Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001

Lahden MM-hiihtojen 2001 dopingskandaali viittaa dopingtapaukseen, jossa 15.–25. helmikuuta 2001 pidettyjen Lahden MM-hiihtojen yhteydessä kuusi Suomen maastohiihtojoukkueen hiihtäjää jäi kiinni infuusioneste Hemohesin käytöstä. Suomi menetti dopingrikkomusten takia kolme kilpailuissa voitettua mitalia. Lisäksi kiinni jääneet urheilijat, neljä mies- sekä kaksi naishiihtäjää, saivat kukin kahden vuoden kilpailukiellon, ja maastohiihtojoukkueiden päävalmentajat Kari-Pekka Kyrö ja Jarmo Riski sekä lääkärit Pirkka Mäkelä ja Juha-Pekka Turpeinen saivat elinikäisen toimitsijakiellon. Riskin ja Turpeisen toimitsijakielto purettiin myöhemmin kokonaan. Kyrön toimitsijakielto purettiin kotimaan osalta vuonna 2016 ja kokonaan vuonna 2017. Dopingskandaalilla on ollut vaikutuksia Suomen maastohiihtoon niin urheilullisesti kuin taloudellisesti. MM-hiihtojen aikaista ja sitä edeltävää dopingin käyttöä on puitu julkisuudessa vielä vuosia tapahtumien jälkeen. == Tapahtumat == 17\. helmikuuta 2001 Jari Isometsä voitti takaa-ajokilpailussa hopeaa. Seuraavana päivänä hänen kuitenkin ilmoitettiin jääneen kiinni Hemohesin käytöstä, ja hän menetti voittamansa mitalin. 18. helmikuuta lehdistötilaisuudessa hän ilmoitti ottaneensa lääkettä Hiihtoliiton ulkopuolisen henkilön valvonnassa laskeakseen yli sallittujen rajojen nousseita hemoglobiiniarvojaan.Isometsän dopingkäry varmistui 18.2.2001 MTV3.fi Mika Myllylä oli sijoittunut saman kilpailun perinteisen osuuden ykköseksi, muttei startannut iltapäivän takaa-ajoon. Janne Immonen puolestaan hiihti kilpailussa kymmenen parhaan joukossa, mutta keskeytti kilpailun sauvarikkoon. 22\. helmikuuta Suomen miesten viestijoukkue voitti kultaa joukkueella Janne Immonen, Harri Kirvesniemi, Sami Repo ja Mika Myllylä. Heistä Immonen joutui dopingtestiin heti viestihiihdon jälkeenSuomen joukkueelle tehty yllätystestejä 23.2.2001 MTV3.fi, ja koko Suomen hiihtojoukkue testattiin saman päivän iltanaSuomen hiihtäjät dopingtestiin Lahdessa 23.2.2001 MTV3.fi. 25\. helmikuuta uutisoitiin toisen suomalaishiihtäjän dopingkärystä, ja seuraavana päivänä varmistui, että kyseessä oli viestijoukkueessa hiihtänyt Immonen. Näin ollen miesten viestijoukkue menetti voittamansa kultamitalinImmosen B-näyte positiivinen 26.2.2001 MTV3.fi. Kultamitali meni lopulta Norjalle, joka onkin tästä asti ollut voittamaton miesten MM-viesteissä. thumb|225px|Hiihtoliiton lääkärinlaukku päätyi lopulta Urheilumuseon vitriiniin. 26\. helmikuuta uutisoitiin, että Ala-Tikkurilan Shell-huoltoasemalle (Härkävaljakontie 30, Helsinki) oli jäänyt Hiihtoliiton lääkärilaukku, josta löytyi muun muassa Haes-steril-verenohennuslääkepusseja ja ruiskuja https://yle.fi/aihe/artikkeli/2006/09/08/laakarilaukku-ja-immonen-tapetille- dopingista] Yle 08.09.2006: Shelliltä oli löytynyt pari viikkoa ennen kisoja Hiihtoliiton lääkelaukku Yle 26.2.2001: Hiihtoliiton kadoksissa olleessa lääkelaukussa kiellettyjä aineita. Miesten päävalmentaja Kari-Pekka Kyrö kävi hakemassa laukun poliisiltaHiihtoliiton lääkelaukku puhuttaa 26.2.2001 MTV3.fi. 28\. helmikuuta neljän suomalaishiihtäjän kerrottiin antaneen positiivisen A-näytteen. Heistä Harri Kirvesniemi, Mika Myllylä ja Milla Jauho myönsivät aineiden käytönKirvesniemi ja Jauho kärysivät dopingista 28.2.2001 MTV3.fi, ja neljänneksi hiihtäjäksi paljastui 6. maaliskuuta B-näytteiden valmistuttua Virpi Kuitunen Hiihtäjien dopingkäryille vahvistus 7.3.2001 MTV3.fi. Näin ollen myös naisten viestijoukkueen voittama hopeamitali hylättiin, koska Jauho ja Kuitunen hiihtivät joukkueessa. Sen sijaan Kuitunen sai pitää 18. helmikuuta voittamansa takaa-ajon kultamitalin, koska oli antanut kilpailun jälkeen negatiivisen dopingnäytteen. 20\. huhtikuuta kaikki kuusi kiinnijäänyttä väliaikaisessa kilpailukiellossa ollutta suomalaishiihtäjää – Isometsä, Immonen, Myllylä, Kirvesniemi, Jauho ja Kuitunen – tuomittiin kahden vuoden kilpailukieltoon. Lisäksi maastohiihtojoukkueiden päävalmentajat Kari-Pekka Kyrö ja Jarmo Riski sekä lääkärit Pirkka Mäkelä ja Juha-Pekka Turpeinen saivat elinikäisen toimitsijakiellonHiihtäjille kahden vuoden kilpailukiellot 20.4.2001 MTV3.fi. Suomen Hiihtoliitto kumosi kotimaisen toimintakiellon Riskiltä vuonna 2004, Turpeiselta vuonna 2014 ja Kyröltä vuonna 2016. Kansainvälinen Hiihtoliitto purki Riskin ja Turpeisen kansainvälisen toimintakiellon vuonna 2015 sekä Kyrön toimintakiellon vuonna 2017. == Jälkipyykki == Kuitunen ja Jauho valittivat kilpailukieltojensa pituudesta, mutta se ei muuttunut jälkikäteen. Asiaa käsiteltiin Hiihtoliiton ja hiihtäjien välillä välimiesoikeudessa. Välimiehenä toiminut professori Ari-Matti Nuutila katsoi, että Kuitunen ja Jauho eivät tienneet joukkueen lääkärin antaneen tiputuksessa kiellettyä ainetta. Kari-Pekka Kyrö sen sijaan esitti vuonna 2008, että Kuitunen olisi ollut tietoinen asiasta. Kyrön mukaan Kuitunen keskeytti Brussonin MC- hiihtokilpailun joulukuussa 2000 tahallaan annettuaan edellisenä päivänä liian suuren hemoglobiiniarvon. Kyrö oli sopinut FIS-pomon kanssa asiasta.Yle.fi: Kyrö: Kuitunen tiesi Hemohes-tankkauksesta Jari Isometsä kertoi myöhemmin, että Hemohesin olivat hänelle annostelleet Hiihtoliiton lääkärit Turpeinen ja Mäkelä, eikä hän kertonut tästä helmikuun 18. päivän lehdistötilaisuudessa suojellakseen muuta joukkuetta.Isometsä: Hiihtoliiton lääkärit annostelivat Hemohesin 28.2.2001 MTV3.fi Myöhemmin kävi myös ilmi, että Immonen katkaisi takaa-ajokilpailussa sauvan tahallaan, jotta keskeyttäisi kilpailun eikä joutuisi dopingtestiinJanne Immonen MTV3.fi. Jälkikäteen Kari-Pekka Kyrö on väittänyt, että Suomen joukkue käytti Hemohesiä laskeakseen veridopingilla (mm. EPO:lla) nostettuja veriarvoja. Kyrön mukaan myös muiden maiden hiihtäjät olivat käyttäneet Kyrön hankkimaa Hemohesiä. Kyrö kertoi ehdottaneensa FISin pääsihteerin puhuttelussa, että FIS ratsaisi kisakylän kiellettyjen aineiden varalta. == Menetetyt mitalit ja tuomitut henkilöt == ===Suomen menettämät mitalit=== *Suomen joukkue, kultaa miesten 4 × 10 km viesti *Jari Isometsä, hopeaa takaa-ajo *Suomen joukkue, hopeaa naisten 4 × 5 km viesti === Dopingista kisoissa kiinni jääneet === *Jari Isometsä, takaa-ajo *Janne Immonen, 4 × 10 km viesti *Harri Kirvesniemi, 4 × 10 km viesti *Mika Myllylä, 4 × 10 km viesti *Milla Jauho, 4 × 5 km viesti *Virpi Kuitunen, 4 × 5 km viesti === Toimitsijakiellon saaneet === ==== Valmentajat ==== *Kari-Pekka Kyrö *Jarmo Riski ==== Lääkärit ==== *Pirkka Mäkelä *Juha-Pekka Turpeinen == Vaikutukset Suomen maastohiihtoon == Suomi menetti kahdeksi vuodeksi kuusi kärkihiihtäjäänsä, ja suomalaisten maastohiihtäjien menestys Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 oli vaisua. Ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1928 Suomi jäi kisoissa ilman maastohiihtomitalia, ja paras suomalaissijoitus oli Kaisa Variksen neljäs sija naisten 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Miesten hiihdossa paras sijoitus oli yhdistetyn urheilija Hannu Mannisen kahdeksas sija vapaan hiihtotavan sprintissä ja henkilökohtaisilla normaalimatkoilla vasta 30. sija (Kuisma Taipale 15 kilometrin perinteisellä ja Sami Pietilä 50 kilometrin perinteisellä). Miesten viestissä Suomi sijoittui historiallisen huonolle 11. sijalle ja kerran sen jälkeen sitäkin heikommin, sijalle 12 Oberstdorfin MM-kisoissa 2005. Kiinnijääneistä urheilijoista Harri Kirvesniemi ilmoitti jo aiemmin lopettavansa uransa Lahden MM-hiihtoihin kokonaan. Muista hiihtäjistä Janne Immonen yritti paluuta kilpailukiellon jälkeen vuonna 2003, muttei tämän jälkeen osallistunut kansainvälisiin kilpailuihin. Uraansa pidemmälle jatkoivat Virpi Kuitunen, Milla Saari (o.s. Jauho), Mika Myllylä ja Jari Isometsä. Heistä ainoastaan Kuitunen onnistui tekemään paluun kansainväliselle huipulle. Saari ylsi vielä Suomen joukkueeseen Sapporon MM-hiihtoihin 2007, ja lopetti uransa kyseisen kauden jälkeen. Myllylä lopetti uransa kauden 2005 jälkeen ja Isometsä vuonna 2006, kun häntä ei valittu Torinon olympialaisiin. Suomen mieshiihto palasi arvokisamitalikantaan vasta vuonna 2009, kun Matti Heikkinen voitti pronssia Liberecin MM-kisojen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Lahden MM-hiihtojen jälkeen monet Hiihtoliiton pääsponsorit purkivat sopimuksensa. Hiihtoliitto on joutunut talousvaikeuksiin myös vuosia tapahtumien jälkeen, ja muun muassa liiton toimitusjohtaja Jari Piirainen piti vuonna 2008 Kari-Pekka Kyrön Lahden dopingskandaaliin liittyviä paljastuksia ja median kirjoittelua syynä talousvaikeuksiinHiihtoliitto leikkaa mäkihypyn ja yhdistetyn budjettia 10.5.2008 Ilta-SanomatHiihtoliiton Piirainen syyttää mediaa Plaza 13.11.2008. Tilannetta ei ole helpottanut niin ikään Lahdessa kilpailleen Kaisa Variksen dopingkäryt Val di Fiemmen MM-hiihdoissa 2003 ja myöhemmin ampumahiihtäjänä alkuvuodesta 2008. Lahti yritti vuonna 2008 hakea vuoden 2013 MM-hiihtoja, mutta kilpailut myönnettiin Italian Val di Fiemmelle. On spekuloitu, että vuoden 2001 dopingskandaalilla olisi ollut vaikutusta Lahden valitsematta jättämiseen Kisat ohi suun Savon Sanomat 31.5.2008. Vuoden 2015 MM-hiihdot puolestaan menivät Ruotsin Falunille, mutta Lahti sai MM-kisat jälleen järjestettäväkseen vuonna 2017. ==Kirja, näytelmä, elokuva ja tv-sarja== Tutkija Erkki Vettenniemi julkaisi vuonna 2012 pamfletin Lahden ansa. Mika Myllyahon näytelmä Kansanhiihto 2012 sivuaa skandaalia, kuten myös Mika Myllylän kuolemaa vuoden 2011 kesällä. Arto Halonen on tehnyt jupakasta ja lajin dopingkysymyksestä dokumenttielokuvan Sinivalkoinen valhe, jonka ensi- ilta oli syksyllä 2012. Lahti 2001 on Lahden tapahtumiin perustuva, vuonna 2023 ilmestynyt draamasarja. == Populaarikulttuurissa == Hilpeänä yksityiskohtana monen mieleen dopingskandaalista ovat jäneet Suomen hiihtoliiton puheenjohtajan Paavo M. Petäjän heikolla englannilla – niin sanotulla tankeroenglannilla – antamat lausumat lehdistötilaisuuksissa. Satiiriryhmä Itse Valtiaat on tehnyt Luuserien olympialaiset -levylleen (2005) kappaleen Kari-Pekka Kyrö tule taloon. Kappaleessa lauletaan muun muassa seuraavasti: "Kari-Pekka Kyrö tule taloon, se vaikka nostaisikin haloon, sul on meille hyödyllistä näyttöä. Kari-Pekka Kyrö tule taloon, niin et enää joudu outoon valoon, täällä taidoillesi löytyy käyttöä. Lääkelaukkumiehelle löytyy aina potilaita. Paavosta on poissa puhti. Anna sille annos tuhti. Vaikka sitä hemohesiä." Palefacen kappaleessa Shangri-La (2010) lauletaan "Kurtse ynnä Puonti sekä Pynnönen ja Piippo, Juolahtaakin mieleeni Lahti, hemohes ja hiihto, Hurahuh-hah-hei, vinkkimiehen viskipullo, Se on valeosto, vasikka ja KRP". Kolmas maininta Lahden dopingskandaalista löytyy Arttu Wiskarin Suomen muotoisen pilven alla -kappaleesta (2018), jossa lauletaan "Entä jos lääkelaukkua ei ois Shellille unohdettu?". Teknoyhtye Business City laulaa näistä hiihtäjistä kappaleessaan Hiihtää Hiihtää (2018). Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalista julkaistiin syksyllä 2023 Ruutu-suoratoistopalvelussa draamasarja Lahti 2001. Kari-Pekka Kyröä esittää Tobias Zilliacus, Paavo M. Petäjää Pertti Sveholm, Mika Myllylää Johannes Holopainen ja Harri Kirvesniemeä Marc Gassot. == Katso myös == * Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2001 * Luettelo suomalaisista dopingista kiinni jääneistä urheilijoista == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Erkki Vettenniemi (toim.), Hiihto & häpeä: Lahti 2001 mediaskandaalina, Jyväskylän yliopisto, 2010 * Erkki Vettenniemi, Lahden ansa. Into, 2012 ISBN 978-952-264-131-1 ==Aiheesta muualla== * Yle Elävä arkisto: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2001 Luokka:Dopingtapaukset Luokka:Suomen urheiluskandaalit Luokka:Suomen hiihto Luokka:Vuoden 2001 maastohiihto