EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Manchesterin arkkitehtuuri

Manchesterin arkkitehtuuri kuvastaa runsaasti erilaisia arkkitehtonisia tyylejä. Kaupungin historian tärkeimpiä vaiheita oli teollinen vallankumous, ja Manchester tunnetaankin ensimmäisenä modernina, teollisena kaupunkina. Manchesterin ikoneja ovat varastot, rautatiesillat, puuvillatehtaat ja kanavat. Ne ovat jäänteitä menneisyydestä ajoilta, jolloin kaupungin ytimessä sekä tuotettiin että myytiin tuotteita. Manchesterin arkkitehtuuri edustaa minimaalista yrjöjen aikaista tai keskiaikaista arkkitehtuuria. Näin ollen Manchesterissa on edustettuina suuri joukko 1800- ja 1900-lukujen arkkitehtuurin suuntauksia, kuten palazzo-tyyli, uusgotiikka, venetsialainen, edwardiaaninen, uusbarokki, art nouveau, art deco ja uusklassinen arkkitehtuuri. Manchester laajeni teollisen vallankumouksen seurauksena ja Bridgewaterin kanavasta sekä Liverpool Roadin rautatieasemasta tulivat ensimmäinen oikea kanava ja rautatieasema, joita käytettiin tavaroiden kuljetukseen. Teollinen vallankumous loi Manchesteriin varallisuutta mutta paljon vaurautta käytettiin ylenpalttisiin hankkeisiin, jotka toteutettiin usein asukkaiden kustannuksella. Tekniikan kehitys, kuten Manchesterin kanava, symboloi rikasta ja ylpeää Manchesteria. Samoin useat viktoriaanisen aikakauden rakennukset kuvastivat varakasta kaupunkia, joista parhaita esimerkkejä ovat uusgoottilainen Manchesterin kaupungintalo ja John Rylands Library -kirjasto. Teollisen vallankumouksen huipulla Manchesterin kaupungista löytyi lähes 2000 varastoa. Monet niistä ovat nyt muunnettu muihin käyttötarkoituksiin, mutta niiden ulkonäkö säilyy pääosin ennallaan, joten kaupunki on säilyttänyt paljon sen teollista, mietiskelevää luonnetta. == Lähteet == Luokka:Manchesterin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Brittiläinen arkkitehtuuri Luokka:Arkkitehtuuri kaupungeittain Luokka:Manchesterin historia
Kroatia talviolympialaisissa 2018

Kroatia osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 19 urheilijaa, joista kymmenen kilpaili alppihiihdossa, neljä maastohiihdossa ja rattikelkkailussa sekä yksi ohjaskelkkailussa. Urheilijoista miehiä oli 12 ja naisia seitsemän. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi alppihiihtäjä Natko Zrnčić-Dim ja päättäjäisissä rattikelkkailija Drazen Silic. == Urheilijat lajeittain == Laji Miehiä Naisia Urheilijoita yht. Alppihiihto 6 4 10 Maastohiihto 2 2 4 Ohjaskelkkailu 0 1 1 Rattikelkkailu 4 0 4 == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Helen Broderick

Helen Broderick (11. elokuuta 1891 Philadelphia, Pennsylvania – 25. syyskuuta 1959 Beverly Hills, Kalifornia) oli amerikkalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä. joka näytteli erityisesti sivurooleja. Ensimmäisessä elokuvassa Top Hat, hän näytteli managerin vaimoa. Broderick oli naimisissa kuolemaansa asti näyttelijä Lester J. Crawfordin kanssa. == Filmografia == * Silkkihattu Top Hat (Top Hat, 1935) * The Road to Reno, (1938) * Hänen ranskalainen morsiamensa (The Rage of Paris, 1938) * Iskusävelmiä etsimässä (Naughty But Nice, 1939) * Kapteeni Peloton (Stand Up and Fight, 1939) * The Captain Is a Lady (1940) Nancy Crocker * Father Takes a Wife (1941) Julie täti * Nice Girl? (1941) Cora Foster * Virginian auringon alla (Virginia , 1941) Theo Clairmont * Sotapesä tähdille (Stage Door Canteen (1943) * Three Is a Family (1944) Irma Dalrymple * Viidakkomies kaupungissa (Her Primitive Man, 1944) Mrs. Winthrop * Chip Off the Old Block (1944) Glory Marlow, Sr. * Sinun tähtesi (Because of Him, 1945) Nora Bartlett * Love, Honor and Goodbye (1945) Mary Riley Lähde: Viitattu 20.5.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Montenegro talviolympialaisissa 2018

Montenegro osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kolme urheilijaa, joista kaksi kilpaili alppihiihdossa ja yksi maastohiihdossa. Urheilijoista miehiä oli yksi ja naisia kaksi. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi alppihiihtäjä Jelena Vujičić ja päättäjäisissä alppihiihtäjä Eldar Salihovic. == Urheilijat lajeittain == Laji Miehiä Naisia Urheilijoita yht. Alppihiihto 1 1 2 Maastohiihto 0 1 1 == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Alte Weser

Alte Weser on saksalainen kasuunimajakka Weserjoen suiston ulkopuolella. Majakka sytytettiin vuonna 1964. ja se korvasi kahdeksan vuosikymmentä palvelleen vanhan Roter Sand -majakan. Alte Weser oli aluksi miehitetty, kuten edeltäjänsä, mutta se muutettiin vuonna 1972 täysautomaattiseksi. == Lähteet == * Seppo Laurell: Suomen majakat, Helsinki: Nemo ISBN 978-952-5180-21-3 == Aiheesta muualla == Luokka:Saksan majakat Luokka:Pohjanmeri
Eestiläis-suomalainen sanakirja

Eestiläis-suomalainen sanakirja – Eesti-soome sõnaraamat on professori Lauri Kettusen laatima virolais-suomalainen sanakirja. Se ilmestyi vuonna 1958 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kustantamana. Kettunen edusti kantaa, jonka mukaan kielen nimi on eesti, ja hän taisteli sen puolesta loppuun asti. Sanakirjan nimeenkin hän halusi eestin. Kettusen alkusanojen jälkeen julkaisijan sihteeri Toivo Vuorela lisäsi kustantajan näkemyksen: Kettunen kertoo alkusanoissaan kirjan taustasta, joka ulottuu 1900-luvun alkupuolelle. Hän julkaisi vuonna 1917 Virolais-suomalaisen sanakirjan (Otava) ja ryhtyi sen jälkeen kokoamaan täydentävää aineistoa ja valmistelemaan uutta laitosta. Vielä kirjan esipuheeseen hän kirjaa sanat: Otava ei sitten ollut halukas työtä julkaisemaan, mutta SKS otti sen kustannettavakseen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * R. E. Nirvi, "Kettunen, Lauri: Eestiläis-suomalainen sanakirja" (kirja-arvio) Virittäjä 1/1960 * Ville Eloranta: Etelänaapurin suomenkielisestä nimestä väiteltiin jo 1900-luvun alku­puolella – Eestiä kannattanut professori suuttui ja aloitti yhden miehen sodan Viro-nimeä vastaan, Hs.fi 24.2.2018 Luokka:Sanakirjat Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 1958 kirjat Luokka:Viron kieli
Libanon talviolympialaisissa 2018

Libanon osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kolme urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa maan lippua kantoi maastohiihtäjä Samer Tawk. == Joukkue == === Alppihiihto === Libanon sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle. ;Miehet * Allen Behlok ;Naiset * Natacha Mohbat === Maastohiihto === Libanon sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle. ;Miehet * Samer Tawk == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Makedonia talviolympialaisissa 2018

Pohjois-Makedonia osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018 nimellä Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia. Maata edusti kolme urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa maan lippua kantoi maastohiihtäjä Stavre Jada. == Joukkue == === Alppihiihto === Makedonia sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle. ;Miehet * Antonio Ristevski === Maastohiihto === Makedonia sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle. ;Miehet * Stavre Jada ;Naiset * Viktorija Todorovska == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Bosnia ja Hertsegovina talviolympialaisissa 2018

Bosnia ja Hertsegovina osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti neljä urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa sekä päättäjäisissä maan lippua kantoi alppihiihtäjä Elvedina Muzaferija. == Joukkue == === Alppihiihto === Bosnia ja Hertsegovina sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle. ;Miehet * Emir Lokmić ;Naiset * Elvedina Muzaferija === Maastohiihto === Bosnia ja Hertsegovina sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle. ;Miehet * Mladen Plakalović ;Naiset * Tanja Karišik-Košarac == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Galveston (Texas)

Galveston on kaupunki Galvestonin piirikunnassa, Texasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 47 743. Kaupungin pormestarina on toiminut vuodesta 2014 lähtien James D. Yarbrough. ==Kuvia kaupungista== Tiedosto:Galveston College Regent Hall.jpg|Galveston College Tiedosto:American National Insurance Company Building -- Galveston.jpg|One Moody Plaza Tiedosto:GalvezHotelGalveston.jpg|Hotelli Galvez Tiedosto:GalvestonCityHall.JPG|Galvestonin kaupungintalo Tiedosto:Rosenberg Library2008.jpg|Rosenburgin kirjasto ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Texasin kaupungit
Georgia talviolympialaisissa 2018

Georgia osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti neljä urheilijaa, jotka kilpailivat kolmessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa maan lippua kantoi taitoluistelija Moris Kvitelašvili ja päättäjäisissä alppihiihtäjä Iason Abramašvili. == Joukkue == === Alppihiihto === Georgia sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle. ;Miehet * Iason Abramašvili ;Naiset * Nino Tsiklauri === Ohjaskelkkailu === Georgia sai paikan miesten ohjaskelkkailuun ranking-sijoitusten perusteella. ;Miehet * Giorgi Sogoiani === Taitoluistelu === Georgia sai maapaikan miesten yksinluisteluun MM-kilpailujen 2017 sijoitusten perusteella. ;Miehet * Moris Kvitelašvili == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Klotsolinaatti

Klotsolinaatti (C13H11NCl2O5) on dikarboksamideihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on aikaisemmin käytetty maataloudessa fungisidina. Euroopan unionin alueella aineen käyttö on kiellettyä. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa klotsolinaatti on vaaleaa kiteistä ainetta. Se on käytännössä katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin. Klotsolinaatin fungisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se vaikuttaa mitokondrioiden solukalvojen lipidien hapettumiseen. Aine tehoaa useisiin sienipatogeeneihin. ==Valmistus ja käyttö== Klotsolinaattia valmistetaan 3,5-dikloorifenyyli-isosyanaatin ja dietyylihydroksimetyylimalonaatin välisellä reaktiolla. Ainetta on käytetty fungisidina muun muassa kasvis-, hedelmä- ja marjaviljelmillä ja koristekasviviljelmillä. Euroopan komissio päätti vetää klotsolinaattia sisältävät valmisteet markkinoilta vuonna 2000. ==Lähteet== Luokka:Sienentorjuntamyrkyt
Toyota Tacoma

Toyota Tacoma on Toyota Motor Corporationin valmistama lava-auto. Autoa valmistetaan nykyään San Antoniossa, Texasissa. Vuoteen 2010 asti sitä valmistettiin Fremontissa, Kaliforniassa. == Sukupolvet == 01-04 Toyota Tacoma.jpg|Ensimmäinen sukupolvi (1995–2004) 2011 Toyota Tacoma Double Cab -- NHTSA.jpg|Toinen sukupolvi (2004–2015) Toyota Tacoma IMG 0916.jpg|Kolmas sukupolvi (2015–) == Aiheesta muualla == Tacoma Luokka:Lava-autot Luokka:1990-luvun autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot Luokka:2010-luvun autot Luokka:2020-luvun autot
Valotunnus (merenkulku)

Valotunnus merenkulussa on tapa näyttää merenkulun turvalaitteiden valoja niiden erottamiseksi toisistaan. Kun majakat alkoivat yleistyä jo varhain huomattiin että niiden oli erotuttava toisistaan pimeälläkin. Pulma oli kauan ratkaisematon kunnes avotulimajakoiden sijaan kehitettiin lyhdyillä varustetut; niihin asennettiin mitä erilaisimpia koneistoja ja verhoja muotoilemaan valoja halutun laisiksi. Gustaf Dalénin käänteentekevät keksinnöt ratkaisivat pulman lopullisesti; asetyleenivalo oli jo lähtökohtaisesti suunniteltu eri mahdollisuuksille näyttää valoa. Majakoissa ja valaistuissa merimerkeissä on monta eri mahdollisuutta: kiintovalo, katkovalo, tasarytmivalo, vilkku, pikavilkku, nopea pikavilkku ja morsevalo. Linjaloistoissa käytetään usein erivärisiä valoja, varsinkin jos kaksi sellaista on niin lähekkäin että on sekaantumisen vaara. Sektoriloistot näyttävät väylän oikean suunnan valkoisella valolla; jos loistoa kohti ajettaessa valo muuttuu punaiseksi, alus on väylästä vasemmalla ja jos vihreäksi niin oikealla; päinvastaiseen suuntaan ajettaessa värit ovat toisin päin; nämä valosektorit on merkitty karttaan josta myös näkee mikä on väylän nimelliskulkusuunta: mereltä satamaa tai latvavesiä kohti, Suomenlahdella lännestä itään ja Pohjanlahdella etelästä pohjoiseen. Näin eri turvalaitteet voidaan tunnistaa valonsa perusteella. Majakoista pidetään erityistä tasaisin välein päivitettävää ajantasaista Loistoluetteloa johon on merkitty tarkasti kunkin turvalaitteen sijainti, mahdollinen kansainvälinen numero, nimi, valon korkeus merenpinnasta, ulkoasu sekä valotunnus; aiemmin oli myös piirroskuva kustakin majakasta sekä tiedot radiomajakoista tai sumumerkinantoasemasta ennen viimemainittujen poistamista. Myös viitoissa käytetään valotunnusta: pohjoisviitassa tunnus on nopea pikavilkku, itäviitassa kolme väläystä jaksossa, eteläviitassa kuusi nopeaa väläystä ja yksi pitempi sekä länsiviitassa yhdeksän; tämä viittaa muistisääntönä kellotauluun. Lateraaliviitoissa on niiden väriä vastaavat punainen ja vihreä vilkku. == Lähteet == * Kaj.Erik Löfgren: Veneilijän merenkulkuoppi I - Saaristonavigointi; Suomen Navigaatioliitto 2005 LUokka:Majakat Luokka:Merimerkit
Misséni

Misséni on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kadiolon piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 50 kilometriä Kadiolosta lounaaseen. Kunnassa on 47 700 ja keskuskylässä 3 100 asukasta (vuonna 2009). Missénin kunta rajoittuu pohjoisessa Kadiolon piirin Fouroun, Dioumaténén ja Kadiolon kuntiin ja muissa ilmansuunnissa Norsunluurannikkoon. Maisemaa leimaavat tasangot, kukkulat ja kalliot. Länsirajalla virtaa Banin alkujoki Bagoé. Seutu kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymävyöhykkeeseen. Kasvillisuus on heinä- ja metsäsavannia. Kuntaan kuuluu 19 kylää. Niistä suurin on 26 800 asukkaan Massiogo. Asukkaat ovat senufoja, miniankoja, fulbeja ja bambaroita. Yleisimmät kielet ovat senufo ja bambara. Uskontoja ovat animismi, islam ja kristinusko. Liikenneyhteydet ovat heikot varsinkin sadekautena. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, keräily, käsityöammatit, kaupankäynti ja kullankaivuu. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi ja riisi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siipikarja ja siat. Vuonna 2005 löydetty Massiogon kultaesiintymä on houkutellut kuntaan tuhansia kaivajia Malista ja Norsunluurannikolta. Kultaryntäys on aiheuttanut paljon erilaisia ongelmia. ==Lähteet== Luokka:Kadiolon piiri Luokka:Malin kunnat
John Lagerbohm

John Lagerbohm (s. 1968) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija.Syntymävuosi Fennicasta. == Teoksia == * Me olimme nuoria sotilaita : tuntemattomat sotakuvat kertovat ; johdanto Gustav Hägglund ; tekstit John Lagerbohm, Matti Simula. Otava 2009 * Me puolustimme elämää : naiskohtaloita sotakuvien takaa ; kirj. John Lagerbohm, Jenni Kirves, Olli Kleemola. Otava 2010 * Mannerheim : sankari ajalta jota ei enää ole. WSOY 2014 * Ilmiö nimeltä EKE ; julkaisuryhmä Riitta Ekengren ym. EKE-Yhtiöt, Espoo 2015 == Toimitustöitä == * Sata sotakohtaloa. Otava 2011 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nimbougou

Nimbougou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kadiolon piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Burkina Fason rajaa 65 kilometriä Kadiolosta maanteitse koilliseen. Kunnassa on 8 400 ja keskuskylässä 3 600 asukasta (vuonna 2009). Nimbougoun kunta rajoittuu lännessä Kadiolon piirin Loulounin ja pohjoisessa Sikasson piirin Kaboïlan kuntiin sekä idässä Burkina Fasoon. Seutu on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Seutu kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymävyöhykkeeseen. Kasvillisuus on puita kasvavaa savannia. Kuntaan kuuluu viisi kylää. Nimbougousta on yhteys Sikassosta Norsunluurannikon rajalle johtavalle RN7-maantielle. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra ja riisi. Myyntiin kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. ==Lähteet== Luokka:Kadiolon piiri Luokka:Malin kunnat
420 (täsmennyssivu)

420 voi tarkoittaa seuraavia: * 420 eaa., ajankohta ennen ajanlaskun alkua * 420, vuosiluku * 420, kannabiskulttuuriin liittyvä vuosipäivä ja kellonaika * 420, kansainvälinen nuorten kilpapurjehdusluokka * 420, luku
Zégoua

Zégoua on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kadiolon piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 15 kilometriä Kadiolosta kaakkoon. Kunnassa on 33 100 ja keskuskylässä 20 500 asukasta (vuonna 2009). Zégouan kunnan pinta-ala on 449 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kadiolon piirin Loulounin ja lännessä Kadiolon kuntiin, etelässä Norsunluurannikkoon ja idässä Burkina Fasoon. Pinnanmuodostusta leimaavat tasangot, laaksot ja ylängöt. Seutu kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymävyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Zégouan kautta kulkee Sikasson ja Norsunluurannikon rajan välinen maantie RN7. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. ==Lähteet== Luokka:Kadiolon piiri Luokka:Malin kunnat
Bougoula

Bougoula on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Kolondiébasta maanteitse etelään. Kunnassa on 6 300 ja keskuskylässä 2 200 asukasta. Bougoulan kunta rajoittuu pohjoisessa, idässä ja lännessä Kolondiéban piirin Farakon ja etelässä Fakolan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Se kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymävyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat bambaroita ja fulbeja. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja kaupankäynti. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kolondiéban piiri Luokka:Malin kunnat
Korkka

Korkka () on entinen inkeriläinen kylä, joka kuului Järvisaaren luterilaiseen seurakuntaan, nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä. Korkka sijaitsee Tusina–Hattula -maantiestä ja Nurmesta pohjoiseen. Korkan perustivat siirtolaiset Suomesta 1800-luvun puolivälissä, Aleksandrovkan eli Markkovan hovilta vuokratuille maille. Järvisaarella näitä siirtolaisia kutsuttiin karjalaisiksi. Kirkonkirjoissa kylä esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1878. Myöhemmin kylään muutti inkeriläisiä lähikylistä. Asukkaat lunastivat kylän omakseen 1900-luvun alussa. 1920-luvun alussa Korkassa oli 19 taloutta. Vuonna 1926 kylässä oli 167 asukasta, niistä 164 inkeriläisiä. Vuonna 1939 Korkassa oli jo 37 taloa, koska sinne oli siirretty viranomaisten käskystä taloja etenkin Ihalaisin kylästä. Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Kärkkänen (kotoisin Juuasta), Miettinen (Nilsiä), Pyysiäinen (Uukuniemi), Ripatti (Mäntyharju), Sinkkonen (Jaakkima), Valtonen (Hiitola), Väänänen (Kiihtelysvaara). Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää.. == Lähteet == Luokka:Inkerin kylät Luokka:Järvisaaren kylät
Ab urbe condita (ajanlasku)

Ab urbe condita, lyhennettynä AUC tai AVC (antiikkinen oikeinkirjoitus: ABVRBECONDITÁ), on latinankielinen lause, joka tarkoittaa: ”kaupungin [Rooman] perustamisesta lähtien”. Perinteisesti perustaminen ajoitetaan vuoteen 753 eaa. Jotkut antiikin Rooman historioitsijat käyttävät ab urbe conditaa tunnistaakseen tiettyjä antiikin Rooman vuosia. Luokka:Kalenterit Luokka:Latinankieliset fraasit
Aalto-Hochhaus

Aalto-Hochhaus on 22-kerroksinen asuintalo Bremenissä, jonka suunnitteli Alvar Aalto. Sen pohjapiirros on poikkeuksellinen, sillä kaikki asunnot levittäytyvät lounaaseen rappukäytävästä, joka on rakennuksen koillisnurkassa. Näin kaikista asunnosta on näkymät kaupungin kirkontorneja tai satamaa kohti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aalto Hochhaus (kuvia) Behance * Great Buildings (pohjapiirrokset) Luokka:Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset Luokka:Bremen Luokka:Saksan asuinrakennukset
Fakola

Fakola on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 80 kilometriä Kolondiébasta etelään. Kunnassa on 28 400 ja keskuskylässä 6 200 asukasta. Fakolan kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Farakon ja Bougoulan ja lännessä Bougounin piirin Sibirilan kuntiin sekä idässä ja etelässä Norsunluurannikkoon. Seudulla on useita pysyviä jokia ja järviä. Se kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymäalueeseen. Kuntaan kuuluu 14 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, soninkeja ja bozoja. Yleisin kieli on bambara. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kolondiéban piiri Luokka:Malin kunnat
Pohjoismaisen Yhdyspankin talo (Karhula)

Pohjoismaisen Yhdyspankin talo on Alvar Aallon suunnittelema liikerakennus Karhunkulmaksi kutsutussa paikassa Karhunkadun varrella, Karhulan keskustassa nykyisen Kotkan kaupungin alueella. Talo on rakennettu 1940-luvun alussa, ja se edustaa puhdasta funktionalismia. Rakennus on osa Karhulan teollisuusympäristö-nimistä valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin Suomessa kuuluvaa aluetta. == Lähteet == Luokka:Kotkan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset Luokka:Liikerakennukset
Riippala

Riippala () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä. Riippala sijaitsi Tusina-Hattula maantien varrella. Kylän perustivat siirtolaiset Suomesta 1800-luvun puolivälissä. Järvisaarella näitä siirtolaisia kutsuttiin karjalaisiksi. Riippalan maat vuokrattiin Hattulan hovilta, ja kylä mainitaan kirkonkirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1876. Riippala oli olemassa vielä vuonna 1905, ja siellä oli noin 15 taloutta. 1910-luvun alussa hovi ei suostunut uusimaan vuokrasopimusta, ja kylän asukkaiden täytyi jättää talonsa ja peltonsa. Alueen läpi rakennettiin Tusinasta Hattulaan johtava rautatieosuus. Riippalassa 1870- ja 1880-luvuilla kirkonkirjojen mukaan asuneita sukuja: Lätti (kotoisin Jaakkimasta), Sinkkonen (Jaakkima), Tiainen (Suomesta). == Lähteet == Luokka:Inkerin kylät Luokka:Järvisaaren kylät
Luettelo Sveitsin järvistä

Sveitsissä on järviä 1 592 kappaletta ottaen huomioon kaikki vähintään 0,5 hehtaarin vakavedet. Järvien pinta-ala on yhteensä 1 422 neliökilometriä. Eniten järviä on Graubündenin (359 kpl) ja Valais’n (278 kpl) kantoneissa. 57 järveä on vähintään neliökilometrin kokoisia. Pinta-alaltaan suurimmat järvet ovat: Nro Järvi Pinta-ala km² Tilavuus km³ Laskujoki 1 Genevenjärvi ¹ 580 90 Rhône 2 Bodenjärvi ¹ 536 49 Rein 3 Neuchâtelinjärvi 215 14 Thielle 4 Maggiorejärvi ¹ 212 37 Ticino 5 Vierwaldstättersee 114 12 Reuss 6 Zürichinjärvi 88 3,9 Limmat 7 Luganojärvi ¹ 49 6,6 Tresa 8 Thuninjärvi 48 6,5 Aare 9 Bieljärvi 39 1,2 Aare 10 Zuginjärvi 38 3,2 Lorze 11 Brienzjärvi 30 5,2 Aare 12 Walensee 24 2,5 Linth 13 Murtensee 23 0,6 Broye 14 Sempachersee 14 0,7 Suhre 15 Sihlsee ² 11 0,1 Sihl Nro Järvi Pinta-ala km² Tilavuus km³ Laskujoki 16 Hallwilersee 10 0,2 Aabach 17 Lac de la Gruyère ² 9,1 0,2 Sarine 18 Lac de Joux ² 8,8 0,1 Orbe 19 Greifensee 8,2 0,2 Glatt 20 Sarnersee 7,4 0,2 Sarner Aa 21 Ägerisee 7,3 0,4 Lorze 22 Baldeggersee 5,2 0,2 Aabach 23 Lago di Livigno ¹ ² 4,6 0,2 Spöl 24 Wägitalersee ² 4,2 0,1 Wägitaler Aa 25 Silsersee 4,1 0,1 Inn 26 Lago di Lei ¹ ² 4,0 0,2 Reno di Lei 27 Lac des Dix ² 4,0 0,4 La Dixence 28 Schiffenensee ² 4,0 0,07 Saane 29 Lac d'Emosson ² 3,2 0,2 Barberine 30 Wohlensee ² 3,2 0,03 Aare ¹ Koko järven tiedot: rajajärvien tiedot koskevat sekä Sveitsin että naapurimaan aluetta. ² tekojärvi == Lähteet == * Sveitsi
Jonas Bergqvist

Pär Jonas Bergqvist (s. 26. syyskuuta 1962 Hässelholm) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea laitahyökkääjä. Bergqvist on pelaajauransa jälkeen toiminut Leksands IF:n toimitusjohtajana. Bergqvistin junioriseura oli Rögle BK, josta hän siirtyi Leksandiin 1979–1980 ja debytoi edustusjoukkueessa kaudella 1981–1982. Bergqvist pelasi Leksandissa kauden 1988–1989 loppuun. NHL-seura Calgary Flames oli varannut Bergqvistin NHL:n varaustilaisuuden 1988 6. kierroksella 126. pelaajana. Bergqvist lähti kaudeksi 1989–1990 Pohjois-Amerikkaan ja pelasi Flamesin joukkueessa 22 NHL- ottelua. Yhden NHL-kauden jälkeen Bergqvist palasi Eurooppaan Saksan DEL- liigaan ERC Mannheimin joukkueeseen. Mannheimista Bergqvist siirtyi takaisin Leksandiin kaudeksi 1991–1992. Bergqvistin viimeinen kausi Leksandissa oli 1997–1998. Bergqvist päätti uransa Itävallan liigassa kauteen 1998–1999. Ruotsin jääkiekkomaajoukkueessa Bergqvist pelasi 272 A-maaottelua. Hän oli voittamassa olympiakultaa Lillehammerissa 1994 ja -pronssia Calgaryssa 1988 sekä 7 MM-mitaliahttps://www.svt.se/sport/artikel/vm-laget-1995 joista kolme oli maailmanmestaruuksia. Bergqvistin peliuran jälkeen Leksand IF on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 18 ja Bergqvist on saanut ruotsalaisen urheilun "Stor Grab" tunnustuksen. ==Lähteet== * http://www.eliteprospects.com/player.php?player=1474 ===Viitteet=== Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Ruotsalaiset olympiavoittajat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Lauri Ruuskanen

Lauri Pietari Ruuskanen (9. tammikuuta 1893 Tampere – 24. maaliskuuta 1974 Tampere) oli suomalainen kauppaneuvos ja vaatetusalan tukkukauppaa ja pukujen valmistusta harjoittaneen tamperelaisen K. P. Ruuskanen Oy:n toimitusjohtaja.Kuka kukin on 1954Lauri Ruuskasen elämäkerta SKS Biografiakeskus Suomen talouselämän vaikuttajatHiismäen Ruuskaset, taulu 465 Ruuskasen vanhemmat olivat tukkukauppias Kaarle Petter (Pietari) Ruuskanen (1848–1909) ja kansakoulunopettaja Tekla Johanna Bange (1858–1897). Ruuskanen pääsi ylioppilaaksi vuonna 1911 ja opiskeli kauppakorkeakoulussa 1911–1912. Lauri Ruuskasen isä Kaarle Petter Ruuskanen oli syntynyt Rantasalmella ja hän muutti Tampereelle vuonna 1873. Hän perusti vuonna 1880 Tampereelle oman kauppaliikkeen ja hankki sille vuonna 1890 tontin uudesta Kyttälän kaupunginosasta. Hän rakennutti tontille vuosina 1892–1901 Ruuskasen talon nimellä tunnetun liike- ja asuinrakennuksen. Vähittäiskauppana ja lyhyttavaraliikkeenä toimintansa aloittanut Ruuskasen liike K. P. Ruuskanen Oy kehittyi ajan oloon yhdeksi Suomen merkittävimmäksi vaatetusalan tukkuliikkeeksi. Lauri Ruuskanen perusti vuonna 1940 yrityksen yhteyteen miesten pukuja valmistaneen pukutehtaan. Lauri Ruuskanen oli K. P. Ruuskanen Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1916, yhtiön johtokunnan jäsenenä vuodesta 1914 ja johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1916. Ruuskanen oli Suomen tukkukauppiaiden liiton kangas- ja lyhyttavara-jaoston johtokunnan, Vaatetusteollisuuden 1iiton johtokunnan ja Tukkukauppojen oy:n hallintoneuvoston jäsenenä. Hän oli Tampereen kauppaseuran johtokunnan jäsen 1932–1951 ja puheenjohtaja 1949–1951. Lauri Ruuskanen sai kauppaneuvoksen arvon 1948. Lauri Ruuskanen oli naimisissa laulajatar Vappu Saliba Rosvallin (1897–1988) kanssa. Heidän poikansa Lauri-Juhani Ruuskanen (1932–1970) toimi ohjaajana Kansallisoopperassa ja esiintyi sivuosissa elokuvissa.EloNet : Lauri-Juhani Ruuskanen == Lähteet == Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Oar (täsmennyssivu)

Oar tai OAR voi tarkoittaa seuraavia: * Oar, Skip Spencen albumi vuodelta 1969 * OAR (Olympic Athlete from Russia), Venäjän joukkueen jäsen Etelä-Korean talviolympialaisissa vuonna 2018
Kitapurjeen jännittäjälihas

Kitapurjeen jännittäjälihas () on leveä, ohut ja nauhamainen lihas ihmisen päässä, joka jännittää pehmeää suulakea eli kitapurjetta. Yhdessä lähellä olevan levator veli palatini -lihaksen kanssa kitapurjeen jännittäjälihas tekee pehmeästä suulaesta kireän horisontaalisen levyn, joka erottaa nenänielun suunielusta. Lihaksesta lähtee myös säikeitä korvatorveen, joiden tehtävänä on avata korvatorvea vetämällä sen seinämää. Kitapurjeen jännittäjälihas lähtee kitaluun mediaalisen pterygoidlisäkkeen () pienestä kuopasta () ja kiertää pterygoid hamuluksen ympäri ennen kiinnittymistään kitapurjeen aponeuroosiin (). Lihasta hermottaa alaleukahermosta lähtevä haara, toisin kuin kaikkia muita suulaen lihaksia jotka saavat hermotuksen vagushermon kautta. == Lähteet == Luokka:Pään ja niskan lihakset
Partakoski

Partakoski on kyläkunta Savitaipaleen kunnassa Etelä-Karjalassa. Partakoski sijaitsee noin 10 kilometriä Savitaipaleen kirkonkylästä pohjoiseen ja noin kilometrin päässä etelässä on Kärnäkosken linnoitus. Seututie 409 kulkee etelästä Savitaipaleen kirkonkylästä Partakosken kautta luoteeseen Suomenniemen kirkonkylään. Tie kulkee Kuolimosta Saimaaseen laskevan Partakosken yli, josta myös kylä on saanut nimensä. Partakoskella toimii Partarannan huvivenesatama, jossa on ollut ravintola, kauppa ja tilaussauna. Partarannan päärakennus tuhoutui tulipalossa 19. huhtikuuta 2024. Partakoskella on aiemmin toiminut Partakosken kansakoulu. ==Lähteet== * Partaranta ==Aiheesta muualla== * Partakosken kylät * Savitaipaleen kylät: Partakoski * Museovirasto: Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY: Partakosken, Kärnäkosken ja Järvitaipaleen linnakkeet * Imatralainen 30.7.2015: Partakoski on Vuoden kylä: Katsasta ainakin nämä nähtävyydet Luokka:Savitaipaleen kylät Luokka:Suomen venesatamat Luokka:Vuoden eteläkarjalaiset kylät
Ääntenlaskenta

Ääntenlaskenta eli äänien laskeminen tai vaalien tuloslaskenta on äänestyksen jälkeen suoritettava toimenpide, jonka tarkoituksena on selvittää vaalitulos toteamalla vaihtoehtojen saamat äänimäärät. Ääntenlaskennassa selvitetään äänestyksessä yhden tai kaikkien osanottajien äänimäärä, minkä jälkeen vaalitapa määrittää, kuka tai ketkä voittavat tai tulevat valituiksi. == Erilaisia ääntenlaskentatapoja == Kättennostoäänestyksessä ääntenlaskijat laskevat äänet itsenäisesti ja ilmoittavat tämän jälkeen tuloksen puheenjohtajalle. Lippuäänestyksessä ääntenlaskijat kokoavat äänestysliput, luovuttavat ne puheenjohtajalle lajiteltuina ja ilmoittavat äänimäärät. Puheenjohtaja, sihteeri ja ääntenlaskijat tarkistavat liput ja äänestyksen tuloksen. == Ääntenlaskenta Suomessa == Suomen eduskunta-, presidentin-, kunta- ja europarlamenttivaaleissa sovelletaan vaalilakia, jonka mukaan ääntenlaskenta alkaa välittömästi äänestyksen päätyttyä. Ensimmäiseksi lasketaan sekä äänestyslippujen että luetteloon merkittyjen äänestäneiden lukumäärä. Lautakunta lajittelee eri pinoihin kullekin ehdokkaalle annetut hyväksyttävät äänet, ja hylättävät äänet omaksi pinokseen. Jos ääniä on annettu vähemmän kuin 50, lasketaan ennakkoäänet ja vaalipäivän äänet yhdessä, tai jos tämäkään ei riitä, useiden alueiden äänet lasketaan yhdessä. Tämä tehdään vaalisalaisuuden turvaamiseksi. Ennakkoääniä aletaan laskea jo ennen äänestyksen päättymistä, mutta niistä ei saa antaa mitään tietoja ennen äänestyspaikkojen sulkeutumista. Lippuäänestyksessä äänestysliput voidaan epäselvissä tapauksissa laskea uudelleen, sähköinen äänestys ei välttämättä tätä tue. Esimerkki äänenlaskennan tuloksesta: * Pekka 2 ääntä * Maija 1 ääntä * Kirsi 4 ääntä * Liisa 6 ääntä Yllä on esimerkki äänestyksen tuloksesta. Esimerkkiäänestyksen tuloksen voitti Liisa kuudella äänellä. Äänenlaskentaa hyödynnetään mm. vaaleissa tai gaaloissa. == Lähteet == Luokka:Vaalit
K. P. Ruuskanen

Kaarle Pietari (Petter) Ruuskanen (10. syyskuuta 1848 Tuusmäki, Rantasalmi – 10. elokuuta 1909 Tampere) oli suomalainen tukkukauppias ja vaatetusalan tukkukauppaa ja pukujen valmistusta harjoittaneen tamperelaisen K. P. Ruuskanen Oy:n perustaja. Hiismäen Ruuskaset, taulu 464 Ruuskasen vanhemmat olivat rusthollari ja kuudennusmies Kalle Petter Kallenpoika Ruuskanen (1816–1873) ja Leena Kaisa Antintytär Kämäräinen (1820–1904). Hän sai muutaman kuukauden ajan kirjoituksen ja laskutaidon alkeisopetusta Rantasalmen kirkonkylässä toimineessa Cajanderin yksityiskoulussa. Ruuskanen muutti Tampereelle 1873 ja toimi sitten seitsemän vuoden ajan Reposaaren sahayhtiön asiamiehenä. Vuonna 1880 hän perusti Tampereelle oman lyhyttavaraliikkeen joka toimi muun muassa Selinin talossa nykyisen Tampereen Keskustorin varrella. Vuonna 1890 Ruuskanen osti tontin uudesta Kyttälän kaupunginosasta ja rakennutti tontille vuosina 1892–1901 kolmessa vaiheessa Ruuskasen talon nimellä tunnetun kolmikerroksisen liike- ja asuintalon. Uusrenessanssityylisen talon suunnitteli arkkitehti Lambert Pettersson Ruuskasen häämatkallaan Venetsiassa Italiassa eräästä renessanssipalatsista ottaman valokuvan perusteella. Vähittäiskauppana ja lyhyttavaraliikkeenä toimintansa aloittanut Ruuskasen liike K. P. Ruuskanen Oy kehittyi ajan oloon yhdeksi Suomen merkittävimmäksi vaatetusalan tukkuliikkeeksi. Ruuskanen oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston ja rahatoimikamarin jäsenenä. Kaarle Petter Ruuskanen oli naimisissa vuodesta 1890 kansakoulunopettaja Tekla Johanna Bangen (1858–1897) kanssa. Heidän poikansa kauppaneuvos Lauri Ruuskanen toimi isänsä jälkeen K. P. Ruuskanen Oy:n toimitusjohtajana.Kuka kukin on 1954 : Lauri Ruuskanen == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1848 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Viro talviolympialaisissa 2018

Viro osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 22 urheilijaa, jotka kilpailivat kuudessa urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 17 ja naisia viisi. Avajaisissa sekä päättäjäisissä joukkueen lippua kantoi pikaluistelija Saskia Alusalu. == Urheilijat lajeittain == Laji Miehiä Naisia Urheilijoita yht. Alppihiihto 1 1 2 Ampumahiihto 5 1 6 Maastohiihto 5 2 7 Mäkihyppy 3 0 3 Pikaluistelu 1 1 2 Yhdistetty 2 0 2 == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Turkki talviolympialaisissa 2018

Turkki osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kahdeksan urheilijaa, jotka kilpailivat neljässä urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli viisi ja naisia kolme. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi mäkihyppääjä Faith Aroa Ipioglu ja päättäjäisissä maastohiihtäjä Hamza Dursun. == Urheilijat lajeittain == Laji Miehiä Naisia Urheilijoita yht. Alppihiihto 1 1 2 Maastohiihto 2 1 3 Mäkihyppy 1 0 1 Taitoluistelu 1 1 2 == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Chevrolet Lumina

Chevrolet Lumina on General Motorsin Chevrolet-divisioonan valmistama henkilöauto. Auton valmistus aloitettiin 1989 ja se lopetettiin 2001. == Sukupolvet == Tiedosto:1991-1994 Chevrolet Lumina sedan -- 04-10-2011.jpg|Ensimmäinen sukupolvi Tiedosto:98Lumina.JPG|Toinen sukupolvi Tiedosto:2000-2001 Chevrolet Lumina SS 01.jpg|Kolmas sukupolvi == Aiheesta muualla == Lumina Luokka:E-segmentin autot Luokka:Mid-size-luokan autot Luokka:1980-luvun autot Luokka:1990-luvun autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot
Staarostina

Staarostina () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä. Staarostina sijaitsi Staarostinanjärvestä luoteeseen. Suomalaiset asettuivat kylään 1600-luvulla, mutta se sai uudet asukkaat 1700-luvulla. Kylä ilmestyy venäläisille kartoille vuonna 1770. Vuonna 1838 Staarostinassa asui 86 ihmistä (45 miestä, 41 naista), vuonna 1862 taloja oli 17 ja asukkaita 120 (miehiä 59, naisia 61). Vuonna 1926 kylässä oli 62 taloa ja 315 asukasta, joista 311 inkeriläisiä.. Kylän sanotaan olleen keskivarakas. Mujan kylän läheisyyden takia kylissä oli yhteinen suomenkielinen koulu (rakennettiin vuonna 1896 Myllymäellä kylien välille), kirjasto (avattiin vuonna 1908 koulussa) ja osuuskauppa (perustettiin v. 1913). Kylässä toimi laulukuoro, joka esiintyi myös kanteleiden säestyksellä. Staarostinan suvuista vanhin lienee ollut Adel, joka mainitaan vielä 1690-luvulla Ruotsin henkikirjoissa (Matz Adell). Muiden isäntien sukunimet 1900-luvun alussa: Huittari, Mustonen, Rampanen, Siippalainen, Vainonen. Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää.. Entinen kylän alue osittain kuuluu nyt Mujaan. == Lähteet == Luokka:Inkerin kylät Luokka:Järvisaaren kylät
Kanada talviolympialaisissa 2018

Kanada osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 226 urheilijaa, jotka kilpailivat 14 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 123 ja naisia 103. Jääkiekkoilijoita oli 48, freestylehiihtäjiä 30, lumilautailijoita 21 ja pikaluistelijoita 19. Avajaisissa joukkueen lippua kantoivat taitoluistelijat Tessa Virtue ja Scott Moir. Päättäjäisissä lipunkantajana toimi kaukalopikaluistelija Kim Boultin. == Urheilijat ja mitalit lajeittain == Laji Miehiä Naisia Urheilijoita yht. Kultaa Hopeaa Pronssia Mitaleja yht. Alppihiihto 9 5 14 0 0 0 0 Ampumahiihto 5 5 10 0 0 0 0 Curling 6 6 12 1 0 0 1 Freestylehiihto 16 14 30 4 2 1 7 Jääkiekko 25 23 48 0 1 1 2 Kaukalopikaluistelu 5 5 10 1 1 3 5 Lumilautailu 11 10 21 1 2 1 4 Maastohiihto 7 4 11 0 0 0 0 Mäkihyppy 1 1 2 0 0 0 0 Ohjaskelkkailu 5 3 8 0 1 1 2 Pikaluistelu 10 9 19 1 1 0 2 Rattikelkkailu 12 6 18 1 0 1 2 Skeleton 3 3 6 0 0 0 0 Taitoluistelu 8 9 17 2 0 2 4 ==Jääkiekko== ===Miesten turnaus=== ;Alkusarja ;Puolivälierä ;Välierä ;Pronssiottelu ===Naisten turnaus=== ;Alkusarja ;Välierä ;Loppuottelu == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Kreikka talviolympialaisissa 2018

Kreikka osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti neljä urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa maan lippua kantoi alppihiihtäjä Sofía Rálli ja päättäjäisissä alppihiihtäjä Ioannis Antoniou. == Joukkue == === Alppihiihto === Kreikka sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle. ;Miehet * Ioannis Antoniou ;Naiset * Sofía Rálli === Maastohiihto === Kreikka sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle. ;Miehet * Apostolos Angelis ;Naiset * Maria Ntanou == Lähteet == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Krementšukin tekojärvi

Krementšukin tekojärvi () on Ukrainan keskiosissa sijaitseva, pinta-alaltaan Euroopan seitsemänneksi suurin tekojärvi ja 11. suurin makeanveden allas. Se muodostaa osan Dneprin pääuomaa ja sijaitsee noin 140–250 kilometriä pääkaupunki Kiovasta kaakkoon. Tekojärvi sijaitsee Tšerkasyn, Pultavan ja Kirovohradin alueilla. Tekojärvi syntyi Krementšukin vesivoimalapadon rakentamisen seurauksena Dnepriin vuosina 1959–1961. Tekojärven pituus on 149–185 kilometriä ja leveys enimmillään 28 kilometriä (keskimäärin 13,2 km). Pinta-ala on 2 552 neliökilometriä eli runsas kaksi kertaa Päijänteen ala, ja vesitilavuus 13,5 kuutiokilometriä, joka on hieman Päijänteen tilavuutta enemmän. Tekojärveä käytetään muun muassa kasteluun, tulvien ehkäisyyn, kalastukseen ja vesitienä. Tärkeimmät satamakaupungit ovat Tšerkasy ja Svitlovodsk. ==Kuvia== Kuva:Kremenchuk Reservoir.jpg|Kesäistä rantanäkymää. Kuva:Г. Пивиха 02.jpg|Talvella. Kuva:Birds Islands Preserve.JPG|Näkymä lintujensuojelualueelle (saari). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Dneprin vesistö Luokka:Ukrainan tekojärvet Luokka:Tšerkasyn alue Luokka:Pultavan alue Luokka:Kirovohradin alue
Chevrolet Venture

Chevrolet Venture on tila-auto, jota yhdysvaltalainen Chevrolet valmisti vuosina 1997–2005. Autoa koottiin pääosin Doravillessä, Yhdysvaltojen Georgian osavaltiossa. Chevrolet Uplander korvasi Venturen vuonna 2005. Venture Luokka:M-segmentin autot Luokka:1990-luvun autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot
Yhdysvallat talviolympialaisissa 2018

Yhdysvallat osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 242 urheilijaa, jotka kilpailivat 15 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 134 ja naisia 108. Jääkiekkoilijoita oli 48, freestylehiihtäjiä 29, lumilautailijoita 25 ja alppihiihtäjiä 23. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi ohjaskelkkailija Erin Hamlin ja päättäjäisissä maastohiihtäjä Jessica Diggins. == Urheilijat ja mitalit lajeittain == Laji Miehiä Naisia Urheilijoita yht. Kultaa Hopeaa Pronssia Mitaleja yht. Alppihiihto 12 11 23 1 1 1 3 Ampumahiihto 5 5 10 0 0 0 0 Curling 5 5 10 1 0 0 1 Freestylehiihto 15 14 29 1 2 1 4 Jääkiekko 25 23 48 1 0 0 1 Kaukalopikaluistelu 5 3 8 0 1 0 1 Lumilautailu 14 11 25 4 2 1 7 Maastohiihto 9 11 20 1 0 0 1 Mäkihyppy 4 3 7 0 0 0 0 Ohjaskelkkailu 7 3 10 0 1 0 1 Pikaluistelu 7 6 13 0 0 1 1 Rattikelkkailu 12 4 16 0 1 0 1 Skeleton 2 2 4 0 0 0 0 Taitoluistelu 7 7 14 0 0 2 2 Yhdistetty 5 0 5 0 0 0 0 ==Jääkiekko== ===Miesten turnaus=== ;Alkusarja ;Pudotuspelien karsintakierros ;Puolivälierä ===Naisten turnaus=== ;Alkusarja ;Välierä ;Loppuottelu == Lähteet == == Aiheesta muualla == Talviolympialaisissa 2018 Luokka:Valtiot talviolympialaisissa 2018
Paamiut

Paamiut, aiemmin Frederikshåb, on asutuskeskus lounais-Grönlannissa Sermersooqin kunnassa. == Maantiede == Paamiut sijaitsee Labradorinmeren rannikolla, pienen Kuannersooqin suiston eteläpäässä. == Väestö == Paamiutissa oli 1 515 asukasta vuonna 2013, ja se on Grönlannin kahdeksanneksi suurin kaupunki. Paamiut on menettänyt väestöä lähes joka vuosi viimeisen kahden vuosikymmenen aikana: yli 31 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna, lähes 20 prosenttia verrattuna vuoteen 2000, ja yli 16 prosenttia verrattuna vuoteen 2005. == Aiheesta muualla == Luokka:Grönlannin kaupungit Luokka:Sermersooq
Christer Lindgren

Christer Lindgren (28. elokuuta 1945 Helsinki – 27. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka tunnetaan lukuisista ruokakirjoistaan. Varsinaisen työuransa hän teki mainostoimistoissa, mutta Lindgren työskenteli 1960-luvulla myös Teinilehden toimitussihteerinä. Lisäksi hän kirjoitti muun muassa Ylioppilaslehteen, Ydin-lehteen ja Rytmiin sekä suomensi muun muassa Carl-Gustaf Liliuksen ja Anni Blomqvistin tuotantoa. Lindgrenin ja Marko Koskisen teos Passione : intohimona italialainen keittiö valittiin vuoden 2008 keittokirjaksi. Vuonna 2004 Suomen Keittiömestarit ry valitsi hänet vuoden ruokatoimittajaksi. Christer Lindgrenin poika on muusikko ja kansalaisaktivisti Tommy Lindgren. == Teokset == * * * * * * * * * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Järvenkylä (Järvisaari)

Järvenkylä (joskus muodossa Järvi) () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä. Kylä sijaitsi Pentikäisenjärven pohjoispuolella, Hattula–Tusinan -maantien eteläpuolella. Se lienee sama kuin 1600-luvulla mainittu Oseran kylä (ven. ozero, ”järvi”). Kylän myöhempi venäläinen nimi Pendikovo saattaisi olla peräisin Oserassa asuneelta Pentikäisen suvulta. Suuren Pohjan sodan jälkeen monet kylän asukkaat pakenivat muualle, niiden joukossa mainitaan Sihvo Pentikäistä, joka kuoli vuonna 1733 Kuopion Murtolahdessa. Uudet suomalaiset asukkaat saapuivat kylään 1700-luvulla. Järvenkylä ilmestyy venäläisille kartoille ensi kerran vuonna 1770. Perimätiedon mukaan Särki-suku tuli kylään Kanttilasta, josta Nikolai I:n aikana olisi tullut mies hovinherran kirvesmieheksi kylään välttääkseen 25-vuotisen sotapalveluksen. Järvenkylässä suomalaiset muodostivat enemmistön, mutta siellä asui myös venäläisiä, jotka kuuluivat Hattulan ortodoksiseen seurakuntaan. Vuonna 1838 kylässä asui 49 ihmistä (21 miestä, 28 naista), vuonna 1856 siellä oli seitsemän taloa ja 16 sielua (miestä), vuonna 1862 taloja oli 11 ja asukkaita 39 (miehiä 15, naisia 24). 1900-luvun alusta kylässä toimi kansankoulu, mutta opetus oli vain venäjän kielellä. Kuitenkin perimätiedon mukaan Järvenkylän venäläiset ja suomalaiset osasivat niin hyvin toistensa kieliä, että kylään saapuneen vieraan oli mahdotonta sanoa, oliko kylän asukas venäläinen vai suomalainen. Vuonna 1926 kylässä oli 46 taloa ja 129 asukasta, joista 77 inkeriläistä. Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Kekkonen, Kvist (peräisin Artjärvestä), Miettinen (Jaakkimasta), Särki, Virkki, Tiainen (Suomesta). Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää. Kylän paikalla on nyt metsästysmaja. == Lähteet == Luokka:Inkerin kylät Luokka:Järvisaaren kylät
My Lucky Day

My Lucky Day on moldovalaisyhtyeen DoReDosin esittämä kappale, jolla he edustivat Moldovaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa, Lissabonissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 209 pistettä ja saavutti sijan 10. == Lähteet == Luokka:Moldovan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2018 euroviisuedustuskappaleet
DoReDoS

DoReDoS on moldovalainen trio kotoisin Rîbnițasta. Sen muodostavat Marina Djundiet, Eugeniu Andrianov ja Sergiu Mita. Yhtye edusti Moldovaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”My Lucky Day”. Yhtye yritti aiemmin edustaa Moldovaa vuosina 2015 ja 2016. He voittivat myös New Wave 2017 -kilpailun Moldovalle. ==Diskografia== ===Singlet=== Single Vuosi Albumi "Maricica" 2015 rowspan=3 "FunnyFolk" 2016 "My Lucky Day" 2018 == Lähteet == Luokka:Moldovalaiset yhtyeet Luokka:Moldovan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2018 euroviisuedustajat
Ragnar Pomoell

Kurt Ragnar Pomoell [po'mel] (29. heinäkuuta 1894 Sahalahti – 30. huhtikuuta 1975Kuka kukin 1978, s. 1154 Runeberg.org.) oli suomalainen filologi, lehtori ja professori.Kuka kukin on 1954, s. 659. Runeberg.org. Pomoellin vanhemmat olivat sotakamreeri Julius Albert Pomoell ja Aina Maria Gabriella Wendell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1928 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1933. Pomoell opiskeli Göteborgissa 1913–1914, 1928, 1930 ja 1938. Pomoell toimi Tampereen Osake- Pankin Hämeenlinnan konttorin esimiehenä 1918–1926, suomalaisen normaalilyseon latinankielen ja kreikankielen vt. vanhempana lehtorina 1929–1930 ja Turun suomalaisessa klassillisessa lyseossa vt. lehtorina 1930–1932 sekä vakinaisena lehtorina vuodesta 1932. Hän oli myös Åbo Akademissa latinankielen opettajana 1932–1947, Rooman kirjallisuuden dosenttina 1944 sekä hoiti Kreikan ja Rooman kirjallisuuden professorin virkaa vuodesta 1947 alkaen. == Teoksia == * Textkritiska studier till Columellas femte bok ; Åbo akademin väitöskirja. Åbo akademi, Åbo 1931 * Extemporalia latina teoksessa Turun suomalainen klassillinen lyseo. Kertomus lukuvuodelta 1931-1932. Turku 1932 * Exempla latinitatis christianae atque ecclesiasticae : studiosorum theologiae in usum edenda curaverunt ; kirj. Johannes Sundwall ja Ragnar Pomoell. Sumptibus Ordinis in Academia aboensi theologorum, Åbo 1935 * Filologiska anteckningar till Columellas språk och stil. 1. Acta Academiae Aboensis. Series A, Humaniora 15, 6. Åbo 1946 * Vilhelm Lundström och Finlands svenskar. Riksföreningen för Svenskhetens Bavarande i Utlandet, 1964 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset filologit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet