EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Siirtomaatyyli

Siirtomaatyyli tai koloniaalityyli () tarkoittaa arkkitehtuuria, joka perustuu siirtomaan emämaan arkkitehtuuriin.Curl 1999, s. 157Jokinen & Honkala 2000, s. 224–225 Erityisesti siirtomaatyyli tarkoittaa Britannian siirtomaissa ja etenkin Yhdysvalloissa 1600-luvun alkupuolelta 1800-luvulle saakka vaikuttaneita arkkitehtuuri- ja huonekalutyylejä. Siirtomaatyylin esikuvana oli aluksi arkkitehti Inigo Jonesin palladiolaisvaikutteinen klassismi, mutta 1700-luvun lopulta lähtien Robert Adamin uusklassistinen arkkitehtuuri.Jokinen & Honkala 2000, s. 224–225 Siirtomaatyylillä on alun perin viitattu nimenomaan Amerikan 13 ensimmäisen brittiläisen siirtokunnan arkkitehtuuriin, mutta sen tyylipiirteet tulivat uudestaan muotiin 1900-luvulla joka puolella Yhdysvaltoja. Vastaavasti Dutch Colonial Etelä-Afrikassa ja Spanish Colonial latinalaisessa Amerikassa ovat saaneet vaikutteita Alankomaiden ja Espanjan arkkitehtuurista, ja näitä sekä siirtomaatyylin muita alalajeja esiintyi myös Yhdysvaltojen siirtokunnissa, joita eri maista tulleet siirtolaiset perustivat. Yhdysvaltalaisen siirtomaatyylin tyypillisimpiä rakennuksia ovat puiset, väritykseltään vaaleat kaksi- tai kolmikerroksiset pohjoisamerikkalaiset herraskartanot, joissa on näyttävät pylväiköt. Niitä on erityisesti eteläissä osavaltioissa. Siirtomaatyylin seuraaja oli federaalityyli (). == Lähteet == *Curl, James Stevens: Dictionary of architecture. Oxford University Press 1999. ISBN 0-19-210006-8 *Jokinen, Teppo ja Honkala, Liisa: Arkkitehtuurin sanakirja. WSOY 2000. ISBN 951-0-24579-8 === Viitteet === Luokka:1600-luvun arkkitehtuurin suuntaukset Luokka:1700-luvun arkkitehtuurin suuntaukset
Muhammad. The Prophet for Our Time

Muhammad. The Prophet of Our Time on vuonna 2006 ilmestynyt brittiläisen tietokirjailijan Karen Armstrongin tekemä profeetta Muhammedin elämäkerta. Se on toinen Armstrongin kirja aiheesta, sillä vuonna 1991 ilmestyi ensimmäinen elämäkerta Muhammad: a Biography of the Prophet, jolle Muslim Public Affairs Council antoi mediapalkinnon. Jo tässä teoksessa Armstrong torjui käsityksen islamin totaalisesta jyrkkyydestä ja löysi profeetan opetuksista rauhan ja suvaitsevaisuuden teologian. Koraanin "pyhä sota" tarkoitti Armstrongin tulkitsemana jokaisen muslimin velvollisuutta taistella oikeudenmukaisen ja ihmisarvon mukaisen yhteiskunnan puolesta. == Kirjan esittelyjä == Uudessa lyhyessä elämäkerrassa Armstrong tarjoaa kuvan Muhammedista sekä mystikkona että viisaana poliittisena toimijana ja sosiaalisena uudistajana. Armstrong korostaa, ettei Muhammed koskaan kannattanut väkivaltaa, vaan on sen sijaan myös nykyajalle esikuvallinen opas. Ahmed Bouaoud jopa arvioi, että kaikkien Armstrongin kirjojen päätarkoituksena on torjua väite, että profeetta Muhammed olisi terroristi tai väkivallan kannattaja. === Islamilainen kritiikki === Islamilaisella taholla elämäkerran vastaanotto on ollut kaksijakoinen. Yhtäältä pannaan merkille Armstrongin poikkeuksellinen suhde islamiin; toisin kuin orientalistien enemmistö, hän katsoo, että Koraani on "Jumalan pyhää sanaa, jonka auktoriteetti on absoluuttinen". Hän myös luottaa Ibn Ishaqin elämäkertaan ja myöhempään hadith-kirjallisuuteen pätevänä tietolähteenä Muhammedista. Toisaalta Armstrong tarvittaessa poikkeaa näistä lähteistä. Hän esimerkiksi tulkitsee niin, että pakko huivin käyttöön koski vain profeetan vaimoja. Armstrong, 2006, s.158 Avioliitto Zainabin kanssa esitetään traditiosta poikkeavasti, samoin Kaaban temppelin puhdistus. Pakistanilaiset tutkijat Butt ja Khalid kirjoittavat, että Armstrong pyrkii lähentämään toisiinsa kristittyjä, juutalaisia ja muslimeja. Hän korostaa, että luottamuksen puute johtuu molemmilla puolilla tehdyistä virheistä. Asian korjaamiseksi Armstrong ehdottaa, että kristittyjen tulisi tutustua ennakkoluulottomalla tavalla kirjoitettuun profeetta Muhammedin elämäkertaan. Muslimien tulisi vastaavasti hyväksyä myös Mooseksen ja Jeesuksen kautta saadut Jumalan ilmestykset. Butt ja Khalid katsovat, että Armstrong kertoo profeetan elämänvaiheista toisinaan tavalla, joka ei tyydytä muslimilukijaa tai voi olla hänen kannaltaan jopa loukkaavaa. Armstrong muun muassa arvostelee Muhammedin kumppaneita, kuten Aishaa ja Umaria. Edellistä hän kuvaa sanoilla "kaunis, henkevä, mustasukkainen, suorasanainen, ylpeä asemastaan, eikä ilman itsekeskeisyyttä".Armstrong, 2006, s.159 Umarin hän väittää hakanneen vaimoaan. Kriitikot kysyvät, miten kirjoittaja, joka ryhtyy arvostelemaan ansioituneita Muhammedin kumppaneita, voisi rakentaa siltaa lännen ja muslimimaailman välille.Butt & Khalid, 2017 == Katso myös == * Ibn Ishaq * Profeetta Muhammed (kirja) *Muhammedin historiallisuus == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Kirjat islamista Luokka:Brittiläiset tietokirjat Luokka:Vuoden 2006 kirjat
Viktoriaaninen bulldoggi

Viktoriaaninen bulldoggi (Victorian Bulldog) on englantilainen koirarotu. == Ulkonäkö == Rotu muistuttaa ulkoisesti 1800-luvun englanninbulldoggia, ja se on atleettinen. Säkäkorkeus on 51 cm ja paino 36–41 kg.Morris, Desmond. Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds, s. 348. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont. == Alkuperä == Nimestään huolimatta viktoriaaninen bulldoggi on nykyaikainen projekti, jonka tarkoituksena on luoda uudelleen alkuperäinen työkoirana käytetty bulldoggi. Siitä vastaa Ken Mollett, joka on kahden vuosikymmenen aikana saanut jalostettua modernia bulldoggia pitkäraajaisemman koiran. == Terveys == Eräs viktoriaanisen bulldoggin omistaja kuvailee, kuinka hänen koiransa voi juosta maileja ja maata auringossa ilman että se kärsisi kipeistä ihokurtuista tai hengitysongelmista. Ken Mollett vastaavasti mainitsee, että rotu ei tuhise eikä kuorsaa. == Lähteet == Luokka:Bulldoggit Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut Luokka:Mastiffit Luokka:Englantilaiset koirarodut
Svanberg

Svanberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Carl-Henric Svanberg (s. 1952), ruotsalainen liikemies * Gustaf Svanberg (1802–1882), ruotsalainen tähtitieteilijä * Henrik Svanberg (1826–1900), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies * Hjalmar Svanberg (1869–1954), suomalainen kirkkoherra * Mattias Svanberg (s. 1999), ruotsalainen jalkapalloilija * Olavi Svanberg (1941–2002), suomalainen hiihtosuunnistaja
Ranskan avoin tennisturnaus 2021 – naisten nelinpeli

Tímea Babos ja Kristina Mladenovic voittivat turnauksen viime vuonna, mutta Mladenovic ei pelannut tänä vuonna. Babos pelasi Vera Zvonarjovan kanssa. == Sijoitetut pelaajat == # Hsieh Su-wei / Elise Mertens (3. kierros) # Barbora Krejčíková / Kateřina Siniaková (mestarit) # Nicole Melichar / Demi Schuurs (3. kierros) # Shūko Aoyama / Ena Shibahara (2. kierros) # Alexa Guarachi / Desirae Krawczyk (1. kierros) # Chan Hao-ching / Latisha Chan (3. kierros) # Tímea Babos / Vera Zvonarjova (1. kierros) # Xu Yifan / Zhang Shuai (2. kierros) # Sharon Fichman / Giuliana Olmos (3. kierros) # Lucie Hradecká / Laura Siegemund (3. kierros) # Darija Jurak / Andreja Klepač (puolivälierät) # Monica Niculescu / Jeļena Ostapenko (3. kierros) # Ellen Perez / Zheng Saisai (2. kierros, vetäytyi) # Bethanie Mattek-Sands / Iga Świątek (loppuottelu) # Ashleigh Barty / Jennifer Brady (vetäytyi) # Nadija Kitšenok / Raluca Olaru (2. kierros) ==Kaavio== ===Loppukierrokset=== ===Kaavion yläosa=== ====Lohko 1==== ====Lohko 2==== ===Kaavion alaosa=== ====Lohko 3==== ====Lohko 4==== == Lähteet == *Main draw Luokka:Ranskan avoin tennisturnaus 2021
Ranskan avoin tennisturnaus 2021 – miesten nelinpeli

Kevin Krawietz ja Andreas Mies voittivat turnauksen viime vuonna, mutta Mies ei pelannut tänä vuonna. Krawietz pelasi Horia Tecăun kanssa. == Sijoitetut pelaajat == # Nikola Mektić / Mate Pavić (vetäytyi) # Juan Sebastián Cabal / Robert Farah (välierät) # Rajeev Ram / Joe Salisbury (2. kierros) # Marcel Granollers / Horacio Zeballos (2. kierros) # Ivan Dodig / Filip Polášek (2. kierros) # Pierre-Hugues Herbert / Nicolas Mahut (mestarit) # Jamie Murray / Bruno Soares (3. kierros) # Łukasz Kubot / Marcelo Melo (1. kierros) # Kevin Krawietz / Horia Tecău (puolivälierät) # John Peers / Michael Venus (2. kierros) # Wesley Koolhof / Jean-Julien Rojer (3. kierros) # Henri Kontinen / Édouard Roger-Vasselin (1. kierros) # Jérémy Chardy / Fabrice Martin (2. kierros) # Sander Gillé / Joran Vliegen (3. kierros) # Raven Klaasen / Ben McLachlan (2. kierros) # Marcus Daniell / Philipp Oswald (2. kierros) ==Kaavio== ===Loppukierrokset=== ===Kaavion yläosa=== ====Lohko 1==== ====Lohko 2==== ===Kaavion alaosa=== ====Lohko 3==== ====Lohko 4==== == Lähteet == *Main draw Luokka:Ranskan avoin tennisturnaus 2021
Spirodiklofeeni

Spirodiklofeeni (C21H24Cl2O4) on tyydyttymättömiin laktoneihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa punkki- ja hyönteismyrkkynä. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa spirodiklofeeni on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen. Spirodiklofeeni on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee esimerkiksi hiilivetyihin, asetoniin, etyyliasetaattiin ja kloroformiin. Aineella on akarisidisiä ja insektisidisiä ominaisuuksia ja se tehoaa esimerkiksi kehrääjäpunkkeihin ja jauhiaisiin. Vaikutusmekanismi perustuu asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasientsyymin estoon, jolloin kohde-eliöt eivät kykene valmistamaan tarvitsemiaan rasvoja. Spirodiklofeeni tehoaa niin täysikasvuisiin yksilöihin kuin muniinkin. Spirodiklofeenin valmistuksessa sykloheksanonista valmistetaan syanohydriini ja edelleen 1-hydroksisykloheksaanikarboksyylihapon esteri, joka reagoi 2,4-dikloorifenyyliasetyylikloridin kanssa. Syklisaatio vahvan emäksen vaikutuksesta ja reaktio 2,2-dimetylibutyryylikloridin kanssa muodostaa spirodiklofeenia. Spirodiklofeenia käytetään punkkien ja hyönteisten torjuntaan muun muassa hedelmä- ja koristekasviviljelmillä. Euroopan unionin alueella sen myyntilupa päättyi vuonna 2020. ==Lähteet== Luokka:Torjunta- aineet
Jacob Senleches

Jacob Senleches (aktiivinen 1378–1395) oli ranskalainen keskiajan musiikin ars subtilior -tyyliä edustanut säveltäjä.Ars subtilior -säveltäjiä Ranskassa Musiikin historiaa (Veijo Murtomäki) Senlechesin nimi viittaa pohjoisranskalaiseen alkuperään. Hän kuitenkin työskenteli vuonna 1382 Kastilian hovissa. Tämän jälkeen hän palveli ainakin kardinaali Pedro de Lunaa eli tulevaa vastapaavi Benedictus XIII:ta Aragoniassa. Senleches saattoi työskennellä myös Avignonissa.Early Music History: Volume 18: Studies in Medieval and Early Modern Music Toim. Iain Fenlon (s. 334-335) Senlechesin säilyneeseen musiikkituotantoon kuuluu kolme balladia ja kolme virelaita. Kappaleita julkaistiin Codex Chantillyssa ja Codex Modenassa.Ars subtilior -käsikirjoituksia Musiikin historiaa (Veijo Murtomäki) Senlechesin sävellykset osoittavat musiikillista kompleksisuutta ja niissä on myös käytetty mutkikasta notaatiota.Jacob Senleches Schulich School of Music == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Keskiajan säveltäjät Luokka:1300-luvulla syntyneet Luokka:Kuolinvuosi puuttuu
Teillä oli nimet, ja kerran te kuljitte täällä

Teillä oli nimet, ja kerran te kuljitte täällä on Pate Mustajärven vuonna 2019 oman levymerkkinsä Turpiini Recordsin kautta julkaisema levy."Teillä oli nimet, ja kerran te kuljitte täällä" -levyn kansitiedot (Turpiini201901). Levyn sanoitukset ovat yhtä lukuun ottamatta Mustajärven itse kirjoittamia. Sävellyksistä vastasi Ari Kankaanpää. Idean levyn nimeen Mustajärvi sai luettuaan Seura-lehdestä Suomen nälkävuosia käsitelleen jutun, joka päättyi lauseeseen ”teillä oli nimet, ja kerran te kuljitte täällä”. Albumi julkaistiin digiversiona, CD:nä ja tuplavinyylinä. Tuplavinyylin bonuksena on "Ore no ani Anton” , joka on japaninkielinen versio kappaleesta "Veljeni Anton". == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # ==== Bonusraita tuplavinyylissä ==== # * == Kokoonpano == * Pate Mustajärvi - laulu * Ari Kankaanpää - kitara, mandoliini * Kari Vehkaluoto - basso, taustalaulu * Tommi Rautiainen - rummut * Pekka Gröhn - koskettimet, taustalaulu * Sami Sippola - saksofoni kappaleissa “Esko” ja “Simo ja Antti” == Tuotanto == * Äänitys: Jani Viitanen/Headline Recording Studio * Miksaus: Jani Viitanen ja Ari Kankaanpää paitsi “Maarit ja Antero” miksaus Mikko Karmila * Masterointi: Svante Forsbäck/Chartmakers Mastering * Tuottaja: Ari Kankaanpää ja Pauli Mustajärvi * Kansikuva ja grafiikka: Jan ”Örkki” Yrlund == Arviot == * Soundi: Levyarvio: Pate Mustajärven soolo on kuin maalaiskomedia – Laimealla levyllä on silti hyvätkin hetkensä Viitattu 22.11.2022. == Lähteet == Luokka:Pate Mustajärven albumit Luokka:Vuoden 2019 albumit
Bowsyterrieri

Bowsyterrieri (Bowsy Terrier) on sukupuuttoon kuollut skotlantilainen koirarotu. == Luonne ja käyttäytyminen == Bowsyterrieri tunnettiin hyvistä tappeluominaisuuksistaan.Morris, Desmond. Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds, s. 349. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont. == Alkuperä == Rotu syntyi todennäköisesti turnspitin ja paikallisten, matalaraajaisten terriereiden välisestä risteytyksestä. === Etymologia === Skottilaisissa paikallismurteissa bowsy tarkoittaa joko tuuheaa tai käyrää. Käyrä saattaa viitata tyypillisen turnspitin käyriin eturaajoihin, jotka tämä rotu on saattanut siltä periä. ==Lähteet== Luokka:Terrierit Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Skotlantilaiset koirarodut
Presa español

Presa español on sukupuuttoon kuollut espanjalainen koirarotu. == Ulkonäkö == Rotu oli ulkoisesti kuin englanninbulldoggin kookkaampi, raskasrakenteisempi versio. Väritys oli tumma.Morris, Desmond. Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds, s. 352–353. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont. == Alkuperä == Presa español oli yksi varhaisimpia espanjalaisia taistelukoiria. Sillä oli samanlainen tehtävä kuin cordobantaistelukoiralla. Englanninkielinen nimitys viittaa siihen, että sitä olisi käytetty taistelussa härkiä vastaan, mutta tosiasiassa se taisteli pääasiassa toisia koiria vastaan. Rotu oli esillä englantilaisessa koiranäyttelyssä vuonna 1896, ja muutamia yksilöitä tuotiin Britanniaan myös sen jälkeen, tarkoituksena vahvistaa englanninbulldoggien linjoja. Se oli olemassa ainakin vielä 1900-luvun alussa, sillä Robert Leighton julkaisi siitä kuvan vuonna 1907. == Lähteet == Luokka:Espanjalaiset koirarodut Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Mastiffit
Isojärvi (Mäntsälä)

Isojärvi (myös Onkimaanjärvi) on matala ja rehevä järvi Mäntsälän eteläosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä. Etäisyys Helsingistä on 47 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Mäntsälän keskustasta kahdeksan kilometriä etelään. Isojärven eteläisin osa sijaitsee Pornaisissa.Isojärvi. Järviwiki. Viitattu 28.5.2021. == Maantiede == Isojärven pituus lounaasta koilliseen on 2,5 kilometriä ja leveys kaakosta luoteeseen 1,6 kilometriä. Järven kaakkoisosassa sijaitsee Vähäsaari, sen länsipuolinen Isosaari on nimestään huolimatta niemi. Isojärven rannoilla on sekä metsää että peltoa, valuma-alueella harjoitetaan runsaasti maataloutta. Järven itäkolkasta lähtee Onkimaanjoki itään kohti Porvoonjokea, joka laskee Suomenlahteen. Isojärven syvin kohta sijaitsee järven pohjoispuoliskolla. Suuri osa järvestä on pari metriä syvää. Järven itärannan Korkeakallio kohoaa 90 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 30 metriä Isojärven pinnan yläpuolelle. Isojärven ekologinen tila oli vuonna 2013 välttävä ja vuonna 2019 huono. Vesitilavuus on 5 789 000 kuutiometriä. Näkösyvyys on 0,3 metriä. Yleisimmät kalalajit ovat hauki ja kuha. Kasvistoon kuuluu järviruoko ja järvikorte, jotka muodostavat selkeän ilmaversoisvyöhykkeen, sekä uistinvita, ahvenvita ja ulpukka. Isojärvi (18.063.1.002) kuuluu Isojärven valuma- alueeseen (18.063), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Porvoonjoen vesistössä (18). Toinen jakovaihe on Piurunjoen valuma-alue (18.06). Isojärven alueeseen kuuluu Isojärven ohella Pivanjärvi, joka sijaitsee vajaa kaksi kilometriä Isojärveltä itään.Isojärven valuma-alue (18.063). Järviwiki. Viitattu 28.5.2021. Isojärvi on laajin Mäntsälän 30:stä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Mäntsälä. Järviwiki. Viitattu 28.5.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Mäntsälän järvien kunnostuksen yleissuunnitelma (pdf) Luokka:Mäntsälän järvet Luokka:Pornaisten järvet Luokka:Porvoonjoen vesistö
Martin Koch

Martin Koch on muun muassa seuraavien henkilöiden nimi: * Martin Koch (1882–1940), ruotsalainen kirjailija * Martin Koch (1887–1961), saksalainen polkupyöräilijä * Martin Koch, brittiläinen orkestroija ja kapellimestari * Martin Koch (s. 1982), itävaltalainen mäkihyppääjä.
Kotojärvi (Pornainen)

Kotojärvi on matalahko ja rehevöitynyt järvi Pornaisten eteläosassa Keski- Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Helsingin keskustasta on 39 kilometriä koilliseen.Kotojärvi. Järviwiki. Viitattu 29.5.2021. == Maantiede == Kotojärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,3 kilometriä. Pääaltaan länsiosasta työntyy etelään 900 metriä pitkä lahti. Järven itäosan ilmettä hallitsee noin seitsemän hehtaarin laajuinen Kotojärvensaari, jonka korkein kohta kohoaa 20 metriä järven pinnan yläpuolella. Kotojärven luusua eli paikka, josta järven vesi suuntaa alavirtaan, sijaitsee järven kaakkoiskolkassa. Siitä alkaa mutkainen Isonniitynoja, joka virtaa etelään kohti Mustijokea, joka virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Kotojärveä ympäröi kulttuurimaisema, metsämaata on etenkin järven etelärannan Kivisniemellä, joka kohoaa noin 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Kotojärven länsipuoliskolla sijaitsee laaja kuudesta kahdeksaan metriä syvä alue. Syvin kohta sijaitsee Kivisniemen jyrkähkön rannan tuntumassa järven keskivaiheilla. Kotojärven vesitilavuus 4 802 000 kuutiometriä. Perimätiedon mukaan järven pintaa laskettiin 1920- ja 1930-luvuilla noin 0,7 metriä louhimalla kaakkoiskolkan laskuojan pohjaa. Kotojärvi on rehevöitynyt. Laskuojaan tehtyjen muutosten seurauksena sen pinnankorkeus vaihtelee voimakkaasti sademääristä ja vuodenajasta riippuen. Kuivina kausina veden pinta laskee laskuojan pinnan tasalle, jolloin veden lämpötila nousee nopeasti, rantakasvillisuus mätänee ja alkaa haista. Rehevöitymisen seurauksiin kuuluu myös roskakalakannan lisääntyminen ja arvokalojen vähentyminen. Kotojärvi (19.008.1.001) kuuluu Isonniitynojan valuma-alueeseen (19.008), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Isonniitynojan alueeseen kuuluu Kotojärven ohella Ruokijärvi, joka sijaitsee runsaat kaksi kilometriä Kotojärveltä koilliseen.Isonniitynojan valuma-alue (19.008). Järviwiki. Viitattu 29.5.2021. Kotojärvi on Isojärven jälkeen laajin Pornaisten seitsemästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä ja laajin kokonaan Pornaisissa sijaitseva järvi.Pornainen. Järviwiki. Viitattu 29.5.2021. Pornaisten Kotojärvi on laajin Suomen kuudestatoista saman nimisestä vakavedestä. Kotojärvi on yleinen järven nimi Uudellamaalla: Mäntsälässä sijaitsee kolme Kotojärveä ja Lohjalla kaksi.Kotojärvi. Järviwiki. Viitattu 29.5.2021. == Lähteet == Luokka:Pornaisten järvet Luokka:Mustijoen vesistö
Tibor Tatai

Tibor Tatai (s. 4. elokuuta 1944) on unkarilainen ratameloja. Hän saavutti Méxicon kesäolympialaisissa 1968 kultaa 1 000 metrin kanadalaisyksikössä. Hän voitti kanadalaisyksikön 1 000 metrillä maailmanmestaruuden Kööpenhaminassa 1970 sekä MM-hopeaa Belgradissa 1971 ja EM-pronssia Moskovassa 1969. == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset melojat Luokka:Unkarilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Didier Hoyer

Didier Hoyer (s. 3. helmikuuta 1961 Boulogne-sur-Mer) on ranskalainen ratameloja ja olympiamitalisti. Hoyer edusti Ranskaa kolmissa kesäolympialaisissa. Los Angelesissa 1984 hän saavutti olympiapronssia 1 000 metrin kanadalaiskaksikossa parinaan Éric Renaud. Sama pari jäi kanadalaiskaksikon 500 metrillä neljänneksi 0,01 sekunnin erolla pronssia voittaneeseen Espanjan kaksikkoon. Soulin olympialaisissa 1988 Hoyer sijoittui yhdessä Pascal Sylvozin kanssa 1 000 metrin kanadalaiskaksikossa kahdeksanneksi. Neljä vuotta myöhemmin Hoyer saavutti Barcelonan olympialaisissa 1992 pronssia 1 000 metrin kanadalaiskaksikossa parinaan Olivier Boivin. Kanadalaiskaksikon 500 metrillä sama pari sijoittui kuudenneksi. Hoyer saavutti kanadalaiskaksikon kilpailuissa neljä MM-hopeaa Plovdivissa 1989, Pariisissa 1991 ja Kööpenhaminassa 1993 sekä kanadalaisyksikön ja -kaksikon kilpailuissa kaksi MM-pronssia Montrealissa 1986 ja Pariisissa 1991. Välimeren kilpailuissa hän saavutti kaksi kultamitalia Ateenassa 1991. Hoyer edusti Boulogne Canoë Kayak -seuraa. Hän on pituudeltaan 177-senttimetrinen ja painaa 77 kilogrammaa. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset melojat Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Joël Bettin

Joël Bettin (s. 14. joulukuuta 1966 Melun) on ranskalainen ratameloja. Hän saavutti Soulin kesäolympialaisissa 1988 pronssia 500 metrin kanadalaiskaksikossa parinaan Philippe Renaud. Bettin saavutti MM-hopeaa 500 metrin kanadalaisnelosessa Pariisissa 1991 sekä kaksi MM-pronssia 500 metrin kanadalaiskaksikossa ja -nelosessa Plovdivissa 1989. Kaikki arvokisamitalinsa Bettin voitti yhdessä Philippe Renaudin kanssa. Nelikkokilpailuissa olivat lisäksi mukana Pascal Sylvoz ja Benoît Bernard. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset melojat Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ruokijärvi

Ruokijärvi on erittäin matala ja sameavetinen järvi Pornaisten kaakkoisosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 68 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 43 kilometriä koilliseen. Järven itäisin kolkka sijaitsee Porvoon alueella.Ruokijärvi. Järviwiki. Viitattu 29.5.2021. == Maantiede == Ruokijärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,4 kilometriä. Saaria on kolme, joista yksi on vähäinen luoto. Suurin saari on vajaan hehtaarin laajuinen Isosaari järven luoteisosassa. Rannat ovat suurelta osin soisia ja lahtien pohjukat rantaviivaltaan epämääräisiä. Etelärannalla on metsämaata (Präkkärinkallio, Sopenmetsä), joka kohoaa noin 30 metriä Ruokijärven pinnan yläpuolelle. Sopenmetsän kaakkoispuolella levittäytyy Suurisuo. Ruokijärven länsikolkasta virtaa Ruokijärvenoja Kalkinojan kautta Kotojärveen, joka laskee Isonniitynojaa pitkin etelään kohti Mustijokea, joka virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Ruokijärvi on vähävetinen, sen vesitilavuus on 643 000 kuutiometriä eli 643 miljoonaa litraa. Ruokijärvessä on runsaasti roskakalaa, kuten suutaria ja ruutanaa. Ruokijärvi (19.008.1.002) kuuluu Isonniitynojan valuma-alueeseen (19.008), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Isonniitynojan alueeseen kuuluu Ruokijärven ohella Kotojärvi, joka sijaitsee runsaat kaksi kilometriä Ruokijärveltä lounaaseen.Isonniitynojan valuma-alue (19.008). Järviwiki. Viitattu 29.5.2021. == Lähteet == Luokka:Pornaisten järvet Luokka:Mustijoen vesistö
Takiji Kobayashi

Takiji Kobayashi (1903 Kita-Akita, Akitan prefektuuri, Japani – 1933 Tokio, Japani) oli japanilainen kirjailija. Hän työskenteli pankkivirkailijana. Kobayashi kiinnostui työväenliikkeestä ja liittyi Japanin kommunistiseen puolueeseen. Hän kuoli vankilassa kidutukseen. Hän kirjoitti romaanissaan 1928-nen 3-gatsu 15-nichi vasemmistovainoista. Romaani Kani Kōsen kuvaa kalastusaluksen työläisten oloja. Tieto Kobayashin kuolemasta oli kantautunut Suomeenkin, sillä Elisabeth Lisitzin kirjoittaa 1936 Suomen sotilas -lehdessä:Elisabeth Lisitzin, Nyky-Japanin kirjallisuudesta, Suomen sotilas 1936: 2, s. 35 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Japanilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Tiiläänjärvi

Tiiläänjärvi on järvi Askolan itäosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Helsingistä on 58 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 16 kilometriä pohjoiseen.Tiiläänjärvi. Järviwiki. Viitattu 26.5.2021. == Maantiede == Tiiläänjärven pituus on runsaat kaksi kilometriä. Järveä ympäröi kulttuurimaisema, itärannalla on pieni metsäalue. Saaria on yksi, noin kymmenen hehtaarin laajuinen mökittämätön Isosaari järven itäosassa. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa. Tiiläänjärven luoteisrannalle virtaa Slotinoja Koukjärvestä, joka sijaitsee kolme kilometriä pohjoiseen. Tiiläänjärven etelärannalta virtaa laskuoja Kylänpäänjärveen, joka sijaitsee kaksi kilometriä etelään. Kylänpäänjärvestä virta vie Ilolanjokeen, joka virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Tiiläänjärven vesitilavuus on 9 269 000 kuutiometriä. Se on suurin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä ja kunnan ainoa yli neliökilometrin laajuinen järvi. Toiseksi suurin on Valkjärvi.Askola. Järviwiki. Viitattu 26.5.2021. Tiiläänjärvi (17.005.1.004) kuuluu Kylänpäänjärven valuma-alueeseen (17.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Kylänpäänjärven alueella sijaitsee seitsemän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, Tiiläänjärvi on niistä suurin. Toiseksi suurin on Koukjärvi.Kylänpäänjärven valuma-alue (17.005). Järviwiki. Viitattu 26.5.2021. == Lähteet == Luokka:Askolan järvet Luokka:Ilolanjoen vesistö
Vanha Raahe

Vanha Raahe on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Raahen vanha puukaupunginosa, joka käsittää noin 150 vanhaa asuintaloa ja parisataa talousrakennusta. Kyseessä on yksi Suomen parhaiten säilyneistä puukaupungeista. Iso osa vanhaa kaupunkia tuhoutui Raahen palossa vuonna 1810. Vain yksi neljäsosa kaupungista säilyi palossa, mutta kaupunki rakennettiin nopeasti uudelleen. Vanha Raahe on yksi Raahen kaupungin matkailullista markkinointikohteista ja sitä pidetään kulttuurihistoriallisesti arvokkaana nähtävyytenä, johon on opasteet valtatieltä 8. Vanhassa kaupungissa järjestetään kesäisin suosittuja opastettuja kierroksia sekä joulun alla koko kaupunginosan käsittävä Wanhan Raahen Joulukalenteri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wanha Raahe Visit Raahen kotisivuilla * Vanha Raahe Kirjastovirman sivuilla Luokka:Raahen kaupunginosat Luokka:Raahen nähtävyydet Luokka:Suomen puutaloalueet
Lisitzin

Lisitzin on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Andrei Lisitzin (1795–1878), kauppias ja liikemies, kauppaneuvos * Elisabeth de Lisitzin (1904–1996), ekonomi, lakitieteen lisensiaatti ja Suomen ensimmäinen naisdiplomaatti, Gregorius Lisitzinin tytär * Eugenie Lisitzin (1905–1989), talassologi, Gregorius Lisitzinin tytär * Gregorius Lisitzin (1865−1930), vuori-insinööri ja toimitusjohtaja * Konstantin Lisitzin (1874−1942), juristi ja valtioneuvos * Maria de Lisitzin (s. 1946), kuvanveistäjä ja taidemaalari, Elisabeth de Lisitzinin tytär * Nikolai Lisitzin (1826–1873), kauppias ja liike- ja valtiopäivämies * Vilho Lisitzin (1876–1916), näytelmäkirjailija ja maatalousvalistaja
Valkjärvi (Myrskylä)

Valkjärvi () on suhteellisen kirkasvetinen järvi Askolan ja Myrskylän rajalla itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 64 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 21 kilometriä pohjoiskoilliseen.Valkjärvi. Järviwiki. Viitattu 26.5.2021. == Maantiede == Askolan ja Myrskylän raja halkaisee Valkjärven kaakkois–luoteissuuntaisesti järven keskivaiheilta. Rajan kohdalla altaan pituus on 1,1 kilometriä. Järven länsiosa sijaitsee Askolassa ja itäosa Myrskylässä. Järven pohjoispuolella levittäytyy kulttuurimaisema, muissa ilmansuunnissa on metsää ja suoalueita. Saaria ei ole. Valkjärven länsiosan muodostaa koukkumainen lahti, jonka keskellä on 12-metrinen syvänne. Järven itäosa on suurelta osin kolmesta viiteen metriä syvä. Valkjärven koillisrannalta lähtee laskuoja pohjoiseen kohti Tankvallinojaa, joka virtaa länteen Ilolanjokeen, joka puolestaan virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Valkjärven vesitilavuus on 2 449 000 kuutiometriä. Se on toiseksi suurin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä ja neljänneksi suurin Myrskylän viidestätoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Askola. Järviwiki. Viitattu 26.5.2021.Myrskylä. Järviwiki. Viitattu 26.5.2021. Valkjärvi (17.006.1.001) kuuluu Tankvallinojan valuma-alueeseen (17.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Tankvallinojan alueen muut järvet ovat Kotojärvi ja Pimijärvi. Ne sijaitsevat Valkjärven koillispuolella.Tankvallinojan valuma- alue (17.006). Järviwiki. Viitattu 26.5.2021. Suomen lukuisista Valkjärvistä Askolan ja Myrskylän Valkjärvi on yhdeksänneksi laajin.Valkjärvi. Järviwiki. Viitattu 26.5.2021. == Lähteet == Luokka:Askolan järvet Luokka:Myrskylän järvet Luokka:Ilolanjoen vesistö
Martin Turnovský

Martin Turnovský (29. syyskuuta 1928 Praha – 19. toukokuuta 2021 Wien) oli tšekkiläinen kapellimestari.Martin Turnovský (1928-2021) KlasikaPlus.cz Turnovský oli natsien keskitysleirivankina toisen maailmansodan aikana. 1940–1950-lukujen vaihteessa hän opiskeli orkesterinjohtoa Prahan esittävien taiteiden akatemiassa ensisijaisesti Karel Ančerlin johdolla. Turnovský voitti vuonna 1958 Besançonin kansainvälisen nuorten kapellimestarien kilpailun. 1960-luvulla hän toimi Plzeňin radio-orkesterin ja sitten Staatskapelle Dresdenin pääkapellimestarina. Vuonna 1965 Turnovský teki Yhdysvaltain- kiertueen Tšekin filharmonisen orkesterin kanssa. Prahan kevään muutokset tukahdutettiin neuvostojoukoin elokuussa 1968. Turnovský päätti tällöin muuttaa Itävaltaan. Tämän jälkeen hän työskenteli Norjan kansallisoopperassa ja Bonnin oopperassa. Monet hänen levytyksistään kuitenkin tuhottiin Tšekkoslovakiassa poliittisista syistä. Vuoden 1989 jälkeen Turnovský palasi säännöllisesti esiintymään kotimaahansa, mutta hän myös opetti Grazin musiikin ja esittävien taiteiden yliopistossa. Vuosina 1992–1995About orchestra FOK Prague Symphony Orchestra hän toimi Prahan sinfoniaorkesterin pääkapellimestarina. == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Koukjärvi

Koukjärvi on järvi Askolan pohjoisosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta- ala on 65 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 61 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 20 kilometriä pohjoiseen.Koukjärvi. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Maantiede == Koukjärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on puolitoista kilometriä. Järven eteläosassa on kapea, koukkumainen lahti. Itärannan tuntumassa sijaitsee vähäinen luoto. Koukjärven rannalla on runsaasti asutusta. Kaakkoispuolella sijaitseva metsäinen Lahdenmäki kohoaa yli 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järven syvin kohta sijaitsee altaan keskivaiheilla. Eteläosan lahden pohjukasta lähtee Slotinoja Tiiläänjärveen, joka sijaitsee kolme kilometriä etelään. Tiiläänjärven korkeustaso on noin yksitoista metriä Koukjärveä alempi. Koukjärven vesitilavuus on 4 105 000 kuutiometriä. Se on kolmanneksi laajin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Toiseksi laajin järvi, Valkjärvi, on vesitilavuudeltaan huomattavasti pienempi kuin Koukjärvi.Askola. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. Koukjärvi (17.005.1.007) kuuluu Kylänpäänjärven valuma- alueeseen (17.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Koukjärvi on Kylänpäänjärven alueen laajin vakavesi Tiiläänjärven jälkeen ennen Kylänpäänjärveä.Kylänpäänjärven valuma-alue (17.005). Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Lähteet == Luokka:Askolan järvet Luokka:Ilolanjoen vesistö
J. W. Havulinna

Juho Werner Havulinna, sukunimi aik. Hummelin (26. elokuuta 1865 Pori – 22. lokakuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen liikemies, kauppaopiston opettaja ja ylioppilaspoliitikko.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899J. W. Havulinna, Uusi Suomi, 23.10.1925, nro 244, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot ==Henkilöhistoria== Havulinnan vanhemmat olivat puuseppä Karl Hummelin ja Maria Sofia Kellander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Porin yksityislyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1891. Havulinna harjoitti lasiteknillisiä opintoja Saksassa 1897 sekä tutki kauppaopetusoloja 1906 Itävallassa, Saksassa ja Italiassa. Havulinna oli Helsingin yliopiston fysikaalisen kokoelman vt. assistenttina 1893–1906. Hän oli sen jälkeen liikemiehenä ja Suomen liikemiesten kauppaopiston opettajana Helsingissä 1898–1924. Hän oli Sörnäisten Höyryleipomo Osakeyhtiön johtajana ja kuului Talous-Osakekaupan johtokuntaan. Havulinna oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsenenä ja puheenjohtajana vuodesta 1893 lähtien sekä toimi Länsisuomalaisen osakunnan kuraattorina 1896–1899 ja ylioppilaskunnan taloudenhoitajana 1897–1909. Havulinna oli naimisissa vuodesta 1893 Ida Sofia Finnbergin kanssa. Kauppaneuvos Veijo Havulinna oli heidän poikansa. == Julkaisuja == * Finanssilaskento: korkeampia kauppaoppilaitoksia varten. Mukailtu Gustav Rothbaum'in teoksesta "Lehrbuch der politischen Aritmetik". Suomen liikemiesten kauppaopiston julkaisuja 9. Yrjö Weilin, Helsinki 1908 * Tavaraoppi: kauppaoppilaitoksia ja ominpäinopiskelua varten. 1, Epäorgaaniset tavarat. Suomen liikemiesten kauppaopiston julkaisuja 10. Yrjö Weilin, Helsinki 1908 * Tavaraoppi: kauppaoppilaitoksia ja ominpäinopiskelua varten. 2, Organiset tavarat. Suomen liikemiesten kauppaopiston julkaisuja 11. Yrjö Weilin, Helsinki 1909 == Toimitustöitä == * Suomen Liikemiesten Kauppaopisto 1905-1912. Weilin+Göös 1912 ==Lähteet== Luokka: Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1865 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Kylänpäänjärvi

Kylänpäänjärvi on järvi Askolan kaakkoisosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 57 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 56 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 13 kilometriä pohjoiskoilliseen.Kylänpäänjärvi. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Maantiede == Kylänpäänjärven pituus on noin kilometrin. Ympärillä on runsaasti peltomaata, itärannalla on pieni metsäalue, joka kohoaa 50 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli noin 35 metriä järven pinnan yläpuolelle. Saaria ei ole. Kylänpäänjärveen virtaa laskuoja pohjoisesta Tiiläänjärvestä, Kylänpäänjärvestä lähtee laskuoja Ilolanjokeen, joka virtaa järven itäpuolitse etelään ja laskee Suomenlahteen. Kylänpäänjärvi (17.005.1.001) kuuluu Kylänpäänjärven valuma-alueeseen (17.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Kylänpäänjärven alueella sijaitsee seitsemän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, Tiiläänjärvi on niistä suurin. Toiseksi suurin on Koukjärvi, kolmanneksi suurin on Kylänpäänjärvi.Kylänpäänjärven valuma-alue (17.005). Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Lähteet == Luokka:Askolan järvet Luokka:Ilolanjoen vesistö
Etujärvi

Etujärvi on järvi Askolan keskustaajaman tuntumassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 16,8 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 54 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 16 kilometriä pohjoiseen.Etujärvi. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Maantiede == Etujärvi on soikiomainen, sen pituus etelästä pohjoiseen on noin 600 metriä ja leveys lännestä itään noin puolet pituudesta. Saaria ei ole. Rannat ovat kulttuurimaisemaa, lounaassa levittäytyy pieni suoalue. Pohjoisessa sijaitsee Takajärvi, järviä erottaa noin sata metriä leveä kannas. Etujärvi ja Takajärvi ovat olleet aiemmin yksi järvi, jonka nimi oli Nalkkilanjärvi. Niiden länsipuolella sijaitsee Nalkkilan kylä. Porvoonjoki on kenties aikoinaan virrannut Nalkkilanjärven kautta. Etujärven ja Takajärven korkeustasot ovat edelleen yhtenevät. Etujärven lounaisrannalta lähtee Porvoonjokeen johtava laskuoja. Etujärvi on kuudenneksi laajin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Askola. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. Etujärvi (18.021.1.001) kuuluu Vakkolan alueeseen (18.021), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Porvoonjoen vesistössä (18). Toinen jakovaihe on Porvoonjoen keskiosan alue (18.02). Etujärvi ja Takajärvi ovat Vakkolan alueen ainoat yli hehtaarin laajuiset vakavedet.Vakkolan alue (18.021). Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ASKOLAN ETU-JA TAKAJÄRVEN PALEOLIMNOLOGINEN TUTKIMUS (pdf) Luokka:Askolan järvet Luokka:Porvoonjoen vesistö
Takajärvi (Askola)

Takajärvi on järvi Askolan keskustaajaman pohjoispuolella itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 17,6 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 54 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 17 kilometriä pohjoiseen.Takajärvi. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Maantiede == Takajärven pituus etelästä pohjoiseen on noin 700 metriä ja leveys lännestä itään noin 300 metriä. Saaria ei ole. Rannat ovat kulttuurimaisemaa, pohjoisosastaan järvi on soistunut. Etelässä sijaitsee Etujärvi, järviä erottaa noin sata metriä leveä kannas. Etujärvi ja Takajärvi ovat olleet aiemmin yksi järvi, jonka nimi oli Nalkkilanjärvi. Niiden länsipuolella sijaitsee Nalkkilan kylä. Porvoonjoki on kenties aikoinaan virrannut Nalkkilanjärven kautta. Etujärven ja Takajärven korkeustasot ovat edelleen yhtenevät. Etujärven lounaisrannalta lähtee Porvoonjokeen johtava laskuoja. Takajärven pinta-ala on Ranta10-menetelmällä noin 15 % laajempi kuin Ranta20-menetelmällä. Etujärven pinta-ala on Ranta10-menetelmällä noin 4 % laajempi kuin Ranta20-menetelmällä. Takajärvi on Ranta10-menetelmällä hieman Etujärveä laajempi, Ranta20-menetelmällä Etujärvi on puolestaan hieman laajempi. Takajärvi (18.021.1.002) kuuluu Vakkolan alueeseen (18.021), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Porvoonjoen vesistössä (18). Toinen jakovaihe on Porvoonjoen keskiosan alue (18.02). Etujärvi ja Takajärvi ovat Vakkolan alueen ainoat yli hehtaarin laajuiset vakavedet.Vakkolan alue (18.021). Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ASKOLAN ETU-JA TAKAJÄRVEN PALEOLIMNOLOGINEN TUTKIMUS (pdf) Luokka:Askolan järvet Luokka:Porvoonjoen vesistö
Vahijärvi (järvi)

Vahijärvi on järvi Askolan lounaisosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta- ala on 27,4 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 50 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 15 kilometriä luoteeseen.Vahijärvi. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Maantiede == Vahijärven pituus lounaasta koilliseen on 950 metriä. Saaria ei ole. Rannat ovat kulttuurimaisemaa, koillisosastaan järvi on soistunut. Etelärannalla on metsämaata, joka kohoaa noin 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Vahijärveen virtaa Kaatuneenoja koillisesta, Vahijärvestä virtaa Järvenoja etelään Pikkujokeen, joka yhtyy Porvoonjokeen Porvoon keskustaajaman luoteispuolella. Vahijärvi on Porvoonjoen länsipuolisen Askolan ainoa järvi ja viidenneksi laajin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Askola. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. Vahijärvi (18.013.1.003) kuuluu Pikkujoen alueeseen (18.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Porvoonjoen vesistössä (18). Toinen jakovaihe on Porvoonjoen alaosan alue (18.01). Pikkujoen alueeseen kuuluu Vahijärven ohella Pimijärvi ja Valkjärvi.Pikkujoen alue (18.013). Järviwiki. Viitattu 27.5.2021. == Lähteet == Luokka:Askolan järvet Luokka:Porvoonjoen vesistö
Lähdejärvi (Raasepori)

Lähdejärvi () on matalahko ja vähähumuksinen järvi Raaseporin ja Inkoon rajalla lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Tammisaaresta on 18 kilometriä itäkoilliseen ja Helsingistä 68 kilometriä länsilounaaseen.Lähdejärvi. Järviwiki. Viitattu 24.5.2021. Virallisissa kartoissa ja muissa lähteissä järven ensisijainen nimi on Källträsket. == Maantiede == Lähdejärven mutkittelevan rantaviivan pituus on 10 367 metriä. Etäisyys järven etelärannalta pohjoisrannalle on kolmisen kilometriä. Suurin osa järvestä on Raaseporin alueella, kaakkoinen osa on Inkoon alueella. Lähdejärven itärannan tuntumassa on Plitorna-niminen kahden saaren ryhmä, pohjoinen saari kuuluu Källträsketin luonnonsuojelualueeseen, Raaseporin ja Inkoon raja kulkee eteläisen saaren kautta. Lähdejärvi on suhteellisen tasasyvyinen, suuri osa altaasta on 3–4 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee altaan keskivaiheilla itärannan tuntumassa. Lähdejärveen virtaa vettä idästä Lomträsketistä, joka sijaitsee Lähdejärven ja Bruksträsketin välissä. Lomträsketin korkeustaso on 3,2 metriä Lähdejärveä ylempi. Lähdejärvestä lähtee laskuoja länteen Kvarnträsketiin, jonka korkeustaso on 1,8 metriä alempi. Lähdejärven ja Kvarnträsketin välissä sijaitsee Vistjärnan. Lähdejärven kaakkoispuolella on pieni Mörtträsket (25,6 metriä mpy). Lähdejärven ekologinen tila on tyydyttävä, valuma-alue on pääosin metsämaata. Järven vesitilavuus on 3 354 000 kuutiometriä. Lähdejärvi (81.073.1.008) kuuluu Raseborgs ån valuma-alueeseen (81.073), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen päävesistössä (81). Lähdejärvi on Raseborgs ån alueen toiseksi laajin vakavesi, laajin on Lepinjärvi ja kolmanneksi laajin Gålisjön eli Kolijärvi.Raseborgs ån valuma-alue (81.073). Järviwiki. Viitattu 24.5.2021. == Lähteet == Luokka:Inkoon järvet Luokka:Raaseporin järvet
Maailmanpolitiikan arkipäivää

Maailmanpolitiikan arkipäivää on Yleisradion radiokanavilla vuoden 1964 alusta saakkaKertomus Oy Yleisradio Ab:n toiminnasta 1964, sivu 36. Helsinki: Yleisradio, 1965. lähetetty kansainvälistä politiikkaa käsittelevä asiaohjelma. Ohjelman perusti radion uutistoimituksen toimituspäällikkönä tuolloin toiminut Erkki Hatakka,Hatakka, Erkki: YLE-idyllistä Reporadioon ja mediailmiöihin , Wanhat Towerit ry:n sivusto. Artikkeli on julkaistu alun perin Sos. dem. lehtimiesliiton 100 v. juhlakirjassa tammikuussa 2007. Viitattu 30.5.2021. ja ohjelmien tekijöinä ovat vuosikymmenten mittaan olleet kymmenet Ylen ulkomaanasioihin erikoistuneet toimittajat ja kirjeenvaihtajat. Vajaan puolen tunnin mittaisissa jaksoissa käsitellään yleensä vain yhtä tai kahta aihetta. Laajemmat aiheet, kuten Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton suhteet 1980-luvulla, ovat saaneet useita peräkkäisiä jaksoja. Alkuvuosina Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelman keskeistä sisältöä olivat valtiovierailut. Ohjelman toimittajat saattoivat olla mukana tasavallan presidentin ulkomaanmatkoilla ja raportoivat myös muiden valtioiden johtajien vierailuista Suomessa. Ohjelmaa lähetettiin alun perin keskiviikkoiltaisin ja uusintana torstain aamupäivässä, aluksi radion yleisohjelmassa, sitten rinnakkaisohjelmassa. Kanavauudistusten myötä ohjelmaa on sittemmin kuultu Radio Suomessa, Yle Radio Peilissä ja sen jatkajassa Yle Puheessa. Nykyisin ohjelmaa lähettää Yle Radio 1, ja ohjelmajaksot ovat kuunneltavissa myös Yle Areenassa. 2020-luvun alun ohjelmatiedoissa Maailmanpolitiikan arkipäivää kuvataan näin: ”Se kertoo ihmisistä ja elämästä uutisvirran takana ja vie kuuntelijan matkalle toisenlaiseen todellisuuteen.” ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ohjelmasarjan jaksoja Yle Areenassa Luokka:Kansainvälinen politiikka Luokka:Yle Radio 1:n ohjelmat Luokka:Yle Radio Suomen ohjelmat
Konfederaation vapaus ja itsenäisyys

Konfederaation vapaus ja itsenäisyys (puol. Konfederacja Wolność i Niepodległość), joka lyhennetään usein vain konfederaatioksi (puola: Konfederacja), on oikeistolainen ja äärioikeistolainen puolue Puolassa. Puolueella on 11 edustajaa Sejmissä. Puolueen yksi puheenjohtajista on Janusz Korwin-Mikke. == Lähteet == Luokka:Oikeistopopulistiset puolueet Luokka:Puolan puolueet
Merenlahti (Taipalsaari)

Merenlahti on kylä Taipalsaarella, joka sijaitsee kunnan eteläosassa. Merenlahden ja Taipalsaaren kirkonkylän välillä on muutaman kilometrin venematka Pien-Saimaan yli. Maantietä pitkin Taipalsaaren kirkonkylään on kuljettava Lappeenrannan kautta ja matkaa kertyy noin 35 kilometriä. Merenlahdella on vakituista asutusta noin 220 henkilöä. ==Palvelut== Lähimmät palvelut löytyvät Lappeenrannan Sammonlahdesta 10 kilometrin päästä. Suurin osa asukkaista käy töissä Lappeenrannassa, jonne on matkaa noin 17 kilometriä. Merenlahden lapset käyvät ensisijaisesti esikoulua Lappeen päiväkodissa, ala- astetta Lappeen koulussa ja yläastetta Sammonlahden koulussa. Kotisairaanhoidon palvelut tulevat Merenlahdelle Sammonlahdesta. Muiden terveyspalveluiden osalta merenlahtelaisilla on oikeus valita kummassa paikassa asioivat, Taipalsaarella vai Sammonlahdessa. Taipaleen seurakunta järjestää tapahtumia Merenlahdella. Merenlahden kyläläisiä laulaa myös Taipalsaaren kirkkokuorossa. ==Kylätoiminta== Kylätoiminnan keskus ja kylällä toimivien yhdistysten kokoontumispaikka on Orjainniementiellä sijaitseva kenttäosuuskunnan talo. Talossa on näyttämö, sali, keittiötilat ja suihkutilat. Pääsääntöisesti kyläläisten käyttöä varten rakennettu talo toimii juhlapaikkana, kokoustilana, kerhotilana, liikunta- ja harrastuspaikkana. Taloa vuokrataan myös ulkopuolisille. Merenlahden urheilukenttäosuuskunta on perustettu ja 1948 osuuskunnan talo on valmistunut vuonna 1957. Talo peruskorjattiin vuonna 1972. Vuonna 2000 taloon valmistui laajennusosa. Kyläläiset voivat ostaa Merenlahden urheilukenttäosuuskunnan osuuksia. Omistajajäseniä osuuskunnassa on noin 70 henkilöä. Merenlahden kylämuseo sijaitsee kenttäosuuskunnan talon läheisyydessä. Museorakennukset ovat avoinna kenttäosuuskunnan tapahtumien yhteydessä. Museoon on kerätty muun muassa kyläläisiltä lahjoituksina saatuja esineitä. Merenlahdella toimii metsästyseura Merenlahden Riistamiehet. Seura on perustettu vuonna 1962. Seura on rakentanut kenttäosuuskunnan talon läheisyyteen lihojen käsittelytilan, sekä laavun. Seura tarjoaa joka syksy hirvikeittoa kyläläisille kenttäosuuskunnan talolla. Kylällä toimii Merenlahden Marttayhdistys ry. Seura on perustettu vuonna 1936. Merenlahdella yleisenä uimapaikkana toimii Talanlahden uimaranta, joka sijaitsee Pien-Saimaan rannalla. Uimarannalla on laituri sekä muutamia venepaikkoja. Kesäisin Talanlahden uimarannalla on järjestetty uimakoulu Taipalsaaren kunnan toimesta. ==Muuta== Merenlahden Pulkkaniemessä sijaitsee vuonna 1918 Pulkkaniemen teloituksissa kuolleiden punaisten taipalsaarelaisten joukkohauta ja muistomerkki. Merenlahdella on aiemmin ollut kauppa ja kyläkoulu. Koulun toiminta loppui vuonna 1967. Merenlahdella sijaitsee Asinsaaren leirikeskus. Leirikeskus on ympärivuotisessa käytössä ja tarkoitettu lappeenrantalaisten nuoriso- ja liikuntajärjestöjen käyttöön. ==Lähteet== *Etelä-Karjalan kyläportaali: Merenlahden kylä Viitattu 30.05.2021 ===Viitteet=== Luokka:Taipalsaari Luokka:Etelä-Karjalan maakunnan kylät
Gabrielius Landsbergis

Gabrielius Landsbergis (s. 7. tammikuuta 1982 Vilna) on liettualainen poliitikko ja Ingrida Šimonytėn hallituksen ulkoministeri vuodesta 2020. Landsbergis on Kotimaan liitto -puolueen puheenjohtaja ja kansanedustaja. Hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2014–2016. Landsbergis valmistui vuonna 2005 Vilnan yliopistosta maisteriksi pääaineenaan kansainväliset suhteet ja diplomatia. Tätä ennen hän oli suorittanut kandidaatin tutkinnon historiassa vuonna 2003. Landsbergisin isoisä Vytautas Landsbergis on Liettuan 1990-luvun alun itsenäisyyskamppailun sankareita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Liettualaiset europarlamentaarikot Luokka:Ulkoministerit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt