EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ylioppilaskoe

Ylioppilaskoe on koe ylioppilastutkinnossa. Kielissä kokeita järjestetään erikseen pitkän, keskipitkän ja lyhyen oppimäärän mukaisesti. Myös matematiikassa järjestetään erikseen lyhyen ja pitkän oppimäärän kokeet. Reaaliaineissa ja äidinkielessä ja kirjallisuudessa on ainoastaan yhdentasoisia kokeita. Kokelaat, joiden äidinkieli ei ole suomi, ruotsi eikä saame, voivat suorittaa suomi tai ruotsi toisena kielenä ja kirjallisuus -kokeen. Jokainen ylioppilaskoe arvostellaan erikseen. Mikäli kokelas on saanut viidessä ylioppilaskokeessa hyväksytyn arvosanan tietyin lisäehdoin (ks. ylioppilastutkinto), hän on suorittanut ylioppilastutkinnon ja hänestä tulee ylioppilas. == Kokeiden järjestäminen == Ylioppilaskokeet järjestetään kahdesti vuodessa. Molemmilla kerroilla kuullunymmärtämiskokeille varataan kolme päivää. Kirjallisille kokeille päiviä oli syksyn 2006 kokeisiin asti kymmenen. Äidinkielen kokeen muutoksen myötä määrä väheni yhdeksään. Yksikään kokelas ei kuitenkaan voi osallistua kokeisiin näinä kaikkina päivinä. Vaikka hän kirjoittaisi samalla tutkintokerralla kaksi reaaliainetta, matematiikan, pitkän kielen, lyhyen kielen ja toisen kotimaisen kielen, hänen on silti valittava äidinkielekseen joko suomi, ruotsi tai saame. Koska saame äidinkielenä kirjoitetaan eri päivänä kuin suomi ja ruotsi, jää kokelaalle väkisinkin vähintään toisen kokeen päivä vapaaksi. Kuullunymmärtämiskokeet sijoittuvat perättäisille maanantaille, tiistaille ja keskiviikolle. Syksyn kuullunymmärtämiskokeet ovat olleet syyskuun alkupuolella ja kevään kokeet helmikuun alkupuolella. Kirjalliset kokeet taas on järjestetty maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin, syksyllä syyskuun loppupuolelta lokakuun alkupuolelle ja keväällä maaliskuussa.http://www.ylioppilastutkinto.fi/fi/koepaivat/ Kirjalliset kokeet järjestetään yleensä koulujen liikunta- ja juhlasaleissa tai suurissa luokissa. Työskentelyä seuraavat valvojat, joita tulee olla kokelasmäärästä riippuen seuraavan taulukon mukaisestihttps://www.ylioppilastutkinto.fi/images/sivuston_tiedostot/Ohjeet/Yleiset/Maaraykset_ja_ohjeet_2015.pdf : Kokelaiden määrä Valvojien määrä vähintään 1 1 2–25 2 26–40 2–3 41–60 3–4 61–80 3–5 81–100 4–6 Ylioppilastutkintolautakunta antaa muutenkin tarkat ohjeet ylioppilaskokeiden järjestämisestä. Määräyksiä ja ohjeistuksia annetaan muun muassa kokeen tekemiseen käytettyjä kyniä, eväspakkauksia ja paikkojen jakamista koskien. == Kokeisiin valmistautuminen == ===Ennen koetta=== Ennen koetta abiturientit valmistautuvat kokeeseen lukioissaan lukion opetussuunnitelman mukaisesti. Jotkin opiskelijat päätyvät käymään maksullisilla valmennuskursseilla lukio-opintojensa lisäksi. Kokeisiin valmistautumista varten on olemassa mm. Ylen tarjoama Abitreenit-palvelu, jonka suorissa lähetyksissä abiturientit voivat esittää kysymyksiä kyseisen kokeen aineopettajille sekä ylioppilaskoetta viimekädessä arivoiville Ylioppilastutkintolautakunnan sensoreille. ===Koetilaisuus=== Nykyisin ylioppilailta vaaditaan koesalissa oman kannettavan tietokoneen käyttöä, sekä henkilöllisyystodistusta. Useat kokeista vaativat myös kuulokkeita. == Lähteet == Luokka:Ylioppilastutkinto
FidoNet

FidoNet on BBS-maailmassa käytetty järjestelmä viestien ja tiedostojen automaattiseen siirtoon BBS:ien välillä. FidoNetin loi kalifornialainen Tom Jennings vuonna 1984 Fido-ohjelmistoa käyttävien BBS:ien verkottamiseksi. Myöhemmin lähes kaikki yleiset BBS-ohjelmistot sai kytkettyä FidoNetiin. == Yleistä == BBS:ien valta-aikana suurin osa FidoNet-pohjaisesta tiedonsiirrosta tapahtui modeemilla lankapuhelinyhteyksien kautta. Verkkoon kytketyt purkit ottivat yleensä kerran vuorokaudessa yöaikaan yhteyttä toisiinsa ja vaihtoivat uudet viestit keskenään. Viestin siirtyminen keskikokoisen suomalaisen Fidonet-pohjaisen verkon laidalta toiselle kesti yleensä muutamia päiviä. FidoNet-verkon julkisista keskustelualueista käytetään nimitystä echomail, kun taas yksittäisten purkkien yksittäisille käyttäjälle osoitettujen viestien välitysjärjestelmä on nimeltään netmail. Echomail vastaa Internet-maailman Usenet-uutisryhmiä ja netmail sähköpostia, ja jo purkkien kulta-aikana oli olemassa gateway-koneita Internetin ja Fidonetin väliseen tiedonsiirtoon. Suomalaisessa BBS-maailmassa oli lukuisia FidoNet-tekniikalla toimivia itsenäisiä viestiverkkoja, ja FidoNet-nimitystä käytettiinkin yleensä vain niin sanotusta varsinaisesta FidoNetistä ja etenkin sen suomalaisista echomail-alueista, jotka tunnisti etuliitteestä SF. Yksittäisen purkin FidoNet-osoite on muotoa zone:network/node, missä kukin kolmesta osasta on numeerinen. Zonet 1-6 vastaavat varsinaisen FidoNetin hierarkiassa maanosia, esimerkiksi zone 1 vastaa Pohjois-Amerikkaa ja zone 2 Eurooppaa. Suomalaisten purkkien FidoNet-osoitteet ovat muotoa 2:22x/yyy. Zonet 7-4095 on varattu otherneteille, eli FidoNet-tekniikkaa käyttäville mutta sen hierarkiasta riippumattomille verkoille. Jos sama purkki kuului useaan verkkoon, sillä oli jokaisen verkon sisällä oma osoite. Riippumattomia verkkoja perustettiin paitsi vaihtoehdoiksi byrokraattisena ja kankeana pidetylle FidoNetille, myös samalla alueella toimivien tai samankaltaisiin asioihin erikoistuneiden purkkien yhteenliittymiksi. == Suomessa yleisiä FidoNet-pohjaisia verkkoja == * Demogroups Interchange (68:xxx/yyy), demoskene-aiheinen kansainvälinen verkko. * Lukkiverkko (40:xxx/yyy) * SikaNet (69:666/yyy) * OuluNet (45:xxx/yyy), oululaisten purkkien verkko. * FBNet (214:xxx/yyy) Luokka:BBS- järjestelmät
Ilmavirtavoimala

Ilmavirtavoimala eli aurinkotorniTekniikka & Talous: Aurinkotorni tavoittelee taivaita on sähköä tuottava voimalaitos, joka ottaa energiansa auringon säteilylämmön avulla aikaansaadusta ilmavirtauksesta. Voimala käsittää läpinäkyvällä katolla varustetun laajan ja matalan lämmönkeräystilan, jonka keskeltä nousee korkea, ontto torni. Auringon säteilylämpö lämmittää keräilyalueen ilmaa, joka virtaa torniin ja nousee ylöspäin pyörittäen torniin asennettuja turbiineja. Korvausilma otetaan keräysalueen reunoilta. Voimalan periaatteen on ideoinut saksalainen Jörg Schlaich. ==Historia== Schlaich Bergermann & Partner rakensi 1980-luvun alussa yhteistyössä Espanjan valtion kanssa Espanjan Manzaneresiin koevoimalan, jolla hän osoitti idean toimivuuden. 150 metriä korkean vuosina 1982–1989 toimineen koelaitoksen teho oli 50 kW. ==Toimintaperiaate== Mitä suurempi lämmönkeräysalue ja korkeampi torni, sitä suurempi on tornin läpi nouseva ilmavirta ja siten myös sähköntuotanto. Lämmönkeräysalueelle syntyy niin suuri lämpövarasto, että voimala tuottaa sähköä myös yöaikaan. Yötuotantoa voidaan vielä tehostaa lämpöä varaavilla aurinkokeräimillä.Lehdistötiedote "Risto Isomäen utopiaromaani Jumalan pikkusormi ilmestyy 3.10.2009". Tammi 30.9.2009, julk. Kauppalehti 30.9.2009 ==Suunnitteilla olevat voimalat== Australialainen voimayhtiö EnviroMission Limited suunnittelee rakentavansa maailman ensimmäisen laajamittaisen, tuotantokäyttöön suunnitellun ilmavirtavoimalan La Paziin Arizonaan Yhdysvaltoihin. Voimalan teho on 200 MW."EnviroMission Aligned with Arizona Solar Leaders", lehdistötiedote 5.9.2011. EnviroMission Limited (pdf ) 200 MW voimala vähentäisi 900 000 tonnia kasvihuonekaasupäästöjä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Uusiutuvat energianlähteet Luokka:Ehdotetut energianlähteet Luokka:Voimalaitokset
Funktionalismi (täsmennyssivu)

Funktionalismi tarkoittaa seuraavia asioita: * funktionalismi, yleisesti suuntaus, jonka mukaan tarkasteltavan järjestelmän jokaisen osan tulee palvella tiettyä tarkoitusta eli jokaisella osalla tulee olla oma funktionsa * funktionalismi, arkkitehtuurin ja muotoilun tyylisuuntaus ja menetelmä * funktionalismi, funktionaalinen eli toiminnallinen selittäminen tieteenfilosofiassa * funktionalismi, mielenfilosofian suuntaus, jonka mukaan henkiset tilat määrittyvät pelkästään niiden toiminnallisen roolin kautta * funktionalismi, kielitieteen näkökulma, jossa kieltä tarkastellaan sosiaalisen kanssakäymisen välineenä * funktionalismi, sosiologian näkökulma, jossa sosiaalisia instituutioita tarkastellaan yksilöiden sosiaalisten tarpeiden tyydyttäjänä.
MHP

MHP eli Multimedia Home Platform on DVB-konsortion (Digital Video Broadcasting Project) digitaalisovittimia varten suunnittelema Java-ympäristö. Ympäristö on middlewarea ja koostuu joukosta ohjelmointirajapintoja (API, Application Programming Interface), jotka kääntävät saamansa Xlet-sovellukset laitteiston ymmärtämään muotoon. == MHP Suomessa == MHP tunnettiin Suomessa nimellä Supertekstitv, ja se oli Digi-TV:n suunnittelu- ja käyttöönottovaiheessa keskeisenä pidetty television kaksisuuntaistava tietoyhteiskunnan palvelu. MHP ei kuitenkaan koskaan lyönyt itseään läpi, ja palvelu lopetettiin kaikessa hiljaisuudessa joulukuussa 2007 teknisen vian katkaistua lähetyksen.http://www.talouselama.fi/doc.te?f_id=1300643 Talouselämä 1.2.2008 /Petteri Järvinen ==Lähteet== Luokka:Televisiotekniikka
John Dunstable

John Dunstable (joskus Dunstaple; mahdollisesti n. 1390 – 24. joulukuuta 1453) oli englantilainen säveltäjä. Hänet tunnetaan erityisesti moniäänisen musiikin säveltäjänä. == Elämä == Dunstable syntyi mahdollisesti Dunstablessa Bedfordshiressä. Hänen elämästään on hyvin vähän varmaa tietoa. Edes hänen syntymäajastaan ei ole varmuutta. Dunstablen kuolinpäivä on päätelty hänen hautakirjoituksessaan olleesta maininnasta. Dunstablen arvellaan toimineen Bedfordin herttuan, Henrik V:n veljen, palveluksessa. Hän saattoi myös asua jonkin aikaa Ranskassa. == Musiikki == Dunstablen teoksista noin 50 on säilynyt. Niihin kuuluu muun muassa messuja sekä motetteja. Hänen arvellaan säveltäneen myös maallista musiikkia. Yhtään kappaletta ei kuitenkaan ole voitu varmasti todistaa Dunstablen säveltämäksi. Aiemmin luultiin, että maallinen laulu O rosa bella oli Dunstablen säveltämä, mutta nykyään sen arvellaankin olevan John Bedynghamin teos. Luokka:Brittiläiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:Vuonna 1390 syntyneet Luokka:Vuonna 1453 kuolleet
Munavoi

Munavoi on levite, jota on perinteisesti käytetty karjalanpiirakoiden päälle siveltynä. Se valmistetaan voista, suolasta ja keitetyistä kananmunista. Joskus raejuustoa käytetään keventäjänä. Keitetyt kananmunat hienonnetaan pieniksi ja sekoitetaan voin kanssa isorakeiseksi tahnaksi. Munavoin kanssa tarjotut karjalanpiirakat on suomalainen perinneruoka, jolla on oma paikkansa suomalaisessa juhlapöydässä. Munavoi on suosittua myös Virossa, jossa sitä tarjoillaan perinteisesti pääsiäisenä ruisleivän päällä.Kärne, Karin Annus (2005). Estonian Tastes and Traditions, s. 13 and 204. Hippocrene Books. Munavoi syntyi pula-aikana tarpeesta jatkaa voita, kun voita piti säästää. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Valmistusohjeet * Munavoi margariinista Luokka:Suomalainen keittiö Luokka:Levitteet
Evald Aav

Evald Aav (7. maaliskuuta 1900 Tallinna – 21. maaliskuuta 1939 Tallinna) oli virolainen säveltäjä. Hän opiskeli nuorena sävellystä eräässä tallinnalaisessa musiikkiopistossa. Yksi Aavin tunnetuimmista teoksista lienee Vikerlased ("Viikingit", 1928), jota pidetään ensimmäisenä virolaisena oopperana. Lisäksi hän sävelsi paljon musiikkia muun muassa kuorolle. Luokka:Virolaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Tulli

Tulli tarkoittaa valtion rajan yli kulkevista tavaroista perittävää veroluonteista maksua. Sillä voidaan tarkoittaa myös näitä maksuja keräävää tulliviranomaista. Aiemmin tullilla oli toimipisteitä useissa rahtiterminaaleissa. Terminaalissa kuorma sinetöitiin, ja auto saattoi ajaa useamman maan läpi TIR-tunnuksien turvin ilman toistuvia rajaselvityksiä. Euroopan sisämarkkinoiden myötä näistä on pitkälti luovuttu, ja mahdollinen rahtitullaus tehdään rajalla. Suomessa tämä koskee käytännössä vain Suomen ja Venäjän välistä rajaa Ennen monissa maissa on ollut käytössä myös sisäinen tulli, jossa maaseudulta kaupunkiin tulevista tuotteista perittiin maksuja. Suomen alueella tätä niin sanottua maatullitoimintaa harjoitettiin Ruotsin vallan aikana 1622–1808. Kaupunkien paikannimistössä on viitteitä näihin maatulleihin, esimerkiksi Töölön tulli Helsingissä. Nykyisin Suomen tulli kerää tulleja Euroopan unionin rajan ylittävästä liikenteestä Suomen itärajalla, satamissa ja lentoasemilla. Tullimaksuista (ja muista kaupan rajoitteista) vapaana tapahtuvaa tavarakauppaa sanotaan vapaakaupaksi. Euroopan yhteisön jäsenmaissa tavarat liikkuvat pääsääntöisesti vapaasti ilman tullimaksua. Euroopan unioni on tulliliitto, joten Euroopan unionin jäsenvaltioilla on yhteinen tullitariffi ja kauppapolitiikka suhteessa kolmansiin maihin. Euroopan unionin ulkopuolisista eli kolmansista maista Euroopan unionin tullialueelle tuotavista tavaroista maksetaan tullimaksua. Tullit ovat Euroopan unionin omia varoja, ja ne tuloutetaan suoraan EU:lle. Jäsenvaltio saa kuitenkin vähentää yhteisölle tuloutettavista tulleista 25 % kantopalkkion.Myrsky, Matti & Ossa, Jaakko: Verotuksen perusteet, s. 323–324. Talentum, 2008. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * TARIC-kysely Verotus ja tulliliitto, Euroopan komissio * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo liettualaisista runoilijoista

Tämä on luettelo liettualaisista runoilijoista. * Antanas Baranauskas (1835-1902) * Kazys Binkis (1893-1942) * Kristijonas Donelaitis (1714-1780) * Vincas Kudirka (1858-1899) * Maironis (1862-1932) * Martynas Mažvydas (1510-1563) * Salomėja Nėris (1904-1945) * Balys Sruoga (1896-1947) * Liettualaisista runoilijoista Luokka:Luettelot liettualaisista
Insinöörilakki

Insinöörilakki tai "imppulakki" on Insinööriliiton hyväksymä sekä aiemmin valmistuneiden insinöörien että AMK-insinöörien ja insinööriopiskelijoiden käyttämä violetti kahdeksankulmainen samettilakki mustalla silkkitupsulla, joka on kiinnitetty oikealle sivulle. Insinöörilakissa on kokardi mustassa samettireunassa keskellä lipan yläpuolella. Kokardi on kullanvärinen Insinööriliiton tunnus tammenlehvin. Insinöörilakin ideoi vuonna 1969 helsinkiläinen insinööriopiskelija Heikki Silván Helsingin Teknillisen Opiston (HTO) oppilaskunnan keväisin järjestettävään “Pälvinpäivän Pimaus” -tapahtumaan.. Lakki suunniteltiin yhdessä E. R. Wahlman Oy:n kanssa. Alaosa otettiin ruotsalaisesta ylioppilaslakista, kahdeksankulmainen päällinen kuvasi mutterin kantaa, tekniikan väri on violetti, oikealla sivulle oleva tupsu on rakennusalan vanha merkki. Lakin logona oli alkuaan Tillander Oy:n valmistama kullattu HTO:n hammasrataslogo tammenlehvin. Ensimmäisen kerran lakki oli käytössä 19.4.1969 oppilaskunnan tapahtumassa, jossa Hietalahden torilta lähteneen kulkueen reitti oli Bulevardi – Etelä-Esplanadi – Havis Amandan patsas – Pohjois-Esplanadi – Kolmen sepän patsas. Yleisradio teki tapahtumasta suoran radio-ohjelman, jossa nuortenradion vetäjä haastatteli opiston rehtori Y. J. Cl. Collania ja tempauspäällikkö Heikki Silvánia. Imppulakiksi ristittyä lakkia käytettiin julkisesti myös kahden viikon kuluttua tapahtuman jälkeisenä Vappuna 1969. Insinöörilakki oli alkuvuosina suosittu ja paljon käytetty. Sen käyttö tosin unohtui vuosiksi, kunnes noin kolmekymmentä vuotta myöhemmin kehittämisensä jälkeen insinööriopiskelija Vesa Järvinen herätti perinteen uudelleen henkiin. Insinöörilakkia käyttävät nykyisin niin insinööriopiskelijat kuin valmistuneet insinööritkin. Insinöörilakin käyttöoikeus on insinööritutkinnon suorittaneilla ja insinööritutkintoa opiskelevilla ensimmäisen opiskeluvuoden vapusta alkaen. Insinöörilakkia tulee käyttää "insinöörimäisissä tilaisuuksissa" eli opiskelijatapahtumissa ja vastaavissa tilaisuuksissa lakkiohjesäännön mukaisesti. Vappuna insinöörit ja insinööriopiskelijat voivat käyttää lakkia vasta kello kahdentoista jälkeen. Vappuaattona järjestetään perinteisesti insinöörilakituksia eri puolilla Suomea. == Lähteet == Luokka:Oppiarvoon liittyvät päähineet Luokka:Insinöörit
Madeira (viini)

thumb|180px|Madeira-viiniä pullossa ja lasissa. Madeira on useimmiten makea väkevä viini, jota valmistetaan Portugalille kuuluvalla Madeiran saarella. Sen alkoholipitoisuus on 18–21 tilavuusprosenttia ja väri rusehtavan keltainen. ==Madeiran valmistus== Madeira valmistetaan käymisteitse viinirypäleistä kuten tavallinenkin viini. Käyminen kuitenkin keskeytetään lisäämällä viiniin brandya. Mitä aikaisemmin käyminen keskeytetään, sitä enemmän viiniin jää rypäleistä peräisin olevaa sokeria ja sitä makeampaa viinistä tulee. Käymisen jälkeen viini sijoitetaan lämmitettyyn tilaan (37–60 °C) 3–6 kuukaudeksi. Käsittely antaa viinille sille ominaisen maun. Lämpökäsittely tekee viinille keinotekoisesti saman asian, mikä ennen tapahtui laivamatkojen aikana laivan ruumassa trooppisessa ilmastossa. Alhaisemmilla lämpötiloilla saadaan parempilaatuista viiniä. Alhaisemmat lämpötilat vaativat vastaavasti pidemmän kypsytysajan; jopa vuosikymmenien kypsytys on mahdollista. ==Madeiran laadut== Madeiraa on neljää päälaatua:"Have Some Madeira, M'Dear" StarChefs * makea malvasia (tunnetaan myös nimillä malmsey ja malvazia), * puolimakea boal (bual), * puolikuiva verdelho ja * kuiva sercial. Makeuteen vaikuttavat sekä valmistuksessa käytetyt rypälelajikkeet että se, missä vaiheessa käyminen keskeytetään. Jos viinipullon etiketissä ei mainita rypälelajiketta, kyseessä on yleensä vähemmän arvostetuista rypälelajikkeista tehty sekoitus. Jos rypälelajike mainitaan etiketissä, vähintään 85 prosenttia viinistä pitää olla valmistettu kyseisestä rypäleestä. Jos pullon etiketissä ei mainita valmistusvuotta, kyseessä on eri ikäisistä viineistä tehty sekoitus. Etiketissä voidaan mainita, kuinka pitkään viiniä on kypsytetty tammitynnyreissä (esimerkiksi 3, 5, 10 tai 15 vuotta). Jos etiketissä mainitaan valmistusvuosi, kyseessä on niin sanottu vuosikertaviini (vintage), joka on valmistettu kyseisen vuoden rypälesadosta. Tällöin myös rypälelajike on mainittu. Vuosikertaviinejä on kypsytetty tammitynnyreissä vähintään 20 vuotta. ==Madeiran säilytys== Hapellisissa olosuhteissa tapahtuvan kypsytyksen ja lämpökäsittelyn ansiosta Madeira säilyy pitkään. Avaamaton pullo säilyy käytännössä pienen ikuisuuden. Avattukin pullo säilyy useita kuukausia, jopa vuoden. Madeira ei kypsy tai parane pullossa, vaan kypsyminen päättyy, kun viini pullotetaan. Pullot pitäisi säilyttää pystyasennossa ja suojata valolta. Pulloja ei kannata turhaan liikutella säilytysaikana. Ilmankosteus ei saa olla liian pieni tai suuri, ettei korkki mene pilalle. == Historia == Madeiran omaleimaisuus syntyi 1600-luvun lopulla, kun Britannia rajoitti viinien myyntiä siirtomaissaan, etenkin Amerikassa. Sinne laivattavaan viiniin sekoitettiin säilöntäaineeksi tislattua viinaa, ja matkan varrella viini lämpeni, mikä loi sen omaleimaisen maun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Väkevät viinit Luokka:Portugalilaiset viinit Luokka:Madeira
Aitoo

Aitoo on kylä ja taajama Pälkäneellä entisen Luopioisten kunnan alueella. Vuoden 2019 lopulla Aitoon taajamassa asui noin 540 asukasta. Aitoo muodostuu useista kylistä, kuten Kajantila, Kaukkala, Lemmittylä, Miemola ja Uusikylä. Kyläkeskuksen vieressä sijaitsee Kouvalanjärvi. Aitoossa on yksi kauppa, alakoulu sekä Anna Tapion koulu. Ammatillista erityisopetusta tarjoava Aitoon koulutuskeskus sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä kyläkeskuksesta. Alueen postinumero on 36720 Aitoo. Aitoo on valittu Pirkanmaan vuoden kyläksi vuosina 2002 ja 2019. Kylä tunnetaan kesäisin järjestettävästä rockfestivaalista Aitoon kirkastusjuhlat, jotka järjestävät Aitoon VPK. Festivaalin ohjelmisto muodostuu suomalaisesta rockmusiikista ja iskelmämusiikista. Kirkastusjuhlia on vietetty vuodesta 1882. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Aitoon kirkastusjuhlien kotisivut Luokka:Luopioisten kylät Luokka:Pirkanmaan vuoden kylät Luokka:Pälkäneen taajamat
Rahka

Rahka eli maitorahka on kiinteähkö hapatettu maitotuote. Siitä käytetään myös nimityksiä kvarkki ja uunipiimä.Facta 2001 osio 10 s. 726 Lainsäädännössä maitorahka luokitellaan juustoksi. ==Valmistus== Lämmitetty lehmänmaito hapatetaan. Hapatuksen tuloksena syntynyttä "piimää" valutetaan harsopussissa tai siivilässä, jolloin siitä poistuu suurin osa herasta.Rahka Kemianopettajat ==Käyttö== Rahkasta voidaan tehdä jälkiruokaa yhdistämällä siihen hedelmiä tai marjoja sekä kermavaahtoa. Nimitystä rahka käytetään myös tällaisesta jälkiruoasta (esimerkiksi luumurahka ja mansikkarahka).Marjarahka maku.fi Rahkaa käytetään myös muun muassa rahkapiirakan ja pääsiäisherkkuna nautittavan pashan valmistukseen. Karjalaisessa kulttuurissa rahkapiirakasta käytetään nimitystä piimäpiirakka.Ortodoksisen paaston ja pääsiäisen ruokakulttuuri Raja-Karjalassa syntyneiden keskuudessa ja Valamon luostarissa (s. 63, 65, 66) Maitorahka on tehokas proteiinin lähde. Tämän takia monet kehonrakentajat ja voimanostajat käyttävät sitä osana ruokavaliotaan.Minkälaisia ruokia kannattaisi syödä ennen treenejä ja treenien jälkeen? Asiantuntija vastaa. Suomen painonnostoliitto Proteiinirahkana mainostetussa tuotteessa ei ole välttämättä sen enempää proteiinia kuin tavallisessa, maustamattomassa maitorahkassa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Maitorahkan koostumustiedot Kansanterveyslaitoksen elintarvikkeiden koostumustietokannassa Luokka:Maitotuotteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Rusina

Rusinat ovat kuivattuja viinirypäleitä. Ne kuivataan joko auringossa tai kuivatusuunissa, kunnes kosteus on 15–25 prosenttia. Rusinoita käytetään leivonnassa, ruoanlaitossa ja siman mausteena. Niitä syödään myös sellaisenaan. Rusinat ovat erittäin makeita, koska niissä on sokereita noin 60 prosenttia, josta noin puolet on hedelmäsokeria. Rusinantyyppisiä tuotteita ovat: * kalifornian rusinat – auringossa kuivatut Thompson-lajikkeen rypäleet * vaaleat Kalifornian rusinat – uunissa kuivatut Thompson-lajikkeen rypäleet * korintit – kuivattuja, tummia Zante-rypäleitä (Vitis vinifera var. apyrena), jotka ovat saaneet nimensä kreikkalaisesta Korintin kaupungista * sultana- rusinat – kuivattuja vaaleita tai kullanvärisiä Sultana-rypäleitä Turkista, Australiasta tai Etelä-Afrikasta * muscatel-rusinat – isoja siemenellisiä tummia rusinoita, joita myydään etenkin joulun aikaan. Luomurusinoita ei ole käsitelty rikkidioksidilla, muut usein on. Rusinoiden pintakäsittelyyn käytetään myös kasviöljyä. == Katso myös == * Kuivahedelmä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Frank Korsinen : Suomalaisten pelto kasvaa rusinoita - Kaliforniassa, Suomen Kuvalehti, 01.01.1934, nro 1, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Kuivatut hedelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Elio de Angelis

Elio de Angelis (26. maaliskuuta 1958 Rooma – 15. toukokuuta 1986 Marseille) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja. De Angelis aloitti uransa kartingissa. Hän voitti Italian Formula 3 -mestaruuden vuonna 1977 ja kilpaili seuraavana vuonna British F1 -sarjassa. Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa de Angelis ajoi vuosina 1979–1986. Hän starttasi urallaan 108 GP-kilpailuun, joissa ajoi 2 voittoa ja 3 paalupaikkaa sekä keräsi MM-pisteitä 122. De Angeliksen paras sijoitus MM-sarjassa oli kolmas kaudella 1984, mutta hänen pisteensä jäivät MM-kärjestä 38 pistettä vajaaksi. De Angelis sai surmansa Paul Ricardin radalla Ranskassa ajetuissa Formula 1 -testeissä vuonna 1986. Onnettomuus sattui, kun Brabham-auton takasiiveke irtosi ja auto syöksyi rata-aitaan. Sen seurauksina hän sai vammoja päähän ja rintaan. Paikalla ei ollut riittävästi ratatyöntekijöitä ja helikopterin saapuminen kesti noin 30 minuuttia. De Angelis kuoli 29 tuntia onnettomuuden jälkeen Marseillessa. Kuoleman aiheutti de Angeliksen hengittämä savu onnettomuuden aikana. De Angelis oli viimeisin F1-autoa ajaessaan surmansa saanut kuljettaja, kunnes Roland Ratzenberger kuoli vuoden 1994 San Marinon GP:n aika-ajoissa. Kunnianosoituksena de Angelikselle vuonna 1989 Formula 1 -läpimurtonsa tehnyt Jean Alesi käytti kypärässään lähes täsmälleen samanlaista väritystä. De Angelis oli myös taitava pianonsoittaja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Formula 1 -autoilussa surmansa saaneet kuljettajat Luokka:Italialaiset Formula 1 -kuljettajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Didrichsenin taidemuseo

Didrichsenin taidemuseo sijaitsee Helsingin Kuusisaaressa arkkitehti Viljo Revellin Gunnar ja Marie-Louise Didrichsenille (synt. Granfelt) suunnittelemassa rakennuksessa. Rakennuksen ensimmäinen osa Villa Didrichsen valmistui kodiksi vuonna 1958. Näyttelysiipi valmistui vuonna 1964, ja se avattiin yleisölle vuonna 1965. Didrichsenien taideharrastuksesta syntynyttä elämäntyötä ovat jatkaneet seuraava sukupolvi. Säätiöpohjaisen museon johtajana toimii Maria Didrichsen.. Aluksi Didrichsenit keräsivät perinteistä suomalaista taidetta, ja siirtyivät vähitellen sekä suomalaiseen että kansainväliseen modernismiin. Lisäksi kokoelmiin hankittiin aasialaista ja esikolumbiaanista esineistöä. Toiminnan pääpaino on vaihtuvien näyttelyjen järjestämisessä, joita on noin kolme vuodessa. Rakennusta ympäröivässä merenrannalla sijaitsevassa puistossa on moderneja veistoksia, muun muassa Henry Moorelta, Laila Pulliselta ja Eero Hiiroselta, sekä Marie-Louise Didrichsenin muistolle omistettu Eila Hiltusen teräsveistos Crescendo. Museossa on vuosittain 50 000–70 000 kävijää. Didrichsenin taidemuseo on peruskorjattu 2013–2014. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Didrichsenin taidemuseon kotisivu Luokka:Helsingin taidemuseot Luokka:Munkkiniemi Luokka:Viljo Revellin suunnittelemat rakennukset
Reskontra

Reskontra tarkoittaa alakirjanpitoa ja on osa kirjanpitojärjestelmää. Se on luettelo yrityksen tai muun organisaation tapahtumista. Yleisimpiä reskontria ovat maksuvalvontaan käytetyt myyntireskontra ja ostoreskontra. Ostoreskontra on luettelo ostoveloista eli saapuneista laskuista ja niiden maksamisesta ja myyntireskontra on luettelo myyntisaamisista, lähetetyistä laskuista ja niihin saapuneista suorituksista. Reskontra on yrityksen pääkirjanpidosta erillinen järjestelmä, mutta reskontraan kirjatut tapahtumat viedään myös kirjanpidon tileille. Reskontraa käytetään erityisesti saatavien ja maksujen suoritusten valvontaan. Reskontrien toiminnallisuus on osana taloushallinnon tietojärjestelmiä. Luokka:Kirjanpito Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Saigon (täsmennyssivu)

Saigon (Sài Gòn) on Hồ Chí Minhin kaupungin entinen (ja nykyisin epävirallisesti käytetty) nimi. Saigon on myös: * Saigon, haminalainen rockyhtye * Saigon, yhdysvaltalainen rapmuusikko * Saigon, joki Vietnamissa
Alkuin

Alkuin tai Alcuin (noin 732–19. toukokuuta 804) oli munkki ja opettaja sekä Kaarle Suuren tärkein neuvonantaja. Alkuin oli niin sanotun karolingirenessanssin keskushenkilö. Alkuin oli kotoisin Englannin Yorkista. Hän sai koulutuksensa Yorkin katedraalikoulussa opettajanaan mestari Ethelbert. Kun Ethelbert nimitettiin vuonna 766 Yorkin arkkipiispaksi, tuli Alkuinista koulun johtaja. Matkallaan Roomaan 781 Alkuin tapasi Kaarle Suuren. Kaarle sai houkuteltua Alkuinin hoviinsa Aacheniin. Vuosina 782–796 Alkuinin oppilaina olivat kuningas itse, hänen sukulaisensa, hoviin opiskelemaan lähetetyt nuorukaiset sekä palatsikappelin papit. Alkuin toi frankkien valtakuntaan englantilaiset opetusmenetelmät ja edisti vapaiden taiteiden opiskelua. Hän lähti hovista vuonna 796 saatuaan apotin viran Toursin Saint Martinin luostarissa. Alkuin vietti siellä viimeiset vuotensa. Alkuin kirjoitti useita oppikirjoja sekä suuren määrän kirjeitä, jotka ovat säilyneet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Anglosaksit Luokka:Kristityt munkit Luokka:Apotit Luokka:Keskiajan filosofit Luokka:Englantilaiset teologit Luokka:Aachenin historia Luokka:Toursin historia Luokka:Frankkien valtakunta Luokka:730-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 804 kuolleet
Calabria

Calabria (calabrian kielellä Calàbbria) on hallinnollinen alue Etelä- Italiassa. Catanzaro on toiminut sen pääkaupunkina vuodesta 1970, mutta alueparlamentti sijaitsee edelleen entisessä pääkaupungissa Reggio di Calabriassa. Alue on tunnettu kirkkaista uimavesistään, maataloustuotteistaan (oliivit, sitruunat, juustot ja viinit) sekä värikkäästä historiastaan, jonka oleellisena osana on ollut 1800-luvulta alkaen rikollisjärjestö ’Ndrangheta. Keskellä Calabriaa on Aspromonten vuoristo, jossa on kansallispuisto (Parco nazionale dell’Aspromonte). Nykyinen Calabria käsittää Italian ”saappaankärjen”. Antiikin Calabrian maakunta sen sijaan käsitti Italian ”saappaankoron” eli osan nykyisestä Apulian alueesta. Merkityksen muutos tapahtui keskiajalla. Rooman valtakunnan aikana Calabria oli osa Regio III Lucania et Bruttiin aluetta (ei siis nimestään huolimatta Regio II Apulia et Calabrian aluetta) ja myöhemmin Lucania et Bruttiin provinssia. == Talous == Calabria on Italian köyhintä aluetta: bruttokansantuote asukasta kohden on maan alhaisin, 60 prosenttia maan keskimääräisestä (16 800 euroa v. 2016). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Regione Calabria *
Monte Carlo

Monte Carlo (, , monegassiksi Monte-Carlu) on yksi Monacon hallintoalueista.Monaco has 4 traditional quarters according to US Department State. Monte Carlo tunnetaan kasinostaan, Formula 1 -kilpailustaan sekä Rallye Monte Carlo -rallikilpailusta sekä varakkaiden vierailijoiden ylellisestä elämästä huvijahdeilla ja muotiliikkeissä. Monte Carlo sijaitsee Ranskan Rivieralla, Alppien juurella, Nizzan koillispuolella. Kasino avattiin vuonna 1861, sen yhteyteen perustettiin oopperatalo 1878. Ensimmäinen autokilpailu ajettiin vuonna 1929. Vuonna 1967 kasino siirtyi ruhtinaskunnan omaisuudeksi. Pelituotot ovat vajaat viisi prosenttia Monacon bruttokansantuotteesta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Monte Carlon salaperäisyyksiä, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 11.03.1928, nro 11, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Monte Carlon pelipankki, Seura, 23.08.1939, nro 34, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Monaco Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pääsiäismuna

Pääsiäismuna on koristeltu muna, joita annetaan lahjaksi pääsiäisenä. Perinteisesti on koristeltu kananmunia, mutta nykyisin suklaiset munat ovat yleistyneet, ja myynnissä on myös pahvisia karamelleilla täytettyjä munia. Suklaamunien sisään on usein piilotettu pieni yllätys. Koristeltuja kananmunia on käytetty elämän tunnuskuvana. == Kananmuna elämän tunnuksena == Koristellut munat, niistä kuoriutuvat untuvikot ja puput ovat perinteisiä uuden elämän ja hedelmällisyyden tunnuksia. Esimerkiksi kalevalainen maailmansyntyruno kertoo munasta, joka särkyy pudotessaan veteen. Joidenkin mukaan muinaisten germaanien kevätjuhlassa uhrattiin munia ja jäniksiä. Munia tuova tai kätkevä pupu on suosittu satuhahmo.. Juutalaiseen pääsiäiseen kuuluvat kovaksikeitetyt munat uuden elämän symbolina, ja heidän arvellaan omaksuneen perinteen kenties muinaisten roomalaisten kevätjuhlista. == Kristillisen pääsiäismunan historia == Kananmuna soveltui hyvin kristillisen ylösnousemususkon symboliksi. Se on päältäpäin eloton ja kylmä, mutta kätkee elämän sisäänsä. Kananmuna sopi myös Jeesuksen kalliohaudan symboliksi. Ensimmäiset kirjalliset merkinnät maalattujen pääsiäismunien antamisesta on 900-luvulta. Lähteen mukaan Tessalonikin luostarin igumeni antoi munkeille pääsiäisyönä maalatut pääsiäismunat. Pääsiäismunan suosioon on vaikuttanut myös käytännöllisiä syitä. Katolisissa maissa pääsiäismunien suosiota on lisännyt eläinkunnan tuotteista kieltäytyminen pääsiäistä edeltävän paaston aikana, minkä vuoksi munia jäi yli. Munat tuli käyttää pääsiäisenä, ennen kuin ne pilaantuivat. === Maria Magdaleenan legenda === Kristillisestä pääsiäismunaperinteestä kerrotaan Maria Magdaleenan legendaa. Legendan mukaan Maria Magdaleena matkusti keisari Tiberiuksen luo kertomaan ylösnousseesta Kristuksesta. Tiberius vastasi hänelle, että ylösnousemus on yhtä mahdollinen kuin pöydällä olleen kananmunan muuttuminen punaiseksi. Samassa muna muuttui punaiseksi ja siitä tuli ensimmäinen pääsiäismuna.Bulgaria Virtual Guide == Pääsiäismunaperinteitä == Pääsiäismunien koristelu on erityisen suosittua Puolassa ja muissa slaavilaisissa maissa. Kuuluisa jalokiviseppä Peter Carl Fabergé toimitti loistokkaita hopeamunia tsaarin hoviin. Joissakin maissa pääsiäismunia piilotetaan ja lapset saavat etsiä ne. Karjalaisperinne ovat munataistelut: kovaksi keitetyt kananmunat kopsautetaan vastakkain ja se, jonka muna jää ehjäksi, voittaa. == Kirjallisuutta == * Arkkimandriitta Arseni: Pääsiäismuna, ylösnousemuksen symboli, Glorian antiikki 2001. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Perinteet suosivat punaista munaa . Helsingin Sanomat 31.3.2009. * Luokka:Pääsiäisen perinteet
Shiva-kraatteri

Shiva-kraatteri on väitetty Intian rannikolla oleva muinainen asteroidin aiheuttama törmäyskraatteri. Se sijaitsee Intian valtameren pohjassa Mumbain kohdalla. Jotkut tutkijat arvelevat, että Shiva-kraatteriin liittyvä valtava asteroiditörmäys olisi aiheuttanut dinosaurusten joukkotuhon, ei Chicxulubiin Jukatanille tapahtunut varmistettu törmäys, joka joidenkin arvioiden mukaan olisi tapahtunut jo noin 300 000 vuotta ennen varsinaista liitukauden loppua, jolloin liitueliöt ja dinosaurukset katosivat. Törmäys on mahdollisesti laukaissut Deccanin laakiobasalttipurkaukset. Toisten mukaan kraatterin jäänteeltä näyttävät muodostumat ovat syntyneet muuten kuin asteroidin törmäyksessä tapahtuneissa geologisissa muutoksissa. Kiistellyn 65 miljoonaa vuotta vanhan Shiva-kraatterin olemassaolo on päätelty samankeskisistä geofysikaalisista poikkeamista, porausnäytteistä ja järistysaaltojen heijastumista. Kraatterimainen muodostuma on hyvin epämääräinen. Kraatterin mitat ovat nykyään noin 400 × 600 kilometriä ja sen keskus on mahdollisesti Bombayn ylänkö, joka on noussut ylös 5 km ympäristöstään, tai vedenalainen vuori. Alueella on runsaasti kaasu- ja öljyesiintymiä. Kraatteri on suureksi osaksi hautautunut maan sisään ja se on eroosion kuluttama. Shivaksi kutsuttu muodostuma näyttää syntyneen laakiopurkausten kestäessä. Geologit eivät ole yksimielisiä siitä, että Shiva-kraatteriksi kutsuttu muodostuma on valtavan, noin 40 kilometrin läpimittaisen jättiasteroidin törmäyksen aiheuttama, niin kuin jotkut tutkijat ajattelevat. Sankar Chatterjee kollegoineen pitää sitä parempana teoriana dinosaurusten tuhoon kuin Chicxulub-kraatteria, joka on ehkä syntynyt Shivaa ja liitukauden loppua hieman aiemmin. ==Katso myös== *Shiva *Chicxulub-kraatteri *K/T-raja *Liitukauden joukkosukupuutto == Lähteet == Luokka:Intian maantiede Luokka:Kraatterit
Chicxulubin kraatteri

Chicxulubin kraatteri on Mesoamerikassa Etelä-Meksikossa Jukatanin niemimaalla oleva nyt jo maaperään hautautunut suuri impaktissa syntynyt törmäyskraatteri. Törmäys tapahtui 66 miljoonaa vuotta sitten. Alkuperäinen kraatteri oli läpimitaltaan noin 100 kilometriä ja syvyydeltään 10 kilometriä. Sittemmin se on laajentunut ja madaltunut, nyt sen halkaisija on noin 200 kilometriä. Kraatterin synnyttänyt asteroidi oli laskelmien mukaan läpimitaltaan 12–15 kilometriä, ja sen nopeus osumahetkellä 20 km/s. Kraatterin synnyttäneen törmäyksen ajatellaan nykyään laajalti olevan syynä dinosaurusten joukkotuhoon. Törmäyksen ja joukkotuhon yhteyttä on joskus epäilty ja vaihtoehdoksi dinosaurusten häviämiseen on tarjottu esimerkiksi Deccanin laavapurkauksia Intiassa, mutta ne kestivät kauan, ja massatuho oli äkillinen. Asteroidi synnytti törmätessään maanjäristyksiä, tulipaloja, maanvyöryjä ja tsunameita. Ilmakehään joutuneet materiaalit pimensivät taivaan pitkäksi aikaa. Lisäksi ilmaan nousi vesihöyryä ja rikkiyhdisteitä, joista syntyi pimentäviä pienhiukkasia ja happamia sateita. Vastaavan kokoisia asteroiditörmäyksiä tapahtuu maapallolla ehkä kerran sadassa miljoonassa vuodessa. == Katso myös == * K/T-raja * Liitukauden joukkosukupuutto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * * * Luokka:Meksikon maantiede Luokka:Historiallinen geologia Luokka:Kraatterit
91

== Tapahtumia == * Plinius nuoremmasta kansantribuuni == Syntyneitä == == Kuolleita ==
92

== Tapahtumia == * Rooman keisari Domitianuksesta tuli myös Rooman konsuli * Moesia Inferiorin sarmaatit tuhosivat roomalaisen Legio XXI Rapaxin. == Syntyneitä == == Kuolleita == * Dou Xian, kiinalainen poliitikko
93

== Tapahtumia == * Plinius nuoremmasta preettori == Syntyneitä == == Kuolleita == * 23. elokuuta – Gnaeus Julius Agricola, Rooman Britannian kuvernööri
94

== Tapahtumia == * Domitianus rakennuttaa uudelleen ja vihkii käyttöön Curia Julian, Rooman senaatin kokoontumispaikan, joka oli tuhoutunut tulipalossa 64 * Domitianus karkottaa filosofit Roomasta * Josephus saa valmiiksi teoksensa Juutalaisten muinaisajat == Syntyneitä == * Kiinan keisari An == Kuolleita ==
95

== Tapahtumia == *Quintilianuksen teos Puhujan kasvatus ilmestyi. == Syntyneitä == *Appianos, historioitsija == Kuolleita == *Quintilianus, reetori
96

== Tapahtumia == * Nerva nousi Rooman keisariksi == Syntyneitä == == Kuolleita == * Domitianus, Rooman keisari
97

== Tapahtumia == * Kiinalaiset sotajoukot saavuttavat Ban Chaon johdolla Kaspianmeren. == Syntyneitä == == Kuolleita ==
98

== Tapahtumia == * Trajanus nousi Rooman keisariksi. * Tacitus kirjoitti kirjansa Germania ja Agricola. == Syntyneitä == == Kuolleita == * Musonius Rufus, filosofi (oletettu viimeinen mahdollinen kuolinvuosi) * 27. tammikuuta – Nerva, Rooman keisari (vuodesta 96)
Abbedissa

Abbedissa on katolisessa kirkossa benediktiiniläis-, sisterssiläis-, kartusiaani-, birgittalais- tai klarissalaisnaisluostarin johtajatar. Abbedissa toimii nunnien johtajana. Abbedissan on oltava vähintään 40-vuotias ja toiminut nunnana 10 vuotta. == Katso myös == * Abbé * Apotti == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Tuatara

Tuatara (Sphenodon punctatus) on endeeminen matelijalaji Uudesta-Seelannista ja sitä pidetään elävänä fossiilina. Se on alkuliskojen lahkon ainoa elossa oleva laji. Tuatara on yöeläin. Aiemmin tuataraliskot jaoteltiin kahdeksi eri lajiksi niiden esiintymisalueen mukaan, mutta vuonna 2009 tarkempi DNA- analyysi paljasti, että kyse on ennemminkin yhdestä ja samasta lajista. == Koko ja ulkonäkö == Painoa aikuisella tuataralla on 300 grammasta yhteen kiloon asti koiraiden ollessa painavampia. Tuataralla on päälaella silmien välissä niin sanottu kolmas silmä, joka aistii valoa. Nuorella eläimellä se on näkyvä, mutta aikuisella iho on paksuuntunut peittämään silmän. Silmän tarkoituksena on mahdollisesti säädellä ”biologista kelloa”. Tuataroilla ei ole ulkoisia korva-aukkoja. Muiden matelijoiden tapaan myös tuatara on vaihtolämpöinen, mutta poikkeavasti ne säilyvät aktiivisina matalissakin, jopa 7 celsiusasteen lämpötiloissa. == Lisääntyminen == Tuatarat tulevat sukukypsiksi noin 20 vuoden ikäisinä ja voivat elää mahdollisesti yli 100 vuoden ikäisiksi. Naaraat munivat vain noin joka neljäs vuosi, joskin koiras voi siittää naaraan joka vuosi. Parittelu tapahtuu maaliskuun tienoilla ja munat munitaan keväällä, loka-marraskuussa, maahan kaivettuihin kuoppiin, jotka naaras munimisen jälkeen peittää. Kuoppaan munitaan 1–19 munaa kerrallaan. Poikaset kuoriutuvat 11–16 kuukauden kuluttua. Poikasen sukupuolen määrittää lämpötila, jossa muna on ollut. == Levinneisyys == Laji elää vain muutamilla Uuden-Seelannin Pohjoissaaren pohjoisrannikon ja Eteläsaaren pohjoisrannikon saarilla. Tuatara on ollut vaarassa hävitä ihmisten mukana tuotujen petojen syödessä lajin munia, erityisesti isorotta on suuri uhka tuataran munille. == Ravinto == Tuatara syö pieniä hyönteisiä ja nilviäisiä, joita se saalistaa yön turvin tai kaivaa maasta. Satunnaisesti ruokana käyvät myös liskot, linnut ja linnunmunat. Päivät tuatara viettää piilossa maanalaisessa kolossaan, jossa saattaa pesiä myös merilintuja. == Lähteet == Luokka:Diapsidit Luokka:Elävät fossiilit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Elias Nikolaus Ammerbach

Elias Nikolaus Ammerbach (n. 1530 – 29. tammikuuta 1597) oli saksalainen urkuri ja urkumusiikin sovittaja. Hän syntyi Naumburgissa ja opiskeli Leipzigin yliopistossa. Myöhemmin hän toimi urkurina Leipzigin Thomaskirchessä. Ammerbach teki useiden tunnettujen säveltäjien teoksista sovituksia. Hän sävelsi mahdollisesti myös omaa musiikkia. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:Vuonna 1597 kuolleet
Jacques Arcadelt

Jacques Arcadelt (n. 1505 – 14. lokakuuta 1568) oli alankomaalainen säveltäjä. Hänen varhaisesta elämästään ei ole paljoa tietoa. Hän oli Roomassa ainakin 1530-luvun lopussa. Samoihin aikoihin hän julkaisi neljä kirjaa madrigaaleja. Vuoden 1553 tienoilla Arcadelt muutti Ranskaan, jossa vietti loppuelämänsä. Arcadelt julkaisi kaikkiaan 24 motettia, 3 kirjaa messuja, 126 chansonia ja yli 200 madrigaalia. Arcadeltin tunnetuimpiin madrigaaleihin kuuluu muun muassa Il bianco e dolce cigno. Luokka:Alankomaalaiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät
Elaine Cunningham

Elaine Cunningham (s. 12. elokuuta 1962) on yhdysvaltalainen fantasia- ja tieteiskirjailija. Hänet tunnetaan erityisesti Forgotten Realms -fantasiamaailmaan sijoittuvista töistään. Cunninghamin suosituimpia hahmoja ovat puolihaltia Arilyn Kuunterä, bardi Danilo Thann ja omapäinen drow- velhotar Liriel Baenre. Cunninghamin suomennetuista teoksista Arilyn ja Danilo seikkailevat Laulut ja miekat -sarjassa ja Liriel Drowprinsessa-sarjassa. == Teokset == === Suomennetut teokset === * Laulut ja miekat -sarja ** Haltian varjo (2001; Elfshadow 1991) ** Haltialaulu (2002; Elfsong 1994) ** Hopeavarjot (2003; Silver Shadows 1996) ** Perhesalaisuus (2004; Thornhold 1998) ** Unikristallit (2005; The Dream Spheres 1999) * Drowprinsessa -sarja ** Drowin tytär (2000; Daughter of the Drow 1995) ** Juonien verkossa (2000; Tangled Webs 1996) ** Tuulenkävijä (2004; Windwalker 2003) * Kuninkaita ja neuvonantajia -sarja # # # === Suomentamattomat teokset === * Evermeet: Island of Elves (1998) * City of Splendors: A Novel of Waterdeep (yhdessä Ed Greenwoodin kanssa, 2005) * Forgotten Realms -antologiat ** The Bargain – Realms of Valor (1993) ** The More Things Change – Realms of Infamy (1994) ** The Direct Approach – Realms of Magic (1995) ** Rite of Blood – Realms of the Underdark (1996) / The Best of the Realms, Book 1 (2003) ** Secrets of Blood, Spirits of the Sea – Realms of the Arcane (1997) ** Speaking with the Dead – Realms of Mystery (1998) ** Fire is Fire – Realms of the Deep (2000) ** A little Knowledge – Realms of Shadow (2002) ** Gorlist's Dragon – Realms of Dragons (2004) * Tähtien sota -romaanit ** Dark Journey *The Changeling -sarja ** Shadows in the Darkness (2004) == Aiheesta muualla == * Kotisivut Luokka:Forgotten Realms Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiskirjailijat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heitor Villa-Lobos

Heitor Villa-Lobos () oli brasilialainen säveltäjä ja alan ensimmäinen Latinalaisesta Amerikasta maailmanmaineeseen noussut klassinen säveltäjä. Heitor Villa-Lobos aloitti musiikin opiskelun isänsä johdolla. Tämän kuoltua vuonna 1899 Villa-Lobos alkoi ansaita rahaa soittamalla kahviloissa. Vuonna 1905 hän teki ensimmäisen matkansa Brasilian kaakkoisosiin keräämään paikallista kansanmusiikkia. Myöhemmin hän opiskeli lyhyen aikaa musiikkia Rio de Janeiron kansallisessa musiikki-instituutissa. Villa-Lobos esitti omia sävellyksiään ensimmäistä kertaa julkisesti 1915 Rio de Janeirossa. Teokset herättivät kuulijoissa kiihkeää väittelyä. Myöhemmin hän sai sävellyksistään rahapalkinnon, jonka turvin hän saattoi vuonna 1923 matkustaa Pariisiin opiskelemaan. Kun Villa-Lobos palasi Rio de Janeiroon vuonna 1930, hänet nimitettiin kaupungin musiikkikasvatuksen yli-intendentin virkaan. Vuonna 1944 Villa-Lobos matkusti Yhdysvaltoihin johtamaan omien sävellystensä esityksiä. Useat paikalliset orkesterit tilasivat säveltäjältä uusia teoksia. Villa-Lobos selvisi vuonna 1948 suoritetusta syöpäleikkauksesta mutta kärsi sen jälkeen heikosta terveydestä ja kuoli Rio de Janeirossa 72-vuotiaana marraskuussa 1959. == Musiikki == Villa-Lobosin tuotantoon kuuluu monenlaisia sävellyksiä. Hän sävelsi muun muassa sinfonioita, oopperoita, kamarimusiikkia ja pianokappaleita. Säveltäjän kuuluisimpiin teoksiin kuuluu Bachianas brasileiras (Bachia brasilialaisittain), jossa hän pyrki yhdistelemään Johann Sebastian Bachin ja brasilialaisen musiikin vaikutteita. Säveltäjä oli nuoruudessaan ottanut omaksi soittimekseen kitaran ja teki suuren osan sävellyksistään kitaralle. Sinfonioita Villa-Lobos sävelsi kaksitoista. Niistä viimeinen on vuodelta 1957. Säveltäjän tuotantoon kuuluu lisäksi muun muassa tunnettu Choros-sarja sekä viisi pianokonserttoa. Tyypillistä niille on rohkea rytmin käyttö ja spontaaniuden vaikutelma. Monissa teoksissa on mukana valtavia kuoro- ja orkesterimassoja, joille hän sävelsi omaperäisiä, kansanmusiikista tyyliteltyjä ja erinomaisesti soitinnettuja sävelmiä. Ranskalainen säveltäjä Olivier Messien on kutsunut häntä 1900-luvun nerokkaimmaksi soitintajaksi. == Kirjallisuutta == * ==Lähteet== == Katso myös == *Luettelo Heitor Villa-Lobosin teoksista *:Luokka:Heitor Villa-Lobosin teokset Luokka:Brasilialaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Almagest

Almagest () on yhden antiikin merkittävimmän tähtitieteilijän, 100-luvulla Aleksandriassa eläneen Klaudios Ptolemaioksen pääteos. Almagest on tähtitieteen historian merkittävimpiä kirjoja, ja se säilyi alan perusteoksena melkein 1 500 vuotta. Se kokosi yhteen ja vei huippuunsa koko antiikin kreikkalaisen tähtitieteen saavutukset. Ptolemaioksen Almagestissa esittämä geosentrinen aurinkokuntamalli, jossa planeettojen radat konstruoitiin episykleillä, eksentreillä ja ekvanteilla korvaantui lopullisesti vasta Nikolaus Kopernikuksen aurinkokeskisellä mallilla. == Käännöshistoria == Teoksen yleisesti käytetty nimitys ”Almagest” on peräisin kirjan arabiankielisen version nimestä kitābu l-maǧisṭī () eli 'suurin kirja'. Almagest käännettiin abbasidien valtakunnassa arabiaksi neljään kertaan, joista vain kaksi käännöstä on säilynyt nykypäiviin. Varhaisin käännös tehtiin kalifi al-Mamunin aikana 830-luvulla. Seuraava säilynyt käännös tehtiin 800-luvun lopulla ja sen viimeisteli Thabit ibn Qurra vuonna 892. Latinaksi Almagest käännettiin arabiasta 1100-luvulla. Kääntäjä oli Gerard Cremonalainen, joka Toledossa käänsi kirjan noin vuonna 1175. Jo sitä ennen teos oli käännetty suoraan kreikasta mahdollisesti Sisiliassa. == Sisältö == Almagest koostuu kolmestatoista kirjasta, jotka käsittelevät eri aiheita seuraavasti: * Kirja I sisältää Ptolemaioksen perusteluja perusolettamuksilleen, joiden mukaan Maa on pallomainen ja liikkumaton ja sijaitsee maailman keskipisteessä. Lisäksi kirjassa esitellään joitain geometrisia aputuloksia, joita tarvitaan myöhemmissä kirjoissa. * Kirja II jatkaa yleisen teorian käsittelyä mm. pallotrigonometrian ja pallotähtitieteen yleisiä periaatteita. Lisäksi kirjassa käsitellään päivän pituuden määrittämistä eri leveysasteilla. * Kirja III aloittaa varsinaisen tähtitieteellisen osuuden Almagestista tutkimalla Auringon liikettä Maan ympäri. Ptolemaios käyttää Auringon radan konstruoimiseen eksentristä ympyrää. * Kirjat IV–VI käsittelevät Kuun liikettä ja Kuun parallaksin mittaamista. Kirjassa VI tutkitaan Auringon ja Kuun ratoja erityisesti pimennysten laskemisen kannalta. * Kirjat VII–VIII sisältävät kiintotähtien luettelon, joka perustuu suurelta osin Hipparkhoksen tekemiin mittauksiin. Luettelossa mainitaan 1022 tähden ja 5 sumumaisen kohteen paikat ja suhteelliset kirkkaudet. * Kirjat IX–XII käsittelevät viiden tuolloin tunnetun planeetan (Merkurius, Venus, Mars, Jupiter ja Saturnus) ratoja. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikankieliset kirjat Luokka:Tähtitieteen historia Luokka:Kirjat tähtitieteestä