EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rodeo (täsmennyssivu)

Rodeo voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *rodeo, pohjoisamerikkalainen urheilulaji *Rodeo, kaupunki Kaliforniassa Yhdysvalloissa *Rodeo, Suomessa myytävä energiajuomamerkki *Rodeo, C&A; -kauppaketjun vaatemerkki *Rodeo, Aaron Coplandin säveltämä baletti *Rodeo, Edu Kettusen albumi vuodelta 1988 *Rodeo, Travis Scottin albumi vuodelta 2015 *Rodeo, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1952 *Rodeo – Viron villit vuodet (Rodeo), virolais-suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2018
Kaarlo Karppanen

Kaarlo Johannes Karppanen (1. toukokuuta 1905 Sakkola – 3. joulukuuta 1996) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli Viipurin Kaupunginteatterin näyttelijänä 1931–1939. Karppanen esiintyi elokuvissa Minä elän (1946), Kaunis Veera eli ballaadi Saimaalta (1950) ja Vartioitu kylä 1944 (1978) sekä tv-elokuvassa Manillaköysi (1976).IMDb : Kaarlo KarppanenEloNet : Kaarlo Karppanen == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Iivari Veturi

Iivari Veturi () on brittiläinen piirrossarja, joka on Oliver Postgaten ja Peter Firminin luoma hahmo Smallfilmsin ja BBC:n tuotantoa. Piirrossarjaa esitettiin vuosina 1975–1977. Iivari asuu walesialaisten kylässä nimeltään "Llantisilly Railway Traction Company Limited". Iivaria ohjaa veturinkuljettaja Eetu Jokinen (Edwin Jones) ja heidän luonaan on eräs henkilö nimeltään Esko Eskola (Evan Evans). Asemalla on myös Pietari Asemala (Dai Station), sekä muita hahmoja. Iivari Veturin hahmojen suomenkielisenä äänenä toimi Pauli Virta, joka äänitti kaikki roolit. Iivari Veturi julkaistiin Suomessa VHS-kasetille 1980-luvulla. Julkaisijana toimi suomalainen elokuvayhtiö Castle Video Oy Finland. ;VHS-julkaisut Suomessa * Iivari Veturi ja elefantit * Iivari Veturi ja lohikäärmeet Luokka:Brittiläiset animaatiosarjat Luokka:1970-luvun televisiosarjat Luokka:BBC:n televisio- ohjelmat
Laihalampi (Tienhaara)

Laihalampi (myös ) on Venäjällä Leningradin alueella Viipurin piirissä sijaitseva Urpalanjoen vesistöön kuuluva lampi. == Maantietoa == Lampi on 850 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin 0,5 neliökilometriä suuri. Se sijaitsee Venäjällä Suomen rajan rajavyöhykkeen lähellä. Järven luoteispään etäisyys Laihajärvestä on 500 metriä ja valtionrajasta 3,9 kilometriä. Lampi on rantaviivan suhteen selkeäpiirteinen lampi, jolla ei ole saaria. Ilmakuvasta päätellen lampi on matala ja siinä kasvaa kelluvalehtisiä vesikasvia. Lammen rannat suoreunaiset, mutta kauempana kasvaa metsää. Lammen ja Laihajärven välissä on paljon ojia, jotka on johdettu pääasiassa Laihajärveen. Sinne laskee myös lammelta laskuoja. Lammen koillispuolella sijaitsee Kolholan kulmakunta (). Vaalimaan rajanylityspaikan maantie kiertää lammen sen eteläpuolelta jatkaen kohti itää. == Vesistösuhteet == Laihalammen ja Laihajärven välisellä alueella on runsaasti ojia, jotka on johdettu järveen ja lampeen. Laihajärven laskuoja on Suomen puolella nimeltään Kanaoja. Se lähtee länteen työntyvän kapean lahden pohjukasta ja virtaa hitaasti ja meanderoiden kohti Suomen rajaa. Heti rajan ylitettyään oja yhtyy Urpalanjokeen Laisniemen kulmakunnan lähellä. Urpalanjoki kääntyy saman tien kohti Venäjän rajaa ja ylittää sen alle kilometrin päässä Kanaojan yhtymäkohdasta. Urpalanjoki laskee Itämeren Suomenlahteen. == Lähteet == === Huomiolista === === Viitteet === Luokka:Urpalanjoen vesistö Luokka:Virolahden järvet Luokka:Tienhaara Luokka:Leningradin alueen järvet
Hygge

Hygge on norjan- ja tanskankielinen sana, jolla tarkoitetaan mukavuuden ja kodikkuuden tunnetta, joka yhdistetään myös hyvinvointiin ja seesteiseen mielialaan. Kulttuurisena ilmiönä ja siihen liittyvien käytäntöjen suhteen hyggellä on suunnilleen sama merkitys sekä norjaksi että tanskaksi, mutta Tanskassa hyggen ajatus on keskeisempi kuin Norjassa. Tanskan kulttuurin mittapuulla kyse on verrattain nuoresta ilmiöstä 1900-luvun loppupuolelta tähän päivään. Tanskaksi hygge viittaa ”arkiseen yhteenkuuluvuudentunteeseen” ja ”miellyttävään ja erittäin arvostettuun turvallisuuden, tasavertaisuuden ja henkisen läsnäolon tunteeseen sekä spontaaniin, sosiaaliseen flow’hun”. Hyggeä edustaa esimerkiksi lämpimään vilttiin kääriytyminen sadepäivän jälkeen tai kuulas sunnuntaibrunssi hyvien ystävien kanssa. Sitä voidaan käyttää myös verbinä, Nu skal vi hygge os! == Lähteet == Luokka:Tanskalainen kulttuuri Luokka:Norjalainen kulttuuri
Matti Kiianlinna

Matti Kiianlinna (vuoteen 1907 Nyberg; 17. helmikuuta 1900 Vanaja – 1. maaliskuuta 1931 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hänen isänsä oli Tammisaaren pakkotyölaitoksen johtaja Edvard Kiianlinna ja äitinsä Ilta Elisabet Palmroth.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Edvard Kiianlinna.Näyttelijä Matti Kiianlinna. Laatokka 3.3.1931, s. 4. (Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.)Näyttelijä Matti Kiianlinna. Aamulehti 2.3.1931, s. 3. (Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.) Matti Kiianlinna harrasti lausuntaa jo nuorena ja päästyään ylioppilaaksi 1919 hän alkoi esiintyä myös julkaisesti lausujana. Kiianlinna oli näyttelijänä Kansallisteatterissa 1921–1929. Hän esiintyi muun muassa vuonna 1925 Klabundin näytelmän Liitupiiri pääosassa yhdessä Ruth Snellmanin kanssa ja vuonna 1927 Josef Julius Wecksellin näytelmän Daniel Hjort pääroolissa.Museoviraston kuvakokoelmat: Matti Kiianlinna Kansallisteatterista lähdettyään Kiianlinna esiintyi parilla omalla kiertueellaan eri puolella Suomea kunnes hän syksyllä 1930 tuli Tampereen Teatteriin näyttelijäksi. Matti Kiianlinna kuoli maaliskuun alussa 1931 Tampereella influenssan seurauksena tulleeseen keuhkotulehdukseen. Kiianlinna tutustui kesällä 1925 Tammisaareen muuttaneeseen taiteilija Helene Schjerfbeckiin. Hän tarjoutui malliksi Schjerfbeckille, joka maalasi hänestä muotokuvan vuosina 1926–1927. Gösta Serlachiuksen taidesäätiö osti muotokuvan vuonna 2017 Hagelstamin huutokaupassa 445 000 eurolla.Lehtinen, Nina: Tähän sulavaan nuoreen mieheen Helene Schjerfbeck ihastui, vaikka inhosi näyttelijöitä. Aamulehti 25.11.2017. Sirpa Kähkösen näytelmä Helene S. – rakkaudella kertoo Schjerfbeckin ja Kiianlinnan ystävyyssuhteesta ja elämästä Tammisaaressa. Näytelmän ensi-ilta oli Kuopion kaupunginteatterissa 2014.Sydän särkyy, kädet korjaavat. Savon Sanomat 6.9.2014. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Mikkelin viljasiilot ja valssimylly

Mikkelin viljasiilot ja valssimylly olivat rakennuskokonaisuus Mikkelissä Mannerheimintien ja Raatihuoneenkadun kulmauksessa. Rakennukset purettiin talven 2018–2019 aikana. Tontille tulee taidemuseo, palvelutalo Saga, pysäköintilaitos ja asuinkerrostalo, joka muistuttaa vanhoja viljasiiloja. Rakennukset saivat purkuluvan, vaikka säilyttämistäkin pohdittiin. Valssimyllyn vanhemman osan oli suunnitellut arkkitehti Väinö Vähäkallio. Rakennusten purkutyömaata oli valmisteltu syyskuussa 2018, ja purkaminen saatiin päätökseen kevättalvella 2019. Myllyrakennuksen oli rakennuttanut Savon Valssimylly Oy vuonna 1921 Mannerheimintien varteen, suunnittelijana arkkitehti Väinö Vähäkallio. Alkuperäisen rakennuksen vasemmalle puolelle tehtiin jatko-osa vuonna 1941, jolloin myllyn omisti Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta. Teräsbetonirakenteisen siilorakennuksen pääpiirustukset ovat signeeranneet 1963 SOK:n rakennusosastolla Armas Lehtinen ja Arthur Elg. Vuonna 2015 pidetyn tarjouskilpailun ehtona oli rakennusten säilyttäminen. Ely-keskus ja Museovirasto vastustivat purkamista. Tutkimukset osoittivat, ettei siilon sisäosien mikrobeja pystytä poistamaan, ja toisaalta valssimylly ei kestä uudisrakentamisen yhteydessä aiheutuvaa tärinää ja se oli arvioitua huonommassa kunnossa, joten rakennukset saivat purkuluvat. Tällä hetkellä siiloja ei enää ole, ja tilalle rakennettiin kerrostalo, joka muistuttaa siilojen muotoa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Mikkelin vijasiilojen historiaa , Mikkelin Siilot *Mikkelin satama-alueen Mannerheimintien ja rautatiealueen rakennushistoriaa, Mikkelin kaupunki Luokka:Mikkelin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen entiset rakennukset ja rakennelmat Luokka:Maatalousrakennukset Luokka:Väinö Vähäkallion suunnittelemat rakennukset Luokka:Savilahti (Mikkeli)
Lev Muhin

Lev Dmitrijevitš Muhin, (, 15. lokakuuta 1936 Konstantinovsk, Donin Rostov – 25. huhtikuuta 1977 Donin Rostov) oli venäläinen, Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä. Muhin aloitti nyrkkeilyuransa 15-vuotiaana kotikaupungissaan Donin Rostovissa sen Spartak-seurassa. Vuosina 1953 ja 1954 hän voitti Neuvostoliiton nuorten raskaansarjan mestaruuden. Vuonna 1955 Muhin eteni Neuvostoliiton mestaruuskisojen raskaansarjan loppuotteluun, jossa hän otteli liettualaista Ričardas Juškėnasia vastaan, mutta koki tappion. Seuraava vuonna, Melbournen olympiavuonna, Muhin koki jälleen loppuottelutappion. Tällä kertaa vastustaja oli monikertainen Neuvostoliiton mestari ja kaksinkertainen Euroopan mestari, kokenut liettualainen Algirdas Šocikas. Yllätyksellisesti Muhin pääsi edustamaan kuitenkin Neuvostoliittoa Melbournen olympialaisiin. Ensimmäisessä Muhin tyrmäsi Bulgarian Boshko Lozanovin 3. erässä, seuraavassa ottelussa hän tyrmäsi Ruotsin Thörner Åhsmanin 1. erässä. Välierässä hän kohtasi Italian Giacomo Bozzanon ja tyrmäsi italialaisen 3. erässä. Loppuottelussa vastaan tuli amerikkalainen Pete Rademacher, joka tyrmäsi Muhinin 1. erässä. Tuloksena oli siis olympiahopeaa. Olympialaisten jälkeen menestystä tuli vain vuonna 1960, jolloin hän eteni Neuvostoliiton mestaruuskisoissa välieriin. Saavutuksistaan Muhinille myönnettiin ”Urheilun arvostetun mestarin” titteli vuonna 1957. == Lähteet == Luokka:Neuvostoliittolaiset nyrkkeilijät Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit Luokka:Nyrkkeilyvalmentajat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Mies vailla nimeä

Mies vailla nimeä (John Doe) on yhdysvaltalainen draamasarja. Sitä esitettiin yhdysvalloissa Foxin kanavalla vuosina 2002–03 ja Suomessa MTV3-kanavalla vuosina 2003–04. Fox ilmoitti toukokuussa 2003 lopettavansa sarjan tuottamisen ensimmäisen kauden jälkeen. Tammikuussa 2006 sarjaa esitettiin syndikoituna Sci-Fi-kanavalla. == Näyttelijät == == Vastaanotto == Metacritic-sivusto antoi sarjalle arvosanaksi 65/100 pistettä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Mies vailla nimeä TV.comissa * Mies vailla nimeä TV Guiden sivuilla Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset scifi-sarjat Luokka:Foxin televisio-ohjelmat
Annastiina Heikkilä

Annastiina Heikkilä (s. 1982 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Heikkilä on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri Helsingin yliopistosta, josta hän valmistui vuonna 2012. Hän oli opiskeluaikanaan yliopistovaihdossa Ranskassa ja asui siellä aiemmin myös au pairina. Heikkilän ura Yleisradiossa alkoi vuonna 2003 ja hän toimi 2014–2024 Ylen freelancer- kirjeenvaihtajana Pariisissa. Sitä ennen hän työskenteli muun muassa radion uutistenlukijana ja uutistuottajana. Ylen kirjeenvaihtajana Heikkilä raportoi muun muassa Ranskassa vuosina 2015 ja 2016 tapahtuneista terrori-iskuista (Charlie Hebdon isku, Pariisin terrori-iskut marraskuussa 2015 ja Nizzan isku 2016) sekä vuoden 2017 presidentinvaaleista. Vuonna 2018 julkaistiin ensimmäinen hänen kirjoittamansa kirja, S&S;:n kustantama tietokirja Bibistä burkiniin eli totuuksia ranskatar-myytin takaa. Heikkilältä ilmestyi helmikuussa 2022 WSOY:n kustantama esikoisromaani Vapaus valita kohtalonsa. Heikkilä siirtyi alkuvuodesta 2025 viestintätoimisto Milttonille johtavaksi asiantuntijaksi. == Teokset == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Annastiina Heikkilän verkkosivut Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Ulkomaankirjeenvaihtajat Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Ranskansuomalaiset Luokka:Elävät henkilöt
Sionin lentoasema

Sionin lentoasema (, ) on lentoasema Etelä-Sveitsissä. Lentoasema sijaitsee Valais’n kantonissa Sionin kaupungissa Rhônejoen laaksossa. Vuonna 2017 lentoaseman reitti- ja tilausliikenteen matkustajamäärä oli 9 349. Eri tyyppisten ei-sotilaallisten lentojen määrä oli vuonna 2017 yhteensä 41 921. == Historiaa == Lentoasema on aloittanut toimintansa vuonna 1935. == Toiminta == Lentoaseman toiminta on monipuolista: * Asema on ollut Sveitsin ilmavoimien tukikohta. Puolustusvoimien säännöllinen toiminta lentoasemalla päättyi vuoden 2017 lopussa. * Lentokentällä on järjestetty muutaman vuoden välein vuodesta 1982 airshow-ilmailutapahtumia, joissa on ollut noin 100 000 katsojaa. * Sion on Air-Glaciers-yhtiön pelastus-, koulutus- ja tilausliikenteen keskuspaikka. == Lentoyhtiöt ja kohteet == Kaudella 2018–2019 Sionista on muun muassa Swissin tilauslentoja Lontooseen ja Air-Glaciersin lentoja Ranskan lomakohteisiin. Eurocopter AS-350B-3 Ecureuil, Air-Glaciers AN0217388.jpg|Air- Glaciersin AS-350-helikopteri. Pilatus PC-12 taking off at Sion Airport.jpg|Pilatus PC-12 nousussa. Breitling Sion 034 (6159932574).jpg|Airshow vuonna 2011. McDonnell Douglas F-A-18C Hornet, Switzerland - Air Force JP7211046.jpg|Sion on ollut sotilaslentokenttä, sveitsiläinen Hornet. British Aerospace Hawk Mk.51, Finland - Air Force JP7211040.jpg|Suomalainen Hawk Sionin ilmailutapahtumassa vuonna 2011. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lentoaseman verkkosivut Luokka:Sveitsin lentoasemat Luokka:Sionin rakennukset ja rakennelmat
Bayoneta – Viimeinen isku

Bayoneta – Viimeinen isku (Bayoneta) on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka on ohjannut Kyzza Terrazas. Suomessa ja Meksikossa tuotettua elokuvaa kuvattiin Turussa muun muassa Varissuolla, Runosmäessä, Turun satamassa ja Förillä. Kuvaukset Suomessa alkoivat 20. helmikuuta 2017 ja kestivät 15 päivää. Meksikon Tijuanaa esittävät osuudet kuvattiin Méxicossa. Elokuvan pohjoismaiset oikeudet omistaa MRP Matila Röhr Productions. Bayoneta sai ensi-iltansa 9. marraskuuta 2018. Se sai Suomen teattereissa 427 katsojaa. == Juoni == Miguel ”Bayoneta” Galindez (Luis Gerardo Méndes) on entinen ammattilaisnyrkkeilijä Tijuanasta. Hän on paennut menneisyyttään ja päätynyt maailman toiselle laidalle Suomen Turkuun. Miguelin päivät kuluvat Turussa Jyrkin (Ilkka Koivula) nyrkkeilysalilla, jossa hän valmentaa Remua (Joonas Saartamo) titteliotteluun. Vaikka Miguel on jättänyt Meksikon tapahtumat taakseen ja hän tutustuu suomalaiseen Saritaan (Laura Birn), menneisyys ei päästä häntä otteestaan. Erilainen paikka ja kulttuuri ajaa Miguelin miettimään itseään ja päästäkseen elämässään eteenpäin, hän päättää, että hänen on noustava vielä kerran kehään. == Näyttelijät == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2018 elokuvat Luokka:Vuoden 2018 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset draamaelokuvat Luokka:Meksikolaiset elokuvat Luokka:Nyrkkeilyelokuvat
Suomen Tulli (yhtye)

Suomen Tulli on Torniossa vuonna 2009 perustettu yhtye. Yhtye on julkaissut kolme albumia, joista kaksi uusinta Rocket Recordsin kautta. == Diskografia == * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset popyhtyeet
Oskolan taistelu

Oskolan taistelu käytiin 4. huhtikuuta 1742 pikkuvihan aikaan Loitimon jäällä. Johtajina talonpojilla oli keskijärveläinen Erkki Sallinen, röksäläinen Olli Haapalainen ja pari ilomantsilaista miestä. Aseitakin saatiin mutta ei riittävästi. 300-miehinen talonpoikaisjoukko hyökkäsi seitsemän komppaniaa ja 300 hiihtäjää käsittäneen vihollisen kimppuun Oskolassa, missä venäläiset lopulta onnistuttiin karkottamaan. ==Taistelun jälkeen== Öllölän Poukkurinteellä, jossa käytiin yöllä 3.-4. huhtikuuta 1742 kahakka, jossa Sallinenkin oli mukana, talonpoikaissoturit vielä lisäsivät mainettaan uudella voitolla. Luutalahdellakin käytiin kahakkaa 6.-7.4 Luutalahden rannalla Öllölänniemen rantatöyräällä. == Lähteet == * Sotahistoria. Kiihtelysvaara- Seura ry * Kylien historiaa. www.etelaisetkylat.fi * Juvonen, Jaana: Vanhan Tohmajärven historia * Sotahistoriallinen Aikakauskirja 5, 1986 Luokka:1742 Luokka:Suomen taistelut Luokka:Venäjän taistelut Luokka:Pohjois-Karjalan historia
Yrjö Länsiluoto

Yrjö Aleksanteri Länsiluoto (26. maaliskuuta 1890 Tampere – 22. syyskuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen kouluneuvos ja päätoimittaja.Kouluneuvos Yrjö Länsiluoto kuollut, Karjalan Heimo 10/1854 s. 109Kansaneläkelaitoksen henkilökortit -arkisto > Vuosina 1950-1958 kuolleiden henkilöiden hakemistokortit Länsiluoto pääsi ylioppilaaksi 1910 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1920 ja maisteriksi 1921. Hän oli toimitussihteerinä Tampereen Sanomat, Karjalan Aamu ja Yhteishyvä-lehdissä sekä Oy Maaseudun Sanomain isännöitsijänä ja lehden päätoimittajana 1922–1923. Tämän jälkeen Länsiluoto oli Tuusulan kansanopiston johtajana 1923–1934 ja sen jälkeen vuodesta 1934 kouluhallituksen kansanopetusosastolla kouluneuvoksena. Länsiluoto oli lisäksi Järvenpään yhteiskoulun uskonnon opettajana 1928–1932 ja pakolaiskansakoulujen tarkastajana 1935–1939. Kouluneuvos Yrjö Länsiluoto 60-vuotias, Laatokka 24.03.1950, nro 69, s. 3, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot Länsiluoto toimi kansanopisto- ja kansankorkeakoulukomiteoiden puheenjohtajana, Kansanvalistusseuran esimiehenä ja Suomen Kansanopistoyhdistyksen sihteerinä. Hän oli muun muassa Kordelinin säätiön hallituksen jäsen ja Suomen Nuorison liiton kunniajäsen. == Julkaisuja == * Tuusulan kansanopisto 1907-1927 ; toimituskunta Yrjö Länsiluoto ym. Tuusulan kansanopisto, Kerava 1927 * Nuorten matkassa eestien mailla. Kerava 1929 * Nuorisoseurat ja heimotyö. Porvoo 1931 * Tuusulan kansanopisto 1907-1932 ; toim. Yrjö Länsiluoto. Tuusulan kansanopisto, Kerava 1932 * Medborgarfostran i de kristliga folkhögskolorna : föredrag. Kristliga folkhögskolan i Nykarleby, Jakobstad 1947 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Liivin kansaa katsomassa, Hels. Sanomille kirj. Yrjö Länsiluoto Helsingin Sanomat Viikkoliite 23.09.1928, nro 39, s. 3. Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Dreux

Dreux on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee 80 kilometriä Pariisista länteen Blaisejoen varrella. ==Nähtävyyksiä== Kuninkaallinen kappeli Chapelle royale de Dreux puistoineen on yksi kaupungin tärkeimmistä nähtävyyksistä. Se rakennettiin vuonna 1816. Kappeli on Orléansin suvun sukuhauta, jonne on haudattu muun muassa Ranskan kuningas Ludvig Filip I.Tour de France 2018 Taide- ja historiamuseo Musée d'art et d'histoire sijaitsee vuonna 1895 rakennetussa uusromanttisessa kappelissa. Kappeli muutettiin museoksi vuonna 1950. Taidemuseon tunnetuin teos on Claude Monet’n Étude de glycine. Dreux’n kellotorni (Beffroi de Dreux) on rakennettu vuosina 1512–1537. Entisen kaupungintalon ja siihen liittyvän kellotornin suunnittelivat kolme arkkitehtia, joista viimeisimpänä paikalliseen Métezeaun arkkitehtisukuun kuulunut Clément Métezeau. Entinen kaupungintalo symboloi Dreuxin porvarillisen kaupungin vapautta, joka on peräisin frankkien kuninkaan Ludvig VI:n hallinnolta. ==Ruoka== Paikallinen erikoisuus on pehmeä lehmänmaitojuusto Feuille de Dreux (Dreux’n lehti), jonka päällä on kastanjanlehti. ==Tunnettuja kuntalaisia== *Jean de Rotrou (1609–1655), runoilija *Jacques Oudin (1908–1985), immunologi *Catherine Corsini (s. 1956), elokuvaohjaaja *Yann Beuron (s. 1969), tenori *Patrick Vieira (s. 1976), jalkapalloilija *Amélie Perrin (s. 1980), yleisurheilija *Siraba Dembélé (s. 1986), käsipalloilija *Yannick Lesourd (s. 1988), yleisurheilija Tiedosto:Dreux_chapelle_royale.jpg|Chapelle royale Saint-Louis Tiedosto:Dreux_Museum.jpg|Taide- ja historiamuseo Tiedosto:Dreux_étude_de_glycine_1919-1920_Claude_Monet_Eure-et- Loir_France.jpg|Étude de glycine 1919-1920 Tiedosto:Dreux_belfry.jpg|Kellotorni ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Eure-et-Loirin kunnat
Stephana de Quinzanis

Autuas Stephana de Quinzanis T.O.S.D. (9. heinäkuuta 1457 Orzinuovi, Italia – 2. tammikuuta 1530 Soncino, Italia) oli nunna, dominikaanitertiaari, näkijä, neitsyt ja stigmaatikko. Hän tuli alun perin keski-ikäisestä maanviljelijäperheestä, mutta liittyi 1489 dominikaanitertiaareihin ja omisti elämänsä Jeesuksen kärsimysten mietiskelylle ja tyttöjen kristilliselle koulutukselle. Naisen julisti autuaaksi paavi Benediktus XIV 14. joulukuuta 1740 ja hänen muistopäiväänsä vietetään 2. tai 3. tammikuuta. Häntä kunnioitetaan yhä San Giocomon kirkossa Soncinossa, missä pidetään kahta hänen kuvaansa näytillä oikeanpuoleisessa sivukappelissa. == Elämä == Stephana syntyi hurskaiden vanhempien maanviljelijäperheeseen pienessä Orzinuovin kylässä Lombardiassa, Pohjois-Italiassa. Jo lapsena hän teki neitsyyden valan ja liittyi 15-vuotiaana dominikaanitertiaareihin, joihin myös hänen isänsä oli kuulunut. Stephana omistautui köyhien ja sairaiden hoivaamiseen. Monet eri ihmiset tulivat konsultoimaan häntä ja pyytämään häneltä rukouksia, kuten pyhä Angela Merici ja autuaat Biellan Augustin ja Mantovan Hosanna. Naisen kerrotaan nähneen näkyjä Jeesuksesta ja muutamista dominikaanipyhimyksistä, sekä kokeneen Jeesuksen kärsimyksen 40 vuoden ajan aina perjantaisin ja vastaanottaneen myös stigmatan ruumiiseensa. Lisäksi hänen sanotaan pystyneen keskustelemaan mystisestä teologiasta ilman muodollista koulutusta ja omanneen profetoinnin ja parantamisen lahjat. Hänen väitetään ennustaneen kuolinpäivänsä 2. tammikuuta 1530, jolloin hän kuoli luonnollisista syistä Soncinossa, Italiassa. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1457 syntyneet Luokka:Vuonna 1530 kuolleet Luokka:Pyhimykset
Feuille de Dreux

pienoiskuva|Feuille de Dreux Feuille de Dreux (Dreuxin lehti) on ranskalainen lehmänmaidosta valmistettava pehmeä juusto, jonka päällä on kastanjanlehti. Juusto on halkaisijaltaan 16–18 senttimetriä ja paksuudeltaan 2–3 senttimetriä. Sen paino on 300–500 grammaa ja se sisältää vain 15 prosenttia rasvaa. == Historia == Feuille de Dreuxin historia juontaa 1900-luvun alun Eure-et-Loirin alueeseen. Tuolloin juustoa valmistettiin talonpojille, jotka ottivat sitä pellolle välipaloiksi. Juuston alhainen rasvapitoisuus johtuu siitä, että alue tuotti kermaa Pariisiin ja sen lähiympäristöön, jonka takia kerma kuorittiin maidosta. Kastanjanlehdet eivät ole juuston päällä vain esteettisestä syystä, vaan niiden tarkoitus on estää juustoja tarttumasta toisiinsa kiinni. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset juustot Luokka:Lehmänmaitojuustot
Júpiter-luokka (partioalus)

Júpiter-luokka oli Portugalin laivaston kuuden aluksen muodostama partioveneluokka. == Alukset == Luokan kaikki alukset valmistettiin Estaleiros Navais do Mondegolla ja niiden aseistuksena oli yksi 20 millimetrin tykki.Gardiner, Robert s. 322 Júpiter-luokan partioveneet Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo NRP Júpiter Estaleiros Navais do Mondego, Mondego 1965 poistettu 1975 NRP Vénus Mondego 1965 luovutettu Angolalle 1975 NRP Marte Mondego 1965 luovutettu Angolalle 1975 NRP Mercúrio Mondego 1965 poistettu 1975 NRP Saturno Mondego 1965 poistettu 1975 NRP Urano Mondego 1965 poistettu 1975 Poistetuista aluksista kolme luovutettiin 1975 Mosambikille ja neljäs romutettiin. == Lähteet == * === Viitteet === *
Olavi Karpalo

Olavus (Olavi) Gustavus Adolphus Karpalo (21. lokakuuta 1916 Helsinki – 1988 Venezuela) oli suomalainen SS-vapaaehtoinen. Siviiliammatiltaan hän oli lavastaja.Sotarikoksiin yhdistetty suomalainen SS-mies: "Juutalaisten teloittamiseen riittää kehnompikin ampumataito kuin omaamamme", Hämeen Sanomat 2.6.2018 Karpalo osallistui 20-vuotiaana vapaaehtoisena 1937 Espanjan sisällissotaan Francon falangistien joukoissa, hän oli ilmoittanut huoltajilleen matkustavansa Saksaan Hitler-Jugendin retkelle. Karpalo julkaisi myöhemmin sotakokemuksistaan kirjan Sisulla sotaan : falangistin kokemuksia Espanjasta (WSOY 1940). Karpalo oli talvisodassa Lentolaivue 39:n joukoissa. Hän liittyi 1941 suomalaisiin SS-vapaaehtoisiin ja oli yksi niistä noista 400 vapaaehtoisesta ns. divisioonan miehestä jotka lähetettiin heti kesäkuun lopulla 1941 Saksan itärintamalle SS-divisioona Wikingin mukana koska heillä oli jo ennestään sotakokemusta. Karpalo turhautui kuitenkin jouduttuaan divisioonan verstaskomppaniaan korjaamaan autoja vaikka hän olisi halunnut rintamalle sotimaan. Karpalo oli luullut pääsevänsä Luftwaffeen vastattuaan myöntävästi kysymykseen oliko hän käynyt Suomen ilmavoimien apumekaanikkokurssin tai teknillisen opiston. SS-joukkojen yhteysupseerille, sotilaspastori Ensio Pihkalalle 24. heinäkuuta 1941 kirjoittamassaan kirjeessä Karpalo mainitsi myös osallistuneensa juutalaisten teloituksiin viiden muun vertaiskomppanian suomalaisen kanssa. Kirje tuli julki syksyllä 2017 kun Åbo Akademin kirkkohistorian dosentti André Swanström julkisti aiemmin piilossa ollutta arkistomateriaalia. Pihkala kävi kirjeen saatuaan tapaamassa miehiä heidän yksikössään ja Karpalo kiitti häntä myöhemmin käynnistä. Swanström tutki huoltokomppanian suomalaisten vapaaehtoisten palvelusitoumuksia ja hänen mukaansa he olivat mielipiteiltään oikeistoradikaaleja, osa oli ilmoittanut suoraan olevansa kansallissosialisteja.André Swanström : Suomalaiset SS-miehet ja sotarikokset, Suomen kirkkohistoriallinen seura 11.10.2017 Karpalo sai sittemmin siirron toisaalle SS-joukkoihin palvellen sitten niissä toukokuuhun 1942 saakka. Suomeen palattuaan hän palveli jatkosodan loppuun Lentolaivue 32:ssa. Sodan jälkeen hän muutti Venezuelaan hankittuaan itselleen ensin lahjomalla esteettömyystodistuksen Rauman passitoimistosta koska entisten SS- miesten matkustusta ulkomaille oli rajoitettu. Karpalo vietti loppuelämänsä Venezuelassa jossa hän myös kuoli. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset SS- sotilaat Luokka:Espanjan sisällissodan sotilaat Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Cliff Bennett & The Rebel Rousers

Cliff Bennett & The Rebel Rousers oli 1960-luvun brittiläinen rhythm and blues -yhtye, jonka jäseniä olivat Clifford Bennett (laulu), Charles Hodges (basso, kosketinsoittimet), David Peacock (kitara), Mick Burt (rummut) ja Nicky Hopkins (piano). Yhtyeen uran alkuvuosina heidän levyjään tuotti Joe Meek ja managerina toimi Brian Epstein. The Rebel Rousers esiintyi lämmittelybändinä The Beatlesin viimeisellä Britannian-kiertueella vuonna 1966. Paul McCartney tuotti The Rebel Rousersin singlen ”Got to Get You into My Life”. Kappale on julkaistu The Beatlesin albumilla Revolver, mutta The Beatles ei itse tehnyt siitä koskaan singleä. The Rebel Rousersin single nousi brittilistalla sijalle 6. The Rebel Rousersin jälkeen Bennett lauloi Toe Fatissä, jossa olivat mukana Uriah Heep -yhtyeeseen myöhemmin liittyneet Ken Hensley ja Lee Kerslake. Myös Bennettiä pyydettiin mukaan Uriah Heepiin, mutta hän kieltäytyi. Samoin hän kieltäytyi tarjouksesta ryhtyä Blood, Sweat & Tearsin laulajaksi. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset rhythm and blues -yhtyeet
Lähde (liikekeskus)

Lähde on Rajamäelle syyskuussa 2018 valmistunut liikekeskus, jonka avajaiset pidettiin 11. lokakuuta. Pääliikkeinä toimivat K-Supermarket ja S-market. Muita palveluja ovat KodinMarket, Hesburger, Kotipizza, Rajamäen apteekki, Instrumentarium ja Pieni Hoitohuone. Liikekeskuksen edessä sijaitsee Otto- automaatin käteisnoutopiste. Alueelle tulee esimerkiksi viljelypalstoja asukkaiden käyttöön. Alueen suunnittelussa näkyvät kuntalaisten kanssa kehitetyt teemat. == Lähteet == Luokka:Nurmijärven kauppa- ja ostoskeskukset Luokka:Rajamäki
Kehämääritelmä

Kehämääritelmä on muotoilultaan puutteellinen määritelmä, joka sisältää sisäisen kehän tai muodostaa ulkoisen kehän toisen määritelmän kanssa. Sisäinen kehä syntyy, kun määritelmässä käytetään määritelmän synonyymiä, tai kun määritelmä on käytännössä sama ilmaus kuin määriteltävä termi, kuten: * Nopea tarkoittaa vauhdikasta. * Koirankoppi on koiralle tehty koppi. Ulkoinen kehä synty määritelmäparissa, jossa ensimmäinen termi määritellään toisella termillä, joka puolestaan määritellään ensimmäisellä termillä, kuten: * Tiede tarkoittaa tieteilijöiden toimintaa, ja tieteilijä on henkilö, joka tekee tiedettä. * Naisidentiteetti tarkoittaa sitä, että henkilö pitää itseään naisena, ja nainen on henkilö, jolla on naisidentiteetti. Myös määritelmä ”Aika on sitä, mitä kello mittaa” voidaan nähdä kehämääritelmänä, sillä lukijan pitäisi ensin tietää, mitä aika tarkoittaa, ennen kuin hän voi ymmärtää kellon tarkoituksen. ==Katso myös== * Kehäpäätelmä ==Lähteet== Luokka:Semantiikka
Prudnik

Prudnik () on kaupunki Puolan eteläosassa. Vuoden 2016 lopussa siellä oli 21 368 asukasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Opolen voivodikunnan kaupungit
Vihtori Nybergh

Vihtori Nybergh (5. huhtikuuta 1857 Oulu – 1. kesäkuuta 1938 Oulunkylä) oli suomalainen hovineuvos, vankilanjohtaja ja virkamies. ==Henkilöhistoria== Vihtori Nyberghin vanhemmat olivat merikapteeni Carl Gottlieb Nybergh ja Fredrika Karolina Löthman ja puoliso vuodesta 1881 Elin Kalm (k. 1930).Aikalaiskirja 1934 , s. 475-476. (Viitattu 23.9.1918) Nybergh tuli ylioppilaaksi Oulun ruotsalaisesta lyseosta 1877 ja suoritti yksityisesti yliopistollisen tutkinnon rikoslaista ja vankeinhoito-opista 1889. Hän oli Helsingin vankilan kirjanpitäjä vuodesta 1883, Helsingin lääninvankilan johtaja vuodesta 1891 ja Kakolan johtaja vuodesta 1906. Vuodesta 1888 Nybergh oli Alkoholistiparantola Turvan johtokunnan jäsen ja vuodesta 1903 kasvatuslaitos Käyrän johtokunnan jäsen. Useita ulkomaan opintomatkoja tehnyt Nybergh oli vankeinhoidon yhdistysten jäsen, ajoi raittiusaatetta ja toimi vartijakoulun opettajana ja johtajana. Työuransa Nybergh aloitti Oulun lääninkonttorin palveluksessa 1878–1883. Turussa hän toimi myös sähköyhtiön toimeenpanevana johtajana 1914–1918. Hämeenlinnan vankilaa Nybergh johti 1918–1921. Nybergh julkaisi teoksia vankeinhoidon alalta sekä sukututkijana omasta ja vaimonsa suvusta, samoin kuin toimitti Suomen Vankeinhoitomiesten yhdistyksen Muistiinpanoja-julkaisua 1896–1920. Hovineuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1914. Eläkkeelle jäätyään Nybergh muutti Oulunkylään, jossa hän toimi vielä muun muassa valtion tulo- ja omaisuusverolautakunnan puheenjohtajana.Vihtori Nybergh kuollut. Helsingin Sanomat, 2.6.1938, s. 7. Professorit Aarne Laitakari ja Erkki Laitakari sekä majuri Eino Laitakari olivat Nyberghin poikia.Geni.com: Majuri Eino Alvar Laitakari ==Teoksia== * Turun kuritushuone 1853–1903, 1903 * Oululainen Nyberg-suku, 1917 * Familjen Kalm, 1923 * Turun kansallinen kirjakauppa osakeyhtiö 1899–1924, 1924 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset vankilanjohtajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset sukututkijat Luokka:Vuonna 1857 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Luusuaniemi

Luusuaniemi on suomalainen sukunimi seuraavilla: * Aatu Luusuaniemi (s. 1999), jääkiekkoilija * Antti Luusuaniemi (s. 1979), näyttelijä Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Altair-luokka

Altair-luokka oli Portugalin laivaston kuuden Britanniasta 1946 hankitun Fairmile B -tyyppisen veneen muodostama alusluokka. == Alukset == Alukset riisuttiin aseista ja niitä käytettiin lähinnä pelastusaluksina. Lisäksi niihin rakennettiin takakannelle suoja miehistölle.Gardiner, Robert s. 322 Altair-luokan partioveneet Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo NRP Altair 1946 romutettu 1955 NRP Bellatrix 1946 poistettu palveluksesta noin 1959 NRP Canopus 1946 poistettu palveluksesta syyskuussa 1959 NRP Deneb 1946 poistettu palveluksesta 1959 NRP Espiga 1946 poistettu palveluksesta marraskuussa 1959 NRP Fomalhaut 1946 poistettu palveluksesta 1959 == Lähteet == * === Viitteet === *
Parkki Paul

Parkki Paul oli suomalainen parkkilaiva joka upposi myrskyssä yöllä 9. – 10. helmikuuta 1920 Cuxhavenin ulkopuolella Saksan rannikolla. Onnettomuudessa hukkui 8 miehistön jäsentä joista viisi oli suomalaisia (kapteeni, perämies, konstaapeli ja kaksi matruusia). Parkki oli kivihiililastissa matkalla Grimsbystä Kööpenhaminaan.Jukka A. Mikkolan Suurten purjelaivojen bibliografia Parkkilaiva "Paulin" haaksirikko. Mukana olleen kertomus, Uudenkaupungin Sanomat 22.04.1920, nro 44, s. 3, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot Parkki Paulin oli rakentanut A. Conradi & Sohn Kielissä Saksassa 1878. Laivan vetoisuus oli 765,6 bruttorekisteritonnia, kantavuus 1 200 kuollutpainotonnia, pituus 50,05 metriä, leveys 10,37 metriä ja syväys 6,09 metriä. Laiva oli rakennettu tammesta ja kovapuusta ja sen pohja oli metallilevyillä päällystetty. Laivan suomalaisina omistajina olivat olleet hankolainen J. Lindqvist & Co. 1894–1903, kemiöläinen A. E. Mattsson 1903–1917 ja helsinkiläinen Carl Wahlroos & Co. vuodesta 1917. Joulukuussa 1897 laiva oli törmännyt yhteen yöllä englantilaisen höyrylaiva Loch Lomondin kanssa matkalla Hampurista merelle ja menetti tällöin muun muassa ankkurinsa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset purjelaivat Luokka:Laivaonnettomuudet Luokka:Vuoden 1920 onnettomuudet
Vampire Weekend (albumi)

__NOTOC__ Vampire Weekend on samannimisen pop-yhtyeen esikoisalbumi, jonka julkaisi XL Recordings 29. tammikuuta 2008. Albumilta julkaistiin viisi singleä, tunnetuimpina A-Punk ja Oxford Comma. Albumi on vaikuttanut indie pop -musiikkiin.Chris DeVille: Vampire Weekend Turns 10 Stereogum (29.1.2018) Albumin tuotti yhtyeen entinen jäsen Rostam Batmanglij, joka erosi yhtyeestä vuonna 2016.Amy Phillips: Rostam Batmanglij Leaves Vampire Weekend Pitchfork (26.1.2016) Albumin kansikuva on otettu yhtyeen vuonna 2006 järjestämästä keikasta.Sophie Harris: Vampire Weekend’s Debut Album: 10 Things You Didn’t Know Rolling Stone (29.1.2018) == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * NME: NME Staff: Vampire Weekend -levyarvostelu NME (1.2.2008) * Pitchfork: 8.8/10Nitsuh Abebe: Vampire Weekend -levyarvostelu Pitchfork (28.1.2008) * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2008 esikoisalbumit Luokka:Yhdysvaltalaiset indie pop -albumit
Bellatrix-luokka

Bellatrix-luokka oli Portugalin laivaston partioveneluokka. == Alukset == Luokan alukset valmisti Bayerische Schiffbaugesellschaft GmbH ja Arsenal do Alfeite.Gardiner, Robert s. 322 Bellatrix-luokan partioveneet Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo NRP Bellatrix Bayerische Schiffbaygesellschaft GmbH, Erlenbach am Main 1961 poistettu palveluksesta 1974 NRP Canopus Bayerische Schiffbaygesellschaft GmbH, Erlenbach am Main 1961 poistettu palveluksesta 1974 NRP Deneb Bayerische Schiffbaygesellschaft GmbH, Erlenbach am Main 1961 poistettu palveluksesta 1974 NRP Espiga Bayerische Schiffbaygesellschaft GmbH, Erlenbach am Main 1961 poistettu palveluksesta 1974 luovutettu Angolalle 1975 NRP Fomalhaut Bayerische Schiffbaygesellschaft GmbH, Erlenbach am Main 1961 poistettu palveluksesta 1974 tutkimusalus NRP Pollux Bayerische Schiffbaygesellschaft GmbH, Erlenbach am Main 1961 poistettu palveluksesta 1974 luovutettu Angolalle 1975 NRP Rigel Bayerische Schiffbaygesellschaft GmbH, Erlenbach am Main 1962 poistettu palveluksesta 1974 luovutettu Angolalle 1975 NRP Altair Bayerische Schiffbaygesellschaft GmbH, Erlenbach am Main 1962 poistettu palveluksesta 1974 luovutettu Angolalle 1975 NRP Arcturus Arsenal do Alfeite, Lissabon 13. joulukuuta 1967 17. toukokuuta 1968 poistettu palveluksesta 1974 NRP Aldebaran Arsenal do Alfeite 16. helmikuuta 1968 17. toukokuuta 1968 poistettu palveluksesta 1974 NRP Procion Arsenal do Alfeite 22. maaliskuuta 1968 17. toukokuuta 1968 poistettu palveluksesta 1974 NRP Sirius Arsenal do Alfeite 16. helmikuuta 1970 21. syyskuuta 1970 poistettu palveluksesta 1974 luovutettu Mosambikille 1975 NRP Vega Arsenal do Alfeite 16. helmikuuta 1970 21. syyskuuta 1970 poistettu palveluksesta 1974 luovutettu Mosambikille 1975 == Lähteet == * === Viitteet === *
NRP Algol (P1138)

NRP Algol (runkonumero P1138) oli Portugalin laivaston partioalus. == Valmistus == Aluksen valmisti lissabonilainen Argibay. Alus laskettiin vesille 1964.Gardiner, Robert s. 322 == Palvelus == Alus poistettiin palveluksesta 1975. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Portugalin laivaston partioalukset
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1951

Vuoden 1951 nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 14.–19. toukokuuta 1951 Milanossa. Kilpailuissa oli kaikkiaan 132 nyrkkeilijää 20 maasta. Merkittävin poissaolija oli vielä Neuvostoliitto, joka oli asteittain aloittanut osallistumisen lajikohtaisiin mestaruuskisoihin. == Mitalistit == Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia Alle 51 kg Aristide Pozzali Hein van der Zee Pentti Hämäläinen Antoine Martin Alle 54 kg Vincenzo Dall’Osso William Kelly János Erdei Hermann Mazurkiewitsch Alle 57 kg Joseph Ventaja Kosta Leković István Kisfalvi Åke Wärnström Alle 60 kg Bruno Visintin István Juhász David O’Connell Milivoje Bulat Alle 63,5 kg Herbert Schilling Marcello Padovani Peter Müller Terence Milligan Alle 67 kg Zygmunt Chychła Hans Kohlegger Gert Stråhle Jacques Dugenier Alle 71 kg László Papp Jens Andersen Alfred Paliński Alfred Lay Alle 75 kg Stig Sjölin Günter Sladky Hans Niederhauser Jean Lalounis Alle 81 kg Marcel Limage Bjarne Lingås Giovanni Battista Alfonsetti Rolf Storm Yli 81 kg Giacomo di Segni Edgar Gorgas Jan Dijkman José Peyre == Mitalitaulukko == Sija Maa Kultaa Hopeaa Pronssia Yhteensä 1\. 4 0 1 5 2\. 1 2 0 3 3\. 1 1 2 4 4\. 1 0 3 4 4\. 1 0 3 4 6\. 1 0 1 2 6\. 1 0 1 2 8\. 0 1 1 2 8\. 0 1 1 2 8\. 0 1 1 2 8\. 0 1 1 2 12\. 0 1 0 1 12\. 0 1 0 1 14\. 0 0 1 1 14\. 0 0 1 1 Yhteensä 10 10 20 40 == Suomen joukkue == Painoluokka Nyrkkeilijä Sijoitus 51 kg Pentti Hämäläinen Pronssia == Lähteet == * Milanon 1951 EM-kisojen yksityiskohtaiset tulokset * Milanon 1951 EM-kisojen tulokset Luokka:Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1951 urheilu Euroopan-mestaruuskilpailut 1951 Luokka:Milanon urheilu
Arthur Rickhard Ramsay

Arthur Rickhard (Richard, Rikhard) Ramsay (3. huhtikuuta 1838 Kuopio – 22. joulukuuta 1915 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri, joka palveli Venäjän keisarillisessa armeijassa ja Suomen suuriruhtinaskunnan armeijassa.Ramsay, Arthur Rikhard Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917 Viitattu 23.9.2018. Ramsayn vanhemmat olivat Kuopion läänin kuvernööri Gustaf Adolf Ramsay ja Vendla Gustava von Essen. Hänen puolisonsa vuodesta 1897 oli Agatha Magdalena Augusta Malin von Knorring (1853-1936), joka oli Henrik Gustaf von Knorringin pojantytär. Kenraalimajuri Gustaf Adolf Ramsay oli hänen veljensä. Ramsay tuli oppilaaksi Suomen Kadettikouluun 1849 ja hänet ylennettiin valmistuttuaan vänrikiksi vuonna 1858. Luutnantiksi Ramsay ylennettiin vuonna 1865 ja kapteeniksi vuonna 1874. Suomen tarkk’ampujapataljoonassa palvellut Ramsay osallistui komppanianpäällikkönä Turkin sotaan vuosina 1877–1878. Everstiluutnantiksi ylennettynä hän oli Mikkelin tarkk’ampujapataljoonan komentaja vuodesta 1880. Everstiksi vuonna 1882 ylennetty Ramsay erosi sotapalveluksesta vuonna 1891 kenraalimajurina. Ramsay edusti aatelissäädyssä sukuaan valtiopäivillä 1872 ja 1877–1878. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1838 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Kiitoketju

Oy Kiitoketju Ab, vuodesta 1983 Opti-Kiito Oy, oli Helsingissä vuonna 1936 perustettu vetoketjutehdas, joka toimi ensin Helsingin Malmilla ja vuodesta 1967 Keravan Ahjossa. Yritys oli 1980-luvun taitteessa Pohjoismaiden suurin vetoketjutehdas, joka työllisti 390 henkilöä. ==Historiaa== Suomen ensimmäisen vetoketjutehtaan perusti Helsinkiin vuonna 1936 ruotsalainen Gusums Bruks & Fabriks Ab nimellä O.Y. Vetoketjutehdas Kiito A.B. Myöhemmin Kiitoketju oli suomalaisomistuksessa vuoteen 1970 asti, jolloin sen omistajaksi tuli sveitsiläis-saksalainen Opti-konserni. Vetoketjujen valmistus siirrettiin sittemmin Viroon, mutta sen perua harjoitti Keravalla kangas- ja lankatukkutoimintaa 2010-luvulle asti kaksi yhtiötä, Coats Opti Oy ja MEZ Crafts Finland Oy. Vuonna 2013 tyhjilleen jääneet ja Keravan kaupungin omistukseen siirtyneet vetoketjutehtaan rakennukset aiottiin purkaa. Nyt siellä on City varasto. Timo Sarpanevan Iittalalle suunnittelemien Tsaikka- teelasien metallipidikkeet valmistettiin alun perin Kiitoketjun metallivetoketjujen ylijäämämateriaalista, rei'itetyistä levyistä. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Kortelainen, J.: Opti-Kiito Oy 50 vuotta 1936–1986. 1986. Luokka:Entiset suomalaiset teollisuusyritykset Luokka:Keravan rakennukset ja rakennelmat
Conrad

Conrad ja Konrad ovat sukunimiä seuraavilla: ==Conrad== * Con Conrad (1891–1938), yhdysvaltalainen lauluntekijä * Didier Conrad (s. 1959), ranskalainen sarjakuvataiteilija * Franz Conrad von Hötzendorf (1852–1925), Itävalta-Unkari armeijan pääesikunnan päällikkö ensimmäisen maailmansodan puhjetessa * James Conrad (s. 1999), yhdysvaltalainen frisbeegolfaaja ja maailmanmestari * Jimmy Conrad (s. 1977), yhdysvaltalainen jalkapalloilija * Johannes Conrad (1839–1915), saksalainen taloustieteilijä * Joseph Conrad (1857–1924), puolalaissyntyinen brittiläinen kirjailija * Kent Conrad (s. 1948), yhdysvaltalainen poliitikko * Lars Conrad (s. 1976), saksalainen uimari * Lauren Conrad (s. 1986), yhdysvaltalainen televisioesiintyjä * Michael Conrad (1925–1983), yhdysvaltalainen näyttelijä * Paula Conrad 1860–1938), itävaltalainen näyttelijä * Pete Conrad eli Charles Conrad (1930–1999), yhdysvaltalainen astronautti * Reinaldo Conrad (s. 1942), brasilialainen kilpapurjehtija * William Conrad (1920–1994), yhdysvaltalainen näyttelijä ==Konrad tai Konrád== * Branislav Konrád (s. 1987), slovakialainen jääkiekkomaalivahti * Ferenc Konrád (1945–2015), unkarilainen vesipalloilija ja olympiavoittaja * György Konrád (s. 1933), unkarilainen kirjailija * János Konrád (1941–2014), unkarilainen vesipalloilija ja uimari * Patrick Konrad (s. 1991), itävaltalainen maantiepyöräilijä ==Kuvitteelliset henkilöt== * Hermes Conrad, kuvitteellinen hahmo Futurama-televisiosarjassa. ==Paikkoja== * Conrad (Iowa), paikka Iowan osavaltiossa Yhdysvalloissa * Conrad (Montana), paikka Montanan osavaltiossa Yhdysvalloissa Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä

Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä (lyhennys Keusote, käytetty myös nimityksiä KU-sote ja kuuden sote) oli Hyvinkään, Järvenpään, Mäntsälän, Nurmijärven, Pornaisten ja Tuusulan yhteinen sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava kuntayhtymä. Yhtymän kotipaikka oli Hyvinkää. Väestöpohjaltaan Keusote oli Suomen suurin perustason sote-palveluihin keskittyvä kuntayhtymä. Sen alueella asui noin 200 000 ihmistä. Yhtymän palveluksessa oli noin 3 500 työntekijää. Kuntayhtymän palvelut oli organisoitu sisällöllisesti viiteen palvelualueeseen: 1. Ikäihmisten palvelut, 2. Vammaisten palvelut, 3. Terveyspalvelut ja sairaanhoito, 4. Aikuisten mielenterveys, päihde- ja sosiaalipalvelu sekä 5. Lasten, nuorten ja perheiden palvelut. Vapaaehtoinen kuntayhtymä perustettiin kesäkuussa 2017 ripeällä aikataululla. Järjestämisvastuu sote-palveluista kuntayhtymälle siirrettiin vuoden 2018 alusta, ja kuntien palvelutuotanto siirtyi kuntayhtymälle 1.1.2019. Hyvinvointialueiden perustamisen myötä kuntayhtymän toiminta siirtyi Keski- Uudenmaan hyvinvointialueelle. == Sairaalat ja terveysasemat == Kussakin Keusoten jäsenkunnassa on yksi tai useampi terveysasema. joidenkin terveysasemien yhteydessä toimii terveyskeskussairaalaksi tai hoitosoluksi kutsuttu osa (aiemmalta nimeltään vuodeosasto), jossa tutkitaan, hoidetaan ja kuntoutetaan pitempää seurantaa tai toipumista vaativia potilaita. Niissä hoidetaan myös parantumattomasti sairaita ihmisiä. Terveysaseman tai tk-päivystyksen nimi Kunta Osoite Koordinaatit Kuva Lisätietoja (www-sivu) Mäntsälän terveysasema Mäntsälä Kivistöntie 14, 04600 Mäntsälä Pornaisten terveysasema Pornainen Latiskantie 3, 07170 Pornainen Hyvinkään terveysasema Hyvinkää Sandelininkatu 1, A- ja B-rak., 05800 Hyvinkää Hyvinkään sairaalan yhteispäivystys Hyvinkää Sairaalakatu 1, 05850 Hyvinkää Nurmijärven kirkonkylän terveysasema Nurmijärvi Sairaalantie 2, 01900 Nurmijärvi Rajamäen terveysasema Nurmijärvi Terveystie 1, 05200 Rajamäki Klaukkalan terveysasema Nurmijärvi Vaskomäentie 2, 01800 Klaukkala Keusote: Terveysasemien sijainti - Nurmijärvi Järvenpään uusi sosiaali- ja terveyskeskus (JUST) Järvenpää Lääkärinkuja 1, 04410 Järvenpää Keusote: Terveysasemien sijainti - Järvenpää Etelä-Tuusulan sosiaali- ja terveysasema Tuusula Hyryläntie 13, 04300 Tuusula Keusote: Terveysasemien sijainti - Tuusula Jokelan terveysasema Tuusula Opintie 1, 05400 Jokela Kellokosken terveysasema Tuusula Kuntotaival 2, 04500 Kellokoski Keusote: Terveysasemien sijainti - Tuusula == Lähteet== ==Aiheesta muualla== * http://www.keusote.fi * Ajankohtaista koronaviruksesta, tietoa ja neuvoja (Keusote-alue) (keusote.fi) Luokka:Uusimaa Luokka:Kuntayhtymät Luokka:Julkinen terveydenhoito Suomessa
Naarajärvi (täsmennyssivu)

Naarajärvi tarkoittaa seuraavia: * Naarajärvi, Pieksämäen osa * Naarajärvi, järvi Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla * Naarajärvi, järvi Jämsässä * Naarajärvi, järvi Keuruulla * Naarajärvi, järvi Kinnulassa * Naarajärvi, järvi Kuopiossa * Naarajärvi, järvi Lieksassa * Naarajärvi, järvi Pieksämäellä * Naarajärvi, järvi Ylöjärvellä * Naarajärvi, järvi Äänekoskella * Pieni Naarajärvi, järvi Kinnulassa * Pikku Naarajärvi, järvi Orivedellä * Iso Naarajärvi, järvi Orivedellä. ==Katso myös== * Naarajärven vankila * Naarajärven sotavankileiri * Naarjärvi, järvi Salossa Luokka:Järvien täsmennyssivut
Suomen presidenttien hautamuistomerkit

Suomen presidenttien hautamuistomerkit on luettelo Suomen tasavallan presidentteinä toimineiden henkilöiden hautamuistomerkeistä ja haudoista. Suomen edesmenneet presidentit on kahta lukuun ottamatta haudattu Helsinkiin, Hietaniemen hautausmaalle. Kyösti Kallion viimeinen leposija on Nivalassa ja P. E. Svinhufvud on haudattu Luumäelle. Presidenttien puolisot Kaisa Kallio, Anna Paasikivi, Alli Paasikivi, Signe Relander, Gerda Ryti, Hedvig Ståhlberg, Ester Ståhlberg ja Ellen Svinhufvud on haudattu samaan hautaan kuin heidän miehensäkin. Poikkeuksena on Sylvi Kekkonen, joka on haudattu äitinsä suvun hautaan Hietaniemeen. Luettelossa muistomerkit ovat presidenttien nimien mukaisessa aakkosjärjestyksessä. == Muistomerkit == Presidentti ja teoksen nimi Kunta Paikka Kartalla Tekijä Vuosi Yleiskuva muistomerkistä Muistomerkki Muu valokuva Martti Ahtisaari, Autuas Helsinki Hietaniemen hautausmaa, Hietaniemen alue U25-13 2024 200px Kyösti Kallio Nivala Nivalan kirkon hautausmaa 1949 200px 200px 200px Urho Kekkonen Helsinki Hietaniemen hautausmaa, Hietaniemen alue U25-13-1 1987 200px 200px 200px Mauno Koivisto, Kartta Helsinki Hietaniemen hautausmaa, Hietaniemen alue U-25-13 Perttu Saksa 2018 200px 200px 200px Carl Gustaf Emil Mannerheim Helsinki Hietaniemen hautausmaa, Sankariaukio U40 1954 200px 200px 200px Juho Kusti Paasikivi, Enkeli suojelee elämääJuho Kusti Paasikivi (1870 - 1956), tasavallan presidentti; Biografiakeskus; SKS Helsinki Hietaniemen hautausmaa, Hietaniemen alue U26-2-1 200px 200px 200px Lauri Kristian Relander Helsinki Hietaniemen hautausmaa, Hietaniemen alue U28-2-15 200px 200px 200px Risto Ryti Helsinki Hietaniemen hautausmaa, Hietaniemen alue U25-13-5 1958 200px 200px 200px Kaarlo Juho Ståhlberg Helsinki Hietaniemen hautausmaa, uusi alue U19-1-14 200px 200px 200px Pehr Evind Svinhufvud Luumäki Luumäen kirkon hautausmaa Ukko-Pekka ja Ellen; Svinhufvudinmuistosaatio.fi 1945 200px 200px 200px == Katso myös == * Luettelo Suomen presidenttien muistomerkeistä *Suomen pääministereiden hautamuistomerkit == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomen haudat ja hautamuistomerkit Hautamuistomerkit *Presidenttien hautamuistomerkeistä
Hans-Georg Maaßen

Hans-Georg Maaßen (s. 24. marraskuuta 1962 Mönchengladbach, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko ja Werteunionin puheenjohtaja. Maaßen oli Saksan kotimaantiedustelupalvelun BfV:n johtaja syyskuuhun 2018. Hänet siirrettiin uuteen tehtävään sen jälkeen kun hän oli vähätellyt tapahtumia Saksan Chemnitzin mellakoissa syyskuussa 2018. Hänet aiottiin alun perin siirtää sisäministeriön valtiosihteeriksi, mutta koska se oli aiempaa korkeampi virka, siitä nousseen hälyn vuoksi hänelle räätälöitiin erityisneuvonantajan virka. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt