Tampereen seudun linja-autoliikenne

Tampereen seudun linja-autoliikenne on Tampereen seudun joukkoliikenteen linja-autoilla liikennöitävää paikallisliikennettä. Linja-autoliikenne kattaa Tampereen seudun eli Tampereen, Nokian, Ylöjärven, Kangasalan, Lempäälän, Pirkkalan, Oriveden ja Vesilahden sekä osittain myös Hämeenkyrön ja Valkeakosken sisäisen liikenteen sekä näiden kuntien rajat ylittävän seutuliikenteen. Tampereella linja-autoreiteissä on suosittu kaupungin rakenteen takia länsi-itäsuuntaisia heilurilinjoja, jotka ajavat keskustan läpi. Näin ollen vain muutamat linjat päättyvät keskustaan. Merkittävimpien keskustaan päättyvien linjojen pääteasema on yleensä Keskustorin bussiterminaalissa, muiden linjojen päätepysäkkejä on esimerkiksi Pyynikintorilla ja Sorin aukiolla. Keskustassa liikenne painottuu voimakkaasti Hämeenkadulle, joka on koko pituudeltaan joukkoliikennekatu. Tärkeimpiä linjoja ovat runkolinjat, jotka on numeroitu linjoiksi 1–10. == Historia == Ensimmäiset linja-autoliikennekokeilut Tampereen seudulla tehtiin jo varhain 1900-luvulla. Vielä tuolloin vaihtoehtona oli myös raitiotien rakentaminen. Etenkin 1920- ja 1930-lukujen kuluessa tehtiin useita yksityisiä yrityksiä linja-autoliikenteen käynnistämiseksi, mutta ennen 1930-luvun loppua mikään niistä ei jäänyt pysyväksi. Esimerkiksi vuonna 1920 tamperelainen liikemies Kaarlo Leander osti Saksasta kaksi käytettyä kaksikerroksista linja-autoa tarkoituksenaan kaupunkiliikenteen aloittaminen Tampereella, mutta tämä jäi vain yritykseksi Säpyskä 1988, s. 9. . Vakiintuneen paikallisliikenteen Tampereella aloitti yksityinen Tampereen Liikenne -osakeyhtiö. Tampereen Liikenne Oy:n perustamissopimus allekirjoitettiin 20. marraskuuta 1935. Perustajaosakkaat olivat tamperelaiset liikenteenharjoittajat Leino & Kumppanit Oy ja Väinö Paunu sekä huittislainen Lauttakylän Auto Oy. Leino & Kumppanit Oy lakkautettiin vuonna 1937 ja sen henkilökunta, kalusto ja liikenne siirtyivät Tampereen Liikenne Oy:lle. Säpyskä 1988, s. 15. Välittömästi perustamisensa jälkeen uusi yhtiö anoi Tampereen kaupungilta liikennelupaa kaikille kaupunkilinjoille ehdolla, ettei lupia myönnettäisi tänä aikana millekään muille liikennöitsijöille. Tampereen maistraatti myönsi uudelle yhtiölle viiden vuoden toimiluvan vuoden 1936 alusta lukien, mutta varsinaisen toimintansa Tampereen Liikenne Oy aloitti vasta vuoden 1937 alussa, jolloin se oli saanut hankituksi tarvittavan kaluston. Tampereen Liikenne Oy sai hoidettavakseen liikenteen myös Pohjois-Pirkkalasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa liitetyllä alueella, kun siellä toimineet viisi liikennöitsijää luopuivat oikeuksistaan. Säpyskä 1988, s. 15–17. Tampereen Liikenne Oy:n aloittaessa toimintansa sillä oli 39 linja-autoa, joista tosin vain osa oli varsinaiseen kaupunkiliikenteeseen sopivia, sekä autohalli Tammelan kaupunginosassa Tammelan puistokadun varrella. Ennen sotia yhtiölle valmistui vielä uusi autohalli Nekalaan Lempääläntien varteen. Yhtiön autot olivat väriltään aluksi punaisia, mutta varsin pian ne maalattiin sinisiksi; sinistä väriä pidettiin paremmin kaupunkikuvaan sopivana. Vuonna 1939 Tampereen Liikenne Oy:llä oli yhteensä 65 linja-autoa, joista kaupunkiautoja oli 40 kappaletta. Suuri osa autoista oli varustettu dieselmoottorilla.Mikola 1984, s. 139. Säpyskä 1988, s. 17. Toisen maailmansodan syttyminen merkitsi suuria vaikeuksia Tampereen Liikenne Oy:n toimintaan. Hankaluuksia olivat korvaavien polttoaineiden käytön aiheuttamien teknisten ongelmien synnyttämät myöhästymiset aikatauluista etenkin kaupunkiliikenteessä sekä puute kuljettajista ja asentajista. Lisäksi osa yhtiön kalustosta oli seisomassa toisaalta polttoaine- ja rengaspulan vuoksi, toisaalta puolustusvoimien käyttöön sopimattomina. Vanhan toimiluvan alkaessa umpeutua Tampereen kaupunki myönsi yhtiölle uuden viiden vuoden toimiluvan vuoden 1945 loppuun saakka; siitä lähtien lupa myönnettiin kerrallaan yhdeksi vuodeksi. Kun polttoainepula jatkui sota-ajan päättymisestä huolimatta, Tampereen Liikenne Oy alkoi harkita mahdollisuuksia johdinautoliikenteen aloittamiseksi ja anoi kaupungilta tarvittavan johdinverkon rakentamista. Tässä vaiheessa kaupunki päätti kuitenkin ottaa sisäisen liikenteen heti tilanteen niin salliessa kokonaan omaan hoitoonsa ja vuonna 1948 perustettu kaupungin liikennelaitos aloitti johdinautoliikenteen keskustasta Härmälään joulukuussa 1948. Mikola 1984, s. 76. Säpyskä 1988, s. 19. Seuraavien vuosikymmenten aikana sekä johdinautolinjojen että tavallisten linja-autolinjojen liikennöintiä laajennettiin rinnakkain, kunnes johdinautoista päätettiin vähitellen luopua vuoteen 1976 mennessä. Tampereen seudun yhteistariffi otettiin käyttöön 1996, josta alkaen kaupungin sisäiset liput alkoivat kelvata Tampereen liikennelaitoksen bussien lisäksi myös seutuliikenteen busseissa sekä Teiskon linjoilla. Kaupungin sisäinen, TKL:n liikennöimä, liikenne pysyi kuitenkin vielä erillään seudullisesta linja-autoliikenteestä, kunnes vuoden 2011 alusta Tampereen kaupungin joukkoliikenneviranomaisen toimialuetta laajennettiin. Tällöin linja-autoliikenne muuttui seudulliseksi kattaen Tampereen kaupungin lisäksi koko Tampereen seudun alueen. Tuolloin seutulinjoilla (linjat 40-100) oli käytössä sama lippujärjestelmä kaupungin sisäisten linjojen kanssa. Kantakaupungin matkakorteilla pystyi siten matkustamaan myös seutulinjoilla Tampereen rajojen sisäpuolella. Seutulinjojen linja-autoja ei ollut kuitenkaan kytketty sähköisiin informaatiojärjestelmiin. Euroopan unionin päivitetty palvelusopimuslaki edellyttää asteittain sukuoikeuspohjaisesta joukkoliikenteestä luopumista ja siirtymistä kilpailutettuun liikenteeseen. Tampereella suurin osa siirtymäajan sopimuksista päättyi 29. kesäkuuta 2014, jolloin liikennöinnin järjestämisvastuu siirtyy liikennöitsijöiltä kaupungille. Tällöin Paunun ja Länsilinjojen vastuulla olleita reittejä Tampereen naapurikunnissa siirtyi Tampereen joukkoliikenteen hallinnoimiksi. Pirkkalan, Lempäälän, Kangasalan, Nokian ja Vesilahden liikenne kilpailutettiin, jonka seurauksena Pirkkalan ja Nokian liikennettä liikennöi jatkossakin Paunu, kun taas Vesilahdella, Lempäälässä ja Kangasalla liikennöi jatkossa Länsilinjat. Lisäksi pieniä kilpailutuksia voitti myös pienempiä linja-autoyrityksiä. Oriveden ja Ylöjärven liikenteessä ei vielä tapahtunut suuria muutoksia vuonna 2014. Oriveden liikenne perustuu pitkälti kaukoliikenteeseen, joiden sopimukset päättyivät vasta vuonna 2016. Ylöjärvellä joukkoliikenteeseen tehtiin pieniä uudistuksia laajentamalla Tampereen joukkoliikenteen toimialuetta Siivikkalaan ja Soppeenmäkeen vuosina 2008 ja 2013. Kesäkaudesta 2016 lähtien Ylöjärvi siirtyi osaksi Tampereen seudun joukkoliikennettä. Samalla Tampereen joukkoliikenteen alueella siirryttiin vaiheittain vyöhykepohjaiseen hinnoitteluun. Välivaiheessa vuosina 2014-2016 vyöhykkeitä oli kolme, joista ensimmäinen oli sisin ja sen hintataso vastaa nykyistä Tampereen taksavyöhykettä. Ykkösvyöhyke kuitenkin laajeni Kangasalan Vatialaan, Nokian Pitkäniemeen, Lempäälän Sääksjärvelle ja Höytämöön sekä koko Pirkkalan kunnan alueelle kuntien kasvattaman joukkoliikennetuen ansiosta. Lisäksi Ylöjärven Siivikkala oli jo useita vuosia kuulunut Tampereen taksavyöhykkeeseen, joten sekin oli osa ykkösvyöhykettä. Kakkosvyöhykkeen muodosti ympäryskunnat, vyöhykkeelle kuului suurin osa Nokiaa, Lempäälää ja Kangasalaa. Kolmosvyöhykkeeseen kuului Nokian Tottijärven alue ja koko Vesilahti. Joukkoliikenneuudistus muutti reittejä, aikatauluja ja linjanumeroita erityisesti ympäryskunnissa, mutta myös Tampereen alueella. Esimerkiksi Nokialla siirryttiin liityntäpohjaiseen linjastoon, jossa ideana on vaihtaa nopeaan runkoyhteyteen lyhemmiltä lähiölinjoilta. Myös Kangasalan suunnalla hyödynnetään samaa jossain määrin, ja aikaisemmin Teiskossa on hyödynnetty liityntäpohjaista liikennettä. Uudistuksen myötä linjanumerointi päivitettiin, jolloin linjoista 1-10 muodostettiin tärkeimmät runkolinjat. Linjasto uudistui jälleen vuonna 2021, kun raitioliikenteen alkaminen muutti erityisesti keskustassa kulkevien linjojen reittejä. Valkeakosken kaupunki liittyi Tampereen seudun joukkoliikenteen yhteyteen vuonna 2021. == Kalusto == Kilpailutetussa liikenteessä käytetään pääasiassa telilinja-autoja, joihin mahtuu mahdollisimman paljon matkustajia. Viimeiset iäkkäät nivelautot poistettiin käytöstä vuonna 2014 heikon talvikestävyyden ja korkeiden ylläpitokulujen takia. Nivelautoissa on lisäksi vähemmän istumapaikkoja kuin telilinja-autossa. TKL:n käytössä on kaksi hybridibussia. Tampereen seudun joukkoliikenne sai 26 uutta sähkölinja-autoa kesällä 2022, kun Pohjolan Liikenne aloittu liikenteen linjoilla 5 ja 10, sekä Teiskon suunnan linjoilla. Nykyisin Pohjolan Liikenne liikennöi myös linjalla 18. Sähköbussit valmistaa Yutong. Vuosina 2016–2021 Tampereen seudun joukkoliikenteessä liikennöi neljä sähköbussia viiden vuoden leasingsopimuksella. Solariksen valmistamia sähköbusseja liikennöi Tampereen Kaupunkiliikenne, pääosin Rauhaniemen ja Pyynikintorin välillä linjalla 2. == Linjat == Linjanumerot Käyttöalue 1-10 AB-vyöhykkeiden runkolinjat 11-39 AB-vyöhykkeiden muut linjat 40-49 Kangasalan suunta 50-59 Lempäälän ja Vesilahden suunta 60-69 Valkeakosken suunta 70-79 Nokian suunta 80-89 Ylöjärven suunta 90-99 Teiskon ja Oriveden suunta 100- Erikois- ja tapahtumalinjat (mm. messubussi) Numero Reitti Liikennöitsijä(t) 1 TAYS, Kaupin kampus – Sorin aukio (raitiolinja) Tampereen Ratikka / VR 2 Rauhaniemi – Särkänniemi Koiviston Auto Tampere 3 Hervantajärvi – Santalahti (raitiolinja) Tampereen Ratikka / VR 5 Länsi-Hervanta – Vuores – Keskustori Pohjolan Liikenne 6 Vatiala – Koskipuisto – Länsi-Hervanta TKL, Paunu 7 Linnainmaa – Keskustori – Kalkku TKL 7Y Kalkku – Linnainmaa - Nurmi TKL 8 Pirkkala (Kyösti) – Keskustori - Tesoma - Haukiluoma TKL 9 Annala – Keskustori – Lentävänniemi Koiviston Auto Tampere 10 Kaukajärvi – Keskustori - Pyynikki - Tahmela Pohjolan Liikenne 11 Pere - Ratina – TAYS Arvo Länsilinjat 12 Vaitti – Pirkkala – Kurikka – Messukeskus – Ratina – Lielahti – Reuharinniemi TKL, Koiviston Auto Tampere 13 Lintuhytti – Hatanpää - Ratinanranta - Lielahti – Tesoma Koiviston Auto Tampere 14 Turtola – Nekala – Ratina – Finlayson – Tesoma – Lamminpää Koiviston Auto Tampere 15A Höytämö – Taatala - Ratina – Myllypuro Länsilinjat 15B Höytämö – Peltolammi - Ratina – Pitkäniemi Länsilinjat 16 Irjala – TAYS, Kaupin kampus Länsilinjat 17 Vehmainen – Linnainmaa – TAYS, Kaupin kampus TKL 18 Atala – Linnainmaa – TAYS, Kaupin kampus Pohjolan Liikenne 19 Hervanta – Annala - Keskustori – Lentävänniemi Koiviston Auto Tampere 26 Petsamo – Ratina – Kaarila - Tesoma TKL 27 Järvensivu – Ratinanranta – Pispalanharju Paunu 28 Ruutana – Ratinanranta – Ylöjärvi TKL 29 Lamminrahka - Risso – Finlayson – Rahola Länsilinjat 30 Partola - Nuoliala – Ratina – Keskustori Länsilinjat 31 Partola - Sarankulma – Ratina – Keskustori Länsilinjat 32 TAYS Arvo - Ristinarkku - Hakametsä Länsilinjat 33 Keskustori – TAKK - Mäyränmäki TKL 34 Pirkkala - Tredu Pirkkala - Lentoasema/Varuskunta TKL 35 Mäyränmäki – Keskustori TKL 36A Hermia – Lakalaiva - Nuoliala - Pirkkala TKL 36B Hermia – Lakalaiva - Linnakallio - Pirkkala TKL 37 Olkahinen – Hakametsä TKL 37x Olkahinen – Hakametsä TKL 38 Hervanta – TAYS – Lentävänniemi TKL 39 Pirkkala – Höökinmäki 40 Tampere – Kangasala 40A Tampere – Kangasala – Pikonlinna 40B Tampere – Kangasala – Mobilia 40C Tampere – Kangasala – Kangasalan asema 40D Tampere – Kangasala – Tiihala - Mobilia 41 Mobilia - Kangasala – TAYS, Kaupin kampus 42 Kuhmoinen – Kuhmalahti – Sahalahti – Kangasala - Sorinaukio 44 Kangasala – Valkeakoski 46 Haviseva - Suinula – Laureeninkallio – Tredu Kangasala 47 Orivesi – Ponsa – Kangasala 48 Kangasala - Kuhmalahti - Pohja 49 Orivesi – Eräjärvi – Pohja 50 Lempäälä – Ideapark – Tampere 52A Haurala - Vanattara - Pyynikintori 52B Laasonportti – Ruskea-ahde - Pyynikintori 55 Vesilahti – Lempäälä – Tampere 58 Hervanta – Ideapark 60 Valkeakoski – Tampere 63 Valkeakoski – Lempäälä 64 Valkeakoski – Sointula 65 Valkeakoski – Eerola – Valkeakoski 66A Valkeakoski – Pispantalli – Metsäkansa – Rantoo 66B Valkeakoski – Metsäkansa – Rantoo 67 Valkeakoski – Ritvala 70 Tampere – Nokian asema - Harjuniitty 71 Tesoma - Nokian asema 72A/B Keho – Vihola/Koskenmäki - Nokian asema – Tampere 73A/B Keho - Vihola/Koskenmäki - Nokian asema - Lähdekorpi/Kankaantaka - Ilkan alue 77 Nokia – Sammalisto/Tottijärvi 78 Nokia – Taivalkunta - Sarkola 79 Pirkkala – Nokia – Siuro - Linnavuori 80A/B/C Sorin aukio – Ylöjärvi - Moisio/Asuntila/Metsäkylä 82 Siivikkala – Pyynikintori 84 Takamaa – Soppeenmäki 85 Ylöjärvi – Kuru 86 Siivikkala – Ylöjärvi 87 (Ylöjärvi-) Viljakkala - Manni 90 Keskustori – Sorila - Kämmenniemi - Terälahti 91 Sorila – Aitoniemi 92 Kämmenniemi – Iso-Kartano – Viitapohja – Sorila 93 Mäntylä – Teisko kko – Kämmenniemi 94 Mäntylä – Maisansalo – Kämmenniemi 95 Orivesi – Tampere 95A Orivesi – Oriveden asema 101 Tampere – Messukeskus 102 Länsi- Tampere – Messukeskus 103 Lentoasema – Tampere == Liikennöitsijät == Liikennöitsijät Linjat Bussi-Manninen alihankinta, 95X Luopioisten Linja 43, 43S, 43T, 43ST Länsilinjat 6, 11, 15A/B, 16, 27, 29, 30, 31, 71A/B, 77, 78, 80A/B/C/Y Koiviston auto Tampere 2, 9, 12, 13, 14, 19, 39/A, 40/A/B/C/D, 41, 44, 46, 50, 52A/B, 55, 70/Y, 72A/B, 79A/B, 84/A, 85/A, 42, 48/A/B/C, 49 Pohjolan Liikenne 5, 10, 18, 90-94 Tampereen Kaupunkiliikenne 6(osa vuoroista), 7, 8, 12(osa vuoroista), 17, 26, 28, 33, 35, 36A/B, 37, 38, 39/A, 41(osa vuoroista), 58/x, 82, 86/x Tilausliikenne Lampinen alihankinta, 95X Valkeakosken Liikenne 47, 69, 95X, 95A, 95K, Vekka Group 60-67, 103 == Katso myös == * Helsingin seudun linja-autoliikenne * Turun seudun linja- autoliikenne * Tampereen seudun joukkoliikenteen runkolinjat * Tampereen johdinautoliikenne == Lähteet == * Mikola, Tapani: Yli 50 vuotta linja- autoliikennettä: Lauttakylän Auto Oy 1934–1984. Satakunnan Kirjateollisuus Oy, 1984. ISBN 951-99514-1-5. * Säpyskä, Ossi: Pirkanmaan autoliikenteen vaiheet. Pirkanmaan Autoalan Veteraanit ry, 1988. ISBN 952-90019-3-2. === Viitteet === Luokka:Suomen linja-autoliikenne Luokka:Tampereen liikenne Luokka:Nokian liikenne Luokka:Ylöjärven liikenne Luokka:Kangasalan liikenne Luokka:Lempäälän liikenne Luokka:Pirkkalan liikenne Luokka:Oriveden liikenne Luokka:Vesilahden liikenne Luokka:Hämeenkyrön liikenne