EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kangasjärvi (Mikkeli)

Kangasjärvi on Etelä-Savossa Mikkelissä, Pieksämäellä ja Juvalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1 970 hehtaaria eli 19,7 km². Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 4,8 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven syvin kohta on kartan mukaan yli 6 metriä, vaikka lähes koko järvi on matalampaa. Järvessä on yli 50 saarta, joista suurimmat sijaitsevat järven eteläpäässä. Suurimmat saaret ovat Raakasaari, Kirkkosaari, Kotasaari ja Potkusaari. Järven rantaviivan pituus on 53,9 kilometriä ja rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoilla näkyy siellä täällä peltotilkkiuja. Järven itäpuolella sijaitsee Karkeamaan kylä. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueella (04.2) olevassa Sysmäjärven valuma-alueella (04.25), johon Isojoen–Sahinjoen valuma-alue (04.253) kuuluu. Järvi laskee Haapajärveen (718 ha) alle kaksikilometristä Rakkineenjokea myöten. Vesistön reitti jatkuu Ankeleenjärveen (50 ha) johtavalla lyhyellä Välijoella, josta vedet jatkavat Isojokea myöten Monniin ja sitten Maaveteen. Sitten vedet jatkavat Sysmän kautta Haukiveteen, joka on osa Saimaata. Isojoen–Sahinjoen valuma-alueeseen kuuluu 54 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä Kangasjärveen laskevista huomattavimmat ovat Iso-Tylönen (112 ha), Pitkäjärvi (80 ha), Hepokkaanjärvi (77 ha), Pikku-Tylönen (60 ha), Höytiönlampi (35 ha), Löytynlampi (23 ha), Mustalampi (17 ha) ja Haukilampi (16 ha). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona, GTK, 2004 Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue Luokka:Mikkelin järvet Luokka:Juvan järvet Luokka:Haukivuoren järvet Luokka:Virtasalmi
Joseph Joubert

Joseph Joubert (7. huhtikuuta 1754 Montignac – 4. huhtikuuta 1824 Pariisi) oli ranskalainen moralisti ja esseisti, joka tunnetaan nykyään laajalti hänen kuolemansa jälkeen julkaistusta teoksesta Pensées. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1754 syntyneet Luokka:Vuonna 1824 kuolleet
Virtua Tennis (pelisarja)

Virtua Tennis (nimellä Power Smash Japanissa) on Segan julkaisema urheilupelien sarja. == Pelit == * Virtua Tennis (1999) * Virtua Tennis 2 (2001) * Virtua Tennis (2002) Game Boy Advance * Virtua Tennis: World Tour (2005) PlayStation Portable * Virtua Tennis 3 (2006) * Virtua Tennis 2009 (2009) * Virtua Tennis 4 (2011) * Virtua Tennis Challenge (2012) Android, iOS == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pelisarja MobyGamesissä Luokka:Videopelisarjat
Panguma

Panguma on kylä itäisessä Sierra Leonessa. Kylän väkiluku on 7 965\. SierraLeone010.jpg|Nainen pesemässä lasta Pangumassa vuonna 1935 SierraLeone015.jpg|Sande-salaseuran mendenaisia Pangumassa vuonna 1935 SierraLeoneHofstra7.12.jpg|Muusikoita Pangumassa vuonna 1936 SierraLeoneHofstra7.9.tiff|Naamiaiset Pangumassa vuonna 1936 Luokka:Sierra Leonen kylät
Wasulunkat

Wasulunkat ovat mandekieltä puhuva etninen ryhmä Malin, Guinean ja Norsunluurannikon rajaseudulla. He ovat alun perin Samori Tourén alistamia Wasulun fulbeja, jotka ovat omaksuneet bambaroiden ja malinkejen kulttuuripiirteitä. Wasulunkat asuvat etupäässä Malin Yanfolilan ja Bougounin piireissä sekä Kankanin alueella Guineassa. Heidän elinkeinojaan ovat riisin ja maapähkinän viljely sekä kaupankäynti ja liikenne. Uskonnoltaan wasulunkat ovat muslimeja. ==Lähteet== Luokka:Guinean etniset ryhmät Luokka:Malin etniset ryhmät Luokka:Norsunluurannikon etniset ryhmät
Sierra Leone Company

Sierra Leone Company oli kauppakomppania, joka oli mukana perustamassa Britannian toista siirtomaata Afrikkaan, Freetowniin nykyisen Sierra Leonen alueelle. Siirtomaa perustettiin 11. maaliskuuta 1792 ja sitä oli mukana perustamassa entiset tummaihoiset orjat Karibialta, muualta Amerikasta sekä Englannista, jotka olivat muuttaneet alun perin Nova Scotian alueelle. Kauppakomppania perustettiin omistautuneiden abolitionistien kuten Granville Sharpin, Thomas Clarksonin, Henry Thorntonin sekä Clarksonin veljen John Clarksonin toimesta. ==Lähteet== Luokka:Kauppakomppaniat Luokka:Sierraleonelaiset järjestöt Luokka:Sierra Leonen historia
Esanit

Esanit (esaniksi Ẹ̀bhò Ẹ̀sán) ovat Nigerian etninen ryhmä, jotka puhuvat esanin kieltä. Esanit ovat perinteisiä maanviljelijöitä, perinteisen lääketieteen harjoittajia sekä metsästäjiä. He viljelevät muun muassa palmupuita, kirsikoita, pähkinöitä, persikoita, jamssia, maissia, riisiä, papuja, banaaneja, appelsiineja, tomaatteja, perunoita, okraa, ananasta ja monia muita eri vihanneksia. Esanin kieltä pidetään tärkeänä kielenä Nigeriassa ja sitä opetetaan peruskouluissa ja puhutaan radiossa sekä televisiossa. Arviot Nigerian esanien väkiluvusta vaihtelevat noin miljoonan ja puolentoista miljoonan välillä. Esanin kieltä puhuvia yhteisöjä on myös Yhdysvalloissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Etelä-Afrikassa, Kanadassa, Espanjassa sekä Italiassa. ==Lähteet== Luokka:Nigerian etniset ryhmät
Kurankot

Kurankot, jotka tunnetaan myös nimillä korankot ja karankot, ovat etninen ryhmä, joka asuu Sierra Leonessa ja Guineassa. Kurankot puhuvat äidinkielenään kurankoa (tai korankoa), joka kuuluu nigeriläis-kongolaisiin kieliin. Heidän sukulaiskansansa mandinkat sekä susut ymmärtävät kurankon kieltä, sillä se on samanlainen mandinkan kielen kanssa. Kurankoja arvioidaan olevan Sierra Leonessa noin 368 000 ja Guineassa noin 112 000, joka tarkoittaisi heitä olevan yhteensä noin 482 000. Kurankot ovat pääasiassa islaminuskoinen kansa, mutta useat heistä harjoittavat silti perinteisiä uskontojaan. Kurankot asuttavat vuoristoista Sierra Leonen koillista puolta, josta heidän asuinalueensa jatkuu Guineaan. Kurankojen asuttamalta alueelta puuttuvat sopivat tieyhteydet eikä alueelle pääse helposti, jonka takia kurankot ovat sosiaalisesti eristettyinä. ==Lähteet== Luokka:Guinean etniset ryhmät Luokka:Sierra Leonen etniset ryhmät
Kissit

Kissit ovat atlantinkongolaisiin mel-kieliin kuuluvaa kissiä puhuva kansa Guinean, Sierra Leonen ja Liberian rajaseudulla. Kissiä puhuu vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 4,1 prosenttia Guinean väestöstä eli noin 431 500 henkeä. Sierra Leonessa kissejä on vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan 175 800 henkeä eli 2,5 prosenttia maan väestöstä. Liberian 168 000 kissiä muodostavat vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 4,8 prosenttia väestöstä. Kissit asuvat Guineassa varsinkin Guéckédoun ja Kissidougoun prefektuureissa. Historiallisen perinteen mukaan heidän lähtöalueensa on Nigerjoen yläjuoksulla Fouta Djallonin eteläosassa. Kissien sukukansoja ovat bullomit, bagat, temnet ja landumat. Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirsi, maapähkinä, maniokki ja bataatti. Lisäksi kerätään öljypalmun hedelmiä, harjoitetaan kalastusta ja hoidetaan karjaa. Pienet kylät koostuvat pyöreistä palmunlehdillä katetuista asumuksista. Ruokavalio käsittää etupäässä palmuöljyllä ja vihanneksilla maustettuja puuroja. Käsityöammatteja ovat puunveisto, kankaiden kutominen ja värjääminen sekä saviastioiden valmistus. Kissit ovat tunnettuja ihmisiä ja elämiä esittävistä puuveistoksista ja naamioistaan. Yhteiskuntajärjestyksen perustana on päällikön johtama suurperheiden yhteisö. Sukujärjestelmä on patrilineaarinen ja avioliitto virilokaalinen. Kissit ovat pääosin animisteja, kristittyjä tai harjoittavat synkretististä uskontoa. Noin kymmenesosa on muslimeja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Guinean etniset ryhmät Luokka:Liberian etniset ryhmät Luokka:Sierra Leonen etniset ryhmät
Kortejoki

Kortejoki on *kylä Riistavedellä Kuopiossa *joki Taivalkoskella, joka laskee Kurtinjärveen
Raimo Nurmi

Raimo Nurmi (s. 29. toukokuuta 1941 Turku) toimi Turun kauppakorkeakoulun johtamisen ja organisoinnin professorina 1982–2005. Nurmi väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Turun yliopistossa 1970. Vuosina 1969–1974 hän oli liikkeenjohdon konsulttina H.B. Maynardin suomalaisessa tytäryhtiössä, Oy Mec- Rastor ab:ssa. Sen jälkeen hän oli muun muassa Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman UNDP:n kehitysyhteistyötehtävissä Nigeriassa 1977–1978 ja Sierra Leonessa 1983. Näistä tehtävistä tasavallan presidentti Martti Ahtisaari myönsi hänelle Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan ritarimerkin vuonna 1996. Vuosina 1996–2007 Nurmi toimi Tallinnassa Estonian Business Schoolin vierailevana professorina ja sai sieltä kunniatohtorin arvon vuonna 1998. == Lähteet == * Suomen professorit 1640–2007, s. 497. Helsinki: Professoriliitto. ISBN 978-952-99281-1-8. Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Akut

Akut ovat krion kielen murretta puhuva etninen ryhmä Gambiassa ja Sierra Leonessa. Alun perin he olivat brittien orjalaivoista vapauttamia joruboja. Myöhemmin nimitys laajentui käsittämään kaikki orjien eurooppalaistuneet jälkeläiset. Suurin osa akuista asui Bathurstissa sekä MacCarthyn saaren Georgetownissa. He omaksuivat länsimaisen elämäntavan ja kristinuskon sekä kouluttivat lapsiaan Sierra Leonessa ja Britanniassa. Akut harjoittivat kaupankäyntiä ja vapaita ammatteja, ja ennen Gambian itsenäistymistä heillä oli huomattava asema alueen hallinnossa. Seka-avioliittojen ja alhaisen syntyvyyden takia ryhmä on kasvanut hitaasti. Vuonna 2003 Gambiassa oli 6 556 akua, joista lähes kaikki asuivat Banjulin ja Brikaman alueella. Laajemmassa merkityksessä aku-nimitys tarkoittaa Sierra Leonen, Gambian ja Senegalin vapautettujen jorubaorjien jälkeläisiä. Suppeassa merkityksessä sitä käytetään myös Sierra Leonen islaminuskoisista krioista. ==Lähteet== Luokka:Gambian etniset ryhmät Luokka:Sierra Leonen etniset ryhmät Luokka:Kreolikansat
Tedros Adhanom Ghebreyesus

Tedros Adhanom Ghebreyesus (Ge'ez: ቴዎድሮስ አድሓኖም ገብረኢየሱስ;) (s. 1965Tedros Adhanom Ghebreyesus Curriculun vitae, WHO) on etiopialainen poliitikko ja julkisen terveyden virkamies. Hän toimi terveysministerinä 2005–2012 ja ulkoministerinä 2012Etiopian ulkoministeriö (arkistolinkki) –2016World Health Assembly elects Dr Tedros Adhanom Ghebreyesus as new WHO Director-General. WHO 23.5.2017. Tedros valittiin Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtajaksi 1. heinäkuuta 2017 alkaen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etiopian ministerit Luokka:YK:n virkamiehet Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pyyvesi

Pyyvesi on Etelä-Savossa Savonlinnassa ja Enonkoskella sijaitseva Saimaan järvenosa, joka jää Hanhivirran ja Savonrannan väliin. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2 980 hehtaaria eli 29,8 km². Se on 13,4 kilometriä pitkä ja 6,3 kilometriä leveä. Järvialtaan länsipäässä sijaitsee isojen saarien rikkoma Hanhiselkä, josta työntyy kaakkoon Vuorilahti. Länsi- ja itäpään välissä on melko suora ja yli kilometrin leveä järviosuus. Itäpäässä järvialue laajenee etelään ja siellä aukeaa ensin Syvänniemenselkä, joka haarautuu lahtiin, joista suurin on idänpuoleinen Kokkolahti. Länsipuolella on karttoihin nimetty vain Siikalahti ja Luotolahti. Järven tilavuus on 316 miljoonaa m³ eli 0,316 km³. Järven keskisyvyys on 10,6 metriä ja suurin syvyys on 47,2 metriä. Järvessä on laskettu olevan 126 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 322 ha, mikä on noin 9,8 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista 18 on yli hehtaarin suurisia, 100 yli aarin ja loput 8 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saarista ei ylitä neliökilometriä. Hanhiselällä sijaitsevat Hirvisaari, Ristisaari, Pylkönsaari, Sepänsaari ja Peukalosaari jotka ovat luonnonsuojelualueita. Itäpäässä sijaitsee Metsosaari, joka on lähes kokonaan suojeltu, ja Nimetön. Etelään työntyvissä lahdissa sijaitsee esimerkiksi Murtosaari ja Ollinsaari. Järven rantaviivan pituus on 150,6 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 52,3 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata. Vapaa-ajan asutusta on harvakseltaan. Savonranta sijaitsee itäpäässä pohjoiseen tyntyvän pienten lahtien pohjukassa. Kokkolahden perällä sijaitsee pieni Kokkolahden kylä. == Vesistösuhteet == Pyyvesi kuuluu Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueella (04.2) Pyyveden alueeseen (04.23), johon Pyyveden lähialue (04.231) kuuluu. Sen länsipäähän pohjoisrantaan laskee Kiurunjärvestä Kiurukoski, joka on Kiurunjärven valuma- alueen (04.232) laskujoki. Tästä hieman itään Saunasaaren taakse laskee Metsä- Pyylammesta oja, joka on Metsäpyylammen–Tielammen valuma-alueen (04.233) laskuoja. Kaidan alueen (04.234) reitti virtaa Savonrannan taajamassa kahden padon läpi ennen laskemistaan Pyyjärven Kääpäsaaren suojaan. Pyyveden etelärantaan Luotolahteen laskee Lakianjärveltä Karhukoski, joka on Lakiajärven alueen (04.236) laskujoki. Merkittävä määrä vettä saapuu Pyyveteen idästä Savonrannan saarien välistä Pukkivirtaa, Vuokalanvirtaa, Orivirtaa ja Vihtakannankanavaa myöten Orivedestä ja kaikki vesi poistuu länteen Hanhivirran kautta Enonveteen. Pyyveden lähialueelta laskee suoraan tai välillisesti Pyyveteen 41 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä huomattavimmat ovat Hietalampi (44 ha), Huosiinen (41 ha), Iso Valkealampi (27 ha), Iso-Musta (18 ha), Koirilampi (18 ha), Ristilampi (17 ha), Rauvaslampi (14 ha) ja Putkonlampi (12 ha). == Lähteet == Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue Luokka:Savonlinnan järvet Luokka:Enonkosken järvet Luokka:Savonranta
Asmodeus

Asmodeus, hepreaksi Ashmedai ja kreikaksi Ασμοδαίος, Asmodaios, on juutalaisessa mytologiassa demonien kuningas. Asmodeus on alun perin lainattu vanhasta iranilaisesta uskonnosta.Lurker 1987, s. 21Apokryfisessä Tobitin kirjassa kerrotaan, että Asmodeus oli rakastunut Raguelin tyttäreen Sarahiin, ja demoni tappoi peräjälkeen seitsemän Sarahin aviomiestä heidän hääöinään. Arkkienkeli Rafael neuvoi Tobiakselle, miten demonin pystyisi voittamaan. Tässä onnistuttuaan Tobias nai Saaran. Talmudin mukaan Salomo vangitsi Asmodeuksen ja pakotti demonin orjatyöhön Jerusalemin ensimmäisen temppelin rakennustyömaalle. Muissa legendoissa Asmodeus kuvataan hyväntahtoisempana hahmona. == Lähteet == * Manfred Lurker: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9 === Viitteet === Luokka:Demonit Luokka:Juutalaisuuden demonit
Llandaffin tuomiokirkko

Llandaffin tuomiokirkko on anglikaaninen katedraali Cardiffissa, Walesissa. Paikalla oli luostarikirkko jo ennen normanniaikaa, mutta piispa Urban päätti rakennuttaa suuremman vanhan tilalle vuonna 1120. Ensimmäisestä kirkosta on jäljellä kaksi oviaukkoa ja joitakin kappaleita, mutta piispa Henry de Abergavennyn 1200-luvun alussa rakennuttama katedraali, joka sekin koki laajennuksia ja muutoksia, korvasi aiemman. John Wood vanhempi palkattiin suunnittelemaan uutta kirkkoa vuonna 1734. Hän toteutti eräänlaisen jäljitelmän Salomon temppelistä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Llandaffin katedraalin sivusto Luokka:Cardiff Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan katedraalit Luokka:Walesin kirkot
Suihkujarru

Suihkujarru eli reverssi on lentokoneen moottorin toiminto, jolla sen tuottama työntövoima saadaan käännettyä lentokoneen hidastamiseksi koneen laskeuduttua. Se toimii niin, että moottorista ulos tulevat kaasut ohjataan esimerkiksi erilaisten levyjen avulla eteenpäin, lentokoneen kulkusuuntaa vastaan. Tällöin ne tuottavat negatiivisen työntövoiman tai vähintään kumoavat moottorin tuottaman työntövoiman, jolloin myös moottorin tuottama ilmanvastus hidastaa konetta. Vastaava toiminto voidaan toteuttaa myös potkurikoneessa muuttamalla potkurien lapakulmat negatiiviseksi. Monet lentokoneet voivat myös peruuttaa suihkujarrun avulla, mutta sitä ei enää nykyään yleensä käytetä peruuttamiseen potkurikalustoa lukuun ottamatta. Esimerkiksi Finnair käytti suihkujarrujen avulla peruuttamista portilta työnnön korvikkeena muun muassa DC-9-laivastossaan ajoittain aina vuosituhannen vaihteeseen saakka. Käytännöstä luopuminen liittyy polttoaineen hintojen nousuun ja käänteisen käyttövirtauksen aiheuttamaan vierasesinevauriovaaraan -- esimerkiksi kiviä tai muuta irtainta ainesta voi osua koneeseen, jos suihkujarrua käytetään pidemmän aikaa. Toisaalta DC-8-koneessa suihkujarruja voitiin käyttää myös ilmassa jarruttamiseen. Joissakin nykysuihkukoneissa (esim.Airbus A380) vain osa moottoreista on varustettu suihkujarruilla, sillä niiden teho on nykymoottoreilla aiempaa pienempi, johtuen niiden aiempaa pienemmästä polttokammion läpivirtauksesta (ohivirtausmoottori). A380:n tapauksessa ilmailuviranomaiset eivät kuitenkaan hyväksyneet suihkujarrujen poisjättämistä, vaikka tätäkin ehdotettiin.https://news.schiphol.com/can- airplanes-taxi-in-reverse/? == Katso myös == * Lauda Airin lento 004 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Lentokonekomponentit
Le Petit Marcel

Le Petit Marcel (kansainvälisesti Little Marcel) on vuonna 1976 ensi-iltansa saanut Jacques Fanstenin ohjaama ranskalainen draamakomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Jacques Spiesser, Isabelle Huppert ja Yves Robert, joka oli myös elokuvan tuottajana. Elokuvan käsikirjoituksen laativat Fansten ja Jean- Claude Grumberg. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Zazi Films, Les Productions de la Guéville ja Société Française de Production (SFP). Le Petit Marcel sai ensi-iltansa Ranskassa 7. huhtikuuta 1976, oli Gaumontin teatterilevittämä ja keräsi teatterikierroksensa aikana 52 046 katsojaa. Elokuva julkaistiin Ranskassa DVD:lle 25. tammikuuta 2012. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Le Petit Marcel AlloCinéssä * Le Petit Marcel UniFrancessa * Le Petit Marcel JP’s Box-Officessa Luokka:Vuoden 1976 ranskalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset draamakomediaelokuvat
Kuusamon rautatie

Kuusamon rautatie eli Akanlahden siirtorata oli Kuusamossa Kitkajärven Akonlahdesta Livojokeen kulkenut rautatie. Sen pituus oli 2,6 km, ja välillä sen katkaisi Kuorikkijärvi. Rautatien rakensi vuonna 1910 turkulainen puutavaraliike K. E. Blomberg Oy, jolta sen osti ranskalainen puutavarayhtiö Berner & Nielsen. Valtion omistukseen rautatie siirtyi keväällä 1912. Siirtorata oli käytössä vuoteen 1929.Kalevan Kuusamo-numero 4.5.1912 » Kuusamon ”rautatie” , Kirjastovirma, viitattu 24.5.2017Jaakko Blomberg, Akanlahden tukinsiirtolaitokset 1893–1929, pro gradu s. 99–103, 106–111, 120, 129, 139 (sisältää laajan kuvauksen radan rakentamisesta ja kuvia) Rataa käytettiin puutavaran kuljetukseen Maanselän yli Livojokeen, jota pitkin ne uitettiin Iijokeen ja sitä kautta Pohjanmaan sahoille sahattavaksi. Konevoimana rautatiellä oli kolme 35 hevosvoimaista höyrykonetta. Työväkeä radalla oli viisikymmentä ja koneiden käyttäjinä yhdeksän miestä. ==Katso myös== * Kirveskanava * Akanlahden tukinsiirtolaitos == Lähteet == ==Aiheesta muualla == * Hanna Snellman: Iijoen uitto , Kirjastovirma Luokka:Suomen entiset rautatiet Luokka:Kuusamon liikenne Luokka:Posion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen metsätalouden historia
Kenttäefekti

Kenttäefekti eli kenttävaikutus (tunnus F) on molekyylissä varautuneen ryhmän tai dipolin aiheuttama vaikutus kaukana sijaitsevaan reaktiokeskukseen. Vaikutus voi kohdistua esimerkiksi reaktion nopeuteen tai tasapainon asemaan. Kenttäefekti voi vaikuttaa joko molekyylin sisäisesti tai molekyylien välillä ja vaikutus välittyy avaruuden kautta eikä sidosten välityksellä kuten induktiivisessä efektissä. Kenttäefektiin vaikuttavat muun muassa molekyylin muoto, varautuneen kohdan ja reaktiokeskuksen välinen etäisyys ja väliaineen dielektrinen vakio. Sen sijaan induktiiviseen efektiin vaikuttaa ainoastaan sidoksen luonne. Kenttäefektiä ja induktiivista efektiä kutsutaan toisinaan yhteisellä nimellä polaarinen efekti. Dipolien aiheuttamat kenttävaikutukset ovat tyypillisesti pieniä, mutta selvästi varautuneen ryhmän esimerkiksi tertiäärisen ammoniumryhmän vaikutukset ovat selvempiä. ==Lähteet== Luokka:Kemialliset ominaisuudet
Kiantajärvi (Sotkamo)

Kiantajärvi (myös Kiantojärvi) on Kainuussa Sotkamossa sijaitsevan laajan Sapsojärven Kuolasalmen taakse jäävä järvenosa. == Maantietoa == Järvialtaan pinta-ala on 2 330 hehtaaria eli 23,3 km². Se on 11 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Sen erottaa Sapsojärvestä Kuolaniemessä sijaitseva kapeahko Kuolasalmi. Sitä luonehtii avoin järvenselkä, jossa on vain pari suurempaa saarta, jotka ovat Selkäsaari ja Keinosensaari. Muita pienempiä saaria on viisi. Järviallas on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 137 miljoonaa kuutiometriä eli 0,137 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 29 metriä. Kartan mukaan Hautalahdessa on kuitenkin 32 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 54,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota täplittävät kalliot ja pienet peltotilkut. Järvellä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja ja sen lähiympäristössä jonkin verran maatiloja. Länsirannassa sijaitsee Kuurikanlahden kylä, jossa rautatie viistää järven rantaa. Sotkamon taajamasta tulee seututie 899, joka ohittaa sen länsipuolelta. Kuolasalmen ylittää kylätie, joka kiertää järven ympäri. == Säännöstely == Järven vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy. Järven vedenpinta on samalla korkeudella kaikilla Sotkamonjärvillä, joita ovat myös Nuasjärvi, Sapsojärvet, Kiantajärvi, Pirttijärvi-Kaitainjärvi ja Iso- Kiimanen. Niitä voi siten pitää Sotkamonjärvien eri järvialtaina. Tilanne johtuu kuitenkin Kajaaninjoessa olevasta Koivukosken voimalaitoksesta, jonka patoaltaaseen edellä luetellut järvet kuuluvat. Sotkamonjärviä on säännöstelty siten, että Kiantajärven vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 136,20 metriä ja 138,70 metriä mpy. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Nuasjärven–Kiimasjärven alueella (59.8) Sapsojärven alueeseen (59.86), jonka Kiantajärven alueeseen (59.862) järvi kuuluu. Sen eteläpäähään länsirantaan laskee Kivijoki, joka on Kivijoen valuma-alueen (59.868) laskujoki. Eteläpäähän laskee Pohjankoskessa Pohjanlammen kautta Lappajärvestä alkava Lappajoki, joka on Kiantajoen alueen (59.863) laskujoki. Kiantajärvi laskee Kuolasalmen kautta Sapsojärvien lähialueeseen (59.861), joka sisältää Sappojärven. Vesistön reitti jatkaa Sotkamon Hirvenniemessä Hirvensalmen läpi Pirttijärven–Kaitainjärven alueen (59.821) Pirttijärveen, josta se kulkee Nuasjärven kautta Oulujärveen. Oulujärvestä alkava Oulujoki laskee Perämereen Oulussa. == Lähteet == Luokka:Nuasjärven–Kiimasjärven alue Luokka:Sotkamon järvet
Elisabeth Öhman

Eva Ulrika Elisabeth Öhman (s. 6. helmikuuta 1953 Tukholma) on ruotsalaissyntyinen, uransa pääosin Suomessa tehnyt näyttelijä. Öhman on työskennellyt Suomen ruotsinkielisen teatteritaiteen piirissä ja sen ohella tehnyt sivurooleja muutamissa elokuva- ja televisiotuotannoissa. ==Ura== Öhman on näytellyt sekä Turun ruotsalaisen teatterin että Svenska Teaternin musikaaleissa ja puhenäytelmissä. Lisäksi hän on tehnyt uraa improvisaatioteatteri Stjärnfallissa, joka on 1996 perustettu ruotsinkielinen riippumaton teatteriryhmä. Valkokankailla Öhman on näytellyt muutaman sivuroolin. Hän on niin ikään tehnyt ruotsinkielisen ääniohjauksen elokuvaan Muumi ja vaarallinen juhannus (2008) yhdessä Iivo Baricin kanssa. Myös televisiosarjoissa Öhman on näytellyt lähinnä sivurooleja, kuten Kristinan osan 1990-luvun suositussa draamasarjassa Metsolat. Vuonna 1997 hänellä oli Samantha Hooberin rooli lyhytelokuvassa Kosminen kaaos (The Cosmic Sucker). == Filmografia == === Elokuvat === *Muumi ja vaarallinen juhannus (2008) (ääniohjaus) *Prinsessa (2010) === Televisiotuotannot === *Metsolat (1993-1995) *Kosminen kaaos (1996) *Operaatio Stella Polaris (2003) *Fling (2004) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Start.arcada.fi *Gamla.ostnyland.fi Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017

Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017 pelattiin huhtikuussa 2017. A-lohko pelattiin Ukrainassa ja B-lohko Britanniassa. == Joukkueet == === Lohko A === * * * * * * === Lohko B === * * * * * * == A-lohko== == B-lohkon turnaus == http://stats.iihf.com/Hydra/618/IHM618000_FINAL_RANKING_1_0.pdf == Lähteet == * http://www.passionhockey.com/hockeyarchives/mondial2017.htm Luokka:Vuoden 2017 jääkiekko Luokka:Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut
Miisa Lindén

Mirja-Liisa (Miisa) Lindén (s. 25. kesäkuuta 1957 Loimaa) on suomalainen ohjaaja, dramaturgi, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hän on työskennellyt sekä teatterissa että televisiossa ja elokuvataiteessa. == Ura == Loimaalaissyntyinen Lindén on dramatisoinut Kalle Päätalon teoksia näyttämölle ja toimittanut useita Päätalon teksteihin pohjautuvia kirjoja. Hän on dramatisoinut ja ohjannut myös Pirkko Saision Elämänmenon Kuopion kaupunginteatteriin ja ohjannut Niskavuoren Hetan Kokkolan kaupunginteatterissa. Lindén työskenteli Uusi päivä -televisiosarjassa script editorina ja käsikirjoittajana 2010–2014. Vuonna 2017 Lindén dramatisoi Metsolat Mikkelin Naisvuoren kesäteatterin näyttämölle. Lindén opiskeli Tampereen yliopiston draamalinjalla (hum. kand.). Hän on toiminut näyttelijänä, muun muassa Ahaa Teatterissa 1983–1987. 1990-luvulla Lindén näytteli sivurooleja useissa Yle TV2:n draamatuotannoissa. Hänen roolejaan on muun muassa Vanhasen Riitta suositussa televisiosarjassa Metsolat, jota hän myös käsikirjoitti.Metsolat-sarjan jaksojen lopputekstit == Bibliografia == *Ihmisiä Iijoen törmällä *Isäni Hermanni *Riitun poika Kalle *Linjoilla ja linjojen takana *Montuissa ja tellingeillä *Taivaan tulet *Vikke Nilon tarina *Metsolat-romaanit == Teatteridramatisointeja ja -ohjauksia == *Siipirikkoja ja matriarkkoja eli kuule meitä Kaija Koo (2017) *Metsolat (2017) *Niskavuoren Heta (2016) *Elämänmeno (2013) *Vanhan ruhtinaan rakkaus (2010) *Aekuset naeset (2008) *Rotunaenen (2006) *Poro-Kristina (2003) *Pekka Töpöhäntä ja kellarijengi (2000) *Nalle Puh (1999) *Täyden tuntirahan mies (1999) *Loru- Lotta (1998) *Huonemiehen poika (1996) == Filmografia == === Elokuvat === *Päätalo (2008) (adaptaatio) *Riitun poika Kalle (1999) (käsikirjoitus ja henkilöohjaus) *Voi hyvin, toivoo Saara (1991) (käsikirjoitus) === Televisiotuotannot === *Hovimäki (1999) *Elämän suola (1997) *Pimeän hehku (1996) *Metsolat (1993–1996) *Uusi Päivä (2010–2014) == Lähteet ja viitteet == == Aiheesta muualla == *Taike.fi Luokka:Suomalaiset dramaturgit Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hr. Ms. K IX

Hr. Ms. K IX oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1922 palvelukseenotettu K VIII -luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin 27. kesäkuuta 1917 Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 1. maaliskuuta 1919. Alus laskettiin vesille 23. joulukuuta 1922 ja se otettiin palvelukseen puoli vuotta myöhemmin 21. kesäkuuta 1923.dutchsubmarines.com == Palvelus == Alus lähti 28. helmikuuta 1924 Vlissingenistä ja se matkasi ilman saattajaa Portlandin, Plymouthin, Sevillan, Tunisin, Aleksandrian, Port Saidin, Suezin kanavan, Adenin ja Colombon kautta Sabangiin, jonne se saapui 13. toukokuuta. Alus saapui Surabayaan 15. kesäkuuta. Hr. Ms. K IX, Hr. Ms. K II, Hr. Ms. K VII ja Hr. Ms. K VIII matkasivat 25. maaliskuuta 1926 Tarakanista Manilaan ja takaisin. === Toinen maailmansota === Saksa hyökkäsi Alankomaihin 10. toukokuuta 1940. Japani hyökkäsi 6. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin, minkä jälkeen Yhdysvallat ja Alankomaat julistivat sodan Japanille. Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat pommitti 14. joulukuuta Tarempahia. Japanilaiset nousivat maihin 27. joulukuuta Borneon ja Singaporen välissä sijaitsevalla Tambelanilla. Alus oli Surabayan laivastontelakalla huollettavana joulukuun alusta 1941 alkaen, jona aikana se oli alusluettelosta poistettuna. Aluksen miehistö siirrettiin 8. joulukuuta 1941 palvelukseen palautettavalle Hr. Ms. K X:lle. Hr. Ms. K IX palautettiin maaliskuussa 1942 palvelukseen, jolloin sen miehistöksi tuli Surabayan sukellusvenetukikohdan reserviläisiä. Aluksen piti olla Siaminlahdella partiomatkalla, mutta se joutui palaamaan satamaan konehuoneessa havaittujen vikojen vuoksi. Alus matkasi Fremantleen Surabayan jouduttua japanilaisten haltuun. Aluksella oli mukanaan seitsemän merkittävää upseeria ja se saapui Fremantleen 13. maaliskuuta. Alus oli 1.-2. huhtikuuta maalialuksena sukellusveneentorjuntaharjoituksessa Fremantlessa. Alankomaat tarjosi 15. huhtikuuta kahta sukellusvenettä miehistöineen Australian laivastolle. Hr. Ms. K XII operatiiviseen palvelukseen ja Hr. Ms. IX sukellusveneidentorjunnalle koulutuskäyttöön. Australia hyväksyi tarjouksen huhtikuun lopulla ja K IX nimettiin HMAS K9:ksi. == HMAS K9 == Sukellusveneiden torjuntaan tarkoitettuna koululaivana palvelukseen otettu alus miehitettiin Britannian kuninkaallisen laivaston ja vapaaehtoisella Australian laivaston henkilöstöllä. Vene oli kuitenkin merellä ainoastaan 31 vuorokautta ennen kuin se todettiin turvallisuusriskiksi, joten alus poistettiin palveluksesta ja muutettiin öljyproomuksi.Stevens 2005 s. 132 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:K VIII -luokan sukellusveneet Luokka:Alankomaalaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Luettelo Ruotsin merivoimien alusten nimistä (C)

Luettelo Ruotsin merivoimien alusten nimistä sisältää Ruotsin merivoimissa palveluksessa olleiden C kirjaimella alkaneiden alusten nimet. Luettelossa ei ole listattu saman nimisiä aluksia erikseen. Alusten nimet ovatHofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan 2004 s. 326: * HMS Capella * HMS Carl Edholm * HMS Carl XIII * HMS Carl XIV Johan * HMS Carlskrona * HMS Carlsund * HMS Castor * HMS af Chapman * HMS Claes Horn * HMS Clas Fleming * HMS Clas Uggla == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Luettelot Ruotsin merivoimien aluksista Luokka:Luettelot ruotsalaisista aluksista
Iijärvi (Kuusamo)

Iijärvi on Pohjois-Pohjanmaalla Kuusamossa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2 050 hehtaaria eli 20,5 km². Se on 16,9 kilometriä pitkä ja 5,6 kilometriä leveä, mutta sen sokkeloinen muoto johtuu pääasiassa kahdeksan kilometriä pitkän Joutsenniemestä. Se jakaa järven länsiosan pohjoispuoliseen lahteen, jonka perällä ovat Maaselänlahti ja Puukkolahti, ja eteläpuoliseen lahteen, jonka perällä on vastaavasti Saunalahti ja Oijuslahti. Oijuslahdesta työntyy etelään kapea, josta lasku-uoma johtaa Poussunjärveen. Eteläosassa sijaitsee järven suurin saari Kaaperinsaari, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Muita lahden saaria ovat Korkeasaari ja Kalliosaari. Pitkä niemi haaroittuu kärjessä Kiviniemeksi ja Isoniemeksi ja niiden väliin jää 3,3 kilometrinen Niemiperä, jonka leveys on 300 metriä. Järven itäosan halkaisee Penikkaniemi, jonka pohjoispuolelle jää 5,7 kilometrinen lahti, jossa Siiransalmen taakse jää leveämpi Tiironhauta, ja eteläpuolelle jää sitä lyhyempi Penikkalahti. Kiviniemeä vastapäätä sijaitsee kapea Lihasaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 105 miljoonaa m³ eli 0,105 km³. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Syvin kohta sijaitsee Rantavaaran edustalla Korkeasaaren kaakkoispuolella. Toinen yhtä syvä syvänne sijaitsee Petäjäsaaren kaakkoispuolella Isoniemen eteläpuolella. Järven rantaviivan pituus on 110 kilometriä. Rannat ovat matalaa metsämaata, joka on paikoin hyvin soistunutta. Kapeasta itärannasta kohoaa 90 metrin korkeuteen jyrkkärinteinen Niskavaara. Myös Tiironhaudan pohjukassa kohoaa muutamia mäkiä, joiden takana nousee 200 metrin korkeuteen Iivaara. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Iijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 61) Iijoen yläosan valuma-alueella (61.3) Iijärven valuma- alueeseen (61.34), johon Iijärven lähialue (61.341) kuuluu. Järveen laskee lännestä Oijusluoman valuma-alueen (61.342) laskujoki Oijusjoki, jonka pääjärvi on Oijusluoma, ja pohjoisesta siihen laskee Perjakkakoski, joka on Naamankajärven valuma-alueen (61.343) reitin laskujoki. Sen pääjärvi on pitkä Naamankajärvi. Järven itäpäähän siihen laskee Matalajoen valuma-alueelta (61.344) Rajajoki, joka on yläjuoksulla nimeltään Matalajoki. Kaakon suunnalta Penikkalahteen laskee leveä Penikkajoki, joka alkaa Penikkajärvestä. Se on Penikkajoen valuma-alueen (61.345) pääjärvi. Iijärven laskujoki on Kapea, jonka pohjapadolla säännöstelty koski johtaa Poussunjärveen. Se kuuluu jo Soivionjärven alueella (61.33) Poussunjärven alueeseen (61.333). Vesireitin kulku on tämän jälkeen pääpiirteittäin Soivionjärvi, Raakunjärvi, Iso-Kero, Irnijärvi, Irnijoki ja lopulta Iijoki, joka laskee Iissä Perämereen. == Lähteet == Luokka:Iijoen yläosan valuma-alue Luokka:Kuusamon järvet
Millespakka

Millespakka Oy on yhdeksän kunnan omistama jätehuoltoyhtiö, jonka tehtävänä on järjestää alueen jätehuolto lain mukaisesti. Vuonna 1996 perustetun yhtiön osakaskunnat ovat Alajärvi, Halsua, Kyyjärvi, Lappajärvi, Lestijärvi, Perho, Reisjärvi, Soini ja Vimpeli. Perustamisvaiheessa yrityksen nimi oli Järviseudun Jätehuolto Oy. Nykyinen Millespakka nimi otettiin käyttöön vuonna 2004. Millespakan jätteenkäsittelyasema on valmistunut vuonna 2001, ja yhtiö on myös osakkaana Westenergyn jätteenpolttolaitoksessa. Lisäksi yhtiön alaisuudessa on ekopisteitä ja hyötyjäteasemia osakaskuntien alueella. Yhtiön nykyinen nimi Millespakka on peräisin alueesta, jossa jäteasema sijaitsee. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Millespakka Oy Luokka:Suomalaiset jätehuoltoyhtiöt Luokka:Eteläpohjalaiset yritykset Luokka:Pohjois-Pohjanmaa Luokka:Keski-Pohjanmaa Luokka:Keski-Suomi Luokka:Suomalaiset julkisomisteiset yhtiöt
Lakeuden Etappi

Lakeuden Etappi Oy on kahdeksan kunnan omistama jätehuoltoyhtiö, jonka tehtävänä on vastata jätehuollon järjestämisestä toiminta-alueellaan. Tähän sisältyy jätteen kuljetus, käsittely sekä tiedotus ja neuvonta. Yhtiön toiminta-alueella on noin 130 000 asukasta, ja osakaskuntia ovat Alavus, Ilmajoki, Kihniö, Kuortane, Kurikka, Lapua, Seinäjoki ja Ähtäri. Yhtiö on osakkaana Westenergyn jätteenpolttolaitoksessa, ja sillä on myös oma biokaasulaitos ja jätehuoltokeskus Ilmajoella. Lisäksi yrityksen toimintaan kuuluu noin 70 ekopistettä ja jäteasemia, joita on vähintään yksi joka kunnassa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Lakeuden Etappi Oy Luokka:Suomalaiset jätehuoltoyhtiöt Luokka:Eteläpohjalaiset yritykset Luokka:Pirkanmaa Luokka:Suomalaiset julkisomisteiset yhtiöt
Hätäliukumäki

Hätäliukumäki on lentokoneen hätäuloskäynnin yhteyteen asennettu liukumäki. Se täyttyy tarvittaessa ilmalla, ja sitä pitkin matkustajat voivat poistua hätätilanteessa koneesta nopeasti. == Sijainti == Useimmissa lentokoneissa tyhjät hätäliukumäet on sijoitettu ovien sisäpuolella oleviin koteloihin. Sen sisällä on hiilikuituinen painesuoja, jonka sisällä on itse liukumäki. Liukumäki voi olla sijoitettu myös oven kynnyksen alle tai ikkunahätäuloskäynnin yhteyteen. == Toiminta == Hätäliukumäki täyttyy, kun ovi avataan, mikäli mekanismi on viritetty. Virittäminen tapahtuu oven sisäpuolella olevasta kahvasta, jonka kääntäminen kiinnittää liukumäkimekanismin oven kynnykseen. Tällöin oven avaaminen vetää liukumäen ulos kotelostaan, jolloin mäki alkaa täyttyä. Mäkien täyttäminen aloitetaan säiliöstä, jossa on paineistettua hiilidioksidia ja typpeä. Tästä säiliöstä tulee noin kolmasosa kaasusta, joka mäen täyttämiseen tarvitaan. Kun paineistetut kaasut kulkevat kovalla vauhdilla aspiraattorin läpi, syntyy imu, joka vetää ympäristöstä ilmaa liukumäkeen. == Vaatimukset == Hätäliukumäkien toimintavaatimukset ovat kiristyneet huomattavasti vuosien varrella. 1960-luvun alussa Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA vaati, että liukumäet täyttyvät 25 sekunnissa tuulettomissa oloissa ja normaalissa lämpötilassa. Nykyään mäkien tulee täyttyä kuudessa sekunnissa lämpötilan ollessa −50…+70 °C, ja pysyä käyttökuntoisina vielä tuulen ollessa yli 12 m/s. Hätäliukumäki tai muu ulospääsyä helpottava laite tulee Yhdysvaltain lainsäädännön mukaan asentaa kaikkiin hätäuloskäynteihin, jotka ovat yli kuuden jalan (noin 1,8 m) korkeudella maasta. == Lähteet == Luokka:Lentokonekomponentit Luokka:Lentoturvallisuus
Kiitämä

Kiitämä on Pohjois-Pohjanmaalla Kuusamossa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvellä on suuri järvenselkä. Sen länsipuolella Karankaniemi ja Sonnisaari erottavat taaksensa Takajärven ja Pikku-Kiitämän, josta työntyy itään Karankalahti. Autioniemen kärjessä on Mourusalmi, jonka takana sijaitsee laaja lahti, missä sijaitsee järven luusua. Järven on pinta-ala on 1 890 hehtaaria eli 18,9 km². Se on 11,4 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Järvessä on laskettu olevan 13 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 51 ha, mikä on noin 2,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista neljä on yli hehtaarin suurisia ja loput 9 ovat yli aarin kokoisia. Yksikään saari ei ole yli neliökilometrin. Sonnisaaren lähellä sijaitsevat vielä Nuottisaari ja Hoikankannansaari. Karankaniemen ja Sonnisaaren välissä on Pyöreäsaari. Järven itäpäässä sijaitsevat isosaari ja Kalliosaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 126,4 miljoonaa m³ eli 0,13 km³. Järven keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 21,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä järvenselkää. Järven rantaviivan pituus on 58,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 9,1 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan ulottuu vain muutamassa paikassa peltoamaata. Heikkilän kylä sijaitsee Pikku-Kiitämän lounaisrannassa, Sukula Karankaniemeä vastapäätä ja Hännisten kylä järven pohjoisrannassa. Järvellä on vain muutama maatila, mutta vapaa-ajan asuntoja on jonkin verran. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Koutajoen vesistössä (vesistöaluetunnus 73) Kuusinkijoen valuma-alueella (73.04) Kiitämän alueeseen (73.044), joka on Koutajoen vesistön latvavesiä. Järveen laskee lännestä Hiisijoen valuma-alue (73.047), jonka suurin järvi on Hiidenjärvi (124 ha). Idästä Ulkulahteen laskeva Pukarijoki on Kiitämän alueen sisäinen joki, jonka latvavedet alkavat Venäjän puolelta. Alueen suurimmat järvet ovat Taivaljärvi (23 ha), Sorva (65 ha) ja Kivijärvi (244 ha). Myös Muojärven alueeseen (74.02) kuuluvat Muojärvi, ja sen kanssa samalla vedenpinnan korkeudella oleva Kirpistö, laskee Kiitämään pienen Heikkilässä sijaitsevan Heikkilän kanavan kautta. Kiitämän lasku-uoma alkaa Kaarelanniemen takana Kapeasalmena, joka virtaa Niskajärven läpi, putoaa Suininginkoskessa ja laskee Suininginjokena Suininkiin. Idästä järven pohjoispäähän laskee Maivajoki, joka on Maivajoen valuma-alueen (73.046) laskujoki. Sen länsipuolella Suomen puolella sijaitsevat muun muassa Eksymäjärvi (168 ha), Iso Papuluoma (135 ha) ja Maivajärvi (130 ha). Kiitämäjärven alueeseen kuuluu 26 muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä huomattavimmat ovat Iso Kokkolampi (31 ha), Nuottilampi (27 ha), Kortelampi (25 ha), Piskalampi (11 ha) ja Kaljalampi (10 ha). == Lähteet == Luokka:Koutajoen vesistö Luokka:Kuusamon järvet
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017

Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017 pelattiin huhtikuussa 2017. A-lohko pelattiin Romaniassa ja B-lohko Uudessa Seelannissa. == Joukkueet == === Lohko A === * * * * * * === Lohko B === * * * * * * == A-lohko== == B-lohko == == Lähteet == * http://www.passionhockey.com/hockeyarchives/mondial2017.htm Luokka:Vuoden 2017 jääkiekko Luokka:Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Aucklandin urheilu
Ziguinchorin alue

Ziguinchorin alue () on hallintoalue Senegalin lounaisosassa. Sen hallinnollinen keskus on Ziguinchorin kaupunki. Alueen pinta-ala on 7 339 neliökilometriä. Asukkaita on 549 151 henkeä (vuonna 2013, väestönlaskenta). Ziguinchorin alue käsittää 3,73 % Senegalin pinta-alasta. Se rajoittuu idässä Sédhioun alueeseen, pohjoisessa Gambiaan, etelässä Guinea-Bissauhun ja lännessä Atlantin valtamereen. Alueella virtaavat Casamance ja sen sivujoki Soungrougrou, jotka muodostavat rämealueita. Ilmasto on trooppisen kostea ja kasvillisuus ja eläinkunta runsasta. Entisestä Casamancen alueesta vuonna 1984 erotettu alue jakautuu Bignonan, Oussouyen ja Ziguinchorin departementteihin. Ne käsittävät kahdeksan arrondissementtia, 30 kuntaa ja noin 502 kylää. Kaupunkiasutuksia ovat Bignona, Diouloulou, Oussouye, Thionck-Essyl ja Ziguinchor. Alueella asuu 4 % Senegalin väestöstä. Kaupunkiväestön osuus on 45,9 %. Suurimmat etniset ryhmät ovat vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan diolat (57,8 %), mandinkat (11,1 %), fulbet (10,5 %), wolofit (3,9 %), mandjakot (3,5 %), balantet (2,9 %), sererit 2,7 %) ja mankanjat (2,4 %). Vallitsevat uskonnot ovat islam (78 %) ja kristinusko (18 %). Oussouyen departementissa on paljon perinteisen uskonnon harjoittajia (32,7 %). Alueen kehitysnäkymät perustuu metsien hyödyntämiseen, maatalouteen, karjanhoitoon ja matkailuun. Taloutta haittaavat heikot liikenneyhteydet sekä viimeaikaiset levottomuudet. ==Lähteet== *
Casey Neistat

Casey Neistat (s. 25. maaliskuuta 1981 Gales Ferry, Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen YouTube-tähti. Hänellä on ollut HBO-kanavalla oma televisiosarja Neistat Brothers. == Elämä ja ura == Neistat on kotoisin Connecticutista. Hän lopetti koulunkäynnin 15-vuotiaana. Kun vanhemmat saivat samoihin aikoihin Neistatista tarpeekseen, hän muutti kavereidensa luo asumaan. Neistat sai ensimmäisen, Owen-nimisen lapsensa ollessaan 17-vuotias. Sen jälkeen hän asui silloisen tyttöystävänsä kanssa kolme vuotta asuntovaunualueella. Hän työskenteli erilaisissa pätkätöissä, kuten tiskaajana. Neistat muutti 20-vuotiaana New Yorkiin, jossa hän alkoi tehdä häävideoita ja bar mitsva -videoita saadakseen rahaa. Hän avasi oman videokanavansa YouTubessa vuonna 2008. Kun Neistat alkoi pitää elämästään lähes päivittäistä vlogia 2010-luvun puolivälissä, hän nousi supertähdeksi. Vuoden 2016 lopulla hän myi Beme-yhtiönsä CNN:lle 23 miljoonan dollarin hintaan. Neistatia pidetään vaikutusvaltaisena tubettajana, jonka arvellaan ansaitsevan pelkästään YouTuben mainostuloista noin 90 000 euroa kuukaudessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Casey Neistatin YouTube-sivut Luokka:Yhdysvaltalaiset tubettajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Videobloginpitäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset bloginpitäjät
Jussi Huhtala

Jussi Huhtala (s. 30. lokakuuta 1966 Kauhava) on suomalainen toimittaja, elokuvakriitikko ja kirjailija. Hän työskentelee Episodi-lehden toimituspäällikkönä. Huhtala on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa pääaineena venäjän kielen kääntäminen ja tulkkaus. Huhtalan esikoisromaani Ukkosenjohdatin ilmestyi elokuussa 2017 Atenan julkaisemana. Kirja kertoo keski-ikäisen miehen elämän muutoksesta ja nuoruusmuistoista. Toinen romaani Verenkeitin ilmestyi lokakuussa 2024 Enostonen julkaisemana. Se kertoo miehestä, joka on katkaissut siteet sukuunsa ja pakenee lapsuuden traumoja rinnakkaiseen todellisuuteen. Huhtala asuu Helsingissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kustantamo Atenan sivuilla Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset elokuvakriitikot Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Emer de Vattel

Emer de Vattel (25. huhtikuuta 1714 Couvet – 28. joulukuuta 1767 Neuchâtel) oli sveitsiläistaustainen filosofi, diplomaatti ja oikeusoppinut. Hänen moraalifilosofian ja luonnonoikeuden pohjalta muodostamansa teoriat ovat olleet merkittävässä osassa niin kansainvälisen oikeuden kuin siihen liittyvän poliittisenkin filosofiankin kehityksessä. Hän sai vaikutteita etenkin Gottfried Leibnizilta sekä Christian Wolffilta. Emer de Vattelin tunnetuin teos on vuonna 1758 julkaistu Le Droit des gens; ou, Principes de la loi naturelle appliqués à la conduite et aux affaires des nations et des souverains. Teos toi kirjoittajalleen mainetta jo hänen elinaikanaan ja kirjan laaja vastaanotto sai Saksin kuninkaan Augustus III:n nimittämään Vattelin hänen neuvonantajakseen. Luokka:Vuonna 1714 syntyneet Luokka:Vuonna 1767 kuolleet Luokka:Sveitsiläiset juristit
Mensuvaaran lentokenttä

Mensuvaaran lentokenttä on toisen maailmansodan aikana käytössä ollut lentopaikka Uukuniemellä, lähellä Sortavalaa. Lentokenttä sijaitsee kangasmetsän ympäröimänä Uukuniemi-Niva-tien pohjoispuolella, 27 km etäisyydellä Sortavalasta suuntaan 268 astetta. Nivan entiselle rautatieasemalle kentältä on 13 km matka. Kentän alueella sijaitsee myös 4 taloa. == Lähteet == * * Luokka:Sortavala Luokka:Suomen sodanaikaiset lentokentät
Johan de Witt

Johan de Witt tai Jan de Witt (24. syyskuuta 1625 – 20. elokuuta 1672)Jan de Witt oli Dordrechtin kaupungissa syntynyt alankomaalainen poliitikko ja valtiomies. De Witt oli aikansa merkittävin vallankäyttäjä Alankomaiden tasavallan (tai Yhdistyneiden provinssien) suuruudenaikana 1650-luvun alusta alkaen. Hänen virallinen nimikkeensä oli hollanniksi "Raadpensionaris" (suom. "Neuvospensionääri"). Virkanimikkeensä turvin hän kykeni hallitsemaan tasavallan instituutioita ja muodosti myös maan ulkopolitiikan suuntaviivat kauppakompanioiden ja lähettiläsverkoston avulla. De Wittin poliittinen filosofia perustui tasavaltalaisuuteen, jossa maakunnilla ja kaupungeilla oli laaja itsehallinto. Käytännössä tämä tarkoitti kuitenkin taloudellisesti voimakkaimman maakunnan, Hollannin ja sen keskuksen Amsterdamin dominanssia valtakunnan politiikassa. De Witt vastusti Orania-Nassaun ruhtinashuonetta, jonka jäsenet olivat pyrkineet keskittämään valtaa itselleen yleiseurooppalaisen monarkismin hengen mukaisesti. Ranskan Ludvig XIV:n hyökätessä Alankomaihin vuonna 1672 maassa syntyi laajoja levottomuuksia. Johan De Witt sai surmansa yhdessä veljensä Cornelis de Wittin kanssa väkijoukon lynkkauksessa Haagissa. Legendan mukaan de Wittin veljekset nostettiin hirttopaaluun roikkumaan, jolloin väkijoukko irrotti heidän kehoistaan ruumiinosia ja veivät niitä mukanaan tai söivät niitä. Tämän jälkeen ylimmän vallan käyttäjäksi tasavallassa tuli käskynhaltija, Orania- Nassaun ruhtinas Vilhelm III, josta tuli vuonna 1689 myös Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningas. ==Matemaatikkona== Valtiomiesuransa ohella Johan de Witt tutki matematiikkaa ja erityisesti kartioleikkauksia. Hänen kirjoittamansa Elementa Curvarum Linearum (1659) on maailman ensimmäinen analyyttisen geometrian oppikirja. Rahoitusmatematiikan alueella de Witt tutki elinkorkoa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset poliitikot Luokka:Alankomaalaiset matemaatikot Luokka:Alankomaalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1625 syntyneet Luokka:Vuonna 1672 kuolleet
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2016

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2016 pelattiin maalis- huhtikuussa 2016 Turkin Istanbulissa. Turnaus pelattiin kuuden joukkueen yksinkertaisena sarjana, jonka voittaja nousi seuraavaksi kaudeksi MM- kilpailujen 2. divisioonan B-lohkoon. Turnauksen voitti Turkki. Georgia tuomittiin häviämään kaikki ottelunsa maalein 0-5 sen käytettyä edustuskelvotonta pelaajaa. Yhdistyneet arabiemiirikunnat vetäytyi turnauksesta viime hetkellä. == Ottelut == == Lähteet == *http://www.passionhockey.com/hockeyarchives/mondial2016.htm *http://www.iihf.com/competition/540/standings/ Luokka:Vuoden 2016 jääkiekko Luokka:Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Istanbulin urheilutapahtumat