EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Perkote

Perkote (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Troaksessa Vähän-Aasian luoteisosassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Çanakkalen maakunnan Kemiklialanin kylää. == Maantiede == Perkote sijaitsi Troaksessa tai joidenkin mukaan Myysiassa Hellespontoksen rannalla, todennäköisesti pienen Perkotes-joen varrella.Homeros: Ilias. 2.835, 11.229.Ksenofon: Hellenika 5.1.23. Samalla rannikolla Perkotesta lounaaseen sijaitsi Abydos ja koilliseen Lampsakos. Vastapäistä rannikkoa koilliseen sijaitsi Aigospotamoi ja lounaaseen Sestos. Perkoten kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 100 ja mahdollisesti jopa alle 25 neliökilometriä. Perkoten kaupunki sijoitetaan nykyisten Kemiklialanin, Umurbeyn (Bergaz) ja Narlıçeşmen tienoille. Arkeologia ei ole kyennyt vahvistamaan tarkkaa sijaintipaikkaa. Joskus Umurbeyhin on sijoitettu Palaiperkoten (”Vanha Perkote") kaupunki. == Historia == Perkoten historiasta tiedetään vain vähän. Varhaisin maininta siitä on Homeroksen Iliaassa. Kaupunki säilyi olemassa Troijan sodan jälkeen, ja sen mainitsevat myöhemmin muun muassa Herodotos, Pseudo-Skylaks, Apollonios Rhodoslainen, Arrianos, Plinius vanhempi ja Stefanos Byzantionlainen.Herodotos: Historiateos 5.117; Pseudo-Skylaks: Periplus s. 35; Apollonios Rhodoslainen: Argonautika 1.932; Arrianos: Anabasis 1.13; Plinius vanhempi: Naturalis historia 5.32; Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, . Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Perkōsios () ja Perkosios (). Erillisen Palaiperkoten olemassaolo viitannee siihen, että perkotelaiset olisivat jossakin vaiheessa siirtäneet kaupunkinsa uuteen paikkaan. Jotkut lähteet sanovat Perkoten olleen yksi kaupungeista, jotka Persian kuningas antoi Themistokleelle.Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Themistokles 30; Athenaios: Deipnosofistai 1.29. Myöhemmin 400-luvulla eaa. Perkote kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 454/453–430/429 eaa. sekä vielä vuonna 425/424 eaa. Strabonin aikana Perkote ei enää ollut olemassa, eikä sen sijaintipaikkaakaan tiedetty. Strabonin mukaan kaupungin aiempi nimi olisi ollut Perkope.Strabon: Geografika XIII s. 590. == Lähteet == Luokka:Troaksen kaupungit
Therambos

Therambos (, myös , , ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Pallenen niemellä Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Kassándran kunnan alueella ja sijoitetaan lähelle nykyistä Palioúrin kylää. == Maantiede == Therambos sijaitsi lähellä Pallenen niemen (nyk. Kassándra) kärkeä eli Kanastraionin (lat. Canastraeum) niemeä itään Skionen ja Menden kaupungeista. Niemi on läntisin nykyisin Chalkidikína tunnetun niemimaan niemistä, mutta antiikin aikana se ei kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Theramboksen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. == Historia == Theramboksen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Herodotoksen mukaan Therambos antoi joukkoja Kserkseen käyttöön hänen hyökätessään Kreikkaan vuonna 480 eaa.Herodotos: Historiateos 7.123. Myöhemmin klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Therambos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 454/453–429/428 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Thrambaios () ja Strambaios (). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Kassándra
Tinde

Tinde () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Bottikessa Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Néa Propontídan kunnan alueelle. == Maantiede == Tinden kaupunki sijaitsi Bottikessa nykyisen Chalkidikín niemimaan läntisissä sisäosissa. Alue ei antiikin aikana kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartasto sijoittaa Tinden lähelle nykyisiä Lákkoman ja Neochorákin kyliä. Tinden lähellä sijaitsi Kithas ja myöhemmin myös Antigoneia Psafara. Tinden kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. == Historia == Tinden historiasta tiedetään vain se, että se kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa varmuudella vain kerran vuonna 434/433 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Tindaios (). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Néa Propontída
Saraswati-superjoukko

Saraswati superjoukko{{Lehtiviite | Tekijä1 = Karouzos, Marios | Otsikko = Saraswati the wide-reaching |journal=Nature Astronomy | Ajankohta = 10.2017 | Vuosikerta = 1 | Numero = 9 | Sivut = 564 | Doi=10.1038/s41550-017-0227-9 | Kieli = {{en]] }}http://www.iucaa.in/~joydeep/saraswati.html on massiivinen galaksien superjoukko noin 1.2 mrd. parsekkia (4 miljardia valovuotta) kaukana Stripe 82 SDSS Kalojen alueella. Se on yksi suurimmista universumissa löydetyistä rakenteista, ja sen pääakselin halkaisija on noin 200 milj. parsekkia (652 miljoonaa valovuotta). Se koostuu vähintään 43 galaksijoukosta, ja sen massa on 2 × 1016 M☉ muodostaen galaksimuurin. ==Löytäminen== Inter-University Centre for Astronomy and Astrophysics -yliopiston avaruusfyysikkoryhmä löysivät Saraswatin superjoukon ja Joydeep Bagchin kollegoineen johtama Intian tiedekasvatuksen ja tutkimuksen instituutti Pune, India vuonna 2017. Analysoimalla kattavan Sloan Digital Sky Survey:n Stripe 82:n tietoja, erityisesti Baryon Oscillation Spectroscopic Surveyn LOWZ-dataa, joka on osa SDSS:n DR12-luetteloa, tiimi havaitsi näytteitetyn 625 galaksin ylitiheyden. LOWZ:sta ja 3 016 LEGACY-BOSS-SOUTHERNista, eteläisen taivaan tutkimuksesta, joka on myös osa SDSS DR12:ta. ==Kosmologia== Saraswati-superjoukko on yksi suurimmista kosmisista tunnetuista avaruuden rakenteista. verrattavissa massiiviseen Shapleyn_superjoukkoon lähiavaruudessa. Superjoukko koostuu 43:sta massiivisesta galaksijoukosta, jotka sisältävät Abell 2361 and ZWCl 2341.1+0000. Sitä ympäröi galaksimuurien, -klustereiden ja tyhjiöiden. Saraswati-superklusteri ja sen ympäristö paljastavat, että joitain äärimmäisen suuria, huomattavia ainetiheyden parannuksia oli muodostunut aiemmin, kun pimeä energia oli juuri alkanut hallita rakenteen muodostumista. Tämä galaktinen keskittyminen valaisee pimeän energian roolia ja kosmologisia alkuolosuhteita superklusterin muodostumisessa. ==References== Luokka:Superjoukot
Risto Mäläskä

Risto Mäläskä (s. Inari, k. 9. joulukuuta 2023) oli lappilainen kullankaivaja. Risto Mäläskä syntyi saksalaisten polttamaan Inarin kirkonkylään. Isä oli kaatunut rintamalla. Hän sai jo lapsena kuulla tarinoita Lemmenjoen kultaesiintymistä. Hänen äitinsä toimi 1950-luvun alussa emäntänä kultamailla. Nuorena Mäläskä työskenteli sekatyömiehenä ja päätyi 1960-luvulla renkipojaksi erään kullankaivajan valtaukselle. Myöhemmin Mäläskällä oli oma valtaus. Mäläskä aloitti Lemmenjoella uudelleen koneellisen kullankaivuun, jota ei oltu harjoitettu 1950-luvun jälkeen. Vuonna 1976 hän toi traktorin 30 hehtaarin valtaukselleen Miessin keskijuoksulle. Mäläskä oli varovaisempi kuin aiemmat konekaivajat, eikä ottanut velkaa koneisiin tai palkannut ulkopuolisia työntekijöitä. Traktorikaivurin lisäksi hänellä oli rumpuseula ränneineen. Myöhemmin Mäläskä toi Miessille myös useampia kaivukoneita ja puskutraktorin. Kullan Mäläskä myi Etelä-Suomessa kauppamatkoillaan markkinatilanteen mukaan. Lisäksi keräilijöille meni erikoisempia hippuja. 1980-luvulla lisäksi tuli myös turismi, jonka yhteydessä myytiin kultaa paikan päällä. Mäläskä veti vierailijoille roolia, johon kuului asuna lierihattu, ruutupaita ja sarkahousut henskeleillä. Lisäksi hän kertoi ihmeellisiä juttuja kulta- aarteista ja karhujen ja susien vierailuista ja viljeli kaksimielistä huumoria. Seppo Konttinen on kirjoittanut Mäläskän elämäkerran Kultakiima. Kullankaivaja Risto Mäläskän tarina (Minerva Kustannus), joka ilmestyi 2022. ==Lähteet== * Jarkko Kemppi Risto Mäläskä lukeutui kullankaivuun onnistujiin Verkkouutiset 2.10.2022 * Olli Päiviö, Kullervo ”kone” Korhonen aloitti kullan konekaivuun, Nettikone 4.9.2020 * Olli Miettunen: Lem­men­joen kul­ta­mai­den legenda Risto Mäläskä kuollut Tilaajille * Kultakiima. Kullankaivaja Risto Mäläskän tarina Kirja.fi Luokka:Suomalaiset henkilöt Luokka:Kullankaivuu Luokka:Vuonna 2023 kuolleet Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Santa Ana -luokka (1729)

Santa Ana -luokka oli Espanjan laivaston neljän kaksikantisen 70-tykkisen linjalaivan muodostama alusluokka. == Suunnittelu == Gaztañetan järjestelmän mukaisten alusten valmistuksesta vastasi José Campillo Cossio lukuun ottamatta pientä osaa vuoden 1724 hankintoihin sisällytetyistä aluksista, joista vastasi Gerónimo de Uztáriz. Ne oli tarkoitus valmistaa Santoñassa, mutta lopulta valmistuspaikkana oli Guarnizo. Kahden ensimmäisen tilatun aluksen suunnittelusta vastasi Lorenzo de Arzueta ja toisen parin Cipriano (Ciprián) Autrán yhdessä Juan Pedro (Jean-Pierre) Boyerin kanssa.Winfield et al 2023 s. 126-128 == Alukset == Santa Ana -luokka Nimi (lempinimi) Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Santa Ana Astillero Real, Guarnizo, Santander 14. helmikuuta 1729 romutettu 30. marraskuuta 1744 Reina Guarnizo 14. heinäkuuta 1729 myyty romutettavaksi 3. heinäkuuta 1743 Príncipe Guarnizo 1729 17. elokuuta 1731 romutettu 11. heinäkuuta 1746 Princesa Guarnizo 1730 17. elokuuta 1731 vallattu 19. huhtikuuta 1740 myyty romutettavaksi 30. joulukuuta 1784 == Lähteet == * === Viitteet === *
Esa Ojala (teollisuusneuvos)

Esa Oskari Ojala (15. heinäkuuta 1934 Sievi – 14. helmikuuta 2020 Sievi) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Viitattu 12.12.2023. Maanviljelijäperheeseen Sievissä syntynyt Ojala kävi kansakoulun. Hänen puolisonsa vuodesta 1954 oli Aino Marjatta Ojala. Esa Ojala toimi maanviljelijänä 1954–1963. Hän oli myös kuljetus-, maansiirto- ja maanrakennusalan yrittäjä vuodesta 1955. Ojala oli Pohjanmaan Konesuodatin Oy:n, vuodesta 1985 Teho Filter Oy, perustajaosakas 1964–2001, samoin kuin yrityksen toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Ojala-Yhtymän, vuodesta 1995 Ojala-Yhtymä Oy, perustajaosakas Ojala oli 1987–2001 ja toimi yrityksen hallituksen puheenjohtajana. Teho Filteristä tuli huomattava ajoneuvojen ja työkoneiden suodattimien valmistaja. Ohutlevymekaniikan sopimusvalmistaja Ojala-Yhtymä myytiin 2001 Flextronicsille. Esa Ojala sai teollisuusneuvoksen arvonnimen 1997. (ei-vapaa) == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Adam Tuominen

Adam Tuominen (s. 22. tammikuuta 1980) on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan luultavasti parhaiten Hunter Bradleyn roolista televisiosarjasta Power Rangers Ninja Storm.Meet Adam Tuominen, the actor behind the Natural Gas ads Adam Tuominen on taustaltaan suomalaisliettualainen, hänen isänsä on suomalaissyntyinen. Hän meni naimisiin Stephanie Horlin-Smithin kanssa vuonna 2018. ==Lähteet== Luokka:Australialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anton Niklas Sundberg

Anton Niklas Sundberg (1818–1900) oli ruotsalainen arkkipiispa. Hän oli teologian professori Uppsalan yliopistossa vuodesta 1852 ja Ruotsin kirkon arkkipiispa vuodesta 1870. Sundbergillä oli varsinkin valtiollisessa elämässä suuri vaikutusvalta. Mielipiteiltään hän oli korkeakirkollinen ja vastusti jyrkästi vapaakirkollisia ja lahkoliikkeitä.Sundberg, Anton Niklas, Tietosanakirja. Osa 9, palsta 195.196 Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin luterilaiset arkkipiispat Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1900 kuolleet
Porituulen tuulivoimalaitos

Porituulen tuulivoimalaitos on Satakunnassa Porin Mäntyluodon Tahkoluodossa sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on 3,0 megawattia ja vuosituotanto on noin 6,0 gigawattituntia. Voimalan on rakentanut ja sen omistaa Porituuli Oy . Sitä operoi Pori Energia . == Yleistä == Tuulivoimalaitos sijaitsee Porin satamassa Tahkoluodon länsi rannassa muiden Reposaaren tuulipuiston voimaloiden joukossa. Tuulivoimalaitos on suomalaisen WinWinDin valmistamaa WWD-3-90-mallia, jonka napakorkeus on 90 metriä ja tuuliturbiinin halkaisija 90 metriä. == Historiaa == Tuulivoimalaitos on valmistunut ja liitetty sähköverkkoon kesäkuussa 2006. Tuulivoimala esiintyy voimalaitosluetteloissa usein nimellä Porituuli tai Meri-Pori-10 . Tuulivoimalan omistava yhtiö Porituuli Oy perustettiin syksyllä 2005 ja se poistui Kauppalehden mukaan ennakkoperintäreikisteristä lokakuussa 2023. Voimalaitos on esitelty Suomen Hyötytuulen esitteessä omana voimalana vuonna 2017. == Katso myös == * Luettelo Suomen tuulivoimaloista == Lähteet == Luokka:Porin tuulivoimapuistot
Teatteri Metamorfoosi

Teatteri Metamorfoosi on suomalainen teatteri, jonka perustivat vuonna 2005 italialaissveitsiläinen teatteriohjaaja, pedagogi ja tutkija Davide Giovanzana, fyysisen teatterin ammattilainen ja opettaja Soile Mäkelä sekä kuvataiteilija ja naamiontekijä Laura Mäkelä. Teatteri Metamorfoosi käyttää fyysisen teatterin ja naamioteatterin eri muotoja, kuten kehonmuokkausta, klovneriaa, visuaalista teatteria sekä objektiteatteria. Mukana on näyttelijöitä, tanssijoita, nukketaiteilijoita, muusikoita, sirkustaiteilijoita, kuvanveistäjiä ja naamiontekijöitä. Esitysten lisäksi teatteri järjestää koulutusta, naamioiden valmistusta sekä MasQue-festivaalia. Vuodesta 2018 lähtien se on yhdistänyt teatteriin videota, tanssia ja erityyppistä kirjallisuutta. Teatteri sai nimensä Ovidiuksen Metamorphosis- teoksen mukaan. Metamorfoosilla on Sörnäisissä toimisto, harjoittelustudio sekä naamionvalmistusateljee. == Teatterin vaiheita == Vuonna 2004 Soile Mäkelä, Laura Mäkelä ja Davide Giovanzana tapasivat Padovassa, Italiassa kun he olivat työskentelemässä Donato Sartorin kanssa, ja työskentely johti teatteriryhmän perustamiseen. Ryhmä jatkaisi pedagogista ja teatraalista tutkimusta, jonka Jacques Lecoq aloitti. Teatteri Metamorfoosi ry. rekisteröitiin vuonna 2006. Metamorfoosissa oli vuosina 2006-2012 lähtökohtana commedia dell’arte ja kokomaskit, sen jälkeen nukketeatteri ja esineteatteri (2009-2015). Sitä seurasivat (2013-2017) klovniesitykset. Klovnikautta taas seurasi toisella tapaa koominen bouffon (2015-2019). Teatteri on toteuttanut sosiaalisia projekteja vanhusten, lasten, kehityshäiriöisten ja pakolaisten parissa, sekä konfliktialueilla Palestiinassa ja Burkina Fasossa. 2020-luvun alusta alkaen Metamorfoosin tavoitteena on ollut yhdistää sosiaaliset projektit taiteellisten päämäärien kanssa. == MasQue-festivaali == Kansainvälinen MasQue-naamiofestivaali järjestettiin joka toinen vuosi aikavälillä 2007-2015 Stoassa. Tarkoitus oli tuoda yhteen alan kotimaiset ja ulkomaiset tekijät sekä tehdä naamioteatteria tutuksi. Joka kerta festivaalin teema on ollut erilainen. Vuonna 2013 keskityttiin maailman pienimpään naamioon eli punaiseen nenään. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Teatteri Metamorfoosin verkkosivut Luokka:Suomen teatterit
Raiven

Sara Briški Cirman, taiteilijanimeltään Raiven (s. 13. lokakuuta 1989 Slovenia) on slovenialainen mezzosopraano, poplaulaja, lauluntekijä ja harpisti. Raiven nousi kuuluisuuteen osallistuttuaan Slovenian euroviisukarsintana toimivaan Evrovizijska Melodija (EMA) -kilpailuun vuonna 2016 kappaleellaan ”Črno bel” sijoittuen toiseksi. Raiven palasi EMA- kilpailuun vuonna 2017, sijoittuen tällä kertaa kolmanneksi kappaleellaan ”Zažarim”. Myös vuonna 2019 Raiven osallistui EMA-kilpailuun sijoittuen jälleen toiseksi kappaleella ”Kaos”. Raiven edustaa Sloveniaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Veronika”. == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Slovenialaiset laulajat Luokka:Slovenian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2024 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kiilopääntunturikoivu

Kiilopääntunturikoivu (Betula pubescens subsp. czerepanovii var. appressa) on hieskoivun ja tunturikoivun muunnos. Se tunnetaan Suomen Lapista ja Islannista. Taksonin kuvasivat Paavo Kallio ja Yrjö Mäkinen Turun yliopiston Annales Universitatis Turkuensis -julkaisussa vuonna 1978.Annales Universitatis Turkuensis. Ser. A, Biologica-Geographica. 60: 58 (1978). Turku. Kiilopääntunturikoivua esiintyy Lapissa vain suppealla alueella Sodankylässä ja Inarissa, Kiilopään, Vahtamapään ja Kivipään tunturipaljakalla, Urho Kekkosen kansallispuistossa. == Lähteet == Luokka:Hieskoivu
Veronika (kappale)

Veronika on slovenialaisen laulajan Raivenin esittämä kappale, jolla hän edustaa Sloveniaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. == Lähteet == Luokka:Slovenian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2024 euroviisuedustuskappaleet
Harmaapäätangara

Harmaapäätangara (Eucometis penicillata) on tangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan laajalla alueella Keski- ja Etelä-Amerikassa. == Koko ja ulkonäkö == Harmaapäätangara kasvaa 16–18 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää on tumman harmaa ja kurkku on myös harmaa, mutta vaaleampi. Päälaella on töyhtö. Harmaapäätangaran selkä sekä siivet ovat vihreät. Linnun rinta ja vatsa ovat oranssiinvivahtavan keltaiset. ==Levinneisyys ja elintavat== Harmaapäätangaran levinneisyysalue ulottuu Meksikon eteläosista Brasilian itäosiin. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat ja kosteat metsät usein vesialueiden lähellä. Lintu liikkuu yksin tai pareittain ja on satunnaisesti osana sekaparvia. Harmaapäätangara tarkkailee sotilasmuurahaisten liikkeitä ja syö hyönteisiä ja hedelmiä. Laji rakentaa pesän puuhun tai pensaaseen ja naaras munii kaksi tai kolme munaa. == Lähteet == Luokka:Tangarat
Jouni Tikkanen

Jouni Tikkanen (s. 1983) on suomalainen biologi, toimittaja ja tietokirjailija. Tikkanen voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun vuonna 2008. Suomen Luonto -lehden toimittajana hän voitti Aikakausmedian vuoden 2011 kirjoittavan toimittajan palkinnon. Tikkasen esikoisteos Lauma: 1880-luvun lastensurmat ja susiviha Suomessa oli ehdolla Kanava-palkinnon saajaksi vuonna 2019. Teos voitti seuraavana vuonna Lauri Jäntin tietokirjapalkinnon ja Oulun kirjailijaseuran Botnia-palkinnon. Teos käsittelee suomalaisten susisuhdetta, jonka taustalla vaikuttaa 21 lapsen kuolema susihyökkäyksissä 1880-luvun Varsinais-Suomessa. Tikkasen mukaan idea kirjaan syntyi vuoden 2012 tienoilla, jolloin hän seurasi susiuutisointia Suomen Luonto -lehden toimittajana ja huomasi 1880-luvun lapsisurmien nousseen toistuvasti esille nykykeskustelussa. Hän aloitti kirjoittamisen 2017 ja pyrki ymmärtämään tapahtunutta myös suden näkökulmasta. == Teos == * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset biologit Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Punahäntämaki

Punahäntämaki (Lepilemur ruficaudatus) on kärppämakien heimoon kuuluva puoliapinalaji. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on määritellyt sen äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Aikuinen punahäntämaki painaa 760–950 grammaa. Pituus päästä hännäntyveen on 24–30 cm, häntä on suunnilleen saman mittainen. Turkki on selkäpuolelta harmaanruskea, vatsapuolelta vaaleanharmaa ja kurkussa on kermanvaalea alue.. Punahäntämakit elävät Madagaskarin länsirannikon keskiosassa. Lajin uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet elinympäristön hävitys ja metsästys. == Lähteet == Luokka:Kärppämakit Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Juho Järvenpää

Juho Järvenpää on Mäntyharjun kunnanjohtaja , aiemmin hän toimi Sulkavan kunnanjohtajana. Koulutukseltaan hän on hallintotieteiden maisteri. == Ura == Järvenpää työskenteli uransa alussa muun muassa Pertunmaan seurakunnan talouspäällikkönä, Hartolan hallintojohtajana ja Mäntyharjun vt. talousjohtajana. Syksyllä 2015 hän aloitti Sulkavan kunnassa talous- ja hallintojohtajana ja syksyllä 2017 hänet valittiin Sulkavan kunnanjohtajaksi. Ennen valintaa hän oli toiminut kunnassa vs. kunnanjohtajana. Elokuussa 2023 hänet valittiin Mäntyharjun kunnanjohtajaksi. == Yksityiselämä == Järvenpään äiti Kristiina Järvenpää on toiminut kunnanjohtajana Rantasalmella ja Suomenniemellä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Järvenpään LinkedIn- profiili Luokka:Mäntyharjun kunnanjohtajat Luokka:Sulkavan kunnanjohtajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Haapa (täsmennyssivu)

Haapa voi tarkoittaa seuraavia: * haapa eli metsähaapa (Populus tremula), puulaji * Muut haavaksi nimetyt poppelilajit (Populus) ovat amerikanhaapa, hammashaapa ja hybridihaapa. == Sukunimi == Haapa on myös suomalainen sukunimi: * Esko Haapa (1914–1991), teologian professori * Kaarlo Haapa (oik. Asp, 1894–1979), kouluneuvos * Lauri Haapa (1889–1961), toimittaja * Tuomo Haapa (1946–2012), jalkapalloilija. === Katso myös === * Asp Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Uiğur avazi

Uiğur avazi (, ”Uiguurin ääni”) on Kazakstanin Almatyssa ilmestyvä uiguurinkielinen sanomalehti. Lehti perustettiin vuonna 1957 nimellä Kommunizm tuği (”Kommunismin lippu”). Se oli neuvostoaikana tarkoitettu Kazakstanin lisäksi myös Keski-Aasian tasavalloissa asuville uiguureille. Viidesti viikossa ilmestyneen lehden liitteenä ilmestyi vuodesta 1970 lähtien kolmesti viikossa pienikokoinen liite Jeni hajat (”Uusi elämä”) arabialaisella kirjaimistolla. Kommunizm tuğin painosmäärä oli liitteineen 23 000 kappaletta vuonna 1984. Lehti sai nimen Uiğur avazi vuonna 1991. Se on nykyään suunnattu Kazakstanin uiguureille. Qazaq gazetteri -valtionyhtiön kerran viikossa julkaiseman lehden painosmäärä on noin 15 000 kappaletta. Sen aineistoa julkaistaan myös Internetissä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden sivusto Luokka:Kazakstanilaiset sanomalehdet Luokka:Neuvostoliittolaiset sanomalehdet
Aida Fanfani

Aida Fanfani (s. 14. kesäkuuta 2006) on italialais-suomalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Salatut elämät -saippuasarjassa. Hän näyttelee Erika Ekholmin roolia, joka on sarjasta tutun Aki Nikkisen serkku, ja Henrik Ekholmin pikkusisko. == Filmografia == Televisiosarjat vuosi sarja rooli 2023- Salatut Elämät Erika Ekholm 2021 Karuselli teinityttö == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 2006 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomenitalialaiset
Leon Köhler

Leon Köhler (s. 7. elokuuta 1999 Erlenbach am Main) on saksalainen moottoriurheilija. == Ura == Köhler aloitti uransa Kartingissa vuonna 2007 ja voitti vuonna 2017 KZ2-luokassa ADAC Kart Masters ja CIK-FIA Karting European Championship -luokkien mestaruudet. "Karriere" (saksaksi) Vuoden 2018 alussa Köhler siirtyi Formula 4 UAE -sarjaan ajaen kolme kilpailua voittaen niistä kaksi. Tämän jälkeen hän ajoi Saksan ADAC Formula 4 -sarjaa saavuttaen yhden palkintosijan sijoittuen pisteissä 13:ksi. Vuodesta 2019 Köhler on ajanut Porsche Supercup -sarjassa. Hän oli sarjan kahdeksas vuonna 2020 ja seuraavana vuonna 2021 hän sijoittui viidenneksi. Tämän lisäksi Köhler on ajanut Saksan Porsche Carrera Cup -sarjaa. Kaudella 2019-20 Köhler voitti Porsche Sprint Challenge Middle East -sarjan mestaruuden. Lisäksi Köhler on ajanut muun muassa ADAC GT Masters ja DTM-sarjoissa. == Lähteet == *Leon Köhler Driver Databasessa === Viitteet === Luokka:Saksalaiset autourheilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Porsche Supercup -kuljettajat Luokka:Elävät henkilöt
Jakkula (Laihia)

Jakkula on Laihialla sijaitseva kylä, joka on myös Laihian entinen keskusta. Jakkulassa toimivia yhdistyksiä on Jakkulan kyläyhdistys sekä Jakkulan nuorisoliitto. Jakkulan nuorisoliitto on järjestänyt Jakkurokki- musiikkifestivaalia vuodesta 2016 lähtien ja se on ollut joka vuotinen menestys kävijämäärien kasvaessa vuosittain. Jakkula sijaitsee aivan valtatie 3:n kupeessa. Jakkula usein sekoitetaan Laihian toiseen kylään Isokylään, kuitenkin näillä alueilla on merkittävä maantieteellinen ero, sillä ennen kuin Laihianjoen yli kulkeva silta oli rakennettu, joki jakoi alueet kahtia ja nämä kaksi aluetta olivat täysin toisista erillään olevat ja itsenäiset. == Jakkulan historiaa == Jakkulan alueella on ollut asutusta vuodesta 500eKr. lähtien. Tästä on todisteena lukuisat muinaishaudat. Jakkulan Käyppälänmäelle alettiin rakentaa kirkkoa 1300-luvulla, mutta "kirkonkylän" asukkaat halusivat sen Laihian nykyisen keskustan alueelle. Käyppälänmäen asukkaat kävivät purkamassa kirkon kivijalan yöaikaan kahdesti, mutta lopulta joutuivat hyväksymään kirkon rakennuttamisen muualle. Nykyään Laihian Kirkko sijaitseekin Laihian keskustassa ja se valmistui lopulta vuonna 1508. Kirkon sijainti lähempänä Vaasaa vaikutti myös Laihian keskustan siirtymiseen Jakkulasta nykyiselle paikalleen, sillä vain kuudenkin kilometrin matka oli merkittävä 1600-luvulla kun matkaa kaupunkiin piti tehdä hevosella. Jakkulassa sijaitsi myös ennen pankki sekä kyläkauppa jotka on myöhemmin lakkautettu liiketoiminnan siirryttyä pois Jakkulan alueelta Laihian keskustaan. === Nimen alkuperä === Jakkulan kylän nimen syntyperästä on useita tulkintoja, ja yksi mahdollisuus on, että se juontuu Jaakob-nimestä. Papinveroluetteloiden mukaan vuonna 1546 Jakkulan kylässä oli 7 taloa, joiden kaikkien nimi oli Jakku. Vaikka isännät vaihtuivat ja talojen nimet eriytyivät ajan myötä, vuonna 1713 kylään oli edelleen kirjattu samat 7 taloa. == Lähteet == Luokka:Laihian kylät
Robert Govett

Robert Govett (14. helmikuuta 1813 Staines, Middlesex – 20. helmikuuta 1901 Norwich, Norfolk) oli brittiläinen teologi ja itsenäinen pastori Surrey Chapelissa, Norwichissa. Govett kirjoitti monia kirjoja ja esitteitä. Hänen tunnetuin teoksensa on The Apocalypse: Expounded by Scripture (1861–65), jonka hän kirjoitti salanimellä.” Robert Govett ei ollut Plymouthin veljien jäsen, mutta hän oli saanut paljon vaikutuksia Plymouthin veljien kirjoituksista. == Opit == Govett oli alunperin osa Anglikaanista kirkkoa, mutta irtautui siitä lapsikasteen takia. Hän oli myös dispensationalisti ja ilmaisen armon teologi. Govett kannatti osittaisen ylöstempauksen oppia, jonka mukaan vain tottelevat kristityt ovat osana ylöstempausta, jonka hän uskoi tapahtuvan ennen seitsemän vuoden ahdistusta. Samoin kuten Watchman Nee, Robert Govett uskoi että vain tottelevat kristityt tulevat olevaan osana tuhannen vuoden valtakunnassa, vaikka myöhemmin epäuskolliset myös pääsevät paratiisiin. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset papit Luokka:Vuonna 1813 syntyneet Luokka:Vuonna 1901 kuolleet
Erkin Qaraqalpaqstan

Erkin Qaraqalpaqstan (”Vapaa Karakalpakia”) on Uzbekistaniin kuuluvan Karakalpakian pääkaupungissa Nukusissa ilmestyvä karakalpakinkielinen sanomalehti. Lehti perustettiin Turtkulissa vuonna 1924 nimellä Birinshi adım (”Ensimmäinen askel”). Sen nimenä oli Erkin qaraqalpaq (”Vapaa karakalpakki”) vuodesta 1925, Miynetkesh qaraqalpaq (”Työtätekevä karakalpakki”) vuodesta 1928, Qızıl Qaraqalpaqstan (”Punainen Karakalpakia”) vuodesta 1931 ja Sovet Qaraqalpaqstanı vuodesta 1957. Sovet Qaraqalpaqstanı oli neuvostoaikana Uzbekistanin kommunistisen puolueen Karakalpakian aluekomitean sekä Karakalpakian autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattaja. Viidesti viikossa ilmestyneen lehden painosmäärä oli 66 000 kappaletta vuonna 1975. Sen rinnalla julkaistiin venäjänkielistä Sovetskaja Karakalpakijaa. Lehti sai nimen Erkin Qaraqalpaqstan vuonna 1992. Se on nykyään Karakalpakian korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston julkaisu. Kolmesti viikossa A2-kokoisena ilmestyvän lehden levikki oli 1 100 kappaletta marraskuussa 2021. Sillä on yhteinen toimitus ja Internet-sivusto venäjänkielisen Vesti Karakalpakstana -lehden kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden sivusto Luokka:Karakalpakstan Luokka:Neuvostoliittolaiset sanomalehdet Luokka:Uzbekistanilaiset sanomalehdet
Olkiluodon tuulivoimalaitos

Olkiluodon tuulivoimalaitos oli Satakunnassa Eurajoen Olkiluodossa sijainnut tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on 1,0 megawattia ja vuosituotanto on noin 2,0 gigawattituntia. Voimalan rakensi ja omisti Teollisuuden Voima. Voimala oli kastettu Raunoksi . == Yleistä == Tuulivoimalaitos sijaitsi Olkiluodon länsipään etelärannassa ydinvoimalaitoksen teollisuusalueen kaakkoispuolella. Tuulivoimala oli suomalaisen WinWinDin valmistamaa WWD-1-mallia, jonka napakorkeus oli 65 metriä ja tuuliturbiinin halkaisija 60 metriä. Turbiinin siivet olivat lasikuitua, sen torni painoi 92,5 tonnia ja tuuliturbiini ja koneisto painoivat yhteensä 55 tonnia. Turbiinin suurin pyörimisnopeus oli 25 kirrosta minuutissa. == Historiaa == Huhtikuussa 2004 odotettiin voimalalle lupaa, kun uudesta tuulivoimalasta julkaistiin kirjoitus Turun Sanomissa. Luvan tultua se rakennettiin valmiiksi syksyllä 2004 ja se vihittiin käyttöön marraskuussa 2004. Tuulivoimalaitos tunnistetaan Valtion tieteellisen tutkimuslaitoksen (VTT) tuulivoiman tuotantotilastoissa nimellä Eurajoki 1. Tuulivoimalan toiminta lopetettiin vuonna 2017 eikä sitä enää huollettu tämän jälkeen. Voimalan torni ja itse koneisto olivat niin huonossa kunnossa, ettei niiden kunnostus olisi koskaan tullut tuottamaan hintansa takaisin. Voimalaitos purettiin syksyllä 2018 ja lahjoitettiin Länsirannikon Winnovalle, Länsirannikon Pelastusharjoitusalueelle ja Prizztechille koulutuskäyttöön. Pelastusharjoitusalueella sille ei tehty mitään. Prizztech tutki seuraavana vuonna sen avulla käytöstä poistettujen tuulivoimalaitosten kierrätystä. Olkiluodon ydinvoimala-alue.jpg|Vuonna 2009 Elektrownia jądrowa w Olkiluoto - panoramio.jpg|helmikuussa 2013 Olkiluoto 2014.jpg|Vuonna 2014 == Katso myös == * Luettelo Suomen tuulivoimaloista == Lähteet == Luokka:Suomen tuulivoimapuistot Luokka:Eurajoen rakennukset ja rakennelmat
Aioleion

Aioleion (; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Bottikessa Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Néa Propontídan kunnan alueella lähellä nykyistä Néa Tríglian kaupunkia, mutta sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta. == Maantiede == Aioleionin kaupunki sijaitsi Bottikessa nykyisen Chalkidikín niemimaan läntisissä sisäosissa. Alue ei antiikin aikana kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Aioleionin lähellä sijaitsivat Spartolos, Pleume ja Sinos, mutta kaupungille esimerkiksi Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartastossa merkitty sijainti on summittainen. Aioleionin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. == Historia == Aioleionin historiasta tiedetään vain vähän. Se kuului 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla bottiaialaisten kaupunkien liittoon sekä Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa muutamia kertoja vuosina 434/433–422/421 eaa. 300-luvulla eaa. Aioleion on saattanut kuulua Khalkidiken liittoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Aiolitēs (). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Néa Propontída
Anthemus

Anthemus ( tai Anthemous; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Polýgyroksen kunnan alueella noin kolme kilometriä etelälounaaseen nykyisestä Galátistan kaupungista. == Maantiede == Anthemuksen kaupunki sijaitsi Anthemuksen alueella nykyisen Chalkidikín niemimaan länsiosissa. Antiikin aikana alue ei ollut osa Khalkidikea, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Kaupunki oli rakennettu samannimisen joen varrelle keskelle hyvin viljavaa laaksoa. Anthemuksen kaupunkikeskus sijoitetaan kukkulalle, joka sijaitsee noin 500 metriä länteen Pyhän Paraskevan (Agía Paraskeví) kirkosta, joka puolestaan sijaitsee noin neljä kilometriä etelälounaaseen Galátistan kaupungin keskustasta. Anthemuksesta länsiluoteeseen sijaitsi Strepsan kaupunki ja kauempana samassa suunnassa Therme ja myöhemmin Thessalonike. Kaupungista etelään sijaitsivat Olynthos ja Poteidaia. Anthemuksen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. == Historia == Anthemuksen historiasta tiedetään vain vähän. Vaikka Anthemus on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tuolloin tunnetaan kuitenkin huonosti. Anthemus vaikuttaa olleen alun perin alueensa nimi, ja Anthemuksen kaupunki vaikuttaa syntyneen 300-luvulla eaa. Se kuului varhaiseen Makedonian valtakuntaan, ja Filippos II antoi sen olynthoslaisille.Herodotos: Historiateos 5.94; Thukydides: 2.99–100; Demosthenes: Toinen filipposlaispuhe s. 70, ed. Reisk.; Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 15.8; Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.10 s. 17. § 36; Libanius: Deklamaatiot 13. Makedonian monien muiden paikkojen tavoin myös Anthemus antoi hellenistisellä kaudella nimensä kaupungille Aasiassa: sen mukaan nimettiin Mesopotamiassa sijainnut Anthemusia. Kaupunki mainitaan edelleen Rooman keisarikauden lähteissä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Anthemūntios () ja Anthemūsios (). == Rakennukset ja löydökset == Antiikin kirjallisten lähteiden perusteella Anthemus on ollut kaupunkikeskus tai mahdollisesti linnoitus. Kaupungin paikalta on löydetty piirtokirjoituksia. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Macedonian provinssin kaupungit Luokka:Polýgyros
Stora Sundbyn linna

Stora Sundbyn linna () on Ruotsin Eskilstunassa sijaitseva linna Hjälmarenin rannalla. Sitä alettiin rakentaa jo 1400-luvulla, mutta nykyinen ulkoasu on vuodelta 1848. Linnassa on neljä isoa tornia, jotka symboloivat vuodenaikoja, kaksitoista pientä tornia, yksi jokaiselle kuukaudelle, 52 huonetta jotka viittaavat viikkojen määrään vuodessa ja 365 ikkunaa eli yhtä monta kuin vuodessa on päiviä. Linna toimii nykyisin yksityisasuntona, mutta siellä järjestetään kesäisin yleisökierroksia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Linnan verkkosivut Luokka:Eskilstunan kunta Luokka:Södermanlandin läänin linnat
Assera

Assera () eli Assa () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Khalkidiken alueella Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Aristotélisin kunnan alueelle lähelle nykyistä Develíkin kylää. == Maantiede == Asseran kaupunki sijaitsi nykyisen Chalkidikín niemimaan rannikolla Singoksenlahden (nyk. Singitikóslahti tai Pyhänvuorenlahti) pohjukassa.Herodotos: Historiateos 7.122. Kaupunki sijoitetaan nykyisin Gomátin Develíkin kylän itäpuolelle. Samalla rannikolla Asserasta länteen sijaitsi Piloros ja itään Sane. Asseran kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Aristoteles käyttää Asseran alueesta nimitystä Assērītis () tai joissakin käsikirjoituksissa Assyrītis (). Seudulla oli joki, josta käytettiin nimeä Psykhros () sen kylmyyden vuoksi.Aristoteles: Eläinoppi 519a15 (3.12). == Historia == Assera ja Assa ovat todennäköisesti sama kaupunki: Herodotos käyttää muotoa Assa ja Theopompos muotoa Assera. Stefanos Byzantionlaisella on oma hakusana kummastakin, mutta se voi johtua siitä, ettei hän tiennyt Herodotoksen ja Theopompoksen viitanneen samaan paikkaan.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika 135.18, 136.1. Plinius vanhempi käyttää latinankielistä muotoa Cassera.Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.10. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Asseritēs () ja Assaios (). Herodotos mainitsee Ass(er)an yhtenä seudun kaupungeista, joka antoi joukkoja Kserkseen käyttöön hänen vuoden 480 eaa. hyökkäyksessään Kreikkaan. Myöhemmin klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Assera kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 454/453–433/432 eaa. Assera saattoi osallistua seudun muiden kaupunkien mukana vuoden 432 eaa. kapinaan Ateenaa vastaan. 300-luvulla eaa. kaupunki kuului oletettavasti Khalkidiken liittoon. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Aristotélis Luokka:Traakian kaupungit
Lervik

Lervik on taajama Fredrikstadin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 2,3 neliökilometriä ja asukasluku 3 343 vuonna 2022. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Fredrikstad Luokka:Norjan taajamat
Assa

Assa voi viitata seuraaviin: * Assa, joki Georgiassa ja Venäjällä * Assa, entinen lukkovalmistaja * Assa, sammakkosuku * Assa, Sergei Solovjovin elokuva * Assera eli Assa, antiikin aikainen kaupunki Khalkidiken alueella ;Etunimenä *Assa Traoré (s. 1985), ranskalainen aktivisti.
Dikaia (Khalkidike)

Dikaia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta se sijoitetaan lähelle nykyisen Thermaïkóksen kunnan Epanomín kaupunkia. == Maantiede == Dikaian kaupunki sijaitsi nykyisen Chalkidikín niemimaan läntisissä sisäosissa, oletettavasti sisämaahan Aineian ja Poteidaian välisestä rannikosta. Alue ei antiikin aikana kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Kaupunki sijoitetaan lähelle nykyisiä Epanomín ja Plagiárin kaupunkeja. Tällöin Aineia sijaitsi rannikolla kaupungista länteen. Dikaian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. == Historia == Dikaian historiasta tiedetään vain vähän. Se oli Euboian Eretrian perustama siirtokunta, ja löi omaa eretrialaismallista hopearahaa noin vuosina 500–350 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Dikaiopolitēs (). Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Dikaia kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 454/453–429/428 eaa. Dikaia saattoi osallistua seudun kaupunkien vuoden 432 eaa. kapinaan Ateenaa vastaan. 300-luvulla eaa. Dikaia kuului toiseen Ateenaan liittoon. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Thermaïkós
Slevik

Slevik on taajama Fredrikstadin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,9 neliökilometriä ja asukasluku 1 166 vuonna 2022. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Fredrikstad Luokka:Norjan taajamat
Dionysopolis (Fryygia)

Dionysopolis (, myös ) oli antiikin aikainen kaupunki Fryygiassa Vähässä- Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta. == Maantiede == Dionysopolis sijaitsi Plinius vanhemman mukaan Apameian conventuksen alueella.Plinius vanhempi: Naturalis historia 5.29. Kaupunki sijoitetaan Maiandros (nyk. Büyük Menderes) -joen pohjoisrannalle jonnekin nykyisten Çal Dagin ja Çal Ovan lähelle. Fryygian Dionysopolista ei tule sekoittaa toiseen Dionysopoliihin eli Krunoihin, joka sijaitsi Mustanmeren länsirannalla. == Historia == Dionysopolis perustettiin hellenistisellä kaudella. Stefanos Byzantionlaisen mukaan perustajat olivat Pergamonin Attalos II ja Eumenes II.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, . Muutoin kaupunki ei juuri esiinny antiikin lähteissä, lukuun ottamatta Ciceron tekemää mainintaa kirjeessä veljelleen Quintukselle. Siinä hän ilmaisee dionysopolislaisten olleen vihamielisiä Quintusta kohtaan, minkä on täytynyt johtua jostakin, mitä Quintus oli tehnyt toimiessaan Asian provinssin preettorina.Cicero: Kirjeet veljelleen Quintukselle (Epistulae ad Quintum fratrem) 1.2. Dionysopolis löi omaa rahaa. Rahojen perusteella kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Dionysopoleitēs (). == Lähteet == Luokka:Asian provinssin kaupungit Luokka:Denizlin maakunta Luokka:Fryygian kaupungit Luokka:Hellenistiset kaupungit Turkissa
Dionysopolis (Pontos)

Dionysopolis (), alun perin Krunoi ( tai Krounoi; ), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Pontisessa Traakiassa nykyisen Bulgarian alueella. Se sijaitsi nykyisen Baltšikin kaupungin paikalla. == Maantiede == Dionysopolis sijaitsi Euroopan Myysiassa eli roomalaisittain Moesiassa Ziras- joen varrella. Samalla rannikolla kaupungista pohjoiseen sijaitsi Kallatis ja etelään Odessos. Dionysopoliin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 200–500 neliökilometriä. pienoiskuva|vasen|Traakian kuningas Kotys I:n kirjoituttama piirtokirjoitus. Bulgarian kansallinen historiallinen museo, Sofia. == Historia == Dionysopolis oli kreikkalainen siirtokunta, mutta sen syntyä ja historiaa ei tunneta kovin hyvin. Kaupunki perustettiin ilmeisesti arkaaisen kauden lopulla tai klassisen kauden alussa 500- tai 400-luvulla eaa. Sen arvellaan olleen perustettu Joonian Miletoksesta käsin. Antiikin aikaisen perinteen mukaan kaupungin alkuperäinen nimi oli Krunoi, mutta se muutettiin Dionysopoliiksi eli ”Dionysoksen kaupungiksi” sen jälkeen, kun merestä löytyi Dionysoksen patsas. Nimen muutos on saattanut tapahtua 300-luvun eaa. lopulla, ja se voi liittyä siihen, että kaupunki olisi perustettu tuolloin uudelleen. Strabon käyttää nimeä Krunoi kuitenkin vielä ajanlaskun alussa.Strabon: Geografika 7.6.1; Pseudo-Skymnos: Periodos Nikomedeelle, fragm. 4; Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, ; Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.18; Arrianos: Mustanmeren periplus (Periplus Ponti Euxini) s. 24; Hierokles: Synekdemos s. 637; Itinerarium Antonini Augusti s. 228; Ravennan kosmografia 4.6; Konstantinos Porfyrogennitos: Themoista (De thematibus) 2.1. Dionysopolis löi omaa rahaa hellenistisellä kaudella. Kaupunki säilyi olemassa roomalaiselle ja bysanttilaiselle kaudelle saakka. Keskiajalla se tunnettiin nimellä Karvuna. Piirtokirjoitusten perusteella Dionysopoliissa oli roomalaisella kaudella seitsemän fylēä, joista kuusi olivat joonialaisia fylejä ja seitsemäs roomalaisille. Ainakin 200- ja 100-luvuilla eaa. kaupungissa oli neuvosto (bulē) ja kansankokous (dēmos). Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Dionysopolitēs (). == Rakennukset ja löydökset == Kaupungin paikalta on löydetty piirtokirjoituksia, joista varhaisimmat ovat 300-luvulta eaa. Löydetyt rakennusten jäänteet ovat pääosin roomalaiselta kaudelta. Vuonna 2007 kaupungin paikalta löydettiin sattumalta Kybelelle omistettu pyhäkkö, joka ajoitetaan rakennetuksi hellenistisellä kaudella noin vuonna 280–260 eaa. Gootit polttivat sen vuonna 378. Pyhäkön esinelöytöihin lukeutuu lukuisia patsaita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Bulgariassa Luokka:Dobritšin alue Luokka:Moesia inferiorin provinssin kaupungit Luokka:Traakian kaupungit
Skivika

Skivika on taajama Fredrikstadin ja Sarpsborgin kunnissa Østfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 1 075 vuonna 2022. Suurin osa asukkaista asuu Fredrikstadin kunnan puolella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Fredrikstad Luokka:Sarpsborg Luokka:Norjan taajamat
Gigonos

Gigonos (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Krusiissa Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Néa Propontídan kunnan alueella lähellä nykyistä Néa Irákleian kylää. == Maantiede == Gigonoksen kaupunki sijaitsi Krusiissa nykyisen Chalkidikín niemimaan länsirannikolla. Alue ei antiikin aikana kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Samalla rannikolla kaupungista luoteeseen sijaitsi Aineia ja kaakkoon Haisa ja Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartastossa myös Brea, joskin sen sijainti on epävarma. Gigonoksen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu alle 100 ja mahdollisesti jopa alle 25 neliökilometriä. == Historia == Gigonoksen historiasta tiedetään vain vähän. Herodotoksen mukaan kaupunki antoi joukkoja Kserkseen käyttöön hänen hyökätessään Kreikkaan vuonna 480 eaa.Herodotos: Historiateos 7.123. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Gigonos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa varmuudella vain vuonna 434/433 eaa. sekä mahdollisesti myös 425/424 eaa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Néa Propontída
Haisa

Haisa (, ) eli Aisa (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Néa Propontídan kunnan alueelle lähelle nykyistä Néa Kallikráteian kaupunkia. == Maantiede == Haisan kaupunki sijaitsi Krusiissa nykyisen Chalkidikín niemimaan länsirannikolla. Alue ei antiikin aikana kuulunut Khalkidiken alueeseen, josta koko niemimaa on saanut nykyisen nimensä.Flensted-Jensen, Pernille: ”The Chalkidic Peninsula and Its Regions”. Teoksessa Haisa sijoitetaan nykyisen Néa Kallikráteian kaupungin paikalle, josta on tehty siihen sopivia arkeologisia löytöjä, mutta paikkaa ei ole voitu vahvistaa aukottomasti. Samalla rannikolla kaupungista luoteeseen sijaitsi Gigonos ja kaakkoon mahdollisesti Brea. Haisan kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. == Historia == Haisan historiasta tiedetään vain vähän. Néa Kallikráteiasta löydetty asutus on ollut olemassa kreikkalaisena siirtokuntana viimeistään geometrisella kaudella 700-luvulla eaa. Se on ollut edelleen asuttu ainakin 400-luvulla eaa. ja vielä varhaisella kristillisellä kaudella. Herodotoksen mukaan Haisa antoi joukkoja Kserkseen käyttöön hänen hyökätessään Kreikkaan vuonna 480 eaa.Herodotos: Historiateos 7.123. Herodotos- käsikirjoituksissa kaupungista esiintyy nimimuotoa Lisai (), minkä arvellaan olevan kopiointivirhe, jossa alfa on muuttunut lambdaksi. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Haisa kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 434/433 eaa. sekä mahdollisesti myös 425/424 ja 422/421 eaa. == Rakennukset ja löydökset == Néa Kallikráteiasta on löydetty keramiikan osia varhaiselta rautakaudelta ja geometriselta kaudelta sekä asutuksen jäänteitä ja hautoja 400-luvulta eaa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Néa Propontída
Ylikulma (Kuusjoki)

Ylikulma on kulmakunta Kuusjoella, nykyisessä Salossa. Ylikulma sijaitsee Kuusjoen koillisosassa Kuusjoen yläjuoksun varrella ja kulmakunnan keskus on Ylikulmantien ja Koskentien risteysalue. Ylikulma on syntynyt Kuttilan, Kanungin ja Kuusjoenperän kylien reunoille maanteiden risteyskohtaan. Alue on historiallista mäkitupa-aluetta, jonne muutti 1800-luvun lopulla torppareita. Vuonna 1905 sinne perustettiin Ylikulman kansakoulu ja alueen asutus alkoi kasvaa. 1920-luvulla Ylikulmalle perustettiin pankki, kauppa ja Salon Seudun Osuuskaupan myymälä. Ylikulmaan rakennettiin uusia taloja vielä 1950-luvulla, mutta kulmakunta on sittemmin hiljentynyt. Palvelut ovat siirtyneet Kuusjoen keskustaan Kurkelaan, viimeisenä vuonna 2009 lakkautettu Ylikulman koulu. ==Lähteet== Luokka:Kuusjoen kylät Luokka:Suomen kulmakunnat
Brighamia

Brighamia on kellokasveihin kuuluva pieni kasvisuku, jossa on kaksi lajia. Ne molemmat ovat kotoperäisiä Havaijisaarilla. Kasvutavaltaan Brighamia-kasvit ovat mehivartisia lehtiruusukkeita. Lajit: * Brighamia insignis – Kasvanut Kauain ja Niihaun saarilla, mutta hävisi luonnosta sukupuuttoon 2010-luvun aikana. Laji on yleisesti viljelty huone- ja koristekasvi maailmanlaajuisesti. * Brighamia rockii – Kasvaa Molokailla. Äärimmäisen uhanalainen laji, jonka luonnonvarainen kanta on noin kymmenen yksilöä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kellokasvit
Imbros (täsmennyssivu)

Imbros voi viitata seuraaviin: * Imbros eli Gökçeada, Turkille kuuluva saari Egeanmeressä * Imbros, antiikin aikainen kaupunki samannimisellä saarella * Ímpros, kylä Kreetan saarella Kreikassa ** Ímproksen rotko, rotko lähellä Ímproksen kylää