EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kuninkuusravit 1931

Kuninkuusravit 1931 olivat kahdeksannet Kuninkuusravit. Ne järjestettiin 29.–30. elokuuta 1931 Helsingissä Käpylän raviradalla. Ravikuninkuuden voitti Frans Vanhatalon omistama ja ohjastama tamma Tomu.Aalto 2006, s. 112. Vuosien 1924-1930 Kuninkuusravit oli pidetty Lahdessa. Niiden järjestäjinä toimivat Lahden hevosystäväinseura ja Suomen Ravirengas. Vuoden 1930 Kuninkuusravien jälkeen kilpailut siirtyivät kokonaan Suomen Ravirenkaan vastuulle. Se päätti järjestää ne joka toinen vuosi Helsingissä ja joka toinen vuosi vuorotellen Viipurissa, Turussa, Tamperella, Seinäjoella ja Lahdessa. Kuninkuuskilpailuun oli ilmoitettu seitsemän hevosta, joista neljä oli tammoja. Kilpailu suoritettiin niin sanottuna ennätysajona, jolloin kaksi hevosta kiersi rataa samanaikaisesti. Hevosten paremmuusjärjestys ratkaistiin sijaipisteillä. Ravikuninkaaksi seppelöitiin hallitseva ravikuningas tamma Tomu, joka oli nopein kaikilla kolmella matkalla. Kilpailumatkat juostiin totutusta poikkevassa järjestyksessä. Lauantainan juostiin ainoastaan 3 000 metriä ja 1 609 metriä sekä päätösmatkana juostu 2 000 metriä suoritettiin sunnuntaina. === Osallistujat === Tammat on merkitty tähdellä. Hevonen Ohjastaja Kasvattaja Omistaja Dolly* Kalle Salminen tuntematon K. Karlberg, Degerö Hyrinä* Arvi Räikkönen Anton Klemi, Valkeala F. G. Buttenhoff, Viipuri Kasper H. Ekholm tuntematon Victor Lång, Helsingin mlk Pamun-Humu Fritz Buttenhoff Anton Nummela, Sippola Fritz Buttenhoff, Viipuri Pelle Kalle Saarinen Tomu* Frans Vanhatalo Frans Vanhatalo, Pori Frans Vanhatalo, Pori Virkku-Lintu* Matti Onkalo === Tulokset === Sijoitus Hevonen 3 000 m 1 609 m 2 000 m Pisteet Kokonaisaika Ero 1\. Tomu* 1. 1. 1. 3 10.18,6 2\. Virkku-Lintu* 3. 2. 2. 7 10.31,2 +12,8 3\. Hyrinä* 2. 3. 3. 7 10.36,0 +17,6 4\. Pamun-Humu 5. 4. 4. 13 5\. Kasper 6. 5. 6. 17 \- Pelle 4. p. 5. \- Dolly* hyl - - - - - == Lähteet == * === Viitteet === 1931
Kuninkuusravit 1932

Kuninkuusravit 1932 olivat yhdeksännet Kuninkuusravit. Ne järjestettiin 3.–4. syyskuuta 1932 Tampereella Hippoksen raviradalla. Ravikuninkuuden voitti Frans Vanhatalon omistama ja ohjastama tamma Tomu, jolle titteli oli kolmas perättäinen.Aalto 2006, s. 113. Vuoden 1932 Kuninkuusravit olivat ensimmäiset Tampereella järjestetyt. Tampereen Hippoksen rata oli kilpailuja varten päällystetty uudelleen urheilukentillä käytetyllä hiilimurskalla. Kilpailuun ilmoitettiin ainoastaan kuusi hevosta, joista kolme oli tammoja. Yleisömäärä jäi vähäiseksi, sillä lauantaina kilpailuja seurasi vain 300 katsojaa ja sunnuntaina noin tuhat. === Osallistujat === Tammat on merkitty tähdellä. Hevonen Ohjastaja Kasvattaja Omistaja Huijari Juho Kyläsorri Nikaran-Sirkka* Erkki Mäkinen Samolainen Erkki Perheentupa Erkki Perheentupa, Loimaa Tomu* Frans Vanhatalo Frans Vanhatalo, Pori Frans Vanhatalo, Pori Virkku-Lintu* Matti Onkalo Viuhka Oskari Vanhatalo === Tulokset === Sijoitus Hevonen 3 000 m 1 609 m 2 000 m Pisteet Kokonaisaika Ero 1\. Tomu* 1. 1. 2. 4 10.32,2 2\. Huijari 4. 3. 3. 10 11.00,8 +28,6 3\. Nikaran-Sirkka* 5. 4. 4. 12 11.33,1 1.00,9 \- Viuhka 3. p p - - - \- Samolainen 2. p p - - - \- Virkku-Lintu* hyl - - - - - == Lähteet == * === Viitteet === 1932 Luokka:Vuoden 1932 urheilu Luokka:Tampereen urheilutapahtumat
Navajoiden reservaatti

Navajoiden reservaatti tai Navojomaa (, ) on navajo-intiaaneille varattu reservaatti, joka sijaitsee Utahin, New Mexicon ja Arizonan alueilla. Pinta- alaltaan reservaatti on noin 71 000 neliökilometriä, mikä tekee siitä Yhdysvaltain suurimman intiaanireservaatin. Navajot saapuivat Yhdysvaltain eteläosiin oletettavasti jossain vaiheessa 1500-luvulla. Kun amerikkalaiset löysivät navajoiden mailta öljyä 1920-luvulla, nousi tarve organisoida hallitus, koska ainoastaan Yhdysvaltain liittovaltio voi tehdä sopimuksia alkuperäisväestön kanssa. Navajoiden omat hallintoelimet perustettiin vuonna 1923. == Laillinen status ja hallinto == Navajoiden reservaatti on yksi Yhdysvaltain liittovaltion 547 tunnustamasta reservaatista, joka on myös suvereeni. Navajoiden reservaatilla ei kuitenkaan ole omaa perustuslakia. Reservaatin pääkaupunki, Window Rock, sijaitsee Arizonan puolella. Navajomaa on jaettu 110 kaupunkiin (), joista valitaan yhteensä 88 edustajaa Navajoiden neuvostoon. Nykyään neuvosto on reservaatin lakiasäätävä elin. Valta jaettiin kolmeen osaan vuonna 1991, ja reservaatilla on lisäksi omat toimeenpanevaa ja oikeudellista valtaa käyttävät elimensä. Toimeenpanevaa valtaa käyttää presidentti, joka valitaan vaaleilla. Vuodesta 2023 lähtien presidenttinä on toiminut Buu Nygren. Presidentti, varapresidentti ja neuvoston jäsenet valitaan neljän vuoden välein pidettävissä vaaleissa. == Talous ja koulutus == Reservaatti sijaitsee pääsääntöisesti kuivalla alueella, mikä vaikuttaa sen talouteen: merkittävä osa reservaatin asukkaista ansaitsee elantonsa reservaatin ulkopuolella. Työn perässä on myös muutettu esimerkiksi Kansas Cityyn tai Los Angelesiin. Kotitalouksien mediaanitulot olivat vuonna 2021 vain 30 275 dollaria, mikä on alle puolet Yhdysvaltain vastaavasta luvusta. Vuonna 2015 reservaatin työttömyysasteen arvioitiin olevan 40–60 prosenttia. Merkittävä työllistäjä ovat olleet hiilikaivokset, jotka ovat puolestaan vaikuttaneet negatiivisesti alueen luontoon ja ihmisiin. Reservaatin asukkaista 7,9 prosentilla on vähintään kandidaatintutkinto tai korkeampi koulutus (Yhdysvalloissa keskimäärin 35 prosenttia). Vuonna 2013 perustettiin Navajo Technical University, joka on ensimmäinen reservaatin alueelle perustettu yliopisto. == Väestö ja kulttuuri == Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan reservaatin alueella asui 165 158 henkilöä. Väestöstä 21,6 prosenttia puhuu kotona jotain muuta kieltä kuin englantia. Navajon kielestä tuli reservaatin virallinen kieli vuonna 2024. Intiaaniheimoilla on oikeus määritellä itse, kuka kuuluu heimoon ja kuka ei. Tullakseen virallisesti navajoksi () henkilön täytyy olla vähintään 25-prosenttisesti navajotaustainen. Navajoiden reservaatti suosii tällaisia jäseniä muun muassa reservaatin alueen työllistämisessä. Samaa sukupuolta olevien avioliitto on ollut kielletty lailla vuodesta 2005 lähtien. Reservaatti ei myöskään tunnusta muualla solmittuja samaa sukupuolta olevien parien avioliittoa. == Lähteet == *
Jetit (yhtye)

Jetit oli Jukka Järvelän ja Pentti Lindqvistin muodostama 1970-luvun alkupuolella toiminut lauluduo, jonka singleinä julkaistut kappaleet olivat lähinnä Nacke Johanssonin säveltämiä tai Vexi Salmen käännöksiä (muun muassa Christie-yhtyeen kappale "Iron Horse" kääntyi "Eteenpäin"). == Lähteet == https://finnishsongwriters.wordpress.com/tag/jetit/ Luokka:Suomalaiset duot
Sadıyq Äbelxanov

Sadıyq Fäxretdin ulı Äbelxanov (, ; 1915–1943) oli tataaritaustainen neuvostoliittolainen tykkimies ja kersantti, joka otti osaa talvisotaan ja suureen isänmaalliseen sotaan. 28-vuotiaana menehtyneelle Abelhanoville myönnettiin Leninin kunniamerkki sekä Neuvostoliiton sankari -nimike.Ракипов Ш. З. В боях за Днепр / Пер. с татарского С. Гильмутдиновой // Хранить вечно. — Каз.: Татарское кни. изд-во, 1980. — С. 32—42. Abelhanov syntyi tataariperheeseen Nižni Novgorodin kuvernementin Sergatšin kihlakunnan kylässä Semoçki (ven. Semjonovka). Vuosina 1938–1940 Abelhanov palveli puna-armeijassa ja oli osallisena Mannerheim-linjan hyökkäyksissä. Demobilisoinnin jälkeen hän asusti ja työskenteli tehtaassa Leningradin kaupungissa. Suuren isänmaallisen sodan aikana Abelhanov astui palvelukseen taas vuonna 1942. Tykkimies- kersantti Abelhanov taisteli eturintamalla lokakuusta eteenpäin, edeten Dneprjokea. Abelhanov oli ensimmäinen, joka avasi tulen saksalaista pommikonetta vastaan ja hänet nimettiin rykmentin komentajaksi. Abelhanov oli merkittävässä roolissa pommituksista henkiin jääneiden pelastamisessa. Hän menehtyi lopulta itse taistelujen aikana. Abelhanov haudattiin Ukrainan Dnipropetrovskin alueen Voiskovoien kylän joukkohautaan. Abelhanovin mukaan on nimetty katu ja koulu hänen kotikylässään nykyisellä Nižni Novgorodin alueella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Газета «Медина аль-Ислам», №18, страница 12 Luokka:Neuvostoliittolaiset sotilaat Luokka:Tataarit Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Navajoiden reservaatin presidentti

Navajoiden reservaatin presidentti (, ) on Navajoiden reservaatin toimeenpanovaltaa käyttävä viranhaltija, jonka valitsevat reservaatin asukkaat neljän vuoden välein. Samoissa vaaleissa valitaan myös varapresidentti ja Navajoiden neuvoston edustajat. Nykyisenä presidenttinä toimii Buu Nygren, joka vannoi virkavalansa 10. tammikuuta 2023. Reservaatin säätämien lakien mukaan presidentiksi voidaan valita sellainen henkilö, joka on vähintään 30-vuotias ja kuuluu virallisesti navajoihin. Lisäksi hänen tulee asua reservaatin alueella vähintään 3 vuotta ennen vaaleja. Samat vaatimukset koskevat myös varapresidenttiä. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla. Presidentin alaisuudessa toimii 10 ministeriötä (). Sekä presidentti että varapresidentti saavat halutessaan reservaatin tarjoaman asuntoedun Window Rockissa. Mikäli he eivät ota tätä vastaan, reservaatti ei vastaa presidentin ja varapresidentin elinkustannuksista. == Lähteet == Luokka:Presidentit presidentti
Live A Live

Live A Live () on Squaren kehittämä ja julkaisema roolipeli, joka on julkaistu vuonna Super Nintendo Entertainment Systemille. Pelistä on julkaistu uusintaversio vuonna 2022 Nintendo Switchille. Peliä ei ole lokalisoitu länsimaissa julkaisua varten ennen uusintaversiota. == Pelaaminen == Pelissä on useita päähahmoja, jotka ovat pääosassa eri kappaleissa pelin aikana. Hahmot tulevat yhteen loppukappaleessa pelin ratkaisua varten. Pelin aikana käytetään samaa taistelumekaniikkaa, mutta eri kappaleissa on eri lähestyminen pelisuunnitteluun kuten eri tarina, pelimekaniikan piirre tai pelitaiteen tekijä. Pelin taiteen tekijät ovat tunnettuja manga-töistään ja heidän nimensä ovat esillä kappaleissa ja tekijöiden luettelossa. Pelin taistelumekaniikka vastaa vuoropohjaista taktiikkapeliä, jossa hahmot sijaitsevat ruudukossa. Pelaajan hahmojen ja vastustajien hyökkäysalueet vaihtelevat, jonka johdosta onnistumiseen vaikuttaa hahmojen sijoittelu siten, että pelaaja osuu vastustajaan mutta välttää osumat vastustajan hyökkäyksiltä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1994 videopelit Luokka:Super Nintendo Entertainment System -pelit
Kalervo Salo

Kalervo Gunnar Salo (17. heinäkuuta 1913 Virrat – 21. helmikuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Salon vanhemmat olivat maanviljelijä Akseli Salo ja emäntä Ida Loiha ja puoliso vuodesta 1941 Raili Annikki Havulinna. Salo kävi Suomen Osuuskauppakoulun 1938–1939, kirjeopintoina kauppakoulukurssin, Kansanvalistusseuran kirjeopiston, myymäläintarkastajakurssin, kauppaopiston 1944–1948, Hankkijan liikkeenhoitajakurssin ja SOK:n liikkeenhoitajien kesäkurssin. Hän oli Visuveden Osuuskaupan harjoittelija ja myyjä Ruovedellä 1931–1934, Uuden Osuusliikkeen varastonhoitaja Virroilla 1934–1935, Nivalan Osuuskaupan keskusvarastonhoitaja ja myymälänhoitaja 1935–1938, Turun Osuuskaupan myymälänhoitaja 1939, Osuusliike Liiton myymäläintarkastaja Kotkassa 1939–1946, Teutjärven Osuuskaupan liikkeenhoitaja Ruotsinpyhtäällä 1947–1948, Osuusliike Toukolan toimitusjohtaja Orimattilassa 1949–1953, SOK:n Mikkelin konttorin luottotarkastaja 1953–1954 ja konttorinjohtaja 1954–1956, SOK:n johtokunnan jäsen Helsingissä 1956–1962, Helsingin Osuuskaupan toimitusjohtaja 1962–1969 ja SOK:n kenttäjohtaja ja johtokunnan jäsen 1969–1978. Salo oli myös Ruotsinpyhtään Kansanavun ja Vapaan Huollon toiminnanjohtaja 1947–1948 ja hänellä oli lukuisia osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Salo oli reservin ylivääpeli. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Artturi Syvänoro

Artturi Syvänoro, vuoteen 1935 Serenius (24. maaliskuuta 1903 Ruotsinpyhtää – 24. maaliskuuta 1989 Jyväskylä) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. ==Henkilöhistoria== Syvänoron vanhemmat olivat työmies Juho Serenius ja Matilda Pekkola ja puoliso vuodesta 1925 Alja Virtanen. Syvänoro kävi kansakoulun ja suoritti Viipurin kauppaoppilaitoksen kauppakoulun 1928 ja kauppaopiston 1931. Hän oli varastomies Viipurissa vuodesta 1920 ja perusti 1926 kangas- ja lyhyttavaraliikkeen, vuodesta 1935 A. Syvänoro Oy ja vuodesta 1959 Ky Syvänoro & Kumpp, ja oli yhtiön toimitusjohtaja 1926–1969 ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1970. Syvänoro oli myös Asunto Oy Väinönkatu 30:n perustajaosakas, isännöitsijä ja toimitusjohtaja vuodesta 1951. Hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen 1946–1950 ja kaupunginhallituksen jäsen 1947–1950. Syvänoro oli lisäksi Suomen Kangas- ja Lyhyttavarakauppiaitten Liiton, sittemmin Tekstiilikauppiaiden Liitto, perustajajäsen 1936 ja liiton hallituksen jäsen vuoteen 1969 asti ja hänellä oli myös useita muita kaupan alan luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Syvänoro oli reservin alikersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966. ==Julkaisuja== * Artturi Syvänoro: perustajajäsen: hallituksen jäsenenä 32 vuotta: tekstiilialalla vuodesta 1926, 1986. Teoksessa Tekstiilikauppiaiden liitto ry: juhlajulkaisu ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Edward Stockmann

Edward Frans Olof Stockmann (2. joulukuuta 1909 Helsinki – 3. elokuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Stockmannin vanhemmat olivat johtaja Frans Stockmann, Stockmannin perustajan G. F. Stockmannin poika, ja Edith Douët ja puolisot Gerd Flander, 1938–1946 Maire Helin ja vuodesta 1947 Rose-Marie Bismark. Stockmann tuli ylioppilaaksi Läroverket för gossar och flickor -koulusta 1930 ja harjoitti opintoja Svenska handelshögskolanissa 1931–1934. Hän oli Stockmann-yhtiön osto-osaston sisäänostaja 1934–1941, prokuristi vuodesta 1938, apulaisjohtaja vuodesta 1942, Helsingin tavaratalon apulaismyyntipäällikkö ja myyntipäällikkö 1954–1968, Helsingin tavaratalon johtaja 1968–1969 ja tavaratalotoiminnan ja Sesto-yksikön johtaja 1969–1974. Stockmannilla oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin yliluutnantti (1957). Kauppaneuvoksen arvonimen Stockmann sai 1966.Kuka kukin on 1978, s. 935. Viitattu 17.10.2022. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
On the Prowl

__NOTOC__ On the Prowl on yhdysvaltalaisen heavy metal -yhtye Steel Pantherin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 24. helmikuuta 2023. Albumin miksasi Jay Ruston. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Michael Starr - laulu * Russel John Parrish - kitara * Joe Lester - bassokitara * Stix Zadinia - rummut{{Verkkoviite | Osoite = https://www.sonicperspectives.com/album-reviews/steel-panther-on-the-prowl/ | Nimeke = Steel Panther - On the Prowl (Album Review) | Tekijä = Rodrigo Altaf | Tiedostomuoto = | Selite = | Julkaisu =Sonic Perspectives | Ajankohta = 6.3.2023 | Julkaisupaikka = | Julkaisija = | Viitattu = 23.3.2023 | Kieli = {{en} }} == Lähteet == Luokka:Vuoden 2023 albumit Luokka:Steel Pantherin albumit
Henry Briggs

Henry Briggs (latinaksi Briggius) (1556 Warley Wood, Halifax, Yorkshire, Englanti – 26. tammikuuta 1630 Oxford, Englanti) oli englantilainen matemaatikko, joka julkaisi kymmenkantaisen logaritmifunktion, minkä lisäksi hänet tunnetaan nykymuotoisen jakokulman kehittäjänä. ==Elämä ja ura== Briggs valmistui St John's Collegesta Cambridgessa vuonna 1581 ja sai yliopiston jäsenyyden (fellow) vuonna 1588. Vuonna 1592 hänestä tuli Thomas Linacren perustaman fysiikan luennon pitäjä ja vuonna 1596 ensimmäinen geometrian professori Gresham Housessa Lontoossa. Vuonna 1619 hänet nimitettiin Oxfordin geometrian professoriksi. Vuonna 1622 hän julkaisi pienen tutkielman luoteisväylästä North-West Passage to the South Seas, through the Continent of Virginia and Hudson's Bay, ja vuonna 1624 Arithmetica Logarithmica -teoksensa. Briggs tunnetaan ennen kaikkea kymmenkantaisen logaritmifunktion eli Briggsin logaritmin julkaisijana, joka jatkoi skotlantilaisen John Napierin (Neperin) työtä, ja jonka Briggs esitteli teoksessa Loga-rithmorum Chilias Prima (1617). Briggsin logaritmitaulukot painettiin Goudassa vuonna 1631 ja julkaistiin vuonna 1633 nimellä Trigonometria Britannica. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Brittiläiset matemaatikot Luokka:Brittiläiset professorit Luokka:Oxfordin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1556 syntyneet Luokka:Vuonna 1630 kuolleet
Kerkonkosken työväentalo

Kerkonkosken työväentalo oli Rautalammin kunnan Kerkonkosken kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Kerkonkosken työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talo valmistui vuonna 1911. Edellisenä vuonna yhdistyksellä oli 20 jäsentä mutta vuonna 1912 jo 46, eli oman talon myötä toiminta vilkastui. Yhden lähteen mukaan yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1931. Yhdistyksen lakkauttamista oli kuitenkin käsitelty käräjillä jo vuonna 1928, ja yhdistys poistettiin kihlakunnanoikeuden päätöksellä yhdistysrekisteristä jo tuolloin. Vuonna 1933 perustettiin Kerkonkosken sosialidemokraattinen työväenyhdistys, joka anoi taloa valtiolta ja sai sen vuonna 1948. Ennen tätä talo oli mahdollisesti Kuopion sosialidemokraattisen piirijärjestön hallussa, sillä piirijärjestö esitti talolla elokuvan vuonna 1939. Lisäksi Kerkonkosken työväentalolla vietettiin tupaantuliaisjuhlaa jo vuonna 1934, eli se ilmeisesti katkon jälkeen avattiin tuolloin uudelleen. Juhlan lehti-ilmoituksessa ei kuitenkaan mainittu suoraan, kuka juhlan järjesti. Ohjelmasta huolehti Rautalammin sosialidemokraattinen työväenyhdistys. Kerkonkosken sosialidemokraattinen työväenyhdistys rakensi myös tanssilavan kesätoimintaa varten. Toiminta ei kuitenkaan ollut taloudellisesti kannattavaa, joten yhdistys myi sekä talon että lavan 1960-luvulla. ==Rakennus== Talon pinta-ala oli 120 neliömetriä ja korkeus 5 metriä. Sen salissa oli istumapaikat sadalle hengelle sekä näyttämö. Lisäksi talossa oli ravintola sekä putka juopuneita varten. Kun talo oli siirtynyt Kerkonkosken sosialidemokraattiselle työväenyhdistykselle, siinä tehtiin sisäremontteja ja asennettiin huopakatto. Sähköjä taloon ei ilmeisesti koskaan vedetty. ==Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1916 talolla järjestettiin ”kirjallinen iltama”, jonka lopussa oli myös tanssia. Vuonna 1951 kansanedustaja Heikki Simonen puhui talolla. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Rautalammin rakennukset ja rakennelmat
Prinsessa Pikkiriikki (elokuva)

Prinsessa Pikkiriikki on Lauri Maijalan ohjaama suomalainen elokuva, joka tuli ensi-iltaan maaliskuussa 2024. Kirjailija Hannele Lampelan Prinsessa Pikkiriikki -kirjoihin perustuvan elokuvan käsikirjoittaa Tuuli Kanervankallio ja kirjailija Lampela. Elokuvassa Pikkiriikki saa kuulla, että äidin sisuskaluissa asusteleva pikkuveli aikoo pian muuttaa Pikkiriikin huoneeseen. Pikkiriikki saa rouva Jenssenintädiltä idean ja taikoo määräilevät aikuiset Himpskattiin taikakoiransa Makkaran avulla. Prinsessa Pikkiriikkiä näyttelee helsinkiläinen Ada Pusa. Pikkiriikin vanhempia näyttelevät Vilma Kinnunen ja Joel Hirvonen. Prinsessa Pöjöläisenä nähdään Minni Kuivalainen ja Eetun roolissa Valo Kortesmäki. Elokuvan näyttelijäkaartiin kuuluvat myös muun muassa Marja Packalén, Leena Uotila, Tom Petäjä ja Joonas Saartamo. Elokuvan kuvaukset käynnistyivät toukokuussa 2023. Elokuvan tuotti Helsinki-filmi ja sen levitti on SF Studios. == Näyttelijät == Lähde: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2024 suomalaiset elokuvat
Vaajasalmen työväentalo

Vaajasalmen työväentalo oli Rautalammin kunnan Vaajasalmen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Vaajasalmen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1912 yhdistyksellä oli 7 jäsentä. Talohanke oli vireillä pitkään, ja talo valmistui lopulta vuonna 1913. Talo oli vaatimaton, ja pienellä kylällä sen toiminta kävi pian kannattamattomaksi. Yhden lähteen mukaan yhdistys myi talon tontteineen osuusliike Kansanvoimalle, joka rakensi tontille myymälän 1930-luvun lopulla. Vuonna 1933 ilmoitettiin kuitenkin lakkautetun Vaajasalmen työväenyhdistyksen talon pakkohuutokaupasta. Ennen tätä talo lienee ollut paikallisen suojeluskunnan hallussa, sillä siellä järjestettiin suojeluskunnan kesäjuhla 1931. Edellisenä vuonna talolla oli vietetty Itä-Rautalammin maamiesseuran kesäjuhlaa. Jo vuonna 1928 talvikäräjillä käsiteltiin joidenkin alueen työväenyhdistysten lakkauttamista kihlakunnanoikeuden päätöksellä. Tällöin kirjoitettiin, että Vaajasalmen yhdistys oli jo aiemmin ilmoittanut yhdistysrekisteriin lopettavansa toimintansa. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Rakennus== Talo oli hirsirakenteinen, yksikerroksinen, ja siihen kuului ainoastaan sali ja näyttämö. Talon pakkohuutokaupassa myytiin myös sen "vähäinen kalusto ja kirjasto". == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Rautalammin rakennukset ja rakennelmat
Stephen Kotkin

Stephen Kotkin (s. 17. helmikuuta 1959) on yhdysvaltalainen historioitsija ja kirjailija. Kotkinin tunnetuimmat teokset käsittelevät Josif Stalinia. == Teokset == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Irrealismi

Irrealismi on filosofian käsite, joka on luonut Nelson Goodman. Idea irrealismista syntyi, kun käytiin keskustelu epistemologiasta ja siihen liittyvästä fenomenalismista ja fysikalismista. Goodman esitti fenomenalimissa ja fysikalismissa ikään kuin kaksi versiota maailmasta. Hänen ajattelutavalleen oli tyypillistä kaikkia tieteitä koskeva moniarvoisuus, joka oli epistemologista. Irrealismin mukaan totuus on suhteellista asiayhteyksistä riippuen. Näin ollen irrealismin suhteen on hyväksytty useita realistisia ja antirealistisia kantoja, eikä niiden kesken ole nähty merkittävää ristiriitaa. Moraalisissa seikoissa irrealismi yhdistyy tiedostamattomiin asioihin liittyviin näkemyksiin. Moraalisissa kannanotoissa nähdään paitsi tiedostettuja seikkoja, myös ihmisen luonteesta johtuvia tiedostamattomia seikkoja. == Lähteet == Luokka:Ontologia Luokka:Realismi
Alakeyrityn työväentalo

Alakeyrityn työväentalo on Rautavaaran kunnan Alakeyrityn kylässä sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Alakeyrityn työväenyhdistys perustettiin ensimmäisen kerran 7.12.1906, ja se liittyi seuraavan vuoden alussa SDP:en. Vuonna 1908 yhdistyksessä oli 10 jäsentä. Talo hankittiin vuosien 1910 ja 1912 välillä. Vuoden 1910 puoluetilastoon yhdistys ei ilmoittanut omistavansa taloa, mutta vuoden 1912 tilastoissa talo on. Yhdistyksen perustamisvuodeksi mainitaan yhdessä lähteessä myös 1935. On mahdollista, että Alakeyrittyyn perustettiin toinen yhdistys tai vuonna 1935 perustettu jatkoi edellisen toimintaa. Talo tälle yhdistykselle valmistui vuonna 1950. Ilmeisesti alkuperäinen talo oli purettu tai myyty. Yhdistys oli sittemmin vuosia toimimatta ja talo ilmeisesti tyhjillään, kunnes vuonna 1980 kylällä tuli tarvetta kokoushuoneistolle. Aiemmin tähän tarkoitukseen oli käytetty kansakoulua, mutta kun koulun toiminta lakkasi, koulurakennus siirtyi yksityisomistukseen. Rakennus peruskorjattiin vuosien 1980–1986 aikana. Rautavaaran kunta tuki korjauksia 5 000 markalla ja opetusministeriö 20 000 markalla. Sähkötöitä lukuun ottamatta peruskorjaus tehtiin talkootyönä. Talo on mahdollisesti edelleen Rautavaaran sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen omistuksessa, mutta ei ole varmaa, onko se enää pystyssä vai onko se myöhemmin purettu. ==Rakennus== Vuonna 1950 valmistunut talo on hirsirakenteinen, ja alun perin siinä oli pärekatto. Siihen kuuluu juhlasali, keittiöllä varustettu kerhohuone sekä ulkorakennus. Peruskorjauksen yhteydessä talo katettiin aaltopellillä, sisustettiin lastulevyllä, maalattiin, sen uunit uusittiin ja talo sähköistettiin. Seinät eristettiin vuorivillalla. Talo on mitoitettu sadalle hengelle. ==Toimintaa työväentalolla== Ensimmäisellä talolla järjestettiin muun muassa iltamia ja arpajaisia. Vuonna 1950 valmistunutta taloa käytettiin peruskorjauksen jälkeen muun muassa Rautavaaran kansalaisopiston kurssitilana. Lisäksi siellä on järjestetty kokouksia ja huvitilaisuuksia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Rautavaaran rakennukset ja rakennelmat
Automaattinen taajuudensäätö

Automaattinen taajuudensäätö ( eli AFC) tai automaattinen hienoviritys ( eli AFT) on radiolaitteissa käytettävä menetelmä tai piiri, jolla värähtelypiiri pidetään automaattisesti viritettynä saapuvan radiosignaalin taajuuden mukaan. Sitä käytetään pääasiassa radiovastaanottimissa pitämään vastaanotin viritettynä halutun aseman taajuudelle. Radioviestinnässä AFC:tä tarvitaan, koska sen jälkeen kun vastaanottimen kaistanpäästötaajuus on viritetty lähettimen taajuudelle, nämä kaksi taajuutta voivat ajautua erilleen toisistaan, jolloin vastaanotto keskeytyy. Yleisin syy taajuuksien ajautumisesta erilleen on vastaanottimen keskikaistan taajuuden ajautuminen sivuun, joka johtuu elektronisten komponenttien arvojen lämpö- tai mekaanisesta ajautumisesta. Ajautuminen voi johtua myös huonosti säädetystä lähettimen taajuudesta. Jos vastaanotin on jo viritetty lähes halutulle taajuudelle, vastaanottimen AFC-piiri kehittää virhejännitteen, joka on verrannollinen siihen, missä määrin vastaanotin on viritetty väärin. Kehitetty virhejännite syötetään sitten takaisin virityspiiriin siten, että viritysvirhe pienenee. Useimmissa taajuusmodulaatioilmaisimissa (FM) tällainen virhejännite on helposti käytettävissä negatiivisen takaisinkytkennän avulla. AFC:tä käytettiin pääasiassa radioissa ja televisioissa 1900-luvun puolivälin tienoilla. 1970-luvulla alettiin suunnitella vastaanottimia, jotka käyttivät taajuussyntetisaattoripiirejä, jotka syntetisoivat vastaanottimen tulotaajuuden kideoskillaattorista käyttäen erittäin stabiilin kvartsikiteen värähtelyjä. Ne pitivät taajuudet riittävän vakaina, joten AFC:tä ei enää tarvittu. == Katso myös == * Automaattinen tasonsäätö (automatic gain control, AGC) Luokka:Radiotekniikka
Isosafroli

Isosafroli (C10H10O2) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa hajusteiden ja muiden yhdisteiden valmistamiseen. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa isosafroli on väritöntä nestettä. Yhdisteestä tunnetaan cis- ja trans-isomeerit. Isosafroli ei liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, asetoniin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Ainetta esiintyy pienissä määrin kasvien kuten muskottipuun ja tuoksuilangian eteerisissä öljyissä. Isosafrolia valmistetaan isomeroimalla safrolia emäksisissä olosuhteissa.Johannes Panten & Horst Surburg: Flavors and Fragrances, 3. Aromatic and Heterocyclic Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2016. : Isosafrolia käytetään hajusteena esimerkiksi saippuoissa ja muiden yhdisteiden, kuten piperonaalin, valmistukseen. ==Lähteet== Luokka:Aromaattiset yhdisteet
Annankatu 32

Annankatu 32 on Helsingin Kampissa Annankadun ja Kansakoulunkadun kulmassa sijaitseva seitsenkerroksinen liike- ja toimistorakennus. Rakennuksen on suunnitellut Paavo Mänttärin arkkitehtitoimisto, ja se valmistui vuonna 1987. Rakennus on nykyään Lääkärikeskus Aavan käytössä. == Kuvaus == Rakennus edustaa tyyliltään 1980-luvun postmodernismia laadukkaine rakennusmateriaaleineen. Siinä on seitsemän maanpäällisen kerroksen lisäksi kaksi kellarikerrosta ja konehuoneita sisältävä ullakkokerros. Rakennuksen julkisivu on verhoiltu punatiilellä ja graniitilla, ja sitä koristaa pitkät vertikaaliset ikkunalinjat ja ylemmissä kerroksissa särmikkäät erkkerit. Rakennuksen vesikatto on tehty tummanruskeasta pellistä, ja katutason sisäänkäyntien yllä on ruostumattomasta teräksestä tehdyt katokset. Rakennuksen sisäpihalla on viereisen tontin kanssa yhteinen lasirakenteinen laajennusosa. Rakennuksen kantavat ulko- ja väliseinät on tehty teräsbetonista, ja välipohjat ovat ontelolaattaa. Kevyet väliseinät on rakennettu tiilestä ja teräksiseen runkoon kiinnitetystä kipsilevystä. == Historia == Aiemmin Annankatu 32:n tontti oli rakentamaton, ja sitä käytettiin pysäköintialueena. Uutta rakennusta suunniteltiin viereisen Frenckellin kirjapainon laajennusosaksi, ja rakennuslupaa sille hakivat Christoffer von Frenckel ja Polar-rakennusyhtiö, joka toimi kohteen rakentajana. Annankatu 32:n suunnittelusta vastasi Arkkitehtitoimisto P. Mänttäri Ky., pääsunnittelijanaan Paavo Mänttäri. Rakennesuunnittelusta vastasi Insinööritoimisto Kalervo Kakko Ky. Rakentaminen tapahtui samaan aikaan viereisen kirjapainotalon peruskorjauksen kanssa. Koska kaupunki oli hankkinut tontista Kansakoulunkadun puolelta 260 cm leveän kaistan, uusi rakennus sijoittui katulinjassa hieman sisemmäksi kuin muut rakennukset. Vuonna 1988 Mänttärin arkkitehtitoimistolle myönnettiin Kiviteollisuusliiton antama Kivipalkinto suomalaisen luonnonkiven käytöstä. Vuonna 1992 kiinteistössä avautui tunnettu homobaari Don’t Tell Mama (DTM). Se muutti syksyllä 2002 Iso- Roobertinkadulle, ja sen tilalle tuli Nightclub Fever -yökerho, joka oli myös suosittu homoyleisön keskuudessa. Fever sulki ovensa toukokuussa 2011 vuokrasopimuksen päätyttyä. Annankatu 32 sekä muutamat viereisten tonttien rakennukset siirtyivät 2000-luvun alussa Fennia-ryhmän omistukseen pitkäaikaiseksi kiinteistösijoituskohteeksi. === Muutokset ja remontit === 1990-luvun loppupuolella rakennuksen ullakkokerrokseen rakennettiin sauna- ja sosiaalitiloja. 2000-luvulla ylempään kellariin rakennettiin liiketiloja, ja pysäköintialue siirrettiin alempaan kellarikerrokseen. Vuosina 2011–2014 suoritettiin laajamittainen peruskorjaus, jonka yhteydessä sisäpihalle tehtiin lasiseinäinen hissiaula, ja maanpäällistä sekä maanalaista kerrosalaa kasvatettiin. == Lähteet == Luokka:Helsingin liikerakennukset Luokka:Kamppi Luokka:Postmoderni taide Luokka:Helsingin toimistorakennukset
Anna Alanko

Anna Alanko (s. 1977 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja sosiologi. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori ja opiskellut kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa. Alangon tutkimusaloja ovat mielenterveys, riippuvuudet ja hyvinvointivaltio. Hän on Kalevi Jäntin säätiön sihteeri ja palkintolautakunnan jäsen. Alangon esikoisromaani Ensimmäinen kesäpäivä ilmestyi Otavan julkaisemana 2022. == Lähteet == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Kia EV6

Kia EV6 on Kia Motorsin vuodesta 2021 lähtien valmistama crossover-tyyppinen sähköautomalli. Se perustuu samalle E-GMP-perusrakenteelle kuin Hyundai Ioniq 5. EV6 sai vuoden 2022 Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi täydet viisi tähteä. Kia EV6 valittiin Vuoden autoksi Euroopassa 2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == EV6 Luokka:Sähköautot Luokka:J-segmentin autot Luokka:2020-luvun autot
Kuuslahden työväentalo

Kuuslahden työväentalo on Siilinjärven kunnan Kuuslahden kylässä sijaitseva työväentalo. Talon omistaa nykyään Vasemmistoliiton Siilinjärven Työväenyhdistys ry. ==Historiaa== Kuuslahden työväenyhdistys perustettiin todennäköisesti vuonna 1906. Tuolloin sen nimi mainitaan SDP:n puoluetilastossa, joskaan yhdistys ei ilmoittanut tilastoon mitään tietoja. Vuonna 1915 yhdistyksen jäsenmäärä oli 14. Huhtikuussa 1916 uutisoitiin, että yhdistystä oli loppiaisesta saakka kielletty järjestämästä iltamia, sillä loppiaisena pidetyissä iltamissa oli ollut tappelu. Kuuslahden työväentalon rakentamishanke lähti liikkeelle vuonna 1925. Silloin Kuuslahti siirrettiin Siilinjärveen Nilsiän kunnasta. Talo valmistui yhden lähteen mukaan vuonna 1927, toisen mukaan 1929. Tämän lähteen mukaan talon otti varsinaisesti käyttöön vasta vuonna 1930 perustettu Kuuslahden sosialidemokraattinen työväenyhdistys. On mahdollista, että 1930-luvun alun kommunistilakien myötä alkuperäinen yhdistys lakkautettiin. Vuonna 1945 alkuperäinen Kuuslahden työväenyhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon ja sai talon jälleen itselleen. Nykyään talo on Vasemmistoliiton Siilinjärven Työväenyhdistyksen omistuksessa, ja sitä vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten. ==Rakennus== Talo on hirsirunkoinen ja runkorakenteinen, lautavuorattu ja punaiseksi maalattu. Katto oli alun perin päreistä, mutta vuonna 1975 asennettiin peltikatto. Sisäseinät ja katto on paneloitu. Talossa oli alun perin juhlasali, näyttämö, ravintola ja eteinen. Näyttämö purettiin vuonna 1972. Rakennus peruskorjattiin vuonna 1979. Keittiö on remontoitu vuonna 2013, ja taloon on jossain vaiheessa myös asennettu ilmalämpöpumppu. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Siilinjärven rakennukset ja rakennelmat
Luettelo Etelä-Pohjanmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == Etelä-Pohjanmaan aluevaltuustossa on valtuustokaudella 2022–2025 59 paikkaa. === Suomen Keskusta === # Lasse Hautala # Anneli Jäätteenmäki # Esko Lehtimäki # Jenni Puoliväli-Oksala # Paula Sihto # Helena Tuuri-Tammela # Antti Kurvinen # Esko Ahonen # Olavi Kandolin # Sari Palmu # Lasse Anttila # Kati Ojaniemi # Pirkko Oikari # Ville Ala-aho # Esa Niemistö # Aki Ylinen # Meri Kujanpää-Mannila # Sirpa Salomäki # Antti Joensuu # Silja Hiironniemi # Juha-Pekka Keisala # Jaakko Niemistö # Arja Harjunpää === Kansallinen Kokoomus === # Paula Risikko # Elina Kärnä # Sami Keskinen # Harri Salonen # Kai Pöntinen # Janne Sankelo # Mikko Aila # Annu Ridanpää-Taittonen # Jaakko Pukkinen # Helena Lahtinen # Jari Kankaanpää # Lasse Rajala # Raimo Vistbacka # Marko Hakala # Sami Kuula # Riitta Koivula # Harri Koskela (Ps.→2023→Kok.) === Perussuomalaiset === # Marko Vainionpää # Riitta Kangasluoma # Risto Mattila # Helena Rahkola # Jarkko Ala-Riihimäki # Petri Juurakko === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Harry Wallin # Sirkka Penttilä # Margit Parkkamäki # Aarne Heikkilä # Tapio Varmola # Emma Kivikangas === Suomen Kristillisdemokraatit === # Kati Nummensalo # Hanna-Liisa Malmi # Lasse Ruotsala === Muut === # Piia Kattelus- Kilpeläinen (Ps.→2023→Liik.) # Antti Perkkalainen (Vas. 2022†) ## Antti Knuuttila (Vas. 2022–) # Heli Rämäkkö (Vkk.→2022→VL.) # Jenni Kuisti (Vihr.) == Lähteet == Etelä-Pohjanmaan aluevaltuutetut *
Luettelo Keski-Pohjanmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Keski-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022–2025 == Keski-Pohjanmaan aluevaltuustossa on valtuustokaudella 2022–2025 59 paikkaa. === Suomen Keskusta === # Sari Innanen # Mika Lintilä # Antti J. Saari # Tapio Pajunpää # Asko Syrjälä # Pasi Kanniainen # Veikko Laitila # Tapani Hankaniemi # Piia Rautiola # Marja Tiala # Reetta Hjelm # Anja Törmä # Tapio Peltokangas # Timo Pärkkä # Kai-Eerik Känsälä # Arto Alpia # Jussi Torppa # Anneli Palosaari # Tuija Leivo-Rintakorpi # Toni Korkiala # Reino Herlevi # Erkki Huuki # Maija- Liisa Pulkkinen === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Tiina Isotalus # Emilia Teerikangas # Sirpa Orjala # Sakari Ruisaho # Ulla-Riitta Harju # Emma Haapasaari # Pirjo Urpilainen # Kristiina Teerikangas # Mauri Lahti === Perussuomalaiset === # Mauri Peltokangas # Timo Sillanpää # Tomi Kivelä # Ilpo Åivo # Matti Kalliokoski # Ville Leppälä # Pia Sillanpää === Kansallinen Kokoomus === # Janne Jukkola # Anna Nurmi-Lehto # Sakari Telimaa # Pekka Kauppi # Helinä Marjamaa # Pentti Haimakainen === Suomen ruotsalainen kansanpuolue === # Margita Lukkarinen # Marlén Timonen # Magnus Björkgren # Hans Snellman # Mats Brandt === Suomen Kristillisdemokraatit === # Mauri Salo # Hanna-Lea Ahlskog # Vuokko Lahti # Hannu Kippo === Muut === # Hanna Cygnel (Vihr.) (2022) ## Laura Sahlgren (2022–) # Faisa Egge (Vihr.) # Virpi Karhu (Vas.) # Kauko Niemi (Vas.) # Linda Hagström (Vkk.) == Lähteet == Keski- Pohjanmaan aluevaltuutetut *
Luettelo Pohjanmaan aluevaltuutetuista

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuutettuina: == Vaalikausi 2022-2025 == Pohjanmaan aluevaltuustossa on valtuustokaudella 2022–2025 59 paikkaa. === Suomen ruotsalainen kansanpuolue === # Joakim Strand # Mikko Ollikainen # Johanna Borg # Hans-Erik Lindqvist # Rainer Bystedt # Carola Lithén # Kenth Vikström # Mia West # Steven Frostdahl # Johanna Holmäng # Patrick Ragnäs (2022–2023) ## Gun Granlund (2023–) # Nina Brännkärr-Friberg # Anne Salovaara-Kero # Sari Somppi # Johanna Juthborg # Gun Kaptens # Annica Haldin # Joacim Sandbacka # Mikael Gädda # Gösta Willman # Katarina Näs # Ann-Britt Backull # Kim Yli-Pelkola # Niclas Sjöskog # Maria Tokou # Maria Palm # Jenni Ingo # Gunilla Jusslin # Karl-Gustav Svedjebäck # Åsa-Britt Forth-Snellman # Ramieza Mahdi # Johan Kullas === Suomen Sosialidemokraattinen Puolue === # Kim Berg # Matias Mäkynen # Mervi Rantala # Arja Miettinen # Sari Ala-Heikkilä # Maria Tolppanen # Jorma Kivimäki # Peter Sjökvist === Kansallinen Kokoomus === # Marko Heinonen # Tommi Mäki # Henrik Huhta # Petri Pihlajaniemi # Kai Luoma # Antti Tuomela === Perussuomalaiset === # Helinä Sipinen # Anne Rintamäki (2022–2023) ## Tero Frondelius (2023–) # Päivi Karppi # Jukka Mäkynen # Asko Salminen === Suomen Kristillisdemokraatit === # Peter Östman # Martin Byggmästar # David Pettersson # Andreas Hjulfors === Suomen Keskusta === # Minna Niemi # Pasi Keskinen === Muut === # Lotta Alhonnoro (Vihr.) # Harri Moisio (Vas.) == Lähteet == Pohjanmaan aluevaltuutetut *
Ruotsin kansalaisuus

Ruotsin kansalaisuus on laillinen suhde Ruotsin kuningaskunnan ja yksittäisen ihmisen välillä. Maassa noudatetaan yleensä ius sanguinis -periaatetta. == Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai adoptiolla == Vuodesta 2015 lähtien kaikki lapset, joiden vanhemmista vähintään toinen on Ruotsin kansalainen, ovat automaattisesti Ruotsin kansalaisia. Ennen vuotta 2015 syntyneet lapset saivat kansalaisuuden vain, jos äiti on lapsen syntyessä Ruotsin kansalainen. Isän kautta kansalaisuuden saattoi saada, mikäli tämä on Ruotsin kansalainen ja lapsi syntyy Ruotsin maaperällä. Mikäli lapsi syntyy Ruotsin ulkopuolella Ruotsin kansalaisuuden voi siirtää isän kautta ainoastaan, jos tämä on naimisissa lapsen äidin kanssa lapsen syntyessä. Adoption kautta Ruotsin kansalaisuuden voi saada alle 12-vuotias hakija, joka täyttää jonkin seuraavista ehdoista: * Adoptio on toteutettu Ruotsin tai jonkin toisen Pohjoismaan viranomaisen päätöksellä * Adoptio on toteutettu jonkin muun maan viranomaisen päätöksellä, jonka Ruotsin viranomainen on hyväksynyt Ruotsin lakiin nojaamalla * Adoptio on laillinen Ruotsin lain mukaan. == Kansalaisuuden saaminen hakemuksella == Kansalaisuuden voi saada hakemuksella, mikäli hakija: * on vähintään 18-vuotias * pystyy todistamaan henkilöllisyytensä * on asunut Ruotsissa riittävän kauan * on Ruotsissa asuessaan käyttäytynyt nuhteettomasti * omaa pysyvän oleskeluluvan Ruotsissa Vaadittu asumisaika riippuu hakijan olosuhteista ja on perustapauksissa 5 vuotta. Tohtoriopintoja Ruotsissa suorittavat hakijat voivat joissain tapauksissa sisällyttää opintoaikansa tähän. Tätä voidaan kuitenkin lyhentää seuraavissa tapauksissa: * Hakija on elänyt vähintään 2 vuotta avio- tai avoliitossa Ruotsin kansalaisen kanssa: 3 vuotta * Hakija on valtioton tai pakolainen: 4 vuotta Ruotsin kansalaisuuden saaminen ei vaadi ruotsin kielen taitoa. Vuonna 2021 maan hallitus ilmoitti harkitsevansa kielitaitovaatimuksen lisäämistä. Esityksen mukaan hakijalta vaadittaisiin tasoa A2 kirjallisessa ja suullisessa kielitaidossa ja tasoa B1 kuullun ymmärtämisessä. === Toisten Pohjoismaiden kansalaiset === Toisten Pohjoismaiden kansalaiset voivat saada kansalaisuuden joko hakemuksella (jolloin vaadittu Ruotsissa asumisaika on 2 vuotta) tai ilmoituksella, jolloin vähintään 18-vuotiaan hakijan on täytynyt asua maassa vähintään 5 vuotta ennen tätä eikä häntä ole tuomittu tänä aikana vankeusrangaistukseen. == Kaksoiskansalaisuus == Ruotsi hyväksyy kaksoiskansalaisuuden. Ruotsin kansalaiset ovat myös Euroopan unionin kansalaisia. Ruotsin kansalaiset, myös kaksoiskansalaiset, voidaan kutsua asepalvelukseen. Pohjoismaat ovat kuitenkin sopineet keskenään, että kaksoiskansalaiset suorittavat mahdollisen asevelvollisuuden asuinmaassaan. == Lähteet == Luokka:Kansalaisuus kansalaisuus Kansalaisuus
Markivka

Markivka () on kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Luhanskin alueen pohjoisosassa Starobilskin piirissä. Taajama sijaitsee noin 125 kilometriä aluekeskus Luhanskista pohjoiseen ja 69 kilometriä piirikeskus Starobilskin keskustasta koilliseen. Venäjän rajalle on 18 kilometriä. Ukrainan tilastokeskus arvioi taajaman väkiluvuksi 5 586 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuonna 2001 Markivkan väkiluku oli 7 361\. Väestö on etniseltä taustaltaan pääosin ukrainalaisia. Paikkakunta sai kaupunkityyppisen taajaman aseman vuonna 1960. Markivka oli Markivkan piirin hallintokeskus heinäkuuhun 2020 saakka. Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksessa taajama (ja aiempi piiri) liitettiin alueeltaan kasvaneeseen Starobilskin piiriin. Venäjän hyökkäyssodan (2022-) alkuvaiheessa taajama miehitettiin. Esimerkiksi Markivkan vuonna 2020 valittu pormestari Ihor Dzjuba ryhtyi yhteistyöhön venäläisten miehittäjien kanssa. Храм - сельпо - panoramio.jpg|Kirkko Markivkassa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Luhanskin alueen kaupunkityyppiset taajamat Luokka:Starobilskin piiri
Danioninae

Danioninae on seeprakalojen (Danionidae) heimoon kuuluva kalojen alaheimo. Siihen kuuluu 100 lajia, joita tavataan Aasiasta ja Afrikasta. Siihen kuuluu seuraavat 9 sukua: * Betadevario * Chela * Danio * Danionella * Devario * Inlecypris * Laubuka * Microdevario * Microrasbora == Lähteet == *
Horizon Worlds

Horizon Worlds (aiemmin Facebook Horizon) on ilmainen virtuaalitodellisuuteen perustuva verkkopeli, joka myös sisältää työkalut virtuaalitodellisuuden ympäristöjen luontiin. Peli on keskeinen osa Metan (entinen Facebook) metaversumi-strategiaa. Sen käyttö vaatii Oculus Rift S tai Meta Quest 2 -virtuaalitodellisuuslasit. Ympäristö julkaistiin Yhdysvalloissa ja Kanadassa 9. joulukuuta 2021. Meta Platforms ilmoitti budjetoivansa vuoden 2021 aikana 10 miljardia dollaria metaversumi-divisioonaansa kehittääkseen virtuaalitodellisuuslaitteistoa, -ohjelmistoa ja sisältöä. Elokuussa 2022 Facebook julkaisi beeta-version virtuaalitodellisuus-etätyöympäristöstään Horizon Workrooms, jossa metaversumitekniikalla voidaan käydä neuvotteluja samassa virtuaalitilassa.https://www.cnbc.com/2021/08/19/facebook-launches-vr- remote-work-app-calling-it-a-step-to-the-metaverse.html ==Vastaanotto== Mark Zuckerberg postasi Horizon Worldista nettiin elokuussa 2022 kuvakaappauksia, kun Horizon Worlds avattiin Ranskassa ja Espanjassa. Forbes kommentoi että "tajuaako Zuckerberg kuinka kamalalta hänen Metaversuminsa näyttää?" Zuckerbergin hahmo leijui tyhjässä huoneessa, johon oli sijoitettu Eiffel- tornin ja Sagrada Familian mallit. Lehti vertasi hahmojen ulkonäköä Nintendon Mii-hahmoihin ja kommentoi että niillä ei ole edelleenkään jalkoja. Meta asetti tavoitteeksi että Horizon Worldsilla olisi 500 000 kuukausittaista käyttäjää vuoden 2022 loppuun mennessä. Lokakuussa 2022 vuodetun raportin mukaan käyttäjien määrä oli alle 200 000 ja on laskenut keväästä lähtien. Suuri osa käyttäjistä ei palaa peliin enää aloituskuukauden jälkeen. Suuressa osassa käyttäjien luomista maailmoista ei käy kukaan, ja vain 9 prosentissa vierailee yli 50 ihmistä. Käyttäjämäärä jää kauas suositumpien VR Chatin ja jo vuonna 2003 julkaistun Second Lifen taakse. ==Viitteet== Luokka:Facebook Luokka:Virtuaalimaailmat Luokka:Vuoden 2021 videopelit Luokka:Verkkomoninpelit Luokka:Yhdysvalloissa kehitetyt videopelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Meta
Kainkäärmeenpoika

Kainkäärmeenpoika (etunimeltään Kai [kutsumanimeltään Kaide]) on suomalainen kuvataiteilija ja ex-muusikko, joka tunnetaan pyrkimyksestään luoda aikoinaan 1980-luvulla itsestään Suomen musiikkikulttuuriin ensimmäinen queer-artisti. Artistinimi on esiintynyt myös muodossa Kain Käärmeenpoika. ==Ura== Kaide tutustui sanoittaja Jaana Rinteeseen ja tuottaja Ralf Örniin Helsingissä 1980-luvun alussa. Rinne ja Örn työskentelivät vuonna 1984 Vaaralliset Levyt -levy-yhtiöllä, mikä johti siihen että Kai päätyi työstämään levy-yhtiöllä Esa Saarisen Filosofia-albumia. Hän teki levylle sävellys- ja sovitustyötä. Hän päätyi myös kuvittamaan levyltä julkaistun singlen "Poikarakkaus" kansikuvan. Albumin nauhoitusvaiheessa Örn huomasi, että nauhoituksiin annettua studioaikaa jäi hyödyntämättä, minkä kautta alettiin luomaan Kain omaa pitkäsoittoa. Lopputuloksena syntyi punk-henkinen elektroniikkalevy, jonka aiheena oli homoseksuaalisuus. Lopulta levy kuitenkin hyllytettiin levy-yhtiön toimesta sen aiheen vuoksi eikä sitä julkaistu. Vuonna 1986 Kai palasi Dekadenz-levy-yhtiöllä, missä hänelle nauhoitettiin neljä kappaletta sisältänyt punk rock -EP. Sen oli tarkoitus ilmestyä saman vuoden kesällä, mutta sekin jäi lopulta julkaisematta. EP:tä ehdittiin promota myös Kain harvinaisiksi jääneiksi live-esiintymisillä. Kai vetäytyi julkisuudesta 1990-luvun alkupuolella. Kain musiikkia on julkaistu ja vuodatettu internettiin 2010-luvulta lähtien. Hänen tunnetuimmaksi kappaleekseen on muodostunut kappale "Homon kyrpä ei seiso naiselle". Svart Records julkaisi Kain vuonna 1984 julkaisemattomaksi jääneen albumin 350 kappaleen vinyylipainoksena lokakuussa 2022. Warner julkaisi albumin digitaalisesti 2013 nimellä Kain Käärmeenpoika & Kvartsikoirat.https://www.youtube.com/watch?v=v3rZ_pUSv-s ==Yksityiselämä== Kai eli nuoruutensa pääosin Helsingissä. 18-vuotiaana hän pakeni asevelvollisuuttaan muuttamalla Lontooseen. Elettyään kaupungissa kaksi vuotta hän palasi Helsinkiin. Hän opiskeli kuvataidetta Vapaassa Taidekoulussa 1980-luvun alussa. Kai on kertonut olevansa homoseksuaali. Elellessään 1980-luvulla Helsingissä Kai oli aktiivisesti mukana paikallisessa yöelämässä pyörien muun muassa erilaisilla klubeilla, diskoissa ja punk-piireissä. 1990-luvun alussa Kai muutti Tukholmaan, missä hän työskenteli muun muassa kuvitustöiden tekijänä paikallisille naistenlehdille. Viimeisimpien tietojen mukaan hän asuu yhä kaupungissa. ==Diskografia== ===Studioalbumit=== * Kain Käärmeenpoika & Kvartsikoirat (2013, digitaalijulkaisu) * Kainkäärmeenpoika (2022, vinyylilevy) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Suomalaiset viihdetaiteilijat
Heikki Nyman

Heikki Nyman (s. 1946Nyman, Heikki, 1946–. KANTO.) on suomalainen filosofi, joka tunnetaan erityisesti Ludwig Wittgensteinin teosten toimittajana ja suomentajana. Nyman työskenteli Helsingin yliopistossa Georg Henrik von Wrightin assistenttina ja osallistui Wittgensteinin kirjallisen jäämistön toimittamiseen ja julkaisemiseen. Hän suomensi 1970–1980-luvulla Wittgensteinilta kaikkiaan neljätoista kirjaa sekä lehtiartikkeleita – kaikki keskeiset teokset. Hänen suomennoksiaan on pidetty huomattavan hyvinä ja uskollisina. Nyman on tutkinut myös Alfred Hitchcockin ohjaamia elokuvia ja laatinut 1800-sivuisen tutkimuksen Hitchcockin kosketus, joka julkaistiin omakustanteena 1990-luvulla. Antti Alasen mukaan teos on ”omaa luokkaansa koko maailmassa”.Sundqvist, Janne: Von Bagh muistaa yhä Hitchcockin 45 vuoden takaisen lohkaisun. Yle Uutiset 1.2.2013. ==Viitteet== Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Suomentajat Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Elävät henkilöt