EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Paavo Aro

Paavo Robert Aro (vuoteen 1906 Arbelius) (16. elokuuta 1899 Pori – 8. maaliskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen metsätieteilijä. ==Henkilöhistoria== Aron vanhemmat olivat työnjohtaja Robert Wilhelm Arbelius ja Tilda Jutila ja puoliso vuodesta 1925 opettaja Aili Viola Raussi. Hän tuli yloppilaaksi Porin lyseosta 1919 ja suoritti metsänhoitotutkinnon 1923 ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnon 1929. Maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi Aro väitteli 1939 aiheesta Tutkimuksia rinnankorkeus- ja katkaisuläpimitan vaikutuksesta käyttöpuun ja hakkuutähteiden määrään. Aro toimi ensin sekä opettajana että metsänarvioimistehtävissä ja sitten Helsingin yliopiston assistenttina, Metsäntutkimuslaitoksen apulaistutkijana, Metsähallituksen tilastokonttorin johtajana ja tutkijana Kansainvälisessä Metsäkeskuksessa. Aro oli Helsingin yliopiston metsäteknologian dosentti vuosina 1937–1966 ja virkaatekevä professori 1945–1948. Aro oli Metsäntutkimuslaitoksen professori vuodesta 1949 vuoteen 1967.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, p. 680. Otava 1967. Aro pani Suomessa alkuun metsätyön ja työvälineiden tieteellisen tutkimuksen. Hän kehitti perinteisiä metsätyövälineitä ja julkaisi tutkimuksia puutavaran mittaamisesta. ==Julkaisuja== * Kiintomittataulukkoja, 1929 * Kantohintapiirroksia, 1930 * Tavallisimpien suomalaistenn pinopuutavarain pinotiheys, 1931 * Tutkimus rinnankorkeus- ja katkaisuläpimitan vaikutuksesta käyttöpuun ja hakkuutähteiden määrään, 1935, väitöskirja * Aikatutkimuksia koivuhalkojen teosta, 1936 * Metsätyökaluopas, 1940, K. J. Branderin ja H. Willmanin kanssa * Eräitä halkosahoilla suoritettujen sahauskokeiden tuloksia, 1942 * Waldsägeuntersuchungen in den nordischen und miteleuropäischen Ländern22, 1949. ==Lähteet== Luokka: Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset metsätieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka: Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Taavi Arola

Taavi Vihtori Arola, vuoteen 1896 Gröndahl (22. maaliskuuta 1881 Turku) oli suomalainen diplomi-insinööri, kauppaneuvos (1926) ja Keskusosuusliike Hankkijan toimitusjohtaja 1919–1947.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 680 ==Henkilöhistoria ja ammattiura== Arola kävi kansakoulun Mietoisissa ja tuli ylioppilaaksi 1900 Turun suomalaisesta lyseosta. Koneinsinööriksi hän valmistui Helsingin Polyteknillisestä opistosta 23-vuotiaana 1904 ja työskenteli sen jälkeen vuoden ajan konetehtaassa Pietarissa. Arolaa pidetään yhtenä Suomen maataloudellisen osuustoiminnan uranuurtajista. Viitattu 15.10.2012 Hän oli tullut Hankkijan palvelukseen jo liikkeen aloittaessa toimintansa vuonna 1905, jolloin hän toimi meijerikone- ja tarvikeosaston johtajana neljän vuoden ajan. Toimittuaan vuodesta 1909 valtion konekonsulenttina, samoin kuin Helsingin yliopiston maanviljelysopin professorin apulaisena, Arola palasi Hankkijaan koneosaston johtajaksi vuonna 1916. Arolan toimitusjohtajakauden on katsottu olleen Hankkijan historian vakavaraisinta aikaa.Martti Häikiö: Satoa ja katoa Hankkijan saralla: Hankkijan ja Noveran historia 1905–1992, s. 34. Helsinki: Kirjayhtymä, 1997. Taavi Arolan vanhemmat olivat muurari Kustaa Gröndahl ja Mathilda Rindell ja puoliso vuodesta 1907 Anna Tihverä. ==Julkaisuja== * Nykyaikaiset maanviljelyskoneet ja työaseet, 1913 * Maatalouskoneet, 1919 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka: Suomalaiset insinöörit Luokka: Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Atle Asanti

Atle Armas Gabriel Asanti (vuoteen 1937 Aschan; 31. toukokuuta 1905 Turku – 3. tammikuuta 1992 HelsinkiOtavan Iso tietosanakirja, osa 1, p. 704. Otava 1967. Facta 2001, osa 22, s. 173.) oli suomalainen diplomaatti ja juristi. Asanti kirjoitti ylioppilaksi vuonna 1925. Hän suoritti vuonna 1931 ylemmän oikeustutkinnon. Asantista tuli varatuomari vuonna 1934, jolloin hän meni myös töihin ulkoasianministeriöön. Asanti työskenteli aluksi Tukholman, Berliinin ja Moskovan lähetystöissä avustajana 1930-luvulla. Sodan aikana Asanti toimi ulkoasianministeriön jaostosihteerinä ja myöhemmin jaostopäällikkönä vuosina 1957–1959 sekä oikeudellisen osaston päällikkönä. Asanti nimitettiin Suomen ensimmäiseksi suurlähettilääksi Yhdistyneisiin arabitasavaltoihin vuosiksi 1959–1962 sekä toimi samalla suurlähettiläänä Beirutissa ja Khartumissa vuosina 1959–1962 ja lähettiläänä Addis Abebassa vuosina 1959–1962.Suomen suurlähetystö, Kairo. Sen jälkeen hän oli suurlähettiläänä Prahassa 1962–1972Facta 2001, osa 1, p. 704. ja Tiranassa 1962–1971. Asanti jäi eläkkeelle vuonna 1972. Hänen veljensä oli professori Paavo Asanti. Asanti oli myös Suomen ulkomaankauppaliiton ja International Law Associationin Suomen osaston hallituksen jäsen. Lähetystöneuvoksen arvon hän sai 1947 ja täysivaltaisen erikoissuurlähettilään arvon 1959. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suurlähettiläät
Hiipivä Haamu

Hiipivä Haamu (HH) on Suomen suurin vuosittain järjestettävä partiokilpailu. Se on kaupunkituntemus- ja salapoliisikilpailu, joka järjestetään Helsingissä aina marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina. Kilpailun järjestää partiolippukunta Ilvesveikot, ja siihen osallistuu vuosittain noin 1000-1500 partiolaista. Kilpailu on tarkoitettu yli 10-vuotiaiden partiolaisten ryhmille, mutta siihen voi osallistua kuka tahansa. Kilpailu on suosittu kaikenikäisten keskuudessa. Kilpailu koostuu ennakkotehtävistä, kisapäivästä sekä lopputehtävistä, jotka täytetään kilpailun maalissa. Tarkoituksena on selvittää, mitä kisapäivän aikana on tapahtunut tutkimalla rastipaikkoja ympäri Helsinkiä sekä haastattelemalla kilpailun henkilöitä. Kilpailuun kuuluu aina opetusteema, kuten Itämeri tai nettiturvallisuus, johon kisaajat tutustuvat tarkemmin päivän aikana. == Historia == Kilpailu vakiintui vuosittaiseksi 1970-luvulla. Ilvesveikot on järjestänyt kilpailua säännöllisesti vuodesta 1974 alkaen. == Aiheesta muualla == *Hiipivän Haamun verkkosivut *Hiipivä Haamu PartioWikissä == Lähteet == Luokka:Partio Suomessa Luokka:Partiotapahtumat
Aschan

Aschan [askaan]Kotus.fi - Uttal av finlandssvenska efternamn on sukunimi joka tarkoittaa seuraavia: ==Henkilöt== *Atle Asanti ent. Aschan (1905–1992), suomalainen diplomaatti *Erik Aschan-Rauthovi (1907–1967), kuvataiteilija *Ossian Aschan (1860–1939), suomalainen kemisti *Patricia Aschan, suomalainen kilpauimari *Petter Adolf (Pekka) Aschan (1818–1896), suomalainen matematiikan lehtori, kirkkoherra ja suomentaja *Theodor Aschan (1823–1899), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies *Valter Aschan (1891–1918), jääkäriluutnantti, pataljoonan komentaja *Wolter Aschan (1861–1927), suomalainen apteekkari, yksi Tamron perustajista ==Yritys== *Aschan Coffee & Deli, suomalainen kahvilaketju ==Lähteet==
Ossian Aschan

Adolf Ossian Aschan [as'ka:n] (16. toukokuuta 1860 Helsinki – 25. helmikuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen kemisti. Hän oli Helsingin yliopiston dosentti 1886–1896, kemian apulainen 1896–1908 ja professori 1908–1927. Vuosina 1907–1908 hän toimi Berliinissä saksalaisen Chemisch Fabrik auf Actien -yhtymän tieteellisen laboratorion johtajana. Hän tutki orgaanisessa kemiassa erityisesti alisyklisiä yhdisteitä ja selvitti niiden rakenteita, reaktioita ja stereokemiallista luonnetta. Hänen aloitteestaan on perustettu Teollisuuden keskuslaboratorio.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, p. 706. Otava 1968. Aschan toimi Turun läänin eteläisen vaalipiirin kansanedustajana 1. maaliskuuta 1910 – 31. tammikuuta 1911 ja edusti RKP:tä. Aschan kirjoitti ylioppilaaksi 1877, valmistui diplomi-insinööriksi ja filosofian kandidaatiksi 1881 ja filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1884. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Mathilda Asp

Mathilda Sofia Asp (o.s. Wetterhoff; 3. helmikuuta 1840 Hämeenlinna – 9. lokakuuta 1920 Tukholma) oli Suomen naisvoimistelun uranuurtajia. Hänellä ja hänen puolisollaan, anatomian professori Georg Aspilla, oli vastuullaan Helsingissä 1868–1871 naisvoimisteluopisto. Georg Aspilla oli myös lääkintävoimistelulaitos, jossa Mathilda Asp toimi 1874–1890. Opetuksessa noudatettiin Spiessin järjestelmää.Otavan Iso tietosanakirja, osa 1, p. 741. Otava 1967. Aspin poikia olivat Sigurd Wettenhovi-Aspa, Bertel Asp ja Thore Asp.Arno Forsiuksen artikkeli. Hänen sisaruksiaan olivat pedagogi Fredrika Wetterhoff, kirjailija Onni Wetterhoff ja toimittaja, kirjailija Karl Gustaf Wetterhoff. Hänen isänsä oli laamanni Georg Adolf Wetterhoff. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1840 syntyneet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Helge Aspelund

Helge Allan Ossian Aspelund (11. syyskuuta 1897 Kontiolahti – 11. heinäkuuta 1975) oli suomalainen kemisti. Aspelund osallistui Petsamon retkelle toukokuussa 1918. Haavoittui heinäkuussa 1918 johtaessaan retkeläisten toista hyökkäystä Petsamoa kohti. Aspelund ylennettiin vänrikiksi heinäkuussa 1919.Harjula, Mirko: Venäjän Karjala ja Muurmanni 1914-1922 (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2007), s. 293.ISBN 978-951-746-916-6 Hän oli vuodesta 1934 Åbo akademin ylimääräinen professori, vuosina 1943–1961 professori.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 743Luettelo Suomen kemian professoreista 1761–2000 ==Julkaisuja== *Bidrag till kännedomen om trevärt kol, 1927 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Ascer

Ascer, myös: Asker, Asser, Adser, Asger (k. 1137) oli Lundin ensimmäinen arkkipiispa. Hän oli piispa vuodesta 1089, ja vuodesta 1099 tai 1102 hän tuli kaikkia Pohjoismaita varten perustetun Lundin arkkipiispanistuimen haltijaksi. Hän puolusti sen itsenäisyyttä voimakkaasti, kun Hampurin-Bremenin arkkipiispat yrittivät palauttaa aiemman ylivaltansa Pohjoismaissa. Asker aloitti Lundin tuomiokirkon rakentamisen. Alakirkko (krypta) vihittiin 1123. Noina levottomina aikoina hän pystyi vaikuttamaan merkittävästi Tanskan valtiolliseen elämään. == Elämä == Ascerin isä jyllantilainen mahtimies Torkild, joka tunnetaan myös nimillä Sven Torgunnason tai Trundson. Torkildin sisko Bodil oli Tanskan kuningas Eerik I Ejegodin vaimo ja siten tämän kuningatar. Tämän ansiosta Ascerilla oli tätinsä kautta sukulaissuhde kuningashuoneeseen. 18. marraskuuta 1089 Ascer vihittiin Lundin piispaksi. Eerik Ejegodin kuoltua vuonna 1103 pyhiinvaellusmatkalla tuli Ascerista tämän pojan Harald Kesjan valtionhoitaja. Eerik oli aiemmin matkustanut Roomaan saadakseen Tanskan vapautettua kirkollisesti Hampuri-Bremenin arkkipiispan alaisuudesta. Tämä onnistuikin, ja paavi Paschalis II lähetti Tanskaan paavillisen legaattinsa mukanaan pallium osoittamaan Ascerin asemaa Pohjolan ensimmäisenä arkkipiispana. Tämä tapahtui vuoden 1104 tienoilla. Ascer alkoi rakennuttaa Lundiin tuomiokirkkoa ja vihki vuonna 1123 käyttöön sen kryptan. Hänen myöhemmistä toimistaan virassaan on vain vähän tietoa. Knud Lavardin tultua murhatuksi vuonna 1131 Ascer oli vielä vanhoilla päivillään mukana valtakunnan verisissä valtataisteluissa. Aluksi hän oli kuningas Niilo Sveninpojan puolella, mutta siirtyi sitten Eerik Emunen puolelle ja vaikutti olennaisesti tämän voittoon Fotevikin taistelussa vuonna 1134. Lisäksi hän, tai mahdollisesti hänen veljenpoikansa, tuomiorovasti Eskil, onnistui torjumaan Hampuri-Bremenin arkkipiispan toimet Lundin arkkihiippakuntaa vastaan. Asceria on pidetty hurskaana ja kyvykkäänä miehenä, jolla ei kuitenkaan ollut poliittisia kykyjä ja on jäänyt siksi seuraajiensa Eskilin ja Absalonin varjoon. Yksi hänen veljistään, Sven, oli Viborgin piispa. Toinen veli, Kristian, oli Ascerin seuraajan Eskilin isä ja historioitsija Sven Aggesenin isoisä. Ascer kuoli 5. toukokuuta 1137. ==Lähteet== Luokka:Lundin katoliset arkkipiispat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1137 kuolleet
Oskari Adolf Autio

Oskari Adolf Autio (26. marraskuuta 1890 Uusikirkko – 28. helmikuuta 1974 Helsinki)Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 2.3.1974, HS Aikakone. Viitattu 14.3.2018. oli suomalainen juristi. Hän oli Korkeimman oikeuden jäsen ja oikeusneuvos vuosina 1936–1948 sekä Itä-Suomen hovioikeuden presidentti 1948–1960.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 885 Vuosina 1928–1936 hän työskenteli Viipurin hovioikeudessa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Espeletia

Espeletia on asterikasvien suku, johon kuuluu noin 90 lajia. Ne kasvavat vuoristoniityillä Kolumbiassa, Venezuelassa ja Ecuadorin pohjoisosassa. Kasvien mehevät lehdet muodostavat pyöreän ruusukkeen. Jotkut lajit kavavat pieniksi puiksi, toiset jäävät pensaan korkuisiksi. Kasvin lehtiä peittää tiheä harmaa nukka. Lehtiruusukkeen alle muodostuu kuolleista lehdistä runko, joka voi kasvaa 15 metriä korkeaksi.Rosette Plants Missouri Botanical Garden == Lähteet == Luokka:Asterikasvit
Hjalmar Avellan

August Hjalmar Avellan (2. tammikuuta 1872 Somero – 16. maaliskuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen hammaslääkäri. Avellanin vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Viktor Avellan ja Karolina Wilhelmina Yli-Jama. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1893 ja valmistui hammaslääketieteen kandidaatiksi 1898, lääketieteen kandidaatiksi 1899 ja suoritti hammaslääkäritutkinnon 1900. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 Avellan väitteli 1917 ensimmäisenä Suomessa odontologian tohtoriksi. Hän oli Helsingin yliopiston hammasklinikan proteesi- ja hampaanoikomisopin opettajana vuodesta 1906 alkaen. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi 1915.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 925 Hän valmistui hammaslääkäriksi 1900 ja toimi hammaslääkärinä Sortavalassa ja Joensuussa, sitten Turussa, josta hän siirtyi Helsinkiin ja professori Hahlin siirryttyä pois tämän tilalle yliopistoon. Hän hoiti edelleen myös yksityispraktiikkaa ja teki samalla myös tieteellistä työtä. Yhdessä Matti Äyräpään kanssa hän sai aikaan, että odontologiassa saattoi väitellä tohtoriksi.Muistokirjoitus, Duodecim 1919 Avellanin puoliso vuodesta 1900 oli Hanna Elisabet Hellman (s. 1870). Metsänhoitaja Ilmari Hjalmar Avellan (1905-1944) oli heidän poikansa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset hammaslääkärit Luokka:Helsingin yliopiston lehtorit ja opettajat Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1919 kuolleet
Machalillan kansallispuisto

Machalillan kansallispuisto on luonnonsuojelualue Ecuadorin rannikolla Manabín maakunnassa. Siellä suojellaan trooppista puoliaavikkoa: Tämä kasvillisuustyyppi oli aikoinaan yleinen ja kattoi jopa neljänneksen Ecuadorin pinta-alasta, mutta nyt sitä on jäljellä vain prosentti, ja suurin osa siitä on tämän puiston alueella. Tyypillisiin kasvilajeihin kuuluvat opuntia- kaktukset ja palo santo -puut. Puiston alueella on tavattu 270 lintulajia,Dry Tropical Forests Nature Conservancy joihin kuuluu tinameita, kolibreita ja papukaijoja. Monia niistä ei tavata missään muualla kuin Ecuadorin kuivissa trooppisissa metsissä, ja ne ovat siksi erittäin uhanalaisia. == Lähteet == Luokka:Ecuadorin kansallispuistot Luokka:Manabí
Adolf Backberg

Adolf Backberg (10. joulukuuta 1868 Hollola – 2. tammikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen rautatieinsinööri. Backberg valmistui insinööriksi 1890. Hän oli Rauman rautatien rakennuspäällikkö ja ensimmäinen liikennepäällikkö 1895–1906 ja Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 964 Rauman merikoulun höyrykoneopin opettaja 1901–1906. Rauman kaupungin valtuusmies 1898–1906 ja valtuuston puheenjohtaja 1905–1906. Tällöin hän siirtyi Valtionrautateiden palvelukseen ja oliInsinööri Adolf Backberg, Rauman valtuustoa vuosien varrelta Rautatiehallituksen rautatierakennusosaston johtaja 1923–1935. Backbergin puoliso oli Alina Ingeborg Malmström, järjestöjohtaja ja opetusneuvos Sylvi Visapää oli heidän tyttärensä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Rauman kaupunginvaltuutetut‎ Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Helge Backlund

Helge Götrik Backlund (1878–1958) oli ruotsalainen geologi ja petrologi. Hän oli geologian ja mineralogian professori Åbo akademissa 1918–1924 ja Uppsalan yliopistossa 1924–1943. Hän teki tutkimusmatkoja Siperiaan, Huippuvuorille, Grönlantiin ja Etelä-Amerikkaan. Hän tutki vuorijonojen rakennetta ja magmakivilajien määrää niissä.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 965 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset mineralogit Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Albin Backman

Albin Lennart (A. L.) Backman (18. huhtikuuta 1880 Tampere – 19. helmikuuta 1967 HelsinkiOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10 (ei sivunumeroa)) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän oli valtion suonkuivausmetsänhoitaja 1911–1948, Helsingin yliopiston dosentti 1930–1947. Hän tutki soiden kasvijäänteitä.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 965 ==Julkaisut== *Torvmarksundersökningar i mellersta Österbotten, Helsingfors : Finska forstsamfundet, 1919. Sarja: Acta forestalia Fennica, 0001-5636; 12 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kasvitieteilijät Luokka:Vuonna 1880 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Karl Backman (rehtori)

Karl (Carl) Backman (12. kesäkuuta 1805 Loviisa – 21. kesäkuuta 1856 Karlsbad Böömi) oli suomalainen opettaja ja rehtori. Karl Backmanin vanhemmat olivat kauppias, raatimies Kustaa Backman ja Hedvig Elisabet Enroth. Backman tuli ylioppilaaksi Viipurin saksalaisesta lukiosta 1823. Hän valmistui maisteriksi 1832 ja oli vuodesta 1833 opettajana Lauantaiseuran jäsenten perustamassa Helsingin yksityislyseossa. Backman työskenteli välillä viisi vuotta Venäjällä, mutta palasi 1840 takaisin yksityislyseon kieltenopettajaksi, koulun johtajana toimi 1846–1856. Hän oli vuodesta 1846 Helsingin yliopistossa saksan kielen lehtori. Naimattomana kuollut Backman testamenttasi omaisuutensa yliopistolle.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 965 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Nordisk familjebok, Runeberg.org Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Vuonna 1805 syntyneet Luokka:Vuonna 1856 kuolleet
Woldemar Backman

Herman Woldemar Backman (9. maaliskuuta 1870 Uusikaarlepyy – 18. maaliskuuta 1946 Pietarsaari) oli suomalainen lääkäri ja henkilöhistorioitsija. Woldemar Backmanin vanhemmat olivat merikapteeni Herman Backman ja Matilda Kjellman ja puoliso vuodesta 1898 lääketieteen lisensiaatti Augusta Elisabeth Nylund. Ylioppilaaksi Backman tuli 1888 ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1892. Uransa alkuvaiheessa hän toimi rautatielääkärinä. Backman väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1899 ja toimi Pietarsaaren kaupunginlääkärinä vuosina 1907–1917, sitten Vaasan ensimmäisenä kaupunginlääkärinä vuosina 1917–1923 ja vihdoin Uudenkaarlepyyn piirilääkärinä vuodesta 1923. Hän laati tutkimuksia lääketieteen, lääkintähistorian ja henkilöhistorian aihepiireistä. Backman toimi Pietarsaaren kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuodesta 1905 ja edusti kaupunkia valtiopäivillä 1905–1906. Backman sai itsenäisessä Suomessa ainutkertaisen ylimääräisen professorin arvonimen 17. heinäkuuta 1918. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1870 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Algot Bagge

Algot Fredrik Johan Bagge 19. heinäkuuta 1875 – 5. maaliskuuta 1971)Algot Johan Fredrik Bagge, baggebo.nu. oli ruotsalainen juristi.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. Bagge valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1899 ja nimitettiin 1910 viskaaliksi Svean hovioikeuteen 1910. Hänestä tuli hovioikeudenneuvos 1911. Vuonna 1915 hänestä tuli revisiosihteeri ja kihlakunnantuomari Sollentunaan. Hän avusti oikeusministeriötä 1913–1921 lainlaadinnassa ja teki lakiehdotuksia rangaistusprosessiin ja erityisrangaistuksiin. Myöhemmin hän keskittyi kansainväliseen merioikeuteen merilainsäädäntökomitean puheenjohtajana 1921, oikeusministeriön asiantuntijana kansainvälisissä merioikeuden alan oikeudkäynneissä vuodesta 1923. Bagge oli Lontoossa saksalais-englantilaisen välitystuomioistuimen puheenjohtajana 1925–1926 ja Ruotsin valtion edustaja skandinaavisessa merioikeusyhteistyössä vuodesta 1922.Vem är vem Bagge toimi välitystuomarina Britannian ja Suomen välisessä laivakorvauskiistassa 1933–1934. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset juristit Luokka:Vuonna 1875 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Jakob Bagge

Jakob Bagge (1502–1577) oli ruotsalainen merisotilas, syntyperältään norjalainen. Hän johti Venäjän sodassa 1555 epäonnista Pähkinälinnan valtausta. Hän torjui Viipurin linnan päällikkönä venäläisten hyökkäyksen vuonna 1556. Bornholmin meritaistelussa vuonna 1563 hän voitti tanskalaiset, mutta joutui itse seuraavana vuonna sotavangiksi.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 973 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Ruotsalaiset sotilaat Luokka:Ruotsalaiset amiraalit Luokka:Vuonna 1502 syntyneet Luokka:Vuonna 1577 kuolleet
Bagge

Bagge on seuraavien henkilöiden sukunimi: ==Sukunimi== *Algot Bagge (1875–1971), ruotsalainen juristi *Gösta Bagge (1882–1951), ruotsalainen kansantaloustieteen professori, poliitikko ja ministeri *Jakob Bagge (1502–1577), ruotsalainen amiraali *Pauli Bagge (1938–2009), suomalainen professori ja biologi *Peder Bagge (k. noin 1600), ruotsalainen sotapäällikkö *Peter Bagge (s. 1957), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä *Tapani Bagge (s. 1962), suomalainen kirjailija ;Suku *Bagge af Berga, ruotsalainen suku ==Muita== *HMS Jacob Bagge (1898), Ruotsin laivaston torpedoristeilijä
Peder Bagge

Peder tai Peter Bagge (k. aikaisintaan noin 1599) oli ruotsalainen sotapäällikkö, joka määrättiin 1567 Ruotsin suuren laivaston komentajaksi. Hän meni 1590 Ouluun, jossa hänen tehtävään oli järjestää Pohjanmaan puolustus ja valmistella sotaretkeä Venäjälle. Hänen poikansa Sven Persson (Pietarinpoika) Bagge kävi hävitysretkellä Venäjän Karjalassa. Tammikuussa 1592 venäläiset tulivat kostoretkelle Oulun tienoille.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 974Svenskt biografiskt lexikon ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset sotilaat Luokka:Ruotsalaiset amiraalit Luokka:1500-luvulla syntyneet Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Peukku

Peukku tarkoittaa seuraavia asioita: * Peukalo, yksi sormista * Alfa-PvP eli peukku, huumausaine == Lähteet ==
Let’s Put the X in Sex

Let’s Put the X in Sex on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtyeen Kissin singlejulkaisu vuodelta 1988. Se on avausraita yhtyeen samana vuonna julkaistulla kokoelma-albumilla Smashes, Thrashes & Hits, ja kappale on tyylillisesti samaa linjaa kuin yhtyeen vuoden 1987 studioalbumin Crazy Nights materiaali. Kappaleen ovat kirjoittaneet yhtyeen laulajakitaristi Paul Stanley sekä lauluntekijä Desmond Child, ja singlen b-puolella olevan, alun perin jo vuonna 1977 singlenä julkaistun, ”Calling Dr. Loven” on puolestaan tehnyt laulajabasisti Gene Simmons. == Kappalelista == # # == Kokoonpano == *Paul Stanley - rytmikitara, laulu kappaleessa ”Let’s Put the X in Sex” *Gene Simmons - bassokitara, laulu kappaleessa ”Calling Dr. Love” *Bruce Kulick - soolokitara kappaleessa ”Let’s Put the X in Sex” *Eric Carr - rummut kappaleessa ”Let’s Put the X in Sex” *Ace Frehley - soolokitara kappaleessa ”Calling Dr. Love” *Peter Criss - rummut kappaleessa ”Calling Dr. Love” == Lähteet == Luokka:Kissin kappaleet Luokka:Vuoden 1988 kappaleet
Haarla (täsmennyssivu)

Haarla voi tarkoittaa ainakin seuraavia: ==Paikannimi== *Haarla, Turun kaupunginosa * Haarla, kylä Perniössä Salossa * Haarla, kylä Nummella Nummi- Pusulassa * Haarla, kylä Maskussa ==Sukunimi== *Ainomaija Haarla (s. 1953), Tekniikan Akatemia -säätiön toimitusjohtaja *Aune Haarla (o.s. Lahdelma, e. Ala-Tuuhonen, 1923–1976), radiotoimittaja *Birit Haarla (s. 2000), saamelainen balettitanssija ja koreografi *Eino Haarla (e. Harberg, 1896–1938), järjestöjohtaja, muiluttaja, Rafael Haarlan poika *Iro Haarla (s. 1956), jazzpianisti ja -säveltäjä, Saulo Haarlan tytär *Katja Haarla (s. 2000), saamelainen tanssija ja koreografi, Birit Haarlan kaksossisar *Lauri Haarla (e. Harberg, 1890–1944), kirjailija, Rafael Haarlan veli *Lauri Haarla (e. Harberg, 1897–1966), vuorineuvos, Rafael Haarlan poika *Liisa Haarla (s. 1956), tekniikan tohtori ja sähkönsiirtoverkkojen professori *Pekka Haarla (1923–2021), liikemies, kansanedustaja (Kokoomus), Eino Haarlan poika *Rafael Haarla (e. Harberg, 1876–1938), liikemies, kauppaneuvos, Lauri Haarlan (vanhemman) veli *Saulo Haarla (1930–1971), näyttelijä, teatteriohjaaja, kirjailija Lauri Haarlan poika *Seidi Haarla (s. 1984), näyttelijä *Teuri Haarla (s. 1955), ympäristötaiteilija, Saulo Haarlan poika *Tyyne Haarla (1892–1968), näyttelijä, kirjailija Lauri Haarlan puoliso. ==Muita== *Haarlan kartano, kartano Perniössä Salossa *Haarla-yhtymä, entinen paperiteollisuusyritys *Haarlan paperitehdas, entinen paperitehdas Tampereella *Haarlan palatsi, rakennus Tampereella Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Konrad von Bagh

Konrad Ernst von Bagh (10. helmikuuta 1908 Pietari – 13. tammikuuta 1982 Lahti)Konrad von Baghin kuolinilmoitus (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 19.1.1982, HS Aikakone. Viitattu 19.4.2018. oli suomalainen lääkäri ja professori. Von Baghin vanhemmat olivat diplomi-insinööri Hermann Konrad von Bagh ja Anna Elizabeth zur Loye. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1936 (k. 1949) oli sairaanhoitaja Aino Salome Tuomala ja toinen vuodesta 1959 Signe Maria Ahokas. Elokuvahistorioitsija Peter von Bagh (1943–2014) oli hänen poikansa ensimmäisestä avioliitosta. Von Bagh tuli ylioppilaaksi 1926 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1935. Uransa alussa hän työskenteli Helsingin Lapinlahden ja Kivelän sairaaloissa.Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 15.1.1982, HS Aikakone. Viitattu 19.4.2018. Von Bagh oli taustaltaan neurofysiologian ja neuropatologian tutkija. Hänellä oli Helsingissä 1939 saatu hermo- ja mielitautien erikoislääkärin pätevyys ja alan professorin pätevyys Helsingissä ja Turussa. Hän oli Turun ensimmäinen hermo- ja mielitautiopin professori 1936–1939. Lyhyen aikaa syksyllä 1946 hän hoiti Helsingin yliopiston psykiatrian professorin virkaa. Kun Turun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta 1949 perustettiin, Bagh nimitettiin psykiatrian professoriksi, mutta jo samana vuonna hän irtisanoutui ja siirtyi Oulun piirimielisairaalan, myöhemmin Oulun keskusmielisairaalan, ylilääkäriksi ja toimi erikoislääkärikouluttajanaMarja Leena Mielonen, Psykiatrinen hoito, Oulu 2000 s. 146. Hän oli tunnettu varsinkin dementian tutkimuksesta, johon hän oli perehtynyt Berliinissä. Hän jäi Oulusta eläkkeelle 1973.Suomen neurologinen yhdistys 50 vuotta , s. 54, 76, 107, 108 Von Baghille myönnettiin lääkintöneuvoksen arvonimi vuonna 1968. Von Bagh oli jatkosodan aikana sotapsykiatrian vaikuttajia.Karoliina Sysiharju: Masennuksen basilleja, tärähtäneitä tosisotamiehiä ja veriin jäänyttä sotaa - mielen järkkyminen jatkosodan suomalaisten rintamamiesten sotakokemuksissa Pro gradu, Tampereen Yliopisto 2009 Suomalaissotilaiden psyykkisiä häiriöitä jatkosodan aikana tutkineen Ville Kivimäen mukaan von Bagh edusti psykiatriassa saksalaista koulukuntaa joka tarjosi mielisairauksien hoitokeinoiksi työtä ja kovaa kuria. Jatkosodan aikana von Bagh määräsi armeijan hermotoipilaille kovia voimisteluharjoituksia, joiden tarkoituksena oli hänen mukaansa saada potilas ”pakenemaan terveyteen”. Von Baghin vaikutuksesta myös saksalaispsykiatrian perinne jatkui Pohjois-Suomessa pitempään kuin muualla Suomessa.Muistatko psykiatri Konrad von Baghin? Kaleva 30.3.2014 ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Nikkonen, Aarne, Suomalainen neuropsykiatri Konrad von Bagh oppihistoriallisessa kontekstissaan. Pro gradu, Oulun yliopisto 1998. Luokka:Suomalaiset psykiatrit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Pietarinsaksalaiset Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
The Amboy Dukes

The Amboy Dukes oli yhdysvaltalainen rock-yhtye, joka perustettiin Detroitissa, Michiganissa vuonna 1964. Alkuperäiskokoonpanoon kuuluivat: Bob Lehnert (laulu), Ted Nugent (soolokitara), Gary Hicks (kitara, laulu), Dick Treat (basso, laulu) ja Gail Uptadale (rummut). Ted Nugent oli yhtyeen ainoa pysyvä jäsen ja muut jäsenet vaihtuivat tiuhaan tahtiin vuosien varrella. Yhtye hajosi vuonna 1975, minkä seurauksena Nugent siirtyi soolouralle. == Aikajana == ImageSize = width:700 height:auto barincrement:25 PlotArea = left:100 bottom:60 top:0 right:50 Alignbars = justify DateFormat = dd/mm/yyyy Period = from:01/01/1967 till:01/01/1975 TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy Colors = id:lead value:orange legend:Soolokitara id:vocals value:yellow legend:Laulu id:rhythm value:tan1 legend:Rytmikitara id:bass value:gray(0.9) legend:Basso id:drums value:yellowgreen legend:Rummut id:keys value:powderblue2 legend:Koskettimet Legend = orientation:horizontal position:bottom ScaleMajor = increment:1 start:1967 PlotData= width:20 textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,-4) bar:Ted Nugent from:01/01/1967 till:01/01/1975 color:lead bar:Dave Palmer from:01/01/1967 till:01/01/1971 color:drums bar:Steve Farmer from:01/01/1967 till:01/01/1970 color:rhythm bar:John Drake from:01/01/1967 till:01/01/1969 color:vocals bar:Rick Lober from:01/01/1967 till:01/01/1968 color:keys bar:Bill White from:01/01/1967 till:01/01/1968 color:bass bar:Greg Arama from:01/01/1968 till:01/01/1971 color:bass bar:Andy Soloman from:01/01/1968 till:01/01/1972 color:keys bar:Rusty Day from:01/01/1969 till:01/01/1970 color:vocals bar:Rob Ruzga from:01/01/1971 till:01/01/1972 color:bass bar:K.J. Knight from:01/01/1971 till:01/01/1973 color:drums bar:Rob Grange from:01/01/1972 till:01/01/1975 color:bass bar:Gabriel Magno from:01/01/1973 till:01/01/1974 color:keys bar:Vic Mastrianni from:01/01/1973 till:01/01/1975 color:drums bar:Andy Jezowski from:01/01/1973 till:01/01/1975 color:vocals bar:Rev. Theodoeius from:01/01/1974 till:01/01/1975 color:lead ==Diskografia== ===Studioalbumit=== Julkaisuvuosi Nimi 1967 The Amboy Dukes 1968 Journey to the Center of the Mind 1969 Migration 1970 Marriage on the Rocks/Rock Bottom 1971 Survival of the Fittest Live 1973 Call of the Wild 1974 Tooth Fang & Claw === Singlet === * Baby Please Don't Go/Psalms of Aftermath (1967) * Journey to the Center of the Mind/Mississippi Murderer (1968) * You Talk Sunshine, I Breathe Fire/Scottish Tea (1968) * Prodigal Man/Good Natured Emma (1969) * For His Namesake/Loaded For Bear (1969) * Flight of the Byrd/Ivory Castles (1969) * Sweet Revenge/Ain't it the Truth (1974) Luokka:Acid rock -yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset hard rock -yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset progressiivisen rockin yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset psykedeeliset rockyhtyeet Luokka:1960-luvun rockyhtyeet ja -artistit
Skyrama

Skyrama on Bigpointin luoma peli. Pelin tarkoitus on lennättää ja vastaanottaa erilaisia lentokoneita. ==Pelin sisältö== Lentokoneita on monia erilaisia, on tavallisia koneita, rahtikoneita, RamaCoptereita sekä vesitasoja. Koneita saa kaupasta sekä tapahtumista. Skyramassakin on välillä tapahtumia, joissa yleensä kerätään koneista niin sanottua "nousukasta". Kun "nousukkaita" on tarpeeksi, pelaaja saat palkintoja kuten koneita, koristeita sekä kentän teemoja. ===Pelivaluutta=== Skyramassa on erilaisia pelivaluuttoja: lentomarkat ja lentopennit. Lentopennejä saa koneista ja koristeista, kun taas lentomarkat pitää ostaa oikealla rahalla tai voittaa tasonnoususta. ==Aiheesta muualla== * http://fi.board.bigpoint.com/skyrama/ * http://en.board.bigpoint.com/skyrama/ (englanniksi) Luokka:Selainpelit
Cotopaxi (maakunta)

Cotopaxi on yksi Ecuadorin maakunnista. Sen pääkaupunki on Latacunga. Maakunta sijaitsee maan ylänköalueella. Sen pinta-ala on 5 985 neliökilometriä ja vuonna 2010 väkiluku oli 406 798. Cotopaxin asukkaista 60 prosenttia kuuluu alkuperäiskansoihin. Maakunta jakaantuu seitsemään kantoniin: Latacunga, La Maná, Pangua, Pujilí, Salcedo, Sigchos ja Saquisili.Provincia Cotopaxi ExplorED == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Björklund

Björklund tai Bjørklund on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Alf Björklund (s. 1939), geologi, mineralogi ja professori * Alfred Björklund (1850–1922), suomalainen kauppias ja kauppaneuvos * Curt Björklund (1893–1979), suomalainen jääkärimajuri * Elina Björklund (s. 1970), toimitusjohtaja * Felix Björklund (1943–2023), suomalainen yritysjohtaja * Frans Björklund (1829−1873), suomalainen Lapissa toiminut kullankaivaja * Geir Bjørklund (s. 1969), norjalainen lääketieteellinen kirjailija, lehtimies ja toimittaja * Gösta Björklund (1891–1967), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos, Isak August Björklundin poika * Ilkka-Christian Björklund (s. 1947), suomalainen poliitikko * Irina Björklund (s. 1973), suomalainen näyttelijä ja laulaja * Isak Björklund (1686–1740), Turun akatemian itämaisten kielten professori * Isak August Björklund (1855–1947), suomalainen pappi, opettaja ja valtiopäivämies * Jan Björklund (s. 1962), ruotsalainen poliitikko ja ministeri * Joachim Björklund (s. 1971), ruotsalainen jalkapalloilija * Johannes Björklund (1888–1962), suomalainen kenttäpiispa, Isak August Björklundin poika * Karl Björklund (1877–1946), suomalainen rovasti ja lähetyssaarnaaja * Leni Björklund (s. 1944), ruotsalainen poliitikko * Magnus Björklund (1861–1918), suomalainen apteekkari ja valtiopäivämies * Maria Björklund (s. 1970), suomalainen sarjakuvapiirtäjä ja animaattori * Matti Visanti (alk. Björklund, 1888–1962), suomalainen arkkitehti ja kuvataiteilija, Isak August Björklundin poika * Michael Björklund (s. 1975), ahvenanmaalainen kokki ja televisioesiintyjä * Rolf Björklund (s. 1937), ratameloja * Theodor Björklund (1882–1942), suomalainen urkuri, musiikkipedagogi ja kuoronjohtaja * Uno Björklund (1879–1941), pääkonsuli, asianajaja, pankkiiri ja liikemies, Alfred Björklundin poika * Yrjö Mikael Björklund (1896–1918), suomalainen jääkärivänrikki
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa 2013

Ruotsi osallistuu ja valitsee esiintyjänsä sisäisen karsinnan, Melodifestivalenin, avulla. Sen järjestää Ruotsin televisio SVT. == Melodifestivalen 2013 == Melodifestivalen 2013 oli 53. kerta, kun Melodifestivalen-laulukilpailu järjestettiin. Kilpailun voittajasta tuli Ruotsin edustaja . Melodifestivalen 2013 -kilpailun finaali järjestettiin 9. maaliskuuta 2013. Finaalin voitti Robin Stjernbergin esittämä kappale You http://www.svt.se/melodifestivalen/robin-stjernberg-ar-vinnaren-av- melodifestivalen-2013 (Viitattu 12.4.2013) ==Kilpailu== Ruotsi sai finaalissa 62 pistettä ja tuloksena oli 14. sija. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen verkkosivusto Luokka:Eurovision laulukilpailu 2013 Luokka:Ruotsi Eurovision laulukilpailussa Luokka:Ruotsin tapahtumat
Kulmalehtimittari

Kulmalehtimittari (Scopula nigropunctata) on Suomessa muutaman kerran harhailijana tavattu mittariperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Ulkonäöltään laji muistuttaa monia muita Scopula-suvun mittariperhosia, mutta on suhteellisen kookas. Siipien yleissävy on harmaa. Etusiivessä on kolme ja takasiivessä kaksi harmaata poikkiviirua. Uloimman poikkiviirun ulkopuolelta siipi on tummanharmaa ja aaltoviiru erottuu siinä valkoisena. Sekä etu- että takasiivissä on hyvin erottuvat, mustat keskipilkut. Etusiivet ovat erikoisen teräväkärkiset ja takasiiven ulkoreuna tekee selvän, terävän kulman. Siipiväli 29-34 mm.http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=1684 s. 70 == Levinneisyys ja lentoaika == Kulmalehtimittari on levinneisyydeltään eurosiperialainen. Sitä tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa, pohjoisessa Tanskaan ja Baltiaan sekä idässä Siperian poikki Koreaan ja Japaniin saakka. Suomesta laji tavattiin ensimmäisen kerran Loviisasta vuonna 1992. Lisäksi yksittäiset yksilöt on tavattu Houtskarista 2005 ja Bromarvista 2007.http://www.dlc.fi/~peterpa/lepi/historia/sterrhinae/sco-nigropunctata.htm Keski-Euroopassa perhoset lentävät yhtenä sukupolvena toukokuun keskivaiheilta elokuun puoleenväliin.Vlindernet == Elinympäristö ja elintavat == Laji elää metsänreunamilla sekä melko avoimilla niityillä. Päivisin perhosia voi löytää lepäämästä toukkien ravintokasveilla, illan hämärryttyä molemmat sukupuolet voivat lentää valolle. Kulmalehtimittari talvehtii keskenkasvuisena toukkana. == Ravintokasvi == Toukka elää erilaisilla puilla ja pensailla, erityisesti kuusamilla (Lonicera) ja kärhöillä (Clematis). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa * Ohjeita eräiden Scopula- ja Idaea-lajien tunnistamiseen Luokka:Lehtimittarit
Polykem

pienoiskuva|300px|vasen|Venturo CF 45 poistuneena alkuperäiskäytöstään kuutostien varressa Luumäellä. . Oy Polykem Ab oli vuonna 1954 perustettu muoviteollisuusyritys, joka valmisti muun muassa valokuvuiksi kutsuttuja kuplanmuotoisia kattoikkunoita sekä arkkitehti Matti Suurosen suunnittelemia muovirakennuksia, kuten Futuro, Venturo ja CF-100/200-huoltoasema. Polykem perusti vuonna 1957 tehtaan Hiekkaharjuun ja vuonna 1969 toisen tehtaan Ruotsinpyhtäälle. Polykem keskittyi erityisesti akryylimuovituotteisiin, mutta raaka-aineina käytettiin myös PVC-muovia, polyesteriä ja lujitemuovia. Alkuvuosinaan Polykem valmisti akryylimuovista metallikehyksellä yhteen liitettyjä valomainoslaatikoita alihankintana Puistolassa sijainneelle Airamin tehtaalle. Teksti ja muut asiakasyritysten graafiset elementit lisättiin valomainoksiin joko silkkipainomenetelmällä tai liimaamalla valkoisen akryylin pintaan värillisestä akryylistä sahatut kuviot. Polykemin valomainoksia käyttivät muun muassa liike- ja huoltoasemaketjut. Valomainosten markkinoiden alkaessa täyttyä Polykem panosti uuteen tuotteeseen, akryylimuoviseen valokupukattoikkunaan. Polykemin valokupuikkunat eli kattokuvut saivat suurta suosiota 1960-luvun alun tasakattoisissa liike- ja toimistorakennuksissa. Vuosina 1968–1978 Polykem valmisti arkkitehti Matti Suurosen suunnittelemaa Futuro-taloa sekä modulaarisia Venturo- ja Casa Finlandia -muovirakennuksia aluksi Hiekkaharjussa ja sitten Ruotsinpyhtään Kuninkaankylässä. Vuonna 1969 Polykemin palveluksessa oli 79 työntekijää ja 17 toimihenkilöä. Toiminnan laajentuminen aiheutti yhtiölle taloudellisia vaikeuksia. minkä seurauksena tuotevalikoimaa haluttiin karsia ja keskittyä muovirakennusten tuotantoon. Vuonna 1972 Polykem Oy:n Hiekkaharjun tehdas myytiin Lohjan Kalkkitehtaan Uniplast Oy:lle, joka lopetti tehtaan vuonna 1975 ja siirsi koko tuotannon Lohjalle. Vuoden 1973 öljykriisi kolminkertaisti muovin hinnan, joten taloudelliset vaikeudet jatkuivat myös Ruotsinpyhtäällä. Vuonna 1978 Polykem Oy myytiin Exel Oy:lle, joka jatkoi yhtiön tuotantoa (joskaan ei Matti Suurosen suunnittelemien muovirakennusten tuotantoa) Mäntyharjulla ja Tuupovaarassa. Vuonna 1992 Polykem haettiin konkurssiin. ==Lähteet== Anu Mönkkönen & Kirsti Pietilä: "Oy Polykem Ab - Muovia Hiekkaharjusta", teoksessa Hako, Jukka et al. (toim.) Helsingin Pitäjä 2013 Helsingin, s. 95-113, Vantaa- Seura-Vandasällskapet 2013, ISBN 978-952-67848-0-9. ==Aiheesta muualla== *Futuro ja Venturo – asumisutopioita, teoksessa Luokka:Entiset suomalaiset teollisuusyritykset Luokka:Hiekkaharju Luokka:Rakentamisen tuotemerkit
Valkolehtimittari

Valkolehtimittari (Scopula ornata) on Suomessa erittäinen harvinainen, valkoinen mittariperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Siipien pohjaväri on puhtaan valkoinen. Tyvipoikkiviiru ja sisempi poikkiviiru erottuvat etusiivissä himmeinä ja vaalean ruskehtavina ja jälkimmäinen näkyy myös takasiivissä. Ulompi poikkiviiru on musta, melko mutkitteleva ja erottuu molemmissa siipipareissa. Ulomman poikkiviirun ulkopuolella on harmaata tai aavistuksen sinertävää, laikuittaista varjostumaa, joka erottuu himmeänä muualla paitsi poikkiviirun kahden mutkan kohdalla, joissa varjostuma erottuu selvästi ruskeana. Siipiväli 21-24 mm.http://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=1687 s. 77-78 Samannäköinen laji on lähinnä vain sinilehtimittari (Scopula decorata). == Levinneisyys ja lentoaika == Valkolehtimittaria tavataan Pohjois-Afrikassa, suurimmassa osassa Eurooppaa ja pohjoisessa sen levinneisyys ulottuu Tanskaan, Etelä-Ruotsiin ja Baltiaan saakka. Idässä lajin elinalue ulottuu aina Japaniin ja Koreaan.http://www.artfakta.se/SpeciesFact.aspx?TaxonId=101750 Suomesta valkolehtimittari tavattiin ensimmäisen kerran Kemiöstä vuonna 1937http://www.dlc.fi/~peterpa/lepi/historia/sterrhinae/sco-ornata.htm ja lajilla on saattanut olla aikaisemmin pieni, tilapäinen esiintymä Hangossa. Nykyisin sitä tavataan vain satunnaisena vaeltajana ja havaintojen ajankohdat sopivat tilanteisiin, joissa ilmavirrat ovat tuoneet perhosia etelämpää. Havainnot lajista Suomessa rajoittuvat aivan etelärannikon tuntumaanPerhoswiki. Perhoset lentävät kesän aikana kahtena sukupolvena. Ensimmäisen sukupolven lentoaika on kesä-heinäkuussa ja toisen heinä- syyskuussa. == Elinympäristö ja elintavat == Lajin elinympäristöjä ovat kuivat, hiekkaiset alueet, kedot, rinneniityt sekä arot. Ruotsissa se viihtyy vain lämpimimmillä ja aurinkoisimmilla biotoopeilla, joiden maaperä on hiekkaista ja mineraalipitoista. Perhoset lentävät sekä päivällä että yöllä ja tulevat valolle. Ne myös lähtevät häirittyinä helposti lentoon. Toukat ovat aktiivisia pääasiassa öisin ja keskenkasvuinen toukka on talvehtiva vaihe. Täysikasvuisena toukka koteloituu maanpinnalle kasvinosien sekaan kehräämäänsä kotelokoppaan. Ruotsissa lajin esiintymät ovat vähentyneet 1990-luvun loppupuolella jyrkästi ja se on nykyisin luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. == Ravintokasvi == Toukan ravintokasveja ovat erilaiset matalat kasvit, erityisesti ajuruohot (Thymus) ja meiramit (Origanum). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa * Vlindernet Luokka:Lehtimittarit
Rauman kauppatori

Rauman kauppatori sijaitsee Vanhassa Raumassa vuonna 1776 valmistuneen Rauman raatihuoneen edustalla. Kauppatori tunnetaan torimyynnin lisäksi erityisesti vanhasta raumalaisesta perinteestä, kahvikioskien edustalla seisaaltaan nautitusta kahvista eli pystökaffesta. ==Historia== Rauman torikaupan keskuksena toimi alun perin nykyinen Kalatori, joka sijaitsee kauppatorin lounaispuolella Vanhan Rauman laidalla. Pyhän Kolminaisuuden kirkon tuhouduttua tulipalossa vuonna 1640 siirtyi sen vieressä olleen torin kaupankäynti vähitellen nykyisen raatihuoneen edustalla sijainneelle Raastuvantorille. Raastuvantori oli aluksi vain Kauppakadun pitkänomainen laajentuma. 1900-luvun alkuun tultaessa torikauppa oli kasvanut niin, että se oli käynyt riittämättömäksi kaupankäynnin tarpeisiin. Ongelma ratkaistiin purkamalla Raastuvantorin pohjoispuolelta kokonainen asuinkortteli. Näin muodostettu uusi kauppatori ulottui raatihuoneen edustan Kauppakadulta aina Kuninkaankadulle saakka. ==2000-luvun uudistukset== 1960-luvulta lähtien torin merkitys kauppapaikkana alkoi vähentyä. Vuosituhannen vaihteeseen saavuttaessa kauppatorilla toimi vakituisesti enää muutama kauppias sekä kahvikioski. Museoviraston valvonnassa laadittiin 2000-luvun alussa suunnitelmat, joilla kauppatori pyrittiin palauttamaan vanhoihin mittasuhteisiinsa. Puretun asuinkorttelin paikalle rakennettiin katos, jonka alla ympärivuotinen torikauppa tapahtuu. Lisäksi torille rakennettiin pieni kahvilarakennus. Kesäaikana torimyynti laajenee sen länsipuolella sijaitsevalle Isokirkkokadulle, joka toimii myös kävelykatuna. Torikatoksen pohjoispuolelle sijoitettiin pysäköintipaikkoja. Uudistunut tori otettiin käyttöön vuonna 2008. Rakennustöiden aikana torilla suoritettiin myös kaupunkiarkeologisia kaivauksia. Kauppatori palvelee ympäri vuoden maanantaista lauantaihin. == Lähteet == *Sito: Vanhan Rauman kauppatori ja torikatos (Arkistoitu versio) *Rauman kaupunki: Vanhan Rauman aukioiden kehittämisraportti (Arkistoitu versio) == Aiheesta muualla == *Viistokuva Rauman kauppatorista, Fonecta Luokka:Vanha Rauma Luokka:Suomen aukiot Luokka:Rauman rakennukset ja rakennelmat Luokka:Rauman nähtävyydet
Gustaf Banér

thumb|Gustav Axelsson Banér Gustaf Axelsson Banér, myös Kustaa Banér (1547–1600) oli ruotsalainen valtiomies. Hän osallistui Erik XIV:n syöksemiseen vallasta ja oli alkuun Juhana III:n suosiossa. Hän oli silloin muun muassa hovimarsalkka. Kun Juhana kuoli, Banér oli hallituksessa, jonka muodostivat Kaarle-herttua ja valtaneuvosto. Kun herttuan ja valtaneuvoston välit rikkoutuivat, hän siirtyi herttuan vastustajaksi. Hänet mestattiin Stångebron taistelun jälkeen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1022 Hänen isänsä oli valtaneuvos Axel Banér. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Ruotsalaiset teloitetut Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Vuonna 1547 syntyneet Luokka:Vuonna 1600 kuolleet
Nils Eskilsson Banér

Nils Eskilsson Banér eli Nils Eskilinpoika Banér (noin 1480 – 16. joulukuuta 1520Svenskt biografiskt lexikon) oli ruotsalainen valtaneuvos. Hän oli Kastelholman linnan päällikkö 1507–1514 ja Raaseporin linnan päällikkö 1515–1520. Hän johti Venäjällä vuonna 1513 käynyttä rauhanvaltuuskuntaa. Vuonna 1520 hän taisteli Ruotsissa kuningas Kristian II:ta vastaan. Antautumissopimuksessa hänet armahdettiin, mutta mestattiin kuitenkin Tukholman verilöylyn jälkeen Raaseporin linnan edustalla.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1022 Mika Waltari kuvaa kirjallisesti yhdessä Hemming Gadhin kanssa tapahtunutta teloitusta romaanissa Mikael Karvajalka. Hänen isänsä oli valtaneuvos Eskil Banér. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Ruotsalaiset teloitetut Luokka:Valtaneuvokset Luokka:1480-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1520 kuolleet
Sten Axelsson Banér

Sten Axelsson (Akselinpoika) Banér (1546 – 20. maaliskuuta 1600Svenskt biografiskt lexikon) oli ruotsalainen valtaneuvos. Hän oli merkittävässä asemassa Juhana III:n aikaan, mutta joutui epäsuosioon vuonna 1589 Tallinnan kokouksen jälkeen. Hän oli solmimassa Täyssinän rauhaa 1594–1595 ja oli alkuun yhteistyössä Kaarle-herttuan kanssa, mutta pakeni Puolaan, jossa kehotti Sigismundia nousemaan herttuaa vastaan. Hänet luovutettiin Stångebron taistelun jälkeen herttualle ja teloitettiin.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1022 Hänen veljensä oli valtaneuvos Gustaf Banér. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Ruotsalaiset teloitetut Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Vuonna 1546 syntyneet Luokka:Vuonna 1600 kuolleet
Stepan Baranovski

Stepan Baranovski (4. tammikuuta 1818 Jaroslavlin kuvernementti, Venäjä – 17. lokakuuta 1890 Jalta) oli venäläinen opettaja ja tutkija, joka toimi Helsingin yliopiston professorina. Stepan Baranovskin vanhemmat olivat Ivan Baranovski ja Tekla Jaroševski. Baranovski oli naimisissa kaksi kertaa, hänen ensimmäinen vaimonsa vuodesta 1845 oli Sofia Johanna Ottilia von Wittenheim. Baranovski tuli ylioppilaaksi Pietarissa 1893 ja toimi kimnaasinopettajana Pietarissa ja Pihkovassa vuodesta 1836. Hän oli Helsingin yliopiston venäjän kielen ja kirjallisuuden ylimääräinen professori vuodesta 1844 ja vakinainen vuodesta 1853 vuoteen 1862, jolloin hän siirtyi takaisin Venäjälle. Suomessa asuessaan Baranovski toimi myös venäjän kielen opetuksen tarkastajana ja sai aikaan sen, että venäjästä tuli 1863 vapaaehtoinen oppiaine. Hän kirjoitti eri aiheista, myös ruotsiksi. Baranovskin vuonna 1850 laatima Brottmålstatistik i Finland oli Suomen ensimmäinen rikostilastojulkaisu. Baranovski oli myös raittiustoiminnan edistäjä, hänen aloitteestaan syntyi komitea, joka julkaisi liiallista alkoholinkäyttöä vastustavia kirjasia. Lisäksi hän suunnitteli muun muassa sukellusveneen, paineilmakoneen, joka kuljetti junia Moskovan rautatiellä, ja teki muita keksintöjä. Hänet promovoitiin Helsingin yliopiston kunniatohtoriksi 1860, ja hän sai todellisen valtioneuvoksen arvon 1862. Vuosina 1867–1869 Baranovski oli Länsi-Siperian koulujen tarkastaja. Hän toimi Suomen hyväksi muun muassa oikaisemalla Venäjän lehtien antamia vääriä tietoja Suomesta.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1031Baranovskij, Stepan, Tietosanakirja osa 1, palsta 844, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909 ==Lähteet== Luokka:Venäläiset tieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1890 kuolleet