Letalnica bratov Gorišek

Letalnica bratov Gorišek on yksi maailman kuudesta lentomäestä. Se sijaitsee Planicassa Kranjska Gorassa Sloveniassa. Letalnica bratov Gorišek on lentomäistä toiseksi suurin Vikersundbakkenin jälkeen. Lentomäestä voi pystyä hyppäämän uuden maailmanennätyshypyn. Letalnica bratov Gorišek on osa Planica Nordic Centeriä, johon kuuluvat myös Bloudkova Velikankan mäkihyppystadion ja maastohiihtostadion. ==Historia== Planican ensimmäinen lentomäki oli Bloudkova Velikanka, joka avattiin jo vuonna 1934. Se oli maailmanennätysmäki vuoteen 1948 asti. Silloisesta mäestä Josef Bradl hyppäsi ensimmäisen yli 100 metrin hypyn. Kun Heini-Klopfer-Skiflugschanzesta ja Kulmin lentomäestä hypättiin pidemmälle, ensimmäiset suunnitelmat uudesta lentomäestä kehitettiin vuonna 1954. Vuonna 1968 slovenialaiset veljekset Lado ja Janez Gorišek rakennuttivat Planicaan uuden Letalnica K153 -lentomäen. Alastulorinteen suurin kulma oli 42,24° ja vauhtimäen pituus oli 145 metriä. Letalnican suunnitteli Stanko Bloudek yhdessä Gorišek-veljesten kanssa. Lentomäki on erikoinen siitä, että keulan korkeus on vain kaksi metriä. Siitä huolimatta lentorata oli jopa 15 metriä korkea. Se johtui erittäin jyrkästä alastulorinteestä, jota ei oltu muotoiltu mitenkään. Helmikuussa 1969 valmistui 12 metriä korkea ja 8 metriä leveä tuomaritorni. Letalnica avattiin virallisesti 19. maaliskuuta 1969, ja seuraavina päivinä hypättiin viisi uutta maailmanennätystä. Vuonna 1972 kautta aikain ensimmäiset lentomäen maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin K165 Letalnicassa, samoin kuin vuoden 1979 lentomäen MM-kilpailut. Vuonna 1984 järjestelykomitea päätti remontoida ja suurentaa Letalnican kunnioittaakseen Planican 50-vuotisjuhlavuotta. Tämä oli ensimmäinen iso remontti, ja suurin osa töistä tehtiin kesän ja syksyn aikana. Jugoslavian sotilaat, vapaaehtoiset ja erilaiset työorganisaatiot auttoivat rakennustöissä Gorišekin veljeksiä. 1 500 m3 maa-ainesta vaihdettiin alastulorinteeseen ja 300 m3 maa-ainesta kaivettiin pois vauhtimäen alta, koska vanha puinen vauhtimäki korvattiin metallisella vauhtimäellä. Lisäksi keulaa siirrettiin 5 metriä taaksepäin. Vuoden 1985 lentomäen MM-kilpailut järjestettiin K185 Letalnicassa. Lentoradan takia vuosien 1993–1994 remontissa keulaa siirrettiin kymmenen metriä taaksepäin ja alastulorinteen kulmaksi remontoitiin 33 astetta. Remontin ansiosta lentorata muuttui V-tyylille sopivaksi. Rakennustöitä johtivat Gorišekin veljekset. Kunnostettu Letalnica oli valmis vuoden 1994 lentomäen MM-kilpailuja varten. Maailmanennätyksiä ei hypätty muualla kuin Planican lentomäessä vuodesta 1987 Vikersundin uuden lentomäen käyttöönottoon asti vuonna 2011. Lentomäen MM-kilpailuissa vuonna 1994 Toni Nieminen hyppäsi maailman historiassa ensimmäistä kertaa yli 200 metriä kantaneen hypyn, hyppy oli 203,0 metriä pitkä. Vuoden 1994 jälkeen mäkeen on tehty vain pieniä muunnoksia. Suurin osa muunnoksista on tehty täyttämään FIS:n vaatimukset, mutta myös pitämään yllä kilpailua maailmanennätyksestä. Vuoden 2004 lentomäen MM-kilpailuja varten mäen sädettä suurennettiin vuonna 2003 mahdollistaen yli 230 metrin hypyt. Vuoden 2004 MM-kilpailussa K-piste oli 185 metrissä ja HS- piste 215 metrissä. Lähes joka vuosi on myös kaivettu alastulorinteen monttua. Mäen voimassa olevan mäkiennätyksen, 239,0 metriä, hyppäsi norjalainen Bjørn Einar Romøren vuonna 2005. Hypyllään Romøren piti hallussaan maailmanennätystä vajaat kuusi vuotta. Samassa kisassa Janne Ahonen hyppäsi pitemmälle (240,0 metriä), mutta kaatui ja eikä saanut maailmanennätystä itselleen. Hyppy oli mahdollisesti pitempikin, mutta alastulorinteen mittausasteikko loppui 240 metriin. Lentomäen MM-kilpailut järjestettiin Letalnicassa vuonna 2010. Mäen profiili ei rankaise tekniikkavirheitä ja ponnistusvoiman puutetta, jos ponnistuksen suuntaus on hyvä. Kilpailuaikaan aamupäivällä on usein vastatuuli, kuten lentomäen suunnitellut insinööri Stanko Bloudek harkitsi valitessaan rakennuspaikkaa Letalnicalle. Vastatuulen takia on mahdollista hypätä pidemmälle ja alastulo on turvallisempi tehdä pitkiin hyppyihin. Näiden erikoisuuksien takia Letalnica korostaa hyppääjissä hyviä lentäjiä ja ponnistuksen suuntaajia (kuten Robert Kranjec), koska lennon aikana voi paikata teknisiä virheitä ja ponnistusvoiman puutetta. Myös uudessa lentomäessä on samat piirteet. ===Uudistus 2013–2015=== Uuden mäkiprofiilin piirsi Janez Gorišek yhdessä poikansa Sebastjan Gorišekin kanssa. Vuosien 2013–2015 aikana Planican lentomäki rakennettiin kokonaan uudelleen. K-piste siirtyy 185 metristä 200 metriin ja HS-piste 215 metristä 225 metriin. Vanha torni purettiin kokonaan ja tilalle rakennetaan betoninen vauhtimäki, jossa on helposti muokattavissa oleva keula seuraavaa suurentamista varten. Keulaa siirrettiin taaksepäin 12–13 metriä ja nostettiin ylemmäs viisi metriä. Alamäen profiilia on muokattu nykyaikaisemmaksi ja sitä on myös betonoitu, jotta pidemmät hypyt onnistuvat turvallisemmin kuin vanhassa mäessä. Myös katsomot rakennettiin kokonaan uudestaan ja yleistä infrastruktuuria parannettiin, jotta ne voisivat palvella jopa 100 000 katsojaa. Koko rakennusprojekti oli valmis kevään 2015 maailmancupin finaaliviikonloppua varten. Uudistuksen takia kevään 2014 Planican kilpailut siirrettiin suurmäkeen, koska lentomäki oli remontissa. Vuonna 2018 HS-piste siirrettiin 240 metriin. Uudistetussa lentomäessä järjestettiin vuoden 2020 lentomäen MM- kilpailut. ==Mäkiennätyksen kehittyminen== Mäkiennätyksen 252,0 metriä on hypännyt Ryōyū Kobayashi. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 6.3.1969 Miro Oman 135,0 m Koehyppy Ensimmäinen hyppy 21.3.1969 Jürgen Dommerich 137,0 m Planica Ski Flying Week 21.3.1969 Lars Grini 146,0 m Planica Ski Flying Week 21.3.1969 Jiří Raška 148,0 m Planica Ski Flying Week 21.3.1969 Horst Queck 149,0 m Planica Ski Flying Week 21.3.1969 Josef Matouš 151,0 m Planica Ski Flying Week Kaatunut 21.3.1969 Bjørn Wirkola 156,0 m Planica Ski Flying Week 22.3.1969 Jiří Raška 156,0 m Planica Ski Flying Week 22.3.1969 Bjørn Wirkola 160,0 m Planica Ski Flying Week 22.3.1969 Jiří Raška 164,0 m Planica Ski Flying Week 23.3.1969 Manfred Wolf 165,0 m Planica Ski Flying Week K153-mäen mäkiennätys 15.3.1974 Walter Steiner 169,0 m Planica Ski Flying Week 15.3.1974 Walter Steiner 177,0 m Planica Ski Flying Week Kaatunut ME 18.3.1977 Reinhold Bachler 169,0 m Planica Ski Flying Week 19.3.1977 Reinhold Bachler 172,0 m Planica Ski Flying Week 20.3.1977 Bogdan Norčič 181,0 m Planica Ski Flying Week Kaatunut ME 17.3.1979 Axel Zitzmann 179,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1979 Kaatunut ME 18.3.1979 Klaus Ostwald 175,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1979 18.3.1979 Klaus Ostwald 176,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1979 K165-mäen mäkiennätys 15.3.1985 Mike Holland 186,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1985 15.3.1985 Matti Nykänen 187,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1985 15.3.1985 Matti Nykänen 191,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1985 13.3.1987 Andreas Felder 192,0 m Maailmancup Kaatunut ME 14.3.1987 Piotr Fijas 194,0 m Maailmancup K185-mäen mäkiennätys 23.3.1991 André Kiesewetter 196,0 m Maailmancup Kaatunut ME 17.3.1994 Martin Höllwarth 196,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1994 17.3.1994 Andreas Goldberger 202,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1994 Kaatunut ME 17.3.1994 Toni Nieminen 203,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1994 18.3.1994 Christof Duffner 207,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1994 Kaatunut ME 18.3.1994 Espen Bredesen 209,0 m Lentomäen MM-kilpailut 1994 22.3.1997 Espen Bredesen 210,0 m Maailmancup 22.3.1997 Lasse Ottesen 212,0 m Maailmancup 22.3.1997 Dieter Thoma 213,0 m Maailmancup Kaatunut ME 19.3.1999 Martin Schmitt 219,0 m Maailmancup Kaatunut ME 19.3.1999 Martin Schmitt 214,5 m Maailmancup 20.3.1999 Tommy Ingebrigtsen 219,5 m Maailmancup 16.3.2000 Thomas Hörl 224,5 m Maailmancup 18.3.2000 Andreas Goldberger 225,0 m Maailmancup 20.3.2003 Adam Małysz 225,0 m Maailmancup 20.3.2003 Matti Hautamäki 227,5 m Maailmancup 21.3.2003 Veli-Matti Lindström 232,5 m Maailmancup Kaatunut ME 22.3.2003 Matti Hautamäki 228,5 m Maailmancup 23.3.2003 Matti Hautamäki 231,0 m Maailmancup 17.3.2005 Andreas Widhölzl 234,5 m Maailmancup Kaatunut ME 20.3.2005 Tommy Ingebrigtsen 231,0 m Maailmancup 20.3.2005 Bjørn Einar Romøren 234,5 m Maailmancup 20.3.2005 Matti Hautamäki 235,5 m Maailmancup 20.3.2005 Bjørn Einar Romøren 239,0 m Maailmancup HS215-mäen mäkiennätys 20.3.2005 Janne Ahonen 240,0 m Maailmancup Kaatunut ME 20.3.2015 Michael Hayböck 241,5 m Maailmancup 20.3.2015 Michael Hayböck 242,0 m Maailmancup Kaatunut 20.3.2015 Peter Prevc 248,5 m Maailmancup 16.3.2016 Tilen Bartol 252,0 m Maailmancup Kaatunut 25.3.2017 Robert Johansson 250,0 m Maailmancup 25.3.2017 Stefan Kraft 251,0 m Maailmancup 25.3.2017 Kamil Stoch 251,5 m Maailmancup HS225-mäen mäkiennätys 22.3.2018 Gregor Schlierenzauer 253,5 m Maailmancup Kaatunut ME 24.3.2019 Ryōyū Kobayashi 252,0 m Maailmancup ==Lähteet== *Letalnica bratov Gorišek skisprungschanzen.com *Planica Planica.si ==Aiheesta muualla== Luokka:Slovenian hyppyrimäet Luokka:Kranjska Goran kunta