Talvisodan pommitukset

Talvisodan pommitukset olivat laajamittaisia ilmapommituksia, jotka Neuvostoliitto kohdisti monille Suomen paikkakunnille talvisodan aikana. Suomessa oli valmistauduttu 1930-luvun lopulla siihen, että Neuvostoliitto käyttäisi pääasiassa TB-3-pommikoneita, mutta Neuvostoliitto oli pääasiassa Espanjan sisällissodan kokemusten perusteella lisännyt SB-2- ja DB-3-pommikoneita, jotka olivat nopeita; Suomen päähävittäjätyypiksi hankittuja Fokker D.XXI -koneita nopeampia. Kaikkiaan talvisodan aikana pommitettuja paikkakuntia oli peräti 690 kappaletta ja pommituslentoja 2 726 kertaa.http://materiaalit.internetix.fi/fi/opintojaksot/9historia/paamaja/talvisodan_pommituksethttp://www.tampereensuomalainenklubi.fi/tapahtumat/08052006.html Carl Geustin kokoamisen tietojen mukaan pommituksissa olisi kuollut 956 ihmistä, haavoittunut vakavasti 540 ja lievästi 1 300 (1 316).http://www.virtualpilots.fi/hist/WW2History-punanakokulma_haukkoja.html Joulukuussa 1939 Neuvostoliiton ilmavoimien lentokoneet 7. armeijan rintamalohkolla tulittivat tai pommittivat omia joukkojaan kuusi kertaa. Kaksi 68. hävittäjärykmentin I-16-lentokonetta ampui alas Neuvostoliiton 4. jalkaväkidivisioonan 39. kiväärirykmentin ilmatorjuntajaos. 1. joulukuuta 1939 törmäsi Itämeren laivaston miinatorpedolentorykmentin lentokone lähdössä pommivarastoon, jonka seurauksena tapahtui räjähdys, ja suuri osa lentokoneista tuli kahdeksi tai kolmeksi viikoksi lentokelvottomiksi. == Sotilaallis-taktisista taloudellis-strategisiin pommituksiin == === Puolustuskansankomissaarin toimintaohje === Neuvostoliiton puolustusministeri marsalkka Kliment Vorošilov ilmoitti marraskuussa 1939 toimintaohjeessaan, että ilmavoimien oli vältettävä pommittamasta kaupunkeja ja taajamia, joissa ei ole vihollisen huomattavia voimia. Helsingin asuinkorttelien pommitus 30. marraskuuta 1939 aiheutti kritiikkiä ulkomaisissa joukkotiedotusvälineissä, minkä vuoksi Vorošilov määräsi: ”Ilmavoimia kielletään ehdottomasti pommittamasta kaupunkeja ja rauhanomaista väestöä, mikä on saatettava jokaisen lentäjän ja lentoperämiehen tietoon.” === Työläisten ja talonpoikien armeijan sotaneuvoston päämaja === Joulukuussa 1939 perustettiin puna-armeijan päämaja, jonka muodostivat Vorošilov, Nikolai Kuznetsov, Boris Šapošnikov ja Josif Stalin. Ensimmäisiksi käskyikseen he määräsivät: 1. tammikuuta 1940 toimintaohjeessa käskettiin: 5. tammikuuta 1940 alkaen käskyjen henkilökohtaiset allekirjoitukset korvattiin kollektiivisella Sotaneuvoston päämaja -allekirjoituksella. 21. tammikuuta 1940 edellyttiin jo laajaa taloudellista sodankäyntiä: http://heninen.net/sortavala/raids/suomeksi.htm == Taulukko eräistä talvisodan aikana pommitetuista paikkakunnistaPalmu: "Suomen ilmatorjunnan vaiheita 1925-1990" s.44-45== Paikkakunta Aika Tappio Muuta Kokonaismäärä 12 paikkakuntaa # joulukuuta Antrea 1.–2. joulukuuta, 19. helmikuuta, 2. maaliskuuta yhteensä 11 kuollutta Elisenvaara 26. joulukuuta, 15. ja 20. helmikuuta yhteensä 35 kuollutta 39 pommituskertaa, 280 konesuoritusta Enso # ja 19. joulukuuta Haapamäki 29. helmikuuta Hamina 1.–2. joulukuuta, 1. helmikuuta 14 kuollutta Hanko 12., 19., 21., 22. ja 25. joulukuuta; 14., 17. ja 28. tammikuuta; 1. ja 26. helmikuuta 6 kuollutta, 168 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta 72 pommituskertaa, yhteensä 260 konesuoritusta Haparainen 1. helmikuuta Heinola 13. helmikuuta Helsinki 30. marraskuuta; 1.–2., 19. ja 22. joulukuuta; 13.–14. tammikuuta 97 kuollutta 8 pommituskertaa, 70 konesuoritusta Hiitola 1.–2. joulukuuta, 2. maaliskuuta Hämeenlinna 13. tammikuuta yhteensä 13 kuollutta 8 pommituskertaa, 50 konesuoritusta Iisalmi 17. helmikuuta yhteensä 41 kuollutta 11 pommituskertaa, 80 konesuoritusta Ilomantsi 25. joulukuuta Immola 1.–2. joulukuuta ref Impilahti 5.–6. joulukuuta 5.12., 6.12. Pitkäranta, 6.12. Koirinoja ja 6.12. Kitelähttps://web.archive.org/web/*/http://www.digipaper.fi/US-talvisodan- lehdet/36706/ Ivalo 26. tammikuuta Jaakkima 15. helmikuuta Ratayhteys kannakselle katkesi Johannes 28. tammikuuta Jyväskylä 29. ja 31. joulukuuta yhteensä 22 kuollutta Jänisjärvi 19.–20. joulukuuta yhteensä 49 kuollutta 36 pommituskertaa, 220 konesuoritusta Jääski 1.–2. joulukuuta Kajaani 15. tammikuuta, 7. helmikuuta Karjaa 12.–14 tammikuuta, 1. helmikuuta Kauniainen 14. tammikuuta Kemijärvi 13. tammikuuta, 24. helmikuuta Keuruu 29. joulukuuta Kettu Papinaho, Aili Kanerva, Eino Nurmela, Kerttu Kalliohttp://www.keuruu.fi/pihlajavesi/pihlajaveden-kyla/pihlajaveden- sotaveteraanit/475-pihlajaveden-pommitus-29121939 Koivisto 17. tammikuuta Kirkkonummi 2. joulukuuta Kontiomäki 20. ja 27. joulukuuta Kotka 1.–2., 23. ja 26. joulukuuta; 18., 28. tammikuuta; 3. maaliskuuta 18.1. täysosuma jäänmurtaja Tarmoon 39 kuollutta, 11 haavoittunutta Kouvola 1.–2. joulukuuta; 20. tammikuuta; 18.–20., 26. ja 29. helmikuuta; 2. maaliskuuta 28 kuollutta, 276 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta 39 pommituskertaa, 850 konesuoritusta Kuhmo 28. tammikuuta 122 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta Kuopio 6. tammikuuta, 2.–3. helmikuuta, 5. maaliskuuta 38 kuollutta, 157 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta 5 pommituskertaa, 80 konesuoritusta Kuusamo 26. tammikuuta Käkisalmi 25. ja 29. joulukuuta yhteensä 12 kuollutta, rakennusvauriot mittavat Lahti 30. marraskuuta; 1.–2., 21. ja 27. joulukuuta; 6., 13. ja 20. tammikuuta; 13. ja 26. helmikuuta; 2.–3. maaliskuuta 23 kuollutta, 394 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta Lahden radioasema vaikeni noin 3 viikoksi. 23 pommituskertaa, 300 konesuoritusta. Toisen lähteen mukaan Lahtea pommitettiin 36 kertaa.http://www.kukamitalahti.fi/main.php?id=643 Lappeenranta 16.–17. tammikuuta; 15., 21. ja 26. helmikuuta; 2.–3. maaliskuuta 37 kuollutta, 398 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta 36 pommituskertaa, 550 konesuoritusta Loppi 14. tammikuuta Loviisa 1.–2. joulukuuta, 28. tammikuuta, 1. helmikuuta Loimaa 21. joulukuuta, 19. helmikuuta 3 kuollutta, 2 ihmistä ja 1 hevonen Toistakymmentä pommia Matkaselkä 20. joulukuuta Mikkeli 5. tammikuuta, 20. helmikuuta, 2. ja 5. maaliskuuta 63 kuollutta, 194 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta 5.1. pommitus johti Päämajan hajasijoitukseen. 10 pommituskertaa, 110 konesuoritusta Mänttä 20. tammikuuta Nurmes 23. tammikuuta yhteensä 22 kuollutta 37 pommituskertaa, 150 konesuoritusta Nurmijärvi 31. joulukuuta 31.12. kuolleita 4 Oulu 1., 3. ja 21. tammikuuta Pajala 21. helmikuuta Petsamo 5. joulukuuta Päämajan tilannetiedotus 6.12.1939 klo 12.00. Pori 22. joulukuuta, 14. tammikuuta, 2. helmikuuta 2.2. kuolleita 21 Porvoo 25. joulukuuta, 1. ja 13. helmikuuta Rajamäki 26. joulukuuta Rauma 22. joulukuuta, 14. ja 28. tammikuuta 123 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta Riihimäki 15., 19. ja 26. helmikuuta; 2. maaliskuuta yhteensä 40 kuollutta 40 pommituskertaa, 620 konesuoritusta Rovaniemi 31. joulukuuta, 31. tammikuuta, 13. maaliskuuta yhteensä 25 kuollutta 19 pommituskertaa, 170 konesuoritusta Ruotsinpyhtää 10. tammikuuta Salo 14. tammikuuta Savonlinna 29. helmikuuta 12 kuollutta, 145 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta (muun muassa Tuomiokirkko paloi) Savukoski 26. tammikuuta Seinäjoki 3. helmikuuta yhteensä 10 kuollutta yksi pommituskerta, 27 konesuoritusta Simola 1. joulukuuta Sortavala 19.–20. joulukuuta, 2. helmikuuta 31 kuollutta, rakennusvauriot mittavat 2.2. koneita 92 viitenä aaltona 23 pommituskertaa, 200 konesuoritusta Sotkamo 26. tammikuuta Sottunga 14. tammikuuta Tainionkoski 1.–2. joulukuuta Tammisaari 12., 22.–23. joulukuuta; 10. ja 14. tammikuuta; 1. helmikuuta Tampere 19., 21. ja 25. joulukuuta; 15. ja 20. tammikuuta; 17.helmikuuta; 2. maaliskuuta 17 kuollutta, 245 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta 12 pommituskertaa, 260 konesuoritusta Turku 19., 23. ja 25. joulukuuta; 1., 12., 17. ja 20. tammikuuta; 26. ja 29. helmikuuta; 2. maaliskuuta 53 kuollutta, 319 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta 61 pommituskertaa 440 konesuoritusta Uuras 19. helmikuuta Uusikaupunki 14. tammikuuta Vaasa 29. ja 31. joulukuuta; 12. ja 14. tammikuuta 22 kuollutta, 136 tuhoutunutta tai vaurioitunutta rakennusta 6 pommituskertaa, 85 konesuoritusta Viipuri 1.–2., 19. ja 25. joulukuuta; 6. ja 14.–15. tammikuuta; 3., 10., 13., 17.–18. ja 21. helmikuuta 38 tai 60 kuollutta (lähteestä riippuen), rakennusvauriot mittavat 64 pommituskertaa, 1 400 konesuoritusta == Henkilötappiot yhteensä == Talvisodan aikana tehdyn tilaston mukaan pommituksissa:Palmu: "Suomen ilmatorjunnan vaiheita 1925-1990" s. 45 * Kuoli 956 henkilöä (sodan jälkeisen virallisen tilaston mukaan kuolleita 848 henkilöä) * Vammautui vaikeasti 540 henkilöä * Vammautui lievästi 1 316 henkilöä == Rakennusvaurioiden yhteenveto == Pommituksissa tuhoutui tai vaurioitui kaikkiaan: * Kivitaloja: ** Tuhoutuneita 157 ** Vaurioituneita 696 * Puutaloja: ** Tuhoutuneita 1 764 ** Vaurioituneita 4 137 == Muita vaurioita == Rautatiekalustosta tuhoutui: * 243 veturia eli noin kolmannes koko määrästä * noin 2 000 rautatievaunua eli noin 10 % kokonaismäärästä Pudotetut merimiinat eivät aiheuttaneet vaurioita, mutta työllistivät raivaushenkilöstöä. == Lähteet == * * * Juutilainen, A.; Leskinen, J: Talvisodan pikkujättiläinen. ISBN 951-0-23536-9. == Katso myös == * Talvisodan ilmatorjunta === Viitteet === *