EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kaupungin juuret

Kaupungin juuret on Otto Karvosen tekemä tilateos Kampin metroaseman laituritason katossa Helsingissä. Teos julkistettiin 24. syyskuuta 2013.Julkiset veistokset, http://taidemuseo.hel.fi/suomi/veisto/veistossivu.html?id=581&sortby;=statue Helsingin taidemuseon tilaama veistoskokonaisuus koostuu seitsemästä eri osiosta. Teoksessa on yhteensä 735 kylttiä, joiden vahvuus on 3 mm. Kyltit ovat kiiltoanodisoitua alumiinia ja ne on asetettu laituritason kattoon seitsemäksi kidemäiseksi muodostelmaksi. Kylttien leveys on 15 cm ja pituus vaihtelee 70–140 cm.Helsingin taidemuseon johtokunta 14.2.2006/16 § Kylteissä olevat nimet on valittu satunnaisesti Suomessa ja muualla maailmassa olevista paikoista, joista nykyhelsinkiläiset ovat kotoisin. Kyltit osoittavat suoraan maapallon lävitse nimessä olevaan paikkaan. Paikka on määritelty Helsingin yliopiston maantieteen laitoksella. Kyltit on valaistu kohdevaloilla kahdesta tai kolmesta suunnasta. Kylttiryppäät ovat metallisen virtaviivaisia ja tahrattoman kiiltäviä. Teos vaikuttaa elegantilla, arkkitehtonisella tyylikkyydellään.http://www.ondisplay.fi/newsletter/21/index.html. Veera Jalava:Mitä yhteistä on Sysmällä ja Sapporolla?. Kaupungin juuret -teosta voi luonnehtia todella onnistuneeksi "site spesific" -teokseksi.http://paivittelya.wordpress.com/2104/06/23/metrotaidetta-eilen- tanaan. Päivi Kiiski: Päivittelyä. Veistosrykelmä liittää muualta tulleiden helsinkiläisten syntymäpaikat yhtenäisiksi ryhmiksi vahvistaen näin kaupunkilaisten yhteisöllisyyttä.http://www.ondisplay.fi/newsletter/21/index.html, Veera Jalava:Mitä yhteistä on Sysmällä ja Sapporolla? Teos sivuaa myös kaupungin väestötutkimukseen ja identiteettiin liittyviä kysymyksiä.http://paivittelya.wordpress.com/2104/06/23/metrotaidetta-eilen- tanaan, Päivi Kiiski:Päivittelyä. Otto Karvonen opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa Helsingissä vuosina 1996–2000http://hs.fi&kulttuuri;&a1401942748411; ja suoritti maisteriopinnot Sanberg Instituutissa Amsterdamissa 2000 - 2002. Hän on tullut tunnetuksi performansseista, tilapäisistä veistoksista ja installaatioista. Kaupungin juuret on taiteilijan ensimmäinen pysyvä julkinen taideteos Helsingissä.http://taidemuseo.hel.fi/suomi/veisto/veistossivu.html?id=5818&sortby;=statue, Julkiset veistokset == Katso myös == * Gekko (taideteos) == Lähteet == Luokka:Helsingin metron taideteokset Luokka:Kampin keskus
Hoodoo (geologia)

Hoodoo (geologinen termi) on korkea, ohut kivitorni hedelmättömillä valuma- alueilla ja autiomailla. Niiden koko vaihtelee 1,5-45 metriin. Tyypilliset hoodoot koostuvat kovan kiven päällystämästä suhteellisen pehmeästä kivestä. Mineraalit niiden erilaisten kivilajien sisällä saavat niihin aikaan erilaisia värejä. Hoodoot muodostuvat yleensä alueille, joissa paksu kerros mutakiveä, huonosti lujittunutta hiekkakiveä tai tuffi on peittynyt ohueen kerrokseen kovaa kiveä, kuten hyvin lujittunutta hiekkakiveä, kalkkikiveä tai basalttia. Jään peittämillä vuoristoisilla laaksoilla pehmeämpi aine voi olla jäistä ja suojaavat päällyskivet suuria järkäleitä. Useimmat hoodoo muodostelmat muodostuvat tyypillisesti kahden kuluttavan prosessin, jotka jatkuvasti syövyttävät kivimuodostuman reunoja. Myös sade kuluttaa kiveä. Luokka:Kalliot
Harjun rautatieasema

Harjun rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Savon radalla Kouvolan Valkealassa, Harjun kylässä. Vuosina 1887–1889 valmistunut puurakenteinen asemarakennus rakennettiin Oulun radan tyyppipiirustuksien mukaisesti, ja sitä laajennettiin vuonna 1902 huomattavasti liikenteen vilkastuttua. Laajennus tehtiin Bruno Granholmin laatimien piirustusten pohjalta alkuperäistä rakennustapaa noudattaen. 1890-luvun taitteessa silloisen Valkealan kunnan alueelle avattiin paperitehdas ja villatehdas, jotka lisäsivät huomattavasti sekä tavara- että matkustajaliikennettä Kouvolan pohjoispuolelle. Harjun aseman merkittävyys säilyi myös sen jälkeen, kun Voikkaalle oli rakennettu ratayhteys Haarakalliosta, koska radan haaraan ei uutta asemaa perustettu. Vuonna 1920 avattu Voikkaan ja Kymintehtaan välinen yksityisrata vähensi kuitenkin Harjun merkittävyyttä matkustajaliikenteessä. Vaikka asema oli ollut 1900-luvun taitteessa merkittävä asema, hiipui aseman käyttö puoli vuosisataa myöhemmin. Harjun miehitys loppui 1. kesäkuuta 1969, ja tavaraliikenne 1976. Tavaraliikennettä jatkettiin kuitenkin vielä vuosina 1980-1984. Henkilöliikenne loppui 1. kesäkuuta 1980http://vaunut.org/liikennepaikka/163, mutta liikennepaikka on yhä käytössä junakohtauspaikkana sivuraiteineen. Harjun asemarakennus tuhoutui tulipalossa 12. elokuuta 2007 ja aseman jäänteet purettiin tämän jälkeen. Joitain muita asema-alueen rakennuksia on kuitenkin säästynyt. Savon radan perusparannuksen yhteydessä vuosina 1965–1970 Harjun ja Multamäen asemien välinen, neljän kilometrin pituinen rataosuus rakennettiin käytännössä kokonaan uudelleen. Vanha Harjujoen ylittänyt silta korvattiin uudella 88 metriä pitkällä kaksikaarisella betonisillalla, ja uudelle ratalinjalle tuli myös 181 metriä pitkä Venekallion tunneli.Petri P. Pentikäinen: Savon rautatie: Kouvola-Kuopio 1889-2014, s. 120. Helsinki: Petrin Viestintä / Petri P. Pentikäinen, 2014. ISBN 978-952-93-4218-1. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vaunut.org: Kuva Harjun asemarakennuksesta Luokka:Kouvolan rautatieliikennepaikat
Kuru (taideteos)

Kuru on Kimmo Schroderuksen tekemä veistos Tallinnanaukion itäpäässä Itäkeskuksessa Helsingissä. Veistos on tehty pyöreästä, 10 millimetrin paksuisesta, haponkestävästä terästangosta, jota on taivutettu kumpuilevaan muotoon. Terästangot, jota teokseen on käytetty yli 3 kilometriä, on hitsattu yhteen teoksen toiselta puolelta. Teos onkin toiselta puolen pyöreä ja nurjalta hitsauspuolelta kupera ja avoin. Veistokseen sisältyy myös vesielementti. Vaikka teoksen paino on 3 000 kg, sen vaikutelma on kevyt ja liekkimäinen. Kuru tarkoittaa veden uurtamaa kapeaa ja syvää laaksoa. Norjan vesiputoukset ja purot ovatkin olleet teoksen muotoilun innoituksen lähteenä. Taiteilija on myös leikitellyt maahan syöksyvän avaruusaluksen ajatuksella ja sen kuvitteellisen avaruusmetallin muotoilulla törmäyksen iskun mukaisesti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Helsingin metron taideteokset Luokka:Itäkeskus
Jorma Kuusinen

Jorma Kuusinen (s. 22. elokuuta 1936 Konginkangas) on eläkkeellä oleva Suomen Vapaakirkon pastori ja kristillinen kirjailija, joka toimi Suomen Vapaakirkon kirkkokunnanjohtajana 1991–2001.Kuka kukin on 2001 Kuusinen on toiminut hengellisessä työssä vuodesta 1958. Hän oli vuosina 1963-1967 Seinäjoen Vapaaseurakunnan, vuosina 1967-1974 Kotkan Vapaaseurakunnan ja 1975-1979 Jyväskylän Vapaaseurakunnan pastori, vuosina 1976-1980 Suomen Vapaakirkon hallituksen jäsen ja kotimaantyön sihteeri vuosina 1980-1990\. == Teoksia == *Kestääkö uskosi (1970) *Menkää häntä vastaan (1979) *Jatkuvan herätyksen salaisuus (1981) *Pakkalan poika pyhällä alttarilla (muistelmat, 2000) *Henki tekee eläväksi (2004) *Kohti elämää: Seurakuntakoulun opas (2009). == Lähteet == *http://saarna.net/puhuja.php?id=Kuusinen_Jorma *http://www.tv7.fi/vod/player/?program=23714 ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset evankelistat Luokka:Suomalaiset kristilliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Torielämää Hakaniemessä

Torielämää Hakaniemessä on Aimo Tukiaisen tekemä veistosreliefi Hakaniemen metroasemalla Helsingissä. Vuonna 1961 tehty teos on Helsingin metron taideteoksista vanhin. Se on myös niistä ainoa, jota ei ole suunniteltu metroon: teos oli alun perin Postipankin toimitalon ulkoseinässä Siltasaarenkadulla. Postipankin omistajanvaihdoksen jälkeen Torielämää Hakaniemessä siirtyi Helsingin kaupungin liikennelaitoksen omistukseen. Teos on tehty metallista hitsaamalla ja se esittää torikojuja lintuperspektiivistä nähtynä. Teoksen sisään on sijoitettu lamppuja, jotka valaisevat sen pimeällä. Teoksen sijaintia Hakaniemen metroasemalla muutettiin uuteen E-sisäänkäyntiin. == Lähteet == * Luokka:Helsingin metron taideteokset Luokka:Aimo Tukiaisen veistokset Luokka:Hakaniemi
Sirenan kielet

Sirenan kielet on Riikka Purosen tekemä veistos Myllypuron metroaseman edustalla Helsingissä. Neljästä pronssipallosta ja niitä hieman korkeammalle nousevasta simpukkaveistoksesta koostuva teos on pystytetty graniittijalustalle. Palloja voi pyörittää, jolloin niistä lähtee ääntä. Veistos julkistettiin 1. heinäkuuta 2004. Sirenan kielet on saanut vaikutteita uskonnollisissa rituaaleissa käytetyistä rukousmyllyistä, joiden sisään laitetaan pyhiä tekstejä ja niitä pyöritetään. == Lähteet == * Luokka:Helsingin metron taideteokset Luokka:Myllypuro
Agía Paraskeví (Lesbos)

Agía Paraskeví () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίας Παρασκευής, Dimotikí Enótita Agías Paraskevís) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 497 ja varsinaisen Agía Paraskevín kaupungin väkiluku 2 195 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Kremastín keskiaikainen silta. Agía Paraskevín kunnallisyksikkö sijaitsee Lesboksen keskiosissa Kallonínlahden pohjoispuolella. Kaupunki sijaitsee saaren sisäosissa noin viisi kilometriä lahdelta pohjoiseen. Agía Paraskeví oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa. Kunnallisyksikön alueella sijaitsee kaksi antiikin aikaisen kohteen arkeologista aluetta, Klopedín Apollonin temppelin alue sekä Mésan temppelialue. Seudun nähtävyyksiin kuuluvat myös Chalinádoksen varhaiskristillisen, 500-luvulta peräisin olevan basilikan jäänteet sekä Kremastín bysanttilaisaikainen silta. Kaupunki on nimetty Pyhän Paraskevan mukaan. == Kunnallisyksikön osat == Agía Paraskevín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Agía Paraskeví Agía Paraskeví 2 195 Kantrí 19 Mésa 20 Nápi Nápi 263 Yhteensä: 2 497 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kaupungit
Agiásos

Agiásos (; myös Agiássos) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Mytilínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγιάσου, Dimotikí Enótita Agiásou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 373 ja varsinaisen Agiásoksen kaupungin väkiluku 2 320 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|upright=0.66|Agiásoksen Panagía Vrefokratoúsa -kirkko. Agiásoksen pieni kaupunki sijaitsee Lesboksen itäisissä keskiosissa Ólympos- vuoren rinteellä. Agiásos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Mytilínin kuntaa. Kaupungin tunnetuin nähtävyys on keskiaikainen Neitsyt Marian kirkko (Panagía Vrefokratoúsa). Kirkossa on Neitsyt Marian ikoni, joka on tuotu saarelle Jerusalemista vuonna 803 ja jonka väitetään olevan peräisin 300-luvulta. Kaupungin luostari on perustettu 800-luvulla ja kaupunki on kasvanut kirkon ja luostarin ympärille. Kaupunki on suosittu pyhiinvaelluskohde erityisesti Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä 15. elokuuta. == Kunnallisyksikön osat == Agiásoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylistä, kaupungeista tai muista asutuksista: Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Agiásos 2 320 Karíni 6 Megáli Límni 1 Sanatório 46 Yhteensä: 2 373 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kaupungit
Eresós-Ántissa

Eresós-Ántissa (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ερεσού-Αντίσσης, Dimotikí Enótita Eresoú-Antíssis) on yksi Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 269 (vuonna 2011). Eresós-Ántissa käsittää Lesboksen saaren koko länsipään. Sen suurimmat asutukset ovat Eresós ja Ántissa, joiden mukaan se on nimetty. Eresós-Ántissa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa. Alueen tunnetuin nähtävyys on kivettynyt metsä, jonka luonnonpuisto sijaitsee alueen länsiosassa ja luonnonhistoriallinen museo Sígrin kylässä. == Kunnallisyksikön osat == Eresós-Ántissan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ántissa Ántissa 908 Gavvathás 90 Kámpos 101 Lygerí 43 Ypsilóksen luostari (Moní Agíou Ioánnou Theológou) 19 Pedinó 37 Póchis (saari) 0 Tzíthra 7 Chídira Chídira 472 Eresós Chliará 59 Christós 47 Eresós 1 086 Psínia 70 Skála Eresoú 349 Mesótopos Chroúsos 20 Mesótopos 773 Podarás 23 Tavári 88 Pteroúnta Pteroúnta 146 Sígri Megalonísi (saari) 0 Sígri 333 Vatoússa Révma 24 Vatoússa 574 Yhteensä: 5 269 == Lähteet == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat
Evergétoulas

Evergétoulas (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ευεργέτουλα, Dimotikí Enótita Evergétoula) on yksi Mytilínin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 771 (vuonna 2011). Evergétoulas sijaitsee Lesboksen itäisissä keskiosissa Géranlahden pohjukassa. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Mytilínin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Evergétoulaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Asómatos Asómatos 259 Íppeio Íppeio 818 Kagiáni 9 Lársos 20 Káto Trítos Káto Trítos 518 Pigadákia 128 Kerameía Ágios Geórgios 24 Kerameía 378 Lámpou Mýloi Lámpou Mýloi 89 Mychós Geránia 10 Koufó Vounó 118 Mychós 102 Sykoúnta Gialoú Pigádi 13 Skála Sykoúntos 4 Sykoúnta 281 Yhteensä: 2 771 == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat
Géra (Lesbos)

Géra (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Γέρας, Dimotikí Enótita Géras) on yksi Mytilínin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6 101 (vuonna 2011). Géra sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Géranlahden rannalla. Sen nimi voi olla peräisin alueella sijainneesta antiikin aikaisesta Hieran kaupungista. Géranlahti tunnettiin antiikin aikana latinaksi nimellä Portus Hieraeus. Géra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Mytilínin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Géran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Mesagrós Ágios Vasíleios (saari) 0 Ávlonas 29 Ftéli 15 Mesagrós 631 Pýrgoi 91 Palaiókipos Agléfyros 23 Evreiakí 113 Palaiókipos 976 Pappádos Chalatsés 40 Mármaro 106 Pappádos 1 442 Pérama Pérama 726 Plakádos Apidiás Lákkos 64 Plakádos 238 Skópelos Fará 6 Kariónas 7 Lagkáda 3 Ligonári 7 Skópelos 1 530 Tárti 27 Tsáfi 9 Tsília 18 Yhteensä: 6 101 == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat
Artism, Crash ja Space

Artism, Crash ja Space ovat Henry Pullan ja Kimmo Hela-aron tekemiä graffititeoksia Kontulan metroaseman laituritasolla Helsingissä. Metroradan taustaseinään kiinnitetyt teokset on maalattu erillisille paneeleille. Teokset on tehty vuonna 1988. == Lähteet == * Luokka:Helsingin metron taideteokset Luokka:Kontula
Kalloní

Kalloní () on Kreikan kylä sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καλλονής, Dimotikí Enótita Kallonís) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 504 ja varsinaisen Kallonín kylän väkiluku 1 978 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Kallonín katedraali. Kallonín kylä sijaitsee Lesboksen keskiosassa Kallonínlahden pohjoispuolella noin kolme kilometriä sisämaassa ja sen ranta-asutus Skála Kallonís lahden pohjoisrannalla. Kunnallisyksikön alue on pääosin lahden länsipuolella. Kalloní oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Géran, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Kallonín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágra Ágios Geórgios (saari) 0 Ágra 955 Apothíkes 58 Anemótia Anemótia 449 Arísvi Arísvi 700 Dáfia Dáfia 992 Ierá Moní Leimónos (luostari) 17 Fília Fília 653 Kechráda 32 Kalloní Kalloní 1 978 Moní Panagías Myrsiniotíssis Leimónos (luostari) 5 Petsofás 188 Kerámi Kerámi 584 Skála Kallonís 470 Parákoila Parákoila 818 Skalochóri Archaía Ántissa 35 Balíni 19 Kaló Limáni 17 Skalochóri 534 Yhteensä: 8 504 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Loutrópoli Thermís

Loutrópoli Thermís (; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Mytilínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λουτροπόλεως Θερμής, Dimotikí Enótita Loutropóleos Thermís) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 135 ja varsinaisen Loutrópoli Thermíin kylän väkiluku 900 (vuonna 2011). Loutrópoli Thermís sijaitsee Lesboksen koillisosassa. Varsinainen kylä sijaitsee noin kilometrin sisämaassa ja sen ranta-asutus Paralía Thermís rannikolla. Loutrópoli Thermís oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Mytilínin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Loutrópoli Thermíin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Kómi Kómi 139 Loutrópoli Thermís Ágios Geórgios 56 Loutrópoli Thermís 900 Moní Agíou Rafaíl (luostari) 40 Paralía Thermís 70 Mistegná Mistegná 407 Skála Mistegnón 123 Toúmpes 9 Nées Kydoníes Nées Kydoníes 485 Skála Néon Kydonión 55 Xampélia 13 Pigí Pigí 350 Pýrgoi Thermís Panagía 38 Pýrgoi Thermís 450 Yhteensä: 3 135 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois- Egean saarten kylät
Mantamádos

Mantamádos () on Kreikan kylä sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μανταμάδου, Dimotikí Enótita Mantamádou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 447 ja varsinaisen Mantamádoksen kylän väkiluku 941 (vuonna 2011). Mantamádos sijaitsee Lesboksen pohjoisosassa. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates- suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Mantamádoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Kápi Kápi 544 Limáni (Limáni Kápis) 2 Kleió Kleió 356 Tsónia 22 Mantamádos Ágios Stéfanos 6 Áspri Plakoúda (saari) 0 Asprónisos (Aspronísia) (saari) 0 Aspropótamos 54 Barmpaliás (saari) 0 Lagkáda 4 Mantamádos 941 Mávri Plakoúda (saari) 0 Paliós 5 Panagiá (saari) 0 Pédi 30 Taxiárches 132 Tsoukalás (saari) 0 Pelópi Pelópi 351 Yhteensä: 2 447 == Lähteet == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Míthymna

Míthymna (), aiemmin Mólyvos (Μόλυβος, myös transl. Mólivos), on Kreikan kylä sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μήθυμνας, Dimotikí Enótita Mithymnas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 255 ja varsinaisen Míthymnan kylän väkiluku 1 399 (vuonna 2011). Míthymna sijaitsee niemellä Lesboksen pohjoispään luoteisrannikolla, noin 61 kilometriä luoteeseen saaren pääkaupungista Mytilínistä. Míthymnan kunnallisyksikkö käsittää kylää ympäröivän alueen saaren pohjoisosasta. == Historia == pienoiskuva|vasen|240px|Míthymnan linna ja kylää. === Antiikki === Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi Methymnan kaupunki. Se oli saaren toiseksi merkittävin kaupunkivaltio (polis) Mytilenen jälkeen ja yksi lesboslaisen pentapoliin (Mytilene, Methymna, Pyrrha, Antissa ja Eresos) kaupungeista. Kaupungista on säilynyt vain vähäisiä jäänteitä. === Nykyinen kylä === pienoiskuva|vasen|240px|Míthymnan vanhoja taloja. Asutuksen nimi muuttui Mólyvokseksi bysanttilaisella kaudella. Vanha nimi otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1919 nykykreikkalaisessa muodossa Míthymna. Tästä huolimatta kylä tunnetaan usein edelleen myös Mólyvoksena. Míthymnan seutu on yhdessä läheisen Pétran alueen kanssa Lesboksen suosituinta turistialuetta. Kylän tunnetuin nähtävyys on keskiaikainen Míthymnan linna, joka on rakennettu bysanttilaisella ajalla ja jota laajennettiin genovalaisvallan aikana. Kylä on rakennettu kukkulalle linnan ympärille. Kylän vanha rakennuskanta on turkkilaistyylisiä kartanoita 1700-luvulta. Míthymna oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates- suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Míthymnan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Árgennos Árgennos 209 Lepétymnos Lepétymnos 167 Míthymna Efthaloú 34 Míthymna 1 399 Vafeiós 137 Sykaminéa Skála Sykaminéas 140 Sykaminéa 169 Yhteensä: 2 255 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Pétra (Lesbos)

Pétra () on Kreikan kylä sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πέτρας , Dimotikí Enótita Pétras) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 358 ja varsinaisen Pétran kylän väkiluku 1 108 (vuonna 2011). Pétran kylä sijaitsee Lesboksen pohjoisrannikolla noin neljä kilometriä Míthymnasta eli Mólyvoksesta etelään. Pétra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa. Pétra on Míthymnan ohella Lesboksen suosituinta turistialuetta. Kylän nimi, ”Kallio”, viittaa kylän keskellä kohoavaan noin 30 metriä korkeaan kalliomuodostelmaan, jonka huipulle on rakennettu Neitsyt Maria (Panagía) Glykofiloúsan (”Suloisen suudelman Neitsyt Marian”) kirkko. == Kunnallisyksikön osat == Pétran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Lafiónas Lafiónas 154 Pétra Ágios Geórgios (saari) 0 Miradéllia 61 Pétra 1 108 Petrí 39 Skoutáros Ampélia 4 Ánaxos Skoutárou 152 Skoutáros 881 Stýpsi Stýpsi 855 Ypsilométopo Ypsilométopo 104 Yhteensä: 3 358 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Plomári

Plomári (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Mytilínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πλωμαρίου, Dimotikí Enótita Plomaríou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 602 ja varsinaisen Plomárin kaupungin väkiluku 2 996 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|upright=0.95|Plomárin satama. Plomárin kaupunki sijaitsee Lesboksen etelärannikolla noin 42 kilometriä Mytilínistä. Se on saaren toiseksi suurin kaupunki ja merkittävä kauppa- ja teollisuuskaupunki. Kunnallisyksikkö käsittää alueen saaren eteläosassa. Plomári syntyi 1800-luvulla, kun suuri osa saaren sisäosissa sijaitsevan Megalochórin asukkaista hakeutui rannikolle. Megalochórin kylää kutsutaan joskus edelleen ”Vanhaksi Plomáriksi”. Plomárissa tuotetaan useita tunnettuja ouzomerkkejä, ja sitä kutsutaan Lesboksen tai koko Kreikan ”ouzopääkaupungiksi”. Kaupungin nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa Ouzomaailma -niminen museo. Plomári oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Géran, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Mytilínin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Plomárin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Akrási Akrási 214 Dróta 3 Paralía Drótas 11 Ampelikó Ampelikó 326 Megalochóri Megalochóri 325 Spídes 22 Neochóri Neochóri 169 Palaiochóri Melínta 23 Palaiochóri 314 Rachídi 1 Plagiá Agía Varvára 67 Evangelístria 13 Miliés 9 Plagiá 529 Plomári Ágios Isídoros 241 Áno Chorió 5 Káto Chorió 32 Kournéla 2 Mésouna 0 Plomári 2 996 Trýgonas Kolymvátera 0 Trýgonas 300 Yhteensä: 5 602 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kaupungit
Tosi tarttuva täytebiisi 16

Tosi tarttuva täytebiisi 16 on suomalaisyhtye Raptorin kappale heidän Sekoelma!-kokoelma-albumilta. Sen julkaisi Sony Music Entertainment albumin toisena singlenä 14. kesäkuuta 2010. Kappaleen ovat sanoittaneet ja säveltäneet Izmo, Jufo Iii ja Jaakko Salovaara, joista viimeisin vastasi myös sen tuotannosta. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin 2. kesäkuuta 2010. The Voice listasi videon kopioivan yhteensä kahdeksaatoista eri musiikkivideota. "Tosi tarttuva täytebiisi 16" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sijoittuen singlelistalla 13.- ja latauslistalla 12. sijalle. ==Kappalelista== #"Tosi tarttuva täytebiisi 16" - 3:57 ==Listasijoitukset== Lista Paras sijoitus Suomen virallinen singlelista 13 Suomen virallinen latauslista 12 Radiolista - ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2010 kappaleet Luokka:Raptorin kappaleet
Polichnítos

Polichnítos (; myös Πολίχνιτος, Políchnitos) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πολιχνίτου, Dimotikí Enótita Polichnítou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen sarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 234 ja varsinaisen Polichnítoksen kaupungin väkiluku 2 102 (vuonna 2011). Polichnítoksen kaupunki sijaitsee Lesboksen eteläosassa Kallonínlahden itäpuolella noin 45 kilometriä Mytilínistä länteen ja noin 2,5 kilometriä lahden rannasta. Sen ranta-asutus Skála Polichnítou sijaitsee lahden rannalla. Kunnallisyksikkö kattaa suurimman osan lahden itärannasta. Polichnítos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Géran, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran ja Plomárin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa. Polichnítos tunnetaan erityisesti kuumista lähteistään. == Kunnallisyksikön osat == Polichnítoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Lisvóri Lisvóri 408 Livádia 11 Skamioúdi 28 Thermopigés 6 Polichnítos Ampélia 19 Girokomeío Lamandríou 3 Gláros 9 Nyfída 87 Polichnítos 2 102 Skála (Skála Polichnítou) 186 Stavrós Káto Stavrós 31 Stavrós 56 Vasiliká Achladerí 7 Ágios Pávlos 29 Vasiliká 400 Vrísa Ágios Fokás 16 Vaterá 219 Vrísa 617 Yhteensä: 4 234 == Lähteet == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kaupungit
Ántissa

Ántissa () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi- Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 908 (vuonna 2011). Ántissa sijaitsee Lesboksen läntisissä sisäosissa. Se on perinteinen vuoristokylä. Kylän keskustassa on suuri plataanien varjostama keskusaukio. Kylän alkuperäinen nimi oli Telónia (Τελώνια). Se nimettiin uudelleen vuonna 1928 lähellä sijainneen antiikin aikaisen Antissan kaupungin mukaan. Antiikin Antissa oli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupunkivaltiosta ja sijaitsi saaren pohjoisrannikolla noin yhdeksän kilometriä nykyisestä kylästä pohjoiseen. Ántissa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Αντίσσης, Dimotikí Koinótita Antíssis), johon kuuluvat varsinaisen Ántissan kylän lisäksi kylät Gavvathás, Kámpos, Lygerí, Pedinó ja Tzíthra sekä Póchiksen saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 205. Kylän lähialueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Ypsilóksen luostari (Moní Agíou Ioánnou Theológou) ja Lesboksen kivettynyt metsä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Antissa

Antissa () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Lesboksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren pohjoisrannikolla noin yhdeksän kilometriä pohjoiskoilliseen nykyisestä Ántissan kylästä, lähellä Archaía Ántissan kylää. == Maantiede == Antiikin Antissa sijaitsi niemellä, joka tunnetaan nykyisin nimillä Nisí, Ovriókastro ja Kástro (ton Genovézon). Hieman niemen länsipuolella mereen laskee Voúlgaris-nimellä nykyisin tunnettu joki. Lesboksen historiasta kirjoittaneen Myrsiloksen mukaan Antissan niemi oli alun perin saari, ja kehittyi niemeksi myöhemmin. Rantaviivan muutoksiin kaupungin alueella viittaavat esimerkkitapauksena myös muun muassa Strabon, Plinius vanhempi (II.89) ja Ovidius (Muodonmuutoksia XV.287). Kaupungista itään sijaitsi Methymna ja etelään Eresos. == Historia == Antissa oli lesboslaisen pentapoliin jäsen eli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupungista (muut olivat Mytilene, Methymna, Eresos ja Pyrrha). Kaupungin alkuperäinen nimi saattoi olla Issa, tai sitten Issa oli alun perin erillinen paikka Lesboksen pääsaaren puolella Antissan paikan ollessa vielä saari. Nimi Antissa (anti + Issa) on syntynyt samoin kuin esimerkiksi nimet Antíparos ja Antímilos ja viittaa paikkaan vastakkaisella puolella. Antissasta oli kotoisin muun muassa Terpandros, jota pidettiin seitsenkielisen lyyran kehittäjänä. Kreikkalaisessa mytologiassa Terpandros antoi lyyran Orfeukselle. Kun mainadit repivät Orfeuksen kappaleiksi, he heittivät Orfeuksen pään ja lyyran mereen, jonka jälkeen ne ajelehtivat rantaan Antissassa. Terpandros hautasi pään paikalle, ja perusti näin Orfeuksen pyhäkön. Toisen version mukaan pää sijoitettiin luolaan, jossa se toimi oraakkelina. Muun muassa Apollonios Tyanalainen kävi paikalla. Oraakkelin kerrotaan tulleen niin suosituksi Delfoin oraakkelin kilpailijaksi, että Apollon itse pyysi sitä lopettamaan toimintansa. Kaupunki oli usein sodassa Methymnan kanssa. Peloponnesolaissodan aikaan vuonna 428 eaa. Antissa liittyi Mytilenen kapinaan Ateenan valtaa vastaan, ja puolustautui menestyksekkäästi kaupunkiin hyökänneitä, Ateenan puolella olleita methymnalaisia vastaan. Ateenalaiset kuitenkin valtasivat kaupungin saatuaan Mytilenen. Roomalaiset tuhosivat Antissan Perseuksen Makedonian valtakuntaa vastaan käymänsä sodan aikana vuonna 168 eaa., koska kaupunki oli tukenut Perseuksen laivaston komentajaa Antenoria. Tämän jälkeen roomalaiset luovuttivat kaupungin alueet Methymnalle, ja myös asukkaat siirrettiin sinne. Bysanttilaisella kaudella Antissan paikalla saattoi olla Ágioi Theódoroi -niminen linnoitus, joka esiintyy vanhoissa kartoissa. Kaupungin alueella on suoritettu joitakin arkeologisia kaivauksia 1900-luvun alkupuolella. == Rakennukset ja löydökset == Antissan paikalta on löydetty joitakin jäänteitä kaupungista, kuten rakennusten ja muurien raunioita. Löydöt ovat kuitenkin suhteellisen vähäisiä. Kaupungilla tiedetään olleen satama. == Lähteet == Luokka:Aioliin kaupungit Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Egeanmeren saarilla Luokka:Antiikin Lesbos Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa
Eresós

Eresós (; myös Eressós) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 086 (vuonna 2011). Eresós sijaitsee Lesboksen lounaisosassa sisämaassa noin neljä kilometriä merestä ja Eresóksen ranta-asutuksesta eli Skála Eresoústa. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Eresoksen kaupungilta, joka sijaitsi Skála Eresoún paikalla. Antiikin Eresos oli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupunkivaltiosta, ja sieltä olivat kotoisin muun muassa runoilijatar Sapfo ja filosofi Theofrastos. Antiikin ajan jäänteitä alueella on vain vähän. Kylässä toimii pieni arkeologinen museo nimellä Eresóksen arkeologinen kokoelma. Eresós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ερεσού, Dimotikí Koinótita Eresoú), johon kuuluvat varsinaisen Eresóksen kylän ja Skála Eresoún lisäksi Chliará, Christós ja Psínia. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 611. Ranta-asutus Skála Eresoú on nykyisin erityisesti seksuaalivähemmistöjen suosiossa oleva turistikohde. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Loutrá

Loutrá () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 085 (vuonna 2011). Loutrá sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Amalí-vuoren länsirinteellä noin kahdeksan kilometriä saaren pääkaupungista Mytilínistä etelään. Loutrá muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Λουτρών, Dimotikí Koinótita Loutrón), johon kuuluvat varsinaisen Loutrán kylän lisäksi kylät Áno Charamída, Charamída ja Skála Loutrón. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 420. Kylän nimi, ”Kylvyt”, viittaa Géranlahden kuumiin lähteisiin alueella. Kylästä on matkaa lahdelle pari kilometriä. Kylän ranta-asutus Skála Loutrón sijaitsee lahden rannalla. Sieltä on yhteys veneellä lahden toiselle puolelle Péramaan. Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois- Egean saarten kylät
Tacata’

Tacata’' (vaihtoehtoisina kirjoituksina Tacatà tai Tacatá) on italialaisyhtye Tacabron ja kuubalaisartisti Martínez Rodríguezin kansainväliseksi menestykseksi muodostunut kappale. Sen julkaisi 541/N.E.W.S. levy-yhtiöt Italiassa, Ranskassa ja Ruotsissa sekä Sony Music Tanskassa. Kappaleen on säveltänyt italialaisduo Mario Romano ja Salvatore Sapienza (tunnetaan nimellä Romano & Sapienza) ja sanoittanut Rodriguez Martinez. "Tacata'" oli alun perin hitti Italiassa tekstuurilla Romano & Sapienza featuring Rodríguez julkaistuna, saavuttaen Italian singlelistan 4. sijan. Samaa nimeä käytettiin Sveitsissä julkaistussa versiossa. Muiden Euroopan maiden julkaisuissa esittäjän nimi ilmaistiin muodossa Tacabro ja se saavutti listamenestystä esimerkiksi Ranskassa, Tanskassa ja Ruotsissa. Kappale on saanut jonkinlaista suosiota myös Pohjois-Amerikassa, saavuttaen Kanadan singlelistan 83. sijan, joka oli paras Euroopan ulkopuolella saavutettu sijoitus. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2012 kappaleet Luokka:Italialaiset musiikkikappaleet
Mésa (Lesbos)

Mésa (; myös Méssa) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Agía Paraskevín kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Agía Paraskevín kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 20 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|300px|Mésan temppelialue. Mésa sijaitsee nimensä mukaisesti Lesboksen keskiosissa lähellä Kallonínlahden koillisrantaa. Se tunnetaan erityisesti Mésan antiikin aikaisen temppelin arkeologisesta alueesta. Mésan joonialainen temppeli (joskus ”Méssan/Méssonin temppeli”) oli pyhitetty Zeukselle, Heralle ja Dionysokselle. Se oli antiikin Lesboksen keskeisin kulttipaikka ja sijaitsi lähellä Pyrrhan kaupunkia. Paikka toimi keskeisen sijaintinsa ansiosta myös lesboslaisen pentapoliin eli saaren viiden merkittävimmän kaupungin (Mytilene, Methymna, Antissa, Eresos ja Pyrrha) kokouspaikkana. Varhaiskristillisellä ajalla paikalle rakennettiin basilika ja sen paikalle myöhemmin pienempi kirkko. Alueella on pieni museotila, jossa on näytillä muun muassa rakennusten osia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Mória

Mória () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 164 (vuonna 2011). Mórian kylä sijaitsee Lesboksen itäosassa noin viisi kilometriä pääkaupunki Mytilínistä luoteeseen. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μόριας, Dimotikí Koinótita Mórias), johon kuuluvat varsinaisen Mórian kylän lisäksi Achliá, Lárisos ja Mármaro. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 450. Mória tunnetaan muun muassa sen lähellä olevista Mórian akveduktina tunnetun roomalaisaikaisen akveduktin jäännöksistä. Akvedukti toi antiikin aikana vettä Lesboksen Ólympos-vuorelta nykyisen Agiásoksen tienoilta Mytilenen eli nykyisen Mytilínin kaupunkiin. Sen pituus oli noin 26 kilometriä. Mórian länsipuolella akveduktista on jäljellä noin 170 metrin osuus ja 17 kaarta. Akvedukti on rakennettu 200- ja 300-lukujen taitteessa. Mórian lähellä toimi vuodesta 2015 lähtien pakolaisleiri, joka oli Euroopan suurin. Leiri syntyi Euroopan pakolaiskriisin myötä ja oli suunniteltu noin hengelle, mutta siellä ja sen ympäristössä oli enimmillään majoittuneena noin pakolaista. Suurin osa leiristä tuhoutui tulipalossa 8. syyskuuta 2020. Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Pámfila

Pámfila () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 413 (vuonna 2011). Pámfila sijaitsee Lesboksen itäosassa noin seitsemän kilometriä Mytilínin kaupungista pohjoiseen ja vajaan kilometrin päässä meren rannasta. Sen ranta-asutus ja satama Paralía eli Paralía Pamfílon sijaitsee meren rannalla. Kylän huomattavin rakennus on sen keskellä sijaitseva Pyhän Barbaran (Agía Varvára) kirkko. Kylän lähellä sijaitsee Kalamiáriksen palmumetsä. Pámfila muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παμφίλων, Dimotikí Koinótita Pamfílon), johon kuuluu varsinaisen Pámfilan kylän sekä Paralía Pamfílonin lisäksi Nisélian kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 477. Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Pappádos

Pappádos (; myös Παπάδος, Papádos) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 442 (vuonna 2011). Pappádos sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Géranlahden lounaispuolella noin 24 kilometriä Mytilínistä. Kylän nimi viittaa pappeihin, jotka olivat sen ensimmäisiä asukkaita. Pappádos muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παππάδου, Dimotikí Koinótita Pappádou), johon kuuluvat varsinaisen Pappádoksen kylän lisäksi Chalatsés ja Mármaro. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 588. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat Arkkienkelien (Taxiárches) kirkko sekä Kastrélin keskiaikainen linnoitus. Linnoituksen esitetään olleen yhteydessä läheisen Mesagróksen Paliókastroksi kutsuttuun linnoitukseen tunnelin välityksellä. Aiemmin kylä kuului Géran kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Géran kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois- Egean saarten kylät
Sígri

Sígri (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi- Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 333 (vuonna 2011). Sígri sijaitsee rannikolla Lesboksen saaren länsipäässä. Se on alun perin kalastajakylä. Sígrin tunnetuimmat nähtävyydet ovat turkkilainen linna vuodelta 1746 sekä Lesboksen kivettyneen metsän luonnonhistoriallinen museo, jonka alueella on jäänteitä muinoin kivettyneestä metsästä. Varsinainen Kivettyneen metsän luonnonpuisto sijaitsee sisämaassa Sígristä itään. Sígrin edustalla sijaitsee Megalonísin eli Nisiópin saari. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Skála Eresoú

Skála Eresoú () eli Gyalós/Gialós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 349 (vuonna 2011). Skála Eresoú on osa Eresóksen kyläyhdyskuntaa ja sijaitsee meren rannalla Lesboksen lounaisosassa noin neljä kilometriä sisämaassa sijaitsevasta Eresóksesta etelään. Skála Eresoú on nimensä mukaisesti Eresóksen ranta-asutus. Antiikin ajan Eresoksen kaupunki, josta koko kyläyhdyskunta on perinyt nimensä, sijaitsi Skála Eresoún paikalla. Sen linnavuorena toimi nykyisin nimillä Vígla ja Kástro tunnettu kukkula heti nykyisen kylän itälaidalla. Kaupungista olivat kotoisin muun muassa runoilijatar Sapfo ja filosofi Theofrastos. Nykyisin Skála Eresoú on turistikohde, joka on erityisesti seksuaalivähemmistöjen suosiossa. Pienestä väkimäärästä huolimatta kylässä toimii kolme homobaaria. Ne palvelevat –:a naisturistia, jotka vierailevat kylässä kesäaikaan Sapfon tarinan innoittamina. Kylässä järjestetään vuosittain Eresóksen kansainväliset naistenfestivaalit. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Lesbos Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Skópelos (Lesbos)

Skópelos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 530 (vuonna 2011). Skópelos sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Géranlahden lounaispuolella noin 26 kilometriä Mytilínistä. Kylä, suomeksi nimeltään ”Kallio”, on rakennettu kallioiselle alueelle Kariónas-vuoren rinteelle noin 150 metrin korkeuteen. Skópelos muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σκοπέλου, Dimotikí Koinótita Skopélou), johon kuuluvat varsinaisen Skópeloksen kylän lisäksi Fará, Kariónas, Lagkáda, Ligonári, Tárti, Tsáfi ja Tsília. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 607. Kylän nähtävyyksiin kuuluu Magdalinín (Magdalan Marian) kirkko, jonka alta on löydetty varhaiskristillinen katakombitunneli. Aiemmin kylä kuului Géran kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Géran kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät
Taxiárches (Lesbos)

Taxiárches (; ; eli Ταξιάρχες Μυτιλήνης, Taxiárches Mytilínis) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ταξιαρχών, Topikí Koinótita Taxiarchón). Kylän väkiluku on 1 107 (vuonna 2011). Taxiárches sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa noin neljä kilometriä Mytilínin kaupungista etelään. Se on nimetty taksiarkkien (arkkienkelit Mikael ja Gabriel) mukaan. Kylää ei tule sekoittaa toiseen samannimiseen Lesboksen pohjoisosassa sijaitsevaan kylään (Ταξιάρχες Μανταμάδου, Taxiárches Mantamádou), joka tunnetaan Taxiárchesin luostarista. Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Mytilíni Luokka:Pohjois-Egean saarten kylät