EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Elena Melto

Elena Melto (alk. Jelena Valerjevna ”Lena” Rešetko, , s. 13. maaliskuuta 1986 Leningrad, Neuvostoliitto) on venäläis-suomalainen koripalloilija. Hän pelasi Suomessa Naisten Korisliigassa 17 kautta ja edusti lappeenrantalaista Catzia, jonka junioreissa hän pelasi jo 15-vuotiaana, sekä kaksi kautta kotkalaisseura Peli-Karhuja. Melto pelasi Korisliigassa 374 runkosarjaottelua ja 110 pudotuspeliä. Hän teki niissä yhteensä ottelua kohden 14,9 pistettä ja otti 8,1 levypalloa. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 2010, 2012–2016 ja 2021 ja saavutti SM-hopeaa vuosina 2007–2009, 2011 ja 2018–2019 sekä SM-pronssia vuonna 2017. Hänet valittiin loppuotteluiden arvokkaimmaksi pelaajaksi vuosina 2010 ja 2013, vuoden ulkomaalaisvahvistukseksi vuosina 2012 ja 2016 sekä vuoden pelaajaksi vuonna 2022. Suomen cupin hän voitti kausilla 2007–2008, 2011–2012, 2012–2013, 2019–2020 ja 2020–2021. Huhtikuussa 2015 Melto ylitti historian neljäntenä pelaajana 1 000 Suomen pääsarjassa tehdyn pudotuspelipisteen rajan.http://www.basket.fi/uutiset/kaikki_uutiset/?x122462=30538221 Melto pelasi Venäjän nuorten maajoukkueissa ja oli muun muassa voittamassa alle 18-vuotiaiden EM-kultaa vuonna 2004 ja alle 20-vuotiaiden EM-kultaa vuonna 2006. Suomen Koripalloliitto valitsi Melton joulukuussa 2007 SM-sarjan kuukauden pelaajaksi. Loukkaantumisista kärsinyt Catz voitti Melton johdolla kuukauden aikana kaikki pelaamansa sarjaottelut sekä Suomen cupin loppuottelussa Espoo Teamin. Melto sai Suomen kansalaisuuden vuonna 2018. Hän avioitui ja vaihtoi sukunimeään syyskuussa 2019. == Lähteet == * Elena Reshetko baskethotel.com === Viitteet === Luokka:Venäläiset koripalloilijat Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pokljuka

Pokljuka on metsäinen ylänkö Bledin ja Bohinjin kuntien alueella luoteisessa Sloveniassa. Se sijaitsee 1 300 metrin korkeudella ja on osa Triglavin kansallispuistoa. Ylängön pyökki- ja kuusimetsä kaadettiin suurelta osin 1700-luvulla; nyt paikalla kasvaa pääasiassa mäntyä. Pokljukan alueella on myös jonkin verran soita, mikä on harvinaista näin korkealla ylängöllä. Pokljukassa on talviurheilukeskus, joka tunnetaan etenkin vuosittaisista ampumahiihdon maailmancupin kilpailuista. Ampumahiihtokeskus sijaitsee 15 kilometriä länteen Bledin keskustasta. Paikalla järjestettiin ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2001 ja Venäjän Tjumenin tullessa järjestäjänä hylätyksi valtiojohtoisen dopingin takia, palaavat nämä kilpailut Pokljukaan vuonna 2021. Pokljuka on lisäksi suosittu kohde vuorikiipeilijöiden keskuudessa. == Aiheesta muualla == *Pokljukan esittely Bledin kunnan virallisella sivustolla *Pokljukan ampumahiihtoseuran sivusto Luokka:Slovenian maantiede Luokka:Slovenian talviurheilukeskukset Luokka:Euroopan ylängöt
Arne Skouen

Arne Skouen (18. lokakuuta 1913 Oslo – 24. toukokuuta 2003 Oslo) oli norjalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja sekä toimittaja. Hänen kansainvälisesti tunnetuin työnsä on Me kuolemme yksin (Ni liv, 1957), joka asetettiin Oscar-ehdokkaaksi. Skouen oli ehdolla merkittävien palkintojen saajaksi Berliinin ja Cannesin elokuvajuhlilla. Skouen voitti Amanda-prisenin (1986) ja Norsk kulturråds æresprisin (1988). == Aiheesta muualla == * Luokka:Norjalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Norjalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Spinaaliset lihasatrofiat

Spinaaliset lihasatrofiat ovat tiettyyn ryhmään kuuluvia lihassairauksia, joista käytetty yhteisnimitys merkitsee sananmukaisesti selkäydinperäisiä lihassurkastumia. Ne ovat tavallisesti periytyviä ja saattavat alkaa yhtä hyvin varhaislapsuudessa kuin vasta aikuisiälläkin. Spinaaliset lihasatrofiat, joista käytetään myös englanninkielisestä nimestä (spinal muscular atrophy) tulevaa lyhennettä SMA-sairaudet, ovat parantumattomia. Oireena on lihasheikkous. Spinaaliset lihasatrofioihin on kehitetty lääkehoitoa. Euroopassa on kolme myyntiluvan saanutta lääkettä: Spinraza, Zolgensma ja Evrysdi. Suurin osa lääkeaineista pyrkii korjaamaan SMA:n perussyytä eli lisäämään SMN-proteiinin tuotantoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Families of SMA * Tautiryhmän esittely Lihastautiliiton sivuilla Luokka:Neurologiset sairaudet Luokka:Lihassairaudet
Sun Ribo

Sun Ribo (; s. 18. joulukuuta 1976 Liaoning, Kiina) on kiinalainen ampumahiihtäjä ja MM-mitalisti. Sun aloitti ampumahiihdon harrastamisen vuonna 1992 ja osallistui MM-kilpailuihin ensimmäisen kerran Anterselvassa 1995. Sun hiihti toisen osuuden Kiinan viestijoukkueessa, joka sijoittui seitsemänneksi Naganon olympialaisissa 1998. Neljä vuotta myöhemmin hän oli viidestoista Salt Lake Cityn olympialaisten 15 kilometrin kilpailussa. Hanti Mansijskin MM- kilpailuissa 2003 hän oli kahdestoista 7,5 kilometrin sprinttikilpailussa. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2005 Sun saavutti hopeaa normaalimatkalla, 15 kilometrillä. Hän ampui sakkominuutin kummaltakin pystypaikalta häviten 30,2 sekuntia yhden ohilaukauksen ampuneelle Andrea Henkelille. Pronssimitalisti – niin ikään yhden sakon ampunut – Linda Tjørhom jäi Sunille 4,1 sekuntia. Samoissa kilpailuissa Sun oli lisäksi viidestoista yhteislähtökilpailussa. Arvokilpailuja lukuun ottamatta Sunin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on ollut neljästoista tila. == Lähteet == * Luokka:Kiinalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kristian Brenden

Kristian Brenden (s. 12. kesäkuuta 1976) on norjalainen entinen mäkihyppääjä. Brenden pääsi edustamaan Norjaa Naganon talviolympialaisissa vuonna 1998. Hän hyppäsi yhdessä Lasse Ottesenin, Henning Stensrudin ja Roar Ljökelsöyn kanssa joukkuemäen kilpailussa, jossa Norja sijoittui neljänneksi. Henkilökohtaisissa kilpailuissa Brenden oli normaalimäen kahdeksas ja suurmäen 13. Seuraavana vuonna järjestettiin hiihdon maailmanmestaruuskilpailut Itävallan Ramsaussa. Siellä Norja sijoittui vasta joukkuemäen kuudenneksi joukkueella, jossa hyppäsivät Brendenin lisäksi; Ljökelsöy, Tommy Ingebrigtsen ja Morten Aagheim. Brenden sijoittui normaalimäessä neljänneksitoista ja suurmäessä seitsemänneksitoista. Vuoden 1998 lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa Saksan Obertsdorfissa, hän sijoittui seitsemänneksi. Hän voitti urallaan kaksi maailmancupin osakilpailua, ensimmäisen Norjan Lillehammerissa 1996 ja toisen Puolan Zakopanessa 1998. Lisäksi hän saavutti yhteensä kahdeksan palkintokorokepaikkaa. Brenden oli maailmancup-kauden 1996-1997 loppupisteissä paras norjalainen, sijalla seitsemän. Aiemmin samalla kaudella järjestettiin historian ensimmäinen Nordic Tournament, jossa hän tuli toiseksi Kazuyoshi Funakin jälkeen. ==Lähteet== * Luokka:Norjalaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aarlahti

Aarlahti on kylä Mynämäen kunnan Mietoisissa, Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee Mynälahden tuntumassa, Laajoen suistossa, Kustavintien eteläpuolella. ==Historia== Ensimmäinen tunnettu kirjallinen tieto Aarlahden kylästä on vuodelta 1467, kun talon isäntä Matti Antinpoika teki 60 markan lahjoituksen Turun tuomiokirkon Johanneksen kuorille. Kylä mainitaan myös 1500-luvun kirkollisissa lähteissä. Aarlahden tila kuului 1500- ja 1600-lukujen vaihteessa Turun linnalle, jonka jälkeen tila muuttui säteritilaksi.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 46 Aarlahden talon mainitaan joutuneen kruunulle vuonna 1683, jolloin siitä muodostettiin Vehmaan komppanian ratsutila. Samassa yhteydessä mainitaan myös kylässä sijaitseva Palokylän tila, joka oli Aarlahden tilan aputila. Viimeistään isojaon aikana Aarlahti jaettiin kahtia Alis- ja Ylistaloksi, joiden rakennukset alun perin sijaitsivat vierekkäin. Myöhemmin Alistalo siirtyi vanhalta kylätontilta etelään ja sen rakennuskanta uusittiin. Kylässä sijaitsi 1800-luvulla yhden kiviparin jalkamylly. Samalla vuosisadalla kylän maille oli muodostunut runsaasti mäkitupalaistiloja, josta monet sijoittuivat nykyisen Aarlahdentien läheisyyteen, noin puolen kilometrin etäisyydelle kantatiloista.Lahtinen: Mietoinen ja muu maailma Tämän jälkeen uusi asutus kylässä on keskittynyt pääasiassa Mynälahden rannoille, jonne on rakennettu runsaasti loma-asuntoja. Myös monia mäkitupalaistiloja on muutettu loma-asuntokäyttöön. ==Kylämaisema ja luonto== Kylä on maaseutuvaltainen ja kylän vanha rakenne on säilynyt hyvin. Varsinkin Aarlahden Ylistaloon 1800-luvulla valmistuneet päärakennus ja lukuisat piharakennukset ovat rakennushistoriallisesti edustavia.Kauko-Vainio: Mietoisten kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta, s. 47–49 Kylän itäpuoli rajautuu mereen ja sen rannat ovat matalia ja ruovikkoisia. Yksi Mietoisten huomattavimmista luonnonnähtävyyksistä, Mietoistenlahden Natura-alue Laajoen suistossa sijaitsee osin myös kylän mailla. Alavat rantamaat ja kylän pohjoispuoli Kustavintielle asti ovat puolestaan peltoa, asutuksen keskittyessä peltojen länsipuolella kulkevan Aarlahdentien varteen. Kylän länsipuoli on puolestaan pääosin metsävaltainen.Lounais-Suomen Ympäristökeskus: Mietoistenlahti ==Palvelut== thumb|250px|right|Aarlahden rantasauna. Kylässä sijaitsee kunnan yleinen rantasauna, uimaranta, matonpesupaikka sekä pienvenesatama.Mietoisten kunta: Kiinteistötoimi ==Lähteet== * * * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Kuinka Aarlahden säteri periytyi? - Genos, Suomen sukututkimusseuran aikakauskirja *Aarlahden paikannimistöä WirmoWikissä Luokka:Mietoisten kylät
Ryan Lochte

Ryan Lochte (s. 3. elokuuta 1984) on yhdysvaltalainen kilpauimari ja olympiavoittaja. Hän syntyi Canandaiguassa New Yorkin osavaltiossa ja valmistui Floridan yliopistosta. Lochte on kuusinkertainen olympiavoittaja: neljästi viestissä sekä Pekingissä 2008 200 metrin selkäuinnissa ja Lontoossa 2012 400 metrin sekauinnissa. Lisäksi hänellä on kolme olympiahopeaa ja kolme pronssia. Lochte on voittanut vuosina 2003–2016 lukuisia mitaleja kesäolympialaisissa, uinnin MM-kilpailuissa, Pan-Amerikan kisoissa ja Pan- Tyynenmeren uintikilpailuissa. Pitkän radan MM-kilpailuissa hän on voittanut 18 mestaruutta, joista kymmenen henkilökohtaisilla matkoilla. Lisäksi hän on saanut viisi hopeaa ja neljä pronssia. Lyhyiden ratojen MM-kilpailuissa hän on voittanut 14 henkilökohtaista ja seitsemän viestimestaruutta sekä saanut lisäksi kymmenen hopea- ja seitsemän pronssimitalia. Lochte rikkoi 30. maaliskuuta 2007 Melbournen uinnin maailmanmestaruuskilpailuissa Australiassa 200 metrin selkäuinnin maailmanennätyksen. Ennätys pysyi Lochten hallussa 10. toukokuuta 2009 asti jolloin ennätyksen rikkoi Ryosuke Irie. http://www.hs.fi/urheilu/artikkeli/Irie+ui+ME- ajan+200+metrin+selk%C3%A4uinnissa/1135245838456 Rooman MM-kilpailuissa 2009 Lochte teki 200 metrin sekauinnin maailmanennätyksen 1.54,10. Hän rikkoi ennätyksen Shanghain MM-kilpailuissa 2011 ajalla 1.54,00. Kyseessä oli uinnin ensimmäinen pitkien ratojen maailmanennätys uuden teknologian uimapukujen kieltämisen jälkeen. Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 Lochte voitti kultaa 200 metrin sekauinnissa, 200 metrin selkäuinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä sekä saavutti hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. == Kilpailukiellot == Lochte sai kymmenen kuukauden kilpailukiellon, kun hän valehteli muutaman joukkuetoverinsa kanssa tulleensa ryöstetyiksi Rio de Janeiron olympialaisissa 2016, vaikka he olivat todellisuudessa joutuneet turvamiesten kiinniottamiksi tuhottuaan huoltoaseman wc-tiloja. Lochte sai USADAn langettaman, toukokuusta 2018 alkaneen 14 kuukauden kilpailukiellon käytettyään laskimonsisäistä injektiota. == Lähteet == * Saavutukset www.usaswimming.org -sivustolla * Tulokset swimrankings.net-sivustolla === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset uimarit Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut yhdysvaltalaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut uimarit Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aittojärven rautatieasema

Aittojärven rautatieasema () oli Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla sijainnut rautatieliikennepaikka. Liikennepaikka sijaitsi Aittojärven kylässä Kiuruvedellä, noin 12 kilometriä Kiuruveden keskustasta länteen. Liikennepaikka lakkautettiin 27. toukokuuta 1990. Liikennepaikalla oli alun perin kaksi sivuraidetta ja kuormauslaituri. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Vaunut.org: kuvia Aittojärveltä Luokka:Pohjois-Savon lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Kiuruveden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kiuruveden liikenne
Mehiläispesä

Mehiläispesä on rakennelma, jonka sisällä mehiläiset elävät, ylläpitävät ravintovarantojaan ja kasvattavat jälkeläisensä. == Luonnonvaraisten mehiläisten pesät == Euroopassa tyypilliset luonnonvaraiset Apis mellifera -sukuiset mehiläiset rakentavat pesänsä usein onttoihin puihin, koloihin kallioissa, tai muihin suojaisiin paikkoihin. Tällaisen pesän tilavuus ja yhdyskunnan koko voivat vaihdella suurestikin, tilavuus noin 10 litrasta jopa 100 litraan ja yhdyskunnan koko 15 000 mehiläisestä 60 000 mehiläiseen. == Keinotekoiset mehiläispesät == ===Traditionaaliset=== Mehiläispesiä on ennen nykyisen kaltaisen pesän kehittämistä valmistettu savesta, oljesta ja ontoista puunrungoista. ===Modernit=== Mehiläispesät voidaan jakaa kahteen pääryhmään, kiinto- ja irtorakenteisiin, joista irtorakenteiset ovat helppokäyttöisyytensä ja muunneltavuutensa vuoksi merkittävästi yleisempiä. Mehiläispesä koostuu päällekkäin aseteltavista pesälaatikoista, joissa kussakin on 7–11 vierekkäistä vahasta valmistettua puurunkoista kehää. Pesälaatikoiden määrä riippuu pesässä asuvan mehiläisyhdyskunnan koosta ja irtorakenteisessa pesässä pesälaatikoiden lisääminen tai vähentäminen on helppoa yhdyskunnan koon muuttuessa. Alimman pesälaatikon alalaidassa on lentoaukko, jonka kautta mehiläiset voivat poistua pesästä ja palata sinne. Päällimmäisen pesälaatikon päällä on erillinen vesikatto. Suomessa yleisimmin käytettävät kehäkoot (mm) Suomessa yleisimmin käytettävät kehäkoot (mm) Langstroth 232 × 448 Zander 220 × 420 Farrar 159 × 448 ==Mehiläispesän käyttö symboliikassa== * Mehiläispesä esiintyy Yhdysvaltojen Utahin osavaltion vaakunassa ja lipussa. Utah Symbols - State Motto and Emblem * Heraldiikassa mehiläispesä symboloi usein teollisuutta. * Mehiläispesä on myös vapaamuurareille merkittävä symboli. * Uuden Seelannin parlamentin pyöreää rakennusta Wellingtonissa kutsutaan mehiläispesäksi. () ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Video mehiläispesän rakentamisesta Luokka:Mehiläisten hoito Luokka:Superorganismi
Jane Alexander

Jane Alexander voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Jane Alexander (s. 1973), brittiläinen malli ja näyttelijä, joka tunnetaan draamasarjasta Ihana Elisa * Jane Alexander (s. 1939), yhdysvaltalainen Emmy- ja Tony-palkittu näyttelijä. * Jane Alexander (s. 1959), Kanadan anglikaanisen kirkon piispa Edmontonissa.
Pekka Kling

Pekka Rolf Artur Kling (s. 7. marraskuuta 1944 Iisalmi) on entinen suomalainen ampuja. Turun Seudun Ampujia edustanut Pekka Kling tuli ampumapiireissä tunnetuksi vuoden 1959 SM-kisoissa, kun hän 14-vuotiaana sijoittui isänsä Rolf Klingin jälkeen hopealle hirviammunnan kertalaukauksissa. Vuosina 1961–1963 hän voitti Suomen mestaruuden niin kerta- ja parilaukauksissa kuin yhdistetyssäkin. Kaurisammunnan Suomen mestaruuden hän voitti vuosina 1965 ja 1966, villikarjuammunnan vuonna 1967 sekä kaikki kolme hirviammunnan mestaruutta vuonna 1968. Ensimmäisen henkilökohtaisen kivääriammunnan Suomen mestaruutensa Kling voitti vuonna 1970 ollessaan paras vapaakiväärin makuukilvassa. Parhaisiin kansainvälisiin saavutuksiinsa Kling pääsi 1960-luvun alussa. Oslon PM-kisoissa 1961 hän sai hopeaa hirviammunnan kertalaukauksilla. Kairon MM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui parilaukauskilpailussa viidenneksi. Sandvikenin EM-kilpailuissa 1963 hän saavutti parilaukauksissa hopeaa kuusi pistettä Neuvostoliiton Oleg Zakurenoville hävinneenä ja kauriskilpailussa pronssia. Lisäksi hän sai kolme hopeaa joukkuekilpailuissa. Kööpenhaminan PM-kilpailuissa 1963 Kling voitti kultaa hirven parilaukauksilla. Göteborgin PM-kilpailuissa 1965 hän voitti kultaa hirven kertalaukauksilla ja kaurisammunnassa. Plzeňin EM-kisoissa 1969 hän kilpaili kivääriammunnassa mutta ilman menestystä. Urheilutoimittajain liitto valitsi Pekka Klingin vuoden 1963 seitsemänneksi parhaaksi suomalaisurheilijaksi. Äänestyksen aikana hän täytti 19 vuotta ja oli siihen mennessä nuorin kymmenen parhaan suomalaisurheilijan listalle yltänyt. == Saavutuksia == * MM-kisoissa viides sija hirviammunnan parilaukauksilla 1962 * EM-hopeaa hirviammunnan parilaukauksilla sekä kolmessa joukkuekilpailussa 1963 * EM-pronssia kaurisammunnassa 1963 * PM-kultaa hirviammunnan parilaukauksilla 1963 sekä hirviammunnan kertalaukauksilla ja kaurisammunnassa 1965 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset ampujat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Linda Grubben

Linda Grubben (o.s. Tjørhom, s. 13. syyskuuta 1979 Stavanger, Norja) on entinen norjalainen ampumahiihtäjä, olympiamitalisti ja maailmanmestari. Linda, tuolloin vielä Tjørhom, hiihti toisen osuuden Norjan viestijoukkueessa, joka saavutti Saksan jälkeen hopeaa Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002. Oberhofin MM-kilpailuissa 2004 hän hiihti avausosuuden Norjan voittoisassa viestikvartetissa, jonka muut jäsenet olivat Gro Marit Istad-Kristiansen, Gunn Margit Andreassen ja Liv Grete Poirée; eroa toiseksi sijoittuneeseen Venäjään oli runsas minuutti. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2005 Tjørhom sijoittui kolmanneksi 15 kilometrin kilpailussa Andrea Henkelin ja Sun Ribon jälkeen, ero voittajaan oli yli puoli minuuttia. Pokljukan MM-sekaviestissä 2006 hän kuului Norjan hopeajoukkueeseen, joka hävisi kilpailun voittaneelle Venäjälle vajaan minuutin. Tjørhom avioitui kesällä 2006 Norjan ampumahiihtojoukkueen valmentajan Roger Grubbenin kanssa. Anterselvan MM-kilpailuissa 2007 hän voitti normaalimatkan maailmanmestaruuden puhtaalla ammunnalla. Toiseksi sijoittunut – niin ikään ilman sakkoja selvinnyt – Florence Baverel-Robert hävisi yli minuutin. Takaa-ajossa Grubben ampui ainoan ohilaukauksensa ensimmäisellä pystypaikalla ja nousi sprinttikilpailun jälkeiseltä 18. sijalta hopealle, vain 7,1 sekuntia Magdalena Neunerille hävinneenä. Viestissä hän hiihti ankkuriosuuden Norjan pronssijoukkueessa. Maailmancupissa Grubben voitti kahdeksan osakilpailua, oli viidesti toinen ja yhdeksän kertaa kolmas. Kokonaiskilpailussa hän oli parhaimmillaan kuudes kaudella 2006–2007. Linda Grubben lopetti uransa keväällä 2007. == Saavutuksia == *Olympialaiset: **Salt Lake City 2002: viestissä hopeaa **Torino 2006: viestissä viides, yhteislähdössä neljästoista, takaa-ajossa viidestoista *MM-kilpailut: **Oslo 2000: 15 km:llä neljästoista **Oberhof 2004: viestissä kultaa **Hochfilzen 2005: 15 km:llä pronssia, viestissä viides, yhteislähdössä kahdestoista, takaa-ajossa neljästoista **Pokljuka 2006: sekaviestissä hopeaa **Anterselva 2007: 15 km:llä kultaa, takaa-ajossa hopeaa, viestissä pronssia, yhteislähdössä kuudes *Nuorten MM-kilpailut: **Forni Avoltri 1997: viestissä kultaa **Jericho / Val Cartier 1998: sprintissä hopeaa **Pokljuka 1999: sprintissä hopeaa, takaa-ajossa hopeaa, normaalimatkalla pronssia *Maailmancup: **Osakilpailuvoitot: ***Kausi 2002–2003: Pokljuka / Östersund 7,5 km ***Kausi 2003–2004: Anterselva yhteislähtö ***Kausi 2004–2005: Oberhof 7,5 km ***Kausi 2005–2006: Pokljuka 7,5 km, Oslo yhteislähtö ***Kausi 2006–2007: Östersund takaa-ajo, Oberhof takaa-ajo, Anterselva 15 km **Kokonaiskilpailu: ***Kausi 2004–2005: yhdeksäs ***Kausi 2006–2007: kuudes == Lähteet == * Luokka:Norjalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lautuma

Lautuma (: livor 'sinelmä', mors [gen.mortis] 'kuolema') on kuoleman jälkeen ruumiin iholle ilmaantuva violetinpunainen väritys. Lautuma johtuu punasolujen vajoamisesta painovoiman vaikutuksesta alimpiin verisuoniin, koska verenkierto on pysähtynyt. Lautumat lasketaan toissijaisiin kuolemanmerkkeihin, joita ovat myös esimerkiksi kuolonkankeus ja ruumiin jäähtyminen. Lautumia voidaan käyttää apuna arvioitaessa henkilön kuolinaikaa. ==Lautuman vaiheet== Lautumat ilmestyvät yleensä ensin rintakehän sivuosiin noin 15–20 minuutin kuluttua kuolemasta. Ne alkavat yhtyä toisiinsa 2 tunnin kuluttua, ja niiden määrä ja laajuus lisääntyy 12 tuntiin asti. Lautumia ei ilmaannu paikkoihin, joissa ruumis koskettaa maata tai jotain esinettä, koska ihon hiussuonet ovat tällöin puristuneina kasaan. Kuolemanhetkestä 20 tunnin sisällä lautumat ovat vielä poispainettavissa, ja niiden paikka myös muuttuu tänä aikana, jos ruumista liikutetaan. ==Lähteet== Luokka:Kuolema Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Osrik Forsberg

Osrik Ingvald Forsberg (26. syyskuuta 1912 Pyhtää – 11. helmikuuta 1994 Kotka) oli suomalainen kilpasoutaja. Forsberg edusti soutu-urallaan Pyhtään Yritystä ja vuonna 1945 perustettua Sunilan Soutajia. Jälkimmäisessä hän muodosti veljensä Helge Forsbergin sekä Veikko Lommin, Oiva Lommin ja perämies Veli Aution kanssa venekunnan, joka edusti Suomea Lontoon 1948 olympialaisten perämiehellisten nelosten kilpailussa. Joukkue ei kuitenkaan päässyt loppukilpailuun. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Osrik Forsberg oli mukana vuosina 1946 ja 1947. Jälkimmäisellä kerralla hän saavutti pronssia. Suomen mestaruuden hän voitti nelosessa vuosina 1940, 1945, 1946 ja 1947 sekä kahdeksikossa vuonna 1946. 181 senttimetriä pitkä Forsberg toimi Sunilan Soutajien johtokunnassa. Ammatiltaan hän oli autonkuljettaja. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Helge Forsberg

Helge Bernhard Forsberg (13. marraskuuta 1920 Pyhtää – 3. tammikuuta 2005 Kotka) oli suomalainen kilpasoutaja. Forsberg edusti soutu-urallaan Sunilan Sisua ja vuonna 1945 perustettua Sunilan Soutajia. Jälkimmäisessä hän muodosti isoveljensä Osrik Forsbergin sekä Veikko Lommin, Oiva Lommin ja perämies Veli Aution kanssa venekunnan, joka edusti Suomea Lontoon 1948 olympialaisten perämiehellisten nelosten kilpailussa. Joukkue ei kuitenkaan päässyt loppukilpailuun. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Helge Forsberg oli mukana vuosina 1947, 1949 ja 1950. Keskimmäisellä kerralla hän saavutti pronssia. Suomen mestaruuden hän voitti nelosessa vuosina 1947, 1949 ja 1950 sekä kahdeksikossa vuonna 1950. 180 senttimetriä pitkä "Hese" Forsberg oli ammatiltaan autonkuljettaja ja toimi soutujoukkueiden kuljetustehtävissä. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Veli Autio

Veli Oiva Autio (2. heinäkuuta 1909 Kuutsalo (Kymi) – 13. elokuuta 1993 Kotka) oli suomalainen kilpasoutaja. Hän toimi soudussa perämiehenä. Autio edusti soutu-urallaan Kuutsalon Aallottarenpoikia, Sunilan Sisua ja vuonna 1945 perustettua Sunilan Soutajia. Hän edusti Suomea Lontoon 1948 olympialaisten perämiehellisten nelosten kilpailussa, jossa Sunilan Soutajien venekunnan airoissa olivat veljekset Helge ja Osrik Forsberg sekä serkukset Veikko ja Oiva Lommi. Joukkue ei selviytynyt loppukilpailuun. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Autio saavutti hopeaa vuonna 1946 sekä pronssia vuosina 1947 ja 1949. Suomen mestaruuden hän voitti nelosessa vuosina 1945, 1946 ja 1947 sekä kahdeksikossa vuonna 1946. Helsingin 1952 olympialaisissa Autio oli Suomen soutujoukkueen valmentajana ja johtajana. Hän toimi myös Suomen Soutuliiton liittohallituksessa. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Christian Lindblad

Christian Lindblad (s. 29. maaliskuuta 1963) on suomalainen elokuvaohjaaja, elokuvakäsikirjoittaja ja näyttelijä. Suomenruotsalainen Lindblad on ohjannut ja käsikirjoittanut muun muassa elokuvat Party (1991) ja Ripa ruostuu (1993) sekä näytellyt sivurooleja useissa elokuvissa, kuten Akvaariorakkaus (1993), Ihanat naiset rannalla (1998) ja Cyclomania (2001). Lisäksi Lindblad on tehnyt 2000-luvulla useita lyhyitä ja keskipitkiä animaatioelokuvia vaha- animaatiotekniikalla. Luokka:Suomalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Suomalaiset animaattorit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maryvonne Dupureur

Maryvonne Dupureur (o.s. Samson, 24. toukokuuta 1937 Saint-Brieuc, Côtes-d'Armor, Ranska – 7. tammikuuta 2008) oli ranskalainen keskimatkojen juoksija ja olympiamitalisti. Dupureur voitti olympiahopeaa 800 metrin juoksussa Tokiossa 1964 kaikkien aikojen neljänneksi parhaalla ajalla 2.01,9. Hän oli juossut olympiaennätyksen 2.04,1 välierässä ja johti loppukilpailua lähes viidellä metrillä kääntyessään loppusuoralle, mutta Ison-Britannian Ann Packer saavutti ja ohitti hänet ja juoksi voittoon maailmanennätysajalla 2.01,1. Méxicon olympialaisissa 1968 Dupureur juoksi kahdeksanneksi ajalla 2.08,2. Rooman olympialaisissa 1960 hän karsiutui alkuerissä ajalla 2.12,3. Vuonna 1967 hän voitti hopeaa 800 metrillä Prahan EM-hallikilpailuista. Ateenan ulkoratojen EM-kilpailuissa 1969 hän karsiutui 800 metrin alkuerissä ajalla 2.09,6. Dupureur voitti Ranskan mestaruuden 400 metrillä vuosina 1959, 1963 ja 1964, 800 metrillä vuosina 1960, 1963, 1964, 1967, 1968 ja 1969 sekä 1 500 metrillä vuonna 1969. Hän juoksi Ranskan ennätyksen 800 metrillä seitsemän kertaa sekä lisäksi kerran niin 400:llä kuin myös 1 500 metrillä. Hänen Tokiossa juoksemansa 800 metrin aika 2.01,9 säilyi Ranskan ennätyksenä lähes kymmenen vuotta kunnes Marie-Françoise Dubois alitti sen Rooman EM- kilpailuissa. == Saavutuksia == * Olympiahopeaa Tokio 1964 * Halli-EM-hopeaa Praha 1967 * Ranskan mestaruus 400 m 1959, 1963 ja 1964 * Ranskan mestaruus 800 m 1960, 1963, 1964, 1967, 1968 ja 1969 * Ranskan mestaruus 1 500 m 1969 * 9 Ranskan ennätystä ==Henkilökohtaiset ennätykset== * 400 metriä: 55,0 (1964) * 800 metriä: 2.01,9 (1964) * 1 500 metriä: 4.27,9 (1969) * 80 metrin aidat: 11,9 (1960) == Lähteet == * * * * Luokka:Ranskalaiset keskimatkojen juoksijat Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Eero Lehtovirta

Eero Elis Lehtovirta (28. marraskuuta 1926 – 27. kesäkuuta 2003) oli suomalainen kilpasoutaja. Lehtovirta oli soutu-uransa huipulla Gentin EM- kisoissa 1955. Siellä Wärtsilän Soutajien nelonen, jossa soutivat Reino Poutanen, Kauko Hänninen, Lehtovirta ja Jorma Salonen, saavutti perämiehettömässä nelosessa pronssia ja kaksi tuntia myöhemmin perämies Rolf Tuomisella vahvistettuna toisen pronssin. Helsingin 1952 olympialaisissa Lehtovirta edusti Suomea kahdeksikkojen soudussa. Joukkue jäi alkuerässään viidenneksi ja karsiutui. Lehtovirta voitti Suomen mestaruuden perämiehettömässä nelosessa, perämiehellisessä nelosessa ja kahdeksikossa vuonna 1955. Hän asui Ruotsissa 1960-luvulta lähtien. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Yrjö Hakoila

Yrjö Ilmari Hakoila (19. tammikuuta 1932 Turku – 10. joulukuuta 1986 Turku) oli suomalainen kilpasoutaja. Hakoila edusti Suomea Helsingin 1952 olympialaisissa kahdeksikkojen soudussa. Joukkue jäi alkuerässään viidenneksi ja karsiutui. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuihin hän osallistui vuonna 1951. Turun Yliopiston Soutajia edustanut Hakoila voitti perämiehettömässä nelosessa Suomen mestaruuden vuonna 1951 ja SM-hopeaa vuonna 1952. Hakoila oli koulutukseltaan filosofian maisteri ja työskenteli fysiikan opettajana. ==Lähteet== * Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Antti Arell

Antti Arell (18. toukokuuta 1927 Lapua – 9. tammikuuta 2013) oli suomalainen kilpasoutaja. 188 senttimetriä pitkä Arell edusti Suomea Helsingin 1952 olympialaisissa kahdeksikkojen soudussa. Joukkue jäi alkuerässään viidenneksi ja karsiutui. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuihin hän osallistui vuonna 1951. Turun Yliopiston Soutajia edustanut Arell voitti Suomen mestaruuden perämiehettömässä nelosessa vuonna 1951. Hän toimi myös TYS:n puheenjohtajana. Arell kilpaili myös purjehduksessa edustaen Turun Pursiseuraa. Arell oli koulutukseltaan filosofian tohtori ja työskenteli muun muassa apulaisprofessorina ja matematiikan opettajana. Hän oli Eksaktisten tieteiden seura r.y.:n jäsen 8. toukokuuta 1957 alkaen. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Esko Lyytikkä

Esko Aulis Lyytikkä (6. tammikuuta 1929 Viipuri – 20. joulukuuta 1997 Turku) oli suomalainen kilpasoutaja. Lyytikkä edusti Suomea Helsingin 1952 olympialaisissa kahdeksikkojen soudussa. Joukkue jäi alkuerässään viidenneksi ja karsiutui. Kotimaassaan hän edusti turkulaisseura IK Academiaa. Lyytikkä oli koulutukseltaan ekonomi ja työskenteli hallintojohtajana. ==Lähteet== * Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Birger Andersson

Birger Fredrik Wilhelm Andersson (2. marraskuuta 1925 Turku – 28. joulukuuta 2004 Porvoo)Birger Andersson Sports Reference LLC oli suomalainen kilpasoutaja. Andersson edusti Suomea Helsingin 1952 olympialaisissa kahdeksikkojen soudussa. Joukkue jäi alkuerässään viidenneksi ja karsiutui keräilyerien jälkeen. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuihin Andersson osallistui vuosina 1949–1953. Turkulaista IK Academiaa edustanut ”Bige” Andersson voitti Suomen mestaruuden kevyessä nelosessa vuosina 1950 ja 1952 sekä SM-hopeaa perämiehettömässä kaksikossa Göran Olssonin parina vuonna 1953. Andersson toimi Suomen soutujoukkueen johtajana ja valmentajana Melbournen 1956 olympialaisissa. Hän toimi myös Wärtsilän Soutajien valmentajana 1950-luvulla. Andersson oli koulutukseltaan filosofian maisteri ja suoritti Yhdysvalloissa Master of Science -tutkinnon. Hän työskenteli muun muassa kemistinä ja geologina. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Birger Anderssonin muistokirjoitus. Helsingin Sanomat (käyttäjätunnuksella). Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Suomalaiset geologit Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Harry Wikman

Harry Herman Enzio Wikman (1. syyskuuta 1929 Turku – 4. lokakuuta 2017 Örebro, Ruotsi)Kuolinilmoitus, Turun Sanomat 14.10.2017, s. 21 oli suomalainen kilpasoutaja. Wikman edusti Suomea Helsingin 1952 olympialaisissa kahdeksikkojen soudussa. Joukkue jäi alkuerässään viidenneksi ja karsiutui. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuihin Wikman osallistui vuosina 1952–1954. Turkulaista IK Academiaa edustanut ”Hati” Wikman saavutti nelosessa yhden SM- hopean ja kaksi SM-pronssia. Hän pelasi myös käsipalloa SM-sarjassa edustaen Åbois-seuraa. Wikman oli koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hänelle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan ritarimerkki vuonna 1983 ja Ruotsin Pohjantähden ritarikunnan I luokan ritarimerkki (Kungliga Nordstjärneorden) vuonna 1990. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Kalevan kisat 1971

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1971 Oulussa 23.–25. heinäkuuta. Kilpailupaikkana oli Raatin kenttä. Kalevan maljan voitti Viipurin Urheilijat. Kisat käytiin kaksi viikkoa ennen Helsingin Yleisurheilun Euroopan- mestaruuskilpailuja. ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Raimo Vilén 10,5 Ossi Karttunen 10,6 Markku Perttula 10,8 200 m Markku Kukkoaho 20,8 Raimo Vilén 20,9 Ossi Karttunen 20,9 400 m Markku Kukkoaho 46,9 Juhani Kotikoski 48,2 Juha Salmi 48,2 800 m Pekka Vasala 1.48,6 Markku Aalto 1.49,1 Kauko Lumiaho 1.50,0 1 500 m Pekka Vasala 3.46,5 Kauko Lumiaho 3.46,7 Matti Tuura 3.47,3 5 000 m Rune Holmén 13.43,6 Lasse Virén 13.44,4 Mikko Ala-Leppilampi 13.46,4 10 000 m Juha Väätäinen 28.12,8 Seppo Tuominen 28.37,2 Seppo Matela 28.40,6 110 m aidat Ari Salin 14,3 Esko Olkkonen 14,5 Pauli Pursiainen 14,6 400 m aidat Ari Salin 50,2 Jaakko Tuominen 51,3 Raimo Alanen 52,4 3 000 m esteet Pekka Päivärinta 8.34,0 Tapio Kantanen 8.34,0 Mikko Ala-Leppilampi 8.36,0 Maraton Pentti Rummakko 2.21.34,4 Kalle Hakkarainen 2.21.40,0 Ensio Tanninen 2.23.20,6 Korkeushyppy Asko Pesonen 213 Johannes Lahti 206 Reijo Vähälä 203 Seiväshyppy Antti Kalliomäki 510 Altti Alarotu 510 Aulis Kairento 510 Pituushyppy Mauri Myllymäki 773 Reijo Toivonen 773 Erkki Päivärinta 749 Kolmiloikka Pentti Kuukasjärvi 16,38 Heikki Kyösola 16,30 Esa Rinne 16,00 Kuulantyöntö Seppo Simola 18,98 Pekka Ahnger 18,51 Matti Yrjölä 18,29 Kiekonheitto Pentti Kahma 61,22 Risto Myyrä 59,88 Jorma Rinne 58,48 Moukarinheitto Risto Miettinen 64,18 Hannu Vuorela 63,18 Esa Wahlman 61,38 Keihäänheitto Hannu Siitonen 85,42 Jorma Kinnunen 80,78 Jorma Jaakola 79,92 Kymmenottelu Markku Juhola 7421 Jorma Vesala 7405 Hannu Kyösola 7256 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Tuula Rautanen 11,9 Pirjo Hakala 12,3 Aila Yli-Nisula 12,3 200 m Marika Eklund 23,7 Mona-Lisa Strandvall 24,2 Riitta Hagman 25,2 400 m Marika Eklund 53,5 Mona-Lisa Strandvall 53,6 Riitta Hagman 53,7 800 m Sinikka Tyynelä 2.11,5 Ritva Lahti 2.12,0 Sirpa Haapakoski 2.13,9 1 500 m Sinikka Tyynelä 4.25,3 Helena Takalo 4.28,7 Pirjo Vihonen 4.29,4 100 m aidat Sirkka Norrlund 14,4 Ulla Lempiäinen 14,8 Pirjo Mäkinen 15,6 200 m aidat Sirkka Norrlund 27,9 Eija Ristola 29,2 Aila Haapala 29,5 Korkeushyppy Gun Nordlund 165 Eila Kelo 158 Sirkka-Liisa Lampinen 158 Pituushyppy Hannele Harju 602 Pirkko Helenius 598 Sirpa Niiranen 592 Kuulantyöntö Christine Barck 14,89 Ritva Metso 12,65 Hannele Kivistö 12,37 Kiekonheitto Marja-Leena Karttunen 43,10 Aura-Liisa Laihorinne 41,96 Christine Barck 41,68 Keihäänheitto Kirsti Launela 56,48 Arja Mustakallio 51,76 Laura Mielonen 47,56 5-ottelu Hannele Harju 4280 Pirkko Helenius 4210 Vuokko Leppämäki 4094 ==Lähteet== * Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1971 yleisurheilu Luokka:Oulun urheilutapahtumat
Kalevan kisat 1972

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1972 Joensuussa 11.–13. elokuuta. Kalevan maljan voitti Viipurin Urheilijat. Ohjelmassa oli ensimmäisen kerran naisten 3 000 metrin juoksu. Kisat käytiin kaksi viikkoa ennen Münchenin kesäolympialaisia. ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Raimo Vilén 10,1 Erik Gustafsson 10,3 Markku Perttula 10,5 200 m Antti Rajamäki 21,2 Ossi Karttunen 21,6 Markku Perttula 21,8 400 m Markku Kukkoaho 46,9 Stig Lönnqvist 47,5 Ossi Karttunen 47,7 800 m Pekka Vasala 1.47,0 Kauko Lumiaho 1.49,4 Jouko Niskanen 1.50,5 1 500 m Lasse Virén 3.48,5 Kauko Lumiaho 3.49,1 Jouko Niskanen 3.51,2 5 000 m Juha Väätäinen 14.03,2 Mikko Ala-Leppilampi 14.05,6 Rauno Mattila 14.06,2 10 000 m Seppo Matela 28.54,0 Seppo Nikkari 28.55,6 Seppo Tuominen 28.59,6 110 m aidat Pauli Pursiainen 14,4 Raimo Alanen 14,7 Juhani Helenius 15,0 400 m aidat Ari Salin 51,4 Reijo Koivu 51,8 Raimo Alanen 53,1 3 000 m esteet Tapio Kantanen 8.38,6 Pekka Päivärinta 8.38,8 Jouko Kuha 8.48,4 Maraton Reino Paukkonen 2.18.49 Vilho Paajanen 2.19.17 Olavi Suomalainen 2.22.55 Korkeushyppy Lasse Viskari 214 Asko Pesonen 208 Aaro Alarotu 205 Seiväshyppy Antti Kalliomäki 541 Unto Sjö 510 Risto Ivanoff 490 Pituushyppy Ari Väänänen 786 Hannu Kyösola 766 Heikki Mattila 764 Kolmiloikka Pentti Kuukasjärvi 16,47 Esa Rinne 16,45 Juhani Mäki-Maunus 15,77 Kuulantyöntö Seppo Simola 19,81 Bo Grahn 19,65 Matti Yrjölä 19,58 Kiekonheitto Jorma Rinne 57,88 Juhani Tuomola 57,18 Risto Myyrä 56,90 Moukarinheitto Raimo Savinainen 64,36 Risto Miettinen 63,50 Esa Wahlman 62,52 Keihäänheitto Hannu Siitonen 87,66 Jorma Kinnunen 83,66 Seppo Hovinen 80,94 Kymmenottelu Pekka Suvitie 6988 Vesa Jääskeläinen 6806 Teijo Pynnönen 6583 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Tuula Rautanen 11,5 Mona-Lisa Strandvall 11,5 Helinä Laihorinne 12,1 200 m Pirjo Wilmi 24,4 Tuula Rautanen 24,6 Riitta Salin 25,2 400 m Pirjo Wilmi 54,2 Mona-Lisa Strandvall 54,4 Seija Rönn 55,7 800 m Sinikka Tyynelä 2.09,1 Aila Virkberg 2.09,8 Ritva Lahti 2.11,3 1 500 m Sinikka Tyynelä 4.26,5 Nina Holmén 4.28,0 Aila Virkberg 4.30,4 3 000 m Nina Holmén 9.29,2 Pirjo Vihonen 9.36,0 Irja Pettinen 9.48,6 100 m aidat Sirkka Norrlund 14,2 Ulla Lempiäinen 14,4 Pirjo Hakala 14,8 200 m aidat Pirjo Hakala 29,2 Ulla Lempiäinen 29,4 Aila Haapala 29,6 Korkeushyppy Pia Salonen 160 Eila Kelo 160 Susann Sundkvist 160 Pituushyppy Tuula Rautanen 612 Pirkko Helenius 586 Hannele Harju 573 Kuulantyöntö Christine Barck 15,69 Arja Patja 13,05 Hannele Kivistö 11,97 Kiekonheitto Christine Barck 46,60 Sinikka Riihelä 44,98 Aura- Liisa Laihorinne 44,20 Keihäänheitto Kirsti Launela 54,78 Anneli Kotilainen 52,62 Pirjo Kumpulainen 51,44 Viisiottelu Riitta-Liisa Ketamo 3480 Eija Ristola 3469 Marjo Tuomi 3452 ==Lähteet== * Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1972 yleisurheilu Luokka:Joensuun urheilutapahtumat
Kalevan kisat 1973

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1973 Hyvinkäällä 10.–12. elokuuta. Kalevan maljan voitti Viipurin Urheilijat. Kymmenottelu ja viisiottelu järjestettiin Kuusankoskella 30. kesäkuuta–1. heinäkuuta. ==Mitalistit== ===Miehet=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Antti Rajamäki 10,5 Markku Perttula 10,6 Raimo Vilén 10,7 200 m Ossi Karttunen 20,5 Markku Kukkoaho 20,9 Markku Perttula 21,4 400 m Markku Taskinen 47,9 Stig Lönnqvist 48,6 Hannu Mäkelä 49,1 800 m Markku Taskinen 1.50,0 Markku Aalto 1.50,3 Jaakko Honkanen 1.50,5 1 500 m Jouko Niskanen 3.48,0 Jouko Santanen 3.48,1 Kauko Lumiaho 3.48,3 5 000 m Risto Ala-Korpi 13.53,6 Pekka Päivärinta 13.53,8 Seppo Matela 13.55,2 10 000 m Pekka Päivärinta 28.28,6 Tapio Kantanen 28.30,0 Lasse Virén 28.31,6 110 m aidat Pauli Pursiainen 14,4 Ari Salin 14,5 Raimo Alanen 14,6 400 m aidat Reijo Koivu 52,0 Erkki Laitinen 52,2 Keijo Lille 52,7 3 000 m esteet Tapio Kantanen 8.33,0 Mikko Ala-Leppilampi 8.36,0 Jouko Kuha 8.37,0 Maraton Reino Paukkonen 2.14.14,2 Vilho Paajanen 2.15.42,8 Matti Vuorenmaa 2.17.13,6 Korkeushyppy Asko Pesonen 209 Aaro Alarotu, Lasse Viskari 206 – Seiväshyppy Antti Kalliomäki 547 Auvo Pehkoranta, Risto Ivanoff 510 – Pituushyppy Ari Väänänen 768 Heikki Mattila 764 Hannu Kyösola 762 Kolmiloikka Juhani Mäki-Maunus 16,09 Pentti Kuukasjärvi 15,92 Esa Rinne 15,92 Kuulantyöntö Reijo Ståhlberg 19,75 Matti Yrjölä 19,60 Jussi Jouppila 18,72 Kiekonheitto Pentti Kahma 62,30 Markku Tuokko 60,98 Juhani Tuomola 59,86 Moukarinheitto Heikki Kangas 66,52 Harri Huhtala 65,60 Matti Järvensivu 65,24 Keihäänheitto Hannu Siitonen 89,52 Jorma Kinnunen 84,58 Aimo Aho 84,44 Kymmenottelu Heikki Kyösola 7831 Pekka Suvitie 7814 Heikki Leppänen 7461 ===Naiset=== Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Mona-Lisa Pursiainen 11,4 Tuula Rautanen 11,9 Pirjo Hakala 12,1 200 m Tuula Rautanen 23,6 Pirjo Wilmi 23,8 Riitta Salin 24,3 400 m Pirjo Wilmi 53,9 Riitta Salin 55,3 Seija Rönn 56,8 800 m Sinikka Tyynelä 2.09,6 Aila Virkberg 2.09,8 Pirjo Vihonen 2.12,7 1 500 m Sinikka Tyynelä 4.24,7 Pirjo Vihonen 4.24,8 Nina Holmén 4.25,7 3 000 m Pirjo Vihonen 9.16,6 Nina Holmén 9.24,4 Irja Pettinen 9.39,0 100 m aidat Ulla Lempiäinen 14,5 Riitta-Liisa Ketamo 15,3 Saila Perttula 15,5 200 m aidat Pirjo Hakala 28,2 Ulla Lempiäinen 28,7 Hannele Parkkonen 29,1 Korkeushyppy Susann Sundkvist 172 Heleena Kullas 169 Eila Kelo Kaarina Helin 166 Pituushyppy Tuula Rautanen 628 Pirkko Helenius 601 Marja- Leena Piispanen 576 Kuulantyöntö Christine Barck 15,37 Ritva Metso 13,35 Arja Patja 12,63 Kiekonheitto Christine Barck 47,20 Sinikka Riihelä 45,50 Ritva Suni 42,16 Keihäänheitto Pirjo Kumpulainen 53,26 Arja Mustakallio 51,94 Marja- Liisa Laukka 44,66 Viisiottelu Eija Ristola 3773 Eila Kelo 3745 Riitta-Liisa Ketamo 3669 ==Lähteet== * Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1973 yleisurheilu Luokka:Hyvinkään urheilutapahtumat
Kalevan kisat 1974

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1974 Jyväskylässä 9.–11. elokuuta. Kalevan maljan voitti Viipurin Urheilijat. Kymmenottelu ja viisiottelu järjestettiin Hyvinkäällä 13.–14. heinäkuuta. == Mitalistit == === Miehet === Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Antti Rajamäki 10,4 Raimo Vilén 10,5 Lasse Malin 10,6 200 m Ossi Karttunen 21,2 Raimo Vilén 21,7 Markku Juhola 21,7 400 m Markku Kukkoaho 45,8 Ossi Karttunen 46,0 Markku Taskinen 47,1 800 m Markku Taskinen 1.50,2 Markku Aalto 1.51,6 Jouni Kareinen 1.51,8 1 500 m Lasse Virén 3.50,0 Jouko Niskanen 3.50,4 Heikki Vakkuri 3.51,4 5 000 m Seppo Tuominen 13.57,6 Rune Holmén 14.01,6 Martti Vainio 14.02,4 10 000 m Pekka Päivärinta 28.26,0 Lasse Virén 28.33,4 Seppo Tuominen 28.37,0 110 m aidat Raimo Alanen 14,8 Pauli Pursiainen 15,0 Vesa Heinonen 15,2 400 m aidat Ari Salin 51,8 Reijo Koivu 51,9 Raimo Alanen 52,3 3 000 m esteet Tapio Kantanen 8.33,0 Juhani Huhtinen 8.35,0 Markku Pulkkinen 8.41,4 Maraton Paavo Leiviskä 2.15.10,2 Reino Paukkonen 2.15.56,6 Pekka Tiihonen 2.16.27,2 Korkeushyppy Asko Pesonen 214 Harri Sundell 214 Juha Porkka 211 Seiväshyppy Antti Kalliomäki 500 Veli Aartolahti 500 Unto Sjö 480 Pituushyppy Pekka Suvitie 779 Tapani Taavitsainen 779 Kari Palmén 763 Kolmiloikka Pentti Kuukasjärvi 16,06 Stefan von Gerich 15,47 Esa Rinne 15,23 Kuulantyöntö Reijo Ståhlberg 20,21 Matti Yrjölä 19,70 Tapio Rauhala 18,32 Kiekonheitto Pentti Kahma 64,00 Markku Tuokko 61,50 Juhani Tuomola 59,14 Moukarinheitto Matti Järvensivu 71,00 Heikki Kangas 69,42 Harri Huhtala 68,98 Keihäänheitto Hannu Siitonen 88,28 Aimo Aho 84,08 Jorma Jaakola 83,40 Kymmenottelu Heikki Kyösola 7736 Vesa Heinonen 7495 Vesa Jääskeläinen 7321 === Naiset === Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Mona-Lisa Pursiainen 11,5 Tuula Rautanen 12,2 Ulla Lax 12,3 200 m Riitta Salin 23,0 Pirjo Wilmi 24,4 Marika Eklund 24,4 400 m Riitta Salin 51,2 Pirjo Wilmi 54,1 Leena Kostiainen 57,1 800 m Aila Virkberg 2.11,2 Sirpa Haapakoski 2.13,4 Marjatta Kallio 2.14,3 1 500 m Nina Holmén 4.16,1 Sinikka Tyynelä 4.24,5 Aila Virkberg 4.24,7 3 000 m Sinikka Tyynelä 9.30,8 Helena Pietilä 9.36,4 Pirjo Vihonen 9.36,6 100 m aidat Ulla Lempiäinen 14,5 Pirjo Hakala 15,2 Pirkko Taimisto 15,4 200 m aidat Pirjo Hakala 27,8 Hannele Parkkonen 28,1 Pirkko Taimisto 28,7 Korkeushyppy Susann Sundkvist 169 Eila Kelo 169 Heleena Kullas 166 Pituushyppy Pirkko Helenius 633 Leena Kiviranta 570 Pirjo Hakala 554 Kuulantyöntö Ritva Metso 16,27 Christine Barck 15,55 Marketta Kääriäinen 13,70 Kiekonheitto Ritva Metso 51,34 Sinikka Riihelä 50,44 Christine Barck 42,54 Keihäänheitto Pirjo Kumpulainen 55,96 Arja Mustakallio 54,80 Marja-Liisa Laukka 46,44 5-ottelu Ritva Metso 3695 Pirjo Hakala 3657 Eila Kelo 3615 == Lähteet == * Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1974 yleisurheilu Luokka:Jyväskylän urheilutapahtumat
Kalevan kisat 1975

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1975 Seinäjoella 18.–20. heinäkuuta. Kisapaikkana oli Seinäjoen keskuskenttä. Kalevan maljan voitti Viipurin Urheilijat. Naiset kilpailivat ensimmäistä kertaa 400 metrin aitajuoksussa 200 metrin aitajuoksun sijaan. Kymmenottelu ja viisiottelu järjestettiin Vammalassa 9.–10. elokuuta. == Mitalistit == === Miehet === Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Antti Rajamäki 10,46 Raimo Vilén 10,70 Raimo Räty 10,76 200 m Antti Rajamäki 20,72 Markku Kukkoaho 21,04 Ossi Karttunen 21,15 400 m Ossi Karttunen 47,36 Markku Taskinen 47,40 Juhani Tiihonen 47,83 800 m Markku Taskinen 1.52,2 Jouko Niskanen 1.53,3 Jouni Kareinen 1.53,4 1 500 m Pekka Päivärinta 3.43,2 Markku Laine 3.44,0 Ari Paunonen 3.44,5 5 000 m Pekka Päivärinta 13.43,4 Lasse Virén 13.44,4 Tapio Kantanen 13.46,8 10 000 m Seppo Tuominen 28.58,6 Seppo Nikkari 29.01,6 Esko Lipsonen 29.04,4 110 m aidat Raimo Alanen 14,2 Jouko Kokkonen 14,5 Arto Bryggare 14,6 400 m aidat Raimo Alanen 51,45 Reijo Koivu 52,56 Erkki Laitinen 52,84 3 000 m esteet Tapio Kantanen 8.30,2 Mikko Ala-Leppilampi 8.34,8 Jouko Kuha 8.43,4 Maraton Paavo Leiviskä 2.15.58,6 Jukka Toivola 2.16.20,8 Seppo Nikkari 2.16.29,8 Korkeushyppy Harri Sundell 217 Asko Pesonen 214 Seppo Peltola 208 Seiväshyppy Antti Kalliomäki 540 Tapani Haapakoski 500 Auvo Pehkoranta 500 Pituushyppy Ari Väänänen 774 Heikki Mattila 761 Heikki Olli 758 Kolmiloikka Pentti Kuukasjärvi 16,33 Stefan von Gerich 15,87 Juhani Mäki-Maunus 15,54 Kuulantyöntö Matti Yrjölä 19,34 Jussi Jouppila 18,46 Jukka Tapio 18,37 Kiekonheitto Pentti Kahma 63,94 Markku Tuokko 62,14 Juhani Tuomola 60,36 Moukarinheitto Harri Huhtala 68,82 Raimo Savinainen 68,10 Risto Miettinen 67,52 Keihäänheitto Aimo Aho 85,74 Seppo Hovinen 84,68 Pekka Lappalainen 83,90 Kymmenottelu Pekka Suvitie 7947 Heikki Leppänen 7854 Johannes Lahti 7701 === Naiset === Laji Kultaa Aika / tulos Hopeaa Aika / tulos Pronssia Aika / tulos 100 m Mona-Lisa Pursiainen 11,64 Riitta Salin 11,74 Tuula Rautanen 11,83 200 m Riitta Salin 23,78 Pirjo Häggman 23,81 Marika Eklund 23,85 400 m Riitta Salin 52,52 Pirjo Häggman 53,30 Marika Eklund 53,89 800 m Nina Holmén 2.06,9 Aila Virkberg 2.07,5 Seija Rönn 2.12,2 1 500 m Nina Holmén 4.13,4 Aila Virkberg 4.22,1 Irja Paukkonen 4.28,1 3 000 m Helena Pietilä 9.29,0 Irja Paukkonen 9.31,0 Pirjo Vihonen 9.48,6 100 m aidat Ulla Lempiäinen 14,23 Eija Ristola 14,75 Kaisa Alasaari 15,32 400 m aidat Hannele Parkkonen 62,49 Pirjo Hakala 62,94 Anu Vuorinen 63,09 Korkeushyppy Susann Sundkvist 171 Eila Kelo 168 Kaisa Alasaari 168 Pituushyppy Tuula Rautanen 639 Pirkko Helenius 598 Leena Kiviranta 566 Kuulantyöntö Ritva Metso 16,05 Christine Barck 14,32 Tuula Kivi 14,29 Kiekonheitto Ritva Metso 52,38 Sinikka Riihelä 50,50 Ritva Suni 44,92 Keihäänheitto Arja Mustakallio 52,40 Anneli Virkkala 50,40 Ritva Metso 48,86 5-ottelu Ritva Metso 3793 Pirjo Pursiainen 3599 Eila Kelo 3537 == Lähteet == * Luokka:Kalevan kisat Luokka:Vuoden 1975 yleisurheilu Luokka:Seinäjoen urheilutapahtumat
Est

Est tai EST voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Est, hallintoalue Burkina Fasossa * Est, maakunta Kamerunissa * Yhdysvaltain itäinen normaaliaika, lyh. EST, aikavyöhyke Pohjois-Amerikassa * EST, Viron maatunnus.