Heiska (Toivakka)

Heiska on kylä Toivakassa Leppäveden rannalla ja yhdystien 6181 varrella, lähellä Jyväskylän rajaa. Asukkaita kylässä on noin 130. Heiska ei ole ollut rekisterikylä, vaan sen asutus on kuulunut pääosin Oravasaaren rekisterikylään ja osin Toivakan kylään. Oravasaareen kuuluva osa on kuitenkin muodostanut erillisen jakokuntansa. Heiska on myös ollut koulupiiri, johon on kuulunut alueita Leppäveden molemmin puolin. == Historiaa == Heiskan seutu oli 1500-luvulle asti todennäköisesti Hauhon Alvettulan kylän talollisten erämaata, jota kutsuttiin Leppälahdeksi. Ensimmäinen uudisasukas alueella oli vuonna 1579 mainittu Matti Mikonpoika, joka perusti Heiskan kantatalon. Isännälle ei ollut merkitty sukunimeä, josta päätellen hän oli hämäläislähtöinen. Matti Mikonpoika kuoli vuonna 1607, jolloin talon isännäksi tuli savolainen Matti Heiskanen.Berndtson 1983, s. 100. Vuonna 1579 Heiska muodosti Toivakan, Kankaisten, Huikon ja Oksalan (myöhemmän SavionBerndtson 1983, s. 217.) uudistalojen kanssa Leppäpohjan kylän. Seudun kylien rajat olivat vielä 1500-luvulla epäselviä ja vaihtelevia, mutta viimeistään 1600-luvun alkupuolella koko alue vakiintui osaksi laajaa Leppäveden kylää, joka käsitti koko järven ympäryksen.Berndtson 1983, s. 126–127. Leppäveden kylä kuului kirkollisesti aluksi Rautalampiin ja myöhemmin Laukaaseen, joka oli ainakin edellisen kappeliseurakunta noin vuodesta 1593 ja täysin itsenäinen seurakunta (kirkkoherrakunta) viimeistään vuonna 1627.Berndtson 1983, s. 204–206. 1600-luvun loppupuolella perustettiin Laukaan alainen Jyväskylän kappeliseurakunta, johon liitettiin Leppäveden kylästä Heiskan, Oravasaaren ja Toivakan talot.Berndtson 1983, s. 478. Isonjaon aikana vuonna 1829 Heiskan, Oravasaaren ja Toivakan jakokunnat erotettiin Leppäveden kylästä, jolloin muodostuivat Oravasaaren ja Toivakan rekisterikylät. 1800-luvun alkupuolella Heiskan jakokunnan alueella oli kaksi taloa, Heiska ja Niemelä. Uusia taloja alkoi syntyä vasta vuosisadan vaihteessa, kun vuonna 1881 Heiskasta erotettiin Syvälahti sekä vuonna 1907 Salokas. Vasta 1900-luvun puolella uusia taloja alettiin perustaa enemmän.Kuokkanen 1993, s. 54–55. Toivakan seurakunta perustettiin lokakuussa 1901 Jyväskylän maaseurakunnan, Laukaan ja Korpilahden osista, jolloin myös Heiskan talot liitettiin siihen. Varsinaisesti seurakunnan itsenäinen toiminta alkoi vasta toukokuussa 1909.Kuokkanen 1993, s. 332–333. Kunnallishallinto aloitti toimintansa vuonna 1910Kuokkanen 1993, s. 383.. == Palvelut == === Koulutus === Heiskan kansakoulu perustettiin vuonna 1921. Piiriin tulivat kuulumaan muun muassa Heiskan, Matara-ahon, Syvälahden ja Majalahden talojen alueet, eli piiri kattoi alueita Leppäveden kummaltakin puolelta. Aluksi koulu toimi Heiskan talon tiloissa, mutta koulurakennuksen paikkaa alettiin suunnitella jo pian. Sitä suunniteltiin aluksi rakennettavaksi Leppäveden länsipuolelle Peippolan torpan lähelle, mutta päätettiin rakentaa asukkaiden vaatimuksesta järven itäpuolelle. Rakennus valmistui vuonna 1930.Kuokkanen 1993, s. 460–462. Toivakan kansakoulut muutettiin peruskouluiksi vuonna 1972.Kuokkanen 1993, s. 487. Koulu lakkautettiin vuonna 1987, jonka jälkeen rakennusta on käytetty kylätalona vuoteen 2012 asti, josta lähtien se on ollut yksityisessä asuinkäytössä. 1900-luvun alussa Niemelän talolla toimi myös meijerikoulu sekä karjanhoitokoulu. == Tunnettuja henkilöitä == *Jonas Heiska (1873–1937), taidemaalari *Niilo Patinen (1886–1947), kansanedustaja == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Toivakan kylät