EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mourujärvi

Mourujärvi on matalahko ja rikkonainen ylänköjärvi Posion koillisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 120 kilometriä itään. Järven rannoilla on Mourujärven kylä.Mourujärvi. Järviwiki. Viitattu 9.9.2022. == Maantiede == Niemimaat jakavat Mourujärven useisiin altaisiin ja sen polveilevan rantaviivan pituus on 33 752 metriä. Etäisyys järven länsiosasta itäosaan on 4,4 kilometriä. Suurimmat lahdet ovat lounaisosan Jokilahti, kaakkoisosan Kitkanperä ja pohjoisosan Mäntylahti. Vain viitisen hehtaaria Mourujärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä, syvin alue sijaitsee järven keskiosassa Mäntyniemen ja Koivuniemen välissä. Syvin piste, 15 metriä, on rannan tuntumassa. Mourujärven saarilukua ei ole ilmoitettu, kartan perusteella saaria on noin kymmenen. Laajin saari on Hakkusaari järven luoteisosassa. Sen pinta-ala on noin neljä hehtaaria. Järven koillisosassa sijaitsee noin hehtaarin laajuinen nimetön saari. Mourujärven niemillä on runsaasti kulttuurimaisemaa. Järven keskiosaa ja länsiosaa yhdistävän salmen yli kulkee seututie 947. Mourujärveen laskee useita nimettömiä uomia kaakosta, idästä ja pohjoisesta. Järven luusua sijaitsee lounaassa, josta alkaa lounaaseen virtaava Mourujoki. Se laskee Alajärveen (250,5 metriä mpy), josta se jatkuu länteen Ala-Suolijärveen (242,6 metriä mpy). Mourujärven vesitilavuus on 9 934 000 kuutiometriä. Tilavuudesta noin viisi prosenttia on vähintään kuuden metrin syvyydessä. Mourujärvi (65.396.1.012) kuuluu Mourujoen-Vääräjoen valuma-alueeseen (65.396), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Jumiskon vl:n valuma- alue (65.39) ja ensimmäinen jakovaihe on Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Mourujoen-Vääräjoen valuma-alueella sijaitsee 66 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Mourujärvi on laajin. Toiseksi laajin on Alajärvi.Mourujoen - Vääräjoen valuma-alue (65.396). Järviwiki. Viitattu 9.9.2022. == Lähteet == Luokka:Posion järvet Luokka:Kemijärven–Pelkosenniemen alue
Louvie-Juzon

Louvie-Juzon on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 21 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon. Vallée d'Ossaun laakso on ollut pyhiinvaeltajien suosima kauttakulkupaikka Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitillä. Kunnan keskustassa olevaa Saint-Martinin kirkkoa alettiinkin laajentaa 1500-luvulla, ja työ saatiin lopullisesti valmiiksi vuonna 1890. Ulkoasultaan kirkko on goottilainen, ja sen kivinen kirkontorni on 29 metriä korkea. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pyrénées- Atlantiquesin kunnat
Andrei Rațiu

Andrei Florin Rațiu (s. 20. kesäkuuta 1998 Aiud) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Rayo Vallecanoa. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2021. Rațiu pelasi jo juniorina Espanjassa. Hän on pelannut Villarrealin reservijoukkueissa ja päässyt edustusjoukkueessa pelaamaan vain yhden Eurooppa-liigan ottelun huhtikuussa 2019; tuolloin toisessa puolivälieräottelussa oli vastustajana toinen espanjalaisseura Valencia, ja Rațiu pelasi koko ottelun. Elokuusta 2020 tammikuuhun 2021 hän oli lainalla alankomaalaisseura ADO Den Haagissa, jossa hän pelasi kymmenen Eredivisien ottelua. Hän siirtyi elokuussa 2021 Huescaan ja pelasi kaudella 2021–2022 Segunda Divisiónissa 34 ottelua, joissa hän teki yhden maalin, sekä seuraavalla kaudella 38 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Kaudella 2023–2024 hän on pelannut Rayo Vallecanossa kymmenen pääsarjaottelua. Rațiu on pelannut Romanian alle 21- ja alle 23-vuotiaiden maajoukkueissa. Kesällä 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa hän pelasi kaksi ottelua. Hän pelasi Romanian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2021 MM-karsintaotteluissa Islantia ja Pohjois-Makedoniaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 16 maaottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa. Hän teki toistaiseksi ainoan A-maaottelumaalinsa syyskuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iso-Kontainen

Iso-Kontainen on syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 134 kilometriä pohjoiskoilliseen.Iso-Kontainen. Järviwiki. Viitattu 11.9.2022. == Maantiede == Iso-Kontaisen pituus etelästä pohjoiseen on 2,9 kilometriä. Leveimmät kohdat lännestä itään ovat noin kilometrin. Länsirannan niemiä ovat Paloniemi, Hoiluansärkkä ja Huutoniemi, itärannalla on Korkeasärkkä. Paloniemen ja Korkeasärkän välissä sijaitsee järven syvin kohta, 32 metriä. Järven etelä- ja keskiosa on laajalti vähintään kymmenen metriä syvä, myös luoteisosan Mustalahti on syvä. Järven pohjoinen osa ja eteläisimmän osan Järvenpää ovat matalaa vesialuetta. Iso-Kontaisen eteläosassa sijaitsee noin 150 metriä pitkä, hyvin kapea saari. Järven rannat ovat metsä- ja suomaata, pientaloja on harvakseltaan. Iso-Kontainen laskee sen pohjoispuolella sijaitsevan Pikku-Kontaisen kautta Kontaisenjokea länteen Korvuanjärveen (242,2 metriä mpy). Iso-Kontaista ja Korvuanjärveä erottava kannas on noin kilometrin levyinen. Iso-Kontainen sijaitsee Iijoen vesistön itäreunalla. Noin kilometrin Iso-Kontaiselta itään sijaitsee Oulujoen vesistöön kuuluva Haukijärvi. Iso-Kontaisen eteläpuolella sijaitsee Iijoen vesistöön kuuluva Pyhäjärvi. Iso-Kontaisen ja Pyhäjärven välissä sijaitsee Roukalampi. Iso-Kontainen (61.753.1.009) kuuluu Korvuanjärven alueeseen (61.753), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korvuanjoen valuma-alue (61.75) ja ensimmäinen on Korpijoen valuma-alue (61.7). Iso-Kontainen on Korvuanjärven alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Korvuanjärvi ja kolmanneksi laajin on Pikku-Kontainen. Alueeseen kuuluu viisitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Korvuanjärven alue (61.753). Järviwiki. Viitattu 11.9.2022. == Lähteet == Luokka:Suomussalmen järvet Luokka:Korpijoen valuma-alue
Joukojärvi

Joukojärvi on ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 153 kilometriä pohjoiskoilliseen. Järvi on osa Hossan kansallispuiston eteläreunalla sijaitsevaa lounais–koillissuuntaista järviketjua.Joukojärvi. Järviwiki. Viitattu 11.9.2022. == Maantiede == Joukojärven pituus lounaasta koilliseen on 3,1 kilometriä. Järven eteläosan selkävesi kaventuu kohti koillista, missä kuljetaan kapean Kaljasalmen kautta Ensimmäiselle Kaljalammelle ja siitä niin ikään kapean salmen kautta Toiselle Kaljalammelle, joka muodostaa järven koillisen kolkan. Joukojärven koillispuolella on lisäksi Kolmas ja Neljäs Kaljalampi; niiden korkeustaso on hieman Joukojärveä ylempi. Lounaaseen työntyvä Kaljasärkkä ja sen jatkeena oleva puolen kilometrin pituinen Turvakkosaari erottaa Joukojärveä Virtajärvestä, jonka sijaitsee Joukojärven pohjoispuolella. Noin kuudesosa Joukojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Joukojärven saariluku on kaksi. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on runsas 20 aaria. Toinen saari sijaitsee järven lounaisosassa ja toinen koillisosassa. Joukojärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Eteläisellä ja itäisellä rantavyöhykkeellä on jonkin verran rakennuskantaa. Joukojärven vesitilavuus on 5 875 000 kuutiometriä. Joukojärvi (59.581.1.026) kuuluu Lounajan alueeseen (59.581), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Lounajoen valuma-alue (59.58) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Lounajan alueeseen kuuluu 34 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Pitkä- Hoilua, Iso-Valkeainen ja Joukojärvi. Niitä seuraa Lounaja ja Virtajärvi.Lounajan alue (59.581). Järviwiki. Viitattu 11.9.2022. == Lähteet == Luokka:Suomussalmen järvet Luokka:Kiantajärven reitin valuma-alue
Maorinkielinen Wikipedia

Maorinkielinen Wikipedia on Wikipedian maorinkielinen versio. Syyskuussa 2022 artikkeleita oli 7441. Maorinkielinen Wikipedia aloitti toimintansa marraskuussa 2003. == Lähteet == Luokka:Wikipediat kielittäin Luokka:Maorin kieli
Viirusateenkaarikala

Viirusateenkaarikala (Melanotaenia oktediensis) on sateenkaarikaloihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Lajia tavataan Papua-Uuden-Guinean länsiosasta Ok Teki -joen vesistöstä. Läheisestä kuparikaivoksesta valuvat myrkyt ovat suurin uhka sen kannalle. Myös kalastus ja ilmastonmuutokseen liittyvät maankäytön muutokset ovat sille uhkana. Kala voi kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Sen kyljessä on musta, voimakas viiva, jonka yläpuolelta kylki ja selkä ovat kuparinsävyisiä, alapuolelta punertavan vaalea. ==Lähteet== Luokka:Hopeakylkikalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Andrei Burcă

Andrei Andonie Burcă (s. 15. huhtikuuta 1993 Bacău) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 188-senttimetrinen. Hän edustaa saudiarabialaista Al-Okhdoodia. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2020. Burcă edusti juniorisarjoissa FCM Bacăuta, kausina 2010–2013 CS Aerostar Bacăuta ja kausina 2013–2016 SC Bacăuta. Hänen ensimmäinen pääsarjaseuransa oli FC Botoșani, jossa hän pelasi kausina 2016–2019. Kesällä 2019 hän siirtyi CFR Clujhin, jossa hän on voittanut Romanian liigamestaruuden vuosina 2020, 2021 ja 2022. Hän on pelannut Romanian pääsarjassa 218 ottelua, joissa hän on tehnyt yhdeksän maalia. Hän on pelannut Eurooppa-liigassa 13 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin, joulukuussa 2019 alkulohko-ottelussa Celticiä vastaan. Hän siirtyi heinäkuussa 2023 saudiarabialaiseen Al-Okhdoodiin. Burcă pääsi Romanian maajoukkueessa vaihtopenkille loka-marraskuussa 2019 ja ensimmäisen kerran kentälle syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Itävaltaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 27 maaottelua, joissa 26 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin maaliskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Valko-Venäjää vastaan. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Payday 3

Payday 3 on Overkill Softwaren ja Starbreezen kehittämä ja Deep Silverin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin 21. syyskuuta 2023 PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle ja Windowsille. Peli on jatko-osa vuoden 2013 videopelille Payday 2. == Tarina == Pelin tapahtumat sijoittuvat New York Cityyn. Aikaisempien pelien tutut hahmot Dallas, Hoxton, Chains sekä Wolf ovat mukana edelleen. Pelin juonessa esiintyvät jossakin muodossa ohjelmistojätit, kryptovaluutat, joukkovalvonta sekä pimeä verkko ja uusia tietoteknisiä laitteita. == Kehitys ja historia == Payday 3 julkistettiin vuonna 2016 samalla, kuin Starbeeze osti oikeudet pelisarjaan kolmellakymmenellä miljoonalla eurolla. Koch Media on sitoutunut tukemaan pelin kehitystä sekä markkinointia 50 miljoonalla eurolla. Koch Media on myös sitoutunut tukemaan peliä vähintään puolentoista vuoden ajan pelin julkaisun jälkeen games as a service (GaaS) -mallin mukaan.Pelin kehitys viivästyi Starbreezen taloudellisten ongelmien vuoksi. Peli käyttää Unreal Engine -pelimoottoria ja on sen myötä samanlainen eri alustoilla. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2023 videopelit Luokka:Ruotsissa kehitetyt videopelit Luokka:Verkkomoninpelit Luokka:Ensimmäisen persoonan ammuntapelit Luokka:Windows-pelit
Tiermasjärvi

Tiermasjärvi on saareton ylänköjärvi Kuusamon pohjoisosassa 40 kilometriä Kuusamon kuntakeskuksesta pohjoiseen. Etäisyys Oulusta on 228 kilometriä koilliseen. Järven pinta-ala on 94 hehtaaria.Tiermasjärvi. Järviwiki. Viitattu 12.9.2022. == Maantiede == Tiermasjärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,6 kilometriä. Järven eteläosa muodostuu kolmesta lahdesta (Etelälahti, Pimeälahti, Tuomaanlahti), joiden välissä on kaksi luoteeseen suuntaavaa niemimaata. Muu osa järvestä on yhtenäistä selkävettä. Noin neljäsosa Tiermasjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven itäosa on huomattavasti syvempi kuin länsiosa. Syvin kohta, 22 metriä, sijaitsee Pimeälahden ja Tuomaanlahden välisen niemen tuntumassa. Järven luoteisosassa on 11-metrinen syvänne. Tiermasjärven länsipuolella sijaitsee Kallunkijärvi (246,4 metriä mpy). Järvien välisen kannaksen leveys on noin 150–400 metriä ja sen kapeimmasta kohdasta virtaa oja. Kannaksella on viljeltyä kulttuurimaisemaa ja sen halki kulkee maantie. Tiermasjärven muut ranta-alueet ovat metsämaata. Järven etelä- ja itäpuolella kohoaa vaaroja (Nyppylävaara, Raiskiovaara). Tiermasjärven vesitilavuus on 7 144 000 kuutiometriä. Tiermasjärvi (73.063.1.007) kuuluu Rysäjoen valuma-alueeseen (73.063), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Aventojoen valuma-alue (73.06). Tiermasjärvi on toiseksi laajin Rysäjoen valuma-alueen kolmestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kallunkijärvi ja kolmanneksi laajin on Ronttijärvi.Rysäjoen valuma- alue (73.063). Järviwiki. Viitattu 12.9.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Koutajoen vesistö
Talviaisjärvi

Talviaisjärvi on metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 89 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 107 kilometriä pohjoiseen.Talviaisjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.9.2022. == Maantiede == Talviaisjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,7 kilometriä. Järven luoteinen osa on kaakkoista osaa leveämpi. Järven luoteisimman kolkan muodostaa vesialue, jota yhdistää pääaltaaseen noin 20 metriä leveä salmi. Talviaisjärven useista lahdista vain kaakkoisosan Haukilahti on saanut karttanimen. Noin kuudesosa Talviaisjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä altaan luoteisosassa, jossa on myös syvin piste, 25 metriä. Talviaisjärven keskiosan matalikolla sijaitsee kaksi pientä, nimetöntä saarta. Järven ranta-alue on sekä suo- että metsämaata. Järven länsipuolella kohoaa Talviaisvaara, jonka laki on noin 235 metriä merenpinnan yläpuolella. Pohjois- ja itäpuolella on luonnonsuojelualuetta, jonka sisällä on useita vaaroja. Päävaaran korkeustaso on yli 240 metriä mpy. Eteläpuolella sijaitsee Talviaisenkangas. Talviaisjärvi laskee nimetöntä laskuojaa Pieni-Talviaiseen (160,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin 350 metriä Talviaisjärveltä pohjoiseen. Talviaisjärven vesitilavuus on 5 147 000 kuutiometriä. Talviaisjärvi (04.433.1.012) kuuluu Talviaisjoen valuma-alueeseen (04.433), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijärven alue (04.43) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Talviaisjoen valuma- alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista järveä. Niistä selkeästi laajin on Talviaisjärvi. Sitä seuraa Särkkälammi (i), Raja- Talviainen ja Särkkälammi (l).Talviaisjoen valuma-alue (04.433). Järviwiki. Viitattu 18.9.2022. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Elatiá

Elatiá () eli Karántere (Καράντερε, myös Kará Nteré, Καρά Ντερέ) on vuori keskisessä Rodópi-vuoristossa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella linnuntietä noin 45 kilometriä pohjoiseen Dráman kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Tsákalos (Τσάκαλος). Muita huippuja ovat Oxiés (Οξιές, ), Elatiá (Ελατιά, ), Bouzála (Μπουζάλα, ), Pyramída Koútra (Πυραμίδα Κούτρα, ), Zervó (Ζερβό, ) ja Kalývia Graváni (Καλύβια Γραβάνη, ). Vuori tunnetaan Elatián metsästä, joka on kasvistoltaan ja eläimistöltään monipuolinen, ja josta on tunnistettu eri kasvilajia, 40 nisäkäslajia ja 130 lintulajia. Vuori on Natura 2000 -aluetta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Dráma (alueyksikkö) Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Kreikan vuoret
Kokkiniás

Kokkiniás () eli Naupaktían vuoret (Όρη Ναυπακτίας, Óri Naupaktías) on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Evinolímnin eli Évinoksen tekojärven koillispuolella Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi- Kreikan alueella. == Lähteet == Luokka:Aitolia-Akarnania Luokka:Kreikan vuoret
Moráva

Moráva () eli Kynigós (Κυνηγός) on vuori Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Tríkalan alueyksikön alueella linnuntietä noin 38 kilometriä länsiluoteeseen Tríkalan kaupungista. == Lähteet == Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Tríkala (alueyksikkö)
Junus

Junus () eli Joonan suura on Koraanin kymmenes suura ja sisältää 109 jaetta. Suura luetaan mekkalaisiin, paitsi jakeet 40 ja 94–96.Hämeen-Anttila 2008, s. 75 Suura on saanut nimensä Joonasta, joka mainitaan lyhyesti jakeessa 98.Koraani 1942 Kaikkiaan hän esiintyy Koraanissa kuudesti. Suuran eräs islamilainen tulkitsija on ibn Kathir (n. 1300-1373), jonka eksegeettinen tulkinta Koraanin suurista on saatavissa myös englanniksi.Ibn Kathir == Sisältö == Suura sisältää aluksi enimmäkseen yleisiä varoituksia ja kehotuksia. Niitä seuraavat Nooan tarina (jakeet 71–74) ja Mooseksen tarina (7–-93). Lopuksi puhutaan Jumalan merkeistä ja siitä, että ne tuhoutuvat, jotka eivät usko. Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo myös Muhammedista. Muhammedin nimeä ei tekstissä kuitenkaan esiinny. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suurat
Nartháki (vuori)

Nartháki (, myös Narthákio, Ναρθάκιο) eli Kasidiáris (Κασιδιάρης, myös Kassidiáris, Κασσιδιάρης), antiikin Narthakion (, ), on vuori Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Nartháki-vuori sijaitsee Fthiotiin ja Lárisan alueyksiköiden rajalla etelään Fársalan kaupungista. Vuoren itäpuolella sijaitsee siitä nimensä saanut Narthákin kylä. == Lähteet == Luokka:Fthiotis Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Lárisa (alueyksikkö)
Anders Andersen (tanskalainen poliitikko)

Anders Ejnar Andersen (1. lokakuuta 1912 Grenaa – 13. huhtikuuta 2006) oli tanskalainen Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1953–1979 ja 1981–1984 sekä toimi Tanskan valtiovarainministerinä 1973–1975, talousministerinä 1978–1979 ja 1982–1987 sekä veroministerinä 1978–1979. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Anders Andersen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan valtiovarainministerit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Pentéleia

Pentéleia () eli Ntourntouvána (Ντουρντουβάνα, transl. myös Dourdouvána) on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Akhaian ja Korinthian alueyksiköiden rajalla Aroánia- eli Chelmós- vuoren eteläpuolella ja voidaan nähdä sen jatkeena. Vuoren korkeimman huipun nimi on Triantafylliá (Τριανταφυλλιά). Toiseksi korkein huippu, joka on antanut koko vuorelle sen toisen nimen, on Ntourntouvána (Ντουρντουβάνα, ). == Lähteet == Luokka:Akhaia Luokka:Korinthia Luokka:Kreikan vuoret
Saïtás

Saïtás () eli Óryxis (Όρυξις), antiikin Oryks(is) (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Akhaian, Arkadian ja Korinthian alueyksiköiden rajalla lounaaseen Kyllíni- vuoresta. == Lähteet == Luokka:Akhaia Luokka:Arkadia Luokka:Korinthia Luokka:Kreikan vuoret
Skóllis

Skóllis () on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä (toisessa lähteessä 965 metriä). Vuori sijaitsee Akhaian alueyksikön alueella Peloponnesoksen luoteisosassa, länteen Erýmanthos-vuoresta. Vuori tunnetaan useilla nimillä, Skólliksen lisäksi myös nimillä ja nimimuodoilla Skólli (Σκόλλη), Skólio (Σκόλιο), Santameriániko (Σανταμεριάνικο), Santaméri (Σανταμέρι), Portovoúni (Πορτοβούνι), Portianó (Πορτιανό), Portéiko (Πορτέικο) ja Chatzoúri (Χατζούρι). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Akhaia Luokka:Kreikan vuoret
Marianne Mendt

Marianne Mendt (oik. Marianne Krupicka, s. 29. syyskuuta 1945 Wien) on itävaltalainen jazzlaulaja ja näyttelijä. Mendt aloitti uransa Internationals- yhtyeen laulajana, mistä kykyjenetsijä ja lauluntekijä Gerhard Bronner löysi hänet. Bronner sävelsi Mendtille läpimurtokappaleen "A Glock'n" vuonna 1970. Mendt julkaisi myös Itävallan markkinoille saksankielisiä versioita kansainvälisistä jazzhiteistä. Mendt edusti Itävaltaa Eurovision laulukilpailussa 1971 kappaleella "Musik". Kappale sijoittui 16. sijalle 18 kilpailijan joukosta. Mendt yhdisti laulamisen näyttelemiseen Wienin teattereissa. 1990-luvulla Mendt tunnettiin erityisesti Gitti Schimekin roolista tv-sarjassa "Kaisermühlen Blues", jota lähetettiin vuosina 1992-2000. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Marianne Mendtin kotisivut Luokka:Itävaltalaiset laulajat Luokka:itävaltalaiset näyttelijät Luokka:Itävallan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1971 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Izeste

Izeste on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 20 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon. Kylä on ollut tällä strategisesti tärkeällä paikalla jo 1000-luvulta saakka. Puolustuslinna Château d'Izeste rakennettiin 1400-luvulla suojaamaan kylää. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pyrénées-Atlantiquesin kunnat
Tetrázio

Tetrázio (, myös Tetrázi, Τετράζι), antiikin Ira/Eira (), Nomia () ja Elaion (), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Peloponnesoksen lounaisosassa Messenian, Eliin ja Arkadian alueyksiköiden rajalla. Tetrázion korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). Toiseksi korkeimman huipun korkeus on metriä. Vuori rajaa Messenian tasankoa eli Pámisos-joen laaksoa pohjoisesta, ja muodostaa vedenjakajan Pámisos-, Néda- ja Alfeiós-jokien vesille. Nédan laakso erottaa Tetrázion pohjoisen puolen Mínthi-vuoresta. Antiikin aikana vuorella tai sen osilla vaikuttaa olleen eri nimiä. Korkein huippu saattoi olla sama, josta antiikin lähteet käyttävät nimeä Ira tai Eira. Vuoren itäinen uloke tunnettiin ilmeisesti nimellä Nomia (tai luettiin osaksi tuon nimistä vuorta)Pausanias: Kreikan kuvaus 8.38.11. ja länsiosa nimellä Elaion.Pausanias: Kreikan kuvaus 8.41.7. == Lähteet == Luokka:Arkadia Luokka:Elis Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Messenia
Nerikes Allehanda

Nerikes Allehanda (lyh. NA) on Ruotsin Örebrossa ilmestyvä seitsenpäiväinen sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1843 ja se kuuluu Bonnier-konserniin. Poliittiselta kannaltaan lehti on sitoutumaton liberaali. Syksyllä 2007 Nerikes Allehanda oli yksi monista ruotsalaisista sanomalehdistä, jotka julkaisivat Lars Vilksin piirroksen profeetta Muhammedista liikenneympyräkoirana. Lehteen kohdistui tämän jälkeen uhkauksia, muun muassa päätoimittaja sai tappouhkauksen islamistiselta terroristiryhmältä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Örebron kunta
Voúrinos

Voúrinos (, myös Boúrinos, Μπούρινος) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Grevenán ja Kozánin alueyksiköiden alueella Länsi-Makedoniassa linnuntietä noin 23 kilometriä koilliseen Grevenásta ja noin 17 kilometriä lounaaseen Kozánista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Ntrisiníkos (Ντρισινίκος). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Grevená (alueyksikkö) Luokka:Kozáni (alueyksikkö) Luokka:Kreikan vuoret
Vrontoús

Vrontoús () eli Laïliás (Λαϊλιάς) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella etelään Órvilos-vuoresta ja noin 19 kilometriä pohjoiseen Sérresin kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Análipsi (Ανάληψη) eli Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). Vuorella on laskettelukeskus, jonka pisimmän rinteen pituus on . == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Sérres (alueyksikkö)
Závitsa

Závitsa (), antiikin Timenion (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 974 metriä. Vuori sijaitsee Vóreia Kynourían kunnassa Arkadian alueyksikön alueella. Sen lounaispuolella sijaitsee Áno Dolianán kylä ja eteläpuolella Ástroksen kaupunki. Vuoren korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Vóreia Kynouría
Morava (täsmennyssivu)

Morava voi viitata seuraaviin: * Morava, joki Keski-Euroopassa * Morava, joki Serbiassa * Moráva eli Kynigós, vuori Thessaliassa Kreikassa
Romanian patriarkka

Romanian patriarkka () on Romanian ortodoksisen kirkon päämies. Patriarkan koko titteli on "Hänen Autuutensa, Jumalan armosta [Nimi] Bukarestin arkkipiispa, Muntenian ja Dobrudzhan metropoliitta, Caesarea valtaistuimen paikan pitäjä ja Romanian ortodoksisen kirkon patriarkka ()". Nykymuodossaan patriarkan virka perustettiin vuonna 1925, kun Romanian kirkon pyhä synodi päätti korottaa metropoliitan patriarkaksi. Kirkolle oli myönnetty autokefalia jo vuonna 1885. Pyhä synodi on ylintä päätösvaltaa käyttävä elin, jonka puheenjohtajana patriarkka toimii automaattisesti. Ensimmäisenä patriarkkana toimi Miron. Patriarkan virka-asuntona toimii Patriarkan palatsi, joka sijaitsee Bukarestissa. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset papit Luokka:Patriarkat
Nartháki

Nartháki (, myös Narthákio, Ναρθάκιο) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Nartháki, vuori Thessaliassa * Nartháki, kylä sekä samanniminen Fársalan kunnan kunnallisyksikkö Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella
Zaraks

Zaraks (, ) tai Zárakas () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Zaraks, antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa * Koulochéra eli Zárakas, antiikin Zaraks, vuori Lakoniassa * Zárakas, Monemvasián kunnan kunnallisyksikkö Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
Gère-Bélesten

Gère-Bélesten on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 28 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon. Kunta koostuu kahdesta kylästä, Gère ja Bélesten, jotka yhdistyivät keskiajan lopulla. Gèressä on romaaninen kirkko, 1300-luvulla rakennettu linna Château de Gère ja 1200-luvulta peräisin oleva linnoitettu talo Tour d'Ore. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pyrénées-Atlantiquesin kunnat
Oona Majoinen

Oona Majoinen (s. 4. toukokuuta 2003 Joensuuhttps://naiset.joensuunmaila.fi/fi-fi/article/etusivu/oona- majoinen/421/) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Majoinen on pelannut yhteensä 45 ottelua Ykköspesistä Joensuun Mailassa, Puijon Pesiksessä sekä Lappeenrannan Pesä Yseissä. Lisäksi hän on pelannut kaudella 2020 kaksi ottelua Superpesistä Joensuun Mailassa.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=9656&view;=pelaajakortti Majoinen on voittanut tyttöjen SM-pronssimitalin Joensuun Mailassa kaudella 2020.https://www.pesis.fi/savo-karjala-uutiset/2020/10/savo-karjalan- pesapallossa-paljon-ilonaiheita-koronakaudellakin-roiha-ja-kettunen-vuoden- pelaajat/ == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iida Nupponen

Iida Nupponen (s. 22. marraskuuta 1999 Järvenpäähttps://naiset.joensuunmaila.fi/fi-fi/article/etusivu/iida- nupponen/422/) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kasvattajaseuraansa Joensuun Mailaa. Hän on ulkopelipaikaltaan sieppari. Nupponen on pelannut 48 ottelua Superpesistä Joensuun Mailassa sekä yhden ottelun Viinijärven Urheilijoissa. Pelaamissaan otteluissa hän on lyönyt 0+9 juoksua, tuonut 12 juoksua ja kerännyt 105 kärkilyöntiä.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=8740&view;=pelaajakortti Nupponen työskentelee diplomi-insinöörinä Abloy Oy:lla. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys

Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä () on länsimaiden 2000-luvulla ajama maailmanjärjestys. Termin on luonnehdittu olevan Yhdysvaltain Joe Bidenin ulkopolitiikan iskusana ja suunnattu etupäässä Kiinaa ja Venäjää vastaan. Bidenin ulkoministeri Antony Blinkenin mukaan Yhdysvaltain ulkopolitiikan päätavoite on ylläpitää Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, jota Kiina uhkaa. Biden ja Boris Johnson julistivat toimivansa Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestelmän kautta yhteisessä lausunnossaan The New Atlantic Charter kesäkuussa 2021. Termiä on käytetty myös neljä kertaa Yhdysvaltain lausunnossa G7:n hallituksille, USA-EU- huippukokouksen julkilausumassa ja kuuteen kertaan Naton Brysselin huippukokouksen lausumassa kesällä 2021. Kesäkuussa 2022 Naton Madridin huippukokouksen lausumassa mainittiin Kiinan pyrkimään heikentämään Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä. Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys on samaistettu Kansainväliseen liberaaliin maailmanjärjestykseen () tai nämä ovat toisiaan tukevia. Atlantic Councilin mukaan Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen kehittivät johtavat demokraattiset liittolaiset toisen maailmansodan lopussa ja sitä syvennettiin laajennettiin uusilla valtiolla ajan myötä. Järjestelmä perustuu joukkoon normeja ja periaatteita, jotka koskevat globaalia turvallisuutta, taloutta ja hallintoa. Siihen kuuluu joukko sääntöjä, jotka rohkaisevat rauhanomaiseen, ennustettavaan ja yhteistyöhaluiseen käytökseen liberaalien arvojen ja periaatteiden mukaisesti. Siihen kuuluvat myös formaalit kansainväliset järjestöt, kuten YK ja Nato, jotka legitimisoivat ja joiden avulla tätä järjestystä pidetään yllä. Voimakkaiden demokraattisten valtioiden tehtävänä on ylläpitää ja puolustaa järjestelmää. Termiä on ilmeisesti käytetty ensimmäisen kerran 1989. Se yleistyi Yhdysvaltain demokraattien kritiikkinä George W. Bushin Irakin sotaa vastaan, joka aloitettiin ilman YK:n turvallisuusneuvoston hyväksyntää. Economist-lehden mukaan myös presidentti Donald Trump horjutti Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ulkopolitiikallaan, kuten kauppasodalla Kiinan ja liittolaistensa kanssa, vetäytymällä Pariisin ilmastosopimuksesta, siirtämällä Yhdysvaltain Israelin suurlähetystön Jerusalemiin ja mitätöimällä sopimuksen Iranin kanssa ja neuvottelemalla Pohjois-Korean kanssa. == Kritiikkiä == Viittaukset Sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen ovat pääasiassa korvanneet viittaukset kansainväliseen lakiin. Tätä uutta kielenkäyttöä on arvosteltu. Venäjä ulkoministeri Sergei Lavrov lausui tammikuussa 2019 että kansainvälisen lain universaalit normit on pyritty korvaamaan "sääntöihin perustuvalla järjestyksellä" ja että termi on vastikään kehitetty, jotta pystytään keksimään uusia sääntöjä poliittisen tilanteen muuttuessa, jotta voidaan painostaa erimielisiä maita ja jopa liittolaisia. == Lähteet == Luokka:Kansainvälinen politiikka Luokka:Yhdysvaltain ulkopoliittiset opit
Miesten Superpesiksen kausi 1997

Superpesiksen kausi 1997 oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 8. kausi. == Runkosarja == ==Pudotuspelit== ===Turnauspuu=== === Puolivälierät === Kiteen Pallo -90 – Siilinjärven Pesis 19.8.1997 Kitee Siilinjärvi 1–0 (2–0, 0–0) 21.8.1997 Siilinjärvi Kitee 0–2 (1–3, 2–5) 23.8.1997 Kitee Siilinjärvi 2–0 (9–0, 6–2) Kaisaniemen Tiikerit – Hyvinkään Tahko 19.8.1997 Helsinki Hyvinkää 1–2 (5–1, 1–3, 1-1, 0-2) 21.8.1997 Hyvinkää Helsinki Ottelu mitätöitiin 23.8.1997 Helsinki Hyvinkää 2–0 (4–2, 6–3) 24.8.1997 Hyvinkää Helsinki 1–0 (6–2, 4–4) 25.8.1997 Hyvinkää Helsinki 2–1 (2–5, 2-0, 1-0) Sotkamon Jymy – Loimaan Palloilijat 19.8.1997 Sotkamo Loimaa 2–1 (0–2, 3–1, 1-0) 21.8.1997 Loimaa Sotkamo 0–1 (0–1, 2–2) 23.8.1997 Sotkamo Loimaa 2–0 (4–0, 4–1) Seinäjoen Maila-Jussit – Oulun Lippo 19.8.1997 Seinäjoki Oulu 1–0 (4–0, 1–1) 21.8.1997 Oulu Seinäjoki 2–1 (1–2, 2-1, 2-0) 23.8.1997 Seinäjoki Oulu 0–1 (1–2, 0–0) 24.8.1997 Oulu Seinäjoki 0–2 (0–3, 1–8) 26.8.1997 Seinäjoki Oulu 1–0 (5–3, 1–1) === Välierät === Kiteen Pallo -90 – Hyvinkään Tahko 28.8.1997 Kitee Hyvinkää 2-0 (2-1, 4-0) 30.8.1997 Hyvinkää Kitee 0–1 (3-3, 0-1) 31.8.1997 Kitee Hyvinkää 2–0 (6-2, 3-0) Sotkamon Jymy – Seinäjoen Maila-Jussit 28.8.1997 Sotkamo Seinäjoki 2–0 (2-1, 4-0) 30.8.1997 Seinäjoki Sotkamo 1–0 (6-4, 2-2) 31.8.1997 Sotkamo Seinäjoki 1-2 (3-2, 2-4, 0-1) 2.9.1997 Seinäjoki Sotkamo 1–2 (1-4, 7-1, 0-0, 5-7) 4.9.1997 Sotkamo Seinäjoki 2–0 (1-0, 5-1) === Pronssiottelut === Seinäjoen Maila-Jussit – Hyvinkään Tahko 6.9.1997 Seinäjoki Hyvinkää 1–0 (4-1, 3-3) 7.9.1997 Hyvinkää Seinäjoki 1–0 (8-4, 5-5) 14.9.1997 Seinäjoki Hyvinkää 2–0 (3-1, 4-1) === Loppuottelut === Kiteen Pallo -90 – Sotkamon Jymy 7.9.1997 Kitee Sotkamo 1-2 (4-5, 2-1, 0-1) 13.9.1997 Sotkamo Kitee 1-0 (4-4, 3-1) 14.9.1997 Kitee Sotkamo 0-1 (1-5, 2-2) == Lopulliset sijoitukset == Sija Joukkue Sotkamon Jymy Kiteen Pallo -90 Seinäjoen Maila-Jussit 4\. Hyvinkään Tahko 5\. Kaisaniemen Tiikerit 6\. Oulun Lippo 7\. Loimaan Palloilijat 8\. Siilinjärven Pesis 9\. Haminan Palloilijat 10\. Pattijoen Urheilijat 11\. Alajärven Ankkurit 12\. Haapajärven Pesä-Kiilat 13\. Juvan Pallo 14\. Jyväskylän Kiri 15\. Vimpelin Veto == Lähteet == * Pesis.fi − Miesten Superpesis 1997 Luokka:Pesäpallon SM-sarjakaudet Luokka:Vuoden 1997 pesäpallo
M-55S

M-55S on Sloveniassa 1990-luvun lopulla STO RAVNEn ja Elbitin toteuttama T-55-panssarivaunun modernisointi, jossa pääaseeksi vaihdettiin Nato- standardin mukainen 105 mm Royal Ordnance L7. Torni ja runko suojattiin kauttaaltaan reaktiivipanssarilla, joka muuttaa koko vaunun profiilin. Vaunussa on myös digitaalinen ballistinen tietokone ja tykin stabilointi, Fotona SGS-55 -tähtäin laseretäisyysmittarilla, Fotona COMTOS-55 -vaununjohtajan tähtäin, laserilmaisin ja suojasavuheittimet, parannettu moottori ja uudet telat kumisilla telakengillä.https://mezha.media/en/2022/09/20/the-m-55s-tank-a-deep- modernization-of-the-soviet-t-55-for-the-armed-forces/ Viimeinen modernisoitu vaunu toimitettiin 1999. Syyskuussa 2022 Slovenia ilmoitti lahjoittavansa 28 M-55S-vaunua Ukrainalle. == Lähteet == * M-55 S1 * M-55 S Medium Tank [Upgrading of T-55] * SVN - M-55S (T-55S1) * M-55S – The Upgraded T-55 Sent to Ukraine * Slovenia sends its M-55S tanks in the framework of military aid to Ukraine * M-55S tanks donated by Slovenia are now in service with the Ukrainian army * The M-55S tank: a deep modernization of the Soviet T-55 for the Armed Forces * Armoured Units - Slovenian Armed Forces === Viitteet === Luokka:Taistelupanssarivaunut
YPR-765

YPR-765 on hollantilainen yhdysvaltalaisen M113A1-kuljetuspanssarivaunun pohjalta kehitetty ajoneuvo. FMC Corporation kehitti XM765-vaunun oman M113-vaununsa pohjalta Yhdysvaltain MICV-65-ohjelman (Mechanized Infantry Combat Vehicle, 1965) tarjouskilpailuun. Yhdysvaltain asevoimat ei ollut kuitenkaan kiinnostunut vaunusta ja valitsi käyttöönsä M2 Bradleyn. FMC jatkoi kehitystä yksityisenä projektina nimillä Product Improved M113A1 ja AIFV (armored infantry fighting vehicle). Alankomaat tilasi kaikkiaan 2 079 vaunua. Ensimmäiset 1264 FMC:ltä ja 815 valmistettavaksi kotimaassa. Toisessa sarjassa on mukana 119 ITOW-panssarintorjuntaohjuksella varustettua vaunua. Filippiinit tilasi 45 vaunua AIFV-nimellä. Vuonna 1979 Belgia tilasi 514 AIFV-vaunua ja 525 M113A2-vaunua lisenssillä valmistettavaksi korvaamaan M75 ja AMX VCI -vaunut. Ensimmäiset valmistuivat 1982 ja valmistus päättyi toukokuussa 1988. Turkki tilasi 1698 vaunua järjestämänsä kansainvälisen tarjouskilpailun jälkeen. Vielä 2000 Turkin asevoimat tilasi 551 vaunua lisää. Vuonna 1998 Arabiemiraatit tilasi 133 vaunua kolmena mallina, huoltojoukkojen, pioneerijoukkojen ja tulenjohtajien käyttöön. Vuonna 2001 Malesia tilasi 233 vaunua 10 eri versiona. http://www.army-guide.com/eng/product1033.html Alakomaissa YPR-765 poistettiin käytöstä 2012 ja korvattiin ruotsalaisella CV9035-vaunulla, Fennek-tiedusteluvaunulla ja Boxer-vaunulla. Egyptin armeija osti 431 YPR-765-vaunua Hollannista.https://mezha.media/en/2022/05/18/ypr-765/ Perusmallin YPR-765 pri (pantser-rups-infanterie) aseistettiin 25 mm Oerlikon KBA-B02 -kanuunalla FN MAG -konekiväärillä. == Lähteet == Luokka:Kuljetuspanssarivaunut
Päivystyspoliklinikka

pienoiskuva|Peijaksen sairaala Vantaalla, päivystyksen sisäänkäynti. Päivystyspoliklinikalla eli päivystyksessä annetaan vammautuneelle tai sairastuneelle kiireellistä hoitoa. Kiireellisyydellä tarkoitetaan sitä, että hoito ei voi odottaa ilman, että äkillinen sairastuminen, vamma, pitkäaikaissairauden paheneminen tai toimintakyvyn aleneminen pahenee ilman välitöntä arviota tai hoitoa. Ympärivuorokautinen päivystys järjestetään suurten terveyskeskusten tai sairaaloiden yhteydessä. Päivystyksen järjestää hyvinvointialue. Perusterveydenhuollon päivystys järjestetään yhteispäivystyksissä yhteistyössä erikoissairaanhoidon kanssa. Ensihoidon ja päivystävien terveydenhuollon yksiköiden on tehtävä yhteistyötä, jotta palveluista muodostuu toimiva kokonaisuus. Kiirreellinen hoito (sis. suun terveydenhoito, mielenterveyshoito, psykososiaalinen tuki) on annettava potilaalle tämän asuinpaikasta riippumatta. Arkipäivisin tämä on tapahduttava lähellä potilaan asuinpaikkaa, ellei esimerkiksi potilastuvallisuus vaadi päivystyksen keskittämistä päiystysyksikköön. Iltaisin ja viikonloppuisin kunta tai kuntayhtymä järjestää peruterveydenhuollon päivystyksen silloin kun palveluiden saatavuus sitä edellyttää. Laajan ympärivuorokautisen päivystyksen yksikön keskussairaalansa yhteyteen ovat velvoitettuja perustamaan HUS- yhtymän, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pirkanmaan, Päijät-Hämeen, Etelä- Karjalan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Keski-Suomen, Pohjanmaan, Etelä- Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin hyvinvointialueet. Päivystysapu 116 117 on hyvinvointialueiden yhdessä järjestämä ohjaus- ja neuvontapalvelu. Sieltä saa ohjausta ja neuvontaa äkillisisä sosiaalisissa ja terveydellisissä ongelmatilanteissa. Päivystyksessä työskentelee lääkäreitä, sairaanhoitajia, lähihoitajia ja kipsimestareita. Tukipalveluita tuottavat ensihoito, sihteerit, kuvantaminen, laboratorion näyttenotto, sairaalahuolto ja potilaskuljettajat. Paikalla on myös sosiaalityön ammattilaisia sekä psykiatrisen sairaanhoidon osaajia. Lääkäreillä on mahdollisuus erikoistua akuuttilääketieteeseen, tätä koulutusta on järjestetty Suomessa vuodesta 2013 lähtien. Akuuttilääkäreiden työ tapahtuu suurelta osin päivystyspoliklinikoilla ja akuuttilääkärit osallistuvat kaikkien eri erikoisalojen potilaiden hoitamiseen päivystyksessä. Aluehallintovirastot sekä Sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontavairasto (Valvira) valvovat päivystysten toimintaa. == Katso myös == * Poliklinikka == Lähteet == Luokka:Sairaalat Luokka:Terveydenhoito
Juho Hämäläinen

Juho Hämäläinen (24. joulukuuta 1898 Kuopion mlk − 15. helmikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen juristi, pankinjohtaja ja poliitikko. == Elämä == Maanviljelijäperheeseen syntynyt Hämäläinen kirjoitti ylioppilaaksi 1910 ja opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa. Hän suoritti lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1927 ja suoritti jatko-opintoja Ruotsissa, Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Ranskassa. Vuosina 1928−1937 Hämäläinen työskenteli Pohjoismaiden Yhdyspankin Kallion konttorin johtajana, 1938−1945 Suomen Kiinteistöpankin toimitusjohtajana ja 1945−1952 Korvausosakkeiden hallintoyhteisön pääjohtajana. Vuosina 1945−1953 Hämäläinen toimi myös valtioneuvoston määräämänä työriitojen sovittelijana Helsingin piirissä. Koska valtakunnansovittelijan virkaa ei tuolloin vielä ollut, joutui hän sovittelemaan myös merkittävimpiä valtakunnallisia riitoja. Hämäläinen osallistui politiikkaan Kansallisen Edistyspuolueen ja sen seuraajaksi perustetun Vapaamielisten Liiton riveissä. Hän oli muun muassa Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1946−1953 ja presidentin valitsijamies 1950. 1960-luvun vaihteessa Hämäläinen toimi aktiivisesti niin sanotussa Honka- liitossa. Jatkosodan aikana vuonna 1943 Hämäläinen oli perustamassa Suomi- Amerikka Yhdistysten Liittoa ja myöhemmin hän toimi sen puheenjohtajana 13 vuoden ajan. Hämäläinen julkaisi myös kolme kirjaa salanimellä Jean Sovaliste. Hän tutki Nostradamuksen ennustuksia alkuperäiskielellä ja julkaisi niitä käsittelevän englanninkielisen kirjan vuonna 1976. Teos ilmestyi suomennettuna 1981. Hän tulkitsi teoksessaan Nostradamuksen ennustaneen muun muassa Neuvostoliiton hajoamisen. == Perhe == Juho Hämäläisen puoliso oli pianisti Maire Halava. Heidän poikansa oli muun muassa Suomen Palloliiton puheenjohtajana toiminut varatuomari Pekka Hämäläinen. Hämäläisen veli oli SDP:n kansanedustaja Kalle Hämäläinen. == Teokset == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Juho Hämäläinen : Piirteitä Yhdysvaltain asunto-oloista, Helsingin Sanomat, 28.05.1939, nro 141, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Kansallisen Edistyspuolueen poliitikot Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Nokia C31

Nokia C31 on HMD Globalin 1. syyskuuta 2022 julkistama älypuhelin. Nokia C31:ssä on 6,7 tuuman näyttö ja kahdeksanydinprosessori. Tallennustilaa on valittavana 32, 64 tai 128 gigatavua ja keskusmuistia kolme tai neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 256 gigatavun microSD- kortilla. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä, makrokameran kaksi megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on viisi megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5 050 milliampeerituntia, ja se tukee 10 watin latausta. Puhelimessa on sormenjälkitunnistin, ja käyttöjärjestelmänä on Android 12. Puhelimelle on luvattu kaksi vuotta tietoturvapäivityksiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Nokia C31 Nokian sivuilla C31 C31 Luokka:Vuoden 2022 matkapuhelimet Luokka:Android-pohjaiset laitteet Luokka:Kosketusnäytölliset älypuhelimet
Esko Tikka

Esko Jussi Tikka (31. maaliskuuta 1924 Lappeenranta – 23. tammikuuta 2016 Mikkeli) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Viitattu 22.9.2022. Tikan vanhemmat olivat kauppaneuvos Jussi Tikka ja Ester Tuovinen ja puoliso vuodesta 1953 farmaseutti Kaisu Ehrnrooth. Tikka kävi keskikoulun Mikkelin yhteiskoulussa 1942 ja valmistui merkonomiksi Mikkelin kauppaoppilaitoksesta 1949. Hän oli Suur-Savon Osuuskaupan eri tehtävissä 1945–1949, tarkastaja Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan tarkastusosastolla Helsingissä 1949–1952, kaupallinen johtaja Osuuskauppa Yhtymässä Lappeenrannassa 1952–1958, Virolahden Osuuskaupan toimitusjohtaja 1959–1969, Länsi-Savo Oy:n johtokunnan jäsen 1964–1969, toimitusjohtaja 1969–1989 ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1989, samoin kuin yhtiön merkittävä osakas. Tikka oli myös Savon Autohuolto Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1982 ja hänellä oli useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Tikka oli reservin kersantti. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 1983. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Martti Auriala

Karl Martin Theodor (Martti) Auriala, vuoteen 1934 Andell (14. tammikuuta 1900 Turku – 13. kesäkuuta 1981 Espoo) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Aurialan vanhemmat olivat isännöitsijä Johan Gustaf Andell ja Alma Matilda Willgren ja puoliso vuodesta 1925 Maikki Aliisa Onninen, kauppaneuvos Alfred Onnisen tytär. Auriala tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta 1920 ja valmistui kauppatieteiden ja valtiotieteiden kandidaatiksi Kölnin yliopistosta 1924. Hän oli Pohjoismaiden Tuonti Oy:n harjoittelija 1921 ja 1923, Oy Alfred Onninen Ab:n konttoripäällikkö 1924–1927 ja osakas sekä Vesijohtoliike Onninen Oy:n, vuodesta 1975 Vesionninen Oy, osakas ja johtaja vuodesta 1927, toimitusjohtaja 1950–1956, johtokunnan jäsen vuodesta 1927 ja puheenjohtaja vuodesta 1950. Aurialalla oli myös useita luottamustehtäviä. Hän oli sotilasarvoltaan reservin luutnantti (1942). Kauppaneuvoksen arvonimen Auriala sai 1956. Samana vuonna hän siirsi yhtiön johdon vävylleen Erkki Toivaselle, joka sai ansioistaan liike-elämässä sittemmin vuorineuvoksen arvonimen. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Alfred Onninen

Alfred Ferdinand Onninen (22. heinäkuuta 1876 Taivassalo – 18. elokuuta 1950 Turku) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Onnisen vanhemmat olivat Heikki Ferdinand Henriksson ja Laura Kristiina Blomlöf ja puoliso Olga Maria Ahtinen. Onninen työskenteli maanviljelijänä 1895–1905, ennen kuin siirtyi liikealalle. Hän oli Vesijohtoliike Alfred Onnisen johtajana vuodesta 1912 ja yrityksen tultua osakeyhtiöksi 1921 sen toimitusjohtajana. Hän oli myös Oulun Onninen Oy:n ja Lahden Onninen Oy:n toimitusjohtaja, samoin kuin Meitä Oy:n perustaja ja johtokunnan puheenjohtaja. Onninen oli Suomen Putkijohtoliiton hallituksen jäsen vuodesta 1922. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1948. Insinööri, yritysjohtaja ja kauppaneuvos Aulis Onninen oli Alfred Onnisen poika. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Itä-Karttulan pienviljelijäin osaston talo

Itä-Karttulan pienviljelijäin talo oli Karttulan kunnassa (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Itä-Karttulan pienviljelijäin osasto perustettiin vuonna 1930, samoihin aikoihin tai pian sen jälkeen kun Itä-Karttulan työväenyhdistys oli lakkautettu kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys rakensi talon kylän keskustaan. Rakennuspuut saatiin osin lahjoituksina ja loput ostettiin, rakennustyöt tehtiin palkkatyönä. ==Rakennus== Talo oli hirsirunkoinen. Alun perin sen katto oli päreistä, mutta vuonna 1967 asennettiin peltikatto. Talossa oli juhlasali, näyttämö, ravintola ja keittiö, ja sen kokonaispinta-ala oli 138 neliömetriä. Se lämpeni uuneilla ja oli enimmäkseen kesäkäytössä. Vuonna 1988 talo oli SKP:n Itä-Karttulan osaston hallussa. Tuolloin se oli ainoa Karttulan kunnassa jäljellä ollut työväentalo. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Karttula Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat
Uutisluotsi

Uutisluotsi on suomalainen paikallislehti, joka ilmestyy Noormarkussa.Lore Korpelainen, Uutisluotsin ilmestyminen jatkuu sittenkin – uusi kustantaja Yle.fi, uutiset 22.9.2022, viitattu 22.9.2022 Uutisluotsin kustantaja on aiemmin ollut Annina Ruokoski. Hän harkitsi lehden lakkauttamista syksyllä 2022, mutta sen osti Lalli Oy, joka jatkaa lehden julkaisemista 6. lokakuuta 2022 alkaen. Päätoimittajana jatkaa Ruokoski. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset paikallislehdet Luokka:Noormarkku
Perälän työväentalo

Perälän työväentalo on vuonna 1974 valmistunut Teuvalla Perälän kyläkeskuksessa sijaitseva työväentalo. == Historiaa == Perälän Työväentalojen historia on monivaiheinen. Ensimmäinen talo oli rakennettu 1906, mutta koska omistajayhdistykset todettiin kommunistien järjestöiksi, talo takavarikoitiin Lapuan liikkeen aikana ja myytiin yksityiselle, joka myöhemmin testamenttasi talon Suomen Luterilaiselle Evankeliumiyhdistykselle. Taloa yritettiin ostaa myös perustetun paikallisen sosialidemokraattiselle yhdistykselle, mutta viranomaiset pitivät yhdistystä kommunistien peitejärjestönä. Uuden talon rakensi 1938 perustettu Perälän Työväentalo Oy samana vuonna. Talo paloi vuonna 1974, ja siitä saaduilla palovakuutusrahoilla rakennettiin nykyinen Perälän Työväentalo. == Rakennus== Rakennus valmistui pääosin talkootyönä 1974. Talo on yksikerroksinen, rankarakenteinen ja sen julkisivu on vuorattu harmaalla mineriittilevyllä. Tontilla on myös puinen ulkorakennus. ==Toimintaa talolla== Työväentalolla ovat toimineet alueen työväenjärjestöt ja urheiluseurat. Talolla on järjestetty myös tansseja, nuorisotoimintaa ja juhlia. == Lähteet == Luokka:Teuvan rakennukset ja rakennelmat Luokka: Työväentalot
Itä-Karttulan työväentalo

Itä-Karttulan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Lyytikkämäen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Itä- Karttulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja talo valmistui vuonna 1916 Lyytikkämäen kylään. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vuonna 1923 talo takavarikoitiin. Vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin, talo suljettiin ja takavarikoitiin lopullisesti kommunistilakien nojalla, ja se päätyi 1930-luvun alussa paikallisen nuorisoseuran haltuun. Vuonna 1948 nuorisoseura palautti talon Kuopion sosialidemokraattiselle piirille. Vuonna 1961 talo myytiin kannattamattomana yksityiselle. ==Toimintaa työväentalolla== Heti valmistumisvuonna 1916 Syvänniemen sosialidemokraattinen nuoriso-osasto järjesti talolla naamiaiset. Myös kesäjuhlia järjestettiin. Työväentalolla pidettiin vuonna 1930 Itä- Karttulan pienviljelijäin osaston perustava kokous. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Karttula Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat