Venäjän aluejako

Venäjän federaatio () on liittovaltio, joka koostuu 83 itsehallinnollisesta osasta, federaatiosubjektista eli liittovaltiosubjektista (). Niitä on kuudella tasolla: tasavallat, autonomiset piirikunnat, alueet, aluepiirit, autonominen alue ja liittokaupungit. Nämä eroavat toisistaan itsehallinnon asteen suhteen, mutta kaikilla on kuitenkin kaksi edustajaa Venäjän parlamentin eli liittokokouksen ylähuoneessa, federaationeuvostossa. Liittovaltiosubjekteja laajempia aluejaon yksiköitä ovat federaatiopiirit (), joita on kahdeksan. Nämä eivät ole itsehallinnollisia yksiköitä, vaan keskushallinnon tapa organisoida toimintaansa valtakunnan eri osissa. == Federaatiosubjektit == Laajin itsehallinto on tasavalloilla. Niin tasavaltojen kuin autonomisten piirikuntien luonteeseen on alun perin kuulunut toimiminen jonkin tai joidenkin vähemmistökansallisuuksien itsehallintoyksikkönä. Jotkin federaatiosubjektit ovat hallinnollisesti sisäkkäisiä: jokin tai jotkin subjektit voivat sisältyä toiseen subjektiin, vaikka ovatkin samalla itsenäisiä subjekteja. Alueiden lukumäärä muuttuu ajoittain muun muassa siksi, että subjekteja yhdistetään ja alueista tulee aluepiirejä. tasavalta () (21 kpl) * oma perustuslaki, parlamentti ja presidentti * toimii etnisen vähemmistön tai vähemmistöjen tasavaltana ja oikeus käyttää vähemmistökieltä/kieliä virallisena kielenä venäjän rinnalla * Venäjän hallitus hoitaa ulkopolitiikan autonominen piirikunta () (4 kpl) * itsehallinto on tasavaltaa vähäisempi, mutta laajempi kuin alueen * yleensä toisen federaatiosubjektin osa alue () (46 kpl) * paikallinen parlamentti, alueduuma, jolle Venäjän presidentti esittää kuvernööriehdokkaan aluepiiri () (9 kpl) * hallintoasema sama kuin alueilla autonominen alue () (1 kpl) * Juutalaisten autonominen alue on myös osa Habarovskin aluepiiriä liittokaupunki () (2 kpl) * Moskovan ja Pietarin kaupungit ovat suoraan Venäjän keskushallinnon alaisia === Tasavallat === Numero Tasavalta Pääkaupunki Lippu Vaakuna Federaatiopiirit Talousalueet Pinta-ala (km2) Väkiluku (2002) Perustettu 01 Adygeia Maikop Eteläinen federaatiopiiri Pohjois- Kaukasian talousalue 7 600 447 109 1922 02 Baškortostan Ufa Volgan federaatiopiiri Uralin talousalue 143 600 4 104 336 1919 03 Burjatia Ulan-Ude Siperian federaatiopiiri Itä-Siperian talousalue 351 300 981 238 1923 04 Altain tasavalta Gorno-Altaisk Länsi-Siperian talousalue 92 600 202 947 1922 05 Dagestan Mahatškala Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri Pohjois-Kaukasian talousalue 50 300 2 576 531 1921 06 Ingušia Magas (suurin kaupunki Nazran) 4 000 467 294 1992 07 Kabardi-Balkaria Naltšik 12 500 901 494 1936 08 Kalmukia Elista Eteläinen federaatiopiiri Volgan talousalue 76 100 292 410 1957 09 Karatšai-Tšerkessia Tšerkessk Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri Pohjois-Kaukasian talousalue 14 100 439 470 1957 10 Karjalan tasavalta Petroskoi Luoteinen federaatiopiiri Pohjoinen talousalue 172 400 716 281 1956 11 Komin tasavalta Syktyvkar 415 900 1 018 674 1921 12 Marin tasavalta Joškar-Ola Volgan federaatiopiiri Volga-Vjatkan talousalue 23 200 727 979 1920 13 Mordva Saransk 26 200 888 766 1930 14 Sahan tasavalta Jakutsk Kaukoidän federaatiopiiri Kaukoidän talousalue 3 103 200 949 280 1922 15 Pohjois-Ossetia-Alania Vladikavkaz Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri Pohjois- Kaukasian talousalue 8 000 710 275 1924 16 Tatarstan Kazan Volgan federaatiopiiri Volgan talousalue 68 000 3 779 265 1920 17 Tuva Kyzyl Siperian federaatiopiiri Itä-Siperian talousalue 170 500 305 510 1944 18 Udmurtia Iževsk Volgan federaatiopiiri Uralin talousalue 42 100 1 570 316 1920 19 Hakassia Abakan Siperian federaatiopiiri Itä-Siperian talousalue 61 900 546 072 1930 20 Tšetšenia Groznyi Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri Pohjois- Kaukasian talousalue 15 300 1 103 686 1991 21 Tšuvassia Tšeboksary Volgan federaatiopiiri Volga-Vjatkan talousalue 18 300 1 313 754 1920 === Autonomiset piirikunnat === Numero Piirikunta Pääkaupunki Lippu Vaakuna Federaatiopiirit Talousalueet Pinta-ala (km2) Väkiluku (2002) Perustettu 1 Tšukotka Anadyr Kaukoidän federaatiopiiri Kaukoidän talousalue 737 700 53 824 1930 2 Hanti-Mansia Hanty-Mansijsk (suurin kaupunki Surgut) Uralin federaatiopiiri Länsi-Siperian talousalue 523 100 1 432 817 1930 3 Nenetsia Narjan-Mar Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 176 700 41 546 1929 4 Jamalin Nenetsia Salehard (suurin kaupunki Nojabrsk) Uralin federaatiopiiri Länsi-Siperian talousalue 750 300 507 006 1930 # === Alueet === Järjestys Alue Pääkaupunki Lippu Vaakuna Federaatiopiirit Talousalueet Pinta-ala (km2) Väkiluku (2002) Perustettu 1 Amurin alue Blagoveštšensk Kaukoidän federaatiopiiri Kaukoidän talousalue 363 700 902 844 1932 2 Arkangelin alue Arkangeli Luoteinen federaatiopiiri Pohjoinen talousalue 587 400 1 336 539 1937 3 Astrahanin alue Astrakhan Eteläinen federaatiopiiri Volgan federaatiopiiri 44 100 1 005 276 1943 4 Belgorodin alue Belgorod Keskinen federaatiopiiri Keskinen mustanmullan talousalue 27 100 1 511 620 1954 5 Brjanskin alue Brjansk Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 34 900 1 378 941 1944 6 Tšeljabinskin alue Tšeljabinsk Uralin talousaluein federaatiopiiri Uralin talousalue 87 900 3 603 339 1934 8 Irkutskin alue Irkutsk Siperian federaatiopiiri Itä-Siperian talousalue 767 900 2 581 705 1937 9\. Ivanovon alue Ivanovo Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 21 800 1 148 329 1936 10 Kaliningradin alue Kaliningrad Luoteinen federaatiopiiri Kaliningradin talousalue 15 100 955 281 1946 11 Kalugan alue Kaluga Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 29 900 1 041 641 1944 12 Kemerovon alue Kemerovo (suurin kaupunki Novokuznetsk) Siperian federaatiopiiri Länsi-Siperian talousalue 95 500 2 899 142 1943 13 Kirovin alue Kirov Volgan federaatiopiiri Volga-Vjatkan talousalue 120 800 1 503 529 1934 14 Kostroman alue Kostroma Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 60 100 736 641 1944 15 Kurganin alue Kurgan Uralin talousaluein federaatiopiiri Uralin talousalue 71 000 1 019 532 1943 16 Kurskin alue Kursk Keskinen federaatiopiiri Keskinen mustanmullan talousalue 29 800 1 235 091 1934 17 Leningradin alue Hatsina Luoteinen federaatiopiiri Luoteinen talousalue 84 500 1 669 205 1927 18 Lipetskin alue Lipetsk Keskinen federaatiopiiri Keskinen mustanmullan talousalue 24 100 1 213 499 1954 19 Magadanin alue Magadan Kaukoidän federaatiopiiri Kaukoidän talousalue 461 400 182 726 1953 20 Moskovan alue Moskova (suurin kaupunki Balašiha) Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 44 300 6 618 538 1929 21 Murmanskin alue Murmansk Luoteinen federaatiopiiri Pohjoinen talousalue 144 900 892 534 1938 22 Nižni Novgorodin alue Nižni Novgorod Volgan federaatiopiiri Volga-Vjatkan talousalue 76 900 3 524 028 1936 23 Novgorodin alue Novgorod Luoteinen federaatiopiiri Luoteinen talousalue 55 300 694 355 1944 24 Novosibirskin alue Novosibirsk Siperian federaatiopiiri Länsi-Siperian talousalue 178 200 2 692 251 1937 25 Omskin alue Omsk Siperian federaatiopiiri Länsi-Siperian talousalue 139 700 2 079 220 1934 26 Orenburgin alue Orenburg Volgan federaatiopiiri Uralin talousalue 124 000 2 179 551 1934 27 Orjolin alue Orjol Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 24 700 860 262 1937 28 Penzan alue Penza Volgan federaatiopiiri Volgan talousalue 43 200 1 452 941 1939 29 Pihkovan alue Pihkova Luoteinen federaatiopiiri Luoteinen talousalue 55 300 760 810 1944 30 Rostovin alue Rostov-na-Donu Eteläinen federaatiopiiri Pohjois-Kaukasian talousalue 100 800 4 404 013 1937 31 Rjazanin alue Rjazan Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 39 600 1 227 910 1937 33 Samaran alue Samara Volgan federaatiopiiri Volgan talousalue 53 600 3 239 737 1928 34 Saratovin alue Saratov 100 200 2 668 310 1936 32 Sakalinin alue Južno- Sahalinsk Kaukoidän federaatiopiiri Kaukoidän talousalue 87 100 546 695 1947 36 Sverdlovskin alue Jekaterinburg Uralin talousaluein federaatiopiiri Uralin talousalue 194 800 4 486 214 1935 35 Smolenskin alue Smolensk Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 49 800 1 049 574 1937 37 Tambovin alue Tambov Keskinen federaatiopiiri Keskinen mustanmullan talousalue 34 300 1 178 443 1937 38 Tomskin alue Tomsk Siperian federaatiopiiri Länsi-Siperian talousalue 316 900 1 046 039 1944 39 Tverin alue Tver Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 84 100 1 471 459 1935 40 Tulan alue Tula Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 25 700 1 675 758 1937 41 Tjumenin alue Tjumen Uralin talousaluein federaatiopiiri Länsi-Siperian talousalue 1 435 200 3 264 841 1944 42 Uljanovskin alue Uljanovsk Volgan federaatiopiiri Volga 37 300 1 382 811 1943 43 Vladimirin alue Vladimir Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 29 000 1 523 990 1944 44 Volgogradin alue Volgograd Eteläinen federaatiopiiri Volgan talousalue 113 900 2 699 223 1937 45 Vologdan alue Vologda (suurin kaupunki Tšerepovets) Luoteinen federaatiopiiri Pohjoinen talousalue 145 700 1 269 568 1937 46 Voronežin alue Voronež Keskinen federaatiopiiri Keskinen mustanmullan talousalue 52 400 2 378 803 1934 47 Jaroslavlin alue Jaroslavl Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 36 400 1 367 398 1936 === Aluepiirit === Numero Aluepiiri Pääkaupunki Lippu Vaakuna Federaatiopiirit Talousalueet Pinta-ala (km2) Väkiluku (2002) Perustettu 1 Altain aluepiiri Barnaul Siperian federaatiopiiri Länsi-Siperian talousalue 169 100 2 607 426 1937 2 Kamtšatkan aluepiiri Petropavlovsk- Kamtšatski Kaukoidän federaatiopiiri Kaukoidän talousalue 472 300 358 801 2007 3 Habarovskin aluepiiri Habarovsk 788 600 1 436 570 1938 4 Krasnodarin aluepiiri Krasnodar Eteläinen federaatiopiiri Pohjois-Kaukasian talousalue 76 000 5 125 221 1937 5 Krasnojarskin aluepiiri Krasnojarsk Siperian federaatiopiiri Itä-Siperian talousalue 2 339 700 2 966 042 1934 6 Permin aluepiiri Perm Volgan federaatiopiiri Uralin talousalue 160 600 2 819 421 2005 7 Primorjen aluepiiri Vladivostok Kaukoidän federaatiopiiri Kaukoidän talousalue 165 900 2 071 210 1938 8 Stavropolin aluepiiri Stavropol Pohjois- Kaukasian federaatiopiiri Pohjois-Kaukasian talousalue 66 500 2 735 139 1934 9 Taka-Baikalian aluepiiri Tšita Siperian federaatiopiiri Itä-Siperian talousalue 431 500 1 155 346 2008 === Autonominen alue === Numero Autonominen alue Pääkaupunki Lippu Vaakuna Federaatiopiirit Talousalueet Pinta-ala (km2) Väkiluku Perustettu 79 Juutalaisten autonominen alue Birobidžan Kaukoidän federaatiopiiri Kaukoidän talousalue 36 000 190 915 1934 === Liittovaltiokaupungit === Liittovaltiokaupunki Pääkaupunki Lippu Vaakuna Federaatiopiirit Talousalueet Pinta-ala (km2) Väkiluku Moskova Keskinen federaatiopiiri Keskinen talousalue 2 511 10 382 754 Pietari Luoteinen federaatiopiiri Luoteinen talousalue 1 439 4 662 547 Sevastopol (Sevastopol sijaitsee Venäjän vuonna 2014 miehittämällä Krimin niemimaalla, joka kuuluu kansainvälisen oikeuden mukaan Ukrainaan.) Eteläinen federaatiopiiri Pohjois-Kaukasian talousalue 864 383 437 == Federaatiopiirit == Federaatiosubjekteja laajempia aluejaon yksikköjä ovat federaatiopiirit (), joita on kahdeksan. Ne eivät ole itsehallinnollisia, vaan toimivat Venäjän presidentinhallinnon alaisina toimistoina. Federaatiopiiriä johtaa Venäjän presidentin nimittämä täysivaltainen edustaja, jonka tehtävä on valvoa federaation elinten toimintaa ja sen lakien toimeenpanoa piirissä sijaitsevissa subjekteissa. == Talousalueet == Taloudellisia ja tilastointitoimintoja varten subjektit on myös ryhmitelty 12 talousalueeseen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Глава 3. Федеративное устройство Конституция Российской Федерации, Гарант-Интернет * Luokka:Venäjän federaatio Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit