EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Alfred Edman

Alfred Edman (12. maaliskuuta 1833 Turku – 9. syyskuuta 1859 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen filosofian tohtori ja kirjallisuudentutkija. Edmanin vanhemmat olivat Turun tuomiorovasti Johan Adam Edman ja Klara Gustava Höckert. Hän kävi Turun yläalkeiskoulua ja lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1850. Edman valmistui filosofian kandidaatiksi 1853 ja väitteli tohtoriksi 1857. Edman analysoi nykyaikaisen romaanin asemaa ja tehtäviä Litteraturbladissa 1854 ilmestyneessä kirjoituksessaan Romanen i våra dagar. Hänen mukaansa romaani oli uuden teollisen ja demokraattisia pyrkimyksiä korostavan yhteiskunnan omin kirjallisuudenlaji joka vastasi parhaiten lukijoiden odotuksiin. Edman hukkui tapaturmaisesti 26-vuotiaana syyskuussa 1859 Tukholmassa. == Teoksia == * Om det tragiska : estetiska undersökningar, utgifna af Alfred Edman. A. Cedergren, Stockholm 1859 == Lähteet == * * Luettu 27.1.2010. * Markku Ihonen : Mitä lajilla tehdään – mitä laji tekee? Julkaistu teoksessa Helmi, simpukka, joki. Kirjallisuushistoria tänään. Toimittajat Markku Ihonen ja Yrjö Varpio. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1995, s. 64–80. Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Vuonna 1833 syntyneet Luokka:Vuonna 1859 kuolleet
AMD Bobcat

AMD Bobcat on AMD:n vähävirtainen ja edullinen suoritinarkkitehtuuri, joka perustuu AMD 14h -mikroarkkitehtuuriin ja tukee AMD64 -käskykantaa. Bobcat on pelkästään uusi prosessoriydin; AMD Fusion -prosessoreissa samalle sirulle ladotaan 1-4 bobcat-ydintä Radeon HD 6000 näytönohjainlogiikan kanssa. AMD käyttää prosessoriin integroidusta näytönohjaimesta nimitystä APU (Accelerated Processing Unit). Julkaisu tapahtui vuonna 2011. Bobcatin seuraaja on Jaguar. == Markkina-asema ja tavoitteet == Bobcat suunniteltiin kilpailemaan Intel Atom- ja VIA Nano-suorittimien kanssa, ja siihen pohjautuvien piirien virrankulutus on 1-10 watin luokkaa. AMD:n tavoittena oli, että Bobcat pääsee suorituskyvyssä 90 prosenttiin nykyisten keskitason prosessorien suorituskyvystä alle puolella sirun koolla. Bobcatin kanssa rinnakkainen, tehokkaampiin pöytäkoneisiin ja palvelimiin tarkoitettu uusi x86-ydin on AMD Bulldozer. == Tekniset yksityiskohdat == Toisin kuin Intel Atom, Bobcat tukee käskyjen uudelleenjärjestämistä, minkä vuoksi Bobcatin voi olettaa olevan selvästi Atomia nopeampi yhden säikeen suorituskyvyssä. Yhdellä ytimellä on kokonaisluvuille kaksi kokonaisluku-ALUa sekä latausyksikkö ja tallennusyksikkö. Liukulukujen lataus- ja tallennusyksikkö on ilmeisesti yhdistetty suoraan 512 Kb L2-välimuistiin, ohittaen L1-datavälimuistin kokonaan. Bobcat tukee MMX, SSE, SSE2, SSE3, SSSE3, SSE4A ja AMD-V käskykannan laajennoksia. == Lähteet == Bobcat
Punalakkilepinkäinen

Punalakkilepinkäinen (Laniarius ruficeps) on itäafrikkalainen varpuslintu, joka elää Somaliassa, Etiopiassa ja Kenian rannikkoseudulla. Lajin holotyypin kuvaili George Ernest Shelley Burcosta Somaliasta 1885. Siitä tunnetaan kolme alalajia.IBC == Lähteet == Luokka:Afrikanlepinkäiset
Barokin kirjallisuus

Barokin kirjallisuus on osa barokiksi nimitettyä taiteen tyylisuuntaa. Se sijoittuu 1500-luvun loppuun ja 1700-luvun puoliväliin. Aikajana, Jyväskylän yliopisto Se syntyi vastapainoksi renessanssille.Sirkka Heiskanen-Mäkelä: Barokin kirjallisuus ja näyttämötaide, Jyväskylän yliopisto, 1983 ISBN 951-678-888-2 Aikaa leimasivat hallitsijoiden uskonsodat ja taistelut ja itsevaltaisten johtajien ilkivaltainen hallitseminen. Barokin aikana oli jyrkkä jakautuminen arvojen ja elämän hallintojen välillä ja sisäiset ristiriidat kuvaavat hyvin barokkia. Barokkia on kuvattu renessanssin rappiokaudeksi ja kirjallisuuden tutkijat usein sivuuttavat sen. Barokkiin kuuluvat metaforat, polarisaatiot., kielikuvat ja kaksoismerkitykset. Barokissa korostetaan vastakohtia ja tilanteita liioitellaan ja dramatisoidaan. Siinä leikitään kielellä ja sana-akrobatia, kielelliset kokeilut ja sointukokeilut ovat yleisiä. Barokin kirjallisuus on myös teennäistä eikä se edes yritä olla luonnollista. Tunnettuja kirjailijoita ovat Giambattista Marini, Honoré d'Urfé ja Luis de Góngora. Rafael Koskimies: Maailman kirjallisuus 1–4, Otava, 1963–1965 ==Lähteet== Luokka:Kirjallisuushistoria Luokka:Barokki en:Baroque#Literature and philosophy
Punalepinkäinen

Punalepinkäinen (Laniarius erythrogaster) on keskiafrikkalainen varpuslintu, joka elää lännessä Koillis-Nigeriasta itään Länsi-Eritreaan, ja sieltä etelään Tansaniaan ja Kongoon. Philipp Jakob Cretzschmar kuvaili sen holotyypin Kordofanista Sudanista 1829.IBC == Lähteet == Luokka:Afrikanlepinkäiset
Frans Mörtengren

Frans Lorenz Oskar Mörtengren (26. tammikuuta 1833 Oulu – 4. maaliskuuta 1862 Helsinki) oli suomalainen luutnantti ja ruotsiksi kirjoittanut runoilija. Mörtengren oli naimisissa Hakunilan kartanon omistajan, kapteeni Anders Munsterhjelmin tyttären Matilda Vilhelmina Munsterhjelmin kanssa. == Teoksia == * Hans Mörtengren : Poetiska minnen af Frans Mörtengren, samlade af hans vänner. Sederholm, Helsingfors 1862 == Lähteet == * * Mörtengrenin henkilötiedot == Aiheesta muualla == * Eversti P. W. Zilliacus : Muuan vapaustaistelumme ennustaja, Hakkapeliitta, 21.12.1929, nro 51-52, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1833 syntyneet Luokka:Vuonna 1862 kuolleet
Rusoduettolepinkäinen

Rusoduettolepinkäinen (Laniarius ferrugineus) on kaakkoisafrikkalainen varpuslintu, joka elää Zimbabwesta ja Mosambikista Etelä-Afrikkaan ulottuvalla alueella. Johann Friedrich Gmelin kuvaili sen Hyväntoivonniemeltä Etelä- Afrikasta 1788. Lajista tunnetaan kuusi alalajia.IBC == Lähteet == Luokka:Afrikanlepinkäiset
Kerkidas

Kerkidas (; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen runoilija, kyynikkofilosofi sekä kotikaupunkinsa Megalopoliksen lainsäätäjä. == Elämä == Kerkidas vaikuttaa olevan sen Kerkidas Arkadialaisen jälkeläinen, jonka Demosthenes mainitsee eräänä niistä, joiden vuoksi kreikkalaiset kaupunkivaltiot joutuivat alistumaan Filippos II Makedonialaisen vallan alle. Kerkidas itse komensi kotikaupunkinsa jalkaväkeä Sellasian taistelussa vuonna 222 eaa. Kerkidas ihaili Diogenes Sinopelaista, ja kertoi tämän kuolemasta meliambeissaan.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit VI.76. AthenaiosAthenaios: Deipnosofistai VIII, XII. ja StobaiosStobaios: IV.43, LVIII.10. lainaavat Kerkidasta. Athenaios esittää tämän Afrodite Kallipygoksen kultin lähteenä. Kerkidaan kerrotaan kuollessaan määränneen, että hänet tulee haudata yhdessä Iliaan ensimmäisen ja toisen kirjan kanssa.Ptolemaios Hefaistos, ap. Photius, Cod. 190. Claudius Aelianus kertoo,Aelian, Varia Historia, XIII.20. että Kerkidas ilmaisi kuollessaan toiveensa olla filosofeista Pythagoraan, historioitsijoista Hekataioksen, muusikoista Olympoksen ja runoilijoista Homeroksen seurassa, mikä kertoo hänen arvostaneen näitä aloja. == Runous == Oksyrhynkhoksesta löydettiin vuonna 1906 papyrus, jossa oli otsikko ”Kerkidas Kyynikon meliambit” (). Meliambit, Kerkidaalle ominainen tyyli, olivat yhdistelmä jambi- ja heksametrirunomittoja. Hänen runonsa käsittelivät moraalisia aiheita, kuten vaurauden epätasaista jakautumista ja ylellisen elämäntavan epäonnisia seurauksia. Kerkidaan nimiin on kyetty laittamaan seitsemän runokatkelmaa. Pisin katkelma käsittelee jumalten luonnetta ja jumalallista kaitselmusta. Kerkidas sanoo, etteivät yleiset uskomukset vastanneet elämän tosiseikkoja.Cercidas, fragment 2, quoted in: Graham Shipley, The Greek World After Alexander, 323-30 B.C., page 184. Routledge. Hän selittää, että jättäisi kuvitteelliset jumalat astrologeille, ja keskittyisi mieluummin koeteltuihin jumaliin, kuten Paian (Asklepioksen epiteetti) ja Nemesis, joista ensin mainittu tekee hyvää kärsiville ja viimeksi mainittu kostaa väärintekijöille. Eräs toinen Kerkidaan runoista on eroottinen ja opettaa halpaa ja helppoa rakkautta. Kolmas katkelma vaikuttaa elämäkerralliselta; siinä Kerkidas ilmaisee tyytyväisyyttään siitä, että on omistanut koko elämänsä muusien palvelukseen. Näiden runojen lisäksi on löydetty papyruskatkelmia moraalisesta antologiasta, jonka johdanto on kholiambi-muodossa. Se voidaan ajoittaa 200-luvulle eaa. On mahdollista, että antologia oli Kerkidaan kokoama, mutta johdannon runouden laatu on Kerkidaan meliambeja heikompaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Theophrastus Characters. Herodas, Cercidas and the Greek Choliambic Poets, ed. & trans. J. M. Edmonds, A. D. Knox. (1925). Loeb Classical Library. Luokka:Antiikin kreikkalaiset runoilijat Luokka:Kyynikot
Senegalinlepinkäinen

Senegalinlepinkäinen (Laniarius turatii) on länsiafrikkalainen tropiikkilepinkäisten sukuun kuuluva varpuslintu, joka elää pienehköllä alueella Guinea-Bissaussa, Guineassa ja Sierra Leonessa. Jules Verreaux kuvaili sen holotyypin Guinea-Bissausta 1858.IBC == Lähteet == Luokka:Afrikanlepinkäiset
Tulilepinkäinen

Tulilepinkäinen (Laniarius atrococcineus) on eteläafrikkalainen varpuslintu, joka elää Kalaharin autiomaalla ja sitä reunustavilla alueilla Namibiassa, Etelä-Afrikassa, Botswanassa, Sambiassa ja Angolassa. William John Burchell kuvaili sen holotyypin Spuigslang Fonteinista Etelä-Afrikasta 1822.IBC Lintu on Namibian kansallislintu.Valste, Juha: Tulilepinkäinen. Teoksessa: == Lähteet == Luokka:Afrikanlepinkäiset
Otto Tandefelt

Otto Tandefelt (22. kesäkuuta 1811 Saarijärvi – 8. heinäkuuta 1862 Rantasalmi) oli suomalainen postimestari ja kirjailija sekä suomentaja. Hän käytti myös nimimerkkejä O.T. ja Otto Tarvanen. Saarijärven Tarvaalassa syntyneen Tandefeltin vanhemmat olivat kapteeni Otto Vilhelm Tandefelt ja Eva Fredrika Stenroth. Hän pääsi ylioppilaaksi 1830 ja oli sitten maanmittausoppilaana. Tandefeltistä tuli postijohtokunnan ylimääräinen kopisti 1836 ja vakinainen kopisti 1842. Hän toimi Hämeenlinnan postikonttorin konttorikirjurina 1842–1854 ja Kokkolan postimestarina 1854–1860. Otto Tandefelt oli naimisissa vuodesta 1841 Maria Fredrika Brunoun kanssa. Heillä oli kolme lasta. Nuorin tytär Aina Hilma Fredrika Tandefelt-Harlin oli naimisissa Suomen ensimmäisen kunnanlääkärin Gustaf Ferdinand Harlinin (1849–1893) kanssa. == Teoksia == * Kristopher Kolumbuksen elämän vaiheet, eli, Historia hänen purjennoista ja Amerikan löytäminen. Öhman, Helsinki 1846 (nimimerkillä O.T.) * Täydellinen tieto kuinka saadaan enemmän, ja parempaa voita kun tavallisesti, Suomen emännille hyödyksi toimittanut O. T. Edlund, Helsinki 1846 == Suomennoksia == * Salomon Gessner : Ensimmäinen purjehtia, suomentanut Otto Tarvanen. Frenckell, Helsinki 1835, 2. painos 1869 * Jakob Tengström : Ajanwiete lapsille, suomentanut Otto Tarvanen. Frenckell, Helsinki 1836 *Carl Friedrich Wilhelm Cleman : Johto biblia-taidoksi ja tuntemiseksi evangelisen- lutherilaisen kirkon uskontunnustus kirjoja. Söderström, Porvoo 1850 * Peter Håkanson Syreen : Matkustajat elämän ja kuoleman tiellä tahi todistuksia uskon ja epäuskon erilaisesta voimasta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1850 * Johann Christoph von Schmid : Kuinka Henrikki von Eichenfels oppi Jumalaa tuntemaan : kertomus lapsille ja lastenystäville; suomennos 8:nesta saksalaisesta painoksesta. Widerholm-Stolpe, Helsinki 1864 == Lähteet == * * Luettu 27.1.2010. * 4 sukupolvea Stenroth-sukua : taulu 96 : Tandefeltin perhesuhteet Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1811 syntyneet Luokka:Vuonna 1862 kuolleet
Botby grundskola

Botby grundskola on ruotsinkielinen vuosiluokkien 1–9 peruskoulu, joka sijaitsee Helsingissä Vartiokylän () kaupunginosassa. Koulun rehtorina toimii Janika Wagner ja siellä on noin 500 oppilasta. ==Historia ja edeltäjät== Vuonna 1973 muodostettiin Östra svenska läröverket yhdistämällä kaksi vanhaa ruotsinkielistä yksityistä oppikoulua: Brändö svenska samskolan (per. 1920) ja Botby svenska samskolan (per. 1879 nimellä Privata svenska fruntimmersskolan i Helsingfors, Vartiokylässä vuodesta 1963). Lukioluokat jäivät ensin mainitun tiloihin Kulosaareen (nyk. Brändö gymnasium) ja keskikoululuokat viimeksi mainitun 1966 valmistuneeseen rakennukseen Vartiokylään (Botby högstadieskola). Koulu kunnallistettiin peruskoulu-uudistuksen yhteydessä syksyllä 1977 ja jaettiin erillisiksi lukioksi ja yläasteeksi.Privata svenska fruntimmersskolan i Helsingfors 1879-1900; Forsmans svenska flickskola (Helsingfors) 1900-1910; Nya svenska flickskolan i Helsingfors 1910-1970; Botby svenska samskolan (Helsingfors) 1963-1973; Östra svenska läroverket (Helsingfors) 1973-1977 Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli.Brändö svenska samskola (Helsingfors) 1920-1973; Östra svenska läroverket (Helsingfors) 1973-1977 Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli. 1.8.2011 Botby högstadieskola yhdistettiin sen vieressä toimineen ala-asteen Blomängens lågstadieskolan kanssa Botby grundskolaksi. ==Lähteet== Luokka:Helsingin peruskoulut Luokka:Vartiokylä
William John Burchell

William John Burchell (23. heinäkuuta 1781 Fulham, Lontoo – 23. maaliskuuta 1863 Fulham) oli englantilainen tutkimusmatkailija, luonnontieteilijä ja taiteilija. Burchellin isä oli kasvitieteilijä Matthew Burchell, joka omisti laajan Fulham Nursery -nimisen puutarhan. William Burchell työskenteli Kewin Kuninkaallisessa kasvitieteellisessä puutarhassa. Vuonna 1805 hän purjehti Northumberlandilla Saint Helenalle, ja ryhtyi siellä kauppiaaksi yhdessä William Balcomben (1779–1829) kanssa. Vuoden kuluttua Burchell kyllästyi kumppanuuteen ja sai nimityksen saaren koulumestariksi, ja myöhemmin viralliseksi kasvitieteilijäksi. 1810 hän purjehti tutkimusmatkalle Kapin niemimaalle. Burchell tutki Etelä-Afrikkaa vuosina 1810–1815 ja vaelsi noin 7 000 kilometriä, paljolti ennen tutkimattomia seutuja. Hän keräsi yli 50 000 näytteen kokoelman ja kirjoitti matkastaan kaksiosaisen teoksen Travels in the Interior of Southern Africa (1822 ja 1824). Elokuussa 1815 Burchell purjehti Kate-nimisellä aluksella Sain Helenalle, josta hän saman tien jatkoi purjehdusta Fulhamiin. Hän tutki Brasiliaa 1825–1830 ja keräsi sieltäkin suuren kokoelman näytteitä, muun muassa yli 20 000 hyönteistä. Hänen päiväkirjansa ja matkasta kirjoitetut artikkelit ovat hävinneet, mutta Kewissä säilytetään hänen kenttämuistiinpanojaan. Burchellin afrikkalaisten näytteiden kokoelman sanotaan olevan kaikkien aikojen suurenmoisin. Burchellin tehtyä itsemurhan 1863 pääosa hänen kasvikokoelmastaan sijoitettiin Kewiin ja hyönteiskokoelma Oxfordin yliopiston museoon. Burchell tunnetaan erinomaisen tarkoista muistiinpanoistaan, kuten myös monista piirroksista ja maalauksista. Vuonna 1819 parlamentin alahuone kuulusteli Burchellia Etelä-Afrikan asuttamismahdollisuuksista, eikä varmaankaan ollut sattuma, että 1820 ensimmäiset maahanmuuttajat saapuivat Kapmaahan. Burchell nimesi joitakin uusia eläinlajeja, muun muassa leveähuulisarvikuonon (Ceratotherium simum), kuningastrapin (Ardeotis kori) ja tulilepinkäisen (Laniarius atrococcineus). Hänen nimeämiensä kasvien tieteellisissä nimissä käytetään sen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä Burch.. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Brittiläiset kasvitieteilijät Luokka:Brittiläiset ornitologit Luokka:Brittiläiset tutkimusmatkailijat Luokka:Vuonna 1781 syntyneet Luokka:Vuonna 1863 kuolleet
Vuorilepinkäinen

Vuorilepinkäinen (Laniarius fuelleborni) on kaakkoisiafrikkalainen varpuslintu, joka elää Tansanian, Malawin ja Itä-Sambian vuorilla. Anton Reichenow kuvaili sen holotyypin Usafuasta Nyasajärven pohjoispuolelta Tansaniasta 1900. Lajista tunnetaan kaksi alalajia.IBC Se on nimetty saksalaisen lääkärin Friedrich Füllebornin kunniaksi. == Lähteet == Luokka:Afrikanlepinkäiset
Fredrik Alfred Saxbäck

Fredrik Alfred Saxbäck (1. heinäkuuta 1836 Hattula – 7. helmikuuta 1863 Hyrynsalmi) oli suomalainen runoilija. Saxbäckin vanhemmat olivat kirkkoherra, rovasti Gustaf Adolf Saxbäck ja Eva Sofia Leván. Hän pääsi ylioppilaaksi 1855 Kuopion lukiosta. Saxbäck saapui opiskelemaan Helsingin yliopistoon 1856. Hän teki Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran apurahan turvin runojen ja kansanperinteen keruumatkan Inkerinmaalle. Kesällä 1861 Saxbäck kävi yhdessä J. W. Calamniuksen kanssa tutkimassa Saloisten seudun muinaisjäännöksiä muun muassa Kastellin jätinkirkkoa. Paheneva silmäsairaus ja rintatauti pakotti Saxbäckin lopettamaan opintonsa 1861 ja hän oli sitten jonkin aikaa opettajana Kajaanissa. Saxbäck kirjoitti nimimerkillä -k-k Oulun Wiikko-Sanomiin, Suomettareen ja Joukahainen-lehteen. == Teoksia == * Lehtilöitä matkaltani Inkerissä, teoksessa Niemi, A. R. (toim.): Runonkerääjiemme matkakertomuksia 1830-luvulta 1880-luvulle. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1904. (Saxbäckin matkakertomus runonkeruumatkastaan Inkeriin) == Lähteet == * * * Fredrik Alfred Saxbäckin muistokirjoitus Helsingfors Dagbladissa 2.3.1863 s.1–2 (Historiallinen sanomalehtiarkisto) * J. W. Calamnius : Muinais- tiedustuksia Pohjanperiltä, Saxbäckistä alaviitteessä 62 Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1836 syntyneet Luokka:Vuonna 1863 kuolleet
Nokirastas

Nokirastas (Turdus flavipes) on Etelä-Amerikassa tavattava rastaisiin kuuluva varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Kooltaan nokirastas on noin 22 cm. Koiraan pää, siivet ja rinta ovat väritykseltään mustat. Selän, perän ja vatsan väritys vaihtelee alalajeittain. Eräillä alalajeilla ne ovat mustat, toisilla tumman harmaat. Jalat ovat koiraalla keltaiset ja nokka harmaa. Silmien ympärillä on sekä koiraalla että naaralla kapea keltainen rengas. Nokirastasnaaras on väritykseltään pääosin ruskea. Vatsa on selkää ja päätä vaaleampi. Silmän tumma iiris erottaa lajin kiiltonokirastaasta (Turdus leucops). == Levinneisyys ja elinympäristö == Nokirastaan levinneisyys Etelä- Amerikassa on laikuttainen. Lajia tavataan Kolumbian koillisosista, läntisestä ja eteläisestä Venezuelasta, Guyanasta, Brasiliasta Roraiman osavaltiosta sekä Bahian osavaltiosta etelään Rio Grande do Sulin ja Paraiban osavaltioihin sekä Argentiinan koillisosiin. Nokirastas elää lisäksi Trinidad ja Tobagossa. Lajin elinympäristöä ovat metsät sekä niiden reunamaat sekä kahviplantaasit. Lajin elinympäristöt sijaitsevat yleensä 500-1 500 metrin korkeudella meren pinnasta. == Elintavat == Nokirastaat liikkuvat yleensä yksin tai pareittain. Ne oleskelevat pensaissa ja puiden lehvästön ala- ja keskikerroksissa. Lintu on melko arka ja suhteellisen vaikea nähdä luonnossa. Nokirastaan pesimäkausi kestää toukokuusta heinäkuulle. Pesä sijaitsee kivikossa tai törmässä. Se rakennetaan sammalista ja mudasta. Naaras munii kaksi vaalean sinistä tai vihertävää punaruskeapilkullista munaa. Nokirastaan ravinto koostuu pääasiassa hedelmistä. == Lähteet == Luokka:Rastaat
Heli Pirhonen

Heli Pirhonen (s. 1974 Kitee) on vuoden 1995 Miss Suomi. Missivuoden jälkeen Pirhonen opiskeli Tampereen ammattikorkeakoulussa tradenomiksi. Pirhosen tiedot kilpailun aikaan: 21-vuotias, pituus 175 senttimetriä, paino 57 kilogrammaa, mitat 91-63-92. Lukiossa hän oli Miss Suomi 1994 Henna Meriläisen koulukaveri. Hänen perintöprinsessoikseen vuonna 1995 valittiin Miia Puoskari, Carmen Mäkinen (luopui kruunustaan) sekä Susanne Tasa (edellisen tilalle). Pirhonen on voittanut tractor pullingissa SM-hopeaa ja pronssia. Pirhosen ensimmäinen kihlattu Jani Tähkä kuoli vuonna 2002 ja Pirhonen tapasi vuonna 2011 Jesse-nimisen miehen, jonka kanssa hän kihlautui, muutti avoliittoon vuonna 2013 ja sai esikoispojan vuonna 2014. == Lähteet == Luokka:Miss Suomi -kilpailun voittajat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Konsertiino sellolle ja orkesterille (Prokofjev)

Konsertiino sellolle ja orkesterille g-mollissa (op. 132) on Sergei Prokofjevin kesken jäänyt sellokonsertto vuodelta 1952. Sävellyksen viimeistelivät Mstislav Rostropovitš ja Dmitri Kabalevski.Prokofiev.org: Concertino for Cello and Orchestra, Op 132 == Osat == # Andante mosso # Andante # Allegretto == Kokoonpano == * sello * 2 huilua * 2 oboea * englannintorvi * 2 klarinettia * 2 fagottia * 4 käyrätorvea * 2 trumpettia * 3 pasuunaa * tuuba * patarummut * lyömäsoittimia (tamburiini, pikkurumpu, triangeli, symbaalit, bassorumpu) * celesta * jouset == Lähteet == Luokka:Sergei Prokofjevin konsertot Luokka:Sellokonsertot Luokka:1950-luvun musiikkiteokset
Zakamenskin piiri

Zakamenskin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Burjatian tasavallassa Venäjällä. Piirin pinta-ala on 15 320 neliökilometriä. Asukkaita on 30 200 henkeä (vuonna 2009). Zakamenskin piiri sijaitsee Burjatian lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Tunkan piiriin ja Irkutskin alueeseen, koillisessa Kabanskin ja idässä Džidan piireihin sekä etelässä ja lännessä Mongoliaan. Pinta-alasta 60 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat kulta, volframi, kivihiili sekä erilaiset koru- ja päällystyskivet. Piiriin kuuluu Zakamenskin kaupunki ja 23 maalaiskuntaa: Bajangol, Bortoi, Burgui, Dalahai, Duturul, Hamnei, Haratsai, Holtoson, Hurtaga, Hužir, Jehe-Tsakir, Jengorboi, Mihailovka, Myla, Nurta, Sanaga, Šara-Azarga, Tsagan-Morin, Tsakir, Ulektšin, Ulentui, Ust- Burgaltai ja Utata. Hallinnollinen keskus on Zakamensk, josta on 450 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Ulan-Udeen. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 63 % asukkaista on burjaatteja, 34 % venäläisiä ja 1 % saksalaisia. Piirin väestöstä 43,5 % asuu Zakamenskin kaupungissa. Seudulla on metalli-, polttoaine-, metsä-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Tärkeimmät yritykset ovat kullan ja volframin tuotantoa sekä puunhankintaa- ja jalostusta harjoittava OOO Zakamensk sekä terästä, valurautaa ja pronssia valmistava OOO Liteištšik. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa, viljaa, perunaa ja vihanneksia. Mongolian vastaiselle rajalla rakennetaan Ainek-Golin raja-asemaa, jonka odotetaan avaavan uusia mahdollisuuksia matkailuelinkeinon kehittämiseen. Piirissä toimii ammattikoulu ja kaksi musiikkikoulua. Paikallislehtenä ilmestyy Znamja truda (”Työn lippu”) ja sen burjaatinkielinen liite Ažalai tug. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Zakamenskin piiri Burjatian tasavallan sivustolla *
Tulienkeli

Tulienkeli () on Sergei Prokofjevin viisinäytöksinen ooppera (op. 37). Se on sävelletty vuosina 1919–1927 ja esitetty ensimmäistä kertaa 25. marraskuuta 1954 Pariisin Théâtre des Champs-Elysées'ssa Charles Bruckin johdolla. Libreton oopperaansa teki säveltäjä itse Valeri Brjusovin romaanin pohjalta.Prokofiev.org: The Fiery Angel, Op 37 Prokofjev sävelsi kolmannen sinfoniansa (1928) Tulienkelin musiikin pohjalta.Classical Archives == Orkesterikokoonpano == * 3 huilua * 2 piccoloa * 2 oboeta * englannintorvi * 2 klarinettia * bassoklarinetti * 3 fagottia * kontrafagotti * 4 käyrätorvea * 3 trumpettia * 3 pasuunaa * tuuba * patarummut * lyömäsoittimia (bassorumpu, symbaalit, sotilasrumpu, tamtam, kastanjetit, tamburiini, triangeli, kello) * 2 harppua * jouset == Lähteet == Luokka:Sergei Prokofjevin oopperat Luokka:Venäjänkieliset oopperat Luokka:1920-luvun musiikkiteokset
Hedvig von Numers

Hedvig Constantia Fredrika von Numers, o.s. Ehrenstam (18. lokakuuta 1830 Karlskrona, Ruotsi – 24. syyskuuta 1863 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija joka asui myös jonkin aikaa Suomessa. Hedvig von Numersin isä oli valtioneuvos J. F. Ehrenstam. Hän meni naimisiin 1858 Suomen senaatin protokollasihteeri Karl Johan Oskar von Numersin kanssa ja muutti sitten asumaan Helsinkiin. Von Numersin kirjallinen tuotanto koostui näytelmistä, novelleista ja romaaneista. == Teoksia == * Den orientaliska frågan, huvinäytelmä. Albert Bonniers förlag, 1855 * "Om ett år!": novell, af Hedvig. Bonnier, Stockholm 1856 * På Gröna Lund: scenisk framställning under tal och sång i två akter; svenskt original af H. C. F. Stockholm, Alb. Bonniers förlag, 1856 (kuvaus elämästä kustavilaisena aikana, päähenkilönä Carl Michael Bellman) * Andra tider, andra seder: lustspel med sång i 5 akter. Stockholm 1857 (nimimerkillä X2) * Dikter, af H. F. C.; Helsingfors, Wasenius & Komp. förlag, 1858 * Ett äfventyr i Humlegården: under Carl Israel Hallmans tid, af författaren till "På Gröna Lund". Stockholm: Albert Bonniers förlag, 1859 * Studentens flammor. Åbo: J. W. Lillja, 1860 * Stora verldens lycka: ett äfventyr från "Grefvens tid", af H. C. F., författare till "På Gröna Lund" m.fl. Stockholm: Flodin, 1861 * Andeskådaren: romantisk teckning af Hedvig v. Numers, född Ehrenstam. Stockholm: J. J. Flodins förlag, 1863 * Agatringen af Hedvig von Numers, född Ehrenstam. Stockholm: J. J. Flodins förlag, 1864 * Tre noveller af Hedvig von Numers, född Ehrenstam. Stockholm: J. J. Flodins förlag, 1867 (Sisältö: Hvarföre?, Kusinerna, Papperslappen.) == Lähteet == * (ei arkistoitu) * Projekt Runeberg : Hakusana von Numers, Nordisk familjebook- tietosanakirja (1914) == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1830 syntyneet Luokka:Vuonna 1863 kuolleet
Chike Ohanwe

Chike Ohanwe (s. 21. huhtikuuta 1989) on suomalainen Jussi-palkittu näyttelijä ja Chike-nimellä esiintyvä artisti. Hän on näytellyt muun muassa musikaalielokuvassa Jos rakastat (2010). Hänen isänsä on nigerialainen ja äitinsä suomalainen, kumpikin akateemisesti koulutettuja. Ohanwe asui lapsuutensa Vantaan Jokiniemessä kahden sisaruksensa, siskon ja veljen kanssa. Hän alkoi tehdä teatteria jo 11-vuotiaana vuonna 2000. Hän valmistui syksyllä 2009 Vaskivuoren lukiosta ja kävi, välillä sen keskeyttäen, Teatterikorkeakoulun. Ohanwe palkittiin parhaan miessivuosan Jussilla elokuvasta Aurora (2019). Hän on ensimmäinen tummaihoinen, joka on saanut Jussi-palkinnon. == Filmografia == === Elokuvat === Vuosi Elokuva Rooli 2010 Biisonimafia B1.5 Viivin Poikaystävä 2010 Jos rakastat Toni 2011 Eetu ja Konna (ääni) Konna 2018 Hevi reissu Oula Pieniä suuria valheita Markkanen 2019 Aurora Juha Risto Räppääjä ja pullistelija Scat-naapuri Tottumiskysymys Juha Tarhapäivä sairaanhoitaja 2021 Vinski ja näkymättömyyspulveri opettaja 2022 Napapiirin sankarit 4 sydänlääkäri 2023 Järjettömän paska idea Sampsa 2024 Hevimpi reissu Oula === Televisiosarjat === Vuosi Elokuva Rooli 2008 Salatut elämät pizzakuski 2011 Maailmanparantaja Bashir 2012 Sing along omana itsenään 2015 Koukussa Efe 2017 Syke Duro 2018 Ivalo Drako 2019 Aallonmurtaja Romeo Pientä laittoa poliisi 2020, 2023 Pohjolan laki asianajaja Suhonen 2021 Mister8 Pelle 2022 Kultakala Juhani True Story Suomi Aku === Dubbaukset === == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Jussi-palkinnon saajat Luokka:Elävät henkilöt
Pesäpallon Ykkössarja 1982

Pesäpallon ykkössarja 1982 oli nykyisen Ykköspesiksen toinen kausi. Mestaruussarjan tavoin (Kiri) tämäkin sarja päättyi jyväskyläläisvoittoon Hongikon osoittautuessa parhaaksi. Vimpeli ja Ikaalinen nousivat myös mestaruussarjaan. == Runkosarja == === Pohjoislohko === Joukkue O V T H Juoksut Pts ViV HNU NJ PKP SoJ KoK Vimpelin Veto 10 7 0 3 76-58 14 8-4 6-7 8-5 11-9 5-2 Hongikko 10 6 0 4 73-58 12 6-8 11-3 4-7 3-1 16-6 Nurmon Jymy 10 6 0 4 71-61 12 2-1 5-8 3-5 5-1 26-13 Puurtilan Kisa-Pojat 10 5 0 5 67-67 10 16-11 3-6 3-9 9-4 9-6 Sotkamon Jymy 10 5 0 5 63-46 10 2-6 15-1 10-2 4-2 3-2 Kokkolan Kiri 10 1 0 9 56-116 2 5-12 2-14 3-9 12-8 5-14 === Etelälohko === Joukkue O V T H Juoksut Pts HP KaK ITa UPV RPL IPV Haminan Palloilijat 10 9 1 0 91-38 19 9-4 9-3 8-4 20-7 13-1 Kauhajoen Karhu 10 6 0 4 63-47 12 3-7 3-5 3-1 13-6 18-3 Ikaalisten Tarmo 10 5 1 4 60-55 11 3-3 2-6 7-9 14-5 5-4 Ulvilan Pesä-Veikot 10 5 0 5 64-52 10 6-9 3-5 2-5 5-4 14-4 Riihimäen Pallonlyöjät 10 2 0 8 57-95 4 1-3 2-5 5-14 4-11 9-2 Imatran Pallo-Veikot 2 10 2 0 8 49-97 4 6-10 9-3 9-2 3-9 8-14 == Loppusarja == === Noususarja === Joukkue O V T H Juoksut Pts HNU ViV ITa HP KaK NJ Lp. Hongikko 10 8 0 2 112-70 17 17-2 6-4 12-4 18-13 12-9 1 Vimpelin Veto 10 6 0 4 98-70 14 7-5 6-4 29-2 12-9 12-8 2 Ikaalisten Tarmo 10 6 0 4 62-47 12 12-9 8-3 5-2 4-9 9-2 0 Haminan Palloilijat 10 4 1 5 64-103 11 8-12 10-9 6-5 10-8 10-10 2 Kauhajoen Karhu 10 4 0 6 72-79 9 8-11 5-3 2-6 7-5 8-4 1 Nurmon Jymy 10 1 1 8 52-91 3 3-10 2-15 2-5 6-7 6-3 0 Hongikko, Vimpelin Veto ja Ikaalisten Tarmo nousivat mestaruussarjaan. === Putoamissarja === Joukkue O V T H Juoksut Pts SoJ RPL PKP UPV IPV KoK Lp. Sotkamon Jymy 10 7 1 2 69-55 16 6-6 10-4 5-2 9-5 8-3 1 Riihimäen Pallonlyöjät 10 6 1 3 67-53 14 7-1 15-9 5-2 11-2 4-7 1 Puurtilan Kisa-Pojat 10 5 1 4 91-62 13 11-5 9-4 17-0 5-8 15-5 2 Ulvilan Pesä-Veikot 10 5 0 5 76-65 12 4-5 11-3 10-5 12-6 19-1 2 Imatran Pallo-Veikot 2 10 2 2 6 66-86 6 11-15 3-6 4-4 16-5 9-9 0 Kokkolan Kiri 10 2 1 7 43-91 5 2-5 3-6 1-12 2-11 10-2 0 Sarjasta putosivat Ulvilan Pesä-Veikot, Imatran Pallo-Veikot ja Kokkolan Kiri. Sarjaan nousivat suomensarjan lohkovoittajat Tohmajärven Urheilijat, Kuortaneen Kunto ja Halsuan Toivo. ==Lähteet== * http://mrasilainen.com/sarjat/ottelut/M_1-sarja_1981-2008.xls Miesten 1982 Luokka:Vuoden 1982 pesäpallo
Cyprus Mail

Cyprus Mail on kyproslainen englanninkielinen sanomalehti, joka on perustettu vuonna 1945. Cyprus Mail on saaren vanhin lehti ja sen levikkialueeseen kuuluu koko saari. Lehti ilmestyy päivittäin. == Aiheesta muualla == * Lehden kotisivut Luokka:Kyproslaiset viestimet Luokka:Sanomalehdet
Somaliankaija

Somaliankaija (Poicephalus rufiventris) on itäafrikkalainen papukaija, joka elää Somaliassa, Etiopiassa ja Pohjois-Tansaniassa. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Sen holotyypin kuvaili Eduard Rüppell Shewasta Etiopiasta 1845.IBC == Ulkonäkö == Somaliankaija on hillityn värikäs papukaija. Ihmeellistä siinä on se, että toisin kuin useimmat afrikankaijat, sen sukupuolet eroavat huomattavasti väritykseltään toisistaan. Koiraan vatsa on punainen, naaraan vatsa on harmaa. Suurimmaksi osaksi lintu on harmaa, mutta sillä on vihreä alaperä ja reidet. Nokka on musta ja silmät täysikasvuisilla yksilöillä punaisen ruskeat. Poikasilla ja nuorilla yksilöillä silmät ovat tummat. == Lähteet == Luokka:Afrikankaijat
Kaikki Puumalan puolesta

Kaikki Puumalan puolesta oli 10-osainen tv-sarja, joka esitettiin Yle TV1:ssä vuoden 2008 aikana. Aiheena oli seitsemän miehen yritys pelastaa kriisikuntalistalle joutunut Puumalan kunta. Miehet harjoittelivat pieniä esityksiä, joita he esittivät eri puolilla Puumalaa. Esitykset koottiin yhteen, ja tästä syntyi suurempi teatteriesitys. Näytelmä esitettiin syksyllä 2008 KOM-teatterissa täysille saleille monena peräkkäisenä iltana, ja miesten saapuessa takaisin eteläsavolaiseen kuntaansa monet naapurikunnat halusivat esityksen omiin saleihinsa. Näin myös tapahtui, ja esityksiä näytettiin muun muassa Savonlinnassa, Mikkelissä ja Lappeenrannassa. Puumalasta tuli suositumpi kuin pitkiin aikoihin. Monet matkustivat paikkakunnalle vain päästäkseen käymään kuvauspaikoilla, ja osa ihastui television välityksellä Saimaan puhtauteen ja kirkkauteen. Ohjelmasarja perustui Strix AB:n formaattiin All for One. ==Näyttelijät== * Pasi Partanen * Harri Kautonen * Timo Hagman * Olli-Pekka Hämäläinen * Aki Torniainen * Jukka Summanen * Paavo Valtonen Mukana olivat myös Kom-teatterin johtaja Pekka Milonoff sekä teatteriohjaaja Minna Nurmelin. == Aiheesta muualla == * Kaikki Puumalan puolesta Luokka:Puumala Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset televisiosarjat
Mosambikinkaija

Mosambikinkaija (Poicephalus cryptoxanthus) on itäafrikkalainen papukaija, joka elää Kaakkois-Keniasta Malawiin, Zimbabween, Mosambikiin ja Etelä- Afrikkaan ulottuvalla alueella. Sen holotyypin kuvaili Wilhelm Peters Inhambanesta Mosambikista 1854.IBC == Koko ja ulkonäkö == Ulkonäöltään mosambikinkaija on tyypillinen afrikankaija: sillä on iso pää ja lyhyt pyrstö. Mosambikinkaija on noin 22 cm pitkä ja painaa noin 120-156 grammaa. Väriltään se on suurimmaksi osaksi vihreä. Sen pää ja osa kaulasta on harmaan ruskeaa ja siipien alusilla on keltaista. Toisin kuin esimerkiksi senegalinkaijalla, mosambikinkaijan silmät ovat myös aikuisiällä tummat. Lajin tieteellisen nimen cryptoxanthus-osuus tarkoittaa "piilotettua keltaista" (kreikasta: kryptos = piilotettu, xanthos = keltainen) joka viittaa lajin keltaisiin siivenalusiin. == Lähteet == Luokka:Afrikankaijat
Scott Matzka

Scott Matzka (11. toukokuuta 1978 Port Huron, Michigan, Yhdysvallat – 16. joulukuuta 2018)http://www.eliteprospects.com/player.php?player=10887 oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli keskus- ja laitahyökkääjä. == Ura == Matzka aloitti ammattilaisuransa kaudella 2001–2002, jolloin hän edusti AHL:n Grand Rapids Griffinsiä ja ECHL:n Atlantic City Boardwalk Bulliesia. Kaudeksi 2003–2004 Matzka siirtyi Eurooppaan. Hän pelasi kaksi kautta Saksassa; ensin kausi toisen sarjatason ETC Crimmitschaussa ja sitten kausi kolmannen sarjatason Berliner SC:ssä. Kaudeksi 2005–2006 Matzka siirtyi Tanskan pääsarjan Odense Bulldogsiin, jossa pelasi kolme kautta. Ensimmäisellä kaudellaan Matzka voitti Tanskan cupin ja oli Tanskan liigan paras maalintekijä 28 osumallaan. Toisella kaudellaan Matzka teki toistamiseen 28 maalia ja voitti maalintekijätilaston. Samalla hän teki myös 61 pistettä ja oli koko pistepörssin ensimmäinen. Kaudeksi 2008–2009 hän vaihtoi joukkuetta Tanskassa. Tuon kauden hän pelasi Esbjergissä. Tanskasta Matzka muutti Ruotsiin, kun hän aloitti kauden 2009–2010 Allsvenskanin Örebrossa. Hän pelasi joukkueessa tammikuulle 2010, jolloin hän siirtyi koeajalla SM-liigan Tapparaan. Matzka ei saanut Tapparasta jatkoa koeajan jälkeen vaan siirtyi loppukaudeksi Mestiksen Jokipoikiin. Joukkue voitti keväällä 2010 ensimmäisen Mestiksen mestaruutensa, ja Matzka esiintyi pudotuspeleissä tehokkaasti. Hän teki yhdeksässä ottelussa pisteet 5+7. Jokipojista Matzka siirtyi Britannian pääsarjan Cardiff Devilsiin. Matzka teki Cardiffissa 97 pistettä 62 ottelussa ja oli joukkueensa toiseksi paras pistemies. Kauden jälkeen hän teki sopimuksen Ranskan pääsarjan HC Morzine-Avoriaz’n kanssa. Osapuolet purkivat sopimuksen kuitenkin ennen kauden alkua, sillä Matzka ei saanut raskaana olevalleen vaimolleen vakuutusta. Hän jatkoi näin ollen Cardiff Devilsissä myös kaudella 2011–2012. Kauden jälkeen Matzka ilmoitti lopettavansa uransa. Matzka teki kuitenkin ottelukohtaisen sopimuksen ECHL:n Kalamazoo Wingsin kanssa tammikuussa 2013, kun Kalamazoo kärsi pelaajapulasta. Matzka lopetti uransa tammikuussa 2014. == Yksityiselämä == Matzka sairasti ALS-tautia, joka diagnosoitiin hänellä pian jääkiekkouran päättymisen jälkeen. Matzka perusti vaimonsa kanssa järjestön tarjoamaan vertaistukea muille sairaudesta kärsiville. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Isoafrikankaija

Isoafrikankaija (Poicephalus robustus) on afrikkalainen papukaijalaji, jota tavataan Etelä-Afrikan itäosissa. Se elää pääosin KwaZulu-Natalin ja Itä-Kapin provinssissa. Pieni noin 60–80 yksilöä käsittävä populaatio on lisäksi Limpopossa. Lajin holotyypin kuvaili Johann Friedrich Gmelin Kapin niemimaalta vuonna 1788.IBC Isoafrikankaija lajimääritelmä tehtiin uudestaan vuonna 2017, kun siitä erotettiin omaksi lajikseen Poicephalus robustus. Suurimmaksi osaksi isoafrikankaija on vihreä. Naaralla on punaista tai oranssia väriä otsassa. Selkä ja siivet ovat tummanvihreät, ja oranssia tai punaista löytyy reisistä ja siipien itäosasta. Pyrstö on musta tai ruskea. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kruger Park Birds and Birding: Cape Parrot ( Poicephalus robustus) * Kruger Times: Cape Parrot Count , South Africa's Only Endemic Parrot * Percy FitzPatrick Institute of African Ornithology, South Africa: The Cape Parrot Poicephalus robustus is endemic to South Africa * The Conservation and Protection of Endangered Species: (C.A.P.E.S): Cape Parrot, Breeding Parrots, Cape Parrot South Africa, Poicephalus Parrots Luokka:Afrikankaijat Luokka:Uhanalaiset linnut
Henna Meriläinen

Henna Meriläinen (s. 1975 Tohmajärvi) on Miss Suomi 1994. Hän oli kilpailujen aikaan 19-vuotias, Meriläisen mitat olivat 175 cm, 56 kg, 92-65-92. Kilpailut käytiin 12. helmikuuta 1994 Tampereella, Hotelli Ilveksessä. Juontajana toimi laulaja Mikko Alatalo. Kilpailuja pidettiin lämminhenkisinä. Yhtenä tuomareista toimi Anna-Liisa Tilus (Miss Suomi 1984). Kaikki 12 kilpailijaa olivat tasaväkisiä. Meriläinen oli missivuonnaan ylioppilas ja Miss Suomi 1995 Heli Pirhosen koulukaveri. Hänen perintöprinsessoikseen valittiin vuonna 1994 Petra von Hellens ja Marja Vuoristo. Missivuotensa päätyttyä Meriläinen kertoi suunnittelevansa psykologian opintoja yliopistossa. Vuonna 1994 Animalia palkitsi Meriläisen yhtenä kolmesta missistä turkisten vastustamisesta. == Yksityiselämä == Meriläisen pitkäaikainen avoliitto päättyi 2008, kun hän aloitti seurustelun Veikka Gustafssonin kanssaIltalehti.fi (2.7.2009): Missi- Hennalle ja Veikka Gustafssonille vauva?. Meriläinen ja Gustafsson avioituivat vuonna 2014 ja heillä on kaksi yhteistä lasta. Suhde päättyi avioeroon vuonna 2018. == Lähteet == Luokka: Miss Suomi -kilpailun voittajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaunis kotkan käsi

Kaunis kotkan käsi on Viikatteen ensimmäinen single albumilta Surut pois ja kukka rintaan. Nimikkokappaleen lisäksi single sisältää kappaleet "Rauta- airot" ja "Lyhdyn nään syttyvän", joista jälkimmäinen ei esiinny albumilla. Kappale "Rauta-airot" on suomennettu cover-versio Motörheadin kappaleesta "Iron Horse/Born to Lose". Lisäksi kappaleen "Lyhdyn nään syttyvän" on alun perin esittänyt Topi Sorsakoski & Agents. Single oli Suomen virallisella singlelistalla yhteensä viisi viikkoa sijoittuen parhaimmillaan neljänneksi. ==Kappaleet== # # # ==Kokoonpano== * Kaarle Viikate (oik. Kalle Virtanen) – laulu, kielisoittimet * Simeoni Viikate (oik. Simo Kairistola) – lyömäsoittimet ==Aiheesta muualla== * Luokka:Viikatteen kappaleet Luokka:Vuoden 2003 kappaleet
Beata Sofia Gyldén

Beata Sofia Gyldén o.s. Wrede af Elimä (5. joulukuuta 1804 Anjala – 5. kesäkuuta 1864 Jena, Saksa) oli ruotsiksi kirjoittanut suomalainen runoilija. Gyldénin vanhemmat olivat vapaaherra, everstiluutnantti Gustaf Wrede af Elimä ja Fredrika Lovisa Georg-Fredrikintytär Tigerstedt. Hän meni 1837 naimisiin Nils Abraham Gyldénin kanssa josta tuli 1847 Helsingin yliopiston kreikan kirjallisuuden professori. Heidän poikansa Johan August Hugo Gyldén (1841–1896) oli Ruotsin tiedeakatemian astronomi ja Tukholman observatorion johtaja. Gyldén julkaisi runojaan vuonna 1853 ilmestyneessä albumissa Insjövågen jossa kirjoittajat esiintyivät yhteisen Fruntimmer nimimerkin takana. Muita albumiin kirjoittajia olivat ainakin Sara Karolina Gadolin (o.s. Ekman, 1800–1875) ja oululainen Lucina Constantia Ingeborg Wallenius (1832–1913). Albumi sai nuivan vastaanoton Helsingin lehtien palstoilla ja tekijöitä syytettiin jopa itsekritiikin puutteesta. == Lähteet == * * Saran sisaret – Naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa 1800-luvulta 1900-luvun alkuun : Varhaisia kalenterikirjailijoita Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1804 syntyneet Luokka:Vuonna 1864 kuolleet
Kongonkaija

Kongonkaija (Poicephalus gulielmi) on afrikkalainen papukaija, joka elää päiväntasaajan seudulla Liberiasta Kamerunin ja Pohjois-Angolan kautta Keniaan ja Tansaniaan ulottuvalla alueella. Sen holotyypin kuvaili William Jardine Kongojoelta vuonna 1849. Lajista tunnetaan kolme alalajia.IBC == Koko ja ulkonäkö == Kongonkaija on isomman puoleinen Poicephalus-suvun edustaja, ollen noin 28 cm pitkä ja painaen noin 200-230 grammaa. Kongonkaija on mielenkiintoisen värinen: sen vihreä höyhenpuku näyttää kimmeltävän valossa, ja siivissä on selkeästi erottuvaa suomukuviota vihreän ja mustan värin vaihdellessa sulissa. Silmän ympärillä on vaalea höyhenetön alue, ja silmän väri vaihtelee tummasta ruskeaan. Alalajista ja iästä riippuen linnulla voi olla oransseja tai punaisia kuvioita otsassa, siipitaipeessa ja jalkahöyhenten päässä. Sukupuolten välillä selkeitä ulkoisia eroja ei ole. == Lähteet == Luokka:Afrikankaijat
Gustaf Edvard Ingelius

Gustaf Edvard Ingelius (18. maaliskuuta 1818 Turku – 14. marraskuuta 1864 Pariisi, Ranska) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja kulttuurihistorioitsija. Ingeliuksen vanhemmat olivat Merikarvian kirkkoherra Gustaf Johan Ingelius ja hänen ensimmäinen vaimonsa Anna Maria Geitlin. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja lukiota päästen ylioppilaaksi vuonna 1836. Ingelius valmistui filosofian kandidaatiksi 1842, maisteriksi 1844, lisensiaatiksi 1849 ja tohtoriksi 1850. Ingelius toimi Helsingin yliopiston kirjastossa ylimääräisenä amanuenssina 1842–1846, vakinaisena amanuenssina 1846–1854, varakirjastonhoitajana 1854–1862 ja kirjastonhoitajana vuodesta 1862. Hän oli myös Helsingin yksityislyseon opettajana 1849–1852. == Teoksia == * De statu Galliae transalpinae politico et sociali usque ad tempora C. Jul. Caesaris, väitöskirja. 1850 * Froissart som krönikeskrifvare, väitöskirja. 1854 * Om medeltidens skådespel och deras fortgång till sednare tider, väitöskirja. 1861 == Lähteet == * * Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640-1917, osa H-O * Luettu 27.1.2010. == Aiheesta muualla == * Vapaasti ladattavia Gustaf Edvard Ingeliuksen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta Luokka:Suomalaiset kirjastonhoitajat Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1864 kuolleet
Karl Klindworth

Karl Ludwig Klindworth (25. syyskuuta 1830 Hannover – 27. heinäkuuta 1916 Stolpe, Saksa) oli saksalainen pianisti, pianopedagogi ja kapellimestari, joka opiskeli muun muassa Franz Lisztin johdolla. Musiikinopiskelunsa hän aloitti viulistina, mutta siirtyi sittemmin pianistiksi. Hänen intohimonsa oli oopperoiden sovittaminen ja soittaminen pianolla. Koska Klindworth ei päässyt Louis Spohrin viuluoppilaaksi, hän pestautui kiertävän teatteriseurueen kapellimestariksi 17-vuotiaana.The New Grove dictionary of music and musicians, Grove 2001, ISBN 0-333-60800-3 ja ISBN 1-56159-239-0. Vuonna 1852 Klindworth tapasi Lisztin, joka otti hänet oppilaakseen. Klindworth siirtyi Weimariin, jossa hänen opiskelutovereitaan olivat Hans von Bülow, Peter Cornelius, William Mason ja Joachim Raff. Weimarissa hän tapasi myös Joseph Joachimin, Eduard Reményin sekä Johannes Brahmsin ja Hector Berliozin. Klindworth aloitti opetustyönsä Lontoossa, jossa hän toimi arvostettuna opettajana 1854–1868. Vastaperustetun Moskovan konservatorion johtaja Nikolai Rubinstein houkutteli Klindworthin opettajaksi Moskovaan 1868. Tässä virassa hän toimi seuraavat 14 vuotta. Rubinsteinin kuoltua 1882 Klindworth palasi Saksaan Berliinin filharmonisen orkesterin kapellimestariksi vuorotellen Joachimin ja Franz Wüllnerin kanssa. Vuonna 1884 hän perusti Berliiniin pianokoulun, joka 1893 yhdistyi Xaver Scharwenkan pianokoulun kanssa. Näin syntyi Klindworth-Scharwenka-konservatorio. Klindworth oli myös merkittävä pianomusiikin julkaisija ja sovittaja. Tunnetuimpia ovat hänen Wagnerin oopperoista tekemänsä pianosovitukset. Kehotus niiden tekemiseen tuli säveltäjältä itseltään. Wagneriin Klindworth tutustui Lontoossa huhtikuussa 1855. ==Sävellyksiä== * Concert-Polonaise * Polonaise-Fantasie ==Kirjallinen tuotanto== * Elementarische Klavier-Schule, 1903 ==Nuottijulkaisut== * Johann Sebastian Bach: Das wohltemperierte Klavier, 1894 * Felix Mendelssohn Bartholdy: Lieder ohne Worte, 1898 * Franz Schubert: Suuri C-duuri sinfonia kahdelle pianolle * Pjotr Tšaikovski: Francesca da Rimini soolopianolle, 1880 * Wolfgang Amadeus Mozart: Requiem pianolle nelikätisesti, 1874 ==Oppilaita== * Ingeborg Hymander * Sergei Ljapunov ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset pianistit Luokka:Saksalaiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1830 syntyneet Luokka:Vuonna 1916 kuolleet
Huancayo

Huancayo on Junínin alueen pääkaupunki Perussa. Vuonna 2007 siellä oli noin 323 000 asukasta.Peru:Agglomerations & Cities Citypopulation Se sijaitsee Andien vuoristossa noin 3250 metrin korkeudessa. Huancayo on Perun Andien keskiosan keskeinen kaupunki. Siellä toimii kolme yliopistoa: Universidad Peruana Los Andes (UPLA), Universidad Nacional del Centro del Peru (UNCP) ja Universidad Continental de Ciencias e Ingenieria (UCCI). Universidades de Provincia Universidaded Peru Huancayon seudun alkuperäisväestöä ovat huanca- intiaanit. Ensimmäisen Andien alueen espanjalaisen pääkaupungin Jaujan perusti Pizarro 45 km pohjoiseen Huancayosta Huancat vastaanottivat espanjalaiset vapauttajinaan ja tuhansia huancasotureita liittyi espanjalaisten valloitusretkeen Cuscoon. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Perun kaupungit
Pesäpallon miesten Suomen Cup 1982

Vuonna 1982 Ylivieskan Kuula voitti Pesäpallon Suomen Cupin voitettuaan finaalissa Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat 10-4. Ylivieskan Kuulan joukkueessa pelasivat: Erkki Seppälä, takakenttä; Kari Haapakoski, polttolinja; Veijo Saukkonen, etukenttä; Sakari Haapakoski, lukkari; Samuli Haapakoski, polttolinja; Erkki Jämsä, takakenttä; Mauri Koskela, etukenttä; Juha Keskinen, polttolinja; Osmo Röntynen, polttolinja; Ossi Rapo, etukenttä, pelinjohtaja; Esa Ihalainen, polttolinja; Jukka Sydänmetsä, polttolinja; Pekka Pieskä, takakenttä.. Pesäpalloliitto. Web Archive. ==Lähteet== Luokka:Pesäpallo cup-kaudet Luokka:Vuoden 1982 pesäpallo
Huacho

Huacho on Liman alueen pääkaupunki Perussa. Vuonna 2007 siellä oli noin 54 000 asukasta.Peru:Agglomerations & Cities Citypopulation Se sijaitsee Panamericana-valtatien varrella noin 150 km pääkaupunki Limasta pohjoiseen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Perun kaupungit
Seitsemännessä taivaassa (vuoden 1927 elokuva)

Seitsemännessä taivaassa on vuonna 1927 ensi-iltansa saanut Frank Borzagen ohjaama elokuva. Seitsemännessä taivaassa oli yksi mykkäelokuvan viimeisten vuosien suosituimmista rakkaustarinoista.Deming Elokuvalle myönnettiin kolme Oscar-palkintoa: ohjaus, naispääosa ja sovitettu käsikirjoitus. ==Tarina== Chico on köyhä viemärityöntekijä. Hän tapaa eräänä päivä Dianen, joka pakenee poliisia ja rikollisia. Chico piilottaa hänet ja he rakastuvat. He menevät naimisiin ja elävät onnellisina köyhyydestä huolimatta, kunnes Chico kutsutaan ensimmäiseen maailmansotaan. Diane saa kuulla, että Chico on kuollut rintamalla. Dianen maailma sortuu. Chico ei kuitenkaan ole kuollut, hän palaa Dianen luo sokeutuneena. ===Rooleissa=== == Kuvaukset == Samaan aikaan kun Borzage kuvasi elokuvaa, F. W. Murnau kuvasi Auringonnousua viereisellä näyttämöllä samalle elokuvayhtiölle – elokuvilla oli jopa sama naispääosan esittäjä Janet Gaynor, joka sukkuloi elokuvien kuvausten välillä. Murnaulla oli suuri vaikutus Borzagen ohjaustyylin, ja Auringonnousu ja Seitsemännessä taivaassa ovatkin visuaalisesti hyvin samankaltaisia.McElhaney == Palkinnot == Elokuva voitti kolme Oscar-palkintoa: * Parhaan ohjauksen Oscar-palkinto: Frank Borzage * Parhaan naispääosan Oscar-palkinto: Janet Gaynor (tästä sekä Auringonnoususta ja Kadun enkelistä) * Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinto: Benjamin Glazer Se oli lisäksi ehdolla parhaasta elokuvasta ja lavastuksesta (Harry Oliver). ==Lähteet== * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Mykkäelokuvasivusto Luokka:Vuoden 1927 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mykkäelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Frank Borzagen ohjaamat elokuvat Luokka:Parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan naispääosan Oscar- palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar- palkinnon saaneet elokuvat