Venäjän väestö

thumb|280px|Venäjän SFNT:n (pun.) ja Venäjän federaation (sin.) väestö vuosina 1950–2010. thumb|300px|Venäjän syntyvyys (sin.), kuolleisuus (pun.) ja luonnollinen väestönkasvu (vihr.) vuosina 1950–2008. Pystyviivalla on merkitty Neuvostoliiton hajoamisen ajankohta. thumb|300px|Venäjän luonnollinen väestönkasvu alueittain vuonna 2009. Venäjän väkiluku oli 141 927 297 vuoden 2010 alussa.Venäjän väestö 1. tammikuuta 2010 Venäjän väestömäärä oli suurin vuonna 1991 juuri ennen Neuvostoliiton hajoamista, jolloin alueella asui 148 689 000 ihmistä. Tämän jälkeen alkoi jatkuva väestönlasku, jonka aikana Venäjän väestömäärä laski noin 0,5 % vuosittain johtuen vähenevästä syntyvyydestä ja kasvavasta kuolleisuudesta. Tämä kehitys on kuitenkin hidastunut viime vuosina, ja vuonna 2009 Venäjän väkiluku kasvoi 23 300 hengellä, mikä oli ensimmäinen väestöluvun nousu 15 vuoteen.2009 demographic figures Vuonna 2002 etniset venäläiset muodostivat 80 % koko maan väestömäärästä. Kuusi muuta ryhmää saavuttivat yli miljoonan ihmisen määrän: tataarit (3,8 %), ukrainalaiset (2,0 %), baškiirit (1,1 %), tšuvassit (1,1 %) tšetšeenit (0,9 %) ja armenialaiset (0,8 %). Venäjän federaation rajojen sisäpuolella asuu 160 huomattavaa etnistä ryhmää. Alkuperäiskansojen asema on Venäjällä paikoin hankala. Venäjän väestötiheys on 8 asukasta neliökilometriä kohti, joten Venäjä on yksi maailman harvimmin asutuista valtioista. Väestötiheys on korkeinta valtion Euroopan puoleisella alueella, varsinkin Moskovan ja Pietarin läheisyydessä. 73 % Venäjän asukkaista asuu kaupunkialueilla. ==Väestön väheneminen== Venäjän väestömäärä saavutti huippunsa vuonna 1991 juuri ennen Neuvostoliiton hajoamista. Alhainen syntyvyys ja epätavallisen korkea kuolleisuus saivat Venäjän väestömäärän laskemaan 0,5 prosentilla eli 750 000–800 000 ihmisellä joka vuosi 1990-luvun puolivälistä 2000-luvun puoliväliin. Yhdistyneet kansakunnat varoitti, että Venäjän 143 miljoonan ihmisen väkiluku voisi laskea kolmanneksella vuoteen 2050 mennessä, jos luvut eivät muutu nopeasti.Steven Eke (June 23, 2005). "Russia's population falling fast". BBC News. Kuitenkin Venäjän valtion tilastokeskuksen, Rosstatin, mukaan tilanne on kääntynyt optimistisemmaksi, sillä väestömäärä on noussut vuosina 2009 ja 2010. Rosstatin mukaan Venäjän väestö laskenee vain 139 miljoonaan vuodeksi 2030 (Matala arvio: lasku 127 miljoonaan ja korkea arvio: nousu 147 miljoonaan.)Rosstat Vuonna 2008 yksi tilastojentekijöistä oli arvioinut, että Venäjän väestö olisi vuonna 2010 taas nousussa.Sublime Oblivion: Faces of the Future Arvio oli oikea. Köyhyydessä asuvien venäläisten määrä on puolittunut Neuvostoliiton hajoamista seuranneiden talouskriisien jälkeen, sillä kriisien loputtua nopea talouskasvu ja matala syntyvyys on vaikuttanut asiaan. Venäjän syntyvyys oli alimmillaan vuonna 1999, jolloin vuosittain syntyneitä oli 8,27 per 1000 ihmistä. Vuonna 2009 vastaava luku oli 12,4. Kokonaishedelmällisyysluku on kasvanut luvusta 1,16 (1999) lukuun 1,54 (2009). Syntyvyydessä tapahtui suurin kasvu 25 vuoteen vuonna 2007, ja vuonna 2009 valtion syntyvyys oli korkein sitten vuoden 1991.Russian policies ignite unprecedented birth rate in 2007 The Economic Times 21. maaliskuuta 2008 Esimerkiksi Yhdysvaltain syntyvyys vuonna 2009 oli 13,8 per 1 000.CIA Factbook - USA Venäjän kuolleisuus on erittäin korkea, 14,2 per 1 000 vuonna 2009. Vertauskohteena Yhdysvalloissa tämä luku oli 8,4 per 1 000. Nopean väestönkadon syistä ei ole yhteistä mielipidettä. Jotkut akateemikot syyttävät siitä runsasta alkoholin käyttöä,"WHO Life Expectancy Projections 2000 - ministry". Maailman terveysjärjestö. kun taas toiset negatiivisia elämäntyylin muutoksia Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. The Lancet -terveyslehden mukaan yksityistäminen on yksi tärkeimmistä syistä kuolleisuuden kasvuun. Lehden mukaan se johtaa köyhyyteen, työttömyyteen ja aikaiseen kuolemaan.Mass privatisation and the post-communist mortality crisis: a cross-national analysis The Economist on arvostellutnäitä johtopäätöksiä.Ex-communist reform - Mass murder and the market The Economist Venäläisen väestöjulkaisun, Demoscopen, mukaan nouseva miesten kuolleisuus jatkui kauan, vuodesta 1960 vuoteen 2005.Смертность в России сквозь призму приватизации Julkaisun mukaan ainut kehitystä väliaikaisesti hidastanut tekijä oli Mihail Gorbatšovin aloittama alkoholinkäytön vastainen kampanja. Yksi Putinin hallituksen tärkeimmistä tavoitteista oli hidastaa väestökriisiä.Vladimir Putin’s State-of-the-Nation Address Tuloksena syntyi ohjelma, jonka tavoitteena oli kääntää väestönkasvun suunta vuoteen 2020 mennessä. Vuonna 2007 tehtyjen tutkimusten mukaan väestönlaskun nopeus oli alkanut laskea: laskua tammi–elokuussa 2006 oli 408 200 ihmistä, mutta vastaava luku samana ajanjaksona vuonna 2007 oli 196 600\. Kuolleita oli 357 000, mikä oli 137 000 vähemmän kuin vuonna 2006. Venäjän talousministeriö toivoo, että vuodeksi 2020 Venäjän väestömäärä pysähtyisi 138–139 miljoonaan, ja saavuttaisi nykyisen tasonsa uudelleen vuoteen 2025 mennessä nostaen myös keskimääräisen eliniänodotteen 75 vuoteen.Население России за пять лет уменьшилось на 3,2 миллиона до 142 миллионов человек. Newsru. 19. lokakuuta 2007. Väestönlaskun nopeus laski nopeasti vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja vuonna 2009 väestömäärä nousi ensimmäisen kerran 15 vuoteen. === Venäjän hyökättyä Ukrainaan === Venäjän hyökättyä Ukrainaan Venäjän kansalaisten maasta­muutto on kasvanut suuremmaksi kuin koskaan Putinin valta­kaudella. Sen seurauksena Venäjä on menettänyt valtavasti inhimillistä pääomaa ulkomaille. Esimerkiksi tammikuussa 2024 kansalaisuutta hakevien määrä kasvoi Moldovassa niin suureksi, etteivät viranomaiset kyenneet purkamaan ruuhkaa vaaditussa 20 päivässä. Hakijoista 70 prosenttia oli Venäjältä. Puolestaan helmikuussa 2024 Etelä-Korean maahanmuuttoviraston raportti kertoi, että Venäjän kansalaisista oli tullut suurin Etelä-Koreasta turvapaikkaa hakeva ryhmä. Suomeen Venäjältä suuntautui vuonna 2022 noin 6 000 muuttoa. Viimeksi Venäjältä oli muutettu Suomeen yhtä taajaan Neuvostoliiton hajoamisvuonna 1991. Luotettavaa lukua Venäjältä lähteneiden ihmisten määrästä on liki mahdotonta saada selville. Putinin hallinnon pyrkimyksenä on jo pitkään ollut vähätellä kotimaansa jättäneiden Venäjän kansalaisten määrää. Moni Venäjän kansalainen voi myös edelleen olla maassa kirjoilla, vaikkei enää asuisi siellä. Kansalaisuudesta luopumisesta on tehty Venäjällä niin mutkikasta. Varovaisen arvion mukaan Venäjältä on lähtenyt noin 700 000 ihmistä sen jälkeen, kun maa aloitti täysimittaisen hyökkäyssotansa Ukrainassa 24. helmikuuta vuonna 2022. Rohkeamman arvion mukaan lähtijöiden määrä yltää jopa miljoonaan. Lähtijöiden joukossa on ollut paljon korkeasti koulutettuja asiantuntijoita. Tutkivaan journalismiin erikoistuneen venäläismedian Tochnon julkaiseman tilaston mukaan Venäjän kansalaisia olisi vuoden 2022 aikana saapunut eniten Kazakstaniin. Kazakstanin maahanmuuttoviraston tietoihin viitaten Tochno arvioi, että maa olisi ottanut vuoden 2022 helmikuun ja joulukuun välillä vastaan yhteensä 146 000 Venäjän kansalaista. Toiseksi eniten Venäjän kansalaisia olisi Tochnon mukaan vastaanottanut Armenia. Sinne heitä olisi tilaston perusteella saapunut vuoden 2022 helmikuun ja joulukuun välillä yhteensä 110 000. Maanpaossa olevien venäläistutkijoiden verkosto Re: Russia on niin ikään koonnut oman tilastonsa maista, joihin Venäjän kansalaisten maastamuutto on vuoden 2022 helmikuun jälkeen suuntautunut. Tilasto ulottuu 2022 helmikuulta vuoden 2023 heinäkuulle. Sen perusteella myös Serbia olisi vastaanottanut yhtä paljon venäläisiä kuin Kazakstan, yhteensä siis 146 000. Euroopan unionin jäsenmaihin olisi Re: Russian arvion mukaan taas saapunut vähimmillään 55 000 ja enimmillään 100 000 Venäjän kansalaista. Venäjältä hyökkäyssodan alun jälkeen lähteneitä ihmisiä yhdistää niin Ukrainan sodan kuin Putinin hallinnon vastustaminen. Tutkimushanke Outrushin mukaan Venäjältä lähteneiden maahanmuuttajien näkemykset poikkeavat merkittävästi Venäjän keskivertokansalaisten näkemyksistä. Tästä huolimatta Venäjältä lähteneet ihmiset ovat kohdanneet vihamielisyyttä maissa, joihin he ovat muuttaneet. Heistä neljännes on Outrushin mukaan esimerkiksi kertonut kokeneensa syrjintää venäläisyytensä takia. Sodan myötä lähteneiden joukossa on myös ihmisiä, jotka ovat palanneet Venäjälle. Uutistoimisto Bloombergin mukaan tuhannet vuoden 2022 helmikuun jälkeen Venäjältä poismuuttaneet ovat päätyneet lopulta palaamaan takaisin. Syynä ei välttämättä ole ollut koti-ikävä, vaan se, etteivät he onnistuneet rakentamaan elämää Venäjän ulkopuolelle tai että he eivät yksinkertaisesti ole kokeneet oloansa tervetulleiksi muualla. == Venäjän kansat 2010 == Oheisessa listassa on lueteltu Venäjän eri kansat vuoden 2010 väestönlaskennan tietojen mukaisestiDemoskop Weekly No 543-544. Eri kansoja on eurooppalaisella mittapuulla paljon. Alaryhmittely on tehty kielellisillä perusteilla. Prosenttiosuudet on laskettu kansallisuutensa ilmoittaneiden yhteismäärästä, 137 227 107 henkilöä. Kansallisuustieto puuttui 5 629 429 henkilöltä. *Indoeurooppalaiset 116 443 421 (84,86 %) **Slaavilaiset 113 545 521 (82,74 %) ***Venäläiset 111 016 896 (80,90 %) ***Ukrainalaiset 1 927 988 (1,40 %) ***Valkovenäläiset 521 443 (0,38 %) ***Puolalaiset 47 125 (0,03%) ***Bulgarialaiset 24 038 (0,02 %) ***Serbit 3 510 (0,00 %) ***Tšekit 1 898 (0,00 %) ***Sloveenit 1 008 (0,00 %) ***Makedonialaiset 325 (0,00 %) ***Slovakit 324 (0,00 %) ***Kroaatit 304 (0,00 %) ***Bosnialaiset 256 (0,00 %) ***Ruteenit 225 (0,00 %) ***Montenegrolaiset 181 (0,00 %) **Armenialaiset 1 184 435 (0,86 %) ***Armenialaiset 1 182 388 (0,86 %) ***Hemšinit 2 047 0 00 % **Iranilaiset 806 953 (0,59 %) ***Osseetit 528 515 (0,39 %) ***Tadžikit 200 303 (0,15 %) ***Jesidit 40 586 (0,03 %) ***Kurdit 23 232 (0,02 %) ***Afgaanit 5 350 (0,00 %) ***Persialaiset 3 696 (0,00 %) ***Tališit 2 529 (0,00 %) ***Tatit 1 585 (0,00 %) ***Vuoristojuutalaiset 762 (0,00 %) ***Pamirilaiset 363 (0,00 %) ***Keski-Aasian juutalaiset 32 (0,00 %) **Germaaniset 396 660 (0,29 %) ***Saksalaiset 394 138 (0,29 %) ***Amerikkalaiset 1 572 (0,00 %) ***Britit 950 (0,00 %) **Indoarjalaiset 209 572 (0,15 %) ***Romanit 204 958 (0,15 %) ***Intialaiset 4 058 (0,00 %) ***Pakistanilaiset 507 (0,00 %) ***Keski-Aasian romanit 49 (0,00 %) **Romaaniset 164 284 (0,12 %) ***Moldovalaiset 156 400 (0,11 %) ***Romanialaiset 3 201 (0,00 %) ***Ranskalaiset 1 475 (0,00 %) ***Italialaiset 1 370 (0,00 %) ***Espanjalaiset 1 162 (0,00 %) ***Kuubalaiset 676 (0,00 %) **Kreikkalaiset 85 640 (0,06 %) **Balttilaiset 50 356 (0,04 %) ***Liettualaiset 31 377 (0,02%) ***Latvialaiset 18 979 (0,01%) *Turkkilaiset 12 006 361 (8,75 %) **Länsiturkkilaiset 8 596 762 (6,26 %) ***Tataarit 5 310 649 (3,87 %) ***Baškiirit 1 584 554 (1,15 %) ***Kazakit 647 732 (0,47 %) ***Kumykit 503 060 (0,37 %) ***Karatšait 218 403 (0,16 %) ***Balkaarit 112 924 (0,08 %) ***Nogait 103 660 (0,08 %) ***Kirgiisit 103 422 (0,08 %) ***Nagaibakit 8 148 (0,01 %) ***Krimin tataarit 2 449 (0,00 %) ***Karakalpakit 1 466 (0,00 %) ***Karaiimit 205 (0,00 %) ***Krymtšakit 90 (0,00 %) **Bolgaarilaiset 1 435 872 (1,05 %) ***Tšuvassit 1 435 872 (1,05 %) **Pohjoisturkkilaiset 916 641 (0,67%) ***Jakuutit 478 085 (0,35%) ***Tuvalaiset 263 934 (0,19%) ***Altailaiset 74 238 (0,05%) ***Hakassit 72 959 (0,05%) ***Šoorit 12 888 (0,01%) ***Dolgaanit 7 885 (0,01%) ***Kumandinit 2 892 (0,00 %) ***Teleutit 2 643 (0,00 %) ***Tofalarit 762 (0,00 %) ***Tšulymilaiset 355 (0,00 %) **Eteläturkkilaiset 763 528 (0,56%) ***Azerit 603 070 (0,44%) ***Turkkilaiset 105 058 (0,08%) ***Turkmeenit 36 885 (0,03%) ***Gagauzit 13 690 (0,01%) ***Meskhetinturkkilaiset 4 825 (0,00 %) **Itäturkkilaiset 293 558 (0,21%) ***Uzbekit 289 862 (0,21%) ***Uiguurit 3 696 (0,00 %) *Kaukasialaiset 5 194 015 (3,78%) **Koilliskaukasialaiset 4 262 817 (3,11%) ***Tšetšeenit 1 431 360 (1,04%) ***Avaarit 912 090 (0,66%) ***Darginit 589 386 (0,43%) ***Lezgit 473 722 (0,35%) ***Inguušit 444 833 (0,32%) ***Lakit 178 630 (0,13%) ***Tabasaranit 146 360 (0,11%) ***Rutulit 35 240 (0,03%) ***Agulit 34 160 (0,02%) ***Tsahurit 12 769 (0,01%) ***Udit 4 267 (0,00 %) **Luoteiskaukasialaiset 773 317 (0,56%) ***Kabardit 516 826 (0,38%) ***Adygeit 124 835 (0,09%) ***Tšerkessit 73 184 (0,05%) ***Abazat 43 341 (0,03%) ***Abhaasit 11 249 (0,01%) ***Šapsugit 3 882 (0,00 %) **Kartvelilaiset 157 881 (0,12%) ***Georgialaiset 157 803 (0,11%) ***Georgianjuutalaiset 78 (0,00 %) *Uralilaiset 2 371 398 (1,73%) **Permiläiset 877 191 (0,64%) ***Udmurtit 552 299 (0,40%) ***Komit 228 235 (0,17%) ***Komipermjakit 94 456 (0,07%) ***Besermanit 2 201 (0,00%) **Mordvalaiset 744 237 (0,54%) **Marit 547 605 (0,40%) **Itämerensuomalaiset 105 223 (0,06%) ***Karjalaiset 60 815 (0,04%) ***Suomalaiset 20 267 (0,01%) ***Virolaiset 17 875 (0,01%) ***Vepsäläiset 5 936 (0,00%) ***Inkerikot 266 (0,00%) ***Vatjalaiset 64 (0,00%) **Samojedit 49 378 (0,04%) ***Nenetsit 44 640 (0,03%) ***Selkupit 3 649 (0,00%) ***Nganasanit 862 (0,00%) ***Enetsit 227 (0,00%) **Hantit 30 943 (0,02%) **Mansit 12 269 (0,01%) **Unkarilaiset 2 781 (0,00%) **Saamelaiset 1 771 (0,00%) *Mongolilaiset 651 355 (0,47%) **Burjaatit 461 389 (0,34%) **Kalmukit 183 372 (0,13%) **Sojootit 3 608 (0,00 %) **Mongolit 2 986 (0,00 %) *Seemiläiset 177 468 (0,13%) **Juutalaiset 156 801 (0,11%) **Assyrialaiset 11 084 (0,01%) **Arabit 9 583 (0,01 %) *Korealaiset 153 156 (0,11%) *Tunguusit 77 894 (0,06%) **Evenkit 37 843 (0,03%) **Eveenit 22 383 (0,02%) **Nanait 12 003 (0,01%) **Ultšat 2 765 (0,00%) **Udehet 1 496 (0,00%) **Orotšit 596 (0,00%) **Negidaalit 513 (0,00%) **Orokit 295 (0,00 %) *Paleosiperialaiset 37 461 (0,03%) **Kamtšatkalaiset 29 987 (0,02%) ***Tšuktsit 15 908 (0,01%) ***Korjakit 7 953 (0,01%) ***Itelmeenit 3 193 (0,00%) ***Kamtšadaalit 1 927 (0,00 %) ***Tšuvantsit 1 002 (0,00%) ***Kerekit 4 (0,00%) **Nivhit 4 652 (0,00%) **Jukagiirit 1 603 (0,00%) **Ketit 1 219 (0,00%) *Sinotiibetiläiset 30 868 (0,02%) **Kiinalaiset 28 943 (0,02 %) **Dungaanit 1 651 (0,00 %) **Tazit 274 (0,00 %) *Vietnamilaiset 13 954 (0,01%) *Eskimo-aleuttilaiset 2 220 (0,00%) **Eskimot 1 738 (0,00%) **Aleutit 482 (0,00%) *Japanilaiset 888 (0,00 %) *Muut kansat 66 648 (0,05 %) Venäjän tilastopalvelu - Muut kansat **Liittovaltion tunnustusta vailla olevat kansat 37 524 (0,03 %) ***Dagestanilaiset 21 462 (0,02 %) ***Venäjän asukkaat 13 357 (0,01 %) ***Bolgaarit 1 732 (0,00 %) ***Kistit 707 (0,00 %) ***Turkinsukuiset 124 (0,00 %) ***Ainut 109 (0,00 %) ***Mantšut 15 (0,00 %) ***Daurit 14 (0,00 %) ***Kamassit 2 (0,00 %) ***Džekit 1 (0,00 %) ***Xibet 1 (0,00 %) **Muut ulkomaiset kansat 29 124 (0,02 %) ***Malaijit, Nigerialaiset, Burmalaiset jne. == Katso myös == *Venäjän väestönlaskenta 2010 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit