EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rudolf Bernhard Elving

Rudolf Bernhard Elving (sukunimi kirjoitettu joskus myös Elfving; 4. heinäkuuta 1849 Loviisa – 28. heinäkuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen liikemies ja valtiopäivämies. Hän sai vuorineuvoksen arvon. Rudolf Elvingin vanhemmat olivat piirilääkäri Anton Elving (1811–1899) ja Jakobina Ulrika Matilda af Forselles. Hän pääsi ylioppilaaksi 1867 Helsingin yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomaritutkinnon 1872. Elving sai varatuomarin arvon 1875.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Anton Elving. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 22.11.2020. Elving toimi aluksi lääkintöhallituksessa sihteerinä 1878–1884 samalla kun hoiti omaa asianajajatoimistoa. Hän jätti kuitenkin asianajajauran talouselämän hyväksi ja aloitti 1884 nuorempana johtajana Yhdyspankissa. Elving tunnetaan ennen kaikkea Voikkaan paperitehtaan (myöhemmin Kymi Oy) perustajana. Hän oli kuitenkin mukana myös muun muassa HOP:n, Vakuutusyhtiö Patrian ja sanomalehti Nya Pressenin perustamisessa. Hän oli useaan otteeseen Helsingin kaupunginvaltuustossa ja vuosina 1885–1899. Elvingin sanotaan olleen monessa suhteessa edelläkävijä, ja hän edusti ylimenokautta vanhojen ruukinpatruunoiden ja uuden polven yritysjohtajien välissä.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 27.10.2020) Elving oli porvarissäädyssä Maarianhaminan edustaja valtiopäivillä 1885, Helsingin edustaja 1888, 1891 ja 1899 ja Loviisan edustaja 1894. Elving omisti useita maatiloja, muun muassa Kirjokiven kartanon Valkealassa lähellä nykyistä Repoveden kansallispuistoa. Kartanon entisillä mailla sijaitsee Elvingin 1900-luvun alulla rakennuttama Elvingin torni, alkuaan ympäröivän alueen vartiointiin rakennettu korkea näkötorni. Rudolf Elving oli naimisissa vuodesta 1877 vapaaherratar Anna Charlotta von Bonsdorffin kanssa. Heidän poikansa oli ylilääkäri ja professori Harry Elving. Rudolf Elvingin veli oli tilanomistaja, liikemies ja toimitusjohtaja Anton Elving.Harry Elving Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 ==Lähteet== *Kirjokiven kartano * *Elämäkerta Biografiskt lexikon -sivustolla (ru) * Rudolf Bernard Elving 1849–1927, Kymenlaakso, Finnica ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1849 syntyneet Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Anitra Lucander

Anitra Maria Ingeborg Lucander (23. tammikuuta 1918 Helsinki – 2. toukokuuta 2000) oli suomalainen taidemaalari, abstraktin taiteen edelläkävijöitä Suomessa. Lucander opiskeli Vapaassa taidekoulussa. Lucander oli niiden ensimmäisten joukossa, jotka toivat abstraktin taiteen Suomeen sotien jälkeen. Häntä pidetään hienostuneena modernistina. Hän lahjoitti vuonna 1983 Joensuun taidemuseoon piirustuksia ja grafiikkaa. Hänen teoksiaan on runsaasti muissakin kotimaisissa kokoelmissa, kuten Imatran taidemuseossa, Amos Andersonin taidemuseossa, Saastamoisen säätiön kokoelmassa ja Kajaanin taidemuseossa sekä Ateneumin taidemuseossa ja Helsingin kaupungin taidemuseossa. Lucanderille myönnettiin Pro Finlandia -mitali 1969. Anitra Lucanderin laaja näyttely oli Emmassa vuonna 2011. Palkittu kuvittaja Jenny Lucander on Anitra Lucanderin lapsenlapsi. == Teoksia == * Jerusalem * Kuninkaitten kumarrus, n.1957, öljymaalaus, 114 x 146,5 cm == Lähteet == * Kuvataiteilijamatrikkeli === Viitteet === == Kirjallisuutta == *Teittinen, Sanna: Kohti lyyristä abstraktismia : Anitra Lucanderin 1950-luvun modernismi, 2009, väitöskirja, Helsingin Yliopisto, https://helda.helsinki.fi/handle/10138/19417 *Teittinen, Sanna: Anitra Lucander - värin runoilija, Anitra Lucander värin runoilija, en färgens poet, a poet of colour, toim. Talasmaa, Päivi; Savelainen, Hannele; Penttilä, Tiina; Laine, Inka; EMMA-Espoon modernin taiteen museon julkaisuja 30/2011, näyttelyjulkaisu EMMA - Espoon modernin taiteen museo 28.9.2011 - 8.1.2012. == Aiheesta muualla == * Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Priiniat

Priiniat (Prinia) on varpuslintusuku herttujen heimossa. Priinioita on 23 lajia Prinia-suvussa Suomen BirdLifen maailman lintujen nimistössä. Ne luokitellaan usein myös kerttujen heimoon (Sylviidae). Luokittelueroista johtuen eri lähteissä on erilaisia määriä priinioita. Englanninkieliset kutsuvat priinioita usein ”peukaloiskertuiksi” (wren-warbler) niiden peukaloismaisten käyttäytymispiirteiden takia. Priiniat ovat pieniä hyönteissyöjälintuja, jotka elävät matalalla ruohikossa ja pensaikossa. Niillä on lyhyet siivet ja pitkähkö, usein pystyssä sojottava pyrstö. Väreiltään ne ovat ruskeita tai harmaanruskeita. Joillakin lajeilla on soidinaikana värikkäämpi höyhenpuku. Nokka on ohut ja hieman alaspäin käyrä. Priinioita esiintyy Afrikassa ja Aasiassa. Ainoa läntisellä palearktisella alueella pesivä laji on priinia (Prinia gracilis), joka pesii paikoin Turkissa, Lähi- idässä ja Niilin laaksossa. Priiniat ovat paikkalintuja, mutta ne saattavat muuttaa pieniä matkoja kylmien säiden pakottamina. == Priinialajit == * Aavikkoapali, Prinia rufifrons * Aropriinia, Prinia buchanani * Intiantuhkapriinia, Prinia inornata * Keltapriinia, Prinia flaviventris * Lohikäärmevuortenpriinia, Prinia hypoxantha * Malinpriinia, Prinia fluviatilis * Mustakurkkupriinia, Prinia atrogularis * Priinia, Prinia gracilis * Raitapriinia, Prinia bairdii * Ruskopriinia, Prinia rufescens * Saotomenpriinia, Prinia molleri * Savannipriinia, Prinia erythroptera * Savupriinia, Prinia hodgsonii * Sinilakkipriinia, Prinia cinereocapilla * Sinipriinia, Prinia socialis * Sundanpriinia, Prinia familiaris * Tuhkapriinia, Prinia subflava * Täpläpriinia, Prinia maculosa * Vaaleapriinia, Prinia somalica * Viidakkopriinia, Prinia sylvatica * Viirupriinia, Prinia crinigera * Vuoripriinia, Prinia polychroa * Vyöpriinia, Prinia flavicans == Lähteet == *
Sinikat

Sinikat (Sialia) ovat rastaiden (Turdidae) heimoon kuuluvia keskikokoisia lintuja. Sinikat esiintyvät ainoastaan Amerikan mantereella. Lintujen höyhenpuku on nimen mukaisesti sininen tai sinipunainen. Koiraat ovat naaraita värikkäämpiä, mutta muuten sukupuolet eivät eroa kuvioinnin tai koon mukaan toisistaan. == Lajit == * Hohtosinikka, Sialia sialis * Purppurasinikka, Sialia mexicana * Vuorisinikka, Sialia currucoides == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Sialia Luokka:Rastaat
Mojot svet

Mojot svet () oli Pohjois-Makedonian (tai tuolloisen Makedonian tasavallan) edustuskappale Eurovision laulukilpailussa Helsingissä 2007. Sen esitti Karolina Gočeva ja sen sanoitus on osittain makedoniaksi ja englanniksi. Kappale on dramaattinen balladi, joka kertoo musiikin voimasta. Se kertoo musiikista seuraavasti: ”Sillä ei ole uskontoa eikä rajoja. Maailmani on kahdeksan nuottia ja yksi balkanilainen sielu.” Laulukilpailussa Gočevan kanssa kappaletta esitti kaksi balettitanssijaa. Kilpailun semifinaalissa se sijoittui 9. sijalle 97 pisteellä. Finaalissa tulos oli 73 pistettä ja 14. sija. == Lähteet == Luokka:Pohjois-Makedonian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2007 euroviisuedustuskappaleet
Aleksi Ojala

Aleksi Ojala on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän on julkaissut kolme sooloalbumia. Aiemmin Ojala on soittanut muun muassa James the Beaver -yhtyeessä. Siviiliammatiltaan Ojala on musiikkikasvattaja. Ojala on valmistunut Oulun yliopiston musiikinopettajakoulutuksesta kasvatustieteen maisteriksi vuonna 2001 ja Taideyliopiston Sibelius-Akatemiasta musiikin tohtoriksi vuonna 2017. ==Diskografia== ===Sydämet ja nuolet=== # Sulla oli unelma # Tyhjä # Nukkumatti ja lentoemäntä # Apostolin kirje # Sydämet ja nuolet # Lemminkäisen laulu # Valvon sun unta # Pianistin poika # Mullon aikaa # Älä sano ...sti # Helmi Julkaistu maaliskuussa 2003. ===Koditon mies=== # Kalliomaalaukset # Ennen kun meet nukkumaan # Koditon mies # Rakastaa ja tulla rakastetuksi # Tartu hetkeen # Se oikea # Niin kuin aina ennenkin # Ainoa (osa 1) # Ainoa (osa 2) # Västäräkki # Jotain kaunista Julkaistu 6. kesäkuuta 2007. === Retrospektiivi === #Tuomittu vapauteen # Joutsenlampi # Maailman rakkaat # Elää ikuisesti # Leimii # Retrospektiivi # Te kävitte täällä # Parhaassa iässä # Kaikki on hyvin taas # Kiitos Julkaistu 30. syyskuuta 2022 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aleksi Ojalan viralliset kotisivut Luokka:Suomalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Räätälit

Räätälit (Orthotomus) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. BirdLife Suomen maailman lintujen nimistössä on 13 räätäliä. Räätälit luokitellaan joskus kuuluviksi kerttuihin. Luokitteluerojen takia eri lähteissä voi olla erilaisia määriä räätäleitä. Räätälit ovat pieniä, tavallisesti melko värikkäitä lintuja, jotka liikkuvat matalalla kasvillisuuden ja pensaikon kätköissä. Niillä on pitkä pyrstö ja lyhyet siivet ja niiden päässä on usein pähkinänruskeaa väritystä. Pyrstö sojottaa usein peukaloismaisesti pystyssä. Räätälit ovat saaneet nimensä pesänrakennustavastaan: ne tekevät reikiä leveän lehden reunoihin ja ompelevat reunat yhteen hämähäkinseitillä tai kasvikuiduilla, jolloin muodostuu eräänlainen kehto. == Räätälilajit == * Harmaaräätäli, Orthotomus ruficeps * Harmaavatsaräätäli, Orthotomus derbianus * Kambodžanräätäli, Orthotomus chaktomuk * Luzoninräätäli, Orthotomus chloronotus * Mindanaonräätäli, Orthotomus nigriceps * Mustakurkkuräätäli, Orthotomus atrogularis * Pitkäpyrstöräätäli, Orthotomus sutorius * Ruostepyrstöräätäli, Orthotomus sericeus * Rusolakkiräätäli, Orthotomus castaneiceps * Ruso-otsaräätäli, Orthotomus frontalis * Samarinräätäli, Orthotomus samarensis * Tuhkaräätäli, Orthotomus sepium * Valkokorvaräätäli, Orthotomus cinereiceps == Lähteet == *
Henrik Tallinder

Per Henrik Tallinder (s. 10. tammikuuta 1979 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jääkiekkopuolustaja, olympiamitalisti ja maailmanmestari. ==Ura== Buffalo Sabres varasi Tallinderin vuoden 1997 NHL:n varaustilaisuudessa toisella kierroksella numerolla 48. Ennen siirtymistään Pohjois-Amerikkaan hän pelasi muutaman kauden Elitserienissä sekä yhden kauden SM-liigassa. Tallinder voitti Suomen mestaruuden TPS:ssä kaudella 2000–2001. Ensimmäinen kausi Pohjois-Amerikassa meni vielä farmijoukkue Rochester Americansissa, mutta seuraavalla kaudella hän vakiinnutti paikkansa Sabresin kokoonpanossa. Kesällä 2010 hänestä tuli rajoittamaton vapaa pelaaja, ja New Jersey Devils otti hänet. Hän ansaitsi 3,375 miljoonaa kaudessa. Sopimus oli neljävuotinen. Työsulkukaudella 2004–2005 hän pelasi Elitserienissä Linköpingissä sekä Sveitsin jääkiekkoliigassa SC Bernin joukkueessa. Kaudeksi 2015–2016 Tallinder palasi Turkuun 1+1-vuotisella sopimuksella. Kaudeksi 2017–2018 Tallinder teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa. Syksyllä 2018 Tallinder ilmoitti lopettavansa uransa.https://www.mtv.fi/sport/jaakiekko/sm- liiga/artikkeli/yle-henrik-tallinder-iskee-hokkarit-naulaan/7108618 == Tilastot == 1996–1997 AIK IF Elitserien 1 0 0 0 0 – – – – – U18-EM 4 0 0 0 0 1997–1998 Piteå HC Ruotsi I 6 1 2 3 5 – – – – – JMM 7 1 0 1 6 AIK IF Elitserien 34 0 0 0 53 – – – – – 1998–1999 AIK IF Elitserien 35 0 0 0 29 – – – – – JMM 3 0 0 0 2 1999–2000 AIK IF Elitserien 50 0 2 2 59 – – – – – 2000–2001 TPS SM-liiga 56 5 9 14 62 10 2 1 3 8 2001–2002 Buffalo Sabres NHL 2 0 0 0 0 – – – – – Rochester Americans AHL 73 6 14 20 26 2 0 0 0 0 2002–2003 Buffalo Sabres NHL 46 3 10 13 28 – – – – – 2003–2004 Buffalo Sabres NHL 72 1 9 10 26 – – – – – 2004–2005 Linköpings HC Elitserien 44 6 10 16 63 – – – – – SC Bern NLA – – – – – 10 1 1 2 4 2005–2006 Buffalo Sabres NHL 82 6 15 21 74 14 2 6 8 16 2006–2007 Buffalo Sabres NHL 47 4 10 14 34 16 0 2 2 10 2007–2008 Buffalo Sabres NHL 71 1 17 18 48 – – – – – 2008–2009 Buffalo Sabres NHL 66 1 11 12 36 – – – – – 2009–2010 Buffalo Sabres NHL 82 4 16 20 32 6 0 2 2 2 OK 4 0 0 0 4 2010–2011 New Jersey Devils NHL 82 5 11 16 40 – – – – – 2011–2012 New Jersey Devils NHL 39 0 6 6 16 3 0 0 0 0 2012–2013 New Jersey Devils NHL 25 1 3 4 10 – – – – – MM 10 1 2 3 18 2013–2014 Buffalo Sabres NHL 64 2 6 8 34 – – – – – OK 3 0 0 0 2 2014–2015 Hartford Wolf Pack AHL 4 0 1 1 0 – – – – – ZSC Lions NLA 16 1 3 4 12 18 0 3 3 24 2015–2016 TPS SM-liiga 54 5 16 21 115 8 3 1 4 8 2016–2017 TPS SM-liiga 59 10 19 29 65 6 1 2 3 0 2017–2018 TPS SM-liiga 46 5 17 22 50 5 0 3 3 16 12 kautta yhteensä NHL 678 28 114 142 378 39 2 10 12 28 5 kautta yhteensä Elitserien 164 6 12 18 204 – – – – – 4 kautta yhteensä SM-Liiga 215 25 61 86 292 29 6 7 13 32 2 kautta yhteensä AHL 77 6 15 21 26 2 0 0 0 0 2 kautta yhteensä NLA 16 1 3 4 12 28 1 4 5 28 ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Buffalo Sabresin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nuuksion Pitkäjärvi

Nuuksion Pitkäjärvi eli Nuuksionjärvi ()Facta 2001, WSOY 1985, 12. osa, palsta 199 sijaitsee Espoon luoteiskulmassa Nuuksion ja Siikajärven kaupunginosien välissä. Pitkäjärven eteläosan länsirannalla, itään katsovassa kallioseinämässä sijaitsee Jäniskallion kalliomaalaus. == Maantiede == Nuuksion Pitkäjärvi on Espoon toiseksi laajin makean veden allas Bodominjärven jälkeen. Sen pinta-ala on 2,45 neliökilometriä eli 245 hehtaaria. Järvi on kapea ja kaakko–luode-suuntainen. Järven pituus keskilinjaa mitaten on noin 6,9 kilometriä. Sen leveys on noin 300–600 metriä, mutta kapeimmat kohdat ovat vain noin 100 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 17,2 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta järven eteläosan rannoilla ja asutuksen yhteydessä on myös peltoja. Asutus muodostuu taloista ja vapaa-ajan asunnoista, ja ne painottuvat järven koillisrannoille. Monin paikoin rannat ovat jyrkkiä. Esimerkiksi Mustakallio järven koillispuolella nousee noin 60 metriä ja Romvuori järven länsipuolella noin 65 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järven keskisyvyys on 6,5 metriä ja suurin syvyys 18 metriä. Nuuksion Pitkäjärvi on Espoon syvin järvi. Syvin kohta sijaitsee järven eteläosassa Jäniskallion koillispuolella. Järven tilavuudeksi on laskettu 15,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0159 kuutiokilometriä. Nuuksion Pitkäjärven luoteispäässä sijaitsee Nuuksion kansallispuisto ja kaakkoispäässä Vanhan-Nuuksion Brobackan kaupunginosa. Järven kaakkoisrannalla sijaitsee Punjon kartano ja koillisrannalla Suomen luontokeskus Haltia. == Vesistösuhteet == Nuuksion Pitkäjärvi (järvinumero 81.057.1.030) kuuluu Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueella (81). Nuuksion Pitkäjärvi on Mankinjoen valuma- alueen laajin järvi ja alueen itäisiä vakavesiä. Järven vedenpinnan korkeus on 27,3 metriä mpy. Useat Nuuksion alueen järvet laskevat Nuuksion Pitkäjärveen. Sen pohjoispäähän laskevaa Myllypuroa pitkin järveen laskevat muun muassa Haukkalampi, Iso-Parikas ja Ruuhijärvi. Järven eteläpäähän laskee Sahajärvi Sahaojaa pitkin. Muita järveen laskevia vesistöjä ovat muun muassa Meerlampi ja Valklampi. Järven laskuoja sijaitsee kaakkoispäässä ja on nimeltään Brobackaån. Se laskee Nupurinjärveen ja edelleen Turunväylän ali Svartbäckträsketiin, josta Kvarnträskin kautta Dämmaniin, josta Espoon kaupunki ottaa osan juomavedestään – Päijännetunnelin lisäksi. Dämmanista virta jatkaa matkaansa Gumbölen kautta Gumbölenjoen ja Mankinjoen nimillä ja päätyy Kauklahden kautta Espoonlahteen. == Muuta == Espoossa on myös kaksi muuta Pitkäjärveä: Pitkäjärvi ja Velskolan Pitkäjärvi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Espoon järvet Luokka:Mankinjoen vesistö Luokka:Nuuksio Luokka:Siikajärvi
Autonasentaja

Autonasentaja on ammatti, jossa tyypillisiä työtehtäviä ovat autojen huolto ja korjaus. ==Autonasentaja Suomessa== Suomessa autonasentajan työhön pääsee käymällä ammattiopiston autoalan perustutkinnon. Opintoja on mahdollista jatkaa ammattikorkeakoulussa insinööriksi tai yliopistossa. Autonasentajien työ on muuttunut osin tietokonepohjaiseksi, koska uusissa autoissa on paljon sähkölaitteita ja muuta elektroniikkaa. Palkka nousee ammattitaidon kehittyessä. == Aiheesta muualla == *Autoalan perustutkinto (Opintoluotsi) *Ajoneuvo- ja kuljetustekniikan ammattitutkinnot (Koulutusnetti) *Ajoneuvoasentajan ja autokorinkorjaajan ammatinkuvaukset (Ammattinetti) Luokka:Teknisen alan ammatit Luokka:Toisen asteen tutkinnot
Hertut (suku)

Hertut (Cisticola) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. BirdLife Suomen maailman lintujen nimistössä on 46 herttua. Hertut luokitellaan usein kerttujen heimoon. Luokitteluerojen takia eri lähteissä voi olla eri määrä herttuja. Hertut ovat pieniä, noin 10 cm pitkiä, ja tavallisesti ruskehtavia lintuja, jotka liikkuvat ruohikossa ja matalalla pensaissa, joten niiden havaitseminen on vaikeaa muulloin kuin pesimäaikana, jolloin koiraat laulavat kuuluvasti ja näkyvästi. Niillä on lyhyet siivet ja pitkähkö pyrstö, jota ne nykivät levottomasti kaiken aikaa. Koiraat ovat moniavioisia. Monet lajit rakentavat taidokkaita pesiä ruohoista kutomalla. Hertut elävät ruohikkoisilla avomailla, kuten niityillä, kedoilla, heinämailla, savanneilla, tienvarsilla jne. Hertut elävät valtaosin Afrikassa. Heinäkerttu on yksi maailman runsaslukuisimmista pikkulinnuista ja se elää Afrikan lisäksi myös Euroopassa, Aasiassa ja Australiassa. Hertut ovat paikkalintuja. == Herttulajit == thumb|right|250px|Heinäkerttu * Aberdarenherttu, Cisticola aberdare * Akasiaherttu, Cisticola chiniana * Angolanherttu, Cisticola bulliens * Aroherttu, Cisticola aridulus * Etiopianherttu, Cisticola bodessa * Heinäkerttu, Cisticola juncidis * Isoherttu, Cisticola robustus * Kaitapyrstöherttu, Cisticola melanurus * Kallioherttu, Cisticola aberrans * Kultapääherttu, Cisticola exilis * Kuoroherttu, Cisticola chubbi * Kyläherttu, Cisticola cantans * Lampiherttu, Cisticola tinniens * Latvusherttu, Cisticola brachypterus * Lavertajaherttu, Cisticola anonymus * Livertäjäherttu, Cisticola woosnami * Luhtaherttu, Cisticola galactotes * Madagaskarinherttu, Cisticola cherina * Mustaniskaherttu, Cisticola eximius * Mustapyrstöherttu, Cisticola dambo * Nummiherttu, Cisticola brunnescens * Papyrusherttu, Cisticola carruthersi * Pensasherttu, Cisticola nigriloris * Pikkuherttu, Cisticola nana * Pilviherttu, Cisticola textrix * Punaherttu, Cisticola rufus * Punalakkiherttu, Cisticola subruficapilla * Punaposkiherttu, Cisticola erythrops * Päristäjäherttu, Cisticola ayresii * Raakkujaherttu, Cisticola natalensis * Ritinäherttu, Cisticola fulvicapilla * Riukupyrstöherttu, Cisticola angusticauda * Ruosteherttu, Cisticola troglodytes * Sambianherttu, Cisticola cinnamomeus * Savanniherttu, Cisticola ruficeps * Sirkuttajaherttu, Cisticola pipiens * Sokotranherttu, Cisticola haesitatus * Surinaherttu, Cisticola njombe * Tanajoenherttu, Cisticola restrictus * Tiukuherttu, Cisticola rufilatus * Tuhkaherttu, Cisticola cinereolus * Vaikertajaherttu, Cisticola lais * Valittajaherttu, Cisticola guinea * Viheltäjäherttu, Cisticola lateralis * Vuoriherttu, Cisticola hunteri == Lähteet == *
Espoonlahti (lahti)

Espoonlahti on Suomenlahdesta sisämaahan työntyvä pitkä kaakkois- luoteissuuntainen merenlahti Espoon ja Kirkkonummen eteläosien välillä. Lahden Espoon puoleisella rannalla ovat Espoon kaupunginosat Soukka, Espoonlahti, Saunalahti ja Kurttila. Kirkkonummen puolella ovat Sarvvik, Sundsberg, Masala ja Luoma. Espoonlahti jakautuu sen pohjukassa sijaitseviin Luomanlahteen ja leveään Luomanselkään, Saunalahden kohdalla oleviin Kallahdensalmeen ja Saunalahden ja Sarvvikin välissä olevaan Saunalahdensalmeen. Uloimpana se jakaantuu Sarvvikeniin ja Kivenlahteen, Kivenlahden lähiön edustalla. Saunalahdensalmen yli johtavat Länsiväylän moottoritie­silta sekä sen vieressä oleva vuonna 1937 valmistunut Muulon silta. Espoonlahden pituus sen perukasta vesialueen suulla olevalle Småholmarnan saarelle on kuutisen kilometriä, ja leveys parhaimmillaan noin 700–900 metriä, ja kapeimmillaan, mainituissa salmissa, noin 150 metriä. Espoonlahden perukka on kuitenkin kapeimmillaan 800–900 metrin levyinen. Merkittävimmät Espoonlahteen laskevat joet ovat Mankinjoki ja Espoonjoki. Molemmat laskevat Espoonlahden pohjoisimpaan osaan eli Luomanlahteen. Mankinjoki alkaa Loojärvestä Kirkkonummen puolelta ja siihen laskee Kauklahden pohjoispuolella Gumbölenjoki, joka saa vetensä Nuuksion Pitkäjärvestä. Espoonjoen alkulähteitä ovat Bodominjärvi ja Espoon Pitkäjärvi. Espoonlahden pohjukassa sijaitsee pieni, noin 25 hehtaarin laajuinen Espoonlahden luonnonsuojelualue, jossa on merenrantaruovikkoa, niittyjä ja lehtoja. Alue tunnetaan myös nimellä Fiskarinmäki. Vuosina 1944-1956 Porkkalan vuokra-alueen itäraja kulki Espoonlahdella. Espoonlahden merialueen pinta-ala on noin 19 neliökilometriä, ja se ulottuu Lilla Herrön eteläpuolelle. Merialueeseen kuuluu muun muassa Morsfjärden, Svartholmen ja Björkö. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen lahdet Luokka:Espoon luonto Luokka:Kirkkonummen luonto Luokka:Suomenlahti sv:Esboviken
Tamminkainen

Tamminkainen eli tammihärkä (Lucanus cervus) on kampasarvisiin kuuluva kovakuoriainen, joka elää metsissä vanhojen puiden ja kuolleiden runkojen koloissa. == Koko ja ulkonäkö == Tamminkainen on Euroopan kookkain kovakuoriainen. Kuoriainen on kauttaaltaan kiiltävä. Pää ja keskiruumis ovat mustat kun peitinsiivet ovat tummanruskeat. Koirasyksilöt on vaivatonta tunnistaa niiden suurista, hieman hirven sarvia muistuttavista yläleuoista. Koiraiden leukojen koko ja muoto vaihtelevat suuresti yksilöittäin. Naaraiden leuat ovat normaalit ja etummaisen raajaparin sääret ovat leventyneet. Koiraiden pituus leukoineen voi olla jopa 100 mm, kun naaraiden pituus vaihtelee 40-45 mm. 'Lucanus cervus'.JPG|Lucanus cervus ♂ 'Lucanus cervus female'.JPG|Lucanus cervus ♀ Toukat muistuttavat suuresti muiden lehtisarvisten heimoon kuuluvien kuoriaislajien toukkia. Ne ovat paksuja, väriltään vaaleita ja c-kirjaimen muotoisia. Pää on punaruskea ja toukan etupäässä on kolme paria punaruskeita jalkoja. == Levinneisyys == Keski- ja Etelä-Euroopassa tavattava kuoriainen. Suomea lähimpänä lajia tavataan hyvin harvinaisena Etelä-Ruotsissa ja Latviassa. Suomessa esiintyvän karvarin (Prionus coriarius) koirasta saattaa sen paksujen tuntosarvien vuoksi erehtyä luulemaan tamminkaiseksi. Vanhojen, pystyyn lahoavien puiden poistaminen metsistä metsänhoidon yhteydessä on tehnyt tamminkaisesta esiintymisalueellaan uhanalaisen. Uhanalaisuutensa vuoksi laji mainitaan Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä II.http://eur- lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31992L0043:FI:HTML == Elinympäristö ja elintavat == Aikuisia tamminkaisia tavataan toukokuun lopulta elokuun alkuun. Laji on aktiivinen pääasiassa iltaisin. Koiraat taistelevat naaraista kookkaiden leukojensa avulla.http://maria.fremlin.de/stagbeetles/photos_lc_mt.html Täysikasvuiset kuoriaiset eivät nauti kiinteää ravintoa, mutta kykenevät juomaan marjojen ja hedelmien mehua sekä mahlaa. Kuoriainen on kuitenkin nauttinut pääosan aikuisena tarvitsemastaan ravinnosta toukkana ja sen elämä kestää parista viikosta kuukauteen. Toukat elävät lahoavien puiden, pääasiassa tammien (Quercus robur), sisällä puuainesta syöden ja toukkakehitys kestää neljästä kuuteen vuotta. Yhden gramman painoinen toukka voi nauttia yli 22 cm³ puuta vuorokaudessa ja sen ruuansulatusta auttaa suolistossa elävä, selluloosaa hajottava bakteerikanta.http://entomologia.rediris.es/gtli/engl/four/e/bioluen.htm Toukka kykenee tuottamaan ääntä eturaajojensa avulla, mutta tämän merkitystä ei tunneta. Täysikasvuiset toukat koteloituvat maaperään ja kotelovaihe kestää noin kolme kuukautta.http://maria.fremlin.de/stagbeetles/lindex.html == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Tamminkainen (tammihärkä) (Lucanus cervus) *Tammihärkä (Lucanus cervus) *UniProt: Taxonomy - Lucanus cervus (Stag beetle) *Pherobase: Semiochemicals of Lucanus cervus, the Stag beetle *Cerf- Volant Luokka:Ruotsin maakuntaeläimet Luokka:Kampasarviset
Väinö Kunnas

Wäinö (Väinö) Ilmari Kunnas (vuoteen 1906 Keränen; 12. huhtikuuta 1896 Viipuri – 10. helmikuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hän oli tyyliltään ekspressionisti ja kuului myös taiteilijaryhmittymä tulenkantajiin. Kunnas kuvasi teoksissaan kaupunkiympäristöä ja maalasi myös paljon muotokuvia ja henkilöhahmoja. Taidemaalarin työn ohella hän toimi piirtäjänä arkkitehtitoimistoissa. == Elämä == Kunnas syntyi Viipurissa, valmistui Sortavalan käsityöläiskoulusta ja opiskeli sen jälkeen Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa vuosina 1912–1917. Opintojaan hän rahoitti työskentelemällä piirtäjänä ja konttoristina Uno Ullbergin arkkitehtitoimistossa, lisäksi Kunnas oli koristemaalarina Viipurissa ja Pietarissa. Hän oli myös musikaalisesti lahjakas ja opiskeli säveltämistä Toivo Kuulan johdolla. Vuoden 1918 sisällissodassa Kunnas taisteli punakaartin riveissä Karjalan rintamalla, ja joutui Viipurin taistelun jälkeen vankileirille. Hänet vapautettiin parin viikon kuluttua toukokuun puolivälissä, kun Ullberg ryhtyi Kunnaksen takaajaksi ja otti hänet jälleen töihin toimistoonsa. Viipurin piirustuskoulussa Kunnas kuitenkin koki joutuneensa syrjityksi punaisen taustansa vuoksi, erityisesti koulun johtajan Rurik Lindquistin taholta, ja päätti muuttaa Helsinkiin vuonna 1920. Helsingissä hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuodet 1920–1921. Samalla Kunnas tutustui pääkaupungin kirjailijapiireihin ja harkitsi myös itse alanvaihtoa kirjailijaksi. Vuonna 1924 hän sai viipurilaisen vuorineuvoksen Seth Sohlbergin stipendin ja jatkoi uraansa taidemaalarina. Stipendistään huolimatta Kunnas joutui kuitenkin työskentelemään rakennuspiirtäjänä J. S. Sirénin arkkitehtitoimistossa. Tulenkantajiin tutustuttuaan hän kuvitti muun muassa vuoden 1926 Tulenkantajat-albumin ja maalasi muotokuvia useista ryhmään kuuluneista kirjailijoista. Kunnasta pidetään myös Olavi Paavolaisen ohella toisena ryhmän taidefilosofian luojista. Väinö Kunnas kuoli helmikuussa 1929 keuhkokuumeeseen Marian sairaalassa vain muutaman päivän sairastettuaan. == Perhe == Kunnaksen vanhemmat olivat maalari Mikko Kunnas (alk. Keränen) ja Helena Varonen. Vuonna 1924 hän avioitui taidemaalari Sylvi Alice Karlssonin (1903–1971) kanssa. Heidän samana vuonna syntynyt tyttärensä oli kirjailija Kirsi Kunnas (1924–2021). Toinen tytär Alila (1926–2018) avioitui musiikintutkija Jouko Tolosen kanssa. ==Teoksia== thumb|Väinö Kunnas, Kirsin satunurkka, 1928. * Maalaus Värtsilästä, 1922 * Uuno Kailaan muotokuva, 1924 * Katri Valan muotokuva, 1925 * Kaupunkikuva, 1926 * Omakuva, 1926 * Pentti Haanpään muotokuva, 1927 * Tanssit-sarja, 1927–1928 * Olavi Paavolainen, 1928 * Kirsin satunurkka, 1928. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
Jerit

Jerit (Neomixis) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Jerejä on kolme lajia, jotka joskus luokitellaan kuuluviksi joko timalien tai kerttujen heimoon. Jerit ovat Madagaskarin kotoperäisiä lajeja. == Lajit == * Metsäjeri, Neomixis tenella * Latvusjeri, Neomixis viridis * Viirurintajeri, Neomixis striatigula == Lähteet == * Mike Danzenbakerin kuva Luokka:Hertut
Tekniikan päivät

Tekniikan päivät on kansantajuinen suomalainen tiedetapahtuma, joka esittelee tekniikkaa ja luonnontieteitä sekä haluaa herättää keskustelua tekniikan paikasta maailmassa. Se on tarkoitettu tiedeyhteisöjen lisäksi myös suurelle yleisölle. Tapahtuma järjestetään joka toinen vuosi vuorotellen Tieteen päivien kanssa. Tekniikan päivät on suunnattu korkeakoulu-, ammattikorkeakoulu- ja lukio-opiskelijoille, opettajille ja opinto-ohjaajille, yliopistojen ja erilaisten tiedeyhteisöjen henkilökunnalle, alalla toimiville yrityksille, muille toimijoille ja järjestöille sekä suurelle yleisölle. Ensimmäiset Tekniikan päivät järjestettiin Dipolissa 15.-16. tammikuuta 2008 Teknillisen korkeakoulun 100-vuotisjuhlavuoden kunniaksi. Tuolloin tapahtuman teemana oli vesi ("Veden varassa - valoa vedessä"). Toisilla, 14.-15. tammikuuta 2010 järjestetyillä Tekniikan päivillä aiheena oli tuli ("Tulta päin!"), toinen Aristoteleen neljästä peruselementistä. Tekniikan päivät on vuodesta 2010 järjestänyt Tekniikan Akatemia -säätiö. == Aiheesta muualla== * Tekniikan päivien sivut * Tekniikan Akatemia -säätiö Luokka:Suomen tiede ja tekniikka Luokka:Suomen tapahtumat
Virtakerttuset

Virtakerttuset (Bathmocercus) on herttujen heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintusuku, joka usein luetaan kuuluvaksi kerttujen heimoon. Suvussa on kaksi lajia. == Lajit == * Virtakerttunen Bathmocercus cerviniventris * Punavirtakerttunen Bathmocercus rufus ==Lähteet== Luokka:Hertut
Gustav Schäfer (muusikko)

Gustav Klaus Wolfgang Schäfer (s. 8. syyskuuta 1988 Magdeburg) on saksalainen rumpali. Hän soittaa Tokio Hotel -yhtyeessä. Hän päätyi bändiin tavattuaan muut bändin tulevat jäsenet Bill ja Tom Kaulitzin sekä jo silloisen kaverinsa Georg Listingin Billin ja Tomin ns. keikalla. Sittemmin bändin menestys on levinnyt useisiin maihin. Schäfer on kotoisin Magdeburgista, toisin kuin muut yhtyeen jäsenet. Hän aloitti rumpujen soittamisen 5-vuotiaana. Schäferin lempibändi on Metallica ja idoli samaisen bändin rumpali Lars Ulrich. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gustav Schäfer IMDb-sivustolla Luokka:Saksalaiset rumpalit Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt nl:Gustav Schäfer
Seitsemän kertaa

Seitsemän kertaa on vuonna 1990 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Albumi sisältää Loirin tulkintoja Kahlil Gibranin runoista tehtyisiin kappaleisiin, joihin sovitukset on tehnyt Olli Ahvenlahti. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Vesa-Matti Loiri - laulu * Olli Ahvenlahti - koskettimet, sovitukset, sävellykset ja tuotto * Mongo Aaltonen - rummut, lyömäsoittimet * Christer Bergholm - basso * Peter Lerche - kitarat * Jorma Hämäläinen, Harri Sutinen - nauhoitus Luokka:Vuoden 1990 albumit Luokka:Vesa-Matti Loirin albumit
U.S.A. Fighters

U.S.A. Fighters on Veli Loposen luoma supersankarisarjakuva jota julkaisee pienlehti MKK Pictures. Sarjakuvan on luonut ja kuvittanut Veli Loponen. == Juoni == Yhdysvaltain hallitus luo projektin U.S.A. Fighters jonka tehtävänä on puolustaa maata rikollisilta ja terroristeiltä. Ryhmä koostuu supervoimia omaavista henkilöistä ja sen alkuperäiseksi johtajaksi tuli Charles Conan alias Fighter. Ryhmän muihin jäseniin kuului Black'n Red, Ice, Navigator, Rex ja Timantti. ===Henkilöt=== ====Sankarit==== * Black'n Red * Ice * Navigator * Rex * Timantti * Fighter == Katso myös == * Veli Loponen * MKK Pictures * Suomen Puolustajien Liittouma Luokka:Suomalaiset sarjakuvat Luokka:Supersankarisarjakuvat
Pelle Miljoona Unabomber!

Pelle Miljoona Unabomber! oli suomalainen, Pelle Miljoonan johtama rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 2007 ja lopetti toimintansa vuonna 2010http://www.pellemiljoona.net/uutiset.php?uutinen=70#70 . Viimeisessä kokoonpanossa yhtyeen muut jäsenet olivat kitaristi Mela ja basisti Maria Hänninen, Pellen hoitaessa rummut ja laulun. == Historia == Unabomber! soitti ensimmäisen keikkansa Järvenpään Esperancessa torstaina 28. kesäkuuta 2007. Ensimmäinen albumi Unabomber! julkaistiin 26. syyskuuta samana vuonna. Nimensä yhtye otti amerikkalaiselta terroristilta Theodore Kaczynskiltä, josta media käytti nimeä "Unabomber". Maria "Manta" Hänninen korvasi yhtyeen alkuperäisen basistin Shadoun huhtikuun lopussa 2008. Pelle ilmoitti nettisivuillaan ajautuneensa Shadoun kanssa erilleen, ja tämän lähdettyä kutsuneensa Hännisen, joka on tuttu jo Rockersin ajoilta. Shadou taasen liittyi uudelleen kasattuun Widows-yhtyeeseen. Unabomber alkoi uudella kokoonpanolla työstää uutta musiikkia, ja meni marraskuussa studioon. Dharmapummi-albumi julkaistiin 25. maaliskuuta 2009, ja keikoille yhtye palasi huhtikuussa. Helmikuussa 2010 Mela ilmoitti bändin hajonneen, mikä käytännössä tarkoitti, että Maria Hänninen oli eronnut ja Tero Siitonen tullut hänen tilalleen. Uuden bändin nimeksi oli annettu Pelle Miljoona United, akustisena versiona Pelle Miljoona Acoustokarhut. Pelle Miljoonan nettisivuilla arvioidaan Unabomberia! seuraavasti: == Viimeinen tunnettu kokoonpano == * Pelle Miljoona – rummut, laulu (2007–2010) * Mela – kitara (2007–2010) * Maria "Manta" Hänninen – basso, laulu (2008–2010) === Entiset jäsenet === * Shadou – basso (2007–2008) == Diskografia == * * == Lähteet == * Uutiset pellemiljoona.net -sivuilla === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ilmoitus uudesta yhtyeestä pellemiljoona.net -sivuilla Luokka:Pelle Miljoonan yhtyeet
Kirby Puckett

thumb|Kirby Puckettin muistotilaisuus Minneapolisin Metrodome-stadionilla. Kirby Puckett (14. maaliskuuta 1960 – 6. maaliskuuta 2006) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi Major League -tasolla vuosina 1984–1995 ammattilaisuransa ainoana joukkueena Minnesota Twins. Puckett syntyi Illinoisin pääkaupungissa Chicagossa. Hänet valittiin All-Star-joukkueeseen perättäisinä vuosina 1986–1995. Hän keskeytti uransa menetettyään näön oikeasta silmästään glaukooman seurauksena. Puckett on kuulunut Baseball Hall of Fameen vuodesta 2001. Hän joutui aktiiviuransa jälkeen negatiiviseen julkisuuteen häneen kohdistettujen ahdistelusyytösten myötä.http://sportsillustrated.cnn.com/baseball/news/2003/03/11/si_puckett/ Kohonnut verenpaine johti aamulla 5. maaliskuuta 2006 rajuun aivoverenvuotoon. Hätäleikkaus osoittautui tehottomaksi, ja Puckett menehtyi Phoenixissa, Arizonassa seuraavana päivänä. Hän oli kuollessaan kihloissa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset baseballpelaajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Duke Snider

Edwin Donald ”Duke” Snider (19. syyskuuta 1926 – 27. helmikuuta 2011) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Major League -tasolla 17. huhtikuuta 1947 ja viimeisensä 3. lokakuuta 1964. Sniderin joukkueena oli vuoteen 1962 Los Angeles Dodgers. Hän siirtyi New York Metsiin (1963) sekä San Francisco Giantsiin (1964) ennen vetäytymistään 38-vuotiaana. Snider kuului All-Star-joukkueeseen useina vuosina, ja hänet valittiin Baseball Hall of Fameen vuonna 1980. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset baseballpelaajat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Deifontes

Deifontes oli kreikkalaisessa mytologiassa heraklidi Antimakhoksen poika ja siten Herakleen jälkeläinen alenevassa polvessa. Deifontes nai Hyrnethon, Temenoksen tyttären, mikä nosti hänet tavoittelemaan Argoksen kuninkuutta. Temenos nostikin hänet suosikikseen seuraajakseen, jolloin Temenoksen pojat palkkasivat joukkion murhaamaan isänsä varmistaakseen kruununperimyksensä. Teon seurauksena nämä karkotettiin Argoksesta.Apollodoros, Bibliotheke ('Kirjasto') 2.8.5 (engl. käännös) Toisen version mukaan Temenoksen vanhin poika Keisos nousi valtaistuimelle,Pausanias, Kreikan kuvaus 2.19.1 (engl. käännös) kun taas Deifontes ja Hyrnetho jatkoivat elämäänsä Epidauroksessa. Temenoksen pojat yrittivät erottaa rakastavaiset toisistaan uskottelemalla sisarelleen hänen miehensä olleen heidän isänsä murhan takana. Kun tämä ei onnistunut, kaksi veljeksistä sieppasi sisarensa, jolloin Deifontes lähti takaa-ajoon. Hän onnistui surmaamaan toisen näistä jousellaan , mutta toista, Falkesta, hän ei uskaltanut ampua pelätessään osuvansa vaimoonsa. Yrittäessään pelastaa puolisonsa ryhtymällä käsirysyyn Falkes surmasi odottavan sisarensa.Pausanias, Kreikan kuvaus 2.28.3–7 (engl. käännös) == Lähteet == Luokka:Kreikkalainen mytologia
Alex Rider & pelikuningas

Alex Rider & pelikuningas on brittiläisen Anthony Horowitzin kirjoittama nuortenkirja. Se on Alex Rider -sarjan neljäs osa. == Juoni == Alex Rider on lomailemassa ystävänsä Sabinan vanhempien loma-asunnolla Etelä-Ranskassa, kun isäntäväen asunnossa tapahtuu räjähdys ja Sabinan lehtimies-isä loukkaantuu vakavasti. Alex haluaa ottaa selvää oudosta tapahtumasta, mutta tällä kertaa M16 ei halua sekaantua asiaan. Alexin on siis toimittava yksin, mutta onneksi Smithers muistaa häntä lisävarustepaketilla. Alex saa selville yhtä ja toista, mutta kaikki tuntuu johtavan uutteran hyväntekeväisyystähden, tunnetun liikemiehen ja suositun poplaulaja Damian Crayn jäljille. Miehen tällä hetkellä suurin hanke on Gameslayer, joka näyttää muuttuvan joksikin ihan muuksi kun kansan rakastamaksi peliksi. ==Lähteet== Luokka:Anthony Horowitz Luokka:Nuortenkirjat Luokka:Vuoden 2003 kirjat
Emilio Navarro

Emilio Navarro (26. syyskuuta 1905 – 30. huhtikuuta 2011) oli puertoricolainen baseballpelaaja. Hän syntyi Patillasissa, kasvoi Poncessa ja aloitti baseballharrastuksensa lapsuudessaan kotisaarellaan. Navarro aloitti uransa aikana, jolloin Yhdysvalloissa mustat ja valkoiset eivät voineet pelata ammattilaisbaseballia yhdessä. Hän pelasi Negro Leaguen shorttina Cuban Stars -joukkueessa ja jatkoi Yhdysvalloista lähdettyään uraansa Latinalaisessa Amerikassa. 105-vuotiaana kuollut Navarro on kaikkien aikojen pitkäikäisimpiä baseballammattilaisia. ==Lähteet== Luokka:Puertoricolaiset baseballpelaajat Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet puertoricolaiset Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Mikael (Portugali)

Mikael Anastaja (; 26. lokakuuta 1802 – 14. marraskuuta 1866) oli Portugalin kuningas vuosina 1828–1834 anastettuaan vallan veljentyttäreltään Maria II:lta. Hän joutui palauttamaan valtaistuimen Marialle hävittyään sisällissodan. == Suku == Mikaelin koko nimi oli Miguel Maria do Patrocínio João Carlos Francisco de Assis Xavier de Paula Pedro de Alcântara António Rafael Gabriel Joaquim José Gonzaga Evaristo de Bragança e Bourbon. Hän oli nuorempi kuningas Juhana VI:n ja kuningatar Carlota Joaquinan kahdesta aikuisiksi kasvaneesta pojasta. Hänen vanhempi veljensä oli Brasilian ensimmäinen keisari Pedro I. Mikaelin puolisona oli prinsessa Adelheid von Löwenstein-Wertheim-Rosenberg (1831–1909). Heidän tyttärensä Maria Teresa von Bragança (1855–1944) oli Itävallan arkkiherttua Kaarle Ludvigin toinen puoliso. == Sijaishallitsijana ja hallitsijana == Juhana VI:n kuoltua tämän vanhin poika Pedro I sai 10. maaliskuuta 1826 myös Portugalin kuninkaan kruunun nimellä Pietari IV. Hän asetti voimaan Portugalin uuden perustuslain, mutta hänet pakotettiin luopumaan kruunusta 28. toukokuuta 1826 tyttärensä Maria II:n hyväksi. Koska Maria oli vain seitsenvuotias, Pietari IV asetti veljensä Mikaelin sijaishallitsijaksi ja lupasi tämän naivan Marian.War of the Two Brothers. Portugal: A Country Study. Library of Congress 1993. Mikael ei tyytynyt lapsikuningattaren puolison asemaan, vaan otti haltuunsa Portugalin valtaistuimen vuonna 1828 ja kumosi Pedro I:n perustuslain. Poliittisen kriisin jälkeen Pedro I syrjäytettiin myös Brasilian keisarin asemasta viisivuotiaan poikansa Pedro II:n hyväksi 7. huhtikuuta 1831. Pedro I miehitti Azorit ja hyökkäsi Mikaelia vastaan. Kolmivuotisen sisällissodan jälkeen Mikael pakotettiin luopumaan vallasta vuonna 1834. Hänet ajettiin maanpakoon ja Maria II palautettiin valtaistuimelle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Portugalin kuninkaat Luokka:Sijaishallitsijat Luokka:Vuonna 1802 syntyneet Luokka:Vuonna 1866 kuolleet
Heikki Haara

Heikki E Haara (s. 20. marraskuuta 1982 Lahti) on suomalainen valtiotieteen tohtori ja entinen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli toppari. Haaralla on kokemusta ulkomaankentiltä. Hän lähti vuoden 2000 kesällä kahdeksi kaudeksi Englantiin ammattilaiseksi, kun samana keväänä Valioliigasta pudonnut Wimbledon FC pestasi poikamaajoukkueen kapteenin riveihinsä kun hän oli vain 17-vuotias. Lohjan Pallo lainasi Haaran kaudella 2011–2012 loppukauden mittaisella lainasopimuksella. Polven loukkaantumisen takia Haara lopetti jalkapallouransa vuonna 2011. 2004-2008 Haara suoritti valtiotieteen maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa pääaineenaan poliittinen historia. Vuonna 2011 hän suoritti loppuun teologian maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa. Poliittisesta historiasta Heikki Haara väitteli 2017 tohtoriksi Helsingin yliopistosta. Väitöskirjan otsikko on "Sociability in Samuel Pufendorf's Natural Law Theory". Vuonna 2020 Heikki Haara toimii yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa. == Lähteet == * Veikkausliigan Hall Of Fame * Heikki Haara palasi Lahteen mitalijahtiin *henkilöhaastattelu, Poleemi 2/2014, ss 40-41. == Aiheesta muualla == * Haaran profiili Veikkausliigan sivuilla Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Seututie 290

Seututie 290 on Hyvinkäältä Hikiän kautta Hämeenlinnaan kulkeva seututie. Tie lähtee valtatieltä 25 ja kulkee kantatien 54 poikki ja päättyy valtatielle 10, Hämeenlinnassa. Seututie 290 kulkee seuraavien kuntien lävitse: * Hyvinkää * Hausjärvi * Janakkala * Hämeenlinna Tie on hyvin mutkainen lukuun ottamatta Hämeenlinnan ja Janakkalan välistä osuutta. == Historia == Seututie 290 muodostaa pohjoisosan vanhasta Helsingin–Hämeenlinnan tiestä eli Hämeentiestä. Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä valtatien 3 eteläosa Helsingistä Hämeenlinnaan linjattiin kuitenkin kulkemaan läntisempää reittiä Lopen kautta. Tällöin vanha tieosuus Helsingistä Hyvinkään kautta Hausjärvelle saakka tuli muodostamaan eteläosan Helsingistä Petsamoon saakka johtaneesta valtatiestä 4, kun taas tieosuus Hausjärveltä Hämeenlinnaan muodosti pohjoisosan Porvoosta Hämeenlinnaan johtaneesta kantatiestä 55. Myöhemmin valtatie 4 on siirretty kulkemaan Lahden kautta ja kantatie 55 päättyy Mäntsälään, ja vanha Hämeentie on jäänyt seututieksi.http://www.mattigronroos.fi/Tiet/Mt290.htm == Lähteet == == Aiheesta muualla == 290 Luokka:Hausjärven liikenne Luokka:Hyvinkään liikenne Luokka:Hämeenlinnan liikenne Luokka:Janakkalan liikenne 3
Apalit

Apalit (Apalis) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Se on luokiteltu kuuluvaksi myös kerttujen heimoon. BirdLife Suomen maailman lintujen luettelon mukaan sukuun kuuluu 18 lajia. Luokittelueroista johtuen muissa lähteissä voi olla eri määrä apaleja. Apalit ovat pieniä lintuja, joilla on pitkä pyrstö ja lyhyet siivet. Höyhenpuku on selkäpuolelta ruskea, harmaa tai vihreä ja alapuoli joko vaalea tai kirkasvärinen. Sukupuolet ovat yleensä samanvärisiä mutta joidenkin lajien koiras on kirkkaamman värinen. Apalit elävät metsissä ja pensaikoissa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. == Lajit == * Akasia-apali, Apalis karamojae * Gaboninapali, Apalis goslingi * Guineanapali, Apalis sharpii * Harmaa-apali, Apalis chirindensis * Jokiapali, Apalis thoracica * Kameruninapali, Apalis bamendae * Keltakaulusapali, Apalis nigriceps * Keltarinta-apali, Apalis flavida * Kirjosiipiapali, Apalis chariessa * Mustarinta-apali, Apalis binotata * Mustaselkäapali, Apalis melanocephala * Ranta-apali, Apalis ruddi * Ruskokurkkuapali, Apalis porphyrolaema * Ruskopääapali, Apalis cinerea * Tansanianapali, Apalis chapini * Valkoviiksiapali, Apalis jacksoni * Vuoriapali, Apalis personata * Valkopyrstöapali, Apalis rufogularis == Lähteet == * Oiseaux (kuva) === Viitteet === Luokka:Hertut
Lyijykertut

Lyijykertut (Camaroptera) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. BirdLife Suomen maailman lintujen luettelossa on kolme lyijykerttulajia. Luokittelueroista johtuen voi muissa lähteissä olla erilaisia määriä lyijykerttuja. Lyijykertut ovat pieniä varpuslintuja, jotka elävät pensaikoissa ja metsissä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. == Lajit == * Keltalyijykerttu, Camaroptera superciliaris * Lyijykerttu, Camaroptera brachyura * Viherlyijykerttu, Camaroptera chloronota == Lähteet == * Kuva === Viitteet === Luokka:Hertut
Pietari V (Portugali)

Pietari V Rakastettu (; 16. syyskuuta 1837 Lissabon – 11. marraskuuta 1861 Lissabon) oli Portugalin kuningas vuosina 1853–1861.Peter V Encyclopædia Britannica Online. Viitattu 6.8.2024. == Elämä ja hallitsijakausi == Pietari V oli kuningatar Maria II:n ja tämän kuningaspuolison Ferdinand II:n vanhin poika. Hänellä oli 10 sisarusta.Maria II da Gloria (1819–1853) Women in World History: A Biographical Encyclopedia (2002), Encyclopedia.com. Viitattu 6.8.2024. Pietari tuli kuninkaaksi 16-vuotiaana äitinsä kuoltua 15. marraskuuta 1853. Pietarin isä Ferdinand toimi poikansa sijaishallitsijana, kunnes tämä saavutti täysi-ikäisyyden vuonna 1855.Ferdinand II Encyclopædia Britannica Online. Viitattu 6.8.2024. Pietari nai vuonna 1858 Hohenzollern- Sigmaringenin prinsessa Stefanien (1837–1859), jonka vanhemmat olivat Hohenzollern-Sigmaringenin viimeinen ruhtinas Kaarle Anton ja Badenin prinsessa Josefine. Stefanie oli Pietarin nuoremman sisaren Antonian aviomiehen, ruhtinas Leopold von Hohenzollernin sisar. Stefanie kuoli kurkkumätään heinäkuussa 1859. Heillä ei ollut lapsia. Pietari V halusi uudistaa Portugalin poliittista järjestelmää ja rahoitti Lissabonin yliopiston edeltäjiin kuuluneen Curso Superior de Letrasin perustamista. Hän pyrki kehittämään ja uudistamaan Portugalin infrastruktuuria ja rakennutti maanteitä, lennätinlinjoja ja rautateitä. Hän edisti myös terveyspalveluita. Kolera- ja keltakuume-epidemiat riehuivat Portugalissa, ja Pietari kuoli marraskuussa 1861 vain 24-vuotiaana lavantautiin. Myös yksi hänen veljistään kuoli samassa kuussa. Lapsetonta Pietaria seurasi kuninkaana toinen veli Ludvig I.Obituary.; PEDRO V., KING OF PORTUGAL NY Times Archive Saksin kuningatar Maria Anna oli heidän sisarensa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Portugalin kuninkaat Luokka:Vuonna 1837 syntyneet Luokka:Vuonna 1861 kuolleet
Rastaat

Rastaat (Turdidae) on varpuslintujen lahkoon kuuluva suuri heimo, jonka lajeista suurin osa esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa, Aasiassa tai Afrikassa. Rastaat ovat pulleahkoja ja pienehköjä tai keskikokoisia lintuja, tosin varpuslinnuiksi ne ovat usein melko kookkaita. Yleensä ne ovat hyönteissyöjiä, tosin jotkut ovat kaikkiruokaisiakin. Linnut ruokailevat pääosin maassa. Rastaat ovat taitavia laulajia. Rastaisiin kuuluu 20 sukua ja 156 lajia. ==Suvut== * Amerikanrastaat Catharus * Kenttärastaat Geokichla * Kirjorastaat Zoothera * Loistorastaat Cochoa * Muurahaisrastaat Neocossyphus * Nokirastulit Entomodestes * Rastaat Turdus * Rastulit Myadestes * Sinikat Sialia ===Lajeja, joilla on oma sukunsa=== * Amerikankirjorastas (Ixoreus naevius) * Asteekkirastas (Ridgwayia pinicola) * Borneonhedelmärastas (Chlamydochaera jefferyi) * Celebesinrastas (Cataponera turdoides) * Celebesinvuorirastas (Geomalia heinrichi) * Kiinanlaulurastas (Otocichla mupinensis) * Kongonmuurahaisrastas (Stizorhina fraseri) * Purppuratasku (Grandala coelicolor) * Pöyhijärastas (Psophocichla litsitsirupa) * Ruskorastuli (Cichlopsis leucogenys) * Täplärastas (Hylocichla mustelina) ===Suomessa tavattavat rastaslajit=== *Kirjorastas Zoothera dauma (SH) *Korpirastas Catharus ustulatus (SH) *Sepelrastas Turdus torquatus (H) *Mustarastas Turdus merula *Taigarastas Turdus obscurus (SH) *Ruosterastas Turdus naumanni (SH) *Mustakaularastas Turdus ruficollis (SH) *Räkättirastas Turdus pilaris *Laulurastas Turdus philomelos *Punakylkirastas Turdus iliacus *Kulorastas Turdus viscivorus (SH) = suurharvinaisuus (H) = harvinaisuus === Suomessa pesivät rastaat === Suomessa pesivät rastaat sekä niiden pesimäkanta- arviot kuuden vuoden EU-raportointikaudelta 2013–2018 ja uhanalaisuusluokitus Tietellinen nimi ja järjestys Nimi Lahko Vähintään Keskimäärin Enintään Uhanalaisuusluokka Turdus pilaris Räkättirastas Varpuslinnut 1 600 000 1 900 000 2 100 000 elinvoimainen (LC) Turdus iliacus Punakylkirastas Varpuslinnut 1 200 000 1 300 000 1 400 000 elinvoimainen (LC) Turdus philomelos Laulurastas Varpuslinnut 980 000 1 100 000 1 200 000 elinvoimainen (LC) Turdus merula Mustarastas Varpuslinnut 550 000 660 000 790 000 elinvoimainen (LC) Turdus viscivorus Kulorastas Varpuslinnut 150 000 170 000 200 000 elinvoimainen (LC) Turdus torquatus Sepelrastas Varpuslinnut 150 350 500 vaarantunut (VU) Luokka:Luettelot linnuista ===Muuta=== Monta aiemmin rastaisiin luettua sukua luetaan uuden luokituksen mukaan sieppojen heimoon. Näitä sukuja ovat muun muassa kivitaskut, leppälinnut ja satakielet, ja niihin sukuihin kuuluvat linnut ovat tyypillisesti huomattavasti pienempiä kuin rastaat. ==Lähteet== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
M-arvo

M-arvo (Magrielinin M-arvo) on turnauspokeripelaamisessa käytetty yksittäinen luku, joka kertoo pelaajan pelikassan eli stäkin suhteen blindien ja antejen summaan. Turnauspelaamisessa sokkopanosten noustessa korkeaksi suhteessa pelikassoihin, pelaajan on erittäin tärkeä tiedostaa oma M-arvonsa ja pöydässä olevien vastustajien M-arvot sekä suhteuttaa oma pelinsä M-arvojen mukaiseksi. Termi on nimetty pokerinpelaaja Paul Magrielin mukaan. == Lähteet == Luokka:Pokeri