EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mega Man Battle Network

Mega Man Battle Network (Japanissa Battle Network Rockman EXE (バトルネットワーク ロックマンエグゼ)) on Capcomin kehittämä ja Game Boy Advancelle julkaisema videopeli. Se on Mega Man Battle Network-sarjan ensimmäinen peli. Se julkaistiin Japanissa GBA:n julkaisun yhteydessä 21. maaliskuuta 2001 sekä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa myöhemmin samana vuonna. Battle Network sijoittuu 2000-luvulle maailmaan, jossa yhteiskuntaa ja arkea ohjaa internet. Käyttäjät voivat olla vuorovaikutuksessa ja tutkia lähes mitä tahansa elektronista laitetta käyttämällä erittäin kehittyneitä "NetNavi" internet avatareja. Pelissä seurataan nuorta poikaa, Lan Hikaria ja hänen NetNavia, MegaMan.EXE:ä samalla kun he ratkovat "WWW" organisaation aloittamaa rikossarjaa. Edeltäjissä lajityyppinä olleen tasohyppelyn sijaan Battle Network on taktinen roolipeli (RPG), jossa pelaaja ohjaa vuorotellen pelin ulkopuolisessa maailmassa Lania ja MegaMan.EXE:ä virtuaalimaailmassaan. Taistelut painottuvat reaaliaikaisen taktiikan lajityyppiin; "Battle Chipseiksi" nimettyjä erikoiskykyjä voidaan käyttää lukuisten tietokonevirusten hoitelemiseen pelin verkkoympäristöissä. Battle Network kehitettiin päihittämään Nintendon käsikonsolipelien RPG menestystavaramerkki Pokémon. Tuottaja Keiji Inafunen mukaan kehittäjätiimi halusi Battle Networkin tunnistamaan nimenomaan nuorien pelaajien luomaa asennetta todelliseen maailmaan ja pelattavuusmalliin, joka sekoittaa perinteistä toimintaa ja RPG-elementtejä. Battle Network sai arvostelijoilta positiivisia vastaanottoja. Sen epäsovinnaiselle taistelujärjestelmälle merkittävää kiitosta ja sen esitys oli hyvin pidetty. Pelin juoni kuitenkin sai ristiriitaisia mielipiteitä. Peliä seurasi useita jatko-osia ja spin-off nimikkeitä sekä muuta mediaa. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2001 videopelit Luokka:Game Boy Advance -pelit Luokka:Mega Man -pelit
Chocó

Chocó on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Quibdó, pinta- ala 46 530 km² ja asukasluku vuonna 2011 oli noin 480 800.Colombia: Departments Citypopulation. Chocó sijaitsee maan luoteisosassa, ja sillä on rantaviivaa sekä Tyynenmeren että Karibianmeren puolella. Chocóa pidetään usein yhtenä Kolumbian surkeimmista alueista, koska jo Espanjan siirtomaa- ajoilta lähtien Karibianmeren rannikkoa on kehitetty enemmän, sillä Atlantin valtameren läpi kulkee suora vesiyhteys Eurooppaan, joten luonnonvaroja saatiin kuljetettua nopeasti emämaahan. Alueelle on vaikeaa järjestää asutusta, koska suuri osa siitä on sademetsää ja jatkuvasti tulvivaa. Myös maanjäristyksistä kärsitään. Terveydenhuollon, puhtaan veden ja tieyhteyksien puute vaikeuttaa myös alueella asumista, kuten myös väkivalta ja köyhyysraja, jonka alapuolella eli vuonna 2015 noin 66 prosenttia Chocón väestöstä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Heikki Säilä : Kahden suomalaisnuorukaisen retki Colombian erämaaseudun Chocon läpi, Helsingin Sanomat, 27.08.1939, nro 229, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Kolumbian departementit
Mallotus

Mallotus voi viitata johonkin näistä: * Mallotus, kuorekaloihin kuuluva villakuoreen suku * Mallotus, tyräkkikasveihin kuuluva kasvisuku
Córdoba (Kolumbia)

Córdoba on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Montería, pinta-ala 25 020 km² ja asukasluku vuonna 2011 oli noin 1,6 miljoonaa.Colombia: Departments Citypopulation. thumb|left|Cerro Mohan. Córdoba on perustettu vuonna 1951. Se on saanut nimensä itsenäisyystaistelija José María Cordoban mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kolumbian departementit
Mega Man Battle Network 2

Mega Man Battle Network 2 (Japanissa Battle Network Rockman EXE 2 (バトルネットワーク ロックマンエグゼ2)) on Capcomin kehittämä ja Game Boy Advancelle julkaisema videopeli. Se on Mega Man Battle Network-sarjan toinen peli. Peli julkaistiin Japanissa 14. joulukuuta 2001 sekä Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa vuonna 2002. Pelin tarina jatkuu siitä mihin Mega Man Network Transmissionin tapahtumat jäivät. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2001 videopelit Luokka:Game Boy Advance -pelit Luokka:Mega Man -pelit Luokka:Roolipelit
Guainía

Guainía on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Puerto Inírida, pinta-ala 72 238 km² ja asukasluku vuonna 2011 oli noin 38 900.Colombia: Departments Citypopulation. thumb|left|Mavecuren kukkulat Guainía sijaitsee maan itäosassa, Brasilian ja Venezuelan rajalla. Siellä on laajoja tasankoja, vuoria, kukkuloita ja jonkin verran sademetsää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kolumbian departementit
La Guajira

La Guajira on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Riohacha, pinta-ala 20 848 km² ja asukasluku vuonna 2011 oli noin 846 600.Colombia: Departments Citypopulation. La Guajira sijaitsee maan koillisosassa. Se on kapea niemimaa, joka työntyy Karibianmereen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kolumbian departementit
Jalkapallon B-poikien SM-sarja

Jalkapallon B-poikien SM-sarja (myös P17 SM tai U17 SM) non Suomen Palloliiton alainen nuorten jalkapallosarja. Siihen ovat oikeutettuja osallistumaan alle 17-vuotiaat pelaajat. == Mitalistit 1971–2021 == Vuosi Mestari Hopeaa Pronssia 1971 KuPS 1972 KuPS 1973 KuPS 1974 Reipas 1975 Reipas 1976 Reipas Kemin Into Kuusysi 1977 HJK 1978 HJK 1979 HJK 1980 HJK RoRe KuPS 1981 KuPS 1982 HJK FC Kuusysi KuPS 1983 TiPS 1984 FC Kuusysi 1985 TPS 1986 HJK EPS FC Honka 1987 KuPS 1988 TPS 1989 KuPS Reipas EPS 1990 Haka KuPS TPS 1991 HJK FC Honka KuPS 1992 HJK FC Honka TPS 1993 HJK FC Honka Ilves 1994 HJK MyPa TPS 1995 OTP 1996 TPS HJK KuPS 1997 HJK FC Honka KuPS 1998 OLS 1999 FC Kuusysi 2000 FC Jokerit 2001 FC Jazz 2002 HJK 2003 VJS 2004 HJK Reipas PK-35 2005 HJK FC Jazz-j FC Honka 2006 HJK TP-Seinäjoki FC Inter 2007 KuPS FC Honka HJK 2008 HJK TiPS FC Honka 2009 HJK Reipas TP-Seinäjoki 2010 HJK Tervarit FF Jaro 2011 HJK TPV PK Keski-Uusimaa 2012 TPS FC Kaarina HJK 2013 KuPS KäPa TPS 2014 HJK KuPS FC Honka 2015 HJK TPS KuPS 2016 KäPa HJK FC Ilves 2017 HJK FC Ilves FC Kuusysi 2018 FC Honka FC Ilves OLS 2019 KäPa FF Jaro RoPS 2020 FC Honka KäPa KuPS YJ 2021 KäPa HJK FC Honka == Mestaruudet seuroittain == *22 – HJK *8 – KuPS *4 – TPS *3 – Reipas, KäPa *2 – FC Kuusysi, FC Honka, *1 – FC Jazz, FC Jokerit, Haka, OLS, OTP, TiPS, VJS == Katso myös == *Jalkapallon A-poikien SM-sarja *Kai Pahlman -turnaus == Lähteet == *Suomen Palloliitto *Finland – List of youth champions === Viitteet === B-poikien SM-sarja
Luodonkylä

Luodonkylä on kylä Eurajoella, entisen Luvian kunnan alueella, Satakunnassa. Vuoden 2005 lopussa kylässä oli yhteensä 328 asukasta, joista 160 on naisia ja 168 miehiä. ==Lähteet== Luokka:Luvian kylät
Sihl

Sihl on joki Keski-Sveitsissä. Sen pituus on 68,1 km. == Joen kulku == Sihl saa alkunsa Schwyzin kantonissa sijaisevalta Hoch-Ybrigin alueelta, Druesbergin pohjoispuolelta. Joki kulkee Zürichin keskustassa päärautatieaseman laiturialueen alitse ja laskee Limmattiin aseman pohjoispuolella. Yläjuoksullaan Sihl virtaa Einsiedelniin rakennetun Sihlsee- nimisen patojärven kautta. Sihl virtaa Schwyzin, Zugin ja Zürichin kantonien alueella. Merkittävimmät paikkakunnat joen varrella ovat Adliswil ja Zürich. == Vesivoima == Sihlssä on neljä vesivoimalaa. Lisäksi osa joen vedestä ohjataan Sihlseestä suoraan Zürichjärveen, jonka rannalla Altendorfissa, lähes 500 metriä Sihlseetä alempana, on Etzelwerk AG:n omistama vesivoimalaitos. Voimalaitoksen vuosituotanto on keskimäärin noin 270 GWh. == Virtaama == Sihl on Sihlseen avulla säännösteltävä joki. Sihl on suhteellisen pitkä, Sveitsin 13:nneksi pisin joki (68 km). Toisaalta valuma-alue on vain 341 km² eli valuma-alueen leveys on keskimäärin viisi kilometriä. Sihlin virtaama vaihtelee vuosien 1938-2008 tietojen perusteella vuosittain melko vähän: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Sihlhölzlissä, Zürichissä - ennen joen yhdistymistä Limmattiin - on ollut 7 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1999 (10 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 1989 (4 m³/s). Lyhyemmän jakson vaihtelu on merkittävää: suurin vuorokausikeskivirtaama on mitattu vuoden 2005 elokuussa (280 m³/s) sekä pienin vuoden 1950 tammikuussa (0,8 m³/s). == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Sveitsin joet Luokka:Reinin vesistö Luokka:Zürichin kantoni Luokka:Schwyzin kantoni Luokka:Zugin kantoni Luokka:Einsiedeln
Vilho A. Pesola

Vilho Aleksanteri Pesola (20. marraskuuta 1892 Turku – 31. joulukuuta 1983) oli suomalainen kasvinjalostaja. Hän oli Maatalouden tutkimuskeskuksen kasvinjalostuslaitoksen johtaja ja professori 1930–1960. Hän kehitti useita jalosteita, muun muassa rukiin, vehnän ja herneen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1154 Hänet tunnettiin myös toiminnastaan järjestötoiminnassa, erityisesti nuorisoseuraliikkeen johtotehtävissä.Kansallisbiografia, viitattu 13.4.2013 (maksullinen) Kun Maatalouden tutkimuskeskukseen oli perustettu 1926 varsinainen kasvinjalostusosasto ja siirretty Jokioisiin 1928, laitosta johti Pesola ja vastasi siellä vehnän jalostuksesta vuodesta 1929. Ansiokkainta hänen toimintansa oli 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alussa. Hänen jalosteistaan menestyksekkäimpiä ovat olleet Vakka-syysvehnä ja Apu-kevätvehnä. Pesolan jäätyä eläkkeelle 1960 vehnän jalostustyö hiipui.Maatalouden tutkimuskeskus, Evira Pesola oli Suomen Luonnonsuojeluliiton perustamiskutsun allekirjoittajia 1938.SLL, historia Pesolan veli oli säveltäjä Väinö Pesola.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1155, art. "Pesola, Väinö" ==Julkaisuja== * Kenttäkoeopas: ohjeita vertailevia kasvinviljelyskokeita kentällä suoritettaessa. WSOY, 1924. * Kevätvehnän keltaruosteenkestävyydestä. Maatalouden tutkimuskeskus, 1927. - (Valtion maatalouskoetoiminnan julkaisuja, ISSN 0372-6282; n:o 8). (Väitöskirja, Helsingin yliopisto.) * Kotimaisen viljan laatua koskevia tutkimuksia. 3, Ruis ja kaura. [Maatalouden tutkimuskeskus], 1931. - (Valtion maatalouskoetoiminnan julkaisuja, ISSN 0372-6282; n:o 39). * Vehnän jalostustyöstä ja sen tuloksista Maatalouskoelaitoksen kasvinjalostusosastolla. [Maatalouden tutkimuskeskus], 1932. - (Valtion maatalouskoetoiminnan julkaisuja, ISSN 0372-6282; n:o 43). * Viljelyskasvit ja kotieläimet & Rurik Pihkala. WSOY, 1932. * Suomen kasvinviljelysalueet. Maatalouskoelaitos, 1941. * Kasvinviljelys. Suomen Kirja, 1942. - (Joka talon opas; n:o 5). * Kaarlo Linkola: kirjeenvaihtokumppanin näkemänä. WSOY, 1966 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kuka kukin on 1954, (Runeberg.org) * Vilho A. Pesola : Kuka häviää? Sodat ja ihmisrodut, Suomen Kuvalehti, 07.10.1939, nro 40, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset maataloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Mega Man Battle Network 3

Mega Man Battle Network 3 (Japanissa Battle Network Rockman EXE 3 (バトルネットワーク ロックマンエグゼ3)) on Capcomin kehittämä ja Game Boy Advancelle julkaisema videopeli. Se on Mega Man Battle Network-sarjan kolmas osa ja se julkaistiin Japanissa vuonna 2002 sekä Pohjois-Amerikassa ja PAL-maissa vuonna 2003. Vaikka Pohjois- Amerikassa ja Euroopassa markkinoitiin samanaikaisesti kahta täydentävää versiota pelistä (Blue ja White), tätä ei tapahtunut Japanissa. Pelistä julkaistiin alkuperäinen versio Japanissa, mutta siitä julkaistiin muutamaa kuukautta myöhemmin Black (ブラック) versio, joka sisältää bugikorjauksia, uusia alueita, valinnaisia pomoja, sekä muita parannuksia. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2002 videopelit Luokka:Game Boy Advance -pelit Luokka:Mega Man -pelit Luokka:Roolipelit
Huippu-urheilun muutostyöryhmä

Huippu-urheilun muutostyöryhmä oli Suomen olympiakomitean kesällä 2010 asettama toimikunta, jonka tehtävänä oli uudistaa suomalaista urheiluelämää. HUMU:n jäseniksi valittiin viisi nimekästä urheiluvaikuttajaa. Se jätti loppuraporttinsa joulukuussa 2012. Keskeiseksi teemakseen ryhmä otti "urheilijan polun". Ryhmän jäseniä olivat alkuvaiheessa Kuortaneen valmennuskeskuksen johtaja Tapio Korjus, jääkiekkovalmentaja Erkka Westerlund, ampujien valmennusjohtaja Leena Paavolainen, mäkihyppyvalmentaja Mika Kojonkoski ja SLU:n pääsihteeri Jukka Pekkala. Westerlundin tilalle tuli myöhemmin Lentopalloliiton valmennuspäällikkö Antti Paananen. Ryhmä ei aloittanut puhtaalta pöydältä, vaan aikaisemmat Tapani Ilkan (2002), Kalevi Kivistön (2004) ja Risto Niemisen (2010) työryhmät olivat pohtineet samoja teemoja. Olympiakomitea antoi työryhmälle tavoitteeksi Niemisen ryhmän mietinnössä esitettyjen visioiden toimeenpanon, huippu-urheilun toimijoiden yhteistyön tehostamisen, huippu-urheilun kehittämisen integroinnin muihin liikunnan kehitysprosesseihin, huippu-urheilun resurssien selkiyttämisen ja keskeisten toimijoiden sitouttamisen huippu-urheilun muutokseen. Ryhmä asetti huippu-urheilun menestymistavoitteeksi, että Suomi on "vuonna 2020 paras Pohjoismaa". Mittareiksi se ilmoitti urheilijoiden ja joukkueiden menestymisen arvokilpailuissa, joukkuelajien urheilijoiden ja valmentajien sijoittumisen eri maiden ammattilaissarjoihin ja kansainväliset vertailuanalyysit. Menestymistavoitteen lisäksi huippu-urheilun tuli olla näkyvä ja tunnustettu osa kulttuuria, mitä oli tarkoitus mitata huippu-urheilun arvostuksella, talousresursseilla, urheilijoiden sijoittumisella uran jälkeen ja lasten ja nuorten määrällä seuroissa sekä Suomessa järjestettävillä arvokilpailuilla. Kolmantena tavoitteena oli korkeatasoinen osaaminen, jota oli tarkoitus mitata muun muassa yhteistyön määrällä ja laadulla ja huippu-urheilun seuranta- ja arviointitoiminnan vaikuttavuudella. Raporttia on kritisioitu siitä, ettei urheilulajeja siinä priorisoida, eli ei oteta kantaa, mihin rajalliset resurssit tulisi suunnata. Vuoden 2024 kesäolympialaisten, joissa Suomi ei saanut yhtään mitalia, jälkeen olympiakomitean puheenjohtaja Jan Vapaavuori totesi Humun työn epäonnistuneen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Muutostyöryhmän sivut * HUMU:n loppuraportti arkistosta PDF Luokka:Entiset suomalaiset urheilujärjestöt
Urpo Pesonen

Urpo Rafael Pesonen (8. toukokuuta 1915 Helsinki – 22. tammikuuta 1994 Lahti)Hannu-Ilari Lampila: Kuolleita: Kapellimestari Urpo Pesonen – Oulun ja Lahden orkesterien kehittäjä (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 28.1.1994. Viitattu 5.6.2018. oli suomalainen viulutaiteilija, kapellimestari ja kuoronjohtaja. Hän opiskeli Saksassa, Itävallassa ja Yhdysvalloissa.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1156 Hän piti ensikonserttinsa viulistina vuonna 1940 ja johti jatkosodan aikana Uhtuan suunnan rintamaorkesteria. Sodan jälkeen Pesonen toimi Oulun kaupunginorkesterin johtajana 1944–1959, Oulun musiikkiopiston johtajana 1952–1959 sekä Lahden kaupungin musiikinjohtajana ja Lahden kaupunginorkesterin kapellimestarina 1959–1978. Hän vieraili kapellimestarina myös Ruotsissa ja Neuvostoliitossa. Hänen isänsä oli herännäisyyden johtohenkilöihin kuulunut säveltäjä, kansanedustaja Matti Pesonen. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset viulistit Luokka:Suomalaiset kapellimestarit Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Öiset leikit

Öiset leikit (Nattlek) on Mai Zetterlingin ohjaama ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 1966. Elokuva kuvaa miehen yritystä päästä eroon muistikuvista neuroottisesta äidistään. Elokuvassa lomittuvat kaksi tarinaa, jotka kertovat miehestä aikuisena ja 12-vuotiaana. == Rooleissa == * Ingrid Thulin – Irene, äiti * Keve Hjelm – Jan aikuisena * Jörgen Lindström – Jan 12-vuotiaana * Lena Brundin – Mariana * Naima Wifstrand – Astrid * Monica Zetterlund – Lotten * Lauritz Falk – Bruno * Rune Lindström – Albin * Christian Bratt – Erland * Lissi Alandh – Melissa * Axel Fritz – Alex * Willy Koblanck – tohtori * Britt Marie Råberg – hoitajatar * Georg Årlin – Dickson == Vastaanotto == Öiset leikit oli Ruotsin virallinen edustaja Venetsian biennaalissa 1966. Elokuva herätti suurta huomiota insestiteemansa sekä julisteessa olleen yhdyntää esittävän Leonardo da Vincin piirustuksen takia. Elokuvan julkinen esitys peruutettiin ja vain yksi näytös arvostelijoille tuomareille ja toimittajille sallittiin. Öisten leikkien esittäminen sallittiin Italiassa ja Ranskassa vasta sensuurin toimenpiteiden jälkeen.Anders Sundelin, Särling Mai Zeerling, Voltaire, Mars-April 2011, sivut 48–59 == Lähteet == Luokka:Vuoden 1966 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Ruotsalaiset draamaelokuvat
Ortokolmio

Ortokolmioksi kutsutaan geometriassa sellaista kolmiota, joka saadaan yhdistämällä referenssikolmion korkeusjanojen kantapisteet janoilla toisiinsa. Kolmion sivun kantapiste on se kohta, johon vastaisesta kulmasta vedetty korkeusjana, tai korkeusjanan jatke, osuu. Ortokolmio, joka syntyy kolmion sivuilla olevista pisteistä, luokitellaan sisäkolmioksi. Tällainen ortokolmio on siten eräs kolmion sisäkolmio. Korkeusjanan kantapiste voi jäädä myös kolmion sivun jatkeelle eli kolmion ulkopuolelle, jolloin ortokolmio ei ole enää sisäkolmio. Kaikista sisäkolmioista ortokolmiolla on pienin piiri. == Ominaisuuksia == Jos teräväkulmaisen referenssikolmion \scriptstyle \triangle ABC sivujen pituudet ovat a, \ b \ ja \ c ja sivujen vastaiset kulmat \alpha, \ \beta \ ja \ \gamma, ovat sen ortokolmion sivujen pituudet a^*, \ b^* \ ja \ c^* :a^*=a|\cos \alpha|, :b^*=b|\cos \beta| ja :c^*=c|\cos \gamma|. Ortokolmion pinta-ala on :A_O = \frac{abc|\cos \alpha \cos \beta \cos \gamma|}{2R}, missä R on alkuperäisen kolmion \scriptstyle \triangle ABC ympäröivän ympyrän säde. Referenssikolmion korkeusjanat, tai niiden jatkeet, ovat konkurrentit eli ne leikkaavat samassa pisteessä, jota kutsutaan ortokeskukseksi O. Korkeusjanat lähtevät myös ortokolmion kärjistä puolittaen näiden kulmat. Referenssikolmion ortokeskus on siten ortokolmion kulmanpuolittajien leikkauspiste. == Ympäri ja sisään piirretty ympyrä == Teräväkulmaisen kolmion korkeusjanat ovat ortokolmion kulmien kulmanpuolittajat. Ortokolmion sisään voidaan piirtää ympyrä siten, että ympyrä sivuaa kaikkia sen sivuja. Tämän ympyrän keskipiste sijaitsee alkuperäisen kolmion ortokeskuksessa O. Ympyrän keskipiste kuuluu Eulerin suoralle. Sisään piirretyn ympyrän säde r_H on :r_H=2R|\cos \alpha \cos \beta \cos \gamma|, missä R on alkuperäisen kolmion ympäröivän ympyrän säde. Ortokolmion ympäri piirretyn ympyrän säde R_H on :R_H=\tfrac{1}{2}R. == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * University College Cork: Orthic Triangle (matematiikan olympialaisten valmennusmateriaalia) Luokka:Geometria
Tylppäkulmainen kolmio

Tylppäkulmainen kolmio on geometriassa kolmio, jolla on yksi kulmista yli 90° eli tylppä kulma, ja muut kaksi kulmaa teräviä kulmia. Jos valitaan tasolta satunnaisesti kaksi pistettä ja oletetaan niiden muodostavan kolmion pisimmän sivun päätepisteet, voidaan niiden kautta piirtää ympyrä käyttäen pisintä sivua sen halkaisijana. Tällöin tylppäkulmaisen kolmion kolmas piste sijaitsee tämän ympyrän sisäpuolella. Toisaalta, jos tylppäkulmaisen kolmion ympäri piirretään ympyrä, voidaan tähän ympyrään aina vetää halkaisija, jonka toiselle puolelle kolmio jää kokonaisuudessaan. == Lähteet == * === Viite === Luokka:Geometria Luokka:Monikulmiot
Wilhelm Fritz von Roettig

Wilhelm Fritz von Roettig (25. heinäkuuta 1888 – 10. syyskuuta 1939) oli saksalainen kenraali. Hänen sotilasarvonsa oli SS-Brigadeführer ja hän palveli Waffen-SS-joukoissa Puolan offensiivin aikana. Von Roettig oli ensimmäinen toisessa maailmansodassa kaatunut kenraali. Hän kuoli 10. syyskuuta 1939 (klo 14.15:n aikoihin) Opocznon lähistöllä, kun konekiväärein aseistetut puolalaiset joukot hyökkäsivät hänen autosaattueensa kimppuunZinke, Dieter. Die Generale der Waffen-SS und der Polizei. Myöhemmin miehitetyssä Prahassa nimettiin katu von Roettigin muistoksi. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Šimozero

Šimozero (, vepsäksi Šimgäŕv) on järvi Vologdan alueen Vytegran piirin Oštan kunnassa. Sen pinta-ala on veden pinnan ollessa ylimmillään 8,2 neliökilometriä. Kuivana aikana järvi on puolta pienempi. Valuma-alueen laajuus on yli 100 neliökilometriä. Vepsän ylängöllä sijaitsevan järven vedet laskevat karstimaassa olevan aukon kautta. Kalalajeja ovat särki, ahven ja salakka. Šimozero lähiympäristöineen muodostaa rauhoitusalueen. Järven rannoilla on sijainnut samanniminen vepsäläiskylien ryhmä Šimozero. Nykyään alue on täysin asumaton. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Šimozero Venäjän vesistörekisterissä Luokka:Äänisen valuma-alue Luokka:Vologdan alueen järvet
Uuno Pesonen

Uuno Pesonen (16. heinäkuuta 1892 Joensuu – 6. helmikuuta 1978Terra 1978:2, Sisällys, Varastokirjasto) oli suomalainen geodeetti. Hän oli vanhempi valtiongeodeetti 1928–1959 ja professori vuodesta 1949. Hän oli Teknillisen korkeakoulun geodesian dosentti 1954–1959. Hän johti vuosina 1929, 1933, 1935 ja 1938 Itämeren ympärysmaissa Baltisen geodeettisen komission kansainvälisiä perusviivanmittausretkikuntia. Hän oli Suomen esperantoliiton puheenjohtaja vuosina 1938–1950.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1156 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset geodeetit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Metro (ravintola)

Metro oli Lahdessa vuoteen 2013 saakka toiminut olutravintola. Metron erikoisuutena voidaan pitää sitä, että se toimi Lahden Alatorin alla entisissä yleisen käymälän tiloissa, baaritiskin ollessa entisen käymälän lippukassan paikalla. Ravintola profiloitui rauhalliseksi laajan valikoiman erikoisolut- ja sahtiravintolaksi, joka sai huomiota sekä kotimaisten että ulkomaisten olutharrastajien keskuudessa . Toimintaa pyöritti yrittäjä Kari Kaksonen . == Historia == Ravintola Metro toimi Lahden alatorilla 1990-luvun alusta noin kahdenkymmenen vuoden ajan . Lahden alatorilla on sijainnut käymälä jo 1879 vuodesta lähtien toimien aluksi pienen arestihuoneen ulkorakennuksessa . Metron käytössä ollut entinen yleinen käymälähuoneisto valmistui vuonna 1952 ja se oli kaupunginarkkitehti Arvi Lepikön suunnittelema . Metron toiminta kuitenkin loppui keväällä 2013. Alueella alkoivat arkeologiset kaivaukset, jotka liittyvät uuden toriparkin rakentamiseen. Kaivaukset ovat mittavimmat, joita alueella on tehty. Lisäksi Hämeen ELY-keskus vaati Lahden kaupungilta, että alueella tehdään puhdistustöitä johtuen Alatorin ympäristössä vuosina 1930-1950 sijainneen huoltoaseman aiheuttamasta maaperän pilaantumisesta . Arkeologisten kaivausten ja maanpuhdistustöiden johdosta entisen käymälän tilat purettiin ja näin ollen myös Metro-ravintolan toiminta loppui. Metron yrittäjä Kaksonen haki Lahden kaupungilta korvauksia vuokrasopimuksen oikeudettomasta irtisanomisesta, mutta Lahden kaupunginhallitus torjui korvausvaatimukset . Yrittäjän mukaan vaihtoehtoisia keinoja maan puhdistamiseksi ilman ravintolatilojen hävittämistä ei selvitetty . Lahden kaupungin edustajien mukaan maan puhdistustoimet vaativat entisten käymälätilojen hävittämisen . == Kansalaisliike Metron säilyttämisen puolesta == Metron toiminnan lopettaminen aiheutti paljon keskustelua sekä internetissä että Lahden alueen paikallislehdissä. Facebookissa toimi ryhmä, joka puolusti Metron toiminnan jatkamista. Kansalaisliike yritti vedota lahtelaisiin päättäjiin myös jättämällä adressin Metron säilyttämisen puolesta joulukuussa 2012 . Kaupungin virkamiehet vakuuttivat aiemmin, ettei toriparkin rakentaminen vaikuta Metron toimintaan. Vaatimukset maaperän puhdistamisesta johtivat kuitenkin siihen, että Metron tilat purettiin. Erityisesti Metron säilyttämistä puolustettiin sen kulttuurihistoriallisella merkityksellä lahtelaisten kannalta . Jo entiset käymälätilat sinänsä olivat merkitykselliset, ja Lahden kaupunginmuseo ilmoittikin kiinnostuksensa irrottaa käymälään vievän käytävän liuskekivimuurit. Tarkoituksena oli sijoittaa muurin osat esimerkiksi johonkin Lahden puistoista. Kaupunginmuseon mukaan sekä käymälän portaat että niiden katokset ja liuskekivimuuri ovat tärkeä osa Alatorin puistokokonaisuutta. == Lähteet == Luokka:Ravintolat Lahdessa Luokka:Lahden nähtävyydet Luokka:Entiset ravintolat Suomessa
Glyoksyylihappo

Glyoksyylihappo eli oksoetikkahappo (C2H2O3) on karboksyylihappoihin kuuluva yhdiste. Se sisältää karbonyyliryhmän lisäksi myös aldehydin funktionaalisen ryhmän. Glyoksyylihappoa käytetään orgaanisen kemian synteeseissä. == Esiintyminen luonnossa ja ominaisuudet == Glyoksyylihappoa esiintyy raparperissa ja eräissä raaoissa hedelmissä ja marjoissa kuten greipissä ja karviaisissa ja monien kasvien lehdissä. Se on keskeisessä osassa niin kutsutussa glyoksyylihappokierrossa. Kiteisenä ja liuoksessa glyoksyylihappo esiintyy monohydraattina tai dimeerinä. Yhdiste liukenee hyvin veteen, mutta vain huonosti orgaanisiin liuottimiin. Kuumennettaessa yhdiste disproportioituu glykoli- ja oksaalihapoiksi. Glyoksyylihappo reagoi aldehydeille ja karboksyylihapoille tyypillisesti. Tämän lisäksi se muodostaa useita kondensaatiotuotteita muun muassa urean kanssa muodostuu allantoiinia. Glyoksyylihappo muodostaa kompleksiyhdisteitä eräiden metalli-ionien kanssa.Georges Mattioda & Yani Christidis: Glyoxylic Acid, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 14.04.2013 == Valmistus ja käyttö == Glyoksyylihappoa voidaan valmistaa hydrolysoimalla dibromi- tai dikloorietikkahappoa tai kloraalia. Yhdistettä voidaan valmistaa myös hapettamalla glykolihappoa hapen avulla tai glyoksaalia typpihapon avulla, oksaalihapon elektrolyyttisellä pelkistyksellä tai maleiinihapon otsonolyysillä. Glyoksyylihappoa käytetään pääasiassa orgaanisessa synteesissä valmistettaessa muita yhdisteitä. Glyoksyylihappo reagoi guajakolin kanssa muodostaen mantelihappojohdannaisen, jonka dekarboksyloivalla hapetuksella muodostuu vanilliinia. Lisäksi yhdisteestä valmistetaan muun muassa lääkeaineita ja hyönteismyrkkyjä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Human Metabolome Database (HMDB): Glyoxylic acid *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Glyoxylic acid *ChemBlink: Glyoxylic acid Luokka:Karboksyylihapot
Alex Hepburn

Alex Hepburn (s. 25. joulukuuta 1986 Lontoo) on brittiläinen laulaja ja lauluntekijä. Kesäkuussa 2012 hän julkaisi omaa nimeään kantavan EP:n. Huhtikuussa 2013 hän julkaisi debyyttialbuminsa, Together Alone. == Diskografia == === Albumit === Vuosi Albumi Listasijoitus BEL (Fl) BEL (Va) FRA SUI 2013 Together Alone 36 15 3 2 === Singlet === Vuosi Single Listasijoitus Albumi BEL (Fl) BEL (Va) FRA SUI 2013 "Under" 10 2 2 5 Together Alone 2013 "Broken Record" 90 Together Alone 2013 "Woman" 117 Together Alone 2013 "Pain Is" 132 Together Alone == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Alex Hepburnin kotisivut Luokka:Brittiläiset laulajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fredrik Julius Petersen

Fredrik Julius Petersen (4. huhtikuuta 1820 Tuulos – 8. joulukuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston ylimääräinen professori 1871–1881.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1164 ==Henkilöhistoria== Petersenin isä oli Tuuloksen kappalainen Frans Fredrik Petersen ja äiti Gustafva Elisabet Lalin. Ylioppilaaksi Petersen tuli 1838 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1845. Hänen väitöskirjansa hyväksyttiin 21.9.1870. Hän oli Helsingin yksityislyseon opettaja 1846–1848 ja 1849–1854, samalla Helsingin yläalkeiskoulun vt. rehtori 1848–1854, sitten vt. konrehtori 1854–1856. Porvoon lukion apulainen hänestä tuli 1853, virkaan hänet nimitettiin 1856. Hän oli Helsingin yliopiston vt. roomalaisen kirjallisuuden professori 1870–1883 ja saman oppiaineen ylimääräinen professori 1871–1881. ==Julkaisuja== *De Martiano Capella emendando, 1870Pieni tietosanakirja *Lauseopillinen esimerkki-kokoelma Suomen vanhemmasta kansanrunoudesta kerätty, 1885 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1820 syntyneet Luokka:Vuonna 1883 kuolleet
Kelvin (jalkapalloilija)

Kelvin Mateus de Oliveira, yleensä vain Kelvin (s. 1. kesäkuuta 1993 Curitiba, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa brasilialaista Palmeirasia ja on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja tai oikea laitahyökkääjä. == Seurajoukkueura == Kelvin on Paraná Cluben kasvatti. Hän edusti seuraa kesään 2011 asti, jolloin hän teki sopimuksen Porton kanssa. Yhdessä joukkuetoverinsa Christian Atsun kanssa Kelvin pelasi kauden 2011–2012 lainasopimuksella Rio Avessa. Hän teki ensiesiintymisensä joukkueessa 21. elokuuta 2011 ottelussa Académica de Coimbraa vastaan. Palattuaan Portoon kaudeksi 2012–2013, hän vietti aikaa pääosin seuran reservijoukkueessa. 8. huhtikuuta 2013 hän teki kaksi ensimmäistä maaliaan joukkueessa ottelussa Bragaa vastaan. == Aiheesta muualla == * Kelvinin esittely Footballzz- sivustolla Luokka:Brasilialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Volter af Petersén

Volter af Petersén, aiemmin Petersen (23. lokakuuta 1774 Dragsfjärd – 13. joulukuuta 1841 Dragsfjärd) oli suomalainen tehtailija ja vuorineuvos.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1165Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Volter af Petersen. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 26.8.2021. Petersénin vanhemmat olivat Taalintehtaan ja Björkbodan patruuna, vuorineuvos Johan Adam Petersen ja Fredrika Wittfooth ja puoliso vuodesta 1799 Charlotta Margareta Helena Hästesko (k. 1850), eversti Johan Henrik Hästeskon tytär. Petersén oli ylioppilas Turussa 1786 ja Uppsalassa 1791. Hän oli Turun hovioikeuden auskultantti 1793 ja ylimääräinen notaari 1794. Taalintehtaan ja Björkbodan patruuna hänestä tuli isänsä jälkeen 1797. Petersén laajensi molempia omistukseensa tulleita tehtaita. Hänet aateloitiin ja hän sai vuorineuvoksen arvon 1810. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset ruukinpatruunat Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Vuonna 1774 syntyneet Luokka:Vuonna 1841 kuolleet
Krapina-Zagorje

Krapina-Zagorje on yksi Kroatian piirikunnista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Krapina-Zagorjen pinta-ala on 1 229 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 124 786\. Piirikunnan hallintokeskus on Krapina. pienoiskuva|vasen|Kirkko ja linnanraunio Kostelgradissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Bjelovar-Bilogora

Bjelovar-Bilogora on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 2 640 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 107 186\. Piirikunnan hallintokeskus ja samalla suurin kaupunki on Bjelovar. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Karlovac

Karlovac on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 3 626 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 116 166\. Vuosina 2010–2018 Karlovacin väkiluku laski 9,5 prosenttia. Piirikunnan hallintokeskus on Karlovac. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Koprivnica-Križevci

Koprivnica-Križevci on yksi Kroatian piirikunnista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Koprivnica-Križevcin pinta-ala on 1 748 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 107 076\. Piirikunnan hallintokeskus on Koprivnica. pienoiskuva|vasen|Maisema Sveti Petar Orehovecin kunnassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Isokaalikärpänen

Isokaalikärpänen (Delia floralis) on noin 6–7,5 mm pitkä, harmaa ja mustajalkainen kärpänen, jonka toukat tekevät tuhoaan ristikukkaisten viljelykasvien juuristossa. Ne ovat yhdessä lähilajin pikkukaalikärpäsen (Delia radicum) kanssa kaalin, lantun, retiisin ja nauriin tuholaisia.Kaalikärpänen Farmit.net Isokaalikärpästä esiintyy ainakin Pohjoismaissa, Venäjällä ja Skotlannissa. == Torjunta == Kemiallisesti isokaalikärpäsen pieniä toukkia voidaan torjua ruiskuttamalla dimetoaatilla noin viikon kuluttua munintahuipusta. Lentäviä aikuisia voi torjua pyretroideilla. Harsoilla ja houkutuskaistoilla voi myös pyrkiä torjumaan isokaalikärpäsen aiheuttamia tuhoja. Houkutuskaistakasvina voi käyttää kukkakaalikaistoja. Houkutuskaistat tulee tuhota 2–3 viikkoa munintahuipun jälkeen. Kaalikärpäsiä voi torjua myös viljelykierron avulla sijoittamalla kaali-, lanttu-, retiisi- tai nauris-viljelmät mahdollisimman kauas edellisvuoden viljelmästä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus (MTT), Kasper: Isokaalikärpänen (Delia floralis) *Maria Björkman: Effects of Intercropping on the Life Cycle of the Turnip Root Fly (Delia floralis), Behaviour, Natural Enemies and Host Plant Quality, Doctoral thesis Swedish University of Agricultural Sciences Uppsala, 2007 (pdf) *AgroAtlas: Delia floralis *Plantwise: Turnip maggot (Delia floralis) Luokka:Kärpäset Luokka:Kasvien tuhohyönteiset
Lika-Senj

Lika-Senj on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 5 353 neliökilometriä ja on täten Kroatian suurin piirikunta. Lika-Senjin väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 44 834\. Vuosina 2011–2018 Lika-Senjin väkiluku laski noin 12 prosenttia. Piirikunnan väestöntiheys on 8,3 asukasta neliökilometriä kohden, mikä tekee siitä Kroatian harvaan asutuimman piirikunnan. Lika-Senjin hallintokeskus on Gospić. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Međimurje

Međimurje () on Kroatian pohjoisin piirikunta. Sen pinta-ala on 729 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 109 537\. Piirikunnan hallintokeskus on Čakovec. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Primorje-Gorski Kotar

Primorje-Gorski Kotar on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 3 588 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 283 405\. Piirikunnan hallintokeskus on Rijeka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Sisak-Moslavina

Sisak-Moslavina on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 4 468 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 147 216\. Vuosina 2011–2018 piirikunnan väkiluku laski 14,6 prosenttia. Sisak-Moslavinab hallintokeskus on Sisak. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Varaždinin piirikunta

Varaždinin piirikunta on yksi Kroatian piirikunnista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Piirikunnan pinta-ala on 1 262 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 166 658\. Piirikunnan hallintokeskus on Varaždin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Zadarin piirikunta

Zadar on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 3 646 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 168 031\. Piirikunnan hallintokeskus on Zadar. Muita kaupunkeja ovat Benkovac ja Biograd na Moru. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian piirikunnat
Port Klang

Port Klang eli Klangin satama (, LOCODE MY PKG (Pelabuhan Klang), MY XPQ (lauttasatama)) on Malakansalmessa, Malesian pääkaupunki Kuala Lumpurin lounaispuolella Klangin satamakaupungissa sijaitseva suuri rahtiliikenteen satama. Sataman terminaalit sijaitsevat osin mantereella, osin läheisillä saarilla. Erityisen merkittävää on sataman konttiliikenne. thumb|300px|Port Klangin konttisatamaa ==Rahtiliikenne== Klangin sataman toiminnot jakautuvat useille alueille. Näistä merkittävimmät ovat: Northport (pohjoissatama, mantereella, muun muassa konttiterminaaleja), Westports Malaysia (Pulau Lumut -saarella, muun muassa konttiterminaaleja ja matkustaja-aluslaituri) ja South Point (mantereella). Port Klang on maailman suurimpia rahtisatamia. Satama luetaan tilastoissa yleensä kokonaisrahtimäärältään maailman 30 suurimman sataman joukkoon ja konttisatamana maailman 20 suurimman joukkoon. Amerikkalaisten satamaviranomaisten järjestön AAPA:n maailmantilaston mukaan Port Klangin kautta kulki vuonna 2011 yhteensä 193,7 miljoonaa tonnia rahtia, josta konttiliikenteen osuus oli 9 435,4 kTEU konttia. Eurooppalaisen Rotterdamin sataman mukaan Port Kalangin kautta kulki vuonna 2011 yhteensä 9 604 kTEU kontteja. Vuonna 2012 satama ilmoitti käsitelleensä jo yli 10 000 kTEU kontteja. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Port Klang Authority (pka.gov.my) *Port Klang - Port facilities (pka.gov.my) *Port Klang - Westports Malaysia (westportsmalaysia.com) *Port Klang - Northport (northport.com.my) Luokka:Kuala Lumpur Luokka:Malesian satamat Luokka:Intian valtameren satamat
Petrus Petrosa

Petrus Petrosa eli Pietari Eerikinpoika eli Petrus Erici (k. 1606) oli poliittinen seikkailija, kotoisin Pohjanmaalta. Hän kirjoittautui Braunsbergin jesuiittaseminaariin, opiskeli myös Vilnassa ja kävi Roomassa. Hän palasi 1604 Ruotsiin, ja meni palvelukseen Kaarle IX:n kansliaan. Hänet lähetettiin Prahaan keisari Rudolfin luokse valtion asioissa. Hän palasi Ruotsiin 1605, ja hänet mestattiin epäiltynä salahankkeista Ruotsia ja itse Kaarlea vastaan.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1172 Johan Henrik Holmbergson on tehnyt etsauksen Petrus Petrosa afskräckt från att begå mord på Carl IX, joka sijaitsee Sinebrychoffin galleriassa. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Artturi Leinonen, "Petrus Petrosa" (novelli), Kootut teokset IX, WSOY, 1956 ==Aiheesta muualla== *Petrus Erici, Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Ruotsin teloittamat Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Ruotsinsuomalaiset henkilöt Luokka:1500-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1606 kuolleet
Jukataninharakka

Jukataninharakka (Cyanocorax yucatanicus) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. ==Tuntomerkit== Jukataninharakka on noin 31–33 cm pitkä. Aikuisella jukataninharakalla on musta pää, niska, vatsapuoli ja pyrstön alapuoli sekä sininen selkä, siivet ja pyrstön yläpuoli. ==Levinneisyys== Jukataninharakkaa esiintyy Jukatanin niemimaalla. Sitä tavataan Meksikossa, Belizessä ja Guatemalassa. Lajin populaatioksi arvioidaan 50 000–500 000 yksilöä ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi. ==Lisääntyminen== Jukataninharakka pesii alle 10 yksilön perhekunnittain, joissa nuoret yksilöt auttavat pesivää paria poikasten kasvattamisessa. Naaras munii 4–6 munaa, joita haudotaan 17 päivää. ==Ravinto== Jukataninharakka käyttää ravinnokseen siemeniä ja niveljalkaisia. ==Lähteet== Luokka:Varikset
Borin piirikunta

Borin piirikunta () on piirikunta Serbian itäosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 124 992. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Braničevo

Braničevo () on piirikunta Serbian itäosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 183 625. == Lähteet == Luokka:Serbian piirikunnat
Jablanican piirikunta

Jablanican piirikunta () on piirikunta Serbian eteläosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 216 304. == Lähteet == Luokka:Serbian piirikunnat
Kolubara

Kolubara () on piirikunta Serbian länsiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 174 513. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Mangroveharakka

Mangroveharakka (Cyanocorax sanblasianus) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Mangroveharakkaa tavataan Meksikon länsirannikolla Jaliscosta Guerreroon. Mangroveharakan populaatioksi arvioidaan 50000–500000 yksilöä ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi. ==Lähteet== Luokka:Varikset
Mačva

Mačva () on piirikunta Serbian länsiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 298 931. == Lähteet == Luokka:Serbian piirikunnat
Moravica

Moravica () on piirikunta Serbian keskiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 212 603. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Nišin piirikunta

Nišin piirikunta () on piirikunta Serbian itäosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 376 319. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Pčinja

Pčinja () on piirikunta Serbian kaakkoiskolkassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 159 081. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Pirot

Pirot () on piirikunta Serbian itäosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 92 479. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Pomoravlje

Pomoravlje () on piirikunta Serbian keskiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 214 536. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Rasina

Rasina () on piirikunta Serbian keskiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 241 999. == Lähteet == Luokka:Serbian piirikunnat
Zaječarin piirikunta

Zaječarin piirikunta () on piirikunta Serbiassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 119 967. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Zlatibor

Zlatibor () on piirikunta Serbian länsiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 286 549. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Serbian piirikunnat
Töölönjärvi

Töölönjärvi () oli järvi Helsingissä Helsingin kaupungin, Pikku-Huopalahden (Lillhoplax) kylän ja Kumpulan kylän (Gumtäkt by) raja-alueella. Töölönjärvi kuivatettiin 1870-luvulla. Järvi sijaitsi Pasilan ratapihan paikalla nykyisessä Keski-Pasilassa. == Töölönjoki == Töölönjoki () oli Töölönjärvestä Töölönlahteen johtanut pieni laskujoki. Se kuivui samalla, kun Töölönjärvi kuivattiin. Ratapenkereen, Vauhtitien ja Helsinginkadun rajaamassa puistikossa on jäljellä joen uomaa, ja lumien sulamisen aikaan siinä saattaa olla vettäkin. Töölönjoen suu on Helsinginkadun toisella puolella Eläintarhassa. Näkymä sen kohdalla on taustana Hugo Simbergin maalauksessa Haavoittunut enkeli (1903). Paikka on nimetty taiteilijan samalta paikalta tekemissä luonnoksissa, ja se on edelleen mahdollista tunnistaa maastossa. === Kuvia Töölönjoesta === Tiedosto:Töölönjoki 1.JPG|Töölönjoen uomaa nähtynä ”alavirtaan”. Kuva:Töölönlahden rantatie eläintarhassa.JPG|Töölönjoen suuta Eläintarhassa. Kuva:The Wounded Angel - Hugo Simberg.jpg|Sama maisema on taustana Hugo Simbergin maalauksessa Haavoittunut enkeli vuodelta 1903. == Katso myös == * Kluuvinlahti * Sörnäisten järvi == Huomioita == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * (Artikkiin sisältyy Ruotsin sota-arkiston kartta vuodelta 1776, jossa näkyy Töölönjärven vesistö.) Luokka:Helsingin entiset järvet Luokka:Töölö Luokka:Keski-Pasila
Coit Tower

Coit Tower (myös Lillian Coit Memorial Tower) on 64 metriä korkea näkötorni, joka valmistui vuonna 1933. San Franciscon Telegraph Hill -kukkulalla Yhdysvaltain Kaliforniassa sijaitseva torni valittiin San Francisco Designated Landmarks (San Franciscon maamerkit) -rekisteriin vuonna 1984 ja National Register of Historic Places -rekisteriin vuonna 2008. Art deco -tyyliin rakennetun tornin suunnitteli amerikkalainen arkkitehti Arthur Brown, Jr. avustajanaan Henry Howard. Torni on betonirakenteinen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Coit Tower Emporiksessa. Luokka:Näkötornit Luokka:San Franciscon rakennukset ja rakennelmat Luokka:National Register of Historic Places -kohteet Kaliforniassa Luokka:Yhdysvaltain tornit
August Pettinen

August Pettinen (9. joulukuuta 1857 Ristiina – 5. maaliskuuta 1914) oli suomalainen lähetystyöntekijä, joka työskenteli Ambomaalla parikymmentä vuotta vuodesta 1887. Hän kehitti lähetyskouluja, kokeili puuvillan viljelyä Ambomaalla ja laati ndongankielisiä oppikirjoja. Hän keräsi kielitieteellistä ja kansatieteellistä aineistoa, jota on julkaistu aikakauskirjassa Zeitschrift für Eingeborenensprachen vuosina 1925–1927.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1176 Pettisen vanhemmat olivat koulumestari Karl Pettinen ja Eeva Katarina Pettinen. Hän kävi Suomen lähetysseuran lähetyskoulun ja hänet vihittiin lähetyssaarnaajaksi 1886. Pettinen oli lähetyssaarnaajana Ambomaalla vuosina 1887-1896, 1899-1908 sekä 1911-1914.Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 ==Julkaisuja== * Okaramata k'otango, ka ńolua, [s.n.], 1898. Abc-bok på Ovambospråket. * Okaramata kokuilonga 'kuleša, [s.n.], 1902. * Ijäisyysmietelmiä. 1 hiljaisina hetkinä mietiskeli Aug. Pettinen. Suomen lähetysseura, 1910. * Ijäisyysmietelmiä. 2. hiljaisuushetkinä mietiskeli Aug. Pettinen. Suomen lähetysseura, 1911. * Okaramata k'elongo lj'uukriste, Finska Missionssällskapet, 1913. * Gebete und Zaubersprühe der Aandonga ; Märchen der Aandonga ; Sagen und Mythen der Aandonga ; Lieder und Rätscl der Aandonga Berlin, 1925-1927. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1857 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet Luokka:Suomen Lähetysseuran lähetystyöntekijät
Radanrakentajien hautausmaa (Lahti)

Radanrakentajien hautausmaa on Lahdessa Järvenpään kaupunginosassa sijaitseva hautausmaa, jolle on haudattu menehtyneitä Riihimäki–Pietari-radan rakentajia. Hautausmaa sijaitsee Lahti-Nastola maantien eli seututien 312 varrella Valtatie 12 risteyksen lähellä. Hautausmaalle on viitoitus seututieltä. Pietarin radan rakentaminen alkoi vuonna 1868 ja Lahden seudulle saapui ihmisiä ulkopaikkakunnilta ratatöiden houkuttelemina. Työnetsijöiden ja kerjäläisten mukana Lahden ja Hollolan seudulle levisi tauteja, joista kohtalokkaimpana lavantauti. Myös paikallista väestöä vaivasi suuri kuolleisuus, ja tällöin päätettiin perustaa erillinen hautausmaa ulkopaikkakuntalaisille radanrakentajille. Ratatyöläisille tehtiin radanvarteen tilapäisiä hautausmaita, ja näistä yksi on Lahden radanrakentajien hautausmaa. On arvioitu, että Lahden radanrakentajien hautausmaalla on haudattuna noin 300 vainajaa. Radanrakentajien hautausmaat sijaitsevat myös Hausjärvellä, Hollolassa, Nastolassa ja Kärkölässä. Hautausmaata ympäröivä aita on rakennettu rautatiekiskoista ja sisäänkäynnin yhteydessä on vuonna 1953 Lahden seurakunnan pystyttämä muistopatsas. Patsaassa on teksti ”Vuosien 1867–1868 suurina nälkävuosina haudattiin tähän paikkaan nälkään ja kulkutauteihin kuolleita Hollolan pitäjän Lahden ja Järvenpään kylistä sekä muualta kotoisin olleita Riihimäen – Pietarin radan rakentajia.” == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lahden hautausmaat Luokka:Suomen rautatieliikenne Luokka:Järvenpää (Lahti)
Jarkko Immonen (täsmennyssivu)

Jarkko Immonen tarkoittaa muun muassa seuraavia: *Jarkko Immonen (s. 1982), suomalainen jääkiekkoilija ja lajin maailmanmestari vuodelta 2011 *Jarkko Immonen (s. 1984), suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä