EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Major League Baseball -kausi 1904

Major League Baseball -kausi 1904. American Leaguen voitti Boston Americans ja National Leaguen New York Giants. World Series jäi Giantsin boikotoinnin takia pelaamatta. ==Runkosarjan sarjataulukot== American League American League American League American League American League American League Sija Joukkue Voitot Tappiot Tasan Voittosuhde GB 1\. Boston Americans 95 59 3 .617 \-- 2\. New York Highlanders 92 59 4 .609 1.5 3\. Chicago White Sox 89 65 2 .578 6.0 4\. Cleveland Naps 86 65 3 .570 7.5 5\. Philadelphia Athletics 81 70 4 .536 12.5 6\. St. Louis Browns 65 87 4 .428 29.0 7\. Detroit Tigers 62 90 10 .408 32.0 8\. Washington Senators 38 113 6 .252 55.5 National League National League National League National League National League National League Sija Joukkue Voitot Tappiot Tasan Voittosuhde GB 1\. New York Giants 106 47 5 .693 \-- 2\. Chicago Cubs 93 60 3 .608 13.0 3\. Cincinnati Reds 88 65 4 .575 18.0 4\. Pittsburgh Pirates 87 66 3 .569 19.0 5\. St. Louis Cardinals 75 79 1 .487 31.5 6\. Brooklyn Superbas 56 97 1 .366 50.0 7\. Boston Beaneaters 55 98 2 .359 51.0 8\. Philadelphia Phillies 52 100 3 .314 53.5 ==Aiheesta muualla== * Baseball almanakka - American League 1904 * Baseball almanakka - National League 1904 Luokka:Major League Baseball -kaudet Luokka:Vuoden 1904 urheilu
Adlerhielm

Adlerhielm oli Ruotsin ritarihuoneeseen kuulunut aatelissuku numero 732. Suku on lähtöisin Mecklenburgista, mistä Lorentz Hartman vuonna 1582 muutti Tukholmaan kultasepäksi ja porvariksi. Lorentzin kuoltua vuonna 1620 tämän leski Margareta Pedersdotter Skuthe nai vapaaherra, valtioneuvos Johan Adler- Salviuksen, joka otti hoitaakseen sekä poikapuolensa Lorentz Hartman nuoremman kasvatuksen että myös suositteli tämän poikaa Johan Hartmania (1624-1679) kuningas Kaarle X Kustaan palvelukseen. Tämä pääsikin asessoriksi Svean hovioikeuteen ja aateloitiin vuonna 1664 nimellä Adlerhielm.Hänen poikansa Lars toimi 1729 Haminan komendanttina.Anrep, s. 25 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Ruotsin aateli
Adlerhoff

Adlerhoff oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 918. Suku on lähtöisin Holsteinin Husumista, mistä Hummert Adolph Hanssen (k. 1684) muutti Tukholman porvariksi ja kauppiaaksi sekä myöhemmin ruukinpatruunaksi. Hän lainasi kuningas Kaarle X Kustaalle suuria summia, ja tästä syystä hänet aateloitiin 1677 nimellä Adlerhoff. Anrep, s. 25 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Adlerklo

Adlerklo oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1262. Johan Afwer (1654–1706) toimi Itä-Götanmaalla tuomarina ja aateloitiin vuonna 1693 nimellä Adlerklo. Hänen pojanpoikansa Johan (1713–1776) auskultoi Svean hovioikeudessa ja toimi tämän jälkeen tuomarina Södermanlandissa. Anrep, s. 25 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Adlermarck

Adlermarck oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1409. Eksjön raatimiehen poika Lars Ekström (1660-1735) auskultoi Svean hovioikeudessa ja toimi tämän jälkeen Skoonen hallintosihteerina sekä hovioikeuden asessorina. Hänen pojistaan Carl Magnus korotettiin vapaaherralliseen säätyyn ja Thomas muutti Hollantiin. Anrep, s. 26 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Adlermarck (vapaaherra)

Adlermarck oli Ruotsin ritarihuoneeseen kuulunut vapaaherrallinen aatelissuku numero 266. Aateliseen Aldermarck- sukuun kuulunut Carl Magnus Adlermarck (1710-1775) auskultoi Svean hovioikeudessa ja toimi tämän jälkeen tuomarina mm Eskilstunassa ja Gripsholmilla ja vuodesta 1747 hovioikeuden asessorina. Hänet korotettiin vapaaherraksi vuonna 1764. Poika, kanslianeuvos Carl Gustaf Adlermarck toimi tiedeakatemiassa. Anrep, s. 26 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Adler Salvius

Adler-Salvius oli Ruotsin ritarihuoneeseen kuulunut aatelissuku numero 170. Johan Adler Salvius (1590-1652) aateloitiin 1624 sekä korotettiin 1651 vapaaherraksi. Vuonna 1620 hän nai Lorentz Hartmanin upporikkaan lesken ja kasvatti sen jälkeen lapsipuolensa sekä esitteli heidät hovissa. Anrep, s. 27 Johan Adler-Salvius oli Ruotsin neuvottelijana Westfalenin rauhassa 1648.Pieni Tietosanakirja, palsta 36 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Harry Akst

Harry Akst (15. elokuuta 1894 – 31. maaliskuuta 1963) oli yhdysvaltalainen populaarimusiikin säveltäjä, pianisti ja kapellimestari. Akst aloitti uransa laulaja Nora Bayesin taustapianistina. Vuonna 1916 hän tutustui armeijassa ollessaan lauluntekijä Irving Berliniin. Berlin otti Akstin töihin julkaisuyhtiöönsä vuonna 1919, ja vuonna 1921 miehet kirjoittivat yhdessä kappaleen ”Home Again Blues”. Akstin, Sam M. Lewisin ja Joe Youngin kappale ”Dinah” vuodelta 1925 nousi yhdeksi 1920-luvun levytetyimmistä kappaleista. Sen ovat nauhoittaneet muun muassa Ethel Waters, Ted Lewis, Bing Crosby, Mills Brothers, Boswell Sisters, Fats Waller ja Sam Donohue. Waters nauhoitti myös Akstin ja Grant Clarken kappaleen ”Am I Blue?” vuonna 1929. Vuonna 1927 Akst osallistui Broadway-musikaalin Artists and Models tekemiseen. Vuonna 1929 hän muutti Hollywoodiin saadakseen töitä elokuvamusikaalien säveltäjänä. Hän myös näytteli pientä roolia joissakin elokuvissa. Hän sävelsi musiikkia moniin elokuviin, mukaan lukien Vaalea viettelijätär (1933) ja Dixie-Daisy ja murhamysteeri (1943). Vuonna 1934 hän kirjoitti musiikkia Broadway-näytelmään Calling All Stars. Hänen viimeiseksi menestyneeksi sävellyksekseen jäi Sidney Clairen sanoittama ”Travelin’ Light” vuodelta 1937. Toisen maailmansodan aikana Akst johti Al Jolsonin taustayhtyettä tämän kiertäessä laulamassa yhdysvaltalaisille joukoille Euroopassa. Hän osallistui vuonna 1954 Manny Curtisin kanssa Salvatore d’Espositon kappaleen ”Anema e Core” kääntämiseen englanniksi. Akst kuoli Los Angelesissa 31. maaliskuuta 1963. Hänet valittiin vuonna 1983 Songwriters Hall of Fameen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset säveltäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset pianistit Luokka:Yhdysvaltalaiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet
Louis Alter

Louis Alter (18. kesäkuuta 1902 Haverhill, Massachusetts – 5. marraskuuta 1980 New York City, New York) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti. Hän soitti nuorena pianoa mykkäelokuvateattereissa ja opiskeli musiikkia New England Conservatoryssä Bostonissa. Vuonna 1922 hän muutti New Yorkiin. Hän työskenteli viisi vuotta laulaja Nora Bayesin taustamuusikkona konsertoiden Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Hän soitti pianoa myös Irène Bordonin ja Beatrice Lillien taustayhtyeissä. Vuonna 1928 hän sävelsi ensimmäisen hittinsä ”Manhattan Serenade”, johon Harold Adamson kirjoitti sanat vuonna 1942. Vuonna 1929 Alter muutti Hollywoodiin. Hän sävelsi musiikkia elokuviin ja Broadway- näytelmiin tehden yhteistyötä lukuisien sanoittajien kanssa. Musikaalilaulujen lisäksi hän sävelsi myös instrumentaalimusiikkia. Hän esiintyi kahdesti Los Angelesin filharmonikoissa vierailevana pianosolistina. Alter oli kaksi kertaa ehdolla parhaan laulun Oscar-palkinnon saajaksi: Vuonna 1937 kappaleella ”A Melody from the Sky” elokuvasta Yksinäisen hongan laulu ja vuonna 1942 kappaleella ”Dolores” elokuvasta Las Vegas Nights. Alter kuoli vuonna 1980 New Yorkissa. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset säveltäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset pianistit Luokka:Songwriters Hall of Fame
Mean to Me

”Mean to Me” on Fred E. Ahlertin ja Roy Turkin kirjoittama musiikkikappale vuodelta 1929. Sen nauhoitti ensimmäisenä Ruth Etting, jonka single nousi listoilla sijalle 15. Sitä myytiin yli miljoona kappaletta. Myös Tommy ja Jimmy Dorsey, Red Nichols ja Annette Hanshaw nauhoittivat kappaleen vuonna 1929. Vuonna 1937 kappaleen nauhoitti laulaja Billie Holiday taustayhtyeenään Teddy Wilsonin orkesteri, johon kuuluivat muun muassa Lester Young ja Johnny Hodges. Holidayn versio pysyi listojen seitsemännellä sijalla neljä viikkoa. Kappale kuului pitkään Holidayn konserttirepertuaariin. Saksofonisti Young nauhoitti uuden version kappaleesta vuonna 1946 Nat King Colen ja Buddy Richin kanssa, mikä osaltaan herätti jazzsoittajien kiinnostuksen kappaleeseen. Kappaleesta on tullut usein soitettu jazzstandardi. Benny Goodman nauhoitti sen vuonna 1938 pianisti Jimmy Rowlesin kanssa. Betty Carter nauhoitti sen vuoden 1960 albumilleen The Modern Sound of Betty Carter. Diana Ross lauloi sen vuoden 1972 elokuvassa Lady Sings the Blues. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1929 kappaleet Luokka:Jazzstandardit
Gheorghe Zamfir

Gheorghe Zamfir on romanialainen panhuilisti. Hän tuli suuren yleisön tietoisuuteen 1960-luvulla sveitsiläisen etnomusikologi Marcel Cellierin ansiosta. Bukarestin kaupunki nimitti hänet kunniakansalaiseksi 29. marraskuuta vuonna 2001. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Romanialaiset muusikot
Myllysilta (Jaala)

Myllysilta on Kouvolan Jaalassa Sonnanjoen Myllykosken kohdalla sijaitseva 3-aukkoinen kivinen holvisilta. Silta on valmistunut vuonna 1897. Sen suurin jänne on 4,2 m, suurin aukko 3,5 m ja kokonaispituus 19,2 m. Sillan hyötyleveys on 5,2 m.Aitta, 2004, s.504-505 Silta ylittää Sonnanjoen, joka laskee Sonnanjärvestä Lintukymeen. Moottoriajoneuvoliikenne ylittää joen viereistä seututie 369:n siltaa pitkin. Myllykoski on Sonnanjoen perhokalastusalueeseen kuuluva koski. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kouvolan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kouvolan liikenne Luokka:Holvisillat Luokka:Jaala Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Myllysilta (täsmennyssivu)

Myllysilta on usean sillan nimi. Nimi voi viitata muun muassa seuraaviin siltoihin: * Myllysilta, silta Turussa * Myllysilta (Nurmijärvi), puinen tukiansassilta Nurmijärvellä * Myllysilta (Jaala), kivinen holvisilta Kouvolan Jaalassa
Aleksanteri Nevskin kappeli

Aleksanteri Nevskin kappeli on ortodoksinen kirkko Aleksanterin puistossa Pietarhovissa, Venäjällä. Kirkko on rakennettu keisariperheen kotikirkoksi. Nikolai I valitsi sen paikan ja tilasi suunnittelijaksi kuuluisan saksalaisen arkkitehdin Karl Friedrich Schinkelin. Se rakennettiin vuosina 1830-1834 ja pyhitettiin Aleksanteri Nevskille. Kirkko edustaa tyyliltään uusgotiikkaa, ja sitä kutsutaankin usein Goottilaiseksi kappeliksi.The Gothic Chapel Kirkko on pohjapiirrokseltaan nelikulmainen ja melko pieni. Kahdeksan tornin huipussa on kullattu ortodoksinen risti, ja päädyissä ruusuikkunat. Goottilaista arkkitehtuuria mukailevat rakenteet näkyvät myös kirkon sisätiloissa: ortodoksikirkolle olennainen ikonostaasi on rakennettu suippojen holvikaarten lomaan. Kirkko vaurioitui toisessa maailmansodassa ja sen alkuperäiset ikonit ovat kadonneet. Se uusittiin 1990-luvun lopussa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Keisarinnan maalliset jäännökset saapuivat Venäjälle Kaleva 2008 *Готическая капелла Peterhof Museum Luokka:Pietarin kirkot pt:Peterhof#Kapella
Novodevitšin hautausmaa (Pietari)

Novodevitšin hautausmaa on vanha hautausmaa Pietarissa. Se sijaitsee kaupungin eteläosassa (Moskovski prospekt 100), ja sen pinta-ala on noin kymmenen hehtaaria. Hautausmaa oli käytössä vuodesta 1849 1930-luvulle asti.Novodevichye Cemetery Encyclopedia of Saint Petersburg Sinne on haudattu monia kuuluisia venäläisiä kuten runoilijat Nikolai Nekrasov ja Fjodor Tjuttšev, taidemaalari Mihail Vrubel, arkkitehti Léon Benois ja šakin suurmestari Mihail Tšigorin. Myös Moskovassa on tunnettu Novodevitšin hautausmaa. Hautausmaa on saanut nimensä viereisestä luostarista, johon tuli sen perustamisen aikaan vuonna 1764 monia nunnia Moskovan Novodevitšin luostarista. Osa luostarille suunnitelluista rakennuksista käytettiin nuorten naisten oppilaitoksen tiloiksi. Pian luostarin perustamisen jälkeen sen viereisestä mäntykankaasta tehtiin hautausmaa. Alkuvuosina sinne haudattiin vain muutamia kuolleita vuosittain. Luostarialueen kuudesta kirkosta ja kappelista kaksi oli hautausmaalla. Toiseen niistä lahjoitti varat Aurora Karamzin kuolleen miehensä muistoksi. 1800-luvun loppupuolella Novodevitšin hautausmaa oli Pietarin toiseksi arvostetuin hautausmaa, johon haudattiin kuuluisia ja varakkaita henkilöitä. Useimmat tuon ajan haudat ovat tuhoutuneet. Jäljellä on kuitenkin joitakin graniittijalustoja, sarkofageja, muureja ja obeliskeja. История Новодевичьего кладбища, Санкт-Петербург Molemmat kirkot tuhottiin 1929. 1960-luvulla alueelle suunniteltiin museota, ja lisää rakenteita purettiin. 1980-luvulla osa niistä on restauroitu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kartta ja kuva-albumi Luokka:Pietarin hautausmaat
Pietarin moskeija

Pietarin moskeija () on Pietarin muslimiyhteisöä palveleva moskeija. Se rakennettiin vuosina 1910–1914. Moskeijan mallina toimi Samarkandin suuri moskeija, mutta seinien materiaaliksi on valittu Pietarin arkkitehtuuriin sopiva harmaa graniitti. Kupoli on päällystetty sinisellä keramiikalla, ja sitä kannattelevat rakennuksen sisäpuolella vihreällä marmorilla päällystetyt pylväät.Mosque (Mechet) Review St. Petersburg Sights Fodors == Lähteet == Moskeija Luokka:Venäjän moskeijat Moskeija
Adlersköld

Adlersköld oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1041. Suku on lähtöisin Mecklenburgista, mistä Hans Bartels (k. 1664) muutti kauppiaaksi Tukholmaan, missä keräsi suuren omaisuuden. Hänen poikansa Lydert (1629–1700) jatkoi isänsä kauppatointa ja hänet aateloitiin vuonna 1683 nimellä Adlersköld. Hänen poikansa Jonas (1661–1697) toimi Valtakunnanarkiston kanslistina, mutta palatessaan ulkomaanmatkalta hän "kuoli melankoliaan". Anrep, s. 27 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Adlersparre

Adlersparre on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1988, jonka yksi haara on korotettu vapaaherralliseen (numero 337) ja kreivilliseen (numero 130) arvoon. Valtionkonttorin sihteerin, komissaari Christoffer Christoferssenin (1682–1743) ja hänen vaimonsa Sophia Nordlindin lapset Christoffer (1718–1799), Johanna (1720–1776) ja Hedvig (1729–1790) aateloitiin vuonna 1757 nimellä Adlersparre. Pojanpoika Georg (1760–1835) eteni amiraaliksi läntisessä laivastossa ja hänet korotettiin vapaaherraksi 1809 ja kreiviksi 1816.Anrep, s. 28 Vuonna 1809 hän johti Värmlannissa kuningas Kustaa IV Aadolfin vastaista kapinaa.Pieni tietosanakirja, palsta 36 Georgin poika Carl August (1810–1853) tuli kuuluisaksi salanimellä Albanon julkaistujen runojensa ansiosta.Anrep, s. 29 == Suvun tunnettuja jäseniä == * Georg Adlersparre (1760–1835), upseeri, kirjailija * Sophie Adlersparre (1823–1895, o.s. Leijonhufvud), ruotsalainen feministi, kustantaja, leikkaaja ja kirjailija ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Adlerstam

Adlerstam on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2057. Suku on lähtöisin Skotlannista, missä Valtin Lulle toimi suurkauppiaana. Hänen poikansa Valtin nuorempi (k. 1649) opiskeli Nürnbergissä ja joutui vankina Ruotsiin. Bengt Valtinsson syntyi 1644 Lidköpingissä ja hänestä tuli Wennersborgin pormestari. Tämän poika Adrian aateloitiin, mutta hän ei kirjoittautunut ritarihuoneeseen, Anrep, s. 29 mutta kun hänen kolme poikaansa aateloitiin vuonna 1767, ottivat he paikan ritarihuoneesta.Anrep, s. 30 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli Luokka:Skotlannista lähteneet suvut
Adlerstedt

Adlerstedt oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1223. Suvun jäsenet toimivat porvareina ja raatimiehinä Jönköpingissä. Inspektori ja komissaari Lorentz Banckin (1625–1683) kaksi poikaa loivat uraa Englannissa. Carl (1655–1737) toimi Lontoon lähetystön sihteerinä ja hänet aateloitiin vuonna 1691 nimellä Adlerstedt. Myöhemmin hänestä tuli kamarineuvos. Hänen ensimmäinen vaimonsa Catharina oli Viipurin piispan Petrus Bångin tytär.Anrep, s. 31 Toinen poika Jakob Banks (1662–1724) muutti vuonna 1680 Englantiin opiskeltuaan sitä ennen Turun Akatemiassa. Jakob Banks suuntautui sotilasuralle, kohosi kapteeniksi ja sai englantilaisen aatelisarvon 1698. Tory-puoluetta edustaneesta Sir Jakobista tuli parlamentin jäsen vuosiksi 1708–1715. Hän sai avioliittonsa kautta haltuunsa suuren omaisuuden, johon ruotsalaiset sukulaiset yrittivät päästä käsiksi Ruotsin lähettiläiden avustuksella. Myös Carl Adlerstedtin poika, kamarineuvos Lars Jakob Adlerstedt (1699–1756), teki tuloksettoman matkan Lontooseen saamatta perintöä haltuunsa. Lars Jakob opiskeli politiikkaa ja taloutta, muttei menestynyt kummassakaan,vaan kuoli köyhyydessä. Hänen runonsa olivat kuitenkin aikanaan suosittuja. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Adlersten

Adlersten oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1004. Suku on lähtöisin Suomesta, mistä Pihlman muutti porvariksi Tukholmaan. Hänen poikansa Göran Pihlman toimi hallinnon kirjanpitäjänä ja kamreerina. Hänet aateloitiin vuonna 1681 nimellä Adlersten sekä korotettiin 1707 vapaaherraksi, mihin säätyyn hän ei sukuaan ritarihuoneeseen kirjoittanut. Hänen kumpikin poikansa antautui sotilasuralle. Anrep, s. 31 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Adlerstierna

Adlerstierna oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1190. Warolan kirkkoherran poika Sven Löfman (1645-1708) toimi tuomarina Blekingessä ja lopulta Götan hovioikeuden varapresidenttinä. Hänet aateloitiin vuonna 1689 nimellä Adlerstierna. Kaikki hänen kuusi poikaansa antautuivat sotilasalalle. Anrep, s. 32 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
SMS Arcona (1902)

SMS Arcona oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa ja toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin AG Weseriltä Bremenistä ja sen köli laskettiin vuonna 1901. Alus laskettiin vesille 22. huhtikuuta 1902 ja se otettiin palvelukseen 12. toukokuuta 1903. == Palvelus == Alus modernisoitiin 1911-1912, mutta muutokset olivat vähäisiä. Se siirrettiin vuoden 1916 lopulla luokkansa muiden alusten kanssa toisen linjan tehtäviin, jolloin alus palveli lähinnä miinalaivana, jolloin se kykeni kuljettamaan jopa 200 miinaa.Gardiner, Robert 2002 s. 258 Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alus liitettiin muodostettuun Reichsmarineen. Se palveli palveluksesta poistoonsa saakka vuoteen 1930, jonka jälkeen alus toimi proomuna.Gardiner, Robert 1985 s. 143 Vuonna 1942 alus muutettiin Wilhelmshavenin laivastotukikohtaa suojaavaksi kelluvaksi ilmatorjuntapatteriksi, jolloin alukselle asennettiin viisi 105 millimetrin, kaksi 37 millimetrin ja neljä 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Alus romutettiin sodan päätyttyä 1948-1949. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Gazelle-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät Luokka:Reichsmarinen risteilijät Luokka:Saksalaiset toisen maailmansodan sotalaivat Luokka:Ilmatorjunta-alukset
Pietarin vanha pörssi

Pietarin vanha pörssi on uusklassinen rakennus Pietarissa Vasilinsaaren itäreunalla. Pörssitalon suunnitteli ranskalainen arkkitehti Thomas de Tomon, ja se rakennettiin vuosina 1805–1810.The Stock Exchange and the Rostral Columns Saint Petersburg Vallankumouksen jälkeen pörssitalo kävi tarpeettomaksi, ja siitä tehtiin Laivastomuseo.Naval Museum Rough Guides == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomalaisosakkeet Pietarissa Luokka:Pietarin rakennukset ja rakennelmat it:Borsa di San Pietroburgo
Adlerstolpe

Adlerstolpe oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1816. Suvun kantaisä ritarihuoneen kamreeri Donat Feif (1685-1729) kuului aateliseen Ehrensparre-sukuun ja hänet aateloitiin vuonna 1727. Anrep, s. 32 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli Luokka:Skotlannista lähteneet suvut
SMS Medusa

SMS Medusa oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin Weseriltä ja sen köli laskettiin 1900. Alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 5. joulukuuta ja se valmistui 26. heinäkuuta 1901.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 258 == Palvelus == Alus poistettiin ensimmäisen maailmansodan jälkimmäisen osan aikana palveluksesta. Se liitettiin 1919 Reichsmarineen. Alus muutettiin 1942 ilmatorjuntapatteristoksi suojaamaan Wilhelmshavenin sotasatamaa. Alukselle asennettiin viisi 105 millimetrin, kaksi 37 millimetrin ja neljä 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Aluksen miehistö upotti aluksensa 3. toukokuuta 1945. Sen hylky nostettiin ja alus romutettiin 1948-1949.Gardiner, Robert 1906-1921 s. 143 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Gazelle- luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät Luokka:Saksalaiset toisen maailmansodan sotalaivat
SMS Ariadne

SMS Ariadne oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Palvelus == Alus upposi 28. elokuuta 1914 ensimmäisen maailmansodan alussa Helgolandin taistelussa, jossa tuhoutuivat myös SMS Cöln ja SMS Mainz, Britannian kuninkaallisen laivaston taisteluristeilijöiden tulessa.Gardiner, Robert 2002 s. 258Gardiner, Robert 1985 s. 143 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Gazelle-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät
SMS Frauenlob

SMS Frauenlob oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin AG Weseriltä Bremenistä ja sen köli laskettiin vuonna 1901. Alus laskettiin vesille 22. maaliskuuta 1902 ja se valmistui 17. helmikuuta 1903.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 258 == Palvelus == Britannian kuninkaallisen laivaston kevyt risteilijä HMS Southampton upotti aluksen torpedoimalla Skagerrakin taistelussa 31. toukokuuta 1916. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Gazelle-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät
Adlerstråhle

Adlerstråhle on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numeroilla 1765 B ja A. Suvun ensimmäiset tunnetut jäsenet olivat vermlantilaisia talonpoikia. Anders Andersson toimi lisäksi maanvuokraajana. Hänen poikansa Jonas (1684-1758) liittyi vapaaehtoisena Neriken jalkaväkeen vuonna 1700 ja kohosi korpraaliksi vuonna 1718. Hänet aateloitiin vuonna 1720 nimellä Adlerstråhle. Tämän jälkeen hän yleni Stralsundin joukkojen everstiksi 1743 ja komendantiksi 1755. Jonas Adlerstråhle otti osaa Kaarle XII:n sotiin, joissa osoitti suurta urhoollisuutta. Hänen kolme poikaansa antautuivat myös sotilasuralle ja heidät kaikki aateloitiin uudelleen. Heistä ratsumestari Ferdinand palveli Venäjän armeijassa. Anrep, s. 33 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
SMS Undine

SMS Undine oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin Howaldtswerkeltä ja sen köli laskettiin vuonna 1901. Alus laskettiin vesille 11. joulukuuta 1902 ja se valmistui 5. tammikuuta 1904.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 258 == Palvelus == Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusvene HMS E-19 upotti 7. marraskuuta 1915 Itämerellä torpedoimalla SMS Undinen.Gardiner, Robert 1906-1921 s. 143 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Gazelle-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät
André Hodeir

André Hodeir (22. tammikuuta 1921 Pariisi, Ranska – 1. marraskuuta 2011Obituary in Radio France) oli ranskalainen viulisti, säveltäjä, sovittaja ja musiikkitieteilijä. Hodeir löysi opiskeluaikana jazzin ja perusti 1954 yhtyeen yhdeksän muusikon yhtyeen Jazz Groupe de Paris, jossa olivat mukana muun muassa Bobby Jaspar, Pierre Michelot ja Nat Peck. Hän sävelsi 1966 James Joycen teksteihin monumentaalisen jazzkantaatin Anna Livia Plurabelle ja 1972 Bitter Endingin The Swingle Singersille.Arts Journal ==Diskografia== * The Vogue Sessions (BMG, R/1999) 1954 * Le Jazz Groupe de Paris joue André Hodeir (coll. Jazz in Paris, Universal, R/2001) 1956 * The Alphabet et autres essais (not available on CD) 1957 * Kenny Clarke's Sextet joue André Hodeir (coll. Jazz in Paris, Universal, R/2002) 1959 * Jazz et jazz (coll. Jazz in Paris, Universal, R/2004) 1960 * Anna Livia Plurabelle (second version Patrice Caratini in 1994, Label Bleu) 1966 * Bitter Ending (not available on CD) 1972 * Martial Solal et son orchestre jouent André Hodeir (Carlyne Music, 1984) 1984 ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Ranskalaiset muusikot Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Adlerström

Adlerström oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1131. Suvun kantaisä Gustaf Henricsson toimi Göteborgin pormestarina. Hänen vaimonsa oli Ehrensköld-sukuun kuulunut suomalainen Elisabet Nilsdotter. Heidän poikansa Johannes syntyi Porissa ja toimi amiraliteetin notaarina. Hänet aateloitiin vuonna 1688. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Felicia Cajana, Kajaanin nimismiehen Anders Eriksonin tytär. ==Lähteet== Luokka:Ruotsin aateli
Vakuutusväen Liitto

Vakuutusväen Liitto (VvL) oli suomalainen vakuutusalan työntekijöiden etujärjestö. Vuonna 1945 perustettu ammattiliitto neuvotteli ja sopi vakuutusalan työehdoista ja palkkauksesta. VvL oli keskusjärjestö STTK:n jäsenliitto ja sen kahdeksanneksi suurin liitto. Liiton puheenjohtaja oli Liisa Halme, ensimmäinen varapuheenjohtaja Iiro Ketola ja toinen varapuheenjohtaja Antti Mykkänen. Vakuutusväen Liitto VvL ry yhdistyi 31.12.2020 Ammattiliitto Prohon. Vakuutusväen Liitto teki vakuutusalaa koskevan valtakunnallisen ja yleissitovan työehtosopimuksen, jonka piirissä olivat vahinkovakuutus-, henkivakuutus- ja eläkevakuutusyhtiöissä, eläkesäätiöissä, eläkekassoissa, vakuutusalan atk-palveluyrityksissä sekä meklari- ja franchising-yrityksissä työskentelevät työntekijät. Vakuutusväen Liiton ylintä valtaa käytti edustajisto, jossa on jäseniä kaikista liiton 22 jäsenyhdistyksestä. Liitto julkaisi Vakuutusväki-lehteä. VvL kuului Euroopan ammattiliittojen kattojärjestö UNIin. Luokka:STTK:n entiset jäsenjärjestöt Luokka:Lakkautetut suomalaiset ammattiliitot
SMS Hamburg

SMS Hamburg oli Saksan keisarikunnan laivaston Bremen-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin AG Vulcanilta Stettinistä ja sen köli laskettiin 1902. Alus laskettiin vesille 25. heinäkuuta 1903 ja se otettiin palvelukseen 8. maaliskuuta 1904.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 259 == Palvelus == Aluksen aseistus supistettiin 1916 kuuteen 10,5 cm:n tykkiin, mutta sodan päätyttyä alus aseistettiin uudelleen. Sen aseistuksena oli kahdeksan 10,5 cm tykkiä ja kaksi 500 millimetrin torpedoputkea. Alus tuhoutui 1944 ilmapommituksessa, mutta sodan päätyttyä alus nostettiin ja romutettiin. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Bremen-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät Luokka:Reichsmarinen risteilijät
SMS Berlin

SMS Berlin oli Saksan keisarikunnan laivaston Bremen-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin Kaiserliche Werft Danzigilta, missä köli laskettiin 26. elokuuta 1902. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1903 ja otettiin palvelukseen 4. huhtikuuta 1905.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 259Dodson & Nottelmann 2021 s. 119 == Palvelus == Alukselle siirrettiin miehistö SMS Amazonelta, jonka se vapautti palveluksesta. Oltuaan elokuusta 1905 SMS Hohenzollernin saattajana alus siirrettiin tiedusteluosastoon. Alus lähti 28. kesäkuuta 1911 Kielistä Agadiriin, missä sen tehtävänä oli vapauttaa tykkivene SMS Panther. Alus lähti marraskuussa tykkivene SMS Eberin kanssa Agadirista ja saapui 14. joulukuuta Kieliin, missä se liitettiin tiedusteluosastoon. Pääosa aluksen miehistöstä siirrettiin 27. syyskuuta 1912 uudelle risteilijä SMS Strassbourgille, joka otettiin palvelukseen kaksi viikkoa myöhemmin. Alus poistettiin palveluksesta 29. lokakuuta Wilhelmshavenissa. Alus palveli 1915-1916 miinalaivana, jolloin se kuljetti kerralla 80 miinaa. Se riisuttiin aseista 1916. Alus aseistettiin sodan jälkeen kahdeksalla 105 millimetrin tykillä ja kahdella 500 millimetrin torpedoputkella, minkä jälkeen se liitettiin Reichsmarineen koululaivana. Se modernisoitiin 1921-1923 rakentamalla korotettu keula. Alus muutettiin proomuksi 1935 ja sen brittiläinen miehistö upotti aluksensa Skagerrakiin 1947, jolloin sen kuormana oli taistelukaasuja.Gardiner, Robert 1906-1922 s. 143 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Bremen-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät Luokka:Reichsmarinen risteilijät
Raija Nevanlinna

Raija Nevanlinna o.s. Rymin, suomentajanimi Raija Rymin (3. kesäkuuta 1937 Iisalmi – 24. lokakuuta 2011 Helsinki) oli venäjän kielen ja kirjallisuuden tuntija, opettaja ja suomentaja.Anja-Liisa Alanko, Pekka Pesonen, Opetti venäjää intohimoisesti puoli vuosisataa, Helsingin Sanomat 3.11.2011 sivu C 7 Artikkelin verkkoversio Nevanlinna kirjoitti ylioppilaaksi Kotka Svenska Samskolanista 1956 ja valmistui filosofian maisteriksi 1964 Helsingin yliopistosta. Hän opetti venäjää 1967–2000 Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa ja oli kehittämässä venäjän opetusta myös valtakunnan tasolla. Hän opetti venäjää myös yksityisesti ja toimi tulkkina. Mukkulan kansainvälisessä kirjailijakokouksessa hän toimi venäläisistä vieraista vastaavana apulaissihteerinä. Nimellä Raija Rymin hän suomensi venäläistä runoutta ja toimitti sarjan Neuvostolyriikkaa I–IV yhdessä Natalia Baschmakoffin ja Pekka Pesosen kanssa. ==Palkinto== *Valtion kirjallisuuspalkinto 1979 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Pyhän Nikolaoksen merikatedraali

Pyhän Nikolaoksen merikatedraali on suuri kirkko Pietarissa, Moika- ja Fontankajoet yhdistävän Krjukovin kanavan varrella. Sen paikalla on seissyt kirkko vuodesta 1743. Nykyisen kivikirkon rakennustyöt alkoivat vuonna 1753, ja pääalttari siunattiin käyttöön vuonna 1760.Naval Cathedral of St. Nicholas Saint-Petersburg.com Kirkon suunnitteli amiraliteetin arkkitehti Savva Tševakinski. Sen seiniä koristavat maalaukset jotka kertovat Venäjän laivaston historiasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Nikolaos Luokka:Katedraalit
Adlerwaldt

Adlerwaldt oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2000. Suvun kantaisä Eric Browallius toimi Falunin kappalaisena ja Gagnefin kirkkoherrana 1669. Hänen pojanpoikansa Carl Jakobsson Browall (s. 1709, k. 1780-luvulla) toimi Tukholmassa varanotaarina ja Nyköpingin maakuntasihteerinä, lisäksi hän oli ruukinpatruuna Westmanlandissa. Hänet aateloitiin 1770 nimellä Adlerwaldt. Hänen pojistaan Carl Jakob toimi Skultunan ruukin johtajana. Anrep, s. 34 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Von Afzelius

von Afzelius on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2240. Larfvin kirkkoherran poika Pehr Afzelius (1769–1843) tuli Upsalassa opiskeltuaan lääketieteen tohtoriksi ja kirurgiksi. Tämän jälkeen hän toimi armeijan ja henkivartioston lääketieteellisenä asessorina ja kirurgian professorina vanhassa yliopistossaan. Hänet aateloitiin vuonna 1815. Anrep, s. 34 Hänen pojistaan mainittakoon Pehr Wilhelm, joka toimi Upsalan kirjaston amanuenssina.Anrep, s. 35 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Af Agardh

Af Agardh oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2215. Suvun kantaisä michael oli talonpoika Aagaardissa Holsteinissa ja tämän poika Hans (k 1775) ratsuväen majoitusmestari. Hans nuorempi (k. 1788) muutti 1752 Ruotsiin ja tämän poika Carl Agardh (1756–1816) aateloitiin vuonna 1809 toimittuaan sitä ennen valtiopäivien talonpoikaissäädyn sihteerinä. Anrep, s. 35 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Ahlefelt

Ahlefelt oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 850. Gregorius Abt soti Saksan sodassa ja kohosi kapteeniksi vuonna 1660. Hänet aateloitiin vuonna 1673 nimellä Ahlefelt. Hänen poikansa Johan (k. 1732) kohosi everstiksi. Anrep, s. 36 ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin aateli
Ahlehielm

Ahlehielm oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1317. Suvun kantaisä jonas Ahlebom toimi amiraliteetissa ja hänet aateloitiin vuonna 1694 nimellä Ahlehielm. Myös hänen ainoa poikansa Gustaf antautui sotilasuralle ja kohosi majuriksi. Suku sammui Gustafin kuollessa vuonna 1782. Anrep, s. 36 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Akrell

Akrell on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2283. Carl Fredric af Acrel (s. 1779) toimi sotakollegion adjutanttina 1805 ja armeijan kapteenina 1807. Hän kohosi majuriksi 1812.Anrep, s. 36 Akrel osallistui kruununprinssin adjutanttina Saksan sotaan Napoleonia vastaan 1813 ja palkittiin sekä korkein ruotsalaisin kunniamerkein että venäläisellä Pyhän Vladimirin ritarikunnan ansiomerkillä. Hän myös sai armeijan kultaisen mitalin urhoollisuudesta: Leipzigin taistelussa hän haavoittui rintaan musketinkuulasta. Sodan jälkeen urakehitys eteni ja 1854 hänet nimitettiin kenraaliluutnantiksi. Hänen kumpikin aikuisikään elänyt poikansa antautui myös sotilasuralle.Anrep, s. 37 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsin aateli
Mikki Ketelä

Mikko (Mikki) Ketelä (19. joulukuuta 1876 Kurikka – 12. joulukuuta 1957 Astoria, Oregon, YhdysvallatPeace Lutheran Church Funeral Pamplets, Obituaries, and Worship Bulletins, 1956–2020 archive.org) oli suomalainen yleisurheilija. Palomiehenä työskennellyt Ketelä voitti Suomen ensimmäisen urheilukuninkuuden vuonna 1902Urheilumme Kasvot 3, sivu 1360. Käsitteenä laji yleisurheilu oli vielä tuntematon ja puhuttiinkin ”yleisestä urheilusta”, lisäksi kilpailujen viimeinen laji, johon selvisi kaksi parasta kilpailijaa, oli paini. Vuoden 1903 kilpailuihin Ketelä lähti myös mukaan, mutta keskeytti epäonnistuttuaan kiekonheitossa. Syyskuussa 1906 Ketelä ryösti helsinkiläisten työläisaktivistien kanssa Yhdyspankin Hakaniemen konttorin. Miehet pakenivat Tukholmaan, jossa heidät myöhemmin pidätettiin. Ketelän lisäksi joukkioon kuuluivat muun muassa Karl Gustaf Konrad Nyman ja Kaarlo Luoto. Hänet tuomittiin kuudeksi vuodeksi kuritushuoneeseen, ja senaatti hylkäsi Ketelän armonanomuksen tammikuussa 1908. Ketelä muutti myöhemmin Yhdysvaltoihin.Fokus Urheilu 2, Henkilöartikkelit ja -hakemisto, sivu 547 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat Luokka:Sortokausien aktivistit Luokka:Amerikansuomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Aarne Keskitalo

Aarne Johannes Keskitalo (29. heinäkuuta 1920 Tyrnävä – 1. elokuuta 1977 Turku) oli suomalainen päätoimittaja ja pakinoitsija. Hän käytti nimimerkkejä Ake ja Johannes Myrskyluoto. Aarne Keskitalo toimi Turun Päivälehden päätoimittajana Rafael Paasion jälkeen. Hän oli naimisissa nuortenkirjailija Margareta Keskitalon kanssa. Keskitalo sai Valtion tiedonjulkistamispalkinnon 1975. == Teoksia == * Arpa on heitetty : Aarne Keskitalon pakinoita 1971-77 ; pakinat valinnut: Margareta Keskitalo ; piirrokset: Jorma Hyvärinen. Aken säätiö, Turku 1979 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Pakinoitsijat Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Otto Makkonen

Otto Makkonen (20. heinäkuuta 1905 Kesälahti – 17. huhtikuuta 1977 Tampere) oli suomalainen kirjailija. == Teoksia == * Tuulen lapset. Tekijä, Tampere 1974 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Eino Paloheimo

Eino Eelis Paloheimo, sukunimi vuoteen 1906 Brander (16. toukokuuta 1901 Nakkila – 13. marraskuuta 1977 Tampere) oli suomalainen insinööri ja kirjailija. Eino Paloheimo oleskeli Kanadassa 1925–1927 ja hän opiskeli sitten Yhdysvalloissa 1927–1928. Suomeen palattuaan Paloheimo oli insinöörinä Oy Nokia Ab:ssä vuoteen 1942 saakka. Tämän jälkeen hän oli insinööritoimisto Ohje Oy:n toimitusjohtajana 1943–1975. Paloheimo toimi Pirkkalaiskirjailijoiden puheenjohtajana 1947–1948 ja 1950.Kirjasampo.fi: Eino PaloheimoKalle Lehtinen: Pirkkalais-Kirjailijat ry (Koskesta voimaa -sivusto) == Teoksia == * Mistassini : romaani Kanadan kaukaisista ääristä. Söderström, Porvoo 1944 * Rojukallio. WSOY 1968 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Nokian henkilöstö Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Mauri Kajas

Arvi Mauri Kai Kajas, sukunimi aik. Mäkinen, käytti kirjailijanimeä Mauri Kajas (23. syyskuuta 1894 Tampere – 27. marraskuuta 1976 Turku) oli suomalainen kirjailija. ==Henkilöhistoria== Kajaksen vanhemmat olivat Kalle Mauri Mäkinen (Korpela) ja Iida Kiviranta ja puoliso vuodesta 1923 Elna Cecilia Jakobsson. Hän kävi viisi luokkaa yhteiskoulua Hämeenlinnassa, opiskeli Yhteiskunnallisessa Korkeakoulussa ja toimi muun muassa maataloustyöntekijänä, myyjänä, asiapoikana, leipomo-, makkara- ja metallityöntekijänä sekä merimiehenä ja vuodesta 1918 alkaen aseseppänä. == Teokset == * Sortin tyttö ja Kasperi : romaani. WSOY 1939 * Parempikin päivä koittaa : romaani. WSOY 1946 == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Kaarlo A. Turunen

Kaarlo Arvid Turunen (30. marraskuuta 1903 Pielisjärvi – 28. maaliskuuta 1976 Saarijärvi) oli suomalainen näytelmäkirjailija. == Teoksia == * Paholaisen juonia : yksinäytöksinen komedia. Otavan näytelmäkirjoja 16. Otava 1936 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Eero Viitanen

Eero Vihtori Viitanen (24. huhtikuuta 1898 Turku – 27. maaliskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen tietokirjailija. == Teoksia == * Ruotzinsalmi : kuvauksia Kotkanseudun vanhemmasta historiasta ; kirjoittajat Harry Palmberg ja Eero Viitanen. Kymenlaakson museoyhdistys 1933 * Ennen aamua : yksinäytöksinen näytelmä. W.S.O.Y:n näytelmäsarja 138. WSOY 1935 * Viipurin viimeiset päivät : asiakirjojen ja omien kokemusten perusteella kuvattuna ; tekijät Eero Viitanen ja Emil Koponen. WSOY 1940, 3. painos 1941 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Atte Pohjanmaa

Atte (Adrian) Pohjanmaa (synt. Pohjansalo; 11. tammikuuta 1903 Helsinki – 19. marraskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen lehtimies ja kirjailija. Atte Pohjanmaa aloitti lehtimiesuransa Suomen Sosialidemokraatin uutistoimittajana vuonna 1926. Oltuaan välillä Uusmaan Työmies -lehden päätoimittajana 1927–1928 hän palasi Suomen Sosialidemokraattiin uutispäälliköksi, toimitussihteeriksi ja toimituspäälliköksi. Pohjanmaa oli lehden vt. päätoimittajana vuosina 1931, 1945–1947 ja 1951–1952. Suomen Sosialidemokraatin päätoimittaja Pohjanmaa oli vuodesta 1952 aina eläkkeelle siirtymiseensä asti vuonna 1968. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä Pohjanmaa oli 1965–1968. Hän toimi myös Suomen Sanomalehtimiesten Liiton varapuheenjohtajana 1950–1955. Atte Pohjanmaa harrasti teosofiaa. == Teoksia == * Teosofinen seura ja Krishnamurti : teosofisen seuran vuosikokouksessa v. 1936 pidetty esitelmä. Teosofinen seura, Helsinki 1936 * Suomen teosofinen seura 30-vuotias. Teosofinen seura, Helsinki 1937 * Päivänpaiste : kolminäytöksinen näytelmä, toisessa näytöksessä kaksi osaa. Seuranäytelmiä 502. Karisto 1948 * Sanan säilä taistelun tiellä : puolen vuosisadan (1895-1945) taival Työmiehen - Suomen sosialidemokraatin palstoilta nähtynä. Kansanvalta, Helsinki 1948 * Piirteitä sos.-dem. puolueen menettelytavoista. Helsinki 1951 * Työväen tietokirja ; toim. Atte Pohjanmaa ; toimitusneuvosto Arvi Hautamäki ym. Tammi 1951 * Miltä se näytti vasemmalta katsoen. Kansanvalta, Helsinki 1970 * Sanomalehtiemme suhtautuminen routavuosien tapahtumiin. Eripainos Suomen Sosialidemokraatti 59/1970. Helsinki 1970 * Piirteitä Väinö Tannerin muotokuvasta. Eripainos Suomen Sosialidemokraatti 69/1971. Helsinki 1971 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenet Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Onni Tuomenoja

Onni Tuomenoja (3. helmikuuta 1923 Loppi – 14. tammikuuta 1976 Valkeakoski) oli suomalainen runoilija. == Teoksia == * Tervehdys työväenluokalle. Työväen sivistysliiton Valkeakosken seudun opintojärjestö, Valkeakoski 1979 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Vilho Sipilä

Vilho Sipilä (1899 – 1976) oli suomalainen runoilija. == Teoksia == * Elämäni runot. V. Sipilä, Orivesi 1976 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Uuno Tuomela

Uuno Adolf Tuomela (alkujaan Uno Adolf Häggman) (23. toukokuuta 1882 Pietari – 18. toukokuuta 1936 Viipuri) oli suomalainen yleisurheilija. Tuomela osallistui Suomen joukkueessa Ateenan välikisoissa 1906 useampaan lajiin, joissa parhaiten pärjäsi viisiottelussa, jossa sijoittui neljänneksi.olympiatietokanta Suomen urheilukuninkuuskilpailuissa hän sijoittui kolmanneksi vuonna 1903 ja vuonna 1905. Vuonna 1904 hän piti hallussaan Suomen ennätyksiä 100 m juoksussa (11,3), pituushypyssä (619) ja kolmiloikassa (12,37). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Heikki Pennola

Heikki Pennola (alkujaan Henrik Aleksander Åhlman) (11. syyskuuta 1879 Kanneljärvi – 26. maaliskuuta 1960 Kuopio) oli suomalainen yleisurheilija. Pennola osallistui Suomen joukkueessa Ateenan välikisoissa 1906 useampaan lajiin, joissa parhaiten pärjäsi seiväshypyssä, jossa jakoi viidennen sijan hypättyään tasan 3 metriä. Suomen urheilukuninkuuden hän voitti vuonna 1905. Painissa Pennola oli Viron mestari 1902 ja Venäjän mestari 1903. Seuratasolla hän edusti Viipurin Reipasta. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat Luokka:Suomalaiset seiväshyppääjät Luokka:Suomalaiset moukarinheittäjät Luokka:Suomalaiset painijat Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Sipilä

Sipilä voi tarkoittaa seuraavia: ;paikkoja: * Sipilä, alue Sääksjärven rannalla Lempäälässä ;henkilöitä: Sipilä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkiöillä: * Aki Sipilä (s. 1985), jalkapalloilija * Annaleena Sipilä (s. 1967), näyttelijä * Annamari Sipilä, toimittaja ja kirjeenvaihtaja * Antti-Jussi Sipilä (s. 1980), suomalainen koripalloilija ja urheilutoimittaja * Arvo Sipilä (1898–1974), talous- ja työoikeuden professori, dekaani * Eero Sipilä (1918–1972), säveltäjä, musiikkipedagogi, urkutaiteilija ja kuoronjohtaja * Elis Sipilä (1887–1958), voimistelija ja olympiamitalisti * Helvi Sipilä (1915–2009), ministeri ja YK:n apulaispääsihteeri, presidenttiehdokas 1982 * Hely Sipilä (1933–2022), pika- aitajuoksija * Ilmari Sipilä (1893–1990), insinööri ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos * Jani Sipilä (s. 1977), jalkapalloilija * Jarkko Sipilä (1964–2022), dekkarikirjailija ja oikeustoimittaja * Johanna Sipilä (s. 1976), taidemaalari * Jorma Sipilä (s. 1945), valtiotieteilijä, Tampereen yliopiston ent. rehtori * Juha Sipilä (s. 1961), kansanedustaja, Suomen ent. pääministeri ja Keskustan puheenjohtaja * Juha Sipilä (1935–2002), poliitikko ja kaupunkineuvos * Juhana Sivenius-Sipilä (1823–1899), suomalainen maanviljelijä, ratsutilallinen ja valtiopäivämies * Jukka Sipilä (1936–2004), näyttelijä, teatteri- ja televisio-ohjaaja * Jussi S. Sipilä (1935–2009), valtiotieteen maisteri, toimittaja ja pakinoitsija * Kari Sipilä (s. 1940), yritysjohtaja, rakennus- ja innovaatioalojen asiantuntija * Kyösti Sipilä (1872–1931), pappi, päätoimittaja ja kouluneuvos * Lauri Sipilä (1904–1974), arkkitehti ja kuvataiteilija * Leena Sipilä (s. 1931), pikajuoksija * Linda Sipilä (s. 1981), vaatesuunnittelija * Marko Sipilä (s. 1980), kirjailija * Markus Sipilä (s. 1980), curlingpelaaja * Martti Sipilä (1915–2003), maastohiihtäjä * Mikko Sipilä (s. 1978), fyysikko, aerosolitutkija * Niilo Sipilä (s. 1995 tai 1996), lapsinäyttelijä * Olavi Sipilä (1914–1998), pääjohtaja, vuorineuvos * Osku Sipilä (s. 2001), salibandyn pelaaja * Pasi Sipilä (s. 1977), kitaristi * Pentti Y. Sipilä (1925–2002), yritysjohtaja, kauppaneuvos * Risto Sipilä (s. 1965), asianajaja ja varatuomari * Saana Sipilä, muotoilija, toinen Saana ja Olli -yrityksen omistajista * Sarianna Sipilä, terveystieteilijä ja liikuntagerontologian professori * Sauli Sipilä (1914–2001), pääjohtaja, vuorineuvos * Simo Sipilä (s. 1983), pikajuoksija * Sinikka Sipilä (s. 1951), kirjastonhoitaja ja kirjastoneuvos * Sirkka Sipilä (1920–1964), näyttelijä * Sulho Sipilä (1895–1949), taidemaalari, viulisti ja laivaston upseeri * Taina Sipilä (s. 1971), ohjelmistoalan yrittäjä ja toimitusjohtaja * Tapio Sipilä (s. 1958), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija * Tauno Sipilä (1921–2001), maastohiihtäjä * Timo Sipilä (1930–1995), yritysjohtaja, kauppaneuvos * Turo Sipilä (s. 1997), maastohiihtäjä * Walter Sipilä (1869–1942), lääkäri ja yritysjohtaja * Vilho Sipilä (1899–1976), runoilija * Väinö Sipilä (1897–1987), kestävyysjuoksija * Wilho Sipilä (1858–1917), kirkkoherra, lääninrovasti ja kansanedustaja.
67 (luku)

67 (kuusikymmentäseitsemän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 66 ja seuraa luku 68. == Matematiikassa == * 67 on alkuluku. * 67 on 71:n alkulukuserkku. * 67 on onnekas luku (). * 67 on palindromi viisijärjestelmässä (2325) ja senaarijärjestelmässä (1516). * 67 voidaan muodostaa viiden peräkkäisen alkuluvun summana: 7+11+13+17+19. * 67 on suurin pariton kokonaisluku, jota ei voida muodostaa eri neliölukujen summana.67 Sixty-Seven LXVII (arkistoitu) * 67 esiintyy jaottomassa Pythagoraan kolmikossa . * Taso voidaan jakaa yhdellätoista suoralla enintään 67 osaan. * 67 on toinen alkuluku takaperin binäärijärjestelmässä: 1100001_2 = 97. * 67 on toinen alkuluku takaperin oktaalijärjestelmässä: 301_8 = 193. * Kymmenjärjestelmässä 2^{67} eli ei sisällä yhtään nollaa. * Kymmenjärjestelmässä 67 on pienin alkuluku, jonka kymmenes potenssi eli sisältää kaikki numerot väliltä 0–9. * 67 = 26+21+20 = 2^6+2^1+2^0 == Luonnontieteissä == * Jaksollisessa järjestelmässä 67 on holmiumin järjestysluku. * Sinkki-67 on sinkin vakaa isotooppi. * Tina-117 on tinan vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 67. * 67 Asia on asteroidi. * Messier 67 on tähtijoukko. == Muissa yhteyksissä == * Kantatie 67 kulkee Kaskisten ja Seinäjoen välillä. * Eurooppatie E67 kulkee Suomen ja Tšekin välillä. * Alabama, Florida ja Pennsylvania on jaettu 67 piirikuntaan. * Mitsubishi Ki-67 Hiryū oli japanilainen pommikone. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut