EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kurdi

Kurdi (, ) on iranilaisiin kieliin kuuluva indoeurooppalainen kieli. Sitä puhuu arviolta 30–40 miljoonaa ihmistä etupäässä Kurdistanissa (Turkissa, Irakissa, Iranissa ja Syyriassa). Se on sukua Iranin viralliselle kielelle, persialle (farsi). Suomessa on Tilastokeskuksen mukaan vuoden 2016 lopussa 12 226 henkilöä, joiden äidinkieleksi on rekisteröity kurdi. Kurdin kieli on vahvin eri uskontoja ja lahkoja kannattavia, eri maissa asuvia kurdeja yhdistävä tekijä. Kurdin kielessä on lukuisia murteita, joista suurimmat ovat kurmancî (kurmandži) ja soranî. Molemmilla on kehittynyt kirjallinen muoto. Kumpaakin on kirjoitettu sekä arabialaisin että latinalaisin aakkosin, kurmancîa nykyisin kuitenkin lähinnä vain latinalaisin. Geneettisestä kielellisestä näkökulmasta kurdi jakaa noin 70 % sanoistaan Zazakin kanssa, 65 % persian ja baluchin kanssa ja 34 % Masenderanin kanssa.https://www.jstor.org/stable/10.1525/jsah.2014.73.4.507http://www.elinguistics.net/Compare_Languages.aspx == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wîkîpediya. Serûpel Kurdinkielinen Wikipedia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit *
Englannintorvi

Englannintorvi on puupuhaltimiin kuuluva musiikki-instrumentti. Se on rakenteeltaan jokseenkin samanlainen kuin oboe ja oboe d’amore, mutta näitä isompi. Englannintorvi on F-vireinen, transponoiva soitin, eli nuotteihin merkityt sävelet soivat soittimella soitettuna puhdasta kvinttiä matalammalta. Myös englannintorven soittotekniikka on jokseenkin samanlainen kuin oboen, mutta kevyempi puhaltaa. Niinpä useimmat oboistit soittavat säännöllisesti myös englannintorvea. Toisaalta soitin on suuremman kokonsa vuoksi oboeta raskaampi käsitellä; usein sitä kannatellaankin kaulahihnan avulla. Englannintorven ääni on oboen ääntä pehmeämpi ja helpommin ympäristöön sulautuva, mutta silti solistinen. Nimestään huolimatta englannintorvi ei ole englantilaista alkuperää. Nimen selityksenä pidetään yleensä soittimen ranskankielistä nimitystä cor anglé, joka tarkoittaa kulmatorvea; ensimmäiset englannintorvet olivat keskeltä kulmalle taivutettuja, jotta soittaja ylettäisi helpommin alapään äänireikiin. ==Englannintorvisooloesimerkkejä== *Antonín Dvořák: Sinfonia nro 9 (Uudesta maailmasta), 2. osa *César Franck: Sinfonia d-molli, 2. osa *James MacMillan: The World's Ransoming *Jean Sibelius: Tuonelan joutsen *Maurice Ravel: Pianokonsertto G-duuri *Joaquin Rodrigo: Concierto de Aranjuez, 2. osa *Pēteris Vasks: Englannintorvikonsertto *Igor Stravinsky: Pulcinella Luokka:Puupuhaltimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Säilöntä

Säilöntä tarkoittaa käsittelyä, jonka avulla elintarvikkeet säilyvät pilaantumatta tavallista pidempään. Säilöntä estää mikrobien vaikuttamisen ja entsyymien toiminnan. Säilönnän avulla elintarviketuotteita voidaan markkinoida ympäri vuoden maantieteellisestä sijainnista huolimatta, mikä tasaa tuotannon paikallisia vaihteluita sekä eri vuodenaikojen välisiä eroja saatavuudessa. Yleisimpiä säilöntätapoja ovat pakastus, sokerointi, kuivaaminen, suolaaminen, maitohappokäyminen, savustus, hapattaminen, etikkasäilöntä, umpiointi, lämpökäsittely, säteilytys, säilöntäaineiden käyttö, pastörointi ja iskukuumennus. ==Säilöntämenetelmät== Säilönnällä pyritään estämään tai hidastamaan raaka-aineiden luonnollista muutosta, joka aiheutuu usein mikrobien toiminnasta. Mikrobien toiminnan voi pysäyttää tai hidastaa tuhoamalla ne tai tekemällä elintarvikkeesta niille sopimattoman elinympäristön. Yleisimpiä säilöntämenetelmiä ovat: * elintarvike kuumennetaan yli 60 celsiusasteen, jolloin bakteerit eivät lisäänny * elintarvike pakastetaan alle –10 celsiusasteen, jolloin bakteerit eivät lisäänny * elintarvike kuumennetaan yli 120 celsiusasteen, jolloin bakteerit kuolevat (sterilointi) * elintarvikkeesta vähennetään aktiivisen veden määrää (kuivatus, sokeri- ja suolasäilöntä) * elintarvike hapatetaan alle 7 pH:n (etikkasäilöntä, hapansäilöntä) * elintarvikkeeseen lisätään erilaisia aineita kuten sokeria, suolaa ja säilöntäaineita * elintarvike säteilytetään esimerkiksi ultraviolettisäteillä, jolloin mikrobien kasvu estyy * elintarvikkeen osmoottista painetta nostetaan esimerkiksi sokeroimalla tai suolaamalla, jolloin mikrobien kasvu hidastuu ==Historia== Ennen vanhaan oli hyvin vähän keinoja saada ruoka tuoreena käyttäjille, mikä oli suuri este elintarvikekaupan kehittymiselle. 1700-luvun lopulla ranskalainen François Appert tuotti kirjan "Kuinka kaikenlaisia eläin- ja kasvisperäisiä aineita säilötään moneksi vuodeksi". Hänen kehittämäänsä menetelmään kuului ainesten hidas kuumentaminen umpinaisissa lasipurkeissa. Tätä menetelmää ei saatu täysin luotettavaksi ennen vuotta 1859, jolloin yhdysvaltalainen John Landis Mason patentoi toimivan version siitä. Säilykkeitä alettiin kuitenkin käyttää esimerkiksi armeijoiden ruokinnassa. 1840-luvun Britanniassa aloitti toimintansa Wenham Lake Ice Company. Se asetti Lontoon-liikkeensä näyteikkunaan suuren läpinäkyvän jääkimpaleen, joka herätti suurta huomiota. Ihmeteltiin, kuinka se säilyi kesälläkin pitkään sulamatta. Yhtiö toi jään Pohjois-Amerikan Uudesta-Englannista. Toiminta muuttui 1850-luvulla kaupalliseksi ja ihmiset hankkivat koteihinsa jääkimpaleita. Jää antoi myös tukku- ja vähittäiskaupalle uusia mahdollisuuksia varsinkin Yhdysvalloissa. Brittiläinen Bryan Donkin kehitti 1810-luvulla säilyketölkin. Ruoka säilyi tölkissä erittäin hyvin, mutta varhaiset takoraudasta valmistetut tölkit olivat miltei mahdottomia avata. Sotilaat käyttivät avaamiseen yleensä pistintä. Turvallinen tölkinavaaja, jossa on kaksi pyörivää osaa, on peräisin vuodelta 1925. ==Katso myös== *Suojakaasu *Ruokamyrkytys == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
ADI-arvo

ADI-arvolla () tarkoitetaan ravinnon kautta nautitun kemiallisen aineen ylintä hyväksyttävää päivittäistä saantia, joka ilmoitetaan milligrammoina henkilön painokiloa kohti vuorokaudessa. ADI ilmoittaa määrän, jonka ihminen voi päivässä syödä kyseistä ainetta ilman merkittäviä terveydellisiä haittavaikutuksia. ADI-arvot perustuvat eläinkokeisiin, jolla pyritään varmistamaan lisäaineen turvallisuus. Aineiden turvallisuus arvioidaan kansainvälisissä riippumattomissa asiantuntijaryhmissä, joita ovat FAO/WHO:n alainen JECFA (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives) ja EU:n elintarvikealan tiedekomitea SCF (Scientific Committee on Food). Turvallisuus- ja saantitutkimusten perusteella komiteat asettavat joillekin lisäaineille ADI-arvon. ADI-arvo voi ylittyä etenkin lapsilla, jotka eivät paina paljon. Varsinkin nitriitin saanti voi ylittyä lapsilla helposti. Nitriittiä käytetään lisäaineena makkaroissa ja lihavalmisteissa, joissa sen tarkoituksena on ehkäistä ruokamyrkytyksiä. == ADI-arvon laskeminen == Bentsoehappo, jonka E-koodi on E 210. Bentsoehappoa käytetään mehuissa ja sen ADI-arvon on 5 mg/kg (milligrammaa/kilossa). Tässä tapauksessa kuusikymmentä kiloa (60 kg) painava henkilö voi syödä päivässä bentsoehappoa 300 mg. 20 kiloa painava lapsi vain 100 mg. Eli: :60 kg x 5 mg/kg = 300 mg (aikuinen) :20 kg x 5 mg/kg = 100 mg (lapsi) Mehuihin bentsoehappoa laitetaan korkeintaan 200 mg/kg. 60-kiloinen ihminen voi näin ollen juoda mehua 1,5 kiloa päivässä, joka on noin 1,5 litraa ja 20 kiloa painava lapsi vain puoli litraa. Eli: :300 mg / 200 mg/kg = 1,5 kg (aikuinen) :100 mg / 200 mg/kg = 0,5 kg (lapsi) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Elintarviketurvallisuusvirasto (Evira): Väärät käsitykset Luokka:Toksikologia Luokka:Ravinto-oppi
Torjunta-aine

Torjunta-aineilla tarkoitetaan yleensä aineita, joita käytetään kasvitautien, rikkakasvien ja tuhohyönteisten torjunnassa. Torjunta-aineen toiminta perustuu yleensä myrkyllisyyteen. Suomessa valvotaan torjunta-aineiden käyttöä ja tutkitaan torjunta-aineita elintarvikkeista. Tulli valvoo maahan tuotavia torjunta-aineita. Suomen laissa torjunta-aineita käsitellään säädöksessä 159/1984, 4§. Suomessa astui vuonna 2018 voimaan myyntikielto tuotteille, jotka sisältävät glyfosaatin lisäksi polyetoksyloitua talialkyyliamiinia. == Katso myös == * Akarisidit punkkien torjunta-aineet * Fungisidit sienten torjunta-aineet * Herbisidit rikkakasvien torjunta-aineet * Hyönteismyrkyt hyönteisten torjunta-aineet * Larvisidit toukkien torjunta-aineet * Molluskisidit nilviäisten torjunta-aineet * Rodentisidit jyrsijöiden torjunta- aineet == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Torjunta-aineet Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) *YK-raportti ja tutkimus yhtä mieltä: Torjunta- aineiden vähentäminen jopa kasvattaisi peltojen satoa Yle, 2017 * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Pesticides * Luokka:Ympäristötoksikologia Luokka:Ympäristömyrkyt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Joutseno (sanomalehti)

Joutseno on Länsi-Savo-konserniin kuuluvan ESV-Paikallismedioiden julkaisema Joutsenossa kerran viikossa ilmestyvä paikallislehti. Sen levikki vuonna 2006 oli 3 630Etelä-Saimaa, ja 95 % sen tilaajista on joutsenolaisia. Joutseno- lehdellä oli 2006 kolme työntekijää, joista kaksi toimittajia. Lehdellä on myös toimiva toimitusneuvosto. == Historia == Ensimmäinen Joutseno-lehti ilmestyi vuonna 1966 Etelä-Saimaan kustantamana. Paikallinen Lions Club oli kuitenkin virinnyt jo pari vuotta aikaisemmin ajatellut paikallislehden perustamisesta. Lehden levikki alkoi kasvaa voimakkaasti, ja jo ensimmäisen julkaisuvuotensa aikana lehden tilauskanta oli 3 000 kappaletta. Parhaimmillaan lehden levikki oli 1990-luvun lopussa, jolloin lehteä tilasi noin 4 000 ihmistä. Vuoteen 2000 asti Joutseno-lehteä kustansi Etelä-Saimaan kustannus, kunnes lehti myytiin Kymen Lehtimedialle, joka myöhemmin muutti nimensä Sanoma Lehtimediaksi. Vuonna 2010 Sanoma myi paikallislehtensä Länsi- Savo-konsernille. Lehden päätoimittajina ovat toimineet Heimo Hänninen (1966), Jorma Räsänen (1966–1974), Anja Okkonen (1974–1985), Heikki Räty (1985–2004) ja Mirja Pekkanen (2004–2016). Vuoden 2016 lokakuusta lehden päätoimittaja on ollut Liisa Hupli-Oinonen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Joutseno-lehden kotisivu Luokka:Joutseno Luokka:Suomalaiset paikallislehdet Luokka:Lappeenrannan media
Pääteohjelma

Pääteohjelma voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Pääte-emulaattori * Asiakasohjelma
Asiakasohjelma

Asiakasohjelma on sovellusohjelma käyttäjän tietokoneella, joka on yhteydessä palvelimella olevaan palvelinohjelmaan. Termi on peräisin asiakas-palvelin- arkkitehtuurista, jossa asiakas tekee pyyntöjä palvelimelle. Kyseessä on hajautettu tietojenkäsittelyn malli. Myös palvelinohjelma voi toimia asiakasohjelmana, esimerkiksi WWW-palvelin voi toimia asiakkaana tietokantapalvelimelle. Tyypillinen tapaus on sähköpostin lähettäminen, jossa asiakasohjelma pyytää palvelinohjelmaa lähettämään viestin eteenpäin tai verkkoselain pyytää verkkosivua palvelimelta. Asiakkaan ja palvelimen välinen viestintä on asynkronista. Keskeinen osa asiakasohjelmien ja palvelinohjelmien erossa on näiden vastuualue (roolit) ja ne tekevät eri tehtäviä. Asiakas ja palvelin ovat epäsymmetrisiä rooleja. Sen sijaan vertaisverkossa jokainen osallistuja toimii samanlaisesti ja verkon jäsenet ottavat suoraan yhteyttä toisiinsa. Tyypillisesti asiakasohjelmassa on käyttöliittymä ihmisiä varten, kun taas palvelinohjelma toimii ilman ihmisille tarkoitettua käyttöliittymää. Asiakasohjelma voi ottaa yhteyden verkon yli, mutta palvelin ja asiakasohjelma saattavat sijaita samalla koneella. Joskus voidaan tehdä asiakasohjelma, jota varsinaisen ajon aikana ei käytä ihminen, vaan toiminnot ovat ennalta suunniteltuja ja ihminen asettaa asetukset haluamallaan tavalla ennen ajoa. Tällaisia ovat esimerkiksi yrityskäytössä olevat virustentorjuntaohjelmat. Henkilökohtaisella tietokoneella suuri osa tehtävistä voi olla käyttäjän tietokoneella palvelimesta riippumatta, kun taas yrityksen lähiverkkoon suunnatut ohjelmat voivat olla lähes täysin riippuvaisia palvelinohjelman toiminnasta. Yksi palvelin voi palvella useaa asiakasta ja yksi asiakas voi olla yhteydessä useaan eri palvelimeen samaan aikaan. Palvelimia käytetään useisiin erikoistuneisiin tehtäviin kuten tiedostopalvelimiin, tulostuspalvelimiin ja niin edelleen. Esimerkiksi pankkiautomaatissa on asiakasohjelma, joka keskustelee pankin palvelimien kanssa ja pyytää tilitietoja. Pääteohjelmalla tarkoitetaan pääte-emulaattoria (asiakasohjelman tyyppi), joka yleensä emuloi merkkipohjaista päätettä kuten VT100:aa. Kevyt asiakaspääte viittaa asiakaassa tehtävien asioiden minimoimiseen, jolloin palvelin on vastuussa suuremmasta osasta tehtäviä. Asiakasohjelmalla voidaan käyttää palvelimella olevia palveluita etäkäyttönä. == Historia == Eräs varhainen esimerkki asiakas-termin käytöstä on vuoden 1979 artikkeli A Client- Based Transaction System to Maintain Data Integrity, jossa kuvattiin tiedostopalvelimeen yhteyttä ottavaa asiakasta. == Katso myös == * Palvelin * Pääte * Etäkäyttö * IRC * VNC * SSH == Lähteet == Luokka:Ohjelmistot Luokka:Ohjelmistoarkkitehtuuri
Artemis (satelliitti)

ARTEMIS on ESAn kokeellinen tietoliikennesatelliitti. Artemis on eurooppalais- japanilainen satelliitti. Se laukaistiin 12. heinäkuuta 2001 Ariane 5 -kantoraketilla yhdessä brasilialaisen BSAT 2b -tietoliikennesatelliitin kanssa. Sen rata on geosynkroninen rata, jonne se nousi maaliskuussa 2003 satelliitin aseman säätelyyn tarkoitetuilla ionitrustereilla sen Ariane 5-kantoraketilla tehdyn laukaisun vain osittaisen onnistumisen takia. Täten sen toiminta-aika lyheni merkittävästi. Satelliitti kokeilee myös optista tietoliikennettä lähettämällä laserilla dataa sen maa-asemalle Espanjaan ja vastaanottamalla SPOT-kaukokartoitussatelliitin dataa avaruudessa laser- linkillä. Satelliitin maa-asema on Redussä, Belgiassa. Maa-aseman toteutuksessa VTT:llä ja Elektrobit-yhtiöllä oli merkittävä rooli. ==Aiheesta muualla== * Suomalainen maa-asema * Suomalainen maa-asema, 2.artikkeli Luokka:Geostationaarisen kiertoradan tietoliikennesatelliitit Luokka:ESA
Pollarilaisuus

Pollarilaisuus on Amerikassa vaikuttava lestadiolaissuunta. Ryhmä syntyi noin vuonna 1922 erkanemalla vanhoillislestadiolaisuudesta USA:ssa. Vetelistä Amerikkaan muuttanut John (Juho) Pollari (1865-1945) oli suunnan keskeinen saarnaaja, joka oli aiemmin toiminut Vetelissä äärimmäisevankelisten piireissäTalonen 2012. Luento Laestadius-seminaarissa Oulussa 5. lokakuuta 2012. Virtuaalikirkko on videoinut ja arkistoinut seminaarin luennot Internettiin: http://www.virtuaalikirkko.fi/kirkot/virtuaalikirkkosali/arkisto.html Pollarilaiset kutsuvatkin itseään myös "evankelisiksi". Ryhmä väheksyi syntiä, eikä halunnut että siitä nuhdeltaisiin. Myös ripin merkitystä vähäteltiin. Pollarilaisuudesta erkani vuonna 1929 lamppalaisuus-niminen pieni ryhmä, ja vuonna 1940 koskelalaisuus-niminen pieni ryhmä, mutta nykyään näitä kahta ryhmää ei ole enää olemassa. Nykyään Yhdysvalloissa vaikuttaa neljä tai viisi pollarilaisuuden suuntaa. Hepokoski 2002. s. 86-89. Vuonna 1964 pollarilaisuudesta erkaantui kohtalaisen kokoinen ryhmä nimeltä auneslaiset. Tämän hajaannuksen jälkeen pollarilaisuuden pääsuuntaa alettiin kutsua myös riitinmattilaisuudeksi. Riitinmattilaisia oli hajaannuksen jälkeen ylivoimaisesti enemmän kuin auneslaisia, mutta vuoden 2012 arvioiden mukaan ne ovat suunnilleen saman suuruisia, koska vuoden 2001 jälkeen riitinmattilaisten määrä on romahtanut viidesosaan.Talonen 2001. s. 25Hepokoski 2002. s. 88-89. Vuonna 1978 auneslaisuudesta erkaantui pieni ryhmä nimeltä hankalaisuus (melvinites). Auneslaisuus on tuon hajaannuksen jälkeenkin yhä toiseksi suurin pollarilaisryhmä. Jo samana vuonna 1978 hankalaisuudesta erkani ryhmä nimeltä davidiitit (davidites). Professori Jouko Talosen arvion mukaan vuonna 2001 hankalaisia oli vähemmän kuin davidiitteja Hepokoski 2002. s. 90-91. Riitinmattilaisista erkani vuonna 1982 erittäin pieni ryhmä nimeltä ollanketolaisuus saarnaaja Elden Ollankedon johdolla, mutta ei ole varmaa onko ollanketolaisuutta enää olemassa nykyään. Hepokoski 2002. s. 89. Riitinmattilaisuus oli vuoden 2012 arvion mukaan viidenneksi suurin lestadiolaisuuden haara . Riitinmattilaisten määrä on pysynyt varsin vakaana 2000-luvulla. Onpa paikoin rakennettu uusia suuria kirkkoja, kuten Duluthissa ja Minneapolin kaupungin pohjoispuolella. Riitinmattilaisia lienee tällä hetkellä 3000 - 4000 henkeä. == Pollarilaisuutta on nykyään neljä tai viisi ryhmää == === Ryhmien nimitykset 'perustajien' nimien mukaan ja jäsenmäärät vuonna 2012 === -Riitinmattilaisuus("pollarilaisuus") (IALC): Matt Reed. (Lehti: Newsletter) jäseniä 3000 - 4000 -Auneslaiset ("auneslaiset pollarilaiset"): Aunes Salmela. jäseniä 600 -Davidiitit ("davidites"): David Salmela. jäseniä 50 (vuoden 2001 arvio) -Hankalaiset ("melvinites"): Melvin Hanka. jäseniä 25 (vuoden 2001 arvio) -Ollanketolaiset: Elden Ollanketo. jäseniä 0-20 (kuollut ryhmä?) -Koskelalaiset: John Koskela. kuollut ryhmä (0) -Lamppalaiset: Isaac Lamppa. kuollut ryhmä (0) Hepokoski 2002. s. 86-87, 89-90.Talonen 2001. s. 25. ==Lähteet== * (pdf-versiossa on sivunumerot) * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Johan Pollari Luokka:Lestadiolaisuus Luokka:Uskonto amerikansuomalaisuudessa
Leskisläisyys

Leskisläisyys on Ruotsin vanhoillislestadiolaisuuden hajaannuksessa syntynyt ryhmä. Hajaannus tapahtui vuosina 1953–1954. Ryhmää kutsuttiin Ruotsissa Laestadinska Missionsförbundetiksi (tai Laestadianska MissionsstyrelsePalola, Ari-Pekka 2011. s. 381–383.). Ryhmä oli pieni, mutta julkaisi jonkin aikaa omaa A&O-lehte;ään. Yhdistys on lakannut toimimasta. Ryhmä on nimetty pappi Iivari Leskisen mukaan. Toinen ryhmän perustajista oli saarnaaja J. O. Axelsson. Leskisläiset antoivat pikkuesikoisten puhujien ja ei-lestadiolaisten pappien saarnata seuroissaan. Leskisläiset ryhtyivät yhteistyöhön Norjan Hans Nilssenin lestadiolaisryhmän kanssa ("nilsseniläisyys"), ja näin leskisläisyys sai kannattajia Ruotsin lisäksi myös Norjassa. Vuonna 2001 ja myös vuonna 2012 professori Jouko Talonen oli ilmoittanut leskisläisten määräksi kysymysmerkin, mutta Talosen arvioiman suuruusjärjestyksen perusteella leskisläisten määrä lienee noin 50–200 henkilöä. Näin ollen leskisläisyys lienee ollut vuonna 2012 kahdenneksitoista suurin lestadiolaisryhmä maailmassa.Talonen 2012. Luento Laestadius-seminaarissa Oulussa 5. lokakuuta 2012. Virtuaalikirkko on videoinut ja arkistoinut seminaarin luennot Internetiin: http://www.virtuaalikirkko.fi/kirkot/virtuaalikirkkosali/arkisto.html Talonen 2001. s. 25. Leskisläisillä on ilmeisesti Piteåssa toimintaa edelleen. == Lähteet == * * * * * == Viitelista == Luokka:Lestadiolaisuus Luokka:Luterilaisuus Ruotsissa
Vuostimo

pienoiskuva|Valtatie 5 Vuostimossa. Vuostimo on kylä Kemijärvellä kaupungin pohjoisosassa, Pelkosenniemen kunnanrajan tuntumassa 40 km kaupungin keskustasta lähellä Pyhätunturia. Kylän läpi kulkee Valtatie 5 Pelkosenniemelle ja Sodankylään. Entisellä kyläkoululla toiomii kahvila ja kirpputori, nuorisosuran omistamassa kylätalossa järjestetään juhlia. == Lähteet == Luokka:Kemijärven kylät
Luettelo suomalaisista musiikkitapahtumista

Tämä on luettelo suomalaisista musiikkitapahtumista: * Ankkarock * April Jazz * Baltic Jazz * Big band-orkesterien Suomen mestaruuskilpailut * Down By The Laituri * Elojazz- & Blues * Faces * Flow Festival * Folklandia * Haapavesi Folk * Ilosaarirock * Iitin musiikkijuhlat * Karmarock * Kaustisen kansanmusiikkifestivaali * Kihaus * Koria-Roll * Kuhmon kamarimusiikki * Kuopiorock * Mäntän Musiikkijuhlat * Norpas Festivaali * Nummirock * Oulunsalon Musiikkijuhlat * Pellavarock * Pori Jazz * Provinssirock * Puistoblues * Qstock * Rauma Blues * Raumanmeren juhannus * Riihimäen Kesäkonsertit * Ruisrock * Sauna Open Air Metal Festival * Savonlinnan Oopperajuhlat * Seinäjoen Tangomarkkinat * Simerock * Suomipop Festivaali * Suven Sävel * Tuska Open Air Metal Festival * Tsukicon * Valtarock * Vihreät Niityt * Weekend Festival == Katso myös == * Luettelo suomalaisista kansanmusiikkitapahtumista Musiikkitapahtumista Musiikkitapahtumista
Tapani Tölli

Tapani Olavi Tölli (s. 13. kesäkuuta 1951 Sievi) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän oli kansanedustaja vuosina 2003–2019. Vuosina 2010–2011 Tölli toimi hallinto- ja kuntaministerinä Kiviniemen hallituksessa. Ennen valintaansa eduskuntaan Tölli työskenteli Tyrnävän kunnanjohtajana vuodesta 1991. ==Ura== Tölli valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1977, minkä jälkeen hän työskenteli aktuaarina tullihallituksen ulkomaankauppaosastolla (1977–1984), erikoissuunnittelijana valtiokonttorin henkilöstöhallinto-osastolla (1984–1985) ja STK:n asiamiehenä (1985–1991). Tölli oli Tyrnävän kunnanjohtaja vuosina 1991–2013, mutta oli kansanedustajana ollessaan virkavapaalla. Kansanedustajaksi Tölli valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 eduskuntavaaleissa, joissa hän sai 6 476 ääntä Oulun vaalipiirissä. Vuoden 2007 vaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle 8 458 äänellä. Vuoden 2011 vaaleissa Tölli oli vaalipiirinsä ääniharava 9 777 äänellä. Vaalikaudella 2015–2019 Tölli toimii perustuslakivaliokunnan varapuheenjohtajana. Tölli toimi sivistysvaliokunnan puheenjohtajana toukokuussa 2015 ennen hallituksen muodostamista ja valiokuntien lopullisen kokoonpanon vahvistumista. Edellisillä vaalikausilla Tölli oli jäsenenä perustuslakivaliokunnassa (2007–2010, 2011–2015), valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja turvallisuusjaostossa (puheenjohtaja 2011–2013, jäsen 2013–2015) sekä kunta- ja terveysjaostossa (2011–2015), hallintovaliokunnassa (jäsen 2003–2010, puheenjohtaja 2007–2010) sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnassa (2003–2007). Elokuussa 2018 Tölli ilmoitti, ettei asetu enää ehdolle seuraavissa eduskuntavaaleissa. Töllille myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi toukokuussa 2023. ==Yksityiselämä== Tölli on naimisissa ja hänellä on kuusi lasta. Sotilasarvoltaan Tölli on majuri. Vakaumukseltaan Tölli on vanhoillislestadiolainen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Töllin kotisivu * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Oulun vaalipiiri Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Suomen ministerit Luokka:Tyrnävän kunnanjohtajat Luokka:Vanhoillislestadiolaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Pohjois-Pohjanmaan aluevaltuutetut
Bias

Bias (, n. 570 eaa.) oli arvostettu muinaiskreikkalainen puhuja ja filosofi. Hän oli koitoisin Prienestä. Hänet lasketaan ns. Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Satyroksen mielestä hän oli näistä merkittävin. Eräs esimerkki hänen hyvyydestään on legenda, jonka mukaan hän maksoi eräiden sotavangiksi joutuneiden naisten lunnaat, koulutti heidät omina tyttärinään, ja sitten lähetti heidät takaisin kotiinsa Messeneen isiensä luokse. Myöhemmin Ateenassa kalastajat löysivät kolmijalan, jossa oli kirjoitus "Viisaalle". Nämä isät kertoivat kansankokouksessa, että Bias oli viisas, joten kolmijalka lähetettiin hänelle. Bias ei kuitenkaan suostunut ottamaan sitä vastaan, sanoen että Apollon on viisas. Kerrotaan hänen omistaneen sen Thebassa Herakleelle. Hän myös kirjoitti n. 2000 säettä, näyttääkseen millä tavalla ihminen voi saavuttaa onnellisuuden. Joitakin hänen sanontojaan ovat: * "Kannan kaiken omaisuuteni mukanani" (älykkyyttään tarkoittaen). * "Valta paljastaa ihmisen luonteen". * "Kaikki ihmiset ovat pahoja." * "Ylevämielisenä on hankala kestää onnen kääntymistä huonommaksi." * "Valitse suuntasi harkiten, mutta kun olet valinnut sen, jatka sillä itsepintaisesti." * "Älä puhu nopeasti, se vaikuttaa hullulta." * "Rakasta harkitsemista." * "Puhu jumalista sellaisina kuin he ovat." * "Älä ylistä miestä, joka ei ansaitse sitä, pelkästään hänen rikkauksiensa vuoksi." * "Ota vastaan asiat, jotka olet saanut suostuttelemalla, ei voimalla." * "Vaali viisautta keinona matkustaa nuoruudesta vanhuuteen, sillä se kestää paremmin kuin mikään muu omistuksessasi." Bias kuoli kesken oikeudenistunnon tyttärenpoikansa syliin. Hän oli juuri ehtinyt pitää puolustuspuheen edustamansa henkilön puolesta ja voittanut oikeudenkäynnin. Hänet haudattiin suurin juhlallisuuksin. Nykyisten kriittisten näkemysten mukaan tuollainen tarina on kuitenkin liian täydellinen ja siksi todennäköisesti pelkkä legenda — antiikin ajan kreikkalainen mieshän ei voisi kokea juurikaan kunniakkaampaa kuolemaa. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit: ** Biaan elämäkerta ** Biaan elämäkerta Luokka:Kreikan seitsemän viisasta
Olavi Ala-Nissilä

Olavi Oskari Ala-Nissilä (s. 2. elokuuta 1949 Loimaan maalaiskunta) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuosina 1991–2006 ja 2015–2019. Ala-Nissilä oli Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen vuosina 2006–2012. ==Elämä== Ala-Nissilä valmistui merkantiksi vuonna 1967, merkonomiksi 1969 ja ekonomiksi vuonna 1974. Hän suoritti kauppatieteen maisterin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 1977. Vuonna 1980 Ala-Nissilä suoritti HTM-tilintarkastajan tutkinnon ja vuonna 1982 KHT- tilintarkastajatutkinnon. Ennen ensimmäistä valintaansa eduskuntaan Ala- Nissilä toimi Loimaan kauppaoppilaitoksen laskentatoimen ja oikeusopin lehtorina vuodesta 1974 sekä Turun kauppakorkeakoulun laskentatoimen vt. lehtorina 1989–1990. Ala-Nissilä toimi Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuodet 1991–2006. Hän on ollut jäsen muun muassa eduskunnan valtiovarainvaliokunnassa vuosina 1995–2006 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana) ja eduskunnan pankkivaltuustossa 1993–2006 ja uudelleen vuodesta 2015 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana). Vuonna 2006 Ala- Nissilä siirtyi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi kuusivuotiskaudelle ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mauri Salo. Vuodesta 2012 Ala-Nissilä on toiminut kansainvälisen tilintarkastusyhteisö BDO:n senior advisorina. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin uudelleen kansanedustajaksi. Ala-Nissilä on tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtaja. Ala- Nissilä putosi eduskunnasta vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Vuosina 2001–2013 Ala-Nissilä oli lentopallon SM-liigan puheenjohtaja ja vuonna 2014 hänestä tuli kunniapuheenjohtaja. Vuodesta 2012 hän on ollut Euroopan Lentopalloliitto CEV:n sisäinen tarkastaja. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Ala- Nissilälle valtiopäiväneuvoksen arvonimen 9. joulukuuta 2022. == Teokset == * * * * * * * ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Olavi Ala-Nissilän kotisivut * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Loimaan kaupunginvaltuutetut Luokka:Loimaan kunnan kunnanvaltuutetut Luokka:Varsinais-Suomen aluevaltuutetut Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kirahvi (tähdistö)

Kirahvi (latinaksi Camelopardalis, genetiivi Camelopardalis) on pohjoisen taivaan heikkovaloinen tähdistö lähellä Pohjantähteä. Harrastajan kaukoputkella tähdistön alueella on nähtävillä muun muassa galaksi NGC 2403 sekä heikko planetaarinen sumu NGC 1501. Avoin tähtijoukko NGC 1502 on 6800 valovuoden etäisyydellä ja kirkkaus 6,0 magnitudia. Z Camelopardalis on kataklysminen, purkautuva muuttuja, joka purkautuu muutaman viikon välein kirkastuen 13 magnitudista 9—10 magnitudiin. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kolmio (tähdistö)

Kolmio (latinaksi Triangulum, genetiivi Trianguli) on pohjoisen taivaan pieni tähdistö Andromedan eteläpuolella. Se on melko himmeä, mutta helposti tunnistettavissa selkeän muotonsa ansiosta. Tähdistön varhainen nimi oli Sicilia, koska roomalaisen taruston mukaan Ceres pyysi Juppiteria sijoittamaan Sisilian saaren taivaalle. Tähdistön kirkkain tähti on β, jonka kirkkaus on +3,00 magnitudia. Kuvion muodostavat kaksi muuta tähteä ovat α (+3,41m) ja γ. Merkittävin syvän taivaan kohde on Kolmion galaksi M33, joka on Paikallisen ryhmän kolmanneksi suurin galaksi Andromedan galaksin ja Linnunradan jälkeen. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kotka (tähdistö)

Kotka (lat. Aquila, gen. Aquilae) on ekvaattorilla oleva tähdistö, jonka läpi kulkee Linnunrata. Kotkan alueella on kiikarein havaittavissa tähtitihentymiä ja pimeitä sumuja, myös useita novia on syttynyt tässä tähdistössä. Tähdistö näkyy Suomessa parhaiten syksyllä. Altair, Alfa (α) Aquilae on eteläisin Kesäkolmion kolmesta tähdestä; kaksi muuta tähteä ovat Joutsenen Deneb ja Lyyran Vega. Se on nuori tähti, joka pyörii niin nopeasti, että tähti on muodoltaan lievästi elliptinen. Eta (η) Aquilae on paljain silmin näkyvä kirkas kefeidimuuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 3,5—4,4 magnitudin välillä. NGC 6803 ja NGC 6781 ovat planetaarisia sumuja; edellinen on renkaan näköinen ja jälkimmäinen muistuttaa Ison karhun Pöllösumua. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Krapu

Krapu (latinaksi Cancer, genetiivi Cancri) on himmeä tähdistö eläinradalla Leijonan ja Kaksosten välissä. Sen pohjoispuolella on Ilves ja eteläpuolella Vesikäärme sekä Pieni koira. Ekliptika kulkee aivan δ Cancrin vierestä. Aurinko on Kravun tähdistössä 21. heinäkuuta-10\. elokuuta; yli 2 000 vuotta sitten se osui tähdistöön kesäpäivänseisauksen aikaan, jolloin se paistoi suoraan zeniitistä (suoraan yläpuolelta) nykyisin Kravun kääntöpiiriksi kutsumallamme leveysasteella. Krapu (nykyisin Rapu) on myös horoskooppimerkki (22. kesäkuuta - 22\. heinäkuuta). Tarussa Hera lähetti Kravun tappamaan Heraklesta, mutta Hydraan verrattuna Krapu parka oli Herakleelle pelkkä suupala. Herakles tallasi Kravun kuoliaaksi, mutta palkkiona hyvästä yrityksestä Hera nosti sen taivaalle. Tähdistössä voi nähdä joko kokonaisen ravun tai sitten pelkän saksen. ==Tähtiä== * Al Tarf (β Cancri) on Kravun kirkkain tähti, mutta senkin kirkkaus jää +3,5 magnitudiin. * R Cancri on pitkäjaksoinen muuttuva tähti, jonka kirkkaus noin vuoden mittaisissa jaksoissa muuttuu 6,2 magnitudin maksimista 11,2 magnitudiin. ==Syvän taivaan kohteita== * Praesepe eli Seimi (M44) on yksi taivaan kirkkaimmista avoimista tähtijoukoista, ja se näkyy jo paljain silmin utuläikkänä. * M67 on vanha avoin tähtijoukko, jossa on noin 500 himmeänä näkyvää tähteä. Kiikarillakin se näkyy vain utuisena pisteenä. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Käärmeenkantaja

Käärmeenkantaja (, genetiivi Ophiuchi) on suurehko, mutta vaikeasti hahmotettavaArtikkelin tähdistökuvassa on yhdistetty yhdysviivoilla Herkuleksen alfa-tähti ja Käärmeen alfa-tähti Käärmeenkantajan tähtikuvioon poikkeuksellisella tavalla. Tähtikuvioita ei ole standardisoitu joten tämä ei ole virhe vaan epätavallista. Katso Tähdistö ja tähdistö Herkuleksen alla. Se näkyy Suomessa parhaiten alkusyksyllä tai loppukeväällä, tosin tähdistön eteläisimmät osat parhaimmillaankin vain hädin tuskin horisontin yläpuolella eteläisimmässä osassa maata. Käärmeenkantajassa on monia pallomaisia tähtijoukkoja. Ekliptika kulkee tähdistön läpi, ja Aurinko on tähdistön alueella vuosittain marraskuun 29. päivästä joulukuun 17. päivään, mutta Käärmeenkantaja ei ole tavanomaisesti luettu Eläinradan 12 merkin joukkoon. ==Tähtiä== * Rasalhague (α Ophiuchi) on Käärmeenkantajan kirkkain tähti +2,1 magnitudillaan. * Vuonna 1604 lähellä θ Ophiuchia räjähti viimeisin Linnunradassa havaittu supernova. Sitä havainnoi erityisesti Johannes Kepler, jonka mukaan supernova myös tunnetaan. * RS Ophiuchi on toistuva nova, jonka purkauksia on havaittu vuosina 1898, 1933, 1958, 1967 ja 1985. Tällöin sen kirkkaus on noussut +11,8 magnitudin minimistä helposti paljain silmin havaittavaan +4,8 magnitudiin. * Barnardin tähti on Maata viidenneksi lähin tähti Auringon ja α Centaurin kolmoistähden jälkeen. Sen etäisyys on vain 5,98 valovuotta, mutta koska se on punainen kääpiö, jää sen kirkkaus +9,54 magnitudiin, mikä tekee siitä melko hankalasti löydettävän kohteen kaukoputkelle tai isolle kiikarille. Barnardin tähdellä on suurin tunnettu ominaisliike taivaalla. Tähden löysi E. E. Barnard vuonna 1916. ==Syvän taivaan kohteita== * pallomaiset tähtijoukot M9, M10, M12, M14, M19 ja M62 * avonaiset tähtijoukot NGC 6633 ja IC 4665 tähdistön pohjoisosassa * ρ Ophiuchi -sumu (IC 4604-4605), jossa on syntymäasteella olevia tähtiä * epätavallinen kaksoisgalaksi NGC 6240 == Horoskooppimerkki == Eläinradan merkit sellaisina kuin niitä käytetään muun muassa horoskoopeissa ovat saaneet nimensä tähdistöjen mukaan, jotka noin 2200 vuotta sitten sattuivat suunnilleen yhteen vastaavien merkkien kanssa. Ne vastaavat 30 asteen sektoreita tähtitaivaalla, vaikka itse tähdistöt ovat eri kokoisia. Ne on kuitenkin kiinteästi määritelty niin, että esimerkiksi Oinaan merkki alkaa aina kevätpäiväntasauksena, vaikka prekession vuoksi kevättasauspisteen ja sen mukaisesti myös Eläinradan merkkien asema suhteessa tähdistöihin on myöhemmin muuttunut. Tämän vuoksi jotkut ovat ehdottaneet, että Käärmeenkantaja pitäisi lisätä myös horoskooppimerkkien joukkoon; käärmeenkantajia olisivat marraskuun 29. − joulukuun 17. syntyneet henkilöt.Braganca, P.: Your Astrological Sign May Not Be What You Think It Is, Live Science, 23.10.2007. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Käärme (tähdistö)

Käärme (latinaksi Serpens, genetiivi Serpentis) on ainoa kaksiosainen tähdistö. Käärmeenkantaja jakaa sen Käärmeen päähän (Serpens Caput) ja häntään (Serpens Cauda). ==Tähtiä== * Unukalhai (α Serpentis) on tähdistön ainoa suhteellisen kirkas tähti +2,7 magnitudillaan. * Gliese 710; tähden on laskettu olevan 1,281 miljoonan vuoden kuluttua lähimmillään 13 300 AU:n etäisyydellä Auringosta. ==Syvän taivaan kohteita== * M5 on kirkas ja laaja pallomainen tähtijoukko α Serpentiksestä noin 8° lounaaseen. * Kotkasumu (M16) on emissiosumu ja avoin tähtijoukko Linnunradan keskustan suunnalla, lähellä Kilven ja Jousimiehen rajaa. ==Käärmeen pää== Käärmeen pää (lat. Serpens Caput) on Käärmeen tähdistön itäosa. ==Käärmeen häntä== Käärmeen häntä (lat. Serpens Cauda) on Käärmeen tähdistön länsiosa. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lohikäärme (tähdistö)

Lohikäärme (latinaksi Draco, genetiivi Draconis) on iso pohjoistaivaan tähdistö Pienen karhun ympärillä. Thuban (α Dra, kirkkaus +3,6m) oli taivaan pohjoisena napatähtenä noin 2700 eaa. Egyptin pyramidien rakentamisen aikaan. Maan prekession takia taivaannapa ei pysy paikallaan, vaan vaeltaa hitaasti ympyränmuotoista rataa, ja niinpä nykyään napatähtenämme on Pohjantähti. Etamin eli γ Dra, kirkkaus +2,2m, on myös ollut muinoin egyptiläisten taivaannavan kiintopisteenä. Vuonna 1725 James Bradley mittasi tällä tähdellä ensimmäisenä valon aberraation, ensimmäisen empiirisen todisteen, että Maa kiertää Aurinkoa. Syvän taivaan kohteista Lohikäärmeessä on muun muassa elliptinen galaksi M102, spiraaligalaksit NGC 4236, NGC 5907, NGC 6503 ja planetaarinen sumu NGC 6543. R Dra on Mira-tyyppinen muuttuja, jonka jakso on 245 d ja jonka kirkkaus vaihtelee 6,3m-13,9m. W UMa-tyypin pimennysmuuttujat BV Dra ja BW Dra muodostavat optisen kaksoistähden ja samalla ne ovat itsekin fyysisiä kaksoistähtiä. BW:n kirkkaus vaihtelee välillä 8.61-9.08m (jakso 7 h 0 min 43 sek). BV:n kirkkaus vaihtelee välillä 7.88-8.48m (jakso 8 h 24 min 6 sek). Niiden fyysiset komponentit ovat lähes kiinni toisissaan ja pyörivät siten hyvin nopeasti toistensa ympäri. ==Mytologia== Mytologian mukaan Lohikäärme sai alkunsa titaanien ja Olympoksen jumalien taistellessa. Minerva torjui lohikäärmeen hyökkäyksen, joka edusti titaaneja paiskaamalla sen taivaalle hännästä. Kieppuessaan se kietoutui mutkille ja pohjoisnavan seudun kylmyys jähmetti sen muotoon, jossa se on nykyisin kuvattu. Toisen version mukaan kyseessä on Ladon, hesperidien puutarhaa vartioinut lohikäärme, jonka Herakles tappoi nuolillaan suorittaessaan yhdettätoista urotyötänsä noutaa kultainen omena. Hera, joka Ladonin oli tehtävään asettanut, nosti tämän taivaalle tähdistöksi kiitokseksi palveluksistaan. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Korppi (tähdistö)

Korppi (lat. Corvus, gen. Corvi) pieni tähdistö Neitsyen alla. Suomessa se näkyy huonosti, lähinnä keväisin eteläisen horisontin tuntumassa. Tähtikuviossa näkyy rengasgalaksi (myös antenni- tai rotanhäntägalaksi): NGC 4038 ja NGC 4039 muodostavat heikon +11 magnitudin galaksiparin, jotka vuorovaikuttavat tai törmäävät. Galaksipari on yksi kirkkaimpia lajissaan. ==Katso myös== * Luettelo Korpin tähdistön tähdistä * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Malja (tähdistö)

Malja (latinaksi Crater, genetiivi Crateris) on pieni etelätaivaan tähdistö Neitsyen alla ja Korpin länsipuolella. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Neitsyt (tähdistö)

Neitsyt (latinaksi Virgo, genetiivi Virginis, symboli ) on ekvaattorin molemmin puolin ulottuva suurehko tähdistö, jonka läpi kulkee eläinrata. Spica, Alfa (α) Virginis, on tähdistön kirkkain tähti, joka sijaitsee 260 valovuoden päässä ja on 2 000 kertaa Aurinkoa kirkkaampi. Porrima, Gamma (γ) Virginis, on tunnetuimpia kaksoistähtiä. Komponenttien väli on 3,7 kaarisekuntia, ja ne erottuvat toisistaan keskikokoisella harrastajateleskoopilla. Tähdistön alueella on runsaasti galakseja, joista erityisesti Messierin kohteet näkyvät harrastajan kaukoputkellakin. Merkittävin galaksijoukko on Neitsyen galaksijoukko, jonka kirkkain jäsen on Sombrerogalaksi M104. 3C 273 on Maasta katsottuna kirkkain kvasaari, jonka harrastajakin voi nähdä kaukoputkellaan. Se on 3 miljardin valovuoden päässä. Kirkkaus vaihtelee, mutta se on tavallisesti noin +13 mag. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nuoli (tähdistö)

Nuoli (latinaksi Sagitta, genetiivi Sagittae, lyhenne Sge) on pieni pohjoisen taivaan tähdistö Joutsenen alla ja Kotkan yläpuolella. Nuolen tähdistön latinankielistä nimeä ei pidä sekoittaa Jousimiehen tähdistön latinankieliseen nimeen Sagittarius, Sagittarii, Sgr Nuolen kuviossa on yksi Messierin kohde: M71 on niukka tiivistymätön pallomainen tähtijoukko, jonka luonteesta (pallomainen vai avoin) on ollut erimielisyyttä. U Sagittae on pimennysmuuttuja, jonka kirkkaus putoaa 3,4 vuorokauden väliajoin huomattavasti, lähes kolme magnitudia: 6,4-9,3. Tämä johtuu siitä, että kyseessä on kaksoistähti, jossa huomattavan himmeä (viileä) tähti peittää paljon kirkkaamman näkyvistä säännöllisin väliajoin. Tähtikuvion läpi nähtiin Suomessa 18.8.2002 liikkuvan hyvin nopeasti Maan läheltä ohittanut asteroidi NY40. Liikkeen saattoi havaita pienelläkin teleskoopilla. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oinas (tähdistö)

Oinas (latinaksi Aries, genetiivi Arietis) on pienehkö pohjoistaivaan tähdistö Kolmion alla ja Härän länsipuolella. Oinas on eläinradan ensimmäinen tähdistö, jossa aurinko sijaitsi kevätpäiväntasauksen aikaan yli 2000 vuotta sitten. Maan prekession takia kevättasauspiste on siirtynyt Kalojen tähdistöön. Gamma (γ) Arietis on kaksoistähti, jonka Robert Hooke löysi vuonna 1664 yhtenä ensimmäisistä kaukoputkella löydetyistä kaksoistähdistä. Sen komponenttien väli on 8 kaarisekuntia. Suomessa Oinas näkyy hyvin elokuusta helmikuuhun. Yleisnimenä oinas tarkoittaa kuohittua uroslammasta eli pässiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Pegasus

Pegasus (latinaksi Pegasus, genetiivi Pegasi) on suhteellisen helposti tunnistettava pohjoistaivaan tähdistö. Yhdessä α Andromedaen kanssa se muodostaa suuren niin sanotun Pegasus-neliön. Messierin kohteista Pegasuksessa on pallomainen tähtijoukko M15. Tähdistön kirkkain galaksi on NGC 7331, josta 1,5 astetta etelään sijaitsee Stephanin kvintetti, viiden galaksin tiivis ryhmä. Beta (β) Pegasi on punertava muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee silmin havaittavasti. Vuonna 1995 51 Pegasista tuli ensimmäinen tavallinen tähti, jolta löydettiin eksoplaneetta. Pegasus-laatikon oikealla puolella olevalta noin 150 valovuoden päässä olevalta HD 209458 -tähdeltä on löytynyt eksoplaneetta HD 209458b, Jupiterin kokoluokan jättiläisplaneetta, jolle on annettu nimi Osiris. Se pimentää emotähtensä kirkkautta noin 1,5 % aina 3,5 vuorokauden välein. Se on ensimmäinen eksoplaneetta, jonka emotähden pimennysmuuttujavaikutus ennustettiin ja havaittiin ja jolta on mitattu spektroskooppisesti kaasukehästä happea, hiiltä ja vetyä. Planeetan olot ovat liian kuumat, jotta siellä voisi esiintyä ainakaan tuntemamme kaltaista elämää. Emotähti näkyy jo kiikarilla. Kreikkalaisessa mytologiassa Pegasos nousi esiin Medusan ruumiista sen jälkeen kun Perseus oli katkaissut hänen kaulansa. Zeus asetti Pegasoksen taivaalle Pegasuksen tähdistöksi kuitenkin vasta myöhemmin sen jälkeen, kun Bellerofon oli yrittänyt ratsastaa sillä taivaisiin mutta oli pudonnut ratsunsa selästä. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Perseus (tähdistö)

Perseus (latinaksi Perseus, genetiivi Persei) on Kassiopeian alla sijaitseva pohjoisen taivaan tähdistö, jonka poikki kulkee Linnunrata. Nimensä tähdistö on saanut kreikkalaisen mytologian Perseus-sankarista. NGC 869 ja 884 (h ja χ Persei) muodostavat paljain silmin erottuvan avonaisen kaksoistähtijoukon. Messierin kohteista Perseuksessa näkyy kirkas avoin tähtijoukko M34 ja planetaarinen sumu M76 eli Pieni nostopainosumu. NGC 1499 on punainen Kalifornia-sumu, joka erottuu lähinnä valokuvissa. NGC 1528 on pieni tähtijoukko. Algol, (Beta (β) Persei), on pimennysmuuttuja, luokkansa prototyyppi, jossa tähti pimentää toisen näkyvistä 2,8 vuorokauden välein. Kirkkaus putoaa +2,1 magnitudista +3,4:ään muutamassa tunnissa. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Peräkeula

Peräkeula (latinaksi Puppis, genetiivi Puppis) on Siriuksen itäpuolella oleva etelätaivaan tähdistö, josta pieni pohjoisosa näkyy Suomessa. Linnunrata kulkee tähdistön läpi. Peräkeula on suurin kolmesta tähdistöstä, joihin alun perin Argo-laivana tunnettu suuri tähdistö jaettiin. Bayerin tähdille antamat designaatiot pysyivät kuitenkin samoina, mistä johtuen Peräkeulan kirkkain tähti on zeeta (ζ Puppis). Messierin kohteista Peräkeulassa sijaitsevat avoimet tähtijoukot M46, M47 ja M93. Naos (ζ Puppis), joka on Linnunradan suurimpia ja kuumimpia sinisiä jättiläistähtiä, on noin 2000 valovuoden päässä. Sen absoluuttinen magnitudi on peräti −7,3. Tunnettu, melko kirkas on myös Ksii Puppis eli Azmidiske. PS Puppis on puolestaan kefeidi, jonka lähistöltä ruotsalainen astronomi Bengt Westerlund löysi vuonna 1961 muuttuvan heijastussumun, jonka jakso on 41 vuorokautta kuten tähdenkin vaihtelu. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pieni hevonen

Pieni hevonen (latinaksi Equuleus, genetiivi Equulei) on Etelän ristin jälkeen taivaan toiseksi pienin tähdistö. Se rajoittuu idässä Pegasukseen, lännessä Delfiiniin ja etelässä Vesimieheen. Kreikkalaisen Hipparkhoksen ajatellaan keksineen tämän tähdistön toisella vuosisadalla eaa. Pieni hevonen ei sisällä kirkkaita tähtiä tai harrastajan kannalta kiintoisia sumumaisia syvän taivaan kohteita. Sen sijaan tähdistössä on joitain mielenkiintoisia kaksoistähtiä: Gamma (γ) Equulei koostuu 4,7 ja 11,6 magnitudin komponenteista, joiden väli on 2 kaarisekuntia. Epsilon (ε) Equulei koostuu neljästä tähdestä, joista kirkkaimmat ovat 6,0, 6,3 ja 7,2 magnitudia. Delta (δ) Equulei on kaksoistähti, jonka komponenttien kiertoaika (5,7 vuotta) on yksi lyhimmistä. Komponentit voi erottaa toisistaan vain suurilla kaukoputkilla, sillä niiden näennäinen etäisyys on vain 0,35 kaarisekuntia. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pieni koira

Pieni koira (latinaksi Canis Minor, genetiivi Canis Minoris) on Kaksosten eteläpuolella ja Yksisarvisen pohjoispuolella oleva taivaanekvaattoria sivuava vaatimaton tähdistö. Procyon (Alfa (α) Canis Minoris, kirkkaus +0,38m), on kellertävä kirkas tähti, joka on vain 11,3 valovuoden etäisyydellä. Sillä on seuralaisena valkoinen kääpiö. Procyon muodostaa Talvikolmion yhdessä Orionin Betelgeuzen ja Ison koiran Siriuksen kanssa, ja sen avulla muuten heikko tähdistö on helppo löytää. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pieni leijona

Pieni leijona (latinaksi Leo Minor, genetiivi Leonis Minoris) on Otavan alla ja Leijonan päällä sijaitseva vaatimaton tähdistö. Pienen Leijonan tähdistön alueella sijaitsevat myös M95, M96 ja M105. R Leo Minoris on muuttuva Mira- tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 7,1–12,6 liki vuoden välein. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pohjan kruunu

Pohjan kruunu (latinaksi Corona Borealis, genetiivi Coronae Borealis) on pieni Herkuleen ja Karhunvartijan välissä oleva pohjoistaivaan tähdistö, joka näyttää puoliympyrältä. R Coronae Borealis (R CrB) on taivaan erikoisimpia tähtiä, harvinaisen luokkansa prototyyppi, joka tunnetaan niin sanottuna käänteisenä novana. Normaalisti sen kirkkaus on 5,9 magnitudia, mutta yhtäkkiä se saattaa muutamien päivien tai viikkojen kuluessa heiketä 8 magnitudia, jonka jälkeen se palautuu hitaasti ennalleen viikkojen tai kuukausien kuluessa. On arveltu, että siitä irtaantuu ajoittain valoa pimentäviä hiiligrafiittipilviä. Viimeisimpien tietojen mukaan tähti olisi syntynyt kahden tähden yhteensulautumisen tai törmäyksen tuloksena. T Coronae Borealis (T CrB) on toistuva nova. Nykyään sen kirkkaus on +10,2 magnitudia, mutta vuosina 1866 ja 1946 se yhtäkkiä kirkastui +2 magnitudiin. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tasmaninmeri

Tasmaninmeri on Tyynenmeren reunameri Tasmanian, Australian ja Uuden-Seelannin välillä. Sen syvin kohta on 5 200 metriä. Meri on saanut nimensä sitä tutkineelta hollantilaiselta Abel Tasmanilta. == Sijainti ja koko == Tasmaninmeri on Tyynenmeren lounainen reunameri, jonka länsiranta on Australian mantereen kaakkoisosassa ja Tasmanian saarella. Itäraja kulkee Norfolkin selännettä, Uuden-Seelannin länsirannikkoa ja Macquarien selännettä pitkin. Meren pohjois- ja etelärajat ovat huonosti määriteltyjä. Australian ja Tasmanian välissä oleva Bassinsalmi yhdistää Tasmaninmeren Intian valtamereen ja Uuden-Seelannin pääsaarten välissä oleva Cookinsalmi Tyyneenmereen. Tasmaninmeren pohjoispuolella on puolestaan Korallimeri. Tasmaninmeri on 2 250 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 miljoonaa neliökilometriä. == Hydrologia ja geologia == Australian rannikolla vaikuttaa Itä-Australian virta, joka saa voimansa pasaatituulista ja Eteläiseltä päiväntasaajan virralta. Sen vaikutus on pienimmillään heinäkuulta joulukuulle, jolloin etelästä pääsee virtaamaan kylmempää vettä jopa 32:lle eteläiselle leveyspiirille asti. Itäistä Tasmaninmerta hallitsee tammikuulta kesäkuulle läntiseltä Tyyneltämereltä tuleva merivirta, mutta heinäkuulta joulukuulle sinne virtaa Cookinsalmen kautta kylmempää vettä subantakrtiselta alueelta. Tasmaninmeren syvin kohta on 5 200 metrissä. == Historia ja käyttö == Tasmaninmeri on saanut nimensä hollantilaiselta merenkävijältä Abel Tasmanilta, joka purjehti meren halki vuonna 1642. Ensimmäisenä Uuden- Seelannin ja Australian rannikoita tutki puolestaan 1770-luvulla James Cook ja muut tutkimusmatkailijat. Tasmaninmereä liikennöivät monet laivat, jotka kulkevat Australian kaakkoisosan ja Uuden-Seelannin välissä. Merestä saadaan kalaa, Bassinsalmen itäosista Gippslandin altaassa öljyvaroja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tyynimeri Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Australian maantiede Luokka:Uuden-Seelannin maantiede
Ella ja Aleksi

Ella ja Aleksi on Teleks-yhtyeen Markus Koskisen ja Egotrippi-yhtyeen Sampo Haapaniemen musiikkiprojekti. Ellalta ja Aleksilta ilmestyi vuonna 2004 albumi Lenni Lokinpoikanen, joka myi platinaa ja pysyi Suomen virallisen albumilistan ensimmäisellä sijalla neljä viikkoa vuodenvaihteessa 2004–2005. Emma-gaalassa 2005 Ella ja Aleksi palkittiin vuoden yllättäjinä. Lenni Lokinpoikanen sai jatkoa syksyllä 2005, jolloin julkaistiin Kolme muskettisopulia -albumi. Kummallakin albumilla on 13 kappaletta, joka on Ellan ja Aleksin mielestä ainoa oikea määrä. Vuonna 2008 ilmestyi 14 kappaleen levy nimeltään Talventörröttäjät. Ellan ja Aleksin tuotanto on konemusiikkipohjaista ja taustojen päälle räppäävät oikeat lapset, jotka ensilevyn aikaan olivat nelivuotiaita. Lasten henkilöllisyyttä ei paljastettu heidän suojelemisekseen julkisuudelta. Heidän oikeat nimensä eivät ole Ella ja Aleksi. Itse asiassa vuonna 2008 ilmestyneelle kolmannelle levylle oli valittu uudet artistit (Pop- Talk , osa 50, Sampo Haapaniemi). Kahden ensimmäisen levyn tyttölaulaja esittäytyi aikuisena naisena Siiriksihttps://www.iltalehti.fi/viihdeuutiset/a/456fe33c-65c7-4075-80ac- dbd269cc3627. Kappaleiden sanoitukset koskevat ihmissuhteita, perheitä ja lähiympäristöä. Esimerkiksi radiohitin ”MC koppakuoriainen” sanoitukset kertovat kotikasvatuksen tärkeydestä ja kehottavat olemaan kiusaamatta. Koskinen ja Haapaniemi ovatkin kertoneet tuoreen isyytensä vaikuttaneen sanoitusten näkökulmiin. Projekti sai alkunsa Helsingin kaupungin rakennusviraston ympäristöaiheiselle lastenlevylle, ”Siistin stadin snadeille”, tehdystä kappaleesta ”Laulu kaupungin puista”. Suomen Ympäristökasvatuksen Seura ry antoi Koskiselle ja Haapaniemelle levystä vuoden 2005 ympäristökasvatuksen ruusun. == Diskografia == * Lenni Lokinpoikanen (2004) * Kolme muskettisopulia (2005) * Talventörröttäjät (2008) * Takapihan tavikset (2009) Luokka:Suomalaiset duot Luokka:Suomalaiset lastenmusiikkiyhtyeet Luokka:Emma-palkinnon saajat