Mikon Ateenalainen

Mikon Ateenalainen (, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä, joka oli kotoisin Ateenasta. == Elämä == Mikonin elämästä ei tiedetä antiikin lähteistä paljoakaan. Hän oli Fanokhoksen poika ja Polygnotoksen aikalainen, ja toimi klassisen kauden alkupuolella noin vuoden 460 eaa. tienoilla. == Teokset == Plinius vanhemman mukaan Mikon oli Polygnotoksen kanssa ensimmäisiä, joka käytti väreinä vaaleaa attikalaista okraa sekä mustaa, joka oli saatu poltetuista viinirypäleiden kuorista tai viininoksista.Plinius vanhempi: Naturalis historia 33.13 s. 56, 35.6 s. 25. Varro mainitsee hänet yhtenä niistä varhaisemman ajan taidemaalareista, joiden perinteisestä muotokielestä erkanemalla myöhemmät taiteilijat, kuten Apelles ja Protogenes, veivät maalaustaiteen aikansa huipulle.Varro, Marcus Terentius: De lingua Latina 8.12. Mikonin maalauksiksi mainitaan seuraavat: * Amatsonomakhia – Maalaus, joka esitti amatsonomakhiaa eli Theseuksen ja ateenalaisten taistelua amatsoneja vastaan, ja joka sijaitsi Ateenan Stoa poikilessa. Pliniuksen mukaan Mikon teki stoan maalaukset maksusta, kun taas Polygnotos työskenteli ilmaiseksi.Skolia Aristofaneen Lysistrateen 879; Pausanias: Kreikan kuvaus 1.15.2; Plinius vanhempi: Naturalis historia 35.9 s. 35. * Marathonin taistelu – Vuoden 490 eaa. Marathonin taistelua esittänyt maalaus, joka oli myös Stoa poikilessa, ja jonka tekijäksi mainitaan yleensä Panainos, mutta johon Mikon ja Polygnotos ilmeisesti myös osallistuivat. Heidät määrättiin 30 minan suuruisiin sakkoihin siksi, että barbaarit oli maalattu suuremmiksi kuin kreikkalaiset.Sopatros, teoksessa Ald. Rhet. Graec. s. 340; Harpokration, s. v. Maalauksessa ollut tunnettu ja kiitetty kohta, uskollinen koira joka oli seurannut omistajaansa taisteluun, laitettiin joskus Mikonin ja joskus Polygnotoksen nimiin.Aelianus: De natura animalium 7.38. * Mikon maalasi myös kolme Theseionin eli Theseukselle omistetun pyhäkön seinistä. Yhdellä seinällä oli maalaus amatsonomakhiasta. Toisella seinällä oli maalaus kentauromakhiasta eli kentaurien ja lapiittien välisestä taistelusta, jonka keskiössä oli kentaurin surmannut Theseus. Kolmannen seinän maalauksen aihetta Pausanias ei tunnistanut.Pausanias: Kreikan kuvaus 1.17.2. Mikon vaikuttaa saaneen apua Polygnotokselta näihin teoksiin. * Mikon ja Polygnotos tekivät maalauksia yhdessä myös Anakeioniin eli dioskuureille omistettuun temppeliin. Mikon teki sinne maalauksen, joka esitti Iasonia ja argonautteja, joko heidän lähtöään tai paluutaan. Polygnotoksen aiheena oli Leukippoksen tytärten ryöstö.Pausanias: Kreikan kuvaus 1.18.1. Mikonin kerrotaan olleen erityisen taitava maalaamaan hevosia.Aelianus: De natura animalium 4.50. Esimerkiksi argonautteja esittäneessä maalauksessa hän kiinnitti erityistä huomiota Akastokseen ja tämän hevosiin. Hevosista kirjoittanut Simon Hippiatrikos kuitenkin löysi hänen hevosistaan virheitä: Mikon oli maalannut ripset niiden alempiin silmäluomiin.Julius Pollux: Onomastikon 2.71. Tarinan toisessa versiossa sama virhe laitetaan Apelleen nimiin. Kerrotaan, että eräässä maalauksistaan Mikon esitti erään Buteen murskautuneena kiven alle, niin että vain hänen päänsä oli näkyvissä. Tästä tulivat nopeasti tekemistä tarkoittaneet sanonnat ”piirtää Mikonin Butes” () ja ”nopeammin kuin Butes” ().Zenobios: Sanonnat (Proverbia) 1.11, s. 87, Append. e Vatie. 1.12, s. 260. Mikon oli myös kuvanveistäjä, ja teki patsaan 77. olympiadin Olympian kisojen pankration-voittajasta Kalliaasta. Pausanias sanoo suoraan, että veistoksen teki taidemaalari Mikon, ja myös ajoitus sopii häneen.Pausanias: Kreikan kuvaus 6.6.1; vrt. 5.9.3. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset kuvanveistäjät Luokka:Antiikin kreikkalaiset taidemaalarit