Kulttuurintutkimus

Kulttuurintutkimus on monitieteistä ja ensisijaisesti länsimaisen nykykulttuurin tutkimukseen keskittyvää humanistis-yhteiskuntatieteellistä tutkimusta. Siinä on juonteita muun muassa sosiologiasta, kirjallisuustieteestä, mediatutkimuksesta, folkloristiikasta, etnologiasta, elokuvateoriasta, sukupuolentutkimuksesta, uskontotieteestä, filosofiasta ja taidehistoriasta. Kulttuurintutkimuksessa käytetään oppialarajat ylittäviä teorioita ja metodeja. Tutkimuksen kohteena ovat monenlaiset kulttuuriset käytännöt (post)modernissa globaalistuvassa maailmassa: erilaiset kulttuuriset tekstit, jokapäiväisen elämän eri alueet, omat ja vieraat kulttuurit sekä taiteet. Eräs keskeinen tutkimuskohde ovat erilaiset alakulttuurit. Kulttuurintutkimukselle on tyypillistä kehittää kriittisiä välineitä suhteessa kulttuurin tarkasteluun, valtaan, merkitysten tuottamiseen ja levittämiseen. Lisäksi kiinnitetään huomiota itsereflektioon ja -kriittisyyteen sekä uusien, innovatiivisten kysymysten esittämiseen.Itä-Suomen yliopisto, kulttuurintutkimuksen koulutusohjelman syventävät opinnot. http://www.uef.fi/opiskelu/kulttuurintutkimuksen-koulutusohjelma Kulttuurintutkimus sisältääkin myös tieteenfilosofisia juonteita ja tieteen kritiikkiä. == Päähaarat == Kulttuurintutkimus jaetaan usein kahteen päähaaraan: kulturalismiin ja strukturalismiin. # Kulturalismissa keskiössä on kulttuurin käsite, muun muassa sen määrittely ja kritiikki. Lisäksi kulturalistinen haara keskittyi etenkin alkuaikoinaan analysoimaan sellaisia käsitteitä kuten "taide", "demokratia", "kirjallisuus". Kulturalismi on pääosin brittiläislähtöistä ja sen taustalla on muun muassa kirjallisuuden tutkimus. Keskeinen nimi on Raymond Williams. # Strukturalistisessa kulttuurintutkimuksessa puolestaan ideologian käsite on usein keskeisessä asemassa. Strukturalistinen kulttuurintutkimus juontaa erityisestä ranskalaisesta kielitieteestä ja -filosofiasta, esimerkiksi Roland Barthesin ja Claude Lévi-Straussin töistä.Porter, Gerald. Approaches to modern popular culture. http://lipas.uwasa.fi/hut/english/courses/ENG.186.html == Historiaa, vaikuttajia ja keskeisiä teoksia== Termi kulttuurintutkimus () on peräisin brittiläiseltä Richard Hoggartilta, joka perusti 60-luvun alussa Birminghamin yliopistoon Birmingham Centre for Contemporary Cultural Studies -nykykulttuurin tutkimuksen laitoksen. Laitosta sittemmin johtanut jamaikalais-brittiläinen sosiologi Stuart Hall on eräs keskeisimpiä kulttuurintutkimuksen parissa toimivista henkilöistä. Myös yhdysvaltalainen Lawrence Grossberg on kulttuurintutkimuksen keskeisiä nykyvaikuttajia. Birmingham Centre for Contemporary Cultural Studies -laitos lakkautettiin vuonna 2002. Kulttuurintutkimuksen synnyn kannalta keskeisiä teoksia ovat muun muassa Roland Barthesin Mytologioita (1957), Raymond Williamsin Culture and Society (1958) ja Richard Hoggartin The Uses of Literacy (1957). Kukin teoksista pyrkii omalla tavallaan tarkastelemaan toisen maailmansodan jälkeisiä kulttuurisia ja yhteiskunnallisia muutoksia.Lehtonen, Mikko: Kulttuurintutkimus modernin kritiikkinä, http://www.netn.fi/194/netn_194_leht.html Joitakin kulttuurintutkimuksen keskeisiä vaikuttajia ennen ja nyt: * Pertti Alasuutari * Roland Barthes * Jean Baudrillard * Pierre Bourdieu * Anthony Easthope * John Fiske * Johan Fornäs * Lawrence Grossberg * Stuart Hall * Dick Hebdige * Richard Hoggart * Mikko Lehtonen * Angela McRobbie * David Morley * Päivikki Antola * Raymond Williams * Patrick Hunout ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * ==Aiheesta muualla== * Kulttuurintutkimus-lehti * Mikko Lehtosen artikkeli Kulttuurintutkimus modernin kritiikkinä *