Oiva Ketonen

Oiva Toivo Ketonen (21. tammikuuta 1913 Teuva – 3. syyskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen filosofi, joka toimi Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian professorina vuosina 1951–1977. Filosofina Ketonen oli Eino Kailan oppilas. Hänen oma tutkimustyönsä liittyi matematiikkaan ja teoreettiseen filosofiaan. Ketonen sai akateemikon arvonimen vuonna 1980.STT: Akateemikko Oiva Ketonen kuollut. MTV3.fi 6.9.2000. Viitattu 3.6.2014. ==Ura== Ketonen syntyi Teuvalla ja opiskeli ensin Helsingin yliopistossa matematiikkaa mutta kiinnostui filosofiasta kuultuaan Eino Kailan luentoja. Filosofiaa hän opiskeli samaan aikaan Erik Steniuksen ja G. H. von Wrightin kanssa. Ketonen oli nykyaikaisen logiikan uranuurtajia Suomessa. Hänen väitöskirjansa Predikaattikalkyylin täydellisyydestä valmistui 1943. Ketonen oli useita kertoja vierailevana tutkijana Englannissa ja Yhdysvalloissa. Ketonen kirjoitti ennen kaikkea tieteenfilosofiasta ja -historiasta sekä myös laajemmalle yleisölle suunnattuja filosofiaa ja etiikkaa käsitteleviä teoksia.Suomalaisen filosofian kronikka . Niin & näin. Luonnontieteellisen todellisuuskäsityksen kehitystä Ketonen kuvasi erityisesti teoksissaan Suuri maailmanjärjestys ja Eurooppalaisen ihmisen maailmankatsomus. Tämän lisäksi Ketonen oli merkittävä yliopistopoliittinen vaikuttaja ja korkeakoulututkimuksen kehittäjä.Lampinen, Osmo: Oiva Ketonen korkeakoulupolitiikan vaikuttajana. Hän osallistui Suomen korkeakoulu- ja tiedehallinnon kehittämiseen muun muassa toimimalla korkeakoulujärjestelmän kehittämiseen tähtäävän työryhmän puheenjohtajana sekä korkeakouluneuvoston ensimmäisenä puheenjohtajana. Työ johti korkeakoulujen kehittämislain säätämiseen, mikä takasi kunkin korkeakoulun määrälliset vähimmäistavoitteet vuosiksi 1967–1981. Eläkevuosinaan Ketonen oli aktiivinen kulttuurikeskustelija. Hän laati teräviä puheenvuoroja Suomen 1980-luvun henkisestä tilasta. Suomen sisällissodan ongelmaa ja sen kipupisteitä hän analysoi teoksessa Kansakunta murroksessa (1983). Hän tulkitsi sodan osoittaneen suomalaisen sivistyksen ohueksi myös sivistyneistön piirissä. Myös teos Kohtalon vaihtoehdot (1989) liikkui sivistyneistön ja siltä vaadittavan kansalaisrohkeuden aiheessa. == Palkinnot ja tunnustukset == * Suomen tietokirjailijat ry:n Warelius-palkinto 1985 == Teoksia == * * * Suomalainen tiedeakatemia 1908–1958 1959 * * * Tiede ja ylin opetus tulevien vuosien Suomessa tasavallan presidentin helmikuun 4. päivänä 1965 asettaman työryhmän lausunto 1965 * * * Kuinka poliittinen saa yliopisto olla, 1971 * Tavoitteena jaksoittaiskoulutus, 1974 * * * Tulevaisuudesta tietäminen. Turku: Tulevaisuuden tutkimuksen seuran julkaisu A1, 1981. ISBN 951-95696-0-X. * * * From transfer to transference seven essays on the human predicament 1983 * Mikä on todellista 1985 * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pihlström, Sami: Oiva Ketosen pragmatismi- ja naturalismivaikutteista. Ajatus 59, 2002, s. 27–44. * * Uusikulku, Reetta: Akateemikko Oiva Ketosen matkassa. Suomen Kulttuurirahasto, 2013. * Oiva Ketonen -juhlaseminaari 21.1.2013. Suvimediatv/Vimeo. * Oiva Ketonen. 375 humanistia. Helsingin yliopisto. Luokka:Akateemikot (Suomi) Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet