EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Savuna ilmaan

Savuna ilmaan on suomalainen draamasarja, joka esitettiin MTV3-kanavalla vuonna 2009. Sarjan esittäminen alkoi 13. joulukuuta 2009 ja sitä esitettiin kolmena sunnuntaina kaksi jaksoa illassa. Sarjan on tuottanut Tuotanto Oy Säihky. Sarja julkaistiin DVD:nä syksyllä 2010. Sarja kertoo Panu Miettisestä, joka muuttaa kaupungista maalle ja perustaa pienen K-kaupan. Panu tulee ajaneeksi paikallisen kalansavustamoyrittäjän taloudelliseen ahdinkoon lupaamalla tälle liikoja. ==Näyttelijät== Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset draamasarjat Luokka:MTV3:n televisio-ohjelmat
Marie Wilson

Marie Wilson, oik. Katherine Elizabeth Wilson (30. joulukuuta 1916 Anaheim, Kalifornia - 23\. marraskuuta 1972 Hollywood, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli usein stereotyyppistä "tyhmää blondia". Hänellä oli nimirooli Irma Petersonina radiokomediassa My Friend Irma ja siihen pohjautuvissa samannimisessä televisiosarjassa sekä elokuvissa Tontut toverukset (My Friend Irma, 1949), ja siihen seuraavana vuonna ilmestyneessä jatko-osassa Tontut toverukset lännessä (My Friend Irma Goes West, 1950). Muita Wilsonin elokuvia olivat muun muassa Suuri Garrick (The Great Garrick, 1937) ja Mr. Hobbs lähtee lomalle (Mr. Hobbs Takes a Vacation, 1962). Marie Wilson on saanut kolme tähteä Hollywood Walk of Famelle. ==Kirjallisuutta== * Tranberg, Charles. Not So Dumb: The Life and Career of Marie Wilson. Albany: BearManor Media, 2007. ISBN 1-59393-049-6 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset radionäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Out of Myself

Out Of Myself on puolalaisen metalliyhtye Riversiden debyyttialbumi. Sen julkaisi Euroopassa The Laser’s Edge vuonna 2004. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Tekijät == * Mariusz Duda – laulu, kitara, basso * Piotr Grudzinski – kitara * Piotr Kozieradzki – rummut * Michał Łapaj – kosketinsoittimet == Arvostelut == * Imperiumi: 8+/10Riverside - Out Of Myself Viitattu 13.12.2022. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2004 albumit Luokka:Vuoden 2004 esikoisalbumit Luokka:Riversiden albumit
Kurayoshi

Kurayoshi () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun tai San’inin alueella Tottorin prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Tenjinjoen varrella pääkaupunki Tottorin länsipuolella. Kurayoshissa on 49 044 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 272,06 neliökilometriä. Kurayoshin alueella sijaitsivat muinoin Hōkin provinssin pääkaupunki (kokufu) ja provinssitemppeli. Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kunnallishallinnon puitteissa se sai vuonna 1953. Kurayoshin Utsubuki- Tamagawan kaupunginosassa on säilynyt runsaasti vanhoja Edo- ja Meiji-kausien taloja ja maaseinäisiä varastorakennuksia (dozō), ja kaupungissa sijaitsee myös tunnettu, jo 1300 vuotta käytössä ollut Sekiganen kuuma lähde (onsen). Kaupungin muihin nähtävyyksiin kuuluvat metsän peittämä Utsubukivuori ja Utsubukin puisto sekä Kurayoshi Park Square -monitoimikeskus. Kurayoshia palvelee JR Nishi-Nihonin San’in-päälinja. == Kuuluisia asukkaita == *Masakatsu Kotozakura, ammattisumopainin suurmestari == Kuvia == Tiedosto:Kurayoshi Utsubuki-Tamagawa28n4592.jpg|Kurayoshin vanhaakaupunkia Tiedosto:Daigakuin Kurayoshi04n4592.jpg|Daigaku-in Tiedosto:Utsubuki Park.jpg|Kirsikoita Utsubukin puistossa Tiedosto:Kurayoshi Park Square04n4592.jpg|Kurayoshi Park Square == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Tottorin prefektuurin kaupungit
Coregonus

Coregonus on lohikaloihin kuuluva siikojen suku. Suvun lajeja esiintyy laajalti halki pohjoisen pallonpuoliskon pohjoisosien viileissä järvivesissä. Jotkin lajit elävät myös meressä ja jokisuissa ja nousevat sisävesiin kutemaan. Suomessa katsotaan yleensä tavattavan kaksi luonnonvaraista Coregonus-lajia: siika (Coregonus lavaretus) ja muikku (Coregonus albula). Näiden lisäksi istutettuna esiintyy peledsiika (Coregonus peled). == Evoluutio ja luokittelu == Siikojen suvussa evoluutio on usein ollut hyvin nopeaa. Erilaisia morfologisesti, ekologisesti ja lisääntymiskäyttäytymiseltään erottuvia kantoja on kehittynyt jääkauden jälkeenkin, eri järvissä ja toisaalta saman järven sisällä. Samanlaisia muotoja on myös usein syntynyt itsenäisesti eri järvissä (konvergentti evoluutio). Tämän takia siikojen luokittelu on kauan ollut vaikeaa ja kiistanalaista. Käsitykset lajien lukumäärästä vaihtelevat suuresti. Nykykirjallisuus erottelee 78 lajia. Suomessa vallitsevan luokittelutavan mukaan lajeja on kuitenkin vain kymmenkunta. Karkeammalla tasolla Coregonus-lajit on ryhmitelty kahteen alasukuun, Coregonus ("siiat") ja Leucichthys ("muikut"). Molekyylibiologiset tutkimukset ovat viitanneet siihen, ettei alasuku Leucichthys kuitenkaan edusta luonnollista, monofyleettistä ryhmää. Toisaalta nyt omaan sukuunsa Stenodus luettava nelma kuuluisi näillä perusteilla Coregonus-sukuun. == Uhanalaisuus == Monet suvun ns. lajeista ovat uhanalaisia tai kuolleet sukupuuttoon. Merkittäviä hävinneiden populaatioiden asuttamia alueita ovat olleet muiden muassa Yhdysvaltojen ja Kanadan alueiden Suuret järvet sekä Euroopan Alppien vuoristossa sijaitsevat järvet. Kaikki siikakalat ovat Bernin sopimuksen III liitteen perusteella suojeltuja. == Lähteet == * Hamada, M., M. Himberg, R. A. Bodaly, J. D. Reist, and N. Okada. 1998. Monophyletic origin of the genera Stenodus and Coregonus, as inferred from an analysis of the insertion of SINEs (short interspersed repetitive elements). Arch. Hydrobiol. Spec. Issues Adv. Limnol. 50:383–389. * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Coregonus * UniProt: Taxonomy - Coregonus * PheroBase: Semiochemicals of Genus Coregonus Luokka:Lohikalat
Tinalanka

Tinalanka on pehmeää tinasta valmistettua metallilankaa. Se on edullisempaa kuin hopealanka, jota se muistuttaa, ja ruostumatonta toisin kuin rautalanka. Tinalangan ongelmana on se, että se ei tahdo kestää alle +13 asteen lämpötiloja ja muuttuu kiteiseksi muodoksi. Prosessia kutsutaan nimellä tinaruoste. Tinalankaa voi parantaa päällystämällä sitä esimerkiksi hopealla tai tekemällä siitä lejeerinkiä muiden hopealankojen kanssa. Muutama prosentti hopeaa tekee langasta kylmänkestävää ja sitä sanotaan luulajanlangaksi valmistuspaikkakunnan Luulajan mukaan. Varhaisimmat skandinaaviset tinalankakoristelöydöt ovat viikinkiajalta Ruotsin Smålandista.http://www.haljeboda.info/historia_tenn_och_skin.htm Tinalankaa on käytetty erityisesti eteläsaamelaisten keskuudessa koristelankana. He ovat tehneet ainakin 1600-luvulta alkaen poronnahkakoruja, jotka on päällystetty tinalangalla. On tehty esimerkiksi punottuja rannekkeita ja hiussolkia sekä nahkalaukkujen kirjailukoristeita. Taito on Saamenmaalta hiipunut 1800-luvulla, mutta elvytetty uudelleen. On epäilty, että seudun uskonnot ovat vaikuttaneet korutaiteen katoamiseen. Tinalankaa on myrkyttömänä käytetty myös perhonsidonnassa lyijyn asemesta.http://www.kalassa.net/keskustelut/perhonsidonta/tinalanka- perhonsidonnassa/5/?wap2 ==Lähteet== Luokka:Metallit Luokka:Käsityöt
Tyyppilaji

Tyyppilaji on biologinen termi, jota käytetään selvennys- ja tarkennustyökaluna taksonomisessa tutkimustyössä eliölajeja luokiteltaessa ja nimettäessä. Eläintieteessä kunkin eläinsuvun nimen tulisi olla sidottu johonkin suvun yksittäisen lajiin, toisin sanoen tyyppilajiin. Tyyppilajin käsitteellä on suuri merkitys lajien sukunimien määräytymisessä silloin, kun sukujen koostumusta joudutaan muuttamaan, toisin sanoen jos lajeja siirretään suvusta toiseen tai sukuja pilkotaan. Yksittäisen eliölajin nimi puolestaan on sidottu tyyppiyksilöön. Luokka:Taksonomia de:Typspezies
Glukagonooma

Glukagonooma on äärimmäisen harvinainen glukagonia tuottava tyypillisesti pahanlaatuinen haimakasvain. Kasvain johtaa liialliseen glukagonintuotantoon. Tyypillisiä kasvaimen merkkejä ovat ihomuutokset (nekrolyyttinen migratorinen eryteema), diabetes, anemia ja painon lasku. Glukagonooma on kuvattu kirjallisuudessa alle 250 kertaa, ensi kertaa vuonna 1942medscape.com: Glucagonoma. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gastrolab.net: Kysymyksiä ja Vastauksia: Haiman endokriiniset (hormoonia tuottavat) kasvaimet Luokka:Syöpätaudit Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Pankreatoblastooma

Pankreatoblastooma on äärimmäisen harvinainen lähinnä lapsilla tavattava haimasyöpä. Varhaisella iällä puhkeavassa muodossaan se ei yleensä ole niin aggressiivinen kuin aikuisilla.Pancreatoblastoma Pankreatoblastooman ennuste on parempi kuin haimasyövän tavallisesti. Kasvaimen ollessa kokonaan poistettavissa toipuu vähintään 80 % sairastuneista lapsista, mutta levinneen syövän ennuste on erittäin huonoPancreatoblastoma . Aikuisiällä esiintyessään pankreatoblastooman ennuste on huono.Prolonged survival after resection of pancreatoblastoma and synchronous liver metastases in an adult Muiden muassa ylävatsakivut, ikterus ja laihtuminen kuuluvat taudin mahdollisiin oireisiin. Sairaus voi myös olla oireeton.Glossary for Pancreatoblastoma Pankreatoblastooma kuvattiin ensi kertaa vuonna 1959.Pancreatoblastoma: a rare tumour accidentally found Lääketieteellisessä kirjallisuudessa on kuvattu satakunta tapausta lapsilla ja kuusitoista aikuisilla.Pancreatoblastoma in an Adult Woman: Sonography, CT, and Dynamic Gadolinium-Enhanced MRI Features == Lähteet == Luokka:Syöpätaudit
Kontioralli

Kontioralli on vuosittain heinäkuun alussa järjestettävä moottoripyörien kokoontumisajo, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1967. Kontiorallissa kokoontumispaikkaa ei kerrota etukäteen, vaan ensin saavutaan kontrollipaikalle, jossa lopullinen määränpää selviää. Kontrollipaikka on tavallisesti alle sadan km:n päässä lopullisesta määränpäästä. Kokoontumiset ovat useimmiten olleet Itä- ja Pohjois-Suomen alueella pohjoisinta Lappia myöten. Tapahtumaan osallistuu vuosittain yli 1500 motoristia.MP69: Kontiorallit Viitattu 26.11.2009 Tapahtumassa jaetaan kontiopalkintoja, jotka myönnetään pisimmän matkan tehneelle kevytmoottoripyöräkuljettajalle, suomalaiselle mies- ja naiskuljettajalle, ulkomaalaiselle mies- ja naiskuljettajalle sekä osallistujien ikäseniorille. Myös muita palkitsemisperusteita on ollut vuosien varrella. ==Lähteet== Luokka:Moottoripyöräily
Tymooma

Tymooma on kateenkorvasta lähtevä yleensä hyvänlaatuinen kasvain. Se on harvinainen, mutta liittyy erityisen kiinteästi tiettyihin sairauksiin, kuten myasthenia gravikseenGeneral Information About Thymoma and Thymic Carcinoma. Hyvänlaatuisen tymooman ennuste on erinomainen.Treatment and prognosis of thymoma: A review of 25 cases Myös pahanlaatuisia tymoomia tavataan.Malignant thymoma – a study of 30 cases Joskus kateenkorvan syöpä ei aiheuta lainkaan oireita. Mahdollisia merkkejä ovat jatkuva yskä, rintakipu ja hengitysvaikeudet. Tyypillisin hoitomuoto on leikkaus.Thymus Cancer == Lähteet == Luokka:Kasvaimet
Myasthenia gravis

Myasthenia gravis on lihasheikkoutta ja -väsyvyyttä aiheuttava autoimmuunisairaus, joka kohdistuu hermo-lihasliitokseen. == Oireet == Sairauden tarkka kulku vaihtelee, mutta se alkaa usein silmälihasoireilla: kaksoiskuvina ja silmäluomen roikkumisena. On tavallista, että oireet ovat aamulla lievemmät. Sairaus voi rajoittua silmälihaksiin (noin 15 % potilaista) tai yleistyä muille alueille. Infektiot voivat aiheuttaa myasthenia gravis -oireiden äkillisen pahenemisen, myasteenisen kriisin. Myasthenia graviksesta kärsiville voi ilmaantua tymoomia eli kateenkorvasta lähtöisin olevia kasvaimia. Ne ovat yleensä hyvänlaatuisia.Myasthenia Gravis Fact Sheet == Syyt == Hermo-lihasliitoksen välittäjäaineena toimii normaalisti asetyylikoliini. Myasthenia gravista potilailla postsynaptiset asetyliilikoliinireseptorit vaurioituvat autoimmuunireaktion vaikutuksesta ja niiden lukumäärä vähenee. Syytä autoimmuunireaktion käynnistymiseen heillä ei tunneta. == Hoito == Tyypillisesti käytetään lääkkeitä, jotka lisäävät asetyylikoliinin tehoa hermo-lihasliitoksessa. Tällainen on esimerkiksi neostigmiini, joka vaikuttaa inhiboimalla asetyylikoliinia pilkkovaa asetyylikoliiniesteraasia. Lisänä voidaan käyttää autoimmuunireaktiota vaimentavaa lääkitystä. Joissain tapauksissa saatetaan turvautua myös tymektomiaan eli kateenkorvan poistoleikkaukseen. == Epidemiologia == Myasthenia graviksen esiintyvyys on noin 1 henkilö 200 000:sta. Suomessa sitä sairastaa 600-700 henkeä. Oireet ilmaantuvat yleensä 20-30-vuotiaana (enimmäkseen naisilla) tai 60-70-vuotiaana (enimmäkseen miehillä). == Lähteet == * Terveyskirjasto: Myasthenia gravis -lihasheikkous (myastenia) * Lihastautiliitto: Myasthenia gravis (MG) – halvausmainen lihasheikkous === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen MG-yhdistys ry *Therapia Fennica: Kiti Müller: Myasthenia gravis *The Myasthenia Gravis Foundation of America (MGFA): Kotisivut Luokka:Autoimmuunisairaudet Luokka:Neurologiset sairaudet Luokka:Lihassairaudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Erik Barnouw -palkinto

Erik Barnouw -palkinto on Organization of American Historiansin jakama palkinto, joka voidaan myöntää Yhdysvaltain historiaa tai sen tutkimusta ansiokkaasti käsittelevälle dokumenttielokuvalle tai televisio-ohjelmalle. Palkinto on nimetty joukkotiedotukseen erikoistuneen historioitsija Erik Barnouw'n mukaan. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983, ja niitä myönnetään vuosittain 1-2 kappaletta. ==Lähteet== Luokka:Televisio- ohjelmapalkinnot Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvapalkinnot
Kärry

Kärry tai joskus kärryt on kuljetukseen tarkoitettu pyörillä varustettu väline. Sen erikoistapauksia ovat: *golfkärry, golfissa käytettävä käsin vedettävä mailapussin kuljetusväline *hevoskärry, kaksi- tai useampipyöräinen tavarankuljetukseen tarkoitettu hevosajoneuvo *kottikärry, käsin työnnettävä ykspyöräinen kärry *maitokärry, alun perin maitotonkkien siirtelyyn tarkoitettu kaksipyöräinen työntökärry. Käytetty sittemmin yleiskärrynä kottikärryn rinnalla *nokkakärry, L-muotoinen käsin työnnettävä kaksipyöräinen kuljetusväline *ostoskärry, kaupoissa asiakkaiden käytössä oleva pyörillä kulkeva kuljetusväline *peräkärry, moottoriajoneuvon perään kytkettävä hinattava ajoneuvo *ratakärry (tai rautatiekärry), entisajan kapearaiteisilla rilliradoilla käytetty raiteilla vedettävä vaunu *työntökärry, käsin työnnettävä kaksi- tai useampipyöräinen kärry ==Katso myös== *rattaat * vankkuri *valjakkovaunu eli hevosvaunu *kärrynpyörä *kärrypolku ==Aiheesta muualla==
Sisko (nimi)

Sisko on suomalainen naisen etunimi. Nimi johtuu lähisukulaisuutta merkitsevästä sanasta sisko eli sisar, joka on tullut käyttöön myös etunimenä samaan tapaan kuin Veli esiintyy miehen etunimenä. Siskon nimipäivä on 26. marraskuuta. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Sisko on Suomessa annettu 30 018 henkilölle. == Tunnettuja Siskoja == * Sisko Hanhijoki, o.s. Markkanen (s. 1962), pikajuoksija * Sisko Heikkilä (1921–1997), korkeushyppääjä * Sisko Istanmäki (s. 1927), kirjailija * Sisko Kopiloff (s. 1961), keihäänheittäjä ja padel-urheilun uranuurtaja * Sisko Lahdensuo (s. 1941), korkeushyppääjä * Sisko Latvus, Sisko Pörsti (s. 1945), lasten- ja nuortenkirjailija * Sisko Loikkanen (s. 1953), diplomi-insinööri ja tiedetoimittaja * Sisko Marjamaa, toimitusjohtaja * Sisko Petäjä (1917–1980), kuvanveistäjä * Sisko Poikkipuoli (s. 1936), säveltäjä, laulaja ja sanoittaja * Sisko Ramsay, järjestöjohtaja, radiotoimittaja ja televisiojuontaja * Sisko Salava (1920–2014), toimittaja ja teatterikriitikko * Sisko Savonlahti (s. 1982), kirjailija * Sisko Valkama, oik. Valma Jaakkola (1931–1996), kirjailija * Sisko Wilkama (1893–1983), pedagogi ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Etnologia

Etnologia eli kansatiede on ihmisyhteisön henkisen ja aineellisen kulttuurin tutkimusta. Etnologia tutkii antropologian tapaan arkielämän kulttuuria ja sen muutosta. Etnologia kuitenkin eroaa antropologiasta siten, että se keskittyy usein kotimaisiin tai muuten kulttuurisesti läheisiin tutkimuskohteisiin. Etnologit tulkitsevat inhimillistä kulttuuria kenttätyön menetelmin ruohonjuuritasolta käsin. Alan tutkimusmenetelmiä ovat haastattelut, osallistuva havainnointi, tekstiaineistojen analyysi, kriittinen ja holistinen lähestymistapa sekä kontekstualisointi. Tutkimuskohteita pyritään aina tarkastelemaan laajempaa kulttuurista taustaansa vasten. Etnologit voivat tutkia etnisyyttä, uskontoja, sukupuolijärjestelmää, muistitietoa, kulttuuriperintöä ja ideologioita sekä teknologian käyttöä ja merkityksiä, maahanmuuttoa, kansainvälisiä kehityskysymyksiä ja sosiaalipalveluja. Tutkimuksen näkökulmissa voi painottua esimerkiksi tutkimuksen yhteiskunnallisuus. Etnologian ajallinen ulottuvuus on laaja: tutkimusta voi tehdä historiallisista aiheista tai keskittyä nykyaikaan. Etnologit ovat arjen kulttuurin asiantuntijoita. He työskentelevät laajasti eri aloilla kuten projekti- ja kehitystyössä julkisella sektorilla, palvelumuotoilun parissa yksityisellä sektorilla sekä erilaissa järjestöissä ja seuroissa. Etnologit työllistyvät muun muassa museo- ja arkistoalalle, maahanmuuttoon liittyviin tehtäviin, kansainvälisiin ja kotimaisiin järjestöihin sekä yrityksiin. Työnimikkeitä ovat esimerkiksi: tutkija, museoamanuenssi, museotoimenjohtaja, yksilövalmentaja maahanmuuttajille, tohtorikoulutettava, toiminnanjohtaja, toimittaja, lasten osallisuussihteeri, tuottaja, asiakkuuspäällikkö (kehitysyhteistyön sektori) sekä kouluttaja (maahanmuuttajatyö). == Tutkimushistoria == Eurooppalaisen etnologian tutkimusperinteen taustalla on aiempi kansatieteellinen traditio, joka tunnettiin saksankielisessä Euroopassa nimellä Volkskunde ja Ruotsissa nimellä folklivsforskning. Amerikkalainen etnologia sen sijaan kehittyi antropologian osa-alueena. 1900-luvun loppupuolella antropologian vaikutus kuitenkin kasvoi myös eurooppalaisessa kansatieteessä, ja samalla etnologia yleistyi oppiaineen nimenä. == Katso myös == * Etnofilosofia * Etnografia * Kulttuuriantropologia == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Perinteen- ja kulttuurintutkimus. Opintoluotsi. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Viljo Halmeenmäki

Viljo Evald Halmeenmäki (sukunimi aik. Sjöstedt; 26. tammikuuta 1897 Tervola – 6. elokuuta 1971 Hämeenlinna) oli suomalainen toimittaja ja lastenkirjailija. == Teoksia == * Kuunhaltijatar ja Pikku Leena : kahdeksan satukertomusta, kuvittanut Helga Sjöstedt. Meidän lasten kirjasto 2. Otava 1937 * Kouvolan sanomat 1909–1959. Kouvolan sanomat, Kouvola 1959 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Pop & Jazz konservatorio Lappia

Pop & Jazz konservatorio Lappia on Torniossa sijaitseva musiikkialan ammatillista koulutusta antava oppilaitos, jossa voi opiskella muusikon tai musiikkiteknologin ammattiin. Opinnot suuntautuvat rytmimusiikkiin. Hallinnollisesti Konservatorio kuuluu Ammattiopisto Lappiaan. ==Aiheesta muualla== * Pop & Jazz konservatorio Lappia * Ammattiopisto Lappia Luokka:Suomalaiset musiikkialan oppilaitokset Luokka:Tornion oppilaitokset
Teneguia

Teneguía on tulivuori, joka sijaitsee Kanariansaariin kuuluvalla La Palman saarella. Teneguían viimeisin purkaus tapahtui lokakuussa 1971. Purkauksessa noin 40 miljoonaa kuutiometriä laavaa virtasi Teneguíasta etelään ja länteen, ja siirsi rantaviivaa noin 100 metriä merelle päin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:La Palma Luokka:Espanjan tulivuoret Luokka:Espanjan vuoret
Tyreoidiitti

Tyreoidiitti on yleisnimitys kilpirauhasen tulehduksille, joita voi aiheutua esimerkiksi autoimmuunihäiriöstä. Eräitä tyreoidiitin muotoja ovat Hashimoton tyreoidiitti (yleisin kilpirauhastulehdusThyroiditis – Inflammation of the thyroid gland) ja subakuutit tyreoidiitit. Eri tulehdusmuotojen oireet poikkeavat täysin toisistaan.Kilpirauhasen tulehdukset (terveyskirjasto.fi)) == Lähteet == Luokka:Kilpirauhasen sairaudet hu:Hashimoto-thyreoiditis
Matti M. Ilkka

Matti Mikael Ilkka (3. helmikuuta 1896 Pieksämäki – 11. syyskuuta 1971) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän työskenteli muun muassa Ikaalinen-sanomalehden päätoimittajana, ja myöhemmin 1920-luvulla Suomen Siipikarjanhoitajain Liiton sihteerinä ja Siipikarja-lehden toimittajana. Suomen sisällissodassa hän osallistui Ikaalisten rintaman taisteluihin valkoisten joukoissa. == Teoksia == * Kananhoitokirja : useiden tiedemiesten ja käytännöllisten kananhoitajien sekä omien tutkimusten perusteella laatinut Mikko Ilkka; korjannut ja laajentanut Matti M. Ilkka. 5. painos Otava 1922, 6. kokonaan uudistettu painos 1926 * Mehiläiskirja : opas mehiläishoitajille, kirjoittajat Mikko Ilkka ja Matti M. Ilkka. 3. painos Otava 1922 * Siipikarjakalenteri, toimittaneet Matti M. Ilkka ja A. V. Nieminen. Otava 1924 * Muutamia turkiskaniinirotuja ja niiden standard-määritelmät, kirjoittajat Matti M. Ilkka ja Jaakko Kaila. Suomen kaniininkasvattajain julkaisuja n:o 1. Hämeenlinna 1930 * Pieni kananhoidon opas, kirjoittajat Martta Bruun ym.; toimittajat M. M. Ilkka ja Erik Bruun. 2. korj. painos Suomen siipikarjanhoitajain liitto, Hämeenlinna 1930 * Uusi kananhoitokirja : opas käytännön kananhoitajille. Otava 1934 * Kaniininhoito kotoisen liha- ja turkistuotannon kohottajana. Otava 1942, 2. tark. painos 1943 * Hämeenlinnan mieskuorotoiminta 25-vuotias 1922–1947, toimittanut Matti M. Ilkka. Hämeenlinnan mieskuoro 1947 * Hanhenhoito : opas aloittelijoille. Karisto 1949 * Iltanuotio : runoja. Hämeenlinna-seura, Hämeenlinna 1956 * Ilkka, Kantinkoski ja Kamppisuvut 1700-luvun alusta vuoteen 1964. Hämeenlinna 1964 * Pommarijääkärien matkassa : suomalaisen pommarijääkärin retkiltä ensimmäisen maailmansodan vuosina. Tositapahtumiin perustuva kertomus unohduksiin jääneistä jääkäreistä, jotka saksalaiset lähettivät Pohjois-Suomeen ja Norjaan suorittamaan häirintää ja tilaisuuden tullen tuhoamaan venäläisten asekuljetuksia.. Karisto 1966 * Ilves : juhlajulkaisu 1967, julkaisija Etelä- Hämeen reserviupseeri- ja reservialiupseeripiirit; päätoimittaja Pentti Mäkinen; toimitussihteeri Matti M. Ilkka. Hämeenlinna 1967 == Lähteet == * * Siipikarjaliiton historiaa === Viitteet === Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Tiorikkihappo

Tiorikkihappo (H2S2O3) on yksi rikin happi­hapoista. Rakenteeltaan se muistuttaa rikkihappoa, mutta yksi rikkihapon happiatomeista on korvautunut rikkiatomilla. Happo itsessään on pysymätön, mutta sen suolat, tiosulfaatit ovat pysyviä. == Ominaisuuksia == Tiorikkihappo on vahva happo ja sen pKa arvot ovat 0,6 ja 1,74. Tiorikkihappo hajoaa yli 0 °C lämpötilassa ja kosketuksissa veden kanssa. Sen hajoamistuotteita ovat rikkidioksidi, rikkivety ja rikki. Tiorikkihappoa voidaan valmistaa vedettömänä matalissa lämpötiloissa, jolloin tuote on väritöntä öljymäistä nestettä. Tiorikkihappoa voidaan valmistaa −78 °C lämpötilassa klooririkkihaposta ja vetysulfidista, tiosulfaattisuoloista, kuten natriumtiosulfaatista, ja suolahaposta tai vetysulfidin ja rikkitrioksidin välisellä reaktiolla. Liuottimena käytetään dietyylieetteriä :HSO3Cl + H2S → HCl + H2S2O3 :H2S + SO3 → H2S2O3 :Na2S2O3 \+ 2HCl → 2NaCl + H2S2O3 == Lähteet == Luokka:Epäorgaaniset hapot
Prince of Persia (elokuva)

Prince of Persia: The Sands of Time on Mike Newellin ohjaama vuoden 2010 toiminta-/seikkailu-/fantasiaelokuva. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Jordan Mechner, Boaz Yakin, Doug Miro ja Carlo Bernard. Tuottajana toimi Jerry Bruckheimer. Elokuva perustuu samannimiseen videopeliin, jonka on kehittänyt ja julkaissut Ubisoft Montreal. Elokuvan päärooleissa ovat Jake Gyllenhaal, Gemma Arterton, Ben Kingsley ja Alfred Molina. Prince of Persia: The Sands of Time on tällä hetkellä toinen Walt Disney Picturesin elokuva, jonka ikäraja on PG-13 (ensimmäisen ollessa Pirates of the Caribbean -elokuvasarja). Vaikka elokuva perustuu The Sands of Time -peliin, siinä on elementtejä myös Warrior Within ja The Two Thrones -jatko-osista. == Juoni == Elokuvan alussa kerrotaan kuinka köyhästä katulapsesta, Dastanista, tulee Persian prinssi. Tämän jälkeen Dastan ja hänen prinssi-veljiensä Tus ja Garsiv hyökkäävät joukkoineen "Pyhään kaupunkiin" Alamutiin. Hyökkäyksen syynä on se, että persialainen vakoilija on nähnyt siellä asepajan, jossa valmistetaan miekkoja viholliselle. Persialaisten vallattua kaupungin Dastan saa käsiinsä erikoisen tikarin, jota yritetään kuljettaa salaa pois kaupungista. Ennen kuin Dastan ehtii selvittää tikarin tarinan, hänen isänsä, Persian kuningas, saapuu kaupunkiin ja suuret juhlat alkavat. Juuri ennen juhlia vanhin prinssi ja Dastanin isoveli Tus antaa Dastanille eräänlaisen kaavun, jotta tämä voisi antaa sen kuninkaalle lahjana. Juhlissa kuningas vastaanottaa lahjan ja laittaa kaavun päälleen. Yhtäkkiä kaapu alkaa polttaa kuninkaan ihoa, eikä kukaan saa sitä pois. Lopulta kuningas kuolee, ja Dastan joutuu pakenemaan henkensä edestä veljiensä luullessa häntä murhaajaksi. Apunaan nuorella prinssillä on Alamutin kaunis mutta itsepäinen prinsessa Tamina. Yhdessä he pakenevat kaupungista, ja vähitellen tikarin tarina ja kuninkaan kuolema alkavat selvitä Dastanille. == Rooleissa == == Arvioita == Episodi-lehdessä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle pisteitä keskiarvona 2,00. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Prince of Persia Luokka:Mike Newellin ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 2010 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Disneyn elokuvat Luokka:Videopeleihin pohjautuvat elokuvat Luokka:Elokuvat aikamatkustuksesta Luokka:Fantasiatoimintaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaseikkailuelokuvat Luokka:IMAX-elokuvat
Peace & Love

Peace & Love on ruotsalainen kulttuuritapahtuma, jota on järjestetty Borlängessä vuodesta 1999. Vuonna 2011 lippuja myytiin yli 50 000 kappaletta, ja tapahtuma on Ruotsin vuoden suurin.http://www.dt.se/nojekultur/peacelove/1.3668863-rekordfestivalen-50-000-besokare ==Historia== Ensimmäiset Peace & Love -juhlat järjestettiin 1999. Vuosien mittaan juhlat ovat kasvaneet. 2007 perustettiin Peace & Love AB -yhtiö. Vuonna 2008 Peace & Love -juhlat ja Hultsfred-juhlat olivat Borlängessä, ja vierailijoita oli 25 000 kappaletta. ==Sanoma== Peace & Loven pysyvä sanoma on moninkertainen yhteisyys ja ymmärrys. Sanoma tulee esille joka vuosi uutena teemana. Teemoja ovat olleet: *2004 - Vapaa sanoma *2005 - Ympäristö *2006 - Demokratia *2007 - Vallankumous *2008 - Herätys *2009 - Intohimo *2010 - Vapaus ==Festivaalien kasvu== Kun festivaalit järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1999, ne pidettiin Bolanchen kapakassa Borlängen keskustassa. Seuraavana vuonna ne siirrettiin nuorison disko Cosmoziin, mutta sijoitettiin osittain myös Folkets Parkiin. Vuonna 2001 juhlat saivat nykyisen muotonsa: ne siirrettiin Borlängen keskustaan ja kävijöitä oli sinä vuonna 3000. Seuraavana vuonna vierailijoita oli 8000. Vuosien 2004-2005 aikana juhlan kävijämäärä kasvoi 10 000:een päivässä. Seuraavana vuonna myytiin 15 000 lippua joka päivä. Myytyjen lippujen määrä oli 2007 Peace & Love -juhlilla noin 20 000 kappaletta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Peace & Love * Luokka:Rockfestivaalit Luokka:Ruotsin tapahtumat Luokka:Borlängen kunta
Aallottaret

Aallottaret op. 73 on Jean Sibeliuksen vuonna 1914 säveltämä sinfoninen runo. Yhdysvaltalainen säveltäjä Horatio Parker tilasi Stoeckelin mesenaattipariskunnan valtuuttamana Sibeliukselta 1913 sinfonisen runon Norfolkin, Connecticut, seuraavana vuonna pidettäville musiikkijuhlille. Sibelius sävelsi teoksen maaliskuun 1914 aikana ja lähetti teoksen ensimmäisen version nimellä Rondo der Wellen huhtikuun alussa. Hän sai pian kutsun tulla johtamaan teos itse kantaesitykseen. Sibelius teki vielä Yhdysvalloissa muutoksia teokseen, koska katsoi merimatkallaan oppineensa tuntemaan valtameren paremmin. Konsertissa 4. kesäkuuta esitettiin Aallottarien lisäksi myös Pohjolan tytär ja säveltäjän varhaisempia, tunnetumpia teoksia. Konsertti oli suuri menestys, ja muiden muassa kriitikko Olin Downes kirjoitti tämän olleen harvoja kertoja, kun hän oli tuntenut olevansa maailmanneron edessä. Aallottarissa on runsaasti impressionistisia piirteitä, vaikka teos edustaa sointujen yhdistelyn klassisine sääntöineen enemmän myöhäisromantiikkaa. Sibelius käyttää staattisia sointikenttiä ja bassoäänessä usein toonikan sijasta muita säveliä. Teoksessa voidaan erottaa pointillistinen ”Aallotarteema” ja motiiviseen kehittelyyn pohjaava ”Valtameriteema”. Erik Tawaststjernan mukaan ”Sibeliuksen voi ajatella kuvaavan merta aamunkoitosta keskipäivän korkeuteen sarjana episodeja, joissa veden nymfien kepeä leikki vaihtelee raskaamman Okeanos-elementin kanssa”. Sibelius itse mainitsi päiväkirjamerkinnässään teoksen olevan sukua hänen neljännelle sinfonialleen. ==Soitinnus== Aallottariin tarvitaan Sibeliuksen muuhun tuotantoon nähden epätavallisen suuri orkesteri: * 2 huilua + piccolohuilu * 2 klarinettia + bassoklarinetti * 2 oboeta + englannintorvi * 2 fagottia + kontrafagotti * 4 käyrätorvea * 3 trumpettia * 3 pasuunaa * 1 tuuba * 2 harppua * Patarummut * Kellopeli * Triangeli * Jouset ==Lähteet== Luokka:Jean Sibeliuksen teokset Luokka:1910-luvun musiikkiteokset
Titaanien taistelu (vuoden 2010 elokuva)

Titaanien taistelu () on vuonna 2010 ilmestynyt toiminta-/seikkailufantasiaelokuva. Se on uudelleenfilmatisointi vuoden 1981 elokuvasta Jumalten taistelu, joka perustui löyhästi kreikkalaiseen myyttiin Perseuksesta. Elokuvan on ohjannut Louis Leterrier ja pääosaa näyttelee Sam Worthington. Elokuva tarkoitettiin tavalliseksi 2D-elokuvaksi, mutta se muutettiin jälkituotannossa 3D-versioksi. Elokuvaohjaaja James Cameron piti ratkaisua virheenä, sillä hänen mielestään korkeatasoista 3D-versiota ei voi tehdä parissa viikossa. Elokuva sai kriitikoilta pääasiassa huonoja arvosteluja. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 29 prosenttia arvosteluista oli positiivisia. == Rooleissa == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2010 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaseikkailuelokuvat Luokka:Louis Leterrierin ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset uudelleenfilmatisoinnit Luokka:3D-elokuvat
Hashimoton tyreoidiitti

Hashimoton kilpirauhastulehdus eli Hashimoton tyreoidiitti (Hashimoton tauti, E06.3) on autoimmuunireaktiosta johtuva krooninen sairaus. Sairaus on nimetty japanilaisen lääkärin Hakaru Hashimoton mukaan, joka kuvasi sairauden vuonna 1912. Hashimoton tauti arpeuttaa kilpirauhasta. Tauti on yleensä aaltoileva, jolloin kilpirauhanen vaurioituu yhä uudelleen, koska tulehtuneeseen kudokseen syntyy yhä enemmän sidekudosta. Hashimoton tauti voi johtaa kilpirauhasen vajaatoimintaan (E03.80), kilpirauhasen liikatoimintaan tai struuman syntyyn. Sairauteen ei liity kilpirauhasessa tuntuvaa kipua . Sairauteen saattaa kuulua myös vajaa- ja liikatoimintajaksojen vuorottelua, mikä on erityisen haitallista aineenvaihdunnalle. Arviolta 10-12 prosenttia väestöstä sairastuu elämänsä aikana Hashimoton tyreoidiittiin. Sairaus diagnosoidaan naisilla yleensä 30-50-vuoden iässä. Sairaus on 5–10 kertaa yleisempi naisilla kuin miehilläHashimoto's Thyroiditis. Äkillisesti tuhoutuvasta kilpirauhaskudoksesta vapautuu verenkiertoon suuria määriä kudokseen varastoitunutta kilpirauhashormonia. Tämä johtaa sairauden aaltoiluun. == Oireet == Autoimmuunityreoidiitti saattaa aiheuttaa esimerkiksi kroonista uupumusta, muistin heikkenemistä ja muita kognitiivisia oireita, huonovointisuutta, lihomista, hiusten kuivumista tai ohenemista, nivel- ja lihaskipuja, ummetusta, univaikeuksia, kroonista ärtymystä, hermostuneisuutta ja masennusta. 5-10 prosentilla tyroksiinimonoterapialla hoidetuista potilaista esiintyy kilpirauhasen vajaatoiminnasta tai sen hoidosta johtuvaa masennusta tai ylivireyttä, vaikka heidän TSH-arvonsa on saatu viitteiden sisään. Vuonna 2009 julkaistussa laajassa norjalaistutkimuksessa havaittiin, että tyroksiinimonoterapiaa saaneiden potilaiden masennus- ja ylivireysoireet korreloivat TSH-tasojen kanssa siten, että jokainen seerumin TSH-tason 1 mU/l suuruinen lisäys lisäsi 3 prosentilla masennus- ja ylivireysriskiä. == Hoito == Autoimmuunityreoidiittia ei osata parantaa, mutta sen aiheuttamia oireita voidaan hoitaa kilpirauhashormoneilla. Hyvin pienelle osalle kehittyy myös kaulan alueen kipua ja turvotusta, jota voidaan hoitaa tulehdusta lievittävillä lääkkeillä tai steroideilla. Joskus on turvauduttava jopa kilpirauhasen poistoon. Tulehdus ja sen aikaansaama arpikudos tekevät leikkauksesta kuitenkin vaikean suorittaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Hashimoto thyroiditis * Mayo Clinic: Hashimoto's disease * Mayo Clinic: Hashimoto's disease, Diagnosis Luokka:Kilpirauhasen sairaudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ángel Dealbert

Ángel Dealbert Ibáñez (s. 1. tammikuuta 1983 Castellón de la Plana, Castellónin maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa venäläistä Kuban Krasnodaria. == Ura == Dealbert on Castellónin kasvatti. Käytyään läpi eri juniori-ikäluokat hän nousi kaudella 2001–2002 tuolloin Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä pelanneeseen seuran edustusjoukkueeseen, jossa hän debytoi 20. huhtikuuta 2002 ottelussa Benidormia vastaan. Hän vakiinnutti paikkansa joukkueessa kaudella 2003–2004 ja oli avainpelaajia, kun se seuraavalla kaudella nousi Segunda Divisióniin. Neljän Segundassa pelaamansa kauden aikana hänestä kasvoi yksi sarjan parhaista puolustajista, ja hän toimi myös Castellónin kapteenina. Dealbertin sopimus Castellónin päättyi kesäkuussa 2009, ja kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi korkeimman sarjatason Valenciaan, jonka kanssa hän teki kolmevuotisen sopimuksen. Hän debytoi Valenciassa 20. elokuuta 2009 Eurooppa- liigan karsintaottelussa Stabækia vastaan ja Primera Divisiónissa kymmenen päivää myöhemmin kauden avauskierroksen ottelussa Sevillaa vastaan. == Lähteet == * Ángel Dealbertin tilastot BDFutbol-sivustolla * Ángel Dealbertin tilastot Transfermarkt-sivustolla === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ángel Dealbertin esittely Valencian sivustolla Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Troikka

Troikka (, sananmukaisesti ”kolmikko”) on perinteinen venäläinen kolmivaljas. Troikka eroaa muista kolmen hevosen valjakoista siten, että kaikki kolme hevosta valjastetaan rinnakkain. Keskimmäisellä hevosella on luokki ja länget, reunahevosilla silavaljaat. Troikkaa on perinteisesti ajettu siten, että keskihevonen ravaa ja reunimmaiset laukkaavat; oikeanpuoleinen hevonen on oikeassa laukassa ja vasemmanpuoleinen vasemmassa. Troikan nopeus voi olla jopa 45–50 km/h, mistä oli hyötyä pitkiä välimatkoja kuljettaessa ennen autojen yleistymistä. Troikat tulivat Venäjällä käyttöön 1600-luvulla. Niitä käytettiin kulkuvälineenä hevosenvaihtoasemien välillä. Aiemmin kolmea hevosta olivat saaneet käyttää vain vähintään kolmen hengen ryhmät, ja yksittäinen matkustaja oli saanut ajaa korkeintaan parivaljasta. Venäjän keisarikunnan aikana aateliset ja rikas keskiluokka antoivat livreepukuisten kuskien ajaa troikkaansa. Troikat olivat koristeltuina myös suosittuja suurissa uskonnollisissa juhlissa ja hääjuhlissa. Troikka kuului Venäjällä sekä kaupunkien että maaseudun maisemaan, ja siitä tuli pian maanomistajien kulkuneuvo. Hevoset eivät yleensä olleet komeannäköisiä, mutta ne olivat kestäviä; esimerkiksi vjatkanhevonen ei ollut 145 cm korkeampi. Rikkaat käyttivät mieluusti elegantteja kimoja orlovhevosia. Ensimmäiset troikkakilpailut järjestettiin Moskovan kilpa-ajoradalla vuonna 1840. Troikka oli myös näytteillä Lontoossa vuoden 1911 maailmannäyttelyissä. Luokka:Hevosajo Luokka:Venäläinen kulttuuri
Kaksoisvaikutus

Kaksoisvaikutus on tekninen termi etiikassa, joka viittaa kahteen (eri) tyyppiin seurauksia, jotka voivat johtua samasta teosta. Nämä seuraukset ovat (tai ainakin usein ovat) tarkoitetut seuraukset ja ei-tarkoitetut sivuvaikutukset. Luokka:Etiikka
Jorma Mannero

Jorma Mannero (nimi aik. George Mann; 14. heinäkuuta 1919 – 26. syyskuuta 1972) oli suomalainen pastori, lähetystyöntekijä ja uskonnollinen kirjailija. Hän syntyi Intiassa vuonna 1919 englantilaiselle lähetyssaarnaaja William Mannille ja suomalaiselle opettaja Mia Lipposelle. Nuorena poikana hän muutti vanhempiensa kanssa Suomeen. Hän opiskeli teologiaa Suomessa, Kaikkien Kansojen Raamattukoulussa Lontoossa ja yhdysvaltalaisessa Bangor-yliopistossa, Mainen osavaltiossa. Mannero toimi yhdessä vaimonsa Hilkka Manneron kanssa Suomen Vapaakirkon lähetystyöntekijänä Kiinassa Yunfengin lähetysasemalla 1948–1951. Vuosina 1951–1953 he asuivat Suomessa ja Mannero toimi Turun ja Kouvolan vapaaseurakuntien pastorinaVälkiö 1973, s. 244–245.. Vuosina 1953–1972 Mannerot asuivat Yhdysvalloissa ja Jorma Mannero toimi viiden seurakunnan pastorina New Hampshiren, Massachusettsin ja Connecticutin osavaltioissa. Hän oli yhteyksissä karismaattiseen liikkeeseen ja matkusti joidenkin sen jäsenten kanssa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Perussa, Chilessä, Argentiinassa ja Uruguayssa. Mannero osasi saarnata sujuvasti suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi, minkä lisäksi hän osasi kreikkaa, saksaa ja kiinaa. Elämänsä lopulla Mannero kärsi sydänsairaudesta. Bostonissa hänelle tehtiin sydänleikkaus heinäkuussa 1971. Mannerot palasivat Suomeen laivalla elokuun lopulla 1972. Jorma Mannero menehtyi sydänsairauteensa Meilahden sairaalassa Helsingissä 26. syyskuuta 1972Välkiö 1973, s. 245.. == Teoksia == * Elämän tielle: sanoja etsiville sydämille. Nuorten todistus, Jyväskylä 1944 * Tähtitie: lukemisto lapsille, kirjoittaneet Vilho Rantanen ja Jorma Mannero. Nuorten todistus, Jyväskylä 1944 * Paula katkeaa: romaani nuoren miehen kiusauksista, taistelusta ja voitosta. Kuva ja sana, Helsinki 1945 * Rampa Lauri: erään onnettoman ja onnellisen pojan kohtalo. Nuorten todistus, Jyväskylä 1945, 2. painos 1958 * Meili: kertomus pienestä kiinalaisesta tytöstä ja nuoresta lähetyssaarnaajasta, kuvat Emerson Frey. Tekijä, Kouvola 1952 * Saitteko Pyhän Hengen?: raamatuntutkisteluja Pyhästä Hengestä Uudessa testamentissa. Tekijä, Kouvola 1952 * Tienviitta alkulähteelle. Päivä, Hämeenlinna 1973 == Suomennokset == * Mrs. Howard Taylor : Kaksi lähetysmarttyyria, suomentanut George Mann. Ristin voitto, Helsinki 1940 * Nils H. Hansson : Rukous ja herätys, neljännestä ruotsinkielisestä painoksesta suomentanut George Mann. Nuorten todistus, Jyväskylä 1943 * Tage Sjöberg : Ilon kirje : Filippiläiskirjeen tutkisteluja. Päivä, Helsinki 1945 * Edwin Orr : Voiko Jumala - ? : kymmenen tuhatta ihmemailia Britanniassa, 13. englanninkielisestä painoksesta suomentanut Jorma Mannero. Päivä, Helsinki 1946 == Lähteet == * * Väinö Välkiö: Silta yli Atlantin. Hämeenlinna: Kustannuskeskus Päivä, 1973. === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kristilliset kirjailijat Luokka:Suomen Vapaakirkon lähetyssaarnaajat Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Knut Karmanne

Knut Gustaf Karmanne (sukunimi aik. Grönblad; 28. joulukuuta 1881 Tammela – 23. joulukuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.Ylioppilasmatrikkeli 1903, matrikkelinumero 28175 Knut Karmanteen vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Gustaf Grönblad ja Anna Vilhelmiina Eklund. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 Helsingin suomalaisesta reaalilyseosta ja opiskeli sitten kieliä Helsingin yliopistossa. Hän teki useita opintomatkoja Venäjälle, Puolaan ja Itämerenmaihin.Knut Karmanne kuollut, Karjala, 24.12.1931, nro 347, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Karmanne toimi aluksi venäjänkielen opettajana eräissä Porvoon, Kuopion ja Helsingin oppikouluissa. Vuodesta 1910 alkaen hän oli lehtialalla ja toimi Suomalainen Kansa-lehden Viipurin kirjeenvaihtajana ja sitten Viipurissa ilmestyneessä Karjala-lehdessä Venäjän ja ulkomaanosaston toimittajana. Hän oli myös muiden lehtien ja Sanomalehtien Tietotoimiston kirjeenvaihtajana. Ensimmäisen maailmansodan alettua 1914 Karmanne siirtyi Pietariin Sanomalehtien Tietotoimiston sotakirjeenvaihtajaksi. Hän toimi samalla Pietarissa ilmestyneen inkeriläisten äänenkannattajan Inkerin toimittajana. Vuonna 1916 Karmanne siirtyi Helsinkiin STT:n palvelukseen ja vuodesta 1918 alkaen hän oli helsinkiläisten päivälehtien palveluksessa ulkomaanosaston toimittajana ja uutistoimittajana. Karmanne julkaisi 1920-luvulla myös kertomuksia ja sanomalehtiaiheisen seikkailuromaanin. Knut Karmanne kuoli sydänkohtaukseen joulukuussa 1931 muutamia päiviä ennenkuin hän olisi täyttänyt 50 vuotta. == Teoksia == * Pimeitä polkuja : sanomalehtimiehen seikkailuja, romaani. Otava 1929 == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Knut Karmanne : Valtiollisen vakoilun syvyyksistä, Hakkapeliitta, 06.07.1929, nro 27, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Mohamed Salah Jedidi

Mohamed Salah Jedidi (17. maaliskuuta 1938 Ghardimaou, Tunisia – 17. maaliskuuta 2014) oli tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän oli Tunisian jalkapallomaajoukkueen kautta aikain seitsemänneksi paras maalintekijä 17 maalilla. ==Seurajoukkueura== Jedidi aloitti jalkapalloilun myöhemmällä iällä siirtyessään opiskelemaan yliopistoon Arianassa. Hän liittyi samalla AS Arianan riveihin vuonna 1956.MOHAMED SALAH JEDIDI Club Africain Viitattu 26.11.2009 Kaksi vuotta myöhemmin Club Africainin silloinen valmentaja Fabio Roccheggiani huomasi nuoren hyökkääjän potentiaalin ja hankki tuolloin 20-vuotiaan pelaajan Club Africainin riveihin. Ensimmäinen kausi 1958–1959 meni vielä varahyökkääjän roolissa, jolloin joukkue sijoittui viidenneksi. Jedidi sai ensimmäisen tilaisuutensa kaudella 1961–1962, kun joukkueen kokeneet avain pelaajat Kébaili, Mohamed Ayachi ja Hassen Zlassi jättivät seuran erinäisten syiden vuoksi. Jedidi onnistui samalla kaudella tekemään kuusi maalia ollen joukkueensa paras maalintekijä. Seuraavalla kaudella hän oli lähellä voittaa joukkueelleen Tunisian cupin, kun Club Africain kohtasi loppuottelussa ES Sahelin, mutta hävisi ottelun 2–1. Kausi 1963–1964 oli Club Africainille menestyksekäs vuosi, kun joukkue voitti historiansa kolmannen Tunisian-mestaruuden. Seuraavalla kaudella joukkue voitti Tunisian cupin ja Jedidi voitti uransa ensimmäisen maalikuninkuuden Tunisian pääsarjassa 17 maalilla. Jedidi jatkoi menestyksekästä uraansa Club Africainin riveissä aina kauteen 1968–1969 asti, jonka aikana hän voitti yhteensä kaksi Tunisian-mestaruutta, sekä maalikuninkuutta. Uransa aikana Jedidi pelasi yhteensä 222 liigaottelua ja 40 Tunisian cupin ottelua, joissa hän onnistui 12 kertaa maalinteossa. ===Maajoukkueura=== Maajoukkueessa Jedidi pelasi ensi kerran vuoden 1962 Afrikan-mestaruuskisoissa, jossa hän auttoi Tunisiaa voittamaan maan ensimmäisen mitalin Afrikan-mestaruuskisoissa. Jedidi teki turnauksessa avausmaalin pronssiottelussa Ugandaa vastaan. Kolme vuotta myöhemmin hän oli saavuttamassa Afrikan-mestaruus hopeaa, kun Tunisia hävisi loppuottelussa Ghanalle maalein 3–2. Jedidi teki turnauksessa yhden maalin. ==Saavutukset== ===Seurajoukkueissa=== *Tunisian-mestaruus (2): 1964, 1967 *Tunisian cup (4): 1965, 1967, 1968, 1969 ===Maajoukkueessa=== *Afrikan- mestaruuskilpailut **Pronssia: 1962 **Hopeaa: 1965 ===Henkilökohtaiset=== *Tunisian pääsarjan maalikuninkuus (2): 1965 (17 maalia), 1969 (17 maalia) ==Lähteet== Luokka:Tunisialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Antti Sarvi

Antti Sarvi (16. maaliskuuta 1878 Kivennapa – 16. maaliskuuta 1931 Kuopio) oli suomalainen maisteri ja kirjailija. Sarven vanhemmat olivat lampuoti Erik Sarvi ja Kristiina Kukkonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta klassillisesta lyseosta 1898 ja valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1907. Sarvi oli Suomen Pankin palveluksessa toimien kassanhoitajana Viipurissa, Joensuussa ja viimeksi vuodesta 1917 pankin Kuopion konttorissa. Sarvi osallistui sortovuosina 1900-luvun alussa aktivistien toimintaan ja 1930-luvun alussa hän oli mukana Lapuan liikkeen toiminnassa Pohjois-Savossa. Sarvi asui Kuopiossa vuodesta 1915 alkaen. Hän oli naimisissa vuodesta 1912 Helli Maria Vigströmin kanssa. == Teoksia == * Tepposten tarina : kertomus Karjalan kannakselta Kustaa Waasan ajoilta. Gummeruksen nuorten kirjasto 3. Gummerus 1928, näköispainos Tepposten sukuseura, Kangasala 1994 == Lähteet == * * * Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Antti Sarvi Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomen Pankin henkilöstö Luokka:Lapuan liikkeessä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Ensimmäinen piiri

Ensimmäinen piiri (В круге первом, V kruge pervom t. V pervom kruguFennicassa alkuteoksen nimi on merkitty V pervom krugu.) on Aleksandr Solženitsynin romaani vuodelta 1968. Se käsittelee neuvostoyhteiskuntaa Solženitsynille tyypillisesti vankien näkökulmasta. Kirjan konteksti poikkeaa esimerkiksi Vankileirien saaristosta siinä, että kuvauksessa keskitytään Gulagin valoisimpiin kuuluvaan paikkaan, akustiikkatutkimusta tekevään Marfinon laboratorioon Moskovan liepeillä. Teos ei ole Vankileirien saariston tavoin dokumentaristinen, vaan pääosassa ovat vankien ihmissuhteet poikkeuksellisessa ympäristössä. Saadakseen kirjan julkaistuksi Neuvostoliitossa Solženitsyn lyhensi ja vesitti sitä. Kun sitä ei kuitenkaan julkaistu, hän luovutti sen länteen, ja se ilmestyi 1968 nimellä First Circle. Alkuperäinen lyhentämätön versio ilmestyi venäjäksi Ranskassa 1978. Englanniksi se ilmestyi lyhentämättömänä 2009. Teoksen on kääntänyt Harry T. Willetts. Lyhentämättömässä on 98 lukua, karsitussa 87. Lyhennetyssä ei ole muun muassa tärkeää lukua, jossa matemaatikko Neržin ja kielitieteilijä Rubin väittelevät sosialismin arvosta ja atomipommiin liittyvistä moraalikysymyksistä.Marjo Vilkko, Ensimmäisen piirin alkuversio on merkkiteos, Helsingin Sanomat, 20.7.2010, sivu B 3 Suomeksi kirjan karsitun version on kustantanut Tammi, ja se ilmestyi Keltaisessa kirjastossa vuonna 1970. Kirjasta on tehty tanskalais- saksalais-ruotsalainen elokuva vuodelta 1972 ja kanadalais-ranskalainen televisiosarja vuodelta 1992. Vuonna 2006 valmistui Gleb Panfilovin ohjaama venäläinen kymmenosainen televisiosarja, jossa kertojaäänenä on Solženitsyn itse. Yle Teema esitti sen alkukesästä 2010. ==Lähteet== Luokka:Aleksandr Solženitsynin teokset Luokka:Vuoden 1968 kirjat
Taidevalu

Taidevalu tarkoittaa taideteoksen valamista metallista, yleensä pronssista. Pronssiveistoksia valetaan kahdella tekniikalla, hiekkavalulla ja vahavalulla. Molemmissa menetelmissä valmistetaan mallikappaleesta muotti, jonka avulla valetaan lopullinen veistos. Koska pronssiveistokset ovat tavallisesti onttoja, on valumuotissa sekä päällysmuotti että sisusmuotti. Niiden väliin jää ontelo, johon sula metalli kaadetaan. Kun muotti on jäähtynyt, se avataan, jonka jälkeen veistoksesta poistetaan valusaumat ja muut epätasaisuudet sekä viimeistellään sen pinta. ==Katso myös== *Valaminen Luokka:Kuvanveiston tekniikat
Etelä-Pohjanmaan Pankki

Etelä-Pohjanmaan Pankki Oy oli suomalainen Etelä-Pohjanmaalla Lapualla vuosina 1928–1931 toiminut liikepankki. Pankki teki vararikon 1931, jolloin sen tallettajat menettivät 23,8 % talletuksistaan. Pankki oli maksanut tallettajille huomattavasti korkeampaa korkoa kuin muut pankit. Pankin johtajina toimivat muun muassa kunnallisneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja Oskari Lahdensuo vuonna 1929 sekä Lapuan entinen nimismies Yrjö Nikula. Nikula toimi myös Lapuan liikkeen piirissä Aktivisti-lehden taloudenhoitajana ja vastaavana toimittajana. Hän oli järjestämässä vaasalaisen Työn Äänen kirjapainon tuhoamista 28. maaliskuuta 1930. == Lähteet == * Juha Tarkka : Financial Regulation in Finland from the 1950’s Until the 1980’s: Stability at What Price? Draft April 4, 2009, Bank of Finland, s. 4 alahuom. 5 * Vapaamielisten Klubi-sivusto : Lapuanliike ja IKL 1929 – 1944 Luokka:Entiset suomalaiset pankit Luokka:Etelä-Pohjanmaan historia Luokka:Lapua
Oostzaan

Oostzaan on kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Sen pinta-ala on 16,13 km² (josta vettä 4,64 km²). Kunnan asukasluku oli syyskuun 2009 lopussa 9 175. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kunnan omat sivut Luokka:Pohjois-Hollannin kunnat