EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Arto Koivisto

Arto Ilmari Koivisto (s. 7. joulukuuta 1947 Isojoki) on suomalainen kilpauransa päättänyt kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja. Innsbruckin 1976 talviolympialaisissa Koivisto voitti kultaa 4 × 10 kilometrin viestissä Suomen joukkueen ankkurina. Henkilökohtaisen pronssimitalin hän saavutti 15 kilometrillä ja lisäksi hän sijoittui 30 kilometrillä kahdeksanneksi ja 50 kilometrillä kymmenenneksi. Falunin MM-kilpailuissa 1974 Koivisto sijoittui 15 kilometrillä 20:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän oli 30 kilometrillä 29:s ja Oslon MM-kilpailuissa 1982 15 kilometrillä 27:s. Seuratasolla Koivisto on edustanut muun muassa IF Länkeniä ja Isojoen Urheilijoita. Hän voitti Suomen mestaruuden 50 kilometrillä vuonna 1974 ja 15 kilometrillä vuonna 1982. Hän voitti Holmenkollenilla 15 kilometrin kilpailun vuonna 1976. Vuoden 1981 SM-kisoissa Kajaanissa Koivisto sijoittui 15 ja 50 kilometrin kilpailuissa alun perin kolmanneksi, mutta hänen doping-näytteestään löytyi merkkejä efedriinin käytöstä ja suoritukset hylättiin. Koivisto kertoi käryn johtuneen lääkärin määräämästä yskänlääkkeestä. Hänet määrättiin väliaikaiseen kilpailukieltoon, jonka pituudeksi myöhemmin vahvistettiin vain yksi kuukausi. Vuonna 2001 julkaisemassaan kirjassa Elämäni ladulla Koivisto myönsi hyödyntäneensä uransa aikana tuolloin vielä sallittua veritankkausta sekä pieniä määriä hormoneja. == Saavutuksia == * Olympiakultaa Innsbruck 1976 (maastohiihto, 4 × 10 km viesti) * Olympiapronssia Innsbruck 1976 (15 km) == Muuta == Urheilu-uransa loppuvaiheessa Koivisto kouluttautui hierojaksi ja on toiminut hierojana uransa päättymisestä lähtien. Lisäksi Koivisto toimi Kaskisissa Lounasravintola Sininen Hetki Oy:n toimitusjohtajana. Aiemmin hän toimi samassa ravintolassa yksityisenä elinkeinon harjoittajana.Lounasravintola Sininen Hetki Oy Yrityshaku. Kauppalehti. Koivisto myi yrityksen toukokuussa 2018. Opetusministeriö myönsi Koivistolle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2007.Pro Urheilu -palkinnot Miedolle ja Kalliomäelle Koivisto on lahjoittanut uransa aikana voittamansa mitalit ja kunniakirjat Isojoen kunnalle vuonna 2002. 800 esinettä sisältävä kokoelma on sijoitettu Lauhanvuoren kansallispuiston yhteydessä sijaitsevaan Lauhansarven luontomatkailukeskukseen ja sinne perustettuun Koivisto-saliin.ARTO KOIVISTO HIIHTOMUSEO == Lähteet == * ===Viitteet=== == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut suomalaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut hiihtäjät Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Liekki

Liekki on tulen näkyvä muoto, palavasta aineesta irtautuvassa kaasussa syntyvä lämpö- ja valoilmiö. Sana voi viitata myös seuraaviin: * Liekki, Ihmenelosiin kuuluva sarjakuvahahmo * Liekki, suomalainen yhtye * Liekki, Mariska & Pahat Sudet -yhtyeen single * Liekki, nanoteknologiayritys * Rakel Liekki, suomalainen kuvataiteilija ja entinen pornonäyttelijä * Liekki, lakkautettu kommunistinen lehti * Liekki, vuosina 1935–1974 ilmestynyt kanadansuomalainen kaunokirjallinen viikkolehti * Liekki, ruotsinsuomalainen kulttuurilehti * Liekki-sonni, kesällä 1997 karkumatkallaan julkisuuteen päässyt suomalainen sonni * liekkiaiheisia tai -nimisiä patsaita ja muistomerkkejä: ** Liekki, Alvar Aallon suunnittelema veistos Suomussalmella ** Liekki-patsas, Oskari Jauhiaisen veistämä patsas Pyhäjoella ** Vapauden liekki, Lauri Kallisen suunnittelema Revonlahden taistelun muistomerkki Siikajoella ** Vapauden liekki, Seppo Mannisen suunnittelema veistos Salossa ** Lakeuden liekki, Väinö Lätin suunnittelema veistos Yiivieskassa.
Lyhtyjuhla

Lyhtyjuhla () on kiinalainen juhlapäivä, jota vietetään kiinalaisen kalenterin mukaisen vuoden ensimmäisen kuukauden 15. päivänä täysikuun aikaan, usein helmikuussa. Se on kiinalaisen uudenvuoden juhlakauden päätöspäivä. Lyhtyjuhlaa on juhlittu Kiinassa jo vähintään 3 000 vuoden ajan, ja se on edelleen suosittu juhla. Lyhtyjuhlaa vietetään myös Koreassa. Lyhtyjuhlan tärkein elementti ovat kaiken näköiset ja kokoiset lyhdyt, joita ripustetaan ja sytytetään kaikkialle sekä päästetään ilmapallojen nostamana ilmaan kutsumaan esiin kevään valoa ja lämpöä. Lisäksi juhlaan kuuluvat muun muassa lohikäärmetanssi ja uuden vuoden symbolisen eläimen tanssi, vanhaa vuotta edustavan eläinnuken polttaminen, ilotulitteiden paukuttelu, keinuilla ja puujaloilla leikkiminen sekä venetanssi. Ihmiset myös heittelevät jokiin hedelmiä ja muita pikkuesineitä lahjana meren jumalattarelle saadakseen hänet toteuttamaan toiveitaan. Juhlapäivänä syödään riisipalleroita (tangyuan / yuanxiao) ja kerrotaan lyhtyihin liittyvää tarinaa, joka ohjaa esi-isien henget perhettä tapaamaan ja takaisin tuonpuoleiseen sen jälkeen. Pohjois- Amerikan chinatowneissa järjestetään paraatit. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kiinalaiset juhlapäivät
Tomaso Albinoni

Tomaso Giovanni Albinoni (8. kesäkuuta 1671 Venetsia – 17. tammikuuta 1751 Venetsia) oli italialainen barokkisäveltäjä, jonka tunnetuimpia teoksia ovat instrumentaalisävellykset. Omana aikanaan hän oli tunnetuin oopperateoksistaan. Albinoni sävelsi noin 50 oopperaa, joista on kuitenkin säilynyt vain muutamia katkelmia. Sen sijaan hänen viulusonaattejaan ja -konserttojaan on julkaistu uudelleen. Johann Sebastian Bach käytti Albinonin teemoja eräissä sävellyksissään.Toivo Haapanen ym. (toim.): Musiikin tietokirja (2. painos), s. 18. Helsinki: Otava, 1957. ==Remo Giazotton Adagio g-mollissa== Usein hautajaisissa tai muistotilaisuuksissa soitettava adagio g-mollissa viululle, jousille ja uruille julkaistiin 1958. Usein väitetään virheellisesti, että se on Tomaso Albinonin sävellys, mutta tosi asiassa se on italialaisen Remo Giazotton sävellys, jonka Giazotto väitti pohjautuvan toisen maailmansodan Dresdenin pommituksien jälkeen kirjaston raunioista löytyneeseen Albinonin basso-osaan. Giazotto ei julkaissut katkelmaa, eikä siitä ole virallista merkintää Saksin maakuntakirjastossa (Sächsische Landesbibliothek), jossa on luettelo Albinonin julkaisemattomista teoksista.Letter from the Saxon State Library (consultant Marina Lang), 24 September 1990, reproduced in facsimile by Wulf Dieter Lugert and Volker Schütz, "Adagio à la Albinoni", Praxis des Musikunterrichts 53 (February 1998), s. 13–22, here 15.Carolyn Gianturco. "Giazotto, Remo." In Grove Music Online. Oxford Music Online, http://www.oxfordmusiconline.com/subscriber/article/grove/music/11086 (accessed November 29, 2008). Giazotto julkaisi ja hankki tekijänoikeudet itselleen vuonna 1958, nimekkeellä Remo Giazotto, Adagio in sol minore per archi e organo, su due spunti tematici e su un basso numerato di Tomaso Albinoni (Milan: Ricordi, 1958).Englanniksi: "Adagio in G Minor for Strings and Organ, on Two Thematic Ideas and on a Figured Bass by Tomaso Albinoni". Kappaletta on myös sovitettu eri soittimille. Se soi muun muassa Peter Weirin elokuvassa Gallipoli. ==Lähteet== *Facta 2001 s. 297 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Vuonna 1671 syntyneet Luokka:Vuonna 1751 kuolleet
Helsingin pormestari

Helsingin pormestarin tehtävä on johtaa kaupunginhallituksen alaisena kaupungin hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Pormestarin on lisäksi huolehdittava asioista, jotka eivät kuulu kenenkään apulaispormestarin toimialaan tai sivuavat kahden tai useamman apulaispormestarin toimialaa. Pormestari toimii kaupunginhallituksen puheenjohtajana ja apulaispormestarit toimialalautakuntien puheenjohtajina sekä kaupunginhallituksen jäseninä. Pormestari ja apulaispormestarit ovat päätoimisia luottamushenkilöitä. Kaupunginvaltuusto valitsee pormestarin valtuutettujen ja varavaltuutettujen keskuudesta neljän vuoden valtuustokauden ajaksi. Pormestarin toimikausi jatkuu siihen saakka, kunnes uusi pormestari on valittu. Valtuusto voi kuitenkin erottaa pormestarin ja apulaispormestarin kesken toimikauden. Pormestarin toimialaan kuuluvat kaupungin toiminnan ja talouden yleissuunnittelu, henkilöstöpolitiikka, elinkeinoasiat, valmiussuunnittelu, talousarvion valmistelu ja sen noudattamisen valvonta, sisäinen valvonta ja riskienhallinta sekä taloushallintoon liittyvät asiat yleensä ja riippumatta siitä mitä lautakuntaa, virastoa tai laitosta asia koskee. Vuosina 1921–2017 Helsingillä oli kaupunginjohtaja. Vuonna 2017 kaupunki siirtyi pormestarimalliin. Ensimmäiseksi pormestariksi valittiin kokoomuksen Jan Vapaavuori. Ruotsin-vallan ja autonomian aikana sekä itsenäisyyden alkuvuosina 1553-1921 Helsingillä oli yksi tai useampi pormestari-arvonimellä toiminut viranhaltija. Pormestarin toimialaan kuuluvat asiat muun muassa, jotka koskevat: *kaupunginkansliaa *taloushallintopalvelu-liikelaitoksen johtokuntaa *tarkastuslautakunnan yleishallintoa. == Helsingin pormestarit == №. Pormestari (elinvuodet) Toimikausi Puolue 1\. (s. 1965) 7.6.2017–2.8.2021 2\. (s. 1958) 2.8.2021– ==Apulaispormestarit== Pormestarin lisäksi Helsingin kaupungin johdossa on neljä apulaispormestaria, jotka ovat kaupunginhallituksen jäseniä ja toimivat kukin oman toimialalautakuntansa puheenjohtajana. Vuonna 2017 tehtäviinsä valitut apulaispormestarit ja heidän toimialansa olivat: * kasvatuksen ja koulutuksen toimiala, Pia Pakarinen (kok.) * kaupunkiympäristön toimiala, Anni Sinnemäki (vihr.) * kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala, Nasima Razmyar (sd.) * sosiaali- ja terveystoimen toimiala, Sanna Vesikansa (vihr.) Helsingin kaupunginvaltuusto valitsi kokouksessaan 2.8.2021 pormestarin ja apulaispormestarit valtuustokaudeksi 2021–2025. 2.8.2021 tehtäviinsä valitut apulaispormestarit ja heidän toimialansa ovat: * kasvatuksen ja koulutuksen toimiala, Nasima Razmyar (sd.) * kaupunkiympäristön toimiala, Anni Sinnemäki (vihr.) * kulttuurin ja vapaa- ajan toimiala, Paavo Arhinmäki (vas.) * sosiaali- ja terveystoimen toimiala, Daniel Sazonov (kok.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Ptolemaios II

Ptolemaios II Filadelfos (, 309–246 eaa.) oli Egyptin faarao 281–246 eaa. Hänen isänsä oli suvun kantaisä, Ptolemaios I. Hänestä tuli isänsä ja äitinsä, Bereniken, kanssahallitsija vuonna 281 eaa. Vuonna 285 eaa. Ptolemaios I luopui vallasta ja Ptolemaios II:sta tuli yksinvaltias. Kun Ptolemaios II:sta tuli faarao, hänen vanhempi velipuolensa Ptolemaios Keraunos lähti Egyptistä ja päätyi lopulta Makedonian kuninkaaksi. Ptolemaios II soti Kyrenen kuningasta, Magasta vastaan vuonna 274 eaa. Magas oli Ptolemaioksen velipuoli äitinsä kautta ja oli ollut Kyrenen maaherrana, ennen kuin oli riistäytynyt Egyptin vallasta ja kruunauttanut itsensä kuninkaaksi. Myös seleukidien Antiokhos I yritti vallata Syyrian samoihin aikoihin. Sodan jälkeen Egypti hallitsi itäisen Välimeren rantoja aina Kykladeille asti. Antiokhos II:ta vastaan käydyn sodan aikana Egypti menetti alueita Vähän-Aasian etelärannikolta. Sota loppui rauhansopimukseen, jonka mukaan Ptolemaios antoi tyttärensä Bereniken Antiokhos II:n vaimoksi. Ptolemaios II on myös tiettävästi lähettänyt retkikuntia metsästämään norsuja Somalin niemimaan alueelta. Norsu ei ollut Egyptin alueella tyypillinen eläin, mutta ne tulivat tunnetuiksi Egyptissä Ptolemaios II:n edeltäjän Ptolemaios I:n aikana saadusta sotasaaliista. Norsuja käytettiin uskonnollisissa tapahtumissa ja sodassa. Operaatio oli taloudellisesti suuri hanke, koska retkikunnan piti hankkia tietoa norsujen olinpaikasta paikallisilta nubialaisilta ja etiopialaisilta. Lisäksi tarvittiin intialaisia norsunkouluttajia. Ptolemaios II perusti kaksi eri tukikohtaa lähelle Punaistamerta. Tarkoituksena oli metsästää norsut ja tuoda ne elävinä Egyptiin. Operaatiossa oli nähtävästi ongelmia viljan kuljetuksen kanssa, mutta norsut saatiin todennäköisesti kuljetettua Egyptiin. == Perhe == Ptolemaioksen ensimmäinen vaimo oli Lysimakhoksen tytär Arsinoe I. Erottuaan hänestä, luultavasti poliittisista syistä, Ptolemaios meni egyptiläisen tavan mukaan naimisiin siskonsa Arsinoe II:n kanssa, vaikka se kreikkalaisen tavan mukaan ei ollut sallittua. Arsinoe II oli myös Lysimakhoksen leski. == Lähteet == Luokka:200-luvulla eaa. kuolleet Luokka:300-luvulla eaa. syntyneet Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ptolemaiokset
Kaliumnitraatti

Kaliumnitraatti (lisäainekoodi E252) on luonnossa esiintyvä typpihapon kaliumsuola, jonka kemiallinen kaava on KNO3. Sitä sanotaan myös salpietariksi tai kalisalpietariksi, joka tulee latinan sanasta sal petrae, joka tarkoittaa kivisuolaa (lat. "sal", suola; "petrus", kivi). Sitä esiintyy luonnossa suurissa kerrostumissa Etelä-Amerikassa, erityisesti Chilessä jopa 3,6 metrin kerroksina. Suola on sekoittuneena muihin suoloihin, kuten natriumkloridiin, kipsiin ja hiekkaan. Chilen ja Perun salpietariesiintymät ovat kuitenkin enemmän natriumnitraatin kuin kalisalpietarin lähteitä. Ennen kaliumnitraatin teollista valmistamista kaliumnitraatin tärkeimmät lähteet olivat luolien seinämien kiteytymät ja hajoavat orgaaniset aineet. Lantakasat olivat etenkin huomattava lähde. Bakteerit hapettavat hajoavan urean ammoniakin ja muut typpipitoiset aineet, minkä seurauksena muodostuu nitraatteja. Esimerkiksi Suomen Pohjanmaalla on ainakin jo 1500-luvulla valmistettu kruunun määräyksestä lantasalpietaria. Räjähteet Suomessa, 1998, sivut 16–20 Kaliumnitraattia käytetään typpihapon valmistuksessa, ruoanlaitossa, lannoitteissa, rakettipolttoaineena ja ilotulitteissa. Sitä käytetään myös joissain hammastahnoissa ehkäisemään hampaiden vihlomista. Aiemmin sitä käytettiin myös ruudin valmistuksessa. Kaliumnitraatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä – valkoista veteen liukenevaa jauhetta, jonka moolimassa on 101,1 g/mol, sulamispiste 333–334 °C, tiheys 2,1 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) ja liukoisuus veteen 25 °C:n lämpötilassa 35,7 g/100 ml sekä CAS- numero 7757-79-1. Kaliumnitraatti hajoaa alle kiehumislämpötilansa 400 °C:ssa. == Katso myös == * Kalkkisalpietari eli kalsiumnitraatti * Norjansalpietari (pääasiassa Kalsiumnitraattia)http://www.kompassonline.fi/WF/anzeige.cgi?lang=f&open;=31%C2%A431080 * Chilensalpietari eli perunsalpietari eli natriumnitraatti * guano * kivisuola eli vuorisuola == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * PubChem: Potassium nitrate * KEGG: Potassium nitrate Luokka:Räjähdysaineet Luokka:Nitraatit Luokka:Kaliumyhdisteet Luokka:Säilöntäaineet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Barbara Hendricks

Barbara Hendricks (s. 20. marraskuuta 1948) on yhdysvaltalaissyntyinen sopraano. Ruotsin kansalaisuus hänellä on ollut vuodesta 1993 ja hän asuu Ruotsissa miehensä Martin T:son Engströmin ja heidän lastensa kanssa. Klassisten oopperaroolien lisäksi Hendricks esittää muun muassa liediä ja jazzia. Sopraano on vieraillut usein Suomessa ja esiintynyt muun muassa neljästi Naantalin musiikkijuhlilla sekä Maailma kylässä -festivaalilla. Hendricks aloitti ammattimaisen oopperalaulajan uransa 1974. Hänen ohjelmistoonsa kuuluu yli 20 oopperaroolia, joista 12 hän levyttänyt. Hendricks pyrkii vaikuttamaan yhteiskunnallisesti, ja toimii YK:n pakolaisavun UNHCR:n hyväntahdon lähettiläänä. Barbara Hendricks on suorittanut musiikkitutkinnon Juillardissa ja sitä ennen luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon matematiikasta ja kemiasta Nebraskan yliopistossa.Barbara Hendricksin kotisivu ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset oopperalaulajat Luokka:Sopraanot Luokka:Yhdysvaltalaiset oopperalaulajat Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hispania

Hispania oli roomalaisten nimitys Iberian niemimaalle eli nykyisten Espanjan ja Portugalin alueelle. == Historia == === Roomalainen kausi === Hannibal värväsi Hispaniasta sotilaita toisessa puunilaissodassa. Hispanian ensimmäiset alueet tulivat Rooman tasavallan alaisuuteen sodan myötä. Näistä alueista tehtiin Hispania citeriorin ja Hispania ulteriorin provinssit vuonna 197 eaa. Karthagolaisvallan vaihtuminen alueella roomalaisvallaksi sai aikaan paljon kapinoita paikallisen iberialaisen väestön keskuudessa. Ajan kuluessa Hispanian kummankin provinssin alue laajeni, ja lopulta Rooma sai koko Hispanian alueen valtaansa Augustuksen aikana 20-luvulla eaa. Tämän jälkeen Hispania ulterior jaettiin kahteen provinssiin, jotka olivat Hispania Baetica ja Lusitania. Hispania citeriorin nimeksi tuli puolestaan Hispania Tarraconensis. Myöhäisroomalaisella kaudella alue jaettiin useampaan provinssiin, jotka kuuluivat Hispanian diokeesiin. Näin provinssijaossa tapahtui Hispaniassa ajan kuluessa seuraavat muutokset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Hispania citerior

Hispania citerior () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Hispaniassa nykyisen Espanjan alueella. == Maantiede == Hispania citeriorin provinssi eli ”Läheisempi Hispania” käsitti alun perin Katalonian ja Valencian rannikon Kaakkois- ja Itä-Espanjassa sekä Baleaarien saaret. Sen lounaispuolella nykyisen Etelä-Espanjan alueella sijaitsi Hispania ulteriorin provinssi eli ”Kaukaisempi Hispania". Myöhemmässä vaiheessa provinssi käsitti koko Hispanian itäpuolen, siinä missä Hispania ulterior käsitti eteläosan ja länsipuolen. Provinssin hallinnollinen keskus oli Tarraco, joka oli Rooman varhaisin tukikohta Hispaniassa. == Historia == Hispania tuli roomalaisten valtaan toisen puunilaissodan myötä. Hispania citeriorin provinssi perustettiin vuonna 197 eaa. samaan aikaan Hispania ulteriorin provinssin kanssa. Ne olivat Rooman ensimmäiset provinssit, jotka perustettiin kauemmaksi Italiasta, mikä on merkittävä vaihe Rooman kehittymisessä alueellisesta tekijästä välimerelliseksi imperiumiksi. Karthagolaisvallan vaihtuminen alueella roomalaisvallaksi sai aikaan paljon kapinoita paikallisen iberialaisen väestön keskuudessa. Ajan kuluessa provinssin alue laajeni, ja lopulta Rooma sai koko Hispanian alueen valtaansa Augustuksen aikana 20-luvulla eaa. Hispania citeriorin provinssi nimettiin tämän jälkeen uudelleen Hispania Tarraconensiksen provinssiksi. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Hispania Luokka:Rooman provinssit
Hispania ulterior

Hispania ulterior () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Hispaniassa nykyisen Etelä-Espanjan alueella. == Maantiede == Hispania ulteriorin provinssi eli ”Kaukaisempi Hispania” sijaitsi alun perin Hispanian eli Iberian (Pyreneiden) niemimaan eteläosissa, ja käsitti suunnilleen nykyisen Andalusian alueen. Sen koillispuolella nykyisen Koillis- ja Itä- Espanjan alueella sijaitsi Hispania citeriorin provinssi eli ”Läheisempi Hispania". Myöhemmässä vaiheessa provinssi käsitti koko Hispanian länsi- ja eteläosan, mukaan lukien nykyisen Portugalin alueen, siinä missä Hispania citerior käsitti itäosan. Provinssin hallinnollinen keskus oli Corduba. == Historia == Hispania tuli roomalaisten valtaan toisen puunilaissodan myötä. Hispania ulteriorin provinssi perustettiin vuonna 197 eaa. samaan aikaan Hispania citeriorin provinssin kanssa. Ne olivat Rooman ensimmäiset provinssit, jotka perustettiin kauemmaksi Italiasta, mikä on merkittävä vaihe Rooman kehittymisessä alueellisesta tekijästä välimerelliseksi imperiumiksi. Karthagolaisvallan vaihtuminen alueella roomalaisvallaksi sai aikaan paljon kapinoita paikallisen iberialaisen väestön keskuudessa. Ajan kuluessa provinssin alue laajeni, ja lopulta Rooma sai koko Hispanian alueen valtaansa Augustuksen aikana 20-luvulla eaa. Hispania ulteriorin provinssi lakkautettiin viimeistään vuoteen 27 eaa. mennessä, jolloin se oli jaettuna kahdeksi provinssiksi. Nämä olivat Hispania Baetica, joka käsitti suurin piirtein alkuperäisen Hispania ulteriorin alueen, sekä Hispania Lusitania. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == Luokka:Hispania Luokka:Rooman provinssit
Hispania Baetica

Hispania Baetica tai vain Baetica () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Hispaniassa ja käsitti suunnilleen nykyisen Espanjan Andalusian. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Hispania Baetican provinssi käsitti Hispanian eli Iberian (Pyreneiden) niemimaan eteläosan. Sen koillispuolella sijaitsi Hispania Tarraconensis ja luoteispuolella Lusitania. Alueella virtasi sille nimen antanut Baetis-joki (nyk. Guadalquivir). === Kaupunkeja === Hispania Baetican roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa: * Abdera * Acinipo * Arae Hesperi * Arsa * Asido * Astigi eli Augusta Firma (Colonia Julia Augusta Firma Astigitana) * Astigi vetus * Aurgi * Bardo * Carteia * Corduba * Esuris * Gades * Hispalis * Illiturgis * Iluro * Italica * Julia Traducta eli Julia Joza * Maenoba * Malaca * Mirobriga * Munda * Nabrissa * Osset * Portus magnus * Praesidium * Regiana * Sala * Segovia * Serpa * Sexi * Suel * Tucci * Ucubis * Ulia * Urgapa * Urium * Urso (Colonia Genetiva Julia) == Historia == Hispania Baetican alue oli aiemmin osa Hispania ulteriorin provinssia, joka jaettiin vuonna 27 eaa. kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Hispania Baetica ja Lusitania. Augustuksen ajan provinssien jaossa Baetica luettiin senaatin provinsseihin. Provinssi säilyi olemassa Rooman valtakunnan loppuun saakka, ja näin se oli olemassa esimerkiksi keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Vuodesta 293 provinssi kuului Hispanian diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Gallian prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Hispania Tarraconensis

Hispania Tarraconensis tai vain Tarraconensis () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Hispaniassa ja käsitti alueen nykyisessä Espanjassa ja Portugalissa. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Hispania Tarraconensiksen provinssi käsitti alun perin Hispanian eli Iberian (Pyreneiden) niemimaan pohjois-, koillis- ja kaakkoisosan. Nykyisin sen alue vastaa pääosin Espanjaa Andalusiaa lukuun ottamatta, jossa sijaitsi Hispania Baetican provinssi. Siihen kuuluivat myös Baleaarien saaret (lat. Baleares) sekä osa nykyisestä Pohjois-Portugalista. Hispania Tarraconensiksen länsipuolella sijaitsi Lusitanian provinssi ja pohjoispuolella Gallia Aquitania ja Gallia Narbonensis. Myöhemmässä vaiheessa vuodesta 293 lähtien Hispania Tarraconensis käsitti vain nykyisen Espanjan pohjoisosan. === Kaupunkeja === Hispania Tarraconensiksen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat provinssin ollessa laajimmillaan muun muassa: * Acci * Acontia * Acra Leuce * Albucella * Aquae Bilbitanorum * Aquae Flaviae * Araducta * Ascua * Asturica Augusta * Augustobriga * Baetulo * Barcino * Bilbilis * Bracara Augusta * Brigantium * Caesaraugusta * Cale * Carthago Nova * Castulo * Celsa * Cinium * Cissa * Clunia * Complega * Compleutica * Complutum * Dertosa * Emporiae * Flaviobriga * Forum Gallorum * Geminae * Gerunda * Grandimirum * Ilerda * Ilici * Iluro * Jamno * Julia Libyca * Juliobriga * Laminium * Lancia * Legio * Libisosa * Limia * Lucentum * Lucus Augusti * Mago * Marciae * Merva * Mirobriga * Munda * Noega * Numantia * Ocelum * Olina * Palma * Petavonium * Pintia * Pollentia * Pompelo * Pons Nartiae * Portus Victoriae Juliobrigensium * Praesidium * Praetorium * Roboretum * Saetabis * Saguntum * Salacia * Salaniana * Salaria * Sanisera * Segisama * Segisamo * Segovia * Sentice * Sucron * Talamina * Tarraco * Toletum * Trigundum * Tude * Tuntobriga * Turoqua * Turuptiana * Udura * Urbiaca * Uttaris * Valentia * Valeponga * Valeria * Velia * Vellica * Veniatia * Victoriae Portus * Volobriga == Historia == Hispania Tarraconensiksen edeltäjä oli Hispania citeriorin provinssi. Hispania Tarraconensis perustettiin vuonna 27 eaa. Augustuksen ajan provinssien jaossa se luettiin keisarin provinsseihin. Provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Vuonna 293 Hispania Tarraconensiksen provinssista erotettiin provinssit Carthaginensis ja Gallaecia. Tämän jälkeen jäljelle jäänyt pienempi Tarraconensiksen provinssi kuului Hispanian diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Gallian prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin. Samoihin aikoihin, viimeistään vuonna 398, Insulae Baleares erotettiin omaksi provinssikseen Tarraconensiksen provinssista. Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Sentiljoona

Sentiljoona (engl. centillion) on lukusana, jonka matemaattinen määritelmä poikkeaa toisistaan eurooppalaisessa ja angloamerikkalaisessa järjestelmässä. :Euroopassa sentiljoona tarkoittaa 10600, missä numeroa 1 seuraa 600 nollaa. :Anglo-Amerikassa sentiljoonalla tarkoitetaan 10303, eli numeron 1 perässä on 303 nollaa. == Katso myös == * Suurten lukujen nimet Luokka:Luonnolliset luvut fr:Échelles longue et courte#Noms des grandes puissances de 10 ru:Центиллион
Kammiovärinä

Kammiovärinä (fibrillatio ventricularis) on sydämen rytmihäiriö, jossa sydämen kammiot värisevät 300–500 kertaa minuutissa. Kammiovärinän aikana veri ei pumppaudu sydämestä eteenpäin. Tavallisin syy kammiovärinään on sydäninfarkti. Kammiovärinä johtaa muutamassa sekunnissa tajuttomuuteen ja 4-6 minuutissa aivojen vaurioitumiseen verenkierron ja hapenpuutteen takia. Kuolema seuraa alle puolessa tunnissa, ellei sydämen toimintaa saada palautettua riittävän hyväksi elvytystoimilla. == Elvytys ja seuraukset == Elvytyksessä käytetään sähköistä defibrillaattoria, jolla sydämen rytmiä yritetään muuttaa depolarisoimalla kaikki sydänlihassolut samanaikaisesti. Tämän jälkeen sinussolmuke saattaa palauttaa normaalin rytmin. Sydäntä ei varsinaisesti siis käynnistetä sähköllä, vaan sillä lopetetaan sydämessä kaoottisesti kiertävä sähkövirta ja annetaan näin normaalirytmille tilaisuus palautua. Elvytyksellä on sitä suurempi mahdollisuus onnistua, mitä lyhyempi aika ehtii kulua ongelman alusta. Kun sydän saadaan toimimaan, elvytetyn potilaan ennuste riippuu useimmiten siitä, kuinka hän toipuu syntyneestä aivovauriosta. Tämä riippuu monista tekijöistä, muun muassa hapenpuutteen ja elvytyksen kestosta, verenkierron tehosta toipumisvaiheessa, sydämeen ja verenkiertoon vaikuttavista sairauksista, muiden peruselintoimintojen häiriöistä ja aivojen kunnosta ennen sydämenpysähdystä. Terveet lapset ja nuoret aikuiset saattavat toipua hyvin vaikeasta aivovauriosta, kun taas aikaisemmat aivovauriot ja aivoja rappeuttavat sairaudet saattavat vaikeuttaa toipumista pienestäkin lisävauriosta. Jos rytmihäiriön alku on nähty, tehokas elvytys kammiovärinärytmistä alkaa viiveettä ja sydämen toiminta käynnistyy nopeasti uudelleen, saattaa puolet näistä potilaista selvitä hengissä sairaalaan asti, 10-25 % olla elossa kuukauden kohdalla ja 5-15 % toipua aivovauriosta pitkällä tähtäimellä omatoimisiksi, rytmihäiriötä edeltäneeseen kuntoon tai lähelle sitä. Selvästi parempia tuloksia saavutetaan, jos hoito alkaa ajoissa jo ennakoivien oireiden perusteella ennen kuin tilanne pahenee kammiovärinään ja sydänpysähdykseen asti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sydän.fi: Anna- Mari Hekkala, Kammiovärinä, 14.12.2020 * Tiainen M, Hästbacka J, Takkunen O, Roine RO. Viilennyshoito parantaa kammiovärinästä elvytetyn potilaan ennustetta. Duodecim 2006;122: 295-304 * Mayo Clinic: Ventricular fibrillation * Johns Hopkins Medicine: Ventricular Fibrillation * Cardiac arrest Luokka:Sydän- ja verisuonitaudit Luokka:Rytmihäiriöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Korttelihaipakka

thumb|250px|Oulu Sinfonia esiintyy Oulun kauppatorilla vuoden 2008 Korttelihaipakassa. Korttelihaipakka on Oulun kaupungin elinkeinoelämän vuosittain yleensä elokuisin järjestettävä tapahtuma. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 2001 lähtien. Tapahtuman aikana useat kaupungin keskustan liikkeet, kahvilat ja ravintolat pidentävät aukioloaikojaan. Tapahtumassa järjestetään viihteellisiä tapahtumia sekä ohjelmanumeroita, esimerkiksi muotinäytöksiä, tanssiesityksiä, musiikkikonsertteja ja ilotulitus. Osa keskustan kaduista suljetaan autoliikenteeltä tapahtuman ajaksi. Tapahtumassa valitaan vuosittain myös Rotuvaari. ==Lähteet== Luokka:Oulun tapahtumat
Maija-Liisa Lindqvist

Maija-Liisa Lindqvist (s. 8. kesäkuuta 1951 Lahti) on suomalainen entinen kansanedustaja. Hän toimi Suomen Keskustan eduskuntaryhmässä vuosina 1991–1999 ja 2003–2007. Lindqvist on koulutukseltaan merkonomi. Hänen kansanedustajuutta edeltänyt ammattinsa oli Lahden muotoiluinstituutin koulutussuunnittelija. Eduskunnassa Lindqvist toimi valtiovarainvaliokunnan turvallisuus- ja puolustusjaoston puheenjohtajana. Hän oli myös valtiovarainvaliokunnan kauppa- ja teollisuusjaoston sekä asunto- ja ympäristöjaoston jäsen. Hänellä on lukuisia valtakunnallisia, maakunnallisia ja kunnallisia luottamustehtäviä. Hän on muun muassa Lahden kaupunginvaltuuston ja Päijät-Hämeen liiton valtuuston jäsen. Maija-Liisa Lindqvistille on myönnetty Suomen puolustusvoimien sotilasansiomitali. Hän on edistänyt valtionhallinnon hajasijoituksessa sotilaslääketieteen tutkimuskeskuksen sijoittamista Lahteen. Keskus jatkaa osaa aikaisemmin keskussotilassairaala 1:ssä suoritettua tutkimustyötä. Lindqvist toimi Mikko Alkion valitsemista Suomen Keskustan puoluesihteeriksi tukevassa ryhmässä 2006. Puoluesihteeriksi valittiin Eero Lankian seuraajaksi Jarmo Korhonen. Lindqvist ei kannattanut muiden lahtelaiskansanedustajien tapaan Launeen tietä. Vuonna 1997 Maija-Liisa Lindqvist herätti huomiota eduskuntakeskustelussa vertaamalla homoseksuaalien rekisteröidyn parisuhteen sallimista siihen, että avioliitto sian kanssa laillistettaisiin. == Vaalit ja äänimäärät == Lindqvist valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran 1991 ja toisen kerran 1995. Vuonna 1999 häntä ei valittu eduskuntaan eikä europarlamenttiin, mutta vuonna 2003 hän pääsi takaisin eduskuntaan. Eduskuntavaaleissa 2003 Lindqvistin vertausluku, 11 586, tuotti 13. kansanedustajan paikan 14 kansanedustajan Hämeen vaalipiirissä henkilökohtaisella äänimäärällä 4 348\. Henkilökohtaisten äänien perusteella Lindqvist oli 12. Lindqvistiä ei valittu vuoden 2007 vaaleissa uudelleen. Lindqvist sai 5 000 € vaalitukea Kehittyvien maakuntien Suomi ry:ltä. * Eduskuntavaalit 2007: 3 439 ääntä, ei valittu * Eduskuntavaalit 2003: 4 348 ääntä, vertausluku 11 586 * Europarlamenttivaalit 1999: 4 916 ääntä, ei päässyt * Eduskuntavaalit 1999: 3 033 ääntä, ei päässyt * Eduskuntavaalit 1995: 3 158 ääntä * Eduskuntavaalit 1991: ? == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Matti Kauppila

Matti Einari Kauppila (s. 23. elokuuta 1945 Nokia) on suomalainen vasemmistoliiton poliitikko ja ammattiyhdistysvaikuttaja. Kauppila toimi kansanedustajana vuosina 2003–2011, ja hän on vaikuttanut Lahden kunnallispolitiikassa 1970-luvulta lähtien. Ennen eduskuntauraansa Kauppila vaikutti Puu- ja erityisalojen liitossa. Kauppila ei asettunut ehdolle enää vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Kauppila valittiin eduskuntaan vaaleissa 2003 Hämeen vaalipiiristä. Hän oli ehdokkaana viidennen kerran. Vaaleissa 1999 Kauppila jäi alle 200 äänen päähän paikasta. Lahden kaupunginvaltuustoon Kauppila nousi ensi kerran vaaleissa 1976. Hän on ollut valtuutettuna siitä lähtien kautta 2001–2004 lukuun ottamatta. Kauppila oli valtuuston 2. varapuheenjohtaja vuosina 1993–1996 ja vuodesta 2009 hän on toiminut 3. varapuheenjohtajana. Kaupunginhallitukseen Kauppila kuului 1997–2000. Kauppila työskenteli Askon huonekalutehtaalla puuseppänä 1966–1973 ja pääluottamusmiehenä 1973–1981. Luottamusmies Kauppila tuli tunnetuksi työväen keskuudessa. Vuonna 1982 Kauppila siirtyi Puutyöväen liiton aluetoimitsijaksi. Kauppilan vaalityötä tuki eduskuntavaaleissa 2007 Ohjelmatyö-yhdistys. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Vasemmistoliiton poliitikot Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vuorenpeikko

Vuorenpeikko eli vuoripeikko on monissa tarinoissa ja kertomuksissa taruolento peikon isompi ja hurjempi sukulainen. J.R.R. Tolkienin kirjoissa vuorenpeikko on tavalliseen isoon peikkoonkin verrattuna jättikokoinen. Vuorenpeikko viihtyy yleensä vuoristoseuduilla. Suomalaisessa kansantarustossa vuorenpeikko on mahdollisesti muiden suomalaisten peikkotarinoiden alkuperäinen hahmo. Peikko tarkoitti aluksi ehkä piileskelijää, rosvoa tai neidonryöstäjää. Vuorella piileskelevän ruman taruolennon nimeksi annettiin vuorenpeikko, tarkoittaen kutakuinkin "vuoren piileskelijää" tai "vuoren roistoa". Myöhemmin sana peikko alkoi tarkoittaa tämänkaltaista taruolentoa alkuperäisten merkitysten sijaan. Eräässä suomalaisessa kansantarinassa salmen toisella puolella asui vuorenpeikko perheineen, toisella taas suomalainen perhe. Suomalaiset alkoivat hävittää häiritseväksi koettua vuorenpeikkoa erilaisin tavoin ja saivat sen lopulta ajettua tiehensä. Tämän tarinan vuorenpeikkojen kohtalo vertautuu muiden tarinoiden hiisien, jättiläisten, jatulien ja lappalaisten kohtaloon joutua vetäytymään suomalaisasutuksen tieltä. Luokka:Taruolennot Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
The Berzerker

__NOTOC__ The Berzerker on australialainen industrial death metal/grindcore- yhtye, joka perustettiin noin vuonna 1995, jolloin yhtye oli vain yhden miehen projekti, joka soitti gabbaa ja speedcorea eli eräänlaisia elektronisen musiikin muotoja. Täydellä kokoonpanolla yhtye aloitti soittamaan ennen debyyttiä The Berzerker (2000), jolloin musiikki vaihtui niin sanotusti metallisempaan muotoon. Bändin keulahahmo Luke Kenny on ilmoittanut bändin musiikkityyliksi industrial deathmetal. The Berzerkerin jäsenet olivat ennen nimettömiä, mutta nykyään he ovat paljastaneet nimensä kuuntelijoilleen. Live- esiintymissä yhtye käytti myös ennen maskeja, mutta ei enää. Bändin levyillä The Berzerker, World of Lies ja Animosity rummut ovat koneistettuja. Yhtyeen musiikkivideot Forever ja Reality ovat esityskiellossa. Syynä on Realityn kohdalla se, että videolla näytetään ruumiiden ja ruuminosien kuvia ja Foreverin syynä on se, että musiikkivideo välkkyi epileptikoita häiritsevällä tavalla. == Jäsenet == === Yhtye === * Luke Kenny – laulu * Todd Hansen – rummut * Damien Palmer – basso * Ed Lacey – kitara * Martin Bermheden – kitara === Entiset jäsenet === * Sam Bean – basso * David Gray – rummut * Matt Wilcock – kitara * Gary Thomas – rummut * Filip Rutherfurd – rummut === Studiojäsenet === * Luke Kenny – laulu, ohjelmointi * Jason V – kitara, basso (The Berzerker, World of Lies ja Animosity) * Sam Bean – kitara, basso (Dissimulate ja World of Lies) * Ed Lacey – kitara, basso (The Berzerker, World of Lies ja The Reawakening) * Toby (Sam) – muu laulu (The Berzerker) * Adrian – kitara, basso (World of Lies) * Matt Wilcock – kitara (Dissimulate) * Gary Thomas – rummut (Dissimulate) == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * === Livealbumit === * * === EP:t === * * * * * * === DVD:t === * The Principles and Practices of The Berzerker (2004) (sisältää mm. making of -dokumentteja, haastatteluja, livetaltiointeja Dissimulate-kiertueelta ja ensimmäiset julkiset kuvat bändin jäsenistä ilman naamareita.) == Aiheesta muualla == * Yhtyeen viralliset sivut * Levy-yhtiö Earachen kotisivut * Imperiumi.netin The Berzerker-haastattelu Berzerker, The Berzerker, The
Lokki

Lokki voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * lokit (Laridae), lintuheimo * lokit (Larus), lintusuku * Lokki, Anton Tšehovin näytelmä * Lokki, Mauno Kuusiston albumi vuodelta 1995 * Lokki, Arja Havakan albumi vuodelta 1995 * Lokki: Kaikki parhaat – 36 toivotuinta, Arja Havakan kokoelma-albumi vuodelta 2004 * ”Lokki”, venäläinen kansansävelmä, joka esiintyy myös Mauno Koiviston ja Arja Havakan samannimisillä albumeilla * Lokki (The Sea Gull), Sidney Lumetin ohjaama elokuva vuodelta 1968 * Radio Lokki, entinen paikallisradio Etelä- Kymenlaaksossa * S/S Lokki, höyryalus * Lokki, Harry Kivijärven veistos Porin Etelärannassa * Lokki-lava, konserttilava Porin Kirjurinluodossa * Viestikeskus Lokki, jatkosodan aikainen puolustusvoimain päämajan viestintäkeskus * Ruokala Lokki, helsinkiläinen ravintola * Lokki, sukunimenä: ** Juhani Lokki (s. 1943), suomalainen biologi, tietokirjailija ja hallintomies ** Olli Lokki (1916–1994), suomalainen matematiikan professori ** Tapio Lokki (s. 1971), suomalainen akustiikan tutkija ja professori * kuvitteellisia henkilöitä: ** Lokki Joonatan, Richard Bachin samannimisen kirjan päähenkilö ** Lauri Lokki, Disneyn sarjakuvahahmo.
Okinawan kieli

Okinawan kieli (oma nimi: ウチナーグチ uchinaaguchi) on japanilainen kieli, jota puhutaan Japanissa, eteläisellä Okinawan saarella, kuten myös Okinawaa ympäröivillä Keraman, Kume-jiman, Tonakin ja Agunin saarilla sekä muutamilla pienillä saarilla, jotka sijaitsevat itään Okinawan saaresta. Kielellä on noin 95 000 puhujaa, mutta suurin osa puhujista on ikääntyneitä. Havaijilla arvioidaan olevan enintään 50 000 okinawan puhujaa, eli 3 % osavaltion koko väkiluvusta. Aina vuoteen 1879 saakka, jolloin Japani virallisesti liitti Okinawan osaksi itseään, okinawankielinen kulttuuri oli Japanista itsenäinen. Tämän jälkeen japanilaiset aloittivat kuitenkin harjoittaa assimilaatiopolitiikkaa: kouluissa käytettiin ruumiillista kuritusta sekä häpeärangaistuksia, mikäli lapset eivät puhuneet japania. Sittemmin kielen asema on vahvistunut okinawalaisten keskuudessa ja kielen puhujat ovat alkaneet tekemään elvytystyötä kielen pelastamisen puolesta. Japani ei myöskään enää aktiivisesti pyri kitkemään okinawan kieltä. Kieltä kirjoitetaan katakanalla. == Sukulaiskielet ja murteet == Okinawan kieli on sukua japanin kielelle ja sitä on perinteisesti, osittain myös poliittisista syistä, pidetty japanin murteena. Nykykäsityksen mukaan se on kuitenkin erillinen japanilaisiin kieliin kuuluva kieliryhmä, joka voidaan itse jakaa laskutavasta riippuen jopa kuuteen erilliseen kieleen. Okinawan kielet jakautuvat kahteen pääryhmään: keskinen (standardi, Shuri-Naha) ja eteläinen. Shurin murre standardisoitiin Ryukyun kuningaskunnan aikana kuningas Shō Shinin (1477–1526) valtakaudella. Okinawan kieli oli kuninkaallisten ja aristokraattien käyttämä virallinen kieli. Kaikki aikakauden okinawankieliset laulut ja runot on kirjoitettu Shurin murteella, ja noin 900 000 puhujallaan se on ylivoimaisesti suurin okinawalaiskieli. Pohjoisen Okinawan puhetta pidetään yleensä erillisenä kielenä. == Fonologia == === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Alveolopalataali Palataali Velaari Glottaali Norm. Pal. Norm. Lab. Pal. Nasaali m mʲ n ɲ ŋ Klusiili b d dʑ g gʷ gʲ ʔ Frikatiivi ɸ z ɕ ç h Tremulantti ɾ Approksimantti j w Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea e o Avoin a Lähde: == Kielioppi ja sanasto == Lukusanat 1–10 okinawaksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 ティーチ ターチ ミーチ ユーチ イチチ ムーチ ナナチ ヤーチ ククヌチ トゥー /tiichi/ /taachi/ /miichi/ /yuuchi/ /ichichi/ /muuchi/ /nanachi/ /yaachi/ /kukunuchi/ /tuu/ Japaniin verrattuna okinawalla on hieman monimutkaisempi kunnioitustermeihin liittyvä sanasto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ethnologue.comin tiedot kielestä Luokka:Japanin kielet Luokka:Japanilaiset kielet Luokka:Okinawa
Robosaurus

Robosaurus on yhdysvaltalaisen keksijän Doug Malewickin vuonna 1988 keksimä ja vuonna 1989 rakentama 12 metriä korkea ja 30 tonnia painava viihderobotti, jonka on omistanut Malewickin kahden ystävänsä kanssa perustama yhtiö Monster Robots, Inc. Se esiintyy Yhdysvalloissa erilaisissa moottoriurheilutapahtumissa, varsinkin monster truck -kisoissa ja ilmailutapahtumissa "syöden" ja polttaen autoja ja pienlentokoneita - usein vieläpä kutsumattomana vieraana. Tyrannosaurus rexin mukaan muotoiltu Robosaurus pystyy nostamaan kahden tonnin painon viidennen kerroksen korkeudelle, sen hampaissa on 10 tonnin puristusvoima ja se puhaltaa 5-metrisiä tulenlieskoja kaasuliekinheittimillään. Kuljetustaan varten se muuttuu kuljetusvaunuksi. Robosauruksella on ollut pikkuroolit elokuvissa The Recycler, Space Jam ja Waking Up in Reno. Päätähtenä se esiintyi NBC:n televisio-elokuvassa Steel Justice. Robosauruksen rakentaminen maksoi noin kaksi miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Vuonna 2008 se vaihtoi omistajaa huutokaupassa 632 500 dollarilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Virallinen kotisivu *Tietoa Robosauruksesta *Robosauruksen huutokaupasta * https://bot-spotting.tumblr.com/post/165942089410/robosaurus-action-robo-llc- california-usa Luokka:Robotit
Taara

Taara eli taarapaino tarkoittaa yleensä rahtia tai matkustajia kuljettamaan tarkoitetun maaliikennevälineen omapainoa eli tyhjää painoa. Useimmin taarapaino mainitaan rautatieliikenteessä vaunun omapainosta puhuttaessa. Ulkomailla käytetään yleensä mainintaa tyhjäpaino: * Saksassa Leer * Ruotsissa Tom * englanninkielisissä maissa Empty tai Empty Weight, myös Tare Weight. Taarapainoon lasketaan kuuluvaksi kaikki liikennevälineeseen kiinteästi kuuluvat tai kiinteäksi rakennetut osat, kuten: :korirakenne, ovet, kattorakenteet, pyöräkerrat, jarrulaitteet, kytkinlaitteet, voimansiirtolaitteet, generaattorit, akut, alustarakenne. Taara liittyy myös punnituksen yhteydessä käytettävän astian painon negatointiin lopputuloksesta. Bruttopaino (lyhenne br.) tarkoittaa varsinaisen kuljetettavan tavaran painoa ja taarapainoa yhteensä eli koko kuljetettavaa painoa. Siis brutto = netto + taara. Nettopaino (lyhenne n.) tarkoittaa varsinaisen kuljetettavan tavaran painoa. == Lähteet == Luokka:Logistiikka
Pantelleria

Pantelleria, Isola di Pantelleria, on Italialle kuuluva saari Välimeressä Sisiliasta lounaaseen. Sen pinta-ala on 85 neliökilometriä ja väkiluku 7 701 asukasta (31.12.2015). Pantelleria on myös Trapanin maakuntaan kuuluva kunta. Saari on tuliperäinen ja sen korkein kohta on 836 metriä merenpinnan yläpuolella. Viimeisin tulivuorenpurkaus tapahtui vuonna 1891. Pääelinkeinot ovat viinin tuotanto ja kalastus. Nimi on alun perin arabiaa, bint al-riyah ja tarkoittaa "tuulen tytär". https://sheshe-retreats.com/daughter-of-the-winds/ Saari oli toisessa maailmansodassa Italian sotilastukikohtana. Liittoutuneet valtasivat sen 11. kesäkuuta 1943 tukikohdaksi Sisiliaan tehtävää maihinnousua varten. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * http://www.pantelleria.co.uk/ Luokka:Italian saaret Luokka:Välimeren saaret Luokka:Trapanin maakunnan kunnat
Astemitta

Astemitta (tunnetaan myös nimellä kulmamitta) on pääasiassa geometriassa käytetty apuväline, jolla voidaan mitata kulman suuruus sekä piirtää halutun suuruinen kulma. Astekulmamitta on harpin kisäksi geometristen muotojen mittauksessa ja piirtämisessä hyödynnettäviä välineitä. Yleisesti käytettyjä pienikokoisia astemittoja, joilla piirretään tietyn kokoisia kulmia paperille tai mitataan niitä, ovat kolmioviivaimet eli geokolmiot sekä astelevyt, joita hyödynnetään matemaattisissa piirroksissa. Suorakulmalla voi mitata 90 asteen kulmia. Teknisten töiden suunnitelmia varten tehtäviin mittauksiin hyödynnetään myös suuntaispiirrintä, työntömittaa ja kääntökulmaa. Navigoinnissa on varsinkin menneinä aikoina käytetty ensinastrolabia 1100 alkaen ja myöhemmin sekstanttia 1700-luvulta alkaen, joilla mitataan horisontin yläpuolella olevan taivaankappaleen korkeuskulma horisontista. Esimerkiksi keskipäivällä sekstantilla voi auringon avulla määrittää leveysasteensa. Pituusasteen määritykseen käytetty laite oli tarkkuuskello, kronometri. Tästä johtuvat vanhoissa kartoissa esiintyvät suuret virheet itä- länsi-suunnassa: kellot olivat silloin epätarkkoja. Pohjantähden korkeuskulman mittaus oli yksinkertaisempaa eivätkä mittaukset olleet toisistaan riippuvia. Pohjantähden korkeuskulma horisontista ilmoittaa suoraan paikan leveysasteen. Nykyisin kronometrejä testataan ja tarkkuutta pyritään kehittämään. On havaittu, että kvartsikellot ovat mekaanisia kelloja tarkempia. Astemittoihin kuuluvilla astekulmilla eli asteviivaimilla mitataan kulmia ja niitä hyödynnetään myös rakennustöissä. == Lähteet == Tiedosto:Protractor2.jpg|Puoliympyrän muotoinen astelevy (180°) Tiedosto:Protractor1.svg|Täyden ympyrän muotoinen astelevy (360°) Tiedosto:Protractor.jpg|Varsinkin kouluissa yleisesti käytetyn tyyppinen astelevymalli Luokka:Geometria Luokka:Mittalaitteet Luokka:Matemaattiset apuvälineet
Vapaakirkko

Vapaakirkko on yleensä protestanttinen uskonnollinen yhteisö. Vapaakirkko on olemassa maassa tai peräisin maasta, jossa on valtionkirkko, mutta joka on itse vapaa valtion ulkoisesta kirkollisesta valvonnasta. Esimerkkejä tällaisista vapaakirkoista ovat Skotlannnin babtistit, Italian valdolainen kirkko sekä Ruotsin lähetysliitto. Kapeammassa merkityksessä vapaakirkolla voidaan tarkoittaa tiettyä teologista perinnettä, jota kuvaa evankelikaalinen ja matalakirkollinen toiminta sekä henkilökohtaisen uskonratkaisun painotus. Tällaista vapaakirkollisuutta edustavat Suomessa muun muassa Suomen Vapaakirkko ja Missionskyrkan i Finland. Ensimmäisen kerran käsitettä käytettiiin useisiin ei-episkopaalisiin protestanttisiin yhteisöihin Englannissa, jotka kutsuivat koolle ensimmäisen vapaakirkkokongressin vuonna 1892 ja muodostivat National Council of the Evangelical Free Churches- neuvoston vuonna 1896. Vuonna 1940 tämä ryhmä yhdistyi ja muodosti Free Church Federal Council-ryhmän. == Historia == Vapaakirkollisuus sai Pohjoismaissa alkunsa 1800-luvun lopussa. Riippumattomat seurakunnat kehittyivät reaktiona valtionkirkkoihin, jotka hallitsivat Pohjoismaissa Olaus Petrin vuonna 1521 johtaman 1500-luvun protestanttisen uskonpuhdistuksen sekä vuonna 1537 annetun julistuksen johdosta, jonka mukaan luterilaisuus oli Tanskan ja Norjan virallinen uskonto. Pietistisinä liikkeinä vapaakirkot alkoivat kokoontua yksityisesti kodeissa, joissa saarnattiin, opiskeltiin ja vietettiin ehtoollista ilman valtiojohtoisen papiston auktoriteettia. Ruotsissa lukijaisuus-liikkeen, Pietisten-lehden ja Evankelisen isänmaansäätiön piirissä esiintyi maallikkosaarnaajia ja yhteisöllisiä kokoontumisia, jotka osuivat samaan aikaan kun valtiosta riippumattomat uskonnolliset kokoontumiset kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin vuonna 1858. Vaikka nämä liikkeet levisivät jonkin aikaa valtionkirkon sisällä, viranomaisten päätös kieltää P. P. Waldenströmiltä kirkon käyttö ehtoollisen viettoon johti ehtoollisen siirtymisen lähetystaloon ja käynnisti Evankelisen isänmaansäätiön erkaantumisen valtionkirkon yhteydestä. Norjassa Hans Nielsen Haugen herätyssaarnat 1600-luvun lopulla, Gustav Adolph Lammersin rukoushuone ja sisälähetysseuran perustaminen vuonna 1850 sekä Fredrik Fransonin perustama Norjan lähetysliitto ja sen julkaisema Morgen Roden-lehti toivat elinkelpoisia vaihtoehtoja valtionkirkolle. Lopuksi filosofi Søren Kierkegaardin herätysliikkeiden vastainen vaikutus johti Tanskan lähetysliiton perustamiseen. == Katso myös == * Vapaakirkollisuus Suomessa * Vapaakirkollisuus Ruotsissa == Lähteet == *
Shere Khan

Shere Khan on Rudyard Kiplingin Viidakkokirja-romaanissa esiintyvä kuvitteellinen bengalintiikeri. Shere Khan on luonteeltaan ylimielinen ja pitää itseään viidakon valtiaana, vaikka hänellä on epämuodostunut jalka. Shere Khanin yrittäessä metsästää ihmisiä hänen hyökkäyksensä epäonnistuu, mutta tämän seurauksena ihmislapsi joutuu eroon vanhemmistaan ja sudet kasvattavat hänet ja nimeävät hänet Mowgliksi. Shere Khan ja Mowgli ovat sen jälkeen vihollisia. Mowgli saa lopulta Shere Khanin surmattua vesipuhvelilauman avulla. Shere Khanin apurina on Tabaqui-niminen sakaali. ==Elokuvissa== Disneyn vuoden 1967 elokuvassa Viidakkokirja Shere Khan kuvataan pelättynä viidakon eläimenä, joka metsästää ihmisiä ja pelkää ainoastaan aseen laukausta. Elokuvan lopussa Mowgli karkottaa Shere Khanin palavan oksan avulla. Elokuvan jatko-osassa Viidakkokirja 2 Shere Khan putoaa laavakuoppaan ja jää putoavan patsaan alle taistellessaan Mowglia vastaan vanhassa temppelissä. Vuoden 1994 elokuvassa Rudyard Kiplingin Viidakkokirja Shere Khan on sympaattisempi ja tappaa vain suojellakseen viidakkoa tunkeilijoilta. Mowglin rohkeuden seurauksena Shere Khan päättää hyväksyä Mowglin viidakon asukkaaksi ja säästää tämän hengen. Vuoden 2016 elokuvassa Viidakkokirja Shere Khan on arpinen ja hänen vasen silmänsä on sokeutunut. Elokuvan lopussa Mowgli huijaa Shere Khanin ansaan ja tämä putoaa palavaan kuoppaan ja kuolee. Vuoden 2018 elokuvassa Mowgli Shere Khan on kuvattu samanlaisena kuin alkuperäisessä romaanissa. Elokuvan lopussa Mowgli haavoittaa Shere Khania kuolettavasti ja myöhemmin tappaa hänet puukolla. Shere Khan esiintyy myös Disneyn animaatiosarjoissa Pilipalipilotit, Viidakkoviikarit ja Mikin klubi. Romaanin Descendants: Isle of the Lost mukaan Shere Khan on yksi Disneyn konnista, jotka on vangittu Isle of the Lost -saarelle. ==Aiheesta muualla== Luokka:Viidakkokirjan hahmot Luokka:Kuvitteelliset kissaeläimet Luokka:Tiikeri