EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sarah Green

Sarah Francesca Green (s. 9. maaliskuuta 1961 Redgrave, Yhdistynyt kuningaskunta)Professor of Social and Cultural Anthropology Sarah Green (arkistoitu versio), Helsingin yliopisto. on brittiläis-suomalainenCurriculum Vitae: Sarah Francesca Green , Helsingin yliopisto, viitattu 2.2.2023. antropologi, joka on toiminut sosiaali- ja kulttuuriantropologian professorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa 1. elokuuta 2012 lähtien.Sarah Green, Helsingin yliopiston tutkimusportaali, viitattu 2.2.2023. Hän väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistossa vuonna 1992.The politics of gender, sexuality and identity: an ethnography of lesbian feminists in London, Cambridgen yliopisto, viitattu 2.2.2023. Vuosina 2006–2013 hän toimi sosiaaliantropologian professorina Manchesterin yliopistossa. American Anthropological Association myönsi Greenin teokselle Notes from the Balkans (2005) William A. Douglassin palkinnon saavutuksesta eurooppalaisessa antropologiassa. Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) myönsi vuonna 2016 Greenille 2,5 miljoonan euron määrärahan Välimeren aluetta koskevaan tutkimukseen.Anna Maria Peltonen: Kolmelle Helsingin yliopiston tutkijalle Euroopan tutkimusneuvoston varttuneen tutkijan tutkimusmääräraha, Suomen Tietotoimisto, 24.3.2016, viitattu 2.2.2023. Green toimi European Association of Social Anthropologists -yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2019–2021.Sarah Green: Letter from the president, European Association of Social Anthropologists, 5.2.2021, viitattu 2.2.2023. Hänet kutsuttiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi keväällä 2023. == Julkaisuja == * Sarah Green: The politics of gender, sexuality and identity: an ethnography of lesbian feminists in London (väitöskirja). Cambridge: Cambridgen yliopisto, 1992. https://doi.org/10.17863/CAM.27505 * Sarah Green: Urban Amazons: Lesbian Feminism and Beyond in the Gender, Sexuality and Identity Battles of London. Lontoo: Palgrave Macmillan, 1997. * Sarah Green: Notes from the Balkans: Locating Marginality and Ambiguity on the Greek-Albanian Border. Princeton: Princeton University Press, 2005. * Lena Malm & Sarah Green: Borderwork: a visual journey through periphery frontier regions. Helsinki: Jasilti, 2013. * Lena Malm, Ninnu Koskenalho & Sarah Green: Crosslocations: looking for something in particular across the Mediterranean. Helsinki: Rosebud Books, 2022. https://researchportal.helsinki.fi/files/232466155/crosslocations_photobook.pdf == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sarah Green Scopuksessa luokka:Brittiläiset antropologit Luokka:Brittiläiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ian Burchnall

Ian Burchnall (s. 11. helmikuuta 1983) on englantilainen jalkapallovalmentaja. ==Ura== Burchnallilla ei ole taustalla omaa pelaajauraa, vaan hän aloitti jalkapallovalmentajana Leedsin yliopiston joukkueessa 22-vuotiaana ja toimi osa-aikaisena valmentajana Leeds Unitedin ja Bradford Cityn akatemioissa. Hän nousi kaudeksi 2013 Brian Deanen apuvalmentajaksi norjalaiseen Sarpsborgiin. Joukkue oli juuri noussut Norjan pääsarjaan, jossa Deane ja Burchnall onnistuivat sen myös kahdella perättäisellä kaudella pitämään.Meet the English manager following in Roy Hodgson’s footsteps in Norway The Set Pieces. Viitattu 2.2.2023. Deane jätti Sarpsborgin kauden 2014 jälkeen. Perheineen Norjassa viihtynyt Burchnall jatkoi uraansa maassa, ja siirtyi kaudeksi 2015 Kjell Jonevretin apuvalmentajaksi Vikingiin.Ian Burchnall: Ostersunds boss on succeeding Graham Potter and more BBC Football. Julkaistu 20.8.2018. Viitattu 2.2.2023. Kesällä 2018 Burchnallin valmennusra jatkui Ruotsissa, kun hänestä tuli Östersundin päävalmentaja. Burchnall seurasi tehtävässä Graham Potteria, joka oli nostanut seuran alasarjoista Allsvenskaniin ja aina Ruotsin cupin mestariksi saakka. Burchnallin johdolla Östersund säilytti sarjapaikkansa Allsvenskanissa, muttei yltänyt Potterin aikakauden menestykseen. Myös joukkueen taloudellinen tilanne heikkeni ja panostukset menestymiseen olivat aiempaa vähäisemmät. Lopulta Burchnall jätti seuran heinäluussa 2020.Falkarnas gest – hyllade Ian Burchnall en sista gång: ”Jag är verkligen rörd” op.se. Julkaistu 17.7.2020. Viitattu 2.2.2023. Maaliskuussa 2021 Burchnallista tuli Notts Countyn päävalmentaja.Burchnall appointed head coach Notts County. Julkaistu 25.3.2021. Viitattu 2.2.2023. Burchnall luotsasi joukkueen Englannin viidenneksi korkeimman sarjatason National Leaguen nousukarsintoihin kauden päätteeksi, mutta joukkue hävisi nousukarsintojen välierissä Torquay Unitedille.Extra-time goals from Asa Hall and Dean Moxey saw Torquay United beat Notts County in a pulsating tie to reach the National League promotion final BBC Football. Julkaistu 12.6.2021. Viitattu 2.2.2023. Myös kaudella 2021/22 Notts County eteni nousukarsintoihin, mutta jälleen Burchnallin joukkueen kohtalona oli putoaminen ennen finaalivaihetta.Mani Dieseruvwe's goal deep into extra time clinched Grimsby a 2-1 comeback win at Notts County in their National League play-off eliminator BBC Football. Julkaistu 23.5.2022. Viitattu 2.2.2023. Kaudeksi 2022/23 Burchnall siirtyi Englannin Ykkösliigaan nousseen Forest Green Roversin päävalmentaja.Burchnall becomes Rovers boss fgr.co.uk. Julkaistu 27.5.2022. Viitattu 2.2.2023. Tulokset jäivät Burchnallin alaisuudessa vaisuiksi ja Forest Green voitti vain viisi ottelua, kunnes seurajohto erotti Burchnallin tammikuun lopulla 2023.Forest Green Rovers have confirmed the departure of Head Coach Ian Burchnall fgr.co.uk. Julkaistu 25.1.2023. Viitattu 2.2.2023. ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Englantilaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaarlo Nieminen

Kaarlo Nieminen on seuraavien suomalaisten henkilöiden nimi: * Kaarlo Nieminen (1878–1943), yleisurheilija * Kaarlo Nieminen (1887–1955), kielitieteilijä * Kaarlo Nieminen (1915–1997), teollisuusneuvos.
Mannerheimintie 14

Mannerheimintie 14 on Helsingin keskustassa sijaitseva tontti, jolla on sijainnut useita merkittäviä rakennuksia: * Huberin talo (1891–1960), arkkitehti Theodor Höijer * Aktian talo (1963–2023), arkkitehti Kurt Simberg * Signe (rakenteilla), arkkitehti Sarlotta Narjus
Sari Mäkimattila

Sari Mäkimattila (s. 1965) on suomalainen erikoislääkäri, dosentti ja kristillisdemokraattinen poliitikko. Mäkimattila toimii diabetekseen liittyvän endokrinologian erikoislääkärinä. Koulutukseltaan hän on lääketieteen tohtori. Aikaisemmin hän on toiminut Novo Nordiskin asiantuntijalääkärinä. Vuosina 2011–2013 Mäkimattila toimi kristillisdemokraattien varapuheenjohtajana. Mäkimattila toimi vuosina 2013–2017 Helsingin kaupunginvaltuutettuna ja toimii Haagan seurakunnan seurakuntaneuvoston ja Helsingin yhteisen kirkkovaltuuston jäsenenä. == Lähteet == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Endokrinologit Luokka:Suomen Kristillisdemokraattien poliitikot Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1965 syntyneet
Mäntyperän työväentalo

Mäntyperän työväentalo oli entisen Vilppulan kunnan (vuodesta 2009 osa Mänttä- Vilppulaa) Mäntyperän kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Mäntyperän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Työväentalon rakennushankkeeseen ryhdyttiin kymmenisen vuotta myöhemmin. Huhtikuussa 1916 hirret oli ostettu ja ajettu talkoilla rakennuspaikalle, ja talon vihkiäisiä päästiin viettämään 14. lokakuuta 1917. Vuoden 1916 kesäkuun ja joulukuun välillä yhdistyksen jäsenluku nousi 38:sta 53:een. Heinäkuussa 1925 nimismies ei antanut yhdistykselle iltamalupaa, sillä talossa ei ollut putkaa juopuneiden säilyttämiseen. Nimismies velvoitti Mäntyperän lisäksi muitakin piirinsä yhdistyksiä ja seuroja rakentamaan putkan talonsa yhteyteen omalla kustannuksellaan kuukauden kuluessa. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon. Talon vaiheista 1940-luvun lopun jälkeen ei ole tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1926 yhdistys vietti 20-vuotisjuhlaansa talollaan. Juhla järjestettiin kaksiosaisena niin, että siinä oli erikseen päiväjuhla ja iltama. Ohjelmassa oli muun muassa Kolhon työväenyhdistyksen torvisoittokunnan esitys, juhlapuheita ja onnitteluja, lausuntaa sekä urheilukilpailuja. 1930-luvun aikana talossa järjestettiin muun muassa kesäjuhlia ja tanssiaisia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Mänttä- Vilppulan rakennukset ja rakennelmat
Kotalan työväentalo

Kotalan työväentalo (vuodesta 2006 Kotala-talo) on Virtain kaupungin Kotalan kylässä sijaitseva entinen työväentalo. ==Historiaa== Uurasten työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905 tai 1906; perustavia kokouksia pidettiin kaksi, joulukuussa 1905 ja tammikuussa 1906, jolloin yhdistyksen perustamispäätös vahvistettiin ja päätettiin liittyä SDP:n jäsenjärjestöksi. Ensimmäisessä perustavassa kokouksessa mukaan liittyi 47 henkilöä. Vuoden 1906 lopussa jäsenluku oli jo 116. Yhdistys osti tontin yksityishenkilöltä, ja työväentalon rakentaminen aloitettiin kesällä 1908. Talo valmistui elokuussa 1909, ensimmäinen iltama talolla pidettiin pyhäinpäivänä ja vihkiäisjuhla joulun tienoilla. Näillä tilaisuuksilla kerättiin varoja rakennusvelan maksuun. Yhdistys liittyi SSTP:en vuonna 1923, mutta palasi uudelleen Sosialidemokraattiseen Puolueeseen. Vuonna 1929 yhdistys kuitenkin erotettiin SDP:sta, sillä sen jäseniä oli ollut mukana kommunistisessa toiminnassa. Vuonna 1931 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla. Vuonna 1935 talo myytiin Pohjaslahden nuorisoseuralle. Vuonna 1941 perustettiin Kotalan työväenyhdistys, johon liittyi 32 jäsentä. Yhdistys alkoi heti suunnitella talon ostamista takaisin, ja se toteutuikin. Talo kuitenkin pysyi valtion varastokäytössä vuoteen 1944, mistä työväenyhdistykselle maksettiin vuokraa. Uudet tupaantuliaiset pidettiin loppiaisena 1945. Vuonna 2006 talo siirtyi Kotalan kyläyhdistyksen omistukseen. Talon uudesta nimestä järjestettiin nimikilpailu, jonka tuloksena nimeksi tuli Kotala-talo. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla on järjestetty ainakin kokouksia, tansseja, elokuvanäytöksiä ja juhlia. Siellä toimi myös opintokerho Kipinä ja urheiluseura Karhu. Elokuvatoimintaa kesti vuodesta 1954 vuoteen 1966. Siellä toimi myös opintokerho Kipinä ja urheiluseura Karhu. Talon tultua kyläyhdistyksen omistukseen taloa on vuokrattu muun muassa häitä ynnä muita juhlia varten. ==Rakennus== Talo on hirsirunkoinen, 1950-luvun alussa valmistunut laajennusosa lautarakenteinen. Hirsirunkoinen osa on osin vuorattu laudoilla vuonna 1952, jolloin myös alkuperäinen pärekatto vaihdettiin huopakattoon ja laajennusosaa rakennettiin. Talo on yksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 286 m², mihin sisältyy juhlasali näyttämöineen, ravintola, eteinen, keittiö sekä sittemmin käyttämättömäksi jäänyt elokuvahuone. Kotalan kyläyhdistys on remontoinut muun muassa keittiötä 2010-luvulla. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Virtain rakennukset ja rakennelmat
Bjarne Berntsen

Bjarne Berntsen (s. 21. joulukuuta 1956) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Elokuusta 2021 lähtien hän on toiminut Sandnes Ulfin päävalmentajana. ==Ura== Berntsen edusti pelaajaurallaan Vikingiä. Hän pelasi myös 33 A-maaottelua Norjan maajoukkueessa.Appearances for Norwegian National Team Viitattu 2.2.2023. Pelaajauransa jälkeen Berntsen jatkoi jalkapallon parissa valmentajana. Hän toimi Brynen päävalmentajana kausilla 1986–1988 ja Vikingin päävalmentajana kesästä 1992 kauden 1995 loppuun saakka.Bjarne Berntsen Transfermarkt. Viitattu 2.2.2023. Hän toimi myös Vikingin urheilutoimenjohtajana vuosina 1999–2004 ja lyhyen aikaa väliaikaisenä päävalmentajana kaudella 2004.Bjarne Berntsen blir ny Viking-direktør NRK. Julkaistu 11.2.2010. Viitattu 2.2.2023. Vuoden 2005 alussa hän siirtyi Norjan naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi.Berntsen ny kvinnetrener NRK. Julkaistu 28.12.2004. Viitattu 2.2.2023. Berntsen luotsasi Norjan naisten MM- lopputurnauksessa 2007 neljänneksi ja EM-lopputurnauksessa 2009 välieriin. Berntsen toimi myös Norjan valmentajana olympialaisissa 2008, joissa Norja eteni puolivälieriin. Hän jätti tehtävänsä vuoden 2009 EM-kisojen jälkeen.Norge har ny förbundskapten på gång Fotbollskanalen. Julkaistu 13.8.2009. Viitattu 2.2.2023. Helmikuussa 2010 Berntsen palasi Vikingin urheilutoimenjohtajaksi.Bjarne Berntsen blir ny Viking-direktør NRK. Julkaistu 11.2.2020. Viitattu 2.2.2023. Hän jätti paikkansa 2012, kun hänet valittiin Norjan jalkapalloliiton varapuheenjohtajaksi.Bjarne Berntsen slutter i Viking Julkaistu 23.1.2012. Viitattu 2.2.2023. Kaudeksi 2018 Berntsen palasi yllättäen valmennustehtäviin, kun hän jätti tehtävänsä liitossa ja ryhtyi Vikingin päävalmentajaksi.Bjarne Berntsen ny hovedtrener i Viking VG. Julkaistu 18.12.2017. Viitattu 2.2.2023. Berntsenin johdolla Viking voitti Norjan 1. divisioonan ja palasi takaisin pääsarjaan kaudeksi 2019. Berntsen luotsasi Vikingin Norjan cupin mestariksi 2019. Mestaruus oli Vikingin ensimmäisen 18 vuoteen.er Norgesmestere NFF. Julkaistu 8.12.2019. Viitattu 2.2.2023. Berntsen sai yllättäen potkut seurasta kauden 2020 jälkeen.Bjarne Berntsen har fått sparken i Viking Aftenbladet. Julkaistu 26.11.2020. Viitattu 2.2.2023. Kesäkuussa 2021 Berntsen palasi Bryneen, kun hänestä tuli seuran urheilutoimenjohtaja.Bjarne Berntsen er ny daglig leder i Bryne FK Bryne. Julkaistu 17.6.2021. Viitattu 2.2.2023. Hän jätti tehtävänsä jo elokuussa 2021 ja ryhtyi Sandnes Ulfin päävalmentajaksi.Bekreftet: Bjarne Berntsen har sagt opp jobben i Bryne Eurosport. Julkaistu 9.8.2021. Viitattu 2.2.2023. ==Meriitit== * Norjan cup: 2019 * Norjan 1. divisioona: 2018 ==Lähteet== Luokka:Norjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Norjalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Virtain työväentalo

Virtain työväentalo on Virtain kaupungin keskustassa sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Virtain työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talo valmistui vuonna 1907. Alkuaikoina yhdistyksen toiminnassa oli mukana paljon Herraskosken kanavan työläisiä. Vuonna 1917 talossa majaili vallitöissä olleita, sisällissodan aikaan se taas oli suojeluskunnan hallussa, mutta palautui työväenyhdistykselle maaliskuussa 1919. Vuonna 1945 yhdistys erosi Sosialidemokraattisesta Puolueesta ja liittyi SKDL:n jäseneksi. ==Toimintaa työväentalolla== Voimistelu- ja urheilutoiminta oli sotien välisenä aikana vilkasta, ja työväentalon pihalle tehtiin urheilukenttä. Sotien jälkeen iltamia ja tansseja järjestettiin talolla ahkerasti. Tansseja pidettiin 1980-luvulle saakka, ja vuosi- ja vappujuhlia on pidetty sitäkin pidempään. 1980-luvun alussa talolla järjestettiin tanssien lisäksi kokouksia, nuorisotoimintaa, urheiluharjoituksia ja juhlia. Nykyään (2023) taloa vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin, kuten hääjuhliin, rippijuhliin, kokoustilaisuuksiin tai erilaisille myyjille. Työväentalolla järjestetään aktiivisesti myös kokoustoimintaa sekä poliittisia tapahtumia. ==Rakennus== Talo on hirsirakenteinen ja yksikerroksinen. 1980-luvun alussa se oli keltaiseksi maalattu, mutta on sittemmin maalattu punaiseksi. Katto on tiiltä ja peltiä. Alkuperäinen puulämmitys on vaihdettu sähkölämmitykseksi, ja vuonna 1976 taloon asennettiin vesijohto, viemäri ja sisävessat. Talon pinta-ala on 266 m². Siihen kuuluu juhlasali näyttämöineen, keittiö, wc-tilat, sauna ja suihku sekä vaatesäilytys. Alun perin talossa oli myös huoneen ja keittiön asunto vahtimestarille. Näyttämö rakennettiin juhlasaliin vasta vuonna 1975. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Virtain rakennukset ja rakennelmat
Väärinymmärretty

Väärinymmärretty on rap-artisti Sexmanen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 22. lokakuuta 2021 Sony Musicin kautta. Albumi sisältää Sexmanen vuoden 2021 aikana julkaisemat singlet Henki Ja Fiilis. Sexmane oli ehdolla vuoden 2022 Emma gaalassa vuoden tulokkaaksi ja yleisöäänestyksessä, Väärinymmäretty oli ehdolla vuoden rap-/r&b-levyksi; ja kriitikoiden valinnaksi. Ilmestymisviikollaan albumi nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 5, ja pysyi listalla yli 60 viikkoa == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Suomalaiset hip hop -albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Urkin piilopirtti

Urkin piilopirtti sijaitsee Hämeenkyrössä. Taidemuseon teokset suunnitellaan aina tilaustyönä. Urkin piilopirtin kuraattorina on toiminut Suomen kuvataideakatemian kuvanveiston ensimmäinen professori, Radoslaw Gryta jo 12 vuoden ajan. Taideteoksia kohteesta löytyy yli 200 ja ne yhdistelevät luontoa, taidetta, musiikkia ja tekniikkaa. Edellä mainittujen lisäksi, teoksille ominaista on kolmiulotteisuus.Urkin Piilopirtti – Kokouspalvelut, tilausravintola, hotelli, savusauna, juhlatilaisuudet, työhyvinvointipäivät, … ==Lähteet== Luokka:Suomen taidemuseot Luokka:Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat
Lempi Alanko

Lempi Alanko (o.s. Kettunen) (2. heinäkuuta 1898 Viipuri – 4. kesäkuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, joka toimi Kulosaaren huvilakaupungin suomalaisen alakoulun opettajana ja johtajana. == Opiskelu ja ura== Alanko sai kuunteluoppilaspaikan Helsingin seminaarikursseille vuonna 1918 ja pätevyystodistuksen kansakoulun opettajavirkoihin 1919. Hänet valittiin Kulosaaren alakoulun eli Brändön suomal. valmistavan koulun opettajaksi 1919. Alanko toimi koulun opettajana vuosina 1919–1927 ja koulun johtajana 1927–1962. == Kulosaaren koulun tapahtumia == Jatkosodan aikana Alangon oppilaina kolmannella luokalla olleet Kirsti Herlin ja Tarja Kurki- Suonio muistelevat hänen olleen erittäin hyvä ja vaativa opettaja, joidenkin mielestä ehkä liiankin ankara. Opetuksen ohessa Alanko saattoi kutoa villasukkia rintamalla olleelle miehelleen.Herlin ja Kurki-Suonio, s. 51. Kulosaaren yhteiskoulun sisäänpääsytutkintoa varten Alanko valmensi oppilaitaan niin hyvin, että he läpäisivät sen aina, ja korkein pistemäärin.Herlin ja Kurki-Suonio, s. 52 Koulu menestyi Nuorten Talkoiden järjestämässä koulujen välisessä jätepaperin keräyskilpailussa vuonna 1947 keräämällä paperia yli 200 kiloa oppilasta kohden. Lempi Alanko voitti ohjaajille palkinnoksi järjestetyn Tanskan-matkan kesällä 1948. Matkakorvaus oli 10 000 markkaa.Nuorten Talkoot, kirje 10.12.1947. Kulosaaren kansakoulu. Koulun talkoita koskevaa aineistoa 1947-1948. Nuorten Talkoisiin liittyvät asiakirjat. Hb:1. Helsingin kaupunginarkisto. Vanha, puinen Kulosaaren silta saaren ja Helsingin kantakaupungin välillä suljettiin linja-autoliikenteeltä vuoden 1953 alussa, mikä vaikeutti erityisesti koulun opettajien työmatkoja, kuten johtajaopettaja Lempi Alanko toi painokkaasti esille. == Kunnianosoitukset == * Helsinki-mitali * Lempi Alangon kallio () nykyisen Kulosaaren ala-asteen vieressä, Relanderinaukion ja Presidentinpolun välissä == Yksityiselämä == Neiti Lempi Maria Kettunen avioitui joulukuussa vuonna 1937 kaupp. Aaron Alfred Alangon kanssa (6. lokakuuta 1904 Pietari – 3. lokakuuta 1978 Helsinki). Vuonna 1939 heille syntyi poika Aarno Ara (k. 1946) == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Seututie 580

Seututie 580 on Pohjois-Savon maakunnassa kulkeva seututie. Tie kulkee Rautavaaran kunnassa Hankamäen kylästä Kantatieltä 75 Rautavaaran kirkonkylään Kantatielle 87. Väyläviraston joulukuussa 2021 tekemän yleisten teiden kuntokartan mukaan seututien kunto on vaihteleva, mutta pääosin hyvä. Tien päällyste on kuitenkin päässyt heikkoon kuntoon etenkin tien mutkaisilla osuuksilla. == Reitti ja tieyhteydet == * Hankamäki (kantatie 75 ja seututie 570) * Riomaa (yhdystie 16469) * Mikkola (yhdystie 16472) * Vellipuro (yhdystie 16473) * Rautavaara (kantatie 87) == Lähteet == 580 Luokka:Rautavaara Luokka:Rautavaaran liikenne
Ossi Somman veistospuisto

Ossi Somman veistospuisto sijaitsee Nokian Siurossa. Veistospuistossa on esillä laaja kokoelma kuvanveistäjä Ossi Somman tuotantoa. Entisen Penttilän koulun pihapiirissä sijaitsee myös vanha ulkorakennus, jossa on Vahakabinetti ja siellä on esillä taiteilijan ainutlaatuisella tekniikallaan valamia vaha- ja lasikuituveistoksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ossi Somman veistospuisto - Visit Nokia * Yle.fi: Ossi Somman omintakeisen veistospuiston toiminta turvattu – vuokraoikeus siirtyy kulttuuriyhdistykselle Luokka:Veistospuistot Luokka:Suomen patsaat ja veistokset Luokka:Suomen puistot Luokka:Suomen taidemuseot Luokka:Nokian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Siuro Luokka:Nokian kulttuuri
Ikävä mummoa

Ikävä mummoa on Samuli Putron kahdeksas, 3. maaliskuuta 2023 julkaistu studioalbumi. Sen on tuottanut Riku Mattila. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan 3. sijalle. Albumilta on julkaistu singleinä kappaleet ”Kakarat” 26. elokuuta 2022 ja ”Tanssilattialla on tungos” 10. helmikuuta 2023. == Kappaleet == == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2023 albumit Luokka:Samuli Putron albumit
Tatu Eskelinen

Tatu Eskelinen (s. 1993) on suomalainen pianisti. Eskelinen opiskeli pianonsoittoa ensin Joensuun konservatoriossa Anitta Hirvikankaan ja Otto Korhosen, sekä yksityisesti Jaakko Untamalan johdolla. Vuosina 2013-2021 hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa opettajinaan Jussi Siirala, Antti Siirala ja Erik T. Tawaststjerna. Vuosina 2022-2023 hän kuului ruotsalaisen Ingesund Piano Centerin residenssitaiteilijoiden joukkoon. Eskelinen on palkittu useissa kilpailuissa niin soolo- kuin liedpianistina: mm. Tampereen pianokilpailussa 2021 (2. palkinto), Helsinki Lied -kilpailussa 2021 (3. palkinto) ja Arvikan pohjoismaisessa pianokilpailussa Ruotsissa 2019 (Finalisti ja erikoispalkinto parhaasta v. 1900 jälkeen sävelletyn teoksen esityksestä). Hän on esiintynyt mm. Tampere Filharmonian ja Joensuun kaupunginorkesterin solistina sekä useilla kotimaisilla festivaaleilla, kuten Kamarikesä -festivaalilla, Aino Acktén kamarifestivaalilla ja Joensuun Musiikkijuhlilla. Eskelinen on Suomen lisäksi konsertoinut useissa Euroopan maissa ja Japanissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tatu Eskelisen kotisivut Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ylivieskan työväentalo

Ylivieskan työväentalo sijaitsi Ylivieskan keskustassa. Talon omisti Ylivieskan Sos.Dem.Työväenyhdistys ry. ==Historiaa== Ylivieskan Sos.Dem. Työväenyhdistys ry. perustettiin vuonna 1900, ja ensimmäiset vuotensa yhdistys toimi vuokratiloissa. Marraskuussa 1906 yhdistys osti oman talon. Vuonna 1913 taloa kunnostettiin ja siihen rakennettiin ajanmukainen juhlasali. Toiminta olikin vilkasta sisällissotaan saakka.. Sisällissodan aikana työväentalo oli takavarikoituna ja yhdistyksen toiminta estetty. 31. toukokuuta 1919 yhdistys sai talon takaisin haltuunsa. 1920-luvun loppuvuosina ja seuraavan vuosikymmen alussa yhdistyksellä oli rahavaikeuksia, ja talo myytiin vuonna 1931. Kaikki irtain omaisuus myytiin huutokaupalla 8. maaliskuuta 1931. Uuden talon hankkimista suunniteltiin jo vuonna 1941. Vuonna 1942 taloa varten ostettiin tontti ja hankittiin rakennusmateriaalia. Vuonna 1950 yhdistykselle tarjottiin toista tonttia rakennuksineen, joka ostettiin, ja aikaisempi tontti rakennusmateriaaleineen myytiin. Uuden talon avajaiset pidettiin 8. helmikuuta 1953. Talossa pidettiin yhdistyksen kokoukset ja juhlatilaisuudet. Myös elokuvateatteri Kansan Kuva toimi talossa. Television tulo vaikutti elokuvissa käyntiin, ja toiminnasta tuli tappiollista. Talo vuokrattiin vuonna 1965 viideksi vuodeksi liiketiloiksi Oy Alkoholiike Ab:lle. Alkoholiliike sai tarkoituksiinsa paremmat tilat kuitenkin ennen vuokrasopimuksen päättymistä, ja talo palasi taas yhdistyksen käyttöön. Vuonna 1970 talo jälleen vuokrattiin, nyt Vieskan sähkölle kahdeksi vuodeksi. Tämän vuokrasopimuksen umpeuduttua yhdistys vuokrasi talon Ylivieskan kaupungille. Kaupunki vuokrasi talon paikallisten urheiluseurojen yhtymälle, joka jatkoi talossa elokuvatoimintaa. Taloa on kunnostettu useaan kertaan. Vuonna 1978 valmistuivat kerhotilat. Vuonna 2009 kiinteistö jätettiin kylmilleen ja vesiputket tyhjennettiin. Purkupäätös kiinteistöstä tehtiin vuonna 2012. ==Rakennus== Ensimmäinen työväentalo oli hirsirakenteinen. Toinen talo oli alkuaan autokorjaamo, joka oli rakennettu sementtitiilestä. ==Toimintaa työväentalolla== Vuodesta 1913 vuoteen 1918 toiminta oli monipuolista ja vilkasta. Siihen kuului talon käyttö varsinaiseen yhdistystoimintaan, mutta talolla oli myös kirjasto ja näytelmätoimintaa.. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Ylivieskan rakennukset ja rakennelmat
Hurrikaani Nadine

Hurrikaani Nadine oli vuonna 2012 Atlantilla ollut luokan 1 hurrikaani Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Hurrikaani nimettiin 11. syyskuuta 2012 ja se laantui 4. lokakuuta 2012. Se aiheutti minimaalisesti vahinkoja. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2012 Atlantin hurrikaanikausi
Virtain työväenyhdistys Pyrinnön talo

Virtain työväenyhdistys Pyrinnön talo oli Virtain kaupungissa Uskalin kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Työväenyhdistys Pyrintö perustettiin vuonna 1906. Ensimmäisen kuukauden aikana yhdistykseen liittyi 75 ihmistä, mutta alkuinnostuksen jälkeen moni sittemmin erosi. Yhdistyksen talo valmistui vuonna 1909. Heinäkuussa 1915 yhdistys järjesti talollaan urheilujuhlan, jonka ohjelmassa oli kuulantyöntöä, keihään- ja kiekonheittoa. Lisäksi oli ”hiljaa pyörälläajoa” sekä nuolenheittoa. Iltaohjelmassa oli puhe siirtolaisuuskysymyksestä, runo, yksinlaulua sekä kolminäytöksinen murhenäytelmä Syiden kirous. Tammikuussa 1916 yhdistys vietti 10-vuotisjuhliaan talolla. Ohjelmassa oli muun muassa yhteislaulua, puheita, 10-vuotishistoriikin luku, runonlausuntaa ja näytelmä. Yleisöä oli melko vähän, sillä edellisen päivän lumimyrsky teki kulkemisen vaikeaksi. Sisällissodan jälkeen yhdistyksen toiminta oli pysähdyksissä ja talo takavarikossa. Toiminta päästiin kuitenkin aloittamaan vuonna 1919, ja talo saatiin takaisin seuraavana vuonna. Vuonna 1924 yhdistys rakennutti tontilleen kauppatalon ja vuokrasi sen Virtain osuuskaupalle, joka pysyi vuokralla vuoteen 1950 saakka. 1950-luku oli yhdistyksen toiminnassa vilkasta aikaa, jolloin ohjelmalliset iltamat ja tanssit olivat suosittuja. Vuosina 1981–1982 taloon tehtiin täydellinen peruskorjaus, ja syksyllä 1982 vietetyssä avajaisjuhlassa puhujana oli Kalevi Sorsa. Vuonna 2004 yhdistyksen toiminta päätettiin lopettaa. Talo lahjoitettiin Virtain sosialidemokraatit ry:lle, joka puolestaan myi sen eteenpäin vuonna 2008. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Virtain rakennukset ja rakennelmat
Nimetön (Jämsä, Riihijärvi)

Nimetön on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänkosken lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 220 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Jämsänjoen alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Rekolankosken yläallas

Rekolankosken yläallas on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänkosken lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 240 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lammen tilavuudeksi on saatu 18 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 3,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Jämsänjoen alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lootujärvi

Lootujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Partalan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 230 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Märäsojan valuma-alueeseen (14.513) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Jämsänjoen alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Takasenjärvi (Jämsä)

Takasenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Holisevan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 280 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Jämsänjoen alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Salmijärvi (Jämsä, Holiseva)

Salmijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Holisevan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 240 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Jämsänjoen alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ritolammi (Jämsä, Koskenpää)

Ritolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Koskenpään lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 280 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 25 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma- alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Iso Rautaveden–Kalmaveden alueeseen (14.522) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lampilanlammi (Jämsä)

Lampilanlammi tai Lapinlammi on Keski-Suomessa Jämsässä Rantakylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 300 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma- alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Salosveden–Pettämän alueeseen (14.523) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Sonkeri

Sonkeri on Keski-Suomessa Jämsässä Koskenpään lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 230 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Salosveden–Pettämän alueeseen (14.523) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Aidaslammi

Aidaslammi on Keski-Suomessa Jämsässä Huhtian lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Salosveden–Pettämän alueeseen (14.523) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Salmijärvi (Petäjävesi)

Iso Salmijärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Viherrysjärvi

Viherrysjärvi tai Viherrys on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 490 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma- alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ruopaslampi

Ruopaslampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 140 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vinkara (Jyväskylä)

Vinkara on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Petäjävedellä Parkkolan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 330 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma- alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Matolampi (Petäjävesi)

Matolampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 470 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Haapalampi (Petäjävesi, Metsäkulma)

Haapalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 260 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Saravaisjärvi (pohjoinen)

Saravaisjärvi tai Saravainen on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 930 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Saravaisjärvi (eteläinen)

Saravaisjärvi tai Saravainen on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 620 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma- alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kilpinen (Petäjävesi)

Kilpinen on Keski-Suomessa Petäjävedellä ja Jyväskylässä Metsäkulman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 500 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma- alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kukkarolampi (Petäjävesi)

Kukkarolampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 390 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Huippari

Huippari tai Pitkälampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 470 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma- alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Aholampi (Petäjävesi, Kukkaro)

Aholampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 320 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 62 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hirvilampi (Petäjävesi)

Hirvilampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 460 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 139 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 5,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Nuottilampi (Petäjävesi)

Nuottilampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Piesalankylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 430 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Haukkalampi (Jyväskylä)

Haukkalampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Parkkolan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jyväskylän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaakkolampi (Jämsä)

Kaakkolampi on Keski-Suomessa Jämsässä Sahloisten lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 130 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hankalammi (Jämsä)

Hankalammi on Keski-Suomessa Jämsässä Hankaperän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 230 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Vataanjoen valuma-alueeseen (14.526) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Haukilammi (Jämsä, Hakalanperä)

Haukilammi on Keski-Suomessa Jämsässä Hakalanperän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Vataanjoen valuma-alueeseen (14.526) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Karhulampi (Jämsä)

Karhulampi on Keski-Suomessa Jämsässä Hankaperän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 350 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Vataanjoen valuma-alueeseen (14.526) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pirttilampi (Jämsä)

Pirttilampi on Keski-Suomessa Jämsässä Hankaperän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 700 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 61 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 5,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Vataanjoen valuma- alueeseen (14.526) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Jämsän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kukkarojärvi (Petäjävesi)

Kukkarojärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hietalammi (Petäjävesi)

Hietalammi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 680 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lautalammi (eteläinen)

Lautalammi tai Lautalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 280 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 84 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 5,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lautalammi (pohjoinen)

Lautalammi tai Lautalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 250 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 47 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pirunhautojen lampi

Pirunhautojen lampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kukkaron lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 400 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta. Lammen tilavuudeksi on saatu 143 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 6,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Iso Rautaveden alue Luokka:Petäjäveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit