Kristinusko Suomessa

Kristinusko Suomessa on maan kannattajamäärältään suurin uskonto. Vuonna 2022 suomalaisista 65,2 prosenttia kuului Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon ja 1,1 prosenttia Suomen ortodoksiseen kirkkoon. Vuonna 2050 kirkkoon kuuluvien osuuden ennustetaan olevan Suomessa 37 prosenttia. Määrää vähentää se, että suuret kirkolle uskolliset ikäluokat kuolevat pois ja kirkossa kastaminen vähenee. == Historia == Kristillinen vaikutus ulottui Suomeen 1000-luvun alussa samanaikaisesti sekä idästä Novgorodista ja lännestä Ruotsista. Ortodoksinen kirkko juurtui Karjalan alueelle. Lännestä alueelle kohdistunut roomalaiskatolinen lähetystyö sai jalansijaa ensin Ahvenanmaalta. Pähkinäsaaren rauhan yhteydessä Ruotsin ja Novgorodin välille syntyneen rajan myötä valtaosa Suomesta siirtyi katolisen kirkon yhteyteen.Heino 1997, s. 15 Katolisen kirkon myötä Suomi liittyi eurooppalaiseen kulttuuriin ja järjesti suurelta osin Suomen alueen hallinnon. Suomen hiippakunnan keskus oli Turussa. Valtion ja paikallistason hallinto pohjautui seurakuntien verkostoon. Kirkko piti keskiajalta lähtien yllä myös sairaaloita ja köyhäintaloja. Kirkon vastuulla oli myös tieteen ja taiteen levittäminen, kasvatus ja korkeampi opetus aina Turun akatemian perustamiseen 1640 saakka. Luterilainen uskonpuhdistus ulottui Ruotsin valtakuntaan kuuluneeseen Suomeen 1520-luvulla. Luterilaisuudesta tuli pian valtakunnan virallinen uskonto. Turun arkkipiispana toimineesta Mikael Agricolasta tuli Suomen kirjakielen kehittäjä. Kristinuskon oppia opeteltiin ulkoa ja opetettiin lukemaan 1700-luvulta lähtien. Taidot tarkastettiin kinkereillä.Heino 1997, s. 16 Vuonna 1900 ennen uskonnonvapauslain säätämistä Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon kuului 98,1 prosenttia väestöstä. Vuonna 1950 luterilaiseen kirkkoon kuului 95 prosenttia väestöstä ja 85,1 prosenttia vuonna 2000. Vuonna 2018 suomalaisista 69,8 prosenttia kuului Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon ja 1,1 prosenttia ortodoksisiin kirkkoihin. Ortodoksisten kirkkojen osuus oli vuosina 1900–1950 1,7 prosenttia, ja vuodesta 2000 alkaen 1,1 prosenttia. Vuonna 2050 kirkkoon kuuluvien osuuden ennustetaan olevan Suomessa 37 prosenttia. Määrää vähentää se, että suuret kirkolle uskolliset ikäluokat kuolevat pois ja kirkossa kastaminen vähenee, == Ilmoitetut jäsenmäärät == === Tunnustuskunnat === Kirkkokuntien ilmoittamat jäsenmäärät Tunnustuskunta Jäsenmäärä (2021) Seurakunnat Päämaja Suomen evankelis-luterilainen kirkko 3 694 315 378 Turku Ortodoksisuus 59 508 12 Helsinki Helluntailaisuus 45 256 (Helluntaiherätyksen Suomessa kokonaisjäsenmäärä, Suomen Helluntaikirkon jäsenmäärä 12 944 v. 2021.) 82 Helsinki Vapaakirkollisuus (Suomen Vapaakirkko ja Missionskyrkan i Finland) 14 811 99 Tampere Katolinen kirkko 14 795 8 Helsinki Adventismi (Suomen Adventtikirkko ja Finlands Svenska Adventkyrka) 3 208 65 Tampere Baptismi (Suomen Baptistikirkko, Finlands svenska baptistsamfund ja Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta) 2 455 14 Tampere Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta 2 360 39 Helsinki Metodismi (Suomen Metodistikirkko ja Finlands svenska metodistkyrka) 1 319 11 Helsinki Evankelis-luterilaiset vapaaseurakunnat (mm. Seurakuntaliitto ja Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko) 845 5 Helsinki Anglikaanisuus 192 1 Helsinki == Katso myös == * Kristinusko Pohjoismaissa == Lähteet == * === Viitteet === *