EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Musta kappale

Musta kappale on fysiikassa käytetty termi ideaalisesta kappaleesta, joka absorboi kaiken siihen kohdistuvan säteilyn eikä siis heijasta sitä lainkaan. Musta kappale asettuu ympäristönsä kanssa aina säteilytasapainoon, ja sen säteilyspektri riippuu vain sen sisäisestä lämpötilasta. Käytännössä musta kappale ei kuitenkaan ole väriltään musta, sillä pysyäkseen termisessä tasapainossa sen on emittoitava jatkuvasti absorboimansa energiamäärä säteilyä. Esimerkiksi Aurinkoa ja muita tähtiä voidaan mallintaa varsin hyvällä tarkkuudella mustina kappaleina ja tämän avulla laskea muun muassa niiden terminen tasapaino. Mustan kappaleen suurimman intensiteetin aallonpituus saadaan Wienin siirtymälaista ja intensiteetti Stefanin- Boltzmannin laista. Sen spektri saadaan Planckin säteilylaista. == Historia == Klassinen fysiikka ei pystynyt selittämään mustan kappaleen lähettämän säteilyn spektrin muotoa. Tätä ongelmaa kutsuttiin ultraviolettikatastrofiksi: kun aallonpituus pienenee, klassisen teorian mukaan säteilyn energiatiheyden pitäisi kasvaa rajatta. Ongelmalle esitti ratkaisun vuonna 1900 Max Planck kvanttihypoteesillaan, jonka mukaan sähkömagneettinen säteily voi esiintyä vain tietynsuuruisina diskreetteinä paketteina, kvantteina. Tästä havainnosta ja Albert Einsteinin sille antamista tulkinnoista sai alkunsa kvanttimekaniikka. left|thumb|Vantablack, mustin keinotekoinen pinta vuonna 2016. == Käytännön mustat kappaleet == Vuonna 2016 mustin valmistettu materiaali Vantablack on hiilinanoputkilla pinnoitettu alumiinipinta. Kun fotoni osuu kappaleen pintaan, se joutuu putkien väliin, jossa se heijastuu ja lopulta imeytyy kappaleeseen. Teoria alkuräjähdyksestä perustuu kosmologiseen periaatteeseen, jonka mukaan maailmankaikkeus on homogeeninen ja isotrooppinen suurilla pituusskaaloilla. Teorian mukaan maailmankaikkeus oli sekunti syntymänsä jälkeen lähes täydellisesti lämpötasapainossa yli 1010 K lämpötilassa. Lämpötila laski kun maailmankaikkeus laajeni ja sen sisältämä säteily ja aine jäähtyivät. Nykyään havaittava kosminen taustasäteily on täydellisin luonnossa havaittu musta kappale, ja sen spektri vastaa tarkasti Planckin säteilylain antamaa spektriä noin 2,7 K lämpötilassa. See also arXive.org. Kosminen taustasäteily on myös lähes suuntariippumaton, niin että poikkeama isotrooppisuudesta on vain 1/100 000\. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Termodynamiikka Luokka:Kvanttimekaniikka
Kardinaalikollegio

Kardinaalikollegio (virallisesti "Pyhä kardinaalikollegio") tarkoittaa Rooman kirkon kardinaaleja heidän kokonaisuudessaan, siis kaikkia kardinaaleja yhdessä. ==Tehtävät== ==="Paavin senaatti"=== Kardinaalikollegion jäsenet ovat paavin käytettävissä joko yksittäin tai yhdessä erilaisissa konsistoreissa hänen johtaessaan kokonaiskirkkoa. Täten kardinaaleilla on neuvoa-antava funktio kirkon johdossa ja hallinnossa. Aiemmin kardinaalikollegiosta käytettiin hallinnollisesti nimitystä "paavin senaatti". Nimitystä ei käytetä virallisesti enää vuodesta 1983, jolloin uusi kanoninen laki astui voimaan, mutta se saattaa esiintyä kirjallisuudessa samoin kuin paavin yksittäisissä lausunnoissa ja asiakirjoissa. ===Sedisvakanssi=== Kardinaalien tärkein tehtävä on valita uusi paavi edellisen kuoltua. Kirkon jouduttua paavin kuoltua sedisvakanssiin kirkon johto siirtyy paavi Johannes Paavali II:n apostolisessa konstituutiossaan "Universi Dominici Gregis" vahvistaman käytännön mukaan kardinaalikollegion käsiin. Kollegion valtuudet on tosin rajattu juoksevien hallinnollisten tehtävien hoitoon, välttämättömien, ei siirrettävissä olevien asioiden päättämiseen sekä konklaavin valmisteluun. Kanoninen laki kieltää kardinaalikollegiolta nimenomaisesti virkatoimet, jotka kanoninen laki rajaa vain paaville, samoin kuin kirkkolain ja paavin vaalijärjestyksen sekä paavin valtaoikeuksien ja Pyhän istuimen hallinnon muuttamisen. Sedisvakanssin ensimmäisestä päivästä konklaavin alkuun kardinaalikollegio kokoontuu päivittäin nk. yleiskongregaatioon keskustelemaan tärkeistä kirkon asioista. ==Koostumus== Kardinaalikollegioon kuuluvat kaikki kardinaalit nimityksestään kuolemaansa asti. Nykyään ei enää ole määrätty ylärajaa kardinaalikollegion jäsenmäärälle. Vain paavinvaaliin oikeutettujen, alle 80-vuotiaiden kardinaalien määrä on rajattu 120:een, mutta vuosien 1998 ja 2001 konsistoreissa Johannes Paavali II ylitti itse tämän rajan ja nosti sen väliaikaisesti 135:een. Kardinaalikollegio jakautuu kolmeen kardinaaliluokkaan: kardinaalipiispat, kardinaalipapit ja kardinaalidiakonit. Kardinaalikollegion puheenjohtajana toimii kardinaalidekaani, jonka kardinaalipiispat valitsevat keskuudestaan. Tämänhetkinen kardinaalidekaani on Giovanni Battista. Hänen sijaisensa, subdekaani, on Leonardo Sandri. == Katso myös == * Luettelo nykyisistä kardinaaleista Luokka:Kardinaalit
Stuertti

thumb|Lentostuertti. Stuertti on miehistön jäsen, joka palvelee matkustajia laivassa tai lentokoneessa. Stuerttia vastaava nimike naisella lentokoneissa on lentoemäntä. Stuertin työhön kuuluu paljon asiakaspalvelua. Tärkein työtehtävä on huolehtia matkustajien turvallisuudesta. Lentokoneissa stuertti kuuluu matkustamomiehistöön. ==Laivojen stuertit== Laivoilla stuertti toimii taloushenkilöstön päällikkönä. Stuertti on päivätyöläinen eikä aja vahteja, koska sitä ei ole katsottu normaalisti tarpeelliseksi; taloudenpidossa ja eritoten keittiöpuolen kirjanpidossa katsotaan olevan tarpeeksi työtä stuertille. Lisäksi stuertti toimii kapteenin hovimestarina, kun laivalle tulee virka- tai muita vieraita, esimerkiksi meklari tai tullivirkamiehiä. Kapteenin arkipäivän palvelusta huolehtii salonkipalvelija, ”salonkiville”, kun taas muulle päällystölle tarjoilee ”messikalle”.. Stuertti toimii myös kokkien lähimpänä esimiehenä sekä huolehtii talouspuolen hankinnoista; matkustajalaivoilla hänen esimiehenään on nykyisin purseri, josta joskus käytetään myös nimitystä intendentti. 1940-luvun puolenvälin säännösten mukaan suomalaisella kauppalaivalla piti olla stuertti, jos miehistöä on vähintään 28. Naispuolista stuerttia kutsutaan toisinaan puhekielessä emännäksi tai emännöitsijäksi. Miespuolista stuerttia kutsutaan puhekielessä nimikkeillä stuju, trissa tai rissa. Eero Pakkala (toim): Suomi ja meri, s. 76; WSOY, 1981. ISBN 951-0-10692-5 Stuertteja koulutettiin Suomessa 1900-luvun alkupuolella erityisissä kokki- ja stuerttikouluissa, kunnes koulutus siirtyi 1960-luvulla merimiesammattikouluihin. ==Lentoliikenteen stuertit== Stuertteja koulutetaan lentoyhtiöiden omilla kursseilla, joita järjestetään työvoiman tarpeen mukaan. Kurssit kestävät yleensä 6–8 viikkoa. Työ on usein epäsäännöllistä vuorotyötä. Lisäksi työhön lentoyhtiössä kuuluvat erilaiset säännöllisesti järjestettävät kertauskurssit mm. turvallisuuteen ja ensiapuun liittyvissä aiheissa. Stuertti voi hakeutua tietyn työkokemuksen jälkeen purseriksi eli matkustamon esihenkilöksi. Stuertin koulutuksen sisältöä säädellään yleiseurooppalaisessa JAR-OPS 1 -ilmailumääräyksessä. == Tyypillisiä muodollisia vaatimuksia lentokoneen stuertille == * kokemusta asiakaspalvelutehtävistä * sopiva pituus * englannin kielen hyvä taito, muiden kielten osaaminen hyödyksi * riittävä näöntarkkuus Vaatimukset vaihtelevat lentoyhtiöittäin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Työvoimatoimiston MOL sivut : Stuertin ammattikuvaus * Työvoimatoimiston MOL sivut : Stuertin haastattelu * Opintoluotsi.fi : Haluatko stuertiksi? * Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistys SLSY ry * Meriliitto.fi : Stuertti * Ilmailuhallinto : Yleiseurooppalaiset ilmailumääräykset Luokka:Ilmailualan ammatit Luokka:Vesiliikenteen ammatit
Valkohurtanminttu

Valkohurtanminttu eli hurtanminttu (Marrubium vulgare) on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka on kotoisin Välimeren alueelta. Nykyään sitä tavataan Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Skandinavian eteläosissa. Ihmisen mukana se on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan. Hurtanmintun varsi on pysty ja kasvaa 60 cm pitkäksi. Vartta ja lehtiä peittää villava nukka. Kermanvalkeat kukat muodostavat tiiviin seppeleen lehtihankoihin. Hurtanminttu on eräs vanhimmista tunnetuista yrttilääkinnässä käytetyistä kasveista. Sen latinankielinen nimi tulee heprean sanasta marrot, joka tarkoittaa ’kitkerää mehua’. Vanhoissa resepteissä hurtanminttua neuvotaan keittämään vedessä, joka siivilöidään ja makeutetaan sokerilla. Plinius vanhempi suositteli hurtanminttua yskään, ja Platinan mukaan hurtanmintusta ja jauhoista valmistetusta taikinasta voi paistaa öljyssä alkupaloja, jotka häätävät vatsaloisia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Valkohurtanminttu – Marrubium vulgare * United States Department of Agriculture (USDA): Marrubium vulgare * Flora of China: Marrubium vulgare Luokka:Hurtanmintut Luokka:Yrtit
Yhtiöjärjestys

Yhtiöjärjestys on Suomen lain mukaan pakollinen asiakirja osakeyhtiölle. Sen vähimmäissisältö on säädetty osakeyhtiölaissa ja asunto-osakeyhtiön osalta asunto-osakeyhtiölaissa. Yhtiöjärjestys rekisteröidään kaupparekisteriin, josta se on kenen tahansa katsottavissa. ==Osakeyhtiöt== Yhtiöjärjestykseen kuuluvat osakeyhtiölain 2 luvun 3 §:n mukaan yhtiön toiminimi, kotipaikkana oleva Suomen kunta sekä toimiala. Jos yhtiö aikoo käyttää toiminimeään kaksi- tai useampikielisenä, toiminimen jokainen ilmaisu on mainittava yhtiöjärjestyksessä (rinnakkaistoiminimet). Oikeusministeriön asetuksella voidaan säätää osakeyhtiön malliyhtiöjärjestyksestä, mutta tällaista asetusta ei ole annettu.Osakeyhtiölaki (21.7.2006/624), 2 luku 3 § Patentti- ja rekisterihallituksen lyhyt malliyhtiöjärjestys on:Osakeyhtiön perustamispaketti :1§ Yhtiön toiminimi on ... :2§ Yhtiön kotipaikka on ... :3§ Yhtiön toimiala on ... :4§ Yhtiötä edustaa hallitus. Hallitus voi lisäksi antaa nimetylle henkilölle prokuran tai oikeuden yhtiön edustamiseen. ==Asunto-osakeyhtiöt== Asunto-osakeyhtiölaissa säädetään, että asunto- osakeyhtiöllä on oltava yhtiöjärjestys. Sen sisällön vähimmäisvaatimuksista säädetään lain 1 luvun 13 §:ssä.Asunto-osakeyhtiölaki (22.12.2009/1599), 1 luku 13 § Yhtiöjärjestyksessä on muun muassa mainittava yhtiön rakennusten sijainti, eri huoneistojen pinta-alat ja käyttötarkoitukset (huoneistoselitelmä) sekä yhtiövastikkeen määräämisen perusteet. Asunto- osakeyhtiölain vastaisen yhtiöjärjestyksen määräyksen sijasta sovelletaan asunto-osakeyhtiölakia, jollei sen voimaanpanolaissa toisin säädetä.Laki asunto-osakeyhtiölain voimaanpanosta (22.12.2009/1600), 5 § ==Yhtiöjärjestyksen muuttaminen== Osakkeenomistajat voivat päättää yhtiöjärjestyksen muuttamisesta yhtiökokouksessa. Muutoksen hyväksyminen vaatii 2/3 enemmistön yhtiökokouksessa edustetuista osakkeista ja äänistä. Yhtiöjärjestyksessä voi olla vaatimus suuremmastakin enemmistöstä tai useammasta yhtiökokouksesta. Kaikkien osakkeenomistajien suostumus vaaditaan joissakin tilanteissa. Yhtiöjärjestys voidaan muuttaa joko osittain tai kokonaan.PRH: Yhtiöjärjestyksen muuttaminen Muutos tulee voimaan, kun se on merkitty kaupparekisteriin. ==Muualla maailmassa== Monissa maissa on Suomen yhtiöoikeutta vastaavia säännöksiä yhtiöjärjestyksestä, ruotsiksi bolagsordning, englanniksi Articles of Association, yleisnimenä "Company By- Laws". ==Lähteet== Luokka:Kauppaoikeus Luokka:Asuminen
Bandar Lampung

Bandar Lampung on Indonesiassa sijaitsevan Lampungin provinssin pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 296 neliökilometriä, ja vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan siellä asui 977 686 asukasta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Indonesian kaupungit
Bandung

Bandung on Indonesiassa sijaitsevan Länsi-Jaavan provinssin pääkaupunki. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli noin 2,4 miljoonaa, mikä teke siitä maan väkiluvultaan kolmanneksi suurimman kaupungin. Bandung sijaitsee Jaavan saaren sisäosissa ylängöllä noin 730 metrin korkeudessa. Kaupunkia ympäröivät alueet ovat korkeimmillaan lähes 2 150 metrissä. Korkeuden takia siellä on suhteellisen lauhkea ja miellyttävä ilmasto. 1400–1500-luvuilla nykyinen Bandungin alue oli osa Pajajaranin kuningaskuntaa. Hollantilaiset siirtomaaisännät asettuivat sinne 1810. 1900-luvun alussa sinne rakennettiin eurooppalaistyylisiä kahviloita ja hotelleja. Turismi on taloudellisesti merkittävää Bandungissa. Kaupungissa on tekstiiliteollisuutta, kuten farkkujen valmistusta. Myös kumi ja laitteet ovat tärkeitä tuotteita. Kaupungissa toimii useita televisio- ja radioasemia. Bandung on sundalaisen kulttuurielämän keskus. Sieltä ovat kotoisin myös monet Indonesian tunnetuimmista indie rock -yhtyeistä. Kaupungissa sijaitsee useita yliopistoja. Huhtikuussa 1955 Bandungissa järjestettiin suuri Afrikan ja Aasian maiden konferenssi. == Bandungilaisia henkilöitä == * Tania Gunadi, näyttelijä * Detty Kurnia, muusikko * Edo Pillu, nykytaiteilija * Angelique Widjaja, tennispelaaja == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian kaupungit Luokka:Jaava Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Medan

Medan on Indonesiassa sijaitsevan Pohjois-Sumatran provinssin pääkaupunki. Medan sijaitsee provinssin pohjoisosissa, Deli-joen varrella. Belawanin satamakaupunki on sieltä vajaat 20 km pohjoiseen Malakansalmen rannalla. Medanissa on kuumaa ympäri vuoden, keskimääräinen ylin lämpötila helmi- maaliskuussa 32 astetta, muulloin 30 astetta. Eniten sataa syys-lokakuussa, vähiten tammi-helmikuussa. Medan perustettiin 1. heinäkuuta 1590. Se kuului aluksi Delin sultanaattiin. Hollantilaiset antoivat sille kaupunkioikeudet 1886. Se vaurastui kauppapaikkana, jonka kautta lähiseudulla viljeltyjä vientituotteita kuten tupakkaa ja kumia kuljetettiin muualle. Toisen maailmansodan jälkeen se oli lyhyesti Itä-Sumatran pääkaupunkina. Palmuöljyn tuotanto on tuonut alueelle vaurautta 1970-luvulta alkaen. Medan on väkiluvultaan Indonesian viidenneksi suurin kaupunki Jakartan, Surabayan, Bandungin ja Bekasin jälkeen. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 2,1 miljoonaa. Kualanamun kansainväliseltä lentokentältä on noin kahden tunnin ajomatka Medaniin. Kaupunkiin on myös matkustajalaivaliikennettä Jakartasta ja Malesian Penangista. == Lähteet == Luokka:Indonesian kaupungit
Lubombo

Lubombo on yksi Swazimaan neljästä piiristä. Piirin pinta-ala on 5 947 neliökilometriä ja asukasluku noin 220802 000 (2007). Lubombon hallinnollinen keskus on Siteki. Piirin maastonmuotoja hallitsee Lebombovuoristo. ==H allinnollinen jako == Lubombon piiri on jaettu 11 inkhundlaan. == Kaupungit == * Siteki (hallinnollinen keskus) * Big Bend * Lomahasha * Shewula * Tambankulu * Magomba * Mlimba * Sihhoya * Tsaneni * Mpofu == Lähteet == Luokka:Swazimaan alueet
Butha-Buthe

Butha-Buthe voi tarkoittaa seuraavia: * Butha-Buthen alue, yksi Lesothon hallintoalueista * Butha-Buthe, tuon alueen pääkaupunki.
Butha-Buthen alue

Butha-Buthe on yksi Lesothon kymmenestä hallinnollisesta alueesta. Sen pinta- ala on 1 767 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku noin 105 403 (2011). Alueen pääkaupunki on myös nimeltään Butha-Buthe. Siellä asuu noin yksi kolmastoistaosa koko alueen asukkaista. == Lähteet == Luokka:Lesothon alueet
Spratlysaaret

Spratlysaaret on kiistelty saariryhmä Etelä-Kiinan merellä. Se käsittää yli 30 000 pientä saarta, luotoa, karia tai riuttaa. Osana Etelä-Kiinan meren saaria Spratlysaarien ympärillä on öljy- ja kaasuesiintymiä sekä hyviä kalastusalueita. Saarten suomenkielinen nimi noudattaa englanninkielistä esikuvaa; saaret on nimetty 1800-luvulla tai 1900-luvun alussa eurooppalaisen merenkulkijan Spartlyn (Richard tai William Spartlyn) kunniaksi. Brittiläinen valaanpyyntialuksen kapteeni Richard Spratly näki Spratlysaaren vuonna 1843. Tagalogiksi nimitys on Kalayaan, englanniksi Spratly Islands tai Spratlys, malaijiksi Kepulauan Spratly. Vietnamiksi saaret kantavat nimeä Quần đảo Trường Sa ja nimen merkitys on ’pitkät hiekkasaaret’, sanoista trường ’pitkä’, sa ’hiekka’ ja quần đảo ’saaret’. Kiinan kielellä Spartlysaaret tunnetaan nimellä Nansha Qundao (南沙群岛, Nánshā Qúndǎo), merkityksenään ’eteläiset hiekkasaaret’ mikä on muodostettu sanoista nán ’etelä’, shā ’hiekka’ ja qúndǎo ’saaret’. Malesia, Filippiinit ja Brunei vaativat osaa saariryhmästä. Sen sijaan Kiina, Taiwan ja Vietnam tunnustavat kaikki saariryhmän saaret kokonaisuudessaan omakseen. Näistä useilla on sotavoimia alueella. Taiwanilla on joukkoja saarista suurimmalla, Itu Aballa. Saarien maa-alue on noin 4 neliökilometriä ja rantaviivaa on 926 kilometriä. Saaret ovat levittäytyneet laajalle, noin 425 000 neliökilometrin laajuiselle merialueelle. Saaret ovat matalia koralliriuttoja, ryhmän korkein kohta on neljä metriä merenpinnasta oleva nimetön paikka Southwest Caylla. == Katso myös== *Etelä-Kiinan meren aluekiista *Sansha, Kiinan Hainanin maakunnan alainen prefektuuritason kaupunki, jonka osaksi maa lukee Spratlysaaret ==Lähteet== Luokka:Aasian saaret Luokka:Kiistanalaiset alueet
Butha-Buthe (kaupunki)

Butha-Buthe on Lesothossa sijaitsevan Butha-Buthen alueen pääkaupunki. Vuoden 2006 väestönlaskennassa kaupungissa oli noin 14000 asukasta, arvio vuodelle 2011 oli 30 000. Kaupungin nimi tulee sen pohjoisosissa sijaitsevasta Butha- Buthen vuoresta. Kaupunki perustettiin vuonna 1884. == Lähteet == Luokka:Lesothon kaupungit
Hlotse

Hlotse eli Leribe on kauppakaupunki Lesothossa. Kaupungin läpi virtaa Hlotse- joki. Hlotse sijaitsee lähellä Etelä-Afrikan tasavallan rajaa ja on Leriben alueen pääkaupunki. Vuonna 2011 sen väkiluvuksi arvioitiin vajaat 19 000. Brittiläinen lähetyssaarnaaja John Widdicombe perusti kaupungin vuonna 1876. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lesothon kaupungit
Leribe

Leribe voi olla ainakin: *Yksi Lesothon kymmenestä alueesta, katso Leriben alue. *Alueen pääkaupunki, katso Hlotse.
Paracelsaaret

Paracelsaaret on pienten, matalien saarien ja luotojen muodostama saariryhmä Etelä-Kiinan meren pohjoisosassa. Saariryhmän korkein kohta (14 metriä merenpinnasta) sijaitsee Rockysaarella. Paracelsaarten ympäristössä on hyviä kalastusalueita sekä kaasu- ja öljyvarantoja. Paracelsaaret ovat osa Etelä- Kiinan meren saaria, joiden omistuksesta kiistellään. Vietnamiksi Paracelsaaret kantavat nimeä Quần đảo Hoàng Sa ja nimen merkitys on ’keltaisen hiekan saaret’, sanoista hoàng ’pitkä’, sa ’hiekka’ ja quần đảo ’saaret, saaristo’. Kiinan kielellä saaret tunnetaan nimellä Xisha Qundao (西沙群岛, Xīshā Qúndǎo), merkityksenään ’läntiset hiekkasaaret’ mikä on muodostettu sanoista xī ’länsi’, shā ’hiekka’ ja qúndǎo ’saaret’. Englanniksi Paracel Islands tai Paracels. Suomeksi on käytetty myös muotoa Paracelit. Ranskan Indokiina miehitti saaret 1932 ja perusti sääaseman Pattlensaarelle, ja sen ylläpitoa jatkoi maan seuraaja Vietnam. Kiina on miehittänyt saaria 19. tammikuuta 1974 lähtien, jolloin sen joukot valloittivat läntisiä saaria hallinnoineen Etelä- Vietnamin varuskunnan. Kiinalaiset ovat rakentaneet saariin kuuluvalle Woodysaarelle lentokentän ja sataman. Kiinan Hainanin maakunnan alaisuuteen muodostaman Sanshan prefektuuritason kaupungin hallinto sijaitsee Woodysaarella, jota kiinaksi kutsutaan nimellä Yongxing. Kiinan väestönlaskennan (2010) mukaan Paracelsaarilla ja koko Sanshan "kaupungissa" asui pysyvästi yhteensä 444 henkeä. Lisäksi seudulla oli muita ihmisiä; Kiinan väestönlaskenta ei esimerkiksi kerro Kiinan kansanarmeijassa palvelevien alueellisesta sijoittumisesta. Saaria ovat vaatineet itselleen sekä Taiwan että Vietnam ja saarten hallinta on kansainvälinen kiistakysymys. CrescentGroup-annotated.jpg| Crescent Group (2014) Duncan Island - December 2012.jpg| Duncan Island (2012) Anphitrite Group and Woody Island 1.JPG| Anphitrite Group and Woody Island (2012) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aasian saaret Luokka:Kiistanalaiset alueet
Fluidi

Fluidi () on yleisnimitys aineelle, jossa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen. Fluideja ovat pääasiassa nesteet, kaasut ja plasmat. Fluidi on faasien eli aineen olomuotojen osajoukko. Se on epäkiinteää ainetta, joka voi virrata ja muuttaa muotoaan paineen vaikutuksesta. Fluideja tutkivia fysiikan osa-alueita ovat mm. reologia ja virtausdynamiikka. == Lähteet == Luokka:Virtausmekaniikka
Sundan kieli

Sunda on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan lähinnä Jaavan saarella Indonesiassa. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 34 000 000 ihmistä.Ethnologue: Sunda Viitattu 14.2.2015. Se on Indonesian yksi puhutuimmista kielistä ja 14,5 % puhuu sitä. Sunda kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Kielellä on kolme murretta, jotka ovat bogor, pringan ja cirebon. Priangan on niistä puhutuin. Kieltä on kirjoitettu latinalaisilla aakkosilla 1800-luvun puolivälistä asti. Lisäksi perinteistä sundalaista kirjaimistoa käytetään edelleen mm. katukylteissä ja opetetaan kouluissa. Sunda lasketaan elinvoimaiseksi kieleksi ja sen läheisiä sukulaiskieliä ovat mm. badui ja mundari. == Fonologia == === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i ʊ Puolisuppea ɤ Keskivokaali ə Puoliavoin ɛ ɔ Avoin ɑ Lähde: === Konsonantit === Bilabiaali Alveolaari Palataali Velaari Glottaali Nasaali m n ɲ ŋ Klusiili b d g Affrikaatta dʒ Frikatiivi v z x h Lateraali l Tremulantti r ~ ɾ Approksimantti w j Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian kielet Luokka:Oseanialaiset kielet
Sunda

Sunda tarkoittaa seuraavia asioita: * Sunda, muinainen kuningaskunta * sundat, kansa Indonesiassa * sunda, austronesialainen kieli. * Sunda, kunta Färsaarilla * Sunda, eläinmaantieteellinen alue Indonesiassa ==Katso myös== Aihepiiriin liittyvät myös * Sundasaaret, saaristo Indonesiassa * Pienet Sundasaaret, saaristo Indonesiassa * Isot Sundasaaret, saaristo Indonesiassa.
Hatebreeder

Hatebreeder on suomalaisen metalliyhtye Children of Bodomin toinen studioalbumi, joka nauhoitettiin ja julkaistiin vuonna 1999. Se sisältää tunnetut kappaleet "Silent Night, Bodom Night", "Towards Dead End" ja "Downfall". Albumin nimen oli alun perin tarkoitus olla "Towards Dead End", mutta se muutettiin aivan viime hetkellä. Kappaleet "Children of Bodom" ja "Downfall" ovat saatavina myös singleinä. Lokakuussa 2021 albumin uusintajulkaisu nousi listaykköseksi. ==Kappalelista== == Kokoonpano == * Alexi Laiho – laulu, kitara * Alexander Kuoppala – kitara * Jaska Raatikainen – rummut * Henkka Seppälä – basso * Janne Wirman – kosketinsoittimet == Arviot == * Allmusic: Allmusic review * Imperiumi.net: 9½/10Imperiumi.net * Metalliluola: 9½/10Children Of Bodom –Hatebreeder (1999) Viitattu 16.11.2022. * Soundi: Soundi * Sputnikmusic: Sputnikmusic == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1999 albumit Luokka:Children of Bodomin albumit
Varttaminen

Varttaminen (myös varrentaminen, ymppäys) on puutarhanhoidossa käytetty puu- ja pensaslaatujen lisäämistapa. Kevättalvella lepotilassa oleva edelliskesän versonpätkä siirretään toiseen samaa lajia olevaan kasviin, joka on myös lepotilassa. Varttamisen onnistuessa versonpätkä alkaa siis kasvaa. Varttaminen tehdään yleensä perusrunkoon, joka muodostaa juuriosan. Perusrungon pitäisi olla Suomen oloissa talvenkestävä ja muutenkin hyväkuntoinen. Sen on oltava samaa lajia, kuin siihen siirrettävä verso, esimerkiksi omena vartetaan omenan perusrunkoon ja kirsikka kirsikan. Myös eri lajeja voidaan varttaa keskenään, jos ne ovat läheistä sukua. Täysin eri lajien keskinäistä varttamista kutsutaan ristiin varttamiseksi. Esimerkiksi hedelmäpuiden versojen varttamisessa pihlajan perusrunkoon on onnistuttu. Varttamista voidaan käyttää myös silloin, jos halutaan vanhaan omenapuuhun kasvamaan eri omenalajiketta. Tällöin käytetään kuorivarrennusta, jossa verson pää laitetaan rungon kuoren alle ja sidotaan tiukasti kiinni. Muita varttamismenetelmiä ovat liitos- ja kylkivarrennus. Varttaminen on Suomessa käytetympi puiden jalontamisen eli parantamisen menetelmä. Toinen tapa on silmuttaminen, jossa pelkkä silmu siirretään kasvista toiseen. Suomen lyhyestä kasvukaudesta johtuen tämän menetelmän onnistumisprosentti ei ole kovin suuri, joten menetelmää ei yleensä käytetä Suomessa. Varttamisella voidaan luoda puutarhoihin ja viheralueille tavallisesta poikkeavia kasviyksilöitä, kuten esimerkiksi sateenvarjon muotoisia pihlajia; tavallinen kotipihlaja katkaistaan halutulta korkeudelta ja riippuvakasvuinen lajike tai riippuvakasvuisen lajikkeen versoja vartetaan katkaisukohtaan. Myös jaloruusut ovat vartettuja. Niitä istuttaessa on huomioitava, että jalonnuskohta (varttamiskohta) tulee reilusti maan alle, jottei herkkä liitoskohta paleltuisi. Myös kaktuksia voi varttaa. Eri lajien ristiin varttamisella voidaan saada hitaasti kasvava kaktus kasvamaan nopeammin varttamalla se nopeasti kasvavaan kaktukseen. Esimerkiksi Lophophora-suvun kaktuksen verso voidaan saada kukkimaan hyvinkin nopeasti, jos varttamisen perusrunkona käytetään nopeasti kasvavaa Pereskiopsis-suvun kaktusta. == Lähteet == *Pentti Alanko, Taina Koivunen, Elina Regårdh & Meeri Saario: Suomalainen piha ja puutarha. Gummerus 2006. === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Puutarhanhoito Luokka:Kasvien lisääminen
Salkoase

Salkoaseet () ovat keskiaikaisia ja uuden ajan alkupuolen kahdella kädellä käytettäviä jalkaväen aseita, jotka koostuvat noin 2–2,5 metrin pituisesta salosta, jonka toisessa päässä on pisto- tai lyömäkärki. Salkoaseet ovat yksinkertaisia valmistaa ja niiden käyttö massataistelussa on helppo oppia. Ne olivat yleisiä jalkaväen aseita aina 1500-luvulle asti, jolloin pitkä pistokeihäs, piikki, sekä sulkeisjärjestysohjesääntöjen synty ja jalkaväen kouluttaminen taistelemaan yhtenäisenä järjestäytyneenä yksikkönä syrjäytti niiden käytön. Salkoaseiden käyttö kuitenkin yleistyi väliaikaisesti Euroopassa, kun Ranskan suuri vallankumous alkoi ja köyhälistöön kuuluvat tarvitsivat halpoja aseita. Vallankumoukselliset joukot saivat nopeasti tarvittavan määrän aseita muuttamalla maataloustyökaluja erityyppisiksi salkoaseiksi. Tyypillisiä salkoaseita ovat hilpari, piilu, partisaani, pertuska, partakirves, tapparakeihäs ja sotavarsta. Muita aseita, joille ei ole suomenkielisiä nimiä, ovat mm:Harding 1986, 56-63 * fouchard tai guisarme: viikatteesta terä suoristamalla valmistettu lyömäaseWills 2007, 41 * billhook: vesurista valmistettu salkoase, jossa vesurin päähän on lisätty pistokärki ja takapuolelle vasaramainen piikki * svärdstav: noin parimetrisen salon päähän kiinnitetty kaksiteräinen miekka * yanyue dao eli kuunsirppi: kiinalainen, terän muodosta nimensä saanut salkoaseWills 2007, 44 * glaive: salon päähän kiinnitetty sapeli. Miltei identtinen japanilaisen naginatan kanssa. * Morgenstern tai goedendag: kahden käden piikkinuijaWills 2007, 37 * plançon à picot: kahden käden nuija, jossa on lisäksi panssarinpuhkaisupiikki * bec de corbin: kirjaimellisesti "korpinnokka". Kahden käden sotavasara, jossa on panssarinpuhkaisupiikki. Lucerne hammer, "Luzernin vasara" on samankaltainen ase ==Lähteet== * * ==Viitteet== == Aiheesta muualla == luokka:Teräaseet
Worms 3D

Worms 3D on Team 17:n kehittämä ja Segan julkaisema vuoropohjainen taktiikkapeli. Peli on julkaistu vuonna Nintendo GameCube, PlayStation 2, Windows ja Xbox -alustoille. Peli on jatkoa Worms-pelisarjaan. Pelissä ottavat yhteen maksimissaan yhdestä neljään pelaajan joukkueet vuoropohjaisesti. Peli on Worms-pelisarjan ensimmäinen 3D-grafiikkalla toteuttetu osa. Aikaisempiin osiin verrattuna pelissä on myös vähemmän aseita. == Worms 3D Special Edition == Worms 3D Special Editionin oli määrä olla erikoisjulkaisu pelistä ainoastaan Xboxille, koska Acclaim halusi sisällyttää Liven peliin. Acclaim meni kuitenkin PC- ja konsoliversioiden julkaisun jälkeen vararikkoon jättäen Worms 3D Special Editionin ilman julkaisijaa. Sega julkaisi seuraavan osan Worms-sarjaa eli Worms Forts: Under Siegen ja Worms 3D Special Edition kuopattiin lopullisesti. == Vastaanotto == Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 7.5/10. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Viralliset kotisivut * Segan Worms 3D sivut Luokka:Vuoden 2003 videopelit Luokka:Nintendo GameCube -pelit Luokka:PlayStation 2 -pelit Luokka:Windows- pelit Luokka:Xbox-pelit Luokka:MacOS-pelit Luokka:Worms-pelit
Jukka Kajava

Jukka Ilmari Kajava (25. helmikuuta 1943 Oulu – 16. toukokuuta 2005 Berliini, Saksa) oli 1900-luvun lopun tunnetuimpia suomalaisia teatterikriitikoita ja televisioarvostelijoita. ==Ura== Kajava varttui keskiluokkaisessa perheessä: isä oli työnjohtaja ja äiti lastentarhanopettaja. Hän kävi Teuvo Pakkalan koulua ja valmistui ylioppilaaksi Oulun Lyseosta vuonna 1962. Sen jälkeen Kajava suoritti Reserviupseerikoulun Haminassa. Vuonna 1963 hän aloitti suomen kielen ja draamakirjallisuuden opinnot Helsingin yliopistossa, mutta opinnot jäivät kesken. Kriitikkona Kajava aloitti koululaisena Oulun Teinilehdessä ja myöhemmin Ylioppilaslehden avustajana 1965. Tammikuussa 1966 hänet palkattiin Helsingin Sanomien radio- ja televisiokriitikoksi. Kajava vakinaistettiin teatteritoimittajaksi syksyllä 1978. Kajava kirjoitti uransa aikana Helsingin Sanomiin noin 15 000 juttua. Kajava myös ohjasi teatteria ja musiikkiteatteria. Hänen ensimmäinen ohjaustyönsä oli Åbo Svenska Teateriin vuonna 1972 yhdessä Antti Einari Halosen kanssa tehty operetti Iloinen leski. Myöhemmin hän ohjasi muun muassa Jussi Kylätaskun näytelmät Runar ja Kyllikki sekä Maaria Blomma Intimiteatterissa; viimeisinä vuosinaan myös Giacomo Puccinin oopperan Manon Lescaut Tampereen oopperassa.Kuka kukin on 2003, s. 335. Helsinki: Otava. Kajava tunnettiin myös tasokkaan lastenkulttuurin puolestapuhujana, ja hän sai lastenkulttuurin valtionpalkinnon vuonna 1985. Arvostelijain valtionpalkinnon hän sai vuonna 1992. Vuonna 2001 hänelle myönnettiin Ida Aalberg -mitali. Kajava kuoli sairauskohtaukseen ollessaan työmatkalla Berliinissä.Jukka Kajavan muistokirjoitus. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 2006, s. 357. Helsinki: Otava, 2005. == Yksityiselämä == Kajava oli avoimesti homoseksuaali, vaikka homoseksuaalisuus oli rikos vielä vuoteen 1971 saakka. Hänellä oli suhde ohjaaja Antti Einari Halosen kanssa 1960-luvun lopulta 1980-luvun puoliväliin. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * ==Aiheesta muualla== * Jukka Kajavan kuolinuutinen MTV:n sivuilla. * Jukka Kajavan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. * Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Suomalaiset teatterikriitikot Luokka:Suomalaiset kulttuurielämän vaikuttajat Luokka:Helsingin Sanomien toimittajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Yksinpeli

Yksinpeli on videopeleissä esiintyvä pelimuoto, jota pelataan yksin. Pelaamiseen ei yleensä tarvita internet-yhteyttä. Yksinpelimuodoissa on usein juoni tai tekoälyvastustajat. == Historia == Useat varhaisista videopeleistä oli suunniteltu kaksinpeliin kuten PONG. Pelit kuten Computer Space ja Space Invaders olivat varhaisia yksin pelattavia kolikkopelejä. Pelisuunnittelija Raph Kosterin mukaan yksinpelimuoto on "kummajainen", joka tulee katoamaan. Yksinpelattavilla peleillä on kuitenkin edelleen kannatuksensa. == Parhaimmat yksinpelit == Parhaimpina yksinpeleinä pidettyjä videopelejä ovat muun muassa The Legend of Zelda: Ocarina of Time (1998), Tetris (1984) ja Super Mario 64 (1996). == Katso myös == * Kaksinpeli * Moninpeli == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Videopelikäsitteet
Yhdenpäivänromaani

Yhdenpäivänromaani on nimensä mukaisesti romaani, jonka tapahtumat sijoittuvat yhteen päivään. Tunnettuja yhdenpäivänromaaneja ovat muun muassa Joel Lehtosen Putkinotko, Antti Tuurin Pohjanmaa, Volter Kilven Alastalon salissa, Mikko Rimmisen Pussikaljaromaani ja James Joycen Odysseus sekä Leena Landerin Tummien perhosten koti. Luokka:Romaani Luokka:Kirjallisuuden käsitteet
Kidukset

Kidukset () ovat vedessä elävien eläinten hengityselimet. Ne ovat tavallisesti runsasverisuonisia ihon tai limakalvon poimuja, joiden ohuiden seinämien kautta tapahtuu kaasunvaihto veren ja ympäröivän veden välillä. Alkeellisimmat kidukset ovat rihmamaisia, mutta koska mahdollisimman laaja hengityspinta on edullisin, ovat useimmat kidukset kehittyneet lehti-, sulka-, kampa- tai tupsumaisiksi. Toisinaan ne sijaitsevat peitteettöminä ruumiin pinnalla (monilla nivelmadoilla, äyriäisillä ja sammakontoukilla), toisinaan taas vaipan (monet nilviäiset) tai kiduskansien (kalat) peitossa. Eräillä hyönteistoukilla (suden- ja päivänkorennot) on ns. ilmaputkikidukset, jotka ovat lehtimäiset tai tupsumaiset, runsaasti hienoja ilmaputkia sisältävät iholisäkkeet. Hengityksen lisäksi kidukset toimivat osmoottisen paineen säätelyssä erittämällä suoloja. Ne osallistuvat myös elimistön pH:n säätelyyn ja typpipitoisten kuona-aineiden eritykseen. Kiduksissa on kemoreseptoreita, jotka mittaavat veren hiilidioksidi- ja happipitoisuutta sekä mekanoreseptoreita, jotka mittaavat kiduksiin kohdistuvaa mekaanista ärsytystä. Näiden reseptorien avulla säädellään hengitystä. ==Lähteet== * Pieni tietosanakirja: Kidukset == Aiheesta muualla == Luokka:Hengityselimistö Luokka:Kalojen anatomia
357 eaa.

== Tapahtumia == * Ateena taistelee muun muassa Khiosta, Rodosta ja Byzantionia vastaan, sillä ne ovat luopuneet toisesta Deloksen meriliitosta. Mausolos tukee liittolaisia. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * == Lähteet == Luokka:300-luku eaa.
358 eaa.

== Tapahtumia == * Artakserkses III nousee Persian hallitsijaksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * == Lähteet == Luokka:300-luku eaa.
359 eaa.

== Tapahtumia == * Filippos II Makedonian kuninkaaksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Perdikkas III, Makedonian kuningas (taistelussa illyrialaisia vastaan). == Lähteet == Luokka:300-luku eaa.
702

== Tapahtumia == * Frankit rakensivat pyöreän kirkon Marienbergille Würzburgin lähelle * Umayyadin moskeija, yksi maailman suurimmista, valmistui Damaskoksessa == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Liutpert, langobardien kuningas Luokka:700-luku
703

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Keisarinna Jitō, Japanin hallitsija Luokka:700-luku
704

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Muhammad ibn Ishaq, arabihistorioitsija == Kuolleita == * Sigeheard, Essexin kuningas * Swæfred, Essexin kuningas * Aldfrith, Northumbrian kuningas Luokka:700-luku
706

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Karloman, Austrasian major domus, Kaarle Martellin poika ja Pipin Pienen veli. == Kuolleita == * Luokka:700-luku
Pontianak

Pontianak on Indonesiassa Borneon saarella sijaitsevan Länsi-Kalimantanin provinssin pääkaupunki. Pontianak sijaitsee juuri päiväntasaajalla Kapuasjoen varrella hieman rannikolta sisämaalle. Vuoden 2015 väestönlaskennassa kaupungissa oli noin 607 000 asukasta. Kaupunki perustettiin vuonna 1771, ja se oli aiemmin Pontianakin sulttaanikunnan pääkaupunki. Osa Pontianakin taloista on rakennettu paalujen päälle tulvista johtuvien ongelmia välttämiseksi. Suurimmat väestöryhmät ovat kiinalaiset ja malaijit, jotka hieman yli puolet kaupungin väestöstä. Tämän lisäksi siellä on merkittävästi bugiseja, jaavalaisia ja maduralaisia. Noin kolme neljäsosaa asukkaista on muslimeja ja vähän yli kymmenesosa kristittyjä. Loput asukkaat ovat hindulaisia, buddhalaisia tai paikallisia uskontoja harjoittavia. Vuosien 1980–2016 tilastojen mukaan Pontianakissa on trooppinen ilmasto, lämpötilat ovat ympäri vuoden tasaisia ja pääasiassa välillä 24 °C–32 °C. Sademäärät vaihtelevat melko paljon vuodenajan mukaan, marras-joulukuussa keskimääräinen kuukausittainen sadanta on noin 300 millimetriä ja heinä-elokuussa noin 150 millimetriä kuukaudessa. Laivanrakennus, painaminen, kumin- ja ruoanprosessointiteollisuus ovat Pontianakin tärkeimpiä teollisuudenaloja. Rakentaminen ja kauppa ovat merkittäviä taloudenaloja. Riisi, maissi, maniokki, jakkihedelmä ja banaani ovat puolestaan alueen yleisimpiä maatalousuotteita. Kaupungin lähellä on lentoasema, josta on yhteyksiä muualle Indonesiaan sekä Malesiaan. Pontianakissa on yliopisto ja muita julkisia korkeakouluja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian kaupungit
707

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Teudoald, Austrasian major domus == Kuolleita == * Paavi Johannes VII. * Japanin keisari Monmu. Luokka:700-luku
708

== Tapahtumia == * Konstantinus nimitettiin paaviksi. * Wadō-kausi Japanissa alkoi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Paavi Sisinnius. Luokka:700-luku
Verkkosovitin

Verkkosovitin eli verkkokortti on laite, jonka avulla tietokone liittyy tietokoneverkkoon. Verkkosovitin kytketään tietokoneeseen tavanomaisesti väyläliitännän avulla. Verkkokortti on verkkosovittimen käsittävä laajennuskortti, joka liitetään tietokoneen väyläliitäntään asettamalla se korttipaikkaan. ==Käyttö== Verkkosovitin mahdollistaa kommunikoinnin muiden lähiverkkoon liitettyjen tietokoneiden ja laitteiden kanssa, sekä kommunikoinnin verkkoon yhteydessä oleviin toisiin verkkoihin, esimerkiksi Internetiin. Tavanomaisimpia lähiverkkoliitännän käyttöaiheita ovat muilla verkon tietokoneilla tai levypalvelimilla sijaitsevien tiedostojen käyttö, tulostaminen yhteiselle tulostimelle sekä Internetiin pääsy. Yrityksissä verkkoja käytetään myös esimerkiksi intranetin ja tietokantapalvelinten käyttöön sekä keskitettyyn käyttäjätilien, käyttöoikeuksien ja pääsyn hallintaan. Verkkosovittimen avulla käyttöjärjestelmä voidaan käynnistää palvelimen kiintolevyltä, jolloin tietokoneessa ei tarvita välttämättä lainkaan kiintolevyä tai muuta tallennuslaitetta, johon käyttöjärjestelmä asennetaan. Verkkokäynnistyksen avulla käyttöjärjestelmä voidaan myös asentaa jopa sadoille tietokoneille yhtäaikaisesti yhdeltä palvelimelta käsin ilman asennuslevyjen käyttöä. Wake-on-LAN-herätystoiminnon avulla sammutettuna oleva tietokone voidaan käynnistää lähiverkon kautta annetulla käskyllä, mikäli tietokone ja verkkosovitin tukevat sitä. Ominaisuutta voidaan hyödyntää esimerkiksi yöaikaan tapahtuvan automatisoidun varmuuskopioinnin tai ohjelmistopäivitysten asennuksen suorittamiseksi palvelimen ohjaamana. ==Ominaisuudet== Varhaiset verkkosovittimet olivat yleensä lisälaitteita, mutta tekniikan yhtenäistymisen ja integraation myötä niistä on tullut osa tietokoneen perusvarustusta. Nykyaikaisissa tietokoneissa verkkosovitin sijaitsee kiinteänä osana tietokoneen emolevyllä. Kaapeloitua verkkoa käyttävä perustason verkkosovitin kykenee yhtäaikaisesti lähettämään ja vastaanottamaan tietoa jopa 1 Gbit/s siirtonopeudella. Osa verkkotekniikoista sallii myös kahden laitteen liittämisen suoraan toisiinsa verkkoliitännän kautta. Yleisintä kaapeloitua verkkotekniikkaa edustava parikaapeloitu ethernet mahdollistaa tämän ristiinkytketyn laitekaapelin avulla. Jokaisella verkkosovittimella on valmistajan määrittelemä MAC-osoite, jonka avulla verkkosovittimet yksilöidään verkossa. Tämä osoite on jokaisessa verkkosovittimessa yksilöllinen, koska kaksi samaa osoitetta samassa verkossa aiheuttaisi ristiriitatilanteen. Osoite voidaan joissakin verkko- ohjelmistoissa muuttaa niin haluttaessa. Osoite on merkitty yleensä verkkosovittimeen tai sen sisältävään laitteeseen. Osoite on selvitettävissä myös diagnostiikkaohjelmalla tai käyttöjärjestelmän komennoilla (esimerkiksi NET CONFIG, ipconfig, ifconfig). Verkkosovitin käyttää tavallisesti omaa suoritinta ja muistiin tallennettuja rutiineja, joiden avulla se hoitaa lähiverkon ja tietokoneen väylän liikennöinnin. Verkkokortin tärkein osa on transceiver (transmitter-receiver, lähetin-vastaanotin), joka hoitaa verkkoliikenteen. Luokka:Tietokonetekniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
709

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Kōnin, Japanin keisari. == Kuolleita == * Aldhelm, Sherbonen piispa. * Wilfrid, anglosaksilainen pyhimys. * Offa, Essexin kuningas Luokka:700-luku
Semarang

Semarang on kaupunki Jaavan saaren pohjoisrannikolla, Indonesiassa. Se on Jawa Tengahin (Keski-Jaava) provinssin pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 373,67 neliökilometriä ja vuonna 2010 laskettu asukasluku noin 1 556 000. Puhutuimmat kielet ovat indonesia ja jaava. Kaupungissa asuu myös paljon etnisiä kiinalaisia. Kaupungissa on suuri satama ja hyvät liikenneyhteydet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian kaupungit Luokka:Jaava
Sumba

Sumba on saari Indonesiassa. Se kuuluu Nusa Tenggara Timurin provinssiin. Saaren asukasluku on noin 425 000. Ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat sinne vuonna 1522. Noin 65-70 % sumbalaisista harjoittavat perinteistä marapu- uskontoa. Loput ovat pääasiassa protestanttikristittyjä tai muslimeja. Saaren suurimmat kaupungit ovat itäosissa sijaitseva Waingapu ja länsiosissa sijaitseva Waikabubak. Saaren tärkein lentokenttä sijaitsee Waingapussa. Etnisesti sumbalaiset ovat sekoitus malajilaisia ja melanesialaisia kansoja. Sumballa puhutaan monia pieniä austronesialaisia kieliä, jotka ovat läheistä sukua toisilleen. Näitä ovat muun muassa kambera, kodi, wanukaka ja wejema. Sumballa on elävä megaliittikulttuuri, jollaiset ovat muualta maailmasta hävinneet jo lähes täysinhttps://web.archive.org/web/20050329164021/http://www.sfu.ca/archaeology/dept/fac_bio/hayden/reports/sumba.pdf. Sumba on indonesian muihin saariin verrattuna huomattavan kuiva ja siellä on selkeästi erillinen sadekausi ja kuiva kausi. Saaren itäosat ovat kuivaa ruohikkomaata, kun taas länsiosat ovat metsäisempiähttp://www.worldwildlife.org/wildworld/profiles/terrestrial/aa/aa0203_full.html. Useimmista muista Pienistä Sundasaarista poiketen Sumballa ei ole tulivuoria. Saaren keskiosat ovat kuitenkin vuoristoa, jonka korkein huippu on 1225 m korkea Wanggameti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian saaret
Sumbawa

Sumbawa on saari Indonesiassa. Se on osa Pieniä Sundasaaria ja kuuluu Nusa Tenggara Baratin provinssiin. Saarella on noin 1,5 miljoonaa asukasta. Suurimmat kaupungit ovat Sumbawa Besar ja Bima. Pääkielinä puhutaan saaren länsiosassa sumbawan ja itäosassa biman kieltä (tunnetaan myös nimellä Nggahi Mbojo). Kielet eivät ole keskenään ymmärrettäviä ja ne ovat toimineet merkittävänä kulttuurillisena jakona koko saaren historian ajan. Saarelaisten pääasiallinen uskonto on islam. Sumbawa on tuliperäinen ja sillä on useita tulivuoria. Näistä tärkein on saaren pohjoisosassa sijaitseva Tambora, jonka purkaus vuonna 1815 on tunnetun historian suurin tulivuorenpurkaus. Purkauksessa kuoli lähes 100 000 ihmistä ja se ilmeisesti tuhosi kokonaisen kulttuurinhttp://www.uri.edu/news/releases/index.php?id=3467. Saaren sammuneista tulivuorista mainittakoon Olet Sangenges ja Soromundi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian saaret
Sumbawan kieli

Sumbawa on eräs austronesialainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Indonesiaan kuuluvalla Sumbawan saarella. Sumbawa kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Sillä on noin 300 000 puhujaa (1989).Ethnologue: Sumbawa Viitattu 14.2.2015. == Lähteet == Luokka:Indonesian kielet Luokka:Malaijilais- polynesialaiset kielet
Buru (täsmennyssivu)

Buru voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Buru, saari Indonesiassa Molukkien saariryhmässä * Burun kieli, Burun saarella puhuttava kieli * Burun kieli, eräs harvinaisempi Nigeriassa puhuttava kieli * Buru, oik. Venícius Ribeiro Mariane Fambre (s. 1976), brasilialainen beachfutispelaaja.
Burun kieli

Buru on yksi Indonesiassa puhuttavista austronesialaisista kielistä. Sitä puhutaan pääasiassa Molukkeihin kuuluvalla Burun saarella.Ethnologue: Buru Viitattu 14.2.2015. Vuoden 1989 tiedon mukaan kieltä puhuu äidinkielenään kaikkiaan noin 33 000 ihmistä. Se kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään. == Lähteet == Luokka:Indonesian kielet Luokka:Keskimolukkilaiset kielet
Simonides

Simonides () voi viitata kahteen muinaiskreikkalaiseen runoilijaan: * Semonides Amorgoslainen (600-luku eaa.), jambirunoilija * Simonides Keoslainen (n. 556–469 eaa.), lyyrinen runoilija. Simonídis () on myös nykykreikkalainen sukunimi: * Konstantínos Simonídis (1820-1867), kreikkalainen paleografi, käsikirjoitusten väärentäjä ja seikkailija
Sacherkakku

thumb|Hotel Sacherin näkemys sacherkakusta. Sacherkakku () on perinteinen wieniläinen suklaakakku, jossa on kerros aprikoosihilloa sekä suklaakuorrutus. Ruhtinas Klemens Wenzel von Metternichin keittiömestari Franz Sacher kehitti kakun vuonna 1832. ==Valmistus== Vähintään 15 % kakusta tulee muodostua kiinteästä suklaasta. Valmistamisen voidaan käyttää myös pähkinää, mikäli sen lisäys käy ilmi tuotteen nimestä. Kakku peitetään aprikoosihillolla ja suklaakuorrutteella. Joihinkin kakkuihin käytetään voita tai vadelmahilloa, mutta niitä ei pidetä virallisesti sacherkakkuina. Kakkua ei tarvitse säilyttää kylmässä, sillä sen aprikoosihillokerros pitää kosteuden sisällään. Kakun rakenne on vahva ja se kestää hyvin kuljetusta. == Historia == pienoiskuva|Franz Sacher Sacherkakku on nimetty Franz Sacherin mukaan. Sacher toimi ravintoloitsijana Wienissä ja Bratislavassa 1800-luvun puolivälillä. Hänen poikansa Eduard Sacherin tarinan mukaan hän aloitti uransa työskentelemällä Klemens von Metternichin keittiössä harjoittelijana. Vuonna 1832 tuolloin 15-vuotiasta Franzia pyydettiin valmistamaan päivällinen von Metternichille ja muutamalle tämän ystävälle, ja hän valmisti tässä yhteydessä ensimmäisen sacherkakun. Franz Sacher itse kertoi toisenlaista tarinaa. Vuonna 1906 Neues Wiener Tagblatt -lehdelle antamassaan haastattelussa hän mainitsi tehneensä ensimmäisen kakun Bratislavassa 1840-luvulla, jossa hän tuolloin omisti ravintolan ja pitopalvelun. Tarinaa ei voida varmentaa muista lähteistä, eikä tiedetä, kumpi niistä on oikea. Kakun tarinaan liittyy myös katkera oikeustaistelu. Vuonna 1934 Hotel Sacher päätti haastaa tunnetun wieniläisen konditorian Demelin oikeuteen kakun tavaramerkin rikkomisesta. Demel oli myynyt Eduard Sacher-Torte -nimistä kakkua, ja sekä Demel että Hotel Sacher väittivät myyvänsä "alkuperäistä" sacherkakkua. Hotel Sacher voitti oikeudenkäynnin vuonna 1938, mutta tapaus eteni sittemmin Itävallan korkeimpaan oikeuteen asti. Oikeudenkäyntiä leimasivat kuuluisten kokkien ja kulinaaristen asiantuntijoiden todistajanlausunnot. Oikeudenkäynnin avainasemassa oli kysymys siitä, oliko alkuperäisessä kakussa yksi (Demel) vai kaksi (Hotel Sacher) kerrosta. Tuomarien päätös oli lopulta, että alkuperäisessä kakussa oli yksi kerros, mutta että yksinomaan Hotel Sacherilla oli oikeus kutsua kakkuaan alkuperäiseksi. Nykyisin Sacher-Torte-nimellä sacherkakkua tuottaa yksinomaan Hotel Sacher ja muut sacherkakut kulkevat muilla nimillä. Hotel Sacher valmistaa noin 360 000 kakkua vuosittain. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Original Sacher-Torte *Café Demel Luokka:Kakut Luokka:Suklaa Luokka:Wienin kulttuuri Luokka:Itävaltalainen keittiö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dapaong

Dapaong (Dapaongo, Dapango) on kauppakaupunki pohjoisessa Togossa. Se sijaitsee lähellä Burkina Fason rajaa. Kaupungissa on muun muassa pieni museo. Kaupungin asukasluvuksi vuonna 2016 on arvioitu noin 65 000. == Lähteet == Luokka:Togon kaupungit
Leveri

thumb|210px|Limingantien ja Uusikadun risteys. Leveri on viides kaupunginosa Oulun ruutukaavakeskustassa. Nimen leveri taustalla on alun perin merimiesten mukanaan tuoma nimi Liverpool, joka on muokkautunut uudelleen aikojen kuluessa. Leveri tai Leverinperä nimitys syntyi Oulun merenkulun kulta-aikaan 1800-luvun lopulla. Nykyisin kaupunginosana Leveri on varsin tuntematon käsite, sillä alue kuuluu paremmin Heinäpäänä tunnettuun alueeseen. Leverissä on asukkaita noin 2 700 ja työpaikkoja 483. Pinta-alaltaan Leveri on kaikkein pienin Oulun kaupunginosista. Sitä rajaavat lännessä Kirkkokatu, pohjoisessa Heinätorinkatu, idässä Kansankatu ja Harjapäänkatu sekä etelässä Pikku- Iikankatu. Leveri on pääasiassa asuinkerrostaloaluetta. Leverin alueella toimii ainakin Heinäpään Sale ja Oulun Liha- ja kalakauppa. Limingantien ja Uusikadun risteykseen valmistui 2010-luvun lopulla 16-kerroksinen tornitalo Puistovahti. Se korvasi 1970-luvulla rakennetun kolmikerroksisen pesubetonitalon, jossa oli sijainnut muun muassa Valintatalo ja Pub Heinäkenkä sekä joitain yrityksiä. Myös länteen ja etelään päin, Limingantullin suuntaan täydennysrakennetaan voimakkaasti. Purettujen Suomi-soffan (ex-Wetteri) ja entisen Shell-kylmäaseman tilalle tuli useita kerrostaloja vuosien 2018–2020 aikana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *