EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo Konneveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Konneveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Konneveden kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Anima Vitae Keskuspuisto (eli Toripuisto), Kauppatie 24 Konneveden kirkonkylä 2014 100px Lossionnettomuudessa 1956 hukkuneiden muistomerkki Kivisalmen rannassa Konneveden puolella Kivisalmi 100px Karjalaan jääneiden muistomerkki Hautausmaa, Myllyntie 65 Konneveden kirkonkylä 100px Koskikara Siikakoski (kivellä tai rannalla Siikakosken sillan lähellä, muistolaatta kiinnitetty siltaan, paikkalinkki suuntaa-antava) Siikakoski 2002 100px Pietari Brahen tien muistomerkki Kauppatie 25 Konneveden kirkonkylä 2006 100px Raivaajapatsas Maijankuja 1 (Toripuisto) Konneveden kirkonkylä 1989 100px SankarimuistomerkkiKonnevesi; Sotasampo.fi Hautausmaa, Myllyntie 65 Konneveden kirkonkylä 1959 100px Sotaanlähdön muistomerkkiLapunmäki; Peda.net Nuorisotalo Kukkulan piha, Sirkantie 2 Konneveden kirkonkylä 1989 Sydänmaa-Hintikoiden muistokiviVähälän puisto; Peda.net Raivaajapatsaan vieressä, Maijankuja 1 (Toripuisto) Konneveden kirkonkylä 2005 100px Urho Kekkosen muistokiviMuistomerkit, Konnevesi; Keski-suomi-portaali.fi Siikakoski (Sirkkamäentie 220) Siikakoski 1990 100px == Lähteet == Luokka:Konnevesi Konnevesi
Luettelo Kuhmoisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kuhmoisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kuhmoisten kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Karjalaan jääneiden muistomerkkiKulttuuri; Visitkuhmoinen.fi Vanha hautausmaa, kellotapulin läheisyydessä, Kirkkotie 1 B 1963Teksti kivessä 100px LummeneitoLummeneito piirtyy ukrainalaistaiteilijan käsissä rakennuksen seinään – Finnish way vie läpi järvien; Jämsän seutu 2.6.2018 Toritie 41 2018 Sankarihautojen muistomerkkiKuhmoinen; Sotasampo.fi Kirkkotie 3 1949 100px Vakaumuksensa puolesta kuolleitten muistomerkkiVakaumuksensa puolesta kuolleitten muistomerkki; Punaisten muistomerkit Papinsaaren hautausmaa 1951 Vapaussodan muistomerkkiKuhmoisten joukkohaudat; 16.12.2013 Putkiston kangas, Sipiläntie 1 1978 Vuoden 1918 muistomerkki Vanha hautausmaa 1922 == Lähteet == Luokka:Kuhmoinen Kuhmoinen
Luettelo Kyyjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kyyjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kyyjärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Lintulahden taistelun muistomerkki Terveysasemaa vastapäätä, Honkalehdontie 9 Purje Kiertoliittymä, Jyväskyläntie 1 2006 Sankarihautojen muistomerkki Kyyjärven Sankarihautausmaa, Tuliharjuntie 18 1955 100px == Lähteet == Luokka:Kyyjärvi Kyyjärvi
Luettelo Luhangan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Luhangan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Luhangan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Luhangan kesäkirkon sisäänkäynnin vieressä, Mämminiementie 6 1966 Reethin kirkon muistomerkki Vanha hautausmaa, Mämminiementie 9 (karttalinkki likimääräinen) 1956 Sotiinlähdön 1939 ja 1941 muistomerkki Tammijärven seurantalon läheisyydessä, Salmenkyläntie 15 Tammijärvi 1981 Vapaussodassa kaatuneiden muistomerkki Vanha hautausmaa, lähellä Ånäsin taloa, Mämminiementie 9 (karttalinkki likimääräinen) Älä itke äitini, sankarihautojen muistomerkki Luhangan sankarihautausmaa, Mämminiementie 9 1952 100px == Lähteet == Luokka:Luhanka Luhanka
Luettelo Multian julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Multian julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Multian kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD KotkapatsasKotkapatsas, Multia; Turisti-info.fi Keskusaukio, Keuruuntien ja Multianraitin risteys 1981 SankarimuistomerkkiMultia, Multian kirkon hautausmaa; Sotasampo.fi Multian kirkon sankarihautausmaa, Kirkkoraitti 2 1958 100px Vanhan tapulin muistomerkkiHistoria; Multianseurakunta.fi Kirkkotarha (karttalinkki kirkkomaalle) Vapaussodan muistomerkki Multian kirkon kirkkotarha, Kirkkoraitti 2 1925 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Salonen, Leena: Multian kirkkotarhan muistomerkit; Multian joulu 7 (2005), sivut 27-30 Luokka:Multia Multia
Luettelo Muuramen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Muuramen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Muuramen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Kivikauden muistomerkki Urheilukenttä, Kenttätie 8 Leikkikehä Kylänlahden päiväkoti, Virastotie 13 1984 MarjattaMarjatta; Julkiset taideteokset Jyväskylässä; Jkl.fi Kinkomaan sairaala, Parantolantie 24 Kinkomaa 1991 Sankarihautojen muistomerkkiMuurame, Muuramen hautausmaa; Sotasampo.fi Kappelintie 4 Plosila 1923 100px == Lähteet == Luokka:Muurame Muurame
Luettelo Petäjäveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Petäjäveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Petäjäveden kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Aikarauta Kiertoliittymä Kirkkotie-Karikontie-Petäjävedentie ja Ahti Strömberg 2007 Emil Anders Candelinin muistomerkki Suolahti – Haapamäki radan varressa, lähellä Petäjäveden asemaa; Palvavuori. Lähimmät osoitteet: Petäjävedentie 346 tai Tiilimaantie 6 Isovihan Kintauden kahakan muistomerkki Ylä-Kintaudentie (paikkalinkki likimääräinen) Kintaus 2012 Kyläsepän muistokiviSoitettu huoltoaseman toiselle aiemmalle omistajalle ja Sepänpuiston maan omistavalle Pekka Strömbergille. Muistokiven hän toteutti veljensä Martin kanssa. Muistomerkki ja puiston pystytys 1988 arkkitehti Leila Strömbergin suunnitelman mukaan. Kirjasi 9.6.2023 Käyttäjä:Paju Sepänpuisto, (Kyläseppä- huoltoaseman vieressä) Karikontie 1 Petäjäveden kirkonkylä 1988 Sotaanlähdön muistomerkki (Kintaus)Maastokartta-aineistossa (Kansalaisen karttapaikka) muistomerkkisymboli näillä koordinaateillaMuistomerkin aihe varmistettu puhelimitse nuorisoseuran puheenjohtajalta 9.6.2023, yhteystiedot sivulta https://www.seurantalot.fi/talot/16-nst/212-kintauden-nuorisoseura-ry-1276. Kirjasi 9.6.2023 Käyttäjä:Paju Kintauden nuorisoseurantalon (Koivikko) edusta, Räihäntie 35 Kintaus Sankarihautojen muistomerkkiSotasampo Petäjäveden kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 12 Petäjäveden kirkonkylä ja Matti Aaltonen 1954 100px Vapausodan hautamuistomerkki Vanha hautausmaa (lähellä järven rantaa), Vanhankirkontie 9 (karttalinkki likimääräinen) Petäjäveden kirkonkylä 1937 mennessä (tod. näk.) == Lähteet == Luokka:Petäjävesi Petäjävesi
Luettelo Toivakan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Toivakan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Toivakan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD 1918 Vapaussodan muistomerkki Toivakan kirkon sankarihautausmaa, Salomonintie 8 Toivakan kirkonkylä 1926 Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Toivakan kirkon länsipuolella kirkkomaalla, Salomonintie 8 Toivakan kirkonkylä 1956 (muistomerkissä) Kuningatar Elisabeth II:n Suomen vierailun muistolaatta Kuningatar Elisabethin muistometsä, Metsä-Piililä, Pöytäkorvennoro 52 Haukanmaa Muualle haudattujen rakkaiden muistelukivi Toivakan kirkon länsipuolella kirkkomaalla, Salomonintie 8 (paikkalinkki suuntaa antava) Toivakan kirkonkylä Sankarihautojen muistomerkkiSotasampo Toivakan kirkon sankarihautausmaa, Salomonintie 8 Toivakan kirkonkylä 1963 100px Veteraanikivi Toivakan kirkon lähistö, Salomonintie 8 Toivakan kirkonkylä 1988 100px == Lähteet == Luokka:Toivakka Toivakka
Sevi Holmsten

Sevi Asser Holmsten (23. elokuuta 1921 Pyhtää – 1. heinäkuuta 1993 Kotka) oli suomalainen kilpasoutaja.Siukonen, s. 69 Holmsten edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 yksikössä, jossa hän karsiutui keräilyerissä. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa kultaa sisähankanelosessa vuonna 1950 sekä yksikössä vuosina 1953 ja 1955. Seuratasolla Holmsten edusti muun muassa Sunilan Soutajia. Hän voitti Suomen-mestaruuden yksikössä vuosina 1952–1955, pariairokaksikossa Aarno Teittisen kanssa 1956, sisähankanelosessa 1950 sekä kevyessä nelosessa 1954. Holmsten kilpaili 1950-luvun alussa myös hiihdossa ja saavutti sittemmin ikämiehissä kaksi SM-pronssia. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Luettelo Miehikkälän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Miehikkälän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Miehikkälän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD III/JR 24:n muistomerkkiSuomen muistomerkit, s. 84 Vanhan rajavartioston lähellä, Tohmonmäentie 240 Muurikkala 1969 Ilmavalvonnan muistolaatta, Haasiankangas Haasiakangas (karttalinkin tarkkuus 20 m) Hurttala 2009 Ilmavalvonnan muistolaatta, Myllyvuori Myllyvuori (karttalinkin tarkkuus 20 m) Muurola 2009 Ilmavalvonnan muistolaatta, Taarinvuori Taarinvuori (karttalinkin tarkkuus 20 m) Saivikkala 2009 JR 3:n ehtoolliskivi Muurolantie 185 Savanjärvi 1986 Kahden kaatuneen muistomerkki / JR24 ojan varressa, mäen reunassa, ison kiven kyljessä, noin 200 m tieltä ojan vartta lounaaseen, Lötsänmäentie 160 Lötsänmäki Kalliokosken lasitehtaan muistomerkkiSuomen muistomerkit, s. 86 Suur-Miehikkälän tie 131 Pitkäkoski ja 1991 Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Miehikkälän hautausmaa, Muurikkalantie 6 Miehikkälän kirkonkylä 1990 100px 100px Lahjoitusmaatalonpoikien muistomerkki Uudensillantie 1 Suur-Miehikkälä 1987 Laisniemen rajavartioaseman muistolaatta Laisniementie 150 Laisniemi 2017 Leijonakivet 1940Ulkomuseoalue; Salpakeskus.fi Salpalinjalla, nykyisen Salpalinja-museon kohdalla; Taavetintie 199 Linnoituspataljoona 3:n aseveljien muistomerkkiSuomen muistomerkit, s. 85 Salpalinja-museolla 1991 Lista 1:n vankien muistolaattaSuomen muistomerkit, s. 85 Miehikkälän varavankilan paikalla Suur-Miehikkälä 1987 Lähtöasema-muistomerkki Hyvinvointikeskus Kunilan talon edessä, Keskustie 6 Miehikkälän kirkonkylä 2017 100px Miehikkälän rajajääkärikomppanian komentopaikan muistolaatta Savanjärven lähellä Muurikkalan rajavartioaseman muistolaatta Tohmonmäentie 240 Rantalan ja Vanuskan kylien evakkoretken muistomerkki Rantalantie Rauhan rakentajat -muistomerkki Salpalinja-museolla, Säästöpirtintie 70 2013 Sankarihautojen muistomerkki Miehikkälän kirkon sankarihautausmaa, Muurikkalantie 6 Miehikkälän kirkonkylä 1952 100px Sinisen prikaatin muistomerkkiSuomen muistomerkit, s. 82 Koulukeskuksen piha, Keskustie 9 Miehikkälän kirkonkylä 1990 100px Säkkijärven entisen kunnanrajan muistomerkki Laisniementie 95 Laisniemi 2007 Talvisotaan lähteneiden muistolaattaSuomen muistomerkit, s. 87 Nuorisotalo Kiwin seinässä, Keskustie 21 Miehikkälän kirkonkylä 1997 100px Vakaumuksensa puolesta kaatuneitten muistokivi Miehikkälän hautausmaa, Muurikkalantie 6 Miehikkälän kirkonkylä 100px Vapaussodan muistomerkki Miehikkälän hautausmaa, Muurikkalantie 6 Miehikkälän kirkonkylä 1923 100px Vapautemme hinta -muistomerkki Tohmonmäentie 188 Muurikkala == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Miehikkälä Miehikkälä
Luettelo Pyhtään julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pyhtään julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pyhtään kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Karjalaan jääneiden vainajien muistokivi Pyhtään kirkon kirkkotarha, Harjuntie 11 Kirkonkylä 100px Kaunissaaren tulenjohtotornin muistolaattaMuistolaattahanke RT:n entisille toimipaikoille; Rannikkotykistön perinneyhdistys ry Pitkäniemi, Kaunissaari 2011 Punaisten muistomerkkiPunaisten muistomerkki, Pyhtää; Punaisten muistomerkit Korkeaharjun hautausmaa, Länsikyläntie 290 Länsikylä 1979 100px Sankarihautojen muistomerkkiArmas Tirronen; Kuvataiteilijamatrikkeli Pyhtään kirkon sankarihautausmaa, Harjuntie 11 Kirkonkylä 1952 100px Sankarimuistomerkki, Haaviston hautausmaaLoviisa, Haaviston hautausmaa; Sotasampo Haaviston hautausmaa, Antinniementie 43 Sotaanlähdön muistomerkki (Pyhtään-Ruotsinpyhtään sotaveteraanien muistomerkki) Heinlahden nuorisoseuran talon pihalla, Alatie 112 Heinlahti 1988 Vakaumuksensa puolesta kuolleitten muistomerkkiVakaumuksensa puolesta kuolleitten muistomerkki; Punaisten muistomerkit Pyhtään kirkon kirkkotarha, Harjuntie 11 Kirkonkylä 1946 Vapaussodassa kaatuneiden muistomerkki Pyhtään kirkon kirkkotarha, Harjuntie 11 Kirkonkylä 1923 == Lähteet == Luokka:Pyhtää Pyhtää
Luettelo Keminmaan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Keminmaan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Keminmaan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD JääkärimuistomerkkiEnsio Seppänen: Jääkärimuistomerkki; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi Suntiontie 12 1998 Keminmaan kirjastotalon seinäreliefiKirjastotalon seinäreliefi; Keminmaa.fi Ensio Seppänen: Kirjasto- nuorisotalon julkisivureliefi; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi Väylätie 6 1981 100px Kivalon jääkärikämpän muistolaatta Jääkärikämpän ulkoseinällä 1970 Kromimalmilohkareen löytöpaikan muistomerkkiJussi-Pekka Hiltunen: Kemi - Outokummun kaivoksen varausalueen arkeologinen inventointi, s. 10 Vähä Ruonaojan varressa, Elijärventie 509 kohdalta polkua noin 800 m pohjoiseen Lippomies-patsasNähtävyydet - Sevärdheter; Keminmaa.fi Taivalkosken itärannalla, voimalaitoksen rannalla, sillan lähellä Itäkoski 1988 Sankarihautojen muistomerkki Keminmaan kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 1 1954 100px Suomen sodan soturien hautausmaan muistomerkki Kirkkotie 56 1951 100px Vapaussodan muistomerkkiRastipukki Keminmaan kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 1 1920 == Lähteet == Luokka:Keminmaa Keminmaa
Luettelo Kittilän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kittilän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kittilän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Luettelo == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD 1939 sotaan lähdön muistomerkki. Suojeluskunnan muistolaatta. Entisen suojeluskuntatalon edessä Alakylä 1999 100px Etappipaasi 1916-1917 Kantatie 79:n varressa, Niskankangas, Rovaniementie 3878 Alakylä 1987, 1997 Evakossa 1944–1946 kuolleiden muistokivi Kittilän hautausmaa Kirkonkylä Holmanlinnan, Kittilän 1600-luvun hallinnollisen keskuksen muistomerkki Vanhaväylän (vanha kantatie 79) ja Kylätien eteläisen risteyksen lähellä Kaukonen Kittilän ensimmäisen kirkon muistomerkki Kirkkokuusikko, Hanhimaan ja Kiistalan kylien välillä, Päivänhohtovuoma (paikkalinkki likimääräinen) Hanhimaa 2009 Ounasjokilain muistomerkki Ounasrannan majat (Wild Stay Oy), joen rannassa päätalon vieressä Tepasto 2023 Pallasjärvi–Raattama tien valmistumisen muistomerkki Seututie 957 varrella, levähdysalueella noin 1 km Muonion–Kittilän rajasta Raattamaan päin Mieliövaara 2006 Rift (Rako) Kiertoliittymä Myllyjoentie-Hissitie-79-tie 2003 Reidar Särestöniemen muistopatsas Särestön museopolun alkupää Kaukonen 2015 100px Saab 35S Draken (DK-203) Kittilän lentoaseman lähellä Kittilän lentoasema Sankarihautojen muistomerkki Kirkon hautausmaa, Valtatie 93 Kirkonkylä 1948 100px == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kittilä Kittilä
Luettelo Kolarin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kolarin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kolarin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Vuonna 1943 surmattujen metsäkaartilaisveljesten muistomerkki Venejärventie 56 Saivo Peruskartoituksen muistomerkkiKolarin kunta, Tornionjoen - Muonionjoen osayleiskaava, sivu 42; Kolari.fi 2013 Lappeantie 149 kohdalla Lappea 2006 Sankarihautojen muistomerkki: Isänmaan puolesta 1939-1944 Kolarin vanhan kirkon vieressä, Siltatie 4 Kolarinsaari ? 100px Sankarimuistomerkki Isänmaan puolesta 1939-1944 Sieppijärven hautausmaa Sieppijärven kirkon lähettyvillä, Kirkkotie Sieppijärvi 1940 100px v. 1918 sankaripatsas (Vapaussodassa kaatuneen muistomerkki)Sieppijärvi; Kuvagalleria Juha Hotari Sieppijärven hautausmaa Sieppijärven kirkon lähettyvillä, Kirkkotie Sieppijärvi 1930 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kolari Kolari
Luettelo Muonion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Muonion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Muonion kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Kemi-Kilpisjärvi tien päällystäminen v. 1971 Valtatie 21 varrella Kangosjärvi 1971 Keskiyön auringon tulen sytyttämisen muistomerkki Taivaskeron huippu Pallastunturi Katri Valan muistokiviHelsingin kaupungin taidemuseo - julkiset veistokset Lahenrannantie, Mäen tilan pihapiirissä Muonion keskustassa Keskusta 1971 Maan kansi (maataideteos, maisemointiprojekti) Luonnonvarakeskuksen Pallasjärven toimipaikan lähellä, seututie 957:n maaleikkauksessa, Pallaksentie Pallastunturi 2003 100px Muonion suojeluskunnan ja Lotta Svärd -yhdistyksen muistolaatta Muonion yhtenäiskoulun pihalla (ent. vanhan kansakoulun piha), Opintie 3 Keskusta 1996 Muonion taisteluiden ja rauhan muistomerkkiLapin sota, Muonion taistelut 28.–30.10.1944; Suomen sotamuistomerkit 1939-1945 Muonion yhtenäiskoulun pihalla (ent. vanhan kansakoulun piha), Opintie 3 Keskusta 1994 Pallastunturin ensimmäisen matkailuhotellin muistomerkki Hetta–Pallas-vaellusreitin varrella Pallastunturi 1987 Pikkukuru (maataideteos) Pallastunturin luontokeskuksen lähellä, Pallastunturintie 557 Pallastunturi 2004 100px Sankarimuistomerkki Sotaan lähtöNähtävyydet; Muonio.fiMuonio; Sotasampo.fi Muonion kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 11 Keskusta 1958 100px == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Muonio Muonio
Luettelo Pelkosenniemen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pelkosenniemen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pelkosenniemen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Andy McCoyn patsas Pelkosenniemen tori, Sodankyläntie 7 Kirkonkylä 2009 Huttu-Ukon jäljillä Kultakeron liikenneympyrä Pyhätunturi Timo Jokela 2010 Neuvostosotilaiden muistomerkkiNeuvostosotilaiden muistomerkki; Turisti- info.fiItä-Lappi talvi- ja jatkosodassa, sivu 39 Vasaniemen taistelumaasto, seututien 965 ja Vasaniementien risteyksen lähellä Vasaniemi 2002 Paavali Pelkosen muistomerkki Pelkosenniemen tori, Sodankyläntie 7 Kirkonkylä 2014 Saran Salaman muistomerkki Pelkosenniemen tori, Sodankyläntie 7 Kirkonkylä 2017 100px Suuret lohiveistokset Pelkosenniemen tori Kirkonkylä 2009kaiverrus veistoksessa 100px Talvisodan muistomerkki (Pelkosenniemen taisteluiden muistomerkki)Talvisodan muistomerkki ja taistelupaikat; Turisti-info.fiItä- Lappi talvi- ja jatkosodassa, s. 38 Kirkonkylästä noin 3 km pohjoiseen, Lapinkangas Lapinniemi 1964 100px Vapauden ristiPelkosenniemi, Kirkon Sankarihautausmaa; Sotasampo.fi Kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 10 Kirkonkylä 1958 100px == Lähteet == * Itä-Lappi talvi- ja jatkosodassa -esite; Itä-Lapin kuntayhtymä === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Pelkosenniemi Pelkosenniemi
Luettelo Pellon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pellon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pellon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Anders Hellantin muistomerkki Pellon kirkon länsipuolella, Tapulitie 1 Eero Mäntyrannan patsas (Kaarteetki täysillä)Eeron patsas; Travelpello.fiEnsio Seppänen: Kaarteetki täysillä; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi Pellon keskustassa, lähin osoite Nivanpääntie 1 1997 Muualle haudattujen muistomerkki, Pello Pellon hautausmaa, Kalottitie 10 100px Muualle haudattujen muistomerkki, Turtola Turtolan hautausmaa, Torniontie 128 Turtola 100px Pierre Louis Moreau de Maupertuis´n astemittausretkikunnan muistomerkki Kittisvaaran huipulla 1956 Sankarivainajien muistopatsas Sotilas vartiossa Turtolan kirkon sankarihautausmaa, Torniontie 134 Turtola 1957 100px == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pello Pello
Luettelo Posion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Posion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Posion kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Ankkuripatsas Mourusalmi; Kuusamontie 119 Evakkokivi Kirkon pääoven edessä, Taivalkoskentie 28 1976 100px Irtaantuminen Kunnanviraston etupihan nurmikko, Kirkkotie 1 1990 100px Jatkosodan muistomerkki Seurakuntatalon edessä, Sysitie 7 1981 KARUJU- muistomerkkiTaisto Karjalainen: Posio kulttuuriperintöinventointi 2010; sivut 137-140; Metsähallitus, Länsi-Lappi Ruokamojärven rannalla (karttalinkki likimääräinen) 2000 Neuvostosotilaiden hauta Kuusamontie 19 Posio Livojärven ranta, Taivalkoskentie 183 1998 Posion voimaAnnu Passoja (2.4.2021) Made in Posio (yle.fi) Pentik-mäki, Pentikin gallerian ulkoseinä, Maaninkavaarantie 3 Sankaripatsas Tuntematon sotilasPosio; Sotasampo.fi Sankarihautausmaa, Pappilantie 3 1958 100px == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Posio Posio
Luettelo Ranuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Ranuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Ranuan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Kivitaipaleen taistelun muistomerkki Ranua – Rovaniemi tien (kt 78) itäpuolella Taipaleen kylästä noin 3–4 km pohjoiseen Kivitaipale Lapin sodan evakkojen muistomerkki Itkevät kivet Ranuan kirkkopihalla, sankarihautojen läheisyydessä; Kirkkotie 10 (karttalinkki tarkistettava) Ranuan kirkonkylä 1992 100px Lapin sodan pioneerit Portimojärven Ylijoen erämaa Ylijoki 1994 Sankarimuistomerkki Ei kuolema vaan elämä, RanuaRanua; Sotasampo.fi Ranuan kirkkopihalla, sankarihautojen läheisyydessä pohjoispuolella; Kirkkotie 10 Ranuan kirkonkylä 1957 100px Sankarimuistomerkki, Saukkojärvi Ranua, Saukkojärvi; Sotasampo.fi Toljantie 199 Saukkojärvi 1995 100px Sankarimuistomerkki, Simojärvi Kultisalmentie 10 Simojärvi 1964 100px Vapaussodan muistomerkki, Ranua Ranuan kirkkopihalla, sankarihautojen läheisyydessä; Kirkkotie 10 Ranuan kirkonkylä 1928 == Lähteet == Luokka:Ranua Ranua
Eero Koivumäki

Eero Eemeli Koivumäki (20. kesäkuuta 1924 Riihimäki – 12. lokakuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen kilpasoutaja.Siukonen 2001, s. 131 Koivumäki edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 veljensä Keijon kanssa pariairokaksikossa, jossa he karsiutuivat keräilyerissä. Pohjoismaiden- mestaruuskilpailuissa Koivumäki kilpaili vuosina 1948 ja 1950 saavuttaen jälkimmäisellä kerralla pronssia. Seuratasolla Koivumäki edusti helsinkiläistä Soutumiehiä ja Helsingin Soutuklubia. Hän voitti Suomen-mestaruuden yksikössä vuosina 1948–1951, perämiehettömässä kaksikossa 1950, pariairokaksikossa 1952–1954 sekä kahdeksikossa 1947–1948. Kilpauransa jälkeen Koivumäki toimi muun muassa Suomen Soutuliiton valmennusvaliokunnan puheenjohtajana ja soutupäällikkönä, maajoukkueen johtajana, tuomarina ja Airo-lehden päätoimittajana sekä vapaana kirjoittajana. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Luettelo Sallan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Sallan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Sallan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Ensimmäisen asukkaan muistomerkki Hautajärvellä, Junnulan mäellä Esikuntien muistolaatta Korhosen talo, Kursusta Kemijärvelle päin noin 4 km:n päässä Hauta etulinjassaSalla, vain muistomerkki, ei hautoja; Sotasampo.fi Tennontie 5 1953 Jänkäjääkäreiden muistomerkki (JR 12:n muistomerkki) Hautajärvellä, Sallasta Kuusamoon päin noin 44 km 1977 Kahden helsinkiläispojan muistomerkki Salmivaarassa rautatien ja maantien yhtymäkohdassa ylikäytävän eteläpuolella 1944 Kiviaavan muistomerkki Kiviaapa, noin 2 km Pahtovaaraan johtavasta tiestä (polku) Hautajärvi 1992 Lyhyt lepohetki Tennontie 7 1986 Magnus Dyrssenin kaatumispaikan 1.3.1940 muistokiviMagnus Dyrssen oli talvisodan ruotsalainen vapaaehtoinen. Paikanselkä, lähin osoite Kemijärventie 2 1949 Mannerheim- ristin ritareiden muistomerkkiItä-Lappi talvi- ja jatkosodassa, sivu 27 Paikanselän sotamuistomerkkialue (karttalinkki likimääräinen) 1992 Miinoihin menehtyneiden muistomerkki Seututien 965 varrella, kylän keskustassa Särkelä 1997 Muistomerkki neljän maan sotilaille Postipolku 5 1995 Neuvostoliittolaisten sotavankien hauta ja muistomerkki Hautaniementien varrella, noin 100 metrin päässä tiestä Hautaniemi Neuvostoliiton ja Suomen sotavainajien muistomerkkiNeuvostoliiton ja Suomen sotavainajille yhteinen muistomerkki Kursun Päävaaraan; Yle 21.9.2015 Kursun Päävaara (likimääräinen karttalinkki Päävaaralle) 2015 Partisaaniuhrien muistomerkkiSallassa paljastettiin muistomerkki partisaaniuhreille; Yle 15.7.2003 Hautajärvellä, Kuusamon tienhaarassa 2003 Ruotsalaisten vapaaehtoisten muistokivi 1952 (valokuvassa oikealla)Itä-Lappi talvi- ja jatkosodassa, sivu 28 Paikanselkä, lähin osoite Kemijärventie 2 Paikanselkä 1952 Ruotsalaisten vapaaehtoisten muistokivi 1990 (valokuvassa vasemmalla) Paikanselkä, lähin osoite Kemijärventie 2 Paikanselkä 1990 Saijan hautausmaan neuvostosotilaiden hauta Saijan hautausmaa, Saijantie 1955 Sallan rintamalla jatkosodassa 1941-1944 taistelleiden saksalaisten sotilaiden muistomerkki Paikanselkä, lähin osoite Kemijärventie 2 Sallassa kaatuneiden neuvostosotilaiden muistomerkki Kirkonkylässä omakotiasutuksen keskellä, Tapulitie 12 1946 Sateenkaari Kiertoliittymä Sallantie-Kuusamontie-Savukoskentie-Varastotie 2007 Talvisodan Sallan taistelun muistomerkki Paikanselkä, lähin osoite Kemijärventie 2 1971 Urriaavan 1956 perustetun rintamamieskylän muistomerkki Urriaavan- ja Teeriahontien risteyksessä, Urriaavantie 37 Urriaapa Venäläisen sotilaan hautamuistomerkki 1939-40 Paikanselkä, Vanhan tien varressa lähellä rautatietä Paikanselkä == Lähteet == * * Itä-Lappi talvi- ja jatkosodassa -esite; Itä- Lapin kuntayhtymä * Sallan suunnan taistelut (30.11.1939) – 19.1. – 13.3.1940; Via Karelia === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Salla Salla
Luettelo Savukosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Savukosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Savukosken kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Erillisosasto Saun muistomerkki Saunakankaantien päässä, Kemijoen rannalla Saunakangas 1996 Evakkomatkalla kuolleitten savukoskelaisten muistomerkki Savukosken hautausmaa, Joosepintie Kirkonkylä 1992 Lattunan tukkilanssin muistomerkkiLattunan lanssipaikka oli Tulppion satamaradan lanssipaikka Pykäläisentie, n. 400 metriä Korvatunturintien (yhdystien 9671) risteyksestä Lattuna Muualle haudattujen muistokivi Savukosken hautausmaa, Joosepintie Kirkonkylä Partisaanien uhrien muistomerkki, 2.9.1941 Iso Marjavaara, lähin osoite Marjavaarantie 45 Kuosku Partisaanien uhrien muistomerkki, Kuoskun kylä 3.9.1941 Sallantie 130 Kuosku 1979, laatta lisätty 1994 100px Partisaanien uhrien muistomerkki, Paavonmaa Paavonmaa, n. 4 km Seitajärveltä koilliseen. Lähin osoite Seitajärventie 87 > koilliseen 3,2 km > luoteeseen 4,2 km > polku länteen 600 m Seitajärvi 1990 Partisaanien uhrien muistomerkki, SeitajärviPartisaanien uhrien muistomerkit Seitajärven kylässä; Turisti- info.fi Seitajärventien varrella, Seitajärventie 127 Seitajärvi 1990 100px Partisaanien uhrien muistomerkki, Ollila Ollila, Järvenpääntie 3 Seitajärvi 2001 RauhanpaaluRauhanpaalu; Kansalaisen karttapaikka Korvatunturinmurusta Reutuvaaran vartion muistolaatta Elo & Seppälä 2012, s. 121. Ristin tieElo & Seppälä 2012: 90-91. Savukosken kirkko, Samperintie 6B Savukosken kirkonkylä Urpo Kärri 1986 Samperin veturiElo & Seppälä 2012: 114, 118. Tulppiontie 36 Tulppio SankaripatsasSavukoski, Savukosken sankarihautausmaa; Sotasampo.fi Savukosken hautausmaa, Joosepintie Kirkonkylä 1962 100px Sau-Herran ja Savukosken jälleenrakentajien muistokivi Öllötysaukio-tori 2016 Seitajärven uhrien muistokivi Savukosken sankarihautojen lähellä (karttalinkki likimääräinen) 1979 Suojeluskuntatalon muistomerkki Kisakartanon tontti, Samperintien varrella Kirkonkylä 1998 == Lähteet == * * Elo, Tiina; Seppälä, Sirkka-Liisa: Entistä Keminkylää: Savukosken kulttuuriympäristöohjelma, Ympäristöministeriö 2012. Julkaisun verkkoversio (pdf) Viitattu 20.2.2020. * Itä-Lappi talvi- ja jatkosodassa -esite; Itä-Lapin kuntayhtymä === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Vesa Haataja: Sotamuistomerkit Itä-Lapin ja Kantalahden alueella; Sallan kunta 1998. ISBN 9789519651620 Luokka:Savukoski Savukoski
Luettelo Simon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Simon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Simon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD JääkärimuistomerkkiJääkärikämppä ja jääkäripatsas, Simo; Turisti-info.fi Maaninkajärven niittysaunalla, Yliojan varressa Kattainen (Simon suojeluskunnan paikallispäällikkö) 1927 Lentäjäveljet – maa on vapaaSimo, Lentäjien muistomerkki; Suomen sotamuistomerkit 1939-1945Lentäjäpatsas, Simo; Turisti-info.fi Ranuantietä (st 924) 24 km Alaniemelle, sillan yli Sompujärven tietä 400 m, Simojoen pohjoispuolista tietä 6 km, risteyksessä viitat Arppee ja Lentäjäpatsas. Noin 20 km päässä Arppeelle johtavan metsäautotien itäpuolella, 100 m Runkauksen luonnonpuiston rajasta. Sarkakangas 1970 Sankarivainajien ristiSimo, Simoniemen hautausmaa; Sotasampo.fi Simon kirkon sankarihautausmaa, Simoniemi Kirkkotarhantie 1953 100px Sankarihautausmaan patsas (nainen ja lapsi) Simon kirkon sankarihautausmaa, Simoniemi Kirkkotarhantie 1953 100px Sankarihautausmaan patsas (sotilas) Simon kirkon sankarihautausmaa, Simoniemi Kirkkotarhantie 1953 100px Vapaussodan muistomerkki Simon kirkon sankarihautausmaa, Simoniemi Kirkkotarhantie 1921 == Lähteet == Luokka:Simo Simo
Luettelo Tervolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Tervolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Tervolan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Jääkärien etappimuistomerkki Hautausmaan ja Siltatien välinen Etappipuisto,Siltatie 1976 100px Jääkärimuistomerkki Kemijoen länsirannalla, patoaltaan vuoksi puretun Ylikuirin piha; Paakkolantie 366 1992 Kotirintamapatsas Seurakuntakeskuksen edessä, Kirkkokuja 4 2007 100px Kumpulan jääkärietappitalon muistomerkki Lehmikummuntie Kuusikon etappitalon muistomerkki Kuusikontie Kätkävaaran raivaajapatsas Kätkävaarantie 1222 1991 LohdutusTervola, Tervolan sankarihautausmaa; Sotasampo.fi Tervolan sankarihautausmaa, Kirkkokuja 4 1959 100px Lintupirtin jääkärietappitalon muistolaatta Louhikoskentie M. A. Castrénin syntymäkodin muistolaatta Pappilan länsipäädyssä, Kirkkokuja Muualle haudattujen muistomerkki Kirkkokuja 4 100px Neuvostoliittolaisten sotavankien hautamuistomerkki Luppolehto, Luppolehdontie Paasilinna-monumentti Itäpuolentie 1545 2003 Petsamon siirtoväen asuttamisen alkaen 1946 muistomerkki Varejoentie 538 Varejoki Raivaajapatsas Kunnanviraston edessä, Keskustie 81 1978 100px Sotaanlähdön muistomerkki (1939, 1941)Pystyttänyt Tervolan sotaveteraanit ry Rautatieaseman pihassa, Asemantie 25 2000 Taivalkosken konglomeraattikivi – Kemijoki Oy 30-vuotta muistokivi Kunnanviraston edustalla, Keskustie 81 Tervolan taistelun muistomerkki Tuunivaarantien pään ja rautatien välissä 1929 Tykkimuistomerkki Kunnanviraston viereisessä puistossa, Keskustie 81 1991 Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkkiVakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki, Tervola; Punaisten muistomerkit Tervolan hautausmaan eteläisessä kulmassa, Kirkkokuja 1967 100px Vapaussodassa kaatuneiden muistomerkki Vanhan kirkon läntisessä päässä, Kirkkokuja 1926 100px Varejoen raivaajapatsas Varejoen sillan ja Löylyvaarantien välissä, Varejoentie 536 Varejoki 1986 Vuokilan jääkärietappitalon muistolaatta Kuusikontiestä vasemmalle lähtevän tiehaaran päässä, Kuusikontie 1001 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tervola Tervola
Luettelo Ylitornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Ylitornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Ylitornion kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Annikki Kariniemen patsas Aavasaksanvaaran huipulla Aavasaksa 1990 100px Arendt Grapen muistomerkki Armassaaressa 1987 Kaatuneitten ylitorniolaisten vapaussoturien muistomerkki Ylitornion kirkon vieressä, Alkkulanraitti 8 1921 100px Maupertuis'n retkikunnan muistomerkki (Aavasaksa) Aavasaksan näkötornin vieressä Aavasaksa 2005 Maupertuis'n retkikunnan muistomerkki (Huitaperi) Huitaperin vaaran huipulla Kainuunkylä (suunnittelu) ja Sakari Matinlauri (toteutus) 2018 Raivaajan patsas Väystäjän tienhaaran tuntumassa, Kainuunkylä 1973 Sankarihautojen muistomerkki Rukoileva äiti Kirkon sankarihautausmaa, Alkkulanraitti 8 1958 100px Sotaanlähdön muistomerkki Kristillinen opiston piha, Alkkulanraitti 2 Tolppi 1989 Struven mittausketjun muistolaatta Aavasaksan näkötornin seinässä Aavasaksa TukkirekimuistomerkkiTukkirekimuistomerkki Ylitornio; Tukkilaiset.com Kirkonkylän koulukeskuksen yhteydessä 1980 Väinö Katajan patsasEnsio Seppänen: Kirjailija Väinö Katajan-patsas; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi Kunnanvirastoa vastapäätä, kirkonkylän keskusta; Alkkulanraitti 46 1972 Ylitornion suojeluskunnan ja Lotta-Svärd yhdistyksen perustamisen muistolaatta Ylitornion lukion seinässä, Parkkitie 1 1997 Ämminpirtin muistomerkki Kuivakankaan kylässä, Rantakyläntie 225 , 1983 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ylitornio Ylitornio
Keijo Koivumäki

Keijo Olavi Koivumäki (4. marraskuuta 1926 Helsinki – 5. joulukuuta 2017) oli suomalainen kilpasoutaja.Siukonen 2001, s. 131–132 Koivumäki edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 veljensä Eeron kanssa pariairokaksikossa, jossa he karsiutuivat keräilyerissä. Koivumäki kilpaili Ruotsi-maaottelussa vuosina 1952 ja 1954. Seuratasolla Koivumäki edusti helsinkiläistä Soutumiehiä ja Helsingin Soutuklubia. Hän voitti Suomen-mestaruuden perämiehettömässä kaksikossa vuonna 1950 (Eero Koivumäen kanssa), pariairokaksikossa 1951–1954 (ensimmäinen Harri Granqvistin, muut Eero Koivumäen kanssa) sekä kahdeksikossa 1947–1948. Kilpauransa jälkeen Koivumäki toimi muun muassa Suomen Soutuliiton tiedotussihteerinä, Soutumiesten rahastonhoitajana, puheenjohtajana ja valmentajana, Airo-lehden päätoimittajana sekä radion, television ja eri lehtien avustajana. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Australian avoin tennisturnaus 2018

Australian avoin tennisturnaus 2018 pelattiin 15.–28. tammikuuta 2018 Melbournessa. Se oli kaikkiaan 106:s Australian avoin tennisturnaus ja vuoden 2018 ensimmäinen Grand Slam -turnaus. Miesten kaksinpelin voitti Roger Federer, jolle Grand Slam -mestaruus oli jo uran 20:s ja Australian avoimissa kuudes. Naisten kaksinpelin voitti ensimmäisen Grand Slam -voittonsa saavuttanut Caroline Wozniacki. == Sijoitetut pelaajat == === Miesten kaksinpeli === === Naisten kaksinpeli === === Miesten nelinpeli === === Naisten nelinpeli === === Sekanelinpeli === == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Viralliset sivut *
Markus Båth

Karl Markus Båth (29. heinäkuuta 1916 Katrineholm, Ruotsi – 27. lokakuuta 2000 Uppsala, Ruotsi) oli ruotsalainen meteorologi ja seismologi. Hän toi vuonna 1961 seismologian Ruotsiin itsenäiseksi akateemiseksi tieteenalaksi. Båth suoritti ylioppilastutkinnon Norrköpingissä vuonna 1936 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Uppsalan yliopistosta vuonna 1939, filosofian maisteriksi vuonna 1940, filosofian lisensiaatiksi vuonna 1943 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1949. Hän oli Uppsalan ilmatieteen laitoksen amanuenssi vuonna 1939 ja assistentti vuosina 1940–1949. Hänestä tuli vuonna 1949 seismologian ja teoreettisen sekä kokeellisen meteorologian dosentti Uppsalan yliopistoon, jossa hän johti seismologian osastoa vuosina 1949–1961. Hänestä tuli tutkijadosentti vuonna 1954. Vuonna 1961 hänestä tuli laboraattori ja johtaja silloin perustettuun Uppsalan seismologian instituuttiin. Professoriksi hänet nimitettiin vuonna 1967. Hän toimi laitoksen johtajana vuoteen 1976 ja jäi eläkkeelle 1981. Båth asensi seismisiä asemia Kiirunaan (1951), Skalstuganiin (1956), Göteborgiin (1958), Uumajaan (1960), Karlskronaan (1961), Uddeholmiin (1966) ja Delaryhyn (1967). Hänen erikoisalaansa oli Fennoskandian maanjäristysten tutkimus ja energianmääritys. Båthin lain mukaan voimakkain jälkijäristys on 1,2 magnitudiyksikköä pienempi kuin pääjäristys. Hän julkaisi yli 300 artikkelia seismologian ja meteorologian alalta sekä toimitti Uppsalan seismistä tiedotetta (järistysluetteloa) vuodesta 1939, Kiirunan luetteloa vuodesta 1951 ja Ruotsin kansallisen verkon luetteloa vuosina 1956–1975. Båth edusti Ruotsin seismologiaa Kansainvälisen geofysiikan unionin kongressissa Oslossa 1948, Brysselissä 1951, Roomassa 1954, Torontossa 1957, Helsingissä 1960, Berkeleyssä 1963 ja Zürichissä 1967. Hän oli International Association of Seismology and Physics of the Earth's Interior (IASPEI) -järjestön varapuheenjohtaja vuosina 1956–1957 ja pääsihteeri vuosina 1957–1963. == Teoksia == * An Investigation of the Uppsala Microseisms (väitöskirja 1949) * Mathematical Aspects of Seismology (1968, uusi painos A.J. Berkhoutin kanssa 1984) * Introduktion till seismologin (1970, englanninkielinen käännös 1973, uusi painos 1979) * Spectral Analysis in Geophysics (1974) == Lähteet == * Båth, K Markus, Vem är vem 1964 * Båth, K Markus, Vem är det 1993 * Nationalencyklopedin, nide 3 (1990), s. 496. Luokka:Seismologit Luokka:Ruotsalaiset meteorologit Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Veijo Mikkolainen

Veijo Veikko Mikkolainen (25. elokuuta 1924 Kivennapa – 7. huhtikuuta 2013)Sääksmäen seurakunta, Mikkolainen Veijo, Valkeakosken hautausmaa, Valkeakoski, osasto 4, paikka 186, viitattu 1.2.2022 oli suomalainen kilpasoutaja.Siukonen, s. 204 Mikkolainen edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehellisessä kaksikossa, jossa Suomi sijoittui viidenneksi. Hän souti Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1953. Seuratasolla Mikkolainen edusti Valkeakosken Vesiveikkoja. Hän voitti Suomen-mestaruuden perämiehellisessä kaksikossa vuosina 1952–1953. Mikkolainen kilpaili myös hiihdossa. Hänen serkkunsa Martti Mikkolainen ja tämän poika Kimmo Mikkolainen ovat myös maajoukkuetason soutajia. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Ashley Spencer

Ashley Spencer (s. 8. kesäkuuta 1993) on yhdysvaltalainen pika- ja aitajuoksija. Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016 hän voitti naisten 400 metrin aitajuoksussa pronssia tuloksella 53,72. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän voitti kultaa 4 × 400 metrin viestissä. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui 400 metrin aitajuoksussa kuudenneksi. Sisäratojen MM-kilpailuissa 2016 Portlandissa hän voitti kultaa viestissä ja hopeaa 400 metrin juoksussa. Hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 400 metrin juoksussa ja 4 × 400 metrin viestissä 2012. Spencer juoksi 400 metrin aitajuoksuennätyksensä 53,11 Sacramentossa 25. kesäkuuta 2017. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset pikajuoksijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiamitalistit Luokka:Elävät henkilöt
Perusaaltomagnitudi

Perusaaltomagnitudi eli runkoaaltomagnitudi (m_\text{b}) on maanjäristyksen voimakkuutta ilmaiseva mittaluku. Se perustuu seismisten runkoaaltojen (P ja S) aiheuttaman maan liikkeen mittaamiseen. Perusaaltomagnitudia käytetään kaukana mittausasemasta tapahtuneille järistyksille. == Historia == Ensimmäisen perusaaltomagnitudin teleseismisille runkoaalloille (P, PP, S) esitti saksalais-amerikkalainen seismologi Beno Gutenberg vuonna 1945. Vuonna 1956 Gutenberg ja Richter julkaisivat korjausfunktion runkoaaltojen vaimenemisesta niiden kulkiessa Maapallon sisällä. He kalibroivat asteikkonsa niin, että lukemat vastasivat Richterin asteikon ja pinta- aaltomagnitudiasteikon arvoja magnitudeilla 6–7. Gutenberg ja Richter kutsuivat magnitudiaan yhtenäistetyksi magnitudiksi (unified magnitude). Perusaaltomagnitudia on aina käytetty erityisesti ydinkokeiden aiheuttamien seismisten signaalien mittaamiseen, sillä räjäytykset tuottavat voimakkaan P-aallon ja suhteellisen vähän pinta-aaltoja. Nykyinen tapa käyttää Gutenbergin ja Richterin korjausfunktioita juontaa juurensa Yhdysvaltain seismisten verkkojen käytännöistä 1960–1970-luvulta. == Määritelmä == Perusaaltomagnitudi m_\text{b} määritellään seuraavan kaavan mukaan:m_\text{b}=\log_{10}\left(\frac{A}{T}\right)+Q(\Delta, h),missä A on P-aallon suurin amplitudi mikrometreinä seismogrammin pystykomponentilla, T värähtelyn periodi sekunneissa (T < 3 s), \Delta episentrietäisyys asteissa ja h lähteen syvyys. Q(\Delta, h) on Gutenbergin ja Richterin (1956) korjaustermi. == Katso myös == * Momenttimagnitudi * Pinta-aaltomagnitudi == Lähteet == Luokka:Seismologia
Erkki Lyijynen

Erkki Edvard Lyijynen (16. maaliskuuta 1925 Lappee – 24. tammikuuta 2015) oli suomalainen kilpasoutaja.Siukonen, s. 192 Lyijynen edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehenä perämiehellisessä kaksikossa, jossa Suomi sijoittui viidenneksi. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuden kevyen nelosen soutajana vuonna 1959. Seuratasolla Lyijynen edusti muun muassa Valkeakosken Vesiveikkoja ja Jämsänkosken Soutuveikkoja. Hän voitti useita Suomen- mestaruuksia kaksikkojen ja nelosten eri luokissa. Lyijynen kilpaili myös hiihdossa ja yhdistetyssä. Hän sijoittui yhdistetyn olympiakatsastuksissa kolmanneksi vuonna 1952 ja Pirkan hiihdossa toiseksi vuonna 1960. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Bengt Ahlström

Bengt Anders Ahlström (24. joulukuuta 1924 Pietarsaari – 22. lokakuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen kilpasoutaja.Siukonen 2001, s. 11 Ahlström edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 Stig Winterin kanssa perämiehettömässä kaksikossa, jossa he eivät menestyneet. Ahlström edusti seuratasolla turkulaista IK Academiaa ja voitti Suomen-mestaruuden perämiehettömässä kaksikossa Winterin kanssa vuonna 1951. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Stig Winter

Stig Olof Winter (1. maaliskuuta 1929 Turku – 26. tammikuuta 2010) oli suomalainen kilpasoutaja.Siukonen 2001, s. 374 Winter edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 Bengt Ahlströmin kanssa perämiehettömässä kaksikossa, jossa he eivät menestyneet. Winter edusti seuratasolla turkulaista IK Academiaa ja voitti Suomen-mestaruuden perämiehettömässä kaksikossa Ahlströmin kanssa vuonna 1951. Hän edusti myös Turun Soutajia, jonka perustajajäsen hän oli. Winter on toiminut muun muassa Pohjoismaiden Soutuliiton puheenjohtajana sekä Suomen Soutuliiton ensimmäisenä varapuheenjohtajana. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset soutajat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Leo Telivuo

Leo Johannes Telivuo (alk. Dahlström, 14. marraskuuta 1929 Helsinki – 8. helmikuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen uinnin olympiaedustaja.Siukonen, s. 332 Telivuo kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, joissa hän karsiutui 100 metrin vapaauinnin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestin alkuerissä. Hän voitti Suomen mestaruuden 100 metrin vapaauinnissa vuonna 1949 sekä kahdeksan viestimestaruutta vuosina 1948–1954. Hänen ennätyksensä 100 metrin vapaauinnissa oli 1.01,8 vuodelta 1952. Vesipallossa Telivuo saavutti Helsingin Uimarien joukkueessa SM-pronssia vuonna 1948. Urheilu-uransa jälkeen Telivuo väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi ja erikoistui anestesiologian erikoislääkäriksi. Hänen väitöskirjansa oli nimeltään Effect of some saccharides on the recovery of the heart after elective cardiac arrest with potassium citrate (1961). Hän toimi Suomen Urheilulääkäriyhdistyksen sihteerinä, varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Suomalaiset vesipalloilijat Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Pentti Paatsalo

Pentti Juhani Paatsalo (21. elokuuta 1932 Kemi – 28. toukokuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen uinnin olympiaedustaja.Siukonen, s. 237 Paatsalo kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, joissa hän karsiutui 400 metrin vapaauinnin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestin alkuerissä. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuden 4 × 100 metrin sekauintiviestissä vuonna 1953. Seuratasolla "Pattis" Paatsalo edusti muun muassa Helsingin Uimareita, jonka joukkueessa hän voitti Suomen-mestaruuksia viesteissä. Hän toimi seuran puheenjohtajana vuosina 1960–1961. Hän oli Suomen uintimaajoukkueen valmentajana 1960-luvulla. Pentti Paatsalon vaimo Arja Paatsalo (o.s. Lehtinen) oli telinevoimistelun olympiaedustaja. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Suomalaiset urheiluvalmentajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Einar Aalto

Einar Ferdinand Aalto (27. toukokuuta 1926 Hamina – 16. syyskuuta 1985 Turku) oli suomalainen uinnin olympiaedustaja.Siukonen, s. 9 Aalto kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, joissa hän karsiutui 400 metrin vapaauinnin alkuerissä. Hän voitti Suomen-mestaruuden 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä vuosina 1950–1952 Helsingin Uimarien viestijoukkueessa. Lempinimellä "Pelle" tunnettu Aalto pelasi myös vesipalloa ja saavutti Pohjoismaiden- mestaruuspronssia vuonna 1951 sekä Helsingin Uimarien joukkueessa Suomen- mestaruuspronssia vuonna 1949. Kilpauransa jälkeen Aalto toimi voimistelunopettajana Lahdessa ja Kokkolassa. == Henkilökohtaiset ennätykset == * 100 metrin vapaauinti 1.03,4 (1951) * 200 metrin vapaauinti 2.23,7 (1952) * 400 metrin vapaauinti 5.15,8 (1952) * 1 500 metrin vapaauinti 22.06,2 (1952) == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Suomalaiset vesipalloilijat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Bacchus (maalaus)

Bacchus on italialaisen taidemaalari Caravaggion noin vuonna 1595 maalaama öljymaalaus. Maalaus esittää antiikin kreikkalaista jumalaa Bacchusta. Nykyisin teosta säilytetään Uffizin taidegalleriassa Firenzessä. ==Lähteet== Luokka:Caravaggion maalaukset