EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ma (kana)

ま hiraganalla tai マ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 31. sijalla ho- ja mi-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana ま on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 末 ja katakana マ kanjista 万. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « ma ». == Kirjoitus == Hiragana ま kirjoitetaan kolmella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle. # Toinen samanlainen, hieman lyhyempi vaakaveto edellisen alapuolelle. # Pystyveto, joka lävistää edelliset niiden keskikohdista ja tekee alhaalla lenkin, päättyen oikealle alas. Katakana マ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja diagonaalinen veto alas vasemmalle. # Diagonaalinen lyhyt veto vasemmalta oikealle, niin että vedon keskikohta koskettaa edellisen vedon loppua. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** ま: U+307E ** マ: U+30DE == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Diabolical Fullmoon Mysticism

Diabolical Fullmoon Mysticism on Immortal -yhtyeen ensimmäinen studioalbumi. Se valmistui vuonna 1992. ==Kappaleet== Kaikki kappaleet säveltänyt Abbath ja Demonaz, sanoittanut Demonaz. # # # # # # # ==Kokoonpano== * Demonaz Doom Occulta - kitara * Abbath Doom Occulta- basso, laulu * Armagedda - rummut == Arvostelut == * AllMusic: * Metalliluola: 6½/10 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Vuoden 1992 albumit Luokka:Vuoden 1992 esikoisalbumit Luokka:Immortalin albumit
Aoede

Aoede on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Pasiphaë-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2003. Kuu sai silloin väliaikseksi nimekseen S/2003 J 7. Aoede on halkaisijaltaan noin 4 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 23 044 000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 714,657 päivää. Radan inklinaatio on 160° ja eksentrisyys 0,6012. Nykyisen nimensä kuu sai maaliskuussa 2005 kreikkalaisesta mytologiasta yhdestä kolmesta alkuperäisestä boiotialaisesta muusasta, Aoidesta. Luokka:Jupiterin kuut
N (kana)

ん hiraganalla tai ン katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Kanat ovat aakkostojensa viimeisellä sijalla. Ne ovat myös ainoat konsonanttiin päättyvät kanat. == Alkuperä == Hiragana ん ja katakana ン on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 无. == Lausuminen == Hiragana ん ja katakana ン voidaan lausua usealla eri tavalla, jotka kaikki muistuttavat nasaalikonsonanttia. Kanat eivät voi lähes koskaan esiintyä sanan alussa tai yksinään. Poikkeuksia ovat esimerkiksi jotkin lainasanat, kuten Ngorongoron japanilainen kirjoitusasu "ンゴロンゴロ", ja hymähdys "ん!". * Sanan lopussa ん lausutaan . * Bilabiaalien , , ja edessä ん lausutaan . * Dentaalien , , , ja sekä niiden allofonien ja konsonanttien (ja sen allofonien lukuun ottamatta äännettä ), ja edessä ん lausutaan . * Velaarien ja edessä ん lausutaan . * Vokaalien , ja edessä ん lausutaan seuraavan konsonantin mukaan. * Vokaalien ja edessä vokaalit nasalisoituvat ja ん lausutaan seuraavan konsonantin mukaan. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki- järjestelmissä: « n ». Usein vokaalin tai y:n edessä olevan kanan perään laitetaan latinisoidussa tekstissä heittomerkki, ettei n-kana sekoittuisi n:llä alkavaan tavuun. == Kirjoitus == Hiragana ん kirjoitetaan yhdellä vedolla: # Viistoveto ylhäältä alas, käännös takaisin ja aaltomainen viiva oikealle. Katakana ン kirjoitetaan kahdella vedolla: # Lyhyt diagonaalinen veto vasemmalta oikealle. # Pitkä diagonaalinen veto vasemmalta oikealle ja alhaalta ylös. Katakanat ン ja ソ ovat lähes samanlaisia, eikä niitä pidä sekoittaa toisiinsa. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** ん: U+3093 ** ン: U+30F3 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Saago

Saago (aiemmin myös sagoPienehkö sivistyssanakirja) on hiilihydraattipitoista jauhoa, jota saadaan saagopalmujen ytimestä. Saagopalmulajeja on useita, mutta kaksi käytetyintä niistä ovat Metroxylon sagu ja Metroxylon rumphii. Saago on tärkeä osa Uuden-Guinean ja Molukkien asukkaiden perinteistä ruokavaliota.Valentine.gr Siitä paistetaan rieskankaltaisia leipäsiä, joita syödään kalamuhennoksen kanssa. Saago muistuttaa maniokkikasvista saatavaa tapiokaa. Saagoa muistuttavia perunasta tehtyjä helmiryynejä on kutsuttu myös perunasaagoksi.Rahola – syötäviä sanoja == Saagopalmut == Saagopalmujen kaksi käytetyintä lajia ovat Metroxylon-sukuun kuuluvat M. sagu ja M. rumphii. Muita saagopalmusukuja ovat Arecastrum, Arenga, Caryota, Corypha, Eugeissona, Mauritia ja Roystonea. Kaikkiaan saagopalmulajeja on noin 15, ja niitä esiintyy sekä itäisellä että läntisellä pallonpuoliskoilla. Merkittävin näistä, M. sagu, esiintyy lähinnä Malaijien saaristossa ja Uudessa-Guineassa. Saago on koko maailman mittakaavassa kuitenkin suhteellisen merkityksetön ravinnon lähde. Koko saagontuotanto vastaa vain 1,5 prosenttia maailman tärkkelyksen tuotannosta. Saagoa saadaan 27-metrisestä palmusta 130–180 kiloa. ==Ravintosisältö== Raaka saago Metroxylon-suvun palmusta sisältää 285–355 kaloria 100 grammaa kohti. 70–90 prosenttia siitä on hiilihydraatteja, 0,3 prosenttia kuituja ja 0,2 prosenttia proteiineja. Se sisältää myös useita mineraaleja, kuten kalsiumia, fosforia ja rautaa. == Historia == Saagon käytön historia on epäselvä. Joidenkin tutkijoiden mukaan saago on ollut osa Tyynenmeren saarten asukkaiden ruokavaliota esihistoriallisista ajoista lähtien, ehkä jo jopa neoliittiselta kivikaudelta lähtien. Jotkut tutkijat sijoittavat saagon käyttöönoton vasta paljon myöhemmälle ajalle. Saagopalmut olivat todennäköisesti joka tapauksessa varhaisten Kaakkois-Aasian asukkaiden tärkeimpiä ravintokasveja. Maantieteilijä Carl O. Sauerin mukaan saagopalmujen viljely alkoi tältä alueelta. Sittemmin saagolla on ollut tärkeä osa ravintona osittain myös muuallakin. Sitä tiedetään käytetyn laajasti esimerkiksi Tang- dynastian aikaisessa Kiinassa. Läntisellä pallonpuoliskolla saagon käyttö on ollut selvästi harvinaisempaa. Tosin esimerkiksi kolmoisliiton sodan jälkeen paraguaylaisten maanviljelijöiden on sanottu selvinneen nälänhädästä paljolti saagon avulla. Myös eräät intiaaniheimot, kuten Venezuelan waraot, käyttävät saagoa ravintonaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruoka-ainekset
Näin kuvittelen sinut

Näin kuvittelen sinut on suomalaisen muusikko-näyttelijä Tapio Liinojan ensimmäinen sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Tapio Liinoja – laulu * Rauli Eskolin – kosketinsoittimet, ohjelmointi (2, 4, 5, 8, 9 ja 11), kitarat (2) * Teropekka Virtanen – kosketinsoittimet, ohjelmointi, kitarat ja basso (1, 3, 6, 7 ja 10), kitarat (8) * Tommi Viksten – kitara (4, 5, 9 ja 11), basso (9) * Pedro Hietanen – haitari (10) * Mikko Vuorela – basso (4) * Tuomas Peippo – rummut (4, 5 ja 9) * Ville Kela – rummut (1, 3 ja 6) * Ville Soro – sopraanosaksofoni (6) * Hannu Saarinen – tenorisaksofoni (5 ja 9) * Matti Lappalainen – pasuuna (5 ja 9) * Antero Priha – trumpetti (5 ja 9) * Ann-Katrine Mäkelä – taustalaulu (2) * Sini Heinilä – taustalaulu (3) * Aki Eronen – taustalaulu (1, 3, 6 ja 10) === Tuotanto === * Gabi Hakanen – vastaava tuottaja, äänittäjä, miksaaja, tuottaja (4, 5 ja 9) * Teropekka Virtanen – äänittäjä, miksaaja, tuottaja(1, 3, 6, 7 ja 10) * Rauli Eskolin – äänittäjä, miksaaja, tuottaja (2, 4, 8 ja 11) * Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox Studiot) * Juha Reunanen – valokuvat * Virpi Wirtanen – layout (HardWorkingHouse Oy) * Matti Hampaala – vaatturimestari Luokka:Vuoden 2002 esikoisalbumit Luokka:Tapio Liinojan albumit Luokka:Rauli Eskolinin tuottamat albumit Luokka:Gabi Hakasen tuottamat albumit
Gyula Madarász

Gyula Madarász (1858 Pest – 29. joulukuuta 1931 Budapest) oli unkarilainen lintutieteilijä ja taidemaalari. Hänen nimensä kirjoitettiin myös muodossa Julius von Madarász. Madarász väitteli filosofian tohtoriksi Budapestin yliopistossa vuonna 1880. Hän työskenteli Unkarin kansallismuseon eläinkokoelmien parissa ja pääsi museon lintukokoelmien johtajaksi. Hänen tieteelliset tutkimuksensa koskivat ensisijaisesti lintuja. Tutkimuksiensa vuoksi hän matkusti paljon, niin kotimaassaan Unkarissa kuin Länsi-Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa ja Amerikoissa. Vuosina 1896–1897 hän tutki ja keräsi lintuja Intiassa ja Ceylonilla. Hän johti tutkimusmatkoja Egyptiin, Nubiaan ja Sudaniin 1911–1912. Hän havainnoi lintujen muuttoa lähellä Fertőjärveä Unkarissa. Madarászin havaintoja ja tutkimustuloksia julkaistiin lintutieteellisissä aikakauslehdissä Unkarissa ja ulkomailla. Hänen taideopintojaan ohjasi Antal Ligeti. Hänen maisema- ja lintumaalauksiaan oli esillä näyttelyissä Budapestin taidegalleriassa (Art Gallery of Budapest) ja Kansallisessa salongissa (National Salon). Madarász nimesi ja kuvaili noin 150 eläinlajia,Gipuzkoakultura muun muassa metsälumipyyn (Tetraophasis szechenyii) 1885.Zoonomen Hänen kunniakseen on nimetty viherraitakaija (Psittacella madaraszi).BirdLife Suomi == Lähteet == * Fine Arts in Hungary Luokka:Unkarilaiset ornitologit Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Kotkan vaakuna

Kotkan vaakuna on Kotkan kaupungin tunnus. Kaupunki perustettiin vuonna 1879 ja ensimmäinen vaakuna vahvistettiin vuonna 1881. Kotkan kaupunginvaltuusto joutui kuitenkin uudistamaan vanhaa vaakuna vuonna 1954, koska se ei täyttänyt heraldisia vaatimuksia. Uuden vaakunan suunnitteli Olof Eriksson vuonna 1957, Eriksson säilytti uudessa vaakunassa kaupungin nimeen viittaavan kotkan päätunnuskuvana. Nykyisen vaakunan kuvista ankkuri kuvastaa Kotkan merkitystä satamakaupunkina ja Merkuriuksen sauva kauppaa, teollisuutta ja liikennettä. Vaakunaselitys: ”Sinisessä kentässä kultainen luonnollinen kotka siivet koholla, seisoen ristikkäin olevalla ankkurilla ja Merkuriuksen sauvalla, jotka molemmat ovat hopeisia.” Kotkan vaakunaselitys Aikaisemman vaakunan selitys: ”Halkoisen kilven yläkenttä on sininen, alakenttä hopeanvärinen. Kilven keskiosassa luonnonvärinen kivi. Kiven päällä kullanvärinen kotka. Alakentässä ankkuri ja Merkuriuksen sauva vinoon ristissä, molemmat sinisiä.” == Galleria == Tiedosto:Kotka vaakuna 1881.jpg|Kotkan vuoden 1881 vaakuna. Tiedosto:Kotkan vaakuna 1900.jpg|Kotkan vaakuna Findlands städers vapen -postikorttikokoelmasta 1900-luvun alusta. Tiedosto:Kotkan vaakuna 1.jpg|Gunnar Finnen veistämä vanhaa vaakunaa esittävä reliefi. Tiedosto:Olof Eriksson Kotkan vaakuna.jpg|Olof Erikssonin Kansallisarkistolle lahjoittama malli Kotkan vanhasta vaakunasta vuodelta 1952. Tiedosto:Kotka vaakunaehdotuksia 1954.svg|alt=Erikssonin vuonna 1954 Kotkan kaupungille ehdottamia vaakunoita.[4]|Erikssonin vuonna 1954 Kotkan kaupungille ehdottamia vaakunoita. Tiedosto:Stamp of Finland - 1978 - Colnect 46843 - Loading in Kotka Port - Coat of Arms.jpeg|Kotkan vaakuna kaupungin 100-vuotisjuhlan postimerkissä vuodelta 1978. Tiedosto:Kotka-viiri.svg|Kotkan vaakuna-aiheinen isännänviiri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotkan kaupungin kotisivu * Kymenlaakson kuntien vaakunoiden esittely ;Kirjallisuutta venäjäksi * Бойко Дм. А. Геральдика Великого Княжества Финляндского. – Запорожье, 2013. Vaakuna Luokka:Suomen kuntien vaakunat
Chōonpu

280px|pienoiskuva|Chōonpun käyttö hiragana-tavuaakkosten yhteydessä: rāmen kirjoitettuna chōonpulla Chōonpu () tai bōsen () on japanin kielessä käytetty typografinen merkki, joka ilmaisee pitkää vokaalia. Sitä käytetään erityisesti katakana-tavuaakkosilla kirjoitettaessa. Se on yhden kanan tai kanjin pituinen vaaka- tai pystyviiva tekstin korkeuden tai leveyden keskikohdassa: vaakatekstissä se kirjoitetaan vaakaviivana ja pystytekstissä pystyviivana. Latinisoidussa japanissa chōonpu korvataan yleensä pituusmerkillä eli makronilla vokaalin yläpuolella, mutta sirkumfleksiä käytetään myös. JSL- romanisaatiossa käytetään kaksoisvokaalia. Chōonpu on eri merkki kuin viiva, ja se onkin yleensä erotettavissa siitä helposti. == Historia == Chōonpun käyttö yleistyi Edo-kaudella. Sen sanotaan saaneen alkunsa 引-kanjimerkin (”vetää”) oikeanpuolisesta viivasta. == Käyttö == Symbolia käytetään joskus myös hiragana-kirjoituksessa. Esimerkiksi rāmen-ravintoloiden kyltit kirjoitetaan välillä hiraganalla らーめん. Yleensä pitkää vokaalia ilmaisemaan käytetään hiraganalla kirjoitettaessa kuitenkin toista vokaalimerkkiä. Seuraavassa taulukossa on esitetty pitkän vokaalin kirjoittaminen hiraganalla ja katakanalla. Tavallinen hiragana Tavallinen katakana Hepburn はあ ハー hā ひい ヒー hī ふう フー fū へえ ヘー hē ほう ホー hō Japanese Industrial Standards -järjestelmässä chōonilla on paikka 213C, ja Unicodessa sillä on paikka 30FC. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kanat
Mi (kana)

み hiraganalla tai ミ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 32. sijalla ma- ja mu-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana み on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 美 ja katakana ミ kanjista 三. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « mi ». == Kirjoitus == Hiragana み kirjoitetaan kahdella vedolla: # Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja diagonaalinen veto alas vasemmalle, lenkki ja päätös oikealle. # Pystyveto, joka leikkaa edellisen vedon loppuosan ja kaareutuu hieman vasemmalle. Katakana ミ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Hieman laskeutuva vaakaveto vasemmalta oikealle. # Samantyyppinen veto edellisen alapuolelle. # Edelleen samanlainen veto alimmaiseksi. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** み: U+307F ** ミ: U+30DF == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Wi (kana)

ゐ hiraganalla tai ヰ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne ovat molemmat jääneet pois käytöstä. On oletettu, että ne olisi lausuttu Kamakura-kauden ja Taishō- kauden välillä, kunnes niiden lausuminen muuttui muotoon . Vuonna 1946 ne korvattiin merkeillä い ja イ. == Alkuperä == Hiragana ゐ on johdettu man'yōgana- merkistön kautta kanjista 為 ja katakana ヰ kanjista 井. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki- järjestelmissä: « wi ». == Kirjoitus == Hiragana ゐ kirjoitetaan yhdellä pitkällä vedolla: # Vaakavetona alkava veto, joka jatkuu viistosti alas, tekee lenkin vasemmalle, leikkaa itsensä ja päättyy alhaalla oikealla pieneen lenkkiin. Katakana ヰ kirjoitetaan neljällä vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle. # Lyhyt pystyveto aiemman vasemmasta päästä alas. # Toinen vaakaveto hieman edellistä pidempänä lyhyen pystyvedon alapuolelle. # Pitkä pystyveto, joka lävistää aiemmat vaakavedot merkin keskiosassa. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** ゐ: U+3090 ** ヰ: U+30F0 == Käyttö == Merkkejä käytetään nykyään harvoin. Eräs tapaus on Nikka-viskin nimi, joka kirjoitetaan ニッカウヰスキー (Nikka uwisukī). Myös esimerkiksi komediapari Yoikon nimi kirjoitetaan よゐこ (Yowiko). == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Wa (kana)

わ hiraganalla tai ワ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 44. sijalla ro- ja wo-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana わ ja katakana ワ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 和. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei- shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « wa ». == Kirjoitus == Hiragana わ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Pystyveto merkin vasempaan reunaan. # Edellisen vedon päälle z-kirjainta muistuttava veto, joka jatkuu kaarena oikealle ja alas. Katakana ワ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Lyhyt pystysuora veto merkin vasempaan yläosaan. # Vaakasuorana alkava veto edellisen vedon yläosasta, sen jälkeen kaareva veto alas vasemmalle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** わ (suuri merkki): U+308F ** ワ (suuri merkki): U+30EF ** ゎ (pieni merkki): U+308E ** ヮ (pieni merkki): U+30EE == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Yu (kana)

ゆ hiraganalla tai ユ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 37. sijalla ya- ja yo-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana ゆ ja katakana ユ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 由. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei- shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « yu ». == Kirjoitus == Hiragana ゆ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vasemmalle pystyveto, joka kääntyy alhaalla ylös oikealle ja tekee pitkän kaaren. # Pystyveto, joka lävistää edellisen vedon keskiosan. Katakana ユ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vaakaveto, joka kääntyy alas. # Alas vaakaveto, joka koskettaa edellisen vedon alakohtaa. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** ゆ (suuri merkki): U+3086 ** ゅ (pieni merkki): U+3085 ** ユ (suuri merkki): U+30E6 ** ュ (pieni merkki): U+30E5 == Käyttö == Kanojen pieniä muotoja, ゅ ja ュ, käytetään i:hin loppuvien kanojen kanssa muuttamaan niiden ääntämystä (Hepburn-latinisaatiolla): * きゅ / キュ: kyu () * ぎゅ / ギュ: gyu () * しゅ / シュ: shu () * ちゅ / チュ: chu () * じゅ / ジュ: ju () * にゅ / ニュ: nyu () * ひゅ / ヒュ: hyu () * びゅ / ビュ: byu () * ぴゅ / ピュ: pyu () * みゅ / ミュ: myu () * りゅ / リュ: ryu () == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Metsälumipyy

Metsälumipyy (Tetraophasis szechenyii) on aasialainen kanalintu. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on noin 64 cm.Oriental Bird Club (kuva) == Esiintyminen == Metsälumipyy elää Kiinassa ja Intiassa Arunachal Pradeshin osavaltiossa, jossa se on vaarantunutBirds of India. Se elää 100 000–1 000 000 nelikökilometrin laajuisella alueella ja sen kanta on elinvoimainen. == Elinympäristö == Metsälumipyy elää havumetsissä. == Lähteet == Luokka:Aitokanat
S/2003 J 23

S/2003 J 23 on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Pasiphaë-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2004 kuvista, jotka oli otettu vuonna 2003. S/2003 J 23 on halkaisijaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 22 740 000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 700,538 päivää. Radan inklinaatio on 149° ja eksentrisyys 0,3931. Luokka:Jupiterin kuut
Mu (kana)

む hiraganalla tai ム katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 33. sijalla mi- ja me-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana む on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 武 ja katakana ム kanjista 牟. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « mu ». == Kirjoitus == Hiragana む kirjoitetaan kolmella vedolla: # Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle. # Pystyveto, joka leikkaa edellisen vedon, tekee alhaalla lenkin, jatkuu oikealle ja nousee kaaressa jonkin verran ylös. # Lyhyt diagonaalinen veto ensimmäisen vedon oikealle puolelle, ylhäältä vasemmalta alas oikealle. Katakana ム kirjoitetaan kahdella vedolla: # Diagonaalinen veto ylhäältä oikealta alas vasemmalle, käännös ja vaakaveto takaisin oikealle. # Lyhyt diagonaalinen veto, jonka keskikohta koskettaa edellisen vedon loppua. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** む : U+3080 ** ム : U+30E0 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Su (kana)

す hiraganalla tai ス katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 13. sijalla shi- ja se-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana す on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 寸 ja katakana ス kanjista 須. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ず ja ズ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki- järjestelmissä, « su », ja niiden soinnilliset vastineet « zu ». == Kirjoitus == Hiragana す kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle. # Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen keskiosassa, tekee sen jälkeen lenkin vasemmalle ja kaartuu lopussa alhaalla vasemmalle. Katakana ス kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja hieman kaareva diagonaalinen veto alas vasemmalle. # Diagonaalinen veto, joka lähtee edellisen vedon loppuosan keskikohdasta alas oikealle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** す: U+3059 ** ス: U+30B9 ** ず: U+305A ** ズ: U+30BA == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Leväkotilo

Leväkotilo (Theodoxus fluviatilis) on makeassa ja murtovedessä viihtyvä pienikokoinen kotilo. Se kaipaa sen verran kovaa vettä, ettei sitä juurikaan tavata Suomen joissa ja järvissä. Sen sijaan Itämeressä se on melko yleinen. Leväkotiloa tavataan myös muualla Euroopassa. Leväkotilo kasvaa halkaisijaltaan noin sentin mittaiseksi. Sen kuori on pitkulainen, kuorispiraalin sisimmät kierteet ovat tiukkoja, uloin paljon isompi. Väritykseltään leväkotilo on tumman ja vaalean ruskean kuviollinen.Mollusken NRW (myös kuva) Itämeressä leväkotilo viihtyy rakkolevän suojissa.SeaLife Theodoxus fluviatilis littoralis 01.jpg|Theodoxus fluviatilis littoralis Theodoxus fluviatilis dalmatinus 01.JPG|Theodoxus fluviatilis dalmatinus == Lähteet == *ITIS === Viitteet === Luokka:Kotilot
Cessna CitationJet

Cessna CitationJet tai Cessna CJ on Cessnan valmistama sarja liikelentokoneita. Cessnan CitationJet-sarjaan kuuluvat koneet CJ1, CJ1+, CJ2, CJ2+, CJ3, CJ4 ja X. CitationJet-sarjan yksityiskoneet ovat järjestelmiltään samanlaisia, mutta eri pituisia rungoltaan; CJ1 on lyhyin ja CJ4 pisin. == Cessna Citation CJ1 == Cessna Citation CJ1 on Cessna Citation CJ -sarjan pienin liikesuihkukone. Koneeseen mahtuu viisi matkustajaa, kaksi lentäjää sekä 1,27 m3 rahtia. Sen suurin mahdollinen lentomatka täysillä tankeilla ja normaalilla kuormalla on 2 408 kilometriä. Koneen siipiväli on 14,30 metriä, korkeus 4,18 metriä ja pituus 12,98 metriä. Moottoreina CJ1:ssä käytetään kahta FJ44-1AP-mallin suihkumoottoria, joiden työntövoima on 8,74 kN normaalissa lentoonlähtötilanteessa. Normaalissa matkalentokorkeudessaan, noin 9 500 metrissä, koneen matkalentonopeus on 720 km/h ilmannopeutta. Kone voi maksimissaan lentää noin 12 500 metrin korkeudessa. Kone on hyväksytty operoitavaksi myös yhdellä lentäjällä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== CitationJet Luokka:Liikelentokoneet
Re (kana)

れ hiraganalla tai レ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 42. sijalla ru- ja ro-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana れ ja katakana レ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 礼. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei- shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « re ». == Kirjoitus == Hiragana れ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Pystyveto vasemmalle. # Pystyvedon keskikohdan päälle z-kirjaimen muodon tekevä veto, joka jatkuu ylös oikealle, kääntyy vasemmalle alas ja päättyy alhaalla hieman nousevaan kaareen. Hiragana muistuttaa kanaa ね. Katakana レ kirjoitetaan yhdellä vedolla: # Pystyveto, joka kääntyy alhaalla oikealle ja ylös. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** れ: U+308C ** レ: U+30EC == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Karl Hass

Karl Hass (5. lokakuuta 1912 Kiel, Saksan keisarikunta – 21. huhtikuuta 2004 Castel Gandolfo, Italia) oli saksalainen upseeri ja sotarikollinen. Hän oli vakooja ja SS-upseeri, joka otti osaa Italian suurimpaan verilöylyyn vuonna 1944. Hass liittyi 1934 SS:n tiedustelupalveluun Sicherheitsdienstiin, jossa hänet ylennettiin pian häikäilemättömyyden vuoksi. Natsien vallattua Rooman Hass lähetettiin perustamaan sinne erityistä radio-operaattorien verkkoa ja kouluttamaan liittoutuneiden linjojen takana toimivia sabotöörejä. Roomassa hän osallistui esimiehensä Herbert Kapplerin kanssa yli tuhannen italianjuutalaisen lähettämiseen Auschwitziin. Hass myös toimitti Savoyn prinsessa Mafaldan Buchenwaldin keskitysleirille, jossa tämä kuoli. Vastarintaliikkeen räjäytettyä pommin Via Rasellalla ja surmattua yli 30 SS- miestä, Kappler, Hass ja Erich Priebke vangitsivat 335 italialaismiestä, osa juutalaisia tai vasemmistoa. Kaikki vietiin Ardeatinen luolaan Rooman lähelle ja teloitettiin siellä. Joukkomurha on yksi Italian pahamaineisimmista. Sodan jälkeen liittoutuneet vangitsivat Hassin, mutta hän ei saanut sotarikossyytteitä, vaan jopa työskenteli Yhdysvaltain tiedustelupalvelun listoilla ja vakoili Neuvostoliittoa. Herbert Kappler olikin ainoa, joka tuomittiin Ardeatinen verilöylystä vankilaan. Viimein vuonna 1994 yhdysvaltalainen televisioryhmä löysi toisen sotarikollisen Erich Priebken Etelä-Amerikasta, ja hänet lennätettiin Italiaan oikeuteen ja tuomittiin Ardeatinen murhista vankilaan. Paikalle ilmaantui myös Hass, jonka piti todistaa oikeudessa entistä SS-kollegaansa vastaan. Hän yritti kuitenkin paeta asunnostaan syöksytorvea pitkin, mutta putosi ja loukkaantui. Sairaalasta hän todisti Priebkeä vastaan, mutta menetti pakoyrityksen vuoksi oikeudellisen koskemattomuutensa. Hass tuomittiin 1998 elinkautiseen vankeuteen. Korkean ikänsä ja huonon terveydentilansa vuoksi hänet sijoitettiin kotiarestiin sveitsiläiseen vanhainkotiin. ==Lähteet== Luokka:SS-sotilaat Luokka:Sotarikoksista vankeuteen tuomitut Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
We (kana)

ゑ hiraganalla tai ヱ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne ovat molemmat jääneet pois käytöstä. On oletettu, että ne olisi lausuttu aiemmin . Vuonna 1946 ne korvattiin muilla merkeillä. == Alkuperä == Hiragana ゑ ja katakana ヱ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 恵. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki- järjestelmissä: « we ». == Kirjoitus == Hiragana ゑ kirjoitetaan yhdellä pitkällä vedolla: # Vaakavetona alkava veto vasemmalta oikealle, sen jälkeen diagonaalinen viiva alas vasemmalle ja takaisin päin oikealle kaari, joka päättyy lenkkiin. Veto jatkuu diagonaalina alas vasemmalle ja tekee sen jälkeen oikealle päin kaksi kaarta muun merkin alapuolelle. Katakana ヱ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle ja sen jälkeen diagonaali vasemmalle alas. # Lyhyt pystyveto edellisen vedon lopusta. # Vaakaveto alhaalle, vasemmalta oikealle. == Tietotekniikassa == * Unicode- merkinnät: ** ゑ: U+3091 ** ヱ: U+30F1 == Käyttö == Nykyisin merkkejä käytetään harvoin. Eräs käyttökohde on Yebisu-olut, jonka nimi kirjoitetaan ヱビス tai ゑびす. == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Me (kana)

め hiraganalla tai メ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 34. sijalla mu- ja mo-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana め ja katakana メ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 女. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei- shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « me ». == Kirjoitus == Hiragana め kirjoitetaan kahdella vedolla: # Oikealle kääntyvä vino veto ylhäältä alas. # Veto, joka alkaa diagonaalina ylhäältä vasemmalle alas, tekee sen jälkeen silmukan ensimmäisen vedon päälle ja kaartuu yläkautta oikealle alas. Katakana メ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Hieman kaareva diagonaalinen veto ylhäältä oikealta alas vasemmalle. # Lyhyt diagonaalinen, hieman kaareva veto, joka lävistää edellisen vedon sen keskiosassa. == Tietotekniikassa == * Unicode- merkinnät: ** め: U+3081 ** メ: U+30E1 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
He (kana)

へ hiraganalla tai ヘ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 29. sijalla fu- ja ho-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana へ ja katakana ヘ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 部. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut べ ja ベ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぺ ja ペ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: へ ja ヘ latinisoidaan « he », べ ja ベ latinisoidaan « be » ja ぺ sekä ペ latinisoidaan « pe ». == Kirjoitus == Hiragana へ kirjoitetaan yhdellä vedolla: # Vasemmalta lähtevä nouseva diagonaalinen veto, joka kääntyy ennen puoliväliä alas oikealle. Katakana ヘ kirjoitetaan yhdellä vedolla, samalla tavalla kuin hiragana: # Vasemmalta lähtevä nouseva diagonaalinen veto, joka kääntyy ennen puoliväliä alas oikealle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** へ: U+3078 ** べ: U+3079 ** ぺ: U+307A ** ヘ: U+30D8 ** ベ: U+30D9 ** ペ: U+30DA == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Ka (kana)

か hiraganalla tai カ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen kuudennella sijalla o- ja ki-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana か ja katakana カ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 加. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut が ja ガ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ka », ja niiden soinnilliset vastineet « ga ». == Kirjoitus == Hiragana か kirjoitetaan kolmella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös alas ja lopussa koukku vasemmalle ylös. # Ensimmäisen vedon leikkaava diagonaalinen veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle. # Lyhyt diagonaalinen veto edellisten oikealle puolelle. Katakana カ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös alas ja lopussa koukku vasemmalle ylös. # Ensimmäisen vedon leikkaava diagonaalinen veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** か: U+304B ** カ: U+30AB ** が: U+304C ** ガ: U+30AC == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Sa (kana)

さ hiraganalla tai サ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 11. sijalla ko- ja shi-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana さ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 左 ja katakana サ kanjista 散. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ざ ja ザ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki- järjestelmissä, « sa », ja niiden soinnilliset vastineet « za ». == Kirjoitus == Hiragana さ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle. # Diagonaalinen veto, joka lävistää ensimmäisen vedon. # Kaarevana alkava vaakaveto näiden vetojen alapuolelle. Toinen ja kolmas veto voivat yhdistyä niin, että muodostuu oikealle aukeneva kaari. Katakana サ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle. # Lyhyt ensimmäisen vedon lävistävä pystyveto sen vasempaan osaan. # Vaakavedon lävistävä pidempi, alhaalla vasemmalle kaartuva pystyveto sen oikeaan osaan. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** さ: U+3055 ** サ: U+30B5 ** ざ: U+3056 ** ザ: U+30B6 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
So (kana)

そ hiraganalla tai ソ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 15. sijalla se- ja ta-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana そ ja katakana ソ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 曽. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぞ ja ゾ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « so », ja niiden soinnilliset vastineet « zo ». == Kirjoitus == Hiragana そ kirjoitetaan yhdellä vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös viistoon alas vasemmalle, jälleen vaakaveto oikealle ja lopuksi alas laaja, oikealle avoinna oleva kaari. Katakana ソ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Lyhyt diagonaalinen veto vasemmalta oikealle ja ylhäältä alas. # Pitkä diagonaalinen veto edellisen alapuolelle, ylhäältä oikealta vasemmalle alas. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** そ: U+305D ** ソ: U+30BD ** ぞ: U+305E ** ゾ: U+30BE == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Mo (kana)

も hiraganalla tai モ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 35. sijalla me- ja ya-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana も ja katakana モ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 毛. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei- shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « mo ». == Kirjoitus == Hiragana も kirjoitetaan kolmella vedolla: # Pystyveto, joka kääntyy alhaalla oikealle ja tekee ylös avoimen kaaren. # Lyhyt vaakaveto, joka lävistää edellisen vedon sen yläosassa. # Samantyyppinen vaakaveto edellisen vedon alle. Katakana モ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle. # Toinen, hieman pidempi samanlainen vaakaveto edellisen alle. # Pystyveto, joka lähtee ensimmäisen vedon keskikohdasta, lävistää toisen vedon ja kääntyy alhaalla vaakavedoksi oikealle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** も: U+3082 ** モ: U+30E2 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Ta (kana)

た hiraganalla tai タ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 16. sijalla so- ja chi-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana た on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 太 ja katakana タ kanjista 多. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut だ ja ダ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki- järjestelmissä, « ta », ja niiden soinnilliset vastineet « da ». == Kirjoitus == Hiragana た kirjoitetaan neljällä vedolla: # Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle. # Hieman alhaalla vasemmalle vino pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon. # Vaakaveto edellisten oikealle puolelle. # Vaakaveto kolmannen vedon alle. Katakana タ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Lyhyt diagonaalinen veto oikealta vasemmalle. # Vaakaveto oikealle edellisen vedon yläosasta, käännös ja diagonaalinen veto alas vasemmalle. # Lyhyt diagonaalinen veto edellisten vetojen väliin. Kaksi ensimmäistä vetoa vastaavat merkkiä ク. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** た: U+305F ** タ: U+30BF ** だ: U+3060 ** ダ: U+30C0 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Se (kana)

せ hiraganalla tai セ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 14. sijalla su- ja so-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana せ ja katakana セ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 世. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぜ ja ゼ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « se », ja niiden soinnilliset vastineet « ze ». == Kirjoitus == Hiragana せ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle. # Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen oikeassa osassa ja päättyy koukkuun vasemmalle. # Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen vasemmassa osassa ja kääntyy alhaalla vaakavedoksi oikealle. Katakana セ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle, päätös koukkuun alas vasemmalle. # Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen vasemmassa osassa ja kääntyy alhaalla vaakavedoksi oikealle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** せ: U+305B ** セ: U+30BB ** ぜ: U+305C ** ゼ: U+30BC == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Ku (kana)

く hiraganalla tai ク katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen kahdeksannella sijalla ki- ja ke-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana く ja katakana ク on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 久. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぐ ja グ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ku », ja niiden soinnilliset vastineet « gu ». == Kirjoitus == Hiragana く kirjoitetaan vain yhdellä vedolla: # Veto, joka alkaa diagonaalina ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle ja kääntyy puolivälissä takaisin oikealle. Katakana ク kirjoitetaan kahdella vedolla: # Diagonaalinen lyhyt veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle. # Ensimmäisen vedon yläosasta alkava vaakaveto, joka kääntyy alas vasemmalle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** く: U+304F ** ク: U+30AF ** ぐ: U+3050 ** グ: U+30B0 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
John Alvbåge

John Alvbåge (s. 10. elokuuta 1982 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapallomaalivahti. Alvbåge kuului Ruotsin vuoden 2006 MM-kisajoukkueeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Alvbåge Viborg FF:n sivuilla Luokka:Ruotsalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ke (kana)

け hiraganalla tai ケ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen yhdeksännellä sijalla ku- ja ko-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana け on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 計 ja katakana ケ kanjista 介. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut げ ja ゲ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki- järjestelmissä, « ke », ja niiden soinnilliset vastineet « ge ». == Kirjoitus == Hiragana け kirjoitetaan kolmella vedolla: # Pystyveto vasemmalle. # Lyhyt vaakaveto ensimmäisen vedon oikealle puolelle. # Vaakavedon lävistävä, hieman vasemmalle alhaalla kaartuva pystyveto. Katakana ケ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Diagonaalinen veto oikealta vasemmalle. # Vaakaveto, joka alkaa ensimmäisen vedon keskikohdasta, vasemmalta oikealle. # Toisen vedon keskikohdasta alkava diagonaalinen veto, oikealta vasemmalle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** け: U+3051 ** ケ: U+30B1 ** げ: U+3052 ** ゲ: U+30B2 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Idja

Idja, suomeksi Yö, on Shaman-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1999. Levyllä kuullaan myös saamelaista joikulaulua. Albumin tuotti Roope Latvala. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # ==Kokoonpano== * Jonne Järvelä - laulu, kitarat, lyömäsoittimet * Tero Piirainen - kitarat, kosketinsoittimet, taustalaulu * Juke Eräkangas - rummut, kosketinsoittimet, taustalaulu * Ilkka Kilpeläinen - basso, taustalaulu ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1999 esikoisalbumit Luokka:Korpiklaanin albumit
Pektoliitti

Pektoliitti on pyroksenoidiryhmään kuuluva silikaattimineraali. Sen kemiallinen kaava on NaCa2Si3O8(OH), ja se on väriltään valkoisesta harmaaseen. Se on kidejärjestelmältään trikliininen, jota esiintyy tyypillisesti säteittäisissä ja säkeisissä kidemassoissa. Pektoliitin kovuus on Mohsin asteikolla 4,5–5 ja sen ominaispaino on 2,7–2,9. Pektoliitin jalokivimuunnos, larimar, on väriltään vaaleansinisestä taivaansiniseen. Havainto pektoliitista kirjattiin ensimmäisen kerran vuonna 1828 Mt. Baldolla, Italiassa. Pektoliittia esiintyy lukuisissa basalttikivissä. == Lähteet == * Mindat.org: Pectolite * Webmineral.com: Pectolite * Mineral.Galleries.com: Pektoliitti Luokka:Jalokivet Luokka:Silikaattimineraalit
Strindbergin taidesalonki

Strindbergin taidesalonki oli Helsingissä vuosina 1898–1992 toiminut taidesalonki ja taidegalleria, jonka perusti ruotsalaissyntyinen Sven Strindberg. ==Taidesalonki ja -galleria== Salongin taustalla oli Strindbergin 1898 perustama Ab Sven Strindberg Oy, joka valmisti kehyslistoja ja kehyksiä. 1900-luvun alkuvuosina se alkoi tuoda maahan taidejäljennöksiä. Strindbergin taidesalonki on Suomen ensimmäisiä gallerioita. Vuonna 1919 se oli alallaan Suomen suurin. Taidesalongin toiminta aloitettiin 1913, ja 1914 siellä oli esillä saksalaisten ekspressionististen Der Blaue Reiter- ja Die Brücke -ryhmien taidetta. Vuonna 1916 salongissa oli laaja Wassily Kandinskyn teosten näyttely. Sven Strindberg palasi Tukholmaan ja myi pääosan yrityksestään Arvid Lydeckenille. Liike laajeni niin että sillä oli salonki ja lisäksi kolme myymälää eri puolilla kaupunkia. Salonki toimi useissa paikoissa ennen kuin se vihdoin päätyi Pohjoisesplanadille, jossa se toimi loppuun asti. 1920–1930-luvulla salongissa oli taattujen vanhojen realistien ohella nuoria modernisteja, mutta myös keskipolven taiteilijoiden teoksia. Liikkeissä oli kehysten ja taiteilijatarvikkeiden ohella myynnissä taideteollisuustuotteita, joissa yritys oli yhteistoiminnassa Kupittaan Saven ja Riihimäen Lasin kanssa. Lisäksi myynnissä oli muun muassa mitaleita, pienoisveistoksia ja jossakin vaiheessa jopa leluja. Hyvin menivät kaupaksi Albin Kaasisen ja Albin Ikosen puuveistokset. Lydecken johti salonkia kuolemaansa 1961 asti, ja hänen työtään jatkoi hänen vaimonsa Maj-Lis Lydecken. Vuodesta 1940 yrityksellä oli enää ainoastaan Pohjoisesplanadin tilat. Pauli Murtomäki aloitti Strindbergillä 1961. Maj-Lis Lydecken (Stenbom) myi 1970 yrityksen taidekauppias Jaakko Viljakaiselle, joka luopui siitä 1975, ja pian myös Murtomäki siirtyi muualle. Salongin omisti 1980-luvulla Naim Sadik (1938–2015Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 11.4.2015 s. C23), ja johtajana toimi Matti Honkala (1981–1985). Tänä aikana salongilla oli lyhyt kukoistuskausi ja salongin nimi muuttui Galleria Strindbergiksi. Kun Honkala luopui galleriasta, sen toiminta hiipui ja päättyi kokonaan 1992, kun Kansallis-Osake-Pankki otti tilat ja koko muun kiinteistön haltuunsa. Strindbergin nimen osti 1998 Juhani Palmu, joka luovutti haltuunsa joutuneen arkiston 2002 Kuvataiteen keskusarkistoon säilytettäväksi kymmeneksi vuodeksi.() Taidesalongissa elämäntyönsä 1920–1969 tehnyt ja pitkään sen varatoimitusjohtajana työskennellyt Paavo Aalto sai erittäin harvinaisen intendentin arvonimen 1969. ==Tilojen myöhempi käyttö== Taidesalongin entisissä tiloissa Galleria Esplanadissa ovat toimineet Café Strindberg ja Marimekon myymälä. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Salon Strindberg – Helsinkiläisen taidegallerian vaiheita, toim. Erkki Anttonen, Valtion taidemuseo, kuvataiteen keskusarkisto, 2004; Kuvataiteen keskusarkiston julkaisusarja 10. ==Aiheesta muualla== * * Helmi Krohn : Strindbergin taidesalonki, Helsingin Sanomat, 27.05.1928, nro 143, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Helsingin taidegalleriat Luokka:Kluuvi
Shamániac

Shamániac on Shaman yhtyeen toinen albumi. Se julkaistiin vuonna 2002. Tämän levyn jälkeen yhtye alkoi esiintyä nimellä Korpiklaani. ==Kappaleet== # # # # # # # ==Kokoonpano== * Jonne Järvelä – laulu, joiku, kitarat, shamaanirumpu * Samu Ruotsalainen – rummut, muu basso * Hosse Latvala – lyömäsoittimet * Veera Muhli – kosketinsoitin * Toni Nãykki – kitara * Henri "Trollhorn" Sorvali (Henri Trollhorn Urpon poika Sorvali) – kosketinsoitin * Janne G'thau – basso == Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Korpiklaanin albumit Luokka:Vuoden 2002 albumit
Ko (kana)

こ hiraganalla tai コ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 10. sijalla ke- ja sa-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana こ ja katakana コ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 己. == Tarkkeet == Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ご ja ゴ, jotka lausutaan . == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ko », ja niiden soinnilliset vastineet « go ». == Kirjoitus == Hiragana こ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle, lopetus koukkuun. # Edellisen vedon alle hieman diagonaalisesti alkava vaakaveto vasemmalta oikealle. Katakana コ kirjoitetaan kahdella vedolla: # Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja pystyveto alas. # Vaakaveto vasemmalta oikealle, päätös edellisen vedon loppuun. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** こ: U+3053 ** コ: U+30B3 ** ご: U+3054 ** ゴ: U+30B4 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
U (kana)

う hiraganalla tai ウ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen kolmannella sijalla i- ja e-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana う ja katakana ウ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 宇. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei- shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « u ». == Kirjoitus == Hiragana う kirjoitetaan kahdella vedolla: # Pieni koukkumainen veto merkin yläosaan. # Pitkä kaareva veto, joka alkaa vasemmalta, nousee kevyesti ja kaartuu sitten alas vasemmalle. Katakana ウ kirjoitetaan kolmella vedolla : # Lyhyt pystysuora veto merkin yläreunaan ylhäältä alas. # Samantyypinen veto hieman alemmas ja vasemmalle. # Pitkä, kulman tekevä veto, joka alkaa vasemmalla olevasta pystysuorasta vedosta vaakasuorana, koskettaa ensimmäistä vetoa ja vaihtaa suuntaansa diagonaaliseksi laskeutuen alas vasemmalle. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** う (suuri merkki): U+3046 ** ウ (suuri merkki): U+30A6 ** ぅ (pieni merkki): U+3045 ** ゥ (pieni merkki): U+30A5 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat
Frankie Knuckles

Frank Warren ”Frankie” Knuckles nuorempi (18. tammikuuta 1955 Bronx, New York, Yhdysvallat – 31. maaliskuuta 2014) oli yhdysvaltalainen DJ ja musiikkituottaja. Monet pitävät häntä housemusiikin isänä. Hän toimi Chicagon tunnetun Warehouse-klubin DJ:nä vuosina 1977–1982, ja termin house sanotaan juontuvan sieltä.http://metropolis.co.jp/tokyo/415/clubs.asp Myöhemmin Knuckles perusti Powerplant-klubin, jonka lisäksi hän on soittanut paljon muun muassa New Yorkin Sound Factory -klubilla ja Ibizan Pacha-klubilla. Tuottajana hän on tehnyt huomattavaa yhteistyötä erityisesti David Moralesin ja Satoshi Tomiien kanssa Def Mix -ryhmän merkeissä. Vuonna 1998 hän sai Grammy-palkinnon uudelleenmiksaustyöstään. Chicagon kaupunki on nimennyt elokuun 25. päivän Frankie Knucklesin päiväksi ja nimennyt yhden kaduistaan hänen mukaansa.http://www.vueweekly.com/articles/default.aspx?i=486 31\. maaliskuuta 2014 Knucklesin kerrottiin kuolleen II-tyypin diabeteksen aiheuttamaan komplikaatioon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut * Frankie Knuckles Discogs-sivustolla * Def Mix Productions * Frankie Knucklesin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Yhdysvaltalaiset DJ:t Luokka:Yhdysvaltalaiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Yhdysvaltalaiset house-artistit Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
E (kana)

え hiraganalla tai エ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen neljännellä sijalla u- ja o-tavujen välissä. == Alkuperä == Hiragana え on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 衣 ja katakana エ kanjista 江. == Latinisaatio == Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « e ». == Kirjoitus == Hiragana え kirjoitetaan kahdella vedolla: # Pieni diagonaalinen veto merkin yläreunaan alas ja oikealle päin. # Veto, joka alkaa vaakasuorasta viivasta, jatkuu diagonaalisella viivalla ylhäältä alas ja joka tekee sen jälkeen aaltomaisen muodon oikealle. Katakana エ kirjoitetaan kolmella vedolla: # Merkin yläreunaan vaakasuora veto vasemmalta oikealle. # Pystysuora veto, joka alkaa edellisen keskeltä. # Alhaalle samantyyppinen vaakaveto kuin ylhäälle, yleensä hieman pidempänä kuin ensimmäinen veto. == Tietotekniikassa == * Unicode-merkinnät: ** え (suuri merkki): U+3048 ** エ (suuri merkki): U+30A8 ** ぇ (pieni merkki): U+3047 ** ェ (pieni merkki): U+30A7 == Lähteet == * * * * Luokka:Kanat