EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kristinusko Alankomaissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Alankomaissa. Merkittäviä kirkkokuntia Alankomaissa ovat roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 20,1 prosenttia väestöstä sekä protestanttiset kirkot, joihin kuuluu 14,8 prosenttia väestöstä. Merkittäviä protestanttisia kirkkokuntia ovat mm. reformoitu kirkko, protestanttinen kirkko sekä kalvinistinen kirkko. == Tunnustuskunnat == === Katolinen kirkko === Vuoden 2017 lopussa katolisia oli Alankomaissa 3 769 000, mikä oli 21,9% maan väestöstä. Katolinen kirkko Alankomaissa on jakautunut seitsemään hiippakuntaan sekä yhteen sotilasordinariaattiin, joka toimii asevoimissa palvelevien katolisten keskuudessa. == Historia == Irlantilaiset lähetyssaarnaajat kristillistivät alankomaiden alueet 800-luvulla. === Uskonpuhdistuksen aika === Uskonpuhdistuksen aikana Alankomaissa katolilaisten ja protestanttien välistä uskonsotaa tärkeämmäksi muodostui kysymys kansallisesta itsenäisyydestä. Kalvinilaisuus levisi maassa Vilhelm Oranialaisen tukemana. Alankomaista tuli itsenäinen valtio 1500-luvulla ja nuori tasavalta omaksui kalvinistisen uskonpuhdistuksen. Alankomaissa protestanttinen etiikka yhdistyi perinteiseeen uutteruuteen, mikä johti ensimmäiseen nykyaikaisen porvarillisen valtion syntyyn. Alankomaista tuli reformoitujen kirkkojen tukipylväs ja yksi johtavista merenkulku- ja talousvaltioista 1600-luvulla.Dué & Laboa 1998, s. 208–211 === Toisen maailmansodan jälkeen === Sotien jälkeen Alankomaat luopuivat suurista siirtomaistaan. Samaan aikaan Alankomaista tuli yksi ekumeenisen liikkeen tukikohdista. Ensimmäinen Kirkkojen maailmanneuvoston kokoontumisista pidettiin Amsterdamissa vuonna 1948. Kirkkoon kuuluminen ja kirkossakäynti on vähentynyt jyrkästi 1960-luvulta lähtien. Kaksi suurta reformoitua kirkkoa ja luterilainen kirkko muodostivat vuonna 2004 uuden protestanttisen kirkon Alankomaissa. Lisääntynyt maahanmuutto Afrikasta, Aasiasta ja latinalaisesta amerikasta on synnyttänyt maahan useita siirtolaiskirkkoja. == Kirkkojenväliset järjestöt == Suuri osa Alankomaiden prostestanttisista kirkoista ja katolinen kirkko ovat toimineet yhdessä kirkkojen neuvostossa vuodesta 1968. Maahanmuuton myötä syntyneet siirtolaiskirkot ja Indonesiasta Alankomaihin muuttaneet kristityt ovat muodostaneet oman kirkkokuntien yhteisen neuvoston. Alankomaissa toimii myös vahva Evankelinen allianssi, joka on kytköksissä MEA:an. == Lähteet == * === Viitteet === *
Viherlörppötangara

Viherlörppötangara (Orthogonys chloricterus) on valetangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Brasiliassa. == Koko ja ulkonäkö == Viherlörppötangara kasvaa noin 20 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat vihreät. Kurkku ja vatsa ovat keltaiset ja kyljet vihertävän keltaiset. Viherlörppötangaran nokka on pitkähkö. == Levinneisyys ja elintavat == Viherlörppötangaraa esiintyy Brasilian kaakkoisrannikolla. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja metsien reunamaat. Viherlörppötangara liikkuu hieman yli kymmenen linnun parvissa. == Lähteet == Luokka:Varpuslinnut
Kristinusko Puolassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Puolassa. Puolan merkittävin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 84,8 prosenttia väestöstä. Muita Puolassa toimivia kristillisiä kirkkokuntia ovat ortodoksinen kirkko, johon kuuluu 1,3 prosenttia väestöstä sekä protestanttiset kirkot, joihin kuuluu 0,4 prosenttia väestöstä. Protestanttiset yhteisöt ovat pääosin Augsburgin evankelisia sekä helluntailaisia. == Historia == Puolalainen yhteiskunta, kulttuuri ja julkinen elämä on syvästi roomalaiskatolisen kirkon vaikutuksen alaista ja sävyttämää. Myös vähemmistöortodoksisilla kirkoilla, luterilaisella kirkolla ja vanhakatolisella kirkolla on merkittävä osa Puolan historiassa. === Kommunistisen hallinnon alla === Kommunistihallitusten painostus suuntautui voimakkaasti Puolan roomalaiskatolista kirkkoa vastaan. Puolan hallitus osoitti välittömästi sodan jälkeen taktista pidättyväisyyttä, joka muuttui 1940-luvun lopulla kielteiseksi. Hallitus syytti katolisia piispoja siitä, että ne asennoituivat vihamielisesti kansantasavaltaan. Tämän vuoksi monet katoliset järjestöt julistettiin laittomiksi ja uskonnonopetus kouluissa kiellettiin. Katolinen kirkko osoitti peräänantamattomuutta ja tämä johti 1950-luvulla suoranaisiin uskonvainoihin. 1950-luvun puolivälistä on esitetty arvioita, joiden mukaan lähes pari tuhatta piispaa, pappia ja katolista maallikkoa oli vangittuna. Kun kommunistisen hallituksen hallinnoliset voimatoimet ja ateistinen propaganda eivät johtaneet toivottuun tulokseen kansan luopumiseksi uskonnosta, aggressiivisesta kirkon- ja uskonnonvastaisesta politiikasta päätettiin 1950-luvun puolivälin jälkeen luopua. Puolan hallituksen ja kirkon edustajien välillä vuonna 1956 käydyissä keskusteluissa päädyttiin eräänlaiseen "linnarauhaan", jonka myötä hallitus korosti valmiutta purkaa vapaan uskonnoharjoituksen esteitä. Kirkon edustajat puolestaan ilmoittivat tukevansa hallituksen työtä. == Kirkkojenväliset järjestöt == Vanhat vähemmistökirkot yhdessä metodistien, reformoitujen ja baptistien kanssa muodostavat Puolan ekumeenisen neuvoston. Helluntailainen Assemblies of God-kirkkokunta on osana ekumeenista neuvostoa tarkkailijajäsenenä. Puolassa toimii myös Evankelinen allianssi. == Lähteet == *
Kristinusko Portugalissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Portugalissa. Valtaosa portugalilaisista kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Roomalaiskatolisen kirkon osuus on 79,7 prosenttia väestöstä. Protestanttisiin kirkkokuntiin kuuluu 2,2 prosenttia väestöstä ja muihin kristillisiin yhteisöihin 2,5 prosenttia väestöstä. == Historia == Portugali syntyi yhtenäiseksi kuningaskunnaksi 1100-luvulla ja maa on leimallisesti katolinen. Katolisella kirkolla oli pitkään Vatikaanin ja Portugalin välinen konkordaatti. Portugali on merkittävä merivalta 1400-luvulla ja rakensi valtavan siirtomaavaltakunnan. Portugalin siirtomaavalta kääntyi laskuun Lissabonin maanjäristyksen 1755 seurauksena sekä Brasilian itsenäistyessä 1800-luvulla. Pienet presbyteeri-, metodisti- ja anglikaanikirkot harjoittivat lähetystyötä ja kasvoivat 1800-luvulla. Suurimpia itsenäisiä kirkkoja ovat Brasiliasta lähtöisin oleva Jumalan valtakunnan universaali kirkko sekä Etelä-Afrikasta lähtöisin oleva Mana- kirkko. Muita kristillisiä yhteisöjä ovat mm. Jehovan todistajat, helluntailainen Assemblies of God sekä evankeliset seurakunnat, kuten baptistit, adventistit ja Veljesseurakunta. == Kirkkojenväliset järjestöt == Presbyteerit, metodistit ja anglikaanit muodostavat yhdessä kristillisten kirkkojen neuvoston. Portugalissa toimii myös Evankelinen allianssi. == Lähteet == *
Japaninmahonia

Japaninmahonia (Mahonia japonica) on happomarjakasvien (Berberidaceae) heimoon, mahonioiden (Mahonia) sukuun kuuluva kasvilaji. Nimestään huolimatta japaninmahonia on kotoisin Kiinasta, eikä Japanista, mutta lajia on viljelty Japanissa laajalti. Japaninmahonia on ainavihanta pensas, joka kasvaa tavallisesti noin kaksi metriä korkeaksi ja kahdesta kolmeen metriä leveäksi. Sen lehdet ovat parilehdykkäiset ja voivat kasvaa noin 45 cm pitkiksi. Kussakin lehdessä on 7–19 lehdykkää, jotka ovat noin 10 cm pitkiä, tummanvihreitä, nahkamaisia, muodoltaan pitkulaisia tai suikeita ja laidoiltaan terävähampaisia. Kukinnot ovat siirottavia tai nuokkuvia, 10–20 cm pitkiä terttuja ja niissä on tuoksuvia keltaisia kukkia. Laji kukkii aikaisin keväällä maalis–huhtikuussa. Kukista kehittyy loppukeväästä tai alkukesästä vahapintaisia viinirypäleitä muistuttavia hedelmiä, jotka muuttuvat kypsyessään sinimustiksi. Hedelmät ovat lintujen mieleen. Japaninmahoniaa voi kasvattaa koristekasvina ja se sopii istutettavaksi muun muassa ryhmiin tai pensasaidaksi. Japaninmahonia kasvaa parhaiten kosteassa, mutta hyvin vettä läpäisevässä maaperässä puolivarjoisella tai täysin varjoisella paikalla. Etenkin kasvualueensa pohjoisosissa laji voi menestyä myös täydessä auringon valossa. Yksittäin kasvavat pensaat tuottavat huonosti hedelmiä, ja paremman hedelmätuotannon saadakseen tulee istuttaa vähintään muutamia pensaita lähekkäin. Laji muodostaa maarönsyjä ja voi alkaa levitä niiden avulla ympäristöönsä. == Lähteet == * Missouri Botanical Garden: Mahonia japonica Luokka:Mahoniat
Kristinusko Romaniassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Romaniassa. Romanian suurin kirkkokunta on Romanian ortodoksinen kirkko, johon kuuluu 85,3 prosenttia väestöstä. Muita kristillisiä kirkkokuntia ovat roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 4,5 prosenttia väestöstä, reformoitu kirkko (3 prosenttia) sekä helluntailaiset (2,5 prosenttia). == Historia == Romanian alue kääntyi kristinuskoon jo ensimmäisen vuosisadan aikana ja se on ollut aina ortodoksienemmistöinen maa. Romania kuuluu bysanttilaisen ja turkkilaisen perimän kautta itäiseen traditioon ja läntiseen kulttuuriin kielensä kautta. Transsilvaniassa asuu huomattava unkarilaisvähemmistö ja Romaniassa on lisäksi suuri romanivähemmistö. Reformoitujen ja luterilaisten kirkkojen lisäksi Romaniassa toimii lisäksi useita helluntai-, baptisti- ja adventistikirkkoja. Romanivähemmistön keskuudessa toimii myös evankelinen kirkko. == Lähteet == *
Kristinusko Serbiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Serbiassa. Serbian suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluu 84,6 prosenttia väestöstä. Muita kristillisiä kirkkokuntia ovat roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 5 prosenttia väestöstä sekä protestantit, joihin kuuluu 1 prosentti väestöstä. == Historia == Slaavilaiset muuttivat 600-luvulla kaakkois-Eurooppaan alueelle, jossa kehittyivät monet alueelliset identiteetit. Bysantti käännytti serbit kristinuskoon 860-luvun puolivälissä. Serbia oli osa Osmaanien valtakuntaa aina Kosovon taisteluista vuoteen 1878. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Serbia oli osa Jugoslavian valtakuntaa ja kommunistista liittotasavaltaa toisen maailmansodan jälkeen. Maassa käytiin sisällissota vuosina 1991–1995. Serbian ortodoksinen kirkko on erottamattomasti osa serbien poliittista ja kulttuurista identiteettiä sekä historiaa. Serbiassa toimii useita evankelisia ja helluntailaisia kirkkoja. Tämän lisäksi Serbiassa toimii reformoitu kirkko unkarilaisvähemmistön keskuudessa, Slovakian luterilainen kirkko, sekä metodistinen kirkko. Katolisen kirkon väestö koostuu enimmäkseen kroaateista ja muista vähemmistöryhmistä. == Lähteet == *
Tummahelmilevä

Tummahelmilevä (Ceramium virgatum) on punaleviin kuuluva laji. Se on väriltään tummanpunainen ja sen pääversoissa on tummia raitoja. Versot haarautuvat haarukan tavoin. Se on yleensä 5 cm pitkä, mutta pisimmät yksilöt voivat kasvaa 20 cm pitkiksi. Versojen haarojen päät ovat suoria tai kaarevia ja ne ovat Y:n muotoisia. Matalien vesien alueella, missä auringonvaloa on runsaasti, tummahelmilevät ovat vaaleampia kuin syvemmissä vesissä. Tummahelmilevä on Suomen uhanalaisuusluokituksessa määritelty vaarantuneeksi. Tummahelmilevä muodostaa pensasmaisia kasvustoja. Sitä esiintyy syvimmillään 15 metrin syvyydessä. == Lähteet == Luokka:Punalevät
Kristinusko Slovakiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Slovakiassa. Serbian suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 55,8 prosenttia väestöstä. Muita kristillisiä kirkkokuntia ovat Augsburgin tunnustusta noudattavat evankeliset (5,3 prosenttia väestöstä), kreikkalaiskatolinen kirkko (4 prosenttia) sekä reformoidut kristityt (1,6 prosenttia väestöstä). == Historia == Slovakian slaavilaisasutus asettui alueelle 500-luvulle. Tuolloin perustettiin Määrin kuningaskunta, josta myöhemmin tuli osa Unkaria ja Itävalta-Unkarin valtakuntaa. Ortodoksiset lähetyssaarnaajat Kyrillos ja Methodios olivat ensimmäiset, jotka evankelioivat slovakialaisia. Vuosisatojen mittaan katolinen kirkko vahvisti asemaansa Slovakiassa ja siitä tuli enemmistökirkko. Suurimpia protestanttisia kirkkokuntia ovat luterilaiset ja reformoidut. Reformoitu kirkko on suosittu erityisesti unkarilaisen väestö keskuudessa. === Osana sosialistista valtioblokkia === Tšekkoslovakian siirtyminen vuonna 1948 sosialististen valtioiden joukkooon vahvisti paitsi sosialistista valtioblokkia, myös uskontopolitiikan järjestämistä marxilais-leninistisessä hengessä. Kommunistihallituksen painostus suuntautui voimakkaasti Tšekkoslovakian roomalaiskatolista kirkkoa vastaan. Maassa toimeenpannun maareformin myötä kirkko menetti laajan maaomaisuutensa ja sen suhteet Vatikaaniin katakistiin. Valtio takavarikoi myös kirkkorakennuksia ja kirkon omistamia laitoksia, samalla kun suurin osa kirkon julkaisuista lakkautettiin. Hallitus yritti murtaa katolisen kirkon vastarinnan perustamalla hallituksen toimia myötäilevän katolisen papiston rauhanliikkeen. Jotkus kansalliseen reformikatolisen Hussilaisen kirkon papistosta asettui ensin tukemaan vuoden 1948 jälkeistä kommunistista politiikkaa. Toisaalta joukko viranomaisten omavaltaisia toimia vastustaneita piispoja, pappeja ja maallikoita vietiin oikeuteen ja monet tuomittiin kotiarestiin tai vankeuteen. Kommunistisen hallituksen kiristynyt kirkkopolitiikka suuntautui myös protestanttisiin kirkkokuntiin. Vuonna 1949 säädetyn uuden kirkkolain myötä myös protestanttiset kirkot joutuivat kokemaan vastaavia rajoituksia kuin kaotlinen kirkko ja kirkon johtajien nimitykset alistettiin valtiovallan hyväksyttäviksi. Keskeisiä ongelmia olivat painostustoimien ohella myös kysymys uskonnonopetuksesta, jota pidettiin marxilais-leninistisen teorian mukaan erityisen epätoivottuna. == Kirkkojenväliset järjestöt == Slovakian kirkkojen ekumeeninen neuvosto edustaa laajasti protestantteja ja ortodokseja. Katolinen kirkko kuuluu ekumeeniseen neuvostoon tarkkailijajäsenenä. Helluntailaiset ja evankeliset kirkot ovat järjestäytyneet Evankeliseen allianssiin. == Lähteet == *
Kristinusko Sloveniassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Sloveniassa. Slovenian suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 57,8 prosenttia väestöstä. Muita kirkkokuntia ovat ortodoksinen kirkko (2,3 prosenttia väestöstä) sekä muut kristilliset kirkot, joihin kuuluu 1 prosentti väestöstä. == Historia == Slovenian alue on historiallisesti osa Pyhää roomalais-saksalaista valtakuntaa ja tämän jälkeen Itävaltaa vuoteen 1918 asti. Tuolloin Slovenia liittyi osaksi Jugoslaviaa. Sloveniassa on ollut pieniä ortodoksisia yhteisöjä läpi historian. Protestanttinen vähemmistö, pääasiassa luterilainen, on ollut Sloveniassa uskonpuhdistuksen ajasta lähtien. == Lähteet == *
Kristinusko Espanjassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Espanjassa. Espanjan suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 58,2 prosenttia väestöstä. == Historia == Espanjan alue kristillistettiin 200-luvulta lähtien ja Visigootit asettuivat Iberian niemimaalle 500-luvulla. Visigootit kääntyivät katolilaisuuteen, kun kuningas Rekkared I Sevillan piispa Leanderin johdattamana omaksui Khalkedonin uskontunnustuksen.Dué & Laboa 1998, s. 66 Arabit jatkoivat hyökkäyksiään länteen Espanjan kautta. Frankkikuningas Kaarle Martel pysäytti arabit Poitiersissa 732 ja arabien oli tyydyttävä Iberan niemimaahan. Arabit asuttivat eteläisestä Espanjaa aina vuoteen 1492, jolloin heidät karkotettiin.Dué & Laboa 1998, s. 96 Espanja oli merkittävä valta 1400–1600–luvuilla. === Vastauskonpuhdistus === Habsburgien politiikan ja sotilaallisen voiman vuoksi uskonpuhdistus ei saanut jalansijaa Espanjassa. Maasta tuli katolisen vastanuskonpuhdistuksen keskus ja liikkeen tärkeimpien edustajien kotimaa. Espanjan inkvisitio vainosi ja tappoi tuhansia protestantteja, juutalaisia ja muslimeja. Ignatius Loyola oli jesuiittaveljestön perustaja, Ávilan Teresa aktiivisen karmeliittojen sääntökunnan reformoija, Ristin Johannes taas mystikko ja runoilija.Dué & Laboa 1998, s. 208 Espanja menetti kaikki siirtokuntansa 1800-luvulla. === Espanjan sisällissota === Vuosien 1936–1939 sisällissota ajoi maan Francon fasistiseen hallintoon. Espanjassa katolinen kirkko oli tuolloin valtionkirkko ja muita uskonnollisia ryhmiä syrjittiin, mukaan lukien pieniä protestanttisia ja episkopaalisia kirkkoja, jotka olivat syntyneet 1800-luvulla. Sisällisosodan alkuaikoina surmattiin paljon munkkeja, nunnia ja pappeja. Voimakkaassa anarkistisessa liikkeessä ja espanjalaisessa yhteiskunnassa levisi laajasti vihamielisyyttä kirkkoa kohtaan. Osansa espanjaan vaikutti myös Neuvostoliiton ja Meksikon esikuvat. Kirkko ei ollut myöskään kyennyt ottamaan huomioon perusteellisia yhteiskunnallisia muutoksia, joita oli pantu toimeen Espanjassa.Dué & Laboa 1998, s. 282 Francon hallitus vaati vielä myöhemmin joidenkin yhteiskunnan ja kirkon laitosten ylläopitämistä, vaikka ne olivat jo osoittautuneet aikansa eläneiksi. Uusista evankelisista ryhmistä suurimmat ovat helluntailainen Filadelfia-kirkko, adventistit, helluntailainen Assemblies of God ja muut helluntailaisryhmät. == Lähteet == * === Viitteet === *
Kristinusko Sveitsissä

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Sveitsissä. Sveitsin merkittävimpiä kirkkokuntia ovat roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 34,4 prosenttia väestöstä sekä prostestantit, johon kuuluu 22,5 prosenttia väestöstä. Muihin kristillisiin kirkkoihin kuuluu 5,7 prosenttia väestöstä. == Tunnustuskunnat == Sveitsin kristityt jakautuvat tasaiset katolisen kirkon sekä kantonien reformoituja kirkkoja yhdistävän protestanttisen liiton kesken. Sveitsissä toimii myös metodistiseurakuntia. Maahanmuuton kautta Sveitsiin on syntynyt ortodoksisia seurakuntia, jotka kuuluvat mm. Serbian ortodoksiseen kirkkoon ja ekumeeniseen patriarkaattiin. Sveitsissä on myös useita vilkkaita helluntailaisia ja evankelisia kirkkoja. == Historia == 1500-luvun allkupuolella suuri osa Sveitsistä omaksui huomattavien eurooppalaisten valtioiden tavoin protestanttisen uskontunnustuksen, opin ja kirkon organisaation. Valdolaiset pakenivat Italiasta lähelle Sveitsiä Piemonten metsiin ja liittyivät nopeasti protestantteihin. Vuosina 1530–1540 Guillaume Farel vei sveitsiläisen reformaation valdolaisten keskuuteen ja reformoitujen kirjoitukset elvyttivät heidän uskoaan. Jean Calvin lähetti Genevestä yli sata pappia Ranskaan.Dué & Laboa 1998, s. 210–211 == Lähteet == *
Kristinusko Yhdistyneessä kuningaskunnassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan asukkaista 59,5 prosenttia kuuluu kristillisiin kirkkokuntiin. Merkittäviä brittiläisiä kirkkokuntia ovat anglikaaninen kirkko, roomalaiskatolinen kirkko, presbyteerinen kirkko sekä metodistikirkko. == Tunnustuskunnat == Uskonpuhdistuksesta lähtien anglikaanit ovat muodostuneet vakiintuneen kirkon Englannissa ja presbyteerit kansalliskirkon Skotlannissa. Näiden kirkkojen lisäksi briteissä toimii monia vapaakirkkoja, kuten metodistit, reformoidut ja baptistit. 1900-luvulla briteissä on syntynyt monia helluntailaisia, karismaattisia ja evankelikaalisia kirkkoja ja yhteisöjä. Maahanmuuton myötä itsenäiset afrikkalais- ja karibialaiskirkot ovat eloisia ja vahvoja. Ortodoksisista kirkoista ekumeeninen patriarkaatti on suurin. Britanniassa toimii myös suuria venäläisiä, bulgarialaisia, armenialaisia ja muita ortodoksisia kirkkoja. == Historia == Britteinsaaret tulivat kristilliseen uskoon jo toisen vuosisadan aikana. Paavi Gregorius Suuri lähetti 596 Rooman luostaristaan neljäkymmentä munkkia Britanniaan. Heidän johtajanaan toimi Augustinus Canterburylainen, tuleva piispa ja anglosaksisen kirkon perustaja. Saaren pohjoisosissa elivät kelttiläiset kristityt, jotka eivät halunneet joutua tekemisiin saksalaisten kanssa.Dué & Laboa 1998, s. 106 === Uskonpuhdistuksen aika === Englanti muuttui anglikaaniseksi uskonpuhdistuksen aikaan ja kehittyi samalla huomattavaksi merenkulkuvaltioksi, sekä väistämättä katolisen Espanjan vastustajaksi. Jean Calvinin opit juurtuivat Skotlantiin ja vuonna 1560 Skotlannin parlamentti päätti siirtyä kalvinilaisuuteen. Uuden tunnustuksen maahan toi John Knox, joka oli joutunut riittaan kuningatar Maria Stuartin kanssa.Dué & Laboa 1998, s. 209–211 == Kirkkojenväliset järjestöt == Englannissa, Skotlannissa, Walesissa ja Irlannissa on omat kansalliset kirkkoneuvostonsa. Tämän lisäksi kuningaskunnassa toimii Britannian ja Irlannin kattava kirkkoneuvosto. Vapaakirkot toimiva briteissä omissa järjestöissään. Vuonna 1846 Lontoossa perustettiin Evankelinen allianssi, joka on yhteydessä nykyisin Maailman evankeliseen allianssiin. == Lähteet == * === Viitteet === *
Kristinusko Kanadassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Kanadassa. Kanadan väestöstä 53,5 prosenttia kuuluu kristillisiin kirkkoihin. Evankeliset ja helluntailaiset edustavat noin 29 prosenttia protestanteista ja seitsemää prosenttia kristittyjen kokonaismäärästä Kanadassa. == Historia == Kanadan väestö koostuu eri puolilta maailmaa saapuneista maahanmuuttajista ja monikulttuurisuus on kanadalaista yhteiskuntaa määrittelevä piirre. Kanadan kristillistyminen tapahtui anglikaanisten, katolisten, presbyteeristen ja muiden Yhdistyneen kuningaskunnan kirkkojen toimesta. == Kirkkojenväliset järjestöt == Kanadan yhdistynyt kirkko on yksi ekumeenisen liikkeen vanhimmista järjestöistä. 1980-luvulta lähtien Kanadan kirkkojen ja ekumeenisten ryhmien välillä on käsitelty esimerkiksi sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja rauhankysymyksiä. Kanadan kirkkojen neuvostoon kuuluvat katoliset ja ortodoksiset kirkot. Kanadan Evankelinen yhteisö on Maailman evankelisen allianssin jäsen. == Lähteet == *
Enkelikakku

Enkelikakku ( tai angel cake) on Yhdysvalloista peräisin oleva kuivakakku, jonka kuohkeus ja keveys perustuu siihen, että kananmunista käytetään taikinaan pelkät valkuaiset. Taikinan vaaleus johtuu myös viinikiven käytöstä kohotusaineena. Kakun maustamiseen voidaan käyttää esimerkiksi pähkinöitä. Enkelikakku paistetaan tavallisesti rengasvuoassa, mutta siitä on myös laakea versio, joka on täytetty ja päällystetty täytekakuksi. ==Lähteet== Luokka:Kakut Luokka:Yhdysvaltalainen keittiö
Rukousmylly

Rukousmylly on tiibetinbuddhalaisissa rituaaleissa käytettävä pyhä esine, joka koostuu varteen kiinnitetystä pyöritettävästä sylinteristä ja sen sisään laitetusta rukouspaperista tai paperirullasta. Ulkopuolelta sylinteri on koristeltu sanskritinkielisellä mantralla ”om mani padme hum”. Tiibetinbuddhalaiset uskovat, että rukousmyllyn pyöriessä mantrat ja paperille kirjoitut rukoukset tulevat luetuiksi. Rukousmyllyä on tapana pyörittää myötäpäivään ja ohittaa se myllyn vasemmalta puolelta. Myllyn sivussa on pyörityksen avuksi myös ketjuun kiinnitetty pallo. Kädessä pidettävät rukousmyllyt saattavat olla halkaisijaltaan vain muutaman sentin mittaisia, kun taas suurimmat ovat halkaisijaltaan jopa kolmemetrisiä. Suuria rukousmyllyjä voi olla ainakin tiibetinbuddhalaisten luostarien pihoilla. Osa suurista rukousmyllyistä pysyy liikkeessä tuuli- tai vesivoiman avulla. == Galleria == File:Prayer wheels samyeling dec 09.ogv|Automatisoituja rukousmyllyjä. File:A prayer wheel.jpg|Käsikäyttöinen rukousmylly. File:Guishan Temple.jpg|Shangri-Lassa sijaitsevan Guishanin temppelin valtava rukousmylly. File:Prayer Wheel in Kathmandu.jpg|Kathmandulainen suuri rukousmylly. File:Ibetan prayer wheel spinning in the river, Jiu Zhai Gou, Sichuan China - 4055880342.jpg|Vesivoimalla pyörivä rukousmylly. == Lähteet == Luokka:Buddhalaisuuden käytännöt
Artur Kukk

Art(h)ur Voldemar Kukk (22. kesäkuuta 1889 Hämeenlinna, Suomen suuriruhtinaskunta – 20. huhtikuuta 1958 Tallinna, Neuvosto-Viro) oli virolainen pikaluistelija, painija, nyrkkeilijä ja urheilutoimija. Kukk oli perustamassa jo nuoruudessaan 1910-luvulla Venäjänvallan aikaisessa Vironmaan kuvernementissa urheiluseuroja, kuten tallinnalaiset Sportin ja Olympian. Tähän aikaan 1910-luvulla Kukk kilpaili erityisesti pikaluistelussa. Hän osallistui vuonna 1913 EM-kisoihin Pietarissa loppusijoituksen ollessa 10. Itsenäistynyt Viron tasavalta lähetti vuonna 1920 Antverpenin olympialaisiin neljä virolaispainijaa; yhtenä Artur Kukkin kreikkalais-roomalaisen painin raskaassa sarjassa. Kukk pääsi toiselle kierrokselle, jossa hän hävisi ranskalaispainijalle. Seuraavana vuonna painin MM-kisat järjestettiin Helsingissä. Niissä hän tappiot kärsineenä jäi 5:ksi. Vuoden 1922 MM-kisoissa Tukholmassa Kukk oli jälleen mukana. Niissä hän voitti ensimäisen ottelunsa, mutta hävisi pistein kaksi seuraavaa eli ruotsalaiselle Rudolf Svenssonille ja suomalaiselle Edil Rosenqvistille loppusijoituksen ollessa neljäs. Kukk asui vuosina 1918-1931 Suomessa; pääosin Helsingissä. Suomessa ollessaan hän aloitti nyrkkeilyharrastuksen ja kilpaili raskaassa sarjassa. Myöhemmin palattuaan Viroon hän työskenteli 1931–1949 urheiluohjaajana Harjumaalla. Hän osallistui painonnostoon ja oli perustamassa Neuvosto-Viron aikaan Spartakin painonnostotoimintaa. Lisäksi Kukk toimi aktiivisti sotienjälkeisessä Virossa nyrkkeilytuomarina. ==Lähteet== Luokka:Virolaiset pikaluistelijat Luokka:Virolaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Virolaiset nyrkkeilijät Luokka:Virolaiset painonnostajat Luokka:Virolaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Nyrkkeilytuomarit Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Odinstårnet

Odinstårnet eli Odinin torni oli vuonna 1935 Odenseen, Tanskaan rakennettu 177 metriä korkea torni, joka oli aikanaan Euroopan toiseksi korkein Eiffel-tornin jälkeen. Tanskalaiset natsit tuhosivat tornin vuonna 1944 kostoksi tanskalaisten sabotaasista saksalaisia vastaan Odensessa. Torni rakennettiin New Lillebælts -sillan rakentamisen jäännösmateriaaleista. Silloinen kruununprinssi Frederik vihki Odin-tornin käyttöön 29. toukokuuta 1935. Vuonna 2004 tornin silloiselle sijainnille rakennettiin 12 metriä korkea pienoismalli, joka nimitettiin kaatuneen tornin muistomerkiksi. == Lähteet == Luokka:Tanskan tornit Luokka:Odensen kunta
Sven Jerring

Sven Jerring (8. joulukuuta 1895 – 27. huhtikuuta 1979) oli ruotsalainen radiotoimittaja ja urheiluselostaja. Hän opiskeli kielitiedettä Uppsalan yliopistossa ja aloitti vuonna 1925 vastaperustetussa AB Radiotjänstissä eli nykyisessä Sveriges Radiossa, jossa työskenteli koko loppuelämänsä. Urheilukilpailujen lisäksi hän selosti muita merkittäviä tilaisuuksia, kuten valtiopäivien avajaisia ja kuninkaallisia juhlia. Vuosina 1925–1972 hän teki 1 785 jaksoa lapsille suunnattua Barnens brevlåda -ohjelmaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset urheilutoimittajat Luokka:Ruotsalaiset juontajat Luokka:Urheiluselostajat Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Bjerke

Bjerke on Oslon kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta koilliseen päin Trondheimsveienin varrella. Sen pinta-ala on 7,7 neliökilometriä ja asukasluku 34 064 vuonna 2022. Bjerke on 1990-luvulta saakka ollut Norjan suhteellisesti nopeimmin kasvava kaupunginosa. Vuonna 2018 kaupunginosan asukkaista 44,2 % oli maahanmuuttajia tai kahden maahanmuuttajan lapsia. Bjerkessä sijaitsee Norjan suurin ravirata. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oslon kaupunginosat
Koko maailma meidät näkee

Koko maailma meidät näkee on suomalaisen Ida Paul & Kalle Lindroth -duon kolmas albumi, joka julkaistiin 4. marraskuuta 2022. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan viidenneksi. == Kappaleet == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koko maailma meidät näkee Discogs-sivustolla Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Suomalaiset popalbumit
Carl Edvard Walleen

Carl Edvard Walleen (25. syyskuuta 1819 Viipuri – 13. tammikuuta 1856 Pietari) oli suomalainen valtioneuvos ja vapaaherra. Walleenin vanhemmat olivat senaatin prokuraattori, vapaaherra Carl Johan Walleen ja Eva Gustava von Willebrand ja puoliso vuodesta 1849 Vilhelmina Matilda Björkenheim (k. 1855). Walleen opiskeli Helsingfors lyceumissa, tuli ylioppilaaksi 1836 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1840. Venäjän kieltä hän opiskeli Moskovassa 1841–1842 ja suoritti tuomarintutkinnon ja suuremman kameraalitutkinnon 1843. Hän oli Moskovan sotakenraalikuvernöörinkanslian palveluksessa nimineuvoksena 1841 ja ylimääräinen virkamies Suomen valtiosihteerinvirastossa Pietarissa 1842. Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari hän oli 1843 ja valtiosihteerinviraston vt. kirjaaja 1844. Hän siirtyi sitten Suomen kenraalikuvernöörin erityistehtäviin, sai kollegiasessorin arvon 1845, tuli kenraalikuvernöörinkanslian toimitusjohtajaksi 1846 ja johtajaksi 1854. Walleenista tuli kamarijunkkari Venäjä keisarillisessa hovissa 1849 ja vapaaherra isänsä kanssa 1854. Valtioneuvoksen arvon hän sai 1855.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Carl Edvard Walleen. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 20.7.2023. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Vuonna 1819 syntyneet Luokka:Vuonna 1856 kuolleet
Gaucherin tauti

Gaucherin tauti on lysosomaalisiin kertymäsairauksiin kuuluva perinnöllinen aineenvaihdunnan häiriö. Se on lysosomaalisista kertymäsairauksista toiseksi yleisin. Gaucherin tautia aiheuttavat GBA-geenin mutaatiot. Sillä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Gaucherin taudissa B-glukoserebrosidaasin toiminta on alentunut tai puuttuu, mikä johtaa aineenvaihduntatuotteiden kertymiseen makrofagien lysosomeihin. Kertymiä esiintyy etenkin pernassa, maksassa, luuytimessä ja keuhkoissa.Gaucherin tauti Terveyskylä, viitattu 20.7.2023 Gaucherin taudin kuvasi ensimmäisenä Philippe Gaucher vuonna 1882.Mikä Gaucher’n tauti on? Harvinainen.fi, viitattu 20.7.2023 == Tautimuodot ja oireet == Oirekuvassa on yksilöllistä vaihtelua ja Gaucherin tauti voidaan ilmenemismuotojensa mukaan jaotella toisistaan poikkeaviin alatyyppeihin. Tyypin 1 Gaucherin tauti ilmenee noin 90–95 %:lla kaikista potilaista. Se saatetaan todeta missä tahansa iässä. Mahdollisiin yleisoireisiin kuuluu väsymys. Luustomuutosten seurauksena saattaa ilmetä kiputiloja. Verenkuvassa voivat paljastua anemia ja alentunut verihiutaleiden määrä. Lisäksi voidaan havaita maksan ja pernan laajenemista sekä luiden muutoksia, murtumia ja kuolioita. Maksan ja pernan laajeneminen aiheuttaa vatsan turvotusta, joka on tyypillinen varhainen oire. Usein esiintyy verenvuototaipumusta. Gaucherin taudin vaikeusaste on vaihteleva eikä kaikilla potilailla selkeitä oireita välttämättä ilmene. Tyypin 2 Gaucherin tauti puhkeaa äkillisesti varhaislapsuudessa. Sille tyypillisiä ovat splenomegalia ja neurologiset ongelmat, kuten muutos lihasjänteydessä ja motoristen taitojen taantuminen. Tyypin 2 Gaucherin tauti on nopeasti etenevä ja johtaa yleensä kuolemaan muutamassa vuodessa. Tautimuodossa esiintyy aivorungon toiminnan poikkeavuus. Tyypin 3 Gaucherin tauti puolestaan on subakuutti ja alkaa lapsuus- tai nuoruusiässä. Sille tyypillisiä ovat etenevät neurologiset oireet, epileptiset kohtaukset ja liikkeiden koordinaation vaikeudet. Verenkuva ja sisäelinmuutokset vastaavat tyypin 1 Gaucherin taudissa ilmeneviä. Tyypin 3 Gaucherin tauti etenee hitaammin kuin tyypin 2 Gaucherin tauti. Elinikä jää tyypillisesti 20–40 vuoteen. On kuvattu myös harvinainen fataali sikiöaikainen tautimuoto. Lisäksi Gaucherin taudista tunnetaan sydänoirein ilmenevä muoto, jossa aortta- ja hiippaläpät vähitellen kalkkeutuvat. == Diagnostiikka, hoito ja esiintyvyys == Gaucherin tauti voidaan todeta perimän tutkimuksella, mikäli veritäplätestissä on havaittu alentunut B-glukoserebrosidaasiaktiivisuus. Tyypin 1 Gaucherin tautia voidaan hoitaa suonensisäisellä entsyymikorvaushoidolla tai substraattia vähentävällä tablettihoidolla. Gaucherin taudin esiintyvyys Suomessa on tuntematon. Kansainvälisesti esiintyvyydeksi on arvioitu noin 1–9/100 000. == Lähteet == Luokka:Perinnölliset sairaudet Luokka:Aineenvaihduntasairaudet
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1913

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Pietarissa 22.-23. helmikuuta 1913. Kilpailupaikka oli Jusupovin puistossa. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuden voitti isäntämaan Vasili Ippolitov. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija Maa 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Vasili Ippolitov 47,0 2 9.09,2 1 2.25,4 1 18.51,0 3 7 2 Oscar Mathisen 45,4 1 9.11,2 2 2.26,8 2 18.53,4 4 9 3 Nikita Naidjonov 50,0 5 9.22,4 4 2.31,8 3 18.32,2 1 12 4 Platon Ippolitov 50,4 8 9.21,2 3 2.34,8 5 18.39,2 2 15 5 Nikolai Rundjaltsev 48,6 4 9.45,2 6 2.35,8 6 20.02,0 7 21 6 Jevgeni Koroljov 50,3 7 9.40,0 5 2.37,8 8 19.52,2 8 22 7 Rudolf Munna 51,0 9 10.09,8 9 2.40,6 9 19.10,6 5 26 8 Iosif Zaitsev 52,4 12 10.13,0 10 2.43,0 11 21.31,1 10 34 9 Frederick Dix 54,6 15 10.14,0 11 2.44,3 12 20.19,4 8 36 10 Artur Kukk /Vironmaa 53,6 14 10.15,6 11 2.48,4 14 20.20,2 9 38 NC11 Martin Sæterhaug 47,2 3 9.48,0 7 2.33,6 4 DNF NC12 Aksel Lihr Suomi 50,2 6 10.19,6 13 2.37,0 7 DNF NC13 Stepan Nekrasov 51,6 10 10.03,2 8 2.42,6 10 DNF NS3 Erkki Vanhala Suomi 51,8 11 10.41,6 14 NS DNF NF2 Nikolai Netšajev 52,4 12 NF 2.49,6 15 DNF NF1 Mihail Bytškov NF 10.46,8 15 2.47,46 13 DNF == Lähteet == * Tulokset Luokka:Pikaluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1913 pikaluistelu Luokka:Pietarin urheilu
Severin parhaat 1

Severin parhaat 1 on Esa Pakarisen kokoelma-albumi vuodelta 1972. Levy sisältää Pakarisen "alter-egon" Severi Suhosen parhaita lauluja vuosien varrelta Pakarisen uusina sovituksina/versioina. Albumi on julkaistu vinyylilevynä sekä C-kasettina. Toinen osa julkaistiin kolme vuotta myöhemmin vuonna 1975. Vuonna 2011 julkaistu Meiltähän tämä käy! Kaikki levytykset 1951–1988 -kokoelma sisältää kaikki albumin kappaleet. == Kappaleet == Kaikki kappaleet sovittanut Esa Pakarinen. Vuoden 2011 Meiltähän tämä käy! -kokoelman mukaan "Marin kanssa soutelemassa" kappaleen säv. ja san. Iivari Kainulainen. === A-puoli === # # # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # # # Vuoden 2011 Meiltähän tämä käy! -kokoelmassa "Talakoo polokka" -kappaleen nimi "Talakoopolokka", "Hiliman kaksoset" -kappaleen nimi "Savonmuan Hiliman tyttäret" sekä "Kun minä illalla kyllään läksin" -kappaleen nimi "Kun minä läksin kyllään". Pakarinen on levyttänyt kappaleet "Suhmuran Santra" aiemmin vuosina 1966 ja 1988, "Mualiman mukavin ilta" vuonna 1969, "Piikalikka Nilsijästä" vuonna 1964, "Talakoopolokka" vuosina 1956 ja 1988, "Hiliman kaksoset/Savonmuan Hiliman tyttäret" vuonna 1963, "Hullu hanuri" vuosina 1954, 1972 (orkesterin kanssa) ja 1988, "Kuti-kuti-kut" vuonna 1966, "Joensuun Elli" vuonna 1988, "Kun minä illalla kyllään läksin/Kun minä läksin kyllään" vuonna 1964, "Lentävä kalakukko" vuosina 1951, 1961, 1966, 1970 (eri sanoituksilla) ja 1988, "Hilima männöö vihille vuonna 1963 sekä "Marin kanssa soutelemassa" vuonna 1966. == Tuotanto == * Esa Pakarinen - laulu, haitari, äänitys ja tuotanto (kotonaan Varkaudessa 1972) == Lähteet == Luokka:Vuoden 1972 kokoelma-albumit Luokka:Esa Pakarisen albumit
Levänen (Taipalsaari)

Levänen on kylä Taipalsaaren kunnassa, Etelä-Karjalassa. Levänen sijaitsee Taipalsaaren Kirkkosaaresta pohjoiseen Leväsensalmen pohjoispuolella mantereella, mutta osaa kylästä on myös Kirkkosaaren puolella. Leväsen ja Kirkkosaaren välillä olevan Pien-Saimaaseen kuuluvan Leväsensalmen yli kulkee pengerretty silta, jossa on veneaukko. Sillan yli kulkee Savilahdentie (Seututie 408), joka kulkee Taipalsaarelta Leväsen kylän halki kohti Savitaipaletta länteen. Leväsessä on useita maatiloja, sekä useita omarantaisia kesämökkejä. Kylän asukkaista moni työskentelee maataloudessa. Leväsen naapurikyliä sen eteläpuolella ovat Kirkkosaaren puolella olevat Olkkolan ja Hovinmäen kylät. Leväsestä länteen Savilahdentietä kuljettaessa tie haarautuu etelään Haikolantieksi, jota pitkin kuljettaessa vastaan tulevat Haikolan ja Ukkolan kylät. Leväsen kylästä Savilahdentieltä taas pohjoiseen haarautuu Suolahdentie, joka kulkee kohti Taipalsaaren Peltoin kylää, jonka pohjoispuolella on Sillanmäen kylä ja Taipalsaaren ampuma-alue. Vesistösuhteista Leväsen etelä- ja lounaispuolella on Pien-Saimaan Laitsaarenselkä, ja itäpuolella Maaveden Suolahti sekä Piispalanselkä. Leväsen itäosassa sijaitsee entinen Leväsen kansakoulu, joka toimi alakouluna vuoteen 2009 saakka. Koulutoiminnan päätyttyä rakennuksessa on toiminut muun muassa hotelli. Koulun pihalla toimii kyläläisten käytössä oleva jääkiekkokaukalo. Leväsensalmen länsipuolella Tikkaniemessä on myös yleinen uimaranta. Kylässä toimivia yhdistyksiä ovat ainakin Leväsen seudun kyläyhdistys ry ja Leväsen Metsästysyhdistys ry. Kyläyhdistys järjestää muun muassa onki- ja pilkkikilpailuja. Leväsen ja Peltoin kylät tekevät tiivistä yhteistyötä ja Leväsen seudun kyläyhdistys on esimerkiksi rakennuttanut Peltoin lintutornin vuonna 2020. Leväsestä on noin 10 kilometrin matka Savilahdentietä kaakkoon Taipalsaaren kirkonkylälle, jossa sijaitsevat lähimmät palvelut kuten Taipalsaaren hyvinvointiasema, ruokakauppa ja esikoulu ja alakoulu. Kirkonkylältä vielä 4 km etelään sijaitsee Saimaanharju, jossa on kaksi ruokakauppaa, kirjasto, päiväkoti ja yläkoulu. Leväsestä on 25 kilometrin matka Lappeenrannan kaupunkiin, jossa sijaitsee monia työpaikkoja, palveluita, Etelä-Karjalan keskussairaala, Lappeenrannan rautatieasema ja toisen asteen oppilaitokset sekä kaksi korkeakoulua. Leväsestä noin 17 kilometriä länteen on myös Savitaipaleen keskusta, jossa on myös monia palveluita, kuten useita myymälöitä ja Savitaipaleen lukio. == Katso myös == * Vehkataipale * Merenlahti == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Leväsen seudun kyläyhdistys ry:n kotisivut * Taipalsaaren kylät: Leväsen seutu * Valokuvia ja mainintoja Leväsestä tiedonhakupalvelu Finnassa * Leväsen seudun kyläyhdistys ry yhteisöpalvelu Facebookissa Luokka: Taipalsaari
Von Gierken tauti

Von Gierken tauti on tyypin I glykogeenin varastoitumissairaus. Se aiheuttaa entsyymipuutoksista johtuvaa glykogeenin haitallista kertymistä. Sairaus jaotellaan tyyppeihin Ia ja Ib, joista ensin mainitussa entsyymipuutos koskee glukoosi-6-fosfataasia ja jälkimmäisessä glukoosi-6-fosfaattitranslokaasia. Von Gierken tauti on perinnöllinen, ja sen kuvasi ensimmäisenä vuonna 1929 Edgar von Gierke, joka havaitsi liiallisen glykogeenin kertymisen maksaan ja munuaisiin kahden lapsen ruumiinavausraporteissa.Nirzar S. Parikh, Rajni Ahlawat, Glycogen Storage Disease Type I National Library of Medicine, viitattu 21.7.2023 Osalla von Gierken taudista kärsivistä hypoglykemia ja laktaattiasidoosi voivat ilmetä jo vastasyntyneisyyskaudella. Yleisemmin kuitenkin 3–6 kuukauden iässä kehittyvät sairauden merkkeinä hepatomegalia ja hypoglykemia. Laboratoriolöydöksinä voidaan havaita hypoglykemia, laktaattiasidoosi, hyperurikemia, hyperkolesterolemia ja hypertriglyseridemia. Lisäksi von Gierken taudin tyypistä Ib kärsivillä potilailla ilmenee neutropenia, joka aiheuttaa toistuvia bakteeri-infektioita. Ilman hoitoa lapsen kasvu jää jälkeen normaalista ja ilmenee motorinen kehitysviive. Toistuvat hypoglykemiatilat voivat myös johtaa aivovaurion myötä kognitiivisen kehityksen häiriöön. Ruokavaliohoidolla ja elämäntavoilla voidaan ehkäistä hypoglykemiaa ja parantaa elinajanodotetta. Pitkäaikaiskomplikaatiot ovat kuitenkin mahdollisia. Niihin lukeutuvat munuaisten vajaatoiminta, maksan adenoomat ja hepatosellulaarinen karsinooma. Hepatosellulaarinen karsinooma eli maksasolusyöpä kehittyy todennäköisimmin adenooman pohjalta. Potilailla voi myös olla verenvuotohäiriöitä ja D-vitamiinin puutoksen seurauksina luunmurtumia sekä osteoporoosia. Vaikeat hyperlipidemia ja hypertriglyseridemia kasvattavat ksantoomien, akuutin haimatulehduksen ja varhaisen ateroskleroosin riskiä. Hyperurikemia voi aiheuttaa kihtiä. Naispuolisilla potilailla saattaa ilmetä menorragiaa ja munasarjojen monirakkulaoireyhtymää. Tyypin Ib von Gierken taudin on todettu kasvattavan Crohnin tautia muistuttavan enterokoliitin ja kilpirauhasen vajaatoiminnan riskiä. Von Gierken taudin tyyppi Ia johtuu mutaatioista kromosomin 17q21 geenissä G6PC. Tyyppi Ib johtuu mutaatioista kromosomin 11q23.3 geenissä SLC37A4. Väestötasolla von Gierken taudin ilmaantuvuus on noin 1/100 000\. 80 % tapauksista on tyypin Ia tauteja, 20 % tyypin Ib tauteja. Ashkenaasijuutalaisilla tautia on havaittu esiintyvän viisi kertaa yleisempänä kuin muissa väestöissä. == Lähteet == Luokka:Aineenvaihduntasairaudet Luokka:Perinnölliset sairaudet
Glykogeenin varastoitumissairaudet

Glykogeenin varastoitumissairaudet eli glykogeenin kertymäsairaudet ovat harvinaisia, perinnöllisiä aineenvaihduntasairauksia, joissa entsyymipuutokset aiheuttavat glykogeenin poikkeavaa kertymistä elimistöön. Ryhmään kuuluvia tauteja on monia. Ne voidaan jaotella sen mukaan, mitä entsyymiä puutos koskee. Jokaisen sairauden kliininen kuva on erilainen. Tyypillisiin oireisiin ryhmän sairauksissa kuuluvat hypoglykemia, maksavaurio ja lihasheikkous.Glycogen Storage Disease (GSD) Cleveland Clinic, viitattu 21.7.2023 Varhain todettu ja hyvin hoidettu glykogeenin varastoitumissairaus on yleensä hyväennusteinen. Jotkin ryhmän taudit ovat kuitenkin vaikeampihoitoisia. Elinajanodote vaihtelee suuresti tarkan diagnoosin mukaan, minkä lisäksi siihen vaikuttavat toteamisen ajankohta ja hoidon taso. Myös saman diagnoosin sisällä voi esiintyä erilaisia alatyyppejä. == Diagnooseja == * Fosfoglyseraattikinaasin puutosGlycogen storage disease due to phosphoglycerate kinase 1 deficiency Orphanet, viitattu 27.7.2023 * Tyypin 0 glykogeenin varastoitumissairaus * Von Gierken tauti (tyyppi I) * Pompen tauti (tyyppi II) * Forbes–Corin tauti (tyyppi III) * Andersenin tauti (tyyppi IV) * McArdlen tauti (tyyppi V) * Hersin tauti (tyyppi VI) * Taruin tauti (tyyppi VII) * Tyypin 9 glykogeenin varastoitumissairaus * Tyypin 10 glykogeenin varastoitumissairaus * Fanconi–Bickelin oireyhtymä (tyyppi XI) * Aldolaasi A:n puutos (tyyppi XII) * Tyypin 13 glykogeenin varastoitumissairaus * Synnynnäinen glykosylaation häiriö (tyyppi XIV) * Tyypin 15 glykogeenin varastoitumissairaus == Lähteet == Luokka:Aineenvaihduntasairaudet Luokka:Perinnölliset sairaudet
Durhamin piirikunta

pienoiskuva|Durham Countyn oikeustalo Durhamin piirikunta () on piirikunta, joka sijaitsee Pohjois-Carolinan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan asukkaita oli 324 833. ==Lähteet== Luokka:Pohjois- Carolinan piirikunnat
Forbes–Corin tauti

Forbes–Corin tauti (myös Forbesin tauti, Corin tauti) on tyypin III glykogeenin varastoitumistauti.Glycogen storage disease type III MedlinePlus Genetics, viitattu 21.7.2023 == Oireet == Forbes–Corin taudissa elimistön soluihin kertyy glykogeenia, joka on rakenteeltaan poikkeavaa ja heikentää tiettyjen elinten sekä kudosten toimintaa. Forbes–Corin tauti on jaoteltu neljään alatyyppiin, joista ensimmäinen ja kolmas aiheuttavat ongelmia pääasiassa maksassa ja lihaksissa. Toinen ja neljäs tyyppi koskevat yleensä vain maksaa. Ensimmäinen ja toinen alatyyppi ovat yleisimmät; tyyppien IIIc ja IIId glykogeenin varastoitumissairaudet ovat äärimmäisen harvinaisia. Forbes–Corin tautia sairastavilla voi esiintyä vauvaiästä asti hypoglykemiaa ja hyperlipidemiaa sekä kohonnut maksaentsyymien taso. Yleensä kasvun myötä lapselle kehittyy hepatomegalia. On kuitenkin tyypillistä, että maksan koko normalisoituu nuoruusiällä. Osalle potilaista silti kehittyvät myöhemmässä elämänvaiheessa kirroosi ja maksan vajaatoiminta. Forbes–Corin tautia sairastavilla lapsilla on usein hidastunut pituuskasvu, ja potilaat saattavat jäädä lyhytkasvuisiksi. Pienellä osalla potilaista esiintyy maksan adenoomia. Forbes–Corin taudin ensimmäisessä tyypissä yleisiä varhaislapsuuden oireita ovat hypotonia ja lievä lihasheikkous, myopatia. Myopatia voi vaikeutua nuoreen aikuisikään tai keski-ikään mennessä. Lihasten heikkenemistä voi ilmetä sekä sydänlihaksessa että luurankolihaksissa. Mahdollisesta kardiomyopatiasta huolimatta Forbes–Corin tautiin ei yleensä liity sydämen vajaatoimintaa. == Syyt ja esiintyvyys == Forbes–Corin tauti johtuu AGL-geenin mutaatiosta, jonka seurauksena glykogeenia haaroittava entsyymi toimii puutteellisesti tai ei toimi lainkaan. Sairaudella on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Yhdysvalloissa Forbes–Corin taudin ilmaantuvuudeksi on arvioitu 1/100 000\. Pohjois-Afrikan juutalaista syntyperää olevilla on kuitenkin kuvattu poikkeuksellisen laajaa esiintyvyyttä; näistä yhden henkilön 5 400:sta arvioidaan sairastavan Forbes–Corin tautia. Tyypin a Forbes–Corin taudilla on vielä korkeampi esiintyvyys (1/3 600) Färsaarilla. Tämä johtuu perustajavaikutuksesta.Molecular genetic basis and prevalence of glycogen storage disease type IIIA in the Faroe Islands European Journal of Human Genetics 21.6.2001, viitattu 21.7.2023 Tyypin a Forbes–Corin tauti on taudin ilmenemismuodoista yleisin; se kattaa noin 85 % kaikista tapauksista. Tyyppi b todetaan noin 15 %:lla potilaista. Tyypit c ja d ovat niin harvinaisia, että niiden oirekokonaisuudet ovat jääneet puutteellisesti kuvatuiksi. == Lähteet == Luokka:Aineenvaihduntasairaudet Luokka:Perinnölliset sairaudet
Andersenin tauti

Andersenin tauti on tyypin IV glykogeenin varastoitumissairaus. Sen on arvioitu kattavan noin kolme prosenttia kaikista glykogeenin varastoitumissairauksista.Glykogeenia haaroittavan entsyymin puutos (Andersenin tauti) Terveyskirjasto 27.11.2019, viitattu 21.7.2023Pilar L Magoulas, Ayman W El-Hattab, Glycogen Storage Disease Type IV National Library of Medicine 3.1.2013, viitattu 21.7.2023 Andersenin tauti johtuu glykogeenia haaroittavan entsyymin puutoksesta. Sen taudinkuva on erittäin vaihteleva ja sitä voidaan jaotella oireiden alkamisajankohdan sekä oirekuvan pohjalta eri alatyyppeihin. Yleisesti ottaen Andersenin tautia pidetään vaikeampana kuin monia muita glykogeenin varastoitumissairauksia. Vaikeimmissa tapauksissa oireet alkavat sikiöaikana. Näissä tapauksissa potilas kuolee jo vastasyntyneisyyskaudella. Synnynnäisestä tautimuodosta kärsiville tyypillisiä ovat vaikea hypotonia, kardiomyopatia, hengitysvajaus ja neurologiset oireet. Ensimmäisten elinkuukausien aikana voivat ilmetä hypotonisuuden lisäksi hepatomegalia ja kehitysviiveet. Myös kirroosi, porttilaskimon hypertensio ja askites voivat kehittyä nopeasti. Klassisesta hepaattisesta Andersenin taudin muodosta kärsivät lapset yleensä kuolevat ilman maksansiirtoa viiden vuoden ikään mennessä. Myös synnynnäinen neuromuskulaaripainotteinen muoto johtaa kuolemaan yleensä varhaislapsuudessa. Joissain tapauksissa lapsuusiän Andersenin taudin oirekuvaa kuitenkin hallitsee maksasairaus, joka ei ole luonteeltaan etenevä. Tunnetaan myös harvinainen lapsuusiällä puhkeava Andersenin taudin muoto, jota hallitsee vaikeusasteeltaan vaihteleva neuromuskulaarinen oirekuva. Oireilu voi alkaa elämän toisella vuosikymmenellä ja ilmetä lievänä tai olla vaikeampi, etenevä ja johtaa kuolemaan nuorella aikuisiällä. Ei-synnynnäiset, myöhemmin kehittyvät Andersenin taudin muodot aiheuttavat tyypillisesti lihasheikkoutta, kardiomyopatiaa ja sydämen vajaatoiminnan. Eräillä potilailla lihasoireita alkaa ilmetä vasta aikuisiällä. Andersenin tauti johtuu mutaatioista GBE1-geenissä. Sillä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Diagnostiikassa avuksi ovat entsyymipuutoksen toteaminen ja glykogeenin määrän poikkeavuuden toteaminen maksakoepalalla. Andersenin taudissa voidaan tehdä maksansiirto, mikäli sydänsairautta ei esiinny. Ei-synnynnäisten, myöhemmin puhkeavien tautimuotojen ennuste riippuu taudin laajuudesta, vaikeusasteesta ja etenemisen tilasta. Andersenin tauti nimettiin sen vuonna 1956 kuvanneen Dorothy Hansine Andersenin mukaan.Anaesthesia recommendations for Andersen disease Orphan Anesthesia, viitattu 21.7.2023 == Lähteet == Luokka:Aineenvaihduntasairaudet Luokka:Perinnölliset sairaudet