EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Veljo Tormis

Veljo Tormis (7. elokuuta 1930 Kuusalu – 21. tammikuuta 2017 Tallinna) oli virolainen säveltäjä, jonka laajasta tuotannosta suurin osa on kuoromusiikkia. Hänen a cappella -teostensa tekstit samoin kuin melodiat ja rytmit juontuivat suomensukuisten kansojen lauluperinteestä. Tormis ammensi niin liiviläisistä, vatjalaisista, inkerinsuomalaisista, vepsäläisistä kuin karjalaisistakin aiheista. Hän sävelsi sekä Kalevipojan että Kalevalan tekstejä.Eesti Entsüklopeedia 14, s. 546. Tallinn 2000. ISBN 9985-70-064-3 Hän kirjoitti noin 60 sarjaa ja yli 100 kuoroteosta. Laulusäveltäjä Tormiksen kuoropartituurit kehittyivät yli kuoromusiikin rajojen ja muuttuivat suoranaisiksi kuorosinfonioiksi. Tuglas-seura 25 vuotta -juhlakonsertin ohjelma, s. 7 (pidetty Helsingin Johanneksen kirkossa 14.4.2007). Tormis opiskeli urkujensoittoa (opettajana August Topman), kuoronjohtoa ja sävellystä (opettajana Villem Kapp) Tallinnan konservatoriossa sekä sävellystä Moskovan konservatoriossa (opettajana Vissarion Šebalin). Hän työskenteli opettajana Tallinnan lastenmusiikkikoulussa vuosina 1955–1960 ja Neuvosto-Viron säveltäjäliiton neuvonantajana 1956–1969 sekä hoiti liiton varapuheenjohtajan tehtävää 1974–1989. Vapaana säveltäjänä hän toimi vuodesta 1969 alkaen. Tormiksen puoliso oli teatterintutkija Lea Tormis (s. 1932). Heidän poikansa Tõnu Tormis (s. 1954) on valokuvataiteilija. __NOTOC__ ==Sävellyksiä== *Looduspildid (1964–1969) ** Kevadkillud ** Suvemotiivid ** Sügismaastikud ** Talvemustrid * Eesti kalendrilaulud, 1966–1967 *Luigelend, 1966 *Maarjamaa ballaad, 1967 *Raua needmine, 1972 *Unustatud rahvad, 1970–1989 **Liivlaste pärandus, 1970 **Vadja pulmalaulud, 1971 **Isuri eepos, 1975 **Ingerimaa õhtud, 1979 **Vepsa rajad, 1983 **Karjala saatus, 1989 *Eesti ballaadid, 1980 *Pärismaalase lauluke 1981 * Laevas lauldakse 1983 * Kalevala algussõnad, 1990 *Piiskop ja pagan, 1992–1995 *17 eesti pulmalaulu, 1993 *Soome-ugri maastikke, 1995 *Incantatio maris aestuosi, 1996 *Sünnisõnad, 1999. ==Lähteet== * Fennica Gehrmanin Veljo Tormis -sivu ääninäytteineen. ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Veljo Tormiksen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Luokka:Virolaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Coral Harbour

Coral Harbour (inuktitutiksi Salliit) on pieni inuiittien asuttama rannikkokylä Southampton Islandin saarella Hudsoninlahdella Nunavutin territoriossa Kanadassa. Kylän nimi on peräisin fossiloituneista koralleista, joita on kylän edustan vesissä. Kylän inuktitutinkielinen nimi tarkoittaa tasaista. Kivalliqin alueeseen kuuluvan kylän asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 712 henkeä. Vuonna 2006 väkiluku oli noussut 769 henkeen. Coral Harbour, Nunavut at Statistics Canada Ainoa yhteysväline mantereelta saarelle ja Coral Harbouriin on lentokone. Kylän laidalla sijaitsee Coral Harbourin lentoasema. Itse saarella ainoa käytännöllinen kulkuneuvo on moottorikelkka tai koiravaljakko. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Territorial Government of Nunavut * Coral Harbour Hotel: Esungarq Inn * The Atlas of Canada: Coral Harbour Luokka:Nunavutin kylät ja kaupungit Luokka:Nunavutin kunnat
Portugalin kansalliskirjasto

Portugalin kansalliskirjasto () on Portugalin pääkaupungissa Lissabonissa sijaitseva kirjasto. Se avattiin 29. helmikuuta 1796 nimellä Real Biblioteca Pública da Corte. Portugalin kansalliskirjaston kokoelmiin kuuluu noin 50 000 lehteä. Sen tavoitteena on myös vaalia Portugalin ja sen entisten siirtomaiden kulttuuria. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Portugalin kirjastot Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Lissabonin rakennukset ja rakennelmat
Coral Harbourin lentoasema

Coral Harbourin lentoasema on lentoasema Coral Harbourin kylässä Southamptoninsaarella Nunavutissa, Kanadassa. Lentoasemaa ylläpitää Nunavutin territorion hallitus, ja se on saaren ainoa yhteys ulkomaailmaan. Lentoasemalla on yksi sorapintainen kiitotie, 16T/34T, jonka pituus on 1 524 metriä. == Lentoyhtiöt ja kohteet == Lentoyhtiö Kohteet Calm Air Churchill, Rankin Inlet, Repulse Bay, Thompson, Whale Cove Kivalliq Air Churchill, Rankin Inlet, Repulse Bay, Winnipeg == Lähteet == Luokka:Nunavutin lentoasemat
Norman Smith

Norman Smith (22. helmikuuta 1923 – 3. maaliskuuta 2008) oli muusikko ja levytuottaja. Hän toimi äänittäjänä useilla The Beatlesin albumeilla vuoteen 1965 asti, jolloin EMI ylensi hänet äänittäjästä tuottajaksi. Viimeinen Beatles-albumi, jonka tekoon hän osallistui merkittävissä määrin, oli Rubber Soul. Alkuvuodesta 1967 hänelle tarjottiin tuotettavaksi uutta yhtyettä, Pink Floydia, jolle hän tuotti esikoisalbumin The Piper at the Gates of Dawn. Smith tuotti Pink Floydille vain kolme albumia, sillä yhtye piti häntä ”liian vanhanaikaisena”. Vuonna 1968 Smith tuotti yhden rockin ensimmäisistä konseptialbumeista, The Pretty Thingsin S.F. Sorrowin. Luokka:Brittiläiset musiikkituottajat Luokka:The Beatles Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Kivalliqin alue

Kivalliqin alue (, aiemmin Keewatinin alue, ) on alue Nunavutin territoriossa Kanadassa. Sen muodostaa Hudsoninlahden länsiosan mannermaa yhdessä Southampton Islandin ja Coats Islandin saarten kanssa. Alueen hallintopaikka on 2 117 asukkaan Rankin Inlet. Ennen vuotta 1999 alueen nimenä oli Keewatinin alue, jonka rajat poikkesivat nykyisistä vain hieman. ==Asutuskeskukset== *Arviat *Baker Lake *Rankin Inlet *Chesterfield Inlet *Coral Harbour *Repulse Bay *Whale Cove ==Suojelualueet== *Arvia'juaq National Historic Site *East Bay Bird Sanctuary *Fall Caribou Crossing National Historic Site *Harry Gibbons Bird Sanctuary *Ijiraliq Territorial Park *Inuujarvik Territorial Park *McConnell River Bird Sanctuary *Thelon Game Sanctuary ==Tilastoja== Canada 2001 Census *Väkiluku: 7 557 *Välkiluvun muutos 1996–2001: +10.0% *Asuntoja: 1 940 *Pinta-ala: 444 680,4 km² *Asukastiheys: 0.017 / km² *Sija väkiluvun mukaan Kanadassa: 283. (viimeinen) *Sija väkiluvun mukaan Nunavutissa: 2. (yksi kolmesta alueesta) ==Lähteet== *Community Profile: Keewatin Region, Nunavut; Statistics Canada == Aiheesta muualla == * Explore Nunavut: Kivalliq Region Luokka:Nunavutin maantiede
Joya de Cerén

Joya de Cerén on arkeologinen nähtävyys El Salvadorissa. Se on mayojen maalaiskylä ajalta ennen Kolumbusta, joka on säilynyt vulkaaniseen tuhkaan hautautuneensa kuten Pompeji Euroopassa. Se on Keski-Amerikan merkittävimpiä arkeologisia kohteita, koska siinä on säilynyt tietoa tavallisen kansan elämästä. Noin vuonna 600 läheinen Loma Calderan tulivuori purkautui ja hautasi kylän neljäntoista tuhkakerroksen alle. Se löydettiin 1976. Kylä on UNESCOn maailmanperintökohde. == Lähteet == Luokka:Unescon maailmanperintökohteet El Salvadorissa Luokka:Arkeologiset kohteet El Salvadorissa
Music from the Film More

Music from the Film More on Pink Floydin elokuvasoundtrack Barbet Schroederin ohjaamaan elokuvaan Lisää! Lisää! () (1969). Se on myös ensimmäinen Pink Floyd -albumi ilman Syd Barrettia, joka poistui yhtyeen riveistä edellisen levyn äänityksien loppupuolella. Albumin kappale ”The Nile Song” on yhtyeelle epätyypillisesti hard rockia. Albumi sisälsi myös ensimmäistä kertaa Roger Watersin säveltämiä akustisia balladeja (”Cirrus Minor”, ”Green is the Colour”), jotka olivat keskeinen osa yhtyeen musiikkia Syd Barrettin lähdön jälkeen nauhoitetuilla albumeilla. Music from the Film More pääsi Britannian albumilistalla yhdeksänneksi ja vuoden 1973 uudelleenjulkaisun myötä Yhdysvaltojen albumilistan 153. sijalle. Albumi julkaistiin ensimmäisen kerran CD:lle vuonna 1987 ja myöhemmin julkaistiin digitaalisesti remasteroitu CD- versio vuonna 1995. == Kappaleet == # #*päävokaalit David Gilmour # #*päävokaalit David Gilmour # #*päävokaalit David Gilmour # #*instrumentaali # #*päävokaalit David Gilmour # #*päävokaalit David Gilmour # #*instrumentaali # #*instrumentaali # #*päävokaalit David Gilmour # #*instrumentaali # #*instrumentaali # #*instrumentaali, taustalaulu David Gilmour # #*instrumentaali :Kappaleet 4, 7, 8, 10, 11, 13 ovat instrumentaaleja. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1969 soundtrackit Luokka:Pink Floydin albumit
Coats Island

Coats Island on saari Hudsoninlahden pohjoisosassa Kivalliqin alueella Nunavutissa, Kanadassa. Saaren pinta-ala on 5 498 km², ja se on pinta-alalla mitattuna maailman 107. suurin ja Kanadan 24. suurin saari. Saari on 127 kilometrin pituinen ja keskikohdalta mitattuna 72 kilometrin levyinen. Saaren rannikkoalueet ovat matalia, ja maa nousee loivasti saaren keskustaa kohden noin 80 metrin korkeuteen. Saaren keskiosassa on nimeämätön useiden järvien muodostama vesistö. Saaren korkein kohta on sen koillisimmassa osassa sijaitseva 182 metrin korkeuteen kohoava nimeämätön kivinen huippu. Coats Island oli Dorsetin kulttuurin edustajien, sadlermiuttien kansan, viimeinen kotipaikka. Vuodesta 1920 saari on ollut asumaton ja määritelty poronhoitoalueeksi. Saarella on myös runsas pohjankiislakanta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Oceandots.com – Coats Island Luokka:Nunavutin saaret Luokka:Kanadan arktiset saaret
Ummagumma

Ummagumma on Pink Floydin vuonna 1969 julkaisema tupla-albumi. Albumin ensimmäinen levy sisältää konserttiäänitykset yhtyeen keskeisimmistä 1960-luvun lopulla soittamista kappaleista. Se äänitettiin Manchesterissa College of Commercessa 2. toukokuuta 1969 ja Birminghamissa Mother's Clubilla 27. huhtikuuta 1969. Ummagumman livelevyn aloittavaa "Astronomy Dominea" käytettiin vahingossa vuonna 1974 julkaistun A Nice Pair -kokoelman (joka sisältää yhtyeen kaksi ensimmäistä albumia yksissä kansissa) brittiversion The Piper at the Gates of Dawnin aloitusraitana alkuperäisen, vuoden 1967 studioversion sijasta. Tuplan toisella, studiossa tehdyllä levyllä kukin yhtyeen jäsen vastaa yhdestä neljänneksestä musiikista eli se on eräänlainen soololevy. Sen mukaisesti ovat levyn kappaleetkin toisistaan poikkeavia. Roger Watersin akustisessa kappaleessa "Grantchester Meadows" kuullaan taustalla koko kappaleen ajan kestävää kiurun laulua ja ajoittain muitakin luonnonääniä. Nick Masonin, levyn päättävä kolmiosainen "The Grand Vizier's Garden Party" on alun ja lopun huiluteemaa lukuun ottamatta pääosin eri lyömäsoittimien hallitsema. Huilua kappaleella soittaa Masonin silloinen puoliso Lindy MasonUmmagumma Review. Richard Wrightin levyn aloittavassa, neliosaisessa "Sysyphuksessa" ovat pääosassa mellotron ja piano ja David Gilmourin "A Narrow Wayssa" taas kitarat. Studiolevyn musiikki on melko kokeellista ja tyyliltään avantgardea ja sävellykset Watersin osuutta lukuun ottamatta ovat moniosaisia. Ummagumma oli ensimmäinen Pink Floyd -levy, joka pääsi sadan myydyimmän levyn joukkoon Yhdysvalloissa. == Kappaleet == === Livealbumi === thumb| # # # # === Studioalbumi === # # # # # # # # # # # # == Lähteet == *Nicholas Schaffner: Pink Floydin Odysseia === Viitteet === Luokka:Pink Floydin albumit Luokka:Vuoden 1969 albumit Luokka:Vuoden 1969 konserttitallenteet
Anniina Mattila

Anniina Mattila (s. 16. kesäkuuta 1983 Karvia) on suomalainen iskelmälaulaja. Hän aloitti keikkailun huhtikuussa 2004 säestävänä orkesterinaan Oja-Lipasti Band. Kesästä 2005 lähtien säestävänä yhtyeenä on toiminut Avenue-yhtye. Ensimmäisen levytyksensä Mattila teki Ruotsissa vuonna 1999. Ensimmäinen pitkäsoitto Lapsellinen mies julkaistiin kesällä 2006. Myös Mattilan pikkusiskot Anne, Anneli ja Anitta Mattila ovat iskelmälaulajia. Sisarukset ovat levyttäneet yhteisen joululaululevyn sekä esiintyneet useissa yhteiskonserteissa. Syksyllä 2008 he tekivät ensimmäisen laajamittaisen konserttikiertueen, joka käsitti kymmenen konserttia eri paikkakunnilla. Kiertueen jatkoksi sisarukset esiintyivät viikon Iskelmä-risteilyllä Punaisellamerellä Egyptissä sekä Jordaniassa. Karviassa asuvalla Mattilalla ja hänen puolisollaan Juhalla on neljä tytärtä. Nuorin heistä on syntynyt kesällä 2018. == Julkaisut == === Albumit === *Lapsellinen mies (2006) *Tummat pilvet (2009) === Singlet === *Nautiskellaan (1999) *Kolme miestä, kolme kitaraa (2005) *Suomi tanssii ja kitara soi (2006) *Karataan pois (2006) *Hei postimies (Anniina ja siskot) (2008) *Varkaat kulkurit (2008) *Tummat pilvet (2009) *Nähdä Rooma ja kuolla (2011) *Mistä (2012) *Neulat havupuun (2013) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Anniina Mattila MagnumLive- ohjelmatoimiston verkkosivuilla Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Regressioanalyysi

Regressioanalyysi on tilastotieteen menetelmä, jonka avulla tarkastellaan vastemuuttujan riippuvuutta valituista selittävistä muuttujista. Regressioanalyysissa käytetään tyypillisesti seuraavaa esitystapaa: * Tuntemattomat parametrit merkitään skalaarilla tai vektorilla β * Selittäviä muuttujia eli kovariaatteja merkitään vektorilla tai matriisilla X * Selitettävää muuttujaa merkitään Y Yleisessä muodossa regressiomalli esittää muuttujan Y muuttujan X ja parametrien β funktiona: E(Y | X) = f(X, β). Analyysin suorittamiseksi mallin funktiomuoto f pitää määrittää. Yleisimmin käytetään lineaarista mallia. Regressioanalyysissa lasketaan vastemuuttujan Y odotusarvo ehdolla selittävät tekijät X ja valitaan parametrit β siten, että mallin ennusteet vastaavat mahdollisimman hyvin havaittuja vastemuuttujan Y arvoja. Tuloksena saadaan mallin parametrien β arviot eli estimaatit. Ennustettujen ja havaittujen arvojen etäisyyttä minimoidaan eri tavoin riippuen estimointimenetelmästä. Yleisimmin käytetään pienimmän neliösumman menetelmää. ==Lineaarinen regressioanalyysi== Kun tehdään tavallinen lineaarinen regressioanalyysi skalaarimuuttujille X ja Y, oletetaan että E(Y|X) = aX + b. Tämän funktion estimaatti on y* = a*X + b*, missä a* ja b* ovat aineistosta oletettavat regressiokertoimet, a* = Cov(X,Y) / Var(X), ja b* = Keskiarvo(Y) - a*Keskiarvo(X). (Integroituva) satunnaismuuttuja/vektori Y voidaan yleisesti kirjoittaa hajotelmana Y = E(Y|X) + u. Tällöin E(Y|X) on regressiofunktio, joka pyritään laskemaan, ja u on satunnaisvaihtelua, jonka määritelmä on yksinkertaisesti u:= Y - E(Y|X). Riippuu E(Y|X):n ja u:n tapauskohtaisista ominaisuuksista (E(Y|X):n funktioluokka, sileys ym.; u:n varianssi, mahdollinen autokorrelaatiorakenne ym.), pystytäänkö regressioanalyysia soveltamaan, ja mikä analyysimenetelmä on suositeltavin. ==Muita menetelmiä== Regressioanalyysin menetelmiä ovat muun muassa: *Epälineaarinen malli *Yleistetty lineaarinen malli *Kvantiiliregressio *Ei-parametrinen regressioanalyysi *Yleistetty additiivinen malli ==Katso myös== * Regressioepäjatkuvuusasetelma ==Aiheesta muualla== * Sykes, A.O. "An Introduction to Regression Analysis" (Inaugural Coase Lecture) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sangayn kansallispuisto

thumb|200px|Kuva Sangayn kansallispuistosta Sangayn kansallispuisto sijaitsee Ecuadorin kaakkoisosassa. Siihen kuuluu kaksi tulivuorta, Tungurahua ja Sangay, joiden rinteillä kasvillisuusvyöhykkeet vaihtuvat trooppisesta sademetsästä aina vuoristojäätikköön. Puistossa elää harvinaisia lajeja vuoristotapiirista Andien kondoriin. Sangay National Park UNESCO Sangayn tulivuori on edelleen aktiivinen, ja sen syöksemät tuhkapilvet ovat rakentaneet keilamaista kraatteria vuodesta 1976. Puisto on UNESCOn maailmanperintökohde vuodesta 1983. Vuonna 1992 se julistettiin uhanalaiseksi salametsästyksen, laajamittaisen laittoman laidunnuksen ja suunnittelemattoman tienrakennuksen takia. Vuonna 2005 suurimmat uhkat todettiin torjutuiksi.Sangay World Heritage Site == Lähteet == Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Ecuadorissa Luokka:Ecuadorin kansallispuistot
Plutoidi

Plutoidi on avaruuskappale, joka kiertää Aurinkoa kauempana kuin Neptunus. Plutoidit ovat liian pieniä planeetoiksi, mutta niillä on riittävästi painovoimaa lähes pyöreään muotoon. == Käsitteen historia == Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni IAU esitti 16. elokuuta 2006 planeetan käsitteen uudelleenmäärittelemistä ja uuden nimityksen antamista pienille taivaankappaleille, joiden kiertomatka Auringon ympäri kestää enemmän kuin 200 juliaanista vuotta ja joiden kiertorata on elliptisempi ja huomattavammin kallellaan ekliptikaan nähden kuin niin sanotuilla klassisilla planeetoilla. Nimitystä käytettäisiin jatkossa ilmeisesti kaikista Neptunuksen radan ulkopuolelta löytyvistä kappaleista; poikkeuksena olisivat eksoplaneetat. 22\. elokuuta 2006 tehdyssä esityksessä ei aiemmin esitettyä plutoni-termiä ehdotettu käyttöön. Tärkeä syy tähän oli termiin liittyvä sekaannuksen vaara: Sanalla on jo geologiassa vakiintunut merkitys ja eräissä kielissä kuten ranskassa sana pluton tarkoittaa kääpiöplaneetta Plutoa, joten näihin kieliin olisi tarvittu sanasta oma käännöksensä. Lisäksi se on sanana hyvin samantapainen kuin plutino, joka tarkoittaa tietyn tyyppistä transneptunista kohdetta. Plutonin sijaan otettiin käyttöön käsite kääpiöplaneetta. Kääpiöplaneettoja ovat muiden muassa asteroidivyöhykkeellä sijaitseva Ceres, Kuiperin vyöhykkeen kappaleista planeetan statuksensa menettänyt Pluto ja vuonna 2003 löydetty Eris. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni ilmoitti 11. kesäkuuta 2008, että kyseisten taivaankappaleiden uusi nimitys olisi plutoidi. Asiasta oli edellisellä viikolla järjestetty kokous Oslossa. Toistaiseksi määritellyistä viidestä kääpiöplaneetasta Ceresiä lukuun ottamatta kaikki ovat myös plutoideja. ==Jääkääpiö== Jääkääpiö on epävirallinen nimitys erityisesti suurille transneptunisille kohteille, kuten 20000 Varuna, 28978 Ixion, Quaoar, 90377 Sedna, 90482 Orcus, Pluto, Haumea, Eris tai Makemake. Jääkääpiö-termi vastaa suurin piirtein transneptunista kääpiöplaneettaa eli plutoidia. Transneptuniset kohteet ovat pikkuplaneettoja, jotka kiertävät Aurinkoa Neptunusta kauempana, kuten Kuiperin vyöhykkeellä tai Oortin pilvessä. Kohteita, joiden painovoima riittää muokkaamaan ne pallomaiseksi, sanotaan kääpiöplaneetoiksi. Monien transneptunisten kohteiden uskotaan täyttävän määritelmän, sillä noin 400-kilometristen jäisten kohteiden tiedetään olevan pallomaisia. Saturnuksen kuu Mimas on osoitus tästä. Neptunuksen kuu Triton saattaa olla jättiläisplaneetan painovoimallaan sieppaama kaksoiskääpiöplaneetan toinen osapuoli. Myös muut kaasujättiläisten suurehkot jäiset kuut muistuttavat jääkääpiöitä. ==Katso myös== *Planeetan määritelmä ==Lähteet== * IAU:n tiedote IAU:n sivuilla, 16. elokuuta 2006 *Neptune's capture of its moon Triton in a binary–planet gravitational encounter *IAU 2006 General Assembly: Result of the IAU Resolution votes *About Saturn & Its Moons: Mimas *List Of Transneptunian Objects *IAU Minor Planet Center: Conversion of Absolute Magnitude to Diameter *Pluto and the Developing Landscape of Our Solar System *Mike Brown's dwarf planet page ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *
Skellig Michael

Skellig Michael, iiriksi Sceilig Mhichíl on jyrkkä kallioinen saari 15 km Irlannin rannikolta Kerryn kreivikunnan edustalla. Saari oli kuudensadan vuoden ajan tärkeä luostarikeskus. Luostari rakennettiin lähelle saaren 230 m korkeaa huippua vuonna 588, ja se on nykyisin Unescon maailmanperintökohde. Koska saari on niin eristyksissä, se on säilynyt poikkeuksellisen hyvin ja on sekä historiallinen että luontokohde. Sieltä näkee miten askeettista elämää ensimmäiset Irlannin kristityt munkit viettivät.Skellig Michael Unesco Heidän keljansa ovat kiveä ja sijaitsevat jyrkillä seinämillä. Saarella pesii useita harvinaisia merilintulajeja: suula, myrskylintu, pikkukajava, ruokki, etelänkiisla ja lunni. Saari ja sen luostari selvisivät lukemattomista viikinkien iskuista 800-luvulla. Siellä ei ole koskaan asunut suurta munkkijoukkoa, tyypillisesti ehkä 12 munkkiveljeä ja apotti. Munkit muuttivat 1100-luvulla mantereelle. Luostarista tuli 1500-luvulla pyhiinvaelluskohde, mutta siellä ei ollut pysyviä asukkaita. Saarelle valmistui 1800-luvulla majakka, ja saarelle tuli majakanvartijan tukikohta. Majakka automatisoitiin 1960-luvulla. Saaresta kerrotaan, että arkkienkeli Mikael ilmestyi täällä pyhälle Patrickille auttaakseen tätä alueen evankelioimisessa. Lisäksi Skellig Michael on luoteesta lähtien uloimmainen seitsemän hyvin vanhan pyhäkön kartalla muodostamassa suorassa linjassa, joista jokainen tavalla tai toisella liittyy arkkienkeli Mikaeliin. Väitetään, että viiva seuraa kaiken lisäksi auringonlaskun reittiä kesäpäivänseisauksen aikaan. Muita paikkoja tällä linjalla ovat muun muassa St Michael's Mount, Mont Saint-Michel ja Sacra di San Michele. Linja päättyy toisessa päässä Israelin Haifaan, Karmelvuorelle, jossa on Stella Mariksen luostari.Marko Tervaportti: Pyhän Mikaelin ihmeellinen maailma. Fides 5/2020 Saarella kuvattiin vuosina 2015–2016 elokuvia Star Wars: The Force Awakens ja Star Wars: The Last Jedi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Irlannin saaret Luokka:Katoliset pyhiinvaelluskohteet Luokka:Kristinusko Irlannissa Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Irlannissa Luokka:Mikael (arkkienkeli)
Ektoplasma (parapsykologia)

Ektoplasma (kreikk. ektos 'ulkopuolella', plasma 'muottiin valettu hahmo') tarkoittaa parapsykologiassa etenkin spiritismiin yhdistettävää nimitystä aineesta, joka saa aikaan niin sanotun fysikaalisen mediumismin eli henkimaailman materialisoitumisen. Ektoplasman väitetään olevan joko meedioiden tuottamaa tai henkimaailmasta peräisin olevaa ainetta. Spiritistit yhdistävät ektoplasman usein elämänvoimaan, jonka erittäminen vaatii spiritistin sielun irtautumisen ruumiista. Tämä yhdistää ektoplasman vitalismiin eli käsitykseen siitä, että elämä sisältäisi yliluonnollista elämänvoimaa, jota voitaisiin kuvata tieteellisesti. Mediumin väitetään olevan ihminen, jolla eri aineiden tilat ovat heikosti kiinni toisisaan ja hän siksi siten kykenee lainaamaan vainajalle omaa ainettaan ektoplasmana, jolloin vainaja voi ottaa hahmon tehdäkseen itsensä kuuluvaksi, nähtäväksi ja kosketeltavaksi. Hahmolta voi mitata pulssin ja hengityksen lääketieteellisesti ja sen kanssa voi puhua. Meedioita on punnittu tämän jälkeen ja he ovat olleet jopa puolet kevyempiä. Hän on myös antanut vainajalle kaasumaisia, juoksevia ja kiinteitä aineita, sillä eetteriaineet eivät tietenkään paina mitään. Tätä sanotaan dematerialisaatioksi, minkä väitetään liittyvän meedion suureen ektoplasman tarpeeseen Esitetyt kuvaukset ektoplasman ominaisuuksista vaihtelevat runsaasti: esimerkiksi joskus ektoplasman kerrotaan hohtavan pimeässä, joskus taas ei. Joskus kerrotaan, että sitä voi koskettaa vaaratta, joskus sen koskettamisen väitetään olevan vaarallista tai muuten tabu, sen sanotaan myös olevan valonarkaa ja erityisesti salamavalonarkaa. Ektoplasma voi myös olla limamaista tai nestettä. Spiritistit vetoavat siihen, että ektoplasman ominaisuudet vaihtelevat, koska se on täysin riippuvainen sekä ektoplasman käyttötarkoituksesta että meedion kyvyistä. Ektoplasman vastustajien mielestä tämä yhdistettynä siihen, että ektoplasmaa ei koskaan ole saatu kerätyksi eikä alistetuksi tieteelliseen tutkimukseen, kertovat siitä, että ektoplasma on kuvitteellista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * * Ektoplasmakritiikkiä Skepsis ry:n sivuilla * * Luokka:Näennäisfysiikka Luokka:Paranormaali
Endogeeninen

Endogeeninen eli sisäsyntyinen sekä sen vastakohta eksogeeninen eli ulkosyntyinen liittyvät seuraaviin asioihin: * endogeeniset tai eksogeeniset tapahtumat, maantieteessä sellaiset planeetan pintaan kohdistuvat prosessit, jotka saavat energiansa planeetan ytimen lämmöstä (endogeeniset tapahtumat) tai jostakin muualta (eksogeeniset tapahtumat) * endogeeninen tai eksogeeninen aine, biologiassa sellainen aine, jota voi muodostua (endogeeninen aine) tai ei voi muodostua (eksogeeninen aine) tarkasteltavan eliön elimistössä luonnostaan * endogeenisen tai eksogeenisen kasvun malli, taloustieteellinen malli, jolla pyritään kuvaamaan pitkäaikaista talouskasvua tehden oletuksia muun muassa siitä, miten teknologinen kehitys leviää * endogeeninen tai eksogeeninen muuttuja, mallinnuksessa sellainen mallin muuttuja, jonka saamia arvoja malli selittää (endogeeninen muuttuja) tai jonka saamat arvot otetaan annettuina mallin ulkopuolelta (eksogeeninen muuttuja) * endogeeninen tai eksogeeninen muuttuja, tilastotieteessä sellainen mallin selittävä muuttuja, joka korreloi (endogeeninen muuttuja) tai ei korreloi (eksogeeninen muuttuja) mallin virhetermin kanssa – monissa estimointimenetelmissä oletetaan muuttujien olevan eksogeenisia, ja endogeenisuus tekee tuloksista epäluotettavia.
Alhola

Alhola on MTV Teatteritoimituksen tuottama neliosainen minisarja, joka esitettiin Yle TV2 -kanavalla kevättalvella 1991. Sarjan ohjasi Jaakko Pyhälä ja käsikirjoitti Jari Forsman. Tuottajana toimi Peppi Kajanne. Pääosia esitti teatteriryhmänä ja rock-yhtyeenä tunnettu Motelli Skronkle. Sarjan tapahtumapaikka on pieni suomalainen maalaiskylä, jossa aikamiespojat Lassi, Unni ja Manu Alhola asuvat edelleen äitinsä kuoleman jälkeen kotitilallaan. Kukaan pojista ei käy töissä, vaan perheen nuorinkin – kolmekymppinen Manu – on jo eläkkeellä. Alholoiden tuttavapiiriin kuuluu viinaanmenevä Pauli, jolla on tapana tehdä äidilleen nauhoituksia Panasonic-mankalla. "Kello on taas kaksikymmentä vajaa neljä – ja äiti, en ole vielä puhunut tästä asiasta – mutta nyt en ole kahteen viikkoon ottanut viin..", krapulainen Pauli ennättää supattaa kasetille, ennen kuin hänet keskeyttää kylään tuleva Lassi. Liki naapurissa asuvan Nesiän lahkolaisperheen isä, saarnaaja Väinö, kovasti ihailee hikisiä lihaksia:"Kreikassa nuoret pojat painivat alasti ja heidän vartalonsa oli öljytty." Hänen poikansa Petteri on eri mieltä:"Paini on rumaa. Hyi, että se onkin rumaa." "Kyllä Petteri pitää samasta kuin isänsä!", toteaa Mamma Nesiä napakasti. Kun Petteri on ollut tuhma, hänen pitää näyttää pyllyä isälle, ja isä sivaltaa märällä vaatteella. "Isä on löytänyt Sanan. Isällä on oikeus sanoa kaikille kaikenlaista, sillä isän kieli puhuu totta." Alholan nyrjähtänyt maailma muistuttaa hieman Matti Ijäksen Katsastusta. == Näyttelijät == *Lassi – Esko Varonen *Unni – Hannu Raatikainen *Manu – Petteri Rajanti *Pauli – Markku Peltola *Väinö Nesiä - Veikko Mylly *Ellen Nesiä - Eeva-Liisa Haimelin *Petteri Nesiä - Lasse Karkjärvi *Kekki - Eero Saarinen *Korpela - Raimo O. Niemi *Marokkolainen tarjoilija - Henry Hanikka *Tädit - Vappu Jurkka, Mervi Nuora, Ragni Grönblom, Sari Tirkkonen, Eira Jauckens ja Meri Pakarinen *Pasi-Arton (koira) ulkoiluttaja – Outi Mäenpää *Seppo Sillanpää == Aiheesta muualla == *Alhola-foorumi Luokka:1990-luvun suomalaiset draamasarjat Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Myrmekologia

Myrmekologia on muurahaisiin erikoistunut tutkimusala. Myrmekologiaa tutkivia tieteilijöitä kutsutaan myrmekologeiksi. Myrmekologit ovat monesti myös etologian tutkijoita. Tieteenalan nimen kehitti amerikkalainen tiedemies William Morton Wheeler (1865–1937) muinaiskreikan sanan μύρμηξ (múrmēx), "muurahainen" pohjalta. == Kuuluisia myrmekologeja == * Auguste Forel * Bert Hölldobler * Edward O. Wilson * William Morton Wheeler *
Jousiammunta kesäolympialaisissa 1908 – naisten kaksoiskansalliskierros

Jousiammunnan kansallinen kierros oli vuoden 1908 Lontoon olympialaisten ainut jousiammuntakilpailu, johon naiset saivat osallistua. Kilpailu järjestettiin 17. ja 18. heinäkuuta kahtena kierroksena. Molemmilla kierroksilla ammuttiin 48 nuolta 60 jaardin etäisyydeltä ja 24 nuolta 50 jaardin etäisyydeltä, eli yhteensä 144 nuolta kilpailussa. Kaikki kilpailijat olivat Britanniasta. Voittoon ylsi 688 pisteellä 53-vuotias Sybil Fenton "Queenie" Newall (1854–1929), joka näin asetti olympiavoittajien ikäennätyksen naisten osalta. Sija Nimi Maa Tulos 1 Sybil Newall 688 2 Lottie Dod 642 3 Beatrice Hill-Lowe 618 4 Jessie Wadworth 605 5 Dora Honnywill 587 6 S. H. Armitage 582 7 V. W. H. Priestley-Foster 553 8 Lillian Wilson 534 9 Mary Wadworth 522 10 M. Boddam- Whetham 510 11 Gertrude Appleyard 503 12 E. Nott-Bower 503 13 Norma Robertson 500 14 Margaret Weedon 498 15 Albertine Thackwell 484 16 Doris E. Day 483 17 K. G. Mudge 465 18 S. C. Babington 451 19 Christine Cadman 427 20 Martina Hyde 419 21 Everett Leonard 410 22 Ina Wood 387 23 J. Vance 385 24 H. Rushton 323 25 Hilda Williams 316 Luokka:Jousiammunta kesäolympialaisissa 1908
Mauriaiset

Mauriaiset (Lasius) on pistiäisten lahkoon kuuluva muurahaissuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti 80–100 lajia. == Sukuun kuuluvia lajeja == *Keltiäinen (Lasius flavus) *Eteläntuoksukeltiäinen (Lasius meridionalis) *Sekotuoksukeltiäinen (Lasius mixtus) *Puistotuoksukeltiäinen (Lasius sabularum) *Varjotuoksukeltiäinen (Lasius umbratus) *Paperimuurahainen (Lasius fuliginosus) *Pihamauriainen (Lasius niger) *Metsämauriainen (Lasius platythorax) *Hietamauriainen (Lasius psammophilus) == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Mauriaiset (Lasius) *ITIS: Lasius *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Lasius *Iowa State University, Bug Guide: Genus Lasius - cornfield ants, citronella ants *Pherobase: Semiochemicals of Genus Lasius Luokka:Muurahaiset
Unihiekkamyrsky

Unihiekkamyrsky on Kaija Koon neljäs studioalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 1997 WEA Recordsin kautta. Unihiekkamyrsky jatkaa Kaija Koon edellisiltäkin levyiltä tuttua kevyen popin linjaa. Albumi nousi Suomen listaykköseksi toisella viikollaan ja pysyi kärjessä neljä viikkoa. Unihiekkamyrsky on myynyt yli platinarajan, ja yhteensä sitä on myyty yli 50 000 kappaletta. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”Unihiekkamyrsky” ja ”Minä muistan sinut”. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # * Sävellykset ja sovitukset: Markku Impiö * Sanoitukset: Markku Impiö (kappaleet 3, 5, 7, 8 ja 11), Markku Impiö ja Kaija Koo (kappaleet 1–2, 4, 6, 9–10 ja 12) == Tuotanto == * Tuottaja: Markku Impiö * Masterointi: Mika Jussila (Finnvox) * Kuvat: Michael Aston * Kannen suunnittelu: Tapsa Rantanen (Private Eye) == Lähteet == Luokka:Kaija Koon albumit Luokka:Vuoden 1997 albumit
Veronan maakunta

Veronan maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Veneton alueen länsiosassa, Gardajärven itäpuolella Pohjois-Italiassa. Se rajoittuu Vicenzan, Padovan, Rovigon, Mantovan, Brescian ja Trenton maakuntiin ja käsittää 98 kuntaa. Veronan maakunnassa on runsaat 900 000 asukasta. Maakunnan pääkaupunki on Verona, jonka väkiluku on noin 250 000. Veronan maakunta on yksi Italian tärkeistä viinintuotantoalueista, jossa tuotetaan muun muassa Valpolicella- ja Bardolino-punaviinejä sekä Soave- ja Bianco di Gustoza -valkoviinejä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Potala

Potala (tiib. པོ་ཏ་ལ, Po ta la; ) on palatsi Lhasassa, Tiibetissä. Se oli dalai-laman pääasuinrakennus aina vuoteen 1959, jolloin nykyinen dalai-lama Tenzin Gyatso pakeni Dharamsalaan, Intiaan, tiibetiläisten epäonnistuneen kapinan jälkeen. Nykyään Potala on suosittu matkailukohde ja kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Potala on rakennettu 3 700 metrin korkeuteen Marpo Ri -kukkulan rinteelle. Laajoine sisäänpäin viettävine muureineen, joka on vain yläosasta rikkoutunut useiden ikkunoiden riveillä, ja tasaisine kattoineen Potala näyttää lähes linnoitukselta. Kukkulan eteläisellä juurella on suuri aukio, joka on suljettu muureilla ja porteilla, ja jonka sisäosassa on suuri portiikki. Useiden portaikkojen sarja johtaa kukkulan huipulle. Rakennusryhmän keskeinen osa kohoaa valtavana nelikulmaisena rakennuksena sivurakennusten yläpuolelle päättyen samantapaisiin kullattuihin katteisiin kuin Jokhangin temppelissä. Potalan keskirakennusta kutsutaan nimellä "punainen palatsi" purppuranpunaisen värinsa takia. Siinä ovat pääsalit ja aikaisempien dalai-lamojen kappelit ja pyhäköt. Rakennus on koristeltu monimuotoisilla maalauksilla jalokivikoristein, kaiverruksin ja muine ornamentteineen. ==Historia== Tiibetiläishallitsija Songtsen Gampon oli tapana meditoida alueella ja hän myös rakennutti vuonna 637 Potalan ensimmäisen rakennuksen. Nykyisen palatsin rakentamisen aloitti viides dalai-lama Lozang Gyatso vuonna 1645. Kolme vuotta myöhemminen Potrang Karpo (Valkoinen palatsi) oli valmis ja dalai-lama pystyi käyttämään Potalaa talvipalatsina. Vuonna 1694 valmistui Potrang Marpo (Punainen palatsi). 1700-luvulla valmistunutta Norbulingkaa dalai-lama käytti kesäpalatsina. Nykyään Potala toimii museona ja on Tiibetin buddhalaisten tärkein pyhiinvaelluskohde yhdessä Jokhangin temppelin kanssa. Potala hyväksyttiin maailmanperintölistalle vuonna 1994 ja kohdetta laajennettiin käsittämään myös Jokhangin temppeli vuonna 2000 ja Norbulingka vuonna 2001. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Radio86.fi: Potala- palatsi *Sacred Sites – Potala Palace *Potala UNESCOn maailmanperintöluettelon sivuilla Luokka:Kiinan palatsit Luokka:Lhasa Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Tiibetin rakennukset ja rakennelmat
Miljoonaohjelma

thumb|200px|Tyypillisiä miljoonaohjelmataloja Bredängissä vuodelta 1964. Miljoonaohjelma () oli asuntojen rakennusohjelma Ruotsissa vuosina 1965–1974. Tavoitteena oli ratkaista 1960-luvun alun akuutti asuntopula rakentamalla kymmenen vuoden aikana miljoona uutta asuntoa. Tavoite myös saavutettiin, sillä ohjelman aikana valmistui 1 006 000 asuntoa. Samanaikaisesti Ruotsissa myös purettiin heikompitasoisia vanhoja rakennuksia, joten nettolisäykseksi tuli 650 000 asuntoa. ==Tausta== Asuntopulaa oli aikaisemmin yritetty ratkaista 1950-luvulla niin sanottujen ABC-kaupunkien (ruots. arbete, bostad och centrum; 'työ, asunto ja keskusta') avulla (esimerkiksi Vällingby ja Farsta). Asuntopula ei kuitenkaan hellittänyt. ==Suunnitelma== Vuonna 1964 Ruotsin valtiopäivät päätti, että maahan rakennettaisiin vuoteen 1974 mennessä miljoona uutta asuntoa. Hyvänä aikomuksena oli tarjota nykyaikaiset vaatimukset täyttävä huoneisto kohtuuhintaan. Asuntokannan taso keskimääräisesti kohosikin ohjelman myötä, tosin estetiikan kustannuksellahttp://web.archive.org/web/20120305024233/http://www.ibf.uu.se/PERSON/jim/commers/hirise.pdf. Vaativan tavoitteen saavuttamiseksi alettiin käyttää valmiita elementtejä, joita teollisuus teki sarjatyönä. Yhdenmukaisten ankarien linjojen ja muotojen toistuminen runsaan betonin käytön ohella loi alueille yksitoikkoisen ilmeen. Koska miljoonaohjelman tavoite kohdistui lukumääräisesti mahdollisimman suureen asuntotuotantoon, ei työpaikkojen syntymiseen alueille kiinnitetty erityistä huomiota. Miljoonaohjelman toteuttamisen aikaan oli käynnissä ennätyksellinen muuttoaalto Suomesta Ruotsiin. Vuosien 1950 ja 1970 välisenä aikana Suomesta muutti Ruotsiin liki puoli miljoonaa ihmistä. Suuri osa heistä sai ensimmäisen asuntonsa miljoonaohjelman taloista. Muun muassa Rinkeby oli aikoinaan tunnettu nimenomaan suomalaisten asuinalueena. ==Kritiikki== Vaikka miljoonaohjelma onnistui tavoitteessaan luoda miljoona asuinhuoneistoa, ovat monet arvostelleet sen toteutustapaa ja jälkivaikutuksia. Sen maisemalliset vaikutukset ovat olleet huomattavia. Yleisimmin on arvosteltu ohjelman luoneen lukuisia rumia betonilähiöitä. Alueiden arkkitehtuuria on luonnehdittu yksitoikkoiseksi ja niitä on verrattu Itä-Euroopan entisten sosialistimaiden massatuotantona luomiin lähiöihin. Tunnetut lähiöt kuten Tukholman Rinkeby, Göteborgin Hammarkullen ja Malmön Rosengård ovat nousseet eräänlaisiksi aikakautensa symboleiksi. Miljoonaohjelmaa on arvosteltu myös siitä, että se on osaltaan aiheuttanut ruotsalaiseen yhteiskuntaan segregaatiota. Miljoonaohjelman asunnoissa asutaan enimmäkseen vuokralla, toisin kuin Ruotsissa koko valtakunnan tasolla. Maahanmuuttajien osuus miljoonaohjelman lähiöiden asukkaista saattaa olla jopa yli 90 prosenttia, kun koko Ruotsin väestöstä maahanmuuttajia on noin 20 prosenttia. Maahanmuuttajavaltaisissa miljoonaohjelmalähiöissä esiintyy yleisesti köyhyyttä ja työttömyyttä. Sosioekonomisten ongelmien kärjistyminen on johtanut rikollisuuden ja väkivallan lisääntymiseen. == Lähteet == Luokka:Ruotsin historia Luokka:Asuntopolitiikka
Rankin Inlet

Rankin Inlet (inuktitutiksi Kangiqiniq ᑲᖏᕿᓂᖅ tai Kangirliniq ᑲᖏᖅᖠᓂᖅ, ) on inuitien asuttama kylä Kivalliqin alueella Nunavutissa, Kanadassa. Kylä sijaitsee Hudsoninlahden länsirannalla, ja on Kivalliqin alueen keskuspaikka. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan kylän asukasluku oli 2 177, kun se vuonna 1996 oli 2 058\. Kylän pinta-ala on 20,24 neliökilometriä. Statistics Canada Kaupungin perustivat 1957 Rankin Inletissä toimineen nikkeli- ja kuparikaivoksen omistajat. Kaivostoiminta jatkui aina vuoteen 1962. Kaivos oli ensimmäinen inuitien omistama ja johtama kaivos Kanadassa. Kaivoksen sulkemisen jälkeen on tehty useita tuloksettomia yrityksiä kehittää vaihtoehtoinen tulonlähde kaupunkilaisille. Kaupungissa on yritetty muun muassa sikojenkasvatusta, mutta sikala houkutteli kaupunkiin jääkarhuja. Myös sianliha maistui kalalle, sillä kalaruokavalmiste oli sikojen pääasiallinen ruoka. Kylässä on pieni Rankin Inletin lentoasema, joka on ainoa kulkuyhteys muualle maailmaan. Nunavutin territorion senaattori on ehdottanut miljardin dollarin tienrakennusprojektia, tarkoituksenaan rakennuttaa maantie Churchillistä Rankin Inletiin. Rankin Inlet oli myös ehdokkaana Nunavutin territorion pääkaupungiksi, mutta vuoden 1995 äänestyksessä pääkaupungiksi valittiin Iqaluit. Tunnettuja Rankin Inletistä kotoisin olevia henkilöitä on muun muassa National Hockey Leaguessa pelaava Jordin Tootoo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Rankin Inlet at the Territorial Government of Nunavut (PDF) Luokka:Nunavutin kylät ja kaupungit Luokka:Nunavutin kunnat
Jokhang

Jokhang (myös Jokhangin temppeli tai Jokhangin luostari) on buddhalainen temppeli Lhasassa, Tiibetissä. Se kuuluu osana Potalan palatsin historiallista kokonaisuutta UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Kuningas Songtsen Gampo rakennutti Jokhangin vuonna 639. Temppeli on säilynyt vuosisatojen ajan buddhalaisten pyhiinvaeltajien keskuspaikkana. Temppelikompleksia on laajennettu vuosien aikana ja se peittää nykyään noin 25 000 neliömetrin alueen. Jokhang on neljäkerroksinen rakennus, jonka katot ovat peitetty kullatuilla pronssitiilillä. Arkkitehtuuriltaan temppeli edustaa intialaista viharatyyliä, tosin myöhemmät lisäykset ovat sekoittaneet mukaan intialaista, nepalilaista ja Tang-dynastian tyylejä. Katolla on symbolinen patsas, jossa kaksi peuraa reunustaa dharmachakraa, opinpyörää. Jokhangissa on useita koristeltuja pyhäkköjä ja huoneita. Temppelirakennusten pääsali Jowo Shakyamunin buddhapatsas, joka on ehkäpä kunnioitetuin yksittäinen esine Tiibetin buddhalaisuudessa. Salissa on myös kuningas Songtsen Gampon ja tämän kahden kuuluisimman morsiamen prinsessa Wen Chengin (Kiinan keisarin Tang Taizongin tytär) ja prinsessa Bhrikutin patsaat. ==Katso myös== *Potala *Norbulingka == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Jokhang Luokka:Kiinan buddhalaiset temppelit Luokka:Lhasa Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa
Ateliers de Construction Aéronautique de Zeebrugge

Ateliers de Construction Aéronautique de Zeebrugge (ACAZ) () oli belgialainen lentokonetehdas, joka perustettiin 1923 Zeebruggessä ja alkoi toimintansa vuonna 1925 nimellä ACAZ. Englannissa yhtiö tunnettiin nimellä ZACCO. Professori Emile Allard ja Alfred Renard suunnittelivat vuonna 1924 yhtiön ensimmäisen kokometallisen lentokoneen, ACAZ T-2:n. Siitä valmistettiin prototyyppi SABCAlla, mutta sen myynti epäonnistui. Vuonna 1928 suunniteltiin tiedustelukone ACAZ C.2, josta asevoimat hankkivat ainoastaan prototyypin. Yhtiö lopetti toimintansa vuonna 1933. Luokka:Belgialaiset lentokonevalmistajat
Norbulingka

thumb|Sho Dun -festivaali Norbulingkassa. Norbulingka (tiib. ནོར་འུ་གླིང་ཀ་, Nor-bu-gling-ka) on palatsi ja sitä ympäröivä puisto Lhasassa, Tiibetissä. Se toimi dalai-laman kesäasuntona 1780-luvulta Kiinan Tiibetin valtaukseen 1950-luvulle. Puiston rakennutti seitsemäs dalai-lama 1750-luvulla ja kesäasunto siitä tuli kahdeksannen dalai-laman aikana. Palatsi sijaitsee kolme kilometriä länteen Potalasta, joka toimi talvipalatsina. UNESCO otti Norbulingkan maailmanperintöluetteloon osana Potalan palatsin historiallista kokonaisuutta vuonna 2001. Norbulingkassa on myös eläintarha, jonka alkuperäinen tarkoitus oli säilyttää eläimiä, joita dalai-lamalle oli lahjoitettu. Heinrich Harrer auttoi 14. dalai-lamaa rakennuttamaan palatsiin elokuvateatterin 1950-luvulla. ==Katso myös== *Potala *Jokhang == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kiinan palatsit Luokka:Lhasa Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa Luokka:Tiibetin rakennukset ja rakennelmat
Þingvellir

Þingvellir on alue Islannin lounaisosassa. Þingvellir on kuuluisa kahdesta syystä: se oli Islannin parlamentin eli alltingin kokoontumispaikka 900-luvulta alkaen, ja se on geologisesti mielenkiintoinen alue maankuoren liikkeiden ja tulivuoritoiminnan takia. Þingvellir on osa suosittua nähtävyyskierrosta, jota kutsutaan nimellä Kultainen kierros. Þingvellirissä on kansallispuisto ja se on Unescon maailmanperintökohde.Þingvellir National Park Unesco __NOTOC__ == Þingvellir politiikan näyttämönä == Þingvellirin käräjäkivillä kokoontui vuosittain allting, yksi Euroopan vanhimmista parlamenteista. Siellä puhemies luki ääneen lakia, paikka toimi tuomioistuimena, ja tarvittaessa säädettiin uusia lakeja. Vuonna 999 tai 1000 puhemies julisti siellä kristinuskon Islannin viralliseksi uskonnoksi. Samalla paikalla julistettiin myös Islanti itsenäiseksi valtioksi 17. kesäkuuta 1944. == Þingvellir geologisena nähtävyytenä == Euraasian ja Pohjois-Amerikan mannerlaattojen erkaantuminen toisistaan näkyy selvästi alueen kivimuodostelmissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Thingvalla - nuoren Islannin tuhatvuotinen kehto, Kuva, 07.12.1938, nro 25, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Thingvellir
Törnävän kartano

Törnävän eli Östermyran kartano sijaitsee Seinäjoen Törnävällä, Tikkukosken rannalla muutama kilometri kaupungin keskustasta etelään. Kauppias ja laivanvarustaja Abraham Falander (aateloituna Wasastjerna) rakennutti alueelle vuonna 1798 rautaruukin ja vuoden 1806 paikkeilla itse päärakennuksen. Ruutitehdas perustettiin 1825. Alueen muita asuinrakennuksia päärakennuksen lisäksi ovat niin sanotut Punatulkkutalot, jotka rakennettiin samoihin aikoihin päärakennuksen kanssa, alun perin rautaruukin seppien asunnoiksi. Myöhemmin niissä asui myös kartanon pehtoori ja kirjanpitäjiä. Kartanosta kehittyi 1800-luvun jälkipuoliskolla Etelä-Pohjanmaan maatalouden keskus, ja se oli maanviljelyn ja karjanhoidon mallitila. 1850- ja 1860-luvuilla kiinnitettiin huomiota kartanonpuiston kunnostamiseen. Arkkitehti Georg Theodor von Chiewitziä pyydettiin uudistamaan puistoa ja puutarhaa. Vuonna 1864 puutarha-arkkitehti Knut Forsberg inventoi alueen, ja seuraavana vuonna hän sai valmiiksi suunnitelman puiston uudistamiseksi. Puistossa oli muun muassa huvimaja, muotoonleikattuja pensaita, ruusutarha ja kasvihuone. Puisto pääsi kuitenkin rappeutumaan pahoin 1900-luvun alkupuolella. Seinäjoen tultua kaupungiksi puistoaluetta laajennettiin ja kunnostettiin. Vuonna 1979 Törnävän kartanon joenpuoleinen puutarha entisöitiin 1800-luvun asuun. Kartanon omistanut Wasastjernan suku joutui taloudellisiin vaikeuksiin 1860- ja 1870-lukujen taitteessa, mikä johti siihen, että kartano myytiin henkivakuutusyhtiö Kalevalle 1890. Vuonna 1903 Östermyran kartano siirtyi hovioikeudenasessori Konstantin Törnuddin omistukseen. Hän nimesi kartanon Törnäväksi syntymäpaikkakuntansa Tyrnävän ruotsinkielisen nimen mukaan. Törnudd testamenttasi kartanon maineen Seinäjoen kunnalle 1925. Seinäjoen omistuksessa kartanon on palvellut mitä moninaisimmassa tehtävissä: se on muun muassa toiminut luontaisparantolana, talouskouluna, sotasairaalana, jossa myös Mannerheim-ristin ritari Lauri Törni vietti aikaansa vuonna 1942 haavoituttuaan. Vuodesta 1984 asti kartano on toiminut Seinäjoen kaupungin juhlahuoneistona ja edustustilana. Törnävän kartanon pihapiirissä toimii nykyään myös Etelä-Pohjanmaan museo. == Lähteet == * Pohjalaiset puistot ja puutarhat Ent. Svenska yrkesinstitutetin kotisivut (ei ylläpidetä vuoden 2008 jälkeen) * Ilkka 18.8.2006, s. 7 ===Viitteet=== Luokka:Seinäjoen kartanot Luokka:Törnävä Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
ASJA

ASJA, AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning, oli ruotsalainen lentokonetehdas, joka toimi Linköpingissä. Se oli ruotsalaisen junatehtaan AB Svenska Järnvägsverkstäderna tytäryritys. ASJA:sta kehittyi sittemmin Svenska Aeroplan AB eli SAAB. ASJAn toiminta alkoi 1930-luvun alussa. Sen pääsuunnittelijan toimi Sven Blomberg, joka oli toiminut suunnittelijana aiemmassa Svenska Aero-yhtiössä, jonka ASJA osti vuonna 1932 saksalaiselta C.C. Bückeriltä. Vuonna 1936 yhtiö neuvotteli Boforsin kanssa yhteisen lentokonetehtaan perustamisesta. Tammikuussa 1937 näin kävikin: ja 31. maaliskuuta 1937 syntyi AB Förenade Flygverkstäder (AFF). Yhteistyö ASJA:n, Boforsin ja AFF:n välillä ei onnistunut. Siksi perustettiin uudestaan yhtiö nimeltään Svenska Aeroplan AB (SAAB) ASJA:n pohjalta. ==Lentokoneet== *ASJA F 1 *ASJA L 1 Viking *ASJA L 2 - Ö 2 *ASJA L 10 - Saab 17 *ASJA L 11 - Saab 18 *ASJA Viking II *De Havilland D.H.82 Tiger Moth, Sk 11 *Focke-Wulf Fw 44 Stieglitz, Sk 12 *Hawker Hart, B 4 *North American NA-16, Sk 14 *Northrop 8A-1, B 5 *Raab-Katzenstein RK-26 Tigerschwalbe, Sk 10 *Svenska Aero SA-14 *Svenska Aero SA-15 Luokka: Ruotsalaiset lentokonevalmistajat
Acta Philosophica Fennica

Acta Philosophica Fennica on Suomen filosofisen yhdistyksen tiedejulkaisu, joka julkaisee pääasiassa tieteellisiä filosofisia artikkeleita. Julkaisu on ilmestynyt vuodesta 1935. Sen nykyinen päätoimittaja on Ilkka Niiniluoto, ja sen toimituskuntaan kuuluvat Timo Airaksinen, Leila Haaparanta, Risto Hilpinen, Simo Knuuttila ja Gabriel Sandu. Acta Philosophica Fennica on tarkoitettu yhdistyksen kansainväliseksi julkaisusarjaksi, siinä missä yhdistyksen toinen julkaisu Ajatus on suunnattu pääasiassa suomalaiselle yleisölle. Julkaistut artikkelit ovat nykyisin pääasiassa englanninkielisiä, mutta aiemmin julkaisussa on ilmestynyt paljon muun muassa saksankielisiä artikkeleita. Julkaisu ilmoittaa, että sen alaan kuuluvat kaikki filosofiset perinteet, mutta se on keskittynyt ennen kaikkea suomalaisten filosofien ja heidän inspiroimansa ajattelun esittelyyn. Viime aikoina julkaisu on ilmestynyt yhdestä kolmeen kertaan vuodessa. == Katso myös == * Ajatus- vuosikirja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Acta Philosophica Fennica. Suomen filosofinen yhdistys. Luokka:Filosofiset julkaisut Luokka:Suomalainen filosofia Luokka:Suomalaiset tiedelehdet
Spišin linna

Spišin linna () on yksi Keski-Euroopan suurimmista linnoista Slovakian koillisosassa, Spišské Podhradien kaupungissa Prešovin alueella. Linna liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1993.Levoča, Spišský Hrad and the Associated Cultural Monuments Unesco Linna rakennettiin 1100-luvulla 634 m korkealle vuorelle, paikalla aiemmin sijainneen slaavilinnoituksen tilalle. Siitä tuli alueensa poliittinen, hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Vuoteen 1464 se oli unkarilaisten kuninkaiden omistuksessa, sen jälkeen paikallisilla mahtisuvuilla ja vuodesta 1945 alkaen valtiollista omaisuutta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * www.spisskyhrad.com Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Slovakiassa Luokka:Slovakian linnat Luokka:Prešovin alue