Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä

Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä == Presidenttiys toimikausineen == === Tasavallan presidentteinä toimineiden ikä-, toimi- ja eläkevuodet === Presidentti Synnyinaika (v, pvm.) Synnyin- paikka Kauden alku Ikä kauden alussa Kauden loppu Ikä kauden lopussa Presidentti- kauden pituus Eläkeajan pituus Elinikä Kuolin- aika (v, pvm.) Kuolin- paikka 1865, 28. tammikuuta Suomussalmi 1919, 25. heinäkuuta 1925, 2. maaliskuutaVuoden 1919 hallitusmuodon 23 §:n 5 momentin mukaan hallitusmuodossa säädetyn määräpäivän sattuessa pyhäpäiväksi oli seuraava arkipäivä pidettävä määräpäivänä. Tätä oli sovellettava vuosina 1925 ja 1931, jolloin maaliskuun 1. päivä sattui sunnuntaiksi. Ståhlbergin ainoan toimikauden alkuajankohta oli hallitusmuodon voimaantulosta johtuen säädettyä myöhemmin, ei ollut ehdolla seuraavalle kaudelle, mutta myöhemmin kolmesti tulematta valituksi. 1952, 22. syyskuuta Helsinki 1883, 31. toukokuuta Kurkijoki 1925, 2. maaliskuuta 1931, 2. maaliskuuta 6 v ( vrk) Relanderilla oli yksi toimikausi, ei ollut ehdolla toiselle kaudelle. 1942, 9. helmikuuta Helsinki 1861, 15. joulukuuta Sääksmäki 1931, 2. maaliskuuta 1937, 1. maaliskuuta 6 v ( vrk) Svinhufvudilla oli yksi toimikausi, ei valittu toiselle kaudelle. 1944, 29. helmikuuta Luumäki 1873, 10. huhtikuuta Ylivieska 1937, 1. maaliskuuta 1940, 19. joulukuuta Kalliolla oli yksi toimikausi, jonka aikana ilmoitti erostaan, mutta hän kuoli ennen eron voimaanastumista. kuoli toimessa 1940, 19. joulukuuta Helsinki 1889, 3. helmikuuta Huittinen 1940, 19. joulukuuta 1944, 1. elokuuta Rytillä oli kaksi toimikautta, ensimmäinen oli Kallion aloittaman kauden loppuosa kestäen noin kaksi vuotta, johon valittiin vuonna 1937 valittujen valitsijamiesten suorittamalla vaalilla ja presidenttiyden oli virallisesti tarkoitus alkaa vasta toimeenastumistilaisuudessa, mutta alkoikin jo Kallion kuollessa; toiselle toimikaudelle valittiin myös 1937 valittujen valitsijamiesten suorittamalla vaalilla normaalia lyhyemmäksi, nyt tasan kahden vuoden toimikaudeksi, joka päättyi eroon.Koska muulloin vai onko vietetty saman tyyppisiä juhlamenoja tasavallan... Kysy.fi, Helsingin kaupunginkirjasto 1956, 25. lokakuuta Helsinki 1867, 4. kesäkuuta Askainen 1944, 4. elokuuta 1946, 4. maaliskuuta Mannerheimilla oli yksi, eduskunnan poikkeuslailla säätämä toimikausi, jonka aikana erosi. 1951, 27. tammikuuta Lausanne, Sveitsi 1870, 27. marraskuuta Koski Hl. 1946, 11. maaliskuuta 1956, 1. maaliskuuta Paasikivellä oli kaksi toimikautta, joista ensimmäinen oli Mannerheimin aloittaman kauden loppuosa, oli ehdolla (vasta valitsijamiesten kokoonnuttua äänestämään) kolmannelle kaudelle tulematta valituksi. vrk 1956, 14. joulukuuta Helsinki 1900, 3. syyskuuta Pielavesi 1956, 1. maaliskuuta 1982, 27. tammikuuta Kekkosella oli neljä toimikautta, kolmatta jatkettiin eduskunnan säätämällä poikkeuslailla neljällä vuodella ja neljäs toimikausi päättyi eroon. 1986, 31. elokuuta Helsinki 1923, 25. marraskuuta Turku 1982, 27. tammikuuta 1994, 1. maaliskuuta Koivistolla oli kaksi toimikautta, joista ensimmäisen alkuajankohta oli Kekkosen erosta johtuen normaalia aiemmin. 2017, 12. toukokuuta Helsinki 1937, 23. kesäkuuta Viipuri 1994, 1. maaliskuuta 2000, 1. maaliskuuta 6 v ( vrk) Ahtisaarella oli yksi toimikausi, ei ollut ehdolla toiselle kaudelle. 2023, 16. lokakuuta Helsinki 1943, 24. joulukuuta Helsinki 2000, 1. maaliskuuta 2012, 1. maaliskuuta 12 v Halosella oli kaksi toimikautta, jotka perustuslain mukaan ensimmäistä kertaa muodostuivat maksimiksi käytännössä. , ( vrk) 1948, 24. elokuuta Salo 2012, 1. maaliskuuta 2024, 1. maaliskuuta 12 v Niinistöllä oli kaksi toimikautta. , ( vrk) 1968, 1. huhtikuuta Helsinki 2024, 1. maaliskuuta toimessa toimessa , ( vrk) Stubbin ensimmäinen toimikausi on menossa. toimessa tilanne tänään === Samaan aikaan elossa olleet presidentit === Presidentti/presidentit Tasavallan presidentti Lkm. yht. Alkuajankohta Tapahtuma Loppuajankohta Tapahtuma 1 1919, 26. heinäkuuta Ståhlbergin astuessa toimeen 1925, 2. maaliskuuta Relanderin astuessa toimeen 2 1925, 2. maaliskuuta Relanderin astuessa toimeen 1931, 2. maaliskuuta Svinhufvudin astuessa toimeen 3 1931, 2. maaliskuuta Svinhufvudin astuessa toimeen 1937, 1. maaliskuuta Kallion astuessa toimeen Valtionhoitajana toimineet olivat protokollassa heti tasavallan presidentin jälkeen, ennen (muita) tasavallan presidentteinä toimineita. 4 1937, 1. maaliskuuta Kallion astuessa toimeen 1940, 19. joulukuuta Kallion kuolema 4 1940, 19. joulukuuta Rytin tullessa toimeen 1942, 9. helmikuuta Relanderin kuolema 3 1942, 9. helmikuuta Relanderin kuolema 1944, 29. helmikuuta Svinhufvudin kuolema 2 1944, 29. helmikuuta Svinhufvudin kuolema 1944, 4. elokuuta Mannerheimin astuessa toimeen 3 1944, 4. elokuuta Mannerheimin astuessa toimeen 1946, 11. maaliskuuta Paasikiven astuessa toimeen 4 1946, 11. maaliskuuta Paasikiven astuessa toimeen 1951, 27. tammikuuta Mannerheimin kuolema 3 1951, 27. tammikuuta Mannerheimin kuolema 1952, 22. syyskuuta Ståhlbergin kuolema 2 1952, 22. syyskuuta Ståhlbergin kuolema 1956, 1. maaliskuuta Kekkosen astuessa toimeen 3 1956, 1. maaliskuuta Kekkosen astuessa toimeen 1956, 25. lokakuuta Rytin kuolema 2 1956, 25. lokakuuta Rytin kuolema 1956, 14. joulukuuta Paasikiven kuolema 1 1956, 14. joulukuuta Paasikiven kuolema 1982, 27. tammikuuta Koiviston astuessa toimeen 2 1982, 27. tammikuuta Koiviston astuessa toimeen 1986, 31. elokuuta Kekkosen kuolema 1 1986, 31. elokuuta Kekkosen kuolema 1994, 1. maaliskuuta Ahtisaaren astuessa toimeen 2 1994, 1. maaliskuuta Ahtisaaren astuessa toimeen 2000, 1. maaliskuuta Halosen astuessa toimeen 3 2000, 1. maaliskuuta Halosen astuessa toimeen 2012, 1. maaliskuuta Niinistön astuessa toimeen 4 2012, 1. maaliskuuta Niinistön astuessa toimeen 2017, 12. toukokuuta Koiviston kuolema 3 2017, 12. toukokuuta Koiviston kuolema 2023, 16. lokakuuta Ahtisaaren kuolema 2 2023, 16. lokakuuta Ahtisaaren kuolema 2024, 1. maaliskuuta Stubbin astuessa toimeen 3 2024, 1. maaliskuuta Stubbin astuessa toimeen tilanne tänään Toimikauden alkaminen Nykyisen perustuslain mukaan tasavallan presidentti ryhtyy toimeensa valitsemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.Suomen perustuslaki 55 § Finlex Vuosina 1919–2000 voimassa olleen hallitusmuodon mukaan presidentti astui toimeensa vaalia seuraavan maaliskuun 1. päivänä tai jos se sattui pyhäpäiväksi, sitä seuraavana arkipäivänä.Suomen Hallitusmuoto (1919). Huomautukset === Presidentit, jotka ovat eronneet kesken toimikauttaan === * Risto Ryti erosi vuonna 1944. * Gustaf Mannerheim erosi vuonna 1946.Presidentiksi Neuvostoliiton suurhyökkäyksen jälkeen Elävä arkisto, Yleisradio * Urho Kekkonen erosi vuonna 1981.Kekkonen eroaa Elävä arkisto, Yleisradio === Presidentti, joka on kuollut toimikautensa aikana === * Kyösti Kallio kuoli 1940, vajaata kuukautta aiemmin hän oli ilmoittanut eroavansa huonoon terveyteensä vedotenKyösti Kallio kuolee, presidentiksi Risto Ryti Elävä arkisto, Yleisradio ja hänen toimensa tasavallan presidenttinä oli virallisesti tarkoitus päättyä seuraajakseen valitun Risto Rytin toimeenastumistilaisuudessa === Presidenttien antama juhlallinen vakuutus === Luettelo niistä päivistä, jolloin presidentit ovat antaneet juhlallisen vakuutuksen eduskunnan edessä ensimmäisen toimikautensa alussa. Presidentti Vuosi Päivämäärä Viikonpäivä Huomautus 1919 26. heinäkuuta 1919 Valtiopäivät 1919, osa pöytäkirjat I, sivut 1085–1086. lauantai Eduskunta toimitti presidentin vaalin perjantaina 25. heinäkuuta 1919.Valtiopäivät 1919, osa pöytäkirjat I, sivut 1083–1084. 1925 2. maaliskuuta 1925 Valtiopäivät 1925, osa pöytäkirjat I, sivut 313–316. maanantai 1931 2. maaliskuuta 1931 Valtiopäivät 1931, osa pöytäkirjat I, sivut 127–132. maanantai 1937 1. maaliskuuta 1937 Valtiopäivät 1937, osa pöytäkirjat I, sivut 305–310. maanantai 1940 21. joulukuuta 1940 Valtiopäivät 1940, osa pöytäkirjat II, sivut 1793–1799. lauantai 1944 4. elokuuta 1944 Valtiopäivät 1944, osa pöytäkirjat I, sivut 533–534. perjantai Laki vahvistettiin 4. elokuuta 1944. 1946 11. maaliskuuta 1946 Valtiopäivät 1946, osa pöytäkirjat I, sivut 279–282. maanantai Eduskunta toimitti presidentin vaalin lauantaina 9. maaliskuuta 1946.Valtiopäivät 1946, osa pöytäkirjat I, sivut 277–278. 1956 1. maaliskuuta 1956 Valtiopäivät 1956, osa pöytäkirjat I, sivut 119–125. torstai 1982 27. tammikuuta 1982 Vuoden 1981 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 4, sivut 3655–3659. keskiviikko 1994 1. maaliskuuta 1994 Vuoden 1994 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 1, sivut 195–202. tiistai 2000 1. maaliskuuta 2000 Vuoden 2000 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 1, sivut 497–505 keskiviikko 2012 1. maaliskuuta 2012 torstai 2024 1. maaliskuuta 2024 perjantai ;Lähteet == Presidenttien valinnat == === Presidentit, jotka on valittu toimeensa useamman kuin yhden kerran === * Risto Ryti valittiin vuonna 1943 toiselle kaudelle. * J. K. Paasikivi valittiin vuonna 1950 toiselle kaudelle. * Urho Kekkonen valittiin uudelleen presidentiksi vuosina 1962, 1968 ja 1978. * Mauno Koivisto valittiin vuonna 1988 toiselle kaudelle. * Tarja Halonen valittiin vuonna 2006 toiselle kaudelle. * Sauli Niinistö valittiin vuonna 2018 toiselle kaudelle. === Presidentit, jotka ovat hävinneet vaalin tasavallan presidenttinä === * P. E. Svinhufvud hävisi 1937 Kyösti Kalliolle 73 valitsijamiesäänellä. * J. K. Paasikivi sai 1956 84 ääntä toisella kierroksella, vaikka vielä sitä ennen ei ollut suostunut käytännössä ehdokkaaksi. === Presidentti, joka on ollut ehdolla presidenttikautensa jälkeen === * K. J. Ståhlberg oli ehdolla vuosina 1931, 1937 ja 1946 tulematta kuitenkaan valituksi. === Presidentit, jotka ovat olleet ehdolla myös ennen kuin heistä tuli presidentti === * Gustaf Mannerheim (1919) * Lauri Kristian Relander (1919) * Risto Ryti (1925) * Kyösti Kallio (1931) * Urho Kekkonen (1950) * Sauli Niinistö (2006) === Presidentit, jotka on valittu puolueisiin sitoutumattomina ehdokkaina === * 1944: Gustaf Mannerheim * 2018: Sauli Niinistö valittiin toiselle kaudelle valitsijayhdistyksen ehdokkaana === Presidentit, jotka on valinnut eduskunta === * 1919: K. J. Ståhlberg valittiin Suomen ensimmäiseksi presidentiksiEnsimmäinen presidentti astuu toimeensa 1919 Elävä arkisto, Yleisradio * 1946: J. K. Paasikivi valittiin presidentiksi Mannerheimin erottua toimesta tämän kauden loppuosaksi eduskunnassa sotatilan takia.Kokenut J. K. Paasikivi luovi vaikeat kaudet Elävä arkisto, Yleisradio === Presidentit, joiden toimikausi on säädetty poikkeuslailla === * 1944: Gustaf Mannerheim määrättiin Risto Rytin seuraajaksi eduskunnan yksimielisesti säätämällä poikkeuslailla. * 1973: Urho Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin neljällä vuodella poikkeuslailla.Kekkosen hyväksi poikkeuslaki Elävä arkisto, Yleisradio === Presidentit, jotka ovat tulleet valituksi, vaikka ovat saaneet ensimmäisellä tai toisella kierroksella vähemmän ääniä kuin toinen ehdokas === * Lauri Kristian Relander sai 1925 toisella kierroksella 97 valitsijamiesääntä ja Risto Ryti 104. Kolmannella kierroksella Relander sai 172 ja Ryti 109 ääntä * P. E. Svinhufvud sai 1931 ensimmäisellä kierroksella 88 valitsijamiesääntä ja Väinö Tanner 90. Toisella kierroksella Svinhufvud sai 98 ääntä ja K. J. Ståhlberg 149 ääntä; Tanner ei saanut yhtään ääntä. Kolmannella kierroksella Svinhufvud sai 151 ja Ståhlberg 149 ääntä * Kyösti Kallio sai 1937 ensimmäisellä kierroksella 56 ääntä, P. E. Svinhufvud 94 ääntä ja K. J. Ståhlberg 150 ääntä. Toisella kierroksella Kallio sai 177, Svinhufvud 104 ja Ståhlberg 19 ääntä * Urho Kekkonen sai 1956 toisella kierroksella 102 ääntä ja K.-A. Fagerholm 114 ääntä. Kolmannella kierroksella Kekkonen sai 151 ääntä ja Fagerholm 149 ääntä. === Presidenteiksi valituiksi tulleet ehdokkaina puolueen mukaan === Vaali Presidentti Ehdokkaaksi asettanut puolue tai ryhmä/ehdokkaaksi asettaneet puolueet tai ryhmät Äänimäärä 1919 Kansallinen Edistyspuolue kansaned. 143 1925 Maalaisliitto valitsijam. 172 1931 Kansallinen Kokoomuspuolue valitsijam. 151 1937 Maalaisliitto valitsijam. 177 1940 Kansallinen Edistyspuolue valitsijam. 288 1943 Kansallinen Edistyspuolue valitsijam. 269 1946 Kansallinen Kokoomuspuolue kansaned. 159 1950 Kansallinen Kokoomuspuolue, Kansallinen Edistyspuolue, Itsenäinen Keskiluokka, Pienviljelijäin puolue, Ruotsalainen kansanpuolue, Ruotsalainen vapaamielinen puolue valitsijam. 171 1956 Maalaisliitto valitsijam. 151 1962 Maalaisliitto, Ruotsalainen kansanpuolue, Suomen Kansanpuolue valitsijam. 199 1968 Keskustapuolue, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto valitsijam. 201 1978 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Keskustapuolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Kansallinen Kokoomus, Ruotsalainen kansanpuolue, Liberaalinen Kansanpuolue, Sosialistinen Työväenpuolue, Suomen Yksityisyrittäjäin Puolue, Åländsk Samling valitsijam. 259 1982 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue valitsijam. 167 1988 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Suomen Maaseudun Puolue, Pro Koivisto, Åländsk Samling valitsijam. 189 1994 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 1 723 485 2000 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 1 644 532 2006 Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Vasemmistoliitto 1 630 980 2012 Kansallinen Kokoomus 1 802 328 2018 valitsijayhdistys, Kansallinen Kokoomus, Suomen Kristillisdemokraatit 1 874 331 2024 Kansallinen Kokoomus 1 575 211 == Presidenttien nimet == === Presidenttien entiset nimet === * Kaarlo Juho Ståhlberg oli ristimänimeltään Carl Johan StåhlbergEdustajamatrikkeli, K. J. Ståhlberg * Lauri Kristian Relander oli ristimänimeltään Lars Kristian RelanderEdustajamatrikkeli, L. Kr. Relander * Kyösti Kallio oli ristimänimeltään Gustaf KalliokangasEdustajamatrikkeli, Kyösti Kallio * Juho Kusti Paasikiven nimi oli vuoteen 1887 Johan Gustaf Hellstén.Edustajamatrikkeli, J. K. Paasikivi === Presidenteistä käytetyt lempinimet === * Lauri Kristian Relander: Reissu- Lassehttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g;=1&ag;=1&t;=&a;=46 ”Reissu-Lassesta” presidentti Ylen elävä arkisto, Reissu- Lassihttps://kansallisbiografia.fi/kansallisbiografia/henkilo/628 Kansallisbiografia, Relander, Lauri Kristian (1883 - 1942), Reslander * P. E. Svinhufvud: Ukko-Pekkahttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g;=1&ag;=6&t;=250 Pehr Evind Svinhufvud - Ukko-Pekka Ylen elävä arkisto * Gustaf Mannerheim: Marskihttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g;=4&ag;=28&t;=670&a;=3528 Kunniaa Marskille Ylen elävä arkisto * J. K. Paasikivi: Ukko * Urho Kekkonen: Urkkihttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g;=1&ag;=6&t;=34&a;=7939 Kekkospatsaat Ylen elävä arkisto, UKKhttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g;=1&ag;=6&t;=34&a;=4208 Karjalaisen ja Kekkosen välirikko Ylen elävä arkisto, Ukko * Mauno Koivisto: Manuhttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g;=1&ag;=6&t;=88 Mauno Koivisto - Turun fundeeraaja Ylen elävä arkisto * Martti Ahtisaari: Marahttp://yle.fi/elavaarkisto/?s=s&g;=4&ag;=29&t;=&a;=8437 Tuttu juttu: presidenttipeliä Ylen elävä arkisto * Tarja Halonen: MuumimammaMuumimamma vaihtuu Lucky Lukeksi Yle Areena * Sauli Niinistö: Saukki, SaleSauli Niinistö - yksinäinen susi Presidentinvaali 2012, Uutiset, Iltalehti * Alexander Stubb: Alexhttps://www.politico.eu/article/alex-stubb-european-commission-president- bid-endurance-run-spitzenkandidat/ == Presidenttien taustat == === Presidentit, joilla on oikeustieteellinen koulutus === * K. J. Ståhlberg * P. E. Svinhufvud * Risto Ryti * J. K. Paasikivi * Urho Kekkonen * Tarja Halonen * Sauli Niinistö === Presidentit, jotka ovat toimineet diplomaattina === * Juho Kusti Paasikivi * Martti Ahtisaari === Presidentit, jotka ovat toimineet Suomen Pankin pääjohtajana === * Risto Ryti 1924–1943, 1944–1945 * Mauno Koivisto 1968–1982 === Presidentti, joka on toiminut oikeuskanslerina === * P. E. Svinhufvud 1918 === Presidenttien asepalvelus === Suorittaneet (ylin sotilasarvo): * P. E. Svinhufvud (sotamies Venäjän armeijan Suomen kaartissa) * Gustaf Mannerheim (kenraaliluutnantti Venäjän armeijassa, Suomen marsalkka Suomen puolustusvoimissa) * Urho Kekkonen (kersantti) * Mauno Koivisto (alikersantti) * Martti Ahtisaari (kapteeni) * Sauli Niinistö (kapteeni) * Alexander Stubb (korpraali) Eivät suorittaneet: * K. J. Ståhlberg * Lauri Kristian Relander * Kyösti Kallio * Risto Ryti * J. K. Paasikivi * Tarja Halonen === Presidentit, jotka eivät ole toimineet ylipäällikkönä === * Kyösti Kallio, luovutti ylipäällikkyyden sotamarsalkka Gustaf Mannerheimille talvisodan alettua 1939. * Risto Ryti === Presidentit, jotka ovat palvelleet rintamalla sodassa === * Gustaf Mannerheim (Venäjän palveluksessa Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905 ja ensimmäisessä maailmansodassa Itävalta- Unkarin vastaisella rintamalla 1914–1917Haataja s. 114, kenraalikuntaan kuuluneena ei kuitenkaan varsinaisissa taisteluissa) * Urho Kekkonen (Suomen sisällissodassa 1918)Haataja s. 150 * Mauno Koivisto (jatkosodassa 1942–1944). === Presidenttien äidinkieli === * Presidentti Gustaf Mannerheim oli äidinkieleltään ruotsinkielinen. * Presidentti Alexander Stubb syntyi kaksikieliseen perheeseen ja puhui äitinsä kanssa suomea ja isänsä kanssa ruotsia. * Presidentti Lauri Kristian Relanderin äidinkieli oli suomi. Puolisonsa Signen kanssa Relander puhui ruotsia. * P. E. Svinhufvudin äidinkieli oli suomi. Puolisonsa Ellenin kanssa Svinhufvud puhui ruotsia. === Presidentit, jotka ovat tulleet politiikan ulkopuolelta === * Gustaf Mannerheim * Martti Ahtisaari == Presidentit politiikassa == === Presidentit, jotka ovat toimineet pääministerinä === * P. E. Svinhufvud 1917–1918, 1930–1931 * J. K. Paasikivi 1918, 1944–1946 * Kyösti Kallio 1922–1924, 1925–1926, 1929–1930, 1936–1937 * Risto Ryti 1939–1940 * Urho Kekkonen 1950–1951, 1952–1953, 1954–1956 * Mauno Koivisto 1968–1970, 1979–1982 * Alexander Stubb 2014–2015 === Presidentit, jotka ovat toimineet valtiovarainministerinä === * Risto Ryti 1921–1922, 1922–1924 * Mauno Koivisto 1966–1968, 1972 * Sauli Niinistö 1996–2003 * Alexander Stubb 2015–2016 === Presidentit, jotka ovat toimineet ulkoasiainministerinä === * Urho Kekkonen 1952–1953, 1954 * Tarja Halonen 1995–2000 * Alexander Stubb 2008–2011 === Presidentit, jotka ovat toimineet oikeusministerinä === * Urho Kekkonen 1936–1937, 1944–1946, 1951 * Tarja Halonen 1990–1991 * Sauli Niinistö 1995–1996 === Presidentti, joka on toiminut puolustusministerinä === * Kyösti Kallio 1923 === Presidentit, jotka ovat toimineet kansanedustajana === * P. E. Svinhufvud 1907–1917, 1930–1931: eduskunnan puhemies 1907–1913 * Kyösti Kallio 1907–1937: eduskunnan puhemies 1920–1921, 1924–1925, 1927–1928, 1929, 1930–1936 * J. K. Paasikivi 1907–1909, 1910–1914 * K. J. Ståhlberg 1908–1910, 1914–1918, 1930–1933: eduskunnan puhemies 1914–1917 * Lauri Kristian Relander 1910–1914, 1917–1920: eduskunnan puhemies 1919–1920 * Risto Ryti 1919–1924, 1927–1929 * Urho Kekkonen 1936–1956: eduskunnan puhemies 1948–1950 * Tarja Halonen 1979–2000 * Sauli Niinistö 1987–2003, 2007–2011: eduskunnan puhemies 2007–2011 * Alexander Stubb 2011–2017 === Presidentti, joka on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä === * Alexander Stubb 2004–2008 === Presidentit, jotka ovat toimineet kaupunginvaltuutettuna === * K. J. Ståhlberg (Helsinki 1901–1903) * Risto Ryti (Helsinki 1924–1927) * J. K. Paasikivi (Helsinki 1915–1918) * Mauno Koivisto (Turku 1957) * Tarja Halonen (Helsinki 1977–1996) * Sauli Niinistö (Salo 1977–1992) === Presidentti, joka on toiminut maaherrana === * Lauri Kristian Relander 1920–1925 (Viipurin lääni) === Presidentit, jotka ovat toimineet puolueen puheenjohtajana === * Kyösti Kallio 1909–1917 (Maalaisliitto) * J. K. Paasikivi 1934–1936 (Kansallinen Kokoomuspuolue) * Sauli Niinistö 1994–2001 (Kansallinen Kokoomus) * Alexander Stubb 2014–2016 (Kansallinen Kokoomus) == Presidentit oikeudessa == Suomen perustuslain 113 §:n mukaan Suomen tasavallan presidentin toimesta ei saa nostaa syytettä, ellei kyseessä ole maanpetosrikos, valtiopetosrikos tai rikos ihmisyyttä vastaan. Vastaava säännös oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa. Siitä kuitenkin poikettiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, jota koskenut laki säädettiin perustuslain säätämisjärjestyksessä. * Presidentintoimesta elokuussa 1944 eronnut Risto Ryti oli syytettynä sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 1945–1946. Oikeudenkäymiskaaren mukaan toimessa olevaa tasavallan presidenttiä ei voida kutsua todistajaksi oikeudenkäyntiin. Presidentti voi kuitenkin halutessaan suostua antamaan todistajanlausunnon tuomioistuimessa taikka kirjallisen lausunnon, jota voidaan käyttää todisteena. == Presidenttien huomionosoitukset == === Presidentit, joiden mukaan on nimetty katu, tie, aukio tai puisto === * K. J. Ståhlberg: Ståhlbergintie, Kulosaari, Helsinki, Ståhlberginkatu Lahti, Ståhlberginkuja Suomussalmi * Lauri Kristian Relander: Relanderinaukio, Kulosaari, Helsinki; Relanderinkatu, Varkaus; Reissu-Lassin polku ja Reissu- Lassi (puisto), Jokiniemi, Vantaa * P. E. Svinhufvud: Svinhufvudintie, Kulosaari, Helsinki; Svinhufvudinkatu, Lahti; Ukko-Pekantie, Heinola, Myllykoski, Ylivieska; Ukko-Pekankaari, Taavetti * Kyösti Kallio: Kyösti Kallion tie Helsingin Kulosaaressa, Kyösti Kallion katu Lahdessa ja Nivalassa, Kyösti Kallion puisto Oulussa * Risto Ryti: Risto Rytin tie Helsingin Kulosaaressa, Risto Rytin katu Huittisissa * Gustaf Mannerheim: kadut, aukio Fiskars, Hamina, Hanko, Helsinki (Mannerheimintie), Karvia, Kokkola, Lahti, Lappeenranta, Loviisa, Mikkeli, Naantali, Nastola, Oulu, Parkano, Porvoo, Skogby, Vaasa * J. K. Paasikivi: kadut, aukio Helsinki (Paasikivenkatu, Paasikivenaukio), Hämeenlinna (Paasikiventie), Kankaanpää, Kerava, Lahti, Tampere (Paasikiventie, Paasikivenkatu) * Urho Kekkonen: kadut, aukiot ym. Hamina, Helsinki (Urho Kekkosen katu), Kajaani, Orimattila, Pielavesi, Saarijärvi, Suomusjärvi, Tampere (Kekkosentie, Kekkosenkatu), Rostock (Urho- Kekkonen-Straße) * Mauno Koivisto: aukio, Helsinki; arboretum-puisto Ylivieska * Martti Ahtisaari: aukio, Helsinki, Oulu * Tarja Halonen: puisto, Helsinki (Tarja Halosen puisto) === Presidenttien mukaan nimetyt laitokset === * P. E. Svinhufvud: P. E. Svinhufvudin muistosäätiö * Kyösti Kallio: Kyösti ja Kalervo Kallion museoKyösti ja Kalervo Kallion museo Nivala-seura, Kyösti Kallion koulu * Gustaf Mannerheim: Mannerheimin LastensuojeluliittoMannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Marsalkka Mannerheimin perinnesäätiöSuomen Marsalkka Mannerheimin perinnesäätiö, Mannerheim-museoMannerheim-museo * J. K. Paasikivi: Paasikivi-seuraPaasikivi-Seura, Paasikivi-opistoPaasikivi-Opisto * Urho Kekkonen: Urho Kekkosen arkisto/UKK-seuraUrho Kekkosen Arkisto , UKK- instituuttiUKK-instituutti, Urho Kekkosen museoUrho Kekkosen museo Museovirasto *Martti Ahtisaari: Martti Ahtisaaren koulu, Kuopio; Martti Ahtisaari -instituutti, Oulu; Martti Ahtisaari Primary School, Windhoek; Martti Ahtisaari School, Sudan === Presidenteistä kertovat elokuvat === * C. G. E. Mannerheim: Mannerheim – Suomen marsalkka (dokumentti), ohjaaja Kari Uusitalo, 1968 * Tarja Halonen: Rouva presidentti (dokumentti), ohjaaja Aleksi Bardy, 2012 === Presidentit, joiden kuva on ollut setelissä === * K. J. Ståhlberg: 50 markan seteli 1963, 5 000 markan seteli 1955http://www.setelit.com/raha/253 www.setelit.com, 50 markan seteli 1977. * J. K. Paasikivi: 1 000 markan seteli 1955Historialliset rahat, Suomen pankki, 10 markan seteli 1963, 1980 * Urho Kekkonen: 500 markan seteli 1975Historialliset rahat, Suomen pankki === Presidentit, joiden kuva on ollut postimerkissä === * K. J. Ståhlberg: 1945, 1965 * Lauri Kristian Relander: 1983 * P. E. Svinhufvud: 1931, 1944 * Kyösti Kallio: 1941, 1973 * Risto Ryti: 1941 * Gustaf Mannerheim: 1937, 1941, 1952, 1967 * J. K. Paasikivi: 1947, 1950, 1970 * Urho Kekkonen: 1960, 1970, 1980, 1986 * Mauno Koivisto: 1983, 1993, 2017 * Martti Ahtisaari: 1997, 2008, 2023 * Tarja Halonen: 2003 * Sauli Niinistö: 2013 === Presidentti, jolla on ollut myös valtioneuvoksen arvo === * J. K. Paasikivi 1930 === Presidentti, joka on saanut Nobelin palkinnon === * Martti Ahtisaari 2008 (rauhanpalkinto) == Presidenttien asunnot == * Presidentit, jotka asuivat Presidentinlinnassa **K. J. StåhlbergPresidentinlinnan historiaa, yle.fi **Lauri Kristian Relander **P. E. Svinhufvud **Kyösti Kallio **Risto Ryti **J. K. Paasikivi **Mauno Koivisto * Presidentit, jotka asuivat Tamminiemessä **Risto RytiTamminiemen huvila 100 vuotta **Gustaf Mannerheim **Urho KekkonenUrho Kekkosen museo Tamminiemi, Helsinki * Presidentit, jotka ovat asuneet Mäntyniemessä **Mauno Koivisto **Martti Ahtisaari **Tarja Halonen **Sauli Niinistö *Presidentti, joka asuu Valtion vierastalossa **Alexander Stubb == Presidenttien perheet (puolisot ja lapset) == == Lähteet == * * Tasavallan presidentit. Sarjan päätoimittaja: Raimo Väyrynen, Espoo, Weilin+Göös, Koko sarjan ISBN 951-35-5426-0 **Tasavallan presidentit. Tasavalta perustetaan 1919–1931 : Ståhlberg, Relander, Weilin+Göös, 1992 222 s., ISBN 951-35-5425-2 **Tasavallan presidentit. Murrosten ja kasvun vuodet 1931–1940: Svinhufvud, Kallio, Weilin+Göös, 1993, 221 s., ISBN 951-35-5427-9 **Tasavallan presidentit. Sodan ja rauhan miehet 1940–1956 : Ryti, Mannerheim, Paasikivi, Weilin+Göös, 1993, 224 s. ISBN 951-35-5428-7 **Tasavallan presidentit. Tasavalta kasvaa ja kansainvälistyy 1956–1981 : Kekkonen, Weilin+Göös, 1994 , 207 s., ISBN 951-35-5429-5 **Tasavallan presidentit. Kohti yhdentyvää maailmaa 1982–1994 : Koivisto, Weilin+Göös, 1994, 237 s., ISBN 951-35-5430-9 === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Itsenäisen Suomen valtionpäämiesten yksityisarkistot Tiedot