Tanskan kulttuurikaanon

Tanskan kulttuurikaanon () on Tanskan kulttuuriministeriön vuosina 2004–2006 kokoama kulttuurikaanon maan kulttuuriperinnön tärkeimpinä pidetyistä taideteoksista, elämänurista ja muista ilmentymistä. Kaanon muodostuu 108 kohteesta kahdeksassa kategoriassa: arkkitehtuuri, kuvataide, muotoilu ja käsityö, elokuva, kirjallisuus, musiikki, esittävä taide ja lastenkulttuuri. Vuonna 2006 julkaistuun kulttuurikaanoniin valittiin jokaisesta kategoriasta 12 kohdetta, paitsi että musiikkikategoriaan valittiin 12 taidemusiikin ja 12 populaarimusiikin kohdetta, ja muutaman kategorian kahdestoista kohde on useasta teoksesta muodostuva antologia. == Arkkitehtuuri == Arkkitehtuurin kaanonkomiteaa pyydettiin nimeämään 12 työtä, jotka kattaisivat sekä rakennus- että maisemasuunnittelun. Sovittiin, että kohteiden ei tarvitse sijaita Tanskassa. Komitean puheenjohtajana toimi Lone Wiggers ja jäseninä Carsten Juel-Christiansen, Malene Hauxner, Lars Juel Thiis ja Kent Martinussen. Kohde Sijainti Vuosi Arkkitehti Kuva Aarhusin raatihuone Aarhus 1937–1942 Arne Jacobsen, Erik Møllerv Aarhusin yliopisto Aarhus 1931 Kay Fisker, C. F. Møller, Povl Stegmann, Carl Theodor Sørensen Hoverin kirkko Ringkøbingin lähellä Jyllannissa 1100-luku tuntematon Glorupin kartano Nyborg, Fyn-saaren itäranta 1100-luku, 1742–1743, 1762–1765, 1773–1775 Philip de Lange, Christian Joseph Zuber Nicolas-Henri Jardin Frederiksstaden Kööpenhamina 1749–1771 Nicolai Eigtved Vor Frue -kirkko Kööpenhamina 1811–1829 C. F. Hansen Jægersborgin peurapuisto Klampenborg, Sjellanti 1846 Rudolph Rothe Asuinalue, Brumleby Østerbro, Kööpenhamina 1854–1856 Gottlieb Bindesbøll Vilhelm Klein Lægeforeningens boliger Mariebjergin hautausmaa Gentofte, Sjellanti 1925–1935 G. N. Brandt Sormikaava Kööpenhamina 1947 Peter Bredsdorff Sydneyn oopperatalo Sydney, Australia 1957–1973 Jørn Utzon Ison-Beltin silta Sjellanti–Fyn 1991–1998 Dissing + Weitling – Hans Dissing ja Otto Weitling == Kuvataiteet == Kuvataiteiden kaanonkomiteassa sovittiin, että kaanoniin sisällytetään vain elämäntyönsä jo tehneiden taiteilijoiden teoksia. Jokainen komitean viidestä jäsenestä sai nimetä yhden suosikkiteoksensa sen jälkeen, kun ensin oli yhteisesti päätetty seitsemästä. Komitean puheenjohtajana toimi Hein Heinsen ja jäseninä Hans Edvard Nørregård-Nielsen, Bente Scavenius, Bjørn Nørgaard ja Sophia Kalkau. Teos Sijainti Vuosi Taiteilija Kuva Trundholmin aurinkovaunut Tanskan kansallismuseo n. 1300 eaa. tuntematon Ylösnousemus Undløsen kirkko n. 1440 unionimestari Bordesholmin alttari Schleswigin tuomiokirkko valmistunut 1521 Hans Brüggemann Frederik V ratsailla Amalienborgin linna valmistunut 1771 Jacques Saly Jason ja kultainen talja Thorvaldsenin museo valmistunut 1828 Bertel Thorvaldsen Udsigt gennem tre buer i Colosseums tredje stokværkum Tanskan valtion taidemuseo 1813–1816 C. W. Eckersberg Syysaamu Sortedam-järvellä Ny Carlsberg Glyptotek 1838 Christen Købke Støvkornenes dans i solstrålerne Ordrupgaard 1900 Vilhelm Hammershøi Kesäpäivä Roskilde-vuonolla Randers-taidemuseo 1900 L. A. Ring Suuri helpotus J.F. Willumsenin museo 1923–1928 J. F. Willumsen Seisova nainen Göteborgin taidemuseo 1937–1943 Astrid Noack Stalingrad Museum Jorn, Silkeborg 1957–1972 Asger Jorn == Taideteollisuus ja käsityö == Taideteollisuuden ja käsityön kaanonkomitea päätti nimetä kohteita, joilla syntyaikanaan on ollut käytännöllinen funktio ja jotka ovat yhä omaleimaisia ja tunnistettavia myös kansainvälisesti. Komiteaa johti Merete Ahnfeldt-Mollerup ja sen jäseniä olivat Erik Magnussen, Astrid Krogh, Ursula Munch-Petersen ja Louise Campbell. Tuote Muotoilija Vuosi Kuva Viikinkivene Skuldelev 2 tuntematon n. 1042 Flora Danica (kirja) ja Flora Danica (astiasto, Royal Copenhagen) Georg Christian Oeder, Johann Christoph Bayer, useita muita 1761–1883 Thorvald Bindesbøllin elämäntyö 1846–1908 Knud V. Engelhardtin elämäntyö 1882–1931 Marie Gudme Lethin elämäntyö 1895–1997 PH valaisinten varjostinjärjestelmä Poul Henningsen 1925– (jatkuu yhä) Teeastiasto Gertrud Vasegaard 1956 Gedser kokeellinen tuuliturbiini Johannes Juul 1957 S-tuoli Verner Panton 1960 Polyuretaanituoli Gunnar Aagaard Andersen 1964 Kevi-kalustepyörä Jørgen Rasmussen 1965 Fiberline-julkisivujärjestelmä Fiberline Composites ja Jan Søndergaard 2006 == Elokuva == Elokuvan kaanonkomitea päätti valita elokuvia, jotka kuvaavat tanskalaista elämää ja käyttävät tanskalaisia näyttelijöitä. Poikkeuksena he valitsivat mukaan elokuvan Nälkä (Sult), jonka tapahtumat sijoittuvat Osloon ja näyttelijät ovat ruotsalaisia. Komitean puheenjohtajana toimi Susanne Bier ja jäseninä Vinca Wiedemann, Tivi Magnusson, Ole Michelsen ja Jacob Neiiendam. Elokuva Ohjaaja Vuosi Kuva Kunnioita vaimoasi (Du skal ære din hustru) Carl Th. Dreyer 1925 Vihan päivä (Vredens dag) Carl Th. Dreyer 1943 Ditte ihmislapsi (Ditte menneskebarn) Bjarne Henning-Jensen 1946 Soldaten og Jenny Johan Jacobsen 1947 Nälkä (Sult) Henning Carlsen 1966 Bennys badekar Jannik Hastrup ja Flemming Quist Møller 1971 Matador Erik Balling 1978–1982 Tiedon puu (Kunskabens træ) Nils Malmros 1981 Ranskalainen illallinen (Babettes gæstebud) Gabriel Axel 1987 Pelle Valloittaja (Pelle Erobreren) Bille August 1987 Juhlat (Festen) Thomas Vinterberg 1998 Idiootit (Idioterne) Lars von Trier 1998 == Kirjallisuus == Kirjallisuuskomitea piti tärkeänä valita teoksia, jotka ovat kestäneet aikaa ja vaikuttaneet tanskalaiseen kirjallisuuteen ja kulttuuriin yleisemminkin. Komiteaa johti Finn Hauberg Mortensen ja sen jäseniä olivat Erik A. Nielsen, Mette Winge, Claes Kastholm Hansen ja Jens Christian Grøndahl. Kirjailija Teos Vuosi Kuva Leonora Christina Jammers Minde 1673–1674, julkaistu 1869 Steen Steensen Blicher Præsten i Vejlbye 1829 H. C. Andersen Pieni merenneito (Den lille Havfrue) 1837 Søren Kierkegaard Joko – tahi: Katkelma elämästä (Enten – eller) 1843 J. P. Jacobsen Rouva Marie Grubbe: Sisäkuvia seitsemänneltätoista vuosisadalta (Fru Marie Grubbe) 1876 Herman Bang Ved Vejen 1886 Henrik Pontoppidan Lykke- Per 1898–1904 Johannes Vilhelm Jensen Kuningas murtuu (Kongens fald) 1900–1901 Karen Blixen Talvisia tarinoita (Vinter-Eventyr) 1942 Klaus Rifbjerg Og andre historier 1964 Inger Christensen Sommerfugledalen 1991 Kahdestoista kaanoniin valittu teos on 24 runon antologia: Kirjailija Teos Vuosi Kuva Kansanlaulu, tekijä tuntematon Ebbe Skammelsøn Kansanlaulu, tekijä tuntematon Germand Gladensvend Thomas Kingo Hver har sin Skæbne (Sorrig og Glæde...) H. A. Brorson Den yndigste rose er funden 1732 Johs. Ewald Til Siælen. En Ode 1780 Adolf Vilhelm Schack von Staffeldt Indvielsen 1804 Adam Oehlenschläger Hakon Jarls Død eller Christendommens Indførsel i Norge 1803 N. F. S. Grundtvig De Levendes Land 1883 Christian Winther Rosa unica 1849 Emil Aarestrup Paa sneen (Suom. "Lumella") 1838 Holger Drachmann Jeg hører i Natten den vuggende Lyd 1877 Sophus Claussen Ekbatana 1896 Jeppe Aakjær Aften 1912 Thøger Larsen Den danske Sommer 1914 Tom Kristensen Det er Knud, som er død 1936 Jens August Schade Læren om staten 1928 Gustaf Munch-Petersen det underste land 1933 Thorkild Bjørnvig Anubis 1955 Ole Sarvig Regnmaaleren 1943 Morten Nielsen Øjeblik 1945 Frank Jæger Sidenius i Esbjerg 1959 Ivan Malinowski Myggesang 1958 Per Højholt Personen på toppen 1985 Henrik Nordbrandt Violinbyggernes by 1985 == Musiikki == Musiikin kaanonkomitea päätti keskittyä yksittäisiin teoksiin eikä niinkään säveltäjien kokonaistuotantoihin. He valitsivat 12 taide- ja 12 kevyen musiikin edustajaa. Komitean puhetta johti Per Erik Veng ja jäsenet olivat Jørgen I. Jensen, Torben Bille, Inger Sørensen ja Henrik Marstal. === Taidemusiikki === Säveltäjä / tekijä Teos Vuosi Kuva F. L. Æ. Kunzen Holger Danske 1789 C. E. F. Weyse Otte Morgensange ja Syv Aftensange 1837 ja 1838 H. C. Lumbye Kolme galoppia: Telegraph-Galop, Champagne-Galop ja Kjöbenhavns Jernbane-Damp-Galop 1844, 1845 ja 1847 Niels W. Gade Elverskud 1854 J. P. E. Hartmann Vølvens Spådom 1872 Peter Heise Drot og marsk 1878 Carl Nielsen Maskarade 1906 Carl Nielsen Sinfonia n:o 4: Sammumaton 1916 Rued Langgaard Antikrist 1923 Per Nørgård Sinfonia n:o 3 1976 Pelle Gudmundsen-Holmgreen Symphony-Antiphony 1978 Kahdestoista valittu teos Højskolesange (Kansankorkeakoulun lauluja) koostuu 12 laulusta: Säveltäjä / tekijä Teos Vuosi Kuva C. E. F. Weyse (1826), sanat N. F. S. Grundtvig Den signede dag med fryd vi ser 1826 Kansanlaulu, uudelleen sanoittanut Svend Grundtvig Det var en lørdag aften 1849 Kansanlaulu Mariagerin seudulta En yndig og frydefuld sommertid Julkaistu A.P. Berggreenin kokoelmassa Danske folkesange 1869 Carl Nielsen, teksti Ludvig Holstein Vi sletternes sønner Musiikki 1906, teksti 1903 Carl Nielsen, teksti Jeppe Aakjær Jens Vejmand Musiikki 1907, teksti 1905 Thomas Laub, teksti St. Blicher ”Det er hvidt herude” Musiikki 1914, teksti 1838 Oluf Ring, teksti Thøger Larsen Danmark, nu blunder den lyse nat Musiikki 1922, teksti 1914 Poul Schierbeck, teksti Hans Christian Andersen I Danmark er jeg født Musiikki 1926, teksti 1850 Thorvald Aagaard, teksti Laurits Christian Nielsen Jeg ser de bøgelyse øer Musiikki 1931, teksti 1901 Otto Mortensen, teksti Helge Rode Du gav os de blomster, som lyste imod os Musiikki 1939, teksti 1921 Otto Mortensen, teksti Alex Garff Septembers himmel er så blå 1949 Peter Erasmus Lange-Müller / Shu-Bi-Dua, teksti Holger Drachmann Vi elsker vort land Musiikki 1887 ja 1980, teksti 1885 === Populaarimusiikki === Säveltäjä/sanoittaja Teos Vuosi Kuva Kai Normann Andersen 12 laulun valikoima: ”Musens sang”, ”Den allersidste dans”, ”Pige træd varsomt”, ”Å hvor jeg, ih, hvor jeg, uh hvor jeg vil”, ”I dit korte liv”, ”Man binder os på mund og hånd”, ”Alle går rundt og forelsker sig”, ”Gå ud og gå en tur”, ”Glemmer du”, ”Titte til hinanden”, ”Drømmeland” ja ”Gå med i lunden” 1925–1959 Dansk Guldalderjazz Dansk Guldalderjazz Vol. 1–4 1940–1949 Savage Rose The Savage Rose 1968 Kim Larsen Værsgo 1973 Benny Andersen ja Povl Dissing Svantes Viser 1973 Gasolin' Live sådan 1976 Kliché Supertanker 1980 C. V. Jørgensen Tidens Tern 1980 Sebastian Stjerne til støv 1981 Palle Mikkelborg ja Miles Davis Aura 1984/1985 tv·2 Nærmest lykkelig 1988 Kahdenneksitoista teokseksi valittiin antologia Evergreens: Säveltäjä/sanoittaja Teos Vuosi Kuva Sven Gyldmark/Poeten ”Solitudevej” – es. Elga Olga Svendsen Esityksestä Cirkusrevyen 1953 Sven Gyldmark & Erik Leth ”Er du dus med himlens fugle” – es. Poul Reichhardt Elokuvasta Vagabonderne på Bakkegården 1958 Vidar Sandbeck & Peter Mynte – single ”Heksedans (her kommer mutter med kost og spand)” – es. Raquel Rastenni 1960 Bjarne Hoyer & Ida From ”To lys på et bord” – es. Otto Brandenburg Dansk Melodi Grand Prix, 1960 Otto Helge Francker & Sejr Volmer- Sørensen ”Dansevise” – es. Grethe Ingmann ja Jørgen Ingmann Dansk Melodi Grand Prix, 1963 Bent Fabricius-Bjerre & Klaus Rifbjerg ”Duerne flyver” – es. Cæsar Elokuvasta Jeg er sgu min egen, 1967 John Mogensen ”Så længe jeg lever” – es. John Mogensen. Single 1970, myös albumilla John Mogensen: John, 1973 Anne Linnet ”Smuk og dejlig” – es. Shit & Chanel Albumilta Shit & Chanel, 1975 Peter A. G. Nielsen / Gnags ”Under Bøgen” – es. Gnags Albumilta Er du hjemme i aften, 1977 Shu-bi-dua ”Danmark” – es. Shu-bi-dua Albumilta Shu-bi-dua 78'eren, 1978 Frans Bak & Per Nielsen ”Danse i måneskin” – es. Trine Dyrholm & Moonlighters Dansk Melodi Grand Prix, 1987 Lars Lilholt Kald det kærlighed – es. Lars Lilholt Band Albumilta Lars Lilholt Band: Portland, 1986 == Esittävät taiteet == Esittävän taiteen kaanonkomitea perusteli valinneensa ainutlaatuista luovuutta edustaneita teoksia, joilla on merkitystä nykyajassakin. Puhetta johti Flemming Enevold ja jäseniä olivat Karen-Maria Bille, Jokum Rohde, Sonja Richter ja Erik Aschengreen. Tekijä Teos Vuosi Kuva Ludvig Holberg Jeppe Niilonpoika (Jeppe på Bjerget) 1722 Holberg Adam Oehlenschläger Aladdin 1805 August Bournonville ja Herman Severin Løvenskiold La Sylphide, baletti 1836 Henri Nathansen Indenfor Murene 1912 Kaj Munk Ordet 1932 Kjeld Abell Anna Sophie Hedvig 1939 Neljä revyynumeroa: Man binder os på mund og hånd (Liva Weel, 1940), Skolekammerater (Kellerdirk, 1956), Brevet til Bulganin (Osvald Helmuth, 1957), Fingernummeret (Dirch Passer, 1974) 1940, 1956, 1957 and 1974 Harald Lander ja Knudåge Riisager Etudes 1948 Flemming Flindt ja Georges Delerue Enetime 1963 Solvognen Julemandshæren 1974 Sort Sol Sort Sol live, Carlton og Wurst 1986–1987 Jess Ørnsbo Majonæse 1988 == Lasten kaanon == Lasten kulttuurikaanon muodostettiin sitä mukaa kun valinnat muissa komiteoissa etenivät. Siihen otetut työt edustavat siis monia eri taiteenlajeja. Tekijä Teos Vuosi Kuva Carl Theodor Sørensen Lasten rakennusleikkipuisto 1931 Gunnar Nyborg-Jensen (toim.) De små synger, lasten laulukirja 1948 Astrid Henning-Jensen Yksin maailmassa (Palle alene i verden), elokuva 1949 Carl Barks Anders And og den gyldne hjelm, sarjakuva (”Aku Ankka ja kultainen kypärä”) 1954 Nanna Ditzel Høj stol -syöttötuoli 1955 Godtfred Kirk Christiansen Lego-palikka 1958 Cecil Bødker Karkuri ja musta ratsu (Silas og den sorte hoppe), lastenkirja 1967 Halfdan Rasmussen & Ib Spang Olsen Halfdans ABC, aapinen 1967 Katrine Hauch-Fausbøll Kaj & Andrea, televisio-ohjelma 1971 Anne Linnet Go’ sønda’ morn’, lastenmusiikkialbumi 1980 Søren Kragh-Jacobsen Kumi-Tarzan (Gummi-Tarzan), elokuva 1981 Steen Koerner Nøddeknækkeren, lastenteatteriesitys 2003 == Vastaanotto == Kulttuurikaanonin yhdeksi tavoitteeksi asetettiin tanskalaisten ja maahanmuuttajien välisen integraation helpottaminen. Tämän on arveltu toteutuneen huonosti. Tiedotusvälineiden mukaan kulttuurikaanonilla on ollut vähäinen vaikutus. Sanomalehti Berlingske näki kaanonilla kuitenkin merkitystä siinä, miten ei-sosialistinen hallitus oli uskaltanut yksinkertaisesti todeta, että toiset taideteokset ovat parempia kuin toiset. ==Lähteet== * 238 sivua Luokka:Tanskalainen kulttuuri