EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Qatarin Grand Prix 2025

Qatarin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Qatar Airways Qatar Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 23. osakilpailu, joka ajetaan 30. marraskuuta Lusail International Circuitin moottoriradalla Qatarissa. == Vapaat harjoitukset == == Sprinttiaika-ajot == == Sprinttikilpailu == == Aika-ajot == == Kilpailu == == Lähteet == Luokka:Qatarin Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Abu Dhabin Grand Prix 2025

Abu Dhabin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Etihad Airways Abu Dhabi Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 24. ja viimeinen osakilpailu, joka ajetaan 7. joulukuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. == Lähteet == Luokka:Abu Dhabin Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Piirto

Piirto on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Eero Piirto (1932–1995), maanviljelijä ja bassobaritonilaulaja * Johannes Piirto (s. 1993), pianisti ja säveltäjä * Pekka Piirto (1935–2010), opettaja ja runoilija * Reino Piirto (1913–1999), urheilujohtaja
Nyksund

Nyksund on entinen kalastajakylä Norjassa Øksnesin kunnassa. Kylä sijaitsee Vesterålenin saaristossa Langøyan saaren luoteiskärjen vieressä kahdella pienellä saarella, Ungsmaløyllä ja Nyksundøyllä. Saaret on yhdistetty toisiinsa pienellä maasillalla. Kalastustoiminnan lakattua kylä autioitui 1970-luvulla. Kylä alkoi elpyä uudelleen 1980-luvulta lähtien ja siellä on etenkin kesäsesonkina majoitus- ja ravintolapalveluita. Kylässä asuu myös taiteilijoita, ja se on suosittu luontokuvauskohde. ==Historia== Nyksund oli Vesterålenin toiseksi suurin kalastajakylä vuoden 1900 tienoilla, jolloin siellä asui vakituisesti noin 250 henkilöä. Kalastussesongin aikaan kylän väkiluku nousi tuhanteen. Kalastuslaivaston modernisoituessa moottoroidut alukset yleistyivät ja alusten koko kasvoi, jolloin satama kävi ahtaaksi. Kylän väkiluku alkoi laskea ja se autioitui kokonaan vuonna 1975, jolloin viimeinen asukas muutti sieltä pois. 1980-luvun alkupuolella saksalainen sosiaalipedagogi Karl Heinz Nickel vieraili autioituneessa ja rapistumassa olevassa Nyksundissa. Hänen ajatustensa pohjalta käynnistettiin Nyksundsprosjektet. Berliinin teknillisen yliopiston johdolla kylään tuotiin ongelmanuoria, joiden toipumista edesautettiin rapistuneiden rakennusten maalaamisen ja kunnostamisen avulla. Nyksundista oli tarkoitus tehdä nuorten kansainvälinen kohtaamispaikka. Vuodesta 1985 lähtien satoja nuoria matkusti Euroopasta Nyksundiin noin kymmenen vuoden ajan. He työskentelivät kylässä loma-aikoinaan. Berliinin ja Nyksundin välille syntyi viikottainen linja- autoreitti kesäkausina, ja enimmillään jopa sata nuorta saattoi työskennellä kylässä samanaikaisesti. Kymmenen vuoden aikana kylää ja sen rakennuksia kunnostettiin merkittävästi. Paikallinen väestö suhtautui projektiin kuitenkin varauksellisesti ja projekti kuihtui. Hankkeen ansiosta kiinnostus jo osittain kunnostettua kylää kohtaan oli kasvanut ja sinne alkoi kehittyä pysyvämpää toimintaa. Nykyisin kylässä asuu noin 15 vakituista asukasta, jotka harjoittavat kulttuuri- ja matkailutoimintaa. Kylässä asuu myös taiteilijoita ja muusikoita. Nyksundista lähtee vaellusreitti Støhön, joka on saanut nimen Dronningruta Kuningatar Sonjan mukaan. Kesäsesongin aikana kylässä on useampia yöpymispaikkoja ja ravintoloita, sekä taidegallerioita. Kylässä järjestetään konsertteja ja näyttelyitä ja se on myös suosittu luontokuvaus- ja filmauskohde. Kylässä on kuvattu esimerkiksi osia elokuvista Rubicon (1987) sekä Insomnia (1997). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Nyksundin sivusto Luokka:Øksnes Luokka:Norjan kylät
Hjärtum

Hjärtum on taajama Lilla Edetin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 401 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lilla Edetin kunta
Storå (Lindesberg)

Storå on taajama Lindesbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 847 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lindesbergin kunta
Fellingsbro

Fellingsbro on taajama Lindesbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 374 asukasta vuoden 2023 lopussa. Fellingsbrossa sijaitsee vuonna 1988 Dalai-laman käyttöön vihkimä stupa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lindesbergin kunta
Erik Hjalmar Linder

Erik Hjalmar Linder (1906–1994) oli ruotsalainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja kirjallisuushistorioitsija. Hän työskenteli Svenska Morgonbladetissa vuosina 1931–1945, Stockholms-Tidningenissä 1950–1956 ja päätoimittajana Morgon-Bladetissa 1957–1958. Vuodesta 1959 hän kirjoitti Göteborgs-Posteniin. Historioitsijana Linder kirjoitti muun muassa 1900-luvun alkupuolen modernia ruotsalaista kirjallisuutta käsittelevän teoksen Fem decennier av nittonhundratalet (1949). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Ruotsalaiset kriitikot Luokka:Ruotsalaiset historioitsijat Luokka:Ruotsalaiset päätoimittajat Luokka:Kirjallisuushistorioitsijat Luokka:Kirjallisuuskriitikot Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Stråssa

Stråssa on taajama Lindesbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 263 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lindesbergin kunta
Gusselby

Gusselby on taajama Lindesbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 274 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lindesbergin kunta
Rockhammar

Rockhammar on taajama Lindesbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 249 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lindesbergin kunta
Renault Kardian

Renault Kardian on pienikokoinen crossover (B-segmentti), jota Renault on valmistanut vuodesta 2023 lähtien. Kardian perustuu CMF-arkkitehtuurin uuteen iteraatioon, jota kutsutaan RMP (Renault Modular Platform). Se jakaa joitakin osia kolmannen sukupolven Dacia Sanderon kanssa ja kojelaudan Renault Taliantin kanssa. == Yleiskatsaus == Uusi 125 hv (93 kW) flexfuel-moottori debytoi, joka on jatkoa Sanderossa käytetylle 1.0 TCe moottorille. Ensimmäistä kertaa tämä moottori voidaan varustaa täysin uudella kaksoiskytkin- automaattivaihteistolla (koodinimi DW23), joka tuli saataville Euroopassa kolmannen sukupolven Dusterin lanseerauksen yhteydessä. Joissakin maissa, kuten Meksikossa, Kardian on varustettu 1,6-litraisella moottorilla, jonka teho on 112 hv (84 kW). == Muotoilu == Mallin esittelyssä muotoilujohtaja Gilles Vidal korosti, että Kardian on Renaultin Ranskan ja Brasilian muotoilutiimien yhteistyön tulos. == Lähteet == Luokka:Renault Luokka:B-segmentin autot Luokka:2020-luvun autot
Adolf Göran Mörner

Adolf Göran Mörner (27. heinäkuuta 1773 Rinkaby – 30. tammikuuta 1838 Tukholma) oli ruotsalainen poliitikko. Hän opiskeli Uppsalan yliopistossa ja sai vaikutteita valistusajan sekä Ranskan vallankumouksen filosofiasta. Hän oli mukana vaikuttamassa Ruotsin vuoden 1809 perustuslain syntyyn. Mörner oli lukuisia kertoja valtiopäiväedustajana ja toimi Ruotsin ulkoministerinä 1837–1838. Hänet valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 1819. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Ruotsin kansanedustajat Luokka:Ruotsin ulkoministerit Luokka:Ruotsin akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1773 syntyneet Luokka:Vuonna 1838 kuolleet
Nagasakin alueen salaiset kristityt paikat

Nagasakin alueen salaiset kristityt paikat () on 12 kristinuskoon liittyvästä osasta muodostuva Unescon maailmanperintökohde Nagasakissa, Japanissa. Vaikka kristillisyys oli kielletty Edo-kaudella 1600- ja 1800-luvuilla, kristilliset yhteisöt säilyivät pienissä kylissä Kyushun luoteisosassa. Ilman pappeja ja julkisia jumalanpalveluksia kristillishenkinen kansanperinne kehitti omia muotojaan, mutta säilytti kristinuskon periaatteet. Kun kielto kumottiin vuonna 1873, kristilliset yhteisöt elpyivät. Kohteisiin kuuluu Haran linna, jossa vuonna 1638 käytyyn taisteluun huipentui pääasiassa kristittyjen talonpoikien Shimabaran kapina. Amakusan alueella on salahuoneita, joissa kristityt pitivät Neitsyt Marian patsaita jotka oli naamioitu buddhalaisten monumenttien tyylisiksi. Monilla muillakin saarilla on kristinuskon vaiheista kertovia museoita ja Meiji-restauraation jälkeen avattuja kirkkoja. Näyttävin kirkoista on Nagasakin keskustassa sijaitseva Ouran katedraali, jossa ryhmä piilokristittyjä kävi tunnustamassa uskonsa jo vuonna 1865, alkusoittona kristinuskon julkitulolle. == Lähteet == Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Japanissa Luokka:Kristinusko Japanissa Luokka:Nagasakin prefektuuri
Sadon kultakaivokset

Sadon kultakaivokset () on kolmesta osasta koostuva Unescon maailmanperintökohde Japanissa. Se sijaitsee Sadon saarella, noin 35 kilometriä Niigatan prefektuurin rannikolta länteen. Siinä taltioidaan kaivostoiminnan perintöä ajalta, jolloin ei käytetty vielä koneita. Sadon saari on vulkaanista alkuperää, ja siinä on kaksi rinnakkaista vuorijonoa, jotka ulottuvat lounaasta koilliseen ja joita erottaa yksi tulvatasanko. Vulkaanisen kiven rapautuminen paljasti kulta- ja hopeaesiintymät, joita louhittiin maan alta maan pinnalta ja syvällä maan alla Aikawa-Tsurushin alueella, Osadon vuoriston eteläpäässä. Sadosta kaivettu kulta oli Tokugawa- shōgunaatin tärkeä tulonlähde. Meiji-restauraation jälkeen saarelle kaivettiin länsimaisen tekniikan avulla hopeakaivoskuiluja. Hopean arvon laskiessa valtio myi kaivokset Mitsubishille, joka hyödynsi myös uusia kultaesiintymiä ja toisen maailmansodan lähestyessä kuparia, rautaa ja sinkkiä. Tuohon aikaan kaivoksilla käytettiin korealaisia pakkotyössä, ja heidän riittävän näkyvä kunnioittamisensa on kiristänyt maiden välejä. Unesco-yhteyksissä Japani painottaa edo-kauden kulttuuriperintöä. == Lähteet == Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Japanissa Luokka:Kultakaivokset Luokka:Niigatan prefektuuri
Jukka Suomela

Jukka Olavi Suomela (s. 2.12.1976) on Aalto-yliopiston tietotekniikan laitoksen apulaisprofessori (engl. associate professor) ja Distributed Algorithms -tutkimusryhmän johtaja. Suomela on myös Euroopan teoreettisen tietojenkäsittelytieteen yhdistyksen (engl. European Association for Theoretical Computer Science) jäsen. Suomela valmistui Helsingin yliopistosta tietojenkäsittelytieteen tohtoriksi syyskuussa 2009. Suomelalla on 3245 sitaattia, 30:n h-indeksi ja 73:n i10-indeksi (2.1.2025). Suomelan siteeratuin tieteellinen artikkeli on Exploiting Locality in Distributed SDN Control, jolla on 271 sitaattia (2.1.2025).Apulaisprofessori Jukka Suomela, Distributed Algorithms, Aalto-yliopisto, 1.12.2024. (https://research.cs.aalto.fi/da/)Jukka Suomela, Google Scholar, 2.1.2025. (https://scholar.google.com/citations?user=hTZOWl8AAAAJ&pagesize;=100) == Lähteet ==
Algorithmic bioinformatics

Algorithmic bioinformatics on Helsingin yliopiston tietojenkäsittelytieteen osaston tutkimusryhmä, johon sisältyy viisi erilaista pienempää ryhmää. Nämä ryhmät ovat seuraavat: Algorithms for Biological Sequencing Data (Leena Salmela), Compressed Data Structures (Simon Puglisi), Genome-Scale Algorithmics (Veli Mäkinen), Graph Algorithms (Alexandru Tomescu) ja Practical Algorithms and Data structures on Strings (Juha Kärkkäinen). Algorithmic bioinformatics -tutkimusryhmä kehittää algoritmisia bioinformatiikan menetelmiä, jotka mahdollistavat luotettavan ja skaalautuvan analyysin hyödyntämällä suurtehosekvensointidataa (engl. high-throughput sequencing data), esimerkiksi syöpätutkimuksessa ja lajien evoluution selvittämisessä. Tutkimusryhmä yhdistää algoritmiikan eri osa-alueita, kuten merkkijonoalgoritmit, tiedonpakkaus ja graafialgoritmit, ja sen sovelluskohteet ulottuvat bioinformatiikan ulkopuolellekin.Algorithmic Bioinformatics, University of Helsinki, 2.1.2025, (https://www.helsinki.fi/en/researchgroups/algorithmic-bioinformatics https://www.helsinki.fi/en/researchgroups/algorithmic-bioinformatics) == Lähteet == Luokka:Helsingin yliopisto
Terroristinen tarkoitus

Terroristinen tarkoitus on Suomen rikoslaissa esiintyvä määre. Rikoslain 34 a luvun 6. pykälän mukaan rikoksentekijällä on terroristinen tarkoitus, jos hänen tarkoituksenaan on: https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1889/18890039001#L34a # aiheuttaa vakavaa pelkoa väestön keskuudessa; # pakottaa oikeudettomasti jonkin valtion hallitus tai muu viranomainen taikka kansainvälinen järjestö tekemään, sietämään tai tekemättä jättämään jotakin; # oikeudettomasti kumota jonkin valtion valtiosääntö tai muuttaa sitä tai horjuttaa vakavasti valtion oikeusjärjestystä taikka aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa valtiontaloudelle tai valtion yhteiskunnallisille perusrakenteille; tai # aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa kansainvälisen järjestön taloudelle tai sellaisen järjestön muille perusrakenteille. Terroristinen tarkoitus koventaa rikoksesta määrättävää tuomiota. Esimerkkejä rangaistuksista perusmuotoinen terroristinen tarkoitus laiton uhkaus sakkoa tai alle 2 v. vankeuttahttps://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1889/18890039001#L25 4 kk – 3 v. vankeutta vaaran aiheuttaminen sakkoa tai alle 2 v. vankeuttahttps://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1889/18890039001#L21 4 kk – 4 v. vankeutta törkeä varkaus 4 kk – 4 v.https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1889/18890039001#L28 4 kk – 6 v. vankeutta törkeä pahoinpitely 1 - 10 v. 2 – 12 v. vankeutta surma 4 - 10 v. 4 – 12 v. vankeutta tappo vähintään 8 v. 8 v. tai elinkautinen murha elinkautinen elinkautinen == Lähteet == Luokka:Terrorismi Suomessa Luokka:Suomen laki
139 (luku)

139 (satakolmekymmentäyhdeksän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 138 ja seuraa luku 140. == Matematiikassa == * 139 on alkuluku. * 139 on onnellinen luku. * 139 on 137:n alkulukupari. * 139 voidaan muodostaa viiden peräkkäisen alkuluvun summana: 19+23+29+31+37. * 139 voidaan muodostaa kuuden peräkkäisen neliöluvun summana: 2^2+3^2+\ldots+7^2. * 139 on pienin alkuluku, jonka etäisyys seuraavaan alkulukuun on tasan 10. * 139 on pienin alkuluku, joka on myös keskitetty 23-kulmioluku. * 139 on pienin sellainen luonnollinen luku, että sekä siinä että sen neliössä pienin numero on 1 ja suurin 9. * 139 on suurin tunnettu sellainen kokonaisluku, että siinä ja sen neliössä ei ole muita numeroita kuin 1, 2, 3 ja 9. * 139 ensimmäisen yhdistetyn luvun summa on jaollinen 139:llä. * Pomerance osoitti, että jos parittomia täydellisiä lukuja on olemassa, niiden toiseksi suurimman alkutekijän on oltava 139 tai suurempi.Carl Pomerance: The Second Largest Prime Factor of an Odd Perfect Number (Mathematics of Computation, Volume 29, Number 131, July 1975, sivut 914–921) == Luonnontieteissä == * Lantaani-139 on lantaanin ainoa vakaa isotooppi. * 139 Juewa on pikkuplaneetta. == Muissa yhteyksissä == * Seututie 139 kulkee Tuusulan ja Nurmijärven välillä. * Sudan Airwaysin lennolla 139 kuoli 116 ihmistä. * RUM-139A VL-Asroc on sukellusveneentorjuntaohjus. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Aalto-yliopiston tuotantotalouden laitos

Aalto-yliopiston tuotantotalouden laitos (lyhenne TuTa) on yksi viidestä Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun laitoksista. Tuotantotalouden laitoksen tunnettuihin professoreihin kuuluu muun muassa Paul Lillrank ja Jan Hölmström. Hölmström on laitoksen siteeratuin tutkija; hänellä on 14 743 sitattia (2.1.2025). Tuotantotalouden laitoksen tilat sijaitsevat Espoon Otaniemessä osoitteessa Maarintie 8. == Tutkimus == Tuotantotalouden laitoksessa toimii seuraavat tutkimusryhmät: * Strategy and Venturing (professori Markku Maula, professori Henri Schildt, apulaisprofessori Robin Gustafsson, apulaisprofessori Mikko Jääskeläinen, apulaisprofessori Jukka Luoma, apulaisprofessori Jens Schmidt, apulaisprofessori Timo Vuori, apulaisprofessori Kimmo Karhu) * Logistics Research (professori Jan Hölmström, professori Kari Tanskanen) * Service Engineering and Management (professori Risto Rajala) * Project Business (professori Karlos Artto) * Virtual and Mobile Work (emeritusprofessori Matti Vartiainen) * Organization Design and Leadership (apulaisprofessori Niina Vuori, apulaisprofessori Natalia Vuori) == Lähteet == Luokka:Aalto-yliopisto
Knut Polón

Knut Aksel Polón (31. maaliskuuta 1873 Hollola – 28. joulukuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja. Polónin vanhemmat olivat nimismies Ulrik Polón ja Thèrese Kleopatra Henriette Sofia Wilhelmina Strömm. Hänen puolisonsa vuodesta 1904 oli hammaslääkäri Ester Rönneberg. Polón tuli ylioppilaaksi 1891 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1894. Polón oli Kansallis-Osake-Pankin Kotkan konttorin esimies 1902–1903 ja Pohjoismaiden Osakepankin Savonlinnan konttorin esimies 1903–1905, johtokunnan sihteeri 1905–1907, Kuopion konttorin esimies 1907–1916 ja johtokunnan jäsen 1916–1919. Pohjoismaiden yhdyspankin johtokunnan jäsen Polón oli 1919–1936 ja Suomen Teollisuus-Hypoteekkipankin toimitusjohtaja 1936–1941. Hän oli myös Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen 1905 ja Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen 1911–1913 ja 1916 sekä valtiovarainministeriön finanssiagentti New Yorkissa 1921. Viitattu 2.1.2025. (ei-vapaa) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Savonlinnan kaupunginvaltuutetut Luokka:Kuopion kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Polón

Polón on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Edith Polón (o.s. Ahnger, 1869–1915), kirjailija, Eduard Polónin puoliso * Eduard Polón (1861–1930), juristi, yritysjohtaja, valtiopäivämies ja poliittinen vaikuttaja * Eino Polón (1892–1975), jääkärieversti ja Mannerheim-ristin ritari, Edith ja Eduard Polónin poika * Knut Polón (1873–1941), pankinjohtaja * Werner Polón (1863–1906), arkkitehti
Aalto-yliopiston matematiikan ja systeemianalyysin laitos

Aalto-yliopiston matematiikan ja systeemianalyysin laitos (lyhenne TeMa) on yksi viidestä Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun laitoksista. Matematiikan ja systeemianalyysin laitoksen tunnettuihin henkilökunnan jäseniin kuuluu muun muassa Jukka Kohonen ja Risto Lahdelma. Lahdelma on laitoksen siteeratuin tutkija; hänellä on 11 466 sitattia (2.1.2025). Matematiikan ja systeemianalyysin laitoksen tilat sijaitsevat Espoon Otaniemessä Kandidaattikeskuksessa osoitteessa Otakaari 1.Matematiikan ja systeemianalyysin laitos. Aalto-yliopisto, 28.9.2021. (https://www.aalto.fi/fi/matematiikan-ja-systeemianalyysin-laitos)Risto Lahdelma, 2.1.2025, Google Scholar, https://scholar.google.com/citations?user=x72btrkAAAAJ&hl;=fi&oi;=ao == Tutkimus == Matematiikan ja systeemianalyysin laitoksessa tutkimusryhmät jaetaan laajempien aihealueiden perusteella kuuteen eri alaryhmään: * Algebra ja diskreetti matematiikka ** Algebra and algebrallinen geometria (apulaisprofessori Oscar Kivinen, apulaisprofessori Kaie Kubjas, apulaisprofessori Vanni Noferini) ** Coding theory and cryptography (professori Camilla Hollanti, apulaisprofessori Chris Brzuska, yliopistonlehtori Ragnar Freij-Hollanti) ** Kombinatoriikka (apulaisprofessori Kaie Kubjas, yliopistonlehtori Ragnar Freij-Hollanti) ** Lie theory and representation theory (apulaisprofessori Oscar Kivinen, apulaisprofessori Kalle Kytölä, apulaisprofessori Eveliina Peltola) ** Lukuteoria (professori Camilla Hollanti, apulaisprofessori Oscar Kivinen) * Analyysi ** Funktioteoria (emeritusprofessori Olvai Nevanlinna, apulaisprofessori Kalle Kytölä, yliopistonlehtori Pekka Alestalo, yliopistonlehtori Harri Hakula, vanhempi yliopistonlehtori Björn Ivarsson) ** Differentiaaligeometria (vanhempi yliopistonlehtori Kirsi Peltonen, vanhempi yliopistonlehtori Björn Ivarsson) ** Ei-lineaariset osittaisdifferentiaaliyhtälöt, NPDE (professori Juha Kinnunen) ** Time-frequency analysis (vanhempi yliopistonlehtori Ville Turunen) * Matemaattinen fysiikka (apulaisprofessori Oscar Kivinen, apulaisprofessori Kalle Kytölä, apulaisprofessori Eveliina Peltola) * Matemaattinen tilastotiede ja datatiede (apulaisprofessori Pauliina Ilmonen, apulaisprofessori Kaie Kubjas, apulaisprofessori Lasse Leskelä, apulaisprofessori Vanni Noferini, yliopistonlehtori Jukka Kohonen, yliopistonlehtori Pekka Pere, yliopistonlehtori Jonas Tölle) * Numeerinen analyysi ** Applied partial differential equations (professori Nuutti Hyvönen, apulaisprofessori Antti Hannukainen, yliopistonlehtori Harri Hakula, yliopistonlehtori Jarmo Malinen) ** Inverse Problems (professori Nuutti Hyvönen, apulaisprofessori Antti Hannukainen, yliopistonlehtori Harri Hakula) ** Matrix theory and numerical linear algebra (apulaisprofessori Antti Hannukainen, apulaisprofessori Vanni Noferini) * Systeemi- ja operaatiotutkimus (professori Fabricio Oliveira, professori Ahti Salo, professori Philine Schiewe, professori Kai Virtanen, emeritusprofessori Harri Ehtamo, emeritusprofessori Raimo Hämäläinen, professori Risto Lahdelma, professori Afzal Siddiqui, professori Steven Gabriel) == Lähteet == Luokka:Aalto-yliopisto
Jōmon-kauden esihistorialliset kohteet Pohjois-Japanissa

Jōmon-kauden esihistorialliset kohteet Pohjois-Japanissa () on Unescon maailmanperintökohde, joka koostuu 17 Jōmon-kauden arkeologisesta kohteesta Hokkaidōlla ja Tōhokun pohjoisosissa. Löytöpaikkoja on hyvin erilaisissa ympäristöissä vuorilta ja kukkuloilta tasangoille ja alangoille, sisämaan lahdista järviin ja jokiin. Jōmon-kausi edusti elämäntapaa, jossa asuttiin paikoillaan mutta ei harjoitettu maataloutta. Arkeologiset löydöt kertovat hengellisen uskomusjärjestelmän ja rituaalien kehityksestä. Kohde todistaa noin vuodesta 13 000 eaa. alkaneen kiinteillä asuinpaikoillla eläneen metsästäjä-kalastaja-keräilijäyhteiskunnan syntymisen, kehityksen ja sopeutumiskyvyn ympäristön muutoksiin. Jomonin henkisyyden ilmentymät saivat konkreettisen muodon esineissä, kuten lakatuissa ruukuissa, savitauluissa joihin on painettu jalanjälkiä, kuuluisissa "silmälasihahmoissa", sekä rituaalipaikoissa, kuten kaivannoissa ja suurissa kiviympyröissä, joiden halkaisija on yli 50 metriä. == Lähteet == Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Japanissa
Naisten F-liigan kausi 2024–2025

Naisten F-liiga kausi 2024–2025 on järjestyksessään 37. F-liigan kausi. F-liigan runkosarja alkoi 13. syyskuuta 2024 Hallitsevana mestarina kauteen lähti TPS. Kausi 2024–2025 pelataan yhdessä 12 joukkueen lohkossa. == Joukkueet 2024–2025 == Joukkue Kunta Kotihalli Perustettu Päävalmentaja TPS Turku Kupittaan palloiluhalli 1995 Aki Vilander FBC Loisto Turku Kupittaan palloiluhalli SB-Areena 1995 Joni Burman Classic Tampere Ideapark Bläk Boks 1990 Juho Syvänen SSRA Oulu Kastellin monitoimitalo 2002 Harri Naumanen SaiPa Lappeenranta Lappeenrannan urheilutalo 2020 Toni Soikkeli EräViikingit Helsinki Mosahalli 2016 Kim Sällström PSS Porvoo Aurorahalli 2003 Katja Ulmanen SB-Pro Nurmijärvi Arkadia-halli, Klaukkala 1996 Tuomas Ollikainen Koovee Tampere Spiral-Halli 1996 Pekka Nieminen ÅIF Sipoo Ingman Areena, Söderkulla 1995 Jussi Heikkinen O2-Jyväskylä Jyväskylä Jyväskylän monitoimitalo 2001 Jere Pietarinen Welhot Kuopio Lippumäen liikuntahalli 1997 Mika Ruuskanen == Runkosarja == Naisten 2024–2025 Luokka:Vuoden 2024 salibandy Luokka:Vuoden 2025 salibandy
Lakeuden liekki

thumb Lakeuden liekki on kuvanveistäjä Väinö Lätin vuonna 1972 tekemä veistos Ylivieskassa Kirkkopuistossa. Teos on myös herännäisyyden muistomerkki. Lätti voitti teoksellaan Lakeuden liekki muistomerkin suunnittelukilpailun vuonna 1970.Ylivieskan rahasto; Apurahat.skr.fi == Lähteet == Luokka:Ylivieska Luokka:Suomen patsaat ja veistokset
Pikkumöhkäkala

Pikkumöhkäkala (Ranzania laevis) on möhkäkaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan kaikista trooppisista valtameristä. ==Koko ja ulkonäkö== Pikkumöhkäkala voi kasvaa suurimmillaan noin 100 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on korkearuumiinen, litteähkö ja pitkänomaisen soikea. Verrattuna muihin heimonsa lajeihin se on hoikempi ja virtaviivaisempi. Pikkumöhkäkalan hyvin korkeat selkä- ja peräevät sijaitsevat ruumiin takaosassa. Rintaevät ovat pitkät, mutta vatsaeviä tai varsinaista pyrstöevää ei ole. Lajin hampaat ovat yhtyneet nokkamaisiksi. Väriltään pikkumöhkäkala on tumman siniharmaa sekästään ja vaalenee kylkiä ja vatsaa kohden hopeanharmaaksi. Ruumiissa on hieman aaltoilevia kapeita pystyjuovia, ja pilkkuja, joiden väri vaihtelee sinertävästä tai vihertävästä harmaaseen tai ruskehtavaan. ==Levinneisyys ja elintavat== Pikkumöhkäkalaa tavataan lämpimistä vesistä niin Atlantista Välimeri mukaan luettuna, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Laji liikkuu useimmiten kaukana ulapoilla ja voi esiintyä suurinakin parvina. Toisinaan pikkumöhkäkaloja rantautuu rannikoille. Kalan pääasiallista ravintoa ovat pienet planktonäyriäiset, mutta erityisesti suuremmat yksilöt saalistavat myös pieniä kaloja ja kalmareita. ==Lähteet== Luokka:Jäykkäleukakalat
SA-4 (Apollo)

SA-4 oli Nasan Apollo-avaruusohjelman Saturn I -kantoraketin ensimmäisen vaiheen neljäs miehittämätön koelento. Se laukaistiin 28. maaliskuuta 1963 Floridassa Cape Canaveral Space Force Stationin Launch Complex 34:stä. Raketti laukaistiin suborbitaaliselle 352 kilometrin radalle. Huippunopeus oli 5 906 km/h. Lennolla testattiin Saturn I:n rakettimoottorin sammutuskykyä; 100 sekuntia laukaisusta yksi rakettimoottoreista sammutettiin ja polttoaine moottorista ohjautui onnistuneesti raketin muihin moottoreihin. Koe tehtiin siltä varalta, jos jokin rakettimoottoreista sammuisi polttoaine pystyttäisiin ohjaamaan muihin moottoreihin, joka mahdollistaisi sen, että polttoainetta ei kuluisi hukkaan. == Galleria == Tiedosto:CCAFS-LC34.jpg|Ilmakuva SA-4:stä Launch Complex 34:ssä. Tiedosto:S-I-4 Assembly.jpg|Saturn I:n rakettimoottorit valmisteilla SA-4 -lentoa varten. == Lähteet == Luokka:Apollo-ohjelma Luokka:Vuoden 1963 avaruustoiminta
Shkodra Elektronike

Shkodra Elektronike on vuonna 2019 Shkodrassa perustettu albanialainen folk- ja electronicayhtye. Sen muodostavat laulaja Beatriçe Gjergji ja multi- instrumentalisti Kolë Laca. Yhtye edustaa Albaniaa kappaleella ”Zjerm” vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa. == Historia == Yhtyeen jäsenet Beatriçe Gjergji ja Kolë Laca ovat alunperin kotoisin Pohjois-Albaniassa sijaitsevasta Shkodran kaupungista, mutta he molemmat varttuivat Italiassa maahanmuuttajina. Shkodra Elektronike -yhtye saavutti suosiota Albaniassa julkaistessaan vuonna 2020 menestyksekkäitä singlejä, kuten singlet ”Ku e gjeta vedin” ja ”Synin si qershia”. Yhtye esiintyi myös monilla kansainvälisillä festivaaleilla. Shkodra Elektronike on säveltänyt albanialaisen laulajan Rezarta Smajan kappaleen ”E jemja nuse”, jonka tämä esitti Festivali i Këngës 60 -kilpailussa sijoittuen kolmanneksi. Vuonna 2022 Shkodra Elektronike julkaisi ensimmäisen EP-levynsä nimeltään Live @ Uzina, joka sisältää muun muassa singlen ”Turtulleshë”. Vuonna 2024 Shkodra Elektroniken ilmoitettiin olevan yksi kilpailijoista Festivali i Këngës 63 -kilpailussa. Heidän kilpailukappaleensa on nimeltään ”Zjerm”. 21\. joulukuuta 2024 yhtye eteni kilpailun finaaliin asti, jonka se voitti saaden eniten ääniä sekä raadilta että kotimaiselta yleisöltä, ja näin ollen yhtye edustaa Albaniaa vuoden 2025 Euroviisuissa Sveitsissä. == Musiikkityyli == Shkodra Elektroniken musiikille on ominaista eri tyylilajien, kuten elektronisen, pop- ja perinteisen albanialaisen musiikin yhdistely. Yhtyeen musiikkityyli rakentuu tarttuvien melodioiden, mukaansatempaavien rytmien ja sanoitusten ympärille, jotka käsittelevät usein universaaleja teemoja, kuten rakkautta tai arkea. Projektin ytimessä on duon intohimo tulkita Shkodran perinteisiä lauluja uudelleen nykyaikaisessa elektronisessa tyylissä. == Diskografia == === EP-levyt === Nimi Yksityiskohdat Live @ Uzina * Julkaistu: 10, maaliskuuta 2022 * Levy-yhtiö: Alt Orient * Formaatit: digitaalinen lataus, suoratoisto === Singlet === Nimi Vuosi Albumi / EP-levy ”Ku e gjeta vedin” 2020 rowspan="2" ”Synin si qershia” ”Turtulleshë” 2022 Live @ Uzina ”” 2023 rowspan="2" ”Zjerm” 2024 ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Albanialaiset yhtyeet Luokka:Albanian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2025 euroviisuedustajat
Hilppa-patsas

Hilppa-patsas on Jorma Heiskasen vuonna 2005 Nivalan Jaakolanrantaan Hilpanhakaan tekemä pronssipatsas. Lähellä Kalajokea oleva teos kuvaa Hilppa- hevosta vetämässä kiveä. Hevonen on ensin muotoiltu puusta ja sitten valettu pronssiin. Patsas liittyy vuoden 1932 Nivalan konikapinaan. Patsaalla on ollut esikuvana todellinen kapinaan liittynyt kantakirjatamma.Kapinan ja Hilpan perintö; Nivalaseura.fi == Lähteet == Luokka:Suomen patsaat ja veistokset Luokka:Nivalan rakennukset ja rakennelmat
Mozun–Furuichin kofun-ryhmä

Mozun–Furuichin kofun-ryhmä () on 49 muinaisen hautakummun eli kofunin joukko Osakan lähistöllä Japanissa. Niihin on haudattu eliitin jäseniä. Kofun-ryhmä on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2019. Nämä kofunit on valittu Japanin yhteensä 160 000 kofunin joukosta, ja ne ne ajoittuvat rikkaimman kofun-ajan jaksolle 3.–6. vuosisadalla. Ne osoittavat tuolla ajanjaksolla olleen suuria eroja yhteiskuntaluokissa ja antavat todisteita erittäin kehittyneestä hautausjärjestelmästä. Kofun-hautakumpujen koko vaihtelee huomattavasti, suurimmat ovat 500 m pitkiä. Niiden muoto voi olla neliö tai ympyrä tai muoto voi muistuttaa avaimenreikää tai kampasimpukkaa. Ne oli koristeltu kivillä ja savihahmoilla. Kofunit osoittavat tuohon aikaan poikkeuksellista taitoa maarakennustekniikassa. Maailmanperintökohteeseen valitut kofunit muodostavat kaksi ryhmää. Mozun kofunit sijaitsevat Sakaissa, ja niiden keskellä on keisari Nintokun hautakammio Daisenryō-kofun. Furuichin kofunit ovat nykyisten Habikinon ja Fujiideran alueella. Niistä komein on keisari Ōjinin hauta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Japanissa
M. A. Meretvuo

M. A. Meretvuo (oik. Marko Meretvuo) on ylöjärveläinen kirjailija. Meretvuo valmistui Jyväskylän yliopiston Turvallisuus ja strateginen analyysi -maisteriohjelmasta vuonna 2021. Vuosina 2021 ja 2024 Kiuas Kustannus julkaisi hänen teoksensa turvallisuuspolitiikasta ja akselerationismista. Meretvuo on harrastanut okkultismin ja uskontojen tutkimusta. Meretvuo julkaisi vuonna 2016 kirjan Seksin ja uskonnon vaiettu historia (Salakirjat). Hän on toimittanut ja suomentanut valikoiman okkultisti Aleister Crowleyn kirjoituksia. Kiuas Kustannuksen alamerkki Hexen Press julkaisi vuonna 2018 Meretvuon pienoisromaanin Pilvikädet. Teoksen aiheita ovat teistinen satanismi, rituaaliuhraukset ja tietyt 1990-luvulla selvittämättömiksi jääneet tamperelaiset henkirikokset. Kirjan ulkopuolisissa yhteyksissä kyseiset oikeasti tapahtuneet rikokset on haluttu liittää äärioikeistolaiseen Order of Nine Angles -satanistiryhmään tai sen edeltäjään. Poliisin mukaan on kuitenkin hyvin epätodennäköistä, että tällainen ryhmä ja sen osallisuus rikoksiin olisi jäänyt viranomaisilta huomaamatta. Tarua on mahdollisesti levitetty siksi, että se saisi liikkeen vaikuttamaan kokoaan suuremmalta liikkeeltä. == Teokset == * * * * * === Sähkökirjat === * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kauhukirjailijat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Kunniamitali (Japani)

Kunniamitali () on nimitys kuudelle eri japanilaiselle mitalille, joita Japanin hallitus myöntää erityisen ansioituneille yksilöille. Mitalia perustettaessa vuonna 1881 niitä oli kolme: punainen, vihreä ja sininen. Tummansininen mitali lisättiin 1918, keltainen ja violetti vuonna 1955. Mitalit lyö Japanin rahapaja. Mitaleja jaetaan kaksi kertaa vuodessa: 29. huhtikuuta tai 3. marraskuuta. Hyväntekeväisyysmitalia eli tummansinistä mitalia kuitenkin jaetaan aina, kun aihetta siihen on. Itse mitali on aina samanlainen, mutta eriväriset nauhat ilmaisevat sitä, millaisesta ansioista mitali on myönnetty: * punainen: henkilölle, joka on oman henkensä uhalla pelastanut jonkun toisen hengen * vihreä: korkean moraalin omaavat henkilöt, jotka ovat palvelleet yhteiskuntaa * keltainen: henkilöt, jotka ovat uutteruutensa kautta nousseet julkisiksi esikuviksi muille * violetti: akateemiset ja taiteelliset ansiot * sininen: ansiot julkisen hyvinvoinnin ja opetuksen saralla * tummansininen: huomattavat rahalliset panostukset yhteiseksi hyväksi Sama mitali voidaan myöntää henkilölle useampaan kertaan. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset ritarikunnat
Malmslätt

Malmslätt on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 4 886 asukasta vuoden 2023 lopussa. Malmslättissä sijaitsee Ruotsin ilmavoimien museo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Linghem

Linghem on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 3 155 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Vikingstad

Vikingstad on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 2 734 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Tunnettuja henkilöitä== * Maria Aronsson (s. 1983), jalkapalloilija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Ekängen

Ekängen on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 2 906 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Slaka

Slaka on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 573 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Askeby

Askeby on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 506 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Brokind

Brokind on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 583 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Brokindin linna

Brokindin linna () on Linköpingin kunnassa Ruotsissa sijaitseva kartanolinna. Se valmistui vuonna 1731 Axel Sparren rakennuttamana. Nykyisen ulkoasunsa se sai 1830-luvulla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Itä-Götanmaan läänin linnat Luokka:Linköpingin kunta
Bestorp

Bestorp on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 490 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Bankekind

Bankekind on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 503 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Nykil

Nykil on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 402 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Sjögestad

Sjögestad on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 278 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Tunnettuja henkilöitä== * Catharina Lefrén (1782–1854), herrnhutilaisen liikkeen vaikuttaja ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Gistad

Gistad on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 296 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Skeda udde

Skeda udde on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 296 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Rappestad

Rappestad on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 281 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Västerlösa

Västerlösa on taajama Linköpingin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 229 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Linköpingin kunta
Majakka (taideteos)

thumb Majakka on Kaija Kiurun vuonna 2002 tekemä reilut kaksi metriä korkea terästeos Kemissä Hahtisaaren puistossa meren rannalla. Teoksen seiniin ja kattoon on laserilla leikattu veneiden ja laivojen nimiä, joiden kohdalta loistaa valo, kun sisällä oleva valo syttyy pimeällä. ==Lähteet== Luokka:Kemi Luokka:Suomen taideteokset
Amerikanuzbekistanilaiset

Amerikanuzbekistanilaiset ovat Yhdysvalloissa asuvia uzbekistanilaistaustaisia ihmisiä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan heitä oli 53 374. He asuvat pääasiassa New Yorkin, Pennsylvanian ja New Jerseyn osavaltioissa. Uzbekkeja muutti Yhdysvaltoihin 1950-luvulta alkaen. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain etniset ryhmät
Axel Sparre

Axel Sparre (9. tammikuuta 1652 Visby – 31. toukokuuta 1728 Brokind) oli ruotsalainen kreivi. Hän osallistui Kaarle XII:n Puolan-sotaretkelle suuren Pohjan sodan aikana 1700–1709 ja oli kuninkaan läheisimpiä ystäviä. Hänet nimitettiin sotamarsalkaksi vuonna 1721. Sparre oli myös itseoppinut kuvataiteilija, joka maalasi muotokuvia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset kreivit Luokka:Ruotsin sotamarsalkat Luokka:Ruotsalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1652 syntyneet Luokka:Vuonna 1728 kuolleet
Järvi-Pohjanmaan kansalaisopisto

Järvi-Pohjanmaan kansalaisopisto on Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva, Alajärven kaupungin ylläpitämä yleissivistävää koulutusta tarjoava vapaan sivistystyön oppilaitos. Opiston toimialueeseen kuuluu Alajärven lisäksi Soinin ja Vimpelin kunnat. Lukuvuonna 2024–2025 kansalaisopisto järjestää yhteensä 164 kurssia. Opiston rehtori on Titta Väänänen. ==Historia== Ennen oman opiston perustamista Alajärvi oli vuonna 1965 mukana Järviseudun kansalaisopiston kannatusyhdistyksessä, jonka pyrkimyksenä oli perustaa koko Järviseudun kattava kansalaisopisto. Jo kesällä Alajärvi jättäytyi pois yhdistyksestä. Tätä kunta perusteli sillä, että viiden kunnan toiminta-alue olisi liian laaja. Alajärven kansalaisopisto aloitti toimintansa syksyllä 1966, samaan aikaan Järviseudun kansalaisopiston kanssa. Alajärven kansalaisopiston yhteydessä toimi kesälukio vuosina 1967–1969. Vuonna 2003 Lehtimäen-Soinin kansalaisopisto yhdistyi Alajärven kansalaisopistoon, jonka myötä sen toiminta-alueeseen liittyivät Lehtimäki ja Soini. Opiston nykyinen nimi on otettu käyttöön elokuussa samana vuonna. Vimpeli siirtyi Järvi-Pohjanmaan kansalaisopiston toimialueelle vuonna 2009. ==Opetustilat== Kansalaisopiston päärakennuksessa Alajärvellä Sairaalatiellä on musiikin, kuvataiteen ja liikunnan opetukseen tarkoitettuja tiloja. Vimpelissä opistolla on käytössään Aapiskujan koulun toinen kerros. Lisäksi opetustarkoituksiin vuokrataan tiloja eri kyläyhdistyksiltä. ==Lähteet== ===Huomautukset=== Luokka:Kansalais- ja työväenopistot Luokka:Alajärven oppilaitokset
GNU Multiple Precision Arithmetic Library

GNU Multiple Precision Arithmetic Library (GMP) on GNU-projektin kirjasto toiminnoille, joita tarvitaan aritmetiikkaan millä tahansa laskentatarkkuudella. Kirjaston avulla laskutoimituksilla ei ole muuta käytännön rajoituista kuin saatavilla oleva muistimäärä. Kirjaston avulla voi laskea etumerkillisillä kokonaisluvuilla, rationaaliluvuilla ja liukuluvuilla. Käyttökohteita ovat kryptografian sovellukset, tutkimus, algebrajärjestelmät ja niin edelleen. Kirjaston ensimmäinen julkaisu oli vuonna 1991 ja se on kaksoislisensoitu GNU LGPL v3 ja GNU GPL v2 -lisensseillä. Alkuperäinen kehittäjä oli Torbjörn Granlund, jonka lisäksi mukana on useita muita kehittäjiä. Kirjasto on kirjoitettu C-kielellä, jonka lisäksi on toteutettu laajennuksia useille suosituille kielille. Mathematica- ja Maple-ohjelmistot käyttävät GMP-kirjastoa tietyissä tilanteissa (kun kokonaislukuaritmetiikan operandien koko ylittää maksimirajan). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tutorial on GMP Luokka:GNU Luokka:Ohjelmakirjastot
Ōjin

Ōjin () oli perinteisen vallanperimysjärjestyksen mukaan Japanin 15. keisari. Ōjinin uskotaan vahvistaneen keisarillista valtaa, johtaneen maareformia ja edistäneen aktiivisesti kulttuurivaihtoa Korean ja Kiinan kanssa. Sanotaan, että monimutkaiset kudontatekniikat tuotiin Japaniin Koreasta hänen hallituskautensa aikana. Kiinalaiset oppineet taas esittelivät kungfutselaisuuden ja toivat kiinalaisen kirjoitusjärjestelmän maahan, mikä kiihdytti japanilaisen kulttuurin kehitystä. Ōjinin hautakumpu eli kofun Habikinossa lähellä Ōsakaa on Japanin toiseksi suurin. Legendan mukaan Ōjin muuttui kuolemansa jälkeen Hachimaniksi, sodan jumalaksi. == Lähteet == Luokka:Japanin keisarit
Gregorius Aminoff

Gregorius Aminoff (3. marraskuuta 1811 Siuntio - 27. toukokuuta 1874 Turku) oli suomalainen eversti. == Ura == Gregorius Aminoff ylennettiin alikersantiksi Lappeenrannan jalkaväkirykmentissä vuonna 1830. Hänet ylennettiin vänrikiksi 46. jääkärirykmentissä. Aminoff siirrettiin takaisin Lappeenrannan jalkaväkirykmenttiin vuonna 1833 ja ylennettiin aliluutnantiksi vuonna 1835. Vuonna 1835 hänet siirrettiin 8. suomalaiseen linjapataljoonaan, jossa ylennettiin luutnantiksi 1838. Hänet siirrettiin Žytomyrin jalkaväkirykmenttiin vuonna 1842 ja ylennettiin majuriksi vuonna 1843. Aminoff siirrettiin 5. tarkka-ampujapataljoonaan vuonna 1844 ja ylennettiin kapteeniksi vuonna 1845. Hänet siirrettiin suomalaiseen krenatöörijoukkueeseen vuonna 1846 ja ylennettiin majuriksi vuonna 1849. Vuonna 1853 Aminoff siirrettiin 6. suomalaisen tarkka-ampujapataljoonan johtajaksi ja hän osallistui Krimin sotaan vuonna 1854. Hän toimi 1. reservin tarkka- ampujapataljoonan johtajana vuonna 1855 ja samana vuonna hänet ylennettiin everstiluutnantiksi. Seuraavaksi hänet siirrettiin 7. suomalaisen tarkka- ampujapataljoonan komentajaksi Poriin vuonna 1855. Aminoff ylennettiin everstiksi vuonna 1863 ja hän jäi eläkkeelle vuonna 1865. == Perhe == Aminoffin isä oli kapteeni Berndt Anders Aminoff ja äiti Hedvig Lovisa Aminoff. Hänen isoisänsä oli Savon prikaatin komentaja, kenraalimajuri Adolf Aminoff. Gregorius Aminoffin vaimo oli Sara Adelaide Constance Sofia (Sally) Ithimæus, jonka vanhemmat olivat kollegiassessori, suurtilallinen Ulrik Ithimæus ja Sofia Margareta Lode från Livland. Suomen puolustusministeri Ivar Aminoff oli heidän poikansa. == Ritarikunnat == * Pyhän Annan ritarikunta kolmannen luokan risti (1850) * Pyhän Vladimirin ritarikunta neljännen luokan risti ruusulla (1859) * Pyhän Stanislauksen ritarikunta toisen luokan risti (1860) == Lähteet == Luokka:Aateliset Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Vuonna 1811 syntyneet Luokka:Vuonna 1874 kuolleet
Nummenkylän kartano

Nummenkylän kartano on historiallinen siuntiolainen kartano, joka sijaitsee nykyään Lohjalla. == Historia == Nummenkylän kartano on historiallinen perintötila, joka sijaitsee Lohjan Nummenkylässä. Nummenkylä liitettiin Siuntiosta osaksi Lohjaa vuonna 1953. Nils Bertilsson toimi kamaripalvelijana Ruotsin hovissa vuonna 1564 ja Äyräpään kihlakunnantuomarina vuosina 1566-1567. Bertilsson omisti kartanon vuoteen 1567. Laakspohjan ja Karunan herra, Tallinnan ja Hämeen linnan vouti Johan Bosse omisti kartanon vuosina 1569-1592. Kapteeni Berndt Jonas Aminoff vanhempi ja hänen jälkeläiset omistivat kartanon vuosina 1780-1834. Frans Viktor von Pfaler omisti kartanon vuosina 1867-1873. Nummenkylän kartano kuului Uudenmaan suurtilojen joukkoon vuonna 1939. Kartano oli suuruusjärjestyksessä sijalla 53. Suurtilan rajaksi määriteltiin 100 peltohehtaaria, kun Nummenkylän kartanolla oli 210 peltohehtaaria. kartanon kokonaispinta-ala oli 540 hehtaaria. == Lähteet == Luokka:Lohjan kartanot Luokka:Siuntion historia
DSBM

DSBM eli Depressive Suicidal Black Metal on metallimusiikkigenre. Se on yksi black metalin alagenreistä, ja sitä luonnehtivat usein synkkä ja toistuvarakenteinen äänimaailma. Sanoitusten tyypillisiä teemoja ovat itsemurha ja itsetuhoisuus, melankolia, tunteiden epävakaus, masennus ja kuolema. Laulu on tyypillisesti rääkyvää kuten black metalissa, ja doom metalin tavoin DSBM:ässä käytetään yksitoikkoista ja toistavaa soittotyyliä, jonka tarkoituksena on herättää ahdistuksen ja epätoivon tunnetta. Tunnettuja DSBM-yhtyeitä ovat muun muassa Lifelover ja Psychonaut 4. == Lähteet == * https://www.last.fm/tag/depressive+black+metal * https://rateyourmusic.com/genre/dsbm/ * https://genius.com/tags/dsbm- depressive-suicidal-black-metal Luokka:Black metal
Berndt Anders Aminoff

Berndt Anders Aminoff (17. maaliskuuta 1780 Strömfors – 11. helmikuuta 1827 Nummenkylän kartano, Siuntio) oli suomalainen kapteeni. == Ura == Aminoff ilmoittautui vapaaehtoiseksi Savon jalkaväkirykmenttin vuonna 1785. Hänet ylennettiin ylimääräiseksi vänrikiksi vuonna 1790. Hän siirtyi opiskelemaan Haapaniemen kadettikouluun vuonna 1791 ja hän valmistui kadetiksi vuonna 1796. Samana vuonna hänet ylennettiin vänrikiksi. Hänet ylennettiin luutnantiksi vuonna 1802 ja henkilöstön yliluutnantiksi Savon jalkaväkirykmentissä vuonna 1804. Hänet siirrettiin Uudenmaan rykmentin jääkäripataljoonaan vuonna 1805 ja ylennettiin kapteeniksi samana vuonna. Hän erosi Ruotsin armeijan palveluksesta Suomen sodan jälkeen vuonna 1810. Hänet introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle vuonna 1818. Hän asui Nummenkylän kartanossa Siuntiossa. == Perhe == Aminoff syntyi Strömforsissa, joka oli myös hänen äidin Ulrika Eleonora Nohströmin synnyinpaikka. Aminoffin äidinisä oli Strömforsin ruukin omistaja Anders Nohrström. Aminoffin isä oli Savon prikaatin komentaja, kenraalimajuri Adolf Aminoff. Hänen vaimo oli Hedvig Lovisa Aminoff. Pariskunta sai kahdeksan tytärtä ja yhden pojan. Eversti Gregorius Aminoff oli heidän poikansa. Suomen puolustusministeri Ivar Aminoff oli hänen pojanpoikansa. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1780 syntyneet Luokka:Vuonna 1827 kuolleet Luokka:Suomalaiset upseerit
Trideka-7,9,11-trieenihappo

Trideka-7,9,11-trieenihappo tai (7E,9E,11E)-trideka-7,9,11-trieenihappo on polytyydyttymätön rasvahappo, jota löytyy muun muassa hukanputkesta eli Aethusa cynapium -lajista. (https://www.academia.edu/4694323/A_new_anxiolytic_fatty_acid_from_Aethusa_cynapium) 3.1.2025.Gerald Sugarman, Michael W. O'Neill, Composition for ink vehicles and protective coatings, EP0503897A1 16.9.1992. (https://patents.google.com/patent/EP0503897A1) == Farmakologia == Trideka-7,9,11-trieenihapon on osoitettu vähentävän ahdistusta seuraavissa lajeissa: Mus musculus, Rattus norvegicus ja Homo sapiens. Se vähentää ahdistuksesta johtuvaa hypolokomootiota, joka on psykofarmakologisesti aiheutettu mCPP:llä, Mus musculus ja Rattus norvegicus -lajeilla. 2 mg/Kg:n annokksella diatsepaamia on hyvin samanlainen vaikutus kuin 20 mg/Kg:lla trideka-7,9,11-trieenihappoa Mus musculus -lajissa. Tämä saattaa viitata siihen, että kyseessä on GABA-agonisti. === Samanlaiset yhdisteet === Trideka-7,9,11-trieenihappo on jokseenkin samanlainen kuin palmitoyylietanoliamidi eli PEA, anandamidi (endokannabinoidi) ja oleamidi muun muassa hiilivetyketjun osalta ja kaksoissidoksellisen hapen osalta. PEA:lla on kipua lievittäviä vaikutuksia (p<0.001, n=1298). Oleamidilla on myös ahdistusta lievittäviä vaikutuksia samoin kuin trideka-7,9,11-trieenihapolla. == Eristys A. cynapium -lajista == Trideka-7,9,11-trieenihappo voidaan eristää kuivatuista A. cynapium -lajin maanpäällisistä osista metanolilla, sitten kloroformilla, sen jälkeen pylväskromatografialla käyttäen DCM:ää ja metanolia suhteessa 40:60, seuraavaksi tehdään flash-kromatografia DCM:llä ja metanolilla suhteessa 92,5:7,5 ja lopuksi valmistavalla TLC:llä. == Lähteet == Luokka:Rasvahapot