EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Anatahan

Anatahan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Sariganin etelä- ja Farallon de Medinillan pohjoispuolella. Saipanille kertyy matkaa noin 120 kilometriä ja Guamille 320 kilometriä. Anatahanin pinta-ala on 32 km². Saari on 9 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä.http://hvo.wr.usgs.gov/cnmi/ Korkein kohta on 788 metriä merenpinnasta. Saarella on 24,1 kilometriä rantaviivaa.http://islands.unep.ch/ILY.htm Anatahan muodostuu kerrostulivuoresta, jonka tiettävästi ensimmäinen purkaus alkoi 10. toukokuuta 2003. Uusia purkauksia on sattunut vuonna 2004, tammikuussa 2005 ja 6. huhtikuuta 2005. Huhtikuun 2005 purkaus oli voimakkain, ja savua nousi yli 15 000 metrin korkeuteen.http://www.oceandots.com/pacific/mariana/anatahan.php Anatahanilla ei ollut tulivuorenpurkauksen aikaan asutusta, sillä väestö oli jo aiemmin jouduttu evakuoimaan toisaalle. Saarella sattui maanjäristyksiä vuosina 1990 ja 1993. == Lähteet == Luokka:Pohjois-Mariaanien saaret
Gnaeus Pompeius Strabo

Gnaeus Pompeius Strabo (kuoli 87 eaa.) oli roomalainen sotilas ja poliitikko. Strabo oli hänen ulkonäköönsä viittaava pilkkanimi, joka tarkoitti siristelijää. Hän oli kotoisin Picenumin alueelta ja hän oli ensimmäinen sukunsa jäsen josta tuli senaattori. Hänestä tuli Sisilian propreettori vuonna 93 eaa. ja vuonna 89 eaa. liittolaissodan aikana hänestä tuli konsuli. Pompeius Strabo johti roomalaisia joukkoja liittolaisia vastaan Pohjois- Italiassa ja valloitti Asculumin piirityksellä. Vaikka häntä kunnioitettiin taitojensa ansiosta, hän ei ollut suosittu omien sotilaidensa eikä senaattorienkaan parissa. Asculumin sotasaaliin jako vakiinnutti hänen maineensa ahneena miehenä. Sodan jälkeen Pompeius Strabo palasi Picenumiin legiooniensa kanssa, mutta palasi vuonna 87 eaa. taistelemaan Mariuksen ja Cinnan kanssa Sullaa vastaan. Hän kuoli sodan aikana ruttoon ja hänen poikansa Pompeius Suuri johti hänen legioonansa taas Picenumiin. Pompeius Strabo oli niin epäsuosittu, että väkijoukko hyökkäsi hautajaiskulkuetta vastaan ja häpäisi hänen ruumiinsa. == Lähteet == Luokka:Roomalaiset poliitikot Luokka:Roomalaiset sotilaat Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Vuonna 87 eaa. kuolleet
Abreham Cherkos

Abreham Cherkos (s. 23. syyskuuta 1989) on etiopialainen kestävyysjuoksija. Cherkos voitti Marrakechin alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2005 kultaa 3 000 metrin juoksussa ajalla 8.00,90. 2006 hän voitti hopeaa Pekingissä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 5 000 metrin juoksussa ajalla 13.35,95. Kauden lopussa IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän oli samalla matkalla kolmas. Seuraavana vuonna hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM- kisoissa nuorten sarjassa viidenneksitoista ja Osakan MM-kisoissa 5 000 metrillä kahdeksanneksi. Maaliskuussa 2008 Cherkos saavutti 3 000 metrin juoksussa pronssia sisäratojen MM-kilpailuissa Valenciassa. Kesällä 2008 hän voitti 5 000 metrin juoksussa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden ja sijoittui Pekingin olympialaisissa viidenneksi. ==Ennätykset== * 1 500 metrin juoksu: 3.42,91 (2005) * 3 000 metrin juoksu: 7.31,81 (2009) * Kahden mailin juoksu: 8.16,07 (2006) * 5 000 metrin juoksu: 12.54,19 (2006) ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Etiopialaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Matti Janhunen

Matti Janhunen (22. marraskuuta 1902 Rautalampi (joissain lähteissä Sumiainen) – 9. joulukuuta 1963 Kerava) oli suomalainen punaupseeri, kommunistipoliitikko ja sosiaaliministeri Paasikiven III ja Pekkalan hallituksissa (1945–1948). Pienviljelijäperheeseen syntynyt Janhunen toimi aluksi veturinlämmittäjänä, koneenhoitajana ja viilarina. Hän liittyi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen (SKP) vuonna 1924. Seuraavalla vuosikymmenellä hän hankki punaupseerikoulutuksen Neuvostoliitossa, josta hän palasi Suomeen järjestämään SKP:n maanalaista organisaatiota ja pidätettiin vuonna 1934 yhdessä Hertta Kuusisen kanssa. Tästä alkoi yli kymmenvuotinen vankila-aika. Sotavuosina hän oli turvasäilössä ja yksi Koverin keskitysleirin vangeista. Hänen sanottiin nauttineen suurta luottamusta sekä poliittisen vankien että kriminaalivankien keskuudessa. Vankilasta Janhunen vapautui vasta marraskuussa 1944. Janhunen kuului tällöin SKP:n puoluetoimikuntaan. Yksi ensimmäisistä luottamustoimista Janhuselle tuli, kun oikeusministeri Urho Kekkonen nimitti hänet vankilaolojen uudistamiskomiteaan. Samaan aikaan hän oli keskeinen henkilö SKP:n eduskuntavaalikamppailussa. Vaalien jälkeen presidentti Mannerheim nimitti huhtikuussa 1945 Janhusen toiseksi sosiaaliministeriksi pääministeri J. K. Paasikiven esityksestä tämän kolmanteen hallitukseen. Myös maaliskuussa 1946 nimitetyssä Pekkalan hallituksessa Janhunen toimi sosiaaliministerinä. Paasikivi piti Janhusta maltillisena miehenä, jonka mukanaolo hallituksessa voitiin perustella sillä, että muussa tapauksessa salkku olisi mennyt jollekin jyrkemmän linjan kommunistille. Janhunen sopeutui hyvin hallitusyhteistyöhön, joten on ymmärrettävää, että hänen ministerinpestinsä jatkui vielä Pekkalan hallituksessa. Ministerikautenaan hän osallistui keskeisesti sodan jälkeen alkaneeseen sosiaalipoliittiseen uudistustyöhön. Muun muassa kesäloma- ja lapsilisälait laadittiin hänen ollessaan sosiaaliministerinä. Kansanedustajaa hänestä ei kuitenkaan koskaan tullut. Hallitustyöskentelynsä päätyttyä Janhunen siirtyi Kansaneläkelaitoksen johtajaksi. Hän kuitenkin erosi tehtävästä yllättäen vuonna 1951. Syyksi on arveltu puolueen vaalityön organisointitarvetta. Myöhemmin hän toimi Suomen Pankin tilintarkastajana sekä Enso-Gutzeitin ja Alkon hallintoneuvostoissa. Hän päätoimitti pitkään SKP:n aatteellis-poliittista julkaisua Kommunisti. Hän oli myös Kulttuuritalon rakennustoimikunnan puheenjohtaja vuosina 1955–1958. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Matti Janhunen . Valtioneuvoston ministeritietokanta. Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomen sosiaaliministerit Luokka:Kansaneläkelaitos Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet
Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri

Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa neljä kansanedustajaehdokasta Vaasan vaalipiirissä. Suurimman osan vaalipiirin kansanedustajehdokkaista asettaa Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri. Piirin puheenjohtajana toimii Timo Pärkkä. Suomen Keskustan puoluehallituksen varsinaisena jäsenenä toimii Piia Rautiola. == Merkittäviä henkilöitä == === Kansanedustajat 2023-2027 === *Mika Lintilä === Aikaisemmat kansanedustajat === Pohjoinen vaalipiiri * Frans Hanhisalo (1919–1921) * Viljami Kalliokoski (1922–1945, 1948–1962) * Kauno Kleemola (1939–1945, 1948–1962) Vaasan vaalipiiri * Kauno Kleemola (1962–1965) * Aaro Lintilä (1962–1972) * Heimo Linna (1966–1987) * Esko Aho (1983–1999) * Hannu Aho (1999–2003) * Tuomo Puumala (2007–2019) === Puheenjohtajat === * Alfred Torppa (1911–1912) * Antero Leino (1912–1913) * Sakri Kotila (1913–1916) * F. E. Tunturi (1916–1919) * Frans Hanhisalo (1919–1924) * Viljami Kalliokoski (1924–1963) * Aaro Lintilä (1963-1976) * Heimo Linna (1976–1985) * Esko Aho (1985–?) * Mika Lintilä (?–2016) * Mari Kerola (2017–2019) * Timo Pärkkä (2020–) === Toiminnanjohtajat === * K. N. Varila (1911) * Kalle Lukkarila (1913–1915) * Frans Hanhisalo (1915–1920) * Josua Ruotsala (1920–1929) * Eino Hirvi (1929–1952) * Aaro Lintilä (1952–1962) * Eero Yli-Tokola (1962–1973) * Matti Mikkola (1974–1977) * Heikki Kinaret (1977–1983) * Erkki Hänninen (1983–2017) * Jirka Hakala (2017–2019) * Mari Tourunen (o. s. Kerola) (2019–2022) * Janne Isopahkala (2022–) ==Kunnat== Keskustan kannatus kuntavaaleissa kunnittaen. Kunta 2017 2012 2008 2004 Halsua 69,7% 61,6% 63,3% 71,3% Kannus 63,6% 53,8% 52,6% 56,3% Kaustinen 59,8% 53,9% 52,2% 67% Kokkola 27,6% 26,9% 32,3% 30,6% Perho 70,4% 66,2% 63.3% 63.7% Toholampi 58,5% 61,1% 59,7% 67,9% Veteli 54,6% 44,3% 52,4% 60,5% Lestijärvi 61,1% 62,5% 59,3% 70,5% Himanka - - 69,9% 67,9% == Katso myös == * Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri * Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piiri * Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piiri * Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piiri * Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri * Pohjanmaan Kokoomus * Pohjanmaan Sosialidemokraatit * Pohjanmaan Vasemmisto * RKP:n Pohjanmaan piirijärjestö * Vaasan vaalipiirin vihreät ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Suomen Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Vaasan vaalipiiri Luokka:Keskipohjalaiset järjestöt
Edwin Cheruiyot Soi

Edwin Cheruiyot Soi (s. 3. maaliskuuta 1986 Keircho) on kenialainen kestävyys- ja maastojuoksija. Soi osallistui Fukuokan maastojuoksun MM-kisoihin 2006, joissa hän oli lyhyellä matkalla kahdeksas ja samalla voittamassa joukkuekultaa Kenian joukkueessa. IAAF:n yleisurheilufinaalissa kauden lopussa hän oli toinen sekä 3 000 metrin juoksussa (ajalla 7.39,25) että 5 000 metrin juoksussa (ajalla 13.49,45). Hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM- kilpailuissa 2007 yhdeksänneksi ja sai joukkuekilpailussa kultaa. Hän voitti saman vuoden IAAF:n yleisurheilufinaalissa 3 000 metriä ajalla 7.48,81 ja 5 000 metriä ajalla 13.38,16. Soi sijoittui Valencian sisäratojen MM- kilpailuissa 2008 3 000 metrillä neljänneksi. Hän voitti Kenian olympiakarsinnoissa 5 000 metriä. Pekingin olympialaisissa 2008 Soi saavutti pronssia kauden parhaalla ajallaan 13.06,22. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän voitti 5 000 metriä ajalla 13.22,81 ja sijoittui 3 000 metrillä toiseksi. Seuraavan vuoden yleisurheilufinaalissa hän oli 5 000 metrillä kolmas. Soi voitti 5 000 metrin Afrikan-mestaruuden Nairobissa 2010 ajalla 13.30,46. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui 3 000 metrin juoksussa kolmanneksi ajalla 7.41,78. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui 5 000 metrin alkuerissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui samalla matkalla viidenneksi. ==Henkilökohtaiset ennätykset== ;Ulkoradat * 1 500 metrin juoksu: 3.40,52 (2013) * 3 000 metrin juoksu: 7.27,55 (2011) * Kahden mailin juoksu: 8.14,10 (2011) * 5 000 metrin juoksu: 12.51,34 (2013) * 10 000 metrin juoksu: 27.14,83 (2006) * 10 kilometrin maantiejuoksu: 27.46 (2006) * Puolimaraton: 1.00.24 (2019) * Maraton: 2.09.16 (2021) ;Sisäradat * 3 000 metrin juoksu: 7.29,94 (2012) == Lähteet == * ===Viitteet === Luokka:Kenialaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Kenialaiset maastojuoksijat Luokka:Kenialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keskustan Etelä-Savon piiri

Keskustan Etelä-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se toimii Etelä-Savossa ja sen piiritoimisto sijaitsee Mikkelissä. Piirin toiminta-alueeseen kuuluvat Hirvensalmi, Juva, Kangasniemi, Mikkeli, Mäntyharju, Pertunmaa ja Pieksämäki. Piirillä on puoluevaltuustossa kolme jäsentä. Piirin puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2020 alkaen pieksämäkeläinen Arto Sepponen. ==Eduskuntavaalit 2007== Keskustan projekti 25:n mukaisesti puoluetoimiston mukaan Keskusta tavoitteli yhtä lisäkansanedustajapaikkaa Etelä-Savon vaalipiirissä. Suomenmaa, Pirjo Kontio, 29. joulukuuta 2006. Kuitenkin se sai vain kaksi kansanedustajaa, Katri Komin ja Jari Lepän, mikä oli yksi vähemmän kuin 2003. ==Eduskuntavaalit 2011== Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa molemmat istuvat kansanedustajat olivat ehdolla ja puolue tavoitteli kolmatta paikkaa. Keskusta koki kuitenkin valtakunnallisesti suuren vaalitappion, ja Etelä-Savosta valittiin edelleen kaksi keskustalaista kansanedustajaa, Katri Komi ja Jari Leppä. ==Eduskuntavaalit 2019== Vuonna 2019 eduskuntavaaleissa valittiin kaksi eteläsavolaista kansanedustajaa Jari Leppä ja Hanna Kosonen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Suomen Keskustan Etelä-Savon piiri Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Keskustan Helsingin piiri

Keskustan Helsingin piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa Helsingin vaalipiirissä eduskuntavaaliehdokkaat sekä hyvinvointialueen tehtäviä hoitavassa Helsingin kaupungissa kuntavaaliehdokkaat. ==Kansanedustajat== ===1970-luku=== * Kyllikki Virolainen (1977–1979) ===1980-luku=== * Liisa Kulhia (1983–1984) ===1990-luku=== * Olli Rehn (1991–1995, valittiin Europarlamentin jäseneksi), 2015–2016, elinkeinoministeri) ===2000-luku=== * Esko Aho (1999–2003, siirtyi Vaasan vaalipiiristä) * Anneli Jäätteenmäki (2003–2004, siirtyi Vaasan vaalipiiristä) * Seppo Kanerva (2002–2002, siirtyi Kokoomuksesta, siirtyi Liberaaleihin) * Terhi Peltokorpi (2004–2007, 2014–2015) * Pertti Salovaara (2003–2007, siirtyi Pirkanmaan vaalipiiriin) ===2010-luku=== * Mari Kiviniemi (2007–2014, pääministeri 2010–2011) * Pekka Puska (2017–2019) ==Vaalit== Eduskuntavaalit {| class="prettytable" Vuosi Edustajat ÄänetTilastokeskuksen PX-Web- tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat ÄänetTilastokeskuksen PX-Web- tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat 1983 1 15 660 5,1 % 1987 0 6 177 2,1 % 1991 1 16 620 6,0 % 1995 0 10 953 3,7 % 1999 1 18 343 6,1 % 2003 2 26 435 8,1 % 2007 1 21 703 6,9 % 2011 1 15 672 4,5 % 2015 1 25 947 7,2 % 2019 0 11 015 2,9 % 2023 0 6 016 1,6 % ==Puheenjohtajat== *Tommi Kytölä (–2005) *Anna- Mari Vimpari (2006–2008) *Mika Rossi (2009–) *Antti Siika-aho (2018–2020) *Harriet Lonka (2021–2022) *Ville-Veikko Rantamaula (2023) ==Kaupunginvaltuutetut== *Laura Kolbe (2005–) *Terhi Peltokorpi (2001–) ===Varavaltuutetut=== *Eeva Kuuskoski (2009–2012) *Sole Molander (2009–2012) *Ella Lazareva (2009–2012) *Markku Vuorinen (2013–2017) *Pekka Puska (2017–2021) *Kimmo Tiilikainen (2017–2021) *Eeva Kärkkäinen (2021–) *Anna Karhumaa (2021–) ===Puoluevaltuuston jäsenet=== *Mika Rossi (2010–2012) ==Entisiä kaupunginvaltuutettuja== * Olli Rehn (–1994) * Jouni Apajalahti (1997) * Sole Molander (1989–2008) * Martti Huhtamäki (2001–2005) * Annukka Paasikivi (1993–2004) * Mari Kiviniemi (2005–2012) * Timo Laaninen (2013–2017) == Katso myös == * Suomen vaalipiirit * Helsingin Kokoomus * Kristillisdemokraattien Helsingin piiri * Helsingin Perussuomalaiset * RKP:n Helsingin piirijärjestö * Helsingin Vasemmistoliitto * Helsingin Vihreät ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Suomen Keskustan Helsingin piiri, Helsingin Keskusta *Helsingin Keskustanuoret Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Helsingin vaalipiiri
Keskustan Itä-Savon piiri

Keskustan Itä-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Savonlinnassa. ==Kansanedustajat== *Pekka Nousiainen (1999–2007, Etelä-Savon vaalipiiri) *Hanna Kosonen (2015–), Kaakkois-Suomen vaalipiiri ==Puoluehallituksen jäsenet== Puoluehallituksessa on piiristä jäsenenä Matti-Pekka Parkkinen ja varajäsenenä Kirsti Laamanen. ==Keskustan Itä-Savon piirin kuntien valtuutetut 2013–2016== Kunta Valtuusto Valtuutettuja % Itä-Savo 158 68 43 Enonkoski 17 9 52,9 Heinävesi 27 11 40,1 Puumala 21 10 47,6 Rantasalmi 21 12 57,1 Savonlinna 51 15 29,4 Sulkava 21 11 52,4 ==Aiheesta muualla== *Suomen Keskustan Itä-Savon piiri Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri
Sait mitä hait

Sait mitä hait on Matin ja Tepon neljäs studioalbumi. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän. == Kappaleet == ===A-puoli=== # # # # # # ===B-puoli=== # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 1977 albumit Luokka:Matin ja Tepon albumit
Keskustan Karjalan piiri

Keskustan Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Lappeenrannassa. Keskustan Karjalan piirin toimialue on nimestään huolimatta vain Etelä-Karjala. Piiri on perustettu vuonna 1906 ja se on yksi Keskustan vanhimmista. Piirin toiminta-alueen kaupungit ja kunnat ovat: Imatra, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale ja Taipalsaari. Jokaisessa kunnassa toimii kunnallisjärjestö, joka jakautuu edelleen paikallisyhdistyksiin. Eduskuntavaaleissa piirijärjestö asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat ja Etelä-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoehdokkaat Etelä-Karjalan maakunnassa Kaakkois- Suomen vaalipiirissä. Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluvat myös Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakunta. == Keskustan valtuutetut Etelä-Karjalan kunnissa kaudella 2017-2021 == Kunta Keskustan valtuutettujen määrä Valtuuston koko Imatra 3 Keskustan kaupunginvaltuutettua 43 Lappeenranta 9 Keskustan kaupunginvaltuutettua 51 Lemi 12 Keskustan kunnanvaltuutettua 21 Luumäki 13 Keskustan kunnanvaltuutettua 23 Parikkala 12 Keskustan kunnanvaltuutettua 27 Rautjärvi 10 Keskustan kunnanvaltuutettua 21 Ruokolahti 12 Keskustan kunnanvaltuutettua 27 Savitaipale 11 Keskustan kunnanvaltuutettua 21 Taipalsaari 11 Keskustan kunnanvaltuutettua 27 Yhteensä 93 valtuutettua 261 == Kansanedustajat == *Ari Torniainen (2011–) ===Karjalan piirin ja Viipurin läänin entisiä keskustalaisia kansanedustajia === * Kimmo Tiilikainen (2003–2019) * Raimo Liikkanen (1991-1999) * Heikki Kokko (1983–1991) * Juhani Saukkonen (1972-1983) * Mikko Kaarna (1960–1962, 1966–1983) * Veikko Svinhufvud (1958–1966) * Yrjö Sinkkonen (1954–1962, 1966–1972) * Lauri Kaarna (1951–1954) * Väinö Okko (1948-1950) * Ilmari Tiainen (1948-1950) * Johannes Virolainen (1945–1958) * Tauno Saukkonen (1939-1947) * Toivo Ikonen (1933–1939, 1942–1951) * Juho Paksujalka (1933–1936, 1939–1948) * Matti Miikki (1930–1960) * Erkki Pullinen (1930–1933) * Elias Tukia (1924-1948) * Antti Kuisma (1922–1929, 1930–1933, 1935–1936) * Jooseppi Kauranen (1922–1935) * Aleksanteri Mero (1920–1922) * Bertta Leppälä (1917–1922) * Juhani Leppälä (1907–1908, 1919–1922, 1927–1951) Luokka:Etelä-Karjala Luokka:Kaakkois-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt
Keskustan Keski-Suomen piiri

Keskustan Keski-Suomen piiri on Suomen Keskustan piirijärjestö Keski-Suomen vaalipiirissä. Keskusta on alueen suurin puolue kolmella kansanedustajallaan. Piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä. ==Presidentinvaalit 2012== Keski-Suomen piirihallitus ehdotti Suomen Keskustan presidenttiehdokkaaksi Paavo Väyrystä ==Eduskuntavaalit 2011== Keski-Suomen piiri asetti 17. huhtikuuta 2010 ensimmäiset ehdokkaat eduskuntavaaleihin 2011 Keski-Suomen vaalipiiriä varten. Vaikka Keski-Suomen vaalipiiristä valitaan vain kymmenen kansanedustajaa, voi jokainen puolue asettaa vaalipiirin koosta riippumatta vähintään 14 ehdokasta. ==Kansanedustajat== ===Nykyiset=== *Anne Kalmari, Kivijärvi, (2007–) *Joonas Könttä (2019–) *Petri Honkonen (2015–) ===Entiset=== *Aila Paloniemi (2003–2019) *Lauri Oinonen (1999–2011) *Petri Neittaanmäki (1999–2007) *Johannes Leppänen (1991–2003) *Aino Suhola (1991–1999) *Pirkko Ikonen (1983–1991) *Mauri Pekkarinen (1979–2019) *Paavo Vesterinen (1975–1987) *Esko Härkönen (1970–1979) *Sylvi Saimo (1966–1979) *Mauno Pohjonen (1960–1970, 1971–1972) *Veikko Savela (1958–1962) *Eino Uusitalo (1955–1962) *Artturi Jämsen (1954–1971) *Eero Saari (1951–1955) *Vilho Leivonen (1951–1954, 1962–1966) *Matti Rankila (1948–1958) *Eino Palovesi (1939–1960) *Matti Luoma- aho (1939–1944) *Artturi Leinonen (1936–1939, 1944–1945) *Jussi Annala (1930–1939, 1945–1951) *Aleksi Hakala (1927–1933) *Taavi Vilhula (1929–1930, 1933–1954) *Kaarlo Hurme (1924–1929) *Vihtori Vesterinen (1919–1951) *Lauri Perälä (1919–1922) *Antti Rentola (1917–1919) *Mikko Luopajärvi (1917–1917) *Matti Latvala (1909–1917, 1919–1922) ==Lähteet== Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri
Keskustan Lapin piiri

Keskustan Lapin piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Rovaniemellä ja se asettaa Suomen Keskustan Lapin vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat yhdessä Keskustan Peräpohjolan piirin kanssa. ==Kansanedustajat== * Markus Lohi (2011-) * Eeva-Maria Maijala (2011-) ==Kunnat Lapin ja Peräpohjolan piirien alueella== Kunta Valtuusto Valtuutettuja 2009-2012 % Aikaisempia % Lappi 544 270 49,6 Enontekiö 21 13 61,9 Inari 27 10 37,0 Kemi 43 8 18,6 Kemijärvi 35 19 54,3 Keminmaa 35 16 45,7 Kittilä 27 14 51,9 Kolari 21 9 42,9 Muonio 21 9 42,9 Pello 27 16 59,3 Posio 27 23 85,2 Rovaniemi 75 29 38,7 Salla 27 15 55,6 Savukoski 17 9 52,9 Sodankylä 35 22 62,9 Tervola 21 10 47,6 Tornio 43 25 58,1 Utsjoki 15 7 46,7 Ylitornio 27 16 59,3 ==Aiheesta muualla== *Suomen Keskustan Lapin piiri Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Lapin vaalipiiri
Keskustan Peräpohjolan piiri

Keskustan Peräpohjolan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä ja toinen puolueen kahdesta piirijärjestöstä Lapin vaalipiirin alueella. Se koostuu Enontekiön, Kemin, Keminmaan, Kolarin, Muonion, Pellon, Simon, Tervolan, Tornion ja Ylitornion kunnallisjärjestöistä. == Kansanedustajat == Peräpohjolan piiristä valittiin 2023 eduskuntavaaleissa yksi kansanedustaja, Katri Kulmuni (2015–2024). Toinen Keskustan lappilainen kansanedustaja Markus Lohi valittiin Lapin piiristä. Piirit asettavat yhteisen ehdokaslistan eduskuntavaaleihin Lapin vaalipiirissä. Katri Kulmuni valittiin Euroopan Parlamentin jäseneksi 2024 eurovaaleissa, minkä johdosta piiri menetti ainoan kansanedustajansa ja Kulmunin tilalle nousi Mika Riipi Lapin piiristä. Katri Kulmuni toimi Keskustan puheenjohtajana (2019–2020). == Johto == Piirin puheenjohtaja on Olli Rainio, Tornio (2021-). Piirihallitukseen kuuluu varsinaisina jäseninä edustajat ja varaedustajat jokaisesta piirin kunnasta. Piirin toiminnanjohtajana toimii Jaana Niemi (2024–). Toiminnanjohtaja on yhteinen Keskustan Lapin piirin kanssa. Piiritoimisto sijaitsee Kemissä. Aikaisemmin piirin toiminnanjohtajina ovat toimineet Jaakko Sankala (196x–2003), Pekka Lehto (2003–2008), Ritva Lampela (2009–2011), Kai Puro (2012–2020), Lasse Kontiola (2021-2022), Antti Mulari (2022-2024). == Aikaisempia kansanedustajia == *Uuno Hannula (1939–1944) *Antti Junes (1939–1945) *Martti Miettunen (1945–1958) *Markus Niskala (1945–1963) *Pekka Vilmi (1963–1979) *Veikko Hanhirova (1966–1972, 1975–1978) *Seppo Pelttari (1983–1994) * Maria-Kaisa Aula (1991–2003) *Ossi Korteniemi (1994–2001) *Hannes Manninen (1995–2011) *Paavo Väyrynen (1970–1991, 2007–2011, 2019, Uudenmaan vaalipiiristä 1991–1995.) *Simo Rundgren (2003–2007 ja 2011–2015) *Mikko Kärnä (2015-2018 ja 2019-2023). *Katri Kulmuni (2015-2024). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Lapin vaalipiiri
Farallon de Medinilla

Farallon de Medinilla on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 0,738 km². Farallon de Medinillalla ei ole vakituista ihmisasutusta. Saari sijaitsee Saipanin pohjois- ja Anatahanin eteläpuolella. Sitä hallitaan osana Pohjois-Mariaanien Pohjoissaarten kuntaa. Farallon de Medinilla on 3 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 700 metriä.http://www.oceandots.com/pacific/mariana/medinilla.htm == Lähteet == Luokka:Pohjois-Mariaanien saaret
Keskustan Pirkanmaan piiri

Keskustan Pirkanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Piiri asettaa Suomen Keskustan Pirkanmaan vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat ja Pirkanmaan hyvinvointialueen ehdokkaat. Piirin puheenjohtaja vuonna 2024 on Arto Pirttilahti ja toiminnanjohtajana toimii Janne Riitakorpi. == Kansanedustajat == Kansanedustajat 2023- * Jouni Ovaska (2019-) ==Aikaisempia kansanedustajia== *Arto Pirttilahti (2011-2023) *Pertti Hakanen (2015-2019) *Mikko Alatalo (2003-2019) *Pertti Salovaara (2003-2011) *Klaus Pentti (2003-2011) *Jaana Ylä-Mononen (1999-2007) *Sulo Aittoniemi (1994-2003) *Markku Vuorensola (1991-1999) *Helmi Morri (1991-1995) *Matti Maijala (1970-1972, 1975-1991) *Atte Pakkanen (1948-1970) *Kalle Jutila (1945-1945) *Eetu Jussila (1929-1930, 1931-1933) *Eino Aaltio (1929-1929) *Janne Ihamuotila (1924-1929) ==Aiheesta muualla== *Suomen Keskustan Pirkanmaan piiri *https://www.pirkanmaankeskusta.fi/ Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Pirkanmaan vaalipiiri
Keskustan Pohjois-Karjalan piiri

Keskustan Pohjois-Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjois-Karjalan piiri asettaa yhdessä Keskustan Pohjois-Savon piirin kanssa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat Savo-Karjalan vaalipiiriin. ==Eduskuntavaalit 2011== Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue sai kaksi edustajaa. Paikkansa säilyttivät Eero Reijonen ja Anu Vehviläinen. ==Eduskuntavaalit 2007== Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue säilytti kolme paikkaa. Paikkansa säilyttivät Hannu Hoskonen ja Eero Reijonen, lisäksi kaksi kautta 1995-2003 kansanedustajana ollut Anu Vehviläinen nousi uudestaan eduskuntaan. ==Kansanedustajat== * Hannu Hoskonen, Ilomantsi 2003–2011, 2015– * Hanna Räsänen, Outokumpu 2019– ===Aikaisempia kansanedustajia=== * Eero Reijonen, Liperi 2003–2015, 2018–2019 * Anu Vehviläinen, Joensuu 1995–2003, 2007–2023 * Matti Väistö 1987–2007 * Pekka Puska 1987–1991 * Markku Kauppinen 1979–1983 * Lea Sutinen 1970–1987 * Reino Karpola 1962–1979, 1983–1987 * Esa Timonen 1958–1967 * Ale Holopainen 1957–1970 * Vieno Simonen 1948–1962 * Heikki Soininen 1933–1957 * Akseli Brander 1933–1951 * Antti Kukkonen 1929–1945, 1954–1962 * Juho Kankkunen 1924–1926 * Juho Ryynänen 1919–1933 * Pekka Saarelainen 1914–1922, 1924–1930 ==Kunnat== Kunta Valtuusto Valtuutettuja % Aikaisempia % Pohjois-Karjala 391 141 36,1 Heinävesi 17 5 29,4 Ilomantsi 21 10 47,6 Joensuu 59 13 22,0 Juuka 23 9 39,1 Kitee 35 13 37,1 Kontiolahti 35 14 40,0 Lieksa 35 13 37,1 Liperi 35 13 37,1 Nurmes 35 14 40,0 Outokumpu 27 8 29,6 Polvijärvi 21 10 47,6 Rääkkylä 21 9 42,9 Tohmajärvi 27 10 37,0 ==Aiheesta muualla== * ===Muita Pohjois-Karjalan vaalipiirin piirijärjestöjä=== *Pohjois-Karjalan Kokoomus *Pohjois-Karjalan Sosialidemokraattinen Piiri *Pohjois-Karjalan Vihreät Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri
Aguijan

Aguijan eli Aguiguan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 7,01 km². Aguijan sijaitsee Mariaanien ketjussa Tinianin lounaispuolella. Se on hallinnollisesti osa Tinianin kuntaa. Aguijanin korkein kohta on 157 metriä merenpinnasta. Aguijanilla ei ole vakituista ihmisasutusta. Paikalliseen eläimistöön kuuluu muun muassa mariaanienisojalka. == Lähteet == Luokka:Pohjois-Mariaanien saaret
Keskustan Kymenlaakson piiri

Keskustan Kymenlaakson piiri on yksi Suomen Keskustan 20 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Kouvolassa. Piiri asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat ja Kymenlaakson hyvinvointialueen aluevaltuustoehdokkaat Kymenlaakson maakunnassa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluu myös Etelä-Karjalan maakunta ja Etelä- Savon maakunta, joiden osalta kansanedustajaehdokkaat asettaa Keskustan Karjalan piiri ja Keskustan Etelä-Savon piiri. Keskusta on Kymenlaakson kunnissa suurin puolue Miehikkälässä ja Virolahdella, 4. suurin Kouvolassa, Haminassa ja Pyhtäällä sekä 2. pienin Kotkassa. ==Entisiä kansanedustajia== *Seppo Lahtela, Hamina, 1999–2006 (siirtyi 26. lokakuuta 2006 Kokoomuksen eduskuntaryhmään) *Markku Laukkanen, Valkeala 1991–1995 ja 1999–2011 *Markku Pakkanen, Anjalankoski 2007–2011, 2015–2019 *Mikko Pesälä, 1975–1999 *Raili Puhakka, 1991–1995 ==Aluevaltuutetut kaudella 2022== Kymenlaakson Keskustalla on Kymenlaakson hyvinvointialuevaltuustossa 7 paikkaa kaudella 2022-2025. * Markku Pakkanen (Kouvola) * Janne Wall (Kouvola) * Hannah Honkanen (Hamina) * Laila Uljas (Kouvola) * Riikka Turunen (Pyhtää) * Juha Kytömäki (Hamina) * Mia Ylä-Outinen (Kouvola) ==Aiheesta muualla== *Suomen Keskustan Kymenlaakson piiri Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Kaakkois-Suomen vaalipiiri Luokka:Kymenlaakso
Keskustan Satakunnan piiri

Keskustan Satakunnan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Porissa. Piirin puheenjohtajana toimii Tapio Huhtanen ja toiminnanjohtajana Satu Tietari. Se asettaa Satakunnan vaalipiirissä eduskuntavaaliehdokkaat sekä Satakunnan hyvinvointialueen ehdokkaat. ==Kansanedustajat== *Eeva Kalli (2019–) ===Entisiä kansanedustajia=== *Oiva Kaltiokumpu (2007–2011) *Timo Kalli (1991–2019) *Juha Korkeaoja (1991–2011) *Kauko Juhantalo (1979–1993, 1995–1999, 2003–2007, 2015–2019) *Einari Nieminen (1972–1991) *Saimi Ääri (1970–1979, 1993–1995) *Aulis Sileäkangas (1966–1970, 1972–1975) *Arvo Pentti (1958–1970) *Erkki Ryömä (1955–1958, 1962–1966) *Einari Jaakkola (1954–1966) *Nestori Kaasalainen (1951–1972) *Lauri Leppihalme (1948–1951) *Lauri Murtomaa (1939–1955) *Kalle Joukanen (1930–1932, 1936–1945, 1948–1954) *Eemeli Aakula (1930–1936) *Kaarle Ellilä (1929–1930, 1932–1936) *Valtteri Mikonmäki (1927–1933) *Eino Heikura (1924–1927, 1951–1958) *Anshelm Alestalo (1923–1939, 1945–1948) *Kalle Kirra (1922–1930, 1936–1948) *Bjarne Westermarck (1922–1923) *Wäinö Selander (1919–1922) == Kirjallisuutta == * ==Aiheesta muualla== *Suomen Keskustan Satakunnan piiri Luokka:Suomen Keskustan piirijärjestöt Luokka:Satakunnan vaalipiiri
Pyhän Kolminaisuuden päivä

Pyhän Kolminaisuuden päivä on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään ensimmäisenä sunnuntaina helluntain jälkeen. Sen vietto sai alkunsa Englannissa 1000-luvulla. Päivä on omistettu Pyhälle Kolminaisuudelle. Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa päivän psalmina toimii Ps. 95:1–2, 6–7; ensimmäisenä lukukappaleena Jes. 6:1–8 (9–10); toisena lukukappaleena Room. 11: 33–36 ja evankeliumiteksti on Joh. 3:1–15. EVL kirkko . Päivän aiempi nimitys oli kolminaisuudenpäivä, nimi vaihdettiin vuoden 2000 uudistuksessa.Oja, s. 148–149http://almanakka.helsinki.fi/kaku/99_4.html Almanakkatoimisto: Kalenterimaailman kuulumisia] Pyhän Kolminaisuuden päivän liturginen väri on valkoinen. ==Ajankohta== Pyhän Kolminaisuuden päivä osuu 2020-luvulla seuraaville päivämäärille: * 2020: 7. kesäkuuta * 2021: 30. toukokuuta * 2022: 12. kesäkuuta * 2023: 4. kesäkuuta * 2024: 26. toukokuuta * 2025: 15. kesäkuuta * 2026: 31. toukokuuta * 2027: 23. toukokuuta * 2028: 11. kesäkuuta * 2029: 27. toukokuuta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen evankelis-luterilainen kirkko: Pyhän Kolminaisuuden päivä Luokka:Kristilliset juhlapäivät
Kirkastussunnuntai

Kirkastussunnuntai on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa nimitys seitsemännelle kolminaisuudenpäivän jälkeiselle sunnuntaille eli nykyisin kahdeksannelle sunnuntaille helluntaista. Päivää vietetään Kristuksen kirkastumisen (Matt. 17:1–8) muistoksi. Kristuksen kirkastumisen juhlan juuret ovat 400-luvun Syyriassa. Lännessä, Espanjassa ja Galliassa, juhlaa alettiin viettää 1000-luvun alusta lähtien. Tuolloin Kristuksen kirkastumisen päivää vietettiin 6. elokuuta, joka on edelleen juhlan ajankohta katolisessa, ortodoksisissa ja anglikaanisissa kirkoissa. Luterilaisissa kirkoissa päivän ajankohta vaihtelee. Ruotsissa ja Suomessa kirkastussunnuntaita on vietetty 1500-luvulta lähtien ja monissa luterilaisisa kirkoissa sitä vietetään juuri ennen paastonajan alkua. Kirkastussunnuntain liturginen väri on valkoinen, joka on ilon ja toivon väri. Kristuksen kirkastuminen on yksi Suomen kirkkojen alttaritaulujen suosituimmista aiheista. Teema oli yleinen erityisesti 1800-luvun jälkipuoliskolla tehdyissä maalauksissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen evankelis-luterilaisen kirkon evankeliumikirja: Kirkastussunnuntai Luokka:Kristilliset juhlapäivät
Kynttilänpäivä

Kynttilänpäivä (kynttilämessu, ortodokseilla ja katolilaisilla Herran temppeliintuominen ) on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään alkujaan 40 päivää joulusta, siis 2. helmikuuta, sen muistoksi, että Jeesus vietiin 40 päivän ikäisenä temppeliin ja Simeon siunasi hänet. Tapauksesta kerrotaan Luukkaan evankeliumin 2. luvun loppupuolella. Sen mukaan Jeesus vietiin temppeliin Mooseksen lain säännösten vuoksi. Niiden taustalla oli toisaalta kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta. Toisaalta taustalla olivat synnyttämiseen kuuluvat puhtaussäännökset. Luukkaan evankeliumissa kerrotaan edelleen, että Pyhä Henki oli ilmoittanut Simonille, että hän tulee vielä eläessään näkemään Herran Voidellun. Nähtyään Jeesuksen, jonka hän tunnisti ennustetuksi Messiaaksi, hän lausui kiitosvirren, joka on tunnetaan Simeonin kiitosvirtenä. Toisaalta hän lausui myös Marialle ennustuksen: "... ja sinun omankin sydämesi läpi on miekka käyvä." Myös Hanna- niminen naisprofeetta ylisti tapauksen johdosta Jumalaa ja puhui siitä, mitä lapsesta oli ennustettu. Tapahtuman taustalla on kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta. Kynttilänpäivää on vietetty 300-luvun puolivälistä saakka. Nimitys tulee siitä, että keskiajalla kynttilänpäivänä vihittiin vuoden aikana kirkossa käytettävät kynttilät.Oja, s. 146 Tapa on yhä käytössä katolisessa, mutta ei protestanttisissa kirkoissa. Ennen vuotta 1774 helmikuun 2. päivä oli Suomessa pyhäpäivä.Oja, s. 166 Nykyään Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää kynttilänpäivää tänä alkuperäisenä päivämääränään vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa sitä seuraavana sunnuntaina. Mikäli tämä päivä on laskiaissunnuntai, kynttilänpäivä siirtyy viikkoa aikaisemmaksi.Oja, s. 146–147 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sivulla Juhlapyhät: Kynttilänpäivä * Suomen evankelis-luterilaisen kirkon evankeliumikirja Luokka:Helmikuun juhlapäivät Luokka:Kristilliset juhlapäivät
Mikkelinpäivä

Mikkelinpäivä on alun perin arkkienkeli Mikaelille, mutta nykyisin kaikille enkeleille omistettu kristillinen juhlapäivä. Sitä on vietetty varhaiskeskiajalta saakka laajalti kristikunnassa 29. syyskuuta. Varhaisimmat tiedot sen vietosta ovat 400-luvulta Fryygiasta. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa päivä on 29. syyskuuta tai sen jälkeinen sunnuntai. Tällaiselle liikkuvalle paikalle mikkelinpäivä siirrettiin Ruotsissa ja Suomessa vuonna 1772. Siirto tuli voimaan vuodesta 1774 lähtien. Sen alkuperäinen päivämäärä 29. syyskuuta on kuitenkin edelleen Mikaelin ja sen muunnosten kuten Mikon ja Mikaelan nimipäivä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen evankelis-luterilaisen kirkon evankeliumikirja: Mikkelinpäivä * Kirkon kanava: Wille Riekkinen kertoo Mikkelinpäivästä Luokka:Pyhien juhla- ja muistopäivät Luokka:Syyskuun juhlapäivät Luokka:Mikael (arkkienkeli) Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit de:Michael (Erzengel)#Festtag
Luettelo Ursan julkaisemista tietokirjoista

Tähtitieteellinen yhdistys Ursa on julkaissut kirjoja vuodesta 1926 lähtien. Alun perin kirjojen kustantaja oli WSOY. 1970-luvun puolivälistä lähtien kirjojen julkaisutoiminta laajeni suuresti. Nykyisin Ursa on Suomen suurin tähtitieteellisten kirjojen kustantaja. == Ursan julkaisuja == * 1. * 2. * 3. * 4. * 5. * 6. * 7. * 8. * 9. * 10. * 11. * 12. * 14. * 16. * 20. * 23. * 27. * 35. * 37. * 38. * 41. * 43. * 44. * 45. * 52. * 53. * 54. * 59. * 63. * 75. * 78. * 80. * 81. * 87. * 89. * 94. * 95. * 96. * 97. * 106. * 107. * 118. * 148. *160. == Tähdet == Ursa alkoi julkaista vuodesta 1977 lähtien Tähdet- vuosikirjaa. Sen perustaja ja ensimmäinen toimittaja oli Seppo Linnaluoto. Tähdet-vuosikirjassa kerrotaan kyseisen vuoden tähtitaivaasta. * == Maailmankaikkeus == Vuodesta 2000 Ursa alkoi julkaista Maailmankaikkeus- vuosikirjaa. Sen tekijä on Heikki Oja ja toiseksi tekijäksi tuli myöhemmin Asko Palviainen. * == Katso myös == * Ursan scifi-sarja Ursan julkaisemat tietokirjat Ursan julkaisemat tietokirjat
Luettelo Ursa Science Fiction -sarjan kirjoista

Tähtitieteellinen yhdistys Ursa julkaisi vuosina 1980–1992 Ursa Science Fiction -nimistä kirjasarjaa, jossa julkaistiin 18 tieteiskirjaa. Sarja käsitti käännösromaaneja sekä suomalaisista novelleista koottuja antologioita. Nro Nimi Kirjailija(t) Vuosi 01\. Panoksena tulevaisuus 1980 02\. Tau nolla 1981 03\. Inferno & Geoffrey Hoyle 1982 04\. Painovoima 700 1983 05\. Andromedan tähtisumu 1984 06\. Viimeiset ja ensimmäiset 1985 07\. Jäinen vaeltaja Koponen, Markkanen, Pihljerta & Holappa (toim.) 1986 08\. Ikuisuuden loppu 1987 09\. Lohikäärmeen muna 1987 10\. Atoroxin perilliset Supinen, Haarikko, Nikkonen, Peltonen, Pihljerta (toim.) 1988 11\. Enemmän kuin ihminen 1988 12\. Käenpojat 1988 13\. Tähtien lapset 1989 14\. Ender 1990 15\. Tähtipuu Haarikko, Hinkkanen, Ijäs, Jerrman, Peltonen & Roimola (toim.) 1990 16\. Keskiyön mato Ikaalisissa (toim.) 1991 17\. Kuolleiden puolustaja 1991 18\. City 1992 Luokka:Luettelot kirjoista Luokka:Tieteiskirjasarjat
Richard Wright

Richard Wright voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: * Richard R. Wright (1855–1947), yhdysvaltalainen poliitikko, kasvattaja ja ihmisoikeuksien puolustaja * Richard Wright (1908–1960), afroamerikkalainen kirjailija * Richard B. Wright (s. 1937), kanadalainen kirjailija * Richard ”Rick” Wright (1943–2008), Pink Floydin perustajajäsen * Richard Wright (s. 1960), englantilainen taiteilija ja muusikko * Richard Wright (s. 1977), englantilainen jalkapallomaalivahti.
Antti Pesonen

Antti Jaakko Jalmari Pesonen (19. lokakuuta 1963 Alajärvi – 5. huhtikuuta 2017 Vaasa)"Kuolleet". Ilkka, 7.4.2017, s. 25 oli suomalainen poliitikko. Pesonen oli itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja vuosina 2004–2015 ja 2016–2017. Hän oli Alajärven kaupunginvaltuutettu vuosina 2009–2012. Pesonen kannatti kansanäänestyksen järjestämistä Euroopan unionin perustuslakisopimusehdotuksesta sekä Suomen eroamista Euroopan unionista. Pesosen poliittisiin tavoitteisiin kuului myös mm. työajan lyhentäminen – esimerkiksi siirtymällä neljäpäiväiseen työviikkoon. Pesonen pyrki Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2009 vaaleissa ja sai 962 ääntä. Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Pesonen sai 1 574 ääntä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissaVaasan vaalipiiri - ehdokkaat Pesonen keräsi 740 ääntä, 2011 hän sai 278 ääntäEhdokkaiden äänet / Vaasan vaalipiiri Oikeusministeriö 13.5.2011 ja 2007 hän sai 866 ääntäEhdokkaiden äänet / Vaasan vaalipiiri Oikeusministeriö 21.3.2007 Vaasan vaalipiirissä. Pesonen jätti puolueen puheenjohtajan tehtävät sairautensa takia elokuussa 2015. Hän jätti puheenjohtajan tehtävät toistamiseen maaliskuun lopulla 2017 sairauden uusiuduttua. Pesonen kuoli 53-vuotiaana 5. huhtikuuta 2017. == Teokset == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Antti Pesosen verkkosivusto (Internet Archive) * Sunnuntaidebatti: EU:n perustuslaista järjestettävä kansanäänestys. Helsingin Sanomat, 19.3.2006 * Antti Pesosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Itsenäisyyspuolueen poliitikot Luokka:Suomen puolueiden puheenjohtajat Luokka:Alajärven kaupunginvaltuutetut Luokka:Vaasan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Molekyylimallinnus

Molekyylimallinnuksella tarkoitetaan yleisesti erilaisia teoreettisia ja laskennallisia menetelmiä, joilla pyritään mallintamaan molekyylien rakennetta ja käyttäytymistä. Molekyylimallinnusta käytetään laskennallisessa kemiassa ja biologiassa, materiaalitutkimuksessa ja lääkeainesuunnittelussa. Mallituksessa molekyylien rakennetta pyritään esittämään tietokoneen avulla luodun mallin avulla ja tutkimaan yhdisteiden steerisiä ja elektronisia ominaisuuksia, muodostumislämpöjä, reaktiomekanismeja sekä epäorgaanisten materiaalien kide- ja pintarakenteita. Molekyylimallinnusta suoritetaan molekyylimekaanisilla, semiempiirisillä ja kvanttikemiallisilla menetelmillä. Molekyylimallinnusta suoritetaan yleensä tietokoneen ja siinä olevien mallinnusohjelmien avulla. Ensin pyritään rakentamaan malli piirtämällä molekyylin rakenne tietokoneen mallinnusohjelmalla. Tämän jälkeen molekyylin rakenne optimoidaan lähimpään minimiin; tämä tehdään yleensä molekyylimekaniikalla. Molekyylille tehdään usein vielä konformaatioanalyysi, jossa haetaan erilaiset mahdolliset konformaatiot, jossa molekyyli voi olla. Molekyylille voidaan tehdä lisäksi varauslaskenta, jossa käytetään yleensä semiempiirisiä tai kvanttikemiallisia menetelmiä. Molekyylimallitukseen liittyy myös termi molekyylidynamiikka, jolla tarkoitetaan molekyylin ”liikkuvuuden” laskentaa. Luokka:Molekyylimallinnus
Isoperimetrinen epäyhtälö

Matematiikassa isoperimetrisen epäyhtälönhttp://www.ams.org/journals/bull/1978-84-06/S0002-9904-1978-14553-4/S0002-9904-1978-14553-4.pdfhttp://www.math.utah.edu/~treiberg/isoperim/isop.pdf mukaan annetuille tasokuvioille, jonka piirin pituus on P ja pinta-ala A, on voimassa 4\pi A \le P^2, missä yhtäsuuruus on voimassa, jos ja vain jos tasokuvio on ympyrä. Siten annetuista samanpiirisistä kuvioista ympyrällä on maksimaalinen pinta-ala. Toisaalta isoperimetrinen epäyhtälö pätee myös toisin päin: kuvioista, joiden pinta-ala on annettu, on ympyrällä pienin piiri. Isoperimetristä epäyhtälöä voidaan käyttää todistamaan muita geometrisiä epäyhtälöitä. Siitä esimerkiksi seuraa, että annetusta monikulmiosta, jonka kulmien lukumäärä ja sivun pituudet on annettu, seuraa, että suurin mahdollinen monikulmio on syklinen monikulmio, eli sen kärjet sijaitsevat ympyrän kehällä. Yleisemmin on voimassa, että jos n-ulotteisen kappaleen n-1-ulotteinen pinta on annetun suuruinen, saadaan maksimaalinen n-ulotteinen mitta n-pallon tapauksessa. == Lähteet == Luokka:Geometria Luokka:Epäyhtälöt
Osmo Kivilinna

Osmo Kullervo Kivilinna (29. marraskuuta 1910 Turku - 23\. elokuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen kapteeniluutnantti ja Mannerheim-ristin ritari.Hurmerinta; Viitanen 1994 s. 138 Kivilinna toimi Miinalaiva Riilahden päällikkönä lähes koko aluksen olemassaolon ajan. Hänet nimitettiin 8. maaliskuuta 1943 Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numero 105 ansioistaan miinalaivan päällikkönä vaarallisimmillakin vesialueilla. Lisäksi hänen ansiolistalleen kuului useita upotettuja neuvostoliittolaisia sukellusveneitä. 23\. elokuuta 1943 Riilahti kohtasi neuvostoliittolaisia moottoritorpedoveneitä, jotka upottivat sen. Riilahden mukana ollut Vartiomoottorivene 1 pelasti Kivilinnan vedestä Tiiskerin kaakkoispuolella. Hän kuitenkin menehtyi myöhemmin samana päivänä keskussotilassairaala Tilkan leikkaussalissa.Hurmerinta; Viitanen 1994 s. 474 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Mannerheim-ristin ritarit Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset toisessa maailmansodassa kaatuneet Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Auskultantti

Auskultantti eli opettajakokelas tai opetusharjoittelija on opettajankoulutustaan suorittava henkilö, joka on edennyt käytännöllisen harjoittelun vaiheeseen. Yleensä nimitystä käytetään normaalikoulussa opettajan pedagogisten opintojen harjoittelua suorittavasta opiskelijasta, mutta nykyisissä opettajankoulutuksen järjestelyissä on mahdollista suorittaa harjoittelu myös tavallisessa koulussa, joita kutsutaan tässä yhteydessä ”kenttäkouluiksi”. Nimitys auskultantti on peräisin latinan verbistä auscultare ’kuunnella’ ja viittaa siihen, että erityisesti 1800-luvulla tyypillisin opettajankoulutuksen opetusmuoto oli pätevän opettajan pitämien oppituntien seuraaminen. Rinnakkaiskoulujärjestelmän aikana kansakoulunopettajaseminaarien viimeisen vuoden opiskelijoita kutsuttiin auskultanteiksi, samoin kuin oppikoulunopettajiksi normaalikouluissa pätevöitymässä olleita maistereita ja kandidaatteja. Aineenopettajaksi opiskeleva auskultantti suorittaa opettajan pedagogiset opinnot (60 op) yleensä yhdessä lukuvuodessa. Tällöin harjoittelu normaalikoululla ja teoriaopetus opettajankoulutuslaitoksella limittyvät toisiinsa. Usein opinnot suoritetaan opiskelun loppuvaiheessa, jolloin ne edeltävät välittömästi valmistumista. Pedagogiset opinnot voi suorittaa myös erillisinä opintoina. Tähän kehotetaan erityisesti muutoin päteviä, ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita henkilöitä, jotka työskentelevät epäpätevinä opettajina. 1900-luvun alkupuolelta alkaen aina 1950-luvulle kansakoulunopettajaseminaarien pääsyvaatimuksena oli kansakoulu-, myöhemmin keskikoulututkinto. Ylioppilaiden olikin 1930-luvulle saakka mahdollista pätevöityä kansakoulunopettajiksi vuodessa seuraamalla seminaaria hospitantteina. Mahdollisuus lakkasi, kun Jyväskylän seminaari muuttui Kasvatusopilliseksi korkeakouluksi, joka erikoistui ylioppilaiden kouluttamiseen kansakoulunopettajiksi. == Katso myös == * Auskultointi Luokka:Yliopisto
Jan Otto Andersson

Jan Otto Andersson (s. 24. elokuuta 1943 Turku) on suomalainen tutkija, valtiotieteen tohtori, kansainvälisen talouden dosentti sekä Suomen Attacin entinen puheenjohtaja. Andersson on kirjoittanut yli 200 tieteellistä artikkelia tai teosta. Vuonna 1990 Andersson oli perustamassa Vasemmistoliittoa, jonka hallituksessa hän istui muutaman vuoden. Andersson oli Vasemmistoliiton ehdokkaana eduskuntavaaleissa 1991 ja europarlamenttivaaleissa 1999, mutta hän ei tullut valituksi. Ennen uutta puoluetta Andersson vaikutti 1960-luvulta alkaen sen edeltäjä SKDL:ssä. 1980-luvulla Andersson kuului SKDL:n hallitukseen ja hän oli mukana laatimassa liiton, ja sen jäsenpuolue SKP:n, puolueohjelmia. Anderssonin panos on ollut huomattava myös Vasemmistoliiton ohjelmissa. Hän on toiminut vuoden Varsinais- Suomen Vasemmistoliiton puheenjohtajana. Jan Otto Anderssonilla on kaksi tytärtä, Laura Lotta Andersson ja Vihreän liiton entinen kansanedustaja Janina Andersson. ==Lähteet== Luokka:Vasemmistoliiton poliitikot Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Tontilla taas

Tontilla taas on helsinkiläisen reggaeartisti Nopsajalan ensimmäinen sooloalbumi. Levyllä Nopsajalka yhdistää sulavasti reggaeta ja hip hop-tyylejä reippaaseen dancehall-poljentoon. Vierailijoina levyllä kuullaan Super Jannea, Jodarokkia, Mariskaa, Soul Captain Bandistä tuttua Paarmaa sekä Raappanaa. Albumista on CD-version lisäksi ilmestynyt myös kahden vinyylin versio. Julkaisuviikollaan (42/2006) albumi sijoittui Suomen virallisen listan 32. sijalle ja pysyi listalla yhteensä kaksi viikkoa. == Kappaleet == # Tuli talos (mukana Raappana) (3:30) # Haluun takas (2:42) # Tontilla taas (mukana Super Janne) (3:46) # Luonnollinen nainen (2:29) # Omaa juttuu (mukana Jodarok) (3:34) # Mäsäks (3:08) # Parhaat bileet (mukana Mariska) (2:36) # Aitoo kamaa (Oikea rakkaus ei odota) (3:19) # Hyvää huolta (3:03) # Kuumotus (2:59) # Lisää liekkii (3:13) # Hyvää elämää (mukana Paarma) (4:37) "Hyvää huolta" -kappaleen taustamusiikki on lainattu Paarman "Hyvä paimen" -kappaleelta. Kappale "Lisää liekkii" sisältää samplen Survivorin kappaleesta Eye of the Tiger. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Albumin arvostelu Desibeli -sivustolla * Albumin arvostelu Soundi -sivustolla * Albumin arvostelu Tuoreet Platat -sivustolla Luokka:Nopsajalan albumit Luokka:Vuoden 2006 esikoisalbumit
He kutsuivat luokseen

__NOTOC__ He kutsuivat luokseen on suomalaisen metalliyhtye Saran neljäs albumi, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2006. Levyllä on käytetty syntetisaattoreita ja koneita huomattavasti vähemmän ja hillitymmin, kuin Saran aiemmilla albumeilla. He kutsuivat luokseen on yhtyeen ensimmäinen Universal Musicille levytetty albumi sekä ensimmäinen rumpali Andreas Bäcklundin kanssa tehty albumi. Kappale ”Momentum” on julkaistu singlenä. Kappaleista ”Huokaus” ja ”Vielä muodostan varjoni” tehtiin promootiosinglet. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 12. == Kappaleet == Sävellykset ja sanoitukset Jorma Korhonen, ellei toisin mainita. Sovitukset Jyrki Tuovinen ja Sara. # Sinä sanoit – 02:52 # Momentum – 03:19 # Huokaus – 03:56 # Vielä muodostan varjoni – 04:18 (säv. Sara) # Suljen kannen / Peitän jäljet – 03:28 # Valkoinen – 03:28 # Insula – 03:48 # Ilman uskoanne näen – 03:20 # Niin pystyisit auttamaan heidät pois tämän vihan keskeltä – 04:25 (säv. Sara) # Kun sain voimani – 04:24 # Ei – 03:25 (säv. Sara) # Pyyhit vuodet kasvoiltasi – 04:08 == Kokoonpano == === Yhtye === * Andreas Bäcklund – rummut * Tommi Koivikko – kitara * Jorma Korhonen – laulu, kitara * Antti Tuomivirta – kitara * Kristian Udd – basso \+ * Antti Pitkäjärvi – piano, taustalaulu === Tuotanto === * Jyrki Tuovinen – tuottaja, äänittäjä, miksaus * Mikko Raita – äänittäjä * Svante Forsbäck – masteroija * Rami Mursula ja Jorma Korhonen – kannet * AJ Savolainen – valokuvat == Arvostelut == * Desibeli.net: Deibeli.net: Levyarvio * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * He kutsuivat luokseen Discogsissa Luokka:Vuoden 2006 albumit Luokka:Saran albumit Luokka:Jyrki Tuovisen tuottamat albumit