EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Bulgarian kreikkalaiset

Bulgarian kreikkalaiset ovat Bulgariassa asuvia kreikkalaisia. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan maassa asui 3 408 kreikkalaista, mutta heidän määränsä on historiallisesti ollut paljon suurempi. Bulgariassa myös asuvat sarakatsanit ja kariotit puhuvat kreikan kieltä, mutta heitä ei lueta osaksi kreikkalaisia erilaisen taustan takia. ==Historia== 220px|thumb|vasen|Bulgarian etninen kartta vuodelta 1892, kreikkalaiset kartalla keltaisella. Kreikkalaisia on asunut Balkanilla antiikin ajoista lähtien. 500- ja 400-luvuilla eaa. kreikkalaiset perustivat useita siirtokuntia Mustanmeren rannikolle nykyisen Bulgarian alueelle. Kreikkalaissiirtokuntia olivat esimerkiksi Bizone (Kavarna), Dionysoupolis (Baltšik), Odessos (Varna), Naulochos (Obzor), Mesambria (Nesebûr), Anchialos (Pomorie) ja Appolonia (Sozopol). Muita kreikkalaiskeskittymiä oli esimerkiksi Plovdivin ja Asenovgradin alueilla, sekä Elhovossa, Melnikissä ja Sandanskissa lähellä nykyistä Kreikan vastaista rajaa. Varsinaiset bulgaarit saapuivat Bulgariaan vasta kreikkalaisten jälkeen. Kreikkalaisvaikutus oli voimakas etenkin ensimmäisessä Bulgarian valtakunnassa Bysantin valtakunnan läheisyyden takia. 1700- ja 1800-luvuilla bulgarialainen yläluokka kreikkalaistui kreikkalaisten kauppiaiden ja kirkkomiesten vaikutuksesta. Tuolloin kreikkalaiset tavat ja kreikan kieli olivat pikemminkin yhteiskuntaluokan erottaja, kuin ero etnisten ryhmien välillä. Bulgarialaisten kansallinen nousu 1800-luvun loppupuolella kuitenkin bulgarialaisti yläluokan uudestaan. Bulgarian itsenäistyttyä vuonna 1878 kreikkalaisista tuli vähemmistö. Vuonna 1906 heitä vastaan suunnattiin väkivaltaisuuksia, joiden taustalla olivat samanlaiset tapaukset bulgarialaisia vastaan Kreikan Makedoniassa. Väkivaltaisuuksien aikana esimerkiksi Pomorien kaupunki kärsi pahoja tuhoja. 1920-luvulta lähtien kreikkalaisia kannustettiin muuttamaan maasta, jonka takia heidän määränsä laski noin 1%:ta koko väestöstä vain 0,1%:n. Jäljelle jääneisiinkin kohdistettiin bulgarialaistamistoimia. Kreikan sisällissodan myötä Bulgariaan pakeni joitakin kommunistien puolella taistelleita, mutta suurin osa heistä palasi kreikkaan 1980-luvulla. Nykyisin kreikan kieli Bulgariassa on säilynyt lähinnä vain Asenovgardissa asuvien vanhempien kreikkalaisten keskuudessa. ==Lähteet== Kreikkalaiset, Bulgaria Luokka:Kreikkalaiset
Kariotit

Kariotit ovat alun perin Bulgarian kaakkoisosan Topolovgradin ja Elhovon lähistöllä asuneita kreikan kielen puhujia. Heidän alkuperänsä on epäselvä. Yhden teorian mukaan he ovat kreikkalaistuneita bulgarialaisia, mikä olisi tosin epätodennäköistä maaseutuväestölle. Toisen teorian mukaan he ovat kreikkalaistuneita traakialaisia. Karioitteja on Bulgariassa enää vähän, sillä pääosa heistä muutti Kreikkaan 1920-luvulla. ==Lähteet== Kreikkalaiset, Bulgaria
Laura Kurki

Laura Kurki (s. 21. huhtikuuta 1994) on suomalainen uimari. Hän edustaa Helsingfors Simsällskapia. Marraskuussa 2012 Kurki oli Suomen hopeaa voittaneessa 4 × 50 metrin vapaauinnin viestijoukkueessa uinnin lyhyen radan EM-kilpailuissa Chartresissa. Samoissa kisoissa hän saavutti pronssia 4 × 50 m vapaauinnin sekaviestissä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Friedrich Delitzsch

Friedrich Delitzsch (3. syyskuuta 1850 Erlangen – 19. joulukuuta 1922 Langenschwalbach) oli saksalainen assyriologi, tieteenalansa pioneereja. Delitzsch toimi professorina Leipzigissa Breslaussa ja Berliinissä, ja hänen lukuisien oppilaidensa joukossa oli myös Knut Tallqvist. Delitzschin isä oli hebraisti ja teologi, Erlangenissa ja Leipzigissa professorina toiminut Franz Delitzsch. Friedrich Delitzsch opiskeli aluksi vertailevaa kielitiedettä, mutta siirtyi 1873 Eberhard Schraderin johdolla assyriologian alalle. Hän valmistui 1874 Leipzigissa ja toimi siellä ensin ylimääräisenä professorina ja vuodesta 1885 vakinaisena professorina. 1893 hän siirtyi Breslauhun ylimääräiseksi professoriksi, mikä virka vakinaistettiin vielä samana vuonna. 1899 hän aloitti opettajansa Schraderin jälkeen Berliinissä professorina. Samana vuonna hän tuli johtajaksi Kuninkaallisten museoiden (Königliche Museen) Lähi-idän osastoon, missä virassa hän jatkoi vuoteen 1919. Vuonna 1881 hän alkoi oppilaansa Paul Hauptin kanssa julkaista aikakauslehteä Assyriologische Bibliothek ja 1889 sarjaa Beiträge zur Assyriologie. 1902 ja 1905 Delitzsch matkusti Assyriaan ja Babyloniaan ja vieraili merkittävillä rauniopaikoilla. ==Valikoima julkaisuja== *Assyrische Lesestücke (1876, 5. p. 1912) *The Hebrew language viewed in the light of Assyrian research (1881) *Die Sprache der Kossäer (1884) *Assyrische Grammatik (1889, 2. p. 1906) *Das babylonische Weltschöpfungsepos (1896) *Die Entstehung des ältesten Schriftsystems (1897) *Grundzüge der sumerischen Grammatik (1914) *Sumerische Glossar (1914) Luokka:Assyriologit Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Ladykillers

Ladykillers (The Ladykillers) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Joel ja Ethan Coenin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva. Se on uusintaversio Alexander Mackendrickin vuonna 1955 ohjaamasta brittiläisestä Ealing-komediasta Naisentappajat. Pääosaa esittää Tom Hanks. == Juoni == Elokuvassa alkuperäinen tarina on siirretty Englannista Yhdysvaltojen Etelävaltioihin. Sivistyneen oloinen ”professori” (Hanks) vuokraa vanhalta tummaihoiselta, uskovaiselta naiselta talon kellarikerroksen muka renessanssimusiikkia soittavan kvartettinsa harjoitustilaksi. Todellisuudessa nelikko on rosvojoukko, joka alkaa kaivaa kellarista maanalaista käytävää läheisen kasinon kellarissa sijaitsevaan pankkiholviin. Kertyvä savi kuljetetaan säännöllisesti ulos talosta ja pudotetaan Mississippi-joen ylittävältä sillalta sen ali lipuvaan jäteproomuun. Mieskvartetille alkaa kuitenkin tulla mutkia matkaan, ja vanha rouva pääsee vähitellen selville heidän arveluttavista puuhistaan. Naisesta on siis päästävä eroon, mikä ei ole hentomielisille herrasmiesvarkaille aivan ongelmatonta. He riitaantuvat ja alkavat eliminoida toinen toisiaan, ja jäteproomu saa uudenlaista täytettä. Lopulta rouva löytää rahasaaliin tyhjentyneestä kellaristaan ja yrittää palauttaa sen poliisille. He eivät usko vanhan naisen tarinaa, ja tämä päättää lahjoittaa rahat uskonnolliselle Bob Jonesin yliopistolle ja jatkaa rauhallista elämäänsä. == Arvioita == Turun Sanomien Tapani Maskula kirjoitti Coenin veljesten ottaneen Mackendrickin Naisentappajat täysin uuteen käsittelyyn ja siirtäneen painotuksia selvemmin farssin suuntaan. Tapahtumapaikka on vaihtunut veljesten suosikkimiljööseen, uneliaaseen Yhdysvaltojen Etelävaltioiden pikkukaupunkiin, jossa kumma kyllä toimii vilkas peliluola, jonka rahoja muusikoiksi tekeytynyt miesryhmä havittelee. Maskula harmittelee, että Tom Hanksin esittämää ”professoria” lukuun ottamatta muut hahmot jäävät kovin ohuiksi, eivätkä isompiin puitteisiin tottuneet Coenit hänen mielestään onnistu kovin hyvin pelkkiin sisätiloihin rajatussa ”kamarielokuvassa”. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2004 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset rikoselokuvat Luokka:Joel ja Ethan Coenin ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset uudelleenfilmatisoinnit Luokka:Yhdysvaltalaiset mustan komedian elokuvat
The Skulls

Skulls (The Skulls) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Rob Cohenin ohjaama psykologinen jännityselokuva, jonka juoni perustuu joihinkin Yalen yliopiston Skull and Bones -opiskelijayhdistystä ympäröiviin salaliittoteorioihin. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2000 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset psykologiset jännityselokuvat Luokka:Elokuvat koulusta ja koulutuksesta
Elämäni ilman minua

Elämäni ilman minua (My Life Without Me) on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut katalonialaisen Isabel Coixetin ohjaama englanninkielinen draamaelokuva. == Juoni == Elokuva kertoo nuoresta kahden lapsen äidistä, joka on kuolemansairas. Hän selvittää välinsä lähipiiriinsä, kokeilee uskottomuutta ja ryhtyy suorasanaisemmaksi kuin ennen. Hän ei kuitenkaan kerro sairaudestaan kenellekään. == Vastaanotto == Helsingin Sanomien Veli-Pekka Lehtonen kritisoi elokuvaa pinnallisuudesta, mutta piti sitä kuitenkin jotenkin kiehtovana: ”Sen maailma on eheä, rytmikin omanlaisensa, ja mukana on myös reilua kokeilua, joka tosin jää vielä tyylillisen epävarmuuden alle.” == Lähteet == Luokka:Vuoden 2003 espanjalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2003 kanadalaiset elokuvat Luokka:Espanjalaiset draamaelokuvat Luokka:Elokuvat terveydenhoidosta
Pelastakaa Grace

Pelastakaa Grace (Saving Grace) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Nigel Colen ohjaama komediaelokuva. == Näyttelijät == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2000 brittiläiset elokuvat Luokka:Brittiläiset komediaelokuvat
Puhallinorkesteri Louhi

Puhallinorkesteri Louhi on vantaalainen puhallinorkesteri. Sen voidaan katsoa aloittaneen toimintansa paikallisen seurakunnan piirissä vuonna 1969. Alkutaipaleella orkesteri toimi nimillä Kaivokselan seurakunnan puhallinorkesteri ja Kaivokselan soittokunta. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 1976 nimellä Vantaankosken puhallinorkesteri. Vuodesta 1990 orkesterin nimi on ollut Puhallinorkesteri Louhi. Nimi liittyy nimistöön orkesterin kotipaikan Kaivokselan ja Louhelan alueella. Orkesterin kapellimestarina on toiminut vuodesta 2010 Okko Kivikataja. ==Lähteet== *Puhallinorkesteri Louhen kotisivut Luokka:Suomalaiset puhallinorkesterit Luokka:Vantaan musiikki Luokka:Kaivoksela Luokka:Myyrmäki
Petra Chocová

Petra Chocová (s. 16. elokuuta 1986 Česká Lípa) on tšekkiläinen uimari. Hän kilpaili Lontoon olympialaisissa 2012. Chocová voitti kultaa 50 metrin rintauinnissa toukokuussa 2012 pitkän radan EM-kilpailuissa Debrecenissä ajalla 31,25. Marraskuussa 2012 hän voitti kultaa 50 metrin rintauinnissa uinnin lyhyen radan EM-kilpailuissa Chartresissa ajalla 30,02. Hän sai lisäksi hopeaa 100 metrin rintauinnissa ja 4 × 50 metrin sekauintiviestissä. Chocová saavutti nuorten EM-kilpailuissa Linzissä 2002 hopeaa 100 metrin rintauinnissa ja pronssia 50 metrin rintauinnissa. == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset uimarit Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kalenteritytöt

Kalenteritytöt (Calendar Girls) on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Nigel Colen ohjaama brittiläinen elokuva. Tositapahtumiin perustuva tarina kertoo yorkshirelaisesta naisporukasta, jotka päättävät tehdä alastonkalenterin kerätäkseen rahaa leukemian tutkimukseen. Pääosia esittävät Helen Mirren, Julie Walters, Linda Bassett, Annette Crosbie, Celia Imrie ja Penelope Wilton. == Näyttelijät == == Arvioita == Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä tositapahtumiin perustuva tarina muistuttaa alkuasetelmaltaan miehistä kertovaa elokuvaa Housut pois! (1997). Se pysyy hänestä mukavasti todenmakuisena pikkukomediana Hollywoodiin sijoittuvaa loppuratkaisua lukuun ottamatta, jota vaivaa pateettinen paisuttelu. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset komediaelokuvat Luokka:Vuoden 2003 brittiläiset elokuvat Luokka:Tositapahtumiin perustuvat elokuvat
Mora

Mora on samannimisen Moran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 896 asukasta. Mora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Vuosina 1908–1958 kauppalan nimi oli Morastrand. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kauppalat *
Rakastaa...ei rakasta

Rakastaa...ei rakasta (À la folie... pas du tout) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Laetitia Colombanin ohjaama ranskalainen psykologinen jännityselokuva, jonka pääosassa nähdään Audrey Tautou. == Juoni == Nuori taideopiskelija (Tautou) on rakastunut naimisissa olevaan sydänlääkäriin, joka on tahollaan tulossa juuri isäksi. Elokuvan puolivälissä tarina aloitetaan uudestaan lääkärimiehen näkökulmasta, jolloin jopa opiskelijatytön näyttelijä vaihtuu. Lopussa molemmat tarinat viedään loppuun. == Arvioita == Turun Sanomien Tapani Maskulan mielestä ohjaaja Colombanilla kävi tuuri, kun sai Tautoun esikoiselokuvaansa heti Amélien (2001) kuvausten jälkeen, ennen kuin sen elokuvan noste olisi ehtinyt tehdä Tautousta nirsomman. Maskula sanoo Colombanin elokuvan näkökulmaidean aiheuttavan, että kohtaukset toistuvat hänestä hieman liian samanlaisina siitä huolimatta, että myös päähenkilön esittäjä vaihtuu. Henkilöhahmojen hän sanoo jäävän kioskiviihteen kaltaisiksi karikatyyreiksi. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2002 ranskalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset psykologiset jännityselokuvat Luokka:Mustan komedian elokuvat
Äijälä (täsmennyssivu)

Äijälä on kylä ja seuraavien henkilöiden sukunimi: *Äijälä, kylä Laukaassa *Äijälä, kylä Muurlassa *Äijälänranta, alue Halssilan kaupunginosassa Jyväskylässä *Äijälänsalmi, salmi Jyväskylässä *Äijälä, karjalainen kulttuurikeskus Kangasalla ==Sukunimi== *Ada Äijälä (1886–1928), filosofian maisteri ja koulunjohtaja *Eeli Äijälä (s. 2005), jääkiekkoilija *Ilari Äijälä (s. 1986), jalkapalloilija *Juha Äijälä (s. 1959), jalkapalloilija *Jussi Äijälä (s. 1988), jalkapalloilija *Läjä Äijälä (s. 1958), muusikko ja sarjakuvapiirtäjä *Mikael Äijälä (s. 2000), suomalais-luxemburgilainen jääkiekkoilija *Olli-Pekka Äijälä (s. 1965), jääkiekkoilija *Tauno Äijälä (s. 1941), mediavaikuttaja (Mtv3) *Timo Äijälä, rumpali.
Rakastaa, ei rakasta

Rakastaa, ei rakasta voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Amo non amo (televisioesityksessä suomeksi Rakastaa, ei rakasta), italialainen elokuva vuodelta 1979 * Rakastaa, ei rakasta (I Love You, I Love You Not), romanttinen draamaelokuva vuodelta 1996 * Rakastaa...ei rakasta (À la folie... pas du tout), ranskalainen jännityselokuva vuodelta 2002 * ..rakastaa, ei rakasta..., Hausmylly-yhtyeen vuonna 1993 julkaistu albumi * ”Rakastaa/ei rakasta”, kappale Kotiteollisuus-yhtyeen albumilla Kuolleen kukan nimi.
Avesta (taajama)

Avesta on samannimisen Avestan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 506 asukasta. Avesta oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Avestassa sijaitsee vanha Koppardalen, jonne alettiin rakentaa kupariteollisuutta jo 1636. Tästä kuparitehtaasta kehittyi yksi aikansa Euroopan suurimmista kuparitehtaista. Teollistuminen jatkui rautatehtaan rakentamisella 1874. Koppardalenissa alettiin valmistaa ruostumatonta terästäkin jo 1920-luvulla lähes ensimmäisenä maailmassa. Ruostumattomasta teräksestä kehittyi myöhemmin koko Ruotsin käyntikortti maailmalle Avesta Ab:n ansiosta. Myöhemmin Avestasta muodostettiin AvestaSheffield yrityskauppojen seurauksena sekä edelleen AvestaPolarit. Myöhemmin Outokumpu Oyj osti yrityksen kokonaan. Koppardalenissa on edelleen ruostumattomia teräksiä valmistava tehdas ja Outokumpu Oyj:n toinen tutkimuskeskus. Avestan kunta on säilyttänyt vanhan Koppardalenin osia sekä asuinrakennusmiljöötä, joka toimii turistikohteena. Nähtävyyksinä on myös muita historiallisia kohteita ja mm. rahamuseo. Avestassa on myös maailman suurin taalainmaanhevonen, joka on 13 metriä korkea ja 67 tonnin painoinen.Sinikka Salokorpi: Ruotsin mansikkapaikat. Ajatus-kirjat 2001. ==Media== Paikallislehti Avesta Tidning ilmestyy kolmesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Nora (taajama)

Nora on samannimisen Noran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 526 asukasta. Nora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Törmäysvoitto

Törmäysvoitto on eräs ilmataisteluissa käytetty taktiikka. Sitä käyttivät laajemmassa mittakaavassa ainakin neuvostoliittolaiset taistelulentäjät toisessa maailmansodassa. Näin toimittiin myöskin Suomen vastaisella rintamalla, joskaan ei kovin usein. Törmäysvoiton venäläinen nimitys on taran - ven. Таран (воздушный), engl. aerial ramming. Törmäysvoiton velvoite perustui lentäjille osoitettuun Josif Stalinin päiväkäskyyn, jossa pulassa oleva eli vihollisen ahdistama lentäjätoveri täytyy pelastaa tarvittaessa ahdingosta, vaikka törmäämällä päin vastustajan lentokonetta. Pääasialliset törmäysmenetelmät olivat: joko rikkoa potkurin taikka ulkosiipien (siiven ulkopinta, taikka kärki) avulla vihollisen lentokoneen ohjainpinnat, kuten peräsimen osia. Näin menetellen saadaan tämä lentokone ohjauskyvyttömään tilaan.Sakaida 2002, s. 40–41 Monissa maissa yksittäiset lentäjät pudottivat vihollisen lentokoneen siten, että törmäsivät näihin tarkoituksella ja kuolivat itse tässä tehtävässään. Tällä tavoin kävi mm. japanilaiselle hävittäjä-ässälle ylikersantti Masuaki Endolle.Sakaida 2002, s. 34 Eräs merkittävä syy tarkoituksella tehtyyn ilmassa törmäämiseen on saattanut olla ammusten loppuminen ampuma-aseista.Mellinger & Stanaway, 2002: s. 52 ==Lähteet== *Mellinger, George & Stanaway, John: Bell P-39 Airacobra-ässät (Osprey Hävittäjä-ässät osa 7), Koala-Kustannus, Helsinki, 2002, ISBN 952-5186-34-2 (alkuteos, sarjan 36. teos englanniksi, 2001, Oxford, Englanti) *Sakaida, Henry: Japanin laivaston ilmavoimien ässät 1937-1945, Osprey, 2002, ISBN 952-5186-25-3 (s. 34, 40–41) === Viitteet === Luokka:Ilmasodankäynti
Kinsey (elokuva)

Kinsey on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Bill Condonin ohjaama draamaelokuva yhdysvaltalaisen seksitutkijan Alfred Kinseyn elämästä. Häntä ja hänen vaimoaan esittävät Liam Neeson ja Laura Linney. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2004 brittiläiset elokuvat Luokka:Vuoden 2004 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset elämäkertaelokuvat Luokka:Vuoden 2004 saksalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Brittiläiset draamaelokuvat Luokka:Saksalaiset draamaelokuvat Luokka:Searchlight Picturesin elokuvat
Kainuu (taajama)

Kainuu () on samannimisen Kainuun kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois- Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 299 asukasta. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Ylönen

Ylönen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Akseli Ylönen (1902–1966), pakinoitsija ja kääntäjä *Antti Ylönen (s. 1957), kuvanveistäjä ja keraamikko *Antti Ylönen (s. 1983), jääkiekkoilija *Hannu Ylönen (s. 1955), eläintieteilijä ja professori *Harri Ylönen (s. 1975), elokuvaleikkaaja *Harri Ylönen (s. 1971), jalkapalloilija *Jesse Ylönen (s. 1999), jääkiekkoilija *Jorma Ylönen (1931–2007), viulisti *Juha Ylönen (s. 1972), jääkiekkoilija *Juhana Ylönen (1833–?), maanviljelijä ja valtiopäivämies *Krista Pöllänen, o.s. Ylönen (s. 1973), keilaaja *Lauri Ylönen (1895–1924), taidemaalari *Lauri Ylönen (s. 1979), The Rasmus -yhtyeen keulakuva ja solisti *Marko Ylönen (s. 1966), sellisti *Matti Ylönen (s. 1980), tutkija ja tietokirjailija *Mia Ylönen (s. 1980), televisiotuottaja ja käsikirjoittaja *Petri Ylönen (s. 1962), jääkiekkomaalivahti *Ritva Ylönen (s. 1945), kirjallisuudentutkija ja tietokirjailija *Robert Ylönen (1867–1943), pappi ja rehtori. *Sebastian Ylönen (s. 1991), jääkiekkomaalivahti *Sirpa Ylönen (s. 1957), kivääriampuja *Tatu Ylönen (s. 1968), Secure Shell -salausprotokollan kehittäjä *Urpo Ylönen (s. 1943), jääkiekkomaalivahti *Vilho Ylönen (s. 1881), kirjailija *Vilho Ylönen (1918–2000), ampuja.
Kiiruna (taajama)

Kiiruna (, pohjoissaameksi Giron) on samannimisen Kiirunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 148 asukasta. Ennen Ruotsin 1970-luvun kuntauudistusta, jossa kaupunki lakkasi olemasta kuntamuoto, koko Kiirunan kunnan alue (Kaaresuvanto oli tuolloin oma kuntansa) laskettiin kaupungiksi ja Kiiruna oli "maailman suurin kaupunki." Rautamalmin louhinta on alueen pääteollisuutta ja taajama onkin erittäin riippuvainen kaivosyhtiö LKABista. Kiirunan nykyinen keskustaajama syntyikin 1900-luvun alussa kaivosten ympärille. Koska Kiiruna sijaitsee 145 kilometriä pohjoiseen napapiiriltä, kaupungissa on kaamosaika 13. joulukuuta – 5. tammikuuta. Kesällä yötön yö on välillä 30. toukokuuta ja 15. heinäkuuta. ==Väestönkehitys== ==Keskustan siirtäminen== Vuonna 2004 tehtiin päätös, että Kiirunan nykyinen keskusta siirretään kolmen kilometrin verran itään, koordinaatteihin , koska on vaara, että keskusta vajoaa rautamalmin louhimisen takia. Siirtämisen todettiin olevan edullisempaa kuin louhoksen hylkääminen. Siirtäminen tehdään vähitellen 2010-luvun aikana. Prosessi kestää vuosikymmeniä. Keskusta on syrjässä pääväylistä, ja se tullaan siirtämään niiden varrelle. Erikoista siirtämisessä on se, että siinä siirretään suuriakin rakennuksia, kuten kaupungintalon torni ja kirkko. ==Avaruustutkimus ja teollisuus== Kiiruna on yksi Pohjoismaiden merkittävimmistä avaruustutkimuksen keskuksista. Yliopistotasoista koulutusta tarjotaan Ruotsin avaruusfysiikan instituutin yhteydessä Luulajan teknillisen yliopiston avaruustieteiden kampuksella sekä vuonna 2007 alkaneessa Uumajan yliopiston avaruustekniikan koulutusohjelmassa. Lisäksi Kiirunassa toimii avaruuslukio. Kiirunassa on Swedish Space Corporationin omistama, Pohjoismaiden aktiivisin avaruuskeskus Esrange. Esrangesta laukaistaan säähavaintopalloja ja luotaussraketteja sekä pidetään yhteyttä naparadalla oleviin satelliitteihin. Esrangen yhteydessä on myös Euroopan avaruusjärjestön maa-asema. Kiirunassa sijaitsee myös EISCAT-yhteisön tutka-asema, jota käytetään muun muassa ionosfäärin ja magnetosfäärin tutkimiseen samaan tapaan kuin HAARP- projektissa. Kiirunaan on suunniteltu kaupallisia avaruuslentoja tarjoavan Virgin Galactic -yhtiön Euroopan laukaisukeskusta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * BBC – Ruotsi pelastaa vajoavan kaupungin * Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Boden (taajama)

Boden (joskus suom. Puuti) on samannimisen Bodenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 277 asukasta. Boden oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Boden on merkittävä varuskuntakaupunki sekä runkoradan ja malmiradan risteysasema. Bodenin keskusrautatieasemalla risteävät rataosat , ja . Bodenin kunnan alueella on myös Svedjebergin linnoitus ja varuskuntamuseo. ==Tunnettuja henkilöitä== * Brolle (s. 1981), laulaja * Peter Englund (s. 1957), historioitsija ja kirjailija * Lars Frölander (s. 1974), uimari ja olympiavoittaja, syntyi Bodenissa * Eyvind Johnson (1900–1976), kirjailija, Nobel-palkinto 1974 ==Väestönkehitys== ==Katso myös== * Bodenin linnoitus ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Oppikirja

thumb|Oppikirja Oppikirja on oppilaitoksissa oppilaiden käyttämä kirja, jonka avulla opitaan tietoa. Oppikirjat ovat yksi oppimateriaalien tyyppi. Oppikirjoja on nykyisin saatavina myös sähkökirjoina. Suomen lainsäädäntö ei ota kantaa oppikirjojen sisältöön tai käyttöön. Sen sijaan lainsäädännössä määrätään oppikirjojen maksuttomuudesta perusopetuksessa.Opetushallitus: maksutonta opetusta Oppikirjoja kuten muitakin kirjoja voi päällystää kontaktimuovilla, jolloin ne kestävät paremmin kosteutta ja kulutusta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Oppikirjat
Ekeby

Ekeby voi viitata esimerkiksi seuraaviin paikkoihin: Ruotsin taajamat: * Ekeby, taajama Bjuvin kunnassa Ruotsissa * Ekeby, taajama Kumlan kunnassa Ruotsissa * Ekeby, taajama Sigtunan kunnassa Ruotsissa * Ekeby, taajama Södertäljen kunnassa Ruotsissa * Ekeby, taajama Upplands Väsbyn kunnassa Ruotsissa Ruotsin pientaajamat: * Ekeby, pientaajama Nynäshamnin kunnassa Ruotsissa * Ekeby, pientaajama Östhammarin kunnassa Ruotsissa
Nelmin Nos

Nelmin Nos tai Nelmin-Nos () on taajama ja Malozemelskin maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Venäjällä. Taajama sijaitsee Petšoran alajuoksun jokisuiston vasemmalla eli läntisessä rantapenkereellä, runsas 30 kilometriä joen laskukohdasta Barentsinmeren Petšoranlahteen. Taajaman länsipuolella aukeaa laaja tundra. Polttopuut Nelim Nosiin tuodaan etelästä Komin tasavallasta. Taajaman eteläpuolella runsaan 3 kilometrin päässä sijaitsee Nenetsian suurin järvi, noin 40 kilometrin pituinen Ozero Golodnaja Guba. Vesiyhteys taajamasta Nenetsian pääkaupunki Narjan-Mariin on runsas 50 kilometrin mittainen. Laiva Narjan-Mariin kulkee kesällä kolmesti viikossa, talvella paikkakuntia yhdistää jäätie ja moottorikelkkareitit. Nelmin Nos perustettiin vuonna 1937 Nenetsian Ensimmäisen Poronhoitokolhoosin sijaintipaikaksi; taustalla oli porotokkien yhdistäminen (kansallistaminen) ja poronhoidon mukana liikkuneiden nenetsiperheiden ohjaaminen kiinteämmin neuvostoyhteiskuntaan. Malozemelskin kyläneuvoston maalaiskunnassa asui yhteensä 916 ihmistä (2010 väestönlaskennan mukaan). Nelmin-Nosin taajama on maalaiskunnan ainoa asutuskeskus. Väestö koostuu 95 prosenttisesti piirikunnan alkuperäisistä asukkaista eli nenetseistä; Nelmin-Nos on yhä leimallisesti nenetsien porotaloustaajama. Nelmin Nosissa on muun muassa päiväkoti, koulu, terveysasema, porokolhoosi, leipomo, yleinen sauna (banja) ja kulttuuritalo, jossa toimii poronhoitomuseo, kirjasto ja käsityökeskus sekä laulu- ja tanssiyhtye Maimbava (nenetsiä: Ilo). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Malozemelskin maalaiskunnan sivusto (malozemadm.ru) *Malozemelskin maalaiskunta piirin sivustolla (zrnao.ru) Luokka:Nenetsian kylät ja taajamat
Joutsijoki

Joutsijoki voi tarkoittaa seuraavia: *Joutsijoki, osuus Harjunpäänjoessa Joutsijoki on myös seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: *Eine Joutsijoki (1943–2020), toimittaja ja kirjailija *Katja Joutsijoki (s. 1971), näyttelijä Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Tukholma (taajama)

Tukholman taajama () on Ruotsin ja koko Pohjoismaiden suurin taajama. Se sijaitsee kokonaan Tukholman läänin alueella, mutta jakautuu kahden historiallisen maakunnan alueelle. Eteläosa taajamasta sijaitsee Södermanlandissa ja pohjoisosa Uplannissa. Ruotsin suurin kaupunki ja pääkaupunki Tukholma sisältyy käytännössä kokonaan taajaman alueeseen. Taajamaan kuuluu kokonaan tai suurelta osin myös useimpien Tukholman naapurikuntien väestö. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli yhteensä 1 372 565 asukasta ja sen maapinta-ala oli 381,63 km². Taajaman väestötiheys oli siten 3 596,6 asukasta maaneliökilometriä kohti. ==Väestö kunnittain== Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu ne kunnat, joiden alueelle Tukholman taajama ulottuu, kuntien kokonaisväkiluku ja Tukholman taajama-alueeseen kuuluvilla alueilla asuvien määrä. Tiedot ovat vuoden 2010 lopusta. Viimeiseen sarakkeeseen on laskettu Tukholman taajamassa asuvien osuus kunnan väestöstä. Tiedot on järjestetty Tukholman taajamassa asuvan väestömäärän mukaan laskevaan järjestykseen. Kunta Kunnan väkiluku Siitä Tukholman taajamassa % Tukholman kunta 847 073 846 928 100,0 Huddingen kunta 97 453 95 234 97,7 Solnan kunta 68 144 68 144 100,0 Järfällan kunta 66 211 66 065 99,8 Sollentunan kunta 64 630 60 236 93,2 Botkyrkan kunta 82 608 54 280 65,7 Haningen kunta 77 054 44 877 58,2 Tyresön kunta 42 947 39 427 91,8 Sundbybergin kunta 38 633 38 633 100,0 Nackan kunta 90 108 32 911 36,5 Danderydin kunta 31 330 25 830 82,4 Tukholman kunnassa asui näiden tietojen perusteella 61,7 % koko Tukholman taajaman väestöstä. ==Tukholman taajama kuntien keskustaajamana== Tukholman, Huddingen, Solnan, Järfällan, Täbyn, Haningen, Tyresön, Sundbybergin, Nackan ja Danderydin kuntien keskuspaikat (ruots. centralort) eivät muodosta omia keskustaajamiaan useimpien muiden Ruotsin kuntien tapaan, vaan ne ovat kaikki osa kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Sen sijaan Botkyrkan kunnan keskustaajama Tumba ei ole osa Tukholman taajamaa, vaan muodostaa oman taajamansa. ==Taajaman kasvu== Tukholman taajamaan on vuosien mittaan sulautunut useita lähitaajamia: * vuonna 1970: Flemingsberg, Jakobsberg ja Tullinge * vuonna 1975: Alby, Bollmora, Fittja, Handen, Kallhäll ja Norsborg * vuonna 1980: Stäket * vuonna 1995: Sollentuna ja Tyresö ==Väestönkehitys== ==Katso myös== * Suur-Tukholma ==Lähteet== Luokka:Ruotsin taajamat
Danderyd

Danderyd on entinen kauppala ja nykyinen kunnanosa samannimisessä Danderydin kunnassa Keski-Ruotsissa. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin maakunnassa. Danderyd ei muodosta omaa taajamaa, vaan alueen asukkaat kuuluvat Tukholman taajamaan. Enebybergin alue kuuluu kuitenkin Täbyn taajamaan. Danderydin maalaiskunnasta erotettiin vuonna 1901 osa Djursholmin kauppalaksi (vuodesta 1914 kaupunki) ja vuonna 1910 osa Stocksundin kauppalaksi. Kunnan jäljellä ollut länsi- ja pohjoisosa muutettiin Danderydin kauppalaksi vuonna 1946. Tähän kauppalaan kuului myös Enebyberg, joka nykyään muodostaa oman kunnanosansa ja oli ollut taajaväkinen yhdyskunta jo vuodesta 1914. Stocksund yhdistettiin ensin Djursholmin kaupunkiin, joka vuonna 1971 yhdistettiin Danderydin kauppalan kanssa nykyiseksi Danderydin kunnaksi. Danderyd antoi nimensä uudelle kunnalle, koska uusi kunta oli alueeltaan sama kuin jakamattomana pysynyt Danderydin seurakunta ja aiempi Danderydin pitäjä. Uuden kunnan vaakunaksi otettiin Djursholmin vaakuna, mutta myös Danderydin kauppalalla oli oma vaakuna. Kuva:Danderyd köping vapen.svg|Danderydin kauppalan vaakuna Luokka:Ruotsin kauppalat Luokka:Danderydin kunta
Huddinge

Huddinge on samannimisen Huddingen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski- Ruotsissa. Huddingen kunnan taajama-asutus ei tarkkaan ottaen muodosta omaa taajamaansa, vaan se lasketaan osaksi kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Huddingen maalaiskunnassa oli aikaisemmin viisi taajaväkistä yhdyskuntaa: * Fullersta (1924–1946) * Huddinge (1924–1946) * Hörningsnäs villastad (1914–1946) * Segeltorp (1924–1952) * Snättringe (1928–1946) * Stuvsta (1924–1946) Fullersta, Huddinge, Hörningsnäs villastad, Snättringe ja Stuvsta yhdistettiin vuonna 1947 Huddinge-nimiseksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, joka lakkautettiin vuoden 1952 lopussa. Huddinge oli niin sanottu hallinnollinen taajama (ruots. administrativ tätort). Kun nykyaikainen taajamakäsite määriteltiin vuonna 1950, niin Huddinge oli jo tuolloin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat *
Elina Lappalainen

Elina Lappalainen (s. 1984) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. == Ura toimittajana == Lappalainen opiskeli journalistiikkaa Jyväskylän yliopistossa. Hänen vuonna 2010 valmistunut pro gradu -tutkielmansa ”Naisia toimituksen äijäkerrokseen – sukupuolidiskurssin rakentuminen naispäälliköiden käsityksissä sanomalehtien naispäätoimittajien puuttumisesta” pureutuu siihen, miksi sanomalehtien päätoimittajuus on ollut miesten linnake. Lappalainen on työskennellyt muun muassa Suomen Lehdistössä, Savon Sanomissa, Keskisuomalaisessa sekä Helsingin Sanomien taloustoimittajana. Lokakuuhun 2020 asti hän työskenteli Talouselämä-lehdessä, jossa hän seurasi erityisesti kasvuyrityksiä, peliteollisuutta ja teknologia-aiheita. Alkuvuonna 2021 Lappalainen aloitti toimittajana Helsingin Sanomien talouteen keskittyvässä HS Visiossa. == Ura kirjailijana == Vuonna 2012 ilmestyi Lappalaisen esikoisteos Syötäväksi kasvatetut. Vuonna 2015 Lappalaiselta ilmestyi kaksi tietokirjaa. Pelien valtakunta kertoo suomalaisen peliteollisuuden noususta ja lastenkirja Nakki lautasella – Mistä ruoka tulee? modernista suomalaisesta eläintuotannosta. == Tunnustuksia == *Vuonna 2012 ilmestyi Lappalaisen esikoisteos Syötäväksi kasvatetut, jolle myönnettiin Kanava-palkinto ja Tieto- Finlandia. Tieto-Finlandia-voittajan valitsi Helsingin Sanomien entinen päätoimittaja Janne Virkkunen. Lappalainen sai teoksesta myös Helsingin eläinsuojeluyhdistyksen jakaman Eläinsuojelun Topelius-palkinnon. *Nakki lautasella oli vuoden 2015 Finlandia Junior -palkintoehdokkaana. *Vuonna 2019 Lappalainen valittiin Kuopion lyseon vuoden lyseolaiseksi. == Teokset == * Elina Lappalainen: Syötäväksi kasvatetut: Miten ruokasi eli elämänsä, Atena, 2012 ISBN 978-951-796-843-0 * Elina Lappalainen: Pelien valtakunta: Miten suomalaiset peliyhtiöt valloittivat maailman? Atena, 2015 ISBN 978-952-300-116-9 * Elina Lappalainen, kuvitus Christel Rönns: Nakki lautasella: Mistä ruoka tulee?, Tammi, 2015 ISBN 978-951-31-8197-0 *Elina Lappalainen & Jussi Kaakinen: Nyt pelittää! : Miten pelejä tehdään? , Tammi, 2017, ISBN 978-951-319-305-8 *Elina Lappalainen, kuvitus Ilona Partanen: Ihmeellinen Minna ja suomalaiset supernaiset, Tammi, 2019, ISBN 978-952-04-0491-8 *Elina Lappalainen, kuvitus Mitja Mikael Malin: Tornihuoneen salaseura. Rahan jäljillä, Tammi, 2023, ISBN 978-952-04-5174-5 == Yksityiselämä == Lappalaisen isoisosetä Eero Lappalainen oli Savon Sanomien päätoimittaja ja hänen isoisoisosetänsä valtiopäivämies Paavo Kasurinen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Elina Lappalaisen kirjailijasivut Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hi-Fi (yhtye)

Hi-Fi on vuonna 1998 aloittanut venäläinen popyhtye, joka soittaa tanssimusiikkia ja viihdemusiikkia. Yhtyeen yksi tunnetuimmista solisteista oli Mitja Fomin, joka tekee nyt soolouraa. Yhtyeen kokoonpano on osittain vaihdellut, mutta muutamat jäseneet on pysynyt siinä alusta lähtien. Yhye julkaisi vuosina 2009-2012 yksittäisiä kappalejulkaisuja Mitja Fominin lähdettyä vuonna 2009. Suurimpia hittejä ovat: "Не дано", "А мы любили" ja "Седьмой лепесток". Kappaleesta "Call me, Miša" yhtye teki esikoisalbumille oman tulkinnan. Alkuperäisen version soitti Pavel Esenin, joten Hi-Fi- yhtyeessä soitetun kyseisen kappaleen sävellys ja sanat olivat Eseninin tekemiä. Esenin oli mukana Hi-Fi-yhtyeen levy-yhtiössä. ===Kappaleita=== * А мы любили – 2002 – 2008 remiksaus * Седьмой лепесток – 2003 – 2008 remiksaus * Не дано – 1998 – 1999 remiksaus * Я там – 2011 (yksittäinen kappalejulkaisu) * Не покидай – 2012 (yksittäinen kappalejulkaisu) * За мной – 2000 * Бомбей – 1999 * Чёрный ворон – 1999 * Глупие люди – 2000 * Про лето – 1999 – 2006 * Ты прости – 1998 * Так легко – 2001 * Он – 2000 * Я люблю – 2002 * Childhood – 1999 * Call me, Miša – 1999 ==Tunnetuimmat albumit== * 1999 – Первый контакт (debyytialbumi) * 1999 – Репродукция (studioalbumi) * 1999 – Звёздная серия (kokoelma-albumi) * 2001 – Запоминай (studioalbumi) * 2002 – Новая коллекция 2002 – DJ remixes (remix albumi) * 2002 – Best (kokoelma-albumi) * 2004 – Легенды Русского Радио – The Best (kokoelma-albumi) * 2006 – Любовное настроение (kokoelma-albumi) * 2008 – Best I (kokoelma-albumi) * 2015 – Лучшее (kokoelma-albumi) Luokka:Venäläiset popyhtyeet
Toivelauluja

Toivelauluja viittaa muun muassa seuraaviin: *Toivelauluja, iskelmäsanoituksia sisältävä vihkonen *Toivelauluja, laulujen sanoja ja nuotteja sisältävä kirjasarja *Toivelauluja, Ville Salmisen ohjaama musiikkielokuva vuodelta 1961
Toivelauluja (elokuva)

Toivelauluja on Ville Salmisen ohjaama musiikkielokuva vuodelta 1961. Elokuvan juonen ytimessä on Toivelauluja-vihkonen, jonka lauluja kuvitetaan eri tilanteissa kuljettamassa juonta eteenpäin. Juoni – jonka punainen lanka on Martti Savon (Modest Savtschenko) mukaan "kiitettävän ohut" – kertoo Pirkosta ja hänen sulhasestaan Pekasta, jotka tanssien päätyttyä eroavat. Eri vaiheiden jälkeen he saavat lopussa toisensa uudestaan.Arviot, Elonet.fi, viitattu 23.11.2012 ==Näyttelijät== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Ville Salmisen ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset musiikkielokuvat‎ Luokka:Vuoden 1961 suomalaiset elokuvat
Nes (Nenetsia)

Nes () on kylä ja Kaninin niemimaan lounaisosassa sijaitsevan Kaninin maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Pohjois-Venäjällä. Kylä sijaitsee Nesjoen alajuoksulla, kymmenkunta kilometriä ylävirtaan joen laskukohdasta Vienanmeren Mezeninlahteen. Nenetsian autonomisen piirikunnan länsilaidalla sijaitsevaan Nesin kylään ei ole ympärivuotisia tieyhteyksiä. Erityisesti linnuntietä noin 380 kilometrin päässä idässä sijaitseva Nenetsian pääkaupunki Narjan-Mariin on pitkän taipaleen päässä. Lähin kaupunki on Arkangelin alueen pieni Mezen noin 85 kilometriä etelälounaaseen. ==Historiaa== Nesin perustivat venäläiset uudisasukkaat 1700-luvun jälkipuoliskolla; tätä ennen alueella asui nenetsejä. Venäläiset käyttivät nenetsejä poropaimeninaan. 1830-luvulla kylässä oli 7 pihakuntaa. Kylään rakennettiin kirkko 1831, erityisesti alkuperäisasukkaiden käännyttämiseksi kristinuskoon. Rakennustyötä johti paikallinen venäläinen kauppiasperhe. Nesin ensimmäinen kirkko kuitenkin paloi 1857, mutta sen tilalle rakennettiin pian uusi. ==Kaninin niemimaan kylät ja väestö== Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Kaninin kyläneuvoston maalaiskunnassa asui yhteensä 1 487 henkeä. Nesin kylä on maalaiskunnan suurin asutuskeskus ja kylän väestöstä noin puolet on piirikunnan alkuperäisväestöä. Maalaiskunnan muita kyliä ovat pohjoisempi Tšiža sekä Nesistä lounaaseen sijaitseva Verhnjaja Mgla. Kaninin niemimaan pohjoisimmat kylät Šoina ja Kija muodostavat erillisen Šoinan kyläneuvoston maalaiskunnan (363 asukasta). Nesin itäpuolella sijaitseva Vižas on puolestaan osa Oman kyläneuvoston maalaiskuntaa (937 as.). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kaninin maalaiskunnan sivusto (amokaninskiy.ru) *Kaninin maalaiskunta piirin sivustolla (zrnao.ru) Luokka:Nenetsian kylät ja taajamat
Helanen

Helanen on seuraavien henkilöiden sukunimi: *Klas Robert Helanen (ent. Helander, 1864–1929), juristi ja senaattori *Markus Helanen (s. 1976), jääkiekkoilija *Mikko Helanen (s. 1980), salibandyn pelaaja *Olavi Leonard Helanen (ent. Helander, 1869–1931), juristi, tuomiokapitulin sihteeri ja Kemin ja Oulun pormestari *Tarja Helanen (1955–2021), Vihreän liiton liittosihteeri *Vilho Helanen (ent. Helander, 1899–1952), kirjailija, tieteilijä, poliitikko, AKS:n puheenjohtaja ja toimittaja, Klas Robert Helasen poika.
Lehtopalmikkosammal

Lehtopalmikkosammal (Breidleria pratensis) on lehtisammallaji palmikkosammalten heimossa (Hypnaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla mantereisilla alueilla. Suomessa lehtopalmikkosammalta esiintyy koko maan alueella paikoittain, rehevillä seuduilla. Se kasvaa kosteissa lehtometsissä, lehtokorvissa, lettosoiden laidoilla ja tunturisoilla keskipaljakan korkeudelle. Laji vaatii ravinteisen kasvupaikan ja suosii lähteisiä elinympäristöjä. == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3 === Viitteet === Luokka:Palmikkosammalet (heimo)
Autot 2 (videopeli)

Autot 2 on Avalanche Softwaren kehittämä samannimiseen elokuvaan perustuva ajopeli. Se on jatko-osa vuonna 2006 julkaistulle Autot-elokuvalle. Peli julkistettiin ensimmäisen kerran E3 2011 -messuilla, ja sen julkaisi Disney Interactive kaikille seitsemännen sukupolven pelialustoille Pohjois-Amerikassa 21. kesäkuuta ja Australiassa 23. kesäkuuta 2011. Euroopassa peli julkaistiin 22. heinäkuuta 2011. Pelin PlayStation 3 -version tiedotettiin sisältävän stereoskooppisen 3D-pelimuodon. Pelin Nintendo 3DS -versio julkaistiin Pohjois-Amerikassa 1. marraskuuta 2011 (samana päivänä, jolloin Autot 2 julkaistiin DVD:lle ja Blu-raylle). Pelin PlayStation Portable -versio julkaistiin Pohjois-Amerikassa 8. marraskuuta 2011. Euroopassa se kuitenkin julkaistiin 4. marraskuuta 2011. Kun peli paljastettiin American International Toy Fair -tapahtumassa New York Cityssä, Autot 2 antoi pelaajien hypätä mukaan Autot-universumiin upouudella kansainvälisellä vakoojateemalla. Peli sisältää valikoiman Autot-hahmoja, joilla kilpaillaan vauhdikkaissa vakoojaseikkailuissa sekä maailmanluokan kilpailuissa. Peli sai pääosin positiivisen vastaanoton, sillä Metacriticin keskiarvoksi muodostui pelin Xbox 360 -versiolle 72/100, PlayStation 3 -versiolle 74/100, Wii-versiolle 69/100, PC-versiolle 65/100 ja Nintendo DS- sekä 3DS-versiolle 58/100. Asiakkaat, jotka ostivat pelin Targetin sivuston kautta 28. kesäkuuta – 2. heinäkuuta välisenä aikana, saivat 10 dollarin arvoisen lahjakortin ilmaiseksi. == Pelaaminen == Peliä pelataan kolmannesta persoonasta ja sitä voi pelata samalla konsolilla 1-4 pelaajaa. Pelin kentät sijoittuvat elokuvan tapahtumapaikkoihin, kuten Lontooseen, Tokioon, öljynporauslautalle sekä Syylari Cityyn. Peli sisältää erilaisia pelimuotoja, joita pelata noilla kentillä, esimerkiksi kilpailua, kilpailua asein, sekä metsästystä vapaasti kuljettavalla areenalla. Hahmoja on pelaajalle valittavissa 25. Näistä osa avataan suorittamalla pelin varsinaisia tehtäviä. == Suomenkieliset ääninäyttelijät == Näyttelijät pelin tekijätiedoissa == Lähteet == Luokka:Autot (elokuvasarja) Luokka:Vuoden 2011 videopelit Luokka:Ajopelit Luokka:Mac OS -pelit Luokka:Nintendo DS -pelit Luokka:Nintendo 3DS -pelit Luokka:IOS-pelit Luokka:PlayStation 3 -pelit Luokka:PlayStation Portable -pelit Luokka:Wii-pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Xbox 360 -pelit Luokka:Disney-videopelit
NBA-kausi 2012–2013

NBA-kausi 2012–2013 oli NBA-koripalloliigan 67. kausi. Kauden päätteeksi mestariksi kruunattiin edelliskauden tapaan Miami Heat, joka voitti seitsemään otteluun venyneessä loppuottelusarjassa San Antonio Spursin. ==Tapahtumia== ==Runkosarja== Läntinen konferenssi V H V% Oklahoma City Thunder * 60 22 73.2% San Antonio Spurs * 58 24 70.7% Denver Nuggets 57 25 69.5% Los Angeles Clippers * 56 26 68.3% Memphis Grizzlies 56 26 68.3% Golden State Warriors 47 35 57.3% Los Angeles Lakers 45 37 54.9% Houston Rockets 45 37 54.9% Utah Jazz 43 39 52.4% Dallas Mavericks 41 41 50.0% Portland Trail Blazers 33 49 40.2% Minnesota Timberwolves 31 51 37.8% Sacramento Kings 28 54 34.1% New Orleans Hornets 27 55 32.9% Phoenix Suns 25 57 30.5% Itäinen konferenssi V H V% Miami Heat * 66 16 80.8% New York Knicks * 54 28 65.9% Indiana Pacers * 49 32 60.5% Brooklyn Nets 49 33 59.8% Chicago Bulls 45 37 54.9% Atlanta Hawks 44 38 53.7% Boston Celtics 41 40 50.6% Milwaukee Bucks 38 44 46.3% Philadelphia 76ers 34 48 41.5% Toronto Raptors 34 48 41.5% Detroit Pistons 29 53 35.4% Washington Wizards 29 53 35.4% Cleveland Cavaliers 24 58 29.3% Charlotte Bobcats 21 61 25.6% Orlando Magic 20 62 24.4% V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja ===Pelaajatilastot=== Kategoria Pelaaja Joukkue Tilasto Pisteitä per ottelu Carmelo Anthony New York Knicks 28.7 Levypalloja per ottelu Dwight Howard Los Angeles Lakers 12.4 Syöttöjä per ottelu Rajon Rondo Boston Celtics 11.1 Riistoja per ottelu Chris Paul Los Angeles Clippers 2.4 Torjuntoja per ottelu Serge Ibaka Oklahoma City Thunder 3.0 Pelitilanneheittojen tarkkuus DeAndre Jordan Los Angeles Clippers 64.3% Vapaaheittojen tarkkuus Kevin Durant Oklahoma City Thunder 90.5% Kolmen pisteen heittojen tarkkuus José Calderón Toronto/Detroit 46.1% ==Pudotuspelit== ==Palkitut pelaajat== * Arvokkain pelaaja (MVP): LeBron James, Miami Heat * Vuoden tulokas: Damian Lillard, Portland Trail Blazers * Vuoden puolustuspelaaja: Marc Gasol, Memphis Grizzlies * Paras kuudes pelaaja: J. R. Smith, New York Knicks * Kehittynein pelaaja: Paul George, Indiana Pacers * Vuoden valmentaja: George Karl, Denver Nuggets * Finaalien MVP: LeBron James, Miami Heat == Aiheesta muualla == Luokka:NBA-kaudet Luokka:Koripallosarjojen kausi 2012–2013/2013
Kurkinen

Kurkinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Armi Hosia (o.s. Kurkinen, 1909–1992), opettaja ja kansanedustaja (Suomen Kansanpuolue), kunnallisneuvos *Jari Kurkinen (s. 1956), tietokirjailija, tutkija ja toimittaja *Maileena Byström (ent. Kurkinen, s. 1958), kuvittaja, taidegraafikko ja lastenkirjailija *Matti Kurkinen (1951–1975), kitaristi ja säveltäjä *Niina Kurkinen (s. 1974), malli ja näyttelijä *Risto Kurkinen (s. 1963), jääkiekkoilija, jääkiekkovalmentaja *Severi Kurkinen (ent. Hietalin, 1879–1945), kansanedustaja (sos. dem.) *Sinikka Kurkinen (s. 1935), taidemaalari
Pampulasammal

Pampulasammal (Acaulon muticum) on lehtisammallaji toukosammalten heimossa (Pottiaceae). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon lauhkea vyöhyke. Suomen alueella pampulasammal on eteläinen ja harvinainen. Sitä on kasvanut Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa, mutta esiintymät ovat hävinneet, joten laji oli luokiteltu hävinneeksi (RE). Pampulasammal vaatii kasvupaikaksi paljasta kalkkipitoista maata. Vuoden 2019 arvioinnissa se luokiteltiin Suomessa äärimmäisen uhanalaiseksi. Pampulasammal on yksivuotinen ja pienikokoinen, noin kaksi millimetriä korkea. Se on kasvutavaltaan akrokarppinen (pesäkekärkinen) ja silmumainen. Itiöpesäkkeitä kasvaa usein. Ne ovat täysin pyöreitä, avautumattomia ja kasvavat perättömänä lehtien keskellä. Lehdet ovat koveria ja selvästi hampaallisia kärjestä. == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luokka:Toukosammalet (heimo) Luokka:Suomen äärimmäisen uhanalaiset kasvit
Nallikkasammal

Nallikkasammal (Gyroweisia tenuis) on lehtisammallaji toukosammalten heimossa (Pottiaceae). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon lauhkea vyöhyke. Suomen alueella nallikkasammal on levinneisyydeltään lounainen ja harvinainen. Sillä on yksi tunnettu löytöpaikka Varsinais-Suomessa Kaarinassa Kuusiston Piispanlinnan raunioissa. Se elää rapautuvalla kalkkikivellä. Nallikkasammalen esiintymän on epäilty tuhoutuneen linnan restauroinnissa, joten laji on Suomen uhanalaisluokituksessa luokiteltu hävinneeksi lajiksi (RE). == Lähteet == * Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6. * Rassi, Pertti, Hyvärinen, Esko, Juslén, Aino & Mannerkoski, Ilpo (toim.) 2010: Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. === Viitteet === Luokka:Toukosammalet (heimo) Luokka:Suomen äärimmäisen uhanalaiset kasvit
Kuronen

Kuronen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: *Urho Kuronen eli Rukkas-Antti (1924–2019), markkinoiden helppoheikki *Edvard Kuronen (1896–1960), jääkäri *Erkki Kuronen (s. 1970), geologi ja yritysjohtaja *Hannu Kuronen (s. 1964), jääkiekkoilija *Jimi Kuronen (s. 1995), jääkiekkoilija *Jiri Kuronen (s. 1974), muusikko, säveltäjä ja tuottaja *Jukka Kuronen (s. 1978), drag-artisti *Kirsti Kuronen (s. 1966), kirjailija ja runoilija *Kosti Kuronen (1934–2024), arkkitehti ja maisema-arkkitehti *Marjo Kuronen (s. 1960), yhteiskuntatieteilijä, sosiaalityön professori *Matti J. Kuronen (s. 1940), rovasti, perheneuvoja ja kirjailija *Mikael Kuronen (s. 1992), jääkiekkoilija, Hannu Kurosen poika *Mira Kuronen (s. 1977), radio- ja televisiojuontaja *Olavi Kuronen (1923–1989), mäkihyppääjä *Paavo Kuronen (1942–2017), everstiluutnantti *Pentti Kuronen (s. 1951), lääkintäkenraalimajuri evp, entinen Suomen Puolustusvoimien ylilääkäri *Sami Kuronen (s. 1974), radio- ja tv-juontaja, ääninäyttelijä *Sirpa Kuronen (s. 1962), poliitikko, Vihreän liiton puoluesihteeri *Ville Kuronen (1917–2000), maanviljelijä ja kirjailija ;entisenä sukunimenä *Sara La Fountain (ent. Kuronen, s. 1981), julkkiskokki, tietokirjailija ja kolumnisti *Susan Ruusunen (ent. Kuronen, s. 1970), julkisuuden henkilö, yrittäjä ==Yritys== *Kirjapaino E. Kuronen, 1970-luvulta vuoteen 1992 toiminut, erityisesti musiikkialbumien ja -kasettien kansista tunnettu paino