EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jules Grévy

Jules Grévy (15. elokuuta 1807 Mont-sous-Vaudrey – 19. syyskuuta 1891 Mont- sous-Vaudrey) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan presidenttinä vuosina 1879–1887. Hänen presidenttikautensa on katsottu vakiinnuttaneen kolmannen tasavallan valtiomuodon.Jules Grévy Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 6.4.2013. Grévy oli koulutukseltaan lakimies ja toimi vuodesta 1837 asianajajana Pariisissa. Vuoden 1848 helmikuun vallankumouksen jälkeen hänet valittiin kotiseutunsa edustajana Ranskan perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen, jossa hän liittyi tasavaltalaiseen vasemmistoon.Nordisk familjebok (1909), s. 283–284 Runeberg.org. Viitattu 16.10.2015. Louis-Napoleon Bonaparten valtaannousua ennakoiden hän kannatti toimeenpanovallan jättämistä heikoksi. Toisen keisarikunnan aikana 1851–1868 Grévy työskenteli yksityisenä asianajajana ja oli mukana tasavaltalaisten poliittisissa piireissä. Vuonna 1868 hänestä tuli Pariisin asianajajakunnan puheenjohtaja (bâtonnier). Hänet valittiin samana vuonna täytevaalissa parlamentin alempaan kamariin eli lainsäätäjäkuntaan Juran edustajana ja hän uusi paikkansa seuraavan vuoden tavallisissa vaaleissa. Grévy kohosi lainsäätäjäkunnassa nopeasti liberaalin opposition johtohahmoksi. Hän arvosteli voimakkaasti keisari Napoleon III:n uutta perustuslakihanketta, joka hänen mielestään vain vahvisti monarkiaa. Hän äänesti myös sodanjulistusta vastaan heinäkuussa 1870. Kolmannen tasavallan perustamisen jälkeen Grévy valittiin kansalliskokoukseen Bordeaux’n edustajana ja hän toimi vuosina 1871–1873 sen ensimmäisenä puhemiehenä. Hän joutui väistymään monarkistien vahvistettua asemiaan. Uuden perustuslain astuttua voimaan Grévy toimi 1876–1879 edustajainkamarin puhemiehenä. Marsalkka MacMahonin erottua presidentin virasta tammikuussa 1879 Grévy valittiin 30. tammikuuta hänen seuraajakseen, vastaehdokkaanaan Léon Gambetta. Grévy sai vaalissa selvän enemmistön äänistä. Presidenttinä hän pyrki aiemmalle linjalleen uskollisesti rajoittamaan vallankäyttöään ja jättämään parlamentille mahdollisimman paljon valtaa. Ulkopolitiikassa hän oli maltillinen ja harkitseva. Grévy valittiin vuonna 1885 toiselle kaudelle, mutta hän joutui eroamaan kaksi vuotta myöhemmin skandaalin seurauksena, kun paljastui että hänen vävynsä Daniel Wilson oli kaupitellut kunnialegioonan ansiomerkkejä. Grévy itse ei tosin ollut osallisena paheksuntaa herättäneeseen toimintaan. Kun Wilson-skandaali johti Maurice Rouvierin hallituksen kaatumiseen eikä uutta saatu muodostettua tilalle, Grévy suostui lopulta eroamaan presidentin tehtävistä 2. joulukuuta 1887. Hän vetäytyi sen jälkeen julkisesta elämästä, mutta julkaisi vielä seuraavana vuonna puhekokoelman Discours politiques et judiciaires. Jules Grévyn veli Albret Grévy oli vuosina 1879–1881 Algerian kenraalikuvernööri. Grévyn mukaan on nimetty eläinlaji grevynseepra (Equus grevyi). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Jules Grévy Assemblée Nationale Luokka:Ranskan presidentit Luokka:Vuonna 1807 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet Luokka:Andorran ruhtinaskumppanit
Upninkai

Upninkai on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 1019 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Kuvia== Tiedosto:Upninkai Church.jpg|Upninkain kirkko Tiedosto:Upninkai 1.jpg|Upninkain kirkko ja kellotapuli Tiedosto:Upninkai 2.jpg|Upninkai ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Šveicarija

Šveicarija on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 848 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku Kylän nimi tarkoittaa liettuaksi Sveitsiä. ==Kuvia== Tiedosto:Šveicarija, Jonavos raj.jpg|Tienviitta kylään. Tiedosto:Šveicarijos centre.JPG|Kylän keskustaa. Tiedosto:Akmuo prie Šveicarijos kaimo.JPG|Muistomerkki. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Užusaliai

thumb|oikea|120px|Užusaliain kylän vaakuna Užusaliai on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 844 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Kuvia== Tiedosto:Cerkvė Užusaliuose.JPG|Kylänraittia. Tiedosto:Užusaliai (Jonavos r.).JPG|Kylänraittia. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Helsinki (täsmennyssivu)

Helsinki voi tarkoittaa seuraavia asioita Suomessa: ;Paikkakunnat ja hallintoalueet * Helsinki, Suomen pääkaupunki * Helsinki, vanha hallintopitäjä * Helsingin keskustaajama, tilastollinen taajama * Helsingin seutu, pääkaupunkiseudun kunnat ja kehyskunnat käsittävä metropolialue Etelä-Suomessa * Helsingin seutukunta, yksi Suomen seutukunnista * Helsingin vaalipiiri, Helsingin kaupungin muodostama vaalipiiri * Helsinki, kylä Taivassalossa ;Muut * Hotelli Helsinki (Solo Sokos Hotel Helsinki), hotelli Helsingissä * Helsinki, Häiriköiden albumi vuodelta 2015 * 1495 Helsinki, asteroidi * Ohjusvene Helsinki, Suomen merivoimien vartiovene ja prototyyppialus * Majakkalaiva Helsinki * helsinki, suomalaisen kansanperinteen käsite Nimeen Helsinki liittyvät asiat: * Helsingin maalaiskunta (myös Helsingin pitäjä, ruotsiksi Helsinge), entinen Suomen kunta, josta tuli vuonna 1972 Vantaan kauppala ja 1974 Vantaan kaupunki. Luokka:Täsmennyssivut
Bukonys

Bukonys on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 657 asukasta,Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku vuonna 2011 553 asukasta.2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento. ==Kuvia== Tiedosto:Bukonys1.jpg|Kirkko Tiedosto:Bukoniu mokykla.jpg|Peruskoulu Tiedosto:Bukonys2.jpg|Kylän keskustaa. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Kuigaliai

thumb|oikea|250px|Kuigaliai Kuigaliai on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 455 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Yasuo Kobayashi

Yasuo Kobayashi (, s. 20. syyskuuta 1936) on japanilainen aikido-sensei. Hänellä on 8. danin arvo Aikikai-aikidossa. Kobayashi on syntyisin Tokiosta, jossa hän pääsi vuonna 1954 Morihei Ueshiban kotioppilaaksi eli uchi-deshiksi Aikikai Hombu dojolle. Vuonna 1969 Kobayashi perusti oman dojonsa Kodairaan. Kobayashi alkoi myös opettaa Saitaman yliopistossa, Meiji-yliopistossa ja Tokion kauppatieteellisessä yliopistossa. Kobayashi on säännöllisesti kutsuttu opettamaan leireille Taiwaniin, Suomeen, Saksaan, Ruotsiin, Britanniaan, Kanadaan, Brasiliaan ja Yhdysvaltoihin. Kobayashilla on oma organisaationsa Aikido Kobayashi Dojo, johon kuului vuonna 2003 noin 120 ryhmää ympäri maapalloa. Kobayashi pitää yhä dojoa Tokiossa, Kodairassa. Suomeen Kobayashi saapui ensimmäisen kerran vuonna 1977.Laaksonen: Kamppailijoita dojolta tatamilta, s. 77–80. 1992. Kobayashi mahdollisti, Kazuo Igarashi -sensein suosituksesta, Petteri Sileniukselle stipendin kahden kuukauden uchi-deshi- opiskeluun dojollaan.Laaksonen, Tero: Suomalaiset kamppailulajien tekijät: Kynän ja miekan mestari-Petteri Silenius, s. 14–25. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Japanilaiset budokat Luokka:Aikido Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Šilai

Šilai on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 441 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Päävärit (elokuva)

Päävärit (Primary Colors) on Mike Nicholsin ohjaama yhdysvaltalainen poliittinen draamaelokuva vuodelta 1998. Se kertoo presidentiksi pyrkivästä karismaattisesta kuvernööristä ja hänen vaimostaan, joka on miehensä tukena, vaikka epäilykset avioliiton ulkopuolisesta suhteesta ovat vähällä pilata vaalit. Elokuva perustuu Joe Kleinin kirjoittamaan avainromaaniin Päävärit, joka taas perustuu Bill Clintonin vuoden 1992 presidentinvaalikampanjaan. == Pääosat == == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Poliittiset elokuvat Luokka:Vuoden 1998 yhdysvaltalaiset elokuvat
Išorai

Išorai on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 437 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Odotuslista

Odotuslista (Lista de espera) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut kuubalaisen Juan Carlos Tabioin ohjaama elokuva. Se on tarina kuubalaisella bussiasemalla linja-autoa odottavasta ihmisryhmästä, joka alkaa järjestäytyä ja muodostaa omaa pientä yhteisöä. Busseja menee ohi, mutta yksikään niistä ei pysähdy asemalle. Elokuva nähdään joko allegoriana onnistuneesta kommunistisesta yhteisöstä tai päinvastoin kuubalaisen järjestelmän epäonnistumisen kuvauksena. == Lähteet == Luokka:Kuubalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2000 espanjalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2000 ranskalaiset elokuvat Luokka:Meksikolaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2000 saksalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset komediaelokuvat
Rumšiškės

Rumšiškės on kauppala keskisessä Liettuassa, Kaišiadorysin kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä Kaunasin tekoaltaan rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 1833 asukasta. Rumšiškėsin etäisyys Kaunasista on noin 20 km itään päin. Kauppalassa sijaitsee kotiseutumuseo. ==Kuvia== Tiedosto:Rumšiškės (Rumszyszki) - Open air ethnographic museum 6 - mill.jpg|Tuulimylly Rumšiškėsin kotiseutumuseossa. Tiedosto:Rumsiskiu vidurine mokykla. 2007-04-21.jpg|Kauppalan keskustaa. Tiedosto:Baranauskas.jpg|Antanas Baranauskasin patsas Rumšiškėsissa. Tiedosto:Rumsiskiu baznycia3. 2007-04-21.jpg|Rumšiškėsin kirkko ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kaunasin lääni
Žasliai

Žasliai on kauppala keskisessä Liettuassa, Kaišiadorysin kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä. Vuonna 2001 kauppalassa asui 818 asukasta. ==Kuvia== Tiedosto:10zasliai.jpg|Kylän keskustaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kaunasin lääni
Tänään se alkaa

Tänään se alkaa (Ça commence aujourd’hui) on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Bertrand Tavernier’n ohjaama ranskalainen draamaelokuva. == Juoni == Daniel on lastentarhan johtaja pienessä ranskalaisessa hiilikaivoskaupungissa, jonka kaivokset on suljettu ja asukkaat kärsivät. Daniel yrittää taistella lasten hyvinvoinnin puolesta poliitikkojen tiukentuvia budjetteja ja byrokratiaa vastaan. Danielin suhteet omiin vanhempiinsa tai kihlattuunsa Valeriaan ja tämän poikaan eivät nekään ole kovin hyvällä tolalla. == Vastaanotto == Tänään se alkaa voitti kunniamaininnan 49. Berliinin elokuvajuhlilla. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset draamaelokuvat Luokka:Vuoden 1999 ranskalaiset elokuvat Luokka:Yhteiskunnalliset elokuvat Luokka:Bertrand Tavernierin ohjaamat elokuvat
Kruonis

Kruonis on kauppala keskisessä Liettuassa, Kaišiadorysin kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä. Vuonna 2001 kauppalassa asui 726 asukasta. Kruonisista 3 km pohjoiseen sijaitsee Baltian maiden ainoa pumppuvoimalaitos, Kruonisin pumppuvoimalaitos. ==Kuvia== Tiedosto:Vepriai old map.jpg|Kruonis (Crono) 1500-luvun kartalla. Tiedosto:Kruonis HAE.jpg|Kruonisin pumppuvoimalaitos ==Lähteet== Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kaunasin lääni
Pravieniškės II

pienoiskuva|Pravieniškės II Pravieniškės II (tai Pravieniškės 2) on kylä Kaišiadorysin kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 2 672 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku == Lähteet == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Gudiena

pienoiskuva|Gudiena Gudiena on kylä Kaišiadorysin kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 1563 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku == Lähteet == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Stasiūnai

pienoiskuva|Stasiūnai Stasiūnai on kylä Kaišiadorysin kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 732 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku == Lähteet == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Dovainonys

Dovainonys on kylä Kaišiadorysin kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 695 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Pravieniškės

Pravieniškės on kylä Kaišiadorysin kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 562 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Josvainiai

Josvainiai on kauppala keskisessä Liettuassa, Kėdainiain kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä Šušvė-joen rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 1545 asukasta. Josvainiain etäisyys Kėdainiaista on noin 10 km lounaaseen päin. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kėdainiai
Dumari ja Spuget (albumi)

Dumari ja Spuget on Tuomari Nurmion 19. huhtikuuta 2013 julkaistu samannimisen kokoonpanon mukaan nimetty albumi. Ensimmäinen single, Pelastusarmeijan tytöstä kertova Sniidu friidu, julkaistiin perjantaina 15. maaliskuuta. Albumin sanoitukset ovat stadin slangia ja tästä aiheesta Nurmio on kertonut näin: ==Kappaleet== Kaikki kappaleet kirjoittanut Tuomari Nurmio. # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Tuomari Nurmio – laulu, kitara * Miikka Paatelainen – kitarat, huuliharppu, taustalaulu * Markku Hillilä – rummut, lyömäsoittimet * Antti Hynninen – saksofonit * Mitja Tuurala – kontrabasso, urut * Juho Viljanen – tuuba, pasuuna * Janne Haavisto – tamburiini * Mari Laari – taustalaulu (kappale 11) == Arvostelut == * Soundi: Soundi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Dumari ja Spuget discogs.com -sivustolla Luokka:Tuomari Nurmion albumit Luokka:Vuoden 2013 albumit Luokka:Stadin slangi
Šėta

Šėta on kauppala keskisessä Liettuassa, Kėdainiain kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä Šušvė-joen rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 1025 asukasta. ==Kuvia== Tiedosto:Šėta5.JPG|Kylän keskustaa ja kirkko. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kėdainiai
Krakės

Krakės on kauppala keskisessä Liettuassa, Kėdainiain kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä Šušvė-joen rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 991 asukasta. ==Kuvia== Tiedosto:Krakes2.jpg|Kauppalan keskustaa. Tiedosto:Krakės2.JPG|Kauppalan keskustaa. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kėdainiai
Akademija (Kėdainiai)

Akademija on kauppala keskisessä Liettuassa, Kėdainiain kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä Šušvė-joen rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 873 asukasta. Kauppalassa sijaitsee maatalousinstituutti. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kėdainiai
Oona Castilla Chaplin

Oona Castilla Chaplin (s. 1986) on espanjalainen näyttelijä. Oona Chaplinin vanhemmat ovat näyttelijä Geraldine Chaplin ja chileläinen elokuvaaja Patricio Castilla. Hän on Charlie Chaplinin tyttärentytär. Hän on saanut nimensä isoäitinsä Oona Chaplinin mukaan. Hän syntyi Madridissa, jonne hänen äitinsä oli asettunut 1960-luvun puolivälissä ja eli pääosan lapsuudestaan Espanjassa ja Sveitsissä, mutta vietti aikaa myös Kuubassa ja maailmalla äitinsä elokuvien kuvauspaikoilla. Chaplin puhuu espanjaa, ranskaa ja englantia. 15-vuotiaana Chaplin aloitti opinnot Gordonstounin sisäoppilaitoksessa Skotlannissa. Siellä hän kiinnostui näyttelemisestä ja haki koulun jälkeen Royal Academy of Dramatic Artiin, jonne hänet hyväksyttiin. Hän valmistui RADA:sta vuonna 2007. Chaplin pyrki ”Bond-tytöksi” vuoden 2008 elokuvaan 007 Quantum of Solace, mutta osan sai hänen ystävänsä ja koulutoverinsa Gemma Arterton. Chaplinkin sai elokuvasta silti pikkuruisen roolin. Vuonna 2010 Chaplin esiintyi brasilialaisena häkkitanssijana tilannekomediassa Married Single Other, ja seuraavana vuonna hän sai roolin televisiosarjasta The Hour yhden päähenkilöistä vaimona. Vuosina 2012–2013 hän esiintyi Talisana HBO:n fantasiasarjassa Game of Thrones. == Filmografia == ===Elokuvat=== Vuosi Elokuva Rooli Huomioita 2008 Inconceivable Laura Chappel 2008 007 Quantum of Solace Perla de las Dunas, reseptionisti 2009 Imago Mortis Arianna 2009 Pelican Blood Linda 2011 ¿Para qué sirve un oso? Rosa 2011 The Devil's Double Beauty 2013 Powder Room Jess 2013 What If Julianne 2014 Aloft Alice 2015 The Longest Ride Ruth 2025 Avatar: Fire and Ash Varang jälkituotannossa 2029 Avatar 4 Varang kuvattavana ===Televisio=== Vuosi Nimi Rooli Huomioita 2007 Erikoisjoukkue Kate 1 jakso 2008 Spooks: Code 9 Kate 1 jakso 2009 Married Single Other Fabiana 4 jaksoa 2010 El Gordo: Una historia verdadera Silvia 2 jaksoa 2011–2012 The Hour Marnie Madden 2012 Uusi Sherlock Jeanette jakso: ”Kiusallinen skandaali” 2012–2013 Game of Thrones Talisa Maegyr 11 jaksoa 2013 Dates Mia 5 jaksoa 2014 Inside No. 9 jakso: ”A Quiet Night In” 2014 Kenttäsairaalan sisaret Kitty Trevelyan 6 jaksoa 2014 Black Mirror Greta jakso: ”White Christmas” 2017 Taboo Zilpha Geary 8 jaksoa == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Espanjalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dotnuva

Dotnuva on kauppala keskisessä Liettuassa, Kėdainiain kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä. Vuonna 2001 kauppalassa asui 775 asukasta. ==Kuvia== Tiedosto:Dotnuva007.JPG|Kirkko Tiedosto:Dotnuva009.JPG|Kylää ==Lähteet== Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kėdainiai
Vilainiai

thumb|oikea|250px|Vilainain kylää. Vilainiai on kylä Kėdainiain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, eteläisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 1490 asukasta,Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku vuonna 2011 1490 asukasta. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kėdainiai
Vainotiškiai

thumb|oikea|250px|Vainotiškiai Vainotiškiai on kylä Kėdainiain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 1058 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku == Lähteet == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kėdainiai
Pelėdnagiai

thumb|oikea|250px|Pelėdnagiai Pelėdnagiai on kylä Kėdainiain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 1039 asukasta,Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku vuonna 2011 1016 asukasta. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kėdainiai
Labūnava

Labūnava on kylä Kėdainiain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 939 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kėdainiai
Balbieriškis

Balbieriškis on kauppala Etelä-Liettuassa Prienain kunnallispiirissä Kaunasin läänissä Niemenjoen rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 1 180 asukasta. Balbieriškis sai vuonna 1530 kaupunginoikeudet, vaikka nykyään se onkin kunnallishallinnollisesti kauppala. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kaunasin lääni
Veiveriai

Veiveriai on kauppala eteläisessä Liettuassa, Prienain kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä Niemen-joen rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 1100 asukasta. Veivierain etäisyys Kaunasista on noin 18 kilometriä lounaaseen päin. Veiveriai mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1744. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kaunasin lääni
Pakuonis

Pakuonis on kauppala eteläisessä Liettuassa, Prienain kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä Niemen-joen rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 680 asukasta. ==Lähteet== Luokka:Liettuan kauppalat Luokka:Kaunasin lääni
Stakliškės

Stakliškės on kylä Prienain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, eteläisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 1039 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Išlaužas

thumb|oikea|250px|Išlaužasin keskustaa. Išlaužas on kylä Prienain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, eteläisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 840 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Skriaudžiai

Skriaudžiai on kylä Prienain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, eteläisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 727 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Geruliai

Geruliai on kylä Prienain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, eteläisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 561 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Mauručiai

Mauručiai on kylä Prienain kunnallispiirissä, Kaunasin läänissä, eteläisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 394 asukasta.Kaunasin kunnallispiirin vuoden 2001 väkiluku ==Lähteet== Luokka:Liettuan kylät Luokka:Kaunasin lääni
Filmfare Awards South 2005

Filmfare Awards South 2005 oli vuonna 2006 Chennaissa pidetty tilaisuus, jossa palkittiin vuoden 2005 parhaat eteläintialaiset elokuvat. Se oli 53:s Filmfare Awards South -tilaisuus. Palkinnot jaettiin kieliryhmittäin erikseen kannadan-, malajalamin-, tamilin- ja telugunkielisille elokuville ja niiden tekijöille. == Eniten palkintoja saaneet elokuvat == === Kannada === * 5 palkintoa: Nenapirali === Tamili === * 8 palkintoa: Anniyan * 3 palkintoa: Ghajini ja Thavamai Thavamirunthai * 2 palkintoa: Chandramukhi * 1 palkinto: Arindhum Ariyamalum ja Sivakasi === Malajalam === * 3 palkintoa: Achuvinte Amma * 2 palkintoa: Tanmatra === Telugu === * 8 palkintoa: Nuvvostanante Nenoddantana * 1 palkinto: Anukokunda ok roju, Athadu, Athanokkade, Balu ja Super == Voittajat == === Kannada === * Paras elokuva: Nenapirali * Paras ohjaaja: Rathnaja – Nenapirali * Paras miesnäyttelijä: Prem – Nenapirali * Paras naisnäyttelijä: Vidya Venkatesh – Nenapirali * Paras musiikki: Hamsalekha – Nenapirali === Tamili === * Paras elokuva: Anniyan * Paras ohjaaja: Shankar – Anniyan * Paras miesnäyttelijä: Vikram – Anniyan * Paras naisnäyttelijä: Asin Thottumkal – Ghajini * Paras miessivuosa: Raj Kiran – Thavamai Thavamirunthai * Paras naissivuosa: Saranya – Thavamai Thavamirunthai * Paras antagonisti: Prakash Raj – Sivakasi * Paras koomikko: Vadivelu – Chandramukhi * Paras musiikki: Harris Jayaraj – Anniyan * Paras sanoittaja: Vairamuthu – Anniyan * Paras mieslaulaja: Karthik – Ghajini * Paras naislaulaja: Binny Krishnakumar – Chandramukhi === Malajalam === * Paras elokuva: Achuvinte Amma * Paras ohjaaja: Blessy – Tanmatra * Paras miesnäyttelijä: Mohanlal – Tanmatra * Paras naisnäyttelijä: Meera Jasmine – Achuvinte Amma * Paras musiikki: Ilayaraja – Achuvinte Amma === Telugu === * Paras elokuva: Nuvvostanante Nenoddantana * Paras ohjaaja: Trivikram Srinivas – Athadu * Paras miesnäyttelijä: Siddharth – Nuvvostanante Nenoddantana * Paras naisnäyttelijä: Trisha – Nuvvostanante Nenoddantana * Paras miessivuosa: Srihari – Nuvvostanante Nenoddantana * Paras naissivuosa: Neha Oberoi – Balu * Paras antagonisti: Ashish Vidyarthi – Athanokkade * Paras koomikko: Ali – Super * Paras musiikki: Devi Sri Prasad – Nuvvostanante Nenoddantana * Paras sanoittaja: Sirivennela – Nuvvostanante Nenoddantana (”Ghal Ghal Ghal Ghal”) * Paras mieslaulaja: Shankar Mahadevan – Nuvvostanante Nenoddantana (”Chandrudilo Unde Kundelu”) * Paras naislaulaja: Smitha – Anukokunda ok roju (”Evaraina Chusuntara”) === Tekniset ja erikoispalkinnot === * Paras miestulokas: Arya – Arindhum Ariyamalum (tamili) * Paras naistulokas: Padmapriya – Thavamai Thavamirunthai (tamili) * Paras kuvaaja: Ravi Varman & Manikandan – Anniyan (tamili) * Paras koreografi: Prabhu Deva – Nuvvostanante Nenoddantana (telugu) * Paras lavastaja: Sabu Cyril – Anniyan (tamili) * Paras leikkaus: Anthony – Ghajini (tamili) * Paras toimintaohjaaja: Peter Haynes – Anniyan (tamili) * Elämäntyöpalkinto ** Sukumari (malajalam) ** Thilakan (malajalam) == Lähteet == Luokka:2005 Luokka:Filmfare Awards South
Top Hat, White Tie & Tails

Top Hat, White Tie & Tails on kahden albumin kokoelma englantilaisen Pasadena Roof Orchestran tuotannosta vuosilta 1974–1977. Levy-yhtiö on Pickwick International ja levymerkki Ditto. C-kasetteja on valmistettu Länsi-Saksassa. Julkaisuvuotta ei ole mainittu. == Kappaleet == === Levy 1 === Kappaleet julkaissut levy-yhtiö on Transatlantic Records. Aloitus- ja päätöskappaleet ovat livetaltiointeja. ; Sivu 1 # Top Hat, White Tie and Tails (I. Berlin) 1976 Irving Berlin Ltd # He's a Latin from Manhattan (Dubin – Warren) 1977 B. Feldman # Stormy Weather (Koehler – Arlen) 1975 Lawrence Wright Music # Paddlin' Madelin' Home (H. Woods) 1974 Lawrence Wright Music # Pasadena (Clarke – Leslie – Warren) 1975 Lawrence Wright Music # Everything Stops for Tea (Sigler – Goodhart – Hoffman) – 1975 Cinephonic Music ; Sivu 2 # Singing in the Rain (Freed – Brown) 1976 United Partnership Ltd # Charleston (Mack – Johnson) 1974 Chappell Music / Redwood Music # Nagasaki (Dixon – Warren) 1974 Francis Day & Hunter / Redwood Music # That's My Weakness Now (Green – Stept) 1975 Lawrence Wright Music # It Don't Mean a Thing (If It Ain't Got That Swing) (Ellington – Mills) 1976 Lawrence Wright Music ::Bye Bye Blackbird (Henderson – Dixon) 1976 Francis Day & Hunter === Levy 2 === == Lähteet == * The Pasadena Roof Orchestra 2MC Top Hat, White Twice & Tails (Pickwick International, Ditto DTO 10220A) Luokka:Brittiläiset albumit Luokka:Kokoelma-albumit Luokka:Jazzalbumit
Latvuskerttuli

Latvuskerttuli (Setophaga cerulea) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Latvuskerttuleita pesii Kanadan kaakkoisosissa ja Yhdysvaltain itäosissa. Laji on muuttolintu ja talvehtii Etelä-Amerikan pohjois- ja luoteisosissa. Laji on tavattu kerran Islannissa lokakuussa 1997. Laji on aiemmin vähentynyt nopeasti, mutta vuonna 2019 raportointiin, että väheneminen on selvästi hidastunut. Laji luokiteltiin aiemmin vaarantuneeksi, mutta vuoden 2019 listauksessa se oli silmelläpidettävä. Latvuskerttuli keskeisin uhka on pesimä- ja talvehtimisalueiden elinympäristöjen tuhoutuminen ja pirstoutuminen. ==Elinympäristö== Latvuskerttuli pesii vanhoissa, lehtensä pudottavissa metsissä, usein soiden läheisyydessä. Laji suosii tiheälatvuksisia ja suuripuisia metsiä. Talvehtimispaikoilla latvuskerttuli elää vuoristometsissä, pääosin 1000–2000 metrin korkeudella. Perinteiset, varjoisat kahviplantaasit ovat lajin tärkeitä talvehtimispaikkoja. ==Lisääntyminen== Latvuskerttuli tekee pesänsä puun oksalle. Pesiminen tapahtuu touko-kesäkuussa. ==Lähteet== Luokka:Loistokerttulit
Rayman Legends

Rayman Legends on Ubisoft Montpellier’n kehittämä ja Ubisoftin julkaisema Rayman-pelisarjaan kuuluva tasohyppelypeli. Peli julkaistiin elokuussa 2013 PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle, Wii U:lle ja PlayStation Vitalle, sekä myöhemmin myös PlayStation 4:lle, Xbox Onelle ja Nintendo Switchille. Peli on myös käännetty suomeksi.Rayman Legends Arvio - Gamereactor Suomi Legends on pelisarjan viides osa ja jatkoa vuonna 2011 julkaistulle Rayman Originsille. Se on myös eniten myynyt Rayman-videopeli myyden 4,48 miljoonaa kappaletta vuoteen 2019 mennessä. Peli paljastui vuotaneen trailerin kautta, joka ilmestyi internetiin 27. huhtikuuta 2012. Peli oli alun perin tarkoitus julkaista vain Wii U:lle, mutta ZombiUn heikon menestyksen takia Ubisoft päätti julkaista sen myös muille alustoille. == Juoni == Haavemanner (engl. The Glade of Dreams) on pulassa taas! Satavuotisten nokosten aikana painajaisolennot moninkertaistuivat, levisivät ja loivat entistäkin kauheampia uusia hirviöitä. Nämä olennot ovat kuin suoraan legendoista: lohikäärmeitä, jättiläissammakoita, merihirviöitä ja jopa pahoja vapaapainijoita. Ne loivat uusia maailmoja Haavemantereen sisälle ja loivat kaaosta vangiten kaikki Teensyt (engl. Teensies). Murfyn avustamana Rayman ja Globox heräävät taistelemaan näitä painajaisolentoja vastaan ja pelastamaan Teensyt. Herättyään he huomaavat, että heidän vanha ystävänsä Kuplahaaveilija (engl. Bubble Dreamer) on täyttänyt kotinsa maagisilla maalauksilla, joista näkee minkälaisia maailmoja painajaisoliot ovat luoneet. Todellisuudessa jokainen maalaus on portti näihin maailmoihin, joten sankarit hyppäävät niihin ja seikkailu voi alkaa. Heidän täytyy juosta, hyppiä ja taistella tiensä läpi näiden maailmojen pelastaakseen päivän, löytääkseen uusia ystäviä ja selvittääkseen jokaisen legendaarisen maalauksen salaisuudet. == Ääninäyttelijät == === Alkuperäiset === === Suomenkieliset === == Lähteet == Luokka:Vuoden 2013 videopelit Luokka:Tasohyppelyt Luokka:Rayman Luokka:Wii U -pelit Luokka:PlayStation 3 -pelit Luokka:Xbox 360 -pelit Luokka:Xbox One -pelit Luokka:PlayStation Vita -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:Steampunk-pelit
Anna ja kuningas

Anna ja kuningas (Anna and the King) on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Andy Tennantin ohjaama elokuva. Se perustuu löyhästi Margaret Landonin romaaniin Anna ja Siamin kuningas. Pääosassa nähdään Jodie Foster. Elokuva oli Oscar- ehdokkaana parhaasta lavastuksesta ja parhaasta puvustuksesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1999 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset draamaelokuvat
Milnenlahden taistelu

Milnenlahden taistelu (tunnetaan myös nimellä Operaatio RE) oli toisessa maailmansodassa Japanin ja liittoutuneiden välinen taistelu Milnenlahdesta Uudessa-Guineassa. Taistelu alkoi 25. elokuuta 1942 japanilaisten tehtyä maihinnousun lahdelle. Japanilaiset olivat laskeneet väärin australialaisten linnoitukset alueella olettaen vain muutamaan komppanian puolustavan aluetta. Liittoutuneet olivat kuitenkin vahvistaneet linnoituksiaan alueella, mikä yllätti alueelle saapuneet japanilaisjoukot täysin. Kovien taisteluiden seurauksena japanilaiset vetivät joukkonsa alueelta 7. syyskuuta mennessä. Milnenlahden taistelu oli ensimmäinen virallinen japanilaisten kokema tappio Tyynenmeren sodassa. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Uuden-Guinean sotaretki
Waun taistelu

Waun taistelu oli toisessa maailmansodassa Japanin ja liittoutuneiden välinen taistelu Waun kaupungista Uudessa-Guineassa. Taistelu alkoi 29. tammikuuta 1943 ja päättyi kaksi päivää myöhemmin liittoutuneiden voittoon. taistelussa kaatui arviolta 1 200 japanilaissotilasta ja 349 liittoutuneiden sotilasta. Japanilaiset eivät onnistuneet valtaamaan kaupunkia taistelussa. Myöhemmin liittoutuneet hyökkäsivät kaupungin kautta Laeen ja Salamauaan vallaten kaupungit japanilaisilta 16. syyskuuta 1943 mennessä. Luokka:Uuden-Guinean sotaretki
Katso, katso kultaseni

Katso, katso kultaseni (Shouf shouf habibi!) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Albert ter Heerdtin käsikirjoittama, tuottama ja ohjaama alankomaalainen komediaelokuva. Se kertoo marokkolaisen perheen selviytymisestä uudessa kotimaassaan Alankomaissa. == Lähteet == Luokka:Komediaelokuvat Luokka:Alankomaalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2004 elokuvat
Jet Lag (elokuva)

Jet Lag (Décalage horaire) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Danièle Thompsonin ohjaama ja yhdessä poikansa Cristophen kanssa käsikirjoittama ranskalais-brittiläinen romanttinen komediaelokuva, jonka pääosia esittävät Juliette Binoche ja Jean Reno. == Juoni == Pariisin Roissyn lentoasemalla ranskalainen kosmetologi Rose (Binoche) on matkalla kohti uutta työpaikkaansa Meksikossa, kun hän törmää ranskalaiseen, Yhdysvalloissa asuvaan kokkimieheen (Reno) joka on myöhässä lennoltaan Saksaan. Lakot, huono sää ja silkka sattuma pakottavat heidät jakamaan saman huoneen lentoaseman läheisessä Hilton- hotellissa. Alun ärtymys ja vihamielisyys vaihtuvat romanttiseksi kiintymykseksi ja keskinäiseksi elämän pohdinnaksi. == Rooleissa == ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2002 ranskalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2002 brittiläiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset romanttiset komediat
Manne Nurmia

Veli Manne Nurmia, vuoteen 1936 Norlund (9. helmikuuta 1905 Rauma – 1. joulukuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kemisti, joka toimi Oy Alkoholiliike Ab:n pääjohtajana vuosina 1969–1971.Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 6.12.1973, HS Aikakone. Viitattu 13.3.2018. Nurmian vanhemmat olivat merikapteeni, konsuli Johan Konstantin Nordlund ja Ida Augusta Ramstedt ja puoliso vuodesta 1929 voimistelunopettaja Elli Zaida Aleksandra Söderman. Ylioppilaaksi Nurmia tuli vuonna 1922. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1926 ja lisensiaatiksi 1936 ja hän väitteli filosofian tohtoriksi 1937 sokerikemian alalta. Nurmia toimi Mäntän työväenopiston johtajana 1929–1931, biokemiallisen tutkimuslaitoksen assistenttina ja yliassistenttina 1931–1937, Alkon kemistinä 1937–1938 ja osastopäällikkönä 1939–1952. Hän oli Alkon apulaisjohtaja 1952–1954, kaupallinen johtaja vuodesta 1954, johtokunnan jäsen vuodesta 1956, pääjohtajan varamies vuodesta 1959Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 6, palsta 539 ja pääjohtaja 1969–1971. Hän oli myös Yhtyneiden Ravintoloiden johtokunnan puheenjohtaja. Lisäksi hän oli Suomen Kemistilehden päätoimittaja 1938–1943. Helmikuussa 1967 Nurmia kommentoi alkoholiriippuvuutta sanoen: "muutoin olen sitä mieltä, että kun rappioalkoholistit haluavat juoda itsensä tentulla kuoliaiksi, niin miksei heidän anneta tehdä sitä? Se olisi ainoa palvelu, minkä he voisivat tehdä yhteiskunnalle." Lausunnosta tehtiin eduskuntakysely. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Alkon pääjohtajat Luokka: Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Kander

Kander on joki Keski-Sveitsissä. Joen pituus on 45,8 km. Se saa alkunsa Bernin Alpeilta, Tschingelhornin länsipuolelta, Kanderfirnjäätiköltä, Kanderstegin itäpuolelta. Joki laskee Thuninjärveen. Vesistössä on kaksi järveä, Daubensee ja Oeschinensee. Simme on lähes pääuoman kokoinen sivujoki, joka laskee Kanderiin sen loppumetreillä Spiezissä. == Vesivoima == Vesistössä ei ole patoaltaita. Kanderissa ja sen yläjuoksun sivujoissa on yhteensä kuusi vesivoimalaitosta: * Kandersteg-Eggeschwand Alpbach-sivujoessa * Kandersteg- Zilfuri ja Kandersteg-Dorf Öschibach-sivujoessa * Moosweid ja Engstlige Adelbodenissa, Entschlige-sivujoessa * Kandergrundin voimalaitos pääuomassa. == Virtaama == Kanderin virtaama vaihtelee vuosien 1981–2008 tietojen perusteella vuosittain jonkin verran: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Hondrichissa - ennen Simmen yhdistymistä Kanderiin - on ollut 21 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1999 (26 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 1996 (16 m³/s). Päivittäinen vaihtelu on suurempaa: suurin vuorokausikeskivirtaama on mitattu vuoden 2005 elokuussa (273 m³/s) ja pienin vuoden 2006 helmikuussa (3,4 m³/s). == Oikaisu == Kander laskee nykyään Thuninjärveen Spiezissä. Alun perin joki laski Aareen viitisen kilometriä pohjoisempana, Thunissa. Oikaisu tehtiin vuosina 1711–1713, kun harjun läpi tehtiin 250 metriä pitkä uoma tulvien estämiseksi alajuoksulla. == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Sveitsin joet Luokka:Reinin vesistö Luokka:Bernin kantoni
Miesten vuodenaika

Miesten vuodenaika (Maussim al-riyal, La saison des hommes) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Moufida Tlatliin (Palatsin hiljaisuus) ohjaama ja yhdessä Nouri Bouzidin kanssa käsikirjoittama tunisialais-ranskalainen elokuva. == Juoni == Etelätunisialaisella Djerban saarella nainen nimeltä Aicha alkaa kapinoida perinteitä vastaan. Saaren naiset tekevät mattoja ja käsitöitä vuoden ympäri samalla kun heidän miehensä oleskelevat pääkaupunki Tunisissa myymässä heidän kättensä töitä. Vain kuukaudeksi vuodessa miehet palaavat koteihinsa. Aicha alkaa kapinoida ja haluaa myös Tunisiin miehensä mukana. == Rooleissa == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Tunisialaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset draamaelokuvat Luokka:Vuoden 2000 ranskalaiset elokuvat
Legenda nimeltään 1900

Legenda nimeltään 1900 (La Leggenda del pianista sull’oceano) on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut Giuseppe Tornatoren ohjaama italialais-yhdysvaltalainen elokuva, jonka pääosaa esittää Tim Roth. Elokuvan musiikista vastaa Ennio Morricone. Elokuvan käsikirjoituksen laati ohjaaja Tornatore kirjailija Alessandro Bariccon monologinäytelmän Novecento pohjalta. == Juoni == 1900-luvun ensimmäisenä päivänä amerikkalaisen loistoristeilijän ruumassa työskentelevä mies löytää poikavauvan pieneen koriin kapaloituna. Pojalle annetaan nimeksi 1900. Kuusivuotiaana poika eksyy vaeltamaan laivan loistoluokkaan, jonka tanssiaissalista hän löytää pianon. Pojasta varttuu laivan juhlittu pianovirtuoosi Lyhyen elämänsä aikana hän ei koskaan poistu laivasta, vaan ehtii keksiä jazzin, levyttää yhden kappaleen ja kokea ohikiitävän rakkauden. Kun päähenkilö on noin kolmenkymmenen, hänen vettä tulviva kotinsa määrätään räjäytettäväksi, mutta mies nimeltä 1900 ei uskalla jättää uppoavaa alusta. == Näyttelijät == == Lähteet == Luokka:Vuoden 1998 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 1998 italialaiset elokuvat Luokka:Giuseppe Tornatoren ohjaamat elokuvat Luokka:Golden Globe -palkitut elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Italialaiset draamaelokuvat
DJ Antoine

Antoine Konrad (s. 23. kesäkuuta 1975 Sissach, Basel, Sveitsi), tunnetaan paremmin nimellä DJ Antoine, on sveitsiläinen elektronisen musiikin tuottaja ja DJ. Moni hänen julkaisuistaan on menestynyt hyvin varsinkin Länsi- Euroopassa, erityisesti Sveitsissä ja Ranskassa. DJ Antoinen levyjä on myyty yhteensä yli miljoona kappaletta. ==Diskografia== Studioalbumit *2008: Stop!'' *2008: 2008 *2008: A Weekend at Hotel Campari *2009: 2009 *2009: Superhero? *2009: 17900 *2010: 2010 *2010: WOW *2011: 2011 *2011: Welcome to DJ Antoine *2013: Sky Is the Limit' ==Aiheesta muualla== * Kotisivut Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Sveitsiläiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Vuonna 1975 syntyneet
Ylikylän koulu

Ylikylän koulu on useimpien koulujen nimi Suomessa. Se voi tarkoittaa muun muassa seuraavia: * Ylikylän koulu, peruskoulu Rovaniemen kaupungissa. * Ylikylän koulu, nykyinen Valkeavuoren koulu, koulu Kaarinan kaupungissa * Ylikylän koulu, yhtenäiskoulu Kempeleen kunnassa. * Huttukylän koulun Ylikylän yksikkö, peruskoulu Oulun kaupungissa
Satakallio

Asunto Oy Satakallio on neljän kerrostalon muodostama asunto-osakeyhtiö Helsingin Alppiharjussa, Harjun osa-alueessa. Valkeista nauhaikkunallisista kerrostaloista muodostuvan rakennusryhmän on suunnitellut arkkitehti Toivo Korhonen, ja se valmistui 1962–1963. Yhtiön rakennusten katuosoitteet ovat Porvoonkatu 1, 3, 5–7 ja 9. Taloyhtiö sijaitsee Porvoonkadun, Fleminginkadun ja Aleksis Kiven kadun rajaamassa korttelissa. Kerrostalot rakennettiin vuosina 1961–1963 puutalojen, niin sanottujen ”sadan markan villojen” tilalle.Kallion kävelyfestivaali muistelee Sadan markan villoja, Helsingin Uutiset 1.4.2011 Taloyhtiö, jossa on noin 750 asuntoa, oli silloin Suomen suurin.Työmaakilpailun taso oli huippukorkea: Satakallion linjasaneeraus, NCC; Rakennuslehti 7.4.2013 1970-luvun lopulla taloyhtiössä oli 765 asuntoa ja parikymmentä liikehuoneistoa. Rakennusten kokonaistilavuus oli 165 000 kuutiometriä. Yhtiöllä oli oma kahdeksan työntekijän isännöintitoimisto. Aiemmin huoltomiehet asuivat itsekin talossa, mutta vuosituhannen vaihteessa omat huoltomiehet sanottiin irti. He perustivat yrityksen, joka huoltaa Satakalliota edelleen. 2010-luvun lopulla Satakallion ullakkokerrokseen rakennettiin asuntoja, joissa on alempia kerroksia isommat parvekkeet ja hyvät näköalat. Asuntoja on nyt kaikkiaan 773. (Digitilaajille.) Asuinneliömetrien määrä nousi 29 000:sta noin 800 neliötä suuremmaksi. (Digitilaajille.) Yksi taloyhtiön pitkäaikaisista asukkaista on näyttelijä Minna Kivelä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Aikamatka Satakallion kortteliin: ilmakuvia 1932-2012 Luokka:Helsingin asuinrakennukset Luokka:Alppiharju
Järnefeltien koulu

Järnefeltien koulu oli suomalainen kirjallisuuspiiri, jonka keskushahmo oli Elisabeth Järnefelt. Niinpä sitä kutsuttiin myös nimellä Elisabethin salonki. ==Järnefeltien koulun taiteilijat== Elisabeth Järnefelt oli syntyään pietarilais-balttilaista Clodt von Jürgensburgin kulttuurisukua, joka kuului venäläisen älymystön vapaamieliseen osaan. Siirryttyään Suomeen Järnefelt alkoi koota lähipiiriinsä nuorta suomenkielistä kirjallisuusväkeä lähinnä omien poikiensa ystävistä. Piiriin kuuluneita kirjailijoita on pidetty suomalaisen realismin uranuurtajina. Järnefeltien kouluun lukeutuivat Elisabet Järnefeltin pojat Arvid, Armas ja Eero Järnefelt, Juhani Aho ja hänen veljensä Kalle ja Pekka sekä Heikki Kauppinen eli Kauppis-Heikki ja jossain määrin myös Minna Canth. Järnefeltien asuessa Helsingissä piiri kokoontui lauantaisin. Kun perhe muutti Kuopioon, Järnefeltien koulu kokoontui Minna Canthin kotona Kanttilassa. ==Koulun vaikutus== Järnefeltien koulun myötä suomalaiseen kirjallisuuteen tuli Belinskin taideteorioista lähtöisin ollut realistisen henkilötyypin käsite ja tyypillisyyden vaatimus. Lisäksi koulun piirissä kulki tolstoilainen suuntaus, joka korosti sisäistä rehellisyyttä ja totuudenmukaisuutta. Arvid Järnefelt kuvasi Järnefeltien koulua teoksessaan Vanhempieni romaani (1928-1930): "Elisabetin ankarin vaatimus oli, että kuvatun tunnelman täytyi olla todella eletty, totta. --- Ei saa ruveta omin päin runoilemaan ja tekemään lisäyksiä, joiden tarkoituksena on muka tehostaa tunnelmaa. --- taiteilijan oli pysyttävä uskollisena sille sisäiselle näkemykselle, tuntemukselle, tunnelmalle, jonka hän oli saanut."Ote kirjasta Vanhempieni romaani; Laitinen, Kai: Suomen kirjallisuuden historia, Kustannusosakeyhtiö Otava, 1981, sivu 253 ==Lähteet== *Laitinen, Kai: Suomen kirjallisuuden historia, Kustannusosakeyhtiö Otava, 1981, sivut 160, 230 ja 253 *Yle.fi/teema ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset kirjailijaryhmät
Davis Cup 2013

Davis Cup 2013 oli 102:s miesten maajoukkueiden välinen tennisturnaus. Davis Cupin maailmanlohkossa pelasi 16 joukkuetta ja yli sata joukkuetta otti osaa maanosalohkoihin. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti Tšekki, joka voitti mestaruuden myös tällä kertaa. Maailmanlohkossa pelaavien otteluparien arvonta suoritettiin 19. syyskuuta 2012 Lontoossa, Isossa-Britanniassa. == Maailmanlohko == Osallistuvat joukkueet Osallistuvat joukkueet Osallistuvat joukkueet Osallistuvat joukkueet === Kaavio === == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Davis Cup – World Group 2013 Luokka:Davis Cup Luokka:Vuoden 2013 tennis
Lilli Kurikka

Elisabeth "Lilli" Kurikka (10. huhtikuuta 1865 – 2. tammikuuta 1928) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän työskenteli Suomalaisessa Teatterissa 1880-luvulla. Kurikan roolitehtävät olivat niin sanottuja ingenue-osia, eli nuoren naisen roolityyppejä. Hilda Aspin, Inez Borgin, Olga Finnen, Katri Raution ja Saimi Swanin kanssa hän muodosti ystäväpiirin, joka kutsui itseään "teatterin impyiksi". Rautiota lukuun ottamatta "impyet" jättivät näyttämötyön ennen kasvamistaan kypsien naisten rooleihin.Impyet, s. 11 ==Elämä== Lilli Kurikan isä oli kylänvouti Adam Kurikka ja äiti Anna Pöyhönen. Eräs hänen veljistään oli nuorsuomalainen kirjailija Matti Kurikka.Impyet, s. 128 Kurikka pestattiin Suomalaisen Teatterin riveihin ensisijaisesti laulutaitonsa ansiosta.http://www.keminmaa.fi/index.php?p=historia_2 Vaaleahiuksinen Kurikka tunnettiin teatterin kaunottarena ja lauluäänensä ansiosta hän sai yleisön suosimia roolitehtäviä. Serenadien ja huviretkien sankarittarien rooleissa ainoastaan Ida Aalberg nautti yhtä laajaa yleisönsuosiota kuin Kurikka.Impyet, s. 168 Kurikka jätti näyttämön avioiduttuaan muusikko Robert Kajanuksen kanssa vuonna 1889. Liitosta tuli riitaisa ja se päättyi pitkittyneeseen eroon. Kajanus alkoi seurustella Ella Stigellin kanssa 1890-luvulla, mutta Kurikka myönsi Kajanukselle avioeron vasta 1918, kun heidän poikansa oli saanut surmansa.Impyet, s. 170 Omassa elämäkerrassaan ex-puoliso Kajanus luonnehtii Kurikkaa adjektiivein "jyrkkä", "kiihkeä" ja "äkkipikainen". ==Lähteet ja viitteet== *Suutela, Hanna: Impyet - näyttelijättäret Suomalaisen Teatterin palveluksessa, © 2005 Hanna Suutela, Like 2005, ISBN 952-471-421-3 ==Aiheesta muualla== *Turun Sanomat Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1865 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Vuoden 1938 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat

Vuoden 1938 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsintoihin osallistui yhteensä 37 maata, joista 14 pääsi mukaan Ranskassa pelattavaan MM- turnaukseen. Isäntämaa Ranska ja hallitseva mestari Italia pääsivät MM- kilpailuihin ilman karsintaa. Kilpailut olivat toiset, joihin järjestettiin karsinta osallistuvien maiden kesken. Ensimmäisiin MM-kilpailuihin vuonna 1930 maat osallistuivat FIFA:n kutsumina. Maat jaettiin 12 lohkoon siten että lohkoissa 1-9 pelasivat Euroopan maat, lohkoissa 10-11 Amerikan maat ja lohkossa 12 Aasian maat. Afrikasta yksikään maa ei osallistunut karsintoihin. ==Lohko 1== \---- \---- \---- \---- \---- Saksa ja Ruotsi selviytyivät MM- kilpailuihin. ==Lohko 2== \---- Norja selviytyi MM-kilpailuihin. ==Lohko 3== \---- Puola selviytyi MM-kilpailuihin. ==Lohko 4== Egypti luopui ja Romania selviytyi otteluitta MM-kilpailuihin. ==Lohko 5== Sveitsi selviytyi MM- kilpailuihin. ==Lohko 6== \---- Kreikka selviytyi jatkokarsintaan. 2.kierros Unkari selviytyi MM-kilpailuihin. ==Lohko 7== \---- Tšekkoslovakia selviytyi MM-kilpailuihin. ==Lohko 8== 1.kierros \---- Latvia jatkokarsintaan. 2.kierros ==Lohko 8== Itävalta selviytyi MM-kilpailuihin, mutta maaliskuussa 1938 Itävalta liitettiin Anschlussin mukaan Natsi-Saksaan. Saksa selviytyi myös MM- kilpailuihin ja Itävallan paikkaa tarjottiin Englannille, joka ei aluksi osallistunut karsintoihin lainkaan. Englanti kuitenkin kieltäytyi osallistumasta turnaukseen. ==Lohko 9== \---- \---- Hollanti ja Belgia selviytyivät MM-kilpailuihin. ==Lohko 10== Argentiina luopui ja Brasilia selviytyi otteluitta MM-kilpailuihin. ==Lohko 11== Kuuba selviytyi MM- kilpailuihin otteluitta, koska muut maat luopuivat karsinnoista. ==Lohko 12== Alankomaiden Itä-Intia selviytyi MM-kilpailuihin otteluitta, koska Japani luopui karsinnoista. == Lähteet == 1938 Luokka:Vuoden 1937 jalkapallo Luokka:Vuoden 1938 jalkapallo
Ilmo Ollinen

Ilmo Ollinen (25. huhtikuuta 1900 Oulu – 4. helmikuuta 1967 HelsinkiOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10, Kuolleita (ei sivunumeroa)) oli suomalainen juristi. Hän väitteli lakitieteen tohtoriksi 1938. Hän oli Suomen Hypoteekkiyhdistyksen toimitusjohtaja (pääjohtaja vuodesta 1955) 1942–1967Hypoteekkiyhdistys, Historia.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 6, palsta 645 Suomen Reserviupseeriliiton varapuheenjohtaja vuodesta 1931, puheenjohtaja vuodesta 1945, Reserviupseeri-lehden päätoimittaja 1945Kuka kukin on 1954–1958Reserviläinen, s. 13. Hänen puolisonsa oli Aune Mäkinen- Ollinen vuodesta 1927.Mäkinen-Ollinen, Porvarillisen työn arkisto ==Julkaisuja== *Kiinteistön pakkohuutokaupasta 1–2 1938, 1939 (1. osa väitöskirja) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet