EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Brain Hacker

Brain Hacker on japanilainen raskasta ja kevyempää j-rockia soittava yhtye. Yhtyeen perusti vuonna 2002 Masashi ja Kazune. Kazune oli toiminut sessiojäsenenä Malice Mizerissä ja soittanut myöhemmin May Breezessä, ja Masashi oli soittanut yhtyeessä D-SHADE. Kaksi kuukautta myöhemmin bändiin liittyi Seiji. Yhtyeellä ei ollut kitaristia, joten joulukuussa yhtye hankki sessiojäseniä paikkaamaan puutteet. He olivat NoBu (ex. ANTIQUE DOLL) ja Yossy. Yossy nimettiin viralliseksi jäseneksi huhtikuussa 2003 ja NoBu toukokuussa. Yhtyeen ensimmäinen albumi ilmestyi 11. elokuuta 2003 ja sen nimi oli hΨ＝０. Yhtyeen lupaava alku tyssäsi kun Masashi päätti erota. Rumpalin paikalle hankittiin sessiojäseneksi KOHSKE. Ennen vuoden loppua Brain Hacker julkaisi maxi-singlen Coin/Charisma. Sitä jaettiin ilmaiseksi 30. joulukuuta soitetussa konsertissa. Kuuden kuukauden hiljaisuuden jälkeen yhtye julkaisi minialbumin, Tsunagareta hitomi no nakano kiokun. Brain Hacker jatkoi levyttämistä ja keikkailua: 12 marraskuuta ilmestyi kaksi CD:tä joista toinen oli minialbumi Dokkiri Horror Show ja toinen uusintapainos albumista hΨ＝０. Uusintapainoksen mukana tuli 16-sivuinen vihkonen A4-koossa. Vuodesta 2005 yhtye piti levytystaukoa mutta kuitenkin keikkaillut. Brain Hacker hajosi 19.1.2007 ==Albumit== * hΨ＝０ * Tsunagareta hitomi no nakano kioku * Coin/Charisma * Dokkiri Horror Show * hΨ＝０ uusi painos ==Jäsenet== * SEIJI - laulu (ex. AFTER IMAGE,AMADEUS) * Yossy - kitara * Kazune - koskettimet (ex.Malice Mizer , May Breeze) * NoBu - basso (ex. ANTIQUE DOLL, ANTI FEMINISM, ALIGHT CIDER) Luokka:Japanilaiset rockyhtyeet
Power Macintosh 5260 LC

Power Macintosh 5260 on Apple Computerin 3. elokuuta 1995 julkaisema tietokone. Laite perustuu Power Macintosh 6200/5200 -malleihin, mutta sisältää nopeamman suorittimen. 5260 jäi edustamaan edullisempaa LC-sarjaa samankaltaisen Power Macintosh 5400:n tullessa markkinoille puoli vuotta myöhemmin. 5260:n valmistaminen lakkautettiin 1. maaliskuuta 1997. ==Tekniset tiedot== * 100 tai 120 MHz:n PowerPC 603e -suoritin * 8 Mt:n keskusmuisti, laajennettavissa 64 Mt:n (80 ns 72-pin SIMM) * Käyttöjärjestelmä System 7.5.1 ===Mallit=== *Power Macintosh 5260/100: Pohjois-Amerikan oppilaitosversio, 100 MHz:n suoritin, 8 tai 16 Mt:n keskusmuisti ja 800 Mt:n kiintolevy. *Power Macintosh 5260/120: Päivitys edelliseen, 120 MHz:n suoritin, 16 Mt:n keskusmuisti ja 1,2 Gt:n kiintolevy. *Macintosh Performa 5260CD: Power Macintosh 5260/100 Pohjois-Amerikan kuluttajamarkkinoille *Macintosh Performa 5260/120 *Macintosh Performa 5270CD: Performa 5260CD, myytiin vain Euroopassa ja Aasiassa. *Macintosh Performa 5280/120: Myytiin vain Euroopassa ja Aasiassa. ==Aiheesta muualla== * Power Macintosh 5260 LC Low End Macissa * Power Macintosh 5260 LC Apple-historyssä Luokka:Applen tietokoneet Luokka:Vuoden 1995 tietokoneet
Tigran Petrosjan

Tigran Vardani Petrosjan (; 17. kesäkuuta 1929 Tbilisi, Transkaukasian SFNT, Neuvostoliitto – 13. elokuuta 1984 Moskova, Neuvostoliitto) oli nykyisen Georgian alueella syntynyt armenialainen shakinpelaaja. Neuvostoliittoa edustanut Petrosjan oli shakin yhdeksäs maailmanmestari vuodet 1963–1969. Petrosjan aloitti shakinpelaamisen 8-vuotiaana. 1949 hän muutti Moskovaan, jossa alkoi voittaa monia turnauksia. Vuoteen 1952 mennessä Petrosjanista tuli kansainvälinen suurmestari, joka on shakin korkein arvonimi. 1963 Petrosjan voitti maailmanmestaruusottelussa hallitsevan mestarin Mihail Botvinnikin 12,5–9,5. Petrosjan puolusti titteliään menestyksekkäästi 1966 voittaen Boris Spasskin 9. kesäkuuta pistein 12,5 - 11,5. Petrosjan kuitenkin hävisi mestaruusottelun uusinnan 1969. Petrosjan jatkoi menestykästä shakkiuraansa 1980-luvulle asti. Hän kuoli 1984 vatsasyöpään. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Shakin maailmanmestarit Luokka:Shakin suurmestarit Luokka:Armenialaiset shakinpelaajat Luokka:Neuvostoliittolaiset shakinpelaajat Luokka:Shakkikirjailijat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Viisi klassikkoa

Viisi klassikkoa (五經 wǔjīng) ovat kokoelma Läntisellä Zhou -kaudella sekä Kevättä ja syksyä -kaudella laadittuja kiinalaisia kirjoituksia. Niitä pidetään eräinä kungfutselaisuuden tärkeimmistä teksteistä. Viisi klassikkoa ovat: * Laulujen kirja (詩經 Shījīng) koostuu vanhoista runoista. * Rituaalien kirja (禮記 Lǐjì) johon on koottu vanhat käyttäytymisohjeet. * Kirjoitusten kirja tai Historian kirja (書經 Shūjīng) sisältää historiallisia tapauksia, lakeja ja määräyksiä. * Kevättä ja syksyä (春秋 Chūnqiū eli 麟經 Línjīng) on Lu- valtion historiikki. Sen ajatellaan olevan Kungfutsen kirjoittama. * Muutosten kirja (易經 Yìjīng) sisältää vanhaa ennustusoppia. Se ei ole kuulunut klassikoihin alun perin eikä filosofi Xunzi suo sille tätä asemaa myöhemminkään. Kungfutse tai hänen oppilaansa ovat mahdollisesti kirjoittaneet siihen selityksiä. Alun perin klassikoita oli kuusi, mutta niistä yksi, Musiikin kirja (樂經 Yuèjīng) on kadonnut. Siitä säilyneet osat saattavat muodostaa nykyisen Rituaalien kirjan yhden osan. Filosofi Kungfutse ihaili menneitä aikoja ja alkoi kerätä ilmeisesti opetustyötään varten vanhoja kirjoituksia, joista teki kirjoituskokoelmia. Vaikka Keskusteluissa Kungfutse viittaa etenkin Laulujen kirjaan ja Kirjoitusten kirjaan, hänellä ei ilmeisesti ole ollut niitä, ainakaan nykyisen kaltaisena kokonaisuutena. Menzin mukaan Kevättä ja syksyä on Kungfutsen omaa tuotantoa, minkä vuoksi sitä pidetään merkittävämpänä kuin muita samasta aikakaudesta kertovia kiinalaisia historiikkejä. Kong Yingda toimitti varhaisen klassikoiden selitysteoksen, nimeltään Wujing zhengyi. Siitä tuli Tang-dynastian aikana Kiinan virallisen opin perusteos. == Katso myös == * Neljä kirjaa - Toinen, Zhu Xin valitsema kanoninen kokoelma kungfutselaisia tekstejä. ==Lähteet== *Korhonen, Kalle: Kungfutsen Suuri oppi, Johdatus kungfutselaiseen elämänkatsomukseen, Otava, 1921 ===Viitteet=== Luokka:Kiinalaiset klassikot Luokka:Kungfutselaiset teokset Luokka:Uskonnolliset kirjoitukset
Jalo ihminen

Jalo ihminen (junzi, ”herrasmies”) on kungfutselaisuudessa esiintyvä termi, jolla tarkoitetaan kungfutselaisuuden ihannetta. Jalo ihminen ilmentää kaikissa toimissaan moraalisia hyveitä, eli on oikeamielinen, vastavuoroinen, inhimillinen, sekä luonteeltaan jalostunut. Filosofi Kungfutsen mukaan jalot ihmiset ymmärtävät, mitä on oikeamielisyys, mutta niin sanotut ”pienet ihmiset” (xiaoren) ymmärtävät vain hyödyn. Kungfutselaisuuden mukaan jalo ihminen pyrkii kohti elämän korkeinta päämäärää – itsensä jalostamista ja yhteiskunnan kehittämistä sen jäsenenä. Kaikki oleminen on vuorovaikutusta, eikä ihminen voi olla irrallaan luonnosta tai jumalasta. Tämän vuoksi pelkkä oman edun (= oman pelastuksen) tavoitteleminen ei ole merkityksellistä, eikä kungfutselaisuus siksi arvosta muiden uskontojen syrjään vetäytyviä erakoita, kuten munkkeja ja nunnia, eikä siksi pidä näitä jaloina ihmisinä. Kungfutsen tiedetään kuvailleen jaloa ihmistä muun muassa seuraavilla sanoilla: ”Jalo ihminen oivaltaa oikean, yksinkertainen ymmärtää mikä on edullista.” ”Jalo ihminen asettaa vaatimuksia itselleen, yksinkertainen vaatii muilta.”http://www.suol.fi/raamattunet/kungfuts.html Kohdasta "Kungfutsen lausumia" == Lähteet == Luokka:Kungfutselaisuus
Messier 29

Messier 29 (M29, NGC 6913) on Joutsenen tähdistön alueella sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka löysi Charles Messier 1764. Arvioiden mukaan se on 4000–7200 valovuoden etäisyydellä maasta. Se on kohtuullisen vaatimaton, sisältäen noin 20 tähteä. Sky Catalog 2000 mukaan se lähestyy maata n. 28 km/s. M29 näkyy myös kiikarilla tai pienellä kaukoputkella ja on parhaimmillaan havainnoituna pienellä suurennuksella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * 029 M029 6913 Luokka:Orionin haara
Painekammio

Painekammio on laite, jota käytetään yleensä sukeltajien paineistukseen veden pinnalla. Laitetta voidaan käyttää muun muassa sukeltajan liian nopeasta pintaan noususta aiheutuvan sukeltajantaudin hoitoon. Painekammioilla on myös muita lääketieteellisiä käyttötarkoituksia. Niitä käytetään esimerkiksi haavahoidoissa. Painekammio on metallista valmistettu sylinterinmuotoinen tila. Suurehko kammio on läpimitaltaan noin 3 metriä ja pituudeltaan noin 8 metriä. Siihen liittyy sisäänmenoaukossa oleva ilmalukko, johon voidaan yleensä kytkeä siirrettävä painekammio. Kammion seinässä on usein erillinen noin 20 senttimetrin läpimittainen lääkeilmalukko, jonka avulla sisään tai sieltä ulos voidaan toimittaa esimerkiksi ruokaa, juomaa tai lääkkeitä paineistusta menettämättä. Painekammioita on muun muassa Turun yliopistollisessa keskussairaalassa (TYKS) ja Medioxygen Oy:llä Museokadulla Helsingissä. Merivoimilla painekammiotoiminta on keskitetty Painekammiokeskukseen varuskuntasairaalaan Upinniemeen. Kiinteiden painekammioiden lisäksi Merivoimilla on siirrettäviä kahden hengen painekammioita. Sukelluksia voidaan toteuttaa myös niin, että sukeltajantaudin ehkäisevä hidas paineen alentaminen tapahtuu vasta kammiossa. Tässä ei kuitenkaan välttämättä ole kyse seuraavaksi kuvatusta painekammion käytöstä saturaatiosukelluksessa. == Painekammio saturaatiosukelluksessa == Saturaatiosukelluksessa kyse on siitä, että sukeltajan kudokset saavuttavat jonkin ajan jälkeen pisteen, jossa sukeltajantaudin aiheuttavaa typpeä (tai heliumia) ei enää liukene hengitettävästä kaasusta kudoksiin. Paineen alentamiseen tarvittava aika ei siis pitene samassa suhteessa paineen alaisena oleskellun ajan kanssa. Sukeltaja pidetään paineistettuna työsyvyyteen pidemmän ajan, esim. viikon kerrallaan. Sukeltaja viettää sukellusten välisen ajan painekammiossa ja on koko ajan paineistettuna. Sukeltajan hengittämä kaasuseos sisältää hapen lisäksi typpeä, heliumia tai molempia. == Lähteet == * * * Divingheritage.com * Hyperbaric chamber. (2009). Encyclopædia Britannica. * Eastern Mediterranean University | Standards And Safety Equipments For Decompression Chambers In Istanbul | Salih Aydini | Ebru Akdeniz (2) | Nazlı Erdilek (2)|1st International Symposium on Underwater Research by Eastern Merditerranean University (maaliskuu 22.-24.2007)| Luokka:Sairaalatekniikka Luokka:Paineastiat Luokka:Sukellus
Eduard Buchner

Eduard Buchner (20. toukokuuta 1860 – 13. elokuuta 1917) oli saksalainen biokemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1907 biokemian tutkimuksesta ja soluttomasta käymisestä. Vuonna 1884 Buchner aloitti kemian opinnot Adolf von Baeyerin johdolla ja botaniikanopinnot opettajanaan Karl Wilhelm von Nägeli. Työskenneltyään Otto Fischerin kanssa hänelle myönnettiin tohtorin arvo Münchenin yliopistoon. Vuonna 1900 Buchner avioitui Lotte Stahlin kanssa. Ensimmäisessä maailmansodassa hän palveli majurina eturintaman sairaalassa Focșanissa, Romaniassa. Hän haavoittui 3. elokuuta 1917 ja kuoli saamiinsa vammoihin kymmenen päivää myöhemmin Münchenissä. ==Aiheesta muualla== * Elämäkerta Nobel-säätiön sivuilla Luokka:Nobelin kemianpalkinnon saajat Luokka:Saksalaiset kemistit Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Amerikanleijona

Amerikanleijona (Panthera atrox) on sukupuuttoon kuollut suurikokoinen kissaeläin, joka eli Pohjois-Amerikassa jääkausien aikana. Eläin oli afrikanleijonaa noin 25 prosenttia suurempi. == Piirteet == Amerikanleijona oli keskimäärin neljän metrin mittainen. Urosleijona painoi tyypillisesti noin 350 kilogrammaa ja naaras 280 kilogrammaa. Amerikanleijona muistutti kooltaan nykyistä amurin- eli siperiantiikeriä. Se joutui jakamaan elinalueensa muiden suurten petoeläinten, kuten tylppäkuonokarhun ja smilodonin kanssa. Amerikanleijonan aivot olivat suuret suhteessa sen ruumiinkokoon. Tämä on luultavasti antanut lajille valmiudet pitkälle kehittyneeseen ryhmäkäyttäytymiseen. == Ajoitus ja levinneisyys == Ei ole varmuutta siitä, milloin amerikanleijonan kantamuoto ylitti Beringinsalmen ja saapui Pohjois- Amerikkaan. Nevadasta on löydetty leijonan jäänteitä, joiden iäksi on arvioitu noin 190–118 tuhatta vuotta. Amerikanleijona levittäytyi alueelle, joka vastaa nykyisiä Yhdysvaltoja ja Meksikoa. Laji katosi monien muiden Amerikan suurpetojen tavoin noin 10 000 vuotta sitten. Syyksi on arveltu ihmisen vaikutusta, ilmastonmuutosta ja virustauteja tai näiden syiden yhdistelmää. == Luokittelu == Amerikanleijonan sukulaisuussuhteista on ollut epäselvyyksiä, ja sitä on pidetty muun muassa leijonan alalajina tai jaguaarin sukulaisena. Nykytutkimuksen valossa amerikanleijona on kuitenkin oma lajinsa, jonka läheisin sukulainen on luolaleijona (Panthera spelaea). == Jäännökset == Ameikanleijonan löysi ja luokitteli paleontologi Joseph Leidy vuonna 1853. Leidyn löytämä amerikanleijonan leuka on nähtävillä Leidyn patsaan kädessä Philadelphiassa. Vaikka useimpia Amerikan megafaunan eläimiä on löydetty La Brean tervahaudoista, ei sieltä ole löydetty kovinkaan monta amerikanleijonan jäännöstä. Tämä saattaa johtua siitä, että amerikanleijona oli tarpeeksi älykäs välttääkseen tervahautoja, toisin kuin esimerkiksi runsaammin niistä löydetyt smilodon ja hirviösusi. == Lähteet == Luokka:Kissaeläimet Luokka:Pleistoseenin sukupuuttoon kuollut megafauna Luokka:Esihistorialliset nisäkkäät
Max Arhippainen

Max Joakim Arhippainen (s. 16. kesäkuuta 1963 Helsinki) on suomenruotsalainen toimittaja ja ekonomisti. Hän oli Hufvudstadsbladetin vastaava päätoimittaja vuosina 2002–2008. Vuodesta 2013 Arhippainen on työskennellyt puolustusministeriön viestintäjohtajana. Arhippainen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1982, valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1990 ja lisensiaatiksi vuonna 1994 Helsingin yliopistosta. Hän on suorittanut myös ortodoksisen teologian perusopinnot Joensuun avoimessa yliopistossa vuonna 2001. Arhippainen on toiminut puheenjohtajana Finlands Svenska Skolungdomsförbundissa (1982–1983), RKP:n nuorisojärjestö Svensk Ungdomissa (1985–1987) ja Suomenruotsalaisilla kansankäräjillä (1989–1993). Hän on ollut myös RKP:n puoluehallituksen (1985–1987) ja työvaliokunnan (1985–1999) jäsen. Vuonna 1983 Arhippainen työskenteli Svensk Presstjänstin toimittajana. Vuosina 1989–1992 hän oli ministereinä toimineiden Christoffer Taxellin ja Ole Norrbackin erityisavustajana. Arhippainen työskenteli vuosina 1992–1993 Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen projektitutkijana, 1994–1998 vierailevana tutkijana ja 1998–2002 ekonomistina. Vuosina 1994–1996 hän oli Suomen Akatemian tutkimusassistentti ja 1996–1998 Svenska handelshögskolanin kansantaloustieteen assistentti. Arhippaisella oli vain satunnaista kokemusta toimitustyöstä kun hänet valittiin Hufvudstadsbladetin vastaavaksi päätoimittajaksi vuonna 2002. Vuonna 2008 hän oli myös HBL:n toimitusjohtaja. Elokuussa 2008 Hannu Olkinuora valittiin HBL:n toimitusjohtajaksi ja vastaavaksi päätoimittajaksi ja Arhippainen ilmoitti ettei jatka enää lehden palveluksessa. Hufvudstadsbladetin jälkeen Arhippainen toimi valtioneuvoston kanslian talousneuvoston toimintaa arvioivan työryhmän asiantuntijasihteerinä 2009–2010, Kvarteret Victoria ry:n asiamiehenä 2009–2011, Englantilaisen koulun säätiön asiamiehenä 2010–2014 ja Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton yhteiskuntasuhteista ja viestinnästä vastaavana johtajana 2011–2013. Arhippainen työskenteli vuosina 2008–2011 myös freelancetoimittajana ja -kolumnistina muun muassa Suomen Kuvalehdessä, Seurassa, Aamun Koitossa ja Yle Vegassa. Puolustusministeri Carl Haglund (rkp) nimitti Arhippaisen syyskuun 2013 alusta puolustusministeriön viestintäjohtajaksi viiden vuoden määräajaksi. == Lähteet == Luokka:Hufvudstadsbladet Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Svensk Ungdomin puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Erityisavustajat
Suonenveto

Suonenveto eli lihaskramppi on lihassupistus, jossa lihas supistuu ääriasentoon ja verenkierto heikkenee aiheuttaen hapenpuutteesta johtuvan kivun tunteen. Suonenveto tapahtuu tavallisesti öisin tai rankan urheilusuorituksen jälkeen. Usein kylmä vesi tai ilma voi aiheuttaa suonenvedon. Öiset suonenvedot lisääntyvät yleensä iän mukana. Noin kolmasosa 60-70-vuotiaista kärsii toistuvista suonenvedoista. Eräissä sairauksissa lihaskramppeja esiintyy normaalia enemmän, esimerkiksi munuaisten vajaatoiminnassa ja suolatasapainon häiriössä. Syytä perusterveiden ihmisten suonenvetoon ei tunneta. == Hoito == Ensiapuna suonenvetoon auttaa yleensä kramppaavan lihaksen venyttäminen. Säännöllisen lihasten venyttelyn ei ole havaittu ehkäisevän suonenvetoa, mutta erään tutkimuksen mukaan lihaksen venyttely juuri ennen nukkumaanmenoa ehkäisee ja lievittää kramppeja. Suonenvetoon auttaa myös jos aktivoi vastakkaista lihasta. Jos esimerkiksi pohjelihaksesta vetää suonta, pitää työntää varpaita ylöspäin, jolloin säärilihakset aktivoituvat ja pohjelihas venyy. Yleensä kivennäisten, myös kalkin, puute voi aiheuttaa suonenvetoa. Parhaiten suonenvetoa ehkäisevät terveet elämäntavat, terveellinen ravinto, lämmin pukeutuminen sekä riittävä nesteensaanti ja liikunnan harrastaminen. Moni käyttää magnesiumia estääkseen suonenvetoja, mutta tutkimusten mukaan se on hyödytöntä ja terve ihminen saa tarpeeksi magnesiumia ravinnostaan. Tosin urheilijoiden kramppeja on tutkittu vasta hyvin vähän. Kramppaavan lihaksen venyttely auttaa kramppiin, ehkä myös lihaksen venyttely juuri ennen nukkumaanmenoa. == Lähteet == *Akuutin nettisivut Suonenvedosta ===Viitteet=== Luokka:Oireet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mielihyvä

__NOTOC__ Mielihyvä on mieluisuuden, tyytyväisyyden ja ilon tunne. Ihminen voi saada mielihyvää monenlaisista asioista, kuten liikunnasta, musiikista, syömisestä, seksistä ja sosiaalisesta vuorovaikutuksesta. Mielihyvä on ihmistä voimakkaasti motivoiva tila. Mielihyväjärjestelmä pitää ihmisen aktiivisena ja kiinnostuneena ympäristöstään. Mielihyvän tavoittelu saa ihmisen etsimään eloonjäämisensä kannalta tärkeitä asioita kuten ruokaa, suojaa, vettä ja sosiaalisia kontakteja. Mielihyväjärjestelmä saa ihmisen myös jatkuvasti etsimään uusia palkitsevia asioita. Jos toiminta tuottaa mielihyvää, se opitaan tehokkaasti. Mielihyvää tuottavaa toimintaa pyritään toistamaan, ja mielihyvän hakeminen voi muodostua käyttäytymisen kimmokkeeksi ja jopa toimintaa hallitsevaksi riippuvuudeksi. Mielihyvän säätelyn häiriöt saattavat olla keskeisiä tekijöitä pelihimossa ja alkoholismissa.Hari ym. 2015, s. 147. Mielihyvän kokemiseen liittyviä aivorakenteita ovat esimerkiksi talamus, mantelitumake ja hippokampus. Mielihyvän tunteen syntyessä aktivoituu etenkin aivojen etuosassa aijaitseva accumbens-tumake. Tumakkeen suora ärsyttäminen sähköllä saa aikaan voimakasta mielihyvää, joka on usein seksuaalisesti värittynyttä.Hari ym. 2015, s. 85–86. Accumbens-tumakkeen lisäksi mielihyvään erityisesti liitettyjä aivojen alueita ovat muun muassa tyvitumakkeiden pohjaosat, aivosaaret, otsalohkojen alaosat ja dorsolateraaliset alueet sekä pihtipoimun keskiosa. Niiden lisäksi aivojen pohjaosissa on mielihyvää välittäviä rakenteita. Mielipahaan liittyvät omat alueensa. Aivoissa tärkeä mielihyväjärjestelmän välittäjäaine on dopamiini, jota vapautuu sitä enemmän, mitä suurempi on odotetun ja toteutuneen palkkion ero. Dopamiinin vapautuminen on myös huumeiden kuten amfetamiinin tuottaman mielihyvän osatekijä. Myös endorfiinit on liitetty aivoissa mielihyvään. Ihmisen mielihyväjärjestelmä ilmeisesti tulee “kylläiseksi” vain yhden nautinnon lähteen osalta kerrallaan, sillä vaikka seksin jälkeen ei heti tekisikään mieli lisää seksiä, hyvästä ruoasta tai juomasta voi silti saada uutta mielihyvää. Voimakasta mielihyvää kutsutaan nautinnoksi ja hyvin voimakasta mielihyvää euforiaksi. Hedonismi on mielihyvän tavoittelua. Mielihyvän vastakohtana voidaan nähdä mielipaha. Anhedonia tarkoittaa kyvyttömyyttä kokea mielihyvän tunnetta. Antiikin kreikkalaisessa filosofiassa nautinnosta käytettiin termiä hedone. Sen merkityksestä ja määritelmästä oli erilaisia mielipiteitä. Platon ja Aristoteles hylkäsivät sekä äärimmäisen hedonismin että antihedonismin, kun taas jotkut toiset filosofit ja koulukunnat ottivat äärimmäisempiä kantoja. Epikurolaisuudessa hedone oli korkein hyvä. == Katso myös == * Onnellisuus * Utilitarismi ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Tunteet
Kotkan sataman rautatieasema

Kotkan sataman rautatieasema (, ratakm 243+579) on Kotkassa sijaitseva rautatieasema. Se on Kouvola–Kotka-radan pääteasema, johon matkaa Kouvolasta on 52 kilometriä ja Kotkan rautatieasemalta 0,8 kilometriä. Asema on myös Lahdesta ja Kouvolasta Kotkaan liikennöivien lähijunien pääteasema. Kotkan satamasta seuraava lakkautettu liikennepaikka oli Satamakatu (ratakm 243+700). ==Lähteet== Sataman rautatieasema Luokka:Kymenlaakson henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat
Magnus Hedman

Magnus Hedman (s. 19. maaliskuuta 1973 Huddinge) on ruotsalainen jalkapallomaalivahti. Hän pelasi kaudella 2006–2007 nelosmaalivahtina englantilaisseura Chelseassa saamatta kuitenkaan peliaikaa kunnes kauden päätteeksi lopetti aktiiviuransa. Hän pelasi aiemmin AIK:ssa, Coventry Cityssä, Celticissä ja Anconassa. Hedman pelasi 58 maaottelua Ruotsin paidassa. Hedman oli naimisissa Magdalena Graafin kanssa vuodesta 1999 vuoteen 2007. Heillä on kaksi poikaa. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kotkan rautatieasema

Kotkan rautatieasema () on Kotkassa sijaitseva rautatieasema. Asema sijaitsee rataosalla . Sen etäisyys Kouvolan rautatieasemalta on 51,2 kilometriä. Edellinen asema on Paimenportti 1,5 kilometriä ennen ja seuraava on Kotkan satama 0,8 kilometriä jälkeen Kotkan rautatieaseman. == Historia == Rata Kouvolasta Kotkaan valmistui vuonna 1890, ja se avattiin liikenteelle 1. lokakuuta 1890. Kotkan asemarakennus rakennettiin Oulun radan tyyppipiirustusten mukaan ratapihan eteläpuolelle. Veturitalli rakennettiin ratapihan pohjoispuolelle. Vuonna 1915 ratapihaa alettiin laajentaa, minkä takia jouduttiin rakentamaan uusi asemarakennus. Uutta asemarakennusta alettiin rakentaa 1917 ratapihan pohjoispuolelle aiempaa rakennusta lännemmäksi. Rakennuksen suunnitteli Thure Hellström. Se rakennettiin tiilestä ja se valmistui 1925. Kotkaan rakennettiin myös uusi viisipaikkaisen veturihalli, jota laajennettiin myöhemmin. == Nykytila == Asemalla pysähtyvät Kouvolaan ja Lahteen liikennöivät lähijunat. Lipunmyynti asemalla päättyi vuonna 2006, mutta siellä on Lippuautomaatti. Asemarakennuksen odotustila on avoinna arkisin (ma-pe) ja sieltä löytyy WC-tilat sekä juoma-automaatti. Lisäksi asemalla toimii myös vuoden 2021 loppuun asti rautatielogistiikan Kotkan toimipiste. Kotka on jaettu vuodesta 2005 lähtien seitsemään liikennepaikkaan, jotka ovat Paimenportti, Kotka Hovinsaari, Kotka Mussalo, Kotka tavara, Kotka asema, Kotkan satama ja Kotolahti. == Paikallisliikenteen bussit == Usea paikallisliikenteen bussi kulkee rautatieaseman vierestä. Kotkansaarelta päin kuljettaessa asemalle pääsee linjoilla 1, 2, 6, 7, 8, 9, 12, 13, 14 ja 15, Karhulasta tullessa linjoilla 1, 6, 7 ja 9 sekä Karhuvuoresta tullessa linjoilla 12, 15 ja 27. Linja 2 tulee Jäppilästä Kaukolan ja Korelan kautta. Linja 8 tulee Koivulasta. == Lähteet == Rautatieasema Luokka:Kymenlaakson henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat
Verovähennys

Verovähennys tarkoittaa rahamäärää, jolla verotuksessa pienennetään verotettavaa tuloa tai suoraan veron määrää. Verovähennykset lasketaan tuloverolakien mukaisten sääntöjen perusteella ja ne ilmoitetaan veroilmoituksella. Osan verovähennyksistä verottaja laskee automaattisesti, jolloin ne ovat esitäytettyinä veroilmoituksella. Verovähennyksillä tarkoitetaan ensi sijassa veron määrää pienentäviä verovähennyksiä. Tämä hyödyttää yhtä paljon veroprosentista riippumatta, kunhan verovähennys ei ole suurempi kuin vähennettävä vero. Vähennykset verotuksessa ovat niitä menoja, jotka vähennetään verotettavasta tulosta. Näin saadaan nettotulo. Osa verovähennyksistä lasketaan kaavamaisesti, kun taas osa perustuu verovelvollisen todellisuudessa maksamiin menoihin (yleensä tulonhankkimismenot). Verovähennysten laskentasäännöt perustuvat esimerkiksi omavastuuosuuteen, verovähennyksen maksimimäärään, veronmaksajan tulojen määrään, tulojen tyyppiin (eläke vai palkka) jne.Veronmaksajain keskusliitto: Ansiotuloista tehtävät vähennykset 2013 Ulkomailla on käytössä myös "palautuva verovähennys" (engl. refundable tax credit), jossa verovähennyksen tuoman edun ylittäessä verovastuullisuuden määrän erotus maksetaan verovelvolliselle tulona. Tätä järjestelmää käytetään tukemaan pienituloisia esimerkiksi Yhdysvalloissa (earned income tax credit), ja Englannissa (working tax credit). ==Erilaisia verovähennyksiä== * Ahvenanmaan vähennykset * Ammattikirjallisuus * Ansiotulovähennys * Asunnon ja työpaikan väliset matkakulut * Asuntovelan korot * Elatusvelvollisuusvähennys * Eläketulovähennys * Erityisalojen matkakulut * Invalidivähennys * Jäsenmaksut ja työttömyyskassamaksut * Korkomenot * Kotitalousvähennys * Kustannusten korvaukset * Lahjoitusvähennys * Luovutustappiot * Maksetut elatusmaksut * Matkat toissijaiselle työpaikalle * Merityötulovähennys * Moottorisaha- ja metsurivähennys * Muut vähennykset ansiotuloista * Opintolainavähennys * Opintorahavähennys * Pakolliset vakuutusmaksut * Perusvähennys * Takaisinmaksetut osakaslainat * Takaisinperintävähennys * Tulonhankkimislainan korot * Tulonhankkimiskulut ansiotuloista * Tulonhankkimiskulut pääomatuloista * Tulonhankkimisvähennys * Työasuntovähennys * Työmatkavähennys * Työtulovähennys * Vapaaehtoiset eläkevakuutusmaksut * Verotusyhtymän maatalouden verovuoden tappio * Veronmaksukyvyn alentumisvähennys * Viikonloppumatkat vero.fi – Henkilöasiakkaan vero-opas 2012 ==Katso myös== *Tulovero *Alijäämähyvitys ==Lähteet== * Veroehdotusopas 2004 ISSN-0356-2581 * Ilta Sanomat 21.5.2005 Taru Jussilan artikkeli "Älä lihota verokarhua liikaa". * Tuloverolaki 30.12.1992/1535 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Henkilöasiakkaan vero-opas 2009 – Vähennykset www.vero.fi *Tuloverolaki www.finlex.fi *Pääomatuloista tehtävät vähennykset www.sijoitus.org Luokka:Tuloverotus Suomessa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mursula

thumb|200px|Impilahden kunta Karjalassa. Mursula on kylä Laatokan pohjoisrannikolla entisen Impilahden kunnan alueella. Mursula sai alkunsa kun karjalainen kaskenpoltto ja peltoviljely oli aluillaan, mutta maakirjoissa Mursula mainitaan vasta Suuren Pohjansodan jälkeen 1722. Mursula oli jo tuolloin pieni ja syrjäinen kylä, joten sinne ei muuttanut paljoa ihmisiä ja se jäikin pieneksi. Ennen talvisotaa Mursulassa harjoitettiin nuottakalastusta. Mursula tuhoutui talvisodassa ja rauhan tullessa rintama kulki sen länsilaidalla. Luokka:Impilahden kylät
Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (Tamko) on Tampereen ammattikorkeakoulussa toimiva ammattikorkeakoululain mukainen opiskelijakunta. Jäseniä opiskelijakunnassa on noin 7000 ja jäsenyys on vapaaehtoista. Opiskelijakunta on valtakunnallisen Suomen opiskelijakuntien Liiton jäsen. Opiskelijakunta julkaisee joka toinen viikko ilmestyvää Tamko Topics -jäsenkirjettä. Opiskelijakunnan ylintä päätäntävaltaa käyttää 21-jäseninen edustajisto, joka valitaan vuosittain vaalilla. Se päättää opiskelijakunnan suurista toimintalinjoista ja resursseista. Edustajisto valitsee kalenterivuodeksi hallituksen, joka vastaa opiskelijakunnan käytännön toiminnasta ja hallinnosta. Edustajisto valitsee myös opiskelijaedustajat Tampereen ammattikorkeakoulun hallitukseen sekä tutkinto- ja opintotukilautakuntiin. Lisäksi edustajisto valitsee opiskelijakunnan ehdokkaat Opiskelijan Tampere ry:n, Campusravita Oy:n hallitukseen sekä Tampereen opiskelija-asuntosäätiön (TOAS) valtuuskuntaan. ==Puheenjohtajat== * 1.1.2025 - Jarkko Hannula * 1.1.2024 - 31.12.2024 Julia Väänänen * 1.1.2023 - 31.12.2023 Linda Vallenius * 1.1.2022 - 31.12.2022 Joonas Soukkio * 1.1.2021 - 31.12.2021 Emmi Lainpelto *1.1.2020 - 31.12.2020 Emmi Lainpelto *1.1.2019 - 31.12.2019 Anna Laurila *2.5.2018 - 31.12.2018 Roope Paasonen * 1.1.2018 - 2.5.2018 Jarno Setälä * 1.1.2017 - 31.12.2017 Verna Rantala * 1.1.2016 - 31.12.2016 Matti Aho * 1.1.2015 - 31.12.2015 Heikki Alho * 1.1.2014 - 31.12.2014 Roni-Tapio Kainulainen * 1.1.2013 - 31.12.2013 Henri Mäntysaari * 1.1.2012 - 31.12.2012 Sofia Kemppainen (o.s. Jalonen) * 1.1.2011 - 31.12.2011 Jukka Latvala * 1.1.2010 - 31.12.2010 Hanna Kallio-Kokko * 1.1.2009 - 31.12.2009 Tessa Ekola * 1.1.2008 - 31.12.2008 Ville Haveri * 1.1.2007 - 31.12.2007 Markus Aalto * 1.1.2006 - 31.12.2006 Aku Lantto * 1.1.2005 - 31.12.2005 Mikko Piironen * 1.1.2004 - 31.12.2004 Jukka Harjula * 1.1.2003 - 31.12.2003 Riikka Töytäri * 1.1.2002 - 31.12.2002 Elina Ahinko * 1.1.2001 - 31.12.2001 Petri Hankonen ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta *Tampereen ammattikorkeakoulu Luokka:Opiskelijakunnat
Gulf Air

Gulf Air () on Bahrainin kansallinen lentoyhtiö. Se on perustettu vuonna 1950 ja se operoi 34 koneella Afrikkaan, Aasiaan, Australiaan, Eurooppaan ja Lähi- itään. Gulf Air on Arab Air Carriers Organizationin jäsen ja sillä on code sharing- ja muita yhteistyösopimuksia useiden muidenkin yhtiöiden kanssa. == Laivasto == Laivaston keski-ikä maaliskuussa 2023 on 7,2 vuotta. Gulf Airin laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Airbus A320-200 11 — Poistuu laivastosta vuonna 2026. Korvataan Airbus A320neo -koneilla. Airbus A320neo 6 6 Korvaa Airbus A320-200 -koneet. Airbus A321-200 4 — Poistuu laivastosta vuonna 2026. Korvataan Airbus A321neo -koneilla. Airbus A321neo — 8 Korvaa Airbus A321-200 -koneet. Airbus A321LR 6 3 Boeing 787-9 Dreamliner 7 3 Yhteensä 34 20 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bahrainilaiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt
Selkäsuoja

Selkäsuoja on moottoripyöräurheilussa ja moottoripyöräilyssä käytettävä suojavaruste. Selkäsuojaa käytetään myös laskettelijoiden, polkupyöräilijöiden ja extreme-urheilijoiden keskuudessa. Selkäsuojan ensisijainen tehtävänä on suojata selkäydintä pistemäisiltä iskuilta ja estää halvaantuminen. Selkäsuoja suojaa kovilta iskuilta myös palleaa, muita sisäelimiä ja häntäluuta. Se on motoristin toiseksi tärkein suojavaruste moottoripyöräkypärän jälkeen. Selkäsuoja kiinnitetään olkaimien ja vyön avulla selkään ajoasun alle tai se voi olla myös takin sisällä. Selkäsuojan yhteydessä voi olla erillinen munuaisia suojaava vyö. Tyypillisesti selkäsuoja on valmistettu keinokumista, mikrosoluvaahdosta tai alumiinikennoista. Selkäsuoja ei saa muuttaa muotoaan lämpötilan tai kosteuden mukaan. Istuvuuden ja mukavuuden lisäksi selkäsuojan tulisi olla hengittävä. Selkäsuojastandardeja on kolme: * EN 1621-1 1998 (Vanhentunut selkäsuojan osalta) Moottoripyöräilijöiden suoja-asut mekaanista iskua vastaan * EN 1621-2 Level 1 2003 Selkäsuojainten vaatimukset ja testausmenetelmät (perustaso) * ~~EN 1621-2 Level 2 2003 Selkäsuojainten vaatimukset ja testausmenetelmät~~ * EN 1621-2 Level 2 2014 Selkäsuojainten vaatimukset ja testausmenetelmät (vaativin taso) == Selkäsuojien valmistajia == * Acerbis, Italia * Dainese, Italia * Forcefield, Britannia * Halvarssons, Ruotsi * Icon, Yhdysvallat * Knox, Britannia * Rukka, Suomi == Katso myös == * Ajopuku Luokka:Moottoripyöräily Luokka:Suojavarustus Luokka:Liikenneturvalaitteet
Koirinoja

Koirinoja () on Pitkärannan kaupunkikuntaan kuuluva Karjalan tasavallan kylä. Se sijaitsee Laatokan pohjoisrannikolla Aunuksesta Sortavalaan ja Värtsilään johtavan A130-maantien varrella, Pitkärannan kaupungin pohjoispuolella. Ennen talvisotaa Koirinoja kuului Suomen Impilahden kuntaan. ==Historia== Koirinojalta on löydetty Impilahden alueen vanhimmat merkit asutuksesta, sillä siellä on asuttu lähes 5 000 vuotta sitten. Välillä alue on autioitunut ja ensimmäiset merkinnät löytyvät vuoden 1500 verokirjasta, jolloin kylässä oli viisi taloa. Vuonna 1939 Koirinojan asukasluku oli yli 500 henkeä. Koirinojan koulu aloitti toimintansa vuonna 1898 vuokratiloissa, sai omat tilat vuonna 1906 ja lisätilaa 1910-luvun alussa. Koirinoja tuhoutui talvisodassa ja juoksuhaudat erottuvat edelleenkin hiekasta. == Aiheesta muualla == *Artikkeli Koirinojan kylästä impilahti.net sivustolla Luokka:Impilahden kylät Luokka:Pitkärannan piirin asutut paikat
S 1 (sukellusvene)

S-1 Nalim (ex-N-1) oli Neuvostoliiton laivaston sarjan IX eli Stalinets-luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Leningradista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin 25. joulukuuta 1934. Alus laskettiin vesille 8. elokuuta 1935 ja otettiin palvelukseen 11. syyskuuta 1939.Polmar & Noot 1991 s. 262 == Palvelus == Lokakuussa 1939 alus oli sijoitettuna Tallinnaan 1. sukellusveneprikaatin 13. divisioonaan, jonka muut alukset olivat S-2 ja S-3. Talvisodan alettua vene upotti 10. joulukuuta saksalaisen rahtialuksen S/S Bolheimin (3 324 grt) Sapin kaakkoispuolella.Polmar & Noot 1991 s. 97 Alukselle myönnettiin Punalipun kunniamerkki 7. helmikuuta 1940 toiminnastaan sodassa.Uitto & Geust 2006 s. 219 Saksan hyökätessä Neuvostoliittoon vene oli Liepājassa huollettavana Tosmare telakalla. Saksalaisten edettyä telakan läheisyyteen sukellusvenettä ei saatu liikkelle, joten miehistö räjäytti sen illalla 23. kesäkuuta 1941 laiturissa. Miehistö siirtyi S-3:lle.Valkonen 2020 s. 38 == Lähteet == * * * * ===Viitteet=== Luokka:Stalinets-luokan sukellusveneet Luokka:Neuvostoliittolaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Iso Uumajärvi

Iso Uumajärvi tai yleisesti vain Uumajärvi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Jokikokon kylässä Nuorittan kaupunginosassa Oulussa Pohjois- Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee Jokikokon ja Alavuoton kylien välisellä alueella, noin yksitoista kilometriä Ylikiimingin kirkonkylältä itään, noin kuusi kilometriä Jokikokon kylältä kaakkoon ja noin neljä kilometriä luoteeseen Alavuoton kylältä. Saaretonta järveä ympäröivät suoalueet. Noin kolmasosa järven ranta-alueista on puutonta avosuota, ja kovapohjaista ranta- aluetta on vain noin kuudesosa järven rantaviivasta. Järvellä ei ole kesäasuntoja. Pohjoisrannalla sijaitsee yksi tila rantarakennuksineen. Iso Uumajärvi saa vetensä pääosin ympäröiviltä soilta sekä pohjavesistä. Järvi on suo-ojia pitkin yhteydessä pohjoiseen Kiiminkijokeen laskevaan Vehkaojaan, mutta sen varsinainen laskuväylä on länteen laskeva Uumaoja, joka Juopulin kylän luona muuttuu Juopulinojaksi, ja laskee Kiiminkijokeen Ylikiimingin taajamassa sijaitsevan Juopulinkosken alapuolella. == Lähteet == Luokka:Kiiminkijoen vesistö Luokka:Nuoritta Luokka:Ylikiimingin järvet
Juminda

Juminda on niemimaa Viron pohjoisrannikolla Tallinnasta itään. Jumindan pituus on liki 13 kilometriä ja leveys kuusi kilometriä. Jumindalla sijaitsee muistomerkki niille noin 16 000 hukkuneelle neuvostosotilaalle ja virolaiselle siviilille, jotka kuolivat 68 aluksen mukana saksalaisten ja suomalaisten laskemaan miinakenttään toisen maailmansodan aikaisessa Tallinnan evakuoinnissa elokuussa 1941. ==Muuta== Jumindassa oli vuosina 1942–1944 suomalaisen 44. ilmavalvontakomppanian valvonta-asema. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viron niemet ja niemimaat
Rob Lowe

thumb|Rob Lowe vuonna 2012. Robert Lowe (s. 17. maaliskuuta 1964 Charlottesville, Virginia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan televisiosarjassa West Wing. Hän näytteli myös vuoden 1983 elokuvassa Outsiders – kolmen jengi, joka perustuu S.E. Hintonin kirjaan. Lowe meni naimisiin vuonna 1991 Sheryl Berkoffin kanssa ja parilla on kaksi lasta (s. 1993 ja 1995). Lowe kieltäytyi Greyn Anatomiassa yhden päähenkilön, Derek Shephardin roolista, jonka sittemmin sai Patrick Dempsey. Lowe näytteli presidenttiehdokasta sarjassa Perhesiteet. == Aiheesta muualla == * * http://www.lowe-impact.com/ Viralliset kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Santalin kieli

Santalin kieli on mundakieliin kuuluva austroaasialainen kieli Kaakkois- Aasiassa. Sen puhujia on noin 7,6 miljoonaa ihmistä Intiassa, Bangladeshissa, Nepalissa ja Bhutanissa. Intiassa santali on yksi Intian 21 kansallisesta kielestä. Intiassa puhutaan eniten santalia Jharkhandin, Assamin, Biharin, Orissan, Tripuran ja Länsi-Bengalin osavaltioissa. Santalia puhuvat santhalit. Santalille kehitettiin 1920-luvulla oma ol chiki -niminen aakkosto. Kieltä kirjoitetaan kuitenkin yhä yleisesti myös bengalilaisella, orijalaisella ja latinalaisella kirjaimistolla sekä devanagarilla. Santali on ensimmäinen intialainen heimokieli, joka on saanut oman Wikipedian kieliversion omalla aakkostollaan. Ensimmäisenä santalinkielisenä radiojuontajana on marraskuusta 2017 alkaen toiminut Shikha Mandi.. == Fonologia == === Konsonantit === Bilabiaali Alveolaari Retrofleksi Palataali Velaari Glottaali Klusiili tavallinen b d ɖ ɟ g ʔ asp. bʰ dʰ ɖʰ ɟʰ gʰ Nasaali m n ɳ ɲ ŋ Frikatiivi s h Tremulantti r ɽ Lateraali l Approksimantti w ~ v j Lähde: === Vokaali === Etinen Keskinen Takainen Suppea i ~ ĩ u ~ ũ Puolisuppea e ə ~ ə̃ o Puoliavoin ɛ ~ ɛ̃ ɔ ~ ɔ̃ Avoin a ~ ã Lähde: == Lähteet == Luokka:Mundakielet Luokka:Intian kielet Luokka:Bangladeshin kielet Luokka:Nepalin kielet Luokka:Bhutanin kielet
Ilmalukko

Ilmalukko on kahdella painetiiviillä ovella tai luukulla varustettu tila, jota käytetään eripaineisten tilojen yhdistäjänä. Useimmat ilmalukot liittyvät painekammioihin; tällaisen avulla voidaan esimerkiksi toimittaa ruokaa, lääkkeitä tai asiakirjoja – tarpeen mukaan – käytössä olevaan painekammioon tai esimerkiksi kammiossa hoidettavan potilaan verinäytteitä analysoitavaksi ulkopuoliseen laboratorioon. Ilmalukkoon kuuluu kaksi venttiiliä; kun luukut tai ovet ovat kiinni, kammion puoleisesta venttiilistä päästetään lukkoon paine sisään ja kun tarve on päinvastainen, ulommasta ulos. Kulkuaukot on varmistettu niin, etteivät ne aukea yhtaikaisesti jos joko lukossa tai kammiossa on paine päällä. Samoin venttiileissä on varmistus, etteivät ne voi olla yhtaikaisesti auki. Tämän sovellutuksen lisäksi ilmalukkoja esiintyy mm. avaruuskalustossa. Laajempi käyttötarkoitus on mm. lääketeollisuudessa, joissa erityissteriilit tuotantotilat on eristetty mm. ilmalukkoa käyttäen. Samoin ns. turvalaboratorioissa, joissa käsitellään vaarallisimpia taudinaiheuttajia, saattaa olla vastaava järjestely. Puhdastilajärjestelyissä on usein käytössä ilmalukkoja, joiden kautta edetään asteittain puhtaampiin tiloihin. ==Kuormasulku== Vastaavasti kuin ilmalukko toimii kuormasulku (), jota käytetään muun muassa siirrettäessä tavaroita tyhjiökammioon. Tyhjiökammioita käytetään paljon puolijohdeteollisuudessa, ohutkalvon kasvatuksessa ja pinnoitustekniikoissa. Tarkoituksena on pitää varsinaisen reaktorikammion tyhjiö vakiona ja estää epäpuhtauksien pääsy vakuumikammioon, kun pumppaus tyhjiöön tai paineistus tapahtuu kuormasulussa. ==Lähteet== * Henrik Renvall: Sukella turvallisesti : sukelluksen fysiikkaa ja lääketiedettä . Tammi 1975, ISBN 951-30-3072-5 * Pekka Mattila & Timo Vikman: Sukellus. Suomen urheilusukeltajain liitto 1989, ISBN 952-90-0482-6 * SOL-siivousyhtiön tiedotuslehti 3/1994: lääketehtaan hormonituotanto-osaston siivousta koskeva artikkeli Luokka:Pintakäsittely Luokka:Avaruustekniikka Luokka:Paineastiat
Sammakko (täsmennyssivu)

Sammakko voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * sammakko (Rana temporaria), sammakkoeläin * sammakot (Anura), sammakkoeläinsuku * Sammakko, Mortimer Toynbee, Magneton sarjakuvahahmo, Ryhmä X:n vihollinen * Sammakko, saari Heinävedellä * Sammakko, kylä Pohjois-Ruotsissa * Kustannusosakeyhtiö Sammakko, suomalainen kustantamo * Satakunnan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta SAMMAKKO.
Potero

right|thumb|Suomalaisen ohjesäännön kaaviokuva taisteiljaparin poterosta (SA- kuva) Potero on maahan tai lumeen kaivettu kuoppa, joka antaa suojaa ja toimii yhden tai useamman henkilön tai raskaamman aseistuksen, kuten kranaatinheittimen, tuliasemana. Pikalinnoitettu potero on yleensä avoin, mutta se pyritään peittämään puurakenteen varaan sijoitetulla 20–30 cm maakerroksella jo linnoittautumisen ensimmäisessä vaiheessa. Kattaminen voidaan tehdä myös erityisillä katelevyillä, jotka ovat joko metalli-, komposiitti- tai betonirakenteisia. Avopotero antaa suojan suora-ammuntaa ja epäsuorien aseiden kranaattien maaräjähdyksiä vastaan. Kevyestikin katettu potero antaa suojan ilmassa tai puuston latvuksessa tapahtuvilta räjähdyksiltä. Suomalainen yksikkö kykenee linnoittautumaan avopoteroihin kesällä neljässä, talvella kuudessa tunnissa. Mikäli linnoittamista jatketaan, seuraavana vaiheena rakennetaan miehistökorsut ja poteroita aletaan yhdistää juoksuhaudoilla yhtenäiseksi ampuma-asemaketjuksi. Korsurakennelmat sijoitetaan oletetun uhan suunnasta katsoen poteroiden takamaastoon. Poteroiden alkeellisen majoituskyvyn vuoksi pikalinnoittautunut joukko majoittuukin yleensä teltoissa. Jos paikallaanolo pitkittyy, kaivetaan ensimmäiseksi myös teltat maakuoppiin sirpale- ja näkösuojaan. Jo ennen poteroiden raivausta puolustukseen ryhmittyvä joukko raivaa puolustusasemansa edestä ampuma-alan, mikä tarkoittaa pensaskerroksen kasvillisuuden poistamista häiritsemästä suoran tulen käyttöä. Korsu, joka on katettu, antaa myös hyvän suojan ilmapommituksia vastaan. Poteron vaatimukset taistelijan opasta siteeraten ovat: Hyvä ampuma-ala, hyvä tuki aseelle, suoja tulta ja tähystystä vastaan ja suojaisa poistumistie. ==Katso myös== * Bunkkeri * Juoksuhauta * Korsu ==Muualla aiheesta== *Reserviläisjohtajan opas, luku F.2 Luokka:Linnoitukset
Academy of St. Martin in the Fields

Academy of St. Martin in the Fields on brittiläinen kamariorkesteri. ==Historia== Orkesterin perusti Sir Neville Marriner Lontoossa vuonna 1958. Orkesteri soitti ensimmäisen konserttinsa 13. marraskuuta 1959. Se koostui tässä vaiheessa pelkistä jousisoittimista, ja konserttipaikka oli St. Martin in the Fieldsin kirkko Trafalgar Squarella. Myöhemmin Marriner lisäsi orkesteriin myös puhallinsoittimet ja laajensi sen ohjelmistoa niin, että hän on kyennyt tekemään Academyn kanssa yli 500 äänitystä. Orkesterilla on ollut keskeinen rooli barokkimusiikin uudelleentulemisessa 1900-luvun jälkipuoliskon aikana. Orkesteri tarjosi kevyttä ja helppotajuista tulkintaa barokkiohjelmistossaan. Lisäksi orkesteri soitti nykyaikaisin soittimin. Orkesterin toiminta edelsi ja edesauttoi barokkimusiikissa tapahtunutta vallankumousta, johon myöhemmin vaikuttivat muun muassa Nikolaus Harnoncourt ja Gustav Leonhardt. Tällöin alkuperäisten soittimien käyttö barokkimusiikin esittämisessä lisääntyi, mihin Marriner ei ole koskaan kuitenkaan suostunut. Elinajakseen orkesterin puheenjohtajaksi valittu Neville Marriner luovutti taiteellisen johdon vuonna 1970 ensiksi Iona Brownille ja sittemmin Kenneth Sillitolle 1980-luvulla. Pianisti Murray Perahia on ollut orkesterin pääasiallinen vieraileva kapellimestari vuodesta 2000. Joshua Bell valittiin vuonna 2011 orkesterin taiteelliseksi johtajaksihttp://www.asmf.org/739/news- reviews/httpwww-asmf-orgwp-adminpost-phppost739actioneditnew-academy-music- director-announced/ . Academy of St. Martin in the Fields -orkesterin yhteyteen perustettiin vuonna 1975 kuoro. ==Ohjelmisto== Orkesterin ensimmäinen levytys oli Händelin Messias. Orkesteri on valinnut ja muokannut musiikin myös elokuviin Amadeus ja Titanic sekä toteuttanut kuorosovituksena jalkapallon Mestarien liigan hymnin. ==Muita lontoolaisia orkestereita== *Philharmonia *Lontoon sinfoniaorkesteri (London Symphony Orchestra) *Kuninkaallinen filharmoninen orkesteri (Royal Philharmonic Orchestra) *English Chamber Orchestra *BBC:n sinfoniaorkesteri *Valistuksen ajan orkesteri (Orchestra of the Age of Enlightenment) *London Mozart Players *Lontoon filharmoninen orkesteri ==Aiheesta muualla== *Orkesterin virallinen kotisivu ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset orkesterit Luokka:Kamariorkesterit
Anu Wartiovaara

Anu Elina Suomalainen-Wartiovaara (s. 1966) on Helsingin yliopiston kliinisen molekyylilääketieteen professori ja molekyylineurologian tutkimusryhmän johtaja Helsingin yliopistossa. Hän työskenteli kliinisen molekyylilääketieteen Sigrid Juséliuksen säätiön lahjoittamassa professorin virassa 2007–2016. Kaudelle 2017–2021 hänet on nimitetty Suomen Akatemian akatemiaprofessoriksi. Hän tutkii työryhmineen erityisesti mitokondrioita ja niiden toimintaa sekä mitokondriosairauksia. Wartiovaara valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1991 ja väitteli Helsingin yliopistossa lääketieteen tohtoriksi 1993. Hänestä tuli Helsingin yliopiston lääketieteellisen molekyyligenetiikan dosentti 1997. Vuonna 2003 Wartiovaaralle myönnettiin nuorten tutkijoiden Anders Jahren lääketieteen palkinto, ja seuraavana vuonna hän sai ranskalaisen Institut national de la santé et de la recherche médicalen Europe & Medécine Junior -palkinnon. Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2007 ja Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 2019. Euroopan biotieteitä edustavan EMBO-tutkijaorganisaation jäseneksi hänet valittiin 2013. Kesäkuun 2017 alussa Euroopan molekyylibiologian järjestössä (EMBO) oli 22 jäsentä Suomesta (järjestössä kaikkiaan noin 1 700 tieteilijää). Vuonna 2021 Wartiovaaralle myönnettiin Matti Äyräpään palkinto. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== * Anu Suomalainen (2015) Mitochondrial roles in disease: a box full of surprises (epdf; EMBO Molecular Medicine, Oct. 2015, 7 (10): 1245–1247) (wiley.com) * Anu Suomalainen (Current Biology, 24 (10): R377-R378. 19 May 2014) (doi.org) * The Lancet: Anu Suomalainen-Wartiovaara (thelancet.com) * Anu Suomalainen- Wartiovaara Tuhat-tutkimustietokannassa (tuhat.helsinki.fi) * About FinMIT - Centre of Excellence in Research on Mitochondria, Metabolism and Disease (fin- mit.fi) *Anu Wartiovaara (2013) Geeniesi salat julki - oletko valmis? (Tiede on Taidetta 2013; video, kesto 1h:8min:30) (youtube.com) Luokka:Akatemiaprofessorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Matti Äyräpään palkinnon saajat
Joni Lappalainen

Joni Lappalainen (s. 21. maaliskuuta 1984 Savonlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-liigassa. == Ura == Ennen HPK:hon tuloaan Lappalainen on ehtinyt kiekkoilla Espoon Bluesin juniorijoukkueissa, josta hän siirtyi HPK:hon kaudella 2003–2004. Lappalainen pääsi pelaamaan Hämeenlinnassa 30 SM-liiga-ottelua. Välillä hän kuitenkin kävi hakemassa peliaikaa Mestis- joukkue FPS:stä . Vielä seuraavalla kaudella Lappalainen joutui hakemaan kertaalleen vauhtia Mestiksestä, kun hänet lähetettiin neljäksi otteluksi Järvenpään Haukkoihin . Seuraavat kaksi kautta Lappalainen pysyi HPK:n edustusjoukkueen mukana ja oli mukana voittamassa Suomen mestaruutta kauden 2005–2006 päätteeksi. Samalla kaudella hän teki myös 15 pistettä, joka oli hänen piste-ennätyksensä liigassa. Tätä Lappalainen onnistui sivuamaan myös seuraavalla kaudella. Keväällä 2007 Lappalainen teki kahden vuoden sopimuksen SaiPaan, jossa hän ehti pelata vain seitsemän peliä, ennen kuin joutui jättämään kauden 2007–2008 kesken polvivamman takia. Kauden 2008-2009 kynnyksellä Joni ilmoitti uran päättyvän, koska polvi ei kestä jääkiekon peluuta. Toimii nykyisin Bluesin B-junioreiden 2. valmentajana == Seurat == * Espoon Blues (vain juniorijoukkueissa) (–2003) * Forssan Palloseura (2003–2004) * HPK (2003–2007) * Haukat (2004–2005) * SaiPa (2007-2008) == Saavutukset == *1 Suomen mestaruus (2006) *2 SM-pronssia (2005, 2007) == Lähteet == *Joni Lappalainen Jatkoajassa * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Borstö

Borstö on saari ja kylä Saaristomerellä Nauvossa, Paraisten kaupungissa. Se on Vänön ja Jurmon välissä ja Nötöstä kaakkoon. Saareen liikennöi yhteysalus M/S Nordep. Saaren pinta-ala on noin 48 hehtaaria: se on noin kilometrin pitkä ja puoli kilometriä leveä. Nykyisin vakituisia asukkaita saarella on kaksi. Kesäasukkaita on 32. Saarella on luontopolku, tuulimylly ja puinen naishahmo Borstögumman, joka lienee ollut vanhan ruotsalaisen laivan keulakuva. Ensimmäisen talonpojan tiedetään asettuneen Borstölle 1740-luvulla. Pietariin matkalla ollut venäläinen kaljuutti Sankt Mikael upposi saaren eteläpuolella vuonna 1747. Kaljuutin hyväkuntoinen hylky makaa edelleen noin 40 metrin syvyydessä ja hylystä on nostettu suuri määrä arvotavaraa.Koivusaari Rauno & Heikkilä Mikko: Suomen rannikon aarrelaivat, s. 32-43. Otava 2000. ISBN 951-1-16734-0. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivu Borsto.fi * Borstö Satamakirja.fi Luokka:Nauvon kylät Luokka:Paraisten saaret