EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
David Prowse

David Prowse (1. heinäkuuta 1935 Bristol – 28. marraskuuta 2020) oli englantilainen kehonrakentaja, painonnostaja ja näyttelijä. Hänet tunnettiin roolistaan Darth Vaderin näyttelijänä alkuperäisessä Tähtien sota -elokuvatrilogiassa, joskin hahmon ääninäyttelijänä toimi Prowsen sijaan James Earl Jones ja hahmoa ilman kypärää näytteli Sebastian Shaw. Prowse omisti kuntosalin Lontoossa. Hänellä oli vaimo ja kolme lasta. David Prowse voitti kilpaurallaan kolmesti painonnoston raskaassa sarjassa Britannian-mestaruuden. Hän edusti Englantia vuoden 1962 Kansainyhteisön kisoissa. Prowsen ensimmäinen elokuva oli James Bond -satiiri Casino Royale (1967), missä hän näytteli Frankensteinin hirviötä. Prowse oli saanut roolin lähinnä kokonsa ansiosta, mutta se innoitti häntä jatkamaan uraa näyttelijänä. Frankensteini hirviötä hän näytteli uudestaan kahdessa Hammerin kauhuelokuvassa, The Horror of Frankensteinissa (1970) ja elokuvassa Frankenstein ja vampyyrin kosto (1974). Prowse näytteli Kellopeliappelsiinissa (1971) henkivartijaa, ja televisiossa hän oli muun muassa minotauros Doctor Who -sarjan jaksossa. Ohjaaja George Lucas huomasi Prowsen Kellopeliappelsiinista ja kutsui tämän Tähtien sodan koe-esiintymisiin. Hänelle ajateltiin joko Darth Vaderin tai Chewbaccan roolia. Prowse kertoi myöhemmin, että hän otti vastaan Darth Vaderin roolin, koska ”pahat tyypit muistetaan aina paremmin”. Prowse näytteli hahmoa kolmessa elokuvassa, alkuperäisessä elokuvassa, Imperiumin vastaiskussa ja Jedin paluussa. Prowsen lounaisenglantilainen murre ei kuitenkaan sopinut Darth Vaderin uhkaavalle hahmolle, joten hahmoa ääninäytteli James Earl Jones. Tähtien sodan suosion seurauksena Prowsekin kiersi lähes 40 vuoden ajan erilaisissa fanitapahtumissa. Huhujen mukaan hän ajautui Lucasin kanssa niin pahoihin erimielisyyksiin, että Lucas kielsi vuonna 2010 Prowsea osallistumasta virallisiin tapahtumiin. Prowsen itsensä mukaan hänen paras roolinsa oli niin sanottu Green Cross Code -mies, joka oli Britannian liikenneturvallisuuden kasvot yli kymmenen vuoden ajan. Green Cross Code -mies oli supersankari, joka oli pukeutunut vihreä-valkoiseen asusteeseen. Hahmon iskulause oli ”Stop, look and listen” (”Pysähdy, katso ja kuuntele”). Prowse kuoli koronavirukseen 85-vuotiaana 28. marraskuuta 2020. Ennen kuolemaansa hän oli sairastanut myös Alzheimerin tautia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Brittiläiset painonnostajat Luokka:Kehonrakentajat Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Hylsy

Hylsy on tuliaseissa käytetty, tavallisimmin metallista valmistettu ruutipanoksen sisältävä patruunan osa. Hylsy yhdistää nallin, luodin ja ruutipanoksen yhdeksi kokonaisuudeksi, patruunaksi sekä toimii laukaustapahtuman aikana aseen lukon tiivisteenä, estäen ruutikaasun karkaamisen piipun tai putken peräpään kautta. Tämän lisäksi hylsy, joka yhdistää lataamiseen tarvittavat komponentit patruunaksi, helpottaa ja nopeuttaa aseen lataamista sekä suojelee ruutia kosteudelta ym. sään vaikutuksilta. == Jako == Hylsyt voidaan jakaa pienikaliiperisten aseiden hylsyihin ja tykkien hylsyihin. Pienikaliiperisten aseiden hylsy on aina patruunahylsy, joka liittää ammuksen, ruutipanoksen ja nallin yhdeksi kokonaisuudeksi: patruunaksi. Tykkien hylsyt jaetaan patruuna- ja kartussihylsyihin. Tykin patruunahylsyn toimintaperiaate on sama kuin pienikaliiperisten aseiden hylsyjen ja niitä käytetään etupäässä kevyiden kanuunoiden, panssarivaunukanuunoiden ja konetykkien patruunoissa korkeintaan 155 mm kaliiperiin asti. Myös rekyylittömien aseiden hylsyt ovat patruunahylsyjä, mutta ne ovat rei'itettyjä, eivätkä tiivistä putken takapäätä. Kartussihylsy on ammuksesta erillinen hylsy, jonka tehtävänä on liittää ruutipanos ja nalli yhdeksi kokonaisuudeksi ja toimia putken takapään tiivisteenä. Kartussihylsyjä käytetään yleensä yli 100 mm kenttätykeissä, sekä joissakin panssarivaunukanuunoissa. Patruunahylsyt voidaan jakaa kannan muodon perusteella ura-, laippa- ja vahvike- eli vyökantaisiin hylsyihin. Näiden lisäksi on olemassa kaksi suhteellisen harvinaista hylsynkannan muotoa: kavennettu urakanta ja puolilaippakanta. == Valmistus == Hylsyjen valmistus on pitkälle automatisoitua, mutta silti hylsy on muihin patruunan osiin verrattuna kallis, ja siksi niitä käytetään kilpa- ja metsästyskäytössä uudelleen lukuisia kertoja. Tarkkuusammunnassa, esimerkiksi nk. kasa- ammunnassa, itselataajat saavuttavat parhaat tulokset omassa aseessa aiemmin käytettyjä hylsyjä itse jälleenladaten. Hylsyt on yleensä valmistettu syvävetämällä ja sorvaamalla messinkiseoksesta ( tavallisimmin Ms 90 ) tai teräksestä. Haulikon patruunoiden hylsyt voidaan valmistaa pahvista tai muovista mutta kannan osalta messinkisinä tai kokonaan muovisina tai messinkisinä. Erityisesti panssarivaunutykeissä käytetään ruutipohjaisista aineista tai räjähdysaineella kyllästetystä pahvista valmistettuja palavia hylsyjä, joissa on metallinen kantaosa. Palava hylsy keventää jo ennestään raskaita laukauksia ja vähentää tyhjien hylsyjen sijoitteluun tai poistamiseen liittyviä ongelmia. == Aiheesta muualla == Luokka:Patruunat
Mitch Mitchell

John ”Mitch” Mitchell (9. heinäkuuta 1947 Ealing, Lontoo – 12. marraskuuta 2008 Portland, Oregon) oli englantilainen rockmuusikko, joka muistetaan parhaiten The Jimi Hendrix Experiencen rumpalina. Alun perin lapsinäyttelijänä mainetta saanut Mitchell ryhtyi jazz- ja rhythm and blues -rumpaliksi soittaen muun muassa yhtyeissä Riot Squad ja Georgie Fame & The Blue Flames. Vuoden 1966 syksyllä hänelle tarjottiin paikkaa vasta perustetussa The Jimi Hendrix Experiencessä. Mitchellin ketterä ja omaperäinen rumputyöskentely vaikutti merkittävästi yhtyeen ainutlaatuisen soundin muotoutumiseen. Mitchelliä pidetäänkin yhtenä oman sukupolvensa parhaista rockrumpaleista ja yhtenä fuusiotyylin edelläkävijöistä. Mitchell työskenteli Hendrixin kanssa aina vuoden 1969 syksyyn, jolloin tämä siirtyi Band of Gypsys -kokoonpanoon. Mitchell palasi Britanniaan, jossa hän suunnitteli uutta yhtyettä Cream- basisti Jack Brucen ja kitarataituri Larry Coryellin kanssa. Nimeä Jack Bruce And Friends käyttäen tämä kokoonpano teki lyhyen kiertueen Britanniassa, mutta ei ehtinyt levyttää (mikäli bootleg-julkaisuja ei lasketa). Hendrix näet kutsui Mitchellin takaisin jo seuraavan vuoden alkupuolella. Mitchell säesti Hendrixiä tämän kiertueilla vuonna 1970 ja osallistui kitaristin neljännen studioalbumin äänityksiin. Yhteistyö katkesi Hendrixin kuoltua saman vuoden syyskuussa. Hendrixin kuoltua myös tekeillä ollut tupla-albumi jäi kesken. Tuottaja Eddie Kramerin kanssa Mitchell kokosi levylle aiotusta materiaalista valikoiman nimeltä The Cry of Love (1971) suorittaen joitakin uusia miksauksia ja äänityksiä. Materiaali on julkaistu myös levyllä First Rays of the New Rising Sun (1997). Mitchellin muusikonura ei enää lähtenyt kunnolla lentoon. Mitchell perusti Iron Butterflyssa soittaneen kitaristi Mike Pineran kanssa Ramatam-nimisen yhtyeen. Yhtyeen muut jäsenet olivat kitaristi April Lawton, kosketinsoittaja Tommy Sullivan ja basisti Russ Smith. Ramatamin debyyttialbumin ilmestyttyä vuonna 1972 Mitchell erosi yhtyeestä eikä enää liittynyt uuteen. Tämän jälkeen hän teki satunnaisesti töitä studiomuusikkona. Vuonna 1990 ilmestyi Mitchellin muistelmateos Inside the Experience. 1990-luvulta lähtien Mitchell teki yhteistyötä Jimi Hendrixin perikunnan kanssa ja esiintyi erilaisissa Hendrix-muistokonserteissa. Mitchell kuoli 61-vuotiaana 12. marraskuuta 2008 Jimi Hendrixin muistoksi järjestetyn Experience Hendrix -kiertueen viimeisellä paikkakunnalla Portlandissa, Oregonissa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Brittiläiset rumpalit Luokka:Jimi Hendrix Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Valeri Harlamov

Valeri Borisovitš Harlamov (, 14. tammikuuta 1948 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 27. elokuuta 1981 Solnetšnogorsk, Moskovan alue, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, kaksinkertainen olympiavoittaja ja kahdeksankertainen maailmanmestari. Harlamov teki 193 maalia 292 maaottelussa. Hän on Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueen kaikkien aikojen tehotilaston kolmannella sijalla. Harlamovia pidetään yhtenä kaikkien aikojen taitavimpana jääkiekkoilijana. Hänet äänestettiin yhtenä kuudesta pelaajasta vuosisadan tähdistökentälliseen International Ice Hockey Federation 's (IIHF):n kyselyssä 56 asiantuntijan ja 16 kansallisuudesta koostuvan ryhmän mukaanIIHF Centennial All-Star Team . Hän oli tunnetun hyökkäysketjun Mihailov-Petrov-Harlamov vasen laitahyökkääjä. Hän kykeni yhdistämään nopeuden mailankäyttöön ainutlaatuisella tavalla. Harlamov teki lopullisen kansainvälisen läpimurtonsa vuoden 1972 Summit Series -sarjassa Kanadaa vastaan. Ensimmäisessä kohtaamisessa hän oli kentän paras pelaaja. Kuudennessa pelissä Bobby Clarke sivalsi mailalla Harlamovia nilkkaan, ja monet ovat arvelleet tämän kääntäneen tiukan kahdeksanosaisen sarjan lopullisesti Kanadalle. Vuoden 1976 ensimmäiseen Kanada-cupiin hän ei voinut osallistua loukkaantumisen takia. Hän edusti koko seurajoukkueuransa useiden muiden maansa huippupelaajien tavoin armeijan joukkuetta Moskovan TsSKA:ta. Valeri Harlamov kuoli auto-onnettomuudessa 27. elokuuta 1981. == Muuta == Venäläiset tähtipelaajat Ilja Kovaltšuk ja Jevgeni Malkin kantavat numeroita 17 ja 71 (käänteinen 17) Valeri Harlamovin kunniaksi. Harlamovin mukaan on nimetty yksi KHL-liigan neljästä divisioonasta. == Saavutuksia ja palkintoja == * Neuvostoliiton mestari 11 kertaa vuosina 1968, 1970, 1971, 1972, 1973, 1975, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981 * Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa 1969, 1970, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978 ja 1979; pistetilaston voittaja ja paras maalintekijä 1972; paras hyökkääjä 1976; tähdistössä 1972, 1973, 1975 ja 1976 * Neuvostoliigan maalipörssin voitto 1971 * Valinta Neuvostoliiton tähdistökentälliseen 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1978 * Neuvostoliigan pistepörssin voitto 1972 * Olympialaisissa kultaa 1972, 1976 ja hopeaa 1980 * Valinta Kansainvälisen jääkiekkoliiton tähdistökentälliseen 1972, 1973, 1975 ja 1976 * Neuvostoliiton paras jääkiekkoilija 1972 ja 1973 * IIHF Hall of Fameen 1998 * Hockey Hall of Fameen 2005 * Valinta Kansainvälisen Jääkiekkoliiton vuosisadan tähtikentälliseen 2008 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Neuvostoliittolaiset jääkiekkoilijat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Hockey Hall of Fame Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Asas

Asas eli kow on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava uhanalainen kieli. Kielellä on vuonna 1981 tehdyn laskennan mukaan 330 puhujaa.Ethnologue: Asas Viitattu 25.1.2015. ==Lähteet== Luokka:Papua-Uuden-Guinean kielet
Alfred Suuri

Alfred Suuri (; s. 849? Wantage – 26. lokakuuta 899?) oli anglosaksien kuningas, joka hallitsi Wessexiä vuosina 871–899. Hän on tunnettu valtakuntansa puolustamisesta tanskalaisia viikinkejä vastaan ja on Knuut Suuren ohella ainoa Englannin monarkki, joka sai lisänimen ”Suuri”. Hän oli myös ensimmäinen Wessexin kuningas, joka nimesi itsensä Englannin kuninkaaksi. == Wessexin kuninkaana == Alfred oli Wessexin kuninkaan Ethelwulfin viides poika. Aethelwulf kuoli vuonna 858 ja häntä valtaistuimelle seuranneiden Alfredin isoveljien Ethelbaldin ja Ethelbertin hallintokausilta Alfredin tekemisistä ei ole säilynyt tietoja. Alfredin julkinen elämä alkoi 866, jolloin valtaan astui neljäs veli Ethelred. Vuonna 870 viikingit hyökkäsivät viimeisen anglosaksien kuningaskunnan, Wessexin kimppuun. Seuraavana vuonna käytiin tanskalaisten ja Alfredin johtamien joukkojen välillä kaikkiaan yhdeksän taistelua, joista kahden aika tai paikka ei ole tiedossa. Huhtikuussa 871 Ethelred kuoli, ja Alfred nousi Wessexin kuninkaaksi. Vuoden lopussa saavutettiin epävakaa rauha viikinkien kanssa. == Englannin kuninkaaksi == Wessex säilyi koskemattomana vuoteen 878 asti. Alkuvuodesta viikinkien kuningas Guthrum valloitti Chippenhamin Wiltshiressä ja käytti sitä tukikohtanaan, josta hyökätä Wessexin kimppuun. Chippenhamissa Alfred oli ollut viettämässä joulua. Yllätettynä Alfred pakeni pienen joukon kanssa metsän läpi nummelle Athelneyhin, Somersetiin. Siellä hän piileskeli kolmen kuukauden ajan. Pääsiäisen jälkeen, koottuaan armeijan uskollisista aatelisista, yhteenottoon hyvin valmistautunut Alfred löi Guthrumin toukokuussa Edingtonin taistelussa. Tanskalaiset antautuivat ja Guthrum sekä 29 hänen päällikköään velvoitettiin ottamaan kaste ja kääntymään kristinuskoon. Muodollisen rauhan myötä Englanti jaettiin kahteen osaan. Alfredin hallintaan tuli etelä- ja länsiosat ja viikingeille pohjois- ja itäosat, joita kutsuttiin nimellä danelagen (Danelaw). Hopeapennyssä hänen arvonimekseen oli annettu Rex Anglor[um], ”Englannin kuningas”. == Kuninkaana == Itä-Anglian viikingit alkoivat hyökkäillä vuoden 885 tienoilla, jota seurasi se, että Alfred valloitti Lontoon 885 tai 886. Mahdollisesti tällöin solmittiin rauhansopimus Englannin jakamisesta, joka tunnetaan Alfredin ja Guthrumin rauhana. Oppineena miehenä Alfred kokosi lakeja, perusti kouluja ja käännätti latinalaisia kirjoja. Hänen aloitteestaan norjalainen Ottar teki retken pitkin Jäämeren rannikkoa Vienanmerelle asti ja slesvigiläinen Wulfston Suomenlahdelle. Alfred aloitti suojattujen kaupunkien eli burhien rakentamisen ympäri eteläisen Englannin. Hän antoi uudisasukkaille maapalstoja sitä vastaan, että levottomina aikoina nämä kokoontuivat puolustamaan linnoitusta. Kuollessaan Alfred hallitsi voimakasta Wessexia ja oli myös Mercian lääninherrana. Hänet haudattiin Winchesteriin. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Englannin anglosaksikuninkaat Luokka:Vuonna 849 syntyneet Luokka:Vuonna 899 kuolleet
Ali pašša

Ali pašša eli Ali pašša Tepelenë (; n. 1744–1822) oli kreikkalaisten kaupunkien Tríkalan ja Ioánninan hallitsija vuosista 1787 ja 1778 alkaen. Kaupungin mukaan häntä kutsutaan Janinan leijonaksi. Vuodesta 1803 hän käytti arvonimeä Rumelian maaherra ja 1807 hän hallitsi Osmanien valtakunnasta riippumattomana Albaniaa, Epeirosta, Thessaliaa ja eteläistä Makedoniaa. Hän päätyi sodan jälkeen turkkilaisten käsiin ja hänet murhattiin. Alun perin hän oli albanialainen rikollinen. Hän tuli tunnetuksi länsimaisten kirjailijoiden matkakertomusten kautta, sillä esimerkiksi lordi Byron vieraili usein hänen hovissaan Ioánninassa. Kertomus Ali paššan syrjäyttämisestä esiintyy Alexandre Dumas vanhemman romaanissa Monte-Criston kreivi, jossa Ali paššan tytär Haydée esiintyy kreivin orjana ja kostaa isänsä pettäjälle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hallitsijat Luokka:Paššat Luokka:1740-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1822 kuolleet
Fernando Álvarez de Toledo

Ferdinand Álvarez de Toledo, kolmas Alban herttua (1508–1582) oli espanjalainen valtiomies ja kenraali, uskonnolliselta kannaltaan kiihkokatolilainen. Hän ratkaisi Mühlbergin taistelussa 1547 Schmalkaldenin sodan Kaarle V:n voitoksi ja taisteli menestyksellisesti Italiassa paavia ja Ranskaa vastaan. Vuonna 1567 hänet lähetettiin käskynhaltijana Espanjan Alankomaihin, missä hän koetti kukistaa kapinan. Häntä kutsuttiin Alankomaissa rautaherttuaksi ankaran hallintokäytäntönsä takia. Vaikka herttua suoritti tosielämässäkin raakoja sotatoimia Flanderissa, hänen mainettaan liioiteltiin englantilaisessa ja hollantilaisessa kansanperinteessä. Hän palasi Espanjaan 1573 ja valloitti Portugalin 1580. Luokka:Espanjalaiset kenraalit Luokka:Espanjalaiset aateliset Luokka:Herttuat Luokka:Vuonna 1508 syntyneet Luokka:Vuonna 1582 kuolleet
Bourbon (suku)

Bourbon on ranskalaisesta kapetingien suvusta lähtöisin oleva suku, joka on hallinnut useassa Euroopan valtiossa: Ranskassa 1589–1830, Espanjassa vuodesta 1700 nykypäivään, Molempain Sisiliain kuningaskunnassa 1816–1860 ja Parman herttuakunnassa 1748–1859. ==Historia== Bourbonin suvun perusti vuonna 1272 Robert Clermontilainen, Ranskan kuningas Ludvig IX:n poika, naidessaan Beatrix Bourbonilaisen, Bourbonin perijättären. Bourbon oli Bourbonnaisin hallintopaikka Keski-Ranskassa. Robertin poika Louis oli Bourbonin ensimmäinen herttua vuosina 1327–1342, mutta arvonimi sammui vuonna 1527 herttua Charles III:n kuoltua. Bourbon-Vendôme-sukuhaara alkoi vuonna 1548, kun herttua Charles Vendômelaisen poika Anton Bourbonilainen meni naimisiin Navarran kuningas Henrik II:n tytär Jeanne d’Albret’n kanssa. Liitto toi Bourbonin suvulle paljon maata Etelä-Ranskasta. Vuonna 1555 Jeannesta tuli Navarran kuningatar. Antonin ja Jeannen poika Henri nousi ensimmäisenä Bourbonina Ranskan valtaistuimelle vuonna 1589 hallitsijanimellä Henrik IV, kun Henrik III oli kuollut ilman miespuolisia perillisiä. Henrik IV:stä polveutuivat kaikki myöhemmät Ranskan kuninkaat: Ludvig XIII, Ludvig XIV, Ludvig XV, Ludvig XVI, Ludvig XVII, Ludvig XVIII ja Kaarle X. Espanjassa Bourbonit nousivat valtaan vuonna 1700, kun lapseton Habsburg-kuningas Kaarle II kuoli. Ensimmäinen Bourbon-kuningas Filip V oli Ranskan kuningas Ludvig XIV:n lapsenlapsi. Häntä seurasivat Ludvig I, Ferdinand VI, Kaarle II, Kaarle IV, Ferdinand VI, Isabella II, Alfonso XII, Alfonso XIII, Juan Carlos I sekä Felipe VI, Espanjan nykyinen kuningas. Napolissa ja Sisiliassa Kaarle III:n poika Ferdinand nousi valtaistuimelle vuonna 1759. Ferdinand I palautti Molempain Sisiliain kuningashuoneen, joka säilyi Bourbonien vallassa vuoteen 1860 saakka, kunnes se yhdistettiin Italiaan. Bourbon-kuninkaat olivat Ferdinand I, Frans I, Ferdinand II ja Frans II. Parman herttuakunnan valtaistuimelle ensimmäisenä Bourbonina nousi Kaarle I vuonna 1731. Hän oli Espanjan kuningas Filip V:n poika. Bourbonit olivat Parman herttuoita vuoteen 1859 saakka, kunnes herttua Robert syrjäytettiin ja herttuakunta yhdistettiin Italiaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Keski-Euroopan historia Luokka:Ranskan hallitsijasuvut
Eulerin polku

Eulerin polku on suunnatussa tai suuntaamattomassa graafissa oleva polku, joka kulkee graafin jokaisen kaaren kautta täsmälleen kerran. Jos Eulerin polku palaa lopuksi takaisin lähtösolmuun, se on Eulerin kierros. Käsitteet on tehnyt tunnetuksi sveitsiläinen matemaatikko Leonhard Euler, joka ratkaisi vuonna 1736 kuuluisan Königsbergin siltaongelman. Välttämätön ehto Eulerin kierrokselle on jokaisen solmun asteen parillisuus. Graafissa on Eulerin polku, jos siinä on Eulerin kierros, tai jos täsmälleen kahden solmun aste on pariton. Lisäksi graafin tulee olla yhtenäinen. Königsbergin siltojen graafissa on neljä paritonasteista solmua, joten siitä ei löydy Eulerin polkua. ==Eulerin polun konstruointi== Oletetaan, että meillä on yhtenäinen graafi, jossa on korkeintaan kaksi paritonasteista solmua. Voimme löytää "Fleuryn algoritmilla" graafista Eulerin polun. Aloitamme polun paritonasteisesta solmusta, tai mielivaltaisesta solmusta mikäli graafissa ei ole paritonasteisia solmuja. Jokaisella askeleella liikumme solmusta toiseen siten, että valitun kaaren poistaminen ei tee graafin jäljellä olevista kaarien joukosta epäyhtenäistä. Sen jälkeen poistamme kyseisen kaaren graafista. Lopussa olemme käyneet läpi kaikki kaaret, ja niiden poistamisjärjestys antaa Eulerin polun. ==Sovelluksia== Eulerin polkuja käytetään bioinformatiikassa dna-ketjujen rakentamisessa. ==Katso myös== * Hamiltonin polku ==Kirjallisuutta== * ==Aiheesta muualla== * Eulerin arkiston sivu sisältäen hiukan tietoa ja Eulerin papereiden vedoksen alla mainittuun viitteeseen * Keskustelua Fleuryn menetelmästä Luokka:Graafiteoria
Boris Mihailov

Boris Petrovitš Mihailov (, s. 6. lokakuuta 1944 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Hän oli kuuluisan Mihailov–Petrov–Harlamov-ketjun oikea laitahyökkääjä. Hän voitti jääkiekon olympiakultaa vuosien 1972 ja 1976 talviolympialaisissa sekä olympiahopeaa 1980. Hän voitti kahdeksan maailmanmestaruutta, vuosina 1969–1971, 1973–1975 ja 1978–1979, sekä Neuvostoliiton mestaruuden 11 kertaa, vuosina 1968, 1970–73, 1975 ja 1977–1981. Mihailov teki Neuvostoliiton maajoukkueessa 207 maalia 288 maaottelussa. Hän on Neuvostoliiton maajoukkueen tehotilaston 2. sijalla. Mihailov edusti Moskovan TsSKA:ta ja Lokomotiv Jaroslavlia. Neuvostoliiton liigassa hän teki 472 maalia 572 ottelussa. Pelaajana Mihailov tuli tunnetuksi ”likaisesta työstään” maalin edessä. Hän oli niin sanottu luukkumies, joka latoi maalivahdista kimmonneet kiekot eli reboundit maaliin. == Saavutukset == * kaksi jääkiekon olympiakultamitalia 1972, 1976, olympiahopeaa 1980 * kahdeksan maailmanmestaruutta vuosina 1969–1971, 1973–1975 ja 1978–1979 * yksitoista Neuvostoliiton mestaruutta == Valmentajana == Mihailov on myöhemmin toiminut Venäjän jääkiekkomaajoukkueen valmentajana vuoden 1993 MM-kisoissa saavuttaen MM-kultaa, vuoden 2002 MM-kisoissa saavuttaen MM-hopeaa ja vuonna 2005 saavuttaen MM-pronssia. == Kansainvälisiä palkintoja == *MM-kisojen paras hyökkääjä 1973 ja 1979 *MM-kisojen pistetilaston voittaja 1974. *IIHF All Stars -joukkueessa 1973 ja 1979. *IIHF Hall of Fame vuonna 2000. Luokka:Neuvostoliittolaiset jääkiekkoilijat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Venäläiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kelttiläiset kielet

Kelttiläiset kielet on yksi indoeurooppalaisen kielikunnan kieliryhmistä. Kelttiläisen kieliryhmän nimesi Edward Lhuyd vuonna 1707. Kelttiläisiä kieliä on aikoinaan puhuttu laajalti Euroopassa, mutta nykyisin niitä puhutaan vain osissa Britteinsaaria ja Ranskan Bretagnessa. Lisäksi niillä on puhujia kelttiläisten kielien puhuja-alueilta lähteneiden siirtolaisten joukossa esimerkiksi Kanadassa ja Argentiinassa. Kaikilla näillä alueilla kelttiläiset kielet ovat vähemmistökieliä. Nykyiset alueet, joilla puhutaan kelttiläisiä kieliä, kuuluvat niin sanottuihin kelttiläisiin maihin. ==Luokittelu== Kelttiläiset kielet jaetaan saarikieliin ja mannerkieliin. Saarikielet jaetaan edelleen goideelisiin ja britannisiin kieliin. Näitä kutsutaan myös Q-kelttiläisiksi ja P-kelttiläisiksi kieliksi, sillä goideeliset kielet suosivat q-äännettä tiettyjen sanojen alussa siinä, kun britanniset kielet suosivat p-äännettä. ===Saarikielet=== Saarikieliä puhutaan Britteinsaarilla ja Bretagnen niemimaalla Ranskassa. Moni niistä on säilynyt elävänä nykyaikaan asti, ja joitain kuolleita kieliä on elvytetty. ====Goideeliset kielet==== * gaeli (Skotlanti) * iiri (Irlanti) * manksi (Mansaari) ====Britanniset kielet==== * bretoni (Bretagne) * korni (Cornwall; kuollut 1700-luvun lopulla, mutta elvytetty uudelleen) * kymri (Wales) * kumbri (Cumbria Englannin ja Skotlannin rajalla; kuollut ehkä 1000- tai 1100-luvulla) Piktin kieli on myös joskus sijoitettu tähän joukkoon. ===Mannerkielet=== Mannerkielet kuolivat jo yli tuhat vuotta sitten, mutta niistä on säilynyt kaiverruksia. Nykyisin tunnetut mannerkielet voidaan jakaa viiteen luokkaan: * galli (Ranska) * keltibeeri (Iberian niemimaa) * galaico (Iberian niemimaa) * lepontti (Pohjois-Italia) * galatia (Galatia) * noori Lusitanian kieli on myös joskus sijoitettu tähän joukkoon. ==Piirteet== Vaikka eri kelttiläisten kielten välillä on paikoitellen suuriakin eroja, niillä on monia yhteisiä piirteitä * Konsonanttimutaatiot (saarikielissä) vaikuttavat tietyllä tavalla sanan aloittavaan konsonanttiin tietyssä ympäristössä; esimerkiksi iirin cathair → i gcathair ('kaupunki' → 'kaupungissa') * Prepositioiden persoonataivutus (saarikielissä); esimerkiksi kymrin heb → hebddyn nhw (ilman → ilman heitä) * verbi–subjekti–objekti-sanajärjestys * infinitiivin sijaan verbaalisubstantiivi * omistamista ilmaisevan verbin puute (esim. englannin have); omistamista ilmaistaan suomen minulla on rakenteen kaltaisella rakenteella käyttäen prepositiota ja kopulaa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
712

== Tapahtumia == * Ansprandista tulee langobardien kuningas hänen lyötyään Aripert II:n taistelussa. Ansprandin kuoltua Liutprandista tulee langobardien kuningas. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Aripert II, langobardien kuningas *Ansprand, langobardien kuningas Luokka:700-luku
713

== Tapahtumia == * Anastasios II nousi Bysantin keisariksi Filippikoksen jälkeen. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:700-luku
714

== Tapahtumia == * 28. helmikuuta Syyriassa maanjäristys == Syntyneitä == * Pipin Pieni, frankkien kuningas == Kuolleita == *16. joulukuuta - Pipin Heristalilainen, frankkien hallitsija, Austrasian, Neustrian ja Burgundin major domus Luokka:700-luku
715

== Tapahtumia == * Theodosios III nousee Bysantin keisariksi Anastasios II:n jälkeen. * Ragenfridista tulee Neustrian ja Burgundin major domus eli käskynhaltija. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Dagobert III, frankkien kuningas . Luokka:700-luku
716

== Tapahtumia == * Umaijadit valloittivat Lissabonin == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Aethelred, Mercian kuningas Luokka:700-luku
717

== Tapahtumia == * Konstantinopolin piiritys == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Plektrudis, major domus Pipin Heristalilaisen leski ja frankkien valtakunnan voimahahmo. Luokka:700-luku
718

== Tapahtumia == * Pelayo löi arabit taistelussa Covadongassa ja perusti Asturian kuningaskunnan Iberian niemimaalle. Tätä usein pidetään Reconquistan alkuna. * Keisari Leo III Kaani Tervel löivät Konstantinopolia piirittäneet ja pysäyttivät arabien vyörymisen Eurooppaan. * Tervelin monarkia loppui Bulgariassa. * Pyhä Bonifatius lähti matkalle Friisiaan toisen kerran. * Maailman vanhin hotelli Hōshi Onsen avattiin nykyisessä Ishikawan prefektuurissa, Japanissa. == Syntyneitä == * Keisarinna Kōken (myös keisarinna Shōtoku), Japanin keisarinna (k. 770) * Konstantinos V, Bysantin keisari (k. 775) == Kuolleita == * Luokka:700-luku
719

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Klotar IV, Austrasian kuningas. Luokka:700-luku
Joutsen

Joutsen voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita: ==Eläintieteessä== *Joutsenet (Cygnus), sorsien heimoon kuuluva lintusuku ja sen lajeja: ** Laulujoutsen eli joutsen (Cygnus cygnus) ** Pikkujoutsen (Cygnus columbianus, alalajit Cygnus columbianus columbianus ja Cygnus columbianus bewickii) ** Kyhmyjoutsen (Cygnus olor) ** Mustajoutsen (Cygnus atratus) ** Trumpettijoutsen (Cygnus buccinator) ** Mustakaulajoutsen (Cygnus melancoryphus) ==Sukunimenä== * Arja Kilpeläinen, o.s. Joutsen (s. 1979), suomalainen salibandyn pelaaja * Beata Joutsen (s. 1974), suomalainen kuvataiteilija ja taidegraafikko * Britta-Lisa Joutsen (1925–2021), suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija * Etti Joutsen (1886–1967), suomalainen kirjailija * Herman Joutsen (1924–2011), suomalainen kuvanveistäjä * Jali Joutsen (oik. Frans Jalmari Joutsenniemi, vuoteen 1901 Viklund, 1880–1955), suomalainen runoilija ja lehtimies * O. A. Joutsen (1878–1936), suomalainen toimittaja, kirjailija, suomentaja ja kustannusvirkailija * Tomi Joutsen (s. 1975), suomalainen muusikko * Joutsenen veljekset (Karl Joutsen ja Anton Johnsson), Turun yliopistolle vuonna 1948 lahjoituksen tehneitä suurlahjoittajia ==Muita merkityksiä== *Joutsen, tähdistö *Joutsen, Charles Vidorin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1956 *Joutsen (Le Cygne), tunnetuin osa Camille Saint-Saënsin säveltämästä kamarimusiikkisarjasta Eläinten karnevaali *Joutsen Finland Oy, untuvatuotteiden valmistaja *Joutsen Media, suomalainen media-alan konserni *Joutsenlampi, Pjotr Tšaikovskin säveltämä baletti *Suomen joutsen, Suomen laivaston entinen koululaiva ja nykyinen museolaiva Turussa *Tuonen joutsen (myös: Tuonelan joutsen), aihe kalevalaisessa runoudessa *Tuonelan joutsen, osa Jean Sibeliuksen orkesterisarjasta Lemminkäinen *Kulkuri ja joutsen, Timo Koivusalon ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1999 *Lakeuden Joutsen, entinen Kempeleessä julkaistu sanomalehti *Musta Joutsen, suomalainen pop- ja rockyhtye *Musta Joutsen, yhtyeen Musta Joutsen albumi vuodelta 2008 *joutsenlaulu, uskomus ja vertauskuva *Joutsenkaula, yleinen termi erilaisille teknisille laitteille, jotka muistuttavat muodoltaan joutsenkaulaa *Joutsenkaula, nivelreuman aiheuttama sorminivelien epämuodostuma *Joutsenkaula, hevosen kaulan rakennevirhe *Joutsenmerkki eli Pohjoismainen ympäristömerkki *Joutsen, neuvostoliittolaisen L-sarjan höyryveturin lempinimi ==Katso myös== * Joutsenet kulttuurissa
Joutsenet

Joutsenet (Cygnus) ovat hanhien alaheimon (Anserinae) suku, johon kuuluu 6 nykyistä lajia. Joutsenet ovat vesilintuja, joilla on pitkä kaula ja yleensä valkoinen höyhenpeite. Joutsenet voivat pitkän kaulansa ansioista syödä ruokaa kohtalaisen syvältä. Ne ovat raskaita lintuja, joten niiden lentoonlähtö on työlästä. Joutsenet solmivat elinikäisen parisuhteen kumppaninsa kanssa. Joutsen pariutuu 3–5 vuoden iässä. Tätä myöhemmin pariutuvat joutsenet pariutuvat yleensä keskenään tai jo parinsa menettäneen yksilön kanssa. Mustajoutsenen alalaji uudenseelanninjoutsen (Cygnus atratus sumnerensis) on kuollut sukupuuttoon. Sitä on pidetty aikaisemmin omana lajinaan. == Joutsenlajit == * Mustajoutsen (Cygnus atratus)Otavan lintutieto - Maailman linnut (päätoimittaja Christopher M. Perrins, suomalaisen laitoksen päätoimittaja Juhani Lokki, Otava, ISBN 951-1-12001-8, alk.per. The Illustrated Encyclopaedia of Birds: The Definitive Guide to Birds of the World, 1990) ** Uudenseelanninjoutsen eli isomustajoutsen (Cygnus atratus sumnerensis, syn. Cygnus sumnerensis, syn. Cygnus calcitrans) (hävinnyt) * Trumpettijoutsen (Cygnus buccinator) * Pikkujoutsen (Cygnus columbianus, alalajit Cygnus columbianus columbianus ja Cygnus columbianus bewickii) * Laulujoutsen (Cygnus cygnus) * Mustakaulajoutsen (Cygnus melancoryphus) * Kyhmyjoutsen (Cygnus olor) Kuva:Swan portrait.jpg| Kyhmyjoutsenen nokkakyhmy ja punainen nokka Kuva:Bewicks.head.arp.jpg| Pikkujoutsenen keltamusta nokka Kuva:Whooper1.jpg|Laulujoutsenen keltamusta nokka Kuva:Cygnus- buccinator-010.jpg|Trumpettijoutsenen kokomusta nokka Kuva:Black swan head.jpg| Mustajoutsenen musta pää ja punavalkea nokka Kuva:Stavenn Cygnus melancoryphus 00.jpg| Mustakaulajoutsenen mustavalkea pää ja punainen kyhmynokka Kuva:Singschwan jm.JPG|Laulujoutsen (Cygnus cygnus) Kuva:SwansCygnus olor.jpg|Kyhmyjoutsen (Cygnus olor) Kuva:Bewicks.swan.2.arp.750pix.jpg|Pikkujoutsen (Cygnus columbianus) Kuva:Cygnus melancorypha01.jpg|Mustakaulajoutsen (Cygnus melancoryphus) Kuva:Pair of Black Swans (one hiding), Australia.jpg|Mustajoutsen (Cygnus atratus) Kuva:NPS Wildlife. Trumpeter Swan on Nest.jpg|Trumpettijoutsen (Cygnus buccinator) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Joutsenet (Cygnus) *iNaturalist: Joutsenet (Cygnus) *ITIS: Cygnus *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cygnus Luokka:Joutsenet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Alexander Bell

Alexander Bell voi tarkoittaa jotakuta seuraavista: * Alexander Graham Bell (1847–1922), skotlantilainen tiedemies ja keksijä, puhelimen kehittäjä * Alexander Melville Bell (1819–1905), skotlantilainen foneetikko, A. Graham Bellin isä
Edom

Edom (, , ) oli myöhäisrautakautinen valtakunta nykyisen Etelä-Israelin ja Lounais-Jordanian alueella. Se oli Juudan alaisuudessa noin vuoteen 850 eaa., jolloin se itsenäistyi. Vuosina 800–650 se oli Assyrian alaisuudessa. 6. vuosisadalla eaa. se oli hetken aikaa Babylonian provinssi. Sen jälkeen siitä tuli osa Persian valtakuntaa. Edom tarkoittaa punaista. Nimi tulee todennäköisesti Aravanlaakson itäpuolisista punaisista hiekkakivivuorista. Edomilaisten pääjumala oli ”Quaus”, mikä tarkoittaa kaarta ja viittaa mahdollisesti sateenkaareen. Quaus oli sään jumala, joka sai myöhemmin myös sotaisia ominaisuuksia. Mahdollisesti Quausin ylivoimaisen aseman takia, ja koska Vanhassa testamentissa sateenkaari on Jumalan ja ihmisen liiton merkki, edomilaisia pidetään joissain paikoissa Raamatussa Jahven seuraajina. Edomilaiset sulautuivat 300-luvulla arabialaisiin nabatealaisiin. ==Edomilaiset ja Raamattu== Raamatun mukaan edomilaiset polveutuvat Iisakin pojasta Esausta. Esaun veli oli Jaakob, josta taas polveutuivat israelilaiset. Raamattu kertoo tarinan, jossa Jaakob viekkaudella saa sokealta isältään esikoisen oikeuden. Iisakin tajutessa, miten Jaakob on huijannut häntä, hän sanoo Esaulle: Tarinaa on muun muassa pidetty vertauksena siitä, miten ovela Israel onnistui syrjäyttämään ja alistamaan vanhemman Edomin valtakunnan, mutta myöhemmin Edom kuitenkin vapautui Israelin vallasta. Valitusvirsissä Uusin maa sijoitetaan Edomin alueelle. == Edomilaiset ja Talmud == Talmudissa nimi "Edom" tarkoittaa Rooman valtakuntaa. Juutalaisen myytin mukaan Romulus ja Remus olivat Esaun jälkeläisiä, ja Rooman syntymyytti - kaksoset, jotka joutuvat riitaan - muistuttaa suuresti Esaun ja Jaakobin tarinaa. Varhaiskeskiajalla kasaarit käyttivät nimeä "Edom" Bysantin keisarikunnasta. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Muinaiset kansat Luokka:Raamatun kansat
Kiivi

Kiivi tai Kiwi voi tarkoittaa seuraavia asioita: * kiivit (Apterygidae), lintuheimo, johon kuuluu viisi lentokyvytöntä lintulajia * kiivi eli kiiviköynnös (Actinidia deliciosa), köynnöskasvi * kiivi, laikkuköynnösten (Actinidia) hedelmä. * Kiwi, Norjassa ja Tanskassa toimiva kauppaketju * Kiwi, australialaisperäinen kenkävoide
Richmond (Virginia)

Richmond on Yhdysvaltain Virginian osavaltion pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 214 000\. == Historia == Richmond asutettiin ensimmäisen kerran vuonna 1607 Christopher Newportin ja kapteeni John Smithin purjehduksella Jamesjokea ylöspäin. Richmond-nimen kaupunki sai vasta vuonna 1737. 1700-luvulla Richmondissa oli paljon orjakauppaa. Yhdysvaltain sisällissodan aikana 1860-luvulla Richmond oli Konfederaation pääkaupunki ja sen ympärillä käytiin laajoja taisteluita. == Maantiede == Kaupungin pinta-ala on 162,0 km² josta vettä on 6,4 km². Kaupungin halki kulkee Jamesjoki. Richmondia ympäröivät Henricoin ja Chesterfieldin piirikunnat. ===Matkailu=== Richmondin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Virginia Historical Society (lyhennettynä VHS), Virginia Museum of Fine Arts, Monument Avenue, Landmark Theater (tunnetaan myös nimellä The Mosque) ja Richmond Coliseum. Richmond kirkoista tunnettuja ovat muun muassa Cathedral of the Sacred Heart, St. John's Episcopal Church ja First Baptist Church. Tiedosto:Cathedral_of_the_sacred_heart.JPG|Cathedral of the sacred heart Tiedosto:StJohnsRichmond.JPG|St. John's Episcopal Church == Talous == Tupakkateollisuus on vieläkin merkittävä tekijä Richmondin taloudessa, samoin kirjapainot, kustantaminen, kemianteollisuus, tekstiiliteollisuus, farmasianteollisuus, metalliteollisuus sekä puu- ja paperitehtaat. == Väestö == Vuoden 2010 väestönlaskennassa Richmondissa oli 204 247 asukasta. Vuonna 2013 väkiluvun arvioitiin kasvaneen 214 000:een. Asukkaista puolet on afroamerikkalaisia. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kaupungin verkkosivusto Luokka:Yhdysvaltain osavaltioiden pääkaupungit Luokka:Virginian kaupungit
Posliini

Posliini on valkoista ja läpikuultavaa keramiikkaa, joka valmistetaan korkeassa lämpötilassa polttamalla. ==Ominaisuudet== Perinteisessä kovaposliinissa on 50 prosenttia kaoliinia, 25 prosenttia kalimaasälpää ja 25 prosenttia kvartsia. Savimassana posliini on vähemmän plastista kuin muut savimassat, ja sen sopiva kosteusalue on kapeampi, minkä vuoksi posliinia on muita savilaatuja vaikeampaa dreijata ja rakentaa käsin. Ennen polttoa posliini on lisäksi haurasta, joten sitä on käsiteltävä varoen, ja se on valmisteltava polttoon huolellisesti. Posliini on polttamisen jälkeen hyvin lujaa ja kestävää. Poltettu kovaposliini koostuu pääasiassa lasista, jonka seassa on heinäsuovamaisen tukirakenteen muodostavia neulamaisia mulliittikiteitä. Posliinissa on lisäksi liukenemattomia kvartsihiukkasia, pieniä kaasukuplia sekä hiukan kristobaliittia. ==Valmistus== Posliini raakapoltetaan usein ensin 1 000 °C:n lämpötilassa, mikä tekee siitä helpommin käsiteltävää lasitukseen ja koristeluun. Posliini poltetaan sitten 1 300 – 1 450 °C:n lämpötilassa pelkistävässä poltossa. Posliinissa käytetään usein läpikuultavaa lasitusta, joka kiinnittyy posliinimassaan ilman rajausta. ==Pehmeäposliini ja muut lajit== Pehmeäposliiniin käytetään maasälpää enemmän kuin kovaposliiniin. Siinä voidaan käyttää myös muita sulatusaineita sekä pallosavea tai bentoniittia. Pehmeäposliini poltetaan kovaposliinia matalammissa lämpötiloissa, noin 1 250 – 1 350 °C:ssä. Sen vuoksi se ei ole yhtä kovaa eikä läpikuultavaa kuin kovaposliini. Pehmeäposliinituotteista tehdäänkin yleensä paksuseinämäisempiä kuin kovaposliinista. Luuposliini on eräs posliinin laji. Saniteettiposliini on posliinin ja kivitavaran välimuoto. ==Käyttö== Koska kovaposliini on mekaanisesti ja kemiallisesti kestävää, sitä käytetään paitsi talousastiamateriaalina, myös monissa teknisissä käyttökohteissa. == Historia == Posliini keksittiin Kiinassa 600-luvulla. Sitä tuotiin 1300-luvulta alkaen Eurooppaan Silkkitietä pitkin. Eurooppaan ei tullut tietoa posliinin valmistusmenetelmästä, joten eurooppalaiset kehittivät omat valmistustapansa. Vuonna 1707 saksalainen alkemisti Johann Böttger kehitti toimivan posliinireseptin. Hän perusti Meissenin posliinitehtaat. Ranskassa ja Britanniassa tehtiin omia kokeiluja, joiden seurauksena kehitettiin Sèvres-, Wedgwood- ja Spode-posliinit. Herttoniemen kartanossa Helsingissä toimi Suomen ensimmäinen, vuonna 1762 perustettu posliinitehdas. Nykyisin Suomen tunnetuin posliinimerkki on Arabia. Arabia korvasi fajanssin posliinilla 1970-luvun loppupuolelta alkaen. == Katso myös == *Riisiposliini == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Harriet Linnala : Kiinalaista porsliinia, Aamulehti, 13.08.1939, nro 215, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Keraamit Luokka:Keramiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Musta raamattu

Musta raamattu on magiaa ja noituutta käsittelevä kirja, joka sisältää kabbalistisia manauksia, loitsuja ja sinettejä. Kirja väittää, nimiölehdellä olevan otsikkonsa mukaisesti, koostuvansa Raamatusta pois jätetyistä kuudennesta ja seitsemännestä Mooseksen kirjasta. == Historia == Kuudes ja seitsemäs Mooseksen kirja julkaistiin Stuttgartissa 1849 antikvaristi Johann Scheiblen keräämän aineiston pohjalta. Aineiston alkuperä on voitu jäljittää 1500-luvulle. Englanninkielinen käännös ilmestyi New Yorkissa 1880. Suomenkielinen laitos on julkaistu 1902 Michiganissa ja se on oletettavasti käännetty Egyptian Publishing Companyn vuonna 1900 julkaisemasta versiosta. Kirjan etusivulla mainitaan, että se on käännetty englanninkielisestä teoksesta. Mustaa raamattua ei tule sekoittaa suomalaiseen loitsukirjaan nimeltä Mustakirja, jonka tekijäksi mainitaan Aaprami Pöyrynen. Suomessa on monesti kerrottu verenseisauttajien ja muiden kansanparantajien lukeneen Mustaa raamattua. Kirja tunnetaan myös vanhassa suomalaisessa satuperinteessä. == Sisältö == Mustan raamatun suomenkielisen painoksen osat ovat: # Kuudes Mooseksen kirja - Mooseksen taika ja henkioppi # Seitsemäs Mooseksen kirja ## Ensimmäinen osa - Israelilaisten taikavoima ## Toinen osa - Mystillisen perimystiedon säännöt eli taikaoppi ## Kolmas osa - Semiphoras ja schemhamphoras ## Sepher Shimmush Tehillim eli Psalmien käyttö ## Tähtimaailman vaikutus ihmiseen == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * The Sixth Book of Moses * The Seventh Book of Moses * The Sixth and Seventh Books of Moses * The Sixth and Seventh Books of Moses (Part 2) * Luettelo eri versioista *"Musta raamattu". Mustan magian kuuluisin kirja, Seura, 20.01.1937, nro 3, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Grimoiret Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kajava

Kajava voi tarkoittaa seuraavia: ;Suomalaisia henkilöitä *Inkeri Kajava (o.s. Aulio, 1909–2002), lastenkirjailija, Viljo Kajavan puoliso *Jorma Kajava, tietoturvallisuusalan professori *Jukka Kajava (1943–2005), Helsingin Sanomien toimittaja, kriitikko, teatteriohjaaja * K. eli Kaarle Kajava, oikea nimi Kaarlo Kosunen (1899–1938), toimittaja, teloitettiin Neuvostoliitossa *Mika Kajava (s. 1959), antiikin tutkija, professori *Viljo Kajava (1909–1998), kirjailija *Väinö Kajava (vuoteen 1906 Helenius, 1883–1944), toimitusjohtaja ja työväenliikkeen vaikuttaja *Yrjö Kajava (ent. Nylund, 1884–1929), lääkäri, anatomi ja antropologi, professori. ;Lintuja *kajavat (Rissa), lokkien heimoon kuuluva lintusuku **pikkukajava (Rissa tridactyla) **punajalkakajava (Rissa brevirostis) * kajava, lokkilintujen vanhahtava yleisnimitys. ;Muut *Kajava- luokan koulutusalus
Jauhiaiset

Jauhiaiset (Aleyrodoidea) ovat nivelkärsäisten (Hemiptera) lahkoon kuuluva yläheimo, johon kuuluu ainoastaan yksi heimo, Aleyrodidae. Tyypillinen laji on ansarijauhiainen (Trialeurodes vaporariorum), joka on kasvihuoneviljelyssä merkittävimpiä tuhohyönteisiä. == Lajit Suomessa == Suomesta on tavattu 13 jauhiaislajia, joista kahta tavataan ainoastaan kasvihuoneissaSuomen kemppi-, jauhiais- ja kilpikirva-atlas 2012 Yksi laji on vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa luokiteltu puutteellisesti tunnetuksi (DD) Anders Albrecht, Keijo Mattila, Veikko Rinne, Teemu Rintala & Guy Söderman 2010. Nivelkärsäiset. Julk.: Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. s. 400 ja 407 . * Trialeurodes vaporariorum - ansarijauhiainen (vain kasvihuoneissa) * Aleurolobus wunni * Asterobemisia carpini * Bemisia rosae * Bemisia tabaci - etelänjauhiainen (vain kasvihuoneissa) * Aleurotuberculatus similis, alalaji A. s. europaeus * Calluneyrodes callunae * Pealius quercus * Aleurochiton aceris - vaahterajauhiainen * Aleuroclava chittendeni - alppiruusujauhiainen * Aleyrodes campanulae DD * Aleyrodes lonicerae - mansikkajauhiainen * Aleyrodes proletella - kaalijauhiainen ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * ITIS: Aleyrodoidea * Irene Vänninen: Koristekasvien jauhiaiset Luokka:Nivelkärsäiset Luokka:Tuhohyönteiset
Jauhiainen

Jauhiainen voi tarkoittaa seuraavia: ==Sukunimi== Jauhiainen on suomenkielinen sukunimi. Vuonna 2015 nimi oli nykyisenä nimenä 2664 henkilöllä Suomessa. Tunnettuja suomalaisia nimenkantajia ovat: * Ananias Jauhiainen (1860–1924), maanviljelijä, jota pidettiin aikana Suomen painavimpana miehenä * August Jauhiainen (1888–1974), baptistisaarnaaja * Erkki Jauhiainen (1938–2015), maantieteen professori * Harri Jauhiainen (s. 1951), aitajuoksija * Ismo Jauhiainen (s. 1942), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, energianeuvos * Jaarli Jauhiainen (1904–1980), tekniikan tutkija, professori * Johan Jauhiainen (1895–1959), jääkärieverstiluutnantti * Juhani Jauhiainen (s. 1934), arkkitehti * Jussi Jauhiainen (1923–1991), kirjailija * Jussi S. Jauhiainen (s. 1963), maantieteilijä * Karl Ruben Jauhiainen (1859–1939), kirkkoherra ja tuomiorovasti * Lauri Jauhiainen (1925–2003), säveltäjä ja sanoittaja * Maria Jauhiainen (s. 1971), muotoilija * Miki Jauhiainen (s. 1997), lentopalloilija * Oskari Jauhiainen (1913–1990), kuvanveistäjä * Paavo Jauhiainen (1918–1974), maanviljelysneuvos, Yrjö Jauhiaisen poika * Signe Jauhiainen, taloustieteilijä * Yrjö Jauhiainen (1893–1951), pappi ja päätoimittaja, Karl Ruben Jauhiaisen poika ; Fiktiossa * Orvokki Jauhiainen (), fiktiivinen hahmo Roald Dahlin romaanissa Jali ja suklaatehdas ==Biologiassa== * jauhiaiset (Aleyrodoidea), nivelkärsäisten (Hemiptera) lahkoon kuuluva hyönteisten yläheimo ==Lähteet==
Harsosääsket

Harsosääsket (Sciaridae) on laaja sääskiheimo, jonka eräät lajit elävät sisällä asuinhuoneissa. Toistaiseksi maailmasta on nimetty noin 2 000 harsosääskilajia. Arvioiden mukaan nimettyjä lajeja on vasta noin 10–20 prosenttia maailman koko harsosääskien lajimäärästä. Suomessa tavataan noin 300 lajia. == Ulkonäkö == Harsosääsket ovat hentorakenteisia, noin 2–3 mm:n pituisia, lentäviä hyönteisiä. Niillä on pitkät, helminauhamaiset tuntosarvet sekä pitkät jalat. Ruumis on yleensä musta ja kyttyräselkäinen – takaruumis hoikka. Siipien suonitukselle on tyypillistä siiven kärkeen päättyvä heinähankokuvio. Harsosääsken toukat ovat jalattomia, ja niillä on musta pääkapseli. Väriltään toukat ovat lasimaisen läpikuultavia, muuttuen myöhemmin valkoisiksi. Täysikasvuisina toukat ovat 6–7 mm pitkiä. Harsosääskien toukat voivat muodostaa luonnossa aarremadoksi tai ketjukäärmeeksi kutsutun käärmemäisen kulkueen liittyessään yhteen lähtiessään etsimään ruokaa tai koteloitumaan. Käärmemäinen muoto saattaa hämätä saalistajia ja estää normaalisti kosteilla paikoilla eläviä toukkia kuivumasta. Aarremato voi olla useita metrejä pitkä.Jaakko Kullberg : Vaeltava toukkakulkue – aarremato, Suomen Luonto 2.8.2017"Mätäkuun hirviöitä" liikuskelee Kirkkonummella, Helsingin Sanomat, 27.07.1934, nro 198, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 22.07.2024 == Elämänkierto == Harsosääskien elämänkierto (muna, kolme toukkavaihetta, kotelo ja aikuinen) kestää noin 3–4 viikkoa. Harsosääskien biologisessa torjunnassa voidaan käyttää ainakin harsosääskipetopunkkia (Hypoaspis miles) ja isosukkulaa (Steinernema feltiae). == Harsosääski kasvintuhoojana == Harsosääskille alttiita koristekasveja ovat begonia, petunia, lehtikaktus, joulutähti, pelargoni, tulilatva, neilikka, esikko, liljat, syklaami ja orkideat. Harsosääsket ovat lisäksi yleisiä myös yrteillä, salaateilla, kurkuilla sekä tomaatilla. Harsosääskiä esiintyy erityisesti silloin, kun kasvualusta on riittävän kostea. Aikuiset harsosääsket syövät levää, sienirihmastoa sekä kaikenlaista mätänevää orgaanista ainesta. Toukat syövät edellisten lisäksi pistokkaiden ja taimien hentoja hiusjuuria sekä kasvupisteen kallussolukkoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Sciaridae * Ötökkätieto: Harsosääsket (Sciaridae) * Harsosääskien taksonomia ja fylogenia . Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsingin yliopisto. * Puutteellisesti tunnettujen ja uhanalaisten metsälajien tutkimusohjelma. Suomen ympäristö 1/2008. (PDF) * ITIS: Sciaridae. * Iowa State University, Bug Guide: Family Sciaridae - Dark-winged Fungus Gnats Luokka:Sääsket Luokka:Tuhohyönteiset Luokka:Kasvien tuhohyönteiset
León (maakunta)

León on maakunta luoteisessa Espanjassa, Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen luoteisosassa. Sen rajanaapureita ovat Zamoran, Ourensen, Lugon, Asturian, Cantabrian, Palencian ja Valladolidin maakunnat. Noin neljännes maakunnan 468 316 (vuonna 2017) asukkaasta asuu pääkaupungissa Leónissa. Maakunnassa vallitsee kansanliike, jonka mielestä Leónista pitäisi tehdä oma itsehallintoalueensa. León jakaa Picos de Europan kansallispuiston Cantabrian ja Asturian kanssa. Montes Aquilanos II.jpg|Montes Aquilanos LagoAusente.jpg|Lago del Ausente Puente Ingeniero Carlos Fernández Casado.jpg|Embalse de Barrios de Luna == Katso myös == * Leónin kuningaskunta == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Kilpikirvat

Kilpikirvat (Coccidae) ovat kasvituholaisia. Ne näyttävät pieniltä ruskeilta kohoumilta kasvien suonissa imien kasvin solunesteitä ja jäävät siten usein havaitsematta. Havaittaessa niitä voi olla jo liikaa. Jos kasvi on pahoin saastunut, se on järkevintä heittää pois. Kilpikirvojen heimoon kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin 159 sukua.University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Coccidae Lajimäärän on arvioitu olevan yli 1100 lajia.Iowa State University, Bug Guide: Family Coccidae Heimon sukujen ja lajien määrä vaihtelee eri lähteissä. Aikuisilla kilpikirvakoirailla on suuret lasinkirkkaat siivet ja ne muistuttavat pieniä sääskiä. Aikuiset kilpikirvanaaraat eivät liiku ollenkaan, sillä useimpien lajien naaraat ovat siivettömiä eikä niillä ole jalkoja, joten ne vain imevät kasvista ravintoa paikoillaan. Toukat sen sijaan etsiytyvät sopiviin kohtiin ja alkavat muodostaa suojakseen kovaa kilpeä, jonka valmistumisen jälkeen ne eivät enää ikinä liiku. Kilpikirva pitää itseään paikoillaan hyvin kehittyneen kärsänsä avulla ja munat kehittyvät kilven takareunan alle. Kun toukka kuoriutumisen jälkeen etsii sopivaa kohtaa, saattavat ne tällöin vaeltaa ja tartuttaa toisen kasvin. Kilpikirvoja on vaikea saada pois, sillä myrkyt tepsivät vain kilpeä valmistaviin toukkiin. Aikuiset kilpikirvat raaputetaan irti esimerkiksi teroitetulla puutikulla tai ohuella, teräväkärkisellä veitsellä. == Lähteet == * tieteellinen luokitus: * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Coccidae *Metsäntutkimuslaitos: Kilpikirvat (Coccoidea) *Kauppapuutarhaliitto: Irene Vänninen, Koristekasvien kilpikirvat (pdf) *UniProt: Taxonomy - Coccidae (soft scales) *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Coccidae Luokka:Kilpikirvat Luokka:Kasvien tuhohyönteiset Luokka:Metsätuhot