Paloniemen kartano

Paloniemen kartano oli 1600-luvulla muodostettu kartano Lohjalla, Uudellamaalla. Kartanon päärakennus tuhoutui tulipalossa 6. tammikuuta 1950, jonka jälkeen kartanoalueelle rakennettiin vanhainkoti Lohjan kunnan toimesta. Kartanon alueella sijaitsi myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin kuuluva psykiatriseen hoitoon erikoistunut sairaala, kunnes HUS lakkautti sairaalan 2010-luvulla. == Historia == Paloniemen kartano sijaitsi kannaksella Hormajärven ja Lohjanjärven välissä. Paloniemi on entinen ratsutila, josta muodostettiin 1600-luvulla kartano. Tilaan liitettiin 1620-luvulla toinen Paloniemen kylän tiloista. Noin vuonna 1760 kartanoon liitettiin Tervan perintötila, joka oli ollut kartanon lampuotitilana vuodesta 1707. Vuonna 1900 myös Humppilan yksinäinen perintötila liitettiin kartanoon. Vuonna 1939 kartanon maiden kokonaispinta-ala oli 400 hehtaaria. Sotien jälkeen pääosa kartanon maista jaettiin maanhankintalain nojalla Karjalasta tulleelle siirtoväelle. === Omistajat === Lista Paloniemen tilan omistajista: Nimi Vuodet Johan Petersson 1540-1571 Peter Johansson 1572-1580 Mårten Petersson 1580-1600 Margareta 1600-1610 Matti Pouki 1616-1624 vouti Hans Mårtensson 1625-1656 ratsumies Henrik Hansson 1657-1662 Elli Henriksdotter 1663-1685 Anna Mårtensdotter 1686.1699 Hans Kristersson Pahlman 1700-1702 Anna Mårtensdotter 1703-1704 rykmentinkirjuri Nils Elsund 1705-1709 Anna Tammelin 1709-1738 kapteeni Otto Mauritz Jägerhorn af Storby 1739-1794 kapteeni Reinhold Krabbe 1795-1821 Anna Hedvig Krabbe 1821-1823 majuri Per Samuel Elfving 1824-1827 Sofia Elisabet Elfving 1827-1854 kollegisihteeri Adolf Nymander 1854-1871 Beata Sofia Adolfina Nymander 1871-1874 Nymanderin perikunta 1874-1880 Albert Fridolf Granstedt 1880-1897 konsuli Hendrik van Gilse van der Pals 1897-1914 G. A. Lackman 1914-1927 Aleksander Jokinen 1927-1930 Lohjan maalaiskunta 1930-1997 Lohjan kaupunki 1997- === Rakennukset === Paloniemen kartanon viimeisin päärakennus rakennettiin vuosina 1898-1900 osaksi kivestä ja osaksi puusta. Sen rakennutti pietarilainen tehtailija ja konsuli Hendrik van Gilse van der Pals. Rakennuksen suunnitteli professori Eliel Saarinen ja tyylisuunnaltaan se edusti kansallisromantiikkaa. Päärakennus oli osaksi kaksikerroksinen ja osaksi kolmessa kerroksessa. Kartanon alakerrassa oli 11 huonetta ja yläkerrassa 16 huonetta, Myös päärakennuksen sisustus oli osin Saarisen suunnittelemaa. Juhlasalin runsaasti koristeltu kalusto oli verhottu punaisella nahkapäällysteellä ja seiniä peitti suuret maalaukset. Huonekalut valmisti porvoolainen Iris -tehdas. Paloniemen kartanon päärakennus tuhoutui tulipalossa 6. tammikuuta 1950. Paikalle ei enää koskaan rakennettu uutta päärakennusta vaan Lohjan kunta rakennutti tilalle vanhainkodin. Kunta oli jo vuonna 1930 ostanut rakennuksen kunnalliskodiksi. Kartanoa ympäröi hehtaarin laajuinen puisto. Kartanon talousrakennuksista suurin osa on valmistunut myös 1800-1900-lukujen vaihteessa. Näihin rakennuksiin kuuluu muun muassa tiilinen makasiini, mylly ja kivinavetta. Kartanon kivinavetan seinässä lukee rakennusvuosi 1901 ja konsuli van Gilse van der Palsin nimikirjaimet. Kartanon alueella yhä pystyssä oleviin Eliel Saarisen suunnittelemiin rakennuksiin kuuluu Lohjanjärven rannassa sijaitseva venevaja ja metsänvartijan mökki, sekä luultavasti myöskin huvimaja. Tilalla on myös aiemmin sijainnut meijeri. == Lähteet == Luokka:Lohjan kartanot