EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1957

Vuoden 1957 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Lahdessa Radiomäen kentällä 1. syyskuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 42 Ruotsi 64 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m B. Mårtensson (R) 12,3 U. Olovsson (R) 12,4 T. Valkama (S) 12,6 A. Lehmijoki (S) 12,6 200 m U-B. Olofsson (R) 25,3 A. Lehmijoki (S) 25,9 A-L. Augustsson (R) 25,8 I. Ukkola]] (S) 26,2 800 m E. Helin (S) 2.15,3 I. Nyqvist (S) 2.17,2 M-L. Johansson (R) 2.19,0 J. Eriksson (R) 2.23,8 80 m aidat S. Cronholm (R) 12,0 E. Hedberg (R) 12,3 K. Nappa (S) 12,6 A. Rajala (S) 12,6 4 x 100 m viesti Ruotsi 48,3 Suomi 48,9 Korkeus I. Söderlind (R) 161 I-B. Lorentzon (R) 158 R. Eerola (S) 150 S. Räsänen (S) 150 Pituus M. Johansson (R) 552 B. Mårtensson (R) 550 A. Hela (S) 524 V. Valavaara (S) 515 Kuula M-B. Stolpe (R) 12,73 E. Lagman (R) 12,71 I. Talvitie (S) 12,08 E. Kallio (S) 11,98 Kiekko I. Talvitie (S) 43,93 K. Koivuniemi (S) 40,16 B. Schönberg (R) 39,38 L. Johansson (R) 38,18 Keihäs I. Almqvist (R) 46,06 E. Backus (S) 44,78 K. Koivuniemi (S) 42,28 B. Johansson (R) 40,38 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * Viestijuksussa Suomen joukkueen aika oli uusi Suomen maajoukkueen ennätys * Helin palkittiin parhaana suomalaisurheilijana * Katsojia oli noin 1000 ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 2.9. v. 1957 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1957 yleisurheilu Luokka:Lahden urheilutapahtumat
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1958

Vuoden 1958 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Jönköpingissä 20. heinäkuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 51 Ruotsi 66 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m B. Mårtensson (R) 12,3 U-B. Johansson (R) 12,5 T. Valkama (S) 12,8 T. Vahtera (S) 12,9 200 m U-B. Olofsson (R) 25,3 A. Lehmijoki (S) 25,9 A. Cederberg (R) 27,2 S. Koskela (S) 28,3 400 m A. Lehmijoki (S) 58,2 M. Hjertberg (R) 59,8 M-L. Dure (R) 60,5 T. Kaina (S) 60,6 800 m E. Helin (S) 2.11,3 S. Vilén (S) 2.13,5 U. Nilsson (R) 2.18,0 B. Dahlbäck (R) 2.19,0 80 m aidat S. Cronholm (R) 12,0 M. Johansson (R) 12,1 T. Toppila (S) 12,7 M. Mikkola (S) 12,8 4 x 100 m viesti Ruotsi 48,8 Suomi 50,1 Korkeus I. Söderlind (R) 158 K. Malmqvist (R) 154 S. Lahdensuo (S) 154 L. Kaarna (S) 154 Pituus G. Cederström (R) 560 I. Broberg (R) 558 S. Heinonen (S) 542 T. Jalonen (S) 515 Kuula V. Tuovinen (S) 12,66 E. Ronkonen (S) 12,53 M-B. Stolpe (R) 12,46 E. Lagman (R) 12,31 Kiekko I. Talvitie (S) 43,09 V. Bergh (R) 41,29 S. Talvensaari (S) 39,55 L. Johansson (R) 38,72 Keihäs I. Almqvist (R) 49,45 T. Vahtera (S) 45,96 B. Johansson (R) 43,45 M. Papunen (S) 39,84 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * Viestijuksussa Suomen joukkueen aika oli uusi Suomen maajoukkueen ennätys * 800 m:n juoksussa Helin juoksi uuden Suomen ennätyksen * 400 m:n juoksussa Lehmijoki juoksi uuden Suomen ennätyksen ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 21.7. v. 1958 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1958 yleisurheilu Luokka:Ruotsin urheilutapahtumat Luokka:Jönköpingin kunta
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1960

Vuoden 1960 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Linköpingissä 31. heinäkuuta. == Tulokset == Lopputulokset pisteet Suomi 50 Ruotsi 67 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m I. Broberg (R) 12,1 Brita Johansson (S) 12,2 S. Bowall (R) 12,2 Maija Koivusaari (S) 12,5 200 m Ulla-Britt Wieslander (R) 24,6 Aulikki Jaakkola (S) 25,4 S. Bovall (R) 25,5 Tuovi Vahtera (S) 26,1 400 m E. Österberg (R) 57,3 Aulikki Jaakkola (S) 58,5 A-M. Tegelius (R) 58,6 Terttu Kaina (S) 59,6 800 m Eila Mikola (S) 2.13,2 Saara Vilén (S) 2.14,3 Y. Lindberg (R) 2.14,5 G. Andersson (R) 2.24,5 80 m aidat Ulla-Britt Wieslander (R) 11,5 W. Westin (R) 11,4 Tellervo Toppila (S) 12,3 Eeva-Maija Lindström (S) 12,6 4 x 100 m viesti Ruotsi 48,0 Suomi 48,9 Korkeus I. Lorentzon (R) 164 B. Larsson (R) 161 Riitta-Maija Soppi (S) 155 Riitta Lahdensuo (S) 155 Pituus Brita Johansson (S) 584 I. Broberg (R) 563 Maija Koivusaari (S) 552 Britt Johansson (R) 531 Kuula Eila Ronkonen (S) 12,86 M-B. Stolpe (R) 12,68 Inkeri Lehtonen (S) 12,46 E. Lagman (R) 11,91 Kiekko W. Berg (R) 45,08 B. Schöborg (R) 44,52 Inkeri Lehtonen (S) 42,06 Sirkka Kauppinen (S) 41,02 Keihäs I. Almqvist (R) 43,52 Sirpa Toivola (S) 43,00 Raija Talvensaari (S) 42,18 Britt Johansson (R) 42,15 == Lisätietoa == * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * Suomen Johansson teki uudet Suomen ennätykset 100 m:n juoksussa ja pituushypyssä == Lähteet == * Helsingin Sanomat 2.8.1960, s. 15 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1960 yleisurheilu Luokka:Norjan urheilutapahtumat Luokka:Oslon urheilu
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1963

Vuoden 1963 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin kolmimaaotteluna Tanskan kanssa Pietarsaaressa 25. elokuuta. ==Tulokset== Lopputulokset pisteet Suomi 61 Ruotsi 57 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi, T=Tanska) Laji 1. 2. 3. 4. 5. 6. 100 m E. Hadrup (T) 11,8 U-B. Wieslander (R) 11,9 M. Koivusaari (S) 12,0 V. Markussen (T) 12,0 B. Larsson (R) 12,3 B. Johansson (S) 12,5 200 m U-B. Wieslander (R) 24,4 L. Hadrup (T) 24,5 V. Markussen (T) 25,1 H. Kivistö (S) 25,6 S. Bowall (R) 25,7 T. Vahtera (S) 25,8 400 m E. Haimi (S) 57,2 H. Kivistö (S) 57,2 I. Jensen (T) 58,9 A-M. Tegelius (R) 59,2 R. Andersson (T) 59,5 I. Eriksson (R) 59,9 800 m A. Aittala (S) 2.13,9 J. Andersen (T) 2.14,6 E-L. Kalliolahti (S) 2.15,3 Y. Strandberg (R) 2.16,4 E. Ivarsson (R) 2.16,6 K. Bjarup (T) 2.22,8 80 m aidat U-B. Wieslander (R) 11,1 S. Norrlund (S) 11,5 G. Cederström (R) 11,9 A. Olesen (T) 12,1 M. Kullas (S) 12,2 N. Hansen (T) 18,3 4 x 100 m viesti Ruotsi 47,3 Tanska 47,6 Suomi 48,1 Korkeus L. Kaarna (S) 161 M-B. Patriksson (R) 161 R-M. Soppi (S) 158 B. Andersen (T) 158 B. Larsson (R) 158 I. Husted (T) 155 Pituus N. Hansen (T) 591 M. Koivusaari (S) 589 G. Cederström (R) 582 G. Karlmark (R) 556 S. Norrlund (S) 555 V. Nielsen (T) 522 Kuula K. Halkier (T) 13,93 G-B. Flink (R) 13,52 M. Mäkinen (S) 13,36 M-B. Stolpe (R) 13,02 V. Tuovinen (S) 12,93 B. Korreman (T) 12,59 Kiekko W. Freiwald (R) 48,67 M. Mäkinen (S) 45,51 I. Lehtonen (S) 45,34 I. Halkier (T) 44,66 I. Janner (R) 39,65 J. Plejdrup (T) 37,25 Keihäs S.Toivola (S) 48,90 R. Talvensaari (S) 46,76 Britt Johansson (R) 43,73 E. Jortsen (T) 42,72 L. Kock (T) 42,08 E. Friedman (R) 40,51 ==Lisätietoa:== * taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit) * kolmimaaottelun loppupisteet: Ruotsi 79, Tanska 69, Suomi 87 * maaottelun loppupisteet (pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3): Suomi-Ruotsi 61-57, Suomi-Tanska 66-52, Ruotsi-Tanska 62-56 * 100 m:n juoksussa Koivusaari juoksi uuden Suomen ennätyksen * Viestin juoksussa Ruotsin pikaviestijoukkue juoksi uuden Pohjoismaiden ennätyksen * 80 m:n aitajuoksussa Ruotsin Wieslander sivusi Pohjoismaiden ennätystä ja Tanskan Hansen kaatui 5:nnellä aidalla * 400 m:n juoksussa suomalaisten maaliintulojärjestys selvisi vasta maalikameran kuvasta * Yleisöä oli paikalla noin 2800 * Tämä oli Suomen ensimmäinen maaotteluvoitto Ruotsista naisten yleisurheilumaaottelussa ==Lähteet:== * Helsingin Sanomat 26.8. v. 1963 Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Vuoden 1963 yleisurheilu Luokka:Pietarsaaren urheilu
Kohtalotragedia

KohtalotragediaKohtalotragedia, Tieteen termipankki, viitattu 10.11.2020 on melodraaman muoto ja tarkoittaa alun perin saksalaisia draamateoksia, jotka syntyivät 1820- ja 1830-luvulla ja joissa vallitsee aaveenomainen ja kammottava käsitys kohtalosta. Kohtalo esiintyy ennalta määrättynä, sokeana, armottomana, turmioon syöksevänä. Friedrich Schillerin näytelmä Die Braut von Messina vaikutti ratkaisevasti kohtalotragedian syntymiseen. Aikakauden tunnetuimpia kohtalotragedioiden kirjoittajia ovat Zacharias Werner (Der vier- undzwanzigste Februar) ja Adolf Müllner (Die Schuld, Der neunundzwanzigste Februar). Myös Franz Grillparzer liittyi tähän suuntaan nuoruudentragediassaan Die Ahnfrau. August von Platen Hallermünde parodioi kohtalotragediaa näytelmässään Die verhängnisvolle Gabel (1826).Kohtalotragedia. Tietosanakirja osa 10. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Kohtalotragedian alkumuotona pidetään antiikin Kreikan tragedioita. == Lähteet == Luokka:Kirjallisuuden käsitteet
Yamaha CP88/73

Yamaha CP88 ja Yamaha CP73 ovat Yamahan valmistamia keikkailuun tarkoitettuja ammattilaisten stage pianoja. Pianot ovat koskettimistoa ja kokoaan lukuun ottamatta identtisiä. CP-sarja tarkoittaa combo piano, ja sen Yamahan CP- pianosarjan historia ulottuu vuoteen 1976. Sarjan edeltävät pianot CP-40 ja CP-4 julkaistiin vuonna 2013. == Tekniset ominaisuudet == Pianon keskeisiä piirteitä on siirrettävyys, helppokäyttöisyys ja korkea äänenlaatu. Koskettimistossa on kolme sensoria ja se on tarkka ja nopea palautteessaan. CP88-mallin koskettimisto on tehty puusta ja eebenpuujäljitelmästä. Yamaha CP88/73-piano tulee Yamahan FC3A-pedaalin kanssa. Siinä on ääniulostulo XLR-, kuuloke-, ja kaiutinliitäntöjen kautta. === Käyttöliittymä === Keikkailukäytön vuoksi pianon ohjauspaneelin napit on valaistu, jotta ne näkee pimeässä lavalla. Muiden stage pianojen tavoin soittimessa ei ole sisäänrakennettuja kaiuttimia. Pianossa on one-to-one -käyttöliittymä, eli jokainen toiminto on oman fyysisen napin takana. Pianolle, sähköpianolle ja muille soittimelle on omat osionsa ohjauspaneelissa. === Päivitettävyys === Soitin voidaan päivittää Yamahan puolen vuoden välein julkaisemilla päivityksillä. Päivityksissä lisätään uusia soittimien ääniä sekä parannetaan käyttöliittymää. == Äänen ominaisuudet == Soittimen äänet perustuvat sampleille, eli ne on äänitetty fyysisistä soittimista. Pianoäänet on äänitetty Yamahan flyygeleistä (CFX, C7 ja S700) sekä Bösendorfer Imperial 290 flyygelistä. Soittimessa on myös U1 ja SU3 pystypianojen äänet. Lisäksi siinä on kattava valikoima erilaisia Rhodes ja Wurlitzer sähköpianon soitinääniä, padeja, urkuja sekä muita soittimia. Yhteensä soittimessa on 57 erilaista sointinääntä ja päivitykset mukaan laskien niitä on yhteensä noin sata. Eri soitinääniä voidaan vaihtaa lennosta sen katkaisematta edellisen sointia. Ääniohjelmistona on Advanced Wave Memory 2 (AWM2) ja siinä on 128 samanaikaisen äänen polyfonia. Jokaiselle kolmesta soitinosiosta (piano, sähköpiano ja muut soittimet) on omat efektinsä. Lisäksi kaikille soitinosioille yhteisenä soittimessa on kaiku, reverb ja EQ- äänentaajuussäätö, jolla voi nostaa tai laskea alataajuuksia (80 Hz), keskitaajuuksia (valittava säätämällä 100 Hz ja 10 kHz väliltä) sekä ylätaajuuksia (5 kHz) jopa 12 dB. == Palkinnot == Soitin on voittanut erityismaininnan Red Dotin suunnittelupalkinnoissa. Se on myös voittanut Good Design Award, Asia Design Prize Silver Award ja iF Design Award -palkinnot. == Lähteet == Luokka:Kosketinsoittimet Luokka:Yamahan syntetisaattorit Luokka:Piano
BA-11

BA-11 (, Бронеавтомобиль 11 eli Broneavtomobil 11) oli Neuvostoliiton toisen maailmansodan aikana valmistama ja käyttämä panssariauto. BA-11 oli peruspiirteiltään samankaltainen kuin edeltäjänsä BA-10, mutta suurempi, raskaampi ja paremmin panssaroitu. Sitä valmistettiin kuitenkin vain 16 kappaletta. == Piirteet == BA-11:ta suunnittelivat yhteistyössä Ižorskijen ja ZiS:n tehtaat. Pohjana toimi ZiS-34-kuorma-auto, joka oli lyhennetty versio ZiS-6:sta. Vanhempaan BA-10-panssariautoon verrattuna BA-11 oli suurempi ja raskaampi. Se painoi 8 130 kiloa, eli lähes kolme tonnia BA-10:tä enemmän. Sen panssarointi oli paksumpi ja sen ballistinen muotoilu oli kehittyneempi. Rungon panssari oli edestä 13 millimetriä ja sivuilta 10–13 millimetriä paksu. Pohjan panssarointi oli neljä millimetriä ja päältä kahdeksan millimetriä. Tornissa panssarointi oli edestä ja sivuilta 13 millimetriä. Moottori tuotti 93–99 hevosvoimaa ja uudessa vaihteistossa oli yhdeksän vaihdetta eteen ja kuusi taakse. Muuten BA-11 oli peruspiirteiltään hyvin samankaltainen. Kuten moniin muihinkin Neuvostoliiton panssariautoihin, BA-11:n takarenkaisiin saatiin tarvittaessa telat esimerkiksi hankalakulkuista maastoa varten. Toimintasäde oli tiellä 316 ja maastossa 178 kilometriä. Tiellä huippunopeus oli 64 km/h. Autoissa oli 71-TK-1-radio ja TPU-2-sisäpuhelin. BA-11:ta aseistuksena toimi 45 millimetriä tykki ja kaksi 7,62 millimetrin DT- pikakivääriä. Autossa saattoi olla kerrallaan 104 ammusta 45 millimetrin tykkiä varten. Tulinopeus oli noin viisi laukausta minuutissa. Pikakivääreihin autossa oli 49 lipasta. Miehistöllä oli mukanaan 20 käsikranaattia sekä esimerkiksi räjähteitä auton räjäyttämiseksi, jos miehistö joutuisi hylkäämään sen. == Käyttö == BA-11 hyväksyttiin Neuvostoliiton asevoimien käyttöön vuonna 1939. Niitä luovutettiin kuitenkin kaikkiaan vain 16 kappaletta. Valmistus oli hidasta, koska niiden edellä oli muiden ajoneuvojen, kuten BA-10-panssariautojen tilauksia. Vuonna 1940 valmistui dieselmoottoria käyttävä versio BA-11D. Dieselmoottorin lisäsi toimintasädettä 420 kilometriin, mutta samalla nopeus putosi 20 km/h ja paino nousi 520 kiloa. Dieselmoottoreista oli lisäksi pulaa. Panssariautojen käytöstä toisessa maailmansodassa kerrotaan hieman erilaisia versioita lähteestä riippuen. Monet lähteet mainitsevat autoja käytetyn Leningradin rintamalla, jossa ne tuhoutuivat. Eräs lähde mainitsee vain yhden auton Leningradin suunnalla, jota käytettiin aina sodan loppuun saakka. Kahdeksan muuta autoa olivat saman lähteen mukaan Kiovan sotilaspiirissä ja loput Moskovan ja Volgan sotilaspiireissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Toisen maailmansodan panssariautot Luokka:Neuvostoliiton asevoimien kalusto
Vjosa Osmani

Vjosa Osmani-Sadriu (s. 17. toukokuuta 1982 Mitrovica, Jugoslavia) on kosovolainen poliitikko ja huhtikuusta 2021 Kosovon presidentti. Koulutukseltaan Osmani on juristi. == Tausta ja yksityiselämä == Vjosa Osmani syntyi ja kasvoi Mitrovicassa. Hän opiskeli Pristinan yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa, ja sekä maisterin että tohtorin opintonsa hän suoritti Pittsburghin yliopistossa Yhdysvalloissa. Osmani toimi vuosina 2006–2010 presidentti Fatmir Sejdiun kansliapäällikkönä sekä lakiasioiden ja ulkomaan asioiden vanhempana neuvonantajana. Hän oli presidentin edustajana myös Kosovon perustuslakia muotoilleessa komissiossa. Osmani on vuodesta 2006 opettanut Pristinan yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa, ja hän on myös toiminut Pittsburghin yliopiston vierailevana professorina. Osmani on naimisissa Prindon Sadriun kanssa ja parilla on kaksi tytärtä, jotka ovat kaksosia. Äidinkielensä albanian lisäksi Osmani puhuu englantia, turkkia, espanjaa ja serbokroaattia. == Poliittinen ura == Osmani valittiin Kosovon parlamenttiin ensimmäisen kerran vuodeksi 2011. Tuolloin hän edusti Kosovon demokraattista liittoa. Osmani oli puolueen pääministeriehdokas vuoden 2019 parlamenttivaaleissa. Osmani jätti kuitenkin puolueen, kun se muodosti koalition entisten albanialaississien Kosovon demokraattisen puolueen kanssa. Osmani valittiin helmikuussa 2020 parlamentin puhemieheksi. Osmanista tuli väliaikainen presidentti marraskuussa 2020, kun Hashim Thaçi joutui eroamaan, kun häntä vastaan oli nostettu sotarikossyytteitä Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa. Vuoden 2021 parlamenttivaaleissa Osmani edusti omaa Guxo-puoluettansa. Hän sai vaaleissa yli 300 000 ääntä. Kosovon parlamentti valitsi Osmanin presidentiksi huhtikuussa 2021. Osmania tuki Albin Kurtin johtama vasemmistoliike Vetëvendosje, joka oli saanut vaaleissa yli puolet äänistä. Osmani on toinen nainen, joka on toiminut Kosovon presidenttinä. === Poliittisia näkemyksiä === Osmani on katsonut sukupuolensa olevan ennemminkin etu kuin taakka Kosovon melko patriarkaalisessa järjestelmässä, jota Osmani on myös halunnut muuttaa olemalla mukana politiikassa. Osmanin johdolla Kosovo on ilmoittanut pyrkivänsä avaamaan dialogin Serbian kanssa kymmenen vuoden tauon jälkeen. Maaliskuussa 2021 hän sanoi, että tarkoitus saada Serbian tunnustus Kosovon nykyisille rajoille.. Yhtenä ehtona on kuitenkin se, että Serbian tulee pyytää anteeksi sotarikoksiaan Kosovoa vastaan vuosina 1998 ja 1999 sekä asettaa niistä vastuussa olevat tahot syytteeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kosovon tasavallan presidentin virallinen sivusto Luokka:Kosovon presidentit Luokka:Puhemiehet Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Auroran koulu

Auroran koulu on Espoon Espoon Lippajärvellä toimiva peruskoulun alakoulu. Koulu antaa opetusta 1–6 vuosiluokille. Yleisopetuksellisten luokkien lisäksi koulussa on pienryhmäluokat sekä luokat niille, joilla on kielellisiä erityisvaikeuksia. Koulussa on noin 370 oppilasta. Nykyinen Auroran koulu valmistui vanhan koulurakennuksen tilalle vuonna 2016. Auroran koulu valmistui alkujaan vuonna 1957. Tämän ensimmäisen Auroran koulun suunnitteli Erich von Ungern-Sternberg; se purettiin vuonna 2015. Vuonna 2016 nousi uusi Auroran koulu, jonka kokonaisuuteen kuuluvat myös neuvola, esikoulu ja päiväkoti. Uuden koulurakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Niklas Sandås ja Claudia Auer. Etelälounaaseen kallistuvalle katolle on sijoitettu aurinkopaneeleita, joilla tuotetaan sähköä. Päiväkodissa on tilaa noin 200 lapselle. Auroran koulun vanhempainyhdistys on Auroran koti ja koulu ryAuroran koti ja koulu ry. Viitattu 15.4.2022.. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Espoon peruskoulut Luokka:Suur-Leppävaara
Grid (mytologia)

Grid ( ”Ahneus”) on skandinaavisessa mytologiassa jättiläisnainen ja Vidar- jumalan äiti. Matkalla Geirrödin linnoitukseen Thor viettää yön Gridin kanssa, ja Grid varoittaa Thoria Geirröðrin pahoista aikeista ja sanoo, että tämä on neuvokas ja vaikea vastustaja. Grid antaa Thorille lainaksi voimavyön ja rautahanskat sekä sauvansa Gríðarvölrin. Grid mainitaan Proosa-Eddan Skáldskaparmál-osaan sisältyvässä peikkovaimojen listassa. == Lähteet == Luokka:Skandinaavisen mytologian jättiläiset
Ferenc Verseghy

Ferenc Verseghy (1757–1822) oli unkarilainen kirjailija. Hän opiskeli Budapestissä teologiaa, ja hänet vihittiin 1781 papiksi, minkä jälkeen hän jatkoi opintoja yliopistossa. Hän osallistui sotapappina 1788 Turkkia vastaan käytyyn sotaretkeen, mutta joutui kuitenkin pian sairauden vuoksi palaamaan. Antauduttuaan kirjallisiin töihin hän herätti ensiksi huomiota laulurunoillaan, jotka hän itse myös sävelsi. Hän julkaisi myös esteettisiä ja musiikkia koskevia kirjoituksia.Verseghy, Ferenc. Tietosanakirja osa 10. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Ranskasta virtaavien uusien aatteiden innostamana Verseghy joutui kiistaan sensuurin kanssa, ja hänet karkotettiin erääseen pappisseminaariin tekemään parannusta, ja suoriuduttuaan tehtävästä tyydyttävästi hän oli taas valmis uusiin seikkailuihin osallistuessaan kirjallisena agitaattorina apotti Ignác Martinovicsin 1794 suunnittelemaan vallankumoukselliseen salaliittoon. Verseghy vangittiin, tuomittiin kuolemaan mutta sai keisarin armosta vankeusrangaistuksen, josta hänet 1804 vapautettiin. Verseghy oli tuottelias kirjailija. Hänen teoksensa käsittävät yli kolmekymmentä nidettä kaunokirjallisuutta, estetiikkaa, kielitiedettä, historiaa, teologiaa. Verseghyn runot ovat sujuvia ja kaunissointuisia. Tunnetuksi Verseghy tuli varsinkin julkaistuaan teoksensa Tiszta inagyarsfig ('Puhdasta unkaria', 1805) ja sen johdosta joutuessaan oikeakielisyysriitaan Miklós Révain kanssa: Verseghy asettui pääasiallisesti kansankielisyyskannalle vastoin kieliopillis-etymologisella kannalla olevaa Révaita. Verseghyn kielioppi, Magyar grammatika (1817) ilmestyi myös saksaksi (Ungarische Sprachlehre, 1817). Verseghyä kiinnosti unkarin ja suomen sukulaisuus, ja hän ehdotti 1794 kirjeessä Henrik Gabiel Porthanille yhteistyötä kielten vertailussa. Se jäi kuitenkin toteutumatta, sillä Verseghy vangittiin poliittisista syistä. Vapautumisen jälkeen hänen kiinnostuksensa suuntautui lähinnä oikeakielisyyteen. Kirje oli kuitenkin suomalais-unkarilaisten tieteellisten kontaktien alkuna.Asko Korpela, Fennougristiikan uranuurtajia, askokorpela.fi, viitattu 10.11.2020Kaisa Kaarina Karila, Kulttuuriyhteistyötä, politiikkaa ja kansansivistämistä: fennomaanien suhde Unkariin s. 3, pro gradu, Joensuun yliopisto 2006 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Unkarilaiset papit Luokka:Vallankumoukselliset Luokka:Vuonna 1757 syntyneet Luokka:Vuonna 1822 kuolleet
Belbina (Saroniset saaret)

Belbina () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) samannimisellä saarella (nyk. Ágios Geórgios) Saroninlahden suulla Kreikassa. == Maantiede == Belbinan kaupunkivaltio käsitti koko samannimisen saaren, eikä saarella ollut muita poliksia. Saari sijaitsi vajaan 20 kilometrin päässä Sunionin (nyk. Soúnio) niemestä, ja vaikka se oli lähempänä Attikaa kuin Peloponnesosta, se luettiin antiikin aikana osaksi jälkimmäistä. Saari oli kuten nykyäänkin pieni, jyrkkärinteinen ja vaikeapääsyinen, mutta tästä huolimatta asuttu. == Historia == Belbinan asukkaat olivat Peloponnesokselta tulleita doorilaisia, ja se oli todennäköisesti Lakonian ja Arkadian rajaseudulla sijainneen Belbinan (myös Belemina, Belmina) siirtokunta, mistä kaupunki myös sai nimensä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Belbinitēs () ja Belbineitēs (). Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena ainakin klassisella kaudella. Themistokles kutsui paikkaa yhdeksi koko Hellaan merkityksettömimmäksi.Herodotos: Historiateos 8.125. 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla Belbina kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 425/424 eaa. == Rakennukset ja löydökset == Asutuksen jäänteitä on löydetty ainakin yhden saaren kukkulan huipulta. Muualla saarella on paljon jäänteitä pengerryksistä, mikä on ollut välttämätöntä saaren jyrkkyyden vuoksi. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Egeanmeren saarilla Luokka:Hydra
Ikos

Ikos ( tai , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) samannimisellä saarella (nyk. Alónnisos) Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi saaren kaakkoisrannikolla. == Maantiede == Ikoksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Alónnisoksen kaakkoisrannikolla Kokkinókastron (Κοκκινόκαστρο) niemellä. Ikoksen kaupunkivaltion alue käsitti mahdollisesti koko saaren, eikä sillä tiedetä olleen muita poliksia. Pseudo- Skylaks sanoo kuitenkin saaren olleen dipolis. Tätä toista kaupunkia ei tunneta sen enempää kirjallisista lähteistä kuin arkeologisestikaan. Kyseessä voi olla virhe. Ikoksen saari sijaitsi Thessaliaan kuuluvan Magnesian rannikon edustalla. Saari luettiin antiikin aikana joskus Kykladeihin, mutta Strabon luki sen Magnesian edustan saariin. Nykyisin se luetaan Sporadeihin ja tarkemmin Pohjoisiin Sporadeihin. Aiemmassa tutkimuksessa nimi Ikos yhdistettiin virheellisesti nykyiseen Sarakinón saareen, ja antiikin Halonnesos nimensä vuoksi nykyiseen Alónnisokseen. Nykyisin on kuitenkin todettu, että nimi Halonnesos viittasi antiikin aikana ilmeisesti nykyiseen Kyrá Panagián saareen Ikoksen/Alónnisoksen koillispuolella. Antiikin maantieteen termistöllä Ikoksen länsipuolella sijaitsi Peparethoksen saari (nyk. Skópelos) ja itäpuolella Eudemian saari (nyk. Peristéra). == Historia == Kreikkalaisen perinteen mukaan Ikoksen, samoin kuin Peparethoksen, olisivat asuttineet Kreetan Knossoksesta tulleet siirtokuntalaiset.Pseudo-Skymnos: Periodos 582; Strabon: Geografika 9.436; Appianos: Sisällissota (Bellum civile) 5.7. Myöhemmin se oli kuitenkin Euboian Khalkiksen siirtokunta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Ikios (). Ikoksen arvellaan olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ikos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 451/450–429/428 eaa. Sparta valtasi Ikoksen peloponnesolaissodassa. Myöhemmin se palautui Ateenan valtapiiriin, ja kuului 370-luvulta eaa. lähtien toiseen Ateenan liittoon. Kaupunki löi omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Muutoin Ikos esiintyy vain harvoin antiikin historiassa. Saari tuli Makedonian valtaan Khaironeian taistelun myötä vuonna 338 eaa. Filippos V hävitti sitä vuonna 220 eaa. tehdäkseen sen hyödyttömäksi roomalaisille. Se mainitaan myös, kun Attaloksen ja Rhodoksen laivasto purjehti sinne ohi Skyroksen.Titus Livius: Rooman synty 31.45. Fanodemos kirjoitti saaresta.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, . == Rakennukset ja löydökset == Ikoksen kaupunkikeskuksen paikalta on tehty joitakin löytöjä antiikin aikaisista rakennuksista. Kaupunki on ollut ympäröity muurein, jotka on ajoitettu 300-luvulle eaa. Löytöihin lukeutuu myös keramiikan osia ja hautoja. Varhaisimmat löydöt ovat paleoliittiselta ja neoliittiselta kaudelta. Muualta saarelta on löydetty muun muassa keramiikkapajojen sekä maatilojen jäänteitä. == Lähteet == Luokka:Alónnisos Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Egeanmeren saarilla
Viktor Jedidjah Alfred Roos

Viktor Jedidjah Alfred (Jeja) Roos (29. huhtikuuta 1864 Vehmaa – 14. elokuuta 1952 Hanko) oli suomalainen opettaja, rehtori ja valtiopäivämies. ==Henkilöhistoria== Roosin vanhemmat olivat kirkkoherra Alfred Brynolf Roos ja Johanna Wilhelmina Backmansson ja puoliso vuodesta 1895 koulunjohtaja Elna Matilda von Nandelstadh. Roos valmistui filosofian kandidaatiksi 1899 ja toimi ensin vuodesta 1889 opettajana ja rehtorina Haminan yksityislyseossa ja sitten Hangon ruotsalaisen yhteiskoulun luonnonopin ja maantiedon opettajana, vanhempana lehtorina ja rehtorina 1896–1934. Hän joutui eroamaan virastaan 1903 ja toimi vuoteen 1905 liikemiehenä Tammisaaressa. Vuosina 1897–1901 Roos oli kansakouluntarkastajana Hangossa. Hän oli myös Hangon kaupunginvaltuuston jäsen ja toimi valtuuston puheenjohtajana. Kouluneuvoksen arvon hän sai 1934. Roos oli porvarissäädyssä Hangon edustaja valtiopäivillä 1905–1906.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Viktor Jedidjah Alfred Roos Viitattu 10.11.2020.Päivästä päivään. Helsingin Sanomat, 29.4.1939, s. 10. ==Julkaisuja== * Embryologins betydelse för systematiken, 1888 (pro gradu -tutkielma) * Last- och dragdjurens utbredning, 1894 * Läseåret 1894–1895: berättelse afgiven till årsafslutningen den 31 maj 1895, 1985, Jeja Roos ja August A. Andersson * Talvilaivaliike ja Hanko, 1900 * Prolog uppläst vid Hangö 25-års fest den 12 februari 1903, 1903 * Hangö samskola under läseåret: 1908–1909, 1909 * Erfarenheter från en studieresa, 1914 * Hangö samskola under läseåret: 1915–1916, 1916 * Hangö samskola 1891–1916, 1917 * Hangö samskola. Mellaskolan i Hangö under läseåret: 1919–1920, 1921–1922, 1924–1925, 1926–1927,1920, 1922, 1925, 1927 * Prolog uppläst vid sångfesten i Hangö 1929, 1929 * Till flydda tider: en samling Hangö-profiler, 1944 * Hangö – Hanko 1874–1949 : bildkrönika utgiven av staden i anledning av jubileet 10 januari 1949, 1948 * Till flydda tider II: Bidrag till Hangös personhistoria, 1948 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Hangon kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Kresion

Kresion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Skyroksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren lounaisrannikolla eli vastakkaisella puolella saaren polis- keskuksesta Skyroksesta katsottuna, lähellä nykyistä Kalamítsan kylää. Kresionista tiedetään antiikin lähteiden perusteella vain vähän. Jotkut tutkijat ovat yhdistäneet kaupungin nimen perusteella Kreetaan ja katsoneet, että sen asutus olisi ollut kreetalaista alkuperää, mikä sopii yhteen Skyroksen asuttamisesta kertovien myyttien kanssa. Kresion oli satamapaikka, ja sitä käytettiin erityisesti roomalaisella kaudella saarelta louhitun marmorin rahtaamiseen. Kaupungin paikalta on löydetty muurien ja muiden rakenteiden jäänteitä sekä keramiikan osia. Löytöihin lukeutuu myös marmorin laivaamiseen liittyneitä rakenteita, sekä lukuisia mereen pudonneita marmorilohkareita. Paikka vaikuttaa olleen asuttuna ja tärkeä satama vielä keskiajalla ellei myöhemminkin. == Lähteet == Luokka:Achaean provinssin kaupungit Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Egeanmeren saarilla Luokka:Skýros
Shantungosaurus

Shantungosaurus (nimen merkitys: ”Shantungin lisko”) on sukupuuttoon kuollut kasvinsyöjädinosaurusten suku. Se nimettiin tieteelle vuonna 1973. Shantungosauruksen fossiileita on löydetty Kiinasta, muun muassa Hebein, Jiangsun ja Shaanxin maakunnista. Hirmulisko eli 78–74 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella. Shantungosaurus oli suurikokoinen kasvinsyöjälisko: se saattoi saavuttaa 15 metrin pituuden ja kahdeksan tonnin painon. Kookasta kasvinsyöjää pidetään kaikkien aikojen suurimpana hadrosaurina sekä linnunlantioisena dinosauruksena, ja liskonlantioiset huomioituna kyseessä saattoi olla kaikkien aikojen kookkain hirmulisko sauropodit pois laskettuna. Shantungosaurus oli ankannokkainen ja latteapäinen. Sen pidennetyssä yläleuassa oli runsaasti hampaita. Liskon suun takaosassa sijaitsi 1 500 pientä hammasta kasvimassan hiomista varten. Pään päältä puuttui harjamainen uloke. Kokonaista yksilöä ei ole onnistuttu löytämään vaan jäänteitä on kerätty useammasta yksilöstä. Ensimmäisestä fossiililöydöksestä tunnistettiin vähintään viisi yksilöä. Hajanaisia luita on käytetty dinosauruksen mallintamiseen. == Lähteet == Luokka:Hadrosauridae
Lepsimandos (kaupunki)

Lepsimandos (; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) samannimisellä saarella (nyk. Kalólimnos) Kreikassa. Lepsimandoksen saari luettiin antiikin aikana osaksi Vähän-Aasian puolella sijainnutta Kaariaa. Nykyisin Kalólimnoksen saari on Kreikan Dodekanesiaa. Lepsimandoksen kaupunkivaltion haltuun kuului koko saari, eikä sillä ollut muita poliksia. Näin sen alue oli suhteellisen pienikokoinen. Lepsimandoksen historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että Lepsimandos kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 453/452–440/439 eaa. sekä vielä vuonna 425/424 eaa. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä Lēpsimanios (), Lēpsimandeus () ja Lēpsyandeus (). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Dodekanesiassa Luokka:Kaarian kaupungit Luokka:Kálymnos
Nana Boateng

Bismark "Nana" Adjei-Boateng (s. 10. toukokuuta 1994 Abaadze) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa Etelä-Korean K League 1 -seura Jeonbuk Hyundai Motorsia.Nan Boateng Soccerway-sivustolla Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Nana Boateng allekirjoitti vuonna 2012 sopimuksen siirtymisestä Manchester Cityyn. Hänet vuokrattiin välittömästi norjalaiseen pääsarjan Strømsgodset IF:n joukkueeseen, jossa hän pelasi neljä kautta. Boateng siirtyi tammikuussa 2017 Yhdysvaltoihin Major League Soccer-sarjaan, jossa hän pelasi Colorado Rapids-joukkueessa kaksi kautta kesään 2019 asti. Sen jälkeen hän siirtyi joulukuussa 2019 tehdyllä sopimuksella Suomen Veikkausliigaan edellisen kauden mestarin Kuopion Palloseuran riveihin, jossa hän oli mukana seuran ottaessa Veikkausliigan pronssia. Boateng valittiin syyskuun 2020 pelaajaksi Veikkausliigassa. KuPS lunasti 1+1 sopimuksesta Boatengin toisen vuoden eli Boateng jatkoi KuPS:ssa kaudella 2021. Syyskuun alussa 2021 Boateng siirtyi romanialaiseen CFR Clujiin, jota hän edusti lähes kaksi vuotta. Kesällä 2023 Boateng siirtyi K League 1 -seura Jeonbuk Hyundai Motorsiin. == Saavutukset == * Suomen mestaruuspronssia: 2020 == Lähteet == Luokka:Ghanalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Corey Lewandowski

Corey Lewandowski (s. 18. syyskuuta 1973 Lowell, Massachusetts) on yhdysvaltalainen poliittinen vaikuttaja.Trump manager Corey Lewandowski: the poster boy of a brash new politics The Guardian Lewandowski sai vuonna 1997 maisterin arvon politiikan tutkimuksessa American Universitysta. Hän toimi senaattori Bob Smithin kampanjapäällikkönä vuonna 2002. Vuosina 2003–2004 hän toimi New England Seafood Producers Associationin lobbarina ja sitten PR-yhtiö Schwartz MSL:n palveluksessa.Who Is Donald Trump's Controversial Top Aide Corey Lewandowski? NBC News Vuosina 2008–2015 Lewandowski toimi johtotehtävissä Americans for Prosperity -järjestössä, ja tammikuussa 2015 hän aloitti työskentelyn Donald Trumpin kampanjapäällikkönä. Lewandowski sai huhtikuussa 2016 syyttämättäjättämispäätöksen pahoinpitelystä, vaikka oli syyttäjien mukaan tarttunut Breitbartin toimittaja Michelle Fieldsiin 8. maaliskuuta pidetyssä kampanjatapahtumassa. Vaikka Lewandowski kiisti syytöksen kokonaisuudessaan, rikossyytteeseen ei katsottu riittävän aihetta.Authorities Drop Battery Charges Against Trump Campaign Manager Corey Lewandowski NBC News Trump erotti Lewandowskin kampanjapäällikön tehtävistä kesäkuussa 2016.Donald Trump fires campaign manager Corey Lewandowski The Guardian Tämän jälkeen Lewandowski palkattiin kommentaattoriksi CNN:lle.Who Is Donald Trump's Controversial Top Aide Corey Lewandowski? CNN Vuonna 2019 hän harkitsi asettumista senaattoriehdokkaaksi, mutta luopui suunnitelmasta.Corey Lewandowski drops potential Senate run in New Hampshire CNN Hän osallistui kampanjointiin Trumpin uudelleenvalinnan puolesta presidentinvaalien 2020 alla. Lewandowskin todettiin 11. marraskuuta 2020 saaneen tartunnan koronaviruspandemiassa 2019–2020. Hän oli osallistunut vaali-illan viettoon Valkoisessa talossa.Corey Lewandowski tests positive for coronavirus Politico == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
The Moment of Silence

The Moment of Silence on House of Talesin kehittämä seikkailupeli, joka on julkaistu vuonna 2004 Windowsille. == Juoni == The Moment of Silence sijoittuu vuoteen 2044. Päähenkilö on newyorkilainen mainosalan työntekijä Peter Wright, joka on vastikään menettänyt perheensä lento-onnettomuudessa ja joka työskentelee hallituksen sananvapauskampanjan parissa. Hänen naapurinsa pidätetään eräänä iltana, minkä jälkeen tämä katoaa. Peter päättää alkaa selvittää naapurinsa kohtaloa. Tämä vie hänet seikkailuun, joka käsittelee valtaa, poliittista korruptiota, sensuuria ja terrorismia. Seikkailun tapahtumapaikkoina toimivat New Yorkin eri osat, Arecibon avaruusteleskooppi Puerto Ricossa, avaruusasema ja Alaska.The Moment of Silence, GameBillet Pelissä ei ole mahdollista kuolla, mutta siinä on kaksi eri loppua. Jos pelaaja valitsee "huonomman" lopun, peli palauttaa sen jälkeen hänet valintapisteeseen, missä tämä voi valita uudelleen. == Vastaanotto == Peli on saanut Adventuregamersin arvostelussa neljä tähteä viidestä. Peliä pidetään parempana kuin yhtiön edellistä peliä The Mystery of the Druids.The Moment of Silence review, Adventure Gamers, 11.11.2004The Moment of Silence, Adventure Door == Lähteet == Luokka:Seikkailupelit Luokka:Vuoden 2004 videopelit Luokka:2040-luvulle sijoittuvat videopelit Luokka:Windows-pelit
Panormos (Peparethos)

Panormos ( tai , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Peparethoksen saarella (nyk. Skópelos) Kreikassa. Se sijoitetaan saaren länsirannikolle nykyisen Pánormoksen kylän paikalle. Peparethoksen saari oli tripolis, ja siellä sijaitsivat myös kaupungit Peparethos ja Seleinus. Peparethos oli näistä kolmesta merkittävin ja Panormos ja Seleinus olivat oletettavasti sen alaisuudessa. Panormoksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Panormos ei juurikaan esiinny historiassa. Se mainitaan lähinnä vuoteen 361/310 eaa. liittyen, kun Aleksanteri Ferailainen piiritti Peparethoksen kaupunkia ja valtasi Panormoksen. Tästä voidaan päätellä, että kaupunki on ollut ympäröity muurein ainakin tuolloin.Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 15.95; Polyainos: Strategemata 6.2.1. Kaupungin akropoliina eli linnavuorena ja yläkaupunkina toimi kukkula, joka sijaitsee heti nykyisen kylän koillispuolella. Sieltä on löydetty muurien osia, kuten kahden pyöreän tornin ja portin jäänteet. Viereisen laakson itälaidalta on löydetty luola, joka on saattanut olla Panin pyhäkkö. Kaupungin satamana on voinut toimia kylän eteläpuolinen lahti. Sen nykyinen nimi on Blo, mikä kuulostaa muuntumalta muinaiskreikan sanasta pleō (), ’purjehtia’. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Egeanmeren saarilla Luokka:Skópelos
Björkbacka

Björkbacka on yhdyskuntahistoriallinen huvila Espoon keskuksen koillisosassa Keski-Espoossa. Björkbacka valmistui vuonna 1912 tontille, joka oli lohkaistu Södrikin kylän Jofsin tilasta. Espoon kunta osti sen 1919 kunnalliseksi lastenkodiksi. Lastenkoti siirrettiin 1940 Nuuksioon, ja Björkbacka jäi kansakoulun käyttöön. Kansakouluvaihe päättyi Tuomarilan koulun valmistumiseen. Björkbackan päärakennus ja kookkain talousrakennus on suojeltu. Björkbacka on taitekattoinen ja hirsirunkoinen. Siinä on kaksi umpikuistia ja erityisenä yksityiskohtana keihästeemaiset päätykoristeet. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Espoon huvilat Luokka:Espoon keskus
Geirröd

Geirröd () on skandinaavisessa mytologiassa ilkeä jättiläinen, joka haastaa Thorin taisteluun. Proosa-Eddassa kerrotaan, kuinka Loki huvitteli kerran ottamalla haukan muodon ja lensi Geirrödin maille, missä hän näki suuren talon. Loki katsoi ikkunasta sisään. Jättiläinen sai kuitenkin Lokin kiinni ja huomasi haukan silmistä, että se oli todellisuudessa ihmismäinen olento. Geirröd käski haukan puhua, mutta Loki pysyi vaiti. Niinpä jättiläinen sulki haukan kirstuun ja piti sitä nälässä kolme kuukautta. Piinan jälkeen Loki tunnusti kuka oli. Geirröd päästi Lokin elävänä vapaaksi sillä ehdolla, että Loki toisi Thorin Geirrödin luo ilman Mjölnir-vasaraansa ja voimavyötään. Näin tapahtuikin, mutta Thor sai matkan varrella Vidarin äidiltä, jättiläisnainen Gridiltä, tämän voimavyön, rautahanskat ja sauvan. Kun Thor tuli vuolaalle Vimur-joelle, hän kiinnitti voimavyön vyötäisilleen ja nojasi Gridin sauvaan. Vesi nousi silti hänen harteidensa ylle. Geirrödin tytär Gjalp oli saanut joen tulvimaan, mutta Thor näki hänet kivellä ja ajoi pois. Sitten Thor tuli Geirrödin talon luo. Sisällä tuvassa oli vain yksi tuoli, johon Thor istui. Mutta tuoli alkoi yhtäkkiä kohota, ja Thor tuki Gridin sauvan vasten kattoa ja painoi tuolin alas lattiaan. Silloin alkoi kova huuto ja mekastus, sillä Geirrödin tyttäret Gjalp ja Grep olivat jääneet tuolin alle, ja Thor oli murtanut molempien selät. Sen jälkeen Thor kutsuttiin saliin kisaamaan Geirrödin kanssa. Jättiläinen viskasi hehkuvan rautakangen päin Thoria, mutta Thor sieppasi sen ilmasta rautakäsineiden turvin. Silloin Geirröd piiloutui rautapylvään taakse, mutta Thor heitti rautakangen sellaisella voimalla, että se lävisti pylvään, Geirrödin ja seinän ja iskeytyi ulkona maahan. Taru Thorin matkasta Geirrödin luo on ollut hyvin suosittu, ja useat runoilijat ovat kertoneet tarinaa. Tarusta on yksi versio myös historioitsija Saxo Grammaticuksen Gesta Danorum -teoksessa. == Lähteet == Luokka:Skandinaavisen mytologian jättiläiset
Villa Marjaranta

Villa Marjaranta on rakennustaiteellisesti arvokas huvila Kaitaalla eteläisessä Espoossa. Yhdessä Villa Rulluddin kanssa se muodostaa historiallisesti merkittävän huvilakokonaisuuden. Oswald Kihlman (myöh. Kairamo) rakennutti Marjarannan sukunsa vanhan huvilan läheisyyteen. Arkkitehtonisesti Marjaranta edustaa kansallisromantiikkaa. Sen suunnittelijana pidettiin Eliel Saarista, joskaan asiasta ei ollut täyttä varmuutta. Sittemmin erään hämäläisen kartanon ulkorakennuksesta löydettiin Marjarannan piirustukset, jotka oli allekirjoittanut arkkitehtitoimisto Gesellius-Lindgren-Saarinen. Kairamo myi huvilan insinööri Jalmar Castrénille 1906 tai 1908. Marjaranta rakennettiin kesäkäyttöön, joten sen seinät toteutettiin kevytrakenteisina ja ne vuorattiin ulkoa kipsikarvalevyllä, jonka päälle tehtiin rappaus. Päätyihin taiteiltiin kipsikoristeita. Huvila peruskorjattiin 1982, jolloin se muutettiin talviasuttavaksi. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Espoon huvilat Luokka:Kaitaa
William F. Walsh

William Francis Walsh (11. heinäkuuta 1912 Syracuse – 8. tammikuuta 2011 Marcellus) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko.WALSH, William Francis (1912-2011) Biographical Directory of the United States Congress Walsh sai maisterinarvon sosiaalityössä University at Buffalosta vuonna 1949 ja oikeustieteen tohtorin arvon St. Bonaventuren yliopistosta 1970. Hän palveli toisessa maailmansodassa Tyynenmeren alueella, ja hänelle myönnettiin vuonna 1946 ero palveluksesta Yhdysvaltain ilmavoimien kapteenina. Walsh tuli valituksi Syracusen pormestariksi vuonna 1961. Hänet valittiin vuonna 1965 uudelleen tähän tehtävään, jossa hän palveli vuoteen 1969. Walsh istui Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä New Yorkin osavaltiosta 93.-95. kongresseissa vuosina 1973–1979. Hän ei asettunut uudelleen ehdolle vuonna 1978. Hän oli vuosina 1966–1970 edustajana New Yorkin osavaltion republikaanien konventeissa ja vuonna 1968 republikaanien kansalliskonventissa. Walsh oli poliitikko James T. Walshin isä. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset republikaanipoliitikot Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Yhdysvaltalaiset pormestarit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Holken

Holken on karelianistinen hirsihuvila Espoonkartanon itäosassa läntisessä Espoossa. Se kuuluu Espoon kartanon maisemakokonaisuuteen. Otto Donner nuorempi rakennutti suuren, kolmikerroksisen Holkenin mäntymetsäisen harjanteen etelärinteelle vuoden 1904 tienoilla. Akseli Gallen-Kallela oli suunnitellut Donnerille vuonna 1902 Ruovedelle Kalelan läheisyyteen näyttävän maalaislinnan, ”Pääskyn Linnan”, jota ei kuitenkaan toteutettu, sillä Donnerin ranskalainen puoliso ei pitänyt erämaasta. Sen sijaan Donner osti rinnetontin Espoosta veljeltään Uno Donnerilta, ja tontille rakennettiin Kalelan kaltainen hirsilinna. Huvilan arkkitehtia ei tiedetä, mutta Akseli Gallen Kallelan vaikutus on ilmeinen. Holkenin saranat ja ovenkahvat on taiten taottu. Huvila peruskorjattiin 1920-luvun lopussa. Otto Donner nimesi huvilansa Holkeniksi ruotsinkielisen yleisnimen holk, holken mukaan. Se tarkoittaa pesäpönttöä. Donnerin suku omisti huvilan 1990-luvun alkuun saakka. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Espoon huvilat Luokka:Espoonkartano
Pentzin

Pentzin on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Johan Leonhard Pentzin (1847–1915), suomalainen juristi, Pietarsaaren pormestari 1874–1884, Oulun oikeuspormestari 1884–1907 ja valtiopäivämies, Karl Pentzinin veli *Karl Pentzin (1849–1929), suomalainen kauppias, sahanomistaja ja lahjoittaja, Johan Leonhard Pentzinin veli *Leino Pentzin (1881–1951), suomalainen toimittaja, kansanopiston ja kauppakoulun johtaja ja kansakouluntarkastaja Entinen sukunimi: * Kaarlo J. Temmes, vuoteen 1935 Pentzin, diplomi-insinööri ja ilmailuhallituksen pääjohtaja, Leino Pentzinin poika
Uno Donner

Uno Donner (5. joulukuuta 1872 Helsinki – 23. kesäkuuta 1958 Arlesheim, Sveitsi) oli suomalainen teollisuusjohtaja, insinööri ja antroposofi. Viitattu 3.11.2020. Uno Donnerin vanhemmat olivat kielitieteen professori Otto Donner ja Hilda Rosina Louise Malm. Donner valmistui ylioppilaaksi Helsingin Läroverket för gossar och flickor -oppikoulusta vuonna 1892, diplomi- insinööriksi Polyteknillisestä opistosta vuonna 1896 sekä filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1898.Donner-instituutti Donner- instituutti. Viitattu 18.8.2021. Hän suoritti jatko-opintoja Englannissa ja Saksassa. Hän perusti vuonna 1898 lankakehräämö Helsingfors spinneri Ab:n, ja johti sitä vuoteen 1903. Kehräämö myytiin Yhtyneille Villatehtaille vuonna 1908. Vuosina 1903–1908 Donnerilla oli höyrysaha Espoon Saunalahdessa. Myöhemmin Donner toimi näkyvässä asemassa useissa suuryrityksissä. Hän oli Sinebrychoffin panimon hallituksen puheenjohtaja vuosina 1943–1957. Donnerin puolisona oli vuodesta 1900 kirjailija Olga ”Olly” Donner, o.s. Sinebrychoff, joka oli panimonjohtaja Nicolas Sinebrychoffin tytär.Anneli Mäkelä-Alitalo: ”Sinebrychoffien perhehistoriaa Suomessa”, s. 71–72 teoksessa Sinebrychoffit (Anneli Mäkelä-Alitalo, Sakari Heikkinen & Minerva Keltanen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2009. Donner puolisoineen tutustui antroposofiaan 1910-luvulla. Pariskunta vietti seuraavina vuosikymmeninä runsaasti aikaa Dornachissa ja muualla Euroopassa. He tapasivat Dornachissa Rudolf Steinerin, jonka pyynnöstä Donner perusti Suomen Antroposofisen Seuran vuonna 1923. Hän toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana vuoteen 1932. Donnerin pariskunta omisti Lohjalla sijaitsevan Gerknäsin eli Kirkniemen kartanon vuosina 1927–1945. Tuolloin he tukivat paikallista pienten lasten koulua ja ohjasivat sen pedagogista linjaa Steinerin oppien mukaiseksi. Donnerit toivat Suomeen myös biodynaamisen viljelyn, jota he harjoittivat kartanollaan. Donnerit omistivat myös Grantorpin tilan Pohjassa sekä Ollyn isältään perimän Karhusaaren huvilan Espoossa. Donner harrasti taidemaalausta. Hän opiskeli sitä Pariisissa ja Roomassa. Donner vietti puolisoineen viimeiset vuotensa Sveitsin Arlesheimin parantolassa. Heillä ei ollut lapsia, joten he lahjoittivat vuonna 1956 omaisuutensa Åbo Akademille. Testamenttilahjoituksella perustettiin Åbo Akademin säätiön yhteydessä toimiva, uskontotieteelliseen ja kulttuurihistorialliseen tutkimukseen erikoistunut Donner-instituutti. == Katso myös == *Donnerin suku == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset lahjoittajat Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Eliasson

Eliasson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Anders Eliasson (1947–2013), ruotsalainen säveltäjä * Emma Eliasson (s. 1989), ruotsalainen jääkiekkoilija * Jan Eliasson (s. 1940), ruotsalainen diplomaatti ja poliitikko * Lena Eliasson (s. 1981), ruotsalainen suunnistaja ja hiihtosuunnistaja * Marte Eliasson (s. 1969), norjalainen käsipalloilija * Suvi Eliasson (s. 1989), suomalainen aitajuoksija * Tommy Eliasson (s. 1980), ruotsalainen freestylehiihtäjä * Torbjörn Eliasson (s. 1947), ahvenanmaalainen poliitikko
Arnold Vértesi

Arnold Vértesi (16. elokuuta 1836 Eger, Unkari – 1. elokuuta 1911 Budapest, UnkariVértesi, Arnold, BnF päivitetty 16.3.2013, viitattu 10.11.2020 ) oli unkarilainen kirjailija ja sanomalehtimies. Hän osallistui 13-vuotiaana vuonna 1849 vapaussotaan. Hän julkaisi runsaasti historiallisia ja yhteiskunnallisia novelleja ja romaaneja, joiden luonteenomaisena piirteenä on katkera pessimismi. Vértesin muodollisesti heikot romaanit eivät vedä vertoja hänen novelleilleen. Hän alkoi 1888 julkaista novelliensa kokoelmaa Ezer elbeszélés ('Tuhat novellia'). Toinen kokoelma on Kisvárosi történetek ('Pikkukaupunki- juttuja', 1898).Vértesi, Arnold. Tietosanakirja osa 10. Tietosanakirja- osakeyhtiö 1917 Vértesin poika oli kirjallisuushistorioitsija Jenő Vértesy (1877–1916) ja pojanpoika kirjastonhoitaja Miklós Vértesy (1907–1991). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Unkarilaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1836 syntyneet Luokka:Vuonna 1911 kuolleet