EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pieni kuolema

Pieni kuolema on Olavi Uusivirran yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 9. syyskuuta 2022 levymerkillä Johanna Kustannus. Kaksi levynjulkaisukeikkaa oli Helsingin Ääniwallissa 10.9.2022. Albumilta on julkaistu singlet "Älä päästä mua menemään", "Kielletty leikki", "Kun hiljaisuus oli kultaa" ja "Hilma af Klint". == Kappaleet == == Arvostelut == * Soundi: Arvio: Olavi Uusivirta julistaa, ettei pidä itkeä surusta vaan rakkaudesta – hyvä vire ei kuitenkaan kanna loppuun astiViitattu 23.9.2022. == Lähteet == Luokka:Olavi Uusivirran albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Rubiinikovapää

Rubiinikovapää (Craterocephalus kailolae) on hopeakylkien heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Sitä on tavattu vain Safian kaupungin läheisyydestä Uuden-Guinean itäkärjestä. Se elää kirkkaissa, sorapohjaisissa matalissa vesissä hitaasti virtaavien purojen reunoilla. Rubiinikovapää jää alle 6 cm pituiseksi. Rubiinikovapäätä uhkaavat metsänhakkuut ja kullankaivuu näiden aiheuttamien elinympäristön muutosten takia. == Lähteet == Luokka:Hopeakylkikalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Al-Ra’d

Al-Ra’d () eli Jyrinän suura on Koraanin 13. suura ja sisältää 43 jaetta. Suuran katsotaan olevan mekkalainen paria jaetta lukuun ottamatta.Hämeen- Anttila 2008, s. 87 Suura on saanut nimensä jakeen 13 sanoista "Ukkonen julistaa Hänen ylistystänsä" Koraani 1942, suura 13: 2-3 == Sisältö == Suura kertoo Jumalan suuruudesta, hänen tunnusmerkeistään, väittelee uskottomia vastaan ja puhuu profeetoista, jotka on vuorollaan lähetetty kirjoineen. === Kuvauksia luonnosta === Suura kertoo Jumalan tunnusmerkeistä luonnossa. Suura antaa kuvan maasta levitettynä pintana, jota voi reunoilta kaventaa. Maan yläpuolella on näkymättömin pylväin tuettu taivas kattona. Hedelmillä on kaksi sukupuolta: > Jumala on taivaat korkealle rakentanut ilman näkyviä pylväitä - - Ja juuri > Hän on levittänyt maan avaraksi ja sijoittanut siihen vuoria ja jokia. Ja > kaikkia hedelmiä Hän on maan päälle luonut, parittain kumpaakin sukupuolta. > \- - Eivätkö he tiedä, että me tulemme kaventamaan maata sen > reunoilta?Koraani 1995, 13:41 Suura kuvailee maata paikkana, jossa on viinitarhoja, viljapeltoja, palmupuita ja vettä: > Ja maan päällä on laajoja alueita, jotka liittyvät toinen toiseensa, > viinitarhoja, viljapeltoja ja palmupuita sekä yhteen että erilleen kasvanein > juurin, ja kaikkia niitä kastelee sama vesi. Ja me erotamme niistä toisia > hyvän makunsa vuoksi syötäviksi. Totisesti, nämä ovat merkkejä niille, > joilla on ymmärrystä.Koraani 1942, suura 13: 4 === Kirja === Jakeissa 37 ja 39 kerrotaan, että jokaisella ajalla on kirjansa, mutta alkuperäinen Kirja on Jumalan luona. Tästä kehittyi 800-luvulla dogmi, jonka mukaan arabiankielinen Koraani on luomaton ja ollut ikuisesti olemassa. Sanat kuuluvat Hämeen-Anttilan suomentamina seuraavasti: > Olemme lähettäneet tämän sinulle arabiankielisenä ohjeena. - - Jokaisella > ajalla on Kirjansa. Jumala pyyhkii pois mitä tahtoo ja säilyttää mitä > tahtoo. Hänen luonaan on alkuperäinen kirja.Koraani, 1995, 13:38-39 Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo Muhammedista. Muhammedin nimeä ei tekstissä esiinny. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suurat
Karttulan työväentalo

Karttulan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) kirkonkylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Karttulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja yhdistys liittyi seuraavana vuonna Suomen Työläisliittoon. Perustavassa kokouksessa mukaan liittyi 75 henkilöä, enimmäkseen torppareita ja mäkitupalaisia. Mukana oli kuitenkin myös yksi kauppias, johtaja ja poliisi. Vuonna 1911 yhdistyksessä oli kirjoilla jo yli 150 jäsentä, mutta vain alle 20 oli maksanut jäsenmaksunsa. Vuonna 1908 yhdistys osti oman talon. Toisen lähteen mukaan talo olisi valmistunut vuonna 1910. Tämä voi tarkoittaa vuotta, jolloin erikseen rakennettu juhlasali valmistui. Juhlasalin tarpeiksi yhdistys osti erään kartanon ja rakensi salin sen hirsistä. Sisällissodan alettua yhdistyksen toiminta keskeytyi noin vuoden ajaksi, ja suojeluskunta takavarikoi työväentalon ja yhdistyksen pöytäkirjat. Sisällissodan jälkeen, vuonna 1920, yhdistys päätti liittyä Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Tiukan äänestyksen tuloksena yhdistys kuitenkin päätyi maksamaan piiriveronsa edelleen SDP:lle. Yhden lähteen mukaan yhdistyksen omaisuus olisi takavarikoitu vuonna 1923, mutta jos näin oli, se sai omaisuutensa takaisin. 1930-luvun alussa kirkonkylän työväenyhdistys oli ainoa Karttulan yhdistyksistä, jota ei lakkautettu kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys purki talonsa niin sanotun Korven talon lisärakennuksen tarpeiksi. Korven talo sijaitsi Hirvijärven tien varrella, ja sitä käytti työväenyhdistyksen lisäksi urheiluseura Karttulan Kontio (aiemmalta nimeltään Korven Pojat). Sodan aikana yhdistys järjesti avustustoimintaa. Vuonna 1947 yhdistys päätti erota SDP:stä, ja seuraavana vuonna se liittyi vuonna 1945 perustetun SKDL:n jäseneksi. Tällöin yhdistyksen sosialidemokraatit perustivat oman yhdistyksen, Karttulan sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen. Tämä yhdistys joutui kuitenkin toimimaan ilman taloa. Talon vaiheista tästä eteenpäin ei ole tietoa. Yhdistyksen 60-vuotisjuhlaa vietettiin vuonna 1966 muualla, joten luultavasti omaa taloa ei tällöin enää ollut. Vuoteen 1966 mennessä Karttulan työväenyhdistys kuului myös jälleen SDP:en. ==Toimintaa työväentalolla== Ensimmäisen talon toimintaan kuului muun muassa näytelmäseura, puhujaseura sekä voimisteluosasto, joka tosin toimi vain parin vuoden ajan. Yhdistys piti kokouksia kerran kuussa ja julkaisi vuosina 1907–1910 käsinkirjoitettua lehteä nimeltä Raatajan apulainen. Vuonna 1910 järjestettiin vappujuhlat, joiden ohjelmassa oli muun muassa viulunsoittoa, näytelmä, puheita ja tanssia. Kesällä 1936 yhdistys vietti jo 30-vuotisjuhlaansa uudella talolla, jota nimitettiin ilmoituksessa "entiseksi Korven Poikain taloksi". == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Karttula Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat
Dale Cooper

Dale Cooper, jota esittää Kyle MacLachlan, on kuvitteellinen hahmo ja protagonisti yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa Twin Peaks (1990–1991, 2017). Hän oli myös sivuosassa esiosaelokuvassa Twin Peaks – Tuli kulje kanssani (1992). Cooper saapuu vuonna 1989 Twin Peaksiin, Washingtonissa sijaitsevaan pikkukaupunkiin selvittämään suositun lukiolaistytön, Laura Palmerin, murhaa. == Hahmo == Dale Bartholomew Cooper syntyi 19. huhtikuuta 1954, ja hän valmistui Haverfordin yliopistosta. Cooper on eksentrinen ja intellektuelli, ja hän on kiinnostunut mystiikasta, erityisesti Tiibetin ja Yhdysvaltain alkuperäiskansojen mytologiasta. Cooper rakastaa kirsikkapiirakkaa ja mustaa kahvia, näyttää useasti peukkua tyytyväisyyden merkiksi, omaa erottuvan huumorintajun sekä siteeraa viisaita sanontoja. Yksi Cooperin tunnetuimmista tavoista on nauhoittaa puhenauhaa mystiselle naiselle nimeltä ”Diane”, joka sisältää havaintoja ja ajatuksia hänen tapauksistaan. == Lähteet == Luokka:Televisiohahmot Luokka:Kuvitteelliset etsivät
Syvänniemen työväentalo

Syvänniemen työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 eteenpäin osa Kuopiota) Syvänniemen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Syvänniemen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Jäseninä oli enimmäkseen Syvänniemen tehtaan työläisiä ja torppareita. Syvänniemellä on toiminut tuohon aikaan rautaruukki, jonka toiminta loppui vuonna 1908, ja lankarullatehdas, joka lopetettiin vuonna 1932. Vuonna 1911 yhdistys rakensi itselleen työväentalon tehtaan lahjoittamalle tontille. Talon rakennustyöt kestivät lähes neljä vuotta. Yhdistys kuitenkin mainosti talonsa vihkiäisiä jo loppuvuonna 1907. On mahdollista, että vihkiäisiä vietettiin jo ennen talon lopullista valmistumista. Yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930 (toisen lähteen mukaan 1932), ja talo päätyi valtion takavarikkoon. Vuonna 1935 Kuopion sosialidemokraattinen piiri osti talon ja alkoi vuokrata sitä vuonna 1931 perustetulle Syvänniemen sosialidemokraattiselle työväenyhdistys Alkulle. Sotien jälkeen myös Syvänniemen työväenyhdistys sai jälleen toimia ja liittyi SKDL:oon. Alkoi kamppailu työväentalon omistuksesta työväenliikkeen eri suuntausten kesken. Oikeudenkäynti alkoi vuonna 1946 ja kesti vuosia. Vuonna 1952 oikeudenkäynnin voitti SKDL:n Syväniemen työväenyhdistys. Talo myytiin sittemmin yksityiselle asuintaloksi. Vuonna 1988 se oli yhä pystyssä, mutta huonokuntoinen. Talon nykytilasta ei ole tietoa, ja se on voitu purkaa. ==Rakennus== Talo oli hirsirakenteinen, ja siinä oli pärekatto. Välipohjat olivat puusta ja jalusta kivestä. Talon pinta-ala oli 247 neliömetriä, josta lämmitettävää pinta-alaa 237 neliömetriä. Tilavuus 950 kuutiometriä. Talossa oli juhlasali, jossa 150 istumapaikkaa, näyttämö, ravintola, keittiö, johtokunnan huone sekä vahtimestarin asunto. Talo lämpeni kuudella uunilla, jotka uusittiin vuonna 1946, samalla kun talo katettiin uudelleen. Vuonna 1949 talo sähköistettiin. ==Toimintaa työväentalolla== Tapaninpäivänä 1908 yhdistys järjesti talollaan ”joulukuusi-iltaman”. Iltaman ohjelmassa oli mm. puhe, soittoa ja tanssia, ja sen aikana poltettiin joulukuusi. Vuonna 1922 talolla järjestettiin iltama punaorpojen ja sisällissodan vankien hyväksi. Kesäkuussa 1923 Syvänniemen työväenyhdistys järjesti kevätjuhlan, jonka ohjelmassa oli muun muassa torvisoittoa, juhlapuhe, urheilukilpailuja ja näytelmä. Saman vuoden heinäkuussa työväenyhdistyksen näytelmäseura järjesti vielä oman kesäjuhlansa. Vuonna 1935 järjestettiin juhla sen kunniaksi, että talo oli saatu avattua viiden vuoden sulun jälkeen. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Karttula Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat
Boorisulfidi

Boorisulfidi (B2S3) on boorin ja rikin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä ja erikoislasien valmistukseen. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa boorisulfidi on valkoista amorfista kiinteää ainetta, mutta usein epäpuhtautena oleva rikki värjää sen kellertäväksi. Sen alkeiskoppi on monokliininen. Boorisulfidin rakenne muodostuu rengasmaisista B2S2\- ja B3S3-yksiköistä, jotka muodostavat kerroksittain olevia polymeerilevyjä. Yhdiste reagoi kiivaasti hapen kanssa ja veden kanssa se hydrolysoituu boorihapoksi ja vetysulfidiksi. Aine reagoi myös alkoholien kanssa boraattiestereiksi ja amiinien kanssa triaminoboraaneiksi. Kuumennettaessa boorisulfidi alkaa sublimoitua noin 300 °C:n lämpötilassa.Robert J. Brotherton, C. Joseph Weber, Clarence R. Guibert & John L. Little: Boron Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. == Valmistus ja käyttö == Boorisulfidia muodostuu kuumentamalla boorin ja rikin seosta 900 °C:n lämpötilaan, metalliboridien ja vetysulfidin reaktiolla tai metallisulfidien, kuten rautasulfidin, ja boorin reaktiolla. Ongelmana näissä reaktioissa ovat epäpuhtaudet ja puhdasta yhdistettä valmistetaan kuumentamalla booritrihalidien ja vetysulfidin reaktiossa muodostuvaa bortiinia (HSBS)3. Boorisulfidi reagoi karbonyyliyhdisteiden kanssa tiokarbonyyliyhdisteiksi ja tämä on kätevä tapa valmistaa tioketoneja ja tioestereitä. Yhdistettä käytetään myös sähköäjohtavien erikoislasien valmistukseen. ==Lähteet== Luokka:Booriyhdisteet Luokka:Sulfidit
Axel Lundström

Axel Nicolaus Lundström (1847–1905) oli ruotsalainen opettaja ja kasvitieteilijä. Lundström oli oppikoulukaverusten sekä pankinjohtajan Axel Lundströmin sekä Catharina Birgitta Langen poika. Lundström suoritti oppikoulun synnyinkunnassaan Piitimessä ja lukion Uumajassa, minkä jälkeen hän jatkoi yliopistoon Uppsalaan. Yliopistossa hän aikoi aluksi opiskella lääkäriksi, mutta kasvitieteestä tulikin sittemmin hänen pääaineensa. Opintojen ohella Lundström osallistui aktiivisesti myös muuhun opiskelijaelämään. Väitöskirjansa Lundström teki pajuista käsitellen tiettyjen pajulajien morfologiaa, biologiaa ja fysiologiaa. Väitöstilaisuuden myötä Lundströmistä tuli kasvitieteen dosentti vuonna 1875. Vuonna 1873 Lundström matkusti Adolf Erik Nordenskiöldin kanssa Jenisei-joen suulle, mutta Nordenskiöld lähetti osan retkikunnasta takaisin ja niinpä Lundström palasi näiden joukossa Venäjän ja Suomen läpi takaisin Ruotsiin. Kotiinpaluunsa jälkeen Lundström pysyi pääasiassa Uppsalassa. Lundström oli kiinnostunut opiskelijoiden elämästä ja hän toimi 13 vuotta opiskelijoiden luonnontieteellisen seuran (Naturvetenskapligt studentsällskap) puheenjohtajana. 18.06.1880 Lundström meni naimisiin Emy Anna Wilhelmina von Rehausenin kanssa Hudiksvallissa. 1880-luvulla Lundström kirjoitti erilaisia tutkimuksia, joista useita ei kuitenkaan koskaan julkaistu. Kaksi merkittävintä julkaistua tutkimusta ovat Pflanzenbiologische Studien (1884 ja 1887), jotka käsittelevät kasvien suhdetta kosteuteen ja sateeseen sekä sopeumia eläimiin. 1890-luvun alusta alkaen Lundström omistautui pääasiassa ruotsalaisten havumetsien biologialle. Hän tutki perusteellisesti Ruotsin keski- ja pohjoisosien metsiä, niiden olosuhteita, tyyppejä sekä metsätaloutta. Vuoden 1897 Tukholman-näyttelyyn Lundström suunnitteli ja järjesti metsäaiheisen näyttelyn, jossa norrlantilainen puutuoteyritys esitteli metsäalaa. Lundström kirjoitti metsien biologiasta myös useita artikkeleita erilaisiin lehtiin. 17.12.1897 alkaen Lundström toimi Uppsalan yliopiston kasvitieteen professorina. == Lähteet == * Riksarkivet: Axel N Lundström Luokka:Ruotsalaiset kasvitieteilijät Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1905 kuolleet
Laidinmäen työväentalo

Laidinmäen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Laidinmäen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Laidinmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1910 yhdistyksellä oli 12 jäsentä. Yhdistyksen ensimmäinen talo valmistui vuonna 1911 ja ehti toimia vain muutaman vuoden, ennen kuin yhdistys rakensi uuden vuonna 1916. Sisällissodan ajaksi talo joutui takavarikkoon, ja se saatiin takaisin vuonna 1919. Vuonna 1923 talo takavarikoitiin jälleen, ja vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla. Yhden lähteen mukaan talo siirtyi omistajayhdistyksen lahjoituksen kautta Niiralanniemen sosialidemokraattiselle työväenyhdistykselle 1930-luvulla. Laidinmäen työväenyhdistys kuitenkin mainosti järjestävänsä tanssiaiset talollaan muun muassa vuonna 1939, joten ilmeisesti talo oli tuolloin Laidinmäen yhdistyksen hallussa. Vuonna 1943 yhdistys osti yhden lähteen mukaan talonsa takaisin 20 000 markalla. Kun SKDL jatkosodan jälkeen perustettiin, yhdistys liittyi siihen. Yhdistys ryhtyi rakentamaan jälleen uutta taloa, joka valmistui vuonna 1956. Talon suunnitteli Tauno Jääskeläinen. ==Rakennus== Viimeisimpänä valmistuneen, lautarakenteisen talon pinta-ala oli 241 neliömetriä. Siihen kuului juhlasali, näyttämö, ravintola sekä yhden huoneen ja keittiön asunto vahtimestaria varten. Vuonna 1988 talo oli edelleen pystyssä ja ilmeisesti Laidinmäen työväenyhdistyksen omistuksessa. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Joulukuussa 1921 yhdistys vietti 15-vuotisjuhliaan omalla talollaan. Ohjelmaan kuului muun muassa näytelmiä ja puheita. Talolla pidettiin myös muun muassa tanssiaisia. == Lähteet == Luokka:Iisalmen työväentalot
Olavi elää

Olavi elää! on Olavi Uusivirran livealbumi, joka julkaistiin 17. marraskuuta 2017 levymerkillä Johanna Kustannus. Albumi on koostettu useista pääkaupunkiseudun keikoista. Digiversioissa on 21 kappaleesta, CD ja vinyylipainoksissa on 17 kappaletta. Soundi antoi arvostelussa albumille kolme tähteä viidestä. == Kappaleet == == Lähteet == Luokka:Olavi Uusivirran albumit Luokka:Vuoden 2017 konserttitallenteet
The Sandman (televisiosarja)

The Sandman on yhdysvaltalainen fantasiadraama-televisiosarja, joka perustuu Neil Gaimanin kirjoittamaan ja DC Comicsin julkaisemaan vuosien 1989–1996 sarjakuvaan. Televisiosarjan ovat kehittäneet Gaiman, David S. Goyer ja Allan Heinberg Netflix-suoratoistopalvelulle, ja sen ovat tuottaneet DC Entertainment ja Warner Bros. Television. Sarjakuvan tavoin The Sandman kertoo tarinan Dreamista/Morpheuksesta eli Sandmanista. Sarjan pääosissa nähdään Tom Sturridge, sivurooleissa Boyd Holbrook, Vivienne Acheampong ja Patton Oswalt. Pyrkimykset sovittaa Sandman sarjaksi alkoivat vuonna 1991, mutta työ ei tuottanut tulosta. Vuonna 2013 Goyer tarjosi sarjasta elokuvasovitusta Warner Bros.:lle. Goyerin ja Gaimanin oli määrä tuottaa elokuva yhdessä Joseph Gordon-Levittin kanssa, jonka oli tarkoitus näytellä ja mahdollisesti ohjata. Gordon-Levitt kuitenkin irtautui hankkeesta luovien erimielisyyksien vuoksi vuonna 2016. Elokuvan pitkittyneen kehityksen vuoksi Warner Bros. siirsi huomionsa televisioon. Netflix allekirjoitti sopimuksen sarjan tuottamisesta kesäkuussa 2019, ja kuvaukset kestivät lokakuusta 2020 elokuuhun 2021. The Sandman sai ensi-iltansa 5. elokuuta 2022, ja lisäjakson ensi-ilta oli 19. elokuuta. Se sai kriitikoilta yleisesti myönteisiä arvosteluja, joissa kehuttiin näyttelijöitä, tuotantosuunnittelua, pukuja, uskollisuutta lähdemateriaalille, visuaalisia tehosteita ja esityksiä. Erityisesti Sturridgen ja David Thewlisin esitykset saivat kiitosta. ==Jaksot== === Kausi 1 (2022) === Jakso Nimi (USA) Nimi (Suomi) 101 Sleep of the Just Vanhurskaiden uni 102 Imperfect Hosts Epätäydellistä isäntäväkeä 103 Dream a Little Dream of Me Näe minusta unta 104 A Hope in Hell Ei helvetissä 105 24/7 24 tuntia 106 The Sound of Her Wings Sisareni siipien havina 107 The Doll's House Nukkekoti 108 Playing House Leikitään kotia 109 Collectors Keräilijät 110 Lost Hearts Hukatut sydämet 111 Dream of a Thousand Cats/Calliope Tuhannen kissan uni / Kalliope == Lähteet == Luokka:DC-universumiin perustuvat televisiosarjat Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset kauhusarjat
Peltosalmen työväentalo

Peltosalmen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Peltosalmen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Peltosalmen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja yhdistys liittyi samalla Suomen Työläisliittoon. Vuoden 1910 lopulla yhdistyksellä oli 23 jäsentä, ja samana vuonna valmistui myös talo, jonka rakennusrahastoon kerättiin rahaa muun muassa arpajaisilla. Vuonna 1916 jäseniä oli enää 10. Vuonna 1917 yhdistys keräsi jälleen rahaa rakennusrahastoon arpajaisilla, eli talon korjaamista, laajentamista tai uutta taloa suunniteltiin. Talolle ilmeisesti oli tapahtunut jotain, sillä vuoden 1919 SDP:n puoluetilastossa yhdistyksellä ei enää ole omaa taloa, ja vuonna 1922 työväenlehti Savon Kansassa kirjoitettiin, että ”taloa varten ostetut hirret mätänevät läjässä”. Jos talo takavarikoitiin sisällissodan aikana, yhdistys ei ehkä enää saanut sitä takaisin eikä onnistunut rakentamaan uutta. Yhdistys liittyi ilmeisesti vuonna 1920 perustettuun Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, mutta jo vuonna 1922 se päätti liittyä takaisin SDP:hen. Vuonna 1927 se luettiin ”pitemmän aikaa toimettomana olleiden, henkiin herätettyjen” sosialidemokraattisten yhdistysten joukkoon. Vuonna 1936 yhdistys oli taas ”jäänyt unholaan”. Vuonna 1939 sen uudelleen perustamista ainakin suunniteltiin ja perustavasta kokouksesta ilmoitettiin lehdessä. Yhdistys mahdollisesti oli lakkautettu tai toiminta muutoin vaikeutunut 1930-luvun alun kommunistilakien vuoksi. Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Iisalmen työväentalot
Pörsänmäen työväentalo

Pörsänmäen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Pörsänmäen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Pörsänmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja se liittyi seuraavana vuonna Suomen Työläisliittoon. Talo valmistui vuonna 1911. Yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen ilmeisesti heti vuonna 1920, kun se perustettiin, mutta liittyi jo vuonna 1922 takaisin SDP:hen. Vielä vuoden 1931 SDP:n tilastoon yhdistys ilmoitti omistavansa talon, mutta yhden lähteen mukaan se hävisi ”aikain myrskyssä kommunistivainojen mukana”, mikä viittaa siihen, että talo takavarikoitiin 1930-luvun alussa kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys kuitenkin järjesti 30-vuotisjuhlansa omalla talollaan, ja myös kesällä 1933 siellä pidettiin urheilukilpailut ja kesäjuhla, jossa oli paikalla noin 150 henkeä. Lisäksi yhdistystä kritisoitiin eräässä työväenlehdessä vuonna 1927 liiasta yhteistyöstä ”porvarien” kanssa: työväenyhdistyksellä ja nuorisoseuralla oli esimerkiksi yhteinen huvitoimikunta. Niinpä muun muassa vuonna 1934 kokoomuslainen Salmetar-lehti kehotti yleisöä menemään katsomaan Pörsänmäen työväentalolla esitettävää näytelmää. Tämä viittaa siihen, ettei työväentaloa ehkä suljettukaan 1930-luvulla, mikäli yhdistys oli hyvissä väleissä oikeiston kanssa. Yhdistyksen jäsenmäärä oli suurimmillaan vuoden 1928 puoluetilastossa, jolloin jäseniä oli 25. Vuoden 1931 loppuun mennessä lukumäärä oli pudonnut 15:een. Yhdistyksen tai talon vaiheista 1930-luvun jälkeen ei ole tietoa. Yhden lähteen mukaan Pörsänmäen sosialidemokraattinen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1940, hankki talon vuonna 1945 ja myi sen yksityiselle vuonna 1959. Sen niminen yhdistys oli kuitenkin olemassa jo vuonna 1933. Ei ole tietoa, onko kyseessä sama vai kaksi eri yhdistystä. ==Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1916 yhdistys vietti 10-vuotisjuhliaan omalla talollaan. Tapaninpäivänä 1926 yhdistys järjesti talollaan kuusijuhlan ja tanssiaiset. Vuoden 1935 viimeisinä päivinä Kuopion sosialidemokraattinen piiritoimikunta järjesti talolla nelipäiväisen "ohjelmakulttuurikurssin". Myös yhdistyksen 30-vuotisjuhlat vuonna 1936 pidettiin työväentalolla. Ohjelmassa oli muun muassa puheita, lausuntaa, näytelmä ja tanssia. == Lähteet == Luokka:Iisalmen työväentalot
Iisalmen alipiiri

Iisalmen alipiiri oli Kuopion suojeluskuntapiirin alainen Suojeluskuntajärjestön piiritason organisaatio Pohjois-Savossa. Aktiivinen komitea oli suunnitellut perustettavaksi erillistä Iisalmen suojeluskuntapiiriä, mutta tähän ei ollut edellytyksiä, vaan Iisalmen alipiiri oli Kuopion piirin itsenäinen alue. Iisalmen alipiiri on ainoa näin nimetty organisaatio yhteenvetotilastossa suojeluskuntapiireittäin. Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) Iisalmen alipiiri (Kuopion suojeluskuntapiiri) suojeluskunta perustettu alue Iisalmen suojeluskunta 1917-12-04 Kiuruveden suojeluskunta 1917-11 Rutakon kyläosasto (Iisalmen maalaiskuntaa, myöhemmin Sonkajärveä) 1918-01-27 Varpaisjärven suojeluskunta Vieremän seurakunnan suojeluskunta (Iisalmen suojeluskunnan alaosasto) 1918-09-06 Hersalo 1966, 366-367 Alipiirille muodostetun toimikunnan avainhenkilöitä olivat Abel Lyytikäinen, Santeri Sahlström ja Fredrik A. Karvonen. Sahlströmistä tuli alipiirin ensimmäinen päällikkö.Hersalo 1966, 360 Alipiirin ensimmäisiksi jääkärikouluttajiksi tulivat jääkärit Yrjö Tenhunen ja Kaarlo Kaarlonen.Hersalo 1966, 359-361 == Lähteet == Luokka:Suojeluskunta Luokka:Iisalmi
Niemisten työväentalo

Niemisten työväentalo oli Iisalmen kaupungin Niemisen (tai Niemisten) kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Yhden lähteen mukaan Niemisten työväenyhdistys perustettiin vuonna 1913, ja sen talo valmistui vuonna 1915. Tosin vuonna 1916 työväenlehti Sanantuoja kertoi, että Iisalmen Peltosalmen työväenyhdistyksen ”Niemisten alaosasto” oli päättänyt itsenäistyä ja jatkaa toimintaansa nimellä ”Iisalmen Niemisten Työväenyhdistys” sekä liittyä Suomen Työläisliittoon. Vuoden 1916 SDP:n puoluetilastossa yhdistyksellä mainitaan olleen 26 jäsentä, mutta ei taloa. Vuonna 1919 yhdistys maksoi puolueveronsa SDP:lle, mutta ei toimittanut tietoja toiminnastaan tilastoja varten. Vuodesta 1919 eteenpäin yhdistystä ei mainita puoluetilastoissa. On mahdollista, että yhdistyksen toiminta hiipui tai se liittyi vuonna 1920 perustettuun Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla ja talo myytiin. == Lähteet == Luokka:Iisalmen työväentalot
Florin Tănase

Florin Tănase (s. 30. joulukuuta 1994) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut kotimaansa pääsarjassa ensin Viitorul Constanțaa ja kausina 2016–2022 FCSB:tä (aiemmalta nimeltään Steaua Bukarest). Tănase oli Romanian liigan paras maalintekijä kaudella 2020–2021 (24 maalia) ja kaudella 2021–2022 (20 maalia). Hän voitti Romanian liigamestaruuden vuonna 2017 ja Romanian cupin vuonna 2020. Hän siirtyi elokuussa 2022 Arabiemiraatteihin Al Jaziran joukkueeseen ja vuotta myöhemmin Saudi-Arabiaan Al-Okhdoodin joukkueeseen. Tănase pelasi Romanian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa yhdeksän ottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän on pelannut Romanian A-maajoukkueessa 18 ottelua toukokuusta 2014 alkaen. Hän teki maalin maaliskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Pohjois- Makedoniaa vastaan, syyskuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Suomea vastaan ja maaliskuussa 2024 ystävyysottelussa Kolumbiaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koukunjoen työväentalo

Koukunjoen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Koukunjoella sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Koukunjoen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1915, ja yhdistys liittyi samalla Suomen Työläisliittoon. Vuonna 1916 yhdistys rakensi tanssilavan Kilpisaaren kylään Pitkäkoskelle. Tuolloin sillä oli 25 jäsentä. Sisällissodan jälkeen yhdistys perustettiin uudelleen Koukunjoen sosialidemokraattisena työväenyhdistyksenä, ja vuonna 1920 se osti vuonna 1911 valmistuneen, aiemmin kauppana toimineen rakennuksen ja muutti sen työväentaloksi. Kuitenkin jo vuonna 1917 Koukunjoen työväenyhdistys mainosti tansseja omalla talollaan. Mahdollisesti aiemmin mainittu lava oli sen verran tukevaa tekoa, että sitä on voitu kutsua myös taloksi. Vuonna 1920 hankittu talo joutui ilmeisesti joka tapauksessa 1930-luvun alun kommunistilakien myötä takavarikkoon ja uuteen omistukseen, sillä vuonna 1937 ilmoitettiin lehdessä Lotta Svärd -iltamista ”ent. Koukunjoen Työväenyhdistyksen talossa Pitkäkoskella”. Vuonna 1945 valmistui yhdistyksen toinen talo. Talo oli hirsirakenteinen, noin 4 metriä korkea, ja sen pinta-ala oli 80 neliömetriä, johon sisältyi 50-paikkainen juhlasali näyttämöineen ja keittiö. Vuonna 1950 talo myytiin Osuusliike Ylä-Savolle liiketiloiksi, ja vuonna 1969 Koukunjoen Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys purkautui. Sen jäljelle jääneet varat ja jäsenet siirtyivät Ulmalan Sosialidemokraattiseen Työväenyhdistykseen. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Iisalmen työväentalot
Cristian Manea

Cristian Marian Manea (s. 9. elokuuta 1997 Agigea) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja yleensä oikealla laidalla. Hän kuului kausina 2015–2020 kyproslaisen Apollon Limassolin omistukseen mutta pelasi lainalla Belgiassa ja Romaniassa. Syyskuussa 2020 hän siirtyi romanialaisen CFR Clujn omistukseen pelattuaan seurassa jo aiemmin lainasopimuksella. Hän on voittanut Clujssa viisi peräkkäistä liigamestaruutta vuosina 2018–2022. Manea pelasi useissa Romanian nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2019 välieriin yltäneen Romanian kaikki neljä ottelua alusta loppuun. Hän pelasi Romanian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran toukokuussa 2014 ystävyysottelussa Albaniaa vastaan. Hän on pelannut A-maajoukkueessa huhtikuun 2024 loppuun mennessä 26 ottelua, joissa 23 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt A-maaotteluissaan kaksi maalia: kesäkuussa 2018 ystävyysottelussa Suomea vastaan ja syyskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Liechtensteinia vastaan. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Blockbuster (videovuokraamoketju)

Blockbuster (virallisesti Blockbuster LLC, aiemmin Blockbuster Video) oli yhdysvaltalainen videovuokraamoketju. Se vuokrasi pääasiassa elokuvia sekä videopelejä ja myi sen lisäksi esimerkiksi makeisia ja naposteltavia. Alun perin ketjun toimialaan kuuluivat vain videovuokraaminen liikkeistä käsin, mutta laajeni myöhemmin mm. striimaamiseen ja DVD-elokuvien vuokraamiseen netistä. == Historia == === Alkuajat === Yrityksen, jonka oli perustanut David Cook, ensimmäinen vuokraamo avattiin lokakuussa 1985 Teksasin Dallasissa. Sen nimi tuli englannin kielessä käytetystä termistä "blockbuster", jolla tarkoitetaan menestynyttä elokuvaa. Cook oli aiemmin toiminut perustamassaan Cook Data Services-yrityksessä, jonka liikeidea oli tarjota ohjelmistoja Teksasin öljy-ja kaasuyrityksille. Se ei kuitenkaan ollut kannattavaa, jonka seurauksena hän, vaimonsa kehotuksella, siirtyi videoalalle. Vuonna 1987 yrityksellä oli jo 19 toimipistettä. === 1990-luku === Blockbusterista tuli 1990-luvulla miljardien dollareiden arvoinen yritys. Se osti kilpailijoitaan kuten Erol's:in ja muitakin yrityksiä kuten lasten leikkikeskusten omistaja Discovery Zonen. Vuonna 1994 merkittävä mediayritys Viacom osti Blockbusterin 8.4 miljardilla dollarilla. === 2000-luku ja yrityksen huippu === Vuonna 2004 yritys erotettiin Viacomista. Samana vuonna Blockbuster saavutti huippunsa, ja sillä olikin yli 9 000 liikettä maailmanlaajuisesti. Helmikuussa 2008 yritys harkitsi huonossa taloustilanteessa olleen Circuit City- elektroniikkamyymäläketjun ostamista, joka kuitenkin peruttiin. Circuit City menikin konkurssiin muutamaa kuukautta myöhemmin ja sen toiminnot lakkautettiin. === Yrityksen laskukierre ja loppu === Vuoden 2010 alussa Blockbusterilla oli maailmanlaajuisesti yli 6 500 myymälää. Tämä luku oli kuitenkin lähes puolittunut saman vuoden lopussa. Yrityksen laskuun vaikuttivat mm. huono johto sekä pääasiassa Netflixin kiristyvä kilpailu. Blockbuster kertoi konkurssin olevan mahdollinen maaliskuussa 2010 laskeneiden tulojen vaarannettua sen mahdollisuudet maksaa noin miljardin dollarin velat. Saman vuoden kesällä se poistettiin New Yorkin pörssistä, kun sen osake oli pudonnut alle yhden dollarin. Lopulta Blockbuster asetettiin konkurssiin 23. syyskuuta 2010. === Nykyään === Tänä päivänä Blockbuster-nimellä toimii vain yksi vuokraamo maailmassa Oregonin Bendissä. Tämän seurauksena siitä on tullut varsin suosittu ja siitä on tehty jopa dokumenttielokuva. Toimipaikka ei tosin ole enää osa ketjua, vaan se toimii franchise-periaatteella. == Liiketoiminta == Yrityksen merkittävin toimiala oli elokuvien ja sarjojen vuokraus, joista suurin osa DVD:nä ja VHS:änä. Sen lisäksi se vuokrasi myös pelejä Game Rush- nimen alla. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kauppaketjut Luokka:Entiset yhdysvaltalaiset yritykset
Falklandinsaarten kuvernööri

Falklandinsaarten kuvernööri () on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkin edustaja Falklandinsaarilla. Hän toimii de facto valtionpäämiehenä ja hoitaa tähän liittyvät seremoniat. Lisäksi kuvernööri toimii yhteyshenkilönä Falklandinsaarten ja Ison-Britannian hallituksen kanssa. Muiden Ison- Britannian merentakaisten alueiden tavoin myös Falklandinsaarten kuvernöörin virkakausi on virallisesti "hänen majesteettinsa tahdosta" eli toistaiseksi. Nykyisenä kuvernöörinä toimii Alison Blake, joka on toiminut virassa heinäkuusta 2022 alkaen. Hän on myös ensimmäinen nainen, joka on nimitetty virkaan. == Lähteet == Luokka:Falklandinsaaret
Erkki Astala

Erkki Astala (s. 1956) YTM, elokuva-alan vaikuttaja. Erkki Astala oli 25 vuotta keskeinen elokuva-alan portinvartija toimiessaan Suomen elokuvasäätiön tuotantojohtajana 1996-2003 ja Yleisradion yhteistuotantojen päällikkönä vuosina 2003-2021. Elokuvasäätiössä Astala oli päättämässä kotimaisten elokuvien julkisesta tukemisesta ja Yleisradiossa päättämässä, mihin kotimaisiin elokuvahankkeisiin Yleisradio lähtee mukaan. Molemmissa tehtävissä hän oli käytännössä päättämässä siitä, mitä elokuvia Suomessa tehdään ja mitä ei. Erkki Astala innostui elokuvista varhaisteininä ja Valkeakosken elokuvakerho toi hänet elokuva-alalle. Astala opiskeli Tampereen yliopistossa journalismia ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi 1981. 1980-luvulla hän Astala meni töihin Helsinkiin Mika ja Aki Kaurismäen Villealfa Filmproductions -yhtiöön, mistä hän siirtyi Aki Kaurismäen perustamaan Sputnik Oy:hyn. Astalalla on elokuva-alan työkokemusta myös Sodankylän elokuvajuhlien järjestämisestä ja Suomen elokuvakerhojen liiton (SEKL) toiminnasta. Astala oli Suomen elokuvasäätiön hallituksen jäsen Irina Krohnin toimitusjohtajakaudella vuosina 2012-2015. Astala jäi eläkkeelle Yleisradiosta 2021 ja työskentelee Astala Lehtola Mantila Oy:ssä, joka tarjoaa elokuvien ja TV-sarjojen sisältöjen kehittämispalveluja. Astala valittiin 2022 AVEK:in johtokunnan puheenjohtajaksi. Astala valittiin Suomen elokuvasäätiön hallituksen varajäseneksi 2025 alkaneelle hallituskaudelle. Vuonna 2020 Astalalle myönnettiin Suomen Leijonan ritarikunnan ritarimerkki. == Palkintoja ja tunnustuksia == * Elämäntyöpalkinto Red Carpet -festivaalilla 2019. * DockPoint -dokumenttielokuvafestivaalin Apollo-palkinto 2022. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elokuva-alan henkilöt Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1956 syntyneet
Ib Stetter

Ib Gunnar Stetter (1. maaliskuuta 1917 – 16. maaliskuuta 1997) oli tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1964–1987, toimi Tanskan teollisuusministerinä 1982–1986 ja oli Euroopan parlamentaarisen edustajakokouksen jäsen 1977–1979. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ib Stetter Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Pulskaluikeromonni

Pulskaluikeromonni (Trichomycterus ramosus) on äärimmäisen uhanalainen monnikalojen heimoon kuuluva harvinainen kala. Sitä on tavattu vain yhdestä, Laguna Blancaan laskevasta purosta Argentiinan Catamarcan maakunnassa. Se kasvaa noin 6,7 cm pitkäksi ja on väriltään tummanruskea. == Lähteet == Luokka:Monnikalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Herasym Smotrytskyi

Herasym Smotrytskyi (Smotrytš, Podilia (nyk. Hmelnytskyin alueella) – lokakuu 1594) oli ukrainalainen kirjailija ja opettaja. Hänen poikansa oli kielitieteilijä Meletius Smotrytskyi. Smotrytskyi oli Kamjanets-Podilskyin piirikunnan sihteeri. Vuonna 1576 ruhtinas Konstanty Wasyl Ostrogski kutsui hänet Ostrohiin, missä hänestä tuli Ostrohin älymystön johtava aktivisti. Hänestä tuli 1580 Ostrohin akatemian ensimmäinen rehtori. Hän oli mukana julkaisemassa Ostrohin Raamattua, johon hän kirjoitti alkusanat ja omistusrunon ruhtinas Ostrogskille. Omistus on varhaisimpia esimerkkejä ukrainalaisesta runoudesta (ei-syllabisesta) ja muistuttaa jonkin verran ukrainalaista dumaa. Smotrytskyin poleemiset teokset ortodoksisen uskon pettäneitä vastaan, ja pappeihin kohdistuvat satiirit ovat kadonneet. Katolinen kirkko oli tuolloin leviämässä Länsi-Ukrainaan, ja akatemia oli ortodoksisuuden linnake. Säilynyt on vain hänen kirjansa Kljutš tsarstva nebesnoho (1587, ’Avain taivasten valtakuntaan’), joka on ensimmäinen painettu ukrainalainen poleeminen teos. Sen osassa Kalendar rymskyi novyi (’Uusi roomalainen kalenteri’) Smotrytskyi vaatii ”Rusien uskon” riippumattomuutta, polemisoi jesuiitta Benedykt Herbestiä vastaan, arvostelee katolista opetusta paavin auktoriteetin jumalallisesta alkuperästä ja hylkää gregoriaanisen kalenterin. Hän ei aina käyttänyt perusteluissaan teologisia argumentteja vaan kansahuumorin anekdootteja ja sananlaskuja. Hänen käyttämänsä kieli oli lähellä kansankieltä, ja siksi teoksia saattoi kansakin lukea. ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset kirjailijat Luokka:Opettajat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1594 kuolleet
Sharm el-Sheikhin ilmastokokous 2022

Sharm el-Sheikhin ilmastokokous (COP27, Conference of the parties) järjestettiin Egyptissä 6–20. marraskuuta 2022. Siinä YK:n ilmastonsuojelun puitesopimuksen allekirjoittajamaat kokoontuivat tarkastelemaan ilmastopolitiikkaansa. ==Taustaa== Egypti valittiin ilmastokokouksen järjestäjäksi edellisessä, vuoden 2021 Glasgow’n ilmastokokouksessa. Se oli ainoa ehdokas Afrikasta, jonka vuoro oli järjestää kokous. Kokousta edeltävä SBSTA:n (Subsidiary Body for Scientific and Technological Advice, Tieteellinen ja tekninen avustava toimielin) konferenssi Bonnissa kesäkuussa 2022 päättyi riitaisana, kun rikkaat ja köyhät olivat eri mieltä siitä, keskustellaanko ilmastonmuutoksen vaikutusten rahallisesta korvaamisesta. Köyhät maat halusivat sen agendalle, EU ja Yhdysvallat kieltäytyivät. Lokakuun lopulla 2022 Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma varoitti raportissaan, ettei ole enää mitään uskottavaa keinoa pitää maapallon lämpeneminen korkeintaan 1,5 asteessa. Raportin mukaan päästöjen odotetaan laskevan vuoteen 2030 mennessä alle prosentilla, kun 1,5 asteeseen pääseminen vaatisi niiden vähenemistä 45 prosentilla. Nykyisillä toimilla lämpötila nousisi vuosisadan loppuun mennessä 2,8 asteella, ja ehdotetuilla lisätoimilla 2,4 asteella. ==Tavoitteet== Kokouksessa päähuomio oli päästöjen vähentämisellä, ilmastonmuutokseen sopeutumisella ja köyhimpien maiden auttamisella. Lisäksi pyrittiin sopimaan ilmastonmuutoksen takia tuhoja kohdanneiden valtioiden rahallisesta tukemisesta (loss and damage finance), maailmanlaajuisesta päästöjen hinnoittelusta sekä hiilen käytön vähentämisestä. ==Tulokset== Osallistujamaat sitoutuivat aiemmin sovittuun 1,5 asteen lämpenemisrajaan ja päätösasiakirjassa kehotettiin ensimmäistä kertaa uusiutuvan energian käyttöön. Kokouksessa sovittiin myös kehittyviä maita auttavan vahinkorahaston perustamisesta. Muun muassa YK:n pääsihteeri António Guterres, EU:n pääneuvottelija Frans Timmermans sekä Suomen ympäristöministeri Maria Ohisalo pitivät kokouksen tuloksia riittämättöminä. ==Kritiikkiä== Egyptiläiset kansalaisjärjestöt syyttivät Egyptiä siitä, että hallitusta arvostelevia tahoja oli estetty osallistumasta kokoukseen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ilmastokokouksen verkkosivut Luokka:Ilmastopolitiikka Luokka:Yhdistyneet kansakunnat Luokka:Vuoden 2022 politiikka Luokka:Ympäristökonferenssit Luokka:Egyptin tapahtumat
Reijo Lomperi

Reijo Kalervo Lomperi (5. joulukuuta 1930 Iitti – 3. helmikuuta 1990) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki valtaosan urastaan Kotkan kaupunginteatterissa. == Ura == Lomperin vanhemmat olivat Lauri Lomperi ja Eeva Saarelainen. Lomperin ensimmäinen tutkinto oli merkonomi, minkä jälkeen hän suoritti puheilmaisun, laulun ja tanssin opintoja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Uransa varhaisvaiheessa Lomperilla oli kolme lyhyttä kiinnitystä: Savonlinnan Teatteri 1957–1958, Punainen Mylly 1958–1959 ja Oulun Teatteri 1959–1961. Sitä seurasi kiinnitys Kuopion Yhteisteatteriin 1961–1965. Vuodesta 1965 alkaen hän oli kiinnitettynä Kotkan kaupunginteatteriin. Lomperin näyttämötaiteellisia tehtäviä olivat muun muassa Jussin rooli näytelmässä Papin perhe, Simeonin rooli näytelmässä Seitsemän veljestä, tuomari Soratien rooli komediassa Juurakon Hulda ja Astrovin rooli tragikomediassa Vanja-eno. Lomperilla oli niin ikään useita operetti- ja musikaalirooleja. == Valikoitu rooliluettelo == *Peter Stockman (Kansanvihollinen) *Olavi (Maunu Tavast) *Kurt (Play Strindberg) *Hlestakov (Reviisori) *Aappo (Savu-uhri) *Simeoni (Seitsemän veljestä) *Ernest (Sulhaseni Ernest) *Salpakari (Täällä Pohjantähden alla) *Astrov (Vanja-eno) *Mosca (Volpone) == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Marjatta Linna

Katri Marjatta Linna (s. 5. marraskuuta 1948 Kuusankoski) on suomalainen näyttelijä. Hän näytteli yli 40 vuotta Lappeenrannan kaupunginteatterissa. == Ura == Marjatta Linnan vanhemmat olivat näyttelijä Veikko Linna ja tarpeistonhoitaja Katri Jaakkola. Hän opiskeli Suomen teatterikoulussa 1968–1971. Hänet kiinnitettiin näyttelijäksi Lappeenrannan kaupunginteatteriin 1971, ja hän toimi siellä aina vuoteen 2013, jolloin hän jäi eläkkeelle.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1974, s. 346 Linnan näyttämötaiteellisia tehtäviä olivat muun muassa Katri (Tukkijoella), Maiju Miehimys (Viisas neitsyt), Julia (Tohvelisankarin rouva) ja Hilda Husso (Kun on tunteet). == Valikoitu rooliluettelo == *Olivia (Dogville) *Lidotska (Huijarin häät) *Hilja (Huojuva talo) *Jenny (Kolmen pennin ooppera) *Elli Sohlgren (Kultalampi) *Hilda Husso (Kun on tunteet) *Nina (Lokki) *Satutäti (Marjatan satuhetki) *Beba (Murhaajien yö) *Aliina (Niskavuoren Heta) *Frosine (Saituri) *Kekke (Tinasotilas) *Julia (Tohvelisankarin rouva) *Katri (Tukkijoella) *Maiju Miehimys (Viisas neitsyt) == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Markku Lukka (näyttelijä)

Markku Juhani Lukka (s. 17. huhtikuuta 1963 Oulu) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Rovaniemen kaupunginteatterissa vuodesta 1988. == Ura == Markku Lukka syntyi Mauri ja Maire Lukan perheeseen. Hän aloitti uransa näyttelijäharjoittelijana Rovaniemen kaupunginteatterissa 1988–1991. Sen jälkeen hän on työskennellyt samassa teatterissa vakituisena näyttelijänä. Lukan näyttämötaiteellisia tehtäviä ovat olleet muun muassa Pessi (Pessi ja Illusia), Esko (Nummisuutarit), Vuorimaa (Lapualaisooppera) ja Nikolai Perä (Kesäyön unelma). Lukka on näytellyt kahdessa kokoillan elokuvassa. Hänellä oli Ukkolan rooli Rauni Mollbergin sotadraamassa Tuntematon sotilas (1985) ja työmiehen rooli Mika Kaurismäen draamakomediassa Mestari Cheng (2019). == Valikoitu rooliluettelo == *Will Hamilton (Eedenistä itään) *useita rooleja (Jäniksen vuosi) *Nikolai Perä (Kesäyön unelma) *Kulygin (Kolme sisarta) *Vuorimaa (Lapualaisooppera) *Jallu (Mustan joen syke) *Esko (Nummisuutarit) *Pessi (Pessi ja Illusia) *Birk (Ronja Ryövärintytär) *Gus (Ruokahissi) == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chélan

Chélan on kunta Lounais-Ranskassa Gersin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Gers-joen varrella, noin 28 kilometriä Miranden kaupungista kaakkoon. Sainte-Gemmen kirkossa on keskiajan lopulla tehtyjä veistoksia. Kirkon kuori on viisikulmainen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Gersin kunnat
Viikinki (dokumenttielokuva)

Viikinki on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut suomalainen dokumenttielokuva näyttelijänä, showpainijana ja poliitikkona toimineesta Tony Halmeesta, joka tunnettiin lempinimellä ”Viikinki”. Elokuvan ovat ohjanneet ja käsikirjoittaneet Lauri Anssi Moilanen ja Olli Vuokko. Elokuvan on tuottanut Danish Bear Productions ja sen levittää Pirkanmaan elokuvakeskus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Elokuvan traileri Youtubessa Luokka:Vuoden 2022 dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Adrian Rus

Adrian Rus (s. 18. maaliskuuta 1996 Satu Mare) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 188-senttimetrinen. Hän on pelannut kotimaansa lisäksi usean vuoden ajan Unkarissa ja siirtyi elokuussa 2022 Italian Serie B:ssä pelaavaan Pisaan. Kauden 2023–2024 hän on pelannut lainalla kyproslaisessa Pafosissa. Rus pelasi Romanian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa muun muassa yhden ottelun vuoden 2019 Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Hän on pelannut Romanian A-maajoukkueessa huhtikuun 2024 loppuun mennessä 19 ottelua, joista ensimmäisen syyskuussa 2019. Hän teki toistaiseksi ainoan maaottelumaalinsa marraskuussa 2022 ystävyysottelussa Moldovaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dennis Man

Dennis Man (s. 26. elokuuta 1998 Vladimirescu) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän on edustanut kotimaansa pääsarjassa FCSB:tä (entinen Steaua Bukarest) syyskuusta 2016 alkaen ja siirtyi italialaisseura Parmaan tammikuussa 2021. Hän pelasi kaudella 2020–2021 Italian Serie A:ssa 14 ottelua ja teki niissä kaksi maalia, mutta seuraavaksi kaudeksi Parma putosi Serie B:hen, jossa Man on kolmen kauden aikana pelannut 86 ottelua ja tehnyt 20 maalia. Man on pelannut Romanian nuorisomaajoukkueissa muun muassa vuoden 2019 Euroopan-mestaruuskilpailuissa, joissa Romania ylsi välieriin. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä Romanian A-maajoukkueessa 22 ottelua, joista ensimmäisen maaliskuussa 2018. Hän on tehnyt A-maaotteluissaan seitsemän maalia: kesäkuussa 2019 EM- karsintaottelussa Maltaa, syyskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Islantia, marraskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Liechtensteinia, maaliskuussa 2022 ystävyysottelussa Israelia, syyskuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa, maaliskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Andorraa ja maaliskuussa 2024 ystävyysottelussa Pohjois-Irlantia vastaan. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Savukoski (sukunimi)

Savukoski on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Gabriel Savukoski, Sau-Kaaperi (1827−1896), maanviljelijä ja kauppias *Kaleb Savukoski (1879−1929), Sau-Herra, kauppias ja yhteiskunnallinen vaikuttaja, Gabriel Savukosken poika *Reino Savukoski (1948−2022), kadonneiden etsijä *Tuomas Savukoski (s. 1990), salibandyn pelaaja.
GPS-viikon pyörähdys

GPS-viikon pyörähdys tarkoittaa GPS-järjestelmän antamassa ajassa tapahtuvaa virhettä. Tämä on ennakoitu tapahtuma, jonka tiedetään johtuvan järjestelmän suunnittelun aikana tehdyistä päätöksistä. Järjestelmässä viikolle on varattu 10 bittiä, mikä kattaa 1 024 viikkoa, ja tämän jälkeen luku pyörähtää ympäri eli palaa nollaan. GPS:n aika alkaa 6. tammikuuta 1980, ja ensimmäinen epookkihetki päättyi 21.-22. elokuuta 1999. Toinen päättyi 6. huhtikuuta 2019. Seuraava on 20. marraskuuta 2038. == Lähteet == Luokka:GPS Luokka:Kellonaikavirheet
Peter, Sue & Marc

Peter, Sue & Marc on sveitsiläinen trio. Trion muodostavat laulaja-pianisti- kitaristi Peter Reber (s. 1949), laulaja Sue Schell (s. 1950) ja laulaja- kitaristi Marc Dietrich (s. 1948). Trio on edustanut Sveitsiä Eurovision laulukilpailussa neljästi. Vuonna 1971 trio sijoittui 12:nneksi 18 kilpailijan joukosta kappaleella "Les illusions de nos vingt ans", vuonna 1976 neljänneksi 18 kilpailijan joukosta kappaleella "Djambo, Djambo", vuonna 1979 kymmenenneksi 19 kilpailijan joukosta kappaleella "Trödler und Co" ja vuonna 1981 neljänneksi 20 kilpailijan joukosta kappaleella "Io senza te". Trio osallistui useita muitakin kertoja Sveitsin euroviisukarsintaan. Vuonna 1973 trio sijoittui karsinnassa kolmanneksi kappaleella "Es kommt ein Tag", vuonna 1974 toiseksi kappaleella "Frei" ja vuonna 1975 toiseksi kappaleella "Lève-toi soleil". Vuonna 1978 trio sijoittui kolmanneksi Saksan euroviisukarsinnassa kappaleella "Charlie Chaplin". ==Diskografia== ===Albumit=== * 1970: Folksongs * 1975: Weihnachten – Noël – Natale – Christmas * 1975: Peter, Sue & Marc * 1976: Peter, Sue & Marc * 1976: Songs International * 1976: Three Friends * 1977: Mountain Man & Cindy * 1977: Deutsche Originalaufnahmen * 1978: Unsere Lieblings-Songs aus dem Fernsehkleintheater * 1978: Tom Dooley * 1978: Memory Melody * 1978: On Top * 1979: By Airmail * 1980: Birds of Paradise / Ciao Amico * 1981: Fantasia / Ein ganz krummes Ding * 1981: Das grosse Abschiedskonzert – Live * 1981: 10 goldene Jahre * 1981: Ihre größten Erfolge * 1981: Motive * 1981: Star-Magazin * 1981: The Best Of * 1982: 20 Super Hits * 1982: Das grosse Weihnachtskonzert * 1983: Drei Freunde * 1984: Fantasia – Deutsche Originalaufnahmen 2 * 1995: Gold 1 * 1995: Gold 2 * 1998: Cindy * 1999: Golden Hits * 1999: Ihre Lieder – Ihre Hits * 2004: Country * 2004: Romantic Melodies * 2004: Weihnachten mit Peter, Sue & Marc * 2005: Hits International * 2006: Ihre größten Erfolge * 2007: The Legend * 2015: Io senza te - Die Originalsongs zum Musical * 2015: Collection – Box Set * 2015: Trouvaillen ==Lähteet== Luokka:Sveitsiläiset yhtyeet Luokka:Sveitsin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1971 euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1976 euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1979 euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1981 euroviisuedustajat