EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hävittäjälentolaivue 31

Hävittäjälentolaivue 31 (lyhenne HävLLv 31) on Suomen ilmavoimiin kuuluva Siilinjärven Rissalaan sijoitettu Karjalan Lennoston joukkoyksikkö, jonka kalustona on noin 20 Hornet-hävittäjää ja viisi yhteyskonetta. Laivueella on myös lentokoulutuksessa käytettävä Hornetin asejärjestelmäharjoituslaite WTSAT (). Laivue on jaettu kolmeen hävittäjälentueeseen, yhteyskoneita operoivaan yhteyslentueeseen (YhtLtue) ja esikuntalentueeseen (ELtue), joissa työskentelee reilut 50 henkilöä. Suurimman henkilöstöryhmän muodostavat lentoupseerit, mutta laivueessa palvelee myös muutama aliupseeri ja siviili. == Historia == Rissalaan saapui 21. syyskuuta 1978 kaksi ensimmäistä MiG-21bis-hävittäjää, joista toinen jäi laivueelle toisen jatkaessa koelentueeseen Halliin. Pääosa uusista koneista saapui heinä-syyskuussa 1980 ja kaluston vastaanotto jatkui vuoden loppuun. Lähes kaikki laivueen ohjaajat, jotka olivat lentäneet MiG-21F-koneilla koulutettiin uudelle kalustolle. Hawkit vastaanotettiin helmikuussa 1983 ja niitä käytettiin koulukoneina ennen MiG-21bis-kalustoon siirtymistä. Viimeinen tyyppikurssi pidettiin keväällä 1996.Suomen ilmavoimat 80 vuotta s. 32-33 Ensimmäiset Hornetit vastaanotettiin 16. helmikuuta 1996, kun kolme viimeistä kaksipaikkaista konetta saapui Yhdysvalloista. === Laivueen komentajat === Laivueen komentajina ovat olleetSuomen ilmavoimat 80 vuotta s. 35: * kapteeni (Antti) Kaarlo Paloheimo 1967–1969 * majuri Kalevi Lakka 1969–1970 * majuri Pertti Tolla 1971–1974 * majuri Osmo Kopponen 23. elokuuta 1974 – 1. helmikuuta 1980 * majuri Seppo Saharinen 1. helmikuuta 1980 – 27. heinäkuuta 1983 * majuri Tapani Myöhänen 28. heinäkuuta 1983 – 30. huhtikuuta 1985 * majuri Ari Piippo 1. toukokuuta 1985 – 31. tammikuuta 1986 **kapteeni Jussi Ahvenjärvi (sij) 1. helmikuuta - 31. toukokuuta 1986 * majuri Heikki Lahtela 1. kesäkuuta 1986 – 31. tammikuuta 1992 * majuri Pauli Perttula 1. helmikuuta 1992 – 31. maaliskuuta 1997 * everstiluutnantti Kari Janhunen 1. huhtikuuta 1997 – 2003 * everstiluutnantti Jari Mikkonen 2003–2007 * majuri Heikki Kumpulainen 2007 * everstiluutnantti Petteri Seppälä 2007–2010 * everstiluutnantti Tommi Keränen 2010–2012 * everstiluutnantti Henrik Elo 2012–2013 * everstiluutnantti Ville Hakala 2014–2015 * everstiluutnantti Tömi Böhm 1. syyskuuta 2015 - * everstiluutnantti Inka Niskanen 1. tammikuuta 2019 - 31. heinäkuuta 2021 * everstiluutnantti Eetu Rikkinen 1.9.2021-31.5.2023 * everstiluutnantti Rami Lindström 1.6.2023 eteenpäin == Perinteet == Joukkoyksikön edeltäjä on Lentolaivue 24, joka toimi Utissa loppuvuoteen 1960 uudella nimellä Lentolaivue 24:n jälkeen. Laivueen laivuetunnuksessa (mm. hihamerkissä) esiintyy musta ilvessymboli, joka valittiin yksikön tunnukseksi vuonna 1941. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomen ilmavoimien nykyiset joukko- osastot ja yksiköt Luokka:Siilinjärvi Luokka:Kouvola
Seppo Sundelin

Seppo Sundelin (1938–2010) oli suomalainen ranskan kielen opettaja ja sanakirjojen tekijä sekä lentopallon järjestöaktiivi. Työuransa hän teki Turun kauppakorkeakoulun ranskan kielen lehtorina. Sundelin valmistui filosofian maisteriksi Turun yliopistosta ja toimi siellä jonkin aikaa assistenttina. Hän avusti Tauno Nurmelaa sanakirjatyössä, josta tuli opettajantyön ohella Sundelinin toinen päätoimi. Edwin Hagforsin kanssa syntyi Opiskelusanakirja ja yksin Sundelin laati Ranska-suomi sanakirjan. Sundelinin päätyö oli vuonna 2008 yhdessä lehtori Jean-Michel Kalmbachin kanssa toimitettu 1600-sivuinen suursanakirja. Seppo Sundelin toimi vuodesta 1970 Turun ranskalaisen seuran puheenjohtajana yhteensä 15 vuotta. Vuonna 1984 hänelle myönnettiin Ordre des Palmes académiques -ritarikunnan kunniamerkki. WSOY:n kirjallisuussäätiön palkinnon Sundelin sai 1993. Opiskeluvuosinaan Sundelin teki urheiluaiheisia juttuja Turun Sanomiin. 1970-luvulta lähtien hän toimi aktiivisesti lentopalloseura Raision Loimun johtotehtävissä, Loimulainen-tiedotuslehden päätoimittajana, Loimu -79:n puheenjohtajana, Suomessa 1977 ja 1993 pelattujen lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailujen järjestelytehtävissä sekä 1980-luvulla Suomen naisten lentopallomaajoukkueen johtajana. ==Teokset== * Hagfors, Edvin & Sundelin, Seppo (1967). Ranskalais-suomalainen opiskelusanakirja. Porvoo: WSOY * Sundelin, Seppo (1995). Ranska-suomi opiskelusanakirja. Porvoo: WSOY * Sundelin, Seppo (1997). Dictionnaire: Sanakirja : ranska-suomi. Porvoo: WSOY * Scheps, Ofir ym. (toim.) (1998). Paris - Montmartre: 5.6.-20.9.1998. Turku: Wäinö Aaltosen museo * Kalmbach, Jean-Michel & Sundelin, Seppo (2000). Suomi-ranska-suomi-sanakirja. Helsinki: WSOY * Kalmbach, Jean-Michel & Sundelin, Seppo (toim.) (2008). Ranska-suomi suursanakirja. Helsinki: Sanoma Pro. ISBN 9510226963 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet Luokka:Suomalaiset urheilujohtajat
Jääpallon Suomensarja 1967

Jääpallon Suomensarja kaudella 1966–1967 pelattiin nelilohkoisena. Lohkovoittajat etenivät SM-sarjakarsintaan, josta kaksi parasta nousi SM- sarjaan seuraavaksi kaudeksi. == Sarjataulukko == === Etelälohko === Joukkue O V T H Maalit P Akilles, Porvoo 6 6 0 0 53–8 12 Pallokerho-35, Helsinki 6 3 2 1 19–17 8 Tolkis Bollklubb, Porvoon mlk 6 3 1 2 15–13 7 IF Vesta, Helsinki 6 2 2 2 19–27 6 Peli-Peikot, Helsinki 6 2 0 4 16–33 4 Dicken, Helsinki 6 1 1 4 16–18 3 Lohjan Kisa-Veikot 6 1 0 5 10–34 2 === Länsilohko === Joukkue O V T H Maalit P Vasa IFK 8 8 0 0 73–11 16 Vaajakosken Pallo 8 5 1 2 26–33 11 Narukerä, Pori 8 3 1 4 38–41 7 Jyväskylän Palloseura 8 2 0 6 28–45 4 Jääpallo-64, Tampere 8 1 0 7 25–62 2 === Itälohko === Joukkue O V T H Maalit P Varkauden Työväen Palloilijat 8 6 1 1 50–13 13 Joensuun Maila-Pojat 8 4 3 1 39–37 11 Varkauden Pallo-Pojat 8 4 1 3 32–26 9 Imatran Pallo-Salamat 8 2 2 4 21–31 6 Sudet, Kouvola 8 0 1 7 18–52 1 === Pohjoislohko === Joukkue O V T H Maalit P Oulun Tarmo 6 6 0 0 49–8 12 Pateniemen Vesa 6 3 0 3 25–16 6 Rovaniemen Palloseura 6 2 0 4 17–23 4 Tornion Palloveikot 6 1 0 5 18–52 2 === SM-sarjakarsinta === Joukkue O V T H Maalit P Akilles OTarmo VarTP VIFK Porvoon Akilles 3 2 1 0 12–10 5 4–3 5–5 3–2 Oulun Tarmo 3 2 0 1 9–8 4 - 3–2 3–2 Varkauden Työväen Palloilijat 3 1 1 1 13–12 3 - - 6–4 Vasa IFK 3 0 0 3 8–12 0 - - - Akilles ja Tarmo nousivat SM-sarjaan, josta putosivat Reipas, Veiterä ja OTP. ==Lähteet== * Suomen Palloliiton toimintakertomus 1967 * Suomen Palloliiton toimintakertomus 1967 (jatkuu) ===Viitteet=== 1967 Luokka:Vuoden 1967 jääpallo
Pieni musta kirja

Pieni musta kirja on A. S. Byattin vuonna 2003 ilmestynyt novellikokoelma. Kersti Juvan suomennos ilmestyi vuonna 2012 Teos-kustantamon Baabel-sarjassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Complete Review. Luokka:Brittiläiset novellikokoelmat Luokka:Vuoden 2003 kirjat
Rusotäplämullo

Rusotäplämullo (Mullus barbatus) on mullojen heimoon kuuluva kala. == Ulkonäkö ja koko == Rusotäplämullo kasvaa yleisesti 10–20 cm pitkäksi, joskus jopa 30 cm pitkäksi. Naaraat ovat keskimäärin pitempiä kuin koiraat, ja suurimmat yksilöt ovat poikkeuksetta naaraita. Rusotäplämullon vartalo on melko litteä. Leuan alla on kaksi jäykkää viiksikarvaa, jotka ovat lyhyemmät kuin kalan rintaevät. Väritys on punertava. == Levinneisyys ja elinympäristö == Rusotäplämulloa tavataan Atlantin itäosassa Britannian ja Norjan rannikolta aina Kanariansaarille ja Senegaliin asti sekä Välimerellä. Kalaa tavataan myös Azoreilla. Se ui tavallisesti mutapohjaisilla alueilla 10–300 m syvässä vedessä. == Elintavat == Rusotäplämullot elävät parvina. Ne syövät pääosin merenpohjassa eläviä pieniä selkärangattomia. Ne kutevat kesällä huhti- ja elokuun välisenä aikana 10–55 metrin syvyydessä. == Käyttö == Rusotäplämullo on arvostettu ruokakala. Suurimmat pyyntimaat ovat Turkki ja Tunisia. == Lähteet == Luokka:Mullot
Jääpallon Suomensarja 1968

Jääpallon Suomensarja kaudella 1967–1968 pelattiin nelilohkoisena. Lohkovoittajat etenivät SM-sarjakarsintaan, jonka kaksi parasta nousivat SM- sarjaan seuraavaksi kaudeksi. SM-sarjaan nousivat ensimmäistä kertaa vastikään vaasalaista jääpallotoimintaa jatkamaan perustettu Jääpalloseura V-67 sekä Imatran Pallo-Salamat, joka uusintaottelussa sarjanoususta voitti Imatralla pelatussa ottelussa oululaisen Pateniemen Vesan. Yhtä lähelle SM-sarjapaikkaa PatV ei enää koskaan päässyt. == Sarjataulukko == === Etelälohko === Joukkue O V T H Maalit P Pallokerho-35, Helsinki 9 9 0 0 63-17 18 Tolkis Bollklubb, Porvoon mlk 9 8 0 1 48-18 16 Peli-Veikot 9 6 1 2 41-27 13 BK Sparta 9 4 1 4 44-41 9 Vekan Pallo 9 4 1 4 39-36 9 Lohjan Kisa-Veikot 9 4 1 4 31-37 9 Dicken, Helsinki 9 3 2 4 31-34 6 IF Vesta, Helsinki 9 3 0 6 28-42 6 Arsenal, Helsinki 9 1 0 8 26-60 2 IF Gnistan, Helsinki 9 0 0 9 20-39 0 === Länsilohko === Joukkue O V T H Maalit P Jääpalloseura V-67, Vaasa 10 10 0 0 63-11 20 Vaajakosken Pallo 10 8 0 2 41-28 16 Reipas, Lahti 10 5 0 5 49-39 10 Narukerä, Pori 10 4 0 6 47-48 8 Jääpallo-64, Tampere 10 2 0 8 33-50 4 Jyväskylän Palloseura 10 1 0 9 12-69 2 === Itälohko === Joukkue O V T H Maalit P Imatran Pallo-Salamat 10 8 0 2 63-11 20 Joensuun Maila-Pojat 10 7 1 2 49-26 15 Veiterä, Lappeenranta 10 3 4 3 32-28 10 Varkauden Työväen Palloilijat 10 4 1 5 40-52 9 Varkauden Pallo-Pojat 10 3 2 5 30-39 8 Sudet, Kouvola 10 1 0 9 28-76 2 === Pohjoislohko === Joukkue O V T H Maalit P Pateniemen Vesa 4 3 0 1 19-14 6 Rovaniemen Palloseura 4 2 0 2 13-19 4 Oulun Työväen Palloilijat 4 1 0 3 20-19 2 Tornion Palloveikot Keskeytti sarjan Keskeytti sarjan Keskeytti sarjan Keskeytti sarjan Keskeytti sarjan Keskeytti sarjan === SM-sarjakarsinta === Joukkue O V T H Maalit P V-67 PaSa PatV PK-35 Vaasa-67 3 3 0 0 8-5 6 5–0 2–0 7–1 Imatran Pallo-Salamat 3 1 1 1 11-10 3 - 3–3 8–2 Pateniemen Vesa, Oulu 3 1 1 1 10–10 3 - - 7–5 Pallokerho-35, Helsinki 3 0 0 3 8-22 0 - - - Uusinta noususta SM-sarjaan: PaSa-PatV 3-2 V-67 ja PaSa nousivat SM-sarjaan, josta putosivat Oulun Tarmo ja Käpylän Urheilu-Veikot ==Lähteet== * Suomen Palloliiton toimintakertomus 1968 * Suomen Palloliiton toimintakertomus 1968 (jatkuu) ===Viitteet=== 1968 Luokka:Vuoden 1968 jääpallo
Mauri Holappa

Mauri Holappa (s. 9. kesäkuuta 1965 Utajärvi) on suomalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi Suomen pääsarjatasolla 1980- ja 1990-luvuilla Oulun Palloseurassa, Oulun Työväen Palloilijoissa, Valkeakosken Hakassa ja Rovaniemen Palloseurassa. Lisäksi hän pelasi alemmilla sarjatasoilla niin Suomessa kuin Ruotsissakin. Peliuransa jälkeen Holappa on toiminut valmentajana. Hän valmensi RoPS:aa Veikkausliiga- kaudella 2001. Tällä hetkellä hän toimii junioripäällikkönä Itä-Hakkilan Kilvassa ==Lähteet== *Veikkausliiga Hall of Fame *Itä-Hakkilan Kilpa uutinen Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Suomalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Klebér Saarenpää

Klebér Saarenpää (s. 14. joulukuuta 1975 Uppsala, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Hän toimii IK Brage:n päävalmentajana. Peliurallaan Saarenpää pelasi puolustajana pääsarjatasolla Ruotsissa ja Tanskassa. Ruotsin A-maajoukkuetta hän edusti 11 kertaa. == Seurat == * 1990–1991 Uppsala-Näs IK * 1992–1994 IK Sirius * 1995–1996 Djurgårdens IF * 1997–2000 IFK Norrköping * 2001–2004 Aalborg BK * 2005 IK Sirius * 2005–2007 Hammarby IF * 2007 Vejle Boldklub * 2008 Hammarby IF == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jalkapalloilijat Luokka:Ruotsalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Isomäki (sukunimi)

Isomäki-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat: * Hannakaisa Isomäki, tutkija ja dosentti * Heikki Isomäki (1935–2012) reumatologi, professori * Joni Isomäki (s. 1985), jääkiekkoilija * Jori Isomäki (s. 1974), salibandypelaaja * Kaarlo Isomäki (ent. Kalle Rantanen, 1889–1958), kansakoulunopettaja ja lakimies * Pauliina Isomäki (s. 1964), säveltäjä * Risto Isomäki (s. 1961), tieteis- ja tietokirjailija * Veikko Isomäki (1919–1989), toimittaja ja kirjailija.
Mäkelin

Mäkelin on suomenkielinen sukunimi. Mäkelin-nimisiä henkilöitä ovat muun muassa: * Antti Mäkelin (1871–1948), päätoimittaja, osuustoimintavaikuttaja ja kansanedustaja * Ellen Mäkelin (o.s. Vuorenmaa, 1871–1935), kommunistipoliitikko * Emmi Mäkelin (o.s. Lindeman, 1874–1962), kätilö ja poliitikko, Antti Mäkelinin puoliso * Leo Mäkelin (1897–?), jääkärivaravääpeli, Yrjö ja Ellen Mäkelinin poika * Yrjö Mäkelin (1875–1923), suutari, päätoimittaja ja poliitikko, Ellen Mäkelinin avopuoliso * Impi Aronaho (o.s. Mäkelin, nimimerkki Pauliina Mäkelä, 1880–1945), kirjailija ja pakinoitsija, Yrjö Mäkelinin sisar
Torkki

Torkki on suomenkielinen sukunimi. Torkki-nimisiä henkilöitä: * Jari Torkki (s. 1965), suomalainen entinen jääkiekkoilija * Jenni Torkki (s. 2000), suomalainen salibandyn pelaaja * Juhana Torkki (s. 1977), suomalainen puhetaidon kouluttaja * Sami Torkki (s. 1978), suomalainen jääkiekkoilija.
Lätti (sukunimi)

Lätti-nimisiä henkilöitä: * Into Lätti (1913–1985), suomalainen balettitanssija ja koreografi * Jaakko Lätti (1923–18.8.1967 HelsinkiOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10, Kuolleita (ei sivunumeroa)), suomalainen balettitanssija * Petri Lätti (s. 1972), suomalainen jääkiekkoilija * Riku Lätti ** Riku Lätti (s. 1973), eteläafrikkalainen muusikko ** Riku Lätti, suomalainen iskelmälaulaja * Väinö Lätti (1919–2012), suomalainen kuvanveistäjä == Lähteet ==
Saul Alinsky

Saul David Alinsky (30. tammikuuta 1909 – 12. kesäkuuta 1972) oli yhdysvaltalainen kansalaisaktivisti, jota pidetään yhtenä nykyaikaisen kansalaisjärjestötoiminnan perustajista. Hän pyrki kohentamaan Yhdysvaltojen köyhien asuinalueiden olosuhteita, ja 1950-luvulta lähtien hän keskittyi afroamerikkalaisen väestönosan elinolojen parantamiseen erityisesti Chicagon, New Yorkin ja Kalifornian ghetoissa. ==Elämä== Alinsky syntyi Chicagossa vuonna 1909 venäjänjuutalaiseen maahanmuuttajaperheeseen. Han valmistui arkeologiksi Chicagon yliopistosta, mutta alkoi työskennellä ensin kriminologina Illinoisin vankiloissa ja sitten organisaattorina ammattiyhdistysliikkeen tehtävissä. Vuonna 1939 Alinsky ryhtyi aktivoimaan Chicagon slummien asukkaita mukaan järjestötoimintaan ja sai työstään kiitosta Illinoisin kuvernööriltä Adlai Stevensonilta. ==Kansalaisaktivismi== Alinskyn metodit olivat usein tarkoituksellisen provosoivia, koska hän uskoi että naurettavin taktiikka voi olla tehokkain. Hän uhkasi kerran järjestää ”pieruhyökkäyksen” Rochesterin kaupunginorkesterin konserttiin, jossa yleisö koostui kaupungin silmäätekevistä. Suunnitelman mukaan aktivistien tuli syödä runsaasti papuja ennen konserttia ja siirtyä sitten salin puolelle kilpailemaan orkesterin puhallinsoitinten kanssa. Pelkkä uhkaus riitti tavoitteen saavuttamiseen, eikä suunnitelmaa tarvinnut toteuttaa. Samoin kävi Chicagossa, jossa Alinsky uhkasi järjestää O'Haren lentokentän vessoihin hyvin pukeutuneita mustia miehiä varaamaan kaikki pisoaarit. Hän piti ymmärrettävänä, että sorretut haluavat kirjaimellisesti tai kuvaannollisesti ”paskoa sortajiensa päälle”Nicholas Hoffman (2010): Radical – A Portrait of Saul Alinsky, s.84. Alinskyllä on ollut suuri vaikutus moniin Yhdysvaltojen poliittisiin johtajiin ja kansalaisaktivisteihin. Presidentti Barack Obama toimi 1980-luvulla Chicagossa järjestöaktiivina, minkä vuoksi Newt Gingrich syytti häntä vuonna 2012 ”Alinskyn tyyppiseksi radikaaliksi”.Chicago Tribune: Gingrich points to ’radical’ Alinsky in criticizing Obama Hillary Clintonin (tuolloin Hillary Rodham) opinnäytetyö vuodelta 1969 käsittelee Alinskyn toimintaperiaatteita, ja opinnäytettä varten tehtyjen kahden haastattelun aikana Alinsky teki Rodhamille työtarjouksen, josta tämä kuitenkin kieltäytyi. Kansalaisoikeustaistelija César Chávezin mentori oli entinen Alinskyn työtoveri, ja nykyiset teekutsuliikkeen aktiivit jakavat Alinskyn kirjaa Rules for Radicals oppaaksi ruohonjuuritason kansalaistoiminnan järjestämisestä. Alinsky esittelee metodiaan teoksessa Rules for Radicals (1971). ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset ihmisoikeusaktivistit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Valeria Mazza

Valeria Raquel Mazza (s. 17. helmikuuta 1972) on argentiinalainen valokuvamalli ja liikenainen. == Elämäkerta == Valeria Mazza syntyi Rosariossa Santa Fen maakunnassa. Hän nousi kuuluisuuteen vuonna 1996 kun hän esiintyi Sports Illustrated Swimsuit Issue -lehden kannessa. Hän esiintyi sitten San Remon musiikkifestivaaleilla Italiassa. Mazza esiintyi myös Glamour, Elle ja Vogue -lehtien kansissa. Liikenaisena hän on tuonut markkinoille kolme hajuvettä, oman lehden ja perustanut tuotantoyhtiön. == Yksityiselämä == Valeria Mazza meni naimisiin liikemies Alejandro Gravierin kanssa toukokuussa 1998. Heillä on neljä lasta: pojat Balthazar (s. 29. toukokuuta 1999), Tiziano (s. 12. maaliskuuta 2002), Benicio (s. 23. helmikuuta 2005) ja tytär Taína (s. 22. huhtikuuta 2008). He asuvat Buenos Airesissa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Valeria Mazzan virallinen kotisivu *Valeria Mazza Fashion Model Directoryssä * Luokka:Argentiinalaiset mallit Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anderstorp

Anderstorp on taajama ja entinen kauppala Gislavedin kunnassa Etelä-Ruotsissa. Se kuuluu Smålandin historialliseen maakuntaan ja Jönköpingin lääniin. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 965 asukasta. Anderstorp sijaitsee noin 4 kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Gislavedistä. Anderstorp kuuluu Gnosjöandanin kulttuurimaantieteelliseen alueeseen, ja siellä on monipuolista pienteollisuutta. Anderstorpin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin samannimiseen maalaiskuntaan vuonna 1943. Koko maalaiskunta muutettiin vuonna 1953 Anderstorpin kauppalaksi. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin kauppalasta tuli Anderstorpin kunta. Kunta liitettiin osaksi nykyistä Gislavedin kuntaa vuonna 1974. Kauppalalla ei ollut käytössään vaakunaa. Anderstorpin kauppala kuului Anderstorpin seurakuntaan, joka on edelleen olemassa. Anderstorpissa sijaitsee moottorirata Scandinavian Raceway. Sieltä on kotoisin myös käsipalloseura Anderstorp SK. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Ruotsin kauppalat Luokka:Gislavedin kunta
Hamran kansallispuisto

Hamran kansallispuisto on Ruotsissa Gävleborgin läänissä sijaitseva kansallispuisto. Se sijaitsee Ljusdalin kunnan alueella. Puisto on perustettu vuonna 1909, mutta sitä laajennettiin vuonna 2011.Naturvårdsverket: Hamra, Gävleborgs län Aluksi puisto oli 28 hehtaarin kokoinen, mutta nykyisin sen koko on lähes 1400 hehtaaria. Melkein puolet alueesta on suota, mutta se on kuitenkin tunnettu vanhoista metsistään. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Länsstyrelsen Gävleborg: Välkommen till urgamla skogar, stilla myrland och vilda forsar i Hamra nationalpark Luokka:Ruotsin kansallispuistot Luokka:Ljusdalin kunta
Ramundebodan luostari

Ramundebodan luostari on entinen luostari, joka sijaitsee Ruotsissa nykyisen Laxån kunnan alueella Bora-järven rannalla. Luostari kuului Antoniittojen konventille ja on peräisin 1400-luvulta.Laxå kommun: Övriga besöksmål i Laxå kommun - Ramundeboda klosterruin Rauniot on restauroitu vuosina 2009-2010. Paikalla on sijainnut vuosina 1686-1688 rakennettu Ramundebodan kirkko, joka siirrettiin Laxån taajamaan vuonna 1899. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Regionförbundet Örebro: Munkastigen * Länsstyrelsen i Örebro län: Ramundeboda klosterruin Luokka:Laxån kunta Luokka:Ruotsin luostarit Luokka:Kristilliset luostarit
Risebergan luostari

thumb|250px|Luostarin rauniot Risebergin luostari on entinen luostari Ruotsissa nykyisen Lekebergin kunnan alueella. Luostari oli sistersiläinen nunnaluostari ja oli toiminnassa 1100-luvun lopusta 1500-luvun puoliväliin.Länsstyrelsen Örebro län: Riseberga klosterruin Kun uskonpuhdistus tuli vuonna 1527, niin luostarin omaisuus vietiin valtiolle. Vuonna 1546 luostariin osui salama ja se paloi kokonaan. ==Lähteet== Luokka:Lekebergin kunta Luokka:Ruotsin luostarit Luokka:Sisterssiläiset luostarit
Systeemien teoria

Systeemien teoria on poikkitieteellistä järjestelmien tutkimusta tavoitteena löytää sellaisia periaatteita, joita voidaan soveltaa kaikentyyppisten systeemien käsittelyyn eri tutkimusaloilla. Termillä ei ole vielä täysin vakiintunutta merkitystä. Sitä voidaan kuitenkin pitää systeemiajattelun erikoistapauksena ja yleistyksenä yleisestä systeemitieteestä, joka muodostaa systeemisen näkökulman. Systeemien teorian käsite on saanut alkunsa Ludwig von Bertalanffyn yleisestä systeemien teoriasta. Sitä on sovellettu myöhemmin muilla alueilla kuten toimintojen teoriassa (action theory) ja sosiaalisten systeemeitten teoriassa. Systeemiajattelu jaetaan kolmeen pääalueeseen: analyysiin, synteesiin ja systeemitiedon tarpeisiin(system inquiry). Ludwig von Bertalanffy on jakanut pääsyn systeemien tietoon kolmeen ryhmään: Filosofia, Tiede ja Teknologia. Tätä jakoa on tarkennettu edelleen neljäksi systeemikyselyitten ryhmäksi: Käsitteistö Kuvaus Filosofia systeemien ontologia, epistemologia, ja aksiologia; Teoria joukko toisiinsa liittyviä kaikkien systeemien käsitteitä ja periaatteita Metodologia joukko malleja, strategioita, menetelmiä ja työkaluja jotka toteuttavat systeemien teoriaa ja filosofiaa Sovellus Sovellus, joka käyttää käsitteistöä hyväkseen Systeemikyselyt toimivat rekursiivisesti tasolta toiselle. Kun filosofia ja teoria liitetään käsitteeseen tietämys, ja menetelmä ja sovellus käsitteeseen toiminto (action), systeemikyselyä voidaan pitää tietämyksenkäsittelyn toimintona.main_systemsinquiry [ProjectsISSS] == Katso myös == *Systeemiteoria == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Bertalanffy, Ludwig Von. (1974). Perspectives on General System Theory Edited by Edgar Taschdjian. George Braziller, New York. * Checkland, P. 1997. Systems Thinking, Systems Practice. Chichester: John Wiley & Sons, Ltd. Luokka:Systeemiteoria
Sauvonjoki

Sauvonjoki () on joki Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa. Joki saa alkunsa Paimiossa, josta se virtaa lounaaseen Sauvon läpi ja laskee suurilta osin kuivuneeseen Sauvonlahteen, joka on osa Saaristomerta. Jokea kutsutaan sen yläjuoksulla Poutajoeksi. Vielä 1800-luvulla Sauvonjoen suistossa oli Sauvonlahti. Lahti on kuivunut ja myös tarkoituksella kuivatettu maanviljelykäyttöön ja sen pengerpadot ovat muuttuneet koivikoksi. Lahdesta on tullut kosteikko, joka on yhteydessä Saaristomereen kapean salmen kautta. ==Lähteet== Luokka:Suomen joet Luokka:Sauvo Luokka:Saaristomereen laskevat vesistöt
Suhangon kaivos

Suhangon kaivos on Ranualle suunnitteilla oleva platinametalleja, lähinnä palladiumia tuottava kaivos. Kaivoshankkeen takana oli aluksi eteläafrikkalaisen Gold Fields-kaivosyhtiön omistama Gold Field Arctic Platinum Oy ja vuodesta 2018 alkaen Suhanko Arctic Platinum Oy, jonka omistaa brittiläinen pääomasijoitusyhtiö CD Capital Asset Management Ltd. Kaivoksen toiminta-ajaksi arvioitiin aluksi 12 vuotta mutta uusien malmilöydösten ansiosta se voisi kasvaa 20 vuoteen. Palladiumia käytetään pääasiallisesti autojen pakokaasukatalysaattoreissa. Lisäksi Suhangon alueella esiintyy platinaa, kuparia, nikkeliä ja kultaa. Suhangon alue sijaitsee lähellä Tervolan kunnan rajaa 45 kilometriä Rovaniemen eteläpuolella. Suhangon kaivosalueella sijaitsee tällä hetkellä kaksi koelouhosta Konttijärvi ja Ahmavaara. Suhangon malmi löydettiin jo 1960-luvulla.Kaivoksien ympäristöongelmat Suomessa-blogi 9.8.2022 : Suhangon kaivoshanke Kaivoksen on arvioitu tuottavan 110 miljoonaa tonnia malmia ja 330 miljoonaa tonnia sivukiveä 12 vuoden toiminta-aikana. Kaivoshankkeen arvioidaan vaativan 1,5 miljardin euron investoinnit ja se työllistäisi jopa 900 työntekijää. Malmin rikastamiseen on tarkoitus käyttää painehapetukseen perustuvaa kaksivaiheista Platsol-menetelmää. Kaivosalueelle on rakennettava 11 kilometrin pituinen tieyhteys kantatieltä 78. Kaivostoiminnoista tulevat vedet on tarkoitus ohjata Tervolan kunnan alueella kulkevaa 44–50 kilometriä pitkää purkuputkea pitkin Kemijokeen Ossauskosken patoaltaaseen. Tämä on herättänyt huolta Tervolan ja Keminmaan kunnissa. Ympäristö.fi : Suhanko Arctic Platinum Oy:n Suhangon kaivoksen purkuputki, Tervola, Ranua Suhanko Arctic Platinum aikoo tehdä kaivoksen rakentamispäätöksen vuonna 2024. Rakentaminen kestäisi kaksi vuotta. Hanke työllistäisi rakennusvaiheessa jopa tuhat henkilöä ja kaivoksen avaamisen jälkeen 400–500 henkilöä suoraan ja yhtä monta välillisesti.Lapin Kansa pääkirjoitus 29.03.2023 : Ranua vastustaa tuulivoimaa, muttei Suhangon kaivosta, josta odotetaan kunnan pelastajaa – hiljaisen vähemmistön huoliakin on syytä kuunnellaBusiness Ranua 8.12.2022 : Suhangon kaivoshankkeen omistajat kävivät Ranualla: "Olemme vakuuttuneita siitä, että päästään tuotantoon" == Lähteet == * Ranuan Suhangon palladiumkaivoshanke * Suhangon kaivoshanke suurenee, YLE uutiset Lappi 11.10.2012 * Uusi liuotusmenelmä mahdollistamassa Suhangon kaivoksen, YLE uutiset Lappi 20.11.2012 ===Viitteet=== Luokka:Suomen kaivokset Luokka:Ranua Luokka:Kultakaivokset
Tolppanen

Tolppanen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: *Ari Tolppanen (s. 1953), talouselämän ja elokuva-alan vaikuttaja *Dan Tolppanen, Uniikki (s. 1981), rap-artisti *Matti Tolppanen (1882–1946), kansanedustaja (Maalaisliitto) *Maria Tolppanen (s. 1952), kansanedustaja (sd.) *Jari Tolppanen (s. 1966), prikaatikenraali *Oona Tolppanen, rugbynpelaaja, liikunta-alan yrittäjä, urheilujuontaja, ja sosiaalisen median vaikuttaja.
Herala

Herala on suomenkielinen sukunimi. Herala-nimisiä henkilöitä: * Heidi Herala (s. 1960), näyttelijä, Helge Heralan tytär * Helge Herala (1922–2010), näyttelijä, koomikko ja leipuri * Jarkko Herala (1952–1974), näyttelijä, Helge Heralan poika * Niina Backman (o.s. Herala, s. 1983), malli ja juontaja.
Torvinen

Torvinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Elsa Torvinen (s. 2003), maastohiihtäjä *Hannu Torvinen (s. 1992), raviohjastaja *Heikki Torvinen (s. 1963), raviohjastaja ja -valmentaja *Juha Torvinen (s. 1959), kitaristi *Juha Torvinen (s. 1975), musiikkitieteilijä *Juha-Pekka Torvinen (s. 1983), futsalin pelaaja *Jukka Torvinen (s. 1960), suomentaja, kustannusjohtaja, sarjakuvakäsikirjoittaja *Jukka Torvinen (s. 1995), raviohjastaja *Matti Torvinen (s. 1957), varatuomari, Sininen tulevaisuus -puolueen kansanedustaja *Meeri Torvinen (1933–2018), taidemaalari ja -graafikko *Taimi Torvinen (1911–1995), toimittaja ja historiantutkija *Tuho Torvinen, oik. Ville Torvinen (s. 1983), showpainija *Veikko Torvinen, Kalevi Nyman, laulaja.
Reinikka

Reinikka on suomenkielinen sukunimi. Reinikka-nimisiä henkilöitä: * Aulis Reinikka (myöh. Ala-Reinikka, 1915–1998), suomalainen seiväshyppääjä ja kymmenottelija * Eino Jaakko Reinikka (1895–1919), suomalainen jääkärivääpeli * Ilmari Reinikka (1906–1978), suomalainen korkeushyppääjä * Jarkko Reinikka (s. 1982), suomalainen futsal-pelaaja * Matti Reinikka (1883–1917), suomalainen sortovuosien aktivisti * Pekka Reinikka (vuoteen 1947 Keinänen, s. 1932), suomalainen eräkirjailija * Ritva Reinikka (s. 1955), suomalainen taloustieteilijä ja Maailmanpankin johtaja * Topi Reinikka (1927–1998), suomalainen näyttelijä * Tyko Reinikka (1887–1964), suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja
Tourunen

Tourunen on seuraavien henkilöiden sukunimi: *Jari Tourunen (s. 1963), Savon Sanomien päätoimittaja *Paavo Tourunen (1929–1955), keihäänheittäjä
Tuunanen

Tuunanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Jussi Tuunanen (s. 1983), kolmiloikkaaja *Kaarina Tuunanen, koreografi *Lauri Tuunanen (1866–1939), kansanedustaja (Maalaisliitto) *Pekka Tuunanen (s. 1951), prikaatikenraali *Taito Tuunanen (s. 1950), sijoittaja.
Tyrväinen

Tyrväinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Antti Tyrväinen (1933–2013), ampumahiihtäjä ja ampuja *Antti Tyrväinen (s. 1989), jääkiekkoilija *Juhani Tyrväinen (s. 1990), jääkiekkoilija *Liisa Tyrväinen (s. 1963), metsätieteilijä ja tutkimusprofessori *Paavo Tyrväinen (s. 1952), Paimion ja Kurikan ent. kaupunginjohtaja *Risto Tyrväinen (s. 1947), everstiluutnantti *Timo Tyrväinen (s. 1951), oopperalaulaja, kansantaloustieteilijä *Veikko Tyrväinen (1922–1986), oopperalaulaja.
Uronen

Uronen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Jarmo Uronen (1964–2017), jääkiekkomaalivahti *Jere Uronen (s. 1994), jalkapalloilija *Jesse Uronen (s. 1986), jääkiekkoilija *Mira Andersson, o.s. Uronen (s. 1990), jalkapalloilija *Paavo Uronen (s. 1938), diplomi-insinööri, tekniikantutkija, professori ja Teknillisen korkeakoulun rehtori 1994–2003 *Reino Uronen (1936–2013), maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö 1977–1999 *Tuomas Uronen (s. 2005), jääkiekkoilija.
Utriainen

Utriainen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Erika Utriainen (s. 1986), keskimatkojen juoksija *Esa Utriainen (s. 1953), keihäänheittäjä ja yleisurheiluvalmentaja *Janne Utriainen (1970–2021), kirjailija *Jussi Utriainen (s. 1978), kestävyysjuoksija ja maastojuoksija *Karoliina Utriainen (1843–1929), unissasaarnaaja *Pekka Utriainen (1937–2020), jalkapalloilija ja valmentaja *Peter Utriainen (s. 1960), jalkapalloilija *Raimo Utriainen (1927–1994), kuvanveistäjä ja taidemaalari *Roswitha Möhring, o.s. Utriainen (s. 1943), malli ja muotinäytösten järjestäjä *Sanni Utriainen (s. 1991), keihäänheittäjä *Terhi Utriainen (s. 1962), uskontotieteilijä ja kirjailija *Terttu Utriainen (s. 1946), rikosoikeuden professori *Timo Utriainen (s. 1964), kolmiloikkaaja.
Järventaus (sukunimi)

Järventaus on suomenkielinen sukunimi. Järventaus-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat: * Arvi Järventaus (vuoteen 1908 Ockenström, 1883–1939), kirjailija ja pappi * Esko Järventaus (1921–1991), arkkitehtuurin professori * Jorma Järventaus (1911–2005), kenraaliluutnantti, Arvi Järventauksen poika * Jussi Järventaus (s. 1951), poliitikko ja yrittäjä * K. A. Järventaus (vuoteen 1905 Ockenström, 1896–1974), pappi, upseeri ja kirjailija * Martti Järventaus (s. 1960), uimari * Mervi Järventaus (myöh. Sirén, 1919–2006), näyttelijä ja lausuntataiteilija, Arvi Järventauksen tytär * Petter Järventaus (ent. Balk, Saksassa Laukkanen, 1888–1946), jääkäri * Terhi Airas-Järventaus (o.s. Airas, s. 1961), koripalloilija, Martti Järventauksen puoliso.
Kuusamon koboltti-kultaesiintymät

Kuusamon koboltti-kultaesiintymät ovat osa laajempaa Kuusamo–Kuolajärvi- malmiprovinssia. Niiden hyödyntämistä valmistelee vuonna 2017 perustettu australialais-suomalainen yritys Latitude 66 Cobalt Oy, joka hankki esiintymien oikeudet Polar Mining Oy:ltä ja Kuusamo Gold Oy:ltä. Alueen esiintymiä ovat Juomasuo, Hangaslampi, Pohjasvaara, Meurastuksenaho ja Sivakkaharju Kuusamon ja Posion alueella. Nämä esiintymät sisältävät kultaa ja kobolttia sekä paikoin myös kuparia, uraania ja harvinaisia maametalleja. Mineraalivaroiksi on arvioitu 3,4 miljoonaa tonnia ja kultapitoisuus on 4,2 grammaa tonnissa. Mineraalivaroista 80–90 % keskittyy Juomasuon ja Hangaslammen esiintymiin. Polar Miningin aikanaan suunnittelema eteläinen satelliittikaivos Meurastuksenahon ja Sivakkaharjun alueella olisi sijainnut Kuusamon tärkeimmän matkailukeskuksen Rukan välittömässä läheisyydessä. Välitön matkailutulo Kuusamossa vuonna 2010 oli 91,4 miljoonaa euroa ja työllistyneiden määrä yli 800 henkilöä. Laaja joukko kuusamolaisia yrittäjiä ja luontoelinkeinon harjoittajia, Kuusamon asukkaita, loma-asukkaita sekä Kuusamon ystäviä perusti kaivoshankken johdosta Pro Kuusamo ry:n, jonka tavoitteena on säilyttää Kuusamo luontokaupunkina tulevaisuudessakin. == Geologia == Esiintymät sijaitsevat Kuusamon vihreäkivivyöhykkeellä Käylän–Konttiahon antikliinirakenteessa. Isäntäkiven iät ovat n. 2,35–2,20 Ga. Kuusamon vihreäkivivyöhykkeen kerrosjärjestys tunnetaan hyvin, ja malmikriittiset yksiköt ovat keskittyneet alimpien vihreäkivimuodostumien, serisiittikvartsiittimuodostuman ja silttikivimuodostuman kohtiin. Kuusamon vihreäkivivyöhyke on metamorfoitunut vihreäliuskefasieksessa, ja albiittiutuminen on yleistä ja silmiinpistävää etenkin metasilttikivessä. Kuusamon koboltti-kultaesiintymät ovat metamorfisia hydrotermisiä esiintymiä, jotka ovat syntyneet varhaisproterotsooisissa repeämisaltaissa, joihin on kerrostunut sedimenttejä ja evaporiitteja. Kullan isäntäkiviä ovat hydrotermisesti muuttuneet serisiittikvartsiitit, biotiitti-kloriittikivet, karbonaattialbiitit sekä mafiset vulkaniitit. Kuoren kultapitoiset fluidit ovat hakeutuneet esimerkiksi poimujen ja siirrosten risteyskohtiin ja rikastuneet rakenteiden ohjaamina. Monet esiintymät ovat muodoltaan litistyneitä putkia jotka viettävät jyrkästi ainakin 300 m syvyyteen, mahdollisesti syvemmällekin. Tärkeimpinä malmimineraaleina ovat pyriitti, magneettikiisu, kuparikiisu, pentlandiitti, koboltiitti ja uraniniitti. Esiintymissä on kullan lisäksi huomattavasti perusmetalleja, joten niitä voidaan pitää anomalisina kultaesiintyminä. Kuusamon kultaesiintymiä on myös verrattu Blackbird-tyyppisiin esiintymiin Yhdysvaltain Idahossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Latitude 66 Cobalt Oy *Polar Mining Oy: Kuusamon kaivoshanke *Pro Kuusamo ry Luokka:Suomen kaivokset Luokka:Kuusamo
Kysymysmerkkiyökkönen

Kysymysmerkkiyökkönen (Syngrapha interrogationis) on erittäin yleinen keski- ja loppukesän yöperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Kysymysmerkkiyökkösen etusiivet ovat levottoman harmaankirjavat, ja niiden yleissävy vaihtelee yksilöiden välillä huomattavan paljon. Sisempi poikkiviiru on kaksinkertainen ja väriltään musta. Myös ulompi poikkiviiru on kaksinkertainen, mutta erottuu vaihtelevasti. Se saattaa muuttua siiven takareunan tuntumassa punertavan ruskeaksi. Munuaistäplä erottuu jokseenkin harmaana, ja sen musta reuna on kaksinkertainen. Siiven keskiosassa on valkoinen kuvio, joka muodostuu koukkumaisesta kaaresta sekä valkoisesta pisteestä, jotka yhdessä muistuttavat kysymysmerkkiä. Joskus kuvio on muodoltaan epämääräisempi. Siiven keskiosa on takareunan puolelta melko tumma. Siiven ulkoreunan tuntumassa aaltoviiru on musta, terävästi mutkitteleva, ja sen ulkopuolelta siipi on vaalea. Takasiivet ovat ruskeat ja ulkoreunastaan tummemmat. Siipiväli on 32-40 mm.Svenska fjärilar ukmoths.org s. 213 == Levinneisyys ja lentoaika == Lajin levinneisyys ulottuu Keski- ja Pohjois-Euroopasta Venäjän poikki Koreaan ja Japaniin. Lisäksi se on laajalti levinnyt Pohjois-AmerikkaanNorges sommerfugler ja perhosta tavataan myös Islannissa. Suomessa kysymysmerkkiyökkönen esiintyy koko maassa. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena, jonka ensimmäiset yksilöt alkavat lentonsa jo kesäkuun puolivälin jälkeen ja viimeisiä voi tavata vielä syyskuun alkupuoliskolla. Lennon huippu on heinäkuun lopussa.Perhoswiki == Elinympäristö ja elintavat == Kysymysmerkkiyökkösen voi tavata lähes kaikenlaisista elinympäristöistä, mutta yleisin se on kosteissa ympäristöissä, kuten soilla, soiden reunamilla sekä kosteissa metsissä. Tunturipaljakoilta laji puuttuu. Yökkönen on hyvin yleinen ja usein myös runsaslukuinen. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat sekä valolle että syötille, mutta etenkin soilla ne saattavat olla aktiivisia myös päiväsaikaan. Perhoset käyvät kukilla imemässä mettä. Talvehtii keskenkasvuisena toukkana ja koteloituu kotelokopan sisään ravintokasvin oksalle. == Ravintokasvit == Toukka elää erityisesti mustikalla (Vaccinium myrtillus) ja juolukalla (Vaccinium uliginosum), mutta vähäisemmissä määrin myös koivuilla (Betula) ja kanervalla (Calluna vulgaris). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Kysymysmerkkiyökkönen * kysymysmerkkiyökkönen * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Metalliyökköset
Vaittinen

Vaittinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Aleksi Vaittinen, Aztra (s. 1982), suomalainen rap-artisti ja -tuottaja *Alli Vaittinen-Kuikka (1918–2006), kansanedustaja (kok.) *Reijo Vaittinen (s. 1956), jalkapalloilija *Risto Vaittinen (s. 1949), diplomi- insinööri ja yritysjohtaja, energianeuvos *Timo Vaittinen (s. 1976), kuvataiteilija
Kupariyökkönen

Kupariyökkönen (Syngrapha hochenwarthi) on yleinen tunturiseutujen yökköslaji. == Koko ja ulkonäkö == Etusiivet ovat tummanruskeat, aavistuksen punertavansävyiset. Sisempi ja ulompi poikkiviiru erottuvat kaksinkertaisina, keskiosastaan vaaleanruskeina ja kapealla vyöhykkeellä ulomman poikkiviirun molemmin puolin siiven sävy on selvästi vaaleampi. Poikkiviirujen välinen alue on takaosastaan hyvin tummanruskea ja siiven keskellä on valkoinen, hieman kreikkalaista gamma-kirjainta muistuttava täplä. Rengas- ja munuaistäplä erottuvat heikosti vaaleanruskeina. Takasiivet ovat kirkkaankeltaiset ja niissä on melko kapea tummanruskea reunus. Siipiväli 28-32 mm.Svenska fjärilar s. 217 == Levinneisyys ja lentoaika == Kupariyökkönen on levinneisyydeltään boreoalpiininen laji. Etelämpänä Euroopassa sitä tavataan Alpeilla, Balkanin vuoristoissa ja Kaukasuksella sekä idässä Altai ja Uralvuorten kautta Kamtsatkalle saakka. Pohjoisempana lajia tavataan Skandinavian pohjoisosissa.Norges sommerfugler Suomessa lajin levinneisyys rajoittuu pohjoisimpaan Lappiin Enontekiön, Inarin ja Utsjoen alueille, mutta satunnaisesti sitä on tavattu etelämpänä Keski-Lapissa saakka. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta heinäkuun loppuun.Perhoswiki == Elinympäristö ja elintavat == Kupariyökkönen on esiintymisalueellaan yleinen mutta paikoittainen laji ja vuosittaiset vaihtelut yksilömäärissä ovat suuria. Perhonen viihtyy metsänreunojen ja tunturipaljakoiden valoisilla ja runsaskukkaisilla niityillä, etenkin koivuvyöhykkeen tuntumassa. Monista muista yökkösistä poiketen perhoset ovat aktiivisia päivällä auringonpaisteessa, jolloin ne käyvät ahkerasti kukilla. Pieni toukka talvehtii ja koteloituu seuraavana kesänä kotelokoppaan ravintokasvin lehtien väliin. == Ravintokasvi == Toukan ravintokasvi on tunturikurjenherne (Astragalus alpinus). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kupariyökkönen (Syngrapha hochenwarthi) * Suomen Perhoset: Kupariyökkönen * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Metalliyökköset
Kirjovaskiyökkönen

Kirjovaskiyökkönen (Autographa pulchrina) on varsin yleinen, punertavankirjava keskikesän yöperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Etusiipien pohjaväri vaihtelee vaalean punaruskeasta tumman violetinruskeaan ja ne ovat monimutkaisen sävykirjonsa vuoksi levottoman kirjavat. Siiven keskellä on pienehkö, valkoinen, kreikkalaista gamma-kirjainta muistuttava kuvio, joka on useimmiten jakaantunut kahteen erilliseen osaan. Kuvion takaa siipi on pieneltä alueelta ruosteenkellertävä. Munuaistäplän reunus on hopeisen vaalea ja täplä on takareunastaan musta. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat vaaleanruskeat, gamma-kuviota tummemmat ja ulommassa poikkiviirussa on pieni, terävä mutka sisäänpäin. Aaltoviiru erottuu tummana ja siinä on loivasti kaartuva, hieman w-kirjaimen muotoinen mutka. Siipiripset ovat alapinnalta täplikkäät ja niiden ruskea tyviviiru on hyvin himmeä. Takasiivet ovat tummanharmaat, ulkoreunaa kohti tummenevat ja niiden alapinnalla on viivamaiseksi venynyt keskipilkku. Siipiväli 36-42 mm.Svenska fjärilar ukmoths.org s. 204-205 == Levinneisyys ja lentoaika == Lajia tavataan laajalla alueella läntisimmästä Euroopasta Japaniin saakka.Norges sommerfugler Suomessa sitä tavataan lähes koko maassa etelärannikolta ainakin Keski-Lappiin saakka. Pohjoisesta havaintoja on kuitenkin huomattavasti etelää vähemmän. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuulle lennon ollessa huipussaan heinäkuun alussa.Perhoswiki == Elinympäristö ja elintavat == Kirjovaskiyökkönen on yleinen laji, joka viihtyy sekä kosteissa että kuivissa ympäristöissä. Rehevien metsien ja metsänreunusten lisäksi se on runsaslukuinen erilaisissa kulttuuriympäristöissä. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat valolle. Ne myös käyvät kukilla. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana ja koteloituu kotelokopan sisään ravintokasvin yhteenpunottujen lehtien väliin. == Ravintokasvi == Toukka elää erilaisilla ruohovartisilla kasveilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kirjovaskiyökkönen (Autographa pulchrina) * Suomen Perhoset: Kirjovaskiyökkönen * Perhostutkijainseura: Kirjovaskiyökkönen (Autographa pulchrina) * University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Autographa pulchrina * Pherobase: Semiochemicals of Autographa pulchrina, the Beautiful golden Y * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Metalliyökköset
Rompaksen kaivos

Rompaksen kaivos on Ylitorniolla alustavassa tutkimusvaiheessa oleva malminetsintäprojekti. Malminetsintää alueella on tehnyt kanadalainen malminetsintäyhtiö Mawson Resources Ltd. Vuonna 2012 hanke oli tutkimusvaiheessa eikä päätöstä kaivoksen avaamisesta ollut tehty vuoteen 2014 mennessä. Kullan lisäksi alueelta on löydetty yksittäisiä korkeita pitoisuuksia uraania. Tutkimukset alueella alkoivat 2010. Kultaa löydettiin joistakin näytteistä jopa 3,5 kiloa tonnissa malmia. Rompaksen tutkimusalueen sisällä on myös Rompaksen Natura 2000 -alue. == Lähteet == * Mawson Resources: Rompas Gold Project * Rompaksen kaivokseen on vielä pitkä matka (Arkistoitu versio) Lapin Kansa, 1.6.2012. === Viitteet === Luokka:Suomen kaivokset Luokka:Ylitornio
Arthemesia

Arthemesia oli suomalainen black metal -yhtye, joka toimi vuosina 1994–2010. Yhtyeen nimi perustuu koiruohoon (Artemisia absinthium), mikä viittaa madonruokaan. Yhtyeen jäsenistöön on sen toiminnassa olon aikana kuulunut useita tunnettuja suomalaismuusikoita. == Diskografia == ;Studioalbumit * * Promot * * * ;Demot * * == Entisiä jäseniä == * Valtias Mustatuuli – laulu * Jukka-Pekka Miettinen (Mor Voryon) – kitara, kosketinsoitin, taustalaulu (ex- Ensiferum) * S.M. NekroC – kitara (ks. De Lirium's Order) * Magistra Nocte – kosketinsoitin, taustalaulu * Erzebeth Meggadeath – rummut (ks. Moonsorrow) * Routa – kitara, kosketinsoitin * Kimmo Miettinen (Mor Vethor) – rummut (ex- Cadacross) * Jari Mäenpää (Arbaal) – kitara, kosketinsoitin, laulu (ks. Wintersun, ex-Ensiferum) * Kai Hahto (Dr. KH) – rummut (ks. Wintersun, Swallow the Sun, ex-Rotten Sound) * Janne Leinonen (G'thaur) – basso (ks. Barathrum) * Oliver Fokin – rummut (ex-Ensiferum) * Aconitum – basso == Aiheesta muualla == * Arthemesian kotisivut * Luokka:Suomalaiset black metal -yhtyeet
Läntän kaivos

Läntän kaivos on Kokkolan Ullavalle Läntän kylään suunnitteilla oleva litiumkaivos. Hanketta valmistelee suomalainen Keliber Oy. Läntän kaivoksesta on tarkoitus louhia vuodessa noin 350 000–400 000 spodumeenipegmatiittimalmia. Malmi aiotaan kuljettaa Kaustisella sijaitsevalle rikastamolle ja litiumkarbonaatin tuotantolaitokselle. == Katso myös == * Keliber == Lähteet == * YLE uutiset Keski-Pohjanmaa 12.6.2012 : Ihmekiveä löytyi odotettua enemmän * Ullavan Läntän litiumkaivoksen ympäristölupapäätös 7.11.2006 Luokka:Suomen kaivokset Luokka:Ullava
Gramary

Gramary on suomalainen vuonna 1997 perustettu black metal -yhtye. Se on julkaissut yhden studioalbumin, vuonna 2008 ilmestyneen Suffocationin. == Jäsenet == * Deil – laulu, kitara * Vraust – kitara * Mortifer – basso, kitara * Khemenal – rummut === Entiset jäsenet === * Thomas – laulu, kitara * Glen – kitara (ks. Memoriam) * X-ter – kosketinsoitin (ks. Shape of Despair) * Tuoni – basso * Herr Samael – kosketinsoitin * Lauri Planman – kitara, laulu * Joel Mansnerus – basso * Lauri Haapanen – kosketinsoitin * Janne Vihonen – sanoitukset * Saija Hautaniemi – laulu * Tuomas Planman – kitara, laulu (ks. Norther) * Jukka Planman – rummut == Diskografia == ;Studioalbumit * * ;Demot * * * * == Aiheesta muualla == * Gramaryn kotisivut * * Luokka:Suomalaiset black metal -yhtyeet
Poronaisk

Poronaisk () on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 16 120 asukkaan kaupunki Venäjän itäosissa Sahalinin alueella. Tämä satamakaupunki sijaitsee Sahalinin saaren keskiosissa Ohotanmeren äärellä. Kaupunki toimii sitä ympäröivän Poronaiskin piirin hallintokeskuksena. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Goroda Rossii: Poronaisk (dic.academic.ru) *Tietoa Poronaiskin kaupungista ja piiristä (sakhalin.info) *Kaupunkiin sijoittunut sivusto (poronaysk.ru) *Kuvia Poronaiskin piirin keskuksena toimivasta Poronaiskin kaupungista (ostrov65.com) Luokka:Sahalinin alueen kaupungit
Suffocation (Gramaryn albumi)

Suffocation on suomalaisen black metal -yhtyeen Gramaryn ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2008 levymerkillä Helvete.ru. == Kappaleet == # # # # # # # == Kokoonpano == * Deil – laulu, kitara * Mortifer – basso, kitara * Khemenal – rummut * X-ter – kosketinsoitin == Arvostelut == * Imperiumi: 6/10 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2008 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset black metal -albumit
Taur Matan Ruak

José Maria Vasconcelos (tunnetaan yleisesti salanimellä Taur Matan Ruak, s. 10. lokakuuta 1956 Baguia, Itä-Timor) on itätimorilainen poliitikko, joka on toiminut maansa päämisterinä 22. kesäkuuta 2018 lähtien. Hän on entinen sissijohtaja, puolustusvoimien komentaja ja presidentti. Ruak valittiin selvin lukemin Itä-Timorin presidentiksi vuoden 2012 presidentinvaalissa. Ruak sai vaalien toisella kierroksella yli 61 prosenttia äänistä. Toiseksi tullut Francisco Guterres keräsi noin 39 prosenttia äänistä. Myös Guterres taisteli aikoinaan Indonesian miehityshallintoa vastaan. Francisco Guterres voitti vuoden 2017 presidentinvaalit ja hän astui virkaan toukokuussa 2017. Ruakista tuli Itä-Timorin pääministeri kesäkuussa 2018. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Itä-Timorin presidentit Luokka:Itä-Timorin pääministerit Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tarja Mäkelä

Tarja Mäkelä on suomalainen laulaja. Hän on esiintynyt vuodesta 1985 lähtien, osallistuen myös tango-, valssi– ja iskelmäkilpailuihin. Mäkelä soittaa myös bassoaViihdeavain: Tarja Mäkelä viihdeavain.fi Viitattu 11.12.2012. Mäkelällä on oma Tarja Mäkelän orkesterimuusikkojenliitto.fi, jonka kapellimestarina toimii Ilpo MäkeläTarja Mäkelän juttu tarjamakela.com Viitattu 11.12.2012. Yhtyeen ohjelmisto sisältää pääosin perinteikästä tanssimusiikkia ja ikivihreitä iskelmiä. == Diskografia == === Singlet === *Budapestin yössä *Yksinäinen harmonikka *Miljoonat laulut *Tällaista on rakkaus *Kaksi maailman kiertäjää, (CD-single) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tarja Mäkelän kotisivut *Kuva Tarja Mäkelästä Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Tummavaskiyökkönen

Tummavaskiyökkönen, vanhemmassa kirjallisuudessa siperianvaskiyökkönen, (Autographa mandarina) on levinneisyydeltään itäinen, kirjava yöperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Laji muistuttaa ulkonäöltään erehdyttävän paljon huomattavasti yleisempää kirjovaskiyökköstä (Autographa pulchrina) tai vähemmissä määrin gammayökköstä (Autographa gamma). Etusiivet ovat melko kapeat, yleissävyltään tumman punertavanruskeat ja niiden kuviointi on kirjovaskiyökköseen verrattuna tasaista. Sekä sisempi että ulompi poikkiviiru erottuvat selvästi mutkittelevina hopeanvalkoisina juovina ja erityisesti sisempi poikkiviiru on silmiinpistävä. Ulommassa poikkiviirussa on pieni, loiva mutka sisäänpäin. Siiven keskellä on suuri ja kirkkaanvalkoinen kreikan gamma-kirjainta muistuttava täplä. Aaltoviiru erottuu selvästi mustana ja tekee terävän W-kirjaimen muotoisen mutkan. Takasiivet ovat harmaanruskeat, ulkoreunaa kohti tummenevat ja niiden alapinnalla on pieni, pistemäinen keskipilkku. Siipiväli 34-38 mm.Svenska fjärilar s. 205-206 == Levinneisyys ja lentoaika == Lajin levinneisyys painottuu Keski- ja Itä-Aasiaan. Suomessa tummavaskiyökkönen on verraten uusi tulokas, joka tavattiin ensimmäisen kerran vuonna 1972, mutta tunnistettiin maalle uudeksi lajiksi vasta 1978. Nykyisin tummavaskiyökköstä tavataan laajalti eteläisessä Suomessa ja pohjoisimmat havainnot ovat Kokkola-Ilomantsi-linjalta. Perhoset lentävät pääasiassa heinäkuulta syyskuulle.Perhoswiki == Elinympäristö ja elintavat == Tummavaskiyökkönen elää luultavasti metsissä ja aroilla. Perhoset tulevat valolle.artportalen.se == Ravintokasvi == Toukka elää erilaisilla matalilla ruohovartisilla kasveilla.lepidoptera.pl == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Plusiinae in Finland * Bestimmungshilfe des Lepiforums Luokka:Metalliyökköset