EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Leppäkosken työväentalo

Leppäkosken työväentalo sijaitsee Kuhmoisten Leppäkosken kylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas. ==Historia== Leppäkosken työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Rakennustoimikunta aloitti työväentalon hankkimisen vuonna 1916, mutta vuonna 1918 syksyllä konstaapeli Unnaslahti laittoi myyntiin kaikki hankitut rakennustarpeet. Oikeusteitse yhdistys sai pienen korvauksen menetetyistä rakennustarpeista. Vasta vuonna 1939 yhdistys ryhtyi uuteen yritykseen. Yhdistys osti lainavaroin Mäntymäki-nimisen tontin ja sillä sijainneet rakennukset. Talon vihkiäiset pidettiin heinäkuussa vuonna 1939. Velat saatiin maksettua pois vuonna 1946. Toiminta oli aluksi vilkasta, ja taloa vuokrattiin myös ammattiosastolle ja seuratoimintaan sekä häihin ja muihin perhejuhliin. Vuonna 1947 talossa pidettiin Leppäkoskelle perustetun OTK-laisen osuusliikkeen perustava kokous. 1950-luvulla toiminta hiipu, ja talo myytiin tontteineen yksityiselle. ==Rakennus== Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on pelti. Rakennuksen perusta on harmaakivestä. Talon ulkoväri on punamulta, ja siinä on valkoiset ikkunanpielilaudat. Rakennuksen perustana on vanha rakennus, jota on korotettu. Talossa on sali näyttämöineen, keittiö, eteinen, kaksi asuinhuonetta ja uuden omistajan rakentama sauna. Pihapiirissä on kaivo, puuvaja ja wc:t. ==Toimintaa työväentalolla== Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan yksityisasuntona. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuhmoisten rakennukset ja rakennelmat
Kuhmoisten Sappeen työväentalo

Kuhmoisten Sappeen työväentalo sijaitsee Kuhmoisten Sappeen kylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas. ==Historia== Työväenyhdistys osti tontin Saima Peltoselta työväentaloa varten. Työväentalo rakennettiin entisestä vesivoimalla pyörivästä meijeristä, joka sijaitsi nykyisellä Myllypihalla. Yhdistys oli talousvaikeuksissa 1920-luvulla. Työväenyhdistyksen toimihenkilö Yrjö Järvinen oli takaajana yhdistyksen lainassa. Kun Tampereen Työväen Säästöpankki sanoi lainan irti, hän joutui myymään oman kotitalonsakin pakkohuutokaupassa. Samassa pakkohuutokaupassa työväenyhdistys myi työväentalon Sappeen nuorisoseuralle. Sappeen nuorisoseura teki talossa remonttia ja rakensi pihalle puuvajan. Nuorisoseura myi sitten talon yksityiselle kesämökiksi. Uusi omistaja rakensi entisestä narikasta ja eteisestä saunan. Lisäksi hän rakensi pihamaalle autotallin ja kaivon. ==Rakennus== Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on pelti. Rakennuksen perusta on harmaakivestä. Talon ulkoseinät on käsitelty jäteöljyllä. Sisäänkäynteihin on tehty katokset uusien omistajien aikana. Talossa on sali näyttämöineen, kamari, keittiö, eteinen, ravintola ja entisen eteisen ja narikan tilalle rakennettu sauna. Pihapiirissä on kaivo, puuvaja ja autotalli. ==Toimintaa työväentalolla== Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan yksityisellä kesämökkinä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kuhmoisten rakennukset ja rakennelmat
Laukaan kirkonkylän työväentalo

Laukaan kirkonkylän työväentalo sijaitsee Laukaan kirkonkylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas. ==Historia== Laukaan kirkonkylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906 Kuntalassa. Vuonna 1911 ostettiin tontti Tiehuhdanmaalta. Vuonna 1913 ostettiin lautaa Suolahden sahalta ja rakennettiin väliaikainen rakennus, jonka urakoi Otto Lehtonen. Myös talkoita tehtiin. Tämä rakennus oli vain kesäaikaan käytössä. Se oli yksihuoneinen lautarakennus, ja se paloi vuonna 1913. Heti palon jälkeen ryhdyttiin hankkimaan uutta taloa. Yhdistys osti Joonas Viljaselta Leinolasta tuparakennukset. Se pystytettiin palaneen rakennuksen kivijalalle. Työ tehtiin pääosin talkoilla. Ensin rakennettiin sali, joka valmistui vuonna 1914. Vuonna 1917 työväentaloa laajennettiinu. Salia jatkettiin, ja lisäksi rakennettiin vahtimestarin huone, puffetti ja eteinen ja todennäköisesti myös näyttämö. Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväentalolla säilytettiin punavankeja Laukaasta ja Laukaan ympäristöstä. Vankileiri oli talolla kymmenen viikkoa. Vuonna 1944 työväentalon ravintola ja näyttämö oli linnoitusporukan ruokalana, ja työväentalon tontille oli rakennettu parakkikylä. Vuonna 1969 työväentalo myytiin kunnossapitovaikeuksien vuoksi ja käytön vähentyessä. ==Rakennus== Talo on osittain hirsi- ja osittain lautarunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena oli aluksi päre, ja se on myöhemmin vaihdettu huopaan. Rakennuksen perusta on harmaakivestä ja betonista. ==Toimintaa työväentalolla== Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan ollut yksityisellä varastona. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Laukaan rakennukset ja rakennelmat
Lauri Kaarta

Lauri Kaarta (käytti myös nimeä Kaarto) (23. tammikuuta 1907 Kalajoki – 11. maaliskuuta 1940 Viipuri) oli suomalainen ampuja. Lauri Kaarta asui Kalajoella ja harrasti ammuntaa paikallisen suojeluskunnan riveissä aseenaan sotilaskivääri. Paras menestys tuli vuoden 1939 MM-kisoissa Helsingissä, jossa hän saavutti kaksi henkilökohtaista pronssimitalia. Lisäksi joukkuekilpailussa tuli myös pronssimitali. Seuraavissa MM-kisoissa Luzernissa hän oli myös mukana ja saavutti henkilökohtaisen ja joukkueena hopeamitalin. Kaarta osallistui Talvisotaan JR7:n riveissä tarkka-ampujana. Taistelut kulkivat Summan kautta perääntyen Viipuriin, jossa hän kaatui Viipurin Tervaniemessä kranaatin osuessa häneen. == Mitalit MM-kisoissa == === Henkilökohtainen kilpailu === ;Kultaa ;Hopeaa *300 m sotilaskivääri, pysty (1939 Luzern) ;Pronssia *300 m sotilaskivääri, asennot (1937 Helsinki) *300 m sotilaskivääri, polvi === Joukkuekilpailu === ;Kultaa *300 m sotilaskivääri, makuu (1937 Helsinki) ;Hopeaa *300 m sotilaskivääri, asennot (1937 Helsinki) *300 m sotilaskivääri, asennot (1939 Luzern) ;Pronssia *300 m sotilaskivääri, polvi (1937 Helsinki) Kaartan suvussa on ollut myös muita, kuten Laurin veljenpoika Veikko ja hänen poikansa Mika, jotka ovat saaneet kivääriammunnassa SM-mitaleita. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset ampujat Luokka:Suomalaiset toisessa maailmansodassa kaatuneet Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Äijälän työväentalo

Äijälän työväentalo sijaitsee Laukaan Äijälän kylässä. Se edustaa ajankohdalle ja työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti ja historiallisesti arvokas. ==Historia== Äijälän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1905 ja toiminta tapahtui vuokratiloissa. Ennen sotia yhdistyksellä oli avotanssilava Ketunkankaalla. Työväentalon tontti ostettiin vuonna 1945 Martti Hyvöseltä. Työväentalo rakennettiin samana vuonna talkoilla. Se jäi kuitenkin kehikkovaiheeseen. Yhdistys joutui myymään talon ja tontin vuonna 1949–1950 Jussi Kauppiselle. Uusi omistaja muutti sisätiloja rakentaen entisen näyttämön paikalle kattilahuoneen. Yläkertaan hän teki huoneen ja entisen narikan paikalle varastohuoneen. Salia on käytetty verstaana. Työväenyhdistyksen toiminta loppui työväentalon myyntiin, ja yhdistys liitettiin varoineen Laukaan kirkonkylän työväenyhdistykseen. ==Rakennus== Talo on lautarunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on vihreä huopa. Rakennuksen perusta on betonista. Taon ulkoväri on punainen, ikkunanpuitteet ovat valkoiset. Talossa on sali, jonka päässä oli aluksi näyttämö ja nyt kattilahuone, entisen narikan paikalla on nyt varasto. Talon toisessa päässä on asuntotilat ja yläkerrassa vahtimestarin huone. Pihapiirissä on sauna ja puuvaja. ==Toimintaa työväentalolla== Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan ollut yksityisellä autokorjaamona ja yksityisasuntona. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Laukaan rakennukset ja rakennelmat
Luhangan työväentalo

Luhangan työväentalo sijaitsee Luhangan Lempään kylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas. ==Historia== Luhangan työväenyhdistys on perustettu uudelleen vuonna 1919. Toiminta oli katkennut sisällissodan aikana vuonna 1918, kun yhdistyksen johtohenkilöitä vangittiin. Omaa taloa varten ostettiin vuonna 1926 Onni ja Ida Lepistöltä Ryyttylän tilasta Hakosen perintötilaa oleva palsta Lahti-Lempää-Kesäniemi-välisen maantien risteyksestä. Taloa rakennettiin talkoilla Iivari Karilan ollessa rakennusmestarina. Rakennustarpeet saatiin pääosin lahjoituksina. Iltamia pidettiin ennen talon valmistumista Aholassa, ja iltamatuloilla rahoitettiin talon rakentamista. Työväentalo valmistui vuonna 1926, mutta ensimmäiset iltamat pidettiin vasta seuraavana kesänä. Kun 1930-luvulla putka tuli pakolliseksi, sellainen rakennettiin. Putka purettiin myöhemmin. Sotien jälkeen talolle asennettiin sähköt. ==Rakennus== Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on ollut aluksi päre, nyt pelti. Rakennuksen perusta on harmaakivestä. Talon ulkoväri on punamulta. Talossa on sali, jonka päässä on näyttämö. Salissa on lankkulattia, katossa valkoinen paneeli, salin seinät ovat paneelia ja pahvia ja siniseksi maalattu. Talon toisessa päässä on keittiö, ravintola ja eteinen. Vahtimestari on asunut lähistöllä omassa talossaan. ==Toimintaa työväentalolla== Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan omassa käytössä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Luhangan rakennukset ja rakennelmat
Haarajärven työväentalo

Haarajärven työväentalo sijaitsee Multian Sahrajärven kylässä. Se edustaa aikakaudelle ja työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. ==Historia== Haarajärven työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Työväenyhdistys perustettiin Munnisperän Haarajärvelle, josta sen toiminta siirtyi Sahrajärvelle. Yhdistys piti kokouksia ennen työväentalon rakentamista Sauna-aholla, Honkalassa, Hetemäessä ja Konttiahossa Nikaranperällä. Työväentalon tontti ostettiin Hetemäestä. Keuruun puolelta Munninperältä ostettiin Etelämäen talon vanha rakennus. Siitä kunnostettiin työväentalo vuonna 1938, ja se on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Laudasta rakennettiin eteinen samana vuonna. Rakentaminen tehtiin talkoilla. Työväentalon tontilla on saunarakennus, jossa on käymälät. Siinä on ollut myös putka. ==Rakennus== Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on huopa 1960-luvulta lähtien. Rakennuksen perusta on luonnonkivestä. Talossa on sali, jonka päässä on näyttämö. Talon toisessa päässä on keittiö ja ravintola. Talon edessä on laudasta tehty eteinen ja narikka. ==Toimintaa työväentalolla== Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan omassa käytössä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Multian rakennukset ja rakennelmat
Bangweulujärvi

Bangweulujärvi on Sambian koillisosissa sijaitseva suojainen järvi, jonka ympärillä on laajat suoalueet. Järven vedenpinnan korkeus vaihtelee sadekausien mukaan, mutta järvi kattaa suunnilleen 9 800 neliökilometrin alueen. Järvessä on kolme asutettua saarta, joiden lisäksi suoalueella on paljon matalia saaria. David Livingstone oli ensimmäinen järven nähnyt eurooppalainen. Hän löysi järven vuonna 1868 ja kuoli sen eteläiselle rannalle vuonna 1873. Bangweulujärvestä pyydettyä kalaa kuivataan ja viedään myyntiin erityisesti Copperbeltin alueelle, joka sijaitsee noin 160 kilometrin päässä lännessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sambian järvet
Palokan työväentalo Tarmola

Palokan työväentalo Tarmola sijaitsee Jyväskylässä Keski-Palokassa. ==Historia== Talon on rakentanut SKDL:n Palokan Työväenyhdistys. ==Rakennus== Työväentalo on runkorakenteinen, ja se on vuorattu laudoilla ja maalattu punaiseksi. Talon katteena oli aluksi päre, mutta vuonna 1977 laitettiin peltikatto. Sisäkatto vuorattiin lastulevyillä vuonna 1977. Samaan aikaan myös sisäseiniin laitettiin lastulevyt. Talossa oli aluksi uunilämmitys. Vuonna 1976 asennettiin sähkölämmitys. Ikkunat, ovet ja kuistit on muutettu vuonna 1977. Talossa on juhlasali, jossa on ollut näyttämö. Näyttämö purettiin vuonna 1976. Lisäksi talossa on keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto. Pihapiirissä on käymälät. Talossa ei ole vesijohtoa eikä viemäriä. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä ja juhlia. Tarmolan pohjoispäässä on Voimistelu- ja urheiluseura Palokan Pyry ry:n omistama tila, joka on rakennettu 1950-luvulla seuran kokoontumistilaksi ja "painikämpäksi". Tilan käyttötarkoitus muutettiin 1980-luvun lopulla. Sisätilat purettiin ja yhtenäisen salin tilalle rakennettiin saunatilat, pieni keittiösyvennys ja takkahuone. Pyryn toimitilassa on vakituinen vuokraaja eikä se ole tällä hetkellä vuokrattavissa muuhun käyttöön. Koko talon katto uusittiin 2000-luvun alkupuolella. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Palokka-Puuppola
Kivistön (Halssilan) työväentalo

Kivistön (Halssilan) työväentalo sijaitsee Jyväskylässä Vaajakoskentien varrella. ==Historia== Rakennus on alun perin ollut saksalaisparakki. Se on hankittu vuonna 1946 Oulun Tuirasta ja siirretty nykyiselle paikalle. Työ tehtiin talkoilla. ==Rakennus== Työväentalo on rakennettu levyelementeistä ja laudoista. Ulkovuorauksena on pystylaudoitus. Talo on maalattu tummanvihreäksi. Katteena on huopa. Sisäkattona on lautasäleikkö. Sisäseinät on vuorattu kuitulevyillä. Taloa on aluksi lämmitetty halkokamiinalla, myöhemmin on asennettu öljylämmittimet. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto sekä kokoushuone ja naulakko. Talossa ei ole vesijohtoa eikä viemäriä. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, teatteriesityksiä ja juhlia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat
Koivuranta (työväentalo)

Koivuranta on työväentalo Jyväskylässä Halssilassa. ==Historia== Talon on piirtänyt Kaj Michael vuonna 1957. Työ on tehty osittain urakalla ja osittain talkoilla. ==Rakennus== Talo on rankorakenteinen ja laudoitettu, ja se on maalattu keltaiseksi. Katteena on huopa. Sisäkatto on laudoitettu ja sisäseinät paneloitu. Taloon on asennettu vesijohto ja viemäri sekä wc vuonna 1958. Vuonna 1968 asennettiin kuumailmapuhallin. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kesäisin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa ja urheiluharjoituksia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Halssila (suuralue)
Jyskän työväenjärjestöjen talo

Jyskän työväenjärjestöjen talo sijaitsee Jyväskylässä Jyskässä. ==Historia== Talon on piirtänyt Tapio Siekkinen. Talo on rakennettu talkoilla. ==Rakennus== Talo on ulkoa pystylaudoitettu. Väri on ollut alun perin keltainen. Vuonna 1977 talo on maalattu punaiseksi. Katteena oli aluksi päre, joka vuonna 1975 vaihdettiin peltiin. Sisäseinät on vuorattu aaltopahvilla ja sisäkatto pahvilla. Osa ovista on muutettu vuonna 1978. Talossa aluksi ollut puulämmitys vaihdettiin sähkölämmitykseen vuonna 1975. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteriesityksiä ja juhlia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Vaajakoski–Jyskä
Suolahden Kansantalo

Suolahden Kansantalo on Äänekosken Suolahden keskustassa sijaitseva vuonna 1954 rakennettu työväentalo. == Historia == Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu osittain lainoituksella ja osittain lahjoituksilla ja järjestöjen omalla rahoituksella. == Rakennus == Talo on rankorakenteinen. Ulkoseinät on pystylaudoitettu. Katteena on huopa. Sisäseinät on vuorattu kovalevyllä ja lastulevyllä. Sisäkatto on vuorattu laudoilla ja kovalevyllä. Alkuperäiset puulla lämmitetyt uunit on korvattu vuonna 1962 öljylämmityksellä. Samana vuonna asennettiin vesijohto, viemäri ja rakennettiin wc:t. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. == Toimintaa työväentalolla == Talossa järjestetään kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, teatteriesityksiä ja juhlia(1982). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Työväentalot Luokka:Suolahti Luokka:Äänekosken rakennukset ja rakennelmat
Sydänmaan työväentalo

Sydänmaan Työväentalo sijaitsee Pihtiputaalla Sydänmaan kylässä. ==Historiaa== Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu jäsenten avustuksilla. ==Rakennus== Talossa oli juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Pihtiputaan rakennukset ja rakennelmat
Vehniän työväentalo

Vehniän työväentalo sijaitsee Laukaassa Vehniän kylässä haja-asutusalueella. ==Historia== Talo on rakennettu 1945–1946 talkoilla ja rahoitettu aluksi pankkilainalla. Materiaalia on hankittu keräyksillä. Laajennukset ja remontit on tehty omalla rahoituksella. ==Rakennus== Työväentalo on rankorakenteinen, ja se on maalattu punaiseksi. Katteena on ollut aluksi päre, joka korvattiin vuonna 1962 peltikatolla. Sisäkatto on vuorattu maalatulla kuitulevyllä. Myös sisäseinien verhoiluna on maalatut kuitulevyt. Laajennusosassa on lastulevyt. Laajennuksia on tehty vuosina 1975–1977. Alkuperäinen puulämmitys on korvattu vuonna 1976 öljy- ja sähkölämmityksellä. Viemäri on rakennettu vuonna 1977. Vesijohtoa ei ole. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen, kokoushuone, näyttämöhuone ja varasto. Ulkorakennuksessa on käymälä ja puuvaja. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, urheiluharjoituksia ja juhlia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Laukaan rakennukset ja rakennelmat
Urajärven työväentalo

Urajärven työväentalo oli Asikkalan kunnan Urajärven kylässä sijainnut työväentalo. Se paloi vuonna 1946. ==Historiaa== Urajärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistys sai yhden lähteen mukaan talon vuonna 1916. Tuolloin yhdistys oli Asikkalan suurin, vaikkakin jäsenmäärä oli vain 16. Talon vihkiäisiä tosin vietettiin jo vuonna 1914, joten se oli ainakin käyttökunnossa jo tuolloin, vaikka olisikin valmistunut vasta myöhemmin. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, kaksi huonetta ja eteinen. 1920–1930-lukujen vaihteessa yhdistyksen jäsenmäärä oli kymmenen paikkeilla. Vuonna 1932 yhdistys määrättiin lakkautettavaksi kommunistilakien nojalla. Se oli 1920-luvun alussa kuulunut Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vaikka yhdistys oli sittemmin eronnut puolueesta, sen tulkittiin olleen edelleen kommunistinen. Työväentalo päätyi paikalliselle nuorisoseuralle. Vuonna 1946 hyväksyttiin eduskunnassa laki, jonka perusteella 1930-luvulla takavarikoituja työväentaloja palautettiin työväenyhdistyksille. Pian tämän jälkeen Urajärven työväentalo tuhoutui tulipalossa, joka todettiin tahallaan sytytetyksi. Palon sytyttäjiksi epäiltiin nuorisoseuran jäseniä, sillä heidän kerrottiin puhuneen, että talon annettaisiin mieluummin vaikka palaa kuin palautettaisiin sitä työväenyhdistykselle. Urajärven työväenyhdistys osti keskeltä kylää uuden tontin, jolle suunniteltiin uutta, entistä ehompaa taloa. Suunnitelman toteutumisesta ei kuitenkaan ole tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1915 talolla järjestettiin iltamat, joiden yhteydessä pidettiin näytelmäkilpailu. Kilpailuun osallistui Urajärven työväenyhdistyksen lisäksi Hollolan Vesikansan työväenyhdistys. Näytelmien taso ei Työmies-lehden selostuksen mukaan ollut kovin korkea. Esimerkiksi Urajärven oma näytelmäseura oli joutunut jättämään harjoittelun viimeiseen iltaan, sillä seurueen jäsenet asuivat kovin kaukana toisistaan. Niinpä kilpailussa ei jaettu ensimmäistä palkintoa ollenkaan, kun todettiin, ettei esityksistä mikään ollut tarpeeksi tasokas. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Asikkalan rakennukset ja rakennelmat
Säynätsalon Salorinteen työväentalo

Säynätsalon Salorinteen työväentalo oli Säynätsalon Muuratsalossa sijainnut työväentalo. Rakennus valmistui talkoilla vuonna 1946 ja se purettiin vuonna 2020. ==Historia== Työväentalo on rahoitettu huvitoiminnalla saaduilla varoilla ja lahjoituksilla. Se rakennettiin talkoilla. Talon toiminnan ansiosta on voitettu vuonna 1950 Tukholman rauhanvetoomuksen nimienkeruussa valtakunnallinen ensimmäinen sija. Talo jäi tyhjilleen ja pääsi rapistumaan huonokuntoiseksi. Rakennuksen ostanut yksityishenkilö sai sille purkuluvan vuonna 2020 ja purki sen pois omakotitalon tieltä. ==Rakennus== Talo oli rakennettu sementtitiilestä ja rapattu. Talon ulkoväri oli harmaa. Kate oli ensin huopa, vuonna 1957 siihen laitettiin peltikatto. Sisäkatto ravintolassa ja eteisessä oli rapattu lauta, salissa oli puupalkit ja levyt. Talossa oli aluksi kamiinalämmitys, vuodesta 1955 öljykamiina ja sähköistys. Vesijohto ja viemäri sekä wc:t laitettiin vuonna 1978. Talon ulko-ovet ja kuisti muutettiin vuonna 1978. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Eri rakennuksessa oli talonmiehen huoneen ja keittiön käsittävä asunto. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteria, juhlia ja näyttelyitä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Muuratsalo
Bangweulun suoalue

pienoiskuva|oikea|300px|Bangweulun suoalue lähiympäristöineen kartalla Bangweulun suoalue ( tai Bangweulu Wetlands) on laaja suomaan, tulvatasangon, jokien ja suojaisten järvien muodostama alue Sambian pohjoisosissa. Alueen kokonaispinta-ala on noin 790000 hehtaaria, josta 520000 hehtaaria on pysyvää suoaluetta. Suoalueelle tulee vettä Chambeshi-joen kautta koillisesta ja ylimääräinen vesi virtaa lounaasta Luapula-jokea pitkin pois. Alueen vedenpinnan taso vaihtelee vuoden aikana voimakkaasti, mutta ennustettavasti, ja vuosien väliset vaihtelut ovat suhteellisen pieniä. Alueen vesistö on vähäravinteista (oligotrofista) ja veteen liuenneen kiintoaineksen määrä on yleisesti ottaen pieni. Suoalueen runsas kasvillisuus, erityisesti papyruskaisla, käyttää suurimman osan Chambeshi-joen alueelle tuomista ravinteista ja näin ikään kuin suodattaa ravinteet pois vedestä. Suoalueen vesiväylien varsilla kasvaa papyrussädekaislaa (Cyperus papyrus) laajoina kasvustoina ja kasvustojen reunoilla kasvaa vyöhykkeinä pilliluikkia (Eleocharis) sekä lumpeita (Nymphaea). Hiekkaisilla rannoilla ja vesiväylillä kasvaa puolestaan järviruokoa (Phragmites australis) sekä kastanjaluikkaa (Eleocharis dulcis). Maaperältään kiinteämpää maa-ainesta olevilla alueilla kasvaa erilaisia saroja (Carex), leinikkejä (Ranunculus) ja riisejä (Oryza) sekä "virtahepoheinäksi" kutsuttua Vossia cuspidata -heinälajia. == Lähteet == Luokka:Sambian maantiede
Kantvikin koulu

Kantvikin koulu on Kirkkonummen Kantvikissa sijaitseva alakoulu. Koulu perustettiin vuonna 1983, ja suunniteltiin alun perin vain 80 oppilaalle, mutta sitä on tämän jälkeen laajennettu vuonna 1992 uudella lisäsiivellä. Koulurakennuksessa on myös hammashoitola, sekä 345m2 kokoinen koulun, sekä paikallisten liikuntajärjestöjen käytössä oleva liikuntasali. { "type": "FeatureCollection", "features": [ { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ 24.396515, 60.090636 ] } } ] } == Kantvikin lähiliikunta-alue == Koulun vieressä sijaitsee vuonna 2021 valmistunut Kantvikin lähiliikunta-alue, joka on aktiivisessa käytössä koulun liikuntatunneilla. Alueella on tenniskenttä, katukoriskenttä, katusählykenttä, valaistu jääkiekkokaukalo ja luistinkenttä, ulkokuntoilulaitteita, lasten leikkipaikka, sekä hiekkapohjainen jalkapallokenttä. Lähiliikunta-alueen rakentaminen maksoi 906 000€.https://kirkkonummi.oncloudos.com/kokous/20221000-7.PDF Koulun viereisessä metsässä sijaitsee myös pururata, jota käytetään talvisin myös hiihtolatuna. Pururadan viereen valmistui vuonna 2022 Frisbeegolfharrastaja Tero Raunion suunnittelema 9-väyläinen frisbeegolfrata. == Lähteet == Luokka:Kirkkonummen peruskoulut
Loimaan Kojonperän työväentalo

Loimaan Kojonperän työväentalo oli Loimaan kaupungin Kojonperän kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Työväentalo rakennettiin vuosien 1908 ja 1909 vaiheilla. Aluksi työväenyhdistys vuokrasi tontin ja lunasti sen omaksi myöhemmin. ==Rakennus== Rakennusmestarina toimi Oskar Nieminen. Rakennusmateriaalina oli pääasiassa vanha hirsi. Talon pohjakaava oli alkujaan muodoltaan vinkkeli. Sisäkulmaukseen tehtiin eteisrakennelma 1930-luvulla. Talo oli maalattu punaiseksi ja julkisivut olivat rimalaudoitetut. Matala kivijalka oli tehty tasakokoisista luonnonkivilohkareista. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Loimaan rakennukset ja rakennelmat
Loimaan Sulajoen työväentalo

Loimaan Sulajoen työväentalo oli Loimaan kaupungin Sulajoen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Työväentalo rakennettiin vuoden 1909 vaiheilla. Työväenyhdistys vuokrasi aluksi tontin ja lunasti sen omaksi vuokrakauden päätyttyä. Vuonna 1916 talon ympärille istutettiin kuusiaita. Talo oli vuonna 1978 ränsistynyt. ==Rakennus== Rakennustarpeiksi ostettiin vanha maalaistalo. Talossa oli pärekatto, ja talo laudoitettiin 1930-luvulla. Julkisivut oli vuorattu vaakaponttilaudoituksella ja ullakkokerros oli pystylaudoitettu. Sokkeli oli avoin ja tehty epätasaisista luonnonkivipilareista. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Loimaan rakennukset ja rakennelmat
Mellilän työväentalo

Mellilän työväentalo on Loimaan kaupungin Mellilän kylässä sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Mellilän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903. Työväentalo valmistui vuonna 1907. Sitä laajennettiin vuosina 1928-1930 lisäsiivellä, johon tuli kahvitila ja näyttelijöiden pukuhuone. Vuonna 1944 talo siirtyi ilmeisesti yhdistyksen mukana SKDL:lle. Nykyään talo on edelleen Mellilän työväenyhdistyksen omistuksessa, ja sitä vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia. ==Rakennus== Talo oli alun perin suorakaiteen muotoinen, mutta lisäosien rakentamisen myötä siitä tuli vinkkelinmuotoinen. Alkuperäisen talon rakennusaineena käytettiin vanhaa hirttä. Talon lisäosa on lautarakenteinen. Talo on punainen. Julkisivut on vuorattu rimalaudoitukselle ja ullakkokerros pystyllä helmiponttilaudoituksella. Myöhemmin rakennetun osan kaksi julkisivua on vuorattu vaakaponttilaudoituksella. Alkuperäisen talon kivijalka oli tehty luonnonkivipilareista, joiden välejä ni myöhemmin täytetty betonilla, lisäosan kivijalka on tehty betonista. Talon kokonaispinta-ala on noin 185 m². == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Loimaan rakennukset ja rakennelmat
Hohtopetoahven

Hohtopetoahven (Hemibates stenosoma) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji, jota pidetään akvaariokalana. Se voi kasvaa enintään 30 senttimetrin mittaiseksi. Hohtopetoahventa tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä. Laji elää syvissä vesissä ja on parvia muodostava pohjakala. Se käyttää ravinnokseen pääasiassa muita kaloja ja katkarapuja. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee hohtopetoahvenen elinvoimaiseksi lajiksi. == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet Luokka:Akvaariokalat
Hyytelökölijalkaiset

Hyytelökölijalkaiset (Pterotracheidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä. == Taksonomia ja anatomia == Hyytelökölijalkaiset jaetaan kahteen sukuun, jotka ovat Firoloida (yksi laji) ja Pterotrachea (neljä lajia). Heimon lajit voivat kasvaa suurimmillaan 20-30 cm pitkiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat sukkulamaisia ja läpikuultavia. Täysikasvuisilla hyytelökölijalkaisilla ei ole kuorta, mutta nuorilla yksilöillä on pieni kuori. Selässä on evämäinen uloke. Osaa lajeista ympäröi hyytelömäinen limakerros. == Levinneisyys ja elintavat == Hyytelökölijalkaisia tavataan lämpimistä meristä. Heimon lajit ovat petoja, jotka syövät kaloja ja nilviäisiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Pterotracheidae * UniProt: Taxonomy - Pterotracheidae * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Pterotracheidae Luokka:Kotilot
Mustjärven työväentalo

Mustjärven työväentalo oli Asikkalan kunnan Mustjärven kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Mustjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1908 yhdistys osti torpan. Ulkorakennuksesta muokattiin juhlasali, tuvasta ravintola. Työt tehtiin talkoilla. Yhdistyksen miesväki hoiti rakennustyöt, naiset toivat sammalta ja tilkitsivät hirsien rakoja. Yhdistyksen jäsenistöön kuului etenkin torppareita. Vuonna 1916 yhdistys ilmoitti SDP:n tilastoon, että sillä oli vain kolme jäsenmaksun maksanutta jäsentä. Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen jäsenmäärä lähti väliaikaisesti kovaan kasvuun, ja Mustjärven työväenyhdistyksessä oli jopa toistasataa jäsentä. Sisällissodan aikaan talo oli takavarikossa, ja se saatiin takaisin vuonna 1919. Yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja se lakkautettiin vuonna 1923. Talo päätyi Suomen Ammattijärjestölle, joka puolestaan luovutti sen vuonna 1927 Maa-, metsä- ja uittotyöväen liiton osaston nro 4 käyttöön. Suomen Ammattijärjestö lakkautettiin ja talo suljettiin vuonna 1930 kommunistilakien nojalla. Myöhemmin se pakkohuutokaupattiin Mustjärven pienviljelijäyhdistykselle. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Jo syyskuussa 1908 talolla päästiin viettämään Mustjärven ja Vuoren työväenyhdistysten yhteistä vuosijuhlaa. Ohjelmassa oli muun muassa viisiottelu ja 10 000 metrin juoksu sekä iltaohjelmana runonlausuntaa, puheita, näytelmiä ja tanssia. Asikkalalaissyntyinen Eetu Salin puhui usein talolla. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Asikkalan rakennukset ja rakennelmat
Hemibates

Hemibates on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Suvussa oli pitkään vain yksi laji, hohtopetoahven (H. stenosoma), mutta nykyisin siihen kuuluu myös vuonna 2017 tieteelle kuvattu Hemibates koningsi. Kumpikin laji elää kotoperäisenä Tanganjikajärvessä. == Lajit == Sukuun kuuluu seuraavat kaksi lajia: *Hemibates koningsi Schedel & Schliewen, 2017 *Hemibates stenosoma (Boulenger, 1901) – Hohtopetoahven == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Emma Ribom

Emma Ribom (s. 29. marraskuuta 1997) on ruotsalainen maastohiihtäjä ja MM- mitalisti. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 Ribom saavutti 14. sijan 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Pekingin olympialaisissa 2022 Ribom sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä kuudenneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 Ribom saavutti maailmanmestaruuden vapaan hiihtotavan parisprintissä yhdessä Jonna Sundlingin kanssa ja hopeaa perinteisen hiihtotavan sprintissä. Lisäksi hän hiihti avausosuuden Ruotsin pronssia saavuttaneessa viestijoukkueessa. Maastohiihdon maailmancupissa Ribom on saavuttanut 11 palkintopallisijaa. Kaudella 2020–2021 hän sijoittui kolmanneksi Val di Fiemmen perinteisen hiihtotavan sprintissä ja kaudella 2021–2022 Lahden vapaan hiihtotavan sprintissä toiseksi. Kaudella 2022-2023 Ribom saavutti ensimmäisen osakilpailuvoittonsa voittamalla Rukan perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti myös Lillehammerin vapaan hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui Livignon vapaan hiihtotavan sprintissä kolmanneksi. Les Roussesin perinteisen hiihtotavan sprintissä hän sijoittui toiseksi. Kaudella 2023–2024 hän voitti Rukan perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän voitti Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui kolmanneksi Trondheimin vapaan hiihtotavan sprintissä. Hän sijoittui kolmanneksi Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli samalla kaudella yhdeksäs. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Feles

Feles on miehen etunimi. Se on Felix-nimen saamelainen vastine, joka sisältyy professori Pekka Sammallahden laatimaan pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin. Felesin nimipäivä on 6. syyskuuta. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2022 mennessä tilastoitu alle 10 Feles-nimistä miestä. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Jonas Buhl Bjerre

Jonas Buhl Bjerre (s. 26. kesäkuuta 2004) on tanskalainen shakin suurmestari. Bjerren vahvuusluku on 2616, jolla hän on Tanskan vahvin aktiivipelaaja ja maailmanlistan sijalla 162. == Ura == Bjerre pelasi ensimmäiset Elo-kelpoiset turnauspelinsä helmikuussa 2013. Helmikuussa 2016 hän ylitti vahvuusluvun 2400 ja saavutti samana vuonna FIDE-mestarin arvonimen. Vuonna 2017 Bjerre voitti alle 14-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden tuloksella 7,5/9. Heinäkuussa 2018 Bjerre sai kansainvälisen mestarin arvonimen. Saman vuoden shakkiolympialaisissa hän pelasi Tanskan vitoslaudalla tuloksella 4,5/9. Vuonna 2019 Bjerre sijoittui Tanskan mestaruuskisoissa toiseksi hävittyään loppuottelussa Allan Stig Rasmussenille. Bjerre saavutti vuoden 2019 FIDE Grand Swiss -turnauksen aikana viimeisen suurmestarin arvonimeen vaadittavan kriteerin, kaikkien aikojen nuorimpana tanskalaisena. Maailman shakkiliitto FIDE nimitti hänet suurmestariksi maaliskuussa 2020. Maaliskuussa 2022 Bjerre ylitti ensimmäistä kertaa vahvuusluvun 2600. Shakkiolympialaisissa 2022 hän nousi Tanskan ykköslaudalle ja keräsi yhdeksässä pelaamassaan pelissä kuusi pistettä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Tanskalaiset shakinpelaajat Luokka:Shakin suurmestarit Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vahakkaat

Vahakkaat on ryhmä vaaleaitiöisiä helttasieniä. Vahakkaita sisältäviä sukuja ovat helovahakkaat (Hygrocybe), metsävahakkaat (Hygrophorus), niittyvahakkaat (Camarophyllus) ja savuvahakkaat (Camarophyllopsis). Vahakas-nimitys tulee sienten paksuista ja vahamaisen tuntuisista heltoista. == Lähteet == Luokka:Helttasienet Luokka:Sienten morfologia
Martin Modéus

Nils Martin Modéus (s. 1. maaliskuuta 1962) on ruotsalainen pappi, joka on toiminut 4. joulukuuta 2022 alkaen Ruotsin kirkon arkkipiispana. == Tausta ja yksityiselämä == Modéus syntyi vuonna 1962 Jönköpingssä. Hän on opiskellut teologiaa Lundin yliopistossa ja valmistui Pastoralinstitutetista (nyk. Svenska kyrkans utbildningsinstitut) vuonna 1985. Hän väitteli teologian tohtoriksi Lundin yliopistossa vuonna 2007 väitöskirjalla, joka käsitteli eksegetiikkaa. Lisäksi Modéuksella on kandidaatintutkinto Tukholman yliopistosta, jossa hän opiskeli sosiaaliantropologiaa vuonna 1998. Modéus on naimisssa Marianne Langby Modéuksen kanssa. Parilla on viisi aikuista lasta. Myös hänen veljensä Fredrik Modéus on pappi ja toimii Växjön piispana. == Ura pappina == Modéus vihittiin papiksi vuonna 1986 Växjön seurakunnassa. Modéus aloitti Linköpingin hiippakunnan piispana 6. maaliskuuta 2011. Hänet vihki piispaksi silloinen arkkipiispa Anders Wejryd. Arkkipiispa Antje Jackelén ilmoitti loppuvuodesta 2021 jäävänsä eläkkeelle. Seuraaja on perinteisesti valittu virassa olevien piispojen keskuudesta. Modéus valittiin uudeksi arkkipiispaksi 8. kesäkuuta 2022, kun hän sai arkkipiispanvaalissa 59 % annetuista äänistä. Hänet otettiin vastaan arkkipiispan virkaan 4. joulukuuta 2022 Uppsalan tuomiokirkossa. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset teologit Luokka:Ruotsin luterilaiset arkkipiispat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juha Säijälä

Juha Säijälä (s. 12. maaliskuuta 1978)on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän asuu Turussa. Säijälä on toiminut Kulttuurivihkot- lehdessä toimittajana ja toimitussihteerinä. Nykyään hän on lehden toimituspäällikkö ja graafikko. Säijälä on kirjoittanut vuodesta 2021 Kulttuurivihkot-lehteen Juhan Herkut -ruokakolumnipalstaa. Hän on lisäksi työskennellyt vapaana toimittajana kirjoittaen artikkeleita muun muassa Voima- lehteen, Kansan Uutisiin, Libero-lehteen ja Helsingin Sanomiin. Säijälä johti kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultti ry:tä vuonna 2017 ja oli järjestön varapuheenjohtaja vuonna 2018. Säijälä on toiminut poliittisissa järjestöissä ollen Vasemmistonuorten jäsen ja vuonna 2022 Turun Vihreät ry:n hallituksen jäsen vastuualueenaan viestintä ja tiedotus. Vuoden 2022 seurakuntavaaleissa hän oli Turun Vihreä Kirkko -listan ehdokas Maarian seurakunnassa seurakuntaneuvostoon ja seurakuntayhtymän yhteiseen valtuustoon. Säijälä sai ääniä seurakuntakuntaneuvostoon 16 ja on sen varajäsen. Seurakuntayhtymän yhteiseen valtuustoon hän sai ääniä 15. == Tuotanto == Julkaisut Säijälä, Juha: Juhan Herkut. Reseptejä vuosien varrelta. Järvenpää: omakustanne, 2001. ISBN 9529142399. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Muurlan Kistolan työväentalo

Muurlan Kistolan työväentalo oli Salon kaupungin Muurlan Kistolan kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Muurlan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Tontti työväentaloa varten ostettiin vuonna 1915. Talon sokkelityö aloitettiin vuonna 1917. Talo oli vesikattovaiheessa vasta vuonna 1927 ja valmistui vuonna 1929. Talon julkisivupiirustukset on tehnyt J. Louhikoski vuonna 1918. Rakennustarpeiksi ostettiin riihi vuonna 1922. Talo oli punainen. Julkisivut oli vuorattu rimalaudoituksella, maantiepuoleisessa julkisivussa oli käytetty vaakaponttilautaa. ==Nykyinen käyttö== Urheiluseura Muurlan Kiri omisti talon vuonna 1978. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Muurla
Heinrich Karl Brugsch

Heinrich Karl Brugsch (18. helmikuuta 1827 Berliini – 9. syyskuuta 1894 Berliini) oli saksalainen aikansa johtava egyptologi. Hänestä tuli Kairon egyptologisen koulun johtaja, hän tuotti lukuisia erittäin arvokkaita teoksia ja oli uranuurtajana demoottisen kirjoituksen tulkitsemisessa. ==Elämä ja ura== Brugsch oli preussilaisen ratsuväen upseerin poika ja syntyi Berliinin kasarmilla. Hän osoitti jo varhain suurta taipumusta egyptologisiin tutkimuksiin, joissa hän oli lähes täysin itseoppinut, vaikkakin Alexander von Humboldt kannusti häntä. Valmistuttuaan yliopistosta ja käytyään ulkomaisissa museoissa Preussin hallitus lähetti hänet Egyptiin vuonna 1853, ja hän solmi siellä läheisen ystävyyden ranskalaisen egyptologin Auguste Marietten kanssa. Palattuaan Saksaan hän sai nimityksen Berliinin museoon. Vuonna 1860 hänet lähetettiin Persiaan Saksan lähetystöön, vuosina 1864–1866 hän toimi konsulina Kairossa ja vuodesta 1867 alkaen hän oli professorina Göttingenin yliopistossa. Vuonna 1870 Brugsch toimi Kairoon perustetun egyptologisen koulun johtajana. Egyptin taloudesta vastanneet eurooppalaiset halusivat säästää ja erottivat hänet tästä virasta vuonna 1879. Ranskan vaikutusvalta esti häntä siirtymästä ystävänsä Marietten seuraajaksi Bulaq-museon johtoon vuonna 1883. Hän asui sittemmin pääasiassa Saksassa ja toimi dosenttina, mutta vieraili Egyptissä, Persiassa ja järjesti egyptiläisnäyttelyn Philadelphian maailmannäyttelyssä vuonna 1876. Egyptin hallinto antoi Brugschille paššan arvonimen vuonna 1881. Brugschin ansiot egyptologian alalla ovat erittäin merkittävät, erityisesti demoottisen kirjoituksen tulkitsemisessa ja laajan hieroglyfien ja demoottisen kirjoituksen välisen sanakirjan laatimisessa (1867–1882). Hänen veljensä oli egyptologi Émile Brugsch. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset egyptologit Luokka:Saksalaiset diplomaatit Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Vuonna 1827 syntyneet Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Jung Min Seo

Jung Min Seo (s. 1. tammikuuta 2002) on ruotsalainen shakinpelaaja, jolla on kansainvälisen mestarin arvonimi. Seon vahvuusluku on 2507, jolla hän on Ruotsin kuudenneksi vahvin aktiivipelaaja ja maailmanlistan sijalla 658. Seo voitti vuonna 2021 shakin Ruotsin mestaruuden. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsalaiset shakinpelaajat Luokka:Shakin kansainväliset mestarit Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Framsókn

Framsókn () on färsaarelainen liberaali puolue, joka kannattaa Färsaarten itsenäistymistä. Se on perustettu vuonna 2011. Puolueen puheenjohtajana toimii Ruth Vang. Puolue osallistui ensimmäisiin vaaleihinsa vuonna 2011, jossa se voitti kaksi paikkaa. Vuosina 2015–2019 puolue oli sosiaalidemokraattien johtamassa hallituksessa. == Lähteet == Luokka:Liberaalit puolueet Luokka:Färsaarten puolueet
Mats Troeng

Mats Troeng (s. 11. heinäkuuta 1978 https://web.archive.org/web/20070904032644/http://www.orientering.se/t2.asp?p=57870 Aichin MM-kilpailuissa 2005 Troeng kuului Ruotsin neljänneksi sijoittuneeseen viestijoukkueseen. Henkilökohtaisilla matkoilla hänen paras saavutuksensa on keskimatkan kuudes sija Tampereen MM-kilpailuista 2001. EM-kilpailuista hänen paras saavutuksena on keskimatkan kuudes sija Ventspilsin EM-kilpailuista 2008. Troengilla on yksi suunnistuksen maailmancupin osakilpailuvoitto. Hän voitti keskimatkan kilpailun Dresdenissä vuonna 2004. Troeng voitti juniorien maailmanmestaruuden viestissä Reimsissa vuonna 1998. http://runners.worldofo.com/matstroeng.html Ruotsin kansallisissa mestaruuskilpailuissa Troeng saavutti yhden kultamitalia ja kolme hopeamitalia. Troeng edusti OK Linnea. https://results.jukola.com/tulokset/fi/j2012_ju/ju/lopputulokset/ == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nousiaisten Saksalan työväentalo

Nousiaisten Saksalan työväentalo oli Nousiaisten kunnan Saksalan kylässä sijainnut työväentalo. == Historiaa == Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Tontti oli vuokralla. Talo rakennettiin 1920-luvun puolivälissä, mutta se myytiin maanomistajalle vuonna 1959.Talo ei tullut koskaan täysin valmiiksi. Julkisivut ja sisäseinät olivat laudoittamattomat ja maalaamattomat. Perusta oli avoin sokkeli, joka oli tehty luonnonkivipilareista. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Nousiaisten rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen entiset rakennukset ja rakennelmat
Tricholomatineae

Tricholomatineae on Agaricales-lahkoon kuuluva alalahko, joka sisältää muun muassa valmuskat ja malikat. Alalahkon lajit ovat pääosin helttasieniä. Tricholomatineae ilmestyi todennäköisesti liitukaudella noin 117 miljoonaa vuotta sitten. Aikojen saatossa on kehittynyt ekologialtaan erilaisia lajeja: osa on juurisieniä, osa lahottajasieniä ja osa loisia. Termitomyces-suvun sienet elävät symbioosissa termiittien kanssa. Vuonna 2022 kuvattu Omphalina licheniformis on jäkälän sieniosakas. == Luokittelu == Tricholomatineae- alalahko sisältää seuraavat heimot: * Biannulariaceae * Callistosporiaceae * Clitocybaceae * Entolomataceae * Fayodiaceae * Lyophyllaceae * Macrocystidiaceae * Omphalinaceae * Paralepistaceae * Pseudoclitocybaceae * Pseudoomphalinaceae * Tricholomataceae Lisäksi alalahkossa on sukuja, joita ei ole luokiteltu mihinkään heimoon (incertae sedis): * Hertzogia * Paralepistopsis == Lähteet == *
Saltholm

Saltholm (suomeksi ’Suolasaari’) on Tanskalle kuuluva saari Juutinraumassa. Se sijaitsee Amagerin saaresta itään, aivan Tanskan ja Ruotsin merirajan tuntumassa. Saltholm on pinta-alaltaan 16 km² ja laakea. Suurin osa saarta on alle kaksi metriä merenpinnasta, ja sen korkein kohtakin on vain viisi metriä. Myrskyn aikana suuri osa saarta voi jäädä tulvan alle. Vuonna 2021 saarella oli kaksi vakituista asukasta. Saltholmin vieressä on Juutinrauman siltaa varten rakennettu Peberholmin keinotekoinen saari. Se on nimetty Saltholmin pariksi, ja sen nimi tarkoittaa "Pippurisaarta". ==Historiaa== Saltholmia on käytetty laitumena keskiajalta lähtien, ja sieltä on louhittu rakennuskiveä Kööpenhaminan rakentamiseen. 1700-luvun alussa sitä käytettiin karanteenipaikkana rutto- ja koleraepidemioiden aikana. Koska Saltholm sijaitsee keskellä Juutinraumaa, sillä on ajoittain ollut sotilaallista merkitystä. Tanskan valtio rakensi saarelle Flakfortetin linnoituksen 1912, ja se oli käytössä vielä toisen maailmansodan aikaan. 1960-luvulla Saltholmia kaavailtiin uuden Kööpenhaminan lentoaseman paikaksi, koska kenttä Kastrupissa ei enää täyttänyt kasvaneen lentoliikkeen vaatimuksia. Asiasta päätettiin 1969, mutta rakentamista lykättiin toistuvasti, kunnes se 1979 hylättiin lopullisesti. ==Luonto== Saaren maasto on sekoitus marskimaata, pieniä järviä ja lampia. Harvoja puita suojaavat kivistä rakennetut vallit. Heti kasvillisuuskerroksen alla alkaa kova kalkkikivi, Københavnkalk, jota on käytetty rakennuskivenä Kööpenhaminassa etenkin 1700-luvulla. Kalkkikiven louhinta on jättänyt jäljelle useita veden täyttämiä louhoksia. Kasvillisuus on pääasiassa erilaisia ruohoja ja ketokasvillisuutta, kuten rohtonukulaa, hullukaalia, etelänkurjenmiekkaa ja härkkejä. Saarella laidunnetaan eläimiä, nykyään etupäässä nuorta nautakarjaa, lampaita ja hanhia. Saarella pesii ja vierailee runsaasti vesilintuja, kuten haahkoja, joutsenia ja sorsia, jotka saavat ravintonsa sen ympäristön matalikoilta. Saltholm on ollut luonnonsuojelualuetta vuodesta 1983 alkaen. ==Kuvia== SaltholmPonds.jpg|Meriveden täyttämiä lammikoita Saltholmissa SaltholmSheep.jpg|Lampaita laitumella Saltholmissa Saltholm and Oresund bridge.jpg|Ilmakuva Saltholmista, taustalla Juutinrauman silta == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Tanskan saaret Luokka:Kööpenhamina Luokka:Tårnbyn kunta
Phasmophobia

Phasmophobia on Kinetic Gamesin 18. syyskuuta 2020 julkaisema kauhupeli, joka perustuu aaveiden metsästykseen. Peliä voi pelata 1–4 hengen ryhmässä ja se onkin suunniteltu yhteistyöpeliksi. Tavoitteena pelissä on vierailla kummittelevissa paikoissa ja selvittää, mikä pelin kummituksista kyseisessä sijainnissa on. Tämä tehdään pelissä olevien työkalujen, kuten EMF-mittarin, sekä Spirit boxin avulla. Peli on ostettavissa ja ladattavissa Steam- alustasta. Pelistä on tulossa konsoliversio, joka oli tarkoitus julkaista elokuussa 2023, mutta sen julkaisua jouduttiin viivyttämään. Konsoliversion viivästyminen johtuu pelistudiolla tapahtuneesta tulipalosta. ==Pelaaminen== Pelaajan tehtävänä on selvittää, minkä tyyppinen kummitus kummittelee valitussa paikassa. Peliä voidaan pelata yksin tai muiden pelaajien kanssa. Peli käyttää hyödykseen keskustelua (voice chat), jonka avulla pelaajat voivat kommunikoida muiden pelaajien kanssa. Pelaajan täytyy tarkkailla autossa olevaa järkimittaria, joka kertoo, missä asteikoilla pelaajan järki on. Mitä alhaisempi järki on, sitä useammin kummitus aloittaa pelaajan metsästyksen ja estää tämän pääsyn ulos talosta. Pelaajan täytyy piiloutua tai juosta kummitusta pakoon. Kaikilta kummitustyypeiltä ei voi juosta pakoon tai piiloutua. Mikäli kummitus saa pelaajan kiinni tai tappaa koko ryhmän, peli päättyy ja pelaaja voi menettää tavaroita. === Todisteet === Selvittääkseen kummituksen pelaajan täytyy etsiä todisteita, jotka kertovat, minkä tyyppinen kummitus on kyseessä. Todisteaineistona ovat ultraviolet, henkiradio, pakkanen, aavehiukkanen (ghost orb), D.O.T.S-projektori, tason 5 EMF ja aavekirjoitus. Tämän lisäksi pelaaja voi suorittaa kolmea lisätehtävää ja ottaa kuvia kameralla, jotka vaikuttavat saatavan palkkion suuruuteen. === Varusteet === Pelissä perusvarusteisiin kuuluu D.O.T.S.-laserprojektori, EMF- mittari, aavekirjoituskirja, henkiradio, lämpömittari, UV-taskulamppu, videokamera ja tavallinen taskulamppu. Pelissä on myös kirottuja esineitä, joiden avulla voidaan saada kummitus esiin. lumottu peili, manauspiiri, voodoo-nukke, soittorasia, ouija-lauta, apinan käpälä ja tarot-kortit. Jokaisella varusteella on pelissä kolme tasoa, joita päivittämällä varusteista tulee paremmat. === Aavetyypit === Toukokuussa 2024 Phasmophobiassa on 24 eri aavetyyppiä. Näihin kuuluvat mm. Räyhähenki, Banshee, Jinni, Demoni, Yokai, ja Goryo. Jokaisella aavetyypillä on erilaisia kykyjä. === Kartat === Phasmophobiassa on toukokuussa 2024 yhteensä 12 eri karttaa joissa pelaaja voi metsästää kummituksia. Pieniä karttoja ovat neljä esikaupunkitaloa ja kaksi maalaistaloa, kuvitteellinen leirintäalue Camp Woodwind sekä mielisairaalan pienempi versio. Keskikokoisia karttoja ovat leirintäalue Maple Lodge Campsite sekä vankila. Suuria karttoja ovat Brownstone High School sekä mielisairaala Sunny Meadows Mental Institution. Karttojen koot vaihtelevat pienestä suureen, ja suuremmat kartat on suunnattu isommille pelaajamäärille. Suunnitteilla on uusi, majakka-aiheinen kartta Point Hope. == Lähteet == Luokka:Kauhuvideopelit Luokka:Vuoden 2020 videopelit
Aage Hastrup

Aage Hastrup (22. marraskuuta 1919 Frederikssund – 16. marraskuuta 1993) oli tanskalainen toimittaja ja konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1964–1973 ja toimi Tanskan asuntoministerinä 1968–1971. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aage Hastrup Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet