Suomen presidentinvaali 1978

Suomen presidentinvaalin 1978 voitti suurella enemmistöllä tasavallan presidentti Urho Kekkonen, joka valittiin neljännelle kaudelle. Hänen valintaansa tukivat Keskustapuolue, SDP, SKDL, kokoomus, RKP ja LKP sekä kaksi eduskunnan ulkopuolista pienpuoluetta. Kekkosen kanssa kilpaili neljä muuta ehdokasta, joiden kannatus jäi melko pieneksi. Kekkonen valittiin valitsijamiesten suorittaman vaalin ensimmäisellä äänestyskierroksella. Kekkosen edellistä presidenttikautta oli vuonna 1973 pidennetty poikkeuslailla neljällä vuodella, koska hän ei ollut suostunut ehdokkaaksi tavallisiin presidentinvaaleihin, mutta vuoden 1978 vaaleihin hän lähti ehdolle. Kekkosta tukeneet puolueet saivat yli 80 prosenttia äänistä, mikä oli Suomen presidentinvaalien historian suurin yksittäisen ehdokkaan kannatus valitsijamiesvaaleissa. Toiseksi tulleen kristillisen liiton ehdokkaan Raino Westerholmin kannatus oli vain hieman yli kymmenesosan siitä. ==Ehdokasasettelu== Johtavat puolueet olivat jo hyvissä ajoin asettuneet Kekkosen ehdokkuuden taakse, ensimmäisenä SDP huhtikuussa 1975. Kekkosta tukeneet puolueet eivät kuitenkaan vuoden 1968 vaalin tavoin muodostaneet valtakunnallista vaaliliittoa, koska kukin halusi varmistaa oman menestyksensä valitsijamiesvaalissa.Lauri Sivonen: Presidentin tekemiset, s. 44–45. Helsinki: Kirjayhtymä, 1982. Suomen Pankin johtokunnan jäsen, entinen Suomen Työnantajain Keskusliiton toimitusjohtaja ja Elinkeinoelämän valtuuskunnan puheenjohtaja Päiviö Hetemäki ehdotti alkuvuodesta 1977 neljän suurimman puolueen puheenjohtajille, että eduskunta valitsisi Kekkosen uudelleen presidentiksi, mutta ajatus haudattiin Kekkosen itsensä torjuttua sen. Myös professorit Jan-Magnus Jansson ja Veli Merikoski olivat esittäneet presidentin valinnan siirtämistä eduskunnalle. Vaalitaistelu sujui rauhallisissa merkeissä, koska istuvan presidentin takana oli laaja rintama ja hänen uudelleenvalintaansa pidettiin etukäteen selvänä. Tästä syystä pelättiin kuitenkin äänestysaktiivisuuden jäävän alhaiseksi, ja niinpä kaikki puolueet, niin Kekkosen takana olleet kuin muutkin, korostivat voimakkaasti äänestämisen tärkeyttä. Paasikivi-seura järjesti Kekkosen kannattajapuolueille omat kampanjatilaisuudet, joissa presidentti Kekkonen esiintyi puhujana. Kekkosen kannattajat painottivat presidentin saavutuksia sekä sisä- että varsinkin ulkopolitiikassa, kun muut presidenttiehdokkaat pitivät välttämättömänä presidentin vaihdosta. Heidän mielestään ”demokratia ei pelaisi”, jos sama mies olisi presidenttinä kovin kauan. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1979, s. 174. Helsinki: Otava, 1978. Kristillisen liiton ehdokas Raino Westerholm arvosteli Kekkosta etenkin tämän asenteesta Israelia kohtaan ja SKYP:n ehdokas Eino Haikala talouspolitiikan laiminlyönnistä. SMP:n ehdokas Veikko Vennamo ilmoitti tietävänsä, että ulkomailla toivotaan presidentin vaihtumista Suomessa, kun taas PKP:n ehdokas Ahti M. Salonen näki yhteiskunnallisen kehityksen saaneen Kekkosen presidenttikaudella kansalaisten vapauksia rajoittavia piirteitä. Valitsijamiesvaalit käytiin 15.–16. tammikuuta 1978.Tasavallan presidentin vaalit 1925–2006 (Oikeusministeriö) Äänioikeusikäraja oli laskettu 18:aan vuoteen, kun vielä vuoden 1968 vaaleissa se oli ollut 21 vuotta. Myös ennakkoäänestys oli käytössä ensimmäistä kertaa presidentinvaaleissa. Valitsijamiesehdokkaita oli yhteensä 2 282, joista 1 266 Kekkosta tukeneilla listoilla. Keskusta, LKP ja RKP olivat vaaliliitossa viidessä, keskusta ja LKP kahdeksassa sekä SKDL ja STP viidessä vaalipiirissä. Kaikkiaan vain 10 valitsijamiestä sai yli 10 000 ääntä, heistä kuusi SDP:n, kaksi Kokoomuksen, yksi Keskustan ja yksi POP:n listalta. Useat valitsijamiehiksi valitut olivat politiikassa vähemmän mukana olleita, muun muassa kirjailija Anu Kaipainen (SDP), liikennelentäjä-toimittaja Börje Hielm (PKP) ja entinen pääjohtaja Erkki Aalto (PKP).Georg C. Ehrnrooth: Krokotiilien keskellä, s. 394. Helsinki: Schildts, 1999. ISBN 951-30-1039-X. Valitsijamiehistä eniten ääniä keräsi SDP:n ehdokas, Suomen Pankin pääjohtaja Mauno Koivisto. Vaalin tulosta pidettiin äänestäjien luottamuksen osoituksena paitsi Kekkosen johdolla toteutetulle politiikalle, myös Keskustan ja vasemmistopuolueiden hallitusyhteistyölle.Sivonen 1982, s. 46. ==Tulokset== ===Valitsijamiesten vaalit=== Äänioikeutetut 3 844 279 +923 644 Äänestäneet 2 470 339 +421 337 Hylätyt äänet 21 955 +11 763 Äänestysaktiivisuus 64,3 % −5,9 Äänestysaktiivisuus (Suomessa asuvat) 69,9 % −0,3 Ehdokas Puolue Valitsija- miehet Äänet Äänet Ehdokas Puolue Valitsija- miehet Lukumäärä Osuus Urho Kekkonen A+B+C+D+E+F+G+H+I 260 2 017 631 82,41 % A Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 74 569 154 23,25 % B Keskustapuolue 64 475 372 19,42 % C Suomen Kansan Demokraattinen Liitto 56 445 098 18,18 % D Kansallinen Kokoomus 45 360 310 14,72 % E Ruotsalainen kansanpuolue 12 88 054 3,60 % F Liberaalinen Kansanpuolue 8 71 232 2,91 % G Åländsk Samling 1 5 331 0,22 % H Sosialistinen Työväenpuolue 2 187 0,09 % I Suomen Yksityisyrittäjäin Puolue 893 0,04 % Raino Westerholm Suomen Kristillinen Liitto 24 215 244 8,79 % Veikko Vennamo Suomen Maaseudun Puolue 10 114 488 4,68 % Ahti M. Salonen Perustuslaillinen Kansanpuolue 6 82 478 3,37 % Eino Haikala Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue 18 543 0,76 % Yhteensä Yhteensä 300 2 448 384 100 % Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 34, s. 8–9. Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 34, s. 8–9. Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 34, s. 8–9. Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 34, s. 8–9. Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 34, s. 8–9. Valitsijamiehistä 66 oli naisia.Presidentintekijät (tilaajille) Helsingin Sanomat 11.2.1978, s. 1513. HS Aikakone. Viitattu 5.4.2024. === Luettelo valitsijamiehistä === === Eniten ääniä saaneet valitsijamiehet === Sija Ehdokas Puolue Äänet Vaalipiiri 1 Mauno Koivisto SDP 19 367 Helsingin kaupungin vaalipiiri 2 Paavo Väyrynen Kepu 13 248 Lapin läänin vaalipiiri 3 Raimo Ilaskivi Kok. 13 231 Helsingin kaupungin vaalipiiri 4 Pirkko Työläjärvi SDP 12 539 Turun läänin pohjoinen vaalipiiri 5 Matti Ahde SDP 12 225 Oulun läänin vaalipiiri 6 Veikko Helle SDP 11 337 Helsingin kaupungin vaalipiiri 7 Georg C. Ehrnrooth POP 10 951 Helsingin kaupungin vaalipiiri 8 Harri Holkeri Kok. 10 748 Helsingin kaupungin vaalipiiri 9 Kalevi Sorsa SDP 10 448 Helsingin kaupungin vaalipiiri 10 Erkki Liikanen SDP 10 110 Mikkelin läänin vaalipiiri Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: ===Valitsijamiesten suorittama vaali=== Ehdokas Puolue ÄänetPresidentinvaalit 1919-2006 (Tasavallan presidentin kanslia) Urho Kekkonen SDP, Kesk., SKDL, Kokoomus, RKP, LKP, ÅS, STP ja SYP 259 Raino Westerholm SKL 25 Veikko Vennamo SMP 10 Ahti M. Salonen SPK 6 ==Vaalitoimitus== Valitsijamiehet kokoontuivat 15. helmikuuta 1978 Eduskuntatalossa. Puheenjohtajana toimi pääministeri Kalevi Sorsa ja sihteerinä eduskunnan pääsihteeri Eiler Hultin. Kekkonen valittiin jo ensimmäisellä kierroksella hänen saatuaan 259 ääntä.Pääministerin kirje valtioneuvostolle, asetus 207/1978, Suomen asetuskokoelma 1978, s. 353–359. Yksi Kekkosen valitsijamieheksi valittu antoi äänensä kristillisen liiton ehdokkaalle Raino Westerholmille. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1978 vaalit 1978