Viherinkosken kalliomaalaukset

thumb|upright|Maalaukset ovat haalistuneet ja peittyneet jäkälään ja sammaleeseen. Viherinkosken kalliomaalaukset sijaitsevat Keski-Suomessa Joutsassa. Kohde käsittää kaksi läheistä kohdetta. Kosken itärannalla on pienessä kallionseinämässä (kohde B) hirven kuva ja vastarannan siirtolohkareessa (kohde A) on mahdollisesti hirvi ja ihminen. Maalaukset sijaitsevat Joutsan kirkolta on noin 4 km itäkaakkoon Pertunmaalle vievän tien varressa Viherinkosken sillan kohdalla. Maalauksille, jotka ovat yksityismailla, pääsee vanhan museosillan eli Viherin sillan länsipäästä vanhalta tieltä n. 20 m pohjoiseen polkua pitkin (kohde A). Sillan itäpäästä polkua pitkin n. 20 m pohjoiseen, suunnilleen kohteen A kohdalla vastarannalla, on vajaan kolmen metrin korkeudella vesirajasta kohde B, jota ei yletä näkemään maalta. == Löytyminen ja tutkimus == Jo vuonna 1990 todettiin kallion juuressa vesirajassa punaväriläiskä. Siirtolohkareen maalauksen ilmoitti Pekka Kivekkäälle vuonna 1995 Pekka Mäkelä. Paikan tarkistivat Timo Sepänmaa ja Pekka Kivikäs vuonna 1996. Kohteen inventoinnin ja tarkastuksen tekivät vuonna 2005 Timo Jussila, Timo Sepänmaa ja Mirja Miettinen. Paikkaa ei ole vielä tutkittu. Maalauksien ikää ei ole arvioitu. == Muinainen ympäristö == Läheinen Puula laski jo kivikaudella vetensä Sysmän reittiä pitkin Päijänteeseen. Vuosina 1831−54 yhdistettiin Puulavesi Kissakosken kanavalla Mäntyharjun reittiin , joka alensi Puulaa 2,5 metriä ja syntyi erilliset järvet Viheri, Suontee ja Jääsjärvi. Samalla Puulan laskusuunta Päijänteeseen tyrehtyi ja sen vedet päätyivät Mäntyharjun reitille. Viherinkosken vedet tulevat Suonteesta ja laskevat Viheriin. Veden määrä on luonnollisesti vähentynyt Kissakosken kanavaa edeltäneistä ajoista. Maalaukset sijaitsevat Puulaveden muinaisen lasku-uoman varrella salmipaikassa Viherinkosken länsirannalla. Paikka oli kulkureittinä Puulaveden ja Päijänteen välillä. Maalauspaikan pohjoispuolella sijaitsee 560 metrin päässä Karjolahden kivikautinen asuinpaikka. Noin 1,5 kilometriä pohjoisessa sijaitsee kolme Rakkolan asuinpaikkaa ja noin 2 kilometrin päässä Lapinsalmen asuinpaikka, jotka ovat myös kivikautisia. == Maalaukset == ===Viherinkoski A=== Siirtolohkare sijaitsee n. 10 metrin päässä rannasta ja 2,7 metriä vedenpinnan yläpuolella. Se on kooltaan 8×5×4 metriä . Sen laki on voimakkaasti sammaloitunut ja sammal peittääkin maalaukset niin, että vain jotkin kohdat pilkistävät sen alta. Maalauksia on eri puolilla itään katsovaa sivua. Maalaus vaikuttaa pahoin turmeltuneelta ja manipuloiduista digitaalivalokuvista ei erota kuvioita. Tarkastuksen tehneet Timo Sepänmaa ja Pekka Kivikäs havaitsivat heikkoja kuvioita. He mainitsevat ainakin tikku-ukon, toisen ihmishahmon ja osittaisen hirven. Antti Lahelma käyttää Viherinkosken siirtolohkaretta esimerkkinä siitä, miten kiven tai kallion antropomorfinen eli ihmistä muistuttava muoto sai ihmiset valitsemaan sen luonnonuskonnossaan palvonnan kohteeksi. Hän ilmoittaa kuvioiksi 1−2 hirveä, ihmisen, epäselvän kädenpainaman ja muita kuviokatkelmia. === Viherinkoski B === Veteen päättyvän kalliokielekkeen (kuva s. 221) maalauksen näkee vain veneestä käsin. Se on lähinnä punaväriläiskä, josta ei erotu kuvioita. Maalaus on todettu tuhoutuneeksi. Pekka Kivikäs on havainnut maalauksessa hirven, mutta Antti Lahelma kertoo läiskiä olevan kaksi kappaletta noin metrin välein. Läiskät sijaitsevat 2,2 ja 3,0 metriä vedenpinnan yläpuolella. Jäkälän peittämiä kuvioita on vaikea havaita, mutta Lahelma ilmoittaa yhden venekuvion ja pitkähäntäisen eläimen (susi tai koira?). == Katso myös == *Pyhänpään kalliomaalaukset ja Pyhävuoren kalliomaalaus sijaitsevat lähekkäin Päijänteen länsirannalla vastapäätä Avosaaren kalliomaalausta. *Hahlavuoren kalliomaalaus sijaitsee Puulaveden alueella. == Lähteet == * * * * Muinaistaideyhdistys: Viherinkoski A * Muinaistaideyhdistys: Viherinkoski B * Luukkonen, Ismo: Viherinkoski === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luukkainen, Ismo: Suomen kalliomaalauksia, valokuvia Luokka:Suomen kalliomaalaukset Luokka:Joutsa Luokka:Keski-Suomen historia