Suorakulmainen kolmio

Suorakulmainen kolmio on geometriassa kolmio, jonka yksi kulma on suora eli 90 astetta. Suoran kulman viereisiä sivuja kutsutaan kateeteiksi ja suoran kulman vastaista sivua hypotenuusaksi. ==Yleiset ominaisuudet== Hypotenuusan projektion pituus kateetilla on yhtä pitkä kuin kateetti itse. Hypotenuusan keskipiste on yhtä etäällä kaikista kolmion kärjistä. Suorakulmaisen kolmion ortokeskus sijaitsee aina siinä kolmion kärjessä, jossa on suora kulma. Jos suoraan kulmaan piirretään kulmanpuolittaja, jää sen kantapiste kolmion keskijanan ja korkeusjanan puoliväliin. === Pythagoraan lause === Pythagoraan lauseen mukaan suorakulmaisessa kolmiossa hypotenuusan (suoran kulman vastaisen sivun) neliö on yhtä suuri kuin muiden sivujen eli kateettien neliöiden summa. Jos hypotenuusan pituus on c ja kateettien a ja b, tämä voidaan ilmaista yhtälöllä :a^2 + b^2=c^2. \, Tämä pätee myös kääntäen: jos kolmion sivut toteuttavat tämän yhtälön, sivujen a ja b välinen kulma on suora. Yhtälö osoittaa myös, että hypotenuusa on suorakulmaisen kolmion pisin sivu. == Laskukaavoja == === Kulmat === Suorakulmaisen kolmion terävät kulmat ovat toistensa komplementtikulmia, koska \alpha + \beta + \gamma = 180^\circ \Leftrightarrow \alpha + \beta = 90^\circ . === Janat === Geometrisen keskiarvon lauseen mukaan hypotenuusaa vastaan oleva korkeus on kateettien a ja b projektioiden n ja m keskiverto eli :\frac{h}{m}=\frac{n}{h} \Leftrightarrow h = \sqrt{mn}. Kateetti a on hypotenuusan ja hypotenuusalla olevan projektionsa n keskiverto eli \frac{c}{a}=\frac{a}{n} \Leftrightarrow a = \sqrt{nc} eli :n = \frac{a^2}{c}. Korkeusjanojen pituudet ovat kateetille a h_a=b ja hypotenuusalle h_c=\frac{ab}{c}, mikä johtaa myös muotoon \frac{1}{a^2} + \frac{1}{b^2} = \frac{1}{h_c^2}. Keskijanojen pituudet ovat kateetille a :m_a=\tfrac{1}{2} \sqrt{4b^2+a^2} = \tfrac{1}{2} \sqrt{3b^2+c^2} = \tfrac{1}{2} \sqrt{4c^2-3a^2} ja hypotenuusalle c :m_c = \tfrac{1}{2}c Kulmanpuolittajat ovat kateetille a :w_a=\frac{\sqrt{2bc(b^2+bc)}}{b+c} ja hypotenuusalle c :w_c=\frac{ab\sqrt{2}}{a+b}. === Ala === Yleisesti kolmion pinta-ala lasketaan kannan a ja korkeuden h avulla :A = \tfrac{1}{2}ah. Suorakulmaisessa kolmiossa kummatkin kateetit a ja b kohtaavat toisensa kohtisuorasti ja toimivat korkeusjanana, jolloin pinta-alan suuruus voidaan ilmoittaa sivujen avulla :A = \tfrac{1}{2}ab. Kun merkitään piirin pituuden puolikasta s = \tfrac{1}{2}(a+b+c), tulee suorakulmaisen kolmion pinta-alaksi :A = (s-a)(s-b). === Sisään piirretty ympyrä === Suorakulmaisen kolmion sisään piirretyn ympyrän säde on :r = \frac{ab}{a+b+c} = \frac{ab}{a+b+\sqrt{a^2+b^2}}. Säteen lauseke voidaan kirjoittaa myös :r = \sqrt{\tfrac{1}{2}(c-a)(c-b)} = \tfrac{1}{2}(a+b-c). === Ympäri piirretty ympyrä === Thaleen lause sanoo, että puoliympyrän sisältämä kehäkulma on suora kulma. Sen seurauksena kolmio, jonka yksi sivu on ympyrän halkaisijalla ja sen vastainen kärki ympyrän kehällä, on suorakulmainen kolmio. Tämän ympyrän säde on :R = \tfrac{1}{2}\sqrt{a^2+b^2} = \tfrac{1}{2}c. Ympyrän keskipiste sijaitsee siis hypotenuusan keskipisteessä. Jos kolmio tämän lisäksi tasakylkinen, tulee säteeksi :R = \tfrac{1}{2}a\sqrt{2}. == Ruutupaperilla == Tietynkokoiselle neliöruudutetulle paperille voidaan yleensä piirtää useitakin sellaisia suorakulmaisia kolmioita, joiden kärkipisteet osuvat viivojen risteyskohtiin. Kuten yllä on todettu, suorakulmaisen kolmion hypotenuusan pituutta c vastaava korkeus h saadaan kateettien pituuksien a ja b avulla: : h = {ab \over c} Kun tässä esim. a = 3, b = 4 ja c = 5, saadaan h = 2,4. Piirtämisen helpottamiseksi tämä voidaan kertoa viidellä, jolloin korkeudeksi saadaan 12. Suurennetun kolmion kärkipisteet voidaan nyt asettaa esim. koordinaattipisteisiin (0, 0), (9, 12) ja (25, 0). ==Katso myös== *Trigonometria ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:Monikulmiot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit