Ihmekukkakasvit

Ihmekukkakasvit (Nyctaginaceae) on Caryophyllales-lahkoon kuuluva kasviheimo. == Tuntomerkit == Ihmekukkakasvit ovat ruohoja, pensaita, heikkorunkoisia puita tai liaaneja. Ruohovartisilla nivelet ovat turvonneet, ja katkaistu puu muuttuu nopeasti oranssinväriseksi tai punaruskeaksi (oksidoituminen). Kärkisilmun karvoitus on syvänruskea. Lehdet sijaitsevat usein vastakkain. Kukat sijaitsevat viuhkomaisissa ryhmissä, ja niissä on terälehtimäiset ja yhteen kasvaneet kehälehdet, jotka ovat joskus supussa ollessaan kierteisesti eli kontortteja. Hetiökin on usein tyveltään kasvanut yhteen. Kukka on tavallisesti mesiäisetön. Luotti on epäsymmetrinen. Hedelmä on pähkylä tai pieni pähkinä, jota kehälehtien tyviosa suojaa; suojuksessa voi olla rauhasia, jotka erittävät hyvin tahmeaa ainetta. Siemenessä on vihreä alkio. Kromosomiluku n = (8–)11(–13+).Stevens 2001, Viittaus 2.12.2014. == Levinneisyys == Heimo on levinnyt koko maapallon tropiikkiin ja lämpimille alueille.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/nyctaginaceae.gif == Luokittelu == Ihmekukkakasveihin kuuluu 30 sukua, joissa on yhteensä 395 lajia. Ne jaetaan kuuteen tribukseen. * Leucastereae Bentham & Hooker ** Kasvit ovat puita, joiden karvoitus koostuu tähtimäisistä karvoista. Kukassa on tavallisesti kaksi tai kolme hedettä, harvoin 10–20 hedettä. Emin vartalo on paksu tai puuttuu, luotti harjamainen. Tribuksessa on neljä sukua ja viisi lajia, jotka kasvavat Etelä-Amerikassa, erityisesti Brasiliassa. * Boldoeae Heimerl ** Kukka on esilehdetön ja luotti huomaamaton. Sukuja on kolme, kussakin yksi laji. Ne kasvavat Meksikosta Boliviaan ulottuvalla alueella ja Länsi-Intian saaristossa. * Colignonieae Standley ** Kehä on yhdislehtinen vain tyvestään. Ainoassa suvussa (Colignonia) on kuusi lajia Etelä-Amerikan Andeilla. * Nyctagineae Horaninow ** Tribuksessa on 11 sukua ja 184 lajia, joista 50 kuuluu sukuun Boerhavia ja 45 on ihmekukkia (Mirabilis). Levinneisyys käsittää tropiikin ja lämpimänlauhkeat alueet; erityisesti tribuksen kasvit ovat Pohjois-Amerikan lounaisosan kuivien kasvupaikkojen ruohoja ja pensaita. * Bougainvilleae Choisy ** Eräät lajit ovat liaaneja, jotka kiipeilevät varren koukkumaisilla okailla. Lehdet ovat kierteisesti. Sukuja kolme, lajeja 16, joista enin osa on ihmeköynnöksiä (Bougainvillea). * Pisonieae Meisner ** Tribus käsittää seitsemän sukua ja 200 lajia tropiikissa, erityisesti kuitenkin Amerikassa. Runsaslajisimmat suvut ovat Neea (85 lajia), Guapira (70 lajia) ja pisoniat (Pisonia, 40 lajia). === Heimoon kuuluvia sukuja === * Abronia – hiekkaverbenat * Acleisanthes * Allionia * Allioniella * Ammocodon * Andradea * Anulocaulis * Belemia * Boerhavia * Boldoa * Bougainvillea – ihmeköynnökset * Caribea * Cephalotomandra * Colignonia * Commicarpus – nupikit * Cryptocarpus * Cuscatlania * Cyphomeris * Grajalesia * Guapira * Hesperonia * Izabalaea * Leucaster * Mirabilis – ihmekukat * Neea * Neeopsis * Nyctaginia * Okenia * Oxybaphus * Phaeoptilum * Pisonia – pisoniat * Pisoniella * Quamoclidion * Ramisia * Reichenbachia * Salpianthus * Selinocarpus * Tripterocalyx == Käyttö == Ihmekukkakasveja käytetään: * koristekasveina: ihmeköynnökset, ihmekukat * rohdoksina: mökinihmekukan (Mirabilis jalapa) mukulat, Pisonia aculeata -lajin lehdet, Pisonia capitata -lajin hedelmät. * vihanneksina: Pisonia grandis, pisonia (Pisonia umbellifera, syn. P. alba) * teen korvikkeena: Neea theiferaKasvien maailma, osa 2, s. 515 * lintuliimana: pisonioiden hedelmäseinän tahmea erite. == Lähteet == * Kasvien maailma. Otavan iso kasvitietosanakirja, osa 2. – Otava, Helsinki, 1980. ISBN 951-1-05492-9. * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ihmekukkakasvit (Nyctaginaceae) * ITIS: Nyctaginaceae * Luokka:Kasviheimot