EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Joseph Conombo

Joseph Issoufou Conombo (9. helmikuuta 1917 Combissiri – 20. joulukuuta 2008 Nazougma) oli burkinalainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1978–1980. Joseph Conombo syntyi maanviljelijän perheeseen. Hän opiskeli William Ponty -koulussa ja valmistui lääkäriksi Dakarin lääketieteellisestä oppilaitoksesta vuonna 1942. Toisen maailmansodan aikana hän palveli lääkärinä Ranskan armeijassa. Työskennellessään Batién sairaalassa vuonna 1945 Conombo liittyi Union voltaïque -puolueeseen, joka vaati Norsunluurannikon, Ranskan Sudanin ja Nigerin kesken jaetun Ylä-Voltan uudelleen perustamista. Vuonna 1948 hänet valittiin maan edustajaksi Ranskan unionin neuvostoon. Pariisissa Conombo täydensi lääketieteen opintojaan. Conombo edusti Ylä-Voltaa Ranskan kansalliskokouksessa vuosina 1951–1958. Vuosina 1954–1955 hän toimi Pierre Mendès Francen hallituksen valtiosihteerinä. Conombo oli yksi ensimmäistä afrikkalaisista Ranskan hallituksessa. Conombo ja Henri Guissou perustivat vuonna 1955 uuden puolueen Parti social pour l’émancipation des masses africaines. Vuonna 1956 se yhtyi Parti démocratique voltaïque’in kanssa Conombon johtamaksi puolueeksi Parti démocratique unifié. Se hajosi Ouezzin Coulibalyn muodostettua hallituksen vuoden 1957 vaalien jälkeen, jolloin Conombo perusti uuden puolueen Groupe solidarité voltaïque. Ylä-Voltan itsenäistyttyä Conombo toimi Ouagadougoun kaupunginjohtajana vuosina 1960–1965. Vuosina 1966–1968 hän oli Sangoulé Lamizanan sotilashallituksen kansanterveysjohtaja. Conombo pidätettiin vuonna 1969 syytettynä varojen väärinkäytöstä, mutta oikeus vapautti hänet. Vuonna 1971 Conombosta tuli Gérard Ouédraogon hallituksen ulkoministeri, mutta vuonna 1973 hän siirtyi hallituksen hajottaneeseen oppositioon. Conombo valittiin Union démocratique voltaïque -puolueen johtajana Ylä-Voltan pääministeriksi vuonna 1978. Hänet pidätettiin presidentti Lamizanan kaataneessa vallankaappauksessa vuonna 1980. Thomas Sankaran hallitus armahti hänet vuonna 1984. ==Lähteet== Luokka:Burkinalaiset poliitikot Luokka:Pääministerit Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Unescon maailmanperintökohteet Palestiinassa

Unesco on nimennyt Palestiinassa viisi kohdetta maailmanperintöluetteloon. == Maailmanperintökohteiden sijainti == == Maailmanperintökohteet == Paikka Kuva Sijainti Kriteerit Ala (ha) Vuosi Kuvaus Viite Jeesuksen syntymäpaikka: Jeesuksen syntymäkirkko ja pyhiinvaellusreitti Betlehemissä Betlehem Kulttuurikohde IV, VI 2,98 2012 Jeesuksen syntymäkirkko Betlehemissä on rakennettu kristinuskossa Jeesuksen syntymäpaikkana pidetylle kohdalle ensimmäisen kerran vuonna 339. Hebronin (Al-Khalil) vanhakaupunki Hebron Kulttuurikohde II, IV, VI 20,6 2017 Hebronin vanhakaupunki sisältää paikallisesta kalkkikivestä rakennettuja rakennuksia mamelukkien valtakaudelta 1200-luvulta 1500-luvulle, sekä patriarkka Abrahamin hautana pidetyn kohteen, jolle ovat tehneet pyhiinvaelluksia juutalaiset, kristityt ja muslimit. Palestiina: oliivien ja viinin maa – kulttuurimaisema Etelä-Jerusalemissa Battirissa. Battir Kulttuurikohde IV, V 348,83 2014 Battir muutaman kilometrin päässä Jerusalemista lounaaseen sijaitseva kylä, jonka ympärillä on widian-nimisiä viljelmiä kiviterasseilla. Muinainen Jeriko/Tell es-Sultan. Jeriko Kulttuurikohde III, IV 5,93 2023 Muinaisen Jerikon kohde käsittää rauniokummun, jolla on alkanut asutusta noin 8 000–7 000 vuotta eaa. Pyhän Hilarionin luostari/Tell Umm Amer. Nuseirat Kulttuurikohde II, III, VI 1,3293 2024 300-luvulla alkunsa saanut Pyhän Hilarionin luostari lukeutuu Lähi-idän vanhimpiin tunnettuihin luostarikohteisiin ja sen perustaminen vaikutti luostarilaitoksen leviämiseen Pyhän maan alueella. ==Lähteet== *
Daniel Hjort (ooppera)

Daniel Hjort on Selim Palmgrenin kuusikuvaelmainen ooppera. Sen ruotsinkielinen libretto on kokonaisuudessaan johdettu Josef Julius Wecksellin samannimisestä näytelmästä. Juoni sijoittuu vuoden 1599 Turun linnaan ja sen ympäristöön. Teos kantaesitettiin 21. huhtikuuta 1910 Turun ruotsalaisessa teatterissa säveltäjän itsensä johdolla.Finlandia Records 0630-14912-2: "Daniel Hjort", kokonaislevytys: kansilehti/libretto Palmgren aloitti työskentelyn Daniel Hjort -oopperan parissa Italiassa vuonna 1907 ja saattoi työnsä päätökseen Turussa 1909. Teos oli kantaesityksessään suuri menestys ja tuli myöhemmin samana vuonna (1910) esitetyksi Helsingissä. Oopperaa pidettiin aikanaan erityisen vaativana. Seitsemäntoistavuotisen esitystauon jälkeen Daniel Hjort esitettiin uudelleen vuonna 1929, tosin tällä kertaa suomeksi Suomalaisessa oopperassa. Palmgren laati teoksestaan vuonna 1938 uudistetun version. Hän muutti uudistustyön yhteydessä dramaturgiaa, muotoa ja orkestrointia. Vuonna 1996 Finlandia Records julkaisi Daniel Hjortin tästä uudistetusta versiosta levytyksen, jolla Ulf Söderblom johtaa Turun filharmonista orkesteria. == Lähteet == Luokka:Selim Palmgrenin teokset Luokka:Ruotsinkieliset oopperat Luokka:1910-luvun musiikkiteokset
Unescon maailmanperintökohteet Azerbaidžanissa

Unesco on nimennyt Azerbaidžanissa kolme kohdetta maailmanperintöluetteloon. == Maailmanperintökohteiden sijainti == == Maailmanperintökohteet == Paikka Kuva Sijainti Kriteerit Ala (ha) Vuosi Kuvaus Viite Gobustanin kalliopiirrosten kulttuurimaisema Gobustanin kansallispuisto Kulttuurikohde III 537,98 2007 Gobustanin yli 6 000 kalliopiirroksia on tehty alkaen 40 000 vuotta sitten Gobustanin ylänköalueella. Alue käsittää myös jäännöksiä ihmisasutuksesta kivikaudelta keskiajalle saakka. Şəkin historiallinen keskusta ja kaanin palatsi Şəki Kulttuurikohde II, V 120,5 2019 Şəkin historiallinen keskusta rakennettiin 1700-luvulla maanvyöryn tuhottua aikaisemman keskustan.Paikallinen arkkitehtuuri on saanut vaikutteita safavideilta, qajareilta ja Venäjältä. Vanhan keskustan rakennukset käsittävät esimerkiksi kauppiaiden taloja ja Şəkin kaanin palatsin. Bakun kaupunginmuurien ympäröimä alue, širvanšahin palatsi ja Neitsyttorni Baku Kulttuurikohde IV 21,5 2000 Bakun aluetta on asutettu aina kivikaudelta lähtien. Sen vanhat kaupunginmuurit 1100-luvulta ovat säilyneet pitkälti ennallaan nykypäiviin saakka. Širvanšahin palatsi on peräisin 1400-luvulta ja Neitsyttorni on rakennettu 1100-luvulla jo 500- tai 600-luvulta peräisin olleiden aikaisempien rakennelmien päälle. ==Lähteet== *
Colin Campbell Cooper

Colin Campbell Cooper Jr. (8. maaliskuuta 1856 Philadelphia – 6. marraskuuta 1937 Santa Barbara) oli yhdysvaltalainen taidemaalari. Hänen tyylisuuntauksensa oli impressionismi. http://www.sullivangoss.com/artists/colin-campbell-cooper-1856-1937 == Elämänvaiheita == Campbell Cooper syntyi perheeseen, jossa arvostettiin kulttuuria. Äiti harrasti akvarellimaalausta ja kirurgi-isä oli kiinnostunut musiikista ja kirjallisuudesta. Poikansa lahjakkuuden havaittuaan vanhemmat kannustivat häntä taideopintojen pariin. Campbell Cooper kirjoittautui Pennsylvanian taideakatemiaan ja hänen opettajansa oli tuolloin kiistanalainen Thomas Eakins. Monien aikakautensa nuorten yhdysvaltalaisten taiteilijoiden tapaan Campbell Cooper jatkoi opintojaan Pariisissa. Vuonna 1886 hän opiskeli Academie Julianissa ja opiskelujensa jälkeen hän matkaili Euroopassa. Matkailusta muodostui hänelle merkittävä harrastus ja hän matkaili läpi elämänsä Euroopassa aina kun voi. Nuoruudenmatkallaan hän maalasi Euroopassa useita maalauksia, mutta valitettavasti monet niistä tuhoutuivat tulipalossa vuonna 1896. http://www.earlyfineartdealer.com/artist/colincampbellcooperpaintingexpert/colin- campbell-cooper-biography.html Palattuaan Philadelphiaan Campbell Cooper toimi taideopettajana Drexel Institutessa missä toimi opettajana vuoteen 1897 jolloin muutti perustettuuaan perheen New Yorkiin. Avioliiton hän solmi vuonna 1897 Emma Lampertin kanssa, joka oli myös ammatiltaan taidemaalari. New Yorkissa löytyi uusi aihe: pilvenpiirtäjät. Vaimonsa kanssa Campbell Cooper matkusti Intiaan ja maalasi useita maata kuvaavia maalauksia. Kriitikot kehuivat hänen Taj Mahalia, Agraa ja Udaiporia esittäviä maalauksiaan. Ollessaan matkalla Eurooppaan vuonna 1912, Campbell Cooperit ostivat lipun RMS Carpathialta. Matka keskeytyi, kun laiva auttoi RMS Titanicin haaksirikosta pelastuneita matkustajia. Campbell Cooper teki tapahtumasta myöhemmin maalauksen. Campbell Cooperin pariskunta matkusti ensimmäistä kertaa Kaliforniaan vuonna 1915 ja viettivät siitä lähtien talviaan siellä. Campbell Cooper muutti sinne pysyvästi vuonna 1921 jäätyään leskeksi. Hän otti vastaan Santa Barbaran taidekoulun dekaanin viran. Hän piti kuitenkin edelleen asuntonsa New Yorkissa. Vuonna 1927 hän solmi uuden avioliiton Marie Frehseen kanssa. Santa Barbarassa hän toimi aktiivisesti taidemuseon saamiseksi kaupunkiin. https://www.sullivangoss.com/artists/colin-campbell- cooper-1856-1937 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.artnet.com/artists/colin-campbell-cooper/ * http://books.google.fi/books?id=QkgvGYj34UMC&pg;=PA74&redir;_esc=y#v=onepage&q;&f;=false Luokka:Yhdysvaltalaiset taidemaalarit Luokka:Impressionistit Luokka:Vuonna 1856 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Söke

Söke on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Söken väkiluku oli 121 481. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aydınin maakunnan piirikunnat
Moshe Rachmilewitz

Moshe Rachmilewitz (1899–1985) oli israelilainen hematologi. Hänelle myönnettiin lääketieteen Israel-palkinto vuonna 1964. Rachmilewitz syntyi juutalaisperheeseen Venäjällä ja opiskeli Königsbergissä ja Berliinissä, ja muutti Palestiinan brittiläiseen mandaattiin vuonna 1926. Hän oli yksi vaikutti merkittävästi Israelin terveydenhuoltojärjestelmän kehittämiseen ja vaikutti myös kansainvälisesti Maailman terveysjärjestön jäsenenä. == Lähteet == Luokka:Israelilaiset lääkärit Luokka:Hematologit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Bafajärvi

Bafajärvi (turk. Bafa Gölü) on suuri järvi Turkin Aydınin maakunnassa, Söken piirikunnassa. Järvi ja sen ympäristö on myös osa kansallispuistoa. ==Kuvia== Tiedosto:Bafa lake.JPG Tiedosto:Bafa Gölü2 2.jpg Tiedosto:Miletus Bay silting evolution map-en.svg Tiedosto:Triple.jpg ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Turkin järvet Luokka:Aydınin maakunta
Taiteilijaelämää (täsmennyssivu)

Taiteilijaelämää voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Taiteilijaelämää, Ismo Alangon sooloalbumi vuodelta 1995 *”Taiteilijaelämää”, Ismo Alangon kappale *Taiteilijaelämää (Künstlerleben), Johann Strauss nuoremman säveltämä valssi *Taiteilijaelämää, suomalainen televisio-ohjelma *Taiteilijaelämää, Eva Mannerheim-Sparren kirja
Unescon maailmanperintökohteet Turkmenistanissa

Unesco on nimennyt Turkmenistanissa kolme kohdetta maailmanperintöluetteloon. == Maailmanperintökohteiden sijainti == == Maailmanperintökohteet == Paikka Kuva Sijainti Kriteerit Ala (ha) Vuosi Kuvaus Viite Köneürgenç Daşoguzin maakunta Kulttuurikohde II, III 353,24 2005 Ürgençin historiallinen kaupunki oli aikanaan Khwarizmin alueen keskus. Nykyisen Köneürgençin vanhakaupunki käsittää rakennuksia, kuten moskeijan, linnoituksia, mausoleumeja, karavaaniseraljin ja 60-metriä korkean minareetin 1000-luvun ja 1500-luvun väliltä. Nisan parthialainen linnoitus Ahalin maakunta Kulttuurikohde II, III 77,905 2007 Nisan parthialainen linnoitus käsittää kaksi rauniokumpua Parthian valtakunnan kaudelta. Parthia kukoisti 200-luvulta eaa. 200-luvulla jaa. ja Nisan rauniokummut käsittävät yhden varhaisimmista tunnetuista parthialaisista kaupungeista, jonka kulttuuri yhdisteli paikallista perinettä hellenistisiin ja roomalaisiin vaikutteisiin. Muinaisen Mervin historiallinen ja kulttuurillinen puisto Maryn maakunta Kulttuurikohde II, III 353,24 1999 Muinainen Merv on historiallisen silkkitien vanhin ja parhaiten säilynyt keidaskaupunki. Ihmisasutuksen merkit alueella ulottuvat 4 000 vuoden päähän ja Mervin alue käsittää useita eri monumentteja edelliseltä kahdelta vuosituhannelta. ==Lähteet== *
Jessica Malsiner

Jessica Malsiner (s. 23. syyskuuta 2002) on italialainen mäkihyppääjä. Malsiner kilpaili mäkihypyn maailmancupissa ensimmäisen kerran helmikuussa 2020 Slovenian Ljubnossa ja sijoittui 20 parhaan joukkoon ensimmäisen kerran tammikuussa 2021 Saksan Titisee-Neustadtissa ollessaan peräkkäisissä kilpailuissa 18:s ja 20:s. Helmikuussa 2021 hän oli Romaniassa Rasnovin maailmancup-kilpailussa 20:s. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 Malsiner sijoittui normaalimäen kilpailussa 15:nneksi ja oli paras italialainen. Pekingin olympialaisissa 2022 hän kilpaili ainoana italialaisena ja sijoittui 29:nneksi. Nuorten MM-kilpailuissa hän on parhaimmillaan yltänyt henkilökohtaisessa kilpailussa yhdeksänneksi ja joukkuekilpailussa kuudenneksi. Malsinerin isosiskot Manuela ja Lara ovat myös maajoukkuetason mäkihyppääjiä. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Italialaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Technicolour (kappale)

Technicolour on australialaisen laulajan Montaignen esittämä kappale, jolla hän edusti Australiaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa. Kappale sijoittui ensimmäisessä semifinaalissa neljänneksitoista 28 pisteellä, jääden vaille finaalipaikkaa. == Lähteet == Luokka:Australian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2021 euroviisuedustuskappaleet
Sultanhisar

Sultanhisar on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Sultanhisarin väkiluku oli 20 458. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aydınin maakunnan piirikunnat
Yenipazar

Yenipazar on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Yenipazarin väkiluku oli 12 481. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aydınin maakunnan piirikunnat
Pekka Kapanen

Pekka Kapanen (6. elokuuta 1878 Sortavalan maalaiskunta – 11. joulukuuta 1944 Kauhava) oli Sortavalassa toimineen Karjalan työväen sanomalehti-, kirjapaino- ja kirjansitomo-osuuskunnan johtaja vuosina 1907–1935.Elsinen, Pertti. 75 vuotta karjalaista työväen lehteä: kansan voima oy, sanomalehti pohjois- karjala 75 vuotta. kansan voima, 1981.s. 42 Hän oli myös Suomen kirjatyöntekijöiden liiton Sortavalan osaston perustajajäsen ja luottamushenkilö, Sortavalan työväenyhdistyksen rahastonhoitaja ja kuoronjohtaja sekä lehtien Päivän tiedot ja Kansa vastaava toimittaja. == Tausta == Pekka Kapanen syntyi Sortavalan Kuokkaniemellä 6. elokuuta 1878. Hänen isänsä oli kruununtorppari.Elsinen s. 132 == Työura kirjapainoalalla == Kansakoulun käytyään hän hankki latojan koulutuksen Sortavalan kirjapaino oy:ssä. Ensimmäinen työpaikka oli Tampereella, missä hän työskenteli muun muassa Tampereen Uutisten taittajana noin vuoden verran. Sen jälkeen hän palasi Sortavalan kirjapainoon ja työskenteli siellä vuoteen 1907 saakka. Vuonna 1907 hän siirtyi Sortavalaan vuonna 1906 perustetun työväen kirjapainon taloudenhoitajaksi ja faktoriksi (tekninen johtaja). Kun se muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1928, Kapasesta tuli yhtiön toimitusjohtaja. Hän joutui jäämään halvaantumisen takia eläkkeelle vuonna 1935. Karjalan Työväen Sanomalehti-, Kirjapaino- ja Kirjansitomo-osuuskunta julkaisi Rajavahti- lehteä.Elsinen s. 7 Rajavahdin tultua kenraalikuvarnöörin päätöksellä lakkautetuksi ensimmäisen maailmansodan ajaksi Kapanen sai vuonna 1915 luvan julkaista omissa nimissään Päivän tiedot nimistä ilmoitus- ja uutislehteäElsinen s. 79, jonka nimi vuonna 1918 muutettiin Kansaksi. Kapanen toimi molempien lehtien vastaavana toimittajana, mutta ei osallistunut varsinaiseen toimitustyöhön.Elsinen s. 101 == Ammattiyhdistystoiminta == Vuonna 1899 Pekka Kapanen oli mukana perustamassa Suomen kirjatyöntekijöiden liiton Sortavalan osastoa Hän kuului sen johtokuntaan ja hoiti rahastonhoitajan tehtävää 25 vuotta. == Osuustoiminta == Kapanen toimi lukuisissa Itä-Karjalan osuusliikkeen luottamustehtävissä vuodesta 1918 lähtien.Elsinen s. 133 == Poliittinen toiminta == Vuonna 1903 Pekka Kapanen valittiin Sortavalan työväenyhdistyksen johtokuntaan.Anto s. 1696 Hän toimi vuosien ajan yhdistyksessä monissa luottamustoimissa puheenjohtajasta (1912–1913)Anto s. 1763 rahastonhoitajaan. Sortavalan työväenyhdistyksen menestyksekästä sekakuoroa Kapanen johti vuodesta 1901 alkaen yli 30 vuoden ajan.Anto s. 1842 Kapasella oli useita kunnallisia luottamustoimia. Hän kuului jonkin aikaa Sortavalan maalaiskunnan valtuustoon ja Sortavalan kaupungissa useisiin toimi- ja lautakuntiin. Häntä arvostettiin kaikissa yhteiskuntapiireissä yli puoluerajojen. Pekka Kapanen oli naimisissa Matilda Kapasen (os. Räsänen) kanssa. Pekka Kapanen kuoli 11.12.1944 Kauhavan Varvaalla 66-vuotiaana.Anto s. 1821 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenet Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Matti Järvi

Matti Olavi Järvi (s. 27. lokakuuta 1932 Tuusula) on suomalainen uransa päättänyt kolmiloikkaaja.Urheilumme Kasvot Osa 2, Järvi, Matti Olavi, sivu 1166, vastaavat toimittajat Risto Rantala, Markku Siukonen, Seppo Tukiainen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1974 Järvi edusti urallaan Kellokosken Alkua ja Karkkilan Poikia. Järvi sai Kalevan kisoissa kolmiloikassa hopeaa vuonna 1957 ja pronssia vuonna 1960. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa hän sai pronssia vuonna 1962. Järvi oli Kalevan kisoissa kuuden parhaan joukossa kaikkina vuosina 1955–1963 vuotta 1961 lukuun ottamatta. Järvi edusti Suomea maaotteluissa vuosina 1956–1962 TUL:n mestaruuden Järvi voitti vuosina 1954 ja 1956. Pituutta Järvi hyppäsi 704 cm ja korkeutta 185 cm. 110 m aitajuoksussa Järvi saavutti ajan 15,6 s. Järvi toimi SVUL:n Uudenmaan piirin lajivalmentajana kolmiloikassa vuosina 1965–1968 ja Karkkilan poikien yleisurheilujaoston puheenjohtajana vuosina 1963–1969. Järvi on harrastanut musiikkia, elokuvakerhotoimintaa, ja kuntoilua. Karkkilan Soittokunnassa Järvi on soittanut vetopasuunaa vuosina 1965–2012. Järven kotikunta on Karkkila ja hän on ammatiltaan ollut teknikko ja metalliverstaan omistaja. __NOTOC__ == Henkilökohtaiset ennätykset == === Ulkoradat === Laji Tulos Paikka Päivä kolmiloikka 15,74 Tuusula 31. toukokuuta 1962 === Sisäradat === Laji Tulos Paikka Päivä kolmiloikka 14,84 Otaniemi 8. huhtikuuta 1962 Lähde == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kolmiloikkaajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ridön (Södertälje)

Ridön on Mälarenin saari Ruotsissa Södertäljen kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä. == Maantietoa == Ridön sijaitsee Mälarenin itäosassa Prästfjärdenin ja Södra Björkfjärdenin välissä, mutta Gripsholmsvikenin lahdensuun vieressä. Saaren länsipään lähelle työntyy etelästä Södertäljestä alkava niemimaa Enhörnalandet, jonka ranta tulee puolen kilometrin päähän saaresta. Niemen ja saaren väliin jää Ridösundetin salmi. Saaren ympäristössä on monia saaria. Sen itäpuolelle jää Kurön, jonka Kurönsundetin salmessa kulkee Ekerön puoleinen kuntaraja. Ridönin ja mantereen välissä sijaitsee kolme suurempaa saarta Jurstaholm, Karlholmen ja Hamnskär, jotka ovat lähempänä mantereen rannikkoa. Saarten edessä sijaitsee Ridösundet. Ridönin pohjoispuolella on paljon luotoja kahden pitkän niemen Långörenin ja Bergskärin ympärillä. Bergskärin edustalla sijaitsee näitä suurempi Köttholmen. Puolentoista kilometrin päässä pohjoisessa sijaitsee Götönin saari, jonka ympärille on perustettu luonnonsuojelualue. Kolmen ja puolen kilometrin päässä ovat Tofta holmer ja tätä idempänä suursaari Adelsön. Ridönin pituus on 5,9 kilometriä ja leveys on 1,8 kilometriä. Sen pinta-ala on 390 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä. Saari on lähes kokonaan metsien peittämä. Saaren keskiosissa sijaitsee pieniä peltopalstoja, joita ilmavalokuvien perusteella ilmeisesti vielä viljellään tai niitetään. Saaren toiminnoista huolehtii Ruotsin ympäristöhallinto (). Mantereelta tulee saarelle yhteysalus ja Ridösundetin pienellä luodolla sijaitsee vaihtovalomajakka . == Historiaa == Vuonna 1604 perusti Kaarle IX saarelle erään Ruotsin ensimmäisistä lasiruukeista. Saarella sijaitsee vielä vanha ruutivarasto. == Katso myös == * Luettelo Mälarenin saarista == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Södertäljen kunta
Apotropaainen taikuus

Apotropaainen taikuus (myös apotropainen taikuus) on monissa uskonnoissa ja perinteissä esiintyvää suojelevaa sekä pahuutta tai onnettomuuksia torjuvaa taikuutta. Apotropaaisen taikuuden uskomus ilmenee usein käytännössä apotropaaisten merkkien käyttönä. Merkkien lisäksi apotropaaista taikuutta on voitu harjoittaa esimerkiksi soittamalla tietyntyyppisiä soittimia tai asettelemalla kiviä hautojen päälle. Joissakin kulttuureissa on annettu apotropaaisia nimiä, joiden on uskottu suojelevan kantajaansa. Tunnettu nykyisinkin käytetty apotropaainen merkki on erityisesti Turkissa yleinen silmänmuotoinen Nazar-amuletti, jonka on uskottu suojaavan pahalta katseelta. Silmää symboloivat merkit ovat olleet yleinen apotropaaisen taikuuden muoto tuhansien vuosien ajan; niitä tunnetaan muinaisesta Egyptistä ja antiikin Kreikan arkaaiselta kaudelta lähtien. Myöhemmässä antiikin maailmassa yleinen suojeleva merkki oli Gorgoneion eli Medusan pää. Myös fallossymboleja on usein käytetty suojelevina merkkeinä. Suomessakin käytettyjä suojelevia taikamerkkejä ovat risti ja pentagrammi. Cheshm-Nazar.JPG|Iranilainen Nazar- amuletti Nazar boncuğu tailfin.jpg|Nazar-symboli lento­koneessa Ancient greek polychrome Gorgona antefix Eretria Greece.png|Muinais­kreikkalainen Gorgoneion eli Medusan pää Apotropaic pentagram at Niemala.jpg|Vanha pentagrammi Niemelän torpalla Seurasaaren ulkomuseossa == Lähteet == Luokka:Taikuus Luokka:Taikausko
Lasse Penttinen

Lasse Penttinen on suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan tenori.Lasse Penttinen - tenori Säveliä.fi Penttinen valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta vuonna 2005 ja täydensi opintojaan Wienin musiikki- ja teatteriyliopistossa Franz Lukasovskyn johdolla. Hänet palkittiin Schlossoper Haldenstein -kilpailussa Sveitsissä vuonna 2007. Vuonna 2009 Penttinen sai kiinnityksen Aachenin teatteriinLasse Penttinen Suomen Kansallisooppera ja -baletti, ja kausina 2010–2014 hän työskenteli solistina Darmstadtin valtionteatterissa. Penttinen on esiintynyt vierailijana useissa maissa ja myös tehnyt kotimaassaan vierailuja muun muassa Suomen Kansallisoopperassa ja -baletissa sekä Savonlinnan oopperajuhlilla. Penttinen on tehnyt roolisuorituksia muiden muassa Ludwig van Beethovenin, Alban Bergin, Hector Berlioz'n, Georges Bizet'n, Benjamin Brittenin, Gaetano Donizettin, Leoš Janáčekin, Tuomas Kantelisen, Joonas Kokkosen, Wolfgang Amadeus Mozartin, Giacomo Puccinin, Richard Straussin, Giuseppe Verdin ja Richard Wagnerin oopperoissa. Penttisen konserttiohjelmistoon ovat kuuluneet muiden muassa Johann Sebastian Bachin passiot, Georg Friedrich Händelin Messias-oratorio ja Gustav Mahlerin kahdeksas sinfonia. Hän on tulkinnut myös yksinlauluja. Penttinen laulaa Sebastian Fagerlundin Döbeln-oopperasta BIS-levymerkille tehdyllä levytyksellä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tenorit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
József Gurovits

József Gurovits (23. marraskuuta 1928 Budapest – 3. maaliskuuta 2021 Zürich, Sveitsi) oli unkarilainen ratameloja ja olympiamitalisti. Gurovits voitti parinsa Ferenc Vargan kanssa olympiapronssia miesten kajakkikaksikoiden 10 000 metrin matkalta Helsingissä 1952. Hän kilpaili myös vuoden 1954 MM- kilpailuissa. Gurovits asui vaimonsa kanssa Sveitsissä yli 60 vuoden ajanhttps://www.nemzetisport.hu/egyeb_egyeni/jozsef-es-a-meglopott-lany-maria- fajdalmasan-szep-tortenete-2657479. Hän kuoli sairastetuaan pitkään Zürichissä 92-vuotiaana 3. maaliskuuta 2021.Olympediahttp://olimpia.hu/meghalt-gurovits- jozsef-olimpiai-bronzermes-kajakozo == Lähteet == * * Profiili Unkarin olympiakomitea === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Unkarilaiset melojat Luokka:Unkarilaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Kostamo

Kostamo on kylä Kemijärvellä noin 15 kilometrin päässä kunnan keskustasta. Kostamossa asuu yli sata ihmistä. Kylässä on laavu ja noin kahden kilometrin päässä Kummunkylä, missä laavu sijaitsee. Kummunkylällä on melko hyvät mahdollisuudet kalastukseen. Kummunkylällä on myös kirjolohenkasvattamo. Kostamon koulu aloitti toimintansa vuonna 1928 ja toimi vuoteen 2005. == Lähteet == Luokka:Kemijärven kylät
Turkki paralympialaisissa

Turkki on osallistunut paralympialaisiin 9 kertaa. Ensimmäinen esiintyminen oli vuoden 1992 kesäparalympialaisissa Barcelonassa. Talviparalympialaisten ensi esiintyminen oli vuonna 2014 Sotšissa. Turkki on saavuttanut yhteensä 23 mitalia, joista 6 kultaista. == Mitalit paralympialaisittain == === Kesäparalympialaiset === === Talviparalympialaiset === == Lähteet == * *
Myllyjärvi (Jämsä, Vehkajärvi)

Myllyjärvi on Jämsän luoteisosassa sijaitseva runsaan kahden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä viisitoista kilometriä länteen. == Maantiede == Myllyjärven pituus on 250 metriä, järvi on saareton. Sen eteläpuolitse kulkee yhdystie 16543, jonka eteläpuolella avautuu Vehkajärven maatalousmaisema. Myllyjärven etelärannalta lähtee Myllyoja Vehkajärveen, joka sijaitsee kilometrin kaakkoon. Myllyjärvi kuuluu Valkeajärven valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehusalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.Valkeajärven valuma-alue (14.515). Järviwiki. Viitattu 28.2.2021. Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on myös viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Myllyjärven lisäksi Koivujärvi, Kolojärvi, Porraslammi ja Vehkajärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Koivujärvi (Jämsä, Vehkajärvi)

Koivujärvi on Jämsän luoteisosassa sijaitseva runsaan hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä viisitoista kilometriä länteen. == Maantiede == Koivujärven pituus on 200 metriä, järvi on saareton ja sitä reunustaa suo- ja metsämaa. Järven eteläpuolitse kulkee yhdystie 16543, jonka eteläpuolella avautuu Vehkajärven maatalousmaisema. Idässä on Koivumäki. Koivujärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehusalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.Valkeajärven valuma-alue (14.515). Järviwiki. Viitattu 28.2.2021. Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on myös viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Koivujärven lisäksi Kolojärvi, Myllyjärvi, Porraslammi ja Vehkajärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Mustajärvi (Jämsä, Juokslahti)

Mustajärvi on Jämsän itäosassa Juokslahden luoteispuolella sijaitseva 2,4 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kymmenen kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Mustajärven kaakkois–luoteissuuntainen ulottuvuus on 300 metriä. Järvi on saareton ja sitä reunustaa lännessä pieni maanviljelysaukea ja muissa ilmansuunnissa metsä. Järven eteläpuolella on Kankaanmäen ylänkö, järven ja ylängön välistä kulkee yhdystie 6050. Noin 800 metriä pohjoiseen on Laihajärvi. Noin 600 metriä Mustajärven pohjoispuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata. Lännessä on Saarijärvi. Mustajärvi kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Latvajärvi, Paskajärvi, Ala-Läyliä ja Ylä-Läyliä.Sovijärven valuma-alue (14.516). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Paskajärvi (Jämsä)

Paskajärvi on Jämsän itäosassa sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kaksitoista kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Paskajärvi on saareton ja sitä ympäröi metsäinen ja soinen maasto. Järven lounaispuolella on Latvajärvi ja kaakkoispuolella Laihajärvi. Pohjoisessa sijaitsee useita järviä: Huilulammi, Touhulanjärvi, Pieni-Palvia ja Kotijärvi. Ne kuuluvat Päijänteen lähialueeseen. Noin kilometri Paskajärven eteläpuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata. Paskajärvi kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Latvajärvi, Mustajärvi, Ala-Läyliä ja Ylä-Läyliä.Sovijärven valuma-alue (14.516). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Ala-Läyliä

Ala-Läyliä on Jämsän itäosassa Läyliänsuolla sijaitseva runsaan kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on neljätoista kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Ala-Läyliä on saareton suon ja metsän ympäröimä järvi. Sen etelä- ja itäosassa on lahdelma. Noin 300 metriä itään sijaitsee Ylä-Läyliä, josta kulkee laskuoja Ala-Läyliään. Pohjoisessa on mäki, jonka nimi on Soidinsaari. Etelässä puolestaan on Ventomäki noin 180 metriä merenpinnan yläpuolella. Ala-Läyliä kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Latvajärvi, Paskajärvi, Mustajärvi ja Ylä- Läyliä.Sovijärven valuma-alue (14.516). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Ylä-Läyliä

Ylä-Läyliä on Jämsän itäosassa Läyliänsuolla sijaitseva noin kahden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on neljätoista kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Ylä-Läyliä on saareton ja sen luoteisosassa on lahdelma. Järvestä lähtee laskuoja noin 300 metriä länteen sijaitsevaan Ala-Läyliään. Pohjoisessa on mäki, jonka nimi on Soidinsaari. Etelässä puolestaan on Ventomäki noin 180 metriä merenpinnan yläpuolella. Koillisessa on Päijänteen lähialueeseen kuuluva Palvia. Ylä-Läyliä kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Latvajärvi, Paskajärvi, Mustajärvi ja Ala-Läyliä.Sovijärven valuma-alue (14.516). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Keskislammi

Keskislammi on Jämsänkoskella Jämsässä sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen järvi. Sen länsipuolella on Kankarisvesi. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on neljä kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jämsän keskustasta kymmenen kilometriä pohjoiseen. == Maantiede == Keskislammin pituus on 280 metriä. Järven lounaisrannalla on rakennuksia, pohjoisessa on metsämaata. Kaakkoispuolella sijaitsee Keskismäki. Keskislammiin virtaa laskuoja koillisesta Soukkiolta, Keskislammista lähtee laskuoja lounaaseen Alaslammin kautta Kankarisveden Rekolanselkään. Kankarisveden korkeustaso on noin neljätoista metriä Keskislammia alempana. Keskislammi kuuluu Kankarisveden- Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Keskislammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen kaakkoisia vakavesiä.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Haluk Yıldırım

Haluk Yıldırım (s. 25. kesäkuuta 1972 Bursa) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Yıldırım edusti Turkin maajoukkuetta yksissä MM- ja neljissä EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla hän edusti turkkilaisseuroja voittaen kolme maan mestaruutta ja kaksi cup- mestaruutta. == Elämä ja urheilu-ura == Yıldırım edusti Turkin miesten maajoukkuetta MM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä vuosien 1995, 1999, 2001 ja 2003 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa. Seurajoukkueuransa Yıldırım teki turkkilaisseuroissa. Hän voitti Ülkerissä Turkin mestaruuden vuosina 1995, 1998 ja 2001 sekä Turkin cup-mestaruuden vuonna 2003. Toisen Turkin cup-mestaruutensa Yıldırım voitti Türk Telekomissa vuonna 2006.Euroliiga == Lähteet == * Haluk Yildirim International Stats Basketball-Reference.com * Profiili Euroliiga === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Turkkilaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valmisteverokonttori

Valmisteverokonttori, alkujaan leima- ja valmisteverokonttori, oli vuosina 1937–1970 valtiovarainministeriön alaisuudessa toiminut suomalainen valtion virasto, joka vastasi valmisteverotuksesta.Esko Linnakangas – Leila Juanto - Verojen historiasynty, kehitys, kuolema, ylösnousemus, reinkarnaatio Valmisteverotus on Suomessa perinteisesti kuulunut Tullihallitukselle. Vuonna 1937 tullilaitoksen aksiisikonttori ja verotusmerkeistä sekä niiden valmistuksesta vastannut leimakonttori yhdistettiin uudeksi virastoksi. Leima- ja valmisteverokonttorin leimatoimiston tehtävät siirrettiin Suomen Pankille vuonna 1949. Tällöin konttori muutettiin valmisteverokonttoriksi. Se lakkautettiin vuonna 1970, jolloin valmisteverotus siirrettiin takaisin Tullihallituksen vastuulle. ==Lähteet== Luokka:Suomen entiset viranomaiset ja keskusvirastot Luokka:Verotus Suomessa
Timo Turunen (koripalloilija)

Timo Turunen (s. 1979) on suomalainen entinen koripalloilija. Hän pelasi 168 ottelua Korisliigassa vuosina 1999–2004. Hänen seuroinaan olivat Kouvolan Kouvot, Äänekosken Huima ja BC Jyväskylä. Korisliigauransa jälkeen hän pelasi vielä yhden kauden I divisioona A:ssa Hyvinkään Pontevan joukkueessa. 2014–2015 Turunen palasi parketille nostamaan HyPo:n joukkuetta I divisioona B:sta takaisin A:han ja pelasi vielä seuraavankin kauden joukkueessa. Turunen pelasi urallaan myös kuusi alle 18-vuotiaiden maaottelua. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Soukkio (Jämsä)

Soukkio eli Rajalanlammi on Jämsänkoskella Jämsässä sijaitseva 1,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on neljä kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Rajalanlammin pituus on 300 metriä. Ympäristössä on metsää ja suota, luoteessa sijaitsee Haapamäki yli 140 metriä merenpinnan yläpuolella. Koillisessa on Hosiansuo ja idässä Hosianlehto. Rajalanlammin pohjoiskolkkaan virtaa laskuoja, järven länsirannalta lähtee laskuoja lounaaseen, ja virtaa Keskislammin kautta Kankarisveden Rekolanselkään. Rajalanlammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma- alue. Rajalanlammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen kaakkoisia vakavesiä. Rajalanlammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 14 420 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 11 860 neliömetriä. Ero on siten 2 560 neliömetriä eli 25,6 aaria. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 842 metriä ja vanhemman perusteella 716 metriä. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Yenişehir (Bursa)

Yenişehir on kaupunki ja piirikunta Turkin Bursan maakunnassa. Sen asukasluku oli vuonna 2020 54 315\. ==Maantiede== Yenişehir sijaitsee Turkin Anatolian luoteisosassa historiallisen Bithynian alueella. Kaupunki on Inegölistä koilliseen kulkevalla maantieteellisellä painanteella, joka kuuluu Göksujoen valuma-alueeseen. Göksu virtaa Yenişehirin ohi laskien Sakaryajokeen. ==Historia== Yenişehir näytteli tärkeää roolia Osmanivaltion alkuhistorian aikana. Osman I valtasi sen ensimmäisenä huomattavana valtaamanaan kaupunkina 1300-luvun alussa. Yenişehiristä ja Sögüdista käsin hän laajensi edelleen alueitaan kohti Marmaranmerta, sekä katkaisi Bysantin valtakunnan yhteydet Konstantinopolista Bursaan. Osmanin poika Orhan I valtasi Bursan huhtikuussa 1326. Timur Lenk hävitti Yenişehiria, Bursaa ja İznikia hänen voitettuaan Bayezid I:n johtamat osmanit Ankaran taistelussa vuonna 1402. Paikalla käytiin sittemmin kaksi merkittävää osmanien sisäisiin valtakamppailuihin liittynyttä taistelua. Bayezid II kukisti veljensä Mehemmed II:n 22. kesäkuuta 1481 ja Selim I vanhemman veljensä 15. huhtikuuta 1513. Sittemmin Yenişehirin merkitys laajemman historian kannalta väheni. Eurooppalaiset matkailijat kuvailivat sitä 1800-luvulla vaatimattomaksi paikkakunnaksi. Sen asukasluku oli vuosisadan lopulla noin 2 500 ja heistä kaikki olivat muslimeja. Se oli Hüdavendigârin maakuntaan kuuluneen kadan hallinmnollinen keskus. Nykyisin se on yksi Bursan maakunnan piirikunnista. ==Väestö== Turkin tilastokeskuksen mukaan Yenişehirin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 54 315. ==Lähteet== Luokka:Turkin kaupungit Luokka:Turkin piirikunnat Luokka:Bursan maakunta
Härönlammi

Härönlammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemäntoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 91 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Härönlammin pituus on 430 metriä. Järveä ympäröi metsä ja mäkimaa. Lounaassa sijaitsee Runovuori ja idässä Kaipolanvuori noin 160 metriä merenpinnan yläpuolella. Härönlammiin johtaa kaksi laskuojaa pohjoispuolisilta soilta. Noin kaksi kilometriä järven pohjoispuolella sijaitsee Kirveslammi (noin 50 aaria, 123,4 metriä mpy), jota ympäröi Kirvessuo, jonka länsipuolella kohoaa Kirvesvuori (160 metriä mpy). Härönlammin etelärannalta lähtee laskuoja 600 metriä etelään Kankarisveteen. Härönlammi kuuluu Kankarisveden- Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Härönlammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen keskiosan vakavesiä.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Asım Pars

Asım Pars (1. huhtikuuta 1976 Kalesija, Bosnia ja Hertsegovinan ST, Jugoslavia – 23. syyskuuta 2024) oli turkkilainen koripalloilija. Pars edusti Turkin maajoukkuetta yksissä MM- ja kaksissa EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla hän edusti turkkilais- ja venäläisseuroja voittaen kolme maan mestaruutta ja yhden cup-mestaruuden. == Elämä ja urheilu-ura == Pars edusti Turkin miesten maajoukkuetta vuoden 2002 MM-kilpailuissa sekä vuosien 1999 ja 2001 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa. Seurajoukkueuransa Pars teki turkkilais- ja venäläisseuroissa. Hän voitti Turkin mestaruuden Ülkerissä vuonna 1998 ja Tofaş Bursassa vuosina 1999 ja 2000. Tofaşissa hän voitti vuonna 2000 myös Turkin cup-mestaruuden.tblstat.net == Lähteet == * Asim Pars International Stats Basketball-Reference.com * Profiili tblstat.net === Viitteet === Luokka:Turkkilaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Ritolammi (Jämsä, Valkealuomi)

Ritolammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 21 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 90 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Ritolammin pituus on 400 metriä. Järveä ympäröi metsä ja suo. Sen eteläosasta lähtee laskuoja länteen puolen kilometrin päässä sijaitsevaan Ritolahteen, joka on Lahnajärven pohjoinen lahti. Noin 900 metriä koilliseen sijaitsee Vilus. Ritolammen eteläpuolitse kulkee yhdystie 16543. Pohjoisessa on Uuttana ja Iso Rautavesi. Ritolammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Ritolammi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen luoteisia vakavesiä.Jämsän reitin valuma- alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Riihilammi (Jämsä)

Riihilammi on yhdentoista hehtaarin laajuinen järvi Koskenpään kylän eteläpuolella Jämsässä. Etäisyys Jämsän keskustasta on yhdeksäntoista kilometriä pohjoiseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseenRiihilammi. Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. == Maantiede == Riihilammin pituus etelästä pohjoiseen on 900 metriä. Järven etelärannalla on jonkin verran asutusta. Kaakkoispuolella sijaitsee Pitkäjärvi ja länsipuolella Koukkulammi. Riihilammin ja Koukkulammin välistä kulkee seututie 604. Riihilammin vedet kulkevat lyhyen laskuojan kautta pohjoiseen Salosveteen, ja kiertävät lännen kautta Kankarisveteen ja edelleen Päijänteeseen. Riihilammi kuuluu Salosveden- Pettämän alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.Salosveden - Pettämän alue. Järviwiki. Viitattu 1.3.2021. Riihilammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 111 860 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 101 420 neliömetriä. Ero on siten 10 440 neliömetriä. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Tauno Mäkinen (kirjailija)

Tauno Mäkinen (16. kesäkuuta 1918 Parainen – 9. maaliskuuta 1993 Hyvinkää) oli suomalainen kirjailija.Lounakirjailijat : Tauno MäkinenHyvinkääläisiä kirjailijoita : Tauno Mäkinen Tauno Mäkisen vanhemmat olivat maanviljelijä Vihtori Mäkinen ja Anna Lähdemäki. Hän kävi kansakoulun ja oli ilmavoimien palveluksessa vuoteen 1958 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle sotilasmestarin arvoisena Tampereen sotilaslennonjohtajan toimesta. Mäkinen toimi sitten Otanmäki Oy:n malminetsintätehtävissä 1958–1962 ja oli Esso Oy:n ilmailuhuollon johtajana 1962–1988. Tampereella asuessaan Mäkinen oli mukana Tampereen työväenopistossa toimineessa Mikko Mäkelän kirjoituspiirissä. Mäkisen esikoisteos ilmasotaromaani Takaperin taivaalle voitti Kirjapajan kirjoituskilpailun. Hänen toinen kirjansa oli omaelämäkerrallinen Elämä pojastaan huolen pitää, joka sijoittui 1920- ja 1930-luvun maaseudulle. == Teoksia == * Takaperin taivaalle. Kirjapaja, Helsinki 1982 * Elämä pojastaan huolen pitää. Kirjapaja, Helsinki 1984 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Hirvijärvi (Jämsä, Koskenpää)

Hirvijärvi on kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi Koskenpään kylän itäpuolella Jämsässä. Etäisyys Jämsän keskustasta on 26 kilometriä pohjoiseen. == Maantiede == Hirvijärven pituus lännestä itään on 400 metriä. Järven pohjoispuolella on ylängöksi kohoava mäki, idässä ja etelässä on soita. Noin 1,2 kilometriä kaakkoon sijaitsee Vuorilammi (173,6 metriä mpy). Noin 2,5 kilometriä länteen sijaitsee Salosveteen kuuluva Pettämä. Noin kilometrin itään sijaitsee Karhulammi (163,6 metriä mpy) ja puolisen kilometriä itäkoilliseen Paskolammi (15 aaria, 168,7 metriä mpy). Hirvijärveen saapuu laskuoja idästä ja siitä lähtee laskuoja länteen. Hirvijärvi kuuluu Salosveden-Pettämän alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.Salosveden - Pettämän alue. Järviwiki. Viitattu 3.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Sarah Brightmanin diskografia

Tämä on Sarah Brightmanin diskografia. == Studioalbumit == * * * * * * * * * * * * * * == Livealbumit == * * * * == Kokoelmat == * * * * * * * * * * * * * * * * == Videoalbumit == * Sarah Brightman: In Concert (1998) * One Night in Eden (1999) * La Luna: Live in Concert (2001) * Classics: The Best of Sarah Brightman VHS (2002) * Harem: A Desert Fantasy (2004) * The Harem World Tour: Live from Las Vegas (2004) * Diva: The Video Collection (2006) * Symphony: Live in Vienna (2009) * Dreamchaser in Concert (2013) * Hymn in Concert (2019) == Singlet == * "I Lost My Heart to a Starship Trooper" (Hot Gossipin kanssa) (1978) * "The Adventures of the Love Crusader" (The Starship Troopersin kanssa) (1979) * "Love in a U.F.O." (1979) * "My Boyfriend's Back" (1981) * "Not Having That!" (1981) * "Him" (1983) * "Rhythm of the Rain" (1983) * "Unexpected Song" (1984) * "Pie Jesu" (Paul Miles-Kingstonin kanssa) (1985) * "All I Ask of You" (Cliff Richardin kanssa) (1986) * "The Phantom of the Opera" (1986) * "The Music of the Night" (Michael Crawfordin kanssa) (1986) * "Doretta's Dream" (1987) * "Anything But Lonely" (1990) * "Something to Believe In" (1990) * "Amigos Para Siempre" (José Carrerasin kanssa) (1992) * "Captain Nemo" (1993) * "The Second Element" (1993) * "A Question of Honour" (1995) * "How Can Heaven Love Me" (Chris Thompsonin kanssa) (1995) * "Heaven Is Here" (1995) * "Time to Say Goodbye" (Andrea Bocellin kanssa) (1996) * "Just Show Me How to Love You" (José Curan kanssa) (1997) * "Who Wants to Live Forever" (1997) * "Tú Quieres Volver" (1997) * "There for Me" (José Curan kanssa) (1998) * "Starship Troopers" (United Citizen Federationin kanssa) (1998) * "Eden" (1998) * "Deliver Me" (1999) * "So Many Things" (1999) * "The Last Words You Said" (Richard Marxin kanssa) (1999) * "A Whiter Shade of Pale" (2001) * "Harem - Remixes" (2003) * "What You Never Know" (2003) * "Free" (2004) * "I Will Be with You (Where the Lost Ones Go)" (Chris Thompsonin kanssa) (2007) * "Running" (2007) * "Pasión" (Fernando Liman kanssa) (2007) * "Done" (2010) * "Angel" (2012) * "One Day Like This" (2012) * "Sogni" (Vincent Niclon kanssa) (2018) * "Hymn" (2018) * "Miracle" (Yoshikin kanssa) (2018) * "Fly to Paradise" (2019) * "Just Show Me How To Love You" (Florent Pagnyn kanssa) (2020) Luokka:Diskografiat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tšekin presidentinvaali 2003

Tšekin presidentinvaali 2003 pidettiin tammi- ja helmikuussa 2003. Kaksi kautta presidenttinä toimineen Václav Havelin virkakausi päättyi 2003, eikä hän voinut asettua enää ehdolle, jolloin maalle oli tarkoitus valita uusi presidentti. Vaaleissa ehdokkaina olivat Václav Klaus sekä Jan Sokol. Tšekin parlamentti ei valinnut kumpaakaan ehdokasta kahdella ensimmäisellä äänestyskierroksella 15. ja 24. tammikuuta 2003. Vasta kolmannella äänestyskierroksella 28. helmikuuta 2003 parlamentti valitsi uudeksi presidentiksi Václav Klausin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Tšekin presidentinvaalit Luokka:Vuoden 2003 vaalit
Tšekin presidentinvaali 2008

Tšekin presidentinvaali 2008 järjestettiin 8.-9. helmikuuta 2008. Toinen kierros järjestettiin 15. helmikuuta 2008. Pääehdokkaina olivat Kansalaisdemokraattisen puolueen ehdokas istuva presidentti Václav Klaus sekä Tšekin sosiaalidemokraattisen puolueen ehdokas, Michiganin Yliopiston professori Jan Švejnar. Istuva presidentti Václav Klaus voitti vaalit. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Tšekin presidentinvaalit Luokka:Vuoden 2008 vaalit
Orhun Ene

Orhun Ene (s. 1. helmikuuta 1967 Erzurum) on turkkilainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Ene osallistui pelaajana Turkin miesten maajoukkuessa neljiin EM-kilpailuihin saavuttaen hopeaa vuonna 2001. Hän voitti pelaajana myös kolme Turkin mestaruutta. Pelaajauransa jälkeen Ene on toiminut valmentajana. Hän valmensi Turkin miesten maajoukkuetta vuoden 2011 EM-kilpailuissa. == Elämä ja urheilu-ura == Pelaajana Ene voitti kolme Turkin mestaruutta: Eczacıbaşıssa vuosina 1988 ja 1989 sekä Ülkerissä vuonna 1995.tblstat.net Hän kuului Turkin miesten maajoukkueen kokoonpanoon vuosien 1993, 1995, 1997 ja 2001 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuissa 2001 maa saavutti hopeaa. Pelaajauransa jälkeen Ene on toiminut valmentajana muun muassa Turkin pääsarjassa ja maan nuorisomaajoukkueissa. Hän toimi Turkin miesten maajoukkueen päävalmentajana vuoden 2011 EM- kilpailuissa.eurocupbasketball.com == Lähteet == * Valmentajaprofiili eurocupbasketball.com * Profiili tblstat.net === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Turkkilaiset koripalloilijat Luokka:Turkkilaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt