EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Patricia Seppälä

Patricia Maria Katie Seppälä (o.s. Erkko, 1945–1951 Langenskiöld; 30\. kesäkuuta 1924 Helsinki – 3. tammikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen kuvajournalismin uranuurtaja.Patricia Seppälästä Patricia Seppälän säätiön sivuilla Seppälä valmistui ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta. Uransa alkuvuosina hän toimi Sanoma Osakeyhtiön ja Helsingin Sanomien palveluksessa eri tehtävissä, ja vuosina 1951–1952 hän oli Helsingin olympialaisten lehdistökeskuksen lehdistösihteeri. Seppälä siirtyi vuonna 1952 Lehtikuva Oy:n palvelukseen ja ulkomailla viettämiänsä vuosia 1956–1972 lukuun ottamatta pysyi yhtiön palveluksessa vuoteen 1989 asti. Hän asui suurlähettiläsmiehensä Rafael Seppälän mukana Pariisissa ja Yhdysvalloissa, mutta toimi samaan aikaan Lehtikuvan hallituksessa. Lisäksi Seppälä oli Sanoma Osakeyhtiön hallituksessa 1951–1994.Patricia Seppälän muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Lehtikuvan hallituksen puheenjohtajana Seppälä toimi 1966–1977, ja toimitusjohtajaksi hän nousi vuonna 1977. Seppälä oli toimitusjohtajana eläköitymiseensä 1989 asti. Seppälä vaikutti kansainvälisestikin, sillä hän johti Euroopan kuvatoimistojen liittoa vuosina 1977–1983, ja oli liiton kordinaattorina talviolympialaisissa 1980 sekä kesäolympialaisissa 1980 ja 1984. Hän oli 1982 ja 1983 World Press Photo -kilpailun päätuomari ja useita vuosia sen hallituksen neuvonantajana. Seppälä oli myös perustamassa Suomen Ateenan-instituuttia. Seppälälle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 2000. Seppälän perustama säätiö Patricia Seppälän säätiö myöntää apurahoja ja joka toinen vuosi kuvajournalismin palkinnon. == Suku == Seppälän isä oli sanomalehtimies Eljas Erkko, Aatos Erkko oli hänen veljensä. Ensimmäisen avioliittonsa Seppälä solmi vuonna 1945 vapaaherra Lars Langenskiöldin kanssa. Avioliitto päättyi eroon vuonna 1951. Tästä avioliitosta hänellä on poika, Robin Langenskiöld.Finlands ridderskaps och adels kalender 1956, s. 278–279. Seppälä oli myöhemmin naimisissa suurlähettiläs Rafael Seppälän kanssa. Vuodet 1956–1972 Seppälä vietti suurlähettilään puolisona Washingtonissa ja Pariisissa. Avioliitosta syntyi tytär Rafaela Seppälä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Riianlahti

Riianlahti (, tai Riia laht, ) on lahti Itämerellä, Viron ja Latvian välissä. Riianlahti voi viitata myös Riianlahden pääallasta laajempaan Itämeren merialuejaon mukaiseen alueeseen, jolloin osaksi Riianlahtea luetaan myös Väinämeri Saarenmaan ja Hiidenmaan ja Viron mantereen välissä.Kotimaisten kielten keskus: Viron paikannimet: suomeen mukautettu vai vironkielinen nimiasu?(ohje), viitattu 28.4.2017 Tärkeimmät Riianlahden rannalla sijaitsevat kaupungit ovat Latvian Riika ja Jūrmala sekä Viron Pärnu ja Kuressaare. == Merialueen laajuus == Riianlahti rajoittuu etelässä ja idässä Latvian ja Viron mantereeseen. Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määritteli vuoden 1953 julkaisussaan Riianlahden merialueen käsittämään Riianlahden pääaltaan sekä Saarenmaan ja Hiidenmaan itäpuoliset sisämeret. Tämän rajauksen mukaan alue kattaa noin 2 200 neliökilometrin laajuisen Väinämeren kokonaisuudessaan ja merialueen pohjoisraja yltää Väinämerta pohjoisemmaksikin. IHO määrittelee Riianlahden länsi- ja pohjoisrajan seuraavasti (alkujaan englanniksi): Latvian Lyser Ott (57° 34' N) – Saarenmaan eteläisin ääripää (Sõrvenniemi) – Saarenmaan läpi Pammanaan (22° 34' E) – (Soelansalmen kautta) Hiidenmaan eteläisimpään pisteeseen (Emmaste) – Hiidenmaan saaren läpi Tahkunanniemen pohjoispäähän – (itään) Viron mantereen Spithamniin (Põõsaspea). Riianlahden pääaltaan tarkasteluun keskittyvän kirjan luku toteaa Riianlahden rajoittuvan pohjoisessa Saarenmaan ja Muhun saariin. Lahti liittyy lännessä Itämeren pääaltaaseen Irbensalmen kautta ja pohjoisessa Väinämereen Muhun itä- ja länsipuolisten salmien (Suur väin ja Väike väin) välityksellä. == Hydrologia == Riianlahden pääaltaan pinta-ala on 16 330 km², vesitilavuus 424 km³, keskisyvyys 27 metriä ja maksimisyvyys 60 metriä. Muutamat lähteet mainitsevat Riianlahden pinta-alaksi noin 18 000 km² ja suurimmaksi syvyydeksi 54 metriä. Suurimmat lahteen Latvian kautta laskevat joet ovat Väinäjoki, Lielupe ja Gauja sekä Salatsijoki lähellä Viron rajaa. Väinämereen laskee Viron mantereelta Kasari jõgi ja Taebla jõgi, Pärnunlahteen laskee Paadrema jõgi, Audru jõgi, Pärnunjoki ja Ura jõgi, ja lahden itäosissa Virosta vielä Rannametsa jõgi, Häädemeeste jõgi ja lyhyt Lemmejõgi. Saarenmaalta laskee lahteen pieniä jokia kuten Maadevahe jõgi, Lõve jõgi Põduste jõgi ja Kärla jõgi. Merialue jäätyy ainakin joltain osin vuosittain. Lauhoina talvina (kuten 1960/1961, 1988/1989) jäätyy vain kaistale lahden pohjoisrannikkoa Sorvenniemen ja Pärnunlahden välillä. Ankarina talvina, noin kuutena talvena kymmenestä, voi koko Riianlahti jäätyä. == Saaret == Saarenmaan saari erottaa Riianlahden muusta Itämerestä. Keskellä lahtea sijaitseva Ruhnun saari kuuluu Virolle. Muita virolaisia saaria ovat esimerkiksi Pärnunlahden edustalla sijaitsevat Kihnu ja Manilaid, Saarenmaan etelärannikolla sijaitsevat Abruka ja Väkie-Tulpe. Saarenmaan itäpuolella Väinämeren alueella on vielä esimerkiksi Muhu, Kesselaid, Kõinastu laid, näiden pohjoispuolella merialueen rajasaaren Hiidenmaan edustalla Heinlaid, Kaevatsi laid ja Saarnakilaid ja toisena rajasaarena Vormsi. == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *
Robin Langenskiöld

Lars Robin Eljas Langenskiöld (s. 8. elokuuta 1946) on Sanoma Oyj:n merkittäviä osakkeenomistajia ja yrityksen entinen hallituksen jäsen. Koulutukseltaan Langenskiöld on diplomiekonomi. Sanoman lisäksi Langenskiöld vaikuttaa Helsingin Lauttasaaressa toimivan venesatamayritys Pencentra Oy:n hallituksessa. Vapaaherra Robin Langenskiöld kuuluu Langenskiöldin aatelissukuun.Finlands ridderskaps och adels kalender 1956, sivu 279 Hän on Patricia Seppälän poika ja Aatos Erkon sisarenpoika. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Sanoman henkilöstö Luokka:Suomalaiset aateliset
Maailmojen sota (vuoden 2005 elokuva)

Maailmojen sota (War of the Worlds) on H. G. Wellsin romaanin Maailmojen sota perustuva Steven Spielbergin ohjaama science fiction -elokuva. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2005, jolloin myös kaksi muuta Wellsin romaanin filmatisointia julkaistiin. Spielbergin ohjaama versio on Josh Friedmanin ja David Koeppin käsikirjoittama. Sen pääosissa ovat muun muassa Tom Cruise, Dakota Fanning, Justin Chatwin ja Tim Robbins.Tekijätiedot ELONET == Juoni == Elokuva kertoo avaruusolioiden invaasiosta Maahan sijoitettuna elokuvan ilmestymisajan mukaiseen nykyaikaan. Tarina kerrotaan Tom Cruisen esittämän yksinhuoltajaisän ja hänen lastensa (joita esittävät Fanning ja Chatwin) näkökulmasta. == Palkinnot == === Oscarit === Elokuva oli kolmen Oscar- palkinnon ehdokkaana: *Parhaat äänitehosteet *Paras äänitys *Parhaat erikoistehosteet == Lähteet == == Aiheesta muualla == War of the Servers , Machinima-tekniikalla tehty parodiaversio, joka on myös parodia Garry's Modin yhteisöistä. Luokka:Maailmojen sota Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiselokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimintaelokuvat Luokka:Vuoden 2005 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Steven Spielbergin ohjaamat elokuvat Luokka:David Koeppin käsikirjoittamat elokuvat Luokka:Paramount Picturesin elokuvat Luokka:DreamWorksin elokuvat Luokka:Elokuvat avaruusolennoista
Elephant (elokuva)

Elephant on Gus Van Santin draamaelokuva vuodelta 2003. Elokuvan päähenkilöt Alex (Alex Frost) ja Eric (Eric Deulen) perustuvat Eric Harrisiin ja Dylan Kleboldiin, jotka ampuivat 12 luokkatoveriaan Columbinen High Schoolissa vuonna 1999. Suuri osa elokuvasta on improvisoitua. Useimpia oppilaita esittävät tavalliset nuoret, joilla ei ollut aikaisempaa näyttelijäkokemusta. Nuorten näyttelemillä hahmoilla käytettiin heidän oikeita etunimiään. Van Sant palkittiin elokuvasta Kultaisella palmulla ja parhaana ohjaajana Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2003. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti noin 1 267 000 dollaria. Vuonna 2006 Australiassa tehtiin Elephantia muistuttava elokuva 2:37. == Roolit == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Gus Van Santin ohjaamat elokuvat Luokka:Kultainen palmu -palkitut elokuvat Luokka:Vuoden 2003 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset nuortenelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset independent-elokuvat Luokka:Elokuvat koulusta ja koulutuksesta
The English Concert

The English Concert on brittiläinen, lähinnä barokkimusiikkia esittävä yhtye, jonka cembalisti Trevor Pinnock perusti Lontoossa vuonna 1973. Yhtyettä johtaa nykyään cembalisti Harry Bicket. Yhtyeen kakkosviulun äänenjohtajana toimii suomalainen barokkiviulisti Tuomo Suni. == Aiheesta muualla == *Kotisivut English Concert, The
Andrew Manze

Andrew Manze (s. 14. tammikuuta 1965, Lontoo) on brittiläinen barokkimusiikkiin erikoistunut viulisti. Hän opiskeli Simon Standagen johdolla. Manze on toiminut vuodesta 2003 lähtien myös barokkiyhtye The English Concertin taiteellisena johtajana. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset viulistit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Djibo

Djibo on kaupunki Burkina Fasossa. Se sijaitsee 203 kilometriä Ouagadougousta pohjoiseen ja 65 kilometrin päässä Malin rajalta. Kaupunki perustettiin 1500-luvulla ja sen asukasluku vuonna 2006 oli 28 990. Nykyään tärkein kaupunkia asuttava etninen ryhmä ovat kurumbat. == Lähteet == Luokka:Burkina Fason kaupungit
Tomas Brolin

Tomas "Brolle" Brolin (s. 29. marraskuuta 1969 Hudiksvall) on ruotsalainen entinen jalkapalloilija. Brolin pelasi juniorina Näsvikens IK:ssa. Vuonna 1987 hän aloitti GIF Sundsvallissa ja siirtyi 1990 IFK Norrköpingiin ja samana vuonna Italian Serie A:han Parmaan. Samana vuonna hänet valittiin Ruotsissa vuoden jalkapalloilijaksi. Vuonna 1993 hän voitti Parman riveissä Cup- voittajien Cupin ja vuonna 1995 UEFA Cupin, mutta siirtyi samana vuonna Englantiin Leedsiin 4,5 miljoonan punnan siirtosummalla. Hän kuitenkin kärsi muun muassa ylipaino-ongelmista ja pelasi Leedsissä kahden kauden aikana vain 19 ottelua. Hän siirtyi lainasopimuksella FC Zürichiin ja myöhemmin Parmaan ennen palaamistaan Englantiin vuonna 1998, lontoolaiseen Crystal Palaceen. Samana vuonna hän pelasi vielä Hudiksvall ABK:ssa ennen lopettamistaan. Brolin oli Ruotsin maajoukkueen avainpelaajia vuoden 1992 EM-kisoissa sekä vuoden 1994 MM-kisoissa, jolloin joukkue saavutti pronssia. Kaikkiaan hän pelasi 47 maaottelua ja teki 26 maalia. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Palkealan kirkko

Palkealan kirkko eli Pyhän apostoli Andreaan ja pyhän apostoleinvertaisen Maria Magdalenan kirkko oli Palkealan ortodoksisen seurakunnan pääkirkko Palkealan kylässä Raudun entisessä kunnassa luovutetussa Karjalassa. Kirkko oli olemassa vuodesta 1865 1940-luvulle. Palkelan kirkko valmistui vuonna 1865 ja sen suunnitteli Karpov. Pietarin metropoliitta Isidor vihki kirkon 3. lokakuuta samana vuonna. Kirkon runko oli hirrestä, mutta sisältä se oli rapattu ja ulkopuolelta vuorattu laudoituksella. Kirkkoon mahtui noin 600 henkeä. Kirkon pääsisäänkäynnin yläpuolella olleessa kellotornissa oli viisi kelloa. Kirkkoa korjattiin vuosina 1896, 1926 ja 1939. Talvisodassa kirkko ei kärsinyt vahinkoja, mutta sodan jälkeen venäläiset ehtivät purkaa siitä sisustuksen, katon, ovet, ikkunat ja seinien yläosat ennen kuin Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941. Jatkosodan aikana kirkkoa ei korjattu. Sodan jälkeen venäläiset purkivat kirkon loppuun. Entiset Palkealan seurakuntalaiset pystyttivät kirkon paikalle muistomerkin vuonna 1993. Muistomerkki on tehty Mannerheim-linjan panssarivaunuestekivestä. ==Lähteet== * * == Aiheesta muualla == * Luokka:Raudun kirkkorakennukset Luokka:Suomen puukirkot
Boggle

Boggle on nopeutta vaativa sanapeli, jota pelataan kynän, paperin, tiimalasin, boggle-laatikon ja kirjainnoppien avulla. == Pelin kulku == Boggle-erä aloitetaan laittamalla kirjainnopat laatikkoon ja ravistamalla sitä. Laatikko on suunniteltu niin, että ravistuksen loputtua kirjainnopat tipahtavat niille varattuihin kuuteentoista koloseen muodostaen 4x4 neliön. Ravistuksen jälkeen laatikon kansi poistetaan ja tiimalasi käännetään ympäri. Nopat muodostavat Bogglekentän, josta pelaajat yrittävät löytää sanoja aloittamalla mielivaltaisesta nopasta ja siirtyen siitä johonkin viereiseen noppaan suoraan tai kulmittain. Samaa noppaa saa käyttää samassa sanassa vain kerran. Kun pelaaja huomaa sanan kentällä, merkitsee hän sen muistipaperiinsa. Yleensä noudatettu sääntö on, että sanojen on oltava suomen kielen perusmuodossa tai monikossa. Yhdyssanat hyväksytään. Nimiä tai lyhenteitä ei hyväksytä. Myöskään kaksikirjaimisista sanoista ei saa pisteitä. Vakavammissa peleissä kannattaa heti alussa määrittää jokin sanakirja josta sanan on löydyttävä, jotta sen saa pisteyttää. Kun aika loppuu tiimalasista, ilmoittavat pelaajat löytämänsä sanat. Jos jokin sana esiintyy useammalla kuin yhdellä pelaajalla, ei siitä saa pisteitä sillä kierroksella. Pisteet määräytyvät sanojen kirjainten lukumäärien nojalla seuraavasti. * 3 tai 4 kirjainta: 1 piste. * 5 kirjainta: 2 pistettä. * 6 kirjainta: 3 pistettä. * 7 kirjainta: 5 pistettä. * 8 tai useampia kirjaimia: 11 pistettä. Peli loppuu ennalta sovitun ravistusmäärän jälkeen tai kun joku pelaajista on saavuttanut ennalta sovitun pistemäärän, usein 100 pistettä. == Välineistä == Tiimalasin hiekka valuu noin 2 min 40 s. Joidenkin lähteiden mukaan ajanoton pituuden tulisi olla 3 min. Jos pelissä tulee BC kirjaimet samassa saa itse valita siihen haluamansa kirjaimen. Noppien sivuilla on kirjaimet seuraavasti. Vuosien 1977 ja 1985 painokset Sivu 1 Sivu 2 Sivu 3 Sivu 4 Sivu 5 Sivu 6 Noppa 1 Ä I N A I T Noppa 2 K J O A L I Noppa 3 Y V T S S U Noppa 4 K A L BC E Ä Noppa 5 O N T Ä A FG Noppa 6 N I Ö T E J Noppa 7 N I U T L S Noppa 8 S U P N R T Noppa 9 E P S M I K Noppa 10 L H N A E K Noppa 11 E V U H T Y Noppa 12 A O Ä A A A Noppa 13 T S K E M L Noppa 14 O M S N I R Noppa 15 Ä T N I O A Noppa 16 E D E N I I Vuoden 1994 painos Sivu 1 Sivu 2 Sivu 3 Sivu 4 Sivu 5 Sivu 6 Noppa 1 A I S B U J Noppa 2 A E E N E A Noppa 3 Ä I Ö N S T Noppa 4 A N P F S K Noppa 5 A P H S K O Noppa 6 D E S R I L Noppa 7 E I E N U S Noppa 8 H I K N M U Noppa 9 A G A Ä L Ä Noppa 10 C I O T M U Noppa 11 A J T O T O Noppa 12 E I T O S S Noppa 13 E L Y T T R Noppa 14 A K I T M V Noppa 15 A I L K V Y Noppa 16 A L R N N U == Aiheesta muualla == * Bogglea netissä * Boggle suomenkielisellä kirjainjakaumalla netissä * Boggleohjelma PC:lle * Bogglen kaltainen peli PC:lle Luokka:Sanapelit
Francesca Neri

Francesca Neri (s. 10. helmikuuta 1964 Trento Italia) on italialainen elokuvanäyttelijä. Hänen äitinsä on näyttelijä Rosalba Neri. Kotimaansa lisäksi hän on näytellyt Hollywood-elokuvissa, kuten Hannibal (2001) ja Sivulliset uhrit (2002). == Aiheesta muualla == * Luokka:Italialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lapsi (elokuva)

Lapsi () on Jean-Pierre ja Luc Dardennen vuonna 2005 valmistunut belgialainen elokuva. Lapsi voitti arvostetun Kultainen palmu -palkinnon vuoden 2005 Cannesin elokuvajuhlilla, ja oli myös Belgian ehdokas parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi. Vuonna 2017 The New York Timesin kriitikot arvioivat sen tämän vuosisadan 25 parhaan elokuvan joukkoon. Vaatii tilauksen. == Juoni == Elokuva kertoo avustuksilla ja näpistyksillä elävistä Brunosta ja Soniasta. 18-vuotias Sonia on juuri synnyttänyt parille lapsen, Jimmyn, mutta holtiton Bruno ei innostu isän roolista, vaan myy lapsen. == Näyttelijät == Lähde: Viitattu 26.4.2021. == Palkinnot == === Voitot === Cannesin elokuvajuhlat: * Kultainen palmu (Jean-Pierre Dardenne ja Luc Dardenne) === Ehdokkuudet === Euroopan elokuvapalkinnot: * Paras elokuva * Paras miesnäyttelijä (Jérémie Renier) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Vuoden 2005 belgialaiset elokuvat Luokka:Draamaelokuvat Luokka:Kultainen palmu -palkitut elokuvat
Anders Ångström (fyysikko)

Anders Jonas Ångström (13. elokuuta 1814 – 21. kesäkuuta 1874 Uppsala) oli ruotsalainen tähtitieteilijä ja fyysikko sekä yksi spektroskopian perustajista. Vuonna 1862 hän löysi spektroskooppisin menetelmin vetyä Auringosta. Vuonna 1867 Ångströmin julkaisema Recherches sur le spectre solaire on yksi alan perusteoksista. Hän toimi professorina Uppsalassa vuodesta 1858. Ångströmin mukaan on nimetty SI-järjestelmän ulkopuolinen pituuden mittayksikkö ångström. == Elämä == Ångström valmistui vuonna 1839 Uppsalan yliopistosta ja samana vuonna hänestä tuli yliopiston fysiikan dosentti. Kolme vuotta myöhemmin hän siirtyi työskentelemään Tukholman observatorioon, jossa hän sai käytännön kokemusta tähtitieteellisestä työstä ja jo seuraavana vuonna hän johti Uppsalan tähtitieteellistä observatoriota. Kiinnostuttuaan maamagnetismista, hän teki useita havaintoja magneettisuuden intensiteettiä ja erantoa koskien eri puolilla Ruotsia. Ångström teki myös tutkimuksia ollessaan vuodet 1851–1853 maailmanympäripurjehduksella ruotsalaisella Eugénie-fregatilla. Ångström seurasi Adolf Ferdinand Svanbergiä Uppsalan yliopiston fysiikan professorina. Ångström alkoi tutkia vuodesta 1861 eteenpäin spektroskopiaa ja mittasi vedyn neljän tunnetun spektriviivan tarkat aallonpituudet. Kaksi vuotta myöhemmin Ångström löysi ensimmäisenä Auringosta vetyä. Robert Thalénin ja Ångströmin vuonna 1868 laatima Auringon spektriviivojen luettelo, Recherches sur le spectre solaire, on spektroskopian perusteoksia. Luettelo sisältää tiedot yli 1200:sta spektriviivasta. Ångström huomasi metrin olevan liian suuri yksikkö ilmoittamaan spektriviivojen aallonpituuksia, joten hän päätti merkitä pituudet metrin kymmenesmiljardisosilla. Tätä mittayksikköä alettiin kutsua ångströmiksi. Ångström tutki ensimmäisenä myös revontulien spektriä vuonna 1867, ja löysi ominaisen kirkkaan viivan keltavihreällä alueella. Hän erehtyi kuitenkin luulemaan, että sama viiva olisi havaittavissa eläinratavalossa. Ångström kuoli vuonna 1874. Kompensaatiopyrheliometrin kehittäjä Knut Ångström oli hänen poikansa ja meteorologi Anders Ångström pojanpoikansa. == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Ruotsalaiset tähtitieteilijät Luokka:Ruotsalaiset fyysikot Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Vuonna 1814 syntyneet Luokka:Vuonna 1874 kuolleet
Adenosiinidifosfaatti

ADP eli adenosiinidifosfaatti on runsasenergiainen yhdiste, josta muodostuu adenosiinitrifosfaattia eli ATP:tä kun siihen lisätään entsymaattisesti fosfaattiryhmä. Adenosiinidifosfaatin kemiallinen kaava on C10H15N5O10P2, moolimassa 427,201 g/mol ja CAS-numero 58-64-0. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Terveysportti, metatesaurus: Adenosiinidifosfaatti *PubChem: Adenosine Diphosphate *DrugBank: Adenosine-5'-Diphosphate *KEGG: Adenosine 5'-diphosphate Luokka:Nukleotidit
Gregorius XVI

Paavi Gregorius XVI, syntymänimeltään Bartolomeo Alberto Mauro Cappellari (18. syyskuuta 1765, Belluno – 1. kesäkuuta 1846, Rooma) toimi paavina vuosina 1831–1846. Paavi Leo XII nimitti Cappellarin kardinaaliksi maaliskuussa 1825. 64 päivää kestänyt konklaavi valitsi hänet 2. helmikuuta 1831 yllättäen paavi Pius VIII:n seuraajaksi. Hän oli toistaiseksi viimeinen paavi, joka ei valituksi tullessaan ollut piispa. Gregorius XVI vastusti kaikkia moderneja keksintöjä. Esimerkiksi hän kielsi rautatiet hallitsemillaan alueilla – hän kutsui niitä nimellä chemins d'enfer ("paholaisen tiet"); rautatie on ranskaksi chemins de fer ("rautaiset tiet").Oxford Dictionary of Popes NY Times ==Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Vuonna 1765 syntyneet Luokka:Vuonna 1846 kuolleet
Curtis Mayfield

Curtis Lee Mayfield (3. kesäkuuta 1942 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – 26. joulukuuta 1999 Roswell, Georgia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen soul-, funk- ja R&B-laulaja;, lauluntekijä ja kitaristi. Hänet tunnetaan ehkä parhaiten soundtrack-levystään blaxploitaatio-elokuvaan Superfly – alamaailman kuningas (1972). Vuonna 1958 Mayfield perusti The Impressions -yhtyeen yhdessä Jerry Butlerin, Sam Goodenin, Richard Brooksin ja Arthur Brooksin kanssa. Yhtye oli suosituimmillaan 1960-luvun puolivälissä. Mayfieldin yhtyeelle kirjoittamista hiteistä tunnetuin on vuoden 1965 ”People Get Ready”. Vuonna 1970 Mayfield siirtyi soolouralle ja perusti Curtom Records -levy-yhtiön. Hänen soolouransa kaupallinen ja taiteellinen huippu oli vuoden 1972 albumi Superfly, josta tuli uuden yhteiskunnallisesti tiedostavan soul-musiikin tärkeimpiä teoksia yhdessä Marvin Gayen What's Going Onin ja Stevie Wonderin Innervisionsin kanssa. Albumi valittiin vuonna 2018 mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitäComplete National Recording Registry Listing, Library of Congress. Viitattu 7.9.2020.. Se ja vuoden 1975 There's No Place Like America Today valittiin myös hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään. Mayfield vietti elämänsä viimeisen vuosikymmenen vaikeasti liikuntavammaisena; 13. elokuuta 1990 sattunut onnettomuus, jossa New Yorkin Wingate Fieldin esiintymislavan valolaitteet kaatuivat hänen päälleen konsertin alussa, johti välittömästi neliraajahalvaukseen. Hän voitti vuonna 1995 ”elinikäisten saavutusten” Grammyn, ja helmikuussa 1998 hänen oikea jalkansa amputoitiin diabeteksen johdosta. Hän tuli 15. maaliskuuta 1999 valituksi Rock and Roll Hall of Fameen, mutta terveysongelmat estivät häntä osallistumasta itse seremoniaan. Mayfield kuoli saman vuoden joulukuussa. == Diskografia == * Curtis (1970) * Curtis Live (1971) * Roots (1971) * Superfly (1972) * Back to the World (1973) * Curtis in Chicago (1973) * Sweet Exorcist (1974) * Got to Find a Way (1974) * There's No Place Like America Today (1975) * Give, Get, Take and Have (1976) * Never Say You Can't Survive (1977) * Do It All Night (1978) * Heartbeat (1979) * Something to Believe In (1980) * Love is the Place (1981) * Honesty (1982) * We Come in Peace With a Message of Love (1985) * Live in Europe (1988) * Take It To the Streets (1990) * New World Order (1996) ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Yhdysvaltalaiset funklaulajat Luokka:Yhdysvaltalaiset rhythm and blues -laulajat Luokka:Yhdysvaltalaiset soullaulajat Luokka:Yhdysvaltalaiset lauluntekijät Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Songwriters Hall of Fame Luokka:Rock and Roll Hall of Fame Luokka:Neliraajahalvaantuneet henkilöt Luokka:Amputoidut henkilöt Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Vakkilan tšasouna

Profeetta Elian tšasouna oli Palkealan ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva tšasouna Vakkilan kylässä Raudun entisessä kunnassa luovutetussa Karjalassa. Profeetta Elian tšasouna rakennettiin hirrestä vuonna 1901 Pyhän Synodin varoilla. Se oli pyhitetty profeetta Elian muistolle. Varsinaisen tšasounan pinta-ala oli 45 m² ja lisäksi siinä oli 10 m² avoeteinen. Tšasouna oli 3,4 metriä korkea ja siinä oli pärekatto. Profeetta Elian tšasounaan siirrettiin irtaimistoa vuonna 1929 lakkautetusta Petäjärvellä sijainneesta Apostolien Pietarin ja Paavalin tsasounasta. Tšasounaa korjattiin vuonna 1939. Talvisodan aikana tšasouna vaurioitui ja venäläiset ovat sen sittemmin hävittäneet. ==Lähteet== * Koponen Paavo, Karjalan kirkkokummut. Tammi, Sulkava 1999. ISBN 951-31-1431-7 * Karjalan ja Petsamon ortodoksiset kirkot ja kirkkotaide, toimittanut Kristina Thomenius ja Minna Laukkanen. Etelä-Karjalan taidemuseon julkaisuja 18:1b, Jyväskylä 1997. ISBN 951-785-018-2 Luokka:Raudun kirkkorakennukset Luokka:Suomen puukirkot
Reimarla

Reimarla () on osa-alue Pitäjänmäen kaupunginosassa Länsi-Helsingissä. Reimarlassa on pääosin 1940–1970-luvuilla rakennettuja kerrostaloja sekä pientaloja. Siellä asuu noin viisi tuhatta asukasta. Alue rajoittuu etelässä vilkkaisiin Kaupin- ja Pitäjänmäentiehen, joiden toisella puolella on Pitäjänmäen yritysalue tai alueen länsipäässä Espoon Vermo. Lännessä raja naapurikaupunkiin kuuluvaan Mäkkylään kulkee Mäkkylän asemalta pohjoiseen Kehä I:lle (Mestarintie, seututie 101). Reimarlan pohjoisraja seuraa Kehä I:tä, jonka toisella puolella on Konala. Koillisessa raja kulkee pitkin Vihdintien itäpuolella juoksevaa Mätäjokea, jonka vastarannalla alkaa Lassila. Pääosin alue rajoittuu idässä kuitenkin Pitäjänmäen Marttilan osa-alueeseen, johon luetaan kuuluvaksi Partiotien ja siitä itään ennen Mätäjokea tai Kaupintietä sijoittuvat talot. Alueella sijaitsee kolme päiväkotia ja kaksi ala-asteen koulua (Pitäjänmäen koulu ja Sockenbacka skola). Pitäjänmäen koulun vieressä on urheilukenttä, jonka eteläpuolella sijaitsee kirkko. Reimarlasta löytyy myös Pitäjänmäen terveysasema. Alueen koillisosassa Vihdintien ja Kehä I:n kulmauksessa on pienehkö, lähinnä 1970- ja 1980-luvuilla rakennettu teollisuus- ja toimitila-alue. Pitäjänmäen asema sijaitsee heti Reimarlan alueen eteläpuolella Pitäjänmäentien toisella puolella ja tarjoaa sujuvia paikallisjunayhteyksiä niin Helsingin kuin Espoonkin suuntaan. Henrikintien vieressä Jyrkinkallion kentällä on Matti Peltokankaan vuonna 2000 paljastettu kiviveistos Juhlapöytä. == Lähteet == * Rakentamisen aikakausia. Karttaliite teokseen Helsingin kaupungin rakennusjärjestys 2000. Helsinki, Rakennusvalvontavirasto. == Aiheesta muualla == * Reimarla satelliitista. Kaupintie-Pitäjänmäentie rajaa Reimarlaa etelässä, Espoon kaupunki lännessä ja Kehä I pohjoisessa. Luokka:Pitäjänmäki Luokka:Helsingin osa-alueet
Processing

Processing on avoimen lähdekoodin ajatukseen perustuva ohjelmointikieli, joka on tarkoitettu etenkin elektronisen taiteen luomiseen. Se perustuu oliopohjaiseen Javaan. Processingin kehittivät Casey Reas ja Benjamin Fry yhdysvaltalaisen MIT:n medialaboratoriossa. Processingia käytetään etenkin ohjelmoinnin alkeiden opettamisessa. Visuaalisuutensa ja yksinkertaisuuteensa vuoksi se on saavuttanut nopeasti suosiota. ==Esimerkki== Tässä esimerkissä, Hei maailma -ohjelma, on yksinkertaisesti piirtää viiva: line(15, 25, 70, 90); Seuraava koodi on parempi esimerkille. //Hello mouse. void setup() { size(400, 400); stroke(255); background(192, 64, 0); } void draw() { line(150, 25, mouseX, mouseY); } ==Aiheesta muualla== * Projektin kotisivut * Processing-opas Luokka:Ohjelmointikielet
Thornthwaiten ilmastoluokitus

Thornthwaiten ilmastoluokitus on vesitasapainoon ja sen vuosivaihteluihin perustuva ilmastoluokitus. Muita vaikuttavia tekijöitä ovat sademäärä ja suurin mahdollinen haihtuminen PET, joka riippuu lämpötilasta. Thornthwaiten luokituksessa lasketaan kosteus ottaen huomioon haihtuminen, kosteuden vaihtelut, lämpötilaa kuvaava luku ja vuosittaisia lämpötilan vaihteluja kuvaava luku. Thornthwaiten luokitus on määriin perustuva (kvantitatiivinen) ilmastoluokitus. Thornthwaiten luokitusta, joka syntyi 1948 osin arvosteluna Köppenin luokitukselle, käytetään melko harvoin, sillä se on monimutkainen ja epähavainnollinen. == Kosteus== Jos sataa tasaisesti ympäri vuoden ja sama määrä haihtuu, ei ole koskaan veden vajausta D tai ylimäärää s. Kuivan ilmaston s=0 ja d>0, ja kostean s>0 ja d=0. Thornthwaiten kokonaiskosteusindeksi on: MI = 100*(s-d) / PET *A hyvin kostea 100 *B4 kostea 80-100 *B3 kostea 60-80 *B2 kostea 40-60 *B1 kostea 20-40 *C2 alikostea 0-20 *C1 alikuiva -33-0 *D puolikuiva -66-33 *E kuiva -110-66 ==Kausittainen kosteus== *Kuivuusindeksi DI=100*d/PET *Kosteusindeksi HI=100*s/PET. *A, B, C2 kosteat ilmastot *r Ei vajausta tai vain vähän 0-16,7 *s Keskimääräinen vajaus kesällä 16,7-33,3 *w Keskimääräinen vajaus talvella 16,7-33,3 *s2 Voimakas vajaus kesällä 33,3 *w2 Voimakas vajaus talvella 3,3 *C, D, E kuivien ilmastojen kosteusindeksi *d ei ylimäärää tai vain vähän 0-10 *s keskimääräinen ylimäärä talvella 10-20 *w keskimääräinen ylimäärä kesällä 10-20 *s2 voimakas ylimäärä talvella 20 *w2 voimakas ylimäärä kesällä 20 ==Lämpötehokkuus== Lämpötehokkuus on suoraan teoreettinen haihtuminen eli PET. *A’ > 1440 megaterminen *B’4 1440-997 mesoterminen IV *B’3 997-855 mesoterminen III *B’2 855-712 mesoterminen II *B’1 712-570 mesoterminen I *C’2 570-427 mikroterminen II *C’1 427-285 mikroterminen I *D’ 285-142 tundra *E’ < 142 jää == Kesän lämpökeskittyminen== Kolmen lämpimimmän kuukauden teoreettinen enimmäishaihdunta (PET)/koko PET mittaa, kuinka suuri prosenttiosuus haihtumisesta tapahtuu lämpimimpien kuukausien aikana. Jos lämmön kesään keskittyvä lämpökeskittyminen on pieni, lämpötila on melko tasainen ympäri vuoden. *<48,0 a' *48,0 – 51,9 b’4 *51,9 – 56,3 b’3 *56,3 – 61,6 b’2 *61,6 – 68,0 b’1 *68,0 – 76,3 c’2 *76,3 – 88,0 c’1 *> 88,0 d’ == Katso myös== *Haihtuminen *Ilmasto *Köppenin ilmastoluokitus Luokka:Ilmastoluokitukset
Tuukka Tomperi

Tuukka Tomperi (s. 1971, Tampere) on suomalainen tutkija, toimittaja ja kirjoittaja. Tomperi on työskennellyt Tampereen yliopiston opettajankoulutuslaitoksen lehtorina ja tutkijana sekä kasvatustieteen laitoksen tutkijana ja assistenttina. Aikaisemmalla työurallaan hän työskenteli lukion ja aikuislukion opettajana filosofiassa, elämänkatsomustiedossa, psykologiassa ja yhteiskuntaopissa. Tomperi on kirjoittanut muun muassa kasvatusfilosofiaan, opettamiseen, opetussuunnitelmatutkimukseen ja koulutussosiologiaan, yhteiskunnalliseen kasvatukseen, elämänkatsomustietoon ja kriittiseen pedagogiikkaan sekä filosofian historiaan (renessanssi, Francis Bacon, David Hume, espanjalainen filosofia) ja kirjallisuuden filosofiaan liittyvistä kysymyksistä. Hän on toimittanut suomeksi brasilialaissyntyisen kasvatusfilosofi Paulo Freiren pääteoksen Sorrettujen pedagogiikka. Tomperi kuuluu filosofisen aikakauslehden niin & näin perustajakuntaan ja on lehden toimituskunnan jäsen (toimitussihteeri 1996–2011). Lisäksi hän oli Osuuskunta Vastapainon hallituksen puheenjohtaja (2002–2009). Tomperi on filosofisen verkkoportaalin http://www.filosofia.fi päätoimittaja (vuodesta 2006). ==Teokset== *Dialogi tiedosta ja maailmankuvista (Titus Hjelmin ja Sebastian Slotten kanssa). Tammi, Helsinki 2002. (Ruotsiksi Dialog. Kunskap och världsbild, 2007.) *Dialogi yksilöstä ja yhteisöistä (Juhani Niemelän kanssa). Tammi, Helsinki 2004. (Ruotsiksi Dialog. Individen och samhället, 2007.) *Dialogi tiedosta ja maailmankuvista -- opettajan aineisto: elämänkatsomustiedon didaktiikkaa. Tammi, Helsinki 2003. *Dialogi yksilöstä ja yhteisöistä -- yhteiskunnallisen opetuksen aineisto. Tammi, Helsinki 2005. **Dialogin verkkosivut *Kenen kasvatus. Kriittinen pedagogiikka ja toisinkasvatuksen mahdollisuus. (Toim. Tomi Kiilakosken ja Marjo Vuorikosken kanssa). Vastapaino, Tampere 2005. *Sokrates koulussa. Itsenäisen ja yhteisöllisen ajattelun edistäminen opetuksessa. (Toim. Hannu Juuson kanssa). niin & näin, Tampere 2008. *Miguel de Unamuno ja Traaginen elämäntunto. Jälkisanat teoksessa Miguel de Unamuno, Traaginen elämäntunto. Suom. Tapani Kilpeläinen. niin & näin, Tampere 2009. *Ajattelen, siis olen: Opettajan opas. Opettajan opas Yleisradion Ajattelen, siis olen -ohjelmasarjan koulukäyttöä varten. (Yhdessä Hannu Juuson kanssa.) Opas ja ohjelmasarja verkossa *Akateeminen kysymys? Yliopistolain kritiikki ja kamppailu uudesta yliopistosta. (Toim.) Vastapaino, Tampere 2009. Kirjan verkkosivu *Ajatellaan yhdessä! Taitavan ajattelun työkirja. Käytännönläheistä filosofointia. (Beate Børresenin ja Bo Malmhesterin norjankielisestä käsikirjoituksesta suomeksi kääntänyt, muokannut ja täydentänyt.) niin & näin, Tampere 2011. Kirjan tiedot ja näytesivuja. *Väittely opetusmenetelmänä. Kriittisen ajattelun, argumentaation ja retoriikan taidot käytännössä. (Yhdessä Leena Kurjen kanssa.) niin & näin, Tampere 2011. * ==Aiheesta muualla== Tuukka Tomperin kotisivu Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset kasvatustieteilijät Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keskihakuvoima

Keskihakuvoima (keskihakuisvoima, sentripetaalivoima) on voima, joka aikaansaa keskeiskiihtyvyyden. Ympyräliikkeessä olevaan kappaleeseen kohdistuva keskihakuvoima pitää kappaleen ympyräradalla. Keskihakuvoima vaikuttaa ympyrän keskipistettä kohden, kohtisuorassa liikesuuntaa vastaan. Voiman suuruus saadaan laskettua kaavasta: :F = m \frac{v^2}{r}. Kaavassa F on voima, m kappaleen massa, v ympyräliikkeen nopeus ja r ympyrän säde. == Katso myös == * Ympyräliike * Keskipakoisvoima == Lähteet == # Martti Kaukiainen, et al. 1982: Uuden lukion fysiikka 1 Luokka:Voimat Luokka:Klassinen mekaniikka
There

There oli vuodesta 1998 toiminut yhdysvaltalainen monen pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG). Toisin kuin suurin osa lajityyppinsä edustajista, There ei keskittynyt taistelemiseen tai väkivaltaan. Sitä pystyi enemmänkin pitämään kolmiulotteisena rajapintana internet-keskusteluhuoneelle, ja se kuului tässä mielessä samaan luokkaan Habbon kanssa. Oman hahmonsa avatarin ulkonäköä pystyi säätämään rajoitetusti, ja sillä pystyi seikkailemaan erilaisissa paikoissa. Pelissä oli myös jonkinlainen kokemusjärjestelmä ja mahdollisuus hankkia Peruskäyttö oli ilmaista, mutta suurin osa vaatteista ja palveluista oli maksullisia. There suljettiin 9. maaliskuuta 2010. There uudelleen avattiin 18. toukokuuta 2011 , mutta vain yksityiseen käyttöön. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *www.there.com Luokka:Virtuaalimaailmat
Marttila (Helsinki)

Marttila () on osa-alue Pitäjänmäen kaupunginosassa ja peruspiirissä Helsingissä. Siellä asuu 323 asukasta (1.1.2015), ja työpaikkoja alueella on 20 (31.12.2013). Pieni Marttilan alue rajoittuu idässä Vihdintien itäpuolella virtaavaan Mätäjokeen ja etelässä Kaupintiehen. Heti Kaupintien eteläpuolella on Pitäjänmäen yritysalue. Lännessä Korsupolun ja Partiotien talot luetaan vielä Marttilaan, mutta lännempänä ja pohjoisessa naapurina on Reimarlan osa- alue. Marttila on melko väljä rintamamiestaloista koostuva omakotialue. == Historiaa == Suurin osa alueen taloista on rakennettu vuosien 1939 - 1942 välillä. Alue ei ole perinteinen rintamamiestaloalue, koska se on rakennettu sodan aikana. Talot oli tarkoitettu sodassa haavoittuneille rintamamiehille. Talot jaettiin Suomen Punaisen Ristin ja Sotainvalidien Veljesliiton toimesta. Talot on tyyppitaloja joko suomalaisia (Mottitie) tai ruotsalaisia (Korsutie) elementtipuutaloja. == Osuuskunta Helsingin Valokuidut == Osuuskunta Helsingin Valokuidut on lähtöisin alueelta. Osuuskunta on rakentanut alueelle 2014 valokuituverkon (FTTH). Alue on pilottikohde tekniikalle, jolla voidaan rakentaa moderni ja nopea tietoliikenne vanhalle omakotitaloalueelle. Osuuskunta voitti 2017 EU:n palkinnon "European Broadband Awards 2017" sarjassa avoimuus ja kilpailu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Marttilan pientaloalue satelliitista. * Osuuskunta Helsingin valokuidut * Tuntematon idylli valtaväylien välissä. Helsingin Sanomat 26.10.2014 * Pitäjänmäki muistelee * Asuminen alueittain Helsingissä 2015. Tilastoja. Luokka:Pitäjänmäki Luokka:Helsingin osa-alueet
John Williams (kitaristi)

John Williams (s. 24. huhtikuuta 1941 Melbourne, Australia) on brittiläis- australialainen kitaristi. Hänet tunnetaan parhaiten taidemusiikin esittäjänä, mutta hän on toiminut monien erilaisten musiikkityylien parissa. Williamsia opetti aluksi hänen isänsä Len Williams. 12-vuotiaana hän siirtyi Espanjaan Andrés Segovian oppilaaksi. Myöhemmin hän opiskeli pianonsoittoa Royal College of Musicissa Lontoossa, koska koulussa ei ollut tuolloin kitaransoiton osastoa. Williamsin valmistuttua hänelle tarjottiin mahdollisuus perustaa kyseinen osasto. Hän tarttui tilaisuuteen ja johti osastoa ensimmäiset kaksi vuotta. Williams on siitä lähtien pitänyt yhteyttä Collegeen ja Northern Collegeen Manchesterissa. Hän toimii Royal Academy of Musicissa vierailevana professorina. Williams on tehnyt yhteistyötä Julian Breamin ja Paco Peñan kanssa ja soittanut Sky-yhtyeessä. Hän on toiminut myös säveltäjänä ja sovittajana. Useat säveltäjät, kuten Stephen Dodgson, André Previn, Patrick Gowers, Richard Harvey ja Steve Gray, ovat omistaneet Williamsille kitarasävellyksiä. Hän on luonut myös australialaisten säveltäjien, kuten Phillip Houghtonin, Peter Sculthorpen ja Nigel Westlaken, kanssa kitarasävellyksiä, jotka tuovat esiin hänen kotimaansa tunnelmaa. Luokka:Australialaiset kitaristit Luokka:Brittiläiset kitaristit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kake

Kake on kaupunki Alaskassa Kupreanofinsaaren luoteiskulmassa. Vuoden väestönlaskennassa sen väkiluku oli 710. Näistä 66,76 prosenttia oli Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia. == Historiaa == Tlingiteihin kuuluva kake-heimo on asuttanut Kupreanofinsaarta esihistoriallisista ajoista lähtien. Eurooppalaiset uudisasukkaat pelkäsivät kakeja 1700- ja 1800-luvuilla. Kakesodassa Yhdysvaltain laivasto tuhosi kolme kake-kylää vuonna 1869 Sitkassa tapahtuneen ampumavälikohtauksen jälkeen. Kaket rakensivat uudelleen yhden kylän 1890-luvulla nykyisen Kaken paikalle. Kakessa on maailman korkein toteemipaalu. 132 jalkaa korkea toteemi veistettiin vuonna 1967 Alaskan ostamisen satavuotisjuhlan kunniaksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kake Google Localissa Luokka:Alaskan kaupungit
Kuusisaari

Kuusisaari () on saari Seurasaarenselän ja Laajalahden välissä Länsi- Helsingissä. Se on myös Munkkiniemen kaupunginosaan kuuluva osa-alue. Asukkaita Kuusisaaressa on 545 ja työpaikkoja 68 (1.1.2013). Alueen pientalot ovat Helsingin kalleimpia. Hintatasoon vaikuttaa osaltaan nostavasti se, että pääkaupunkiseudulle epätyypillisesti rannat ovat taloyhtiöiden omistuksessa.Munkkiniemen peruspiiri, Helsingin kaupunki Kuusisaaren halki kulkee vilkasliikenteinen Kuusisaarentie, joka johtaa Munkkiniemestä Kuusi- ja Lehtisaaren kautta Espoon Keilaniemeen. Kuusisaaressa on muun muassa Didrichsenin ja Villa Gyllenbergin taidemuseot. Alueella on Saksan, Japanin, Bulgarian, Etelä-Korean, Unkarin ja Indonesian suurlähetystöt sekä Iranin suurlähettilään virka-asunto. Arkkitehtuurinsa puolesta kiinnostavana pidetyn Saksan suurlähetystön (Krogiuksentie 4) suunnitteli työryhmä Juha Leiviskä, Rosemarie Schnitzler ja Nicholas Mayow. Rakennus valmistui 1993. Presidentti Kyösti Kallio asui talvisodan ajan Saksan suurlähetystön paikalla sijainneessa Larsron huvilassa, koska se katsottiin Helsinkiin kohdistuneen pommitusuhan vuoksi Presidentinlinnaa turvallisemmaksi. Huvilan oli aikanaan rakennuttanut kauppaneuvos Lars Krogius. Länsi-Saksa osti tontin suurlähetystöään varten vuonna 1982, minkä jälkeen huvila purettiin. == Luonnehdinta alueesta == Kuusisaaren rannoilta avautuu sisälahtimaisema. Lähetystöjen ja omakotitalojen lisäksi saarella on tasakattoisia tiilipintaisia rivitaloja, suuri osa niistä 1960- ja 1970-luvuilta. Valtionverotuksen alainen keskitulo 15–64-vuotiailla asukkailla henkeä kohti oli Kuusisaaressa 137 148 euroa vuonna 2008, eli pääkaupunkiseudun osa-alueista selvästi korkein ja noin 4,5 kertaa Helsingin keskituloa suurempi. Vuonna 2006 keskitulo oli 189 255, noin 7 kertaa Helsingin keskituloa suurempi. Kuusisaaren ja Lehtisaaren postinumeroalue 00340 on Suomen kuudenneksi suurituloisin: sen täysi-ikäisistä asukkaista 53 prosenttia kuului vuonna 2021 maan hyvätuloisimpaan viidennekseen. Postinumeroalue 00340 Helsinki lukeutuu alueisiin, joilla asuntojen hinnat nousivat vuosien 2009–2014 aikana Helsingissä kaikkein vähiten, ja vuonna 2014 postinumeroalueen asuinneliöiden keskimääräinen myyntihinta myös laski. Kehitykseen on vaikuttanut Helsingin ja Vantaan seurakuntayhtymien suunnitelmat nostaa Lehtisaaresta omistamiensa tonttien vuokria merkittävästi.Lehtisaaren ja Pakilan asuntojen suosio väljähti Helsingin uutiset 17.03.2014 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Architectural Map Guide. Helsinki-Espoo-Kauniainen-Vantaa. Association of Finnish Architects SAFA, 2000. * Roos, John E. Släkten Krogius. – Helsinki, 1924. Sivut 184–193. Luokka:Helsingin saaret Luokka:Munkkiniemi Luokka:Helsingin osa-alueet
Mikko Ronkainen

Mikko Ronkainen (s. 25. marraskuuta 1978 Muurame) on entinen suomalainen freestylehiihtäjä, lajinaan kumparelasku. Kumparelaskussa Ronkaisen kirkkaimmat saavutukset ovat olympiahopea Torinon olympialaisista 2006, kaksi maailmanmestaruutta vuosilta 2001 ja 2003 sekä maailmancupin kokonaiskilpailun voitto kaudelta 2000–2001. Ronkainen lopetti huippu-uransa vuonna 2007. Hän kuitenkin osallistui keväällä 2008 pidettyihin kumparelaskun SM-kilpailuihin sijoittuen neljänneksi. Toukokuussa 2009 hän ilmoitti tekevänsä paluun tavoitteenaan Vancouverin olympialaiset 2010. Vancouverissa hän sijoittui 14:nneksi. Ronkainen lopetti uransa kauden 2009–2010 jälkeen. Seuratasolla Ronkainen edusti Jyväskylän Freestyleseuraa. Häntä valmensi Pekka Lehtikallio. Ronkainen on naimisissa ja hänellä on kolme lastaUrheilijan harjoittelu – Mikko Ronkainen, Sportello. Ronkaisella on myös nimikkorinne laskettelukeskus Riihivuoressa, joka sijaitsee Muuramessa.Rinteet ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ronkainen Hiihtoliiton sivuilla * *Ylen Elävä arkisto: Töyssyjen taituri Mikko Ronkainen Luokka:Suomalaiset freestylehiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Francesco Sforza

Francesco Sforza (23. heinäkuuta 1401 – 8. maaliskuuta 1466) oli italialainen herttua ja sotapäällikkö. Hän oli Sforza-suvun ensimmäinen hallitsija ja toimi Milanon herttuana vuosina 1450–1466. ==Sotilasura== Francesco Sforza oli palkkasoturiarmeijaa komentaneen Muzio Attendolo Sforzan avioton poika. Isän kuoltua Francescosta tuli armeijan komentaja, condottiere, joka palveli muiden työnantajien ohella pääasiassa appeaan Milanon herttua Filippo Maria Viscontia. Francesco saavutti mainetta erinomaisena taktikkona ja johti joukkojaan taistelussa taidokkaasti. Hän toi Viscontin suvulle lukuisia voittoja Venetsiasta, ja kiitoksena palveluksistaan Filippo Maria Visconti antoi vuonna 1443 hänelle tyttärensä Bianca Maria Viscontin puolisoksi. ==Milanon käskynhaltijaksi== Filippo Maria Visconti kuoli ilman miespuolista perijää, ja Milanon jäädessä ilman herttuaa levottomuudet puhkesivat. Kansa otti vallan käsiinsä ja perusti niin kutsutun Ambrosian tasavallan. Venetsialle Milanon tila ei ollut eduksi, sillä Ambrosian tasavalta oli voimakkaasti teokraattinen, mikä hankaloitti kaupankäyntiä. Pelastaakseen tilanteen johtavien sukujen eduksi, Francesco sai käytettäväkseen venetsialaisia joukkoja, joiden avulla hän valtasi Milanon itselleen. Koska Viscontin suvulla ei ollut perijää, Francesco julisti itsensä Milanon herttuaksi vaimonsa kautta vuonna 1450. ==Hallitsijana== Francesco ystävystyi Firenzen Cosimo de'Medicin kanssa, joka antoi tälle poliittista ja taloudellista tukea. Vuonna 1454 Francesco oli mukana järjestämässä Lodin rauhaa, jossa Italian kaupunkivaltiot solmivat keskenään rauhansopimuksen ja poliittinen tilanne rauhoittui. Medicin esimerkkiä seuraten Francesco tuki taiteita ja tieteitä ja palkkasi hoviinsa näiden alojen osaajia. Hän nykyaikaisti Milanon kaupunkia ja tuki rakennushankkeita. Hovi palautettiin Castello Sforzescoon ja siitä tuli eräs renessanssin kulttuurikeskuksia. Francesco nautti kansansa suosiota ja loi tehokkaan veronkantosysteemin, joka toi vaurautta hoville ja kaupungille. ==Perhesuhteet== Francesco Sforza on jäänyt historiaan myös naistenmiehenä. Hänellä oli lukemattomia rakastajia ja kerrotaan, että Castello Sforzescossa toimi sihteeri, jonka ainoana tehtävänä oli pitää kirjaa herttuan vuoteen jakamisesta. Francescon ensimmäinen vaimo oli Monalton kreivitär Polissena Ruffo, joka kuoli tätinsä myrkyttämänä vuonna 1420, kuten heidän ensimmäinen tyttärensäkin. Bianca Maria Viscontin kanssa Francescolla oli 8 lasta, joista Galeazzo Maria ja Ludovico Maria nousivat myöhemmin Milanon valtaistuimelle. Francesco Sforza kuoli pöhöön 8. maaliskuuta 1466. ==Erityispiirteitä== Niccolò Machiavelli mainitsee Francesco Sforzan useasti kirjassaan Ruhtinas. Machiavelli kritisoi Italiassa vallalla ollutta tapaa pitää palkka-armeijoita, mistä Francesco mainitaan varoittavana esimerkkiä. Francesco saa kirjassa myös kiitosta osakseen vallankäyttötaidoistaan. ==Aiheesta muualla== * Sukupuu * Castello Sforzescon viralliset sivut Luokka:Italian historia Luokka:Vuonna 1401 syntyneet Luokka:Vuonna 1466 kuolleet Luokka:Milanon herttuat
Fools Gold

Fools Gold on brittiläisen rock-yhtyeen The Stone Rosesin kappale. Vaikka sitä ei ole virallisesti julkaistu millään albumilla, se on yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Kappale on julkaistu tuplasinglenä "What The World Is Waiting For" -kappaleen kanssa vuonna 1989 ja yhtyeen debyyttialbumin The Stone Rosesin kymmenvuotis-juhlapainoksen bonuslevyllä. Alun perin kappale on n. 9-minuuttinen, mutta se tunnetaan parhaiten lyhennettynä neljän minuutin versiona. Kappaleelle on ominaista nopeat, rytmikkäät ja kaikuvat rummut, jossa wahwah-pedaalia hyväksikäyttämällä ja rumpujen sekä basson tahdissa John Squiren kitaransoitto tuo kappaleeseen rockahtavan ja myös osaksi funkahtavan tunnelman. Ian Brownin rauhallinen laulu yhdistettynä kaikuviin rumpuihin tuo kappaleeseen hyvin psykedeelistä tunnelmaa. Fools Gold nousi Suomen virallisen listan sijalle 17. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1989 kappaleet Luokka:The Stone Rosesin kappaleet
Campari

Campari on tunnettu alkoholijuomamerkki. Sen kehitti italialainen Gaspare Campari vuonna 1860. Camparin kotikaupunki on Milano. Camparia valmistaa Campari Group, joka valmistaa myös Aperolin. Campari on yleensä aperitiivina nautittava katkero, jonka alkoholipitoisuus on 25 prosenttia. Campari on tärkein ainesosa maailman suosituimmassa cocktailissa, eli Negronissa. Suomessa Camparia on perinteisesti juotu appelsiinimehun tai soodan ja jäiden kera – tämä cocktail tunnetaan nimellä Garibaldi. Campari Spritz on Italian toiseksi suosituin spritz-juoma. Camparin maku on karvas. Juoman tunnusmerkkinä voidaan pitää sen punaista väriä. Punainen väri on alun perin saatu kokenillikirvasta, mutta tuote on nykyään vegaaninen eikä kirvoja käytetä värin saamiseksi. == Tunnettuja Campari-juomasekoituksia == * Negroni (giniä, punaista vermuttia ja Camparia) * Americano (Camparia, punaista vermuttia ja soodavettä) * Negroni Sbagliato * Campari Spritz * Campari-soda * Campari-appelsiinimehu (Garibaldi) * Campari-testarossa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Camparin kotisivut Luokka:Alkoholijuomamerkit Luokka:Italialaiset juomat Luokka:Katkerot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Appelsiinimehu

Appelsiinimehu on tuoreista appelsiineista puristamalla tehty mehu, jota juodaan eri puolilla maailmaa. Monissa länsimaissa mehu kuuluu aamiaiseen. Suomessa myytävä appelsiinimehu on usein valmistettu pakastetusta mehutiivisteestä, johon on lisätty alkuperäistä mehua vastaava määrä vettä.Esim. Valio täysmehut Rainbow appelsiinimehu Pirkka appelsiinitäysmehu Maailman suurimmat appelsiinimehun tuottajat ovat Yhdysvallat ja Brasilia. orange Juice Citrus Fruit UNCTAD Appelsiinimehun raaka-aineena käytetään pienempiä appelsiineja, joiden sato on ajoittain ollut heikko kasvitautien vuoksi. Siksi mehuista on ollut pulaa. Satoon vaikuttaa esimerkiksi kellastumistauti, myös HLB-taudiksi (huanglongbing) kutsuttu bakteeritauti. Sen aiheuttaa Candidatus liberibacter -niminen bakteeri, jota levittää diaphorina citri -hyönteinen. Myös kuivuudella on ollut vaikutusta satoihin.Don Lehtinen, Appelsiini­mehun hinta uhkaa nousta hirmu­myrskyjen ja aasialaisen bakteeri­taudin takia Hs.fi 10.8.2023, viitattu 8.6.2024 (tilaajille)Appelsiini­­sato romahti – tämä siitä seuraa Taloussanomat, is.fi 11.8.2023, viitattu 8.6.2024 Saatavuudella on ollut vaikutusta mehun hintaan, joka on vuoden 2022 lopun jälkeen puolessatoista vuodessa yli kaksinkertaistunut. Appelsiinin korvaajaksi onkin ennakoitu mandariinia, joka kestää säiden vaihtelua paremmin.Joonas Laitinen, Aasiasta lähtöisin oleva bakteeri kylvää tuhoa, ja siksi appelsiini­mehu kallistuu rajua vauhtia, Hs.fi 29.5.2024, viitattu 8.6.2024 100 g eli noin 1 dl appelsiinimehua sisältää 10 g hiilihydraatteja ja 187 kJ (45 kcal) energiaa. C-vitamiinia on 36 mg.Appelsiinitäysmehu Fineli Eräät valmistajat lisäävät C-vitamiinia niin, että sitä on yhteensä 60 mg per 100 g.Valio Appelsiinitäysmehu Valio C-vitamiini suojaa tuotetta hapettumiselta.Tuoremehu - täysmehu Alavuden tuoremehuasema Appelsiinimehulla on yhteisvaikutuksia eräiden lääkeaineiden kanssa, sillä se voi vähentää merkittävästi feksofenadiinin ja seliprololin vaikutusta estämällä suoliston kuljetusproteiinien (OATP, organic anion- transporting polypeptide) toimintaa. Appelsiinimehu vähentää merkittävästi myös korkean verenpaineen hoidossa käytettävän aliskireenin pitoisuuksia veriplasmassa. Appelsiinimehua käytetään drinkeissä muun muassa kuohuviinin kanssa. Appelsiinimehua käytetään myös kakkuihin ja kiisseleihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Annikka Kalliokoski: Ruoka ja juoma voivat muuttaa lääkkeiden vaikutuksia, Suomen Lääkärilehti 5/2013 vsk 68 (pdf) Luokka:Mehut Luokka:Hedelmäjuomat