāzeps Vītols -musiikkiakatemiasta hän valmistui musikologian opintojen osalta vuonna 2000 ja sävellysopinnoistaan Romualds Kalsonsin johdolla vuonna 2002. Keväällä 2002 hän opiskeli Erasmus-ohjelman avulla David Rowlandin johdolla Enschedessä, Alankomaissa. Taiteiden maisterin oppiarvon Ratniece sai vuonna 2007 opiskeltuaan Viron musiikki- ja teatteriakatemiassa Helena Tulven johdolla. Ratniecesta tuli vuonna 2006 Latvian säveltäjäliiton jäsen. Hänen teoksiaan on esitetty eri puolilla maailmaa. Esittäjien joukossa ovat olleet Latvian radion kuoro, Altera Veritas, Ensemble Nove, Diference-jousikvartetti, Sinfonietta Riga, NYYD, Resonabilis-ensemble, Kadri-Ann Sumera, Andres Kontus, Iris Oja, Deutsch-Skandinavische Jugend-Philharmonie, Ensemble Reflexion K, Arditti-kvartetti, Charles Matthews, Nederlands Kamerkoor, Quatuor Molinari ja Sydney Symphony Fellows. Ratniece sai vuonna 2004 Kansainvälisen säveltäjärostrumin ensipalkinnon Pariisissa alle 30-vuotiaiden kategoriassa teoksella sens nacre. Kuorosävellys Saline oli valittujen teosten joukossa vuoden 2008 säveltäjärostrumissa ja orkesteriteos Shant Nadi vuoden 2012 säveltäjärostrumissa. Ratniece on saanut muun muassa Latvian vuosittaiset kulttuuripalkinnot vuosina 2006 ja 2014 sekä ollut teoksillaan ehdolla Latvian suuren musiikkipalkinnon saajaksi. Kesällä 2013 hän teki ensimmäisen Yhdysvaltain-kiertueensa. Albumi Seven Responses, jolle hän sävelsi, sai Grammy-palkintoehdokkuuden.Santa Ratniece International Society for Contemporary Music Useat Ratniecen sävellyksistä, kuten Saline, Hinrodelles du Coeur (2007), horo horo hata hata (2008), Chu Dal (2009), Fuoco Celeste (2011), Nada el layli (2015) ja Vigilia del mattino (2017) ovat Latvian radion kuorolle omistettuja. Vuonna 2011 Kaspars Putniņš johti Latvian kansallisoopperassa Ratniecen ensimmäisen näyttämöteoksen, multimediaoopperan War Sum Up kantaesityksen. Sittemmin oopperaa on esitetty eri puolilla maailmaa. Kronos-kvartetti on tilannut Ratniecelta teoksen Silsila, joka kantaesitettiin lokakuussa 2014, ja Kiinan kulttuuriministeriön tilaustyönä hän sävelsi teoksen Morning Rain, joka kantaesitettiin Pekingissä lokakuussa 2017. Ratniecella on ollut residenssejä KulturKontakt Austriassa (2017) sekä Visbyn kansainvälisessä säveltäjäkeskuksessa (2013, 2015, 2017). == Lähteet == Luokka:Latvialaiset säveltäjät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hirvisaari (Padasjoki, Päijänne)

Hirvisaari on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Padasjoella. == Maantietoa == Saari on 1,8 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,47 neliökilometriä . Se sijaitsee Hinttolansaaren saariryhmän pohjoisosassa Virmailanselän puolella. Saarelta on matkaa mantereelle Suomennurmen Vähäniemeen 1,6 kilometriä ja Kelventeeseen 650 metriä. Hirvisaaren eteläpuolella sijaitsee lähes 600 metrin päässä Hinttolansaari ja yhtä kaukana sen luoteispuolella Kärppäsaaret. Hirvisaaren rantojen läheisyydessä on kolme pikkusaarta ja Nimetön. Pohjoisessa on Korvenahonluoto, lounaassa Koiraluoto ja etelässä pieni saari. Nimettömän vieressä on myös pikkusaari. Nämä kaksi saarta sekä Koiraluoto kuuluvat Päijänteen kansallispuistoon. Saari on enimmäkseen alavaa metsämaata; koillispäässä kallioinen mäki kohoaa 52 metrin korkeuteen Päijänteestä. Sen juurella kivikkoinen rinne katsoo koilliseen. Saarella on ollut Leponiemen maatila, joka on nykyään vapaa-ajan käytössä. Sen pellot on metsitetty. Rantojen läheisyyteen on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Saaressa on Hollolan veneseuran saaritukikohta . == Luontoarvoja == Leponiemen ympäristöön on merkitty kolme pientä luonnonsuojelualuetta . Saaren koillisosaa luonnehditaan geomorfologisesti ja kasvillisuudeltaan arvokkaaksi alueeksi ja se suositellaan saariston kaavassa jätettävän autioksi. Saaren etelärannoilla ja erityisesti Rintaniemessä, joka sijaitsee saaren kaakkoispäässä, on reheviä lehtipuuvaltaisia metsiköitä. Korvenahonluoto ja Hirvensaarenluoto ovat merkittäviä lintukohteita. == Historiaa == Vuoden 1920 taloudellisessa kartassa on saari piirretty pohjoisosastaan kallioiseksi ja eteläosastaan soistuneeksi. Eteläosassa on kaksi peltopalstaa. Vuoden 1947 talouskartassa on siihen merkitty kaksi maatilaa. Eteläinen tila lienee Leponiemi, mutta luoteisrannan tilan nimi puuttuu kartoista. Vuoden 1965 peruskartassa luoteisrannan tila on jo autio. Saaren itärannassa on saaren ensimmäinen vapaa-ajan asunto. Vuonna 1985 on Leponiemessä lopettettu viljelytoiminta ja sen pellot on metsitetty. Rannoilla sijaitsee nyt kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Vuonna 1996 vapaa-ajan asuntoja on 16 ja saaren luoteispuolen lahden luokse on raivattu laaja niittymäinen alue. == Huomautukset == == Lähteet == Luokka:Päijänteen saaret Luokka:Padasjoen saaret
Juntuslampi (Laukaa)

Juntuslampi on Keski-Suomessa Laukaassa Vuonteen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 172 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Antinlampi (Laukaa, Vuontee)

Antinlampi on Keski-Suomessa Laukaassa Vuonteen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 4,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 140 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 6,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 82,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Horilampi

Pieni Horilampi , tai myös Pieni Horilammi , on Keski-Suomessa Laukaassa Vuonteen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Huikon seisake

Huikon seisake (lyh. Hui) oli seisake Tuusulassa, Helsinki-Riihimäki-radalla. Seisake avattiin 1. kesäkuuta 1949.http://vaunut.org/haku/liikennepaikat vaunut.org, viitattu 23.10.2019 Seisakkeella pysähtyi viimeisinä vuosinaan Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen H- ja T-junat. Henkilöliikenne seisakkeella lakkautettiin 27. toukokuuta 1990 ja kokonaisuudessaan liikennepaikka lakkautettiin 1993. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ilmakuva Huikon seisakkeesta vuodelta 1983 Luokka:Uudenmaan lakkautetut rautatieliikennepaikat
Nojoslampi

Nojoslampi on Keski-Suomessa Laukaassa Vihtiälän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Metsolampi (Laukaa)

Metsolampi on Keski-Suomessa Laukaassa Metsolahden lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 63 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 5,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Sammakkolampi (Laukaa, Metsolahti)

Sammakkolampi on Keski-Suomessa Laukaassa Metsolahden lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 185 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 7,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hupelinlampi

Hupelinlampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hupelin asuinalueella sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Valtateiden 4 ja 9 yhteinen osuus kulkee lammen itäpuolelta, tien toisella puolella on maantieteellinen Kanavuori. Lammen länsirannalla on muutama talo, mutta välitön ympärys on suurimmaksi osaksi rakentamatonta. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,6 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen pohjoisimmasta kohdasta ja kulkee valtatien viertä pitkin Vaajanvirran Saltunlahteen, josta vedet kulkevat Päijänteeseen. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kuivalampi (Jyväskylä)

Kuivalampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kanavuoressa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Kuivalampi sijaitsee valtatien 4 länsipuolella, muuten lammen välitön ympärys on rakentamatonta. Kanavuoren asutus alkaa kuitenkin muutaman metrin pohjoisempana. == Luontoarvoja == Kuivalampi on rauhoitetun viitasammakon elinympäristöä. Kantaa kuitenkin uhkaa alueelle vuodesta 2022 lähtien suunniteltu valtatien liittymä, joka jättäisi lammen sisäänsä. Toisaalta lähistöllä sijaitseva Hupelinlampi voi sopia elinympäristöksi sammakoille. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy. Lammella ei ole avointa laskuojaa, mutta se sijaitsee Tuomaanlammen valuma-alueella, jonka vedet laskevat Leppäveteen. == Historiaa == Kuivalampi ei esiinny vuoden 1922 peruskartalla, vaan sen paikalla on Kuivajärvensuo. Vuoden 1963 peruskartalla lampi esiintyy, tosin nykyistä pienempänä ja sen länsipuolelle oli rakennettu Kanavuoren koulu. Vuoteen 1983 mennessä lampi oli kasvanut nykyiseen kokoonsa. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Tuomaanlampi (Jyväskylä)

Tuomaanlampi eli Iso-Kairahta on Keski-Suomessa Jyväskylässä Laajarannan ja Kairahdan lähellä sijaitseva lampi. Lähistöllä on myös pienempi lampi, jonka nimi on Pieni-Kairahta. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 15,6 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee parinsadan mertin päässä Leppäveden rannikolta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammella on yksi syvänne, jossa on Ympäristökeskuksen mukaan on 9,0 metriä ja Karttapaikan mukaan 9,6 metriä syvää. Lammen tilavuudeksi on saatu 560 400 kuutiometriä, jolloin keskisyvyydeksi tulee noin 3,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Järven länsirantaa seuraa seututie 644, jonka varressa on Kairahdan asutusta. Eteläpäässä on pieniä peltopalstoja, mutta itäranta on asuatonta. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen valuma- alueeseen kuuluu vielä Pieni-Kairahta, jonka laskuoja laskee länsirantaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,9 metriä mpy., jolloin laskuojalle tulee vain 0,1 metriä pudotusta. == Nimi == Nimistöntutkija Sirkka Paikkala on ehdottanut, että Kairahta-nimitys on peräisin ajalta, jolloin Tuomaanlampi oli vielä Leppäveden lahti. Alkuperäinen nimi on voinut lammen muodon perusteella olla *Kaitalahti tai lyhyemmin *Kaita. Tästä nimi olisi kehittynyt hämäläismurteiden mukaiseen asuun *Kairanlahti (yleiskielellä Kaidanlahti), jonka taivutusmuodosta Kairanlahrella olisi syntynyt nykyinen asu Kairahta. Paikkalan mukaan rinnakkaisnimi Tuomaanlampi liittyy johonkuhun alueen asukkaaseen. Vuonna 1841 Kairahdan torpassa on asunut eräs Michel Thomasson eli Mikko Tuomaanpoika, joten nimitys saattaa viitata hänen isäänsä. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Talsanlampi

Talsanlampi on Keski-Suomessa Jyväskylän Puhdaspohjassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on muodostunut loivaan laaksoon, joita reunustavat etelässä Luolavuori ja Pankovuori. Pohjoispuolelta sitä ympäröivät neljän maatilan peltomaat, jotka ulottuvat paikoin rantaan asti. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 403 300 kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 1,9 metriä. Syvimmässä kohdassa, joka sijaitsee järven keskellä, on 4,5 metriä syvää. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. Järven lähellä sijaitsevat kahdeksan kiinteästi asutun tilan rakennukset ja sen rannoilta löytyy 12 vapaa-ajan asuntoa. Järven itäpuolella kulkee Leppälahden ja Toivakan välinen yhdystie 6181. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Se on vesistöalueensa latvajärviä. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen kaakkoiskulmassa on rannan lähellä lähde. Sen laskuoja alkaa järven pohjoispäästä ja se laskee Leppäveden Kaivonveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,0 metriä mpy., joten laskuojan pudotuksesta muodostuu 2,2 metriä. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Iilijärvi

Iso Iilijärvi on Keski-Suomessa Toivakassa ja JyväskylässäHaukanmaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 19,6 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Honkalampi (Toivakka)

Honkalampi on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kalliolampi (Toivakka, Haukanmaa)

Kalliolampi on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Räimälampi

Räimälampi on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Salmijärvi (Toivakka)

Pieni Salmijärvi on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Salmijärvi (Toivakka)

Iso Salmijärvi , tai myös pelkästään Salmijärvi , on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kivikeskus (järvi Toivakassa)

Kivikeskus on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Koirajärvi (Toivakka)

Koirajärvi on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Koirajärvi (Toivakka)

Pieni Koirajärvi on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Majalampi (Toivakka)

Majalampi on Keski-Suomessa Toivakassa Majalahden lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 15,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Kylkislampi

Iso Kylkislampi on Keski-Suomessa Toivakassa Viisarimäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 13,0 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni-Kylkinen

Pieni-Kylkinen eli myös Pieni Kylkinen on Keski-Suomessa Toivakassa Viisarimäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vennalampi (Toivakka)

Vennalampi on Keski-Suomessa Toivakassa Vihijärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 13,6 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Niinilampi (Toivakka)

Niinilampi on Keski-Suomessa Toivakassa Vihijärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Toivakan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Joutjärvi (Joutsa)

Iso Joutjärvi on Keski-Suomessa Joutsassa Rutalahden lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 12,3 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 166,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Joutsan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni-Kairahta

Pieni-Kairahta on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kairahtan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Saanijärvi (Jyväskylä)

Saanijärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Laukaan rajan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 203 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 8,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järven lähistöllä on Laukaan Vihtiälän yhteydessä olevaa maaseutuasutusta. Lähin Jyväskylän asuinalue on Vääräjärvi, joka kuitenkin jää leveän Saanivuoren toiselle puolelle. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy. Saanijärveen laskee etelästä Vääräjärven laskuoja Vääräpuro ja luoteesta Ankeriasjärven laskuoja. Järven oma laskuoja alkaa sen itäosasta ja laskee Luhtalampeen, josta vedet puolestaan laskevat Autiojoen kautta Leppäveteen. == Historiaa == Saanijärven ympäristö on kuulunut Leppäveden rekisterikylään. Alueella sijainneet Saanijärven ja Luhtalan talot kuuluivat Laukaaseen vuoteen 1925 asti, jolloin ne siirrettiin Jyväskylän maalaiskuntaan. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vääräjärvi (Jyväskylä, Huhtasuo)

Vääräjärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Huhtasuolla, Vääräjärven ja Kaakkolammen asuinalueiden välissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 227 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys on 8,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Jyväskylä–Haapajärvi-rata kulkee Vääräjärven yli ja jakaa sen kahteen osaan, joiden välillä kulkee kuitenkin pieni oja. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Kaakkolammen ja Kangaslammen laskuojat laskevat Vääräjärveen lännestä. Vääräjärven oma laskuoja Vääräpuro alkaa sen itäosasta ja kulkee Aukeasuon kautta, laskien lopulta Saanijärveen. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Huhtasuo Luokka:Ankeriasjärvi
Kangaslampi (Jyväskylä, Huhtasuo)

Kangaslampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Huhtasuolla sijaitseva lampi. Sen luoteispuolella on samanniminen asuinalue. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 5,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 141 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lampi sijaitsee Kangaslammen ja Sulun kerrostalovaltaisten asuinalueiden välissä, mutta rakennusten ja lammen välissä on rakentamaton vyöhyke, jonka ympäri kulkee polku. Lounaispäässä on uimaranta, jonka ylläpitäminen lopetettiin vuonna 2014. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen itäpäästä ja laskee Sulun asuinalueen pohjoispuolelta pienen laakson kautta Vääräjärveen. == Historiaa == Vuoden 1948 alueliitoksen jälkeen Kangaslampi sijaitsi Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän maalaiskunnan rajalla. Vuoden 1965 alueliitoksessa maalaiskunnalle jäi vain lammen koillispää, kokonaan lampi siirtyi kaupungille vasta maalaiskunnan lakkauttamisvuonna 2009. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Huhtasuo
Kivilampi (järvi Jyväskylässä)

Kivilampi (joissain vanhemmissa kartoissa Kivijärvi) on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kaunisharjun lähellä sijaitseva pieni järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 10,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Eteläpuolella kohoaa 200 metrin korkeuteen mpy. Savonmäki, jonka jyrkät rinteet näkyvät järvelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 254 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 4,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Sen viereen ulottuu Kivilammen asuinalue ja itärannassa sijaitsee uimaranta. Rannan lähellä risteilee monet kävelypolut. Koillispuolella sijaitsee maankaatopaikka. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131 metriä mpy. Koillisrannasta alkaa puro, joka virtaa Luhtalammen kautta Autiojokeen. Se laskee Leppäveden Autiolahteen. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaakkolampi (Jyväskylä, Huhtasuo)

Kaakkolampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Huhtasuolla sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 55 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 6,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Järven itäpuolella on Kaakkolammen asuinalue ja pohjoispuolella Sulun asuinalue. Länsirannalla on rakentamatonta Kangasvuoren rinnettä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,0 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen pohjoisosasta ja kulkee koillissuunnassa Vääräjärveen. == Historiaa == Kaakkolammen nimi viittaa kaakkuria tarkoittavaan murresanaan kaakko. Vuoden 1930 pitäjänkarttaan lammen nimi on muodossa Kuokkalampi. Vuoden 1963 peruskarttaan lammen pohjoispuolelle on merkitty Sulun taimitarha, jonka kasvatukseen käytetyt maat ovat jatkuneet lammen pohjoisrannalle sekä laskuojan yläjuoksulle. Sulun ja Kaakkolammen asuinalueiden asemakaava hyväksyttiin vuonna 1974 ja ensimmäiset kaavan mukaiset talot rakennettiin seuraavana vuonna. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Huhtasuo
Vihtajärvi (Laukaa)

Vihtajärvi on Keski-Suomessa Laukaassa Vihtavuoren ja Vihtasillan kylien välissä sijaitseva järvi. Se tunnettiin 1900-luvun lopulla Suomen saastuneimpana järvenä Vihtavuoren ruutitehtaan jätevesien takia. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 34 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0014 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 10,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Vihtajoen valuma-alueeseen (14.313) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,7 metriä mpy. == 1980-luvun saastunein järvi == 1990-luvun loppupuolelle asti Kemiran ruutitehdas Vihtavuoressa (nyk. Nammon Vihtavuoren tehdas) laski jätevetensä avo-ojaa pitkin Vihtajärveen ja siitä edelleen Myllyojan kautta Leppäveteen. 1980-luvulla Vihtajärveä sanottiin Suomen saastuneimmaksi järveksi, jonne Kemira laski vesioikeuden luvalla vuosittain 150 tonnia rikkihappoa ja saman verran typpihappoa. Lisäksi järveen on upotettu tonneittain lyijyä ja elohopeaa sisältäviä viallisia patruunoiden nalleja. Vuonna 1985 järven veden pH-arvo oli alle kolmen, mutta nousi 1990-luvun taitteeseen mennessä neutraloinnin avulla noin kuuteen. Saastuttaminen loppui vuonna 1997, ja järvi alkoi elpyä. Rehevöitynyttä järveä on hankala ruopata, koska se nostaisi pohjan raskasmetallimassat esille, jolloin järvi ja sen alapuoliset vedet saastuisivat uudelleen. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Siikajärvi (Laukaa)

Siikajärvi on Keski-Suomessa Laukaassa Vihtavuoren lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 81 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 7,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0078 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 9,6 metriä ja suurin syvyys on 18,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä. Siikajärvi on muodoltaan melko pyöreä eikä siinä ole kapeita kohtia. Nammon Vihtavuoren tehdas sijaitsee järven itäpuolella, mutta sen rakennukset eivät ulotu aivan rannalle. Rannoilla on muutama loma-asunto, joille kuljetaan seututien 637 tai 638 kautta. Järvellä on myös epävirallinen uimaranta. == Veden käyttö == Vihtavuoren ruutitehdas käyttää Siikajärven vettä jäähdytykseen. Tehtaan käyttämä vesi ohjataan suurimmaksi osaksi järven laskuojaan, mutta osa viedään Jyväskylän Nenäinniemen jätevedenpuhdistamolle. Lupa veden käyttämiseen annettiin silloiselle Valtion ruutitehtaalle vuonna 1927. Sopimuksessa ei kuitenkaan määritelty enimmäismäärää, ja 2000-luvun alussa tehdas käytti noin 1–1,2 miljoonaa kuutiometriä vettä vuosittain. Tämän vuoksi järven pinta oli laskenut 2010-luvulla, paikallisten asukkaiden mukaan kahden vuoden (2013–2015) aikana yli metrin. Vuosittain käytettävän veden määrä rajoitettiin vuonna 2019 800 000 kuutiometriin. Vuonna 2012 puolustusvoimat kunnosti järveä poistamalla sen pohjasta 15 000 kiloa ruutia. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Vihtajoen valuma-alueeseen (14.313) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,5 metriä mpy. Siikajärvi saa suurimman osan vesistään pohjalla olevista lähteistä, mutta lännestä järveen laskee myös Paskolammen (3 ha) laskuoja. Järven oma laskuoja on Myllyjoki (myös Siikapuro), joka laskee Vihtajärveen (34 ha). Pudotusta Myllyjoella on noin 58 metriä. == Lähteet == Luokka:Leppäveden alue Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit