EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Keskustapuolue (Ruotsi)

Keskustapuolue (, lyh. C) on ruotsalainen puolue. Puolue on keskittynyt kysymyksiin, jotka liittyvät työhön, yrittäjyyteen, desentralisaatioon, maaseutuun, hyvinvointiin ja ympäristöön. Keskustapuolueen puheenjohtajana on toiminut Muharrem Demirok vuodesta 2023. Keskustapuolue perustettiin vuonna 1913, ja se vaihtoi alkuperäisen nimensä Bondeförbundet () nykyiseen vuonna 1957. Vuonna 2004 keskustapuolue lähti mukaan Ruotsin porvarillisten puolueiden muodostamaan Allianssi-liittoumaan yhdessä Maltillisen kokoomuksen, Kansanpuolueen (myöh. Liberaalit) ja Kristillisdemokraattien kanssa. Allianssi hajosi vuoden 2019 alussa, kun keskustan lisäksi liberaalit päättivät tukea sosiaalidemokraattien Stefan Löfvenin valintaa pääministeriksi. Vuonna 2022 keskustapuolue kuului sosiaalidemokraattivetoiseen punavihreään blokkiin.https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000009045142.html == Puoluejohtajat ja puheenjohtajat == * Axel Pehrsson-Bramstorp (1934–1949) * Gunnar Hedlund (1949–1971) * Thorbjörn Fälldin (1971–1985) * Karin Söder (1985–1987) * Olof Johansson (1987–1998) * Lennart Daléus (1998–2001) * Maud Olofsson (2001–2011) * Annie Lööf (2011–2023) * Muharrem Demirok (2023–) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Keskustapuolue Luokka:Agraaripuolueet Luokka:Liberaalit puolueet Luokka:Ruotsin puolueet Luokka:Euroopan liberaalidemokraattinen puolue Luokka:Liberal International
Luettelo Ruotsin puolueista

Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin puolueista. Ensin ovat tällä hetkellä Ruotsin valtiopäivillä edustettuina olevat puolueet, sen jälkeen on entisiä valtiopäiväpuolueita ja muita puolueita. Lisäksi on otettu kaksi historiallista puoluetta. Suluissa on ilmoitettu puolueen ruotsinkielinen nimi ja puolueesta käytettävä kirjainlyhenne. Valtiopäivillä 1930-luvulla ollut Sosialistinen puolue on eri puolue kuin 1960-luvulla perustettu Sosialistinen puolue. === Nykyiset valtiopäiväpuolueet === Valtiopäivien suurin puolue on valtiopäivävaalien 2022 jälkeen poliittiseen keskusta-vasemmistoon lukeutuva Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue. Puolue Politiikka Jäsenet Nimi Lyhenne Puheenjohtaja Asemointi Ideologia Valtiopäivät Kunnanvaltuustot Euroopan parlamentti Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue S Magdalena Andersson keskusta-vasemmisto sosiaalidemokratia, demokraattinen sosialismi Ruotsidemokraatit SD Jimmie Åkesson oikeisto kansalliskonservatismi, oikeistopopulismi Maltillinen kokoomus M Ulf Kristersson keskusta-oikeisto konservatismi, liberaalikonservatismi Vasemmistopuolue V Nooshi Dadgostar vasemmisto sosialismi, euroskeptismi Keskustapuolue C Annie Lööf keskusta liberalismi, agrarismi Kristillisdemokraatit KD Ebba Busch keskusta-oikeisto kristillisdemokratia, konservatismi Ympäristöpuolue Vihreät MP Daniel Helldén, Märta Stenevi keskusta-vasemmisto vihreä liike Liberaalit L Johan Pehrson keskusta-oikeisto liberalismi, klassinen liberalismi == Entisiä valtiopäiväpuolueita == * Sosialistinen puolue (, sp) * Uusi demokratia (, nyd) == Euroopan parlamentissa olevia tai olleita puolueita == * Feministinen aloite (, Fi) * Junilistan (merkitsee "kesäkuun lista", Juni, J tai JL) * Piraattipuolue (, pp) == Muita puolueita == * Kansallisdemokraatit (, nd) * Kommunistinen puolue (Ruotsi) * Ny Framtid (merkitsee "uusi tulevaisuus") * Ruotsalaisten puolue (, svp) * Ruotsin kansallissosialistinen rintama (, nsf) * Rättvisepartiet Socialisterna (merkitsee "oikeudenmukaisuuspuolue sosialistit") * Sjukvårdspartiet (merkitsee "sairaanhoitopuolue", sjvåp) * Sosialistinen puolue (, soc., p., soc tai sp) * Sveriges Pensionärers Intresseparti (merkitsee "Ruotsin eläkeläisten intressipuolue", spi) * Vaihtoehto Ruotsille (, AfS) == Historiallisia puolueita == * Hattupuolue * Myssypuolue == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Valmyndigheten: Registrerade partibeteckningar (Rekisteröidyt puoluetunnukset) * Ruotsin puolueet Puolueista
Antinomismi

Antinomistit ovat uskonpuhdistuksen aikainen kristillinen suunta, jonka mukaan ulkonainen laki, toisinaan myöskään siveyslait, eivät sido kristittyjä. Antinomistit korostivat syntien anteeksiantamista, mutta vähätteli syntiä ja hengellistä lakia. Antinomismin synnyttäjä oli Martti Lutherin ystävä Johannes Agricola. Antinomistien pääväittämä on, ettei lakia tulisi saarnata ollenkaan. Eli että hengellisen lain sijasta uskon synnyttää evankeliumi. Hengellinen laki poistettiin kokonaan käytöstä. Luther kirjoitti antinomisteja vastaan kirjan "Antinomilaisia vastaan". Luther on myös todennut Agricolasta: "ettei kukaan paavi ole häntä kiusannut niin paljon kuin Agricola". Antinomistisen opin toinen äärilaita on oppi lain kolmannesta käytöstä. Antinomistinen riita syntyi luterilaisessa kirkossa 1500-luvulla siitä, onko lain saarnaaminen tarpeellista vai ei. Maallikkosaarnaaja Anne Hutchinsonia syytettiin antinomismista Bostonissa 1630-luvun lopulla ja hänet karkotettiin Massachusettsin lahden siirtokunnasta. ==Lähteet== Luokka:Kristilliset käsitteet Luokka:Uskonnolliset lait
Kiribatin kieli

Kiribatin eli gilbertin kieli on austronesialainen kieli, jolla on noin 78 580 puhujaa.Ethnologue: Kiribati Viitattu 14.2.2015. Näistä Kiribatissa asuu 58 300. Lisäksi Fidžissä on noin 5 300, Salomonsaarilla noin 1 230 ja Tuvalussa noin 870 kiribatin puhujaa. Toisin kuin monet muut Oseaniassa puhuttavat kielet, kiribati ei ole uhanalainen. Lähes kaikki kiribatia äidinkielenään puhuvat käyttävät kieltä päivittäin. Vain 30 % kiribatin puhujista on kaksikielisiä toisena kielenään englanti. == Fonologia ja oikeinkirjoitus == Kiribatia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Käytössä on viisitoista kirjainta. Kiribatissa on 10 konsonanttia ja 5 vokaalia. === Konsonantit === Bilabiaali Koronaali Velaari Tavallinen Velaarisoitunut Nasaali m mˠ n ŋ Klusiili p pˠ t k Frikatiivi βˠ Tremulantti ɾ Kaikki nasaalit lukuun ottamatta [mˠ] voivat esiintyä niin pitkänä kuin lyhyenäkin. === Vokaalit === Etu Taka Suppea i u Keskiavoin e o Avoin a Kaikki vokaalit voivat esiintyä niin pitkänä kuin lyhyenäkin. Pituutta merkitään samalla tavalla kuin suomessakin eli kahdentamalla vokaali.. === Oikeinkirjoitus === Standartoitu kiribati on peräisin 1970-luvun puolesta välistä. Äänteitä merkitään seuraavalla tavalla: Merkintä A AA B BW E EE I II K M MM MW N NN NG NGNG O OO R T U UU W Äänne (IPA) a aː p pˠ e eː i iː k m mː mˠ n nː ŋ ŋː o oː ɾ t u uː βˠ == Lukusanat == Numerot 1–10 kiribatiksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 teuana uoua tenua aua nimaua onoua itua wanua ruaiua tebwina == Murteet == Kiribati jakautuu kahteen päämurteeseen: pohjoiskiribatiin ja eteläkiribatiin. Näiden välillä on eroja pääasiassa sanojen ääntämisessä. Butaritarin ja Makinin saarilla puhutaan murretta, joka eroaa pohjois- ja eteläkiribatin murteista niin sanastoltaan kuin ääntämykseltäänkin. Tuvalussa sijaitsevan Nuin atollin asukkaat taas puhuvat murretta, joka sekin on ymmärrettävää muiden kiribatin murteiden puhujille, mutta myös siinä on eroja sekä ääntämisessä että sanastossa. *pohjoiskiribati (puhutaan pohjoisilla Gilbertsaarilla) *eteläkiribati (puhutaan eteläisillä Gilbertsaarilla) *banaba (puhutaan Banaban saarella) *butaritari (puhutaan Butaritarin ja Makinin saarilla) *nui (puhutaan Tuvalulle kuuluvalla Nuin saarella; poikkeaa muista murteista sanastoltaan ja ääntämiseltään) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kiribati-englanti- sanakirja *Kiribatin kielioppia Luokka:Mikronesialaiset kielet Luokka:Fidžin kielet Luokka:Kiribatin kielet Luokka:Naurun kielet Luokka:Salomoninsaarten kielet Luokka:Tuvalun kielet Luokka:Vanuatun kielet
ABC

ABC tarkoittaa seuraavia asioita: * latinalaisten aakkosten kolme ensimmäistä kirjainta, kuvaannollisesti "alkeet" * ABC-ketju, suomalainen huoltoasemaketju * ABC, yhdysvaltalainen televisioyhtiö American Broadcasting Company * ABC, australialainen televisioyhtiö * ABC, , Brasilian tiedeakatemia * ABC, entinen moottoripyörävalmistaja. * ABC, Diario ABC, espanjalainen sanomalehti * ABC, ohjelmointikieli * ABC, BitTorrent-asiakasohjelma * abc, ASCII-pohjainen musiikinkuvauskieli * ABC, , ydin-, biologisen ja kemiallisen sodankäynnin lyhenne * ABC, brittiläinen popyhtye * ABC, Pelle Miljoona & Rockersin albumi * ABC, The Jackson 5 -yhtyeen albumi, ja yksi sen kappaleista. * ABC, , kustannuslaskentamalli * ABC-kaupunki, ruotsalainen 1950-luvun kaupunkisuunnitteluperiaate. * ABC-piirustuskoulu, Helsingissä kirjeopistona toiminut piirustuskoulu * ABC-valtiot, yhteisnimitys Argentiinalle, Brasilialle ja Chilelle * ABC-saaret, Alaskassa ja Alankomaiden Antilleilla on kummassakin ABC-saariksi kutsuttu kolmen saaren ryhmä. * ABC Motors Ltd, moottorivalmistaja Walton-on-Thamesista Surreysta Englannista * ABC Records, ABC-Paramount Records, amerikkalainen levymerkki * ABC-projekti Juhani Hytösen vuonna 1975 käynnistämä alkuopetuksen tutkimusprojekti * Atanasoff-Berry Computer (lyhyesti ABC), varhainen digitaalinen laskukone ==Katso myös== * Abckiria, Mikael Agricolan kirjoittama ensimmäinen suomenkielinen kirja
Adonara

Adonara on Indonesian saari, joka kuuluu Pieniin Sundasaariin lukeutuvaan pieneen Solorsaarten ryhmään. Adonara sijaitsee sitä suuremmasta Floresista hieman itään. Adonara on osa Nusa Tenggara Timurin provinssia. Saaren suurin kaupunki on Waiwerang. Saarella puhutaan austronesialaisiin kieliin kuuluvaa adonaran kieltä. Adonara on tuliperäinen ja saaren korkein kohta, 1 659 metrin korkuinen Ili Boleng, on aktiivinen kerrostulivuori, joka on purkautunut viimeksi vuonna 1993. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian saaret
Aitutaki

Aitutaki on atolli Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu Cookinsaariin ja sijaitsee pääsaaresta Rarotongasta noin 200 kilometriä pohjoiseen. Atolli on osa Cookinsaarten eteläistä saariryhmää. Aitutakilla oli 1 782 asukasta vuoden 2021 väestönlaskennassa. == Maantiede == Aitutakin atolli on kolmion muotoinen, ja se koostuu kolmesta alkuperältään vulkaanisesta ja kahdestatoista koralleista muodostuneesta saarekkeesta. Matkaa Aitutakille Cookinsaarten pääsaari Rarotongalta kertyy 277 kilometriä, ja se on Rarotongan lähin naapurisaari. Atollin pinta-ala on 18,3 neliökilometriä. Kolmionmuotoisen saaren reunat ovat noin 11 kilometriä pitkät. Pieniä asumattomia särkkiä kutsutaan nimellä motu. Atollin keskellä olevassa laguunissa tavataan muun muassa jättiläissimpukoita, papukaijakaloja ja erilaisia korallejaLonely Planet 1998, s. 100. == Matkailu == Aitutakia lähellä sijaitsevalla laguunilla voi sukeltaa tai meloa. Matkailijoilla on myös mahdollisuus purjehtia tai risteillä saaren ympäri. == Historia == Eri legendojen mukaan Aitutakin ensimmäiset asukkaat tulivat joko Ra'iateasta tai Tubuailta, jotka molemmat sijaitsevat nykyisessä Ranskan Polynesiassa. Ensimmäinen eurooppalainen, joka havaitsi atollin oli HMS Bountyn kapteeni William Bligh, joka löysistä 11. elokuuta 1789. Kuuluisaksi tullut kapina aluksella tapahtui 17 päivää myöhemmin. Vuonna 1821 saarelle saapui lähetyssaarnaaja John Williams mukanaan käännynnäisiä Tahitilta. Hän lähti myöhemmin saarelta, mutta jätti tahitilaiset huolehtimaan saarelaisten käännyttämisestä. Charles Darwin kävi atollilla vuonna 1835 ollessaan mukana HMS Beaglellä. Toisen maailmansodan aikana atollille tuli amerikkalaisia, jotka rakensivat lentokentän atollille. Lentokenttä oli vuoteen 1974 saakka Cookinsaarten suurin.Lonely Planet 1998, s. 97 Vuonna 2010 trooppinen hirmumyrsky Pat aiheutti tuhoa saarella. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Cookinsaarten saaret
Alor

Alor on saari Indonesiassa. Se on Alor-saarten saariryhmän suurin saari. Alor sijaitsee Pienten Sundasaarten itäosissa, heti Timorin pohjoispuolella ja se kuuluu hallinnollisesti Itäisen Nusa Tenggaran provinssiin. Alorissa on ainoastaan yksi kaupunki, Kalabahi. Se sijaitsee varsin vuoristoisen saaren ainoalla tasankoalueella ja siellä asuu noin 60 000 saaren kaikkiaan 168 000 asukkaasta. Alorin väestöstä 75% on protestantteja ja loput enimmäkseen muslimeja tai roomalaiskatolisia, joskin perinteisten uskontojen harjoittaminen on edelleen tavallista. Alorin saarella puhutaan useita kieliä; arviot vaihtelevat 15:stä 50:een. Saaren luoteiskolkassa puhuttua Alorin kieltä lukuun ottamatta Alorilla puhutut alkuperäiskielet kuuluvat papuakieliin lukeutuviin trans-uusiguinealaisiin kieliin. Kaikki saaren kielet ovat uhanalaisia. Eri kieliryhmien välisessä kommunikoinnissa käytetään Alorin malaijia, joka on malaijin kieleen perustuva kreolikieli. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *http://www.lotpublications.nl/publish/articles/002284/bookpart.pdf *Indonesia tourism: Alor and Lembata island Luokka:Indonesian saaret
Lewis Trondheim

Lewis Trondheim (oik. Laurent Chabosy, s. 11. joulukuuta 1964 Fontainebleau) on ranskalainen sarjakuvataiteilija. Trondheimin tunnetuin sarjakuvasarja on Jussi Jäniksen ihmeelliset seikkailut (). == Teoksia == === Jussi Jäniksen ihmeelliset seikkailut === # # # # # # # # La couleur de l’enfer, 2000 # L’Accélérateur atomique, 2003 # La vie comme elle vient, 2004 Slalom ilmestyi alun perin pienikokoisena mustavalkoisena albumina 1993. Vuonna 1997 se julkaistiin väritettynä versiona ja numeroituna sarjan osaksi 0. L’Accélérateur atomique (2003) numeroitiin sarjan osaksi 10, mutta julkaistiin ennen albumia La vie comme elle vient (2004). === Muut suomennetut teokset === * * Sarjakuvalehti Jysäyksessä julkaistiin joitakin muutaman sivun pituisia Risa ja Roiskis (ransk. Kaput et Zösky) -tarinoita, jotka kertovat humoristisesti kahden avaruuden valloittajamuukalaisen seikkailuista. Tarinoita on julkaistu myös Suuren Kurpitsan vuosialbumi 1994:ssä, Rojun toimittamassa Kani, hevonen ja shakaali -kirjasessa sekä Sarjainfo-lehdessä. Vuosina 2008–2010 ilmestyneessä Viivi ja Wagner -sarjakuvalehdessä julkaistiin Trondheimin yksisivuisia ”Pikkujuttuja”-tarinoita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * WSOY:n kirjailijaesittely * Otto Sinisalo: Minä Lewis Trondheim. Katuoja 9.11.2004. * Juha Mäkinen: Laiska työmyyrä. Jyväskylän ylioppilaslehti 11/2004. (PDF) Luokka:Ranskalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sienikehä

Sienikehä on saman sienilajin itiöemien muodostama selkeän kehämäinen ryhmä. Sienikehä syntyy, kun sienirihmasto leviää tasaista vauhtia eri suuntiin alkupaikastaan, ja sen reunoilta kohoavat itiöemät. Sienikehää saatettiin kutsua noidankehäksi. Noidankehä saatettiin kokea jonkinlaiseksi taikavoiman keskittymäksi, tai noitien saatettiin luulla suorittavan niillä rituaaleja. Joskus uskottiin, että sienikehässä olivat tanssineet keijut, mistä tulee sen englanninkielinen nimitys Fairy ring. Image:Heksenkring.jpg|Kehä puun ympärillä Image:Hexenring-2.jpg|Sienikehä Saksasta Image:Hexenring.jpg|Akansienten kehä. Image:Hexenring auf einer Wiese, Sperrberg, Niedergailbach.JPG|Sienikehä Saksasta ==Katso muualta== *Marasmius oreades Sienikehistä (englanniksi) Luokka:Sienten morfologia Luokka:Noituus kansanperinteessä ja mytologiassa
Despotismi

Despotismi eli despotia tarkoittaa valtionhallintoa, jossa hallitsijan (tai hallitsevan ryhmän) tahto on täysin määräävä, rajatonta mielivaltaa, absoluuttista itsevaltiutta. Sanalla despootti tarkoitetaan yleensä mielivaltaista sortajaa tai täydellistä itsevaltiasta, mutta tämä merkitys on syntynyt renessanssin aikana. Aikaisemmin despootti oli Bysantin valtakunnassa titteli, jonka keisari antoi joillekin henkilöille, joskus ulkomaalaiselle. Sen haltija oli keisarista seuraava Bysantin hierarkiassa. ==Despotia== Despotia on yleissana, jolla tarkoitetaan eräissä yhteiskunnallisissa opeissa mielivaltaiseen vallankäyttöön ja fyysiseen voimaan perustuvaa diktatuuria muistuttavaa vallankäytön muotoa. Despotia yhteiskuntajärjestelmän luokituksena on peräisin Aristoteleeltä, joka yhdisti sen pidäkkeettömään yksinvaltiuteen. Äärimmäisessä muodossaan despotia on melko harvinainen, eikä yksikään yhteiskunta ole koskaan tunnustautunut despotiaksi. Puhdasmuotoisessa despotiassa vain yksi ihminen, despootti, on vapaa, ja muut ovat hänen orjiaan. Ainoat lait ovat hallitsijan sana sekä mahdolliset uskonnolliset lait ja vakiintuneet tavat. Tällainen yhteiskuntamuoto oli Herodotoksen mukaan käytössä muinaisessa Persiassa. Käytännössä despotia muistuttaa itsevaltaista monarkiaa, eikä sitä voida selkeästi erottaa monarkiasta. Aristoteleen mukaan despotia olikin monarkian rappeumamuoto. On huomattava, että despotia on idealisaatio. Käytännössä despootti ei kyennyt esimodernissa yhteiskunnassa käyttämään satunnaista väkivaltaa kuin lähipiirinsä ja pääkaupunkinsa alueella. Lisäksi muodollisesti rajoittamattomankin hallitsijan valtaa rajoittivat totunnaistavat ja kirjoittamattomat säännöt. ==Katso myös== *Tyranni *Diktaattori *Absoluuttinen monarkia == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Valtionhallinto Luokka:Poliittiset järjestelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Champagne

Champagne on Ranskan historiallinen maakunta. Alue tunnettiin roomalaisaikana nimellä Campania, joka tarkoittaa tasankojen maata.Lonely Planet: Introducing Champagne Kuuluisaksi tämän maakunnan on tehnyt kuohuviini, joka on nimetty seudun mukaan samppanjaksi. Ainoastaan tältä alueelta kotoisin olevaa kuohuviiniä saa myydä tällä nimellä. Viininviljely tapahtuu Champagnessa lähinnä Marnen ja Auben alueilla. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Samppanjaa.fi * Rantapallo.fi: Samppanjan kuplia ja maaseudun vehreyttä Champagnessa * National Geographic: Champagne, France Road Trip Luokka:Ranskan entiset provinssit Luokka:Ranskan viinialueet Luokka:Samppanja
Tähtianikset

Tähtianikset (Illicium) on palsamiköynnöskasveihin (Schisandraceae) kuuluva kasvisuku, johon kuuluu nelisenkymmentä lajia. Aiemmin ne luokiteltiin omaan heimoonsa tähtianiskasvit (Illiciaceae). Tähtianikset ovat lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla Itä-Aasiassa ja Amerikassa kasvavia puita ja pensaita. Kaikissa lajeissa on miellyttävä tuoksu.Illicium anisatum Botanic Gardens Trust, Australia Tähtianisten hedelmät ovat huomiota herättävän näköisiä kuusisakaraisia lokerikkoja. Suvun tieteellinen nimi Illicium tulee latinasta ja se tarkoittaa houkuttelevaa, mikä viittaa kasvin voimakkaaseen aniksen ja suitsukkeen tuoksuun. Suvun merkittävin laji on maustekasvina käytettävä rusotähtianis (Illicium verum). Muita lajeja kasvatetaan koristekasveina näyttävän lehdistön ja tuoksun takia.Top Tropicals (myös valokuvia) == Lajit == Tähtianiksiin kuuluvat muiden muassa seuraavat lajit: * Illicium arborescens * Illicium anisatum – japanintähtianis * Illicium floridanum * Illicium mexicanum * Illicium parviflorum * Illicium religiosum * Illicium verum – rusotähtianis == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Illicium * Suomen Lajitietokeskus: Tähtianikset – Illicium * ITIS *
Kappadokia

Kappadokia (, ) on antiikin aikainen alue Vähän-Aasian itäosassa. == Historia == Kappadokia oli heettien maakunta näiden suuruudenaikana. Myöhemmin alueesta tuli Persian satraappikunta. Vielä myöhemmin alkuperäinen Kappadokia jaettiin kahtia Kappadokian ja Pontoksen satraappikuntiin, joista Pontos oli rannikkoalue ja Kappadokia sisämaata. Persian kukistumisen jälkeen Kappadokiasta tuli tasavalta, joka välillä maksoi veroa seleukideille. Vuonna 63 eaa. Kappadokiasta tuli Rooman vasalli ja vuonna 17 osa Rooman valtakuntaa. Roomalaiset nimesivät Kappadokian pääkaupungin Mazacan Caesareaksi. Rooman osana Kappadokia kuului välillä Cappadocian provinssiin ja välillä Galatian provinssiin. Alueelta on löytynyt vuotta vanha maanalainen kaupunki, joka on kaivettu pehmeään vulkaaniseen kiveen. == Luettelo Kappadokian hallitsijoista == === Kappadokian satraapit === * Datames 380–362 eaa. * Ariamnes 362–350 eaa. * Ariarathes I 350–331 eaa. === Kappadokian kuninkaat === * Ariarathes I 331–322 eaa. ** Eumenes Kardialainen satraappina 322–321 eaa. ** Nikanor satraappina 321–? ** Amyntas, satraappina ?–301 eaa. * Ariarathes II 301–280 eaa. * Ariamnes 280–230 eaa. * Ariarathes III 255–220 eaa. * Ariarathes IV Eusebes 220–163 eaa. * Ariarathes V Eusebes Filopator 163–130 eaa. * Orofernes 157 eaa. * Ariarathes VI Epiphanes Filopator 130–116 eaa. * Ariarathes VII Filometor 116–101 eaa. * Ariarathes VIII 101–96 eaa. * Ariobarzanes I 95–62 eaa. * Ariarathes IX n. 95 eaa. * Ariobarzanes II Filopator 62–51 eaa. * Ariobarzanes III Eusebes Filoromanos 51–42 eaa. * Ariarathes X 42–36 eaa. * Arkhelaos 36 eaa.–17 jaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kappadokia * Cappadocia – Land of Fairy Chimneys – brittiläinen esittely alueesta * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Feeniks (tähdistö)

Feeniks (lat. Phoenix, Phoenicis, Phe) on pieni eteläinen tähdistö, jonka nimesivät hollantilaiset Pieter Dirkszoon Keyser ja Frederick de Houtman, ja teki tunnetuksi Johannes Bayer teoksessaan Uranometria vuonna 1603. Tähdistö ulottuu deklinaatiosta -41° deklinaatioon -57°, ja rektaskensio on 23.5h - 2h. Sen takia se on näkymättömissä 40 leveyspiirin pohjoispuolella pohjoisella pallonpuoliskolla, ja näkyy hyvin alhaalla taivaalla päiväntasaajaltakin katsottuna. Feeniks näkyy hyvin Australiassa ja Etelä-Afrikassa eteläisen pallonpuoliskon kesällä. Feeniksiin liittyy pieni meteoriparvi 5. joulukuuta. == Tähdet == Koko tähdistössä on vain 11 tähteä yli magnitudin 5.0. Kirkkain tähti on Alfa Phoenicis 24 parsekin päässä Maasta, jonka magnitudi on 2,39 ja spektriluokka K0. Tähdistöstä on löydetty noin 36 000 valovuoden päästä tähti HE 0107-5240, jonka metallipitoisuus on pienin koskaan havaittu. Tämän vuoksi sen uskotaan muodostuneen universumin alkuvaiheessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Etelän kruunu

Etelän kruunu (Corona Australis tai Corona Austrina, gen. Coronae Austrinae, CrA) on yksi Ptolemaioksen 48:ta tähdistöstä, ja lasketaan myös 88 modernin tähdistön joukkoon. Sen vastinpari on Pohjan kruunu, Corona Borealis. Kirkkaimmat tähdet ovat alfa CrA (Alfecca meridiana) ja beta CrA. Molemmat ovat hyvin himmeitä, vain +4 mag. Vanhoissa tähtikartoissa Etelän kruunu on yleensä kuvitettuna seppeleeksi, ja muinaiset kreikkalaiset tunsivat sen seppeleenä eikä kruununa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Radioastronomia - Observatorion tutkimuksia Helsingin yliopisto * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Etelän risti

Etelän risti (, genetiivi Crucis, lyh. Cru ja Crux) on eteläisen taivaan tähdistö, pinta-alaltaan tähdistöistä kaikkein pienin. Siinä erottuu kirkas ja helposti tunnistettava ristin muotoinen tähtikuvio, joka on antanut tähdistölle nimensä. Tähdistön sijainti on 55°–60° eteläistä leveyttä, ja se näkyy kokonaan vielä Maan pinnalta 20° pohjoista leveyttä. Tähdistön koko on 68 neliöastetta. Tähdistön kolme kirkkainta tähteä ovat Acrux (α Crucis), Mimosa (β Crucis) ja Gacrux (γ Crucis). Ristin neljäs tähti on Decrux. Kuvioon luetaan usein myös Acruxin ja Decruxin välissä oleva Epsilon Crucis. Acruxin vieressä on tummana alueena erottuva tähtienvälisen pölyn muodostama pimeä sumu, Hiilisäkki. ==Historia== Antiikin kreikkalaiset tähtitieteilijät tunsivat Etelän ristin tähtikuviona ja liittivät sen osaksi Kentauria. Vuonna 1000 eaa. tähdistö näkyi matalalla Ateenan leveysasteilla. Maan akselin prekession takia Etelän risti siirtyi vähitellen alemmas kohti horisonttia ja vuonna 400 jaa. tähdistöstä näkyi enää vain pieni osa. Etelän ristin viralliseksi nimeäjäksi on usein sanottu 1600-luvulla elänyttä ranskalaista tähtitieteilijää Augustin Royeriä, mutta jo häntä ennen sitä kuvasivat erillisenä tähdistönä useat karttojen ja luetteloiden laatijat. Etelän risti esiintyy monissa Tyynenmeren ja eteläisen pallonpuoliskon alueen valtiolipuissa, muun muassa Australian, Brasilian, Papua-Uuden-Guinean, Samoan ja Uuden-Seelannin lipuissa. ==Navigoinnin apuna== Kaikki neljä Etelän ristin kirkasta tähteä ovat tärkeitä navigaatiotähtiä. Purjelaivojen aikakaudella sen sanottiin olleen suomalaisten merimiesten rakkain tähdistö Etelämerellä. Koska eteläisellä taivaankannella ei ole Pohjantähteä vastaavaa napatähteä, Etelän ristin kahta tähteä (Alfa ja Gamma) on käytetty navigoinnissa eteläsuunnan osoittajina. Näiden kahden tähden välisen janan jatke noin neljä kertaa niiden välimatkan päässä osoittaa suunnilleen eteläisen taivaannavan paikan. ==Tähtiä== Etelän ristin tähtiä nimineen: * (α1,2 Cru) – double 0,77, 1,73 Acrux * (β Cru) 1,25 Becrux tai Mimosa * (γ Cru) – kaksoistähti 1,59, 6,42 Gacrux * (δ Cru) 2,79; Decrux [Delcrux] Tähtiä Bayerin nimillä: : ε Cru 3,59; ζ Cru 4,06; θ1 Cru 4,32; θ2 Cru 4,72; η Cru 4,14; ι Cru 4,69; κ Cru 5,89; λ Cru 4,62; μ1 Cru 4,03; μ2 Cru 5,08 Muita merkittäviä tähtiä: * HD 108147 7,00 – tällä tähdellä on eksoplaneetta ==Väärä risti== Etelän risti sekoitetaan joskus Väärään ristiin eli Valeristiin. Se on Etelän ristin ja Canopuksen välialueella sijaitseva neljän tähden ryhmä, joka nousee ennen Etelän ristiä. Se koostuu Purjeen ja Kölin tähdistöissä olevista, noin magnitudin 2 tähdistä ja on hieman Etelän ristiä suurempi. Väärän ristin tähdet ovat Epsilon Carinae, Iota Carinae eli Tureis, Delta Velorum sekä Kappa Velorum. Iota Carinaen lähellä Väärän ristin sisässä on viides tähti, a Carinae. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Eurooppatie E8

E8 tai Eurooppatie 8 on Norjan Tromssasta Turkuun johtava eurooppatie. Tien pituus on noin 1 410 kilometriä. ==Reitti== Tromssa – Nordkjosbotn – Yykeänperä – Kilpisjärvi – Kaaresuvanto – Muonio – Kolari – Tornio – Keminmaa – Kemi – Oulu – Liminka – Raahe – Kalajoki – Kokkola – Vaasa – Pori – Rauma – Turku Nordkjosbotnin ja Markkinan välisen osuuden tie kulkee yhdessä E6:n kanssa, Keminmaan ja Limingan välisen osuuden E75:n kanssa sekä lyhyen matkan Vaasan seudulla E12:n kanssa. Tie risteää E4:n kanssa Torniossa sekä E18:n ja E63:n kanssa Turun seudulla. Kaaresuvannossa lyhyt seututie 959 tarjoaa yhteyden Ruotsin puolelle E45:lle. Suomessa tie kulkee Kilpisjärven ja Tornion välisen osuuden yhdessä valtatien 21 kanssa, Tornion ja Keminmaan välisen osuuden valtatien 29 kanssa, Keminmaan ja Limingan välisen osuuden valtatien 4 kanssa sekä Limingan ja Turun välisen osuuden valtatien 8 kanssa. Tiellä on lyhyet moottoritieosuudet Tornion ja Kemin välillä sekä Oulun, Vaasan ja Turun seuduilla. Muuten tie on pääosin kaksikaistainen. Vuoden 2017 lopulla valmistui älytieosuus välillä Kolari-Tromssa. Älytieosuudella voi kokeilla itseajavan auton suunnistustaitoja vaativissa olosuhteissa. thumb|left|250px|Tie Kilpisjärvelle tultaessa, taustalla Saana. ==Lähteet== 08 Luokka:Norjan tiet Luokka:Suomen valtatiet
Eurooppatie E18

E18 eli Eurooppatie 18 on 1 890 kilometriä pitkä eurooppatie, joka alkaa Pohjois-Irlannin Craigavonista ja päättyy Venäjän Pietariin. Tie on keskeinen osa Pohjolan kolmion liikennekäytävää. ==Reitti== Craigavon – Belfast – Stranraer – Carlisle – Newcastle – Kristiansand – Drammen – Oslo – Årjäng – Karlstad – Örebro – Västerås – Tukholma – Norrtälje – Kapellskär – Naantali – Turku – Salo – Lohja – Espoo – Vantaa – Helsinki – Sipoo – Porvoo – Loviisa – Kotka – Hamina – Vaalimaa - Viipuri – Pietari. ==E18 Suomessa== Suomessa E18 kulkee Naantalista Turun kehätietä eli kantatietä 40 Kaarinan Piikkiöön, jossa se liittyy valtatiehen 1. Valtatietä 1 tie jatkaa Espooseen asti, josta se siirtyy Kehä III:a pitkin Porvoonväylälle asti. E18 kulkee valtatie 7:n kanssa Vaalimaalle saakka. Venäjän puolella E18 on osa päävaltatie M10:tä. Suomessa E18 kulkee moottoritienä Piikkiöstä Espooseen sekä Vantaalta Vaalimaalle; ainoastaan Turun ja Helsingin kehäteiden osuudet, vaikkakin pääosin moottoritietasoiset, eivät ole moottoritietä. Tien viimeinen moottoritieosuus Haminan ja Vaalimaan välille valmistui 1. maaliskuuta 2018. Valtateiltä 1 ja 7 sekä Kehä III:ltä on opastus E18-tielle. Opastus on viitoitettu valtatiellä 1 itään Pietariin, Kotkaan ja Helsinkiin, Kehä III:lla itään Pietariin ja Kotkaan, länteen Turkuun, sekä valtatiellä 7 itään Pietariin ja länteen Turkuun, Helsinkiin ja Kotkaan. Viitat ovat kaksikielisiä myös yksikielisten kuntien alueilla. == Kuvia == The M1 near Moira (1) - geograph.org.uk - 300860.jpg|E18-tietä Pohjois-Irlannissa. DrammenBridgeNorth.JPG|Drammenin silta Norjassa. E18-junction133.jpg|E18-tietä Västeråsissa Ruotsissa. KehaIII vantaa2.jpg|Kehä III (kantatie 50, E18) länteen Vantaalla ennen Tuusulanväylän liittymää Valtatie 7.jpg|E18-tietä Kotkassa Suomessa. ==Lähteet== 18 Luokka: Yhdistyneen kuningaskunnan tiet Luokka:Norjan tiet Luokka:Ruotsin tiet Luokka:Suomen valtatiet Luokka:Venäjän valtatiet
Justinianus

Justinianus voi tarkoittaa seuraavia Bysantin keisareita: * Justinianus I, keisarina 527–565 * Justinianus II Rhinotmetus, keisarina 685–695 ja 705–711.
Lemmikit

Lemmikit eli silmälemmikit (Myosotis) on lemmikkikasveihin (Boraginaceae) kuuluva kasvisuku. Suvussa on noin 50 lajia, ja vaikka niissä on eroja, useimpiin sopii sama yleiskuvaus: pieniä (halkaisija alle 1 cm, usein alle 5 mm) varsin litteitä viisiterälehtisiä vaaleansinisiä kukkia, jotka kasvavat karvaisissa varsissa ”naama” ylöspäin ja kukkivat keväällä tai alkukesästä. Väri vaihtelee, ja vaaleanpunaiset ja valkoiset muodot ovat varsin yleisiä. Lemmikkilajeja kasvaa liki kaikkialla, mutta pari eurooppalaista lajia on levinnyt muillekin mantereille suosittuina puutarhakukkina. Lemmikki on useissa kielissä ”älä unohda minua”. == Lemmikkilajeja == === Suomessa kasvavat lajit === * Peltolemmikki (Myosotis arvensis) * Lapinlemmikki eli hallalemmikki (Myosotis decumbens) * Rantalemmikki (Myosotis laxa) ** merirantalemmikki eli itämerenlemmikki (M. laxa var. baltica (subsp. baltica)) ** järvirantalemmikki eli rantalemmikki (M. laxa var. cespitosa (subsp. caespitosa)) * Viitalemmikki eli pohjanluhtalemmikki (Myosotis nemorosa) * Mäkilemmikki (Myosotis ramosissima) * Luhtalemmikki (suolemmikki) (Myosotis scorpioides) * Harsulemmikki (Myosotis sparsiflora) * Hietalemmikki (Myosotis stricta) * Puistolemmikki (lehtolemmikki) (Myosotis sylvatica) Suomen Lajitietokeskus: Lemmikit (silmälemmikit) – Myosotis Viitattu 29.12.2024. === Muita lemmikkilajeja === * alppilemmikki (Myosotis alpestris) * kuolanlemmikki (Myosotis asiatica) * kirjolemmikki (Myosotis discolor) ** kanariankirjolemmikki (M. discolor subsp. canariensis) ** ketokirjolemmikki (M. discolor subsp. discolor) ** atlantinkirjolemmikki (M. discolor subsp. dubia) * kanarianlemmikki (Myosotis latifolia) * merilemmikki (Myosotis maritima) * englanninlemmikki (Myosotis secunda) * rönsylemmikki (Myosotis stolonifera) * Myosotis virginiana == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Myosotis * Funet: Lemmikit (Myosotis) * United States Department of Agriculture (USDA): Myosotis * Flora of China: Myosotis * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lohikäärme (kiinalainen horoskooppi)

Lohikäärme on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Uskomusten mukaan lohikäärmeen vuonna syntyneet ovat idealisteja, perfektionisteja, joustamattomia ja itsetietoisia. Lohikäärmeet ovat myös aggressiivisia ja päättäväisiä. Lohikäärme on taruolento ja ilotulitusten järjestäjä; luovuus ja valehtelu ovat kaksi puolta, joissa tämä ilmenee. Lohikäärmeen vuosi on suosituin kiinalaisen astrologian merkeistä. Itä-Aasiassa syntyvyys kasvaa lohikäärmeen vuosina, koska vanhemmat haluavat lapsen, joka syntyy lohikäärmeen merkin alla. Lohikäärmeen kuukausi: noin 4. huhtikuuta – 5. toukokuuta Lohikäärmeen tunti: 07–09 Lohikäärmeen onnennumerot ovat 1, 6 ja 7. ==Lohikäärmeen vuosia== *8. helmikuuta 1940 - 26. tammikuuta 1941 metalli *27. tammikuuta 1952 - 13. helmikuuta 1953 vesi *13. helmikuuta 1964 - 1. helmikuuta 1965 puu *31. tammikuuta 1976 - 17. helmikuuta 1977 tuli *17. helmikuuta 1988 - 5. helmikuuta 1989 maa *5. helmikuuta 2000 - 23. tammikuuta 2001 metalli *23. tammikuuta 2012 - 9. helmikuuta 2013 vesi *10. helmikuuta 2024 - 28. tammikuuta 2025 puu == Aiheesta muualla == Luokka:Kiinalainen horoskooppi Luokka:Kiinalainen kalenteri Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Elisa (profeetta)

Elisa () oli israelilainen profeetta, joka Raamatun mukaan eli 800-luvulla eaa. Hän oli Safatin poika ja profeetta Elian seuraaja. Raamatussa hänet mainitaan ensimmäisen kerran, kun Jumala antaa Elialle tehtävän ja lupauksen: Elisa lähetti erään oppilaistaan voitelemaan Jehun Israelin kuninkaaksi. Kapinassa saivat surmansa sekä Israelin kuningas Joram että Juudean kuningas Ahasja. == Ihmeteot == Toisessa kuninkaiden kirjassa kerrotaan monista Elisan ihmeteoista: * Joen vesien jakaminen kahtia Mooseksen tavoin * Jerikon vesien puhdistaminen * 42 pojan kiroaminen, jotka karhut raatelivat kuoliaiksi * Israelin ja Juudean sotavoitto Moabista * Sunemilaisen lesken öljyn monistaminen * Kuolleista herättäminen * Myrkyllisen ruoan puhdistaminen * Sadan miehen ruokkiminen kahdellakymmenellä leivällä * Aramin kuninkaan sotapäällikön parantaminen pitaalista * Uponneen kirveen nousu pintaan itsestään * Aramilaisten sotilaiden sokaiseminen == Lähteet == == Aiheesta muualla == Elisa
Lemmikki

Lemmikki voi tarkoittaa seuraavia asioita: *lemmikit (Myosotis), kasvisuku *lemmikki, ihmisen hoivassa oleva eläin *Lemmikki, varhaisnuorille suunnattu eläinharrastuslehti *Lemmikki, naisen etunimi.
Finwë

Finwë on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa Silmarillion. Finwë oli ensimmäinen noldorin Korkea Kuningas Amanissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Miriel, jonka lapsi Fëanor oli. Toinen vaimo oli Mirielin kuoleman jälkeen Indis, jonka lapsia olivat Fingolfin ja Finarfin. Finwë sai surmansa Morgothin käsistä Formenosissa. Luokka:Keski-Maan henkilöhahmot Luokka:Kuvitteelliset kuninkaalliset pl:Lista Calaquendich#Finwë
Teleri

Teleri, ”Viimeiset”, ”Jälkijoukko”, "merihaltiat" on Silmarillion -saagassa kolmas ja suurin Haltioiden Kolmesta Sukukunnasta Suurella Matkalla Cuiviéneniltä. Heitä johtivat Olwë ja Elwë. He jakaantuivat kolmeksi heimoksi, joista Elwën johtama sindar jäi Beleriandiin. Nandorista toinen osa jäi Sumuvuorten itäpuolelle ja toinen osa jäi Ossiriandiin ja heistä tuli laiquendi eli viherhaltiat. Olwën johtama osa teleristä sai nimen falmari ja purjehti vanyarin ja noldorin tavoin Amaniin asti. Luokka:Keski-Maan kansat de:Figuren in Tolkiens Welt#Teleri pl:Quendi#Teleri sv:Alver (Tolkien)#Teleri
Lumipallo

Lumipallo on nimensä mukaisesti lumesta muodostettu pallo. Se tehdään yleensä kauhomalla suojalunta kinoksesta tai hangesta ja muokkaamalla se nyrkinkokoiseksi palloksi. Lumipallosää on ihanteellinen, kun lunta sataa hienokseltaan ja lämpötila on asettunut muutaman celsiusasteen tasolle. Lumipalloja voi käyttää myös lumilyhtyjen rakennusmateriaalina. Lumipalloa lumessa pyörittämällä voi sopivalla säällä (noin +/-5 astetta celsiusta) tehdä isomman lumipallon, josta voi tehdä isompia rakennelmia. Yleensä näitä rakennelmia varten tarvitaan monta isoa lumipalloa. Näitä rakennelmia kutsutaan lumilinnoiksi. Lumilinnoja voi kuitenkin tehdä myös kerääntyneeseen lumikasaan kaivamalla esimerkiksi lapiolla. Lumiukon teko onnistuu tekemällä kolme isoa lumipalloa, joista yleensä alin on läpimitaltaan isoin, keskimmäinen pienempi ja ylin pienin. ==Katso myös== *Lumisota Luokka:Lumi Luokka:Leikit
Hermarkhos

Hermarkhos (, ; 200-luku eaa.) oli kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Mytilenestä. Hän oli koulukunnan perustajan Epikuroksen sekä Metrodoroksen ja Polyainoksen aikalaisia, ja heidän ohellaan sen merkittävimpiä varhaisvaiheen hahmoja. Hermarkhos sai alun perin reetorin koulutuksen. Sittemmin hänestä tuli kuitenkin Epikuroksen oppilas. Epikuros jätti hänelle perinnöksi omistamansa puutarhan, epikurolaisen koulun kodin, noin vuonna 270 eaa. Hermarkhos kuoli vanhana, ja jätti jälkeensä maineen suurena filosofina. Cicerolta tunnetaan kirje, jonka Epikuros lähetti Hermarkhokselle. Diogenes Laertioksen mukaan hän kirjoitti seuraavat teokset, jotka ovat kaikki kadonneet: * Epistolika peri Empedokleus (Empedoklesta koskevia kirjeitä) * Peri tōn mathēmatōn (Oppiaineista) * Pros Platōna (Vastine Platonille) * Pros Aristotelēn (Vastine Aristoteleelle) Teosten nimistä voidaan ainakin päätellä, että hän vastusti filosofiassaan Platonin ja Aristoteleen ajatuksia. Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Epikurolaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Noidankehä

Noidankehä (lat. circulus vitiosus) on kielteisenä pidetty vaikutusten ketju, jonka jokin näistä vaikutuksista itse aiheuttaa. Esimerkiksi ujouden noidankehässä punastuminen voi aiheuttaa ujostumista ja ujostuminen punastumista. Köyhyyden noidankehässä voi olla lukemattomia tekijöitä ja pitkiä vaikutusten ketjuja. Mytologisessa mielessä ja sanan alkuperäisessä tarkoituksessa noidankehä tarkoittaa noidan, velhon, paholaisen tai muun pahan olennon toimintaan liittyvää yliluonnollista tai fyysistä kehää tai aluetta. Alue saattaa olla rituaalipaikka, jossa noita suorittaa rituaalin, tai se saattaa olla jonkinlainen voiman keskittymä. Noidankehä voi myös vangita tai lumota siihen joutuneen. Karikkeenhajottajasienilajit, joita on noin 60, voivat muodostaa metsässä tai ruohikolla kasvaessaan noidankehiä eli suuria itiöemistä koostuvia renkaita. Tällaisia sieniä ovat esimerkiksi herkkusienet, malikat, juurekkaat ja nahikkaat.Sari Timonen, Jari Valkonen (toim.): Sienten biologia, toinen uudistettu painos sivu 289, Gaudeamus, 2018, ISBN 978-952-495-472-3 == Katso myös == *Taikapiiri == Lähteet == Luokka:Mytologia Luokka:Noituus kansanperinteessä ja mytologiassa
Peikonkulta

Peikonkulta on valoilmiö, jota synnyttävät mesisieni tai aarnisammal. Mesisieni on heikosti itsevalaiseva ja aarnisammal taas heijastaa heikkoa valoa pimeässä. Vihreä peikonkulta hohtaa suomalaisten uskomusten mukaan joskus pimeällä metsässä kivien tai kantojen alla. Englanniksi samantapaisen ilmiön nimitys on foxfire, "ketun tuli". Se tarkoittaa lähinnä pimeässä hohtavaa puuainesta, mutta myös hohtavaa laikkua maassa. Ilmiön selitykseksi tarjotaan yleisimmin lahottajasientä. Historioitsija Olaus Magnuksen mukaan pohjoisessa Skandinaviassa ovat vaeltajat joskus merkinneet reittinsä lahonnutta puuainesta käyttäen, ja osanneet sen avulla takaisin pimeässä. Tietäjät taas ovat käyttäneet lahoavaa puuainesta luodakseen taianomaisen tunnelman. Benjamin Franklin ehdotti lahottajasienen käyttämistä varhaisen Turtle-sukellusveneen sisätilojen valaisuun. Mark Twainin romaanissa Huckleberry Finnin seikkailut henkilöt Huckleberry Finn ja Tom Sawyer käyttävät lahottajasientä valonlähteenä kaivaessaan tunnelia. == Lähteet == Luokka:Suomalainen mytologia Luokka:Valoilmiöt
Mzuzu

Mzuzu on Malawin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee maan pohjoisella alueella Mzimban piirikunnassa. Kaupungin länsipuolella sijaitsee Nkhata Bayn piirikunta. Kaupungin pinta-ala on 48,0 neliökilometriä. Asukasluku on kehittynyt seuraavasti: 44 200 (1987), 87 000 (1998), 133 900 (2008). Väestöennuste vuodelle 2012 oli 181 690 asukasta. Vuoden 2014 väkiluvuksi ennakoitiin 209 100. Kaupungissa toimii muun muassa Mzuzun yliopisto. ==Lähteet== Luokka:Malawin kaupungit
Bacan

Bacan eli Bachan on saari Indonesiassa. Se kuuluu Molukkeihin. Bacanilla ja sitä ympäröivillä noin 80 pienemmällä saarella on noin 56 000 asukasta (1991).Linda Sun Crowder: University of Hawai'i - Bacan, Dukun and Matakau . Viitattu 14. heinäkuuta 2013. Tärkein kaupunki on saaren läntisissä osissa sijaitseva Labuha. Saaren pinta-ala on noin 1 800 neliökilometriä.Encyclopedia Britannica - Bacan . Viitattu 14. heinäkuuta 2013. == Lähteet == Luokka:Indonesian saaret
Halmahera

Halmahera on Indonesiassa sijaitsevan Molukkien saariryhmän suurin saari. Se kuuluu Maluku Utaran provinssiin. Halmahera sijaitsee Uuden-Guinean ja Sulawesin välissä päiväntasaajalla. Halmaheran maapinta-ala on 17 780 neliökilometriä mutta asukasluku vain noin 179 783 (2015), mikä tekee siitä melko harvaan asutun saaren. Noin 80 prosenttia Halmaheran asukkaista on muslimeja. Saarella on 2000-luvun aikana ollut väkivaltaisia levottomuuksia islaminuskoisen ja kristityn väestönosan välillä. Välittömästi Halmaheran länsipuolella sijaitsevat Ternaten ja Tidoren tulivuorisaaret, joilla toimineet voimakkaat sulttaanikunnat ja sittemmin eurooppalaiset kauppa-asemat ovat vaikuttaneet voimakkaasti Halmaheran historiaan. Kielellisesti Halmahera on erittäin vaihteleva. Enemmistö saaren väestöstä puhuu papualaiskieliä, mutta eteläosissa puhutaan jonkin verran austroaasialaisia kieliä. Papualaiskielistä puhutuimpia ovat galela ja tobelo, joskin ternate on perinteisesti toiminut alueella lingua francana. Austroaasialaisista kielistä merkittävin on sawai. Monet asukkaista puhuvat myös indonesiaa. Saarella ja sen ympäristössä on useita toimivia kerrostulivuoria. Näistä aktiivisin on Halmaheran pohjoisosassa sijaitseva 1 185 metriä korkea Dukono, joka on purkautunut yhtäjaksoisesti vuodesta 1933. Saaren korkein vuori on niin ikään vulkaanisesti aktiivinen, 1 635 metriä korkea Gamkonora. Saarella harjoitetaan aktiivista kaivostoimintaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian saaret
Zarathustra

Zarathustra tai Zoroaster (nykypersiaksi Zardošt) oli persialainen profeetta ja zarathustralaisuuden perustaja. Zarathustraa pidetään tavallisesti historiallisena hahmona, mutta esimerkiksi hänen elinaikaansa ei tunneta. Eri asiantuntijat ovat esittäneet hänen elinajastaan hyvin erilaisia näkemyksiä. Samaan tapaan Zarathustran muustakin elämästä tiedetään varmaksi vain vähän. Zarathustrasta kertovat uskonnolliset tekstit, kuten Avesta on kirjoitettu sasanidien valtakaudella mahdollisesti jopa yli tuhat vuotta Zarathustran kuoleman jälkeen. Osa uskonnollisista teksteistä vastaa kuitenkin esimerkiksi lähteitä kreikaksi ja latinaksi kirjoittaneilta kommentaattoreilta klassiselta ajalta, joten ainakin osa uskonnollisesta tekstistä on perua vanhemmalta ajalta. Zarathustralaisessa perinteessä Zarathustra syntyi vuoden 628 eaa. tienoilla. Hänet liitetään myös akhaimenidien aikaiseen prinssiin nimeltä Hystapes. Uskonnollisissa teksteissä ei ole mainintoja ajan tunnetuista kuninkaista, tai edes viittauksia meedialaisiin ja persialaisiin. Nykyiset tutkijat ajoittavat Zarathustran elinajan tavallisesti aikaisemmaksi, esimerkiksi 1200- tai 1000-luvulle eaa. Aikaisempaa ajoitusta on perusteltu esimerkiksi sillä, että Gathat eli Zarathustran laulamiksi sanotut hymnit eroavat muusta liturgisesta kielestä. Tekstit heijastavat myös paimentolaiselämää, jota on pidetty tyypillisenä Iranin tasangolle asettuneille ensimmäisille iranilaisille paimentolaisille. Uusi usko onkin ehkä muovautunut alueen uusien asukkaiden kohdatessa uusia vaikutteita ja paineita uudessa ympäristössä ja uusilta naapureilta. thumb|vasen|Zarathustra yksityiskohdassa Rafaelin freskossa Ateenan koulu. Avesta mainitsee nimeltä Zarathustran kolme poikaa ja kolme tytärtä. Hänen sanotaan myös saaneen koulutuksen pappina. Hänen kotiseudustaan on useita eri tulkintoja, mutta ehkä yleisesti hyväksytyin paikka Zarathustran kotimaaksi on Baktria. Zarathustralaisessa perinteessä Zarathustra alkoi saarnata uutta uskoa saatuaan ilmestyksen zarathustralaisuuden keskipisteessä olevalta Ahura Mazda -jumalalta. Zarathustra on mahdollisesti uutta uskontoa luodessaan yksinkertaistanut jo olemassa olleita uskonnollisia käsityksiä. Persian kielen sana div on samaa juurta, kuin esimerkiksi latinan ja sanskritin jumalaa tarkoittavat sanat. Zarathustralaiset alkoivat kuitenkin käyttää sanaa demonien ryhmästä, mikä saattaa viitata siihen, että Zarathustra määritteli alueella jo olemassa olevia jumaluuksia pahoiksi hengiksi. Lisäyksiä vanhempaan uskoon olivat myös hienostuneempi filosofinen teologia. Zarathustralaisuudessa Ahura Mazda edustaa totuutta ja valoa ja Ahriman on puolestaan pimeys ja paha. Tästä hyvän ja pahan dualismista tuli keskeinen osa iranilaista ajattelua. Zarathustralaisuus on sittemmin kehittynyt monoteistisemmäksi, mutta aikanaan siihen sisällytettiin myös muita jumalolentoja enkeleinä tai arkkienkeleinä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Iranilaiset uskonnolliset johtajat Luokka:Profeetat Luokka:Uskontojen perustajat Luokka:Zarathustralaisuuden historia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Zoroaster

Zoroaster oli maailman ensimmäinen varsinainen öljytankkeri. Sen suunnittelivat Ludvig ja Robert Nobel sekä Sven Almqvist Göteborgissa vuonna 1877, ja se rakennettiin seuraavana vuonna. Se oli 45 metriä pitkä ja 8 metriä leveä ja kykeni ottamaan 242 tonnin petrolikuorman. Aluksen suhteellisen pieni koko johtui sen käyttötarkoituksesta: kuljettaa lasti Bakusta Kaspianmereltä Venäjältä Volgaa pitkin Ruotsiin.The Branobel History Tieteen Kuvalehti Historia: "Venäjän öljyparonit", 11/2012, s. 22 Patenttien suojaamattomalle Zoroasterille rakennettiin pian monia sisaraluksia, kuten Buddha, Nordenskjöld, Mohammed, Tatarin, Bramah, Spinoza, Socrates, Darwin, Koran, Talmud ja Calmuck. ==Lähteet== Luokka:Tankkerit
Lampi

thumb|Lampi Claude Monet’n maalauksessa, 1916–1919. thumb|Puolangan Kalliolampea syksyllä 2008. Lammen pinta-ala on runsaat 10 ha. thumb|Lampi Puolassa. Lampi on järveä pienempi makean veden allas. ==Lampi vesistönä== Lammen kokorajaa on vaikea tarkasti määritellä, erityisesti suhteessa pikkujärveen. Lampea pienempiä ovat kuitenkin lammikko ja lätäkkö, joille on tyypillistä, että niissä on vettä vain osan vuotta. Lammet ovat niin matalia, että niissä ei esiinny lämpötilan kerrostuneisuutta toisin kuin järvissä, vaan koko vesimassa sekoittuu tuulen takia. Pohjoisessa ne saattavat jäätyä pohjaa myöten, josta seuraa talvinen happikato. Erään määritelmän mukaan vesialue on lampi jos läpimitta on alle 200 m.Facta 2001 osa 7 s. 327 ==Lampi paikannimissä== Paikannimien perusosina lampi ja järvi esiintyvät vaihtelevasti. Joskus samoillakin paikkakunnilla voi olla pinta-alaltaan suurempia nimessään perusosan lampi sisältäviä vesimuodostumia kuin pienimmät nimessään perusosan järvi sisältävät vesimuodostumat. Useiden kymmenien neliökilometrien kokoisten vesimuodostumien nimenä ei lampi kuitenkaan esiinny. Kunnan nimen loppuosana lampi on paljon harvinaisempi kuin järvi. ==Lammen ekologiaa== Kalattomissa lammissa perustuotanto keskittyy pohjan lähellä elävään levämattoon ja sen mikrobimassoihin. Ajoittain sekoittuminen riuhtaisee levämassaa pintaan. Eläinplankton syö tätä, ja hyönteiset, muun muassa sääskentoukat ja kovakuoriaiset, toimivat petoina. Lammessa voi elää myös kaloja, esimerkiksi ruutanoita. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ekosysteemi Luokka:Limnologia Luokka:Vesimuodostumat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kansallinen veteraanipäivä

Kansallinen veteraanipäivä on Suomessa sotaveteraanien kunniaksi 27. huhtikuuta vietettävä juhlapäivä ja yleinen liputuspäivä. Sitä vietettiin ensimmäisen kerran vuonna 1987 Lahdessa osana Suomen itsenäisyyden 70-vuotisjuhlavuotta. Ehdotuksen kansallisesta veteraanipäivästä teki pääministeri Kalevi Sorsa ja asia vahvistettiin valtioneuvostossa puolustusministeri Veikko Pihlajamäen esityksestä 1986. Tehtävä siirtyi Keski- Suomen lääninhallituksen sosiaali- ja terveysosastolle, jossa Keski-Suomen läänin veteraanipäivän järjestelyt hoiti Pekka Kaura-aho käyttäen tapahtumaan 32 000 markkaa. Lapin sota ja samalla Suomen osuus toisessa maailmansodassa päättyi 27. huhtikuuta 1945, joka on jäänyt Suomen puolustusvoimien viimeisimmäksi sotapäiväksi. Silloin loputkin Saksan 20. vuoristoarmeijan sotilaista vetäytyivät kello 13.30 mennessä Kilpisjärveltä Norjan puolelle rajaa. Kansallista veteraanipäivää ei vietetä voitonjuhlana, vaan sillä on kaatuneitten muistopäivääkin rauhanomaisempi luonne. == Lähteet == Luokka:Suomen liputuspäivät Luokka:Suomalaiset juhlapäivät Luokka:Huhtikuun juhlapäivät luokka:Lapin sota
Putkipommi

Putkipommi on putken sisään suljettu räjähde. == Rakenne == Putki on suljettu tiiviisti, esimerkiksi liimaamalla epoksiliimalla putki kiinni molemmista päistä. Putken sijasta voidaan käyttää pulloa. Räjähde voi olla ruutia, ruudin tapaista tehokkaampaa seosta tai varsinaista räjähdysainetta, joka saattaa olla yksi- tai kaksikomponenttiräjähdettä. Putken materiaali voi olla joko metallia tai muovia. Putkipommin rakentaminen on monesti vaarallista, sillä ruuti syttyy helposti hankaussähköstä eli staattisesta sähköstä tai hankauksen kitkasta esimerkiksi kierrettäessä putken päässä olevaa kantta kiinni. Toisaalta jotkut räjähtävät yhdisteet kuten HMTD voivat reagoida metalliputken kanssa. Putkipommia rakennettaessa on sattunut monia vakavaan vammautumiseen tai kuolemaan johtaneita onnettomuuksia. == Toiminta == Ruutiputkipommin teho perustuu siihen, että ruuti räjähtää putkessa suuremmassa paineessa ja levittää sirpaleita ympäristöön. Paras sytytys saadaan sähkö- tai muulla vastaavalla nallilla, jossa on nalliaine ja räjäytin. Nalli takaa myös ruudin nopeamman räjähtämisen ja siten suuremman räjähdystehon. Putkipommeja käyttävät usein terroristit ja rikolliset. == Lähteet == Luokka:Pommit