Munsaaren työväentalo

Munsaaren työväentalo sijaitsi Kotkassa entiseen Kymin kuntaan kuuluneessa Munsaaressa. ==Historia== Munsaaren Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907 ensimmäisen kerran ja toisen kerran vuonna 1913. Vuonna 1942 työväenyhdistykseen perustettiin naisjaosto. Tammikuussa vuonna 1911 Munsaaren työväenyhdistys vuokrasi tontin Juho Ruonalalta omaa taloa varten. Helmikuussa ryhdyttiin taloa rakentamaan. Työväentalo valmistui vuoden 1912 keväällä. Se maalattiin vaaleanvihreäksi. Talon pituus oli 10 metriä ja leveys 8 metriä. Juhlasali oli 3,5 metriä korkea. Tonttia saatiin myös suurennettua. Vuoden 1917 aikana taloa korjattiin ja laajennettiin. Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväentalo kuitenkin takavarikoitiin. Se vapautui takavarikosta vuonna 1919, ja toiminta jatkui. Tonttimaa lunastettiin omaksi vuonna 1920. ==Rakennus== Vuonna 1921 tonttia laajennettiin ja talon eteistä suurennettiin. Vuonna 1925 talolle rakennettiin putka ja eteisestä tehtiin lämpimän pitävä sekä rakennettiin vaatenaulakko. Myös sähkö saatiin. Lamavuosina 1930-luvulla talon toiminta vaikeutui ja se jätettiin kylmilleen. Tilanne helpottui kuitenkin, ja vuonna 1935 taloa taas laajennettiin talkoilla. Vuonna 1954 Munsaari, Mussalo, Sutela ja koko Länsi-Kotka, jotka olivat kuuluneet Kymin kuntaan, liitettiin Kotkan kaupunkiin. Vuonna 1958 Munsaaren ja Sutelan työväenyhdistykset yhtyivät Länsi-Kotkan sos.dem. työväenyhdistykseksi. Munsaaren työväentalo oli aluksi myös uuden yhdistyksen toimipaikka. Vuonna 1958 työväentalon ravintolan ja salin katto korjattiin ja maalattiin, tehtiin paloluukut, puhdistettiin lattia, kunnostettiin pihamaa ja uusittiin portaat. Munsaari jäi kuitenkin syrjään, kun uutta asutusta rakennettiin. Painopiste siirtyi Ruonalaan ja myöhemmin Karhuvuoreen. Munsaaren työväentalo jäi vähälle käytölle ja rappeutui. Vuonna 1963 ryhdyttiin pohtimaan uuden talon rakentamista. Kaupungin kanssa solmittiin vuonna 1967 tonttien vaihto, jolloin Munsaaren työväentalon tontti siirtyi kaupungille ja yhdistys sai tontin Nallenpolun (Rinnepolku) varrelta, johon aiottiin rakentaa liiketalo, jossa olisi tilat myös työväenyhdistykselle. Hanke muuttui ja vuonna 1976 valmistui Rinnepolun (Ututie) varteen vuokra- asuintalo Kiinteistö Oy Kotkan Ututie 11. Sen omistajina ovat Kotkan Sos.dem. Ty, Kotkan Sos.dem. Kunnallisjärjestö ja Länsi-Kotkan Sos.dem. Ty, jolla on talossa myös oma kerho- ja kokoustila Utukka. Kaupunki purki Munsaaren työväentalon 1970-luvun alussa. ==Toimintaa työväentalolla== Työväentalossa pidettiin jo vuoden 1912 aikana seitsemän tanssi- ja kahdeksan perheiltamaa. Talolle hyväksyttiin myös järjestyssäännöt. Humalaisia ei taloon päästetty. Kieltolain aikana talolle valittiin raittiusvalvoja. Munsaaren työväentalo toimi koko saaren ja lähiseutujen kulttuuritoimien keskuksena. Siellä pidettiin kokouksia, näyteltiin, pidettiin iltamia, häitä ja vainajien muistotilaisuuksia. Myös kansakoulu ja päiväkoti ovat toimineet talon suojissa. Urheiluseura Kanto ja Munsaaren Saarenpojat pitivät siellä harjoituksiaan. Munsaaren Saarenpoikien naisjoukkue saavutti pesäpallossa TUL:n mestaruuden 1947–1949. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kotkan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kymi