EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Aika lähteä – lauluja Kaarina Saloselta

Aika lähteä – lauluja Kaarina Saloselta on Kaarina Salonen Bandin vuonna 2011 julkaistu EP. Levyn julkaisi Konkurssi Records. Kappale Askeleita pimeässä versioitiin myös Irinan Askeleita-levylle nimellä Syksy. Eeva-lehden levyarvostelun mukaan Aika lähteä -levyn tekstit ja sävellykset ovat helposti samaistuttavia sovitusten nostaessa kappaleet pois tavallisuudesta. Arvostelija Anne Kantola piti levyllä erityisesti Onnen kerjäläinen -kappaleesta. == Kaarina Salonen Band == Kaarina Salonen Band perustettiin yksinomaan sovittamaan ja soittamaan Kaarina Salosen tekemiä sävellyksiä ja sanoituksia. Äänitykset tehtiin kesällä 2011. Projektia veti yhtyeen rumpali, Kaarinan veljenpoika J Salonen. Muuten soittajiksi valikoitui Irinan kiertuebändistä sekä monista muista musiikkiproduktioista tuttuja henkilöitä. Äänittäjänä, miksaajana ja tuottajana toimi järvenpääläinen Aku Rannila, joka on ollut tekijänä useissa hittikappaleissa. Levyn kappaleiden säveltäjänä ja sanoittajana toiminut Kaarina Salonen menehtyi pitkän sairastamisen jälkeen juhannuksena 2012 rintasyöpään. 10 % levyn myyntituotoista lahjoitetaan Roosa nauha -kampanjaan. Salonen oli Dallapé-orkesterin perustajajäsenen Martti Jäppilän lapsenlapsi. == Jäsenet == * Lotta Rautiainen – laulu * Jussi Saxlin – basso * Antti Pitkäjärvi – koskettimet * Janne Kasurinen – kitara * Miika Colliander – kitara * J Salonen – rummut == Kappaleet == # Aika lähteä 3:35 # Ilona Roswita 3:49 # Askeleita pimeässä 4:09 # Yö ei kysy lupaa 3:52 # Onnen kerjäläinen 4:10 # Oh My Love 2:37 == Musiikkivideot == * Oh My Love (2016) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kaarina Salonen Band Konkurssi Recordsin nettisivuilla * Yhtyeen Facebook -sivu * https://www.discogs.com/artist/670781-J-Salonen?filter_anv=0&type;=Credits * https://www.discogs.com/artist/499617-Antti- Pitk%C3%A4j%C3%A4rvi?filter_anv=0&type;=Credits * https://www.discogs.com/artist/505883-Miika- Colliander?filter_anv=0&type;=Credits * https://www.discogs.com/artist/670783-Janne-Kasurinen?page=1 * https://www.discogs.com/artist/670782-Jussi-Saxlin?filter_anv=0&type;=Credits * https://www.discogs.com/artist/2800490-Lotta-Rautiainen * https://www.discogs.com/artist/1271059-Aku-Rannila Luokka:Suomalaiset albumit
Sari Grönholm

Sari Kaarin Elisabet Grönholm (s. 4. kesäkuuta 1980 Pusula) on suomalainen uransa lopettanut lumilautailija. Hän saavutti MM-pronssia half-pipessä vuonna 2001. Salt Lake Cityn talviolympialaisissa vuonna 2002 Grönholm oli half- pipessä yhdeksästoista. Lumilautailun maailmancupin yhteispisteissä Grönholm oli 20. kaudella 2001-2002. == Lähteet == * * Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Suomalaiset lumilautailijat Luokka:Elävät henkilöt
The Irrationals

The Irrationals on helsinkiläinen balkan-sävytteistä rockpoprappia soittava yhtye, joka julkaisi esikoislevynsä Hold Your Horses syksyllä 2011 Konkurssi Recordsin kautta. The Irrationals voitti Funky Awards –gaalassa palkinnon parhaasta albumista vuonna 2011. Yhtye on kerännyt huomiota saunaksi muutetulla keikka-autollaan. The Irrationalsin solisti Tyko Haapala tunnetaan räppipiireissä myös sooloprojektistaan ”Tykopaatti". The Irrationalsin My Baby -musiikkivideossa esiintyy 30 suomalaista basistia, joista 12 nousi Tavastian lavalle levynjulkistamiskeikalla vuonna 2011. == Jäsenet == *Tyko Haapala – laulu *Totte Rautiainen – sämpleri ja Viggen-urku * Antti Hynninen – saksofonit *Janne Kasurinen – kitara *Pekka Rajamäki – basso *J Salonen – rummut == Singlet == * ”Worthy Girl” (2011) * ”My Baby” (2011) * ”Years Rollin'” (2012) * ”Years Rollin feat Petteri Sariola” (2012) == Albumit == * Hold Your Horses (2011) == Musiikkivideot == * ”Worthy Girl short” (2011) * "Worthy Girl long" (2011) * ”My Baby” (2011) * ”Years Rollin' (2012) * "Years Rollin' feat Petteri Sariola (2012) == Lähteet == *Lappilainen -lehti viikko 24/2012 Elisa Javarus *http://www.rytmi.com/uutiset/funky-awards-palkitsi- kotimaisen-rytmimusiikin-parhaimmiston/ *http://areena.yle.fi/1-1298168 *http://www.city.fi/kulttuuri/12+basistia+samalla+lavalla/4085 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Yhtyeen kotisivut * The Irrationals Konkurssi Recordsin kotisivuilla * Yhtyeen YouTube-kanava * Yhtyeen Facebook-profiili * Yhtyeen Instagram -profiili Luokka:Suomalaiset yhtyeet
The Metal Opera

The Metal Opera on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2001. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 36. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review * Soundi: AVANTASIA: The Metal Opera Viitattu 22.10.2022. == Aiheesta muualla == * * == Lähteet == Luokka:Vuoden 2001 esikoisalbumit Luokka:Avantasian albumit
Kylkiäinen (Janakkala)

Kylkiäinen on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee aivan Mallinkaistenjärven kyljessä. Sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Sen rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Mallinkaisten suunnalta. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy, mikä on 0,2 metriä ylempänä kuin Mallinkaistenjärvessä. Lammen pohjoispäästä laskee siihen lyhyt puro ja lammen lounaisrantaan laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Mustavirta (Janakkala, Mallinkainen)

Mustavirta on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja se on valtaosaltaan suota. Korkeiden mäkien rinteillä sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Mallinkaisista. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen laskee kaksi lyhyttä pelto- ja suo-ojaa. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy, mikä on yli neljä metriä Mallinkaistenjärven vedenpintaa korkeampi. Laskuoja lähtee itärannasta ja se juoksee etelään laskien pian Mallinkaistenjärven Niemelänlahteen. Laskupuro on osan matkastaan suojelualueella == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Hyvä-Valkee

Hyvä-Valkee on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 13,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Länsirantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma- alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen tulee vain yksi lyhyt suon kuivatusoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy, joka on seitsemän metriä korkeammalla kuin Mallinkaistenjärven vedenpinta. Laskujoki lähtee sen lounaisrannasta ja se laskee yhteistä laskuojaa myöten Mallinkaistenjärven Niemelänlahteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 379 vuorokautta. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Häränsilmä (Janakkala)

Häränsilmä on Kanta-Hämeen Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio. == Vesistösuhteet == Häränsilmä kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen laskee oman suon ojat ja viereisen metriä korkeammalla oleva Paha-Valkeen laskuoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Lammen laskuoja on jatkettu kaakkoon, ja se juoksee ilman uomaa jyrkkää rinnettä alas Mustavirtaan, joka laskee vuorostaan Mallinkaistenjärveen. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Avantasia (EP)

Avantasia on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2000. == Kappaleet == # # # # == Kokoonpano == * Tobias Sammet – laulu, koskettimet * Henjo Richter – kitara * Markus Grosskopf – basso * Alex Holzwarth – rummut * Michael Kiske – laulu kappaleissa 1, 2, 4 * David DeFeis – laulu kappaleessa 3 == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2000 EP:t Luokka:Avantasian albumit
Outi Walli

Outi Walli (s. 1943)Tekijähaku nimellä ”Outi Walli” Fennica-tietokanta. Viitattu 25.4.2017. on sarjakuvien suomentaja. Hän on suomentanut enemmistön Asterix-sarjakuvista ja eräitä muita, pääosin ranskankielisiä sarjoja. Walli on suomentanut 22 Asterix-albumia, alkaen vuonna 1969 julkaistusta albumista Asterix ja Kleopatra, joka oli ensimmäinen suomennettu Asterix-tarina. Lisäksi hän on suomentanut eräitä muita Asterix-kuvakirjoja, kuten Idefix-kirjat. Toinen aktiivinen Asterix-suomentaja oli Jorma Kapari, joka suomensi 13 albumia. 1980-luvun alkupuolelta saakka Walli oli pitkään Asterixin ainoa suomentaja murrealbumeita lukuun ottamatta.Teoshaku sanalla ”Asterix” Fennica- tietokanta. Viitattu 254.4.2017. Asterixin ohella hän on suomentanut 1970-luvulta alkaen myös useita Alix- ja Ahmed Ahne -albumeja, Aku Ankka -kokoelmia sekä joitain muita sarjakuvia. Walli oli Aku Ankka -lehden toimitussihteeri vuosina 1968–1970.Jukka Heiskanen: ”Disney-sarjakuvat Suomessa”, s. 533 teoksessa Suomennoskirjallisuuden historia I. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2007. Wallin isä oli kirjallisuudentutkija Aarre M. Peltonen.Kuka kukin on 1978, s. 712 Runeberg.org. Viitattu 24.4.2017. Aku Ankan päätoimittaja Alli Peltonen oli Wallin täti.Kuka kukin on 1954, s. 631 Runeberg.org. Viitattu 3.3.2018.Essi Turvala: ”Tähän rivitaloon tulee melkein kaikille Aku Ankka” – Aku Ankka -lehden fanius 1960- ja 1970-lukujen Suomessa, s. 17. Historian pro gradu -tutkielma, Tampereen yliopisto 2017. (lainaus: ”oli Peltoselle läheistä sukua”) ==Lähteet== Luokka:Sarjakuvien suomentajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat

Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat on Rahapajan juhlarahasarja. Sarjaan kuuluu viisi rahaa. Rahat on hyväksytty asetuksella, joka kumotaan yhden rahan epäonnistuneen aihevalinnan vuoksi. Rahoja ei ole vielä julkaistu, mutta ennakkomarkkinoinnissa huomiota ja paheksuntaa rahoista herätti Suomi 100 -juhlaraha kuvavalintansa vuoksi. Rahassa oleva kuva esittää vuonna 1918 teloitettavaa joukkoa teloitusryhmän edessä. Rahassa lukee teksti "Kansalaissota Suomi Finland". Tampereen yliopiston tutkijan Tuomas Hopun mukaan "se ei ole kaikkein onnistunein". Valtiovarainministeri Petteri Orpo hyväksyi alun perin asetuksen mutta ei kiinnittänyt kuvaan huomiota ja pitää sitä mauttomana. Rahan on suunnitellut Ilkka Suppanen. Sarjasta myös toista rahaa on luonnehdittu kyseenalaiseksi. Rahassa lukee teksti "Globaali oikeudenmukaisuus", ja kuvana on käytetty jo aiemmin huomiota herättänyttä kuvaa, jossa on Välimereen kuolleen lapsen kuva, kun häntä kannetaan pois. ==Lähteet== Luokka:Juhlarahat
Mikko Joensuu

Mikko Joensuu (s. 1986) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan soolouransa ohella Joensuu 1685 -yhtyeestä. Vuosina 2016–2017 Svart Records julkaisi Joensuun kolmiosaisen Amen-albumisarjan. Albumit julkaistiin puolen vuoden sykleissä, joista ensimmäinen osa ilmestyi huhtikuussa 2016iTunes: Mikko Joensuu – Amen 1, toinen osa marraskuussa 2016iTunes: Mikko Joensuu – Amen 2 ja kolmas osa julkaistiin kesäkuussa 2017. Sarjan ensimmäinen osa kertoo uskoon tulemisesta ja toinen osa uskosta luopumisesta. Vuonna 2017 Joensuu sai Teosto-palkinnon sävellyksistään, sanoituksistaan ja sovituksistaan levyillä Amen 1 ja Amen 2. == Yksityiselämä == Joensuu kasvoi karismaattisessa helluntailaisperheessä. Hän oli liikkeessä aktiivinen 10–15-vuotiaana, ja on kertonut puhuneensa kielillä 11-vuotiaana. Hän on sittemmin luopunut uskosta. == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * Long Ark (2024) === EP:t === * ”Land of Darkness” (2014) === Singlet === * Land of Darkness (2014) * Land of Darkness / Lake of Fire (2014) * Warning Sign (2016) * Drop Me Down (2016) * Dream About a Miracle (2017) * House of Fire (2017) * Pearly Gates (2017) * The Worst in Me (2017) * Älä käy yöhön yksin (2017) * Friend in the Valley (2023) * Giith (2023) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dante Parini

Dante Parini (21. marraskuuta 1890 Milano, Italia – 11. huhtikuuta 1969 Milano) oli italialainen kuvanveistäjä. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimmistä italialaisista alallaan. ==Aiheesta muualla== * Schede oggetti ed opere d'arte di Parini Dante, Ministero dei Beni Culturali, Istituto Centrale per il catalogo e la documentazione * Bianca Maria Visconti di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali * Monumento sepolcrale - Monumento Famiglia Pini-Defendini di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali * Ritratto di Bianca Maria Visconti di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali * Studio di ramo con foglie dal vero di Dante Parini, Società Operaia di Mutuo Soccorso di Viggiù, Lombardia Beni Culturali * Raccolta d'arte Museo del Policlinico di Milano Luokka:Italialaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Kiviniemi (Ikaalinen)

Kiviniemi on Ikaalisten 4. kaupunginosa. Se sijaitsee n. kilometrin päässä Ikaalisten keskustasta.http://www.ikaalisiin.fi/tontit/keskustan- tontit/kiviniemi/ Kiviniemessä on jonkin verran omakoti ja rivitaloasutusta. Kaupunginosassa sijaitsee mm. Upofloorin tehdas. ==Lähteet== Luokka:Ikaalisten kaupunginosat
Paha-Valkee

Paha-Valkee on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on jäänyt pienten mäkien väliseen painanteeseen. Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja lammen ranta on puoliksi suota ja metsämaata. Sen pohjoispuolella kulkee metsäautotie, mutta itse lampi on autio. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy. Lampeen ei johda tulo-ojia, mutta se on yhdistetty viereiseen Häränsilmään, joka sijaitsee metrin alempana kuin Paha-Valkee. Lammen vedet virtaavat Häränsilmän ja Mustavirran kautta Mallinkaistenjärveen. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Kahilammi (Janakkala, Veno)

Kahilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen matalat rannat ovat autiot. Lammen kaakkoispuolelta kulkee tie sen pohjoispuolelta ohi. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Rajalammi (Janakkala)

Rajalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee metsäalueen reunalla maatilan pellonreunassa. Sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat pääasiassa ojitettua suota, mutta pohjoisrannat ovat entistä peltomaata. Lampi on autio, mutta sen lähellä on maatila. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Viereisestä suosta on johdettu kaikki ojat lampeen ja sen laskuoja on luontainen puro, joka lähtee lammen kaakkoisrannasta kaakkoonpäin ja se yhtyy 2,5 kilometrin päässä Mallasjokeen. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Etu-Veno

Etu-Veno on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on syntynyt Ellanharjun pohjoispuolella olevaan painanteeseen ja se muodostaa nykyään kaksi erillistä järviallasta. Läntinen järviallas, joka kantaa kartoissa järven nimeä, on pinta-alaltaan 9,5 hehtaaria suuri ja sen pituus 650 metriä pitkä ja leveys on 300 metriä. Itäinen allas, jolla ei kartoissa ole nimeä, on pinta-alaltaan 5,4 hehtaaria suuri ja sen pituus 390 metriä pitkä ja leveys on 200 metriä. Rantaviivan pituus on länsialtaalla 1,7 ja itäaltaalla 1,1 kilometriä. Niiden rannat ovat harjurinteitä lukuun ottamatta soistunutta metsämaata. Järven länsialtaassa on yksi saari. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma- alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven länsipään suo on ojitettu ja sen kuivatusojat laskevat järveen. Pohjoisesta laskee järveen lyhyt metsä- ja pelto-oja. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat molemmat 139,6 metriä mpy. Altaat on yhdistetty toisiinsa leveällä ojalla, joka kulkee järviä erottavalla Katkelma nimisellä kannaksella. Järven laskuoja lähtee järven itäisestä altaasta kohti itää ja se yhtyy Lapinjokeen Perinkään kylässä. Lapinjoki laskee etelässä Luhdanjoen nimisenä Mommilanjärveen, josta vedet jatkavat Ansionjärvestä Puujokeen ja sitten Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 367 vuorokautta. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Iso Wenonjärvi”. Silloin järvi oli venytetyn ”S”-kirjaimen muotoinen eli se käsitti alueet, jotka kuuluvat nykyään läntiseen- ja itäiseen järvialtaisiin. Tämän vuoksi voidaan otaksua, että järven vedenpintaa on laskettu. Keski-Venon nimi oli ”Wähä Wenonjärvi”. Vuoden 1964 peruskartassa Katkelmassa oli vielä viljeltävä peltotilkku. Järvien pohjoisrannat olivat tuolloin autiot, mutta vuoden 1979 kartassa siellä oli jo yksi mökki. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Kakarilammi (Janakkala, Saloinen)

Kakarilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Saloisten kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Kakarilamminsuolla ja on siten suolampi. Sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammelle ei johda teitä ja se on autio. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Janakkalan järvet
Majolammi

Majolammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Oitin ja kirkonkylän välissä. Sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta suota. Lampea kiertää metsäautotie, mutta lampi itse on autio. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hausjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Ympäristön ojietulta metsämaalta tulee viisi kuivatusojaa lampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy. Lammella ei kartan mukaan ole laskuojaa, mutta korkeuskäyrien perusteella veden suotuvat lounaaseen päin, missä ne valuvat Naurisojaan vietäviksi. Naurisoja yhtyy kuivatetun Hausjärven laskujokeen Hausjokeen, joka vuorostaan yhtyy Puujokeen Puujaan kylässä. == Historiaa == Vuoden 1964 peruskartassa lammelle oli piirretty laskuoja, joka vastaa nykykarttojen Naurisojaa. Metsäautotiet on rakennetti vuoden 1988 kartan julkaisemisen jälkeen. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hausjärven järvet
Piirilammi

Piirilammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Pikkukylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Salpausselän Someronvuorelta Kirkonkylälle kulkevan syöttöharjun lounaispuolella. Vieressä kohoaa 60 metrin korkeuteen Piirivuori, joka on harjujakson eräs erillinen harjanne. Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Harjulla, lammen yläpuolella, kulkee seututie 290. Tien varressa on kyllä asutusta, mutta rinteen alapuolella lampi on autio. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Helijoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen läpi virtaa Myllysenoja, jolla on laajahko valuma-alue. Oja jatkaa matkaansa Helijokena, joka yhtyy Puujokeen Ryttylän edustalla. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Puujoen alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hausjärven järvet
Merrasjärvi (Kärkölä)

Merrasjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä ja Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva laskettu järvi. == Maantietoa == Järvi on jäänne kuivatetusta järvestä, jonka rantaviiva ylitti nykyisten kuntien välisen rajan. Järven pinta-ala on 8,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantakosteikkoa. Suon laitaan tulee tie, mutta järvi on autio. Pohjoista suon osaa kutsutaan Merrasjärvensuoksi ja eteläistä osaa Merrasojankorveksi. Peltomaat ympäröivät suota joka puolelta. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Muutamat pelto-ojat jatkuvat suolla ulottuen joko lähes järvenrantaan tai järveä kiertävään keräilyojaan asti. Järven vedenpinnan korkeus on 82,8 metriä mpy. Sen vedet laskevat pois itäreunassa kulkevaa reunaojaa myöten. Sen jatkeena on etelään virtaava Merrasoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Merrasjärvi oli piirretty pitkänä pikkujärvenä, johon laski pari suo-ojaa. Järven luoteispuolella sijaitsi usean talon kylä ”Saapas”. Vuoden 1964 peruskartassa oli Merrasoja piirretty leveäksi johto- ojaksi. Järven rantoja reunusti luhta-alue, johon maanomistusrajat päättyivät. Alue on todennäköisesti järvenlaskun vesijättömaan reuna-alue, joka paalutettiin aina yhteisen hankkeen rajaksi. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kärkölän järvet Luokka:Hämeenkosken järvet
Likolampi (Kärkölä)

Likolampi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Sopukan kylän lähellä ja Kärkölän kirkosta 1,5 kilometriä etelään sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Hiidenmäen itäpuolella rinteen alla peltoalueen reunalla. Sen pinta- ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelpuolella sijaitsee kaksi maatilaa ja niiden vapaa-ajan asunnot on rakennettu lammen etelärantaan. Pohjoisrannalla on kartassa laavun paikka. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen ei laske tulo-ojia, mutta viereinen 40 metriä korkea mäki antaa lammelle pohjavettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy. Pohjoisrannasta lähtevä laskuoja yhtyy koillisesta tuleviin pelto-ojiin, jotka laskevat kahden lammikon kautta Lähdeojaa myöten Teuronjokeen Myllykylän eteläpuolella. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettämänä Hevonojan kylään, mutta laskuojan varrella olevia lampia ei silloisessa kartassa näkynyt. Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio. pellot ulottuivat myös lammen pohjois ja luoteispuolelle. Koillisesta tuleva pelto-oja näkyi vielä vuoden 1988 kartassa. Vuonna 1979 kartassa itärannassa näkyi mökki, mutta uusimpia mökkejä ei näy vielä 1988 kartassa. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kärkölän järvet
Iinijärvi

Iinijärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Mylykylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Järven vedenpinnan korkeus on yli 130 metriä mpy. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kärkölän järvet
Anttilanjärvi (Hollola)

Anttilanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Töykkylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen rannoilla sijaitsee neljä vapa-ajan asuntoa ja lähistöllä on kiinteää asutusta. Hämeenkoskelta tulee tie lammen rannan ohitse. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy. Sen etelärantaan laskee oja Valtinsuolta ja lammen laskuoja on kaivettu pohjoisesta eteenpäin Pitkäsuon pohjoispäähän. Vedet ohjautuvat kohti Kylmäoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet
Suklammi

Suklammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Hämeenkosken pohjoispuolella kohoavan Kukonharjun etelärinteessä. Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on avosuota, jota reunustaa kangasmetsä. Vaikka lampea kiertää polut, on se autio. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hollolan järvet Luokka:Hämeenkosken järvet
Valkjärvi (Hollola)

Valkjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman reunalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi jää taajaman ja korkeiden Ilolanharjun ja Kukonharjun väliin. Järven pinta-ala on 74 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat joko jyrkkiä mäenrinteitä tai taajama-aluetta. Rannalla sijaitsee yleinen uimaranta. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen laskee Kukonharjun takaa metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja se yhtyy Teuronjokeen yhteisellä Kellolanlähteen laskuojalta tulevan ojan kanssa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Valkiajärvi” ja siihen laski metsäoja koillisesta. Tulo-ojan varret oli raivattu niityiksi. Järven lähellä sijaitsi neljä torppaa ja Ilolon pieni talo ja lounaisrannan ohitti postitie. Järven rannalle perustettiin 1890 hautausmaa. Järven pohjalla makaa kaksi yksipuista ruuhta, joiden pituus on 3,5 metriä. Ruuhien vieressä sijaitsee liisteistä rakennetun metrin levyisen katiskan jäänteet. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet
Ahvenainen (Hollola)

Ahvenainen , tai yhdessä Pikku-Ahvenaisen kanssa Ahvenaiset , on Päijät- Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Ahvenaistenharjun suppamuodostumien keskellä noin 1,3 kilometriä länteen Hämeenkosken kirkolta ja se on itsekin suppamuosotuma. Sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Viereinen Pikku-Ahvenainen on samaa muosotumaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Hämeenkosken taajamasta. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta se on yhdistetty Pikku- Ahvenaiseen kaivetulla ojalla, joka tasoittaa niiden vedenpinnat. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet Luokka:Suomen supat
Pikku-Ahvenainen (Hollola)

Pikku-Ahvenainen on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi kuuluu Ahvenaistenharjun suppamuodostelmiin yhdessä sen viereisen Ahvenaisen kanssa. Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet Luokka:Suomen supat
Iso-Lano

Iso-Lano on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 19,8 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai taajama-aluetta. Järvellä on yksi laajentuma, mutta muuten se on 150 metriä leveä. Itäpuolelta Ilolanharju työntyy järveen kiinni. Eteläosan kapeikossa, joka erottaa pääaltaasta erilleen Pikku-Lanon, sijaitsee kolme saarta. Järven länsirannalla on vain vapaa-ajan asutusta, mutta itärannalla ulottuvat taajaman asuinalueet rantaan asti. Yhdystie 3171 kulkee paikoin rantaa viistäen. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,8 metriä mpy. Pääjärvestä alkaa kahden järven ketju, josta ylimmäinen Leppälammi laskee alimmalineen Iso-Lanoon Viianportaan kautta. Järvien vedenpinnan korkeusero on vain 10 senttimetriä. Iso-Lanon kanssa samaan järvialtaaseen voidaan lukea alempana oleva laajentuma Pikku-Lano. Se kapenee Teuronjoeksi ennen Hämeenkosken vanhainkotia. Alueen vedet virtaavat Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Puolimatkajärvi”. Sen eteläpäässä sijaitsi kaksi vesimyllyä, joita varten on saatettu padota joen luusua. Kartassa on järvi piirretty leveämä luusuaan asti. Myllyjen kohdalla joen ylitti postitie. Vuoden 1979 peruskartassa Pikku-Lanon etelään työntyvä lahti on nykyistä pitempi. Se on patoamalla lyhennetty ennen vuoden 1988 kartan julkaisua. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet
Leppälammi (Hollola)

Leppälammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman pohjoispuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Itärannoilla aukeaa järvelle peltoaukealta näkymät. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa Etolan peltoaukealta. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolella sijaitsevalla Pääjärvellä. Pääjärvi laskee Leppälammiin 500 metristä Kotajokea myöten, joka haarautuu alajuoksulla. Vedet jatkavat eteenpäin Viianportaan kautta Iso-Lanoon, josta Teuronjoki saa alkunsa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet
Työjärvi (Hollola)

Työjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Ojastenmäen kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee ojitetun Laavionsuon koillisreunalla valtatien 12 eteläpuolella. Sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,2 metriä mpy. Monet suon johto-ojista on johdettu lampeen. Sen laskuoja lähtee kohti koillista ja se alittaa valtatien 12 ennen kuin se putoaa harjun reunaa alas pelloille. Se laskee Pääjärven etelärantaan. Saman laskuojan puoliväliin yhtyy etelästä Kalliolammin oja. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet
Kahtlammi

Kahtlammi eli Kahilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hampaanmaan kylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Reväsvuoren vieressä jyrkän harjun eteläpuolella. Harjun mäki kohoaa 35 metrin korkeuteen. Sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Saaria on yksi ja länsirannassa sijaitsee laaja avosuon tai kosteikon alue. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja lammen pohjoisrannat ovat metsää ja etelärannat peltomaata. Etelärannassa sijaitsee maatila ja vapaa-ajan asunto. Niille johtaa tiet Lammilta. == Vesistösuhteet == Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma- alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy. Sen länsipään lahdenpohjukkaan laskee yksi lyhyt pelto-oja ja sen laskuoja lähtee vastarannalta ja laskee kilometrin päässä Pääjärveen. == Historiaa == Lammelle on ilmestynyt saari vuoden 1965 peruskartan julkaisun jälkeen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lammin järvet
Oriharonjärvi

Oriharonjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Oriharon kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee 5,5 kilometriä Kärkölän taajamasta länteen. Järven pitkä lounaisranta on paikoin jyrkkää, mutta vastaranta on matalaa metsämaata tai peltomaata. Sen pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, leirikeskus ja sen rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,6 metriä mpy. Siihen laskee kaksi pelto-ojaa ja sen laskuoja Pällinkäistenoja lähtee järven kaakkoispäästä. Se yhtyy Teuronjokeen 2,3 kilometrin päässä. Laskuojan luusuassa on pato, jolla säännöstellään järven vedenkorkeutta. == Historiaa == Vuoden 1964 peruskartassa etelärannassa sijaitsi tanssilava. Leirikeskus ilmestyi rannalle vuoden 1979 peruskartan jälkeen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kärkölän järvet
Särkijärvi (Hollola)

Särkijärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee ojitetulla suolla Hausjärven rajan tuntumassa. Sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja lampi on autio. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma- alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,3 metriä mpy. Siihen on johdettu suolle kaivetut ojat ja sen laskuoja lähtee aluksi koilliseen, mutta se kääntyy Oriharonjärven pohjoispuolella etelään laskien siihen. == Lähteet == Luokka:Teuronjoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Hämeenkosken järvet
Routasydän

Routasydän on suomalaisen metalliyhtye Sentencedin kappale, joka tehtiin tilaustyönä jääkiekkojoukkue Oulun Kärppien kannatuslauluksi. Se ilmestyi singlenä 14. lokakuuta 2003. Kappale aiheutti pian ilmestymisensä jälkeen kohun, koska sen kertosäkeessä lauletaan ”veri ja kunnia”, joka saksaksi (Blut und Ehre) on myös natsi-Saksan Hitlerjugend-järjestön käyttämä tunnuslause. Sanoitusta paheksui muun muassa Oulun rovastikunnan tuomiorovasti. Syntyneen keskustelun seurauksena Kärpät päätti nopeasti luopua kappaleen soittamisesta seuran otteluissa. Laulun sanoittaneen Sami Lopakan mukaan tekstillä ei ollut natsiyhteyksiä, vaan hänen sanoitustaan oli tulkittu kuin ”piru Raamattua”. == Kappaleet == # == Kokoonpano == * Ville Laihiala – laulu * Miika Tenkula – soolokitara * Sami Lopakka – rytmikitara * Sami Kukkohovi – basso * Vesa Ranta – rummut == Lähteet == Luokka:Vuoden 2003 kappaleet Luokka:Sentencedin kappaleet
Heiligerlee-luokka

Heiligerlee-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kolmen vuonna 1868 vesillelasketun monitorin muodostama alusluokka. == Suunnittelu == Alusten pituus oli 57 metriä ja niiden leveys oli 13,46 ja syväys 3,05 metriä paitsi Tijgerillä 2,79 metriä. Lairdin valmistamien alusten uppouma oli 1 520 tonnia ja Napierin 1 427 tonnia. Niiden miehistöksi tarvittiin 117 miestä.Gardiner, Robert s. 373 Propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 630-680 ihp:tä, mikä mahdollistaisi 8,25-9 solmun maksiminopeuden. Lairdin valmistamien alusten varastoihin sopi 131 tonnia hiiltä ja Napierin 80 tonnia. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi. Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä. Lopulta aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä. == Alukset == Heiligerlee-luokan monitorit Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Hr. Ms. Heiligerlee Laird, Son and Company 1868 alusluettelosta 1906Gardiner, Robert 1906-1921 s. 365 Hr. Ms. Krokodil Laird, Son and Company 1868 romutettu 1906 Hr. Ms. Tijger Robert Napier and Sons, Glasgow 1868 == Lähteet == * * === Viitteet === *
Bloedhond-luokka

Bloedhond-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kahden vuonna 1869 vesillelasketun aluksen muodostama monitoriluokka. == Suunnittelu == Hr. Ms. Bloedhondin pituus oli 55,70 metriä ja sen leveys oli 14,15 ja syväys 3,15 metriä. Sen uppouma oli 1 656 tonnia. Sisaralus Hr. Ms. Cerberus oli hieman pienempi. Kummankin aluksen miehistöksi tarvittiin 117 miestä.Gardiner, Robert s. 373 Bloedhondin propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 680 ihp:tä, mikä mahdollisti 7,7 solmun maksiminopeuden. Cerberuksen järjestelmä tuotti 534 ihp:tä mahdollistaen tasan seitsemän solmun maksiminopeuden. Bloedhondin varastoihin sopi 128 tonnia hiiltä ja Cerberuksen 98 tonnia. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi. Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä. Lopulta aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä. == Alukset == Bloedhond-luokan monitorit Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Hr. Ms. Bloedhond Amsterdamin telakka 1869 myyty 1907Gardiner, Robert 1906-1921 s. 365 Hr. Ms. Cerberus Amsterdamin telakka 1869 == Lähteet == * * === Viitteet === *
Adder-luokka

Adder-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kuuden vuosina 1870–1876 vesillelasketun monitorin muodostama alusluokka. == Suunnittelu == Luokan alusten pituus oli 58,60–59,56, leveys 13,41 ja syväys 2,97 metriä. Niiden uppouma oli 1 555 tonnia paitsi Hr. Ms. Luipaardin 1 585 tonnia. Alusten miehistöksi tarvittiin 117 miestä.Gardiner, Robert s. 373 Propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 560–740 ihp:tä, mikä mahdollisti seitsemästä kahdeksaan solmun maksiminopeuden. Niiden varastoihin sopi 93 tonnia hiiltä. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi. Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä paitsi Luipaardilla, jolle asennettiin yksi yhdentoista tuuman 22 pituuskaliiperin tykki. Lopulta kaikkien lukuun ottamatta varhain tuhoutunutta Hr. Ms. Adderia aseistus oli yksi yksitoistatuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä. == Alukset == Adder-luokan monitorit Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Hr. Ms. Adder Fijenoord 1871 Hr. Ms. Haai Fijenoord 1871 Hr. Ms. Hyena Amsterdamin telakka 1870 Hr. Ms. Luipaard Fijenoord 1876 myyty 1907Gardiner, Robert 1906-1921 s.365 Hr. Ms. Panter Amsterdamin telakka 1870 myyty 1906 Hr. Ms. Wesp Amsterdamin telakka 1871 myyty 1906 == Lähteet == * * === Viitteet === *
Amen 1

Amen 1 on Mikko Joensuun esikoisalbumi sekä kolmiosaisen Amen-albumisarjan ensimmäinen osa. Se julkaistiin 29. huhtikuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Joensuu on ollut albumia tehdessään uskossa, mikä on osa albumin tematiikkaa. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 14. Huhtikuussa 2017 Joensuulle myönnettiin albumista sekä sen seuraajasta Teosto-palkinto. == Vastaanotto == Helsingin Sanomat Imperiumi Rumba erinomainen Soundi Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Helsingin Sanomien Mervi Vuorela antoi albumille täydet viisi tähteä, ja sanoo Joensuun erottuvan muista uskottavan, hengellisen populaarimusiikin tekijänä. Hän piti albumia jylhyydestään huolimatta kauniina ja riisuttuna levynä. Rumban Jean Ramsay ylisti albumia ja piti sitä suurimpana perinnemusiikkia mitä maassa on tehty. Hän kehui erityisesti levyn alkupuolen orkestraatioita sekä Joensuun lahjakkuuden korostumista perusasioissa, ja sanoi hänen henkilöhistoriansa kuuluvan kappaleiden lävitse. Soundin Pekka Laine antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän piti Joensuuta kiinnostavampana musiikillisten kokonaisuuksien sekä tulkintojen tekijänä kuin lauluntekijänä, ja piti riisuttuja kappaleita sekä suoraa ilmaisua jopa uhkarohkeana vetona. == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittanut Mikko Joensuu. # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 esikoisalbumit Luokka:Mikko Joensuun albumit Luokka:Svart Recordsin albumit
Kurinranta

Kurinranta on Ikaalisten 2. kaupunginosa. Se rajoittuu pohjoisessa Kyrösjärveen, idässä Kiviniemeen, etelässä Vanhaan Tampereentiehen ja lännessä Vanhakauppalaan. Kurinrannan rakennuksiin kuuluu mm. Ikaalisten virastotalo, poliisiasema sekä terveyskeskus. *
Läykkälä

Läykkälä on kylä sekä nykyisin Ikaalisten 7. kaupunginosa. Läykkälä tunnetaan kylänä jo vuoden 1540 maakirjassa. Tällöin kylässä oli neljä taloa: Kamrat eli Lankinen, Läykki, Palomäki sekä Suppa eli Riihikoi. Viimeksi mainittu yhdistettiin Läykkiin viimeistään 1590-luvulla. == Lähteet == Luokka:Ikaalisten kaupunginosat Luokka:Ikaalisten kylät
Hakumäki (Ikaalinen)

Hakumäki on Ikaalisten 6. kaupunginosa. Alueella sijaitsee mm. Ikaalisten vesitorni ja Eteläinen hautausmaa. *
Hakala (Ikaalinen)

Hakala on Ikaalisten 5. kaupunginosa. Luokka:Ikaalisten kaupunginosat
Marko Junkkari

Marko Junkkari (s. 13. toukokuuta 1969) on Helsingin Sanomien politiikkaan ja talouteen keskittynyt toimittaja. Hän toimi vuoteen 2015 lehden politiikan ja talouden toimituksen esimiehenä ja sen jälkeen pääkirjoitustoimittajana. Nykyisin Junkkari toimii HS:n politiikan ja talouden toimittajana. Hän on mukana vakiojäsenenä viikoittain ilmestyvässä Helsingin Sanomien Uutisraportti-podcastissa yhdessä Tuomas Peltomäen kanssa. Junkkari voitti toukokuussa 2022 yhdessä toimittaja Tommi Niemisen ja valokuvaaja Sami Keron kanssa Vuoden 2021 Suuren journalistipalkinnon Vuoden juttu -kategoriassa Helsingin Sanomissa julkaistusta "Oletko sinä Perttu Nousiainen?" -artikkelista. Junkkari toimi Ylioppilaslehden toimittajana 1996–1997. Junkkari aloitti Helsingin Sanomissa 1997.https://fi- fi.facebook.com/marko.junkkari Hän julkaisi esikoisteoksensa Vallan linnakkeen viimeinen taisto - Kertomus vakuutusjätti Pohjolan lopusta vuonna 2024. == Kirjallisuutta == Junkkari Marko, Vallan linnakkeen viimeinen taisto - Kertomus vakuutusjätti Pohjolan lopusta, Otava 2024 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Helsingin Sanomien toimittajat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Podcast-juontajat Luokka:Suomalaiset politiikantoimittajat Luokka:Tietokirjailijat
Amen 2

Amen 2 on Mikko Joensuun toinen studioalbumi sekä kolmiosaisen Amen- albumisarjan toinen osa. Se julkaistiin 11. marraskuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Albumi käsittelee uskosta luopumista ja musiikillista sekä sanoituksellista vapautumista. Albumi on edeltäjäänsä suurempi ja musiikillisesti elektronisempi. Joensuu itse on luonnehtinut albumia poplevyksi. Huhtikuussa 2017 Joensuulle myönnettiin albumista sekä sen edeltäjästä Teosto-palkinto. == Vastaanotto == Helsingin Sanomat Inferno Savon Sanomat Soundi Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Helsingin Sanomien Ilkka Mattila antoi albumille neljä tähteä viidestä, eikä pitänyt albumia vaikeasta teemastaan huolimatta raskaana. Infernon Mikko Malm luonnehti teosta koskettavaksi, ”täydeksi napakympiksi”. Savon Sanomien Arttu Seppänen antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän sanoi albumin olevan edeltäjäänsä vahvempi kokonaisuus, joka yhdistelee onnistuneesti countrya, folkmusiikkia, gospelia ja indie rockia. Soundin Antti Granlund antoi albumille täydet viisi tähteä, ja sanoi albumisarjaa suomalaisessa musiikissa verrattomana kokonaisuutena, ja piti useita genrejä yhdistelevää ja meluisaa albumia pohjimmiltaan tarttuvana ja melodisena poplevynä. == Kappaleet == # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Mikko Joensuun albumit Luokka:Svart Recordsin albumit
Amen 3

Amen 3 on Mikko Joensuun kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 2. kesäkuuta 2017 levymerkillä Svart Records. Se on artistin Amen-trilogian kolmas ja viimeinen osa. Rockmusiikkilehti Soundin toimittajat valitsivat albumin vuoden 2017 toiseksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi. == Vastaanotto == Imperiumi 7½/10 Keskisuomalainen Soundi == Kappaleet == # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 albumit Luokka:Mikko Joensuun albumit Luokka:Svart Recordsin albumit
Land of Darkness

__NOTOC__ Land of Darkness on Mikko Joensuun single, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2014 levymerkillä Fullsteam Records. Siitä painettiin rajoitettu 300:n kappaleen 12” vinyylipainos. Joensuu on kertonut kappaleiden syntyneen nopeasti, mutta lojuneen valmiina kaksi vuotta ennen julkaisua. == Kappaleet == === A-puoli === # === B-puoli === # * == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 EP:t Luokka:Mikko Joensuun albumit