EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Samettivälskäri

Samettivälskäri (Acanthurus nigricans) on välskärikaloihin kuuluva kala. == Koko ja ulkonäkö == Samettivälskäri kasvaa noin 20 cm pitkäksi. Se muistuttaa ulkonäöltään paljon pastellivälskäriä Acanthurus japonicus. Ruumis on luumunvärinen, kiekkomainen, ja peräosaa kiertää keltainen kapea raita. Pyrstö on vaaleansininen, ja siinä on keltainen poikkiraita. Silmän alla on valkoinen läikkä, pienempi kuin pastellivälskärillä. == Alkuperä == Samettivälskäri on kotoisin Havaijilta ja Tyynenmeren keskiosista. == Käyttäytyminen == Samettivälskäri on usein aggressiivinen lajitovereitaan ja muita välskäreitä kohtaan, mutta ei kiusaa pienempiään.PetEducation == Ravinto == Samettivälskäri on levänsyöjä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Meriakvaariokalat Luokka:Välskärikalat (heimo)
Ishtar Terra

Ishtar Terra (Ishtarin maa) on toinen planeetta Venuksen suurista vuoristoisista ylänköalueista, eräänlainen "manner" Venuksessa, jossa ei ole varsinaisia mannerlaattoja. Pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitsevan Ishtar Terran ala on Maan Australian ja Yhdysvaltain alan välillä. Alueen koordinaatit ovat pituus 300-60°, leveys 45-80°. Ishtar Terra nousee noin 3,5 kilometriä planeetan keskikorkeutta ylemmäs. Ylänkö on nimetty mesopotamialaisen hedelmällisyyden ja sodan jumalattaren Ištarin mukaan. Siellä on Maxwell Montes, Venuksen korkeimmalle ulottuva laaja vuorijono, jonka vuoret nousevat jopa 10,7 kilometriä planeetan keskikorkeuden yläpuolelle ja 14 kilometriä planeetan alimman kohdan yläpuolelle. Maxwell Montesin alueella näkyy suuri meteoriittikraatteri. Ishtar Terra on suurelta osin vuorten ympäröimä. Maxwell Montes on Ishtarin maan "itärannikolla", Akna Montes länsipuolella ja Freyja Montes pohjoisessa, ja Danu Montes osassa eteläpuolta. Akna Montes jatkuu länteen tessera-alueena, jossa on harjanteita ja laaksoja. Ishtar Terran Maxwell Montesiin kuulumaton alue on soikea Lakshmi Planum, Lakshmin tasanko. Lakshmin tasangolla on kaksi valtavaa pyöreää entistä tulivuoren purkausaukkoa, josta alueen pinta on peräisin. Toinen on 420 km leveä Sacajawea Patera paikassa 64.5 P 337 I. Sen purkausaukon läpimitta on 120×215 km, ja syvyys 1,2 km.. Toinen on lännempänä sijaitseva pienempi Colette Patera. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IRSPS: Geologic evolution of Ishtar Terra Archive.org * Radio Science and Venus: Altimetry Map of Ishtar Terra * JPL/NASA – Wilcome to the Planets: Lakshmi Planum *funky science: A River Runs Through It ... Archive.org *Lakshmi Planum pdf-tiedostona englanniksi. Luokka: Venus
Maihinnousualus

Maihinnousualus on sota-alus, jonka päätehtävä on kuljettaa taistelujoukkoja rannikolle. Niitä on useiden maiden laivastoilla. Koko vaihtelee alle 10 000 tonnin aluksista lentotukialusta muistuttaviin noin 40 000 tonnin helikopteritukialuksiin. Aluksilla voi olla suoraan veteen laskettavaa kalustoa esimerkiksi ilmatyynyaluksia tai amfibiajoneuvoja. Toisessa maailmansodassa Dunkerquen evakuoinnin jälkeen liittoutuneiden ainoa mahdollisuus siirtää taistelut Manner-Eurooppaan oli maihinnousu. Kun Winston Churchill oli tehnyt esityksen maihinnousualuksesta, joka kykenisi kuljettamaan yhden tai useamman panssarivaunun, brittiläinen varusteluteollisuus kokoontui kesällä 1940 käsittelemään asiaa. Kokouksessa Hawthorn Leslie and Company esitti suunnitelman, jonka perusteella valmistui marraskuussa 1940 ensimmäinen LCT-tyyppinen () maihinnousualus LCT M' I eli LCT(1). Näiden alusten syväys oli kuormattunakin vain parisen metriä, joten ne pääsivät niin lähelle rantaa, että ajoneuvokalustolla pystyttiin ajamaan aluksesta maihin. *
Ruusupapu

Ruusupapu (Phaseolus coccineus) on ravinto- ja koristekasvina kasvatettava köynnöspapu. == Ulkonäkö ja koko == Ruusupapu kasvaa 2–4 m korkeaksi. Sen lehdet ovat halkaisijaltaan noin 10 cm ja muodostuvat kolmesta lehdykästä. Kukat ovat valkoiset, punaiset tai oranssinsävyiset. Palot ovat keitettyinä syötäviä, kun ne ovat vielä litteitä ja korkeintaan n. 16 cm pitkiä. Sitä isommista, jo pullistuneista paloista otetaan talteen ja keitetään pelkät pavut. == Alkuperä == Ruusupapu on kotoisin Keski-Amerikasta, missä se on monivuotinen kasvi. Intiaanit ovat käyttäneet sen tärkkelyspitoisia juuria ravinnoksi. == Viljely == Ruusupapu kasvatetaan yleensä siemenistä taimiksi sisätiloissa ja istutetaan kasvupaikalle pieninä taimina hallojen mentyä Nicehouse tai kylvetään suoraan lämpimään maahan.Isoäidin Kasvit Se kasvaa vehreäksi seinämäksi varsin nopeasti. Se pitää tukea säleikköön tai muuhun vastaavaan. Se kukkii heinäkuulta syyskuulle.http://www.kekkilä.fi/kotipuutarhurit/puutarhakoulu/kasvikirjasto/ruusupapu Jos köynnöksestä haluaa siemeniä talteen seuraavaksi vuodeksi, siemenpalon täytyy antaa tuleentua aivan ruskeaksi ja kuivaksi, ennen kuin se poimitaan. Musta-violetinkirjavat pavut otetaan sisältä talteen siemeniksi. Siemenet säilytetään kuivassa, ilmavassa ja pimeässä paikassa, missä ne saavat jatkaa kuivumistaan, kunnes ne kylvetään keväällä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Phaseolus coccineus *United States Department of Agriculture (USDA): Phaseolus coccineus *Flora of China: Phaseolus coccineus *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Phaseolus coccineus *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Phaseolus coccineus (runner bean) Luokka:Pavut Luokka:Köynnökset Luokka:Viljeltävät ravintokasvit
Keijunmekko

Keijunmekko (Rhodochiton atrosanguineum) on kukkiva köynnöskasvi. == Ulkonäkö ja koko == Keijunmekko kasvaa 2–3 metriä korkeaksi. Sen kukassa verholehdet muodostavat vaaleanpunaiset kellot, teriö on tummemman punainen tötterö, joka roikkuu kellon sisällä. Lehdet ovat sydämenmuotoisia.kekkilä == Alkuperä == Keijunmekko on kotoisin Meksikosta.Kukkatalo Siellä se on monivuotinen, mutta koska se ei kestä alle +5 °C lämpötiloja, sitä kasvatetaan Suomessa yleensä yksivuotisena. == Kasvatus == Keijunmekon siemenet itävät valossa, joten niitä ei peitetä.Kekkilä Esikasvatuksen voi aloittaa jo helmikuussa. Kasvi jaksaa silti kukkia koko kesän – tummat teriöt karisevat, mutta verholehtikellot säilyvät pitkään. == Lähteet == Luokka:Ratamokasvit Luokka:Köynnökset
Tärkkelysperuna

Tärkkelysperuna kuuluu perunalajikkeisiin, jotka ovat erittäin tärkkelyspitoisia ja siksi sopivia elintarvike- ja kemianteollisuuden raaka- aineiksi. Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka määrittelee Euroopan unionin jäsenvaltioille suurimmat tuotantomäärät perunantärkkelyksen osalta. Euroopan unionin säädösten mukaan ei perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on alle 13 prosenttia, voida pitää tärkkelysperunoina. Maa- ja metsätalousministeriö: Perunatärkkelyksen tuotannon strategia 2006-2013 (pdf), työryhmämuistio mmm2006:10. s. 12, luettu 4.6.2007 Tärkeimmät tärkkelysperunalajikkeet Suomessa ovat Hankkijan Tanu, Kardal, Posmo ja Saturna. Jonkin verran viljellään myös merkittävässä määrin Serestraa ja Van Goghia. Hankkijan Tanu on sopiva tärkkelysperunoiden kauden aloitusperunaksi elokuussa. Vasta syyskuussa Suomessa korjattuna muut Suomessa käytettävät tärkkelysperunat ovat satoisampia.Maaseutukeskusten liitto: Perunalajikkeet 1997. Maaseutukeskusten liiton julkaisuja no 913, Tieto tuottamaan 94. s. 76. ISBN 951-808-053-4, EU-maille on jaettu tärkkelysperunan osalta markkinointivuoden 2006–2007 loppuun saakka enimmäiskiintiöt tärkkelysperunantuotantoa varten: #Saksa, 656 298 000 kg #Alankomaat, 507 403 000 kg #Ranska, 265 354 000 kg #Tanska, 168 215 000 kg #Puola, 144 985 000 kg #Suomi, 53 178 000 kg, josta Finnamyl, 39 554 000 kg, Järviseudun Peruna, 8 306 000 kg, Evijärven Peruna, 5 318 000 kg #Itävalta, 47 691 000 kg #Tšekki, 33 660 000 kg #Latvia, 5 778 kg #Espanja, 1 943 000 kg #Liettua, 1 211 000 kg #Slovakia, 729 000 kg #Viro, 250 000 kg Tärkkelysperunaa viljellään Suomessa noin 8 000 hehtaarin pinta-alalla. Sitä tuottaa noin 850 perunanviljelijää pääasiassa Etelä-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Tärkkelysperunanviljely on noin 4-6 kertaa niin työllistävää kuin viljanviljely.Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto: Tiedotteet , luettu 4.6.2007 Teollisuuden käyttöön tärkkelysperunaksi menevät Kardal 1994- (Raisio Yhtymä) tärkkelysteollisuus, Posmo 1986- (S. G. Nieminen), Saturna 1977- (Raisio Yhtymä tärkkelysteollisuus) ja Hankkijan Tanu 1990- (Boreal Kasvinjalostus) sekä sitä korvaamaan Hankkijan Tomppa (Boreal Kasvinjalostus), Ute 1993- (S. G. Nieminen). Tärkkelysperunan hinta on ollut 2006 noin 0,22 € / kg tärkkelykselle laskettuna. == Muuta == Kemira GrowHow on kehittänyt LORIS Expert-menetelmän, jolla tärkkelysperunan viljelyä voidaan seurata peltolohkoittain. Kerättävän tiedon analysoinnilla uskotaan voitavan parantaan tärkkelysperunan tärkkelyspitoisuutta viljelyssä.Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskus: Kemira GrowHow ja perunatärkkelysteollisuus yhteistyöhön - tavoitteena suurempi tärkkelyssato , luettu 5.8.2005 Perunantutkimuslaitos koeviljelee BASF:n Amfloraa ja toista geenimanipuloitua tärkkelysperunaa Suomessa 2010. == Lähteet == *
Piidioksidi

Piidioksidi eli silika (SiO2) on piin ja hapen yhdiste. Mineraalina se tunnetaan nimellä kvartsi. Piidioksidi esiintyy luonnossa kolmessa kidemuodossa: heksagonaalinen kvartsi, kuutiollinen kristobaliitti ja heksagonaalinen tridymiitti. Lisäksi tunnetaan kolme muuta muotoa: keatiitti, koesiitti ja stishoviitti. Kvartsikide voi olla oikea- tai vasenkätinen, ja eri muodot kääntävät valon polarisaatiosuuntaa eri tavalla. Piidioksidi on varsin kovaa ainetta, ja sitä voi käyttää hionnassa. Mohsin kovuusasteikossa sen kovuus on 7. Piidioksidia käytetään elintarviketeollisuudessa paakkuuntumisenestoaineena. Sen E-koodi on E551. Jos piidioksidikide kuumennetaan sulamispisteeseen (noin 1 600 °C) ja sulan annetaan jäähtyä, syntyy amorfista piidioksidia eli silikalasia (engl. fused quartz). Silikalasilla on hyvin pieni lämpölaajenemiskerroin ja siksi sitä käytetään kuumennusta kestävien lasiesineiden valmistukseen. Piidioksidi on silikaattien ohella tavallisen lasin pääasiallinen materiaali. Silikageeli on vesilasista eli natriumsilikaatista valmistettua huokoista piidioksidin ja piihappojen seosta, jota käytetään kosteutta sitovana aineena. Sitä käytetään myös elintarvikelisäaineena vähentämään vaahtoamista. Mikropiireissä hapetettu pii on tehokas eriste. Mikrosilika on erittäin hienojakoista amorfista piidioksidia, jota käytetään betonin täyte- ja lujiteaineena. Se koostuu noin 0,1 mikronin kokoisista hiukkasista, joiden hienous on 50-kertainen normaalin sementin ominaispinta-alaan verrattuna. == Kidemuodot == Kemiallisesti yksinkertainen piidioksidi esiintyy useana polymorfina, joilla on sama kemiallinen koostumus, mutta erilainen kiderakenne ja erilaiset fysikaaliset ominaisuudet. Polymorfit on esitelty seuraavassa taulukossa. Piidioksidin kidemuodot Nimi Kidejärjestelmä Tiheys (g/cm3) Huomioita Rakenne α-kvartsi romboedrinen 2.648 α-kvartsi muuntuu β-kvartsiksi 846 K (573 °C) lämpötilassa β-kvartsi heksagoninen 2.533 β-kvartsi muuttuu β-tridymiitiksi 1140 K (867 °C) lämpötilassa α-tridymiitti rombinen 2.265 metastabiili β-tridymiitti heksagoninen β-tridymiitti muuttuu β-kristobaliitiksi 2010 K (1737 °C) lämpötilassa α-kristobaliitti tetragoninen 2.334 metastabiili β-kristobaliitti kuutiollinen sulaa 1978 K (1705 °C) lämpötilassa keatiitti tetragoninen 3.011 Si5O10, Si4O8, Si8O16-renkaita; syntetisoidaan emäksen avulla 600–900 K (327–627 °C) lämpötilassa ja 40–400 MPa paineessa moganiitti monokliininen Si4O8 ja Si6O12-renkaita koesiitti monokliininen 2.911 Si4O8 ja Si8O16-renkaita; syntetisoidaan 900 K (627 °C) lämpötilassa ja 3–3.5 GPa paineessa stishoviitti tetragoninen 4.287 seifertiitti rombinen 4.294 syntetisoidaan yli 40 GPa paineessaSeifertite. Mindat.org. melanoflogiitti kuutiollinen 2.04 Si5O10, Si6O12-renkaita kuituinen W-silika rombinen 1.97 sulaa ~1700 K (~1427 °C) lämpötilassa 2D silika heksagoninen == Lähteet == Luokka:Oksidit Luokka:Piiyhdisteet Luokka:Puolimetalliyhdisteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hankkijan Tanu

Hankkijan Tanu on suomalainen tärkkelysperunalajike. Hankkijan Tanu jalostettiin jauhoiseksi ruokaperunaksi, mutta se on vakiintunut myöhemmin jauhoisiin perunoihin kuuluvaksi tärkkelysperunaksi. Sen tärkkelyspitoisuus on 16,5 prosenttia. Hankkijan Tanu on sopiva tärkkelysperunoiden kauden aloitusperunaksi elokuussa. Vasta syyskuussa Suomessa korjattuna muut Suomessa käytettävät tärkkelysperunat ovat satoisampia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Tärkkelysperunalajikkeet Luokka:Aikaiset perunalajikkeet
Posmo

Posmo on tanskalainen tärkkelysperunalajike.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) *The European Cultivated Potato Database: Posmo ===Viitteet=== Luokka:Tärkkelysperunalajikkeet Luokka:Myöhäiset perunalajikkeet
Saturna

Saturna on alankomaalainen myöhäinen tärkkelysperunalajike, jota viljellään myös Suomessa. Lajikkeen jalostaja Agrico Holland mm. vie perunaa myös Ukrainaan. Saturna on yksi Ukrainassa viljeltävistä 43 perunalajikkeesta. ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Anne Rahkonen: Koetoiminta ja käytäntö (58) 2001:1, Tärkkelysperuna Saturna pitää pintansa, s. 14. Luokka:Tärkkelysperunalajikkeet Luokka:Keskimyöhäiset perunalajikkeet Luokka:Ruokateollisuusperunat
Ute

Ute on tärkkelysperunalajike.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) ===Viitteet=== Luokka:Tärkkelysperunalajikkeet
Kardal

Kardal on talviperunaksi luokiteltu myöhäinen tärkkelysperunalajike.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) *The European Cultivated Potato Database: Kardal ===Viitteet=== Luokka:Tärkkelysperunalajikkeet Luokka:Myöhäiset perunalajikkeet
Pavol Paška

Pavol Paška (23. helmikuuta 1958 Košice, Tšekkoslovakia – 6. huhtikuuta 2018 Košice, Slovakia) oli slovakialainen poliitikko. Hän oli parlamentin puhemies 2006-2010 ja 2012–2014. Hän edusti SMER – sociálna demokracia -puoluetta. Paška tuki vahvasti Kroatian EU-jäsenyyttä. Pavol Paška kuoli 6. huhtikuuta 2018 saamaansa infarktiin synnyinkaupungissaan Košicessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Slovakialaiset poliitikot Luokka:Puhemiehet Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Vuorela (Siilinjärvi)

Vuorela on Siilinjärven eteläisin osa, joka sijaitsee aivan Kuopion rajan tuntumassa. Kuopion pohjoisista kaupunginosista Vuorelan erottavat vain Kallansillat. Vuorela kasvaa jatkuvasti sinne rakennettavien uusien kerrostaloalueiden myötä. Vuorelassa on noin 2 800 asukasta (31.12.2004). http://www.siilinjärvi.fi/kartta_b/osa-alueet(haja-as).pdf Vuorelan kautta kulkevat valtatie 5 ja valtatie 9. Vuorelasta on kotoisin muiden muassa poliitikko Jyrki Katainen ja jääkiekkoilijat Tuomas Kiiskinen, Tommi Jokinen ja Eetu Luostarinen. ==Palvelut== Vuorelassa on kaksi päivittäistavarakauppaa: S-market ja K-Market. Vuorelassa on myös apteekki ja Teboil. Vuorelassa sijaitsevat Kylpylähotelli Kunnonpaikka, Vuorelan kirkko, ja Vuorelan koulu, jossa opetetaan luokka-asteita 1–6. Koulussa on noin 300 oppilasta. Koulu purettiin sisäilmaongelmien takia, ja uuden koulun on tarkoitus valmistua vuoden 2020 loppuun mennessä. ==Lähteet== Luokka:Siilinjärven kylät ja alueet Luokka:Suomen lähiöt
Vesijärvi (Siilinjärvi)

Vesijärvi on Siilijärven asuinlähiö, joka sijaitsee noin kahden kilometrin päässä keskustasta länteen. Vesijärvellä sijaitsevat muun muassa Siilinjärven ortodoksinen kirkko, kioski ja Lujabetonin tehdas. Vesijärven asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja rivitaloista. Vesijärvi rajoittuu pohjoisessa Kevättömään, idässä Kirkonmäkeen, lännessä Harjamäkeen ja etelässä kantatiehen 77. Vesijärvellä on jääkiekkokaukalo, jonka paikalliset nuoret omatoimisesti jäädyttävät ja jota kunta hoitaa jäädytyksen jälkeen. Suomalainen elektronista musiikkia esittävä yhtye Aavikko on kotoisin Vesijärveltä. Luokka:Siilinjärven kylät ja alueet
Kiinteämaltoiset perunat

Kiinteämaltoiset perunalajikkeet sisältävät verrattain vähän tärkkelystä ja kestävät keitettäessä hyvin koossa. Näin ollen ne ovat tyypillisiä salaattiperunoita, koska keitettynäkin niitä on helppo pilkkoa tavalla, mitä yleisperunat tai ainakaan jauhoiset perunat eivät kestäisi. Kiinteämaltoisia perunalajikkeita Suomessa ovat Adora, Appell, Bintje, Fambo, Nicola, Ostara, Rocket, Siikli, Sini, Hankkijan Timo, Ukama, Velox ja Venla. Kiinteämaltoisten perunoiden pakkausten väri vähittäiskaupassa on vihreä. Kiinteämaltoisia lajikkeita käytetään yleensä keittoperunoina, koska ne eivät helposti hajoa keitettäessä, ja perunasalaattien tai muiden leikkuukestävyyttä vaativien perunaruokien tekoon. ==Aikaiset lajikkeet== *Fambo *Hankkijan Timo *Ostara *Rikea *Rocket *Siikli *Ukama *Velox ==Melko aikaiset lajikkeet== *Bintje *Fambo *Felsina ==Melko myöhäiset lajikkeet== *Adora *Nicola *Venla *Appell ==Myöhäiset lajikkeet== ==Lähteet== *Kantaperuna, lajikkeet *Kantaperuna, lajikeopas 2009 *spk.fi lajikkeet *
Jauhoiset kiinteämaltoiset perunat

Jauhoiset kiinteämaltoiset perunat ovat kiinteämaltoisten ja jauhoisten perunoiden väliin jäävä perunaluokka, joiden tärkkelyspitoisuus on yleensä suurempi kuin kiinteämaltoisten mutta vähäisempi kuin yleisperunoiden. Suomessa jauhoisia kiinteämaltoisia perunoita ovat: * varhaisperuna Amazone, Agrico, Civa x Provita, tärkkelys 15,2 Paavon Perunasivu Maasyke * varhaisperuna Columbo, Swalöff Weibul, Matilda x , tärkkelys 13,5 Paavon Perunasivu * aikainen kesä- ja syysperuna Velox, saksalainen, 2680/77 x 99/73, tärkkelys 14,0 Pohjoisen Kantaperuna Maasyke ==Lähteet== *
Yleisperunat

Yleisperunat ovat perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on keskinkertainen verrattuna kiinteämaltoisiin ja jauhoisiin perunoihin. Ne pysyvät kohtalaisen hyvin koossa keitettäessä, paremmin kuin jauhoiset perunat. Yleisperunoita Suomessa ovat Asterix (Pohjoisen Kantaperuna), Bellona (Ravintoraisio), Idole (Kesko/Agrico), Matilda (Kesko/Svalöf Weibull ja Sabina (Kesko/Svalöf Weibull). Yleisperunoiden pakkauksissa olevan täplän väri vähittäiskaupassa on keltainen. Muita yleisperunoita ovat aikainen talviperuna Sabina. ==Aiheesta muualla== *Paavon Perunasivu Luokka:Perunalajikkeet
Jauhoiset yleisperunat

Jauhoiset yleisperunat kuuluvat yleisperunoiden ja jauhoisten perunoiden väliin. Ne ovat tyypillisiä paistosperunoita, jotka pysyvät koossa paremmin kuin jauhoiset perunat. Yleis- ja jauhoperunoihin kuuluvat Amazone (Kesko/Agrico), Fontane (Kesko), Lady Claire (Siemenperunakeskus), Melody (Siemenperunakeskus), Van Gogh (Pohjoisen Kantaperuna) ja Rosamunda. *
Jauhoiset perunat

Jauhoiset perunat sisältävät runsaasti tärkkelystä eivätkä siksi pysy hyvin koossa keitettäessä. Tämän vuoksi niitä ei käytetä salaattiperunoina kiinteämaltoisten perunoiden tapaan eikä keittoperunoina yleisperunoiden tapaan. Jauhoiset perunat soveltuvat hyvin soseperunoiksi ja lusikalla syötäviksi uuniperunoiksi, koska ovat pehmeitä kypsyttyään uunissa. Ne sopivat myös muussiin ja leivontaan. Jauhoisia perunoita tärkkelyspitoisempia ovat tärkkelysperunat, joita viljellään teollisiin tarkoituksiin. Suomessa jauhoisia perunoita ovat Pito (Boreal Kasvinjalostus/Siemenperunakeskus), Puikula (Siemenperunakeskus), Rosamunda (Kesko), Suvi (Boreal Kasvinjalostus) ja Blue Congo (Siemenperunakeskus). Jauhoisten perunoiden pakkauksissa olevan täplän väri vähittäiskaupassa on punainen. Jauhoisia perunoita käytetään perunasoseena ja uuniperunoina sekä lisukkeena ja osana kasvisruokia. == Lähteet == *
Puikula

Puikula on Lapissa ja myös Pohjois-Pohjanmaalla viljeltävä erittäin jauhoinen perunalajike.Peruna: Lajikevalinta, luettu 3.6.2007 Sen tärkkelyspitoisuus on 18,5 prosenttia. Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, Paavo Ahvenniemi luettu 1.6.2007 Ruotsissa sama lajike tunnetaan nimellä mandelpotatis. Euroopan unionin myöntämän suojatun alkuperänimityksen vuoksi vain Lapissa tuotettua ja pakattua puikulaperunaa voi markkinoida Lapin puikula -nimellä. Puikulaa on viljelty lajikkeena Lapissa 1700-luvulta alkaen. Lajikkeella on kiinteä yhteys maantieteelliseen alueeseen, ja sen laatu tai ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaisesti maantieteellisestä alueesta. Myös perunan tuotanto tapahtuu alueella, johon nimi viittaa. Pohjoisessa viljeltynä se menestyy paremmin kuin etelässä, jossa kasvitaudit uhkaavat sitä.Lapin puikula - laatuperuna Lapista Lapin maaseutukeskus. Viitattu 8.8.2007. Erittäin tärkkelyspitoisena puikula hajoaa helposti keitettäessä. Tätä varten sitä on joskus suositeltu kypsennettäväksi höyryttämällä. == Lähteet == * Kasvilajikeluettelo 2006 (PDF). Maa- ja metsätalousministeriö. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Lapin puikula on nyt suojattu nimi. Sarka (43) 1997, s. 8. * Antti Hannukkala: Lapin Puikula – paradoksi lajikeluettelossamme. Tuottava peruna (32) 2005:1, s. 18–19. * Puikula Suomen Siemenperunakeskus. Luokka:Perunalajikkeet luokka:Jauhoiset perunat luokka:Euroopan unionin suojatut alkuperäisnimitykset
Appell (peruna)

Appell on ruotsalainen kiinteämaltoinen perunalajike. Appellin tärkkelyspitoisuus on 14,5 prosenttia.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 Se luokitellaan ominaisuuksiltaan kiinteämaltoiseksi perunaksi. ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) *K-Maatalous: Perunan siementen valintataulukko , luettu 3.6.2007 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Svalöf Weibull: Höst - vinterpotatis luokka:Kiinteämaltoiset perunat luokka:Varhaisperunalajikkeet
Bintje

Bintje on alankomaalainen kiinteämaltoinen perunalajike. Bintjen tärkkelyspitoisuus on 15,2 prosenttia.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 Se luokitellaan ominaisuuksiltaan kiinteämaltoiseksi perunaksi. Perunan risteytti 1904 KL de Vries ja viljelyyn se tuli 1910. Bintjeä on käytetty Matildan risteyttämiseen. Märkinä kesinä Bintje on altis yleisimmille perunan taudeille.Peruna: Lajikevalinta , luettu 3.6.2007 Lajiketta viljellään myös muun muassa Ruotsissa.Potatissorter, luettu 10.6.2007 ==Satoisuus Suomessa== Mukulasatoisuus kg/ha (1984-1991)Perunan tuotanto, lajikkeet, viralliset lajikekokeet, sivu 36, 1992, Maaseutukeskusten liiton julkaisuja no 850, Tieto tuottamaan 64, , ISBN 951-8909-92-X I viljelyvyöhyke: 41 400 kg, josta 16,1 % tärkkelystä II viljelyvyöhyke: 41 400 kg josta 16,1 % tärkkelystä III viljelyvyöhyke: 41 800 kg, josta 15,3 % tärkkelystä IV viljelyvyöhyke: 36 300 kg josta 13,0 % tärkkelystä ==Lähteet== * Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) *Kantaperunan ruokaperunalajikkeiden vertailu (pdf) ===Lähdeviitteet=== ==Aiheesta muualla== *Bintje * European cultivated potato database - Bintje *Bintje Luokka:Kiinteämaltoiset perunat Luokka:Melko aikaiset perunalajikkeet Luokka:Talviperunat Luokka:Ruokateollisuusperunat
Fambo

Fambo on kiinteämaltoinen perunalajike. Fambon tärkkelyspitoisuus on 15,1 prosenttia.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Suomen Siemenperunakeskus: Fambo *The European Cultivated Potato Database: Fambo Luokka:Kiinteämaltoiset perunat Luokka:Varhaisperunalajikkeet Luokka:Ruokateollisuusperunat
Ostara (peruna)

Ostara on varhainen kiinteämaltoinen perunalajike, joka on alun perin jalostettu Alankomaissa. Ostaran tärkkelyspitoisuus on 14,0 prosenttia. Vähäisen tärkkelyspitoisuuden vuoksi Ostara sopii käytettäväksi muun muassa laatikoissa ja salaateissa. Ostaran mukulat kasvavat suuriksi, litteiksi ja pitkänsoikeiksi. Kuori on vaaleaa ja verkkomaista, itukuopat ja mukuloiden silmät mataliaKasvikset.fi/Ostara . Ostaran suosio on kasvussa, sillä se tekee satoa jo elokuussa ja runsaasti. Sillä on kuitenkin vähäisen kuiva- ainepitoisuuden vuoksi huono keittolaatu, mikä vähentää sen suosiota ja minkä takia sitä suositellaan käytettäväksi vain varhaisperunalajikkeena. Ostaran viljeleminen talviperunalajikkeena on kuitenkin lisääntynyt.Paavon perunasivu ==Lähteet== * Kasvilajikeluettelo 2006 Maa- ja metsätalousministeriö(pdf) ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Ostara The European Cultivated Potato Database Luokka:Kiinteämaltoiset perunat Luokka:Varhaisperunalajikkeet
Siikli

Siikli, alun perin Sieglinde, on saksalainen varhainen kiinteämaltoinen perunalajike vuodelta 1935. Se on risteytys 'Böhm 155/06' × 'Juli'. Siiklin tärkkelyspitoisuus on 15,2 prosenttia. Sitä arvostetaan esim perunasalaatissa ja varhaisperunana. Sen maku on herkän mausteinen ja hieman rasvainen. Kukat ovat valkoisia. Siikli on resistentti perunasyöpää vastaan ​​ja erittäin resistentti perunaviruksille A ja Y. Se on herkkä mukulataudille, perunaruvelle, Fusarium-rutolle, lehtikäärevirukselle, perunavirukselle M, perunavirukselle X ja lehtirutolle sekä mukularutolle, joita voidaan torjua varhaisella korjaamisella.Peruna: Lajikevalinta , luettu 3.6.2007 ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006(pdf) *Suomen siemenperunakeskus Oy: Lajikeopas 2019 (pdf) === Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Siikli *Siikli *Suomen Siemenperunakeskus: Siikli *The European Cultivated Potato Database: Sieglinde *Welt: Sieglinde - auch mit 65 noch begehrt *Kartoffel nyt: Sieglinde Luokka:Kiinteämaltoiset perunat Luokka:Aikaiset perunalajikkeet Luokka:Syysperunat
Sini (peruna)

Sini on kiinteämaltoinen syysperunalajike. Sinin mukulat ovat keskikokoisia ja pyöreänsoikeita ja niiden silmät ovat matalat. Mukuloiden kuori on sileä ja keltainenKasvikset.fi . Sinin mukulat sisältävät suhteellisen paljon myrkyllistä glykoalkaloidia (keskimäärin 149 mg/1 kg) sallitun raja-arvon ollessa 200 mgPaavon perunasivu. Tärkkelystä ne sisältävät keskimäärin 15,7 prosenttia.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 . Mukulat kestävät hyvin tummumista ja rikkikiehuminen on vähäistä. Sinin rutonkestävyys on suhteellisen hyväPaavon perunasivu. ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * The European Cultivated Potato Database * Leena Pietilä: Satu, Sini ja Suvi - kolmikko ottamassa osansa perunamarkkinoista. Tuottava peruna (26) 1999:4, s. 18-21. luokka:Kiinteämaltoiset perunat luokka:Varhaisperunalajikkeet
Velox (peruna)

Velox on jauhoinen kiinteämaltoinen perunalajike. Veloxin tärkkelyspitoisuus on 14,0 prosenttia.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 Suomessa viljelty Velox on myös vientiperuna. Sen siemeniä viedään Venäjälle.Kuuma Peruna 1/2004, s. 16. (Arkistoitu versio, pdf) Veloxia viljellään myös Ukrainassa yhtenä maan 43 lajikkeesta. ==Lähteet== * Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) * Kantaperunan ruokaperunalajikkeiden vertailu (Arkistoitu versio, pdf) ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Velox *The European Cultivated Potato Database: Velox *Arto Virtanen: Felsina, Velox ja Adora esittelyssä. Tuottava peruna (27) 2000, s. 14-15 ja 17. *Arjo Kangas: Velox ja Columbo uusia varhaisia ruokaperunoita. Koetoiminta ja käytäntö (56) 1999:2, s. 8. Luokka:Kiinteämaltoiset perunat Luokka:Aikaiset perunalajikkeet Luokka:Kesäperunat Luokka:Syysperunat
Venla (peruna)

Venla on kiinteämaltoinen perunalajike, jonka tärkkelyspitoisuus on 14,5 prosenttia.Paavo Ahvenniemi: Perunalajikkeet kansallisessa lajikeluettelossa ja virallisissa lajikekokeissa 2001, luettu 1.6.2007 Venlan alkuperämaa on Ruotsi ja Suomessa sitä ylläpitää Suomen Siemenperunakeskus. ==Lähteet== *Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Suomen Siemenperunakeskus: Venla *K-Maatalous: Perunan siementen valintataulukko *The European Cultivated Potato Database: Venla Luokka:Kiinteämaltoiset perunat Luokka:Varhaisperunalajikkeet
HE 1523-0901

HE 1523-0901 on tähti, joka vuonna 2007 oli siihen asti löydetyistä vanhin. Sen iäksi on arvioitu 13,2 miljardia vuotta, eli se olisi siten syntynyt maailmankaikkeuden ollessa vain noin 500 miljoonan vuoden ikäinen. Anna Frebelin johtama ryhmä havaitsi tähden ESO:n 8,2-metrisellä VLT-teleskoopilla, ja sen ikä määriteltiin radioaktiivisen hajoamisen perusteella. HE 1523-0901 on tyypiltään kirkas jättiläistähti, ja se sijaitsee Linnunradassa, jossa myös Maa sijaitsee. Tähdessä on arvioitu olevan energiaa vielä puolet jäljellä, ja energian loppuessa siitä tulee valkoinen kääpiötähti. Tutkimustulokset julkaistiin Astrophysical Journal -lehden 10. toukokuuta 2007 ilmestyneessä numerossa. ==Lähteet== *Ylen tiedeuutiset: Tähtivanhus löytyi omasta linnunradastamme ==Aiheesta muualla== *Astronomy magazine: Researchers identify a Milky Way star that is 13.2 billion years old *ESO:n lehdistötiedote , 10. toukokuuta 2007 Luokka:Jättiläistähdet Luokka:M-spektriluokan tähdet
At Reading Festival 1992

At Reading Festival 1992 on yhdysvaltalaisen grunge-yhtyeen Nirvanan vuonna 2007 julkaistu DVD, joka sisä sisältää yhtyeen tunnetun esiintymisen Reading festivaaleilla 30. elokuuta 1992. Konsertissa yhtye esitti ensimmäistä kertaa kappaleen "tourette's", joka julkaistiin hieman yli vuosi keikan jälkeen studioversiona albumilla In Utero. ==Kappalelista== #Drain You #Aneurysm #School #Sliver #In Bloom #Come As You Are #Lithium #About a Girl #tourette's #Polly #Lounge Act #Smells Like Teen Spirit #On a Plain #Negative Creep #Been a Son #All Apologies #Blew #Dumb #Stay Away #Spank Thru #Love Buzz #The Money Will Roll Right In #D-7 #Territorial Pissings ==Muusikot== *Kurt Cobain - laulu, kitara *Krist Novoselic - basso *Dave Grohl - rummut, taustalaulu luokka:Nirvana
Costa Rican lippu

Costa Rican lippu on yksi Costa Rican kansallissymboleista. nykyisen kaltainen lippu otettiin käyttöön 29. syyskuuta 1848. Nykyinen lippu jakautuu viiteen vaakaraitaan, joista keskellä oleva punainen raita on leveämpi kuin muut. Valtionlipussa on lisäksi maan vaakuna. Costa Rican ollessa osa Meksikosta vuonna 1823 itsenäistynyttä Keski-Amerikan liittotasavaltaa sen lippu oli liittovaltion sini-valko-siniraidallinen lippu, jonka keskellä oli Costa Rican vaakuna. Lippua oli innoittanut Argentiinan lippu. Liittovaltion hajotessa vuonna 1840–1841 Costa Rica jatkoi liittovaltion lipun mallin käyttöä, joskin vuosina 1840–1842 sen värien järjestys oli valko-sini-valkoinen. Costa Rican nykyinen lippu tuli käyttöön 29. syyskuuta 1848. Sen suunnittelija oli presidentti José María Castro Madrizin vaimo Pacífica Fernández Oreamuno. Hän piti Ranskan lipusta ja ehdotti vuoden 1848 vallankumouksen innoittamana Ranskan lipun kaltaista punaista raitaa, josta tuli kaksi kertaa muita raitoja leveämpi. Lippu on ollut käytössä peruspiirteiltään samankaltaisena tästä lähtien, mutta siihen on tehty pieniä muutoksia vuosina 1906 ja 1934, sekä viimeisimmin 21. lokakuuta 1964. Lipun häpäisy on kielletty maan laissa. Costa Ricassa on tavallsita pitää esillä lippua esimerkiksi Costa Rican itsenäisyyspäivänä. Kouluissa opetetaan lippuhymni Saludo a la Bandera. Valtio käyttää liputtaessaan vaakunallista lippua. ==Lähteet== Luokka:Valtioiden liput lippu
Ecuadorin lippu

Ecuadorin lippu on Ecuadorin kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 7. marraskuuta 1900. Sen mittasuhteet ovat 2:3. Lippu on keskellä olevaa vaakunaa lukuun ottamatta sama kuin Kolumbialla. Lipun värit kuvaavat aurinkoa, maatalouden rikkautta ja maan luonnonvaroja (keltainen), valtamerta ja vaaleaa taivasta (sininen) ja vapauden puolesta vuodatettua verta (punainen). Vaakunaan on kuvattu Guayasjoen suulla oleva alus, joka symboloi kauppaa ja teollisuutta, vapauden aurinko, tasavaltalaisuuden symbolit kirves ja fasces eli vitsakimppu. Vuoden 1845 vallankumouksen muistona on neljä eläinratamerkkiä. Lumihuippuinen Chimborazo yläpuolellaan andienkondori symboloi rohkeutta ja vapautta. == Lähteet == * http://www.presidencia.gov.ec/articulog.php?ar_codigo=241&ca;_codigo=112&ca;_padre=0 Luokka:Valtioiden liput Lippu
El Salvadorin lippu

El Salvadorin lippu on El Salvadorin kansallistunnus, joka otettiin käyttöön syyskuussa 1972. Lipun mittasuhteet ovat 4:7. Lippu muistuttaa Keski-Amerikan liittovaltion lippua vuodelta 1823, samoin kuin samaan liittovaltioon kuuluneiden Hondurasin ja Nicaraguankin liput. El Salvadorin lipun valkoisessa keskikentässä on sinetti, jonka kolmio symboloi vallan kolmijakoa: oikeudellista, lainsäädännöllistä ja toimeenpanovaltaa. Kolmion takana on viisi lippua, jotka kuvaavat Keski-Amerikan liittovaltion muodostaneita maakuntia. Merestä kohoaa viisi tulivuorta, joiden kraatterien yläpuolella on punainen fryygialaislakki eli vapauden päähine ja sateenkaari, luottamuksen ja toivon symboli. Kolmion alla on teksti: Dios, Union, Libertad eli Jumala, yhteisyys ja vapaus. Maan koko nimi ympäröi sinettiä. Luokka:Valtioiden liput lippu
Mikko Salonen

Mikko Salonen (s. ) on suomalainen kendōka (renshi 7. dan) ja Suomen kendoseurojen keskusliiton koulutusvastaava. Hän on aloittanut kendon harjoittelemisen vuonna 1987. Salonen on Markus Freyn lisäksi toinen Suomen kahdesta 7. danin kendokasta, ja renshi opettaja-arvon saaneista kendon opettajista. Salonen on esiintynyt Aleksi Mäkelän ohjaamassa elokuvassa Vares – yksityisetsivä ja Bomfunk MC’s-musiikkivideolla Something Going On. Mikko Salonen julkaisi vuonna 2010 Nippon kendo kata: johdatus japanilaiseen miekkailuun kirjan, joka on ensimmäinen suomen kielellä kendosta julkaistu kirja. Suomen Kendoseurojen keskusliitto kutsui 21. huhtikuuta 2012 Mikko Salosen kendoliiton kunniajäseneksi. == ZNKR:n lajeissa suoritetut graduoinnit == * Kendōssa 2. dan 7. tammikuuta 1991 Kanada, Toronto. * Kendōssa 1. dan 12. huhtikuuta 1990 Saksa, Berliini. * Kendōssa 3. dan 12. toukokuuta 1993 Suomi, Helsinki. * Kendōssa 5. dan 18. huhtikuuta 1999 Ranska, Lourdes. European Kendo Federation (EKF). "Vihreä kirja" 2004, sivu 149. * Kendōssa 4. dan 25. huhtikuuta 1995 Skotlanti, Glasgow. * Kendōssa 6. dan 25. huhtikuuta 2004 Unkari, Budapest * Kendōssa Renshi 30. marraskuuta 2007 * Kendōssa 7. dan 6. helmikuuta 2011 Belgia, Bryssel == Kendoliiton kilpailusaavutukset == * Lukuisia Kendon yksilö- ja joukkue-SM-mitaleita * Suomen kendō-maajoukkueen jäsen vuosina 1989–2005 * Sijoittui Kendon maailmanmestaruuskisoissa 2003 kendon miesten yksilökisoissa Skotlannissa kahdeksan parhaan joukkoon ja voitti Fighting Spirit -palkinnon.Suomen Kendoliitto – Finnish Kendo Association, Tengu, sivu 15. 1/2007 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kendokat Luokka:Suomalaiset budokat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Markus Frey

Markus Frey (s. ) on suomalainen kendōka (renshi 7. dan). Hän on aloittanut kendon harjoittelemisen vuonna 1987 ja on ensimmäinen suomalainen 7. danin kendoka. Hän on myös kuvittaja. == ZNKR:n lajeissa suoritetut graduoinnit == * Kendōssa 7. dan 11. huhtikuuta 2010 Unkari Debrecen. * Kendōssa Renshi 30. marraskuuta 2007 * Kendōssa 6. dan 25. huhtikuuta 2004 Unkari Budapest. * Kendōssa 5. dan 18. huhtikuuta 1999 Ranska Lourdes. European Kendo Federation (EKF) / "Vihreä kirja" 2004, sivu 149. * Kendōssa 4. dan 25. huhtikuuta 1995 Skotlanti Glasgow. * Kendōssa 3. dan 12. toukokuuta 1993 Suomi Helsinki. * Kendōssa 2. dan 7. tammikuuta 1991 Kanada Toronto. * Kendōssa 1. dan 12. huhtikuuta 1990 Saksa Berliini. == Kendoliiton kilpailusaavutukset == * Lukuisia Kendon yksilö- ja joukkuesuomenmestaruuksia * Suomen kendō- maajoukkueen jäsen vuosina 1989–2008 * Sijoittui kendon maailmanmestaruuskisoissa 2006 kendon miesten yksilökisoissa Skotlannissa 16. parhaan joukkoon ja voitti () palkinnon. Suomen Kendoliitto / Finnish Kendo Association, Tengu, sivu 15. 1/2007 == Julkaisut == *Pohjolan voimaeläimet. Maaretta Tukiainen ja Markus Frey, Tuuma, 2018 *Kasvun vuosi. Luonnon ja oman elämän havaintokirja, Maaretta Tukiainen, kuvittaja Markus Frey, Tuuma- kustannus, 2024 == Yksityiselämä == Freyn avopuoliso on Maaretta Tukiainen. == Triviaa == Sekä Markus Frey että Mikko Salonen esiintyvät Bomfunk MC’s musiikkivideolla Something Going On tehden siinä kendoa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kendokat Luokka:Suomalaiset budokat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset kuvittajat
Pengerviljely

Pengerviljely eli terassiviljely on maanviljelyä, joka tapahtuu yleensä mäkiseen maastoon pengerretyissä tasaisissa kohdissa. Pengertämisen tarkoitus on estää tai hidastaa eroosiota tai kasteluveden karkaamista. Usein penkereitä on useita ja ne muodostavat porrastetun vaikutelman. Pengerviljely on yleistä monissa maissa ja sitä käytetään paljon vettä vaativien lajien, kuten riisin viljelyssä. Penkereet ovat myös helpompia koneelliselle ja manuaaliselle kylvölle ja sadonkorjuulle kuin jyrkkä rinne olisi. == Lähteet == Luokka:Viljelytavat
Arvo Manner

Arvo Verner Aleksander Manner (17. elokuuta 1887 Lappi Tl – 11. huhtikuuta 1962Ylioppilasmatrikkeli 1900–1907 Helsingin yliopisto) oli suomalainen maaherra ja ministeri. Manner suoritti ylioppilastutkinnon 1906, oikeustutkinnon 1912 ja sai varatuomarin arvon 1915.Kuka kukin on 1954 (Runeberg.org) Manner toimi Viipurin oikeuspormestarina 1923-1925, Viipurin läänin maaherrana 1925–1945 ja Kymen läänin maaherrana 1945–1955. Manner oli apulaissisäasiainministerinä Sunilan II hallituksessa 1932. Hän oli hallituksessa 14. maaliskuuta 1932 – 20. lokakuuta 1932 ammattiministerinäValtioneuvoston ministeritietojärjestelmä. . Kristillishenkisen oikeistopoliitikon Arvo Mannerin veli oli vasemmistojohtaja Kullervo Manner. == Lähteet == Luokka:Suomen ministerit Luokka:Viipurin läänin maaherrat Luokka:Viipurin pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Kymen läänin maaherrat Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Maija Oravamäki

Anna-Maija "Maija" Oravamäki (o.s. Kukkohovi, s. 13. maaliskuuta 1974 Muhos) on suomalainen kestävyysjuoksija. Oravamäen ensimmäinen SM-mitali oli puolimaratonin SM-hopea vuonna 2000 ajalla 1.19.51. Seuraavana vuonna hän juoksi puolimaratonilla SM-pronssille ajalla 1.18.41 ja voitti maratonin SM- kultaa ajalla 2.49.09. Vuonna 2002 hän oli puolimaratonin SM-kisoissa kolmas sekä voitti ensimmäisen mitalinsa Kalevan kisoissa sijoittumalla 10 000 metrin juoksussa kolmanneksi ajalla 35.26,34. Oravamäki voitti pronssia 5 000 metrin juoksussa Kalevan kisoissa 2003 ajalla 16.43,15. Seuraavana vuonna hän voitti sisäratojen SM-pronssia 3 000 metrin juoksussa ajalla 9.44,73 sekä kultaa Kalevan kisojen 10 000 metrillä ajalla 35.31,25. Oravamäki voitti vuonna 2005 puolimaratonin Suomen-mestaruuden ajalla 1.16.26. Saman vuoden Kalevan kisoissa hän oli 10 000 metrillä toinen ajalla 35.22,61. Oravamäki valittiin Suomen joukkueeseen Helsingin MM-kisoihin, joissa hän sijoittui maratonilla neljänneksikymmenenneksitoiseksi ajallaan 2.43.31. Vuonna 2006 Oravamäki voitti sisäratojen SM-hopeaa 3 000 metrillä aikaan 9.35,19 ja puolimaratonilla SM-pronssia. Kalevan kisoissa hän voitti kultaa 10 000 metrillä ajalla 34.21,64 ja hopeaa 5 000 metrillä ajalla 16.43,08. Hän oli mukana Göteborgin EM-kisoissa, joissa hän sijoittui maratonilla kahdeksanneksitoista juoksemalla ajan 2.39.17. Vuosina 2008 ja 2009 Oravamäki voitti maratonjuoksun Suomen mestaruuden ja vuonna 2010 hän sijoittui toiseksi. Oravamäki on kilpaillut myös hiihdossa. Vuonna 2009 hän voitti SM-pronssia 3 × 5 kilometrin viestissä Oulun Hiihtoseuran joukkueessa. Hän sijoittui vuoden 2011 Finlandia-hiihdossa 50 km vapaan tyylin kilpailussa toiseksi. Talvitriathlonin MM-kilpailuissa (lajit juoksu, maastopyöräily ja hiihto) hän on sijoittunut kolmanneksi vuonna 2011 ja toiseksi 2012. ==Henkilökohtaiset ennätykset== * 400 metrin juoksu: 1.02,88 (1999) * 800 metrin juoksu: 2.19,06 (1990) * 1 000 metrin juoksu: 2.58,74 (1993) * 1 500 metrin juoksu: 4.34,39 (1999) * Mailin juoksu: 5.03,07 (2008) * 3 000 metrin juoksu: 9.45,36 (2000), sisäradoilla (ylipitkällä radalla) 9.35,19 (2006) * 5 000 metrin juoksu: 16.20,40 (2004) * 10 000 metrin juoksu: 34.21,64 (2006) * 10 kilometrin maantiejuoksu: 34.37 (2005) * 15 kilometrin maantiejuoksu: 59.02 (1995) * 20 kilometrin maantiejuoksu: 1.14.02 (2004) * Puolimaraton: 1.16.26 (2005) * Maraton: 2.35.37 (2006) * 400 metrin aitajuoksu: 1.08,54 (1995) ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Huomattavien henkilöiden ryhmä

Huomattavien henkilöiden ryhmä () oli Kansainyhteisön vuonna 1986 asettama ryhmä, jonka tarkoituksena oli arvioida tulisiko Kansainyhteisön liittyä kansainvälisiin talouspakotteisiin Etelä-Afrikkaa vastaan. Ryhmä perustettiin, koska Kansainyhteisön kokouksessa Nassaussa, Bahamalla ei ollut päästy asiasta yhteisymmärrykseen: Kansainyhteisön kehitysmaajäsenet olivat kannattaneet pakotteita, kun taas Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Margaret Thatcher kannatti "rakentavan yhteistyön" politiikkaa Etelä-Afrikan hallituksen kanssa ja vastusti pakotteita. Huomattavien henkilöiden ryhmän muodosti seitsemän valtiomiestä ja sen puheenjohtajina toimivat Australian entinen pääministeri Malcolm Fraser sekä Nigerian entinen johtaja kenraali Olusegun Obasanjo. Ryhmän tavoitteena oli pyrkiä aloittamaan neuvottelut Etelä-Afrikan hallituksen ja vastarintaryhmien välillä ja sen tuli raportoida tilanteesta puolen vuoden kuluttua Lontoossa pidetyssä Kansainyhteisön kokouksessa. Etelä- Afrikan presidentti P.W. Botha pyrki vakuuttamaan, että maa oli matkalla muutokseen ja suostui ryhmän vierailuun maassa ja salli ryhmän tavata myös vankilassa olleen Nelson Mandelan. Ryhmän työ alkoi myönteisesti ja ryhmä alkoi muodostaa "neuvottelumallia", eli joukkoa myönnytyksiä kiistan molemmilta osapuolilta, joka olisi mahdollistanut varsinaisten neuvottelujen aloittamisen. Myönnytyksiin kuului muun muassa hallituksen joukkojen vetäminen pois townshipeista, osittainen hätätila peruttaisiin ja kielletyt poliittiset järjestöt sallittaisiin ja poliittiset vangit vapautettaisiin. ANC puolestaan lupautui aseellisen kamppailun keskeyttämiseen. Hallitus suhtautui ehdotuksiin aluksi myönteisesti ja perui hätätilan ja kumosi vihatut "passilait". Toukokuussa 1986 presidentti Botha alkoi kuitenkin perääntyä mahdollisista neuvotteluista ja lopulta toukokuun 19. ryhmän vielä ollessa maassa hallitus toteutti sotilasiskut ANC:n ja PAC:n sotilastukikohtiin Botswanassa, Zimbabwessa ja Sambiassa ja laajensi aikaisemman alueellisen hätätilan koko maahan. Huomattavien henkilöiden ryhmä katsoi tämän tahalliseksi provokaatioksi ja poistui samana iltana Etelä-Afrikasta. Raportissaan se suositteli Kansainyhteisön asettavan laajat ja velvoittavat talouspakotteet Etelä-Afrikalle. == Lähteet == Luokka:Kansainyhteisö Luokka:Apartheid
Hohenzollern (veturitehdas)

Hohenzollern oli saksalainen höyryvetureihin erikoistunut metallitehdas. Yhtiö rakensi erityisesti kapearaiteisilla rautateillä kulkevia vetureita, joiden erikoisuus oli sisäpuoliset sylinterit. Suomessa yhtiön vetureita oli useitakin; tunnetuimmat ovat Kuusankosken-Voikan rautatien höyrysäiliöveturi KVR7 ja Enso-Gutzeitin Kotkan tehtaiden 1067 mm höyrysäiliöveturi. Viimeksi mainittu veturi on säilynyt ja museoituna Kotkassa. Tehtaan toiminta loppui toisen maailmansodan jälkeen. Luokka:Rautatiekalustovalmistajat
Pulituuri

pienoiskuva|Puisen pöydän puleerausta Pulituuri (tai polituuri < < 'kiilto') tai puusepänlakka on yleisnimike pintakäsittelyn viimeistelyyn käytetyille kiillotusnesteille. Tunnetuin merkitys pulituurille on niin sanotussa ranskalaisessa kiillotuksessa käytetty spriipohjainen sellakkaliuos. Rappioalkoholistit tapasivat erottaa liuoksesta sellakan käyttääkseen spriitä päihteenä. Pulituuriin liuotettiin suolaa, pulloa ravistettiin, ja näin lakka putosi sakkana pohjalle, jättäen juomakelpoisen pirtun pintaan. Sellakan spriistä erotteluun käytettiin myöhemmin myös hiilihapotettuja virvoitusjuomiaJohan Knut Harjun muistiinpanot, Helsingin Kaupunginmuseon "Pullopostia Kurvista" -näyttely (15.11.2019–29.3.2020).. Tästä tavasta sai alkunsa nimitys ”puliukko”, vaikka pulituurin käyttö olikin muihin korvikealkoholeihin verrattuna vähäistä. == Puleeraus == Pulituurilla kiillottamisesta käytetään nimitystä puleeraus. Puleeraus tehdään eri lakkatyypeille erilaisilla liuoksilla, mutta muuten työtavat ovat yhteneväiset. Yleensä puleeraus tehdään entisöintityön päätteeksi nitroselluloosalakoille, joita on käytetty varsinkin 1920–1940-luvun kalusteissa. Tätäkin vanhemmissa kalusteissa käytetyille sellakkapinnoille tehtävä puleeraus tunnetaan nimellä ranskalainen kiillotus. Alkydi-, uretaani-, uretaanialkydi- ja muut lakat puleerataan yleensä hiomatahnalla, jolloin hionnan voi jättää väliin. Puleerauksen aluksi valmis lakkapinta vesihiotaan noin 600–1000-lukuisella vesihiomapaperilla kauttaaltaan. Puleerauksessa käytetään työvälineenä tolloa, joka on nukkaamattomasta puuvillakankaasta ja vanusta tai strasselista tehty nyytti. Nyytti kastellaan pulituuriin ja puristetaan kuivaksi kangasta tai paperia vasten. Pinta sivellään nihkeällä tollolla tarpeen vaatiessa tolloa kastellen. Tollo saa kulkea yhdestä kohdasta vain kerran, eikä saa pysähtyä työn aikana. Tollo tuodaan pintaan pinnan päädystä tai vinosti reunaa myöten kevyesti pintaa sivellen. Puleeraustyö on tarkkaa käsityötä, jossa puleerattava lakkapinta pilaantuu helposti, jos tollo pysähtyy puleerattavalla pinnalla tai kulkee juuri pulituuriin kastuneen pinnan yli. == Lähteet == Luokka:Pintakäsittely Luokka:Päihteet nimityksen mukaan Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Human Clay

Human Clay on rock-yhtye Creedin vuonna 1999 julkaistu yhtyeen toinen pitkäsoitto. Albumi on yhtyeen myydyin ja se on myynyt kotimaassaan 11 miljoonaa. Albumin ensimmäinen single "Higher" julkaistiin samana vuonna, joka toi yhtyeen suureen suosioon, jota jatkoi 2000 julkaistut singlet "What If", "With Arms Wide Open" ja "Are You Ready?". Kaikki neljä singleä nousivat USA:n singlelistojen ykkösiksi. "With Arms Wide Open" voitti 2001 Grammyn parhaana rock esityksenä. Albumi oli basisti Brian Marshallin viimeinen yhtyeen kanssa sillä hän erosi yhtyeestä vuonna 2000. ==Kappalelista== #"Are You Ready?" – 4:45 #"What If" – 5:18 #"Beautiful" – 4:20 #"Say I" – 5:15 #"Wrong Way" – 4:19 #"Faceless Man" – 5:59 #"Never Die" – 4:51 #"With Arms Wide Open" – 4:35 #"Higher" – 5:17 #"Wash Away Those Years" – 6:04 #"Inside Us All" – 5:49 ==Muusikot== * Scott Stapp - laulu, rytmikitara * Mark Tremonti - kitara, taustalaulu * Scott Philips - rummut, koskettimet * Brian Marshall - basso ==Sijoitukset (Billboard)== ===Albumi=== Vuosi Lista Sijoitus 1999 Billboard 200 1 ===Singlet=== Vuosi Single Lista Sijoitus 1999 "Higher" Billboard Hot 100 7 2000 "With Arms Wide Open" Billboard Hot 100 1 == Lähteet == Luokka:Creedin albumit luokka:Vuoden 1999 albumit
QSZ-92

QSZ-92 -palveluspistooli () on Norincon Kiinan Kansan vapautusarmeijalle valmistama kaksitoiminen itselataava pistooli, joka on ollut käytössä 1990-luvun lopulta lähtien. Se toimii lyhytrekyyliperiaatteella ja sen lukitusmekanismina on pyörähtämällä lukittuva piippu. Tarve QSZ-92:n kehittämiseksi esiteltiin vuonna 1987, kehityshanke hyväksyttiin virallisesti 1994. Vuonna 1998 valmistui 9 mm pistoolimalli ja vuonna 2000 5,8 mm:n malli. QSZ-92:ä valmistetaan kahdella kaliiperilla: tavallisin versio on 9 x 19 mm Parabellum/Luger ja hieman harvinaisempi versio käyttää aseelle erityisesti tarkoitettua 5,8 mm panssarinläpäisevää luotia QSZ-92-5.8. Jälkimmäinen muistuttaa belgialaista 5,7 x 28 mm patruunaa. Vientiversioihin (9 mm luoti) lukeutuu CF-98 (piipun ikä noin 8 000 laukausta) ja NP-42 (noin 10 000 laukausta). Kahvan tähtikaiverrukseen on merkitty aseeseen sopiva kaliiberikoko. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *QSZ-92 in Modern Firearms *QSZ-92 Pistol Luokka:Pistoolit Luokka:Norinco