Seitsemisen kansallispuisto

Seitsemisen kansallispuisto sijaitsee valtion omistamilla mailla Ylöjärven ja Ikaalisten kaupunkien alueella Pirkanmaan maakunnassa. Ylöjärvellä sijaitseva osa on entisen Kurun kunnan aluetta. Metsähallituksen hoitovastuulla olevan kansallispuiston pinta-ala on 45,5 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1982. == Maantiede ja luonto == Alueen maisema on vaihtelevaa. Metsien ja harjujen lomassa on monia soita. Kansallispuiston länsiosassa sijaitsee pohjois–eteläsuuntainen Seitsemisharju, joka nousee noin 20 metriä ympäristöään korkeammalle. Puiston eliölajistossa esiintyy myös pohjoisia lajeja, kuten soilla tavattava riekko. Puiston tunnuseläin on näätä. pienoiskuva|vasen|Metsää Multiharjun luontopolun varrella. Kansallispuiston metsät ovat vanhoja ja iso osa niistä on entistä metsätalousmaata.Kansallispuistot — Maamme luonnon helmet s.161 Multiharjun aarnimetsä suojeltiin vuonna 1910, ja sen vanhimmat männyt ovat lähes 400 vuotta vanhoja. Vanhojen metsien lajistoon kuuluvat muun muassa varpuspöllö, viirupöllö, pohjantikka, harajuuri ja raidankeuhkojäkälä. Yli puolet puiston pinta-alasta on suota. Seitsemisessä on rämeitä, korpia ja puuttomia nevoja. Alueen soita ojitettiin 1960- ja 1970-luvuilla, ja niitä on palautettu luonnontilaan ennallistamalla. Koveron perinnetilan yhteydessä on peltoja, niittyjä ja metsälaitumia, joita on säilytetty laidunnuksella ja niittämisellä. Alueen lajistoon kuuluvat muun muassa ketosilmäruoho ja paimenmatara. == Opastus ja palvelut == Seitsemisen kansallispuiston pääopastuspaikkana toimii puiston luoteisosassa sijaitseva luontokeskus, joka on toiminut vuodesta 1989 lähtien. Kansallispuistoon pääsee pohjoisesta seututien 332 (Parkano–Kuru) kautta ja etelästä Ikaalisten Sisätön tai Ylöjärven Poikeluksen kautta. Matkahuolto liikennöi koulupäivisin Kurun ja Parkanon välistä reittiä. Kansallispuistossa on kolme luontopolkua. Aarnipolku (1,8 km) kulkee Multiharjulla, Saari-Soljanen (2,0 km) kulkee suolla samannimisen lammen ympäri ja Runokangas (2,0 km) kulkee luontokeskuksen ympäristössä. Muita rengasreittejä ovat Harjupolku (5,2 km), Torpparintaival (6,3 km), Uittajanpolku (18 km) ja Pyöräilyreitti (16,3 km). Saari-Soljasella on 500 metrin esteetön reitti. Pirkan Taival -retkeilyreitistö kulkee Seitsemisen kautta. Reitistöä pitkin pääsee Riuttaskorven virkistysmetsään ja Helvetinjärven kansallispuistoon. Muita palveluita *Vuokratuvat: 2 kpl (Kortesalo ja Pitkäjärvi) *Telttailupaikat: 5 kpl ja tulipaikat: 8 kpl *Kahvila- ja kioskipalveluita luontokeskuksen kahviossa, majoituspalveluita ja ohjelmapalveluita alueen luontomatkailuyrittäjillä *Koveron perinnetila: opastus, tapahtumat, työnäytökset === Kävijämäärät === Seitsemisen kansallispuiston kävijämäärät Vuosi Kävijämäärä Lähde 2010 40 500 2011 37 500 2012 37 600 2013 39 700 2014 41 000 2015 47 200 2016 42 200 2017 44 400 2018 42 500 2019 45 900 2020 60 800 2021 48 200 2022 43 500 2023 43 600 Vuonna 2023 kansallispuistossa tehtiin 43 600 käyntiä. Vuonna 2019 tehdyn kävijätutkimuksen mukaan 61 prosenttia kävijöistä oli päiväkävijöitä ja 39 prosenttia yöpyi. Kävijöistä 47 prosenttia oli Seitsemisen kansallispuistossa ensimmäistä kertaa. Suosituimmat käyntikohteet olivat Kovero, luontokeskus ja Multiharju. ==Kuvia== Tiedosto:1982 - Seitsemisen luonnonpuisto.jpg|Suomen postilaitos julkaisi vuonna 1982 postimerkin Seitsemisen kansallispuistosta. Tiedosto:Kovero farm at Seitseminen NP.jpg|Koveron perinnetila Tiedosto:Suo Seitseminen.JPG|Suota Seitsemisen kansallispuistossa. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Luontoon.fi — Seitsemisen kansallispuisto * luokka:Pirkanmaan nähtävyydet Luokka:Kuru Luokka:Ikaalisten luonto Luokka:Ylöjärven luonto Luokka:Pirkanmaan luonnonsuojelualueet