EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Łubniany

Łubniany (Gmina Łubniany, ) on maalaiskunta Opolen piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 9 872. Kunnan hallintokeskus on Łubnianyn kylä. Kunnan kylät ovat Kępa, Luboszyce, Biadacz, Masów, Kolanowice, Łubniany, Dąbrówka Łubniańska, Brynica, Jełowa, Grabie sekä Kobylno. Sen pinta-ala on 126 neliökilometriä. Łubniany rajautuu Dobrzeń Wielkin, Lasowice Wielkien, Murówin ja Turawan kuntiin sekä Opolen kaupunkiin. Kunnan pinta-alasta noin 46 prosenttia on maatalouskäytössä ja noin 49 prosenttia metsää. Vuoden 2019 lopussa 51,5 prosenttia Łubnianyn asukkaista oli naispuolisia ja 48,5 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 16,5 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 64,1 prosenttia ja eläkeikäiset 19,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,1 vuotta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 18 prosenttia oli saksalaisia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gmina Wiejska Łubniany Opolen tilastokeskus. Luokka:Opolen voivodikunnan kunnat
Diakoniikka

Diakoniikka eli diakoniatiede on käytännöllisen teologian osa-alue, joka tutkii diakoniaa. Diakoniikka tarkastelee muun muassa diakonian käytäntöjä ja siihen liittyvää etiikkaa, ihmiskuvaa sekä sosiologisia ilmiöitä. Diakonia syntyi käsitteenä 1800-luvun alkupuoliskolla. Alkuun diakoniaa tarkasteltiin poimeniikan eli sielunhoito-opin alalla. Diakoniikka kehittyi omaksi teologian alakseen 1800-luvun lopulla. ==Lähteet== Luokka:Käytännöllinen teologia
Aaro Hyvärinen

Aaro Hyvärinen (24. tammikuuta 1858 Kuopion pitäjä – 2. maaliskuuta 1936 Kuopio) oli suomalainen Kuopiossa asunut harjoja ja siveltimiä valmistanut käsityöläismestari. Hyvärisen valmistamia harjoja palkittiin muun muassa Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1900.Aaro Hyvärinen, Käsityö- ja teollisuuslehti : Suomen teollisuusvaliokunnan äänenkannattaja, 01.04.1936, nro 4, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKuolleita, Helsingin Sanomat, 05.03.1936, nro 63, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotHarjamestari Aaro Hyvärinen, Savo, 04.03.1936, nro 53, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Hyvärinen lähti vuonna 1874 16-vuotiaana oppiin Pietariin saksalaisen Rosen harjatehtaaseen ja hän työskenteli siellä kymmenkunta vuotta. Suomeen palattuaan Hyvärinen perusti vuonna 1888 harja- ja sivellinliikkeen Kuopioon. Hyvärisen valmistamia harjoja palkittiin muun muassa Lyypekin kauppa- ja teollisuusnäyttelyssä 1885, Tukholman taideteollisuusnäyttelyssä 1897, Nizni Novgorodin näyttelyssä 1896 sekä Pariisin maailmannäyttelyssä 1900. Pariisin maailmannäyttelyä varten Hyvärinen valmisti puu-upotuksin koristeltuja harjoja, jotka olivat esillä Suomen paviljongissa tätä varten tehdyssä lasivitriinissä. Lasivitriini harjoineen kiersi sitten useissa muissakin näyttelyissä, joissa Hyvärinen sai palkintoja harjositaan. Vanhan ajan työntekijä ... eli kuinka presidentinrouva sai savolaisen harjan, Suomen Kuvalehti, 14.01.1933, nro 3, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == Luokka:Suomalaiset käsityöläiset Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Eeretiat

Eeretiat (Ehretia) on suku, johon kuuluu 66 lajia puuvartisia kasveja. Niitä esiintyy luonnonvaraisena maailman trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Eeretioihin yhdistetään karmonat (Carmona). Ehretia on 1700-luvulla eläneen saksalaisen Georg Dionysius Ehretin nimikkosuku. == Lajeja == * sahaeeretia (Ehretia acuminata) * viuhkoeeretia (Ehretia cymosa) * karmona (Ehretia microphylla, syn. E. buxifolia, Carmona retusa) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Eeretiat (Ehretia) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ehretia Luokka:Lemmikkikasvit
Elias Howe

Elias Howe Jr. (/haʊ/; 9. heinäkuuta 1819 Spencer, Massachusetts – 3. lokakuuta 1867 Brooklyn, New York) oli amerikkalainen keksijä, joka tunnetaan parhaiten nykyaikaisen lukkotikkiompelukoneen kehittämisestä. == Elämäkerta == Elias Howe Jr. syntyi 9. heinäkuuta 1819 Massachusettsin Spencerissä, missä hän vietti lapsuutensa ja varhaisen aikuisikänsä. Howe oli kiinnostunut koneista lapsuudesta lähtien ja sai koulutuksensa tekstiilitehtaalla, minkä ansiosta hänestä tuli taitava koneenkäyttäjä ja mekaanikko. Vuoden 1837 finanssikriisin jälkeen Howe jäi työttömäksi ja muutti Massachusettsin Cambridgeen. Hän kuuli ompelukoneesta ensimmäisen kerran työskennellessään Bostonissa Ari Davisin kanssa. Davis uskoi, että toimivan ompelukoneen keksijä voisi ansaita omaisuuden, vaikka aiemmat yritykset olivat kaatuneet joko työnsä puolesta pelänneiden räätälien vastatoimiin tai yksinkertaisesti laitteiden toimimattomuuteen. 1840-luvun alussa Howe sairastui ja hänen työpajansa paloi, minkä jälkeen hänen vaimonsa alkoi elättää perhettä ompelijana. Tarkkaillessaan häntä töissä Howe tajusi, ettei mikään senaikainen kone pystynyt toistamaan käden ja käsivarsien liikkeitä ompelussa ihmisen tavoin. Huhtikuuhun 1845 mennessä Howe sai kehitetyksi käytännöllisen, lukkotikkiperiaatteella toimivan ompelukoneen, jolle myönnettiin patentti vuonna 1846. Patentista huolimatta Howella oli vaikeuksia löytää sijoittajia Yhdysvalloista rahoittamaan keksintönsä tuotantoa, joten hän myi patenttioikeudet Englannissa 250 punnalla lontoolaiselle William Thomasille, joka omisti korsetteja, sateenvarjoja ja kenkiä valmistavan tehtaan. Howe muutti Englantiin ja työskenteli viiden punnan viikkopalkalla parantaakseen konettaan, mutta palasi myöhemmin lähes rahattomana Yhdysvaltoihin. Pian paluun jälkeen hänen vaimonsa kuoli. Lisäksi Howe sai huomata, että jotkut olivat alkaneet valmistaa Yhdysvalloissa hänen keksintönsä kaltaisia ompelukoneita, mistä seurasi viiden vuoden oikeustaistelu. Howe voitti ja sai huomattavia lisenssimaksuja plagioijilta, joiden joukkoon kuului myös Isaac Merritt Singer. Vuonna 1865 Howe perusti Connecticutin Bridgeportiin Howe Machine Company -nimisen yrityksen. Hänen ompelukoneensa voitti kultamitalin Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1867, ja samana vuonna Ranskan keisari Napoleon III myönsi Howelle Kunnialegioonan tunnustuksen osoituksena hänen ansioistaan. Howe kuoli 48-vuotiaana vuonna 1867, samana vuonna, kun hänen ompelukoneensa patentti raukesi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset keksijät Luokka:Vuonna 1819 syntyneet Luokka:Vuonna 1867 kuolleet
Kirkes-kirjastot

Kirkes-kirjastot on Keski-Uudenmaan kirjastokimppa, jonka muodostavaa Järvenpään ja Keravan kaupunginkirjastot sekä Mäntsälän ja Tuusulan kunnankirjastot toimipisteineen. Kirjastokimpaan alueelle on suunniteltu yhteinen Kirkes-kirjastokortti. Jäsenkirjastojen asiakkaat voivat lainata ja varata lainoja kaikista kirjastokimpan kirjastoista kirjastokortillaan sekä palauttaa lainansa jäsenkuntien kirjastoihin. Kirkes-kirjastoihin kuuluu kuusi kiinteää toimipistettä ja kaksi kirjastoautoa (tilanne maaliskuussa 2021): Kirjaston tai nimi Kunta Osoite Koordinaatit Kuva Lisätietoja (www-sivu) Jokelan kirjasto Tuusula Jokela-talo, Keskustie 20, 05400 Jokela 150px Jokelan kirjasto Järvenpään kaupunginkirjasto Järvenpää Kirjastokatu 8, 04410 Järvenpää Järvenpään kaupunginkirjasto Kellokosken kirjasto Tuusula Kuntotaival 2 B, 04500 Kellokoski Kellokosken kirjasto Keravan kaupunginkirjasto Kerava Paasikivenkatu 12, 04200 Kerava 150px Keravan kaupunginkirjasto Mäntsälän kirjasto Mäntsälä Urheilutie 4 B, 04600 Mäntsälä Mäntsälän kirjasto Mäntsälän kirjastoauto Vega Mäntsälä Mäntsälän kirjastoauto Vega Tuusulan kirjastoauto Kirre Tuusula Tuusulan kirjastoauto Kirre Tuusulan pääkirjasto Tuusula Autoasemankatu 2, 04300 Tuusula Tuusulan pääkirjasto Kirkes-kirjastoilla on yhteinen Finna-verkkokirjasto (kirkes.finna.fi). == Lähteet == Luokka:Suomen kirjastokimpat Luokka:Uusimaa
Yeosingangnim

Yeosingangnim (, ) on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Moon Ga-young, Cha Eun-woo, Hwang In-youp ja Park Yoo-na. 'True Beauty' ==Näyttelijät== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Eteläkorealaiset draamasarjat Luokka:Eteläkorealaiset komediasarjat Luokka:2020-luvun televisiosarjat Luokka:tvN:n televisiosarjat
Margarita Maslennikova

Margarita Nikolajevna Maslennikova (; 2. marraskuuta 1928 Leningrad, Neuvostoliitto – 5. maaliskuuta 2021 Pietari, Venäjä) oli neuvostoliitolainen maastohiihtäjä, joka kilpaili 1950-luvulla. Hän voitti kultamitalin 3 × 5 kilometrin viestissä MM-kilpailuissa Falunissa 1954 ja sijoittui neljänneksi 10 km kilpailussa samoissa mestaruuskilpailuissa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Neuvostoliittolaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Tri-State

Tri-State on brittiläisen trance-trion Above & Beyondin debyyttialbumi. Se julkaistiin levy-yhtiöllä Anjunabeats 6. maaliskuuta 2006. ==Japanin bonuskappaleet== # # # # # # # # # # # # # Luokka:Above & Beyondin albumit Luokka:Brittiläiset elektronisen musiikin albumit Luokka:Trancealbumit Luokka:Vuoden 2006 esikoisalbumit
Draken diskografia

Tämä on rap-artisti Draken diskografia. == Albumit == === Studioalbumit === * Thank Me Later (2010) * Take Care (2011) * Nothing Was the Same (2013) * Views (2016) * More Life (2017) * Scorpion (2018) *Certified Lover Boy (2021) * Honestly, Nevermind (2022) * For All The Dogs (2023) === Kokoelmat === * We Are Young Money (2009) * Rise of an Empire (2014) * Care Package (2019) ==EP:t== * So Far Gone (2009) * Scary Hours (2018) * The Best in the World Pack (2019) * Scary Hours 2 (2021) ==Mixtapet== * Room for Improvement (2006) * Comeback Season (2007) * So Far Gone (2009) * If You’re Reading This It’s Too Late (2015) * What a Time to Be Alive (2015) * More Life (2017) * Dark Lane Demo Tapes (2020) ==Singlet== * Replacement Girl (mukana Trey Songz) (2007) * Best I Ever Had (2009) * Successful (mukana Lil Wayne & Trey Songz) (2009) * Forever (mukana Kanye West, Lil Wayne & Eminem) (2009) * Money to Blow (mukana Birdman & Lil Wayne) (2009) * Over (2010) * Find Your Love (2010) * Miss Me (mukana Lil Wayne) (2010) * Fancy (mukana Swizz Beatz & T.I.) (2010) * Headlines (2011) * Make Me Proud (mukana Nicki Minaj) (2011) * The Motto (mukana Lil Wayne) (2011) * Take Care (mukana Rihanna) (2012) * HYFR (Hell Ya Fucking Right) (mukana Lil Wayne) (2012) * Started from the Bottom (2013) * Hold On, We’re Going Home (2013) * 0 To 100 / The Catch Up (2014) * Hotline Bling (2015) * One Dance (mukana Wizkid & Kyla (2016) *Passionfruit (2017) *Free Smoke (2017) *Portland (2017) *Glow (2017) *Signs (2017) *Bring It Back (2017) *God’s Plan (2018) *Diplomatic Immunity (2018) *Nice for What (2018) *I’m Upset (2018) *Nonstop (2018) *Mob Ties (2019) *Money in the Grave (2019) *Omertà (2019) *Toosie Slide (2020) *Chicago Freestyle (2020) *Only You Freestyle (2020) *Laugh Now Cry Later (2020) *What's Next (2021) Luokka:Diskografiat
J Balvinin diskografia

Tämä on laulaja J Balvinin diskografia. == Albumit== ===Studioalbumit=== * La Familia (2013) * Energia (2016) * Vibras (2018) * Oasis (Bad Bunnyn kanssa, 2019) * Colores (2020) === Mixtapet === * J Balvín Mix Tape (2012) == EP:t == * Summer Love (2020) * Summer Vacation (2020) * Summer Fiesta (2020) ==Singlet== * ”Ella Me Cautivó” (2009) * ”Sin Compromiso” (2010) * ”Me Gustas Tú” (2010) * ”Sequiré Subiendo” (2011) * ”En Lo Oscuro” (2012) * ”Como un Animal” (2012) * ”Yo Te Lo Dije” (2012) * ”Tranquila” (2012) * ”Sola” (2013) * ”6 AM” (2013) * ”La Veganza” (2014) * ”Ay Vamos” (2014) * ”Ginza” (2015) * ”Bobo” (2016) * ”Veneno” (2016) * ”Malvada” (2016) * ”Por Un Día” (2016) * ”Snapchat” (2016) * ”Solitario” (2016) * ”Safari” (featuring Pharrell Williams, Bia, Sky) (2016) * ”Sigo Extrañándote” (2017) * ”Si Tu Novio Te Deja Sola” (featuring Bad Bunny) (2017) * ”Bonita” (featuring Jowell & Randy) (2017) * ”Muy personal” (featuring Yandel) (2017) * ”Mi Gente” (featuring Willy William) (2017) * ”Mi Gente (Remix)” (featuring Willy William, Beyoncé) (2017) * ”Machika” (featuring Jeon et Anitta) (2018) * ”Ahora” (2018) * ”Ambiente” (2018) * ”Vibras” (featuring Carla Morrison) (2018) * ”Cuando Tú Quieras” (2018) * ”Brillo” (featuring Rosalía) (2018) * ”En Mí” (2018) * ”Peligrosa” (featuring Wisin & Yandel) (2018) * ”Noches Pasadas” (2018) * ”Dónde Estarás” (2018) * ”No Es Justo” (featuring Zion & Lennox) (2018) * ”Reggaeton” (2018) * ”La Rebelión” (2019) * ”Que Pretendes” (Featuring Bad Bunny) (2019) * ”Cuidao por ahí” (Featuring Bad Bunny) (2019) * ”Con Altura” (Featuring. Rosalía) (2019) * ”Blanco” (2019) * ”Morado” (2020) * ”Azul” (2020) * ”Agua” (Featuring. Tainy) (2020) * ”Anaranjado” (Featuring. Jowell y Randy) (2020) * ”Un Dia (One Day)” (Dua Lipan, Bad Bunnyn ja Tainyn kanssa, 2020) * ”Location” (Karol G:n ja Anuel AA:n kanssa, 2021) * ”Ma' G” (2021) ===Vierailevana artistina=== # Inna - Cola Song (2014) # Xonia - I Want Cha (2014) # Cardi B - I Like It (2018) # Yandel - No Te Vayas (2020) Luokka:Diskografiat
Karadeniz Ereğli

Karadeniz Ereğli tai vain Ereğli on kaupunki ja piirikunta Turkin Zonguldakin maakunnassa. Sen paikalla sijaitsi antiikin aikana Herakleia Pontike. Vuonna 2020 Ereğlin piirikunnan asukasluku oli 149 346\. == Maantiede == Karadeniz Ereğli sijaitsee Turkin Zonguldakin maakunnassa Mustanmeren rannikolla. Matkaa Zonguldakin kaupunkiin koillisessa on noin 32 kilometriä. == Historia == === Antiikki === Antiikin aikana nykyisen Ereğlin paikalla sijaitsi kreikkalainen Herakleia Pontiken siirtokunta. Siirtokunnan perustivat Megarasta saapuneet kreikkalaiset noin vuonna 558–550 eaa. He alistivat alueen alkuperäisiin asukkaisiin lukeutuneet mariandynit ja hallitsivat suurta osaa alueen rannikosta. Kaupunki hävitettiin vuonna 71/70 eaa. kun se oli osallistunut sotaan Rooman valtakuntaa vastaan Pontoksen kuningas Mithradates VI:n puolella. Kaupunki ei toipunut sen jälkeen vielä pitkään entisiin mittoihinsa. === Myöhempi historia === Turkkilaiset valtasivat kaupungin vuoden 1360 paikkeilla. Sittemmin kaupungissa oli pieni, mutta suhteellisen vilkkaasti liikennöity satama. Satama soveltui vain pienten alusten käyttöön. Sen kautta vietiin etenkin Zonguldakin kivihiiltä. 1960-luvulta lähtien satamaa alettiin laajentamaan ja nykyaikaistamaan. Kaupunkiin kohosi myös suuri terästehdas. == Väestö == Turkin tilastokeskuksen mukaan Ereğlin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 149 346. == Lähteet == Luokka:Turkin kaupungit Luokka:Turkin piirikunnat Luokka:Zonguldakin maakunta
Koivujärvi

Koivujärvi voi tarkoittaa seuraavia: == Kyliä == * Koivujärvi, kylä Pielavedellä == Järviä == * Koivujärvi, järvi Jämsän Länkippohjassa * Koivujärvi, järvi Jämsän Vehkajärvellä * Koivujärvi, järvi Kannonkoskella * Koivujärvi, järvi Kiuruvedellä ja Pielavedellä * Koivujärvi, järvi Laukaassa ja Jyväskylässä * Koivujärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Ylä-Kolkissa * Koivujärvi, järvi Ruovedellä * Koivujärvi, järvi Viitasaarella * Koivujärvi, järvi Virtain Koivujärvenkylässä * Koivujärvi, järvi Virtain Ruohoperällä * Koivujärvet, järvi Mänttä-Vilppulan Suluslahdella * Pitkä Koivujärvi, järvi Viitasaarella.
Karabük

Karabük on kaupunki ja piirikunta Turkin Karabükin maakunnassa. Kaupunki on perustettu 1900-luvun alkupuoliskolla terästehtaiden varaan. Karabükin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 131 186\. ==Maantiede== Karabük sijaitsee Turkin Karabükin maakunnassa maan luoteisosassa Yenicejoen varrella. ==Historia== Karabük on saanut alkunsa vasta suhteellisen hiljattain. Vuonna 1932 Turkissa laadittiin talouden viisivuotissuunnitelma, jonka yksi suuremmista hankkeista oli uusien terästehtaiden perustaminen nykyiseen Karabükiin. Karabük perustettiin vuonna 1939. Sen terästehtaille tuotiin hiiltä Zonguldakista rannikolta ja rautaa kauempaa Divriğistä. Karabükissa tuotetaan paikallisesti kalkkikiveä ja dolomiittia. ==Väestö== Turkin tilastokeskuksen mukaan Karabükin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 131 186 ja heistä 119 226 asui itse kaupungissa. ==Lähteet== Luokka:Turkin kaupungit Luokka:Turkin piirikunnat Luokka:Karabükin maakunta
Amundsen

Amundsen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Arthur Amundsen (1886–1936), norjalainen voimistelija * Frida Amundsen (s. 1992), norjalainen laulaja ja lauluntekijä * Harald Amundsen (s. 1962), norjalainen meloja * Harald Østberg Amundsen (s. 1998), norjalainen maastohiihtäjä * Olaf Amundsen (1876–1939), norjalainen poliitikko * Per-Willy Amundsen (s. 1971), norjalainen poliitikko ja ministeri * Roald Amundsen (1872–1928), norjalainen naparetkeilijä ja tutkimusmatkailija, Luoteisväylän löytäjä ja ensimmäinen Etelänavalla käynyt * Steinar Amundsen (1945–2022), norjalainen ratameloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. == Kuvitteellisia henkilöitä == * Sofia Amundsen, päähenkilö Jostein Gaarderin romaanissa Sofian maailma == Elokuvat == * Amundsen, Espen Sandbergin ohjaama elokuva vuodelta 2019
Cadillac Celestiq

Cadillac Celestiq on yhdysvaltalaisen General Motorsin Cadillac-brändin tuleva sähköautomalli. Auto tulee korvaamaan CT6:n Cadillacin lippulaivamallina. Celestiqin ensimmäinen mallivuosi on 2024. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Tiedote automallista Cadillacin verkkosivuilla Celestiq Luokka:Sähköautot Luokka:F-segmentin autot Luokka:Full-size-luokan autot Luokka:2020-luvun autot
Anna Liisa (ooppera)

Anna Liisa on Veli-Matti Puumalan säveltämä kolminäytöksinen ooppera.Minna Canthin Anna-Liisa-näytelmästä ooppera Yle Säveltäjä laati siihen Tiina Käkelä-Puumalan kanssaPuumalan sointitaide välittyy Anna Liisa -oopperan taltioinnissa Yle libreton Minna Canthin samannimisen näytelmän pohjalta. Anna Liisa tilattiin jo 1990-luvun loppupuolella Savonlinnan oopperajuhlille, joiden johto kuitenkin vaihtui Puumalan työskennellessä teoksen parissa. Uusi johto ei ottanut oopperaa esitettäväksi.Anna Liisan tragedia soi synkkänä Veli-Matti Puumalan oopperassa Helsingin Sanomat Teoksen kantaesitys pidettiin lopulta Helsingin juhlaviikkojen yhteydessä Aleksanterin teatterissa 18. elokuuta 2008.Anna Liisa antaa julman kuvan Suomesta Helsingin Sanomat Esittäjinä olivat musiikkiteatteri Kapsäkki sekä Tapiola Sinfonietta ja ohjaajana Erik Söderblom. Tyylillisesti Anna Liisa yhdistelee pohjalaisia kansanlauluvaikutteita nykytaidemusiikkiin. Vuonna 2015 Ondine-levymerkillä julkaistiin teoksen levytys, jolla Tapiola Sinfoniettaa johtaa Jan Söderblom ja Helsingin kamarikuoroa Nils Schweckendiek. Solisteina ovat Helena Juntunen, Jorma Hynninen, Tanja Kauppinen-Savijoki, Ville Rusanen, Sanna Kurki-Suonio, Juha Hostikka, Anu Hostikka ja Jouni Kokora. == Lähteet == Luokka:Suomenkieliset oopperat Luokka:2000-vuosikymmenen musiikkiteokset
Jacques de Maleville

Jacques de Maleville (19. kesäkuuta 1741 Domme (Dordogne) – 22. marraskuuta 1824 Domme) oli ranskalainen oikeuskonsultti ja poliitikko sekä yksi Code Civilin laatijoista.Maleville, de, Jacques Archives nationales Jacques de Maleville BnFJacques de Maleville roglo.eu == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1741 syntyneet Luokka:Vuonna 1824 kuolleet
Dävensö

pienoiskuva|Saari kuvattuna 1880-luvun karttaan Dävensö on Mälarenin saari Ruotsissa Upplands-Bron kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä. == Maantietoa == Dävensö sijaitsee Mälarenin itäosassa Brofjärdenin ja Norra Björkfjärdenin välissä. Se on keskikokoinen Mälarenin saari, joka sijaitsee Färingsön ja Ekerönin pohjoispuolella ja etelään työntyvän kuusikilometrisen Ådönin niemen lähellä. Dävensön ja niemen väliin jää Ormsundet ja Färingsön väliin Skeppsbackasundet. Färingsön pohjoispuolella on toinenkin saari Eldgarnsö. Saarien väliin jää Norrsundet. Dävensön pituus on 3,0 kilometriä ja leveys on 2,4 kilometriä. Sen pinta-ala on 392 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä. Saari on tiimalasin muotoinen. Keskellä sijaitsevassa kaventumassa sijaitsee Dävensövik, jonka lahdenpohjassa on saaren nimikkotila. Mantereelta tulee saaren kautta kulkeva Ekerönin sähkölinja. Upplands-Bron ja Ekerön välinen kuntaraja kulkee Skeppsbackasundetissa ja Norrsundetissa. == Historiaa == Saari mainitaan ensimmäisen kerran erässä dokumentissa 1200-luvulta, jolloin saari kuului Fogdön luostarille. Tämän jälkeen saari vaihdettiin pois tai se testamentattiin eri omistajille muutaman vuosikymmenen välein. Myöhäiskeskiajalla on saarella ollut säteri ja 1500-luvulla siellä oli viisi rälssitilaa. Esimerkiksi 1700-luvulla rälssitilat kuuluivat Ådön säterille ja myöhemmin Säbyholmin kartanolle. Saareen perustettiin myöhemmin tiiliruukki, majatalo ja 5–6 torppaa. Kansakouluja perustettaessa todettiin, että saaren lapsilla oli alituiseen vaikeuksia päästä kouluun, joten vuonna 1920 avattiin saarelle oma koulu. Silloin oli saren asukasluku noin 80. Väkiluku kuitenkin väheni ja vuonna 1936 lakkautettiin koulu. Saarelle oli lossiyhteys Ormsundetin ylitse, joka on päättynyt. Saarella asui enää muutama kalastaja, jotka viljelivät saarta kunnes kalastus loppui vuonna 1981. Saaren omistaa nykyään jalkapalloilija Zlatan Ibrahimović. == Katso myös == * Luettelo Mälarenin saarista == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Upplands-Bron kunta
Hülya Şenyurt

Hülya Şenyurt (s. 10. marraskuuta 1973 Ordu) on turkkilainen judoka ja olympiamitalisti. Şenyurt osallistui Barcelonan olympialaisiin 1992, joissa hän sai 48 kg -sarjasta pronssia. Atlantan olympialaisissa 1996 hän hävisi ainoan ottelunsa ja jäi jaetulle 19:nnelle sijalle. Euroopan- mestaruuskilpailuissa Şenyurt oli pronssilla Ateenassa 1993. Kilpailu-uransa jälkeen Şenyurt on toiminut valmentajana. == Lähteet == Luokka:Turkkilaiset judokat Luokka:Turkkilaiset olympiamitalistit Luokka:Turkkilaiset urheiluvalmentajat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kanelilumivarpunen

Kanelilumivarpunen (Pyrgilauda blanfordi) on varpusiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä- ja Itä-Aasiasta. ==Koko ja ulkonäkö== Kanelilumivarpunen voi kasvaa noin 15 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Kanelilumivarpusen pää on mustan ja valkoisen kirjava. Otsa ja silmien tausta ovat valkoiset ja otsan keskiosa, silmien ympäristö ja kurkku ovat mustat. Linnun päälaki, selkä ja siivet ovat väriltään ruskeat ja niska on punaruskea. Kanelilumivarpusen rinta ja vatsa ovat valkoiset. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Kanelilumivarpusen levinneisyysalue ulottuu Pakistannin ja Intian pohjoisosista Nepalin ja Bhutanin kautta Kiinaan. Lajin elinympäristöä ovat vuoristoarot usein järvien läheisyydessä 4 000-5 000 metrin korkeudella. Erityisesti talvisin se liikkuu parvissa. Kanelilumivarpusen ravintoon kuuluvat siemenet ja hyönteiset. ==Lähteet== Luokka:Varpuset
Luettelo akustiikan suureista ja yksiköistä

Tämä on luettelo akustiikan suureista ja yksiköistä. Akustiikan suureet ja yksiköt Suure (engl.) Suureen tunnus Yksikkö (engl.) Yksikön tunnus Yksikön määritelmä äänenpaine, äänipaineKarjalainen 2000, s. 12. (sound pressure) p pascal Pa kuten paine yleensä / Pa äänenpainetaso, äänipainetasoKarjalainen 2000, s. 12–13. (sound pressure level) LP desibeli dB vertailutaso p0 = 20 μPa, kymmenkertaista painetta vastaa 20 dB suurempi painetason arvo äänitaso, melutaso (sound level)Äänitaso; Termipankki.fi desibeli dB vertailutaso p0 = 20 μPa 1 kHz taajuudella, kymmenkertaista painetta vastaa 20 dB suurempi tason arvo (taajuuspainotettu äänenpainetaso)Sound Level Measurement and Analysis, sivut 2 ja 13; DEWESoft 2000-2023 ääniteho P watti W äänilähteen teho ääniaalloissa / W äänitehotasoKarjalainen 2000, s. 14., äänen tehotaso LW desibeli dB vertailutaso P0 = 1 pW; kymmenkertaista tehoa vastaa 10 dB suurempi tehotason arvo äänen intensiteetti (sound intensity) I wattia neliömetriä kohden W/m² ääniaalloissa kulkeva teho pinta-alaa kohti / W/m² äänen intensiteettitaso (sound intensity level) LI desibeli dB vertailutaso I0 = 10-12 W/m², kymmenkertaista intensiteettiä vastaa 10 dB suurempi intensiteettitason arvo jälkikaiunta-aikaKarjalainen 2000, s. 23. (reverberation time) T, T60 sekunti s aika jona äänenvoimakkuus laskee 60 dB äänilähteen sulkemisesta Psykoakustiikka äänekkyys, kuuluvuus (loudness) N soni eli sooni ( < ) soni Lineaarinen asteikko, jossa 1 soni = 40 fonia 1 kHz:n taajuudella (äänenpainetaso 40 dB 1 kHz:n taajuudella). Muiden taajuuksien korjaus vakioäänekkyyskäyrästön avulla. äänekkyystaso, kuuluvuustaso (loudness level) LN, LL foni eli fooni ( < ) foni Logaritminen asteikko, jossa lukuarvo sama kuin äänenpainetaso desibeleissä 1 kHz:n taajuudella. Muiden taajuuksien korjaus vakioäänekkyyskäyrästön avulla. äänenkorkeus hertsi-asteikko Hz puolisävel-asteikko. st Asteikko, jossa hertsitaajuuksien kaksinkertaistuminen kasvattaa puolisävelarvoja määrällä 12 ja hertsitaajuuksien puolittuminen pienentaa puolisävelarvoja määrällä 12. Puolisävel-asteikko on tasavälinen mitta-asteikko. koenig-asteikko mel- asteikko, meli-asteikko mel Mel-asteikko on tasavälinen mitta-asteikko. Bark- asteikko Bark Bark-asteikko on tasavälinen mitta-asteikko. ERB-asteikko ERB ERB-asteikko on tasavälinen mitta-asteikko. == Lähteet == * * * Karjalainen, Matti: Hieman akustiikkaa . Suomenkielinen opetusmoniste. Espoo: TKK, Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratorio, 2000. * Sundberg, Johan: The Science of Musical Sounds, Academic Press, 1991, ISBN 0-12-676948-6. === Viitteet === Luokka:Akustiikka
Kaksitäpläkoruahven

Kaksitäpläkoruahven (Pseudanthias bimaculatus) on meriahventen (Serranidae) heimoon ja koruahventen (Anthiadinae) alaheimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. Kaksitäpläkoruahven kasvaa tavallisesti maksimissaan 14 senttimetrin mittaiseksi. Sen silmän kohdalta rintaevään asti ulottuu oranssi tai keltainen juova. Koiraan pohjaväritys vaihtelee laventelinvioletista purppuraan. Sillä on tumma läikkä selkäevän etuosan kolmannen ja neljännen piikin välissä ja sen evien reunat ovat sinertävät. Naaras taas on muilta osin voimakkaan vaaleanpunainen ja selästään, selkäevästään, peräevästään ja pyrstöstään keltainen. Kaksitäpläkoruahvenella on kylkiviivallaan 43–47 suomua. Selkäevässään sillä on kymmenen piikkiruotoa ja 15–16 pehmeää ruotoa. Peräevässään lajilla on kolme piikkiruotoa ja seitsemän pehmeää ruotoa ja rintaevissään 17–18 ruotoa. Kaksitäpläkoruahventa tavataan Intian valtameren länsiosassa Mosambikista Aldabraan ulottuvalla alueella, Madagaskarilla, Réunionissa, Malediiveilta itään Indonesiaan ulottuvalla alueella sekä Uudessa-Kaledoniassa. Sen elinympäristöä ovat merenrantojen kuolleidenkin riuttojen rinteet suhteellisen sameissa vesissä. Kaksitäpläkoruahventa esiintyy kaikkiaan 28–54 metrin syvyisissä vesissä, mutta yleensä se kuitenkin oleskelee alle 40 metrin syvyisessä vedessä. == Lähteet == Luokka:Koruahvenet
Arni

Arni on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Annikki Arni, (o.s. Forsström, kirjailijanimi Marja-Leena, 1898–1981), laulaja, näyttelijä, toimittaja ja suomentaja * Erkki Arni (1924–2002), toimittaja ja suomentaja * Paavo Arni (vuoteen 1933 Forsström, 1905–1969), yli-insinööri ja Yleisradion teknillinen johtaja * Vuokko Arni (o.s. Knuutila, myöh. Svanström, 1906–1972), Yleisradion radiotoimittaja, Paavo Arnin puoliso 1934–1949.
Kaskö Wood

Oy Kaskö Wood, nimi vuoteen 1971 saakka Osakeyhtiö Kaskö Wood C:o Ltd oli suomalainen Kaskisissa vuosina 1921–1990 toiminut sahatavaran vienti- ja laivausyhtiö. Alueen sahojen ulkomaankaupan yhteismarkkinointia varten perustama ja omistama yhtiö osti sahatavaran enimmäkseen Pohjanmaalla sijainneilta jäsensahoiltaan ja myös muilta sahoilta. Yhtiöllä oli vuodesta 1929 alkaen oma iso höyläämö ja laatikkotehdas Kaskisissa. Täydentäviä ythtiötietoja : Osakeyhtiö Kaskö Wood C:o Ltd, Pörssitieto G. Kock"Kaskö Wood" eli eteläpohjalainen talonpoika suurliikemiehenä, Suomen Kuvalehti, 02.12.1933, nro 49, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Kaskö Wood osti vuonna 1949 suurimman osan vuonna 1920 Kaskisiin perustetun ahtausalan yrityksen Ab Kaskö Stevedoring Ltd:n (nykyinen Oy Silva Shipping Ab) osakkeista. Vuonna 1979 tapahtui fuusio Kristiinan Puunviejät Oy:n kanssa. Vuonna 1983 Kaskö Wood siirtyi Oy Metsä-Botnia Ab:n tytäryhtiöiden Luhtapuu Oy:n ja Oy Botnia Wood Ab:n omistukseen. Hankkeella pyrittiin turvaamaan Metsä-Botnian Kaskisten selluloosatehtaan raaka-aineen saanti. Kaskö Wood fuusioitiin emoyhtiöön vuonna 1989.Silva Shipping : Kaskisten sataman historiaa == Kirjallisuutta == * Tauno Aro : Oy Kaskö Wood c:o ltd. Kertomus 25-vuotistoiminnasta v. 1921–1946. Vaasa 1946 == Lähteet == Luokka:Entiset suomalaiset metsäteollisuusyhtiöt Luokka:Suomen sahateollisuus Luokka:Kaskislaiset yritykset
Vuoden 1703 suuri myrsky

pienoiskuva|Vuoden 1703 myrskyä esittävä piirros 1700-luvulta. Vuoden 1703 suuri myrsky oli synoptisen kokoluokan sääilmiöihin lukeutuva ekstratrooppinen sykloni, joka aiheutti tuhoa Keski- ja Etelä-Englannissa 7. joulukuuta 1703. Juliaanisen kalenterin mukaan päivä oli 26. marraskuuta. Myrskyn voimakkuudeksi on arvioitu Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla luokka 2 (43–49 m/s). Myrsky vaurioitti Lontoon rakennuksia. Westminster Abbeyn katto tuhoutui, ja kuningatar Anna piiloutui St Jamesin palatsin kellariin. Satoja laivoja ja veneitä törmäsi toisiinsa London Bridgen itäpuolella. Yksi Essexin rannikolla ollut alus seilasi Göteborgiin ennen kuin se pääsi palaamaan takaisin Englantiin. Tuulimyllyjä syttyi palamaan, koska niiden siivekkeet pyörivät liian nopeasti. Myrskyssä kuoli arvioiden mukaan ihmistä. Osa kuolleista oli sotalaivojen miehistöä, jotka olivat paluumatkalla Espanjan perimyssodasta. Itä-Anglian yliopiston ilmastontutkimusyksikön perustaja Hubert Lamb arvioi vuonna 1991, että myrskyssä kuoli kuninkaallisen laivaston sotilasta. Aikalaiset pitivät myrskyä merkkinä Jumalan vihasta, ja papit puhuivat siitä saarnoissaan vielä 50 vuoden päästäkin. Daniel Defoe tallensi silminnäkijöiden kertomuksia teokseensa The Storm (ei suomennettu). Hän uskoi Jumalan olleen tyytymätön Englannin heikkoon sotamenestykseen Espanjaa ja Ranskaa vastaan. Defoe laati tuulen voimakkuuden luokitteluun perustuvan asteikon sata vuotta ennen Francis Beaufortia. Hän teki Bernoullin lakiin liittyviä havaintoja: rakennukset, joihin tuuli osui suoraan, näyttivät selviävän pienemmillä vaurioilla kuin niiden takana olleet rakennukset. Vuoden 1703 myrskystä uutisoitiin laajasti senaikaisessa lehdistössä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Onnettomuudet Englannissa Luokka:Myrskyt Luokka:1703
Turvavalaistus

thumb|Poistumissuunnan osoittava poistumistievalo Turvavalaistus on yksi kiinteistöjen turvallisuusjärjestelmistä. Turvavalaistus käsittää poistumistievalaistuksen sekä erillisen turvavalaistuksen, jonka tehtävänä on turvata näkyvyys erilaisissa poikkeustilanteissa. == Poistumistievalaistus == Poistumistievalaistuksen tarkoituksena on osoittaa reitti lähimmälle uloskäynnille. Poistumistievalaisimia tulee pitää jatkuvasti päällä. Poistumistievalaistuksen yhteydessä käytetään usein jälkivalaisevia poistumistiekilpiä. Aikaisemmin poistumistievalaisimet olivat yksinkertaisia vihreitä valaisimia, mutta nykypäivänä valaisimissa on usein kuvake, josta käy ilmi poistumistien suunta. == Turvavalaistus== Turvavalaistuksen tehtävänä on turvata näkyvyys erilaisissa poikkeustilanteissa, kuten sähkökatkoksen tai tulipalon aikana. Turvavalaisimet ovat akkuvarmennettuja valaisimia, jotka kytkeytyvät päälle automaattisesti sähkökatkoksen tai palohälytyksen aikana. Turvavalaistus voidaan kytkeä myös manuaalisesti päälle esimerkiksi painiketta painamalla. == Lähteet == Luokka:Valaistus Luokka:Turvallisuus
Mamadou Ouédraogo

Mamadou Ouédraogo (1906 Ouahigouya – 9. syyskuuta 1978 Ouahigouya) oli burkinalainen poliitikko, joka toimi Ranskan kansalliskokouksen edustajana vuosina 1948–1955. Ouédraogon isä oli ranskalaisia palvellut provinssin päällikkö ja äiti Yatengan mosihallitsijan tytär. Hän valmistui William Pontyn normaalikoulusta ja työskenteli opettajana ja hallintovirkamiehenä. Ouédraogo valittiin Ylä-Voltan edustajana Ranskan unionin yleiskokoukseen vuonna 1947 ja Ranskan kansalliskokoukseen vuosina 1948 ja 1951. Hänen puolueensa oli ranskalaisen siirtomaavallan tukema Union voltaïque. Ouédraogo ei ollut mukana vuoden 1956 vaaleissa eikä hän osallistunut Ylä-Voltan politiikkaan maan itsenäistyttyä. ==Lähteet== Luokka:Burkinalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Kutujärvi

Kutujärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Kutujärvi, järvi Inarin Keväjärvellä * Kutujärvi, järvi Inarin Nangujärven lähellä * Kutujärvi, järvi Inarin Nellimissä * Kutujärvi, järvi Inarin Rahajärven lähellä * Kutujärvi, järvi Inarin Säytsjärven lähellä * Kutujärvi, järvi Kuhmossa * Kutujärvi, järvi Kuhmoisissa * Kutujärvi, järvi Muonion eteläosassa * Kutujärvi, järvi Muonion pohjoisosassa * Kutujärvi, järvi Oulussa * Kutujärvi, järvi Pellossa * Kutujärvi, järvi Suonenjoella * Iso Kutujärvi, järvi Kolarissa * Pikku Kutujärvi, järvi Kolarissa.
Punttala

Punttala on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Antti Punttala (1846–1930), maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari *Heikki Punttala (1788–1865), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Suolammi (Jämsä, Salosvesi)

Suolammi on 2,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi Koskenpään kylän koillispuolella Jämsässä. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä pohjoiseen. == Maantiede == Suolammin pituus etelästä pohjoiseen on 230 metriä. Järveä ympäröi Sammalsuo. Suolammi sijaitsee Salosvettä ja Pettämää yhdistävän Viekansalmen itäpuolella. Suolammin lounaiskulmasta lähtee laskuoja kilometrin päähän Pettämän Joensuunlahteen. Salosvesi-Pettämän korkeustaso on 40 senttimetriä Suolammia alempana. Suolammin itä- ja eteläpuolella järvisyys on vähäisempää kuin länsipuolella; kilometri itään sijaitsee Lampilanlammi (117,0 metriä mpy) ja kaksi kilometriä kaakkoon Hirvijärvi (163,2 metriä mpy). Hirvijärveltä 750 metriä kaakkoon sijaitsee toinen Suolammi (40 aaria, 169,5 metriä mpy). Suolammi kuuluu Salosveden-Pettämän alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.Salosveden - Pettämän alue. Järviwiki. Viitattu 3.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Paskuri (Jämsä, Koskenpää)

Paskuri on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 1,8 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 28 kilometriä pohjoisluoteeseen. == Maantiede == Paskurin lounais–koillissuuntainen pituus on 250 metriä. Järveä ympäröi Paskurinsuo. Järven eteläpuolitse kulkee yhdystie 16537, jonka eteläpuolella sijaitsee Karjosuo. Puoli kilometriä Paskurilta länteen sijaitsee Riihijärven Niemelänlahti, puolitoista kilometriä koilliseen sijaitsee Koijärvi. Etelässä Karjosuon eteläpuolella sijaitsee Hanhijärvi. Paskurin lounaisrannalta lähtee laskuoja Riihijärvelle. Paskuri kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Jämsässä on myös toinen Paskuri, se sijaitsee Ouninpohjassa 36 kilometriä Koskenpään Paskurilta etelään. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Henri Guissou

Henri Guissou (17. marraskuuta 1910 Koudougou – 22. toukokuuta 1979 Koudougou) oli burkinalainen poliitikko ja diplomaatti. Guissou syntyi aluepäällikön perheeseen. Hän valmistui William Ponty -koulusta ja työskenteli kirjanpitäjänä. Guissou valittiin Ylä-Voltan edustajaksi Ranskan tasavallan neuvostoon vuonna 1947 ja kansalliskokoukseen vuosina 1948, 1951, 1956 ja 1958. Hän puolueensa oli siirtomaavallan tukema Union voltaïque, kunnes vuonna 1955 Guissou ja Joseph Conombo perustivat uuden puolueen Parti social pour l’émancipation des masses africaines. Guissou kuului Ranskan yhteisön senaattiin vuosina 1959–1961. Hän toimi Ylä-Voltan suurlähettiläänä Ranskassa vuosina 1961–1963 ja 1966–1972 ja Länsi-Saksassa vuosina 1963–1966. ==Lähteet== Luokka:Burkinalaiset poliitikot Luokka:Suurlähettiläät Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Karhulammi (Jämsä)

Karhulammi on Koskenpäällä Jämsän koillisosassa sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 26 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jyväskylästä 30 kilometriä lounaaseen. == Maantiede == Karhulammin pituus on 230 metriä ja tilavuus 93 460 kuutiometriä. Järvi on saareton. Sen itäpuolella levittäytyy Karhusuo, jonka alueella sijaitsee Luokkilammi (10 aaria, 163,8 metriä mpy). Karhulammin länsipuolella sijaitsee Hirvijärvi ja Itäpuolella Jousjärvi (153,0 metriä mpy). Lounaassa on Vuorilammi (173,6 metriä mpy). Karhusuon pohjoispuolella noin kilometri Karhulammilta pohjoiseen sijaitsee Pirunpesänvuori, joka on ylänköä. Karhulammin pohjoisrannalta lähtee laskuoja koilliseen. Karhulammi kuuluu Vuojanjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Vuojanjoen alueen suurin vakavesi on Iso Koirajärvi kolme kilometriä Karhulammilta koilliseen. Karhulammi on Vuojanjoen alueen lounaisia vakavesiä.Vuojanjoen valuma-alue (14.528). Järviwiki. Viitattu 3.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Turkin suuri kansalliskokous

Turkin suuri kansalliskokous () on Turkin yksikamarinen lainsäädännöllinen elin. Se koostuu 600 edustajasta, jotka valitaan viiden vuoden välein järjestettävissä vaaleissa. == Historia == Ensimmäinen parlamentti perustettiin jo vuonna 1877 sulttaani Abdulhamid II:n aloitteesta. Osmanien valtakunnan romahdettua Turkin tasavaltaan perustettiin parlamentti nuorturkkilaisten aloitteesta vuonna 1908. Nykymuodossaan parlamentti perustettiin 23. huhtikuuta 1920. Ensimmäisissä parlamenttivaaleissa valittiin yhteensä 324 edustajaa. Näistä kuitenkin vain 115 pääsi osallistumaan ensimmäiseen istuntoon. Tasavallan ensimmäinen perustuslaki astui voimaan 1921. == Kansanedustajat == Turkin perustuslain mukaan kansanedustajia valitaan yhteensä 600. Vaalipiirejä on yhteensä 87.. Ehdokkaaksi voivat asettua kaikki vähintään 25-vuotiaat Turkin kansalaiset, jotka eivät ole hakeutuneet konkurssiin, saaneet tuomiota tietyistä perustuslaissa mainituista rikoksista perustuslakia tai kärsineet vankeustuomiota viimeisen vuoden aikana. Miehiltä vaaditaan myös suoritettua asevelvollisuutta. == Vaalit == ;2018 Vuoden 2018 vaaleissa Erdoğanin johtama AK-puolue sai hieman yli puolet kaikista äänistä.. Naisten osuus edustajien määrästä kasvoi, mutta oli edelleen matala verrattuna miehiin. Naispuolisia kansanedustajia valittiin yhteensä 103.. Mustafa Şentop valittiin parlamentin puhemieheksi helmikuussa 2019. Hän toimi aikaisemmin varapuhemiehenä. == Galleria == Tiedosto:Grand National Assembly of Turkey MPs in June 2015.jpg|Parlamentin istuntosali Tiedosto:GNAT speakers.jpg|Puhemiehen istuin Tiedosto:TBMM miniaturk.JPG|Pienoismalli parlamenttirakennuksesta Istanbulissa == Lähteet == *
Koukkulammi (Jämsä, Huhtia)

Koukkulammi on kahden hehtaarin laajuinen järvi Koskenpään kylän eteläpuolella Jämsässä. Etäisyys Jämsän keskustasta on 20 kilometriä pohjoiseen. == Maantiede == Koukkulammin pituus etelästä pohjoiseen on 340 metriä. Sen pohjoispuolella on lampi, joka on samalla korkeustasolla (110,8 metriä mpy). Koukkulammin itäpuolella sijaitsee Riihilammi, järvien välissä on jonkin verran asutusta ja seututie 604. Etäämpänä kaakossa on Pitkäjärvi, lännessä on metsämaata. Koillisessa sijaitsee Salosveteen kuuluva Pettämä. Koukkulammin etelärannalta lähtee laskuoja Riihilammiin. Koukkulammi kuuluu Salosveden- Pettämän alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.Salosveden - Pettämän alue. Järviwiki. Viitattu 6.3.2021. Jämsässä on toinenkin Koukkulammi. Se sijaitsee Koskenpään länsiosassa kolmisentoista kilometriä Huhtian Koukkulammilta länsiluoteeseen. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Tofta holmar

Tofta holmar on Mälarenin saariryhmä Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä. == Maantietoa == Saariryhmä sijaitsee Mälarenin itäosassa Prästfjärdenissä, jossa se sijaitsee Adelsönin rannikon lähellä. Saariryhmään kuuluu neljä saaria: Granholmen, Alholmen, Koffsan ja pieni luoto. Granholmen on 900 metriä pitkä ja 330 metriä leveä. Alholmen on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Saarien väliin on muodostunut kosteikko, jonka yli on rakennettu saaria yhdistävä alle 200 metriä pitkä laituri. Saarissa on noin 50 vapaa-ajan asuntoa. Koffan on autiosaari. Saarien asioita hoitaa yhdistys Tofta Holmars Samfällighetsförening, jolla on laituripaikka Adelsönin Lissbovikissä. == Katso myös == * Luettelo Mälarenin saarista == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Ekerön kunta
Vähä-Huhtia

Vähä-Huhtia on järvi Koskenpään kylän eteläpuolella Jämsässä. Sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä pohjoiseen. == Maantiede == Vähä-Huhtian etelä–pohjoisssuuntainen pituus on 380 metriä. Rannat ovat metsämaata. Luoteispuolella sijaitsee Huhtia, jonka korkeustaso on kymmenen senttimetriä Vähä-Huhtiaa alempana. Runsaat kaksi kilometriä Vähä-Huhtiasta etelään sijaitsee Kankarisvesi. Vähä-Huhtiasta kulkee runsaan sadan metrin mittainen laskuoja Huhtiaan. Huhtia ja Vähä-Huhtia kuuluvat Köllinojan kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Köllinojan alueella on Huhtian ja Vähä-Huhtian lisäksi Levälammi, joka on suolampi 200 metriä Vähä-Huhtiasta etelään.Köllinojan valuma-alue. Järviwiki. Viitattu 6.3.2021. Vähä-Huhtian itäpuolella sijaitsee Pitkäjärvi, järvien välissä kulkee seututie 604. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Geraldo Alckmin

Geraldo José Rodrigues de Alckmin Filho (s. 7. marraskuuta 1952 Pindamonhangaba, São Paulo, Brasilia) on brasilialainen poliitikko, joka toimi São Paulon kuvernöörinä vuosina 2001-2006 ja uudestaan vuosina 2011-2018. Hän oli Brasilian Sosiaalidemokraattisen puolueen (PSDB) presidenttiehdokas vuoden 2018 presidentinvaaleissa, jossa hän sijoittui neljänneksi. Alckmin oli myös saman puolueen presidenttiehdokas vuoden 2006 presidentinvaaleissa, jossa hän pääsi toiselle kierrokselle, mutta hävisi vaalit silloiselle istuvalle presidentille Luiz Inácio Lula da Silvalle. Vuoden 2022 presidentinvaalissa hän oli varapresidenttiehdokkaana, ja hän voitti Lula da Silvan tullessa valituksi presidentiksi uudelleen. == Lähteet == Luokka:Brasilialaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Deruluft

Deruluft (Deutsch-Russische Luftverkehrs A.G.) oli saksalais- neuvostoliittolainen lentoyhtiö, joka perustettiin 11. marraskuuta 1921. Luokka:Entiset saksalaiset lentoyhtiöt Luokka:Neuvostoliiton ilmailu
Sisupisara

Sisupisara on tunnus, jonka avulla kerättiin varoja Suomen olympiajoukkueen hyväksi vuoden 1972 Sapporon ja Münchenin olympiakisoihin. Pisaranmuotoisessa tunnuksessa on nyrkkiin puristettu käsi, jossa on vuosiluku 72 sekä olympiarenkaat. Sisupisaran on suunnitellut taiteilija Osmo Pasanen ja se julkaistiin 31. elokuuta 1970. Tunnuksella varustettuja tuotteita oli myynnissä vuosina 1971 ja 1972. Suomen frisbeehistoria. ==Lähteet== Luokka:Suomi olympialaisissa
Gérard Kango Ouédraogo

Gérard Kango Ouédraogo (19. syyskuuta 1925 Ouahigouya – 1. heinäkuuta 2014 Ouagadougou) oli burkinalainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1971–1974. Ouédraogo syntyi Yatengan mosivaltion hallitsijasukuun. Hän kävi Terrasson de Fougères -koulun Bamakossa ja työskenteli Ranskan Sudanin hallinnossa, Ylä-Voltan kuvernöörin yksityissihteerinä ja Ranskan Länsi- Afrikan kenraalikuvernöörin alaisena Dakarissa. Ouédraogo toimi Ranskan Länsi- Afrikan suuren neuvoston edustajana vuodesta 1951 aina federaation hajoamiseen saakka. Hänet valittiin Ylä-Voltan edustajaksi Ranskan kansalliskokoukseen vuonna 1956. Ouédraogo perusti Mouvement démocratique voltaïque -puolueen vuonna 1958 ja johtamansa Mouvement de regroupement voltaïque’in vuonna 1958. Hän toimi autonomisen Ylä-Voltan tasavallan valtionvarainministerinä ja maan itsenäistyttyä sen Britannian suurlähettiläänä. Vuoden 1966 vallankaappauksen jälkeen Ouédraogo työskenteli Ylä-Voltan ulkoministeriön neuvonantajana. Vuonna 1970 hänestä tuli Union démocratique voltaïque -puolueen puheenjohtaja ja vuosina 1971–1974 hän toimi maansa pääministerinä. Ouédraogo valittiin Ylä- Voltan kansalliskokouksen puheenjohtajaksi vuonna 1978. Vuoden 1980 vallankaappauksen jälkeen hänet vangittiin ja tuomittiin talousrikoksista kymmeneksi vuodeksi vankilaan. Ouédraogo vapautettiin vuonna 1986. Hän oli Rassemblement démocratique africaine (entinen Union démocratique voltaïque) -puolueen presidenttiehdokkaana vuonna 1991. Ouédraogo vetäytyi politiikasta vuonna 1997. ==Lähteet== Luokka:Burkinalaiset poliitikot Luokka:Pääministerit Luokka:Suurlähettiläät Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Valtatie 45 (Puola)

Valtatie 45 () on Puolan valtatie Łódźin, Opolen ja Sleesian voivodikunnissa. Se on noin 217 kilometrin mittainen. Tie alkaa Zabełkówissa ja päättyy Złoczewissa.Dz.U. 2017 poz. 878 == Lähteet == Luokka:Puolan valtatiet
Jarmo Vähätiitto

Jarmo Tapio Vähätiitto (s. 15. lokakuuta 1967 Kokkola) on suomalainen kenraalimajuri. Hän toimii Puolustusvoimien Pääesikunnan johtamisjärjestelmäpäällikkönä 1. maaliskuuta 2021 alkaen. Vähätiitto suoritti upseerin tutkintonsa vuonna 1992. Hän on toiminut urallaan muun muassa Itä- Suomen viestipataljoonan komentajana, Karjalan prikaatin esikuntapäällikkönä ja apulaisosastopäällikkönä Pääesikunnassa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Timo Turunen (jääkiekkoilija, 1959)

Timo Turunen (s. 1. maaliskuuta 1959 Joensuu) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja. Turunen on Joensuun Kiekkopoikien kasvatti ja pelasi seurassa yhden ottelun I divisioonassa kaudella 1975–1976. Kaudelle 1980–1981 Turunen siirtyi vakituisesti pelaamaan aikuisten sarjoihin liittyessään Savonlinnan Pallokerhon joukkueeseen. Savonlinnassa Turunen pelasi yhden kauden ennen siirtymistään Kouvolaan. Kouvolan KooKoossa Turunen pelasi I divisioonaa kuusi kautta ja oli nostamassa seuraa SM-liigaan kaudelle 1987–1988. Turunen jatkoi KooKoon riveissä SM- liigassa kolme kautta ja joukkueen pudottua takaisin I-divisioonaan Turunen siirtyi sitten II divisioonan Kotkan Titaanien riveihin kaudelle 1990–1991. Kotkassa Turunen pelasi kaksi kautta ennen lopettamistaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kungsholmen (täsmennyssivu)

Kungsholmen voi tarkoittaa seuraavia paikkoja: == Ruotsi == * Kungsholmen, saari Tukholmassa ** Kungsholmen, Tukholman kaupunkitaajaman kaupunginosa vuodesta 1926 alkaen ** Kungsholmenin kaupunginosa-alue, Tukholman kaupunkitaajaman kaupunkiosa-alue vuodesta 1997 alkaen ** Kungsholmin seurakunta, entinen seurakunta tuomiokirkon rovastikunnassa vuoteen 2014 asti ** Kungsholmenin piiri, Tukholman kunnan piiri vuodesta 2016 alkaen * Kungsholmen, saari ja luonnonsuojelualue Smålandin Kalmarsundissa * Kungsholmen – linnanraunio Tingsrydissä (Slottsholmen) * Kungsholms fort, linnoitus Blekingen Karlskronassa == Suomi == * Kungsholmen, saari Raaseporissa * Kungsholmen (), saari Kirkkonummella * Kungsholmen (, saari Helsingissä == Katso myös == *Kungsholm *Kungsholmarna
Timo Turunen (jääkiekkoilija, 1964)

Timo Turunen (s. 2. marraskuuta 1964 Varkaus) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekkovalmentaja. Turunen on Varkauden Kiekkoseuran kasvatti ja pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän aloitti pelinsä aikuisten sarjoissa Joensuun Kiekkopoikien riveissä I-divisioonassa kaudella 1984–1985. Kaudelle 1987–1988 Turunen siirtyi yhden kauden ajaksi II- divisioonaan kasvattajaseuransa Varkauden Kiekkoseuran riveihin, josta palasi seuraavaksi kaudeksi Joensuuhun. Kaudella 1989–1990 Turunen pelasi ainoan kautensa SM-liigassa JoKP:n mukana ja jatkoi uraansa putoamisen jälkeen seuraavalla kaudella vielä yhdeksän pelin verran I-divisioonassa ennen lopettamistaan. Pelaajauran jälkeen Turunen siirtyi valmennustehtäviin ja debytoi Joensuussa Mestis-joukkueen apuvalmentajana syksyllä 2006. Kahden Joensuun vuoden jälkeen Turunen siirtyi apuvalmentajaksi Mikkelin Jukureihin ja palasi sieltä seuraavalle kaudelle takaisin Joensuuhun. Pesti Joensuussa jäi yhden kauden mittaiseksi ja kaudelle 2010–2011 Turunen palasi takaisin apuvalmentajaksi Mikkeliin. Tällä erää Turunen toimi Jukureiden apuvalmentajana kuuden kauden ajan, ennen siirtymistään Hämeenlinnaan HPK:n liigajoukkueen apuvalmentajaksi kauden 2016–2017 alusta. Kaudesta 2021–2022 alkaen hän on toiminut Porin Ässien kehitysvalmentajana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt