EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Siluetti

Siluetti eli silhuetti () on varjokuva tai ääriviivakuva, joka tavallisesti esittää ihmistä, eläintä, esinettä, maisemaa tai tapahtumaa. Tyypillisin tällaisen kuvan laji on ilman luonnostelua mustasta paperista saksilla leikattu ihmisen profiilikuva, joka liimataan vaaleaan kartonkialustaan. Toisaalta varhaisimmat siluetit olivat yksivärisiä maalattuja kuvia. Tällainen kuvantekotapa on peräisin itämailta ja siluetteja alettiin valmistaa Englannissa 1700-luvulla, mutta ne saivat nimensä Ranskassa. Siluettien teon kukoistuskautta oli 1700-luvun loppupuoli. Yleisin siluettien tyyppi on muotokuvasiluetti, jonka kuitenkin valokuva myöhemmin syrjäytti. Tunnetuin suomalainen siluettitaiteilija on Emil Cedercreutz. Siluetti-sanaa käytetään myös valokuvista, näkymistä tai maisemista, joissa kohteen ääriviivat korostuvat voimakkaassa vastavalossa. Esimerkiksi auringon laskiessa saatetaan kutsua tällaista ilmiötä ”kaupungin siluetiksi”. Siluetti ei välttämättä ole yksinkertaistettu, vaan se voi sisältää hyvinkin tarkkoja yksityiskohtia. Sana siluetti tulee Ranskan Ludvig XV:n aikaisesta valtiovarainministeristä Étienne de Silhouettesta (1709–1767). Kun hänet oli nimitetty virkaansa, ministerin sanottiin säästäneen valtion varoja 72 miljoonaa frangia jo virassaolonsa ensimmäisen vuorokauden aikana. Silhouette muokkasi verotusta radikaalisti: Aiemmin veroista vapautettu aatelisto joutui osallistumaan vararikon partaalla horjuvan valtiontalouden pelastamiseen. Ylellisyystuotteille – kuten muotokuville – määrättiin korkeat verot. Halvat pahvista leikellyt profiilikuvat tulivat muotiin, ja nimi lainattiin herra Silhouettelta.Tieteen kuvalehti Historia 10/2013, s. 39. Kun de Silhouette jätti hallitustehtävänsä, hänen kerrotaan vetäytyneen maatilalle, jonka hän koristeli itse tekemillään paperileikkauksilla. Siluettikuvia voi tehdä monella tavalla. Taitava siluettitaiteilija leikkaa henkilön muotokuvan saksilla. Siluetin voi tehdä myös esimerkiksi repimällä, tussilla, valottamalla valokuvauspaperia ja sille asetettuja esineitä tai vaikkapa käsittelemällä valokuvaa kuvankäsittelyohjelmalla. Siluetti voidaan valmistaa myös leikkaamalla metallilevystä kuten alumiinista tai teräksestä. == Tunnettuja siluettitaiteilijoita == * Emil Cedercreutz * Väinö Kemppainen * Sirkka Lekman * Eero Manninen * Onni Pursiainen * Kara Walker == Siluetteja == File:Bruckner arrives in heaven.jpg|Otto Böhler, Anton Bruckner saapuu taivaaseen, 1890. File:Anton Bruckner und Richard Wagner. Schattenbild von Otto Böhler (1847–1913).jpg|Otto Böhner, Anton Bruckner saa nuuskaa Richard Wagnerilta, n. 1885. File:Khor and Kalinych by Elisabeth Bohm 1883.jpg|Elisabeth Bohm, kuvitusta Ivan Turgenevin novelliin, 1883. File:Кругликова Елизавета Сергеевна Силуэтный портрет В. Маяковского.jpg|Elizaveta Kruglikova, Vladimir Majakovski. File:AnthingAkademiki.jpg|J.F. Anthing, Ryhmä Pietarin tiedeakatemian jäseniä, 1784. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Siluettitaide - Sirkka Lekman * Kara Walkerin sivusto Luokka:Valokuvauksen tekniikka * Luokka:Paperi
Hyrrä

Hyrrä on sekä lasten lelu että teknisissä sovelluksissa käytettävä laite. Se pyöräytetään voimakkaasti akselinsa ympäri, jolloin hyrrä löytää tasapainon ja pysyy pystyssä. Hyrrä on vanha lelu ja se on pysynyt melko muuttumattomana. Se on erittäin helppo tunnistettava vanhoista leluista. Ennen sitä on käytetty myös rahapelivälineenä ja sillä on yritetty ennustaa. Tekninen sovellus on esimerkiksi hyrräkompassi eli gyroskooppi. Nopeasti pyörivä hyrrä pyrkii vastustamaan pyörimisakselinsa suunnan muutoksia. Tätä ilmiötä nimitetään hyrrävoimaksi. Mikäli akseli ei ole pystysuora, sen suunta kuitenkin vähitellen kiertyy pystysuunnan ympäri, mitä sanotaan prekessioksi. Joissain hyrrissä on erikoisrakenne jonka takia prekessio kääntää koko hyrrän ylösalaisin jossa tilassa se pyörii vakaasti. On myös hyrriä jotka pyörivät vain yhteen suuntaan ja jos niitä yrittää saada pyörimään toiseen, ne vaihtavat suuntaa. Vauhdin hiljentyessä hyrrä alkaa usein heilua. Lopulta hyrrän kiekko koskettaa alustaansa, minkä jälkeen hyrrä pysähtyy hyvin nopeasti. ==Esimerkkejä== Spinning top.jpg|Puinen hyrrä. Dreidel 001.jpg|Juutalainen dreidel. Japanese top.jpg|Japanilainen hyrrä. Luokka:Taitoleikkikalut Luokka:Klassinen mekaniikka
Patologia

Patologia on oppia taudeista (kreikan sanoista πάθος (pathos, "kärsimys") ja -λογία (-logia)). Patologia on tutkimusta tautien aiheuttajien ja ruumiin vuorovaikutuksesta sekä tästä seuraavista muutoksista kudoksissa, elimissä ja koko eliössä. Patologi tekee diagnoosin taudista kudos- ja eritenäytteiden tai ruumiinavauksen perusteella. Patologian eri aloja ovat kasvi-, eläin- ja ihmispatologia. ==Patologi== Patologi on patologisen alan erikoislääkäri. Patologin työkuvaan kuuluvat ruumiinavaukset. Lisäksi hän tutkii kudos- ja solunäytteitä, joiden tutkimiseen menee enemmän aikaa kuin ruumiinavaukseen. Patologin tehtäviin kuuluvat myös ennalta ehkäisevät toimenpiteet muiden lääkäreiden kanssa. Ennalta ehkäisevää hoitoa ovat esimerkiksi kasvainnäytteiden tutkiminen ja niistä diagnoosin tekeminen. Patologi auttaa näin potilasta hoitavaa lääkäriä. Suomessa on tällä hetkellä patologian osastot kaikissa yliopistosairaaloissa. Patologian osastoja on suurimmissa keskussairaaloissakin. Eläinten patologisista tutkimuksista vastaa Evira. ==Ruumiinavaus== Lääketieteellisen ruumiinavauksen tekemiseen tarvitaan omaisten suostumus. Ruumiinavauksessa selvitetään kuolinsyy, mahdolliset muut taudit. Näistä selvitetään levinneisyys ja sairauden hoidon vaikeusaste. Ruumiinavauksen jälkeen voidaan antaa ruumiinavauspöytäkirja, johon kirjataan edellisten seikkojen lisäksi potilaan kuolinsyy. Oikeuslääketieteelliseen ruumiinavaukseen ei tarvita omaisten suostumusta, sillä se tehdään viranomaisen määräyksestä. Oikeuslääketieteellinen ruumiinavaus tehdään aina, jos kyseessä on tapaturmainen, yllättävä tai rikokseen liittyvä kuolema. ==Katso myös== *Psykopatologia ==Aiheesta muualla== *Kuopion yliopisto – Kliinisen patologian ja oikeuslääketieteen laitos. Web Archive. *Evira - Eläintautitutkimus. Web Archive. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Kuolema
Valokuva

pienoiskuva|Digitaalisella järjestelmäkameralla otettu valokuva perhosesta.|alt= Valokuva on kuva, joka muodostuu valon vaikutuksesta valoherkälle pinnalle tai tallentuu digitaalisessa muodossa kameran muistiin.Kielitoimiston sanakirja Yleensä valokuva on luotu näkyvän valon aallonpituisesta säteilystä, joka tallentaa sen, mitä ihmisen silmäkin pystyy näkemään. Myös ei-näkyvää valoa, kuten röntgen-, UV- ja infrapunasäteilyä, voidaan valokuvata. Useimmat valokuvat on tehty kameralla, joka tarkentaa valon joko filmille tai CCD- tai CMOS-kennolle. Ilman kameraa suoraan valoherkälle materiaalille valotettuja kuvia kutsutaan fotogrammeiksi. Valokuvat vedostetaan tavallisesti paperille. Median uudistuessa valokuvauksen käytänteet ovat moninaistuneet. Paitsi valoherkälle materiaalille vedostettu, valokuva voi olla myös esimerkiksi painomusteella eri materiaaleille siirretty painokuva, digitaalinen tuloste tai valokopio. Valokuva voi olla myös aineeton, kuten valkokankaalle heijastettu kuva tai näyttöpäätekuva. ==Historia== Ensimmäisen säilyneen valokuvan kehitti Nicéphore Niépce. Tämän kuvan valottaminen kesti kahdeksan tuntia, minkä vuoksi kuvaan eksyi outoja valoja ja varjoja. Suomen valokuvauksen historia alkoi, kun piirilääkäri Henrik Cajander kuvasi Nobelin talon Turussa 3. marraskuuta 1842. ==Valokuvavedos== Valokuvavedos valmistetaan joko valottamalla valokuva suoraan vedostusmateriaalille tai vedostamalla kuva negatiivista tai digitaalisesta tiedostosta. Vedostusmateriaali on usein paperipohjaista, mutta se voi olla muovia tai "immateriaalinen" digitaalinen tiedosto. Digitaalisesta tiedostosta voidaan tehdä myös digitaalinen vedos esimerkiksi PDF-muotoon. Digitaalista vedostusta kutsutaan yleisesti tulostamiseksi. Valokuvavedos voidaan tehdä myös painomenetelmällä. ==Stillkuva== Elokuvassa stillkuvalla tarkoitetaan yhtä filmin ruutua,Elokuva ja muut adiovisuaaliset teokset, viitattu 15.12.2011 mutta yleisesti sillä tarkoitetaan liikkumatonta kuvaa elokuvan vastakohtanaPienehkö sivistyssanasto, viitattu 15.12.2011. Erityisesti stillkuvalla tarkoitetaan usein elokuvan kuvausten aikana tai yhteydessä otettuja valokuviaSmpsp.org, viitattu 15.12.2011, joita käytetään elokuvan mainostarkoitukseen tai tulevien kuvausten suunnitteluun. ==Valokuva sijoituskohteena== Valokuvateosten hinnoissa tehtiin loppuvuodesta 2011 uusi ennätys, kun saksalaisen Andreas Gurskyn digitaalisesti käsittelemästä otoksesta Rhein II maksettiin Christien huutokaupassa Lontoossa 4 338 500 dollaria eli noin 3,2 miljoonaa euroa. ==Valokuva-alan koulutus Suomessa== Valokuva-alaa voi Suomessa opiskella ammattiopistoissa, kansanopistoissa, ammattikorkeakouluissa ja korkeakouluissa. Valokuvaajaksi voi valmistua myös oppisopimuksella. ==Tutkimusta== Valokuva-alan tutkimusta tehdään Suomessa Suomen valokuvataiteen museossa, Aalto-korkeakoulussa ja yliopistoissa. ==Katso myös== * Luettelo valokuvakirjoista * Valokuvataide * Valokuvavedos * Digitaalinen valokuva ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Digitaalikuvaus, Kysy mitä vain, Helsingin kaupunginkirjasto Luokka:1800-luvun keksinnöt Luokka:Valokuvaus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Toveri

Toveri (venäjän sanasta товарищ [], tovarištš) tarkoittaa kumppania, seuralaista tai ystävää. Suomessa sanaa on käytetty ainakin 1700-luvulta lähtien. Sanalla on myös vasemmistolaisesti värittynyt merkitys: nimitys tunnetaan kautta maailman vasemmistopuolueissa tapana puhutella toista aatekumppania. == Sanan alkuperä == === Vasemmiston terminä === Sosialismin levitessä 1800-luvulla liikkeen johtajat halusivat samanmielisille yhteisen sanan. He päätyivät sanaan toveri, jonka alkuperä on Ranskan suuresta vallankumouksesta. Vallankumoukselliset ottivat käyttöön sanan citoyen (”kansalainen”) vastineeksi yläluokan eriarvoistaville titteleille. Esimerkiksi syrjäytettyä kuningas Ludvig XVI:ta puhuteltiin nimellä Citoyen Louis Capet hänen valta-asemansa menetyksen korostamiseksi. Ranskassa termi camarade oli käytössä jo 1790.”1790, sens polit.” Larousse Dictionnaire d’Étymologie. Pariisi: 2001. Venäjän ensimmäiset sosialistit käyttivät sanaa tovarištš, joka tarkoittaa toveria tai kumppania kauppamatkalla. Venäjän vallankumouksen jälkeen sana yleistyi koko Neuvostoliitossa arkipäiväisenä puhutteluna kaikkien kesken. == Sanan käyttö nykyään == Neuvostoliiton hajoamisesta huolimatta sanaa käytetään yhä Venäjän asevoimissa, joissa upseereita puhutellaan käyttämällä sanaa toveri ja sotilasarvoa. Kiinassa puhutteluksi valittiin ilmaus tóng zhì, joka tarkoittaa ”samanarvoinen kansalainen”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kommunistiset käsitteet Luokka:Poliittiset käsitteet Luokka:Sosialismin historia
Timon Fleiuslainen

Timon Fleiuslainen (, n. 320 eaa. – 230 eaa.) oli antiikin Kreikan skeptikoiden koulukuntaan kuulunut filosofi ja kirjailija. Hän oli Stilponin ja Pyrrhonin oppilas. Timon oli kotoisin Fleiuksesta. Hän ansaitsi omaisuuden opettamalla ja luennoimalla Khalkedonissa. Tämän jälkeen hän vietti loppuelämänsä Ateenassa, jossa myös kuoli. Hän kirjoitti useita teoksia sekä proosa- että runomuodossa. Hänen tunnetuin teoksensa on Pilkkarunot (Silloi). Tämän lisäksi hän kirjoitti opettajansa Pyrrhonin opetuksia, eeppisiä runoja, tragedioita, komedioita ja satiirisia draamoja. Pilkkarunot oli sarkastinen teos, joka sisälsi kolme kirjaa ja oli kirjoitettu heksametrimuodossa. Se oli suunnattu kreikkalaisia filosofeja vastaan, ja se irvaili lähes kaikille Pyrrhonin edeltäjille ja aikalaisille. Säilyneet katkelmat, yhteensä 133 säettä, osoittavat Timonin olleen suuri satiirikko ja taitava heksametrin käyttäjä. Hän ei kuitenkaan pyrkinyt muuhun kuin naurattamaan yleisöään. Hänen pilkaltaan eivät säästyneet juuri muut kuin Ksenofanes, "Homeroksen valheiden vaatimaton sensuroija", ja Pyrrhon, jota vastaan "ei kukaan kuolevainen rohkene väittää". Menodotoksen mukaan Timonilla ei ollut seuraajia, vaan hänen koulunsa painui unohduksiin. Hippobotos ja Sotion puolestaan ovat maininneet hänen oppilaikseen seuraavat henkilöt: Dioskurides Kyproslainen, Nikolokhos Rhodoslainen, Eufranor Seleukialainen ja Praÿlus Troaslainen. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit: ** Timonin elämäkerta ** Timonin elämäkerta * Luokka:Antiikin kreikkalaiset kirjailijat Luokka:Pyrrhonistiset filosofit
Larinsaari

Larinsaari on kylä Juuan kunnassa Pohjois-Karjalassa, Pielisen rannalla. Kylässä on noin 80 vakituista asukasta. Kesäisin saaressa asuu monia kesämökkiläisiä. Läheisessä Nunnanlahdessa sijaitsevat Tulikivi Oyj ja NunnaUuni Oy työllistävät monia Larinsaaren asukkaita. Larinsaaren entinen kyläkoulu toimii leirikeskuksena ja larinsaarelaisten kokoontumispaikkana. Larinsaari kirjattiin maakirjoihin ensimmäisen kerran vuonna 1639. Kylään on kuulunut Pielisessä oleva suurehko Larinsaari eli Iso-Lari. Pohjoisempana on sijaitsee Kannaksenkylään kuulunut pienempi saari, Pieni-Lari. Paikannimeen sisältyy ortodoksinen miehennimi Lari (< venäjänkielisestä nimestä Larion < kreikan nimestä Hilarios). Seudun veroluettelossa esiintyy Kyro Larinpoika (1618) ja Teppana Larinen (1623), jolta paikkakunnan nimi juontunee. Larinsaaren yhdistyksiä ovat Larinsaaren kylätoimikunta ja Larinsaaren metsästysseura. ==Lähteet== Luokka:Suomen sisävesien saaret Luokka: Juuan kylät
Ufa

Ufa ( ja , , mariksi Ӱпӧ, Üpö) on Baškortostanin tasavallan pääkaupunki Euroopan-puoleisen Venäjän kaakkoiskulmilla. Kaupunki sijaitsee Kaman sivujoen Belajan kolmen lähdejoen yhtymäkohdassa. Kaupungissa on runsaat miljoona asukasta. Paikalle on perustettu linnoitus 1574 ja itse kaupunki on perustettu 1586. == Historia == Puolustuksen kannalta hyvä sijainti kahden joen välisessä mutkassa johti siihen, että paikalle perustettiin vuonna 1574 linnoitus suojaamaan kauppareittiä Ural-vuoriston poikki Kazanista Tjumeniin. Vuonna 1586 Ufasta tuli kaupunki nimenomaan tärkeän kauppareitin osana. Ufasta kasvoi 1900-luvulla nopeasti tärkeä tuotantokeskus, johon vaikutti oleellisesti Volga-Uralin alueen öljykenttien hyödyntäminen. Vuonna 1956 koilliseen sijaitseva satelliittikaupunki Tšernikovsk liitettiin Ufaan. ==Väestö== Ufa, kuten muukin Baškortostan, on väestöltään alkujaan turkinsukuista. Nykyasukkaista (2020) 48,9 % on venäläisiä, 20,4 % baškiireja, 27,0 % tataareja ja 3,6 % muita, mm. ukrainalaisia, tšuvasseja ja mareja. ===Asukasluvun kehitys=== Oheinen taulukko kuvaa Ufan väkiluvun kehitystä. Vuoden 1840 luku on Venäjän imperiumin kaupunkitilastosta, eikä ole varsinaisen väestönlaskennan luku. Ufa oli tällöin osa Orenburgin kuvernementtiä. Ensimmäinen koko Venäjän kattanut väestönlaskenta tehtiin vuonna 1897, jolloin Ufa oli Ufan kuvernementin (Уфимская губерния) hallintokeskus. Vuosien 1926 ja 1939 luvut puuttuvat. Vuosi 1811 1840 1863 1897 1914 1931 1959 1970 1979 1989 2002 2010 Väkiluku ==Talous== Erityisesti öljyntuotanto on tuonut vaurautta viime vuosikymmeninä. Kaupungissa on myös kemianteollisuutta ja metallurgiaa sekä öljynjalostukseen liittyvää koneenrakennustuotantoa. Ufan rautatieasema on suuri, Venäjän rautateiden päärataverkon varrella sijaitseva keskusasema. Ufan kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 22 kilometriä kaupungin keskustasta etelälounaaseen. == Ufan kulttuurielämä ja nähtävyydet == Kaupungissa on teattereita, ooppera, baletti, filharmoninen orkesteri ja KHL-jääkiekkojoukkue Salavat Julajev, joka on nimetty baškiirien kansallissankarin mukaan. Ufanin kaupungissa on paljon moskeijoita ja kirkkoja. Neuvostoaikana kaupunkiin rakennettiin paljon patsaita ja muistomerkkejä. File:Bashkir State University (Ufa).jpg|Valtion yliopisto Bashirk. File:UfaBashkirMosque.jpg| Ufan vanha moskeija. File:Ljalja-Tjulpan.jpg| Lala Tulpan. File:Hamza4.JPG| Hamza-Hadjin moskeija. File:Orthodox church at the end of Kirov street.jpg| Pyhän Nikolain kirkko File:Покровская церковь (Уфа).JPG| Esirukouksen kirkko. File:Памятник А.М. Матросову.JPG|Neuvostoliiton sankari Aleksandr Matrosovin monumentti Ufassa. File:Su-27 UMPO (Ufa).jpg| Sukhoi Su-27 hävittäjän muistomerkki. ==Ystävyyskaupungit== * Ankara, Turkki * Halle, Saksa * Las Piñas, Filippiinit * Orenburg, Venäjä * Paldiski, Viro == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Leena Kaskela

Leena Irmeli https://www.geni.com/people/Leena-Irmeli- Kaskela/6000000018182929367 Kaskela (ent. Rousek, 25. joulukuuta 1939 Turku – 2. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen uutisankkuri. Hän jäi eläkkeelle 9. marraskuuta 2004 MTV3:sta. Kaskela aloitti uransa Oy Mainos-TV-Reklam Ab:n työntekijänä vuonna 1965. Aluksi hän työskenteli televisiokuuluttajana. Mainostelevision ohjelmat lähetettiin tuolloin Yleisradion tv-kanavilla Ylen omien ohjelmien välissä. Vuonna 1981 Kaskela siirtyi Kymmenen uutisiin. Hän muodosti Urpo Martikaisen kanssa uutisankkuriparin, joka huomioitiin lukuisissa mielipidekirjoituksissa ja lehtiartikkeleissa. Suomen kansalle tuli tutuksi parivaljakon keskinäinen sanailu ja huulenheitto Kymmenen Uutisten loppukevennysten jälkeen. Kaskelan viimeistä Kymmenen uutisten lähetystä seurasi yli miljoona katsojaa. Kaskela juonsi myös ajankohtais- ja haastatteluohjelmia. Tunnetuin Kaskelan juontamista ohjelmista lienee 45 minuuttia -ajankohtaisohjelman edeltäjä, Kolmas aste. Kaskela esiintyy uutisankkurina eli omana itsenään Ere Kokkosen elokuvissa Liian iso keikka (1986) ja Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti (1992). Kaskela oli kutsuvieraana Kymmenen Uutisten 25-vuotisjuhlaohjelmassa vuonna 2006. MTV3:n haastattelussa hän on todennut muun muassa, että ”uutisankkuri voi näyttää tunteensa”, mutta toisaalta ”lähetyksen tiimellyksessä ei liikutu helposti”. Kaskela korosti julkisessa ammatissa olevan ihmisen oikeutta yksityisyyteen. Hän itse piti yksityiselämänsä ja työnsä erillään. Kaskelalle myönnettiin Televisioakatemia ry:n elämäntyöpalkinto vuonna 2014. Kaskelan isä oli suomalaisen liikuntakulttuurin voimahahmo Akseli Kaskela. Kaskelan puoliso oli Jouko Blomberg. Kaskela kuoli 2. joulukuuta 2017 Helsingissä pitkäaikaiseen vakavaan sairauteen. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet Luokka:Suomalaiset uutisankkurit Luokka:Suomalaiset televisiokuuluttajat
Punakarit

Punakarit on Mustasaaren kuntaan kuuluva saariryhmä Mikkelinsaarten ja Raippaluodon välissä. Saariryhmä koostuu noin 40 saaresta. Saaret ovat kasvistoltaan vaihtelevia; osa saarista on avoimia kalliosaaria ja osa on puolestaan lehti- ja havupuuvaltaisia saaria. Myös tyrnipensasta esiintyy runsaslukuisesti Punakarien saariryhmän pohjoisilla saarilla. Lisäksi Bullerbådanin saarella (N63 19.56 E21 33.65) sijaitsee kalasauna, eli kaikille avoin kalastajamökki. Saariryhmä on kuitenkin lähes asumaton paria kesämökkiä lukuun ottamatta ja siksi muodostaakin hyvän retkeilykohteen Vaasan lähisaaristossa. Saariryhmä on saanut nimensä punaisesta graniitista, jota on käytetty myös Vaasan jälleenrakennuksessa kaupungin palon jälkeen 1860-luvulta alkaen. Tästä muistuttamassa ovat enää mm. kivenhakkaajien Yttre Rödgrundin saarelle jättämä suurikokoinen muistokaiverrus ja jäljelle jääneet hakatut irtolohkareet samalla saarella. Sittemmin myös jääkärien etappitie Ruotsiin kulki Punakarien kautta. Kieltolain aikaan pirtun salakuljettajat käyttivät Punakareja tukikohtanaan. == Lähteet == Luokka:Mustasaaren luonto Luokka:Merenkurkun saaret Luokka:Suomen merialueiden saaret
Timo Hännikäinen

Timo Hännikäinen (s. 6. syyskuuta 1979 Padasjoki) on suomalainen suomentaja, kriitikko, esseisti ja runoilija. Hän on julkaissut muun muassa esseeteokset Taantumuksellisen uskontunnustus (2007), Ilman (2009), Ihmisen viheliäisyydestä (2011), Hysterian maa (2011) ja Kunnia (2015). Hännikäinen on myös julkaissut muistelmateoksen, Lihamylly (2017). Tamperelainen kustannusyhtiö Hexen Press julkaisi 2016 Hännikäisen kirjan Kuolevainen. Hännikäinen oli kulttuurilehti Kerberoksen päätoimittaja vuodesta 2000 vuoteen 2015 ja hän on vuonna 2012 perustamansa verkkolehti Sarastuksen päätoimittaja. Hännikäinen on Suomen Sisun toinen varapuheenjohtajahttps://www.suomensisu.fi/karajat/. == Elämä ja ura == Hännikäinen on kirjoittanut ylioppilaaksi Kallion lukiosta vuonna 1998 ja valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2006, gradun aiheena 'Modernismin murros Väinö Kirstinän runokokoelmassa "Puhetta"'. Hän oli Savukeidas Kustannuksen julkaiseman kirjallisuus- ja kulttuurilehti Kerberoksen päätoimittaja sen koko elinkaaren 2000–2014. Hännikäinen on ollut kriitikkona Parnassossa vuodesta 2005 ja julkaissut arvosteluja myös useissa muissa lehdissä. Hännikäinen on kääntänyt muun muassa Oscar Wilden, Robert Louis Stevensonin ja Charles Simicin tuotantoa. Hännikäisen runokokoelma Istun vastapäätä (2002) oli mukana Helsingin Sanomien esikoiskirjakilpailussa. Runokokoelman Kilpailevan lajin muistomerkki julkaisi Savukeidas vuonna 2005. Hän on kirjoittanut myös yhteispamfletin Liberalismin petos (2012) yhdessä kirjailija Tommi Melenderin kanssaKunnia, takalieve.. Timo Hännikäinen on vuonna 2012 perustetun kansallismielisen ja traditionalistisen Sarastus- verkkolehden päätoimittaja ja yksi sen perustajista. Hän oli puhujana 612-marssilla Helsingissä itsenäisyyspäivänä 2015. Hännikäinen on ollut järjestämässä ja toiminut myös puhujana äärioikeistolaisessa Awakening- tapahtumassa, jossa on vaadittu muun muassa valkoista ylivaltaa. Tilaisuuksissa on esiintynyt myös antisemitistisiksi ja fasistisiksi luonnehdittuja puhujia. Sarastus-lehden mukaan Hännikäinen on yksi vuoden 2024 itsenäisyyspäivän 612-soihtukulkueen järjestäjistä. == Viestikohu == Juhannusaattona 2015 Hännikäinen julkaisi useiden tahojen julkisilla Facebook- sivuilla alatyylisiä viestejä. Kohteina olivat esimerkiksi Naisasialiitto Unioni sekä väkivaltaa kokeneiden naisten ja tyttöjen tukipalvelu Naisten Linja, jonka sivuille Hännikäinen kirjoitti ”panen teitä perseeseen” ja ”sieg heil”. Hännikäisen mukaan kyseessä oli humalainen hölmöily. Hän oli myös jo aikaisemmin lähettänyt alatyylisiä viestejä useille eri henkilöille. Viestien seurauksena Hännikäisen teoksia julkaissut Savukeidas-kustantamo lopetti yhteistyön hänen kanssaan. == Teokset == * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Käännökset== * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Timo Hännikäisen blogi Marginalia. * Sarastus-verkkolehti. Luokka:Suomalaiset esseistit Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yhdysvaltain hallinnolliset alueet

Yhdysvaltojen hallinnolliset alueet koostuvat Yhdysvaltojen hallinnoimista alueista. Tällaisia ovat esimerkiksi Yhdysvaltoihin kuuluvat osavaltiot, erillisalueet, liittopiiri, muissa valtioissa olevat suurlähetystöt alueineen (residenssit, konsulaatit jne.) ja muut Yhdysvaltojen omistuksessa olevat alueet. Tärkein yksikkö on osavaltio. Osavaltioilla on huomattava itsehallinto-oikeus alueeseensa. Tämä johtuu siitä, että alun perin 13 osavaltiota muodostivat liittovaltion eikä toisin päin (valtio jakanut alueen osavaltioihin). Osavaltio jakaantuu eri hallintoalueisiin, kaupunkeihin ja piirikuntiin. Vaikka osavaltioilla on laaja itsehallinto alueeseensa, niillä ei kuitenkaan ole hallintaoikeutta osavaltion alueella oleviin Amerikan alkuperäisväestön hallinnoimiin reservaatteihin. Yhdysvaltojen liittovaltion hallinto sijaitsee Washington DC:ssä eli Kolumbian piirin muodostavassa Washingtonin kaupungissa. Tämä alue ei ole minkään osavaltion hallinnoima, vaan on suoraan Yhdysvaltojen kongressin alainen alue. Yhdysvalloilla on eri puolilla maailmaa sijaitsevia alueita, jotka kuuluvat Yhdysvaltoihin, mutta eivät ole osavaltioiden, kongressin tai alkuperäisväestön hallinnoimia. Näitä alueita kutsutaan erillisalueiksi. Luokka:Yhdysvaltain maantiede
Tunkki

Tunkki on laite, joka on tarkoitettu raskaiden kohteiden nostamiseen. Esimerkiksi autoa nostetaan tunkilla renkaan vaihdossa. Tunkit voidaan jakaa kahteen lajiin, hydraulisesti ja mekaanisesti toimiviin. Hydraulisesti toimivat tunkit moninkertaistavat nostovoiman vipuvarren ja mäntien avulla. Mekaanisesti toimivat tunkit perustuvat yleensä ruuviin, joka toimii voiman välittäjänä. == Katso myös == *Pitäkää tunkkinne! Luokka:Työkalut
Charles Eugène de Croy

Charles Eugène de Croy (1651–1703) oli alankomaalainen herttua ja sotamarsalkka, joka oli saanut ranskalaisen kasvatuksen. De Croy taisteli Tanskan puolella vuoden 1676 Lundin taistelussa. Myöhemmin hän taisteli Itävallan joukoissa turkkilaisia vastaan Wienin (1683) ja Belgradin piirityksissä (1690). Hän sai keisarillisen sotamarsalkan arvon. Vuonna 1697 de Croy meni Venäjän tsaari Pietari I:n palvelukseen. Hän osallistui Venäjän puolella vuoden 1700 Narvan taisteluun, jossa hän jäi ruotsalaisten vangiksi. Hän kuoli sotavankina Räävelissä. Velkojien vaatimuksesta, ja koska kukaan ei halunnut järjestää hänen arvolleen sopivia hautajaisia, de Croyn ruumis jäi 190 vuodeksi hautaamatta Tallinnan Pyhän Nikolaoksen kirkkoon, jossa se muumioitui ja muodostui näyttelyesineeksi, kunnes viranomaiset hautasivat sen vuonna 1897. Luokka:Alankomaalaiset kenraalit Luokka:Marsalkat Luokka:Herttuat Luokka:Palkkasotilaat Luokka:Vuonna 1651 syntyneet Luokka:Vuonna 1703 kuolleet
Aleksei Grigorjevitš Orlov

Kreivi Aleksei Grigorjevitš Orlov (; 5. lokakuuta (J: 24. syyskuuta) 1737 Ljublino – 5. tammikuuta 1808 (J: 24. joulukuuta 1807) Moskova) oli venäläinen Orlovin kreivisukuun kuulunut sotilas. Hänen isänsä oli Grigori Orlov ja veljensä Grigori Grigorjevitš Orlov. Palatsivallankumouksessa 1762 Orlov pidätti keisari Pietari III:n ja vangitsi tämän Ropsun palatsiin, jossa keisari surmattiin Orlovin valvonnassa. Kaappauksen jälkeen Orlov ylennettiin heti kenraalimajuriksi. Orlov nimitettiin vuonna 1770 turkkilaisia vastaan lähetetyn laivaston komentajaksi. Hän voitti ylivoimaisen laivaston heinäkuussa Çeşmessä. Häviö johti osmanien valtakunnassa kreikkalaisten kapinaan, niin sanottuun Orlovin kapinaan, Peloponnesoksella ja Kreikan saariston valloitukseen. Aleksei Orlov sai voitoistaan lisänimen Tšemenski ja oikeuden käyttää kilvessään keisarillista vaakunaa. Orlov lähti samana vuonna keisarinna Katariinan käskystä Livornoon Italiaan viettelemään ja tuomaan Venäjälle prinsessa Tarakanovan, jota väitettiin keisarinna Elisabetin ja kasakka Aleksei Razumovskin tyttäreksi ja jota pidettiin kruununtavoittelijana. Pidätettyään prinsessan, joka vangittiin Pietari- Paavalin linnoitukseen, Orlov vetäytyi eläkkeelle ja asettui Moskovaan. Siellä hän omistautui hevosten jalostukselle ja risteytti hienoimman tunnetun kilpahevosrodun arabialaisesta, friisiläisestä ja englantilaisesta rodusta. Rotu tunnetaan nimellä orlov. Sodassa Napoleonia vastaan 1806–1807 Orlov komensi viidennen piiriin militiaa, jonka hän aseisti ja varusti lähes kokonaan omalla kustannuksellaan. Hänen jälkeensä jäi viiden miljoonan ruplan omaisuus ja 30 000 maaorjaa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Venäläiset kreivit Luokka:Venäläiset kenraalit Luokka:Vuonna 1737 syntyneet Luokka:Vuonna 1808 kuolleet
Laseraseet (Tähtien sota)

Laseraseet (blasters) ovat yleisimpiä käytettyjä tuliaseita George Lucasin Tähtien sota -maailmassa ja tieteisfiktiossa yleensäkin. Laseraseet ampuvat lasereita, keskitettyä valoa, joka polttaa tiensä jopa suojaavien vaatteiden läpi. Laserit lajitellaan tehon ja käyttötavan mukaan. Kaikki laserit eivät ole kuitenkaan tappavia vaan joidenkin aseiden tehoa voi laskea jotta ne vain lamauttavat kohteen. On olemassa kuitenkin tiettyjä laseraseita, jotka voivat hajottaa kokonaisia eläviä otuksia atomeiksi. Laseraseiden tehon voi yleensä päätellä ammuttavan laserin väristä. Varhaisemmissa elokuvissa laserit värjättiin lähes poikkeuksetta punaisiksi tuon ajan erikoistehosteiden teknillisten rajoitteiden takia. Myöhemmät Tähtien sota -aiheiset ensimmäisen persoonan ammuntapelit käyttävät pääasiassa lasertehon spektrinä järjestystä keltainen-punainen-vihreä(-sininen), jolloin laserinteho kasvaa tasaisesti. Tietyt laserluokat on myös mainittu nimeltä. Peruslaseraseita eli käsin kannettavista aseista laukaistavia lasereita ei yleensä puhutella yhtenä luokkana, mutta kaikki jonkilaista tukea tai aluksen vaativat laserit aina avaruushävittäjien tykkeihin luokitellaan yleisnimellä turbolaseri. Superlaseri on kaikkein harvinaisin ja teholtaan tarpeeksi voimakas räjäyttämään kokonaisia planeettoja. Imperiumin superase, Kuolemantähti, oli aseistettu superlaserilla, joka laukaistiin aseman pohjoispuoliskolla sijaitsevasta syvänteestä. Hothissa Kapinaliitto käytti jättiläismäisiä ionilasereita, joilla he onnistuivat hidastamaan Imperiumin laivastoa. Ionilaseri sekoittaa virtapiirejä osuessaan kaikkeen mekaaniseen. Laserit eivät pysty läpäisemään magneettisesti sinetöityjä ovia tai suojakilpiä vaan heijastuvat niistä takaisin. == Katso myös == * Lasertykki Luokka:Tähtien sodan aseet
Pjotr Lavrov

Pjotr Lavrovitš Lavrov (, salanimi Mirtov, Миртов; 14. kesäkuuta (J: 2. kesäkuuta) 1823 Melehovo – 6. helmikuuta (J: 25. tammikuuta) 1900 Pariisi) oli venäläinen anarkisti ja sosialistifilosofi. Hän palveli armeijassa ja opetti sotilasuransa jälkeen 1844 – 1866 matematiikkaa Pietarin sotilasyliopistossa. Lavrov kehitti radikaaleja näkemyksiä maaorjuuden ja yksinvallan päättämisestä, jotka johtivat lopulta hänen pidätykseensä ja karkotukseensa. Hänen kirjoituksensa muodostivat erilaisten vallankumouksellisten ryhmien ideologian teoreettisen pohjan. Pjotr Lavrov ryhtyi hallituksenvastaisiin toimiin, liittyi maanalaiseen järjestöön ja toimitti maanalaista sanomalehteä. Hänet pidätettiin ja karkotettiin 1867. Hän pakeni Pariisiin, jossa hän ehti osallistua Pariisin kommuuniin 1871. Myöhemmin hän muutti Lontooseen, jossa hän ystävystyi Karl Marxin ja Friedrich Engelsin kanssa. Lavrov oli aluksi sitä mieltä, että edistys tuli kriittisesti ajattelevien yksilöiden toiminnasta. Intellektuellien osuus oli valistaa ihmisiä, jotta he saavuttaisivat sosialismin moraalisen idea. Myöhemmin Lavrov kääntyi marxismiin ja varasi taloudelle suuremman osan poliittisessa muutoksessa. Lavrov oli tuottelias kirjoittaja. Hän toimitti Narodnaja Voljan lukuisia julkaisuja ja järjesti sosialistisia keskustelupiirejä Pariisissa ja muualla. Lavrov kuoli Pariisissa 1900. Lavrov oli vuodesta 1844 tykistökoulun opettaja Pietarissa. Vallankumouksellisen Zemlja i volja (Maata ja vapautta) -nimisen yhdistyksen huomattavana jäsenenä hänet vangittiin 1866 ja karkotettiin Vologdan kuvernementtiin, josta hän 1870 pakeni ulkomaille ja liittyi Pariisissa kommunardeihin. Lontooseen siirryttyään hän oli yhteydessä Karl Marxiin. Zürichissä hän alkoi 1873 julkaista venäjänkielistä sosialistista lehteä Vpered (Eteenpäin) ja toimitti 1883–1886 Ranskassa venäläistä aikakauskirjaa Narodnaja volja (Kansan tahto).Lavrov, Pjotr, Tietosanakirja, osa 5, palsta 702, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1913 Lavrov oli jo varhain harrastanut filosofiaa ollessaan ranskalaisen radikaalisen filosofian vaikutuksen alaisena ja salanimeä Mirtov käyttäen toi karkotuksensa aikana Vologdassa yhteiskunnallis-siveelliset ja kirjallis-kriittiset mielipiteensä esille Historiallisissa kirjeissä (1869–1870), jotka herättivät aikoinaan suurta huomiota. Muista hänen filosofisista kirjoituksistaan mainittavia ovat Käytöllisen filosofian kysymyksiä, Ajatuksen historian koe. Lavrov oli ehkä huomattavin yhteiskunnallis-vallankumouksellisten aatteiden levittäjä Venäjän maalaisväestön keskuudessa ja muille esikuvana siitä, miten tarkoitti "kansan keskuuteen meneminen". == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Venäläiset aateliset Luokka:Venäläiset filosofit Luokka:Venäläiset kirjailijat Luokka:Venäläiset sosiologit Luokka:Venäläiset anarkistit Luokka:Vuonna 1823 syntyneet Luokka:Vuonna 1900 kuolleet
Hätäkeskus

thumb|300px|Hätäkeskus Krakovassa, Puolassa Hätäkeskus (lyh. häke) vastaanottaa ja käsittelee yleiseurooppalaiseen hätänumeroon 112 soitetut hätäpuhelut. Hätänumero 112 toimii kaikissa Euroopan unionin jäsenmaissa, ja siihen voidaan Euroopan unionin alueella soittaa maksutta kaikista kiinteistä puhelimista ja matkapuhelimista. Hätäkeskustoiminnan toteutusmalli vaihtelee eri maiden yhteyskeskustyyppisistä puhelinpalveluista Suomen hätäkeskusjärjestelmän tyyppisiin moniviranomaiskeskuksiin. Yhteyskeskustyyppisessä hätäkeskuksessa puhelu yhdistetään asiakkaan pyynnön perusteella auttavan viranomaisen omaan hätäkeskukseen. Tilanteesta riippuen asiakas saattaa joutua esittämään asiansa useamman kerran eri viranomaisten hätäkeskuksille tai viranomaisten hätäkeskukset vaihtavat tietoja keskenään. == Katso myös == * Hätänumero * Hätäkeskuslaitos, joka vastaa manner-Suomessa toimivista hätäkeskuksesta. * Hätäkeskuslaitoksen karttakoordinaattipalvelu * Tehtäväluokat == Aiheesta muualla == * Hätäkeskuslaitos * Sisäasiainministeriön Hätäkeskusten tila ja johtaminen -muistio 11.10.2006 * 112-päivä Luokka:Palo- ja pelastustoimi
112

== Tapahtumia == * Hadrianuksesta tuli Ateenan arkontti. * Trajanuksen forum otettiin käyttöön. == Syntyneitä == == Kuolleita == Luokka:100-luku
Tuko Logistics

Tuko Logistics Osuuskunta oli suomalainen osuuskuntaomisteinen logistiikkayritys, joka tarjosi hankinta- ja logistiikkapalveluja omistaja- asiakkailleen kaikkialle Suomeen. Yhtiö hankki toimitti asiakasketjuilleen päivittäistavaroita: teollisia ja tuoreita elintarvikkeita, hedelmiä, vihanneksia ja nonfood-tuotteita kotimaasta ja ulkomailta. Valikoimat kattoivat sekä vähittäiskauppa- että suurtaloustuotteet. Tukon asiakasketjut olivat loppuvaiheessa Wihuri, Stockmann ja Heinon Tukku. Yhtiön kokonaisvaihto oli 977 miljoonaa euroa ja liikevaihtoa 693 miljoonaa euroa vuonna 2006. Henkilöstön määrä oli 647. Tukon asiakkaana oli aiemmin myös vuonna 2016 Keskon omistukseen siirtynyt Suomen Lähikauppa sekä 2000-luvun puoleenväliin asti Wihurin tytäryhtiön Ruokamarkkinat Oy:n ketjut (Ruokavarasto, Sesto ja Etujätti) ennen fuusiota Tradekan kanssa, minkä seurauksena Tradeka myi elokuussa 2005 osuutensa Inexistä S-ryhmän keskusliikkeelle, Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnalle (SOK) ja siirtyi käyttämään Tuko Logisticsin palveluita. Lisäksi Tukon yhtenä asiakasketjuna toiminut Suomen Spar siirtyi SOK:n omistukseen. Elanto oli Marketta, Säästäri ja Maxi -ketjuineen Tuko Logisticsin asiakkaana vuosina 1994–1996. Tuko Logisticsin asiakasketjuilleen välittämiä private label -tuotemerkkejä olivat EldoradoTervetuloa Eldoradon maailmaan! Tuotteet, Wihuri Oy Aarnion Metro-tukku ja First Price.First Price kahvi 500g sj Tuotteet, Wihuri Oy Aarnion Metro-tukku == Historia == Keskon hankkiessa 1996 osake-enemmistön Tukosta se oli pilkottava useaan eri osaan, jolloin tukkuliiketoimintaa hoitanut Tukospar muuttui Tuko Logisticsiksi saaden neljä omistajaa: Wihurin, Keskon, Stockmannin ja Heinon Tukun. Kesko osti vuonna 2015 Suomen Lähikaupan, joka omisti Tuko Logisticsista 39%. Tuko Logistics lopetti toimintansa vuoden 2018 päättyessä.Tuko Logistics Osk:n liiketoiminta on päättynyt Tuko Logistics == Katso myös == * T-kauppa * Spar == Lähteet == Luokka:Suomalaiset logistiikkayhtiöt Luokka:Entiset suomalaiset tukkukaupat Luokka:Entiset suomalaiset osuuskunnat Luokka:Keravalaiset yritykset
Evankeliumi

Evankeliumi (kreikaksi , euangelion 'hyvä sanoma') tarkoittaa * Kristinuskon ydinsanomaa Jeesuksesta Kristuksesta ja hänen ihmisille valmistamastaan pelastuksesta. * Evankeliumia, Raamatussa olevaa tai muuta kristinuskon alkuaikana aikana syntynyttä kirjaa, jossa kerrotaan Jeesuksen elämästä, kuolemasta ja ylösnousemuksesta. *Evankeliumitekstiː Jumalanpalveluksissa luettava Uuden testamentin jonkin evankeliumin ote, joka on jumalanpalveluksen keskeinen teksti. * Luterilaisessa teologiassa lain vastakohtana Raamatun sanomaa ja kristillistä julistusta siltä osin kuin se kertoo, mitä Jumala haluaa ihmiselle armosta antaa. == Katso myös == * Evankelisuus * Evankelikaalisuus * Evankeliointi * Uusi testamentti == Lähteet == Luokka:Kristilliset käsitteet Luokka:Raamatun aiheet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ydintalvi

Ydintalvi tarkoittaa ydinsodasta mahdollisesti aiheutuvaa ilmaston väliaikaista jäähtymistä. Jäähtyminen johtuisi erityisesti ydinaseiden aiheuttamista tulimyrskyistä, joita syntyisi kaupunkeihin ja metsiin. Niissä kehittyisi huomattavia savu-, noki- ja pölypäästöjä. Tällainen päästöpilvi kohoaisi ilmakehään ja vähentäisi maanpinnalle tulevan auringonsäteilyn määrää. Samaan aikaan maasta kuitenkin nousee lämpöä ilmakehään, tutkijoiden mukaan aiheutuisi kuukausien mittainen pakkaskausi. Pituudesta ja lämpötilasta on esitetty erilaisia arvioita, mutta seurauksena olisi kuitenkin ilmastokatastrofi.Facta 2001, Täydennysosa, osa 21, s. 495. WSOY 1990 ISBN 951-0-10242-3 Ilmakehään kerääntyisi tulipalojen seurauksena satoja miljoonia tonneja savua ja nokea, joka kerääntyisi tuulten mukana 30° ja 60° leveysasteiden välille jämähtäväksi mustaksi vyöksi. Tällainen pilvikerros estäisi suurimman osan Auringon säteilystä pääsemästä Maan pinnalle. Lämpötilat voisivat laskea 11–22 astetta. Kasvillisuus ja eläimistö kuolisivat, kun kasvien fotosynteesi häiriintyisi pahoin. Eliöitä tappaisi kylmyyden lisäksi ydinräjähdyksistä seurannut radioaktiivinen laskeuma. Vuonna 2019 tehtyjen laskelmien perusteella Yhdysvaltain ja Venäjän välisen laajamittaisen ydinsodan nostattama nokipilvi kiertäisi Maata yhdeksän vuotta. Vasta kymmenen vuoden päästä sodasta valoa saataisiin yhtä paljon kuin ennen sotaa. Maapallon keskilämpötila laskisi yhdeksän astetta ja sadanta vähenisi kolmanneksella, mutta elämä maapallolla ei kuitenkaan tuhoutuisi aivan kokonaan. Nimi ydintalvi esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983 julkaistussa TTAPS-tutkimuksesta, jossa ilmastomallinnuksessa laskettiin mukaan savun ja noen syntyminen ydinsodassa tuhoutuneiden kaupunkien palavasta öljystä ja muovista. Tällaisissa tulipaloissa syntyvä savu imee Auringon säteilyä tehokkaammin kuin puusta syntyvä savu. TTAPS-tutkimuksen jälkeen monet yhdysvaltalainen ja neuvostoliittolainen tutkijat alkoivat myös tutkia ydinsodan ympäristövaikutuksia. (Lyhenne TTAPS tulee tekijöiden sukunimien alkukirjaimista: Turco, Toon, Ackerman, Pollack ja Sagan.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Klimatologia Luokka:Ympäristökatastrofit Luokka:Ydinsota
Vesivaaka

Vesivaaka eli vatupassi () on mittaväline, jolla voidaan määrittää kallistuskulmia. Sillä tutkitaan tavallisesti, onko kappale tarkalleen vaaka- tai pystysuorassa. Lyhyillä matkoilla sitä voidaan käyttää vaaitukseen. Vesivaaka perustuu nesteiden taipumukseen valua matalimpaan mahdolliseen tilaan. Yleisin sovellus on suljetun läpinäkyvän, lievästi tynnyrimäisen putken sisälle laitettu neste, johon on jätetty pieni ilmakupla; yleensä käytetään alkoholia. Putken ollessa vaakasuorassa kupla asettuu putken keskelle sen paksuimpaan kohtaan. Jos putki on vinossa, kupla hakeutuu sille puolelle, joka on toista korkeammalla. Tämä ”anturi” on nimeltään libelli. Joissain vesivaaoissa on vaakatason ja pystysuoran lisäksi erillinen 45 astetta kallistettu libelli, jota voidaan käyttää esimerkiksi kehyksiä ja tukiristikoita varten. Kehittyneemmissä vatupasseissa libelli voi olla kiertyvä ja varustettu astetaulukolla, josta voi lukea muitakin kallistuskulmia. Yksinkertainen vesivaaka on nesteellä täytetty läpinäkyvä letku eli vaaitusletku. Päistään avoimessa letkussa nestepinta asettuu molemmissa päissä samaan tasoon. Häränsilmä-vesivaa'ssa on kuperan lasikannen alla kupla, joka ilmaisee kallistuman riippumatta siitä, mihin kompassisuuntaan se asettuu. Sitä voidaan käyttää erityisesti tasojen kuten pöytien vaakasuoruuden toteamiseen ja säätöön yhdellä silmäyksellä. ==Katso myös== *Vaaitus == Lähteet == Luokka:Mittalaitteet Luokka:Rakennusmittaus
Kirje filippiläisille

Kirje filippiläisille eli Filippiläiskirje () on yksi Uuden testamentin kirjeistä. Sen on kirjoittanut apostoli Paavali Filippoissa (myös Filippi) sijainneelle seurakunnalle. == Historia == Lähes kaikki raamatuntutkijat hyväksyvät sen, että kirjeen on kirjoittanut kokonaisuudessaan apostoli Paavali. Ainoa poikkeus ovat sen jakeet 2:5–11, joka on todennäköisesti ollut varhaiskristillinen hymni, jota Paavali on vain lainannut. Vuonna 1845 F. C. Baur kuitenkin kyseenalaisti sen, että Paavali olisi kirjoittanut kirjeen. Tämä perustui siihen, että hänen mukaansa kirjeen alussa (1:1) mainittuja "seurakunnan kaitsijoita ja palvelijoita" (piispoja ja diakoneja) ei ole virkoina ollut olemassa vielä Paavalin aikaan. Nykyään useimmat tutkijat kuitenkin pitävät tätä mahdollisena, sillä mikään ei puhu sen puolesta, etteivät kyseiset virat olisi voineet olla olemassa jo hänen aikanaan. Paavali kirjoitti kirjeen niiden kahden vuoden aikana, jolloin hän oli "kahleissa" (1:7–13) Roomassa, todennäköisesti loppuvuodesta 61 tai alkuvuodesta 62. Kirje oli osoitettu itäisessä Makedoniassa sijainneen Filippoin seurakunnalle, joka oli koko Euroopan ensimmäisiä seurakuntia. Paavalilla ja seurakunnalla oli hyvin läheiset siteet. Seurakunta auttoi Paavalia tämän työssä, ja Paavali puolestaan kiittää seurakuntaa tästä usein (Ap.t. 20:33–35; 2 Kor. 11:7–12; 2 Tess. 3:8). Filippoilaiset olivat köyhiä mutta anteliaita, ja halusivat edistää lähetystyötä. He olivat lähettäneet lähettiläänsä Epafroditoksen auttamaan Paavalia. Epafroditos vei kirjeen Filippoihin palatessaan. == Sisältö == Kirjeen sisältö antaa mielenkiintoisen väläyksen siihen, mikä oli kirkon tila Roomassa Paavalin ollessa siellä. Paavali kirjoittaa, että hänen vankeutensa ei ollut esteenä evankeliumin saarnaamiselle, vaan pikemminkin kääntyi eduksi. Evankeliumi levisi nopeasti roomalaisten sotilaiden keskuudessa, sillä Paavali oli jatkuvasti kosketuksissa heihin. Näin kristittyjen määrä Roomassa lisääntyi nopeasti. Kirjeessä esitetyt opinkohdat muistuttavat huomattavasti Roomalaiskirjeen opetuksia. Fililippiläiskirje 3:20 ja Efesolaiskirje 2:12,19 taas esittävät ensimmäistä kertaa Paavalin kirjeissä kirkon ikään kuin kaupunkina tai yhdyskuntana. Kirjeessä korostetaan myös entistä selvemmin ajatusta Kristuksen armon ja henkilökohtaisen suuruuden suuresta ihmeellisyydestä. == Lähteet == == Kirjallisuutta == === Suomeksi === * * === Englanniksi === * * * * == Aiheesta muualla == === Teksti === * Raamattu. Suomen evankelis-luterilainen kirkko. ** Kirje filippiläisille (1992) ** Kirje filippiläisille (1938) * Kirje filippiläisille. Suomenkieliset käännökset (1992, 1938 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä kreikankielinen alkuteksti (mm. Westcott-Hort -laitos). Uskonkirjat.net. * Kirje filippiläisille (1938, 1776 ja 1642). Finbible – suomalaisia raamatunkäännöksiä. === Muuta === * Kirby, Peter (toim.): Philippians. Early Christian Writings. * Thurén, Petri & Koskenniemi, Olli: Kirje filippiläisille. SLEY:n raamattuluennot. * Luokka:Filippoi Luokka:Uuden testamentin kirjeet
Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille

Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille eli 1. Tessalonikalaiskirje () on yksi Uuden testamentin vanhimmista kirjeistä. Sen on kirjoittanut apostoli Paavali Thessaloniken (myös Tessalonika) kaupungissa sijainneelle seurakunnalle. == Historia == Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille oli todennäköisesti ensimmäinen kaikista Paavalin kirjoittamista kirjeistä ja samalla ensimmäinen kaikista Uuden testamentin kirjoista. Se on todennäköisesti kirjoitettu joko vuonna 48 Jerusalemin kirkolliskokouksen jälkeen tai vuoden 52 lopulla. Paavali kirjoitti kirjeen sen jälkeen, kun hänen työtoverinsa apostoli Timoteus oli palannut Makedoniasta, ja pystyi kertomaan Paavalille uutisia Thessaloniken seurakunnan tilasta (Ap. t. 18:1-5; 1 Tess. 3:6). Vaikka Timoteuksen tuomat uutiset olivatkin enimmäkseen rohkaisevia, kävi myös ilmi, että seurakunnassa oli syntynyt erilaisia väärinkäsityksiä Paavalin kristinuskosta antamasta opetuksesta. Paavali pyrkii kirjeessä korjaamaan näitä väärinkäsityksiä ja kehottaa thessalonikelaisia noudattamaan puhtautta kaikessa elämässä. Paavali muistuttaa, että heidän pyhittymisensä on Jumalan tahto heidän elämäänsä kohtaan. == Sisältö == Yhteenveto: * Paavali ilmaisee ilonsa thessalonikelaisten uskosta (1) * Paavalin toiminta Thessalonikessa (2) * Paavali ilmaisee halunsa käydä uudelleen Thessalonikessa (3) * Jumalan tahdon mukainen elämä: haureuden karttaminen, vaimon ottaminen pyhityksessä ja kunniassa, toisten sortamisen ja vahingonteon karttaminen, veljellinen rakkaus (4) * Herran paluu: Jeesus on tuleva alas taivaasta pasuunoiden soidessa, ja kuolleet nousevat ylös; sen jälkeen elävät uskovaiset temmataan ylös taivaaseen * Olkaa valmiita: Herran päivä tulee niin kuin varas yöllä; ajankohtien tietäminen tai ennustaminen ei kuulu ihmisille (5) * Ohjeita ja lopputervehdyksiä == Lähteet == == Kirjallisuutta == === Suomeksi === * * === Englanniksi === * * * * * * == Aiheesta muualla == === Teksti === * Raamattu. Suomen evankelis-luterilainen kirkko. ** Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille (1992) ** Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille (1938) * Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille. Suomenkieliset käännökset (1992, 1938 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä kreikankielinen alkuteksti (mm. Westcott-Hort -laitos). Uskonkirjat.net. * Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille (1938, 1776 ja 1642). Finbible – suomalaisia raamatunkäännöksiä. === Muuta === * * Kirby, Peter (toim.): 1 Thessalonians. Early Christian Writings. * Koskenniemi, Erkki & Rankinen, Jari: Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille. SLEY:n raamattuluennot. Luokka:Antiikin Thessalonike Luokka:Uuden testamentin kirjeet
Toinen kirje Timoteukselle

Toinen kirje Timoteukselle eli 2. Timoteuskirje () on yksi Uuden testamentin kirjeistä. == Ajoitus == Kirje on yksi kolmesta niin kutsutusta pastoraalikirjeestä, ja perinteisen näkemyksen mukaan yksi neljästä apostoli Paavalin yksityishenkilöille lähettämästä kirjeestä. Sen olisi kirjoittanut apostoli Paavali työtoverilleen, apostoli Timoteukselle noin vuonna 65–67 jaa. jonkin verran ensimmäisen kirjeen jälkeen. Paavali olisi kirjoittanut sen Roomassa toisen vankeutensa aikana, ja Tykikos vei kirjeen Timoteukselle. Nykytutkimuksen mukaan kirje on todennäköisesti kirjoitettu toisen vuosisadan ensimmäisellä puoliskolla. == Sisältö == Kirjeessä Paavali pyytää hartaasti Timoteusta tulemaan luokseen ennen talvea ja tuomaan Markuksen mukanaan (vertaa Fil. 2:22). Hän ounastelee, että hänen lähtönsä aika on käsillä (4:6), ja hän kannustaa "poikaansa Timoteusta" kaikkeen ahkeruuteen ja peräänantamattomuuteen taistelussa vääriä opetuksia vastaan sekä kärsivällisyyteen vainojen alla (1:6–15). == Lähteet == == Kirjallisuutta == === Suomeksi === * * === Englanniksi === * * * * * == Aiheesta muualla == === Teksti === * Raamattu. Suomen evankelis-luterilainen kirkko. ** Toinen kirje Timoteukselle (1992) ** Toinen kirje Timoteukselle (1938) * Toinen kirje Timoteukselle. Suomenkieliset käännökset (1992, 1938 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä kreikankielinen alkuteksti (mm. Westcott-Hort -laitos). Uskonkirjat.net. * Toinen kirje Timoteukselle (1938, 1776 ja 1642). Finbible – suomalaisia raamatunkäännöksiä. === Muuta === * * Kirby, Peter (toim.): 2 Timothy. Early Christian Writings. * Koskenniemi, Olli & Auvinen, Ville: Toinen kirje Timoteukselle. SLEY:n raamattuluennot. Luokka:Uuden testamentin kirjeet