EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo paradokseista

Tämä on luettelo paradokseista. == Loogisia paradokseja == === Oikeiden loogisten päätelmien epäintuitiivisia lopputuloksia === ==== Matemaattisia ja loogisia ==== * Arrow'n paradoksi * Automatkaparadoksi * Braessin paradoksi * Condorcet’n paradoksi * Gabrielin torvi * Galilein paradoksi * Hirtettävän paradoksi * Simpsonin paradoksi * Syntymäpäiväongelma: luokassa on 23 oppilasta, kuinka on mahdollista että puolessa tapauksista kahdella on sama syntymäpäivä 366:sta mahdollisesta? * Valehtelijan paradoksi eli Epimenideen paradoksi ==== Filosofisia ja psykologisia ==== * Abilenen paradoksi * Hedonismin paradoksi: "Onnea ei ole mahdollista saavuttaa pyrkimällä siihen suoraan." * Epikurolainen paradoksi * Suvaitsevaisuusparadoksi * Tommy Hellstenin seitsemän paradoksia === Antinomioita === Antinomiat osoittavat vikoja yleisesti hyväksytyissä aksioomissa, määritelmissä tai järkeilyssä. Suurin osa on Russellin paradoksin erityistapauksia tai muunnelmia. * Curryn paradoksi * Grellingin-Nelsonin paradoksi * Poikkeusparadoksi * Russellin paradoksi: "mikä loogisten joukkojen joukko ei sisällä itseään"Baggini & Fosl 2013, 338 * Valehtelijan paradoksi: "Kaikki mitä sanon on valhetta"Baggini & Fosl 2013, 337-338 == Fysikaalisia paradokseja == * Zenonin paradoksit, muiden muassa: ** Akhilleus ja kilpikonnaBaggini & Fosl 2013, 337 ** Dikotomia ** Nuoli ** Stadion * Faradayn paradoksi * suhteellisuusteorian paradoksit: ** Kaksosparadoksi: toinen veljeksistä matkustaa avaruusaluksella ja saapuu kotiin 10 vuotta veljeään vanhempana. Mistä tiedetään kumpi liikkui, kun maakin kulki koko ajan radallaan? ** Tikapuuparadoksi: suhteellisuusteoreettisen pituuskontraktion vuoksi nopeasti liikkuvat tikapuut lyhenevät ja saattavat mahtua pituussuuntaisesti autotalliin, johon ne eivät muutoin mahtuisi. Tikapuiden lepokoordinaatistossa kuitenkin autotalli lyhenee, eivät tikapuut, joten ne mahtuvat sisään vielä vähemmän kuin ilman kontraktiota. * kvanttimekaniikan paradoksit: ** EPR-paradoksi ** Schrödingerin kissa == Kielellisiä paradokseja == * Sorites-paradoksi == Konditionaalisia paradokseja == Konditionaaliset paradoksit pätevät vain tiettyjen oletusten vallitessa. Jotkin näistä osoittavat tuon oletuksen vääräksi tai epätäydelliseksi, jotkin ovat muunlaisia paradokseja. * Isoisäparadoksi: mitä tapahtuu, jos matkustat ajassa taaksepäin ja tapat isoisäsi. * Newcombin paradoksi: miten pelata peliä vastustajaa vastaan, joka näkee tulevaisuuteen. * Nihilistin paradoksi: jos "mikään ei ole totta" on totta, syntyy paradoksi * Kaikkivoipaisuuden paradoksi: voiko Jumala luoda niin ison kiven, ettei voi itsekään nostaa sitä. == Muita paradokseja == * Tarkkailijan paradoksi ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Katso myös== * Kōan Luokka:Paradoksit Luokka:Luettelot filosofiasta
Isoisäparadoksi

Isoisäparadoksi on populaarikulttuurissakin tunnettu aikaparadoksi eli aikamatkustukseen liittyvä paradoksi: mitä tapahtuisi, jos henkilö matkustaisi ajassa taaksepäin ja tappaisi isoisänsä? Lakkaisiko hän olemasta? Tällöinhän hän ei olisi syntynyt eikä tehnyt aikamatkaa, jossa tappaisi isoisänsä. Näin ollen isoisä eläisi, ja aikamatkaaja tulisi syntymään normaalisti, jolloin hän taas pystyisi tekemään tämän aikamatkan. Tämän paradoksin jokainen päätelmä tuntuu kieltävän itsensä. Isoisäparadoksia käytetään perusteluna sille, että aikamatkustus menneisyyteen olisi mahdotonta. Nykyisin tunnetaan kuitenkin muitakin vaihtoehtoja. Stephen Hawkingin laskujen mukaan todennäköisyys sille, että ihminen pystyy matkaamaan menneisyyteen ja murhaamaan isoisänsä, olisi yhden suhde kymmenen potenssiin miljoona triljoonaa triljoonaa triljoonaa. s. 133-153 ==Isoisäparadoksin selitysyrityksiä== ==="Ojasta allikkoon"-selitys=== Tämän teorian mukaan aikamatkaaja ei voi estää isoisäänsä lisääntymästä. Matkustaessaan ajassa taaksepäin, hänestä tulee osa isoisänsä aikaa, jolloin isoisän on lisäännyttävä, jotta aikamatkaaja voi palata ajassa taaksepäin. Tästä päästään johtopäätökseen, ettei ole mahdollista vaikuttaa menneisyyden tapahtumien lopputulokseen matkustamalla ajassa taaksepäin. ===Tieteellisiä teorioita=== Novikovin itsekonsistenssin periaate sekä lukuisat Kip Thornen viimeaikaiset laskelmat perustelevat, että massa, joka on matkannut ajassa taaksepäin, ei kykene aikaansaamaan paradokseja. Ei ole mitään tiettyjä ehtoja, jotka johtaisivat paradoksiin sen jälkeen, kun ajassa alettaisiin matkailla. Jos näitä oletuksia voidaan pitää luotettavina, olisi lopputulos mielenkiintoinen: mitään yleisesti tunnetuista aikamatkustusparadokseista ei olisi mahdollista jäljentää fyysisellä tasolla. ===Selityksiä tieteisfiktiossa=== Tieteisfiktiossa isoisäparadoksi jätetään yleensä selittämättä, mikä johtaa juonen paradoksaalisuuteen. Ehkä yleisin tapa selittää isoisäparadoksi tieteisfiktiossa on "rinnakkaismaailma". Sen mukaan paradoksia ei synny, koska on olemassa useita vaihtoehtoisia ulottuvuuksia tai aikalinjoja. Taaksepäin matkustava avaa menneeseen aikaan uuden aikalinjan, jolloin isoisän surmaaminen tai vastaava ei vaikuta häneen. == Johtopäätös == Yleisesti paradoksiin on esitetty vastaukseksi että ajassa ei olisi mahdollista mennä menneisyyteen tai tulevaisuuteen, ja aikaa voisi ainoastaan hidastaa tai nopeuttaa aikamatkaajan näkökulmasta. == Lähteet == Luokka:Fysiikan paradoksit Luokka:Aikamatkustus
Kaikkivoipaisuuden paradoksi

Kaikkivoipaisuuden paradoksi eli kaikkivoivan paradoksi (omnipotentin paradoksi) on ryhmä paradokseja, jotka käsittelevät sitä, mitä kaikkivoipa olento voi tehdä. Erityisesti ne käsittelevät sitä, pystyykö kaikkivoipa olento toimimaan siten, että se rajoittaa hänen kaikkivoipaisuuttaan. Pystyi olento siihen tai ei, kaikkivoipaisuus voidaan kyseenalaistaa molemmissa tapauksissa. On esitetty erilaisia näkemyksiä paradoksin premissien virheellisyydestä. Paradoksi esitetään usein muodossa ”Voiko Jumala luoda niin suuren kiven, ettei hän itsekään voi sitä nostaa?”. Jos hän voi luoda sellaisen kiven, hän ei voi nostaa sitä ja kääntäen. Molemmissa tapauksissa on olemassa teko, jota hän ei voi tehdä, joten hän ei ole kaikkivoipa. == Ehdotettuja ratkaisuja == === Savage === C. Wade Savagen mukaan siitä, että ”x voi luoda niin suuren kiven, ettei x voi sitä nostaa”, seuraa, ettei x ole kaikkivoipa. Sen sijaan siitä, että ”x ei voi luoda niin suurta kiveä, ettei x voi sitä nostaa”, ei seuraa, että olisi jokin teko, jota x ei voisi tehdä. Kyseinen lause tarkoittaa loogisesti samaa kuin ”Jos x voi luoda kiven, x voi sen nostaa.” Savage tekee asiasta ymmärrettävämmän erottamalla toisistaan kiven tekijän ja sen nostajan. Oletetaan ensin, että y jaksaa nostaa korkeintaan 70 paunan painoisen kiven. Jos x ei voi tehdä yli 70 paunan kiveä, on x:n kyvykkyydessä rajoitus. Jos y voi nostaa minkä tahansa painoisen kiven ja x ei voi tehdä yli 70 paunan kiveä, on x:n kyvykkyydessä rajoitus. Mutta jos y voi nostaa minkä tahansa painoisen kiven ja x voi tehdä minkä tahansa painoisen kiven, niin x ei voi tehdä niin painavaa kiveä ettei y voisi sitä nostaa, mutta x:n kyvykkyydessä ei silti ole rajoitusta. === Lähtökohtana peruslogiikka === Ludwig Wittgensteinin mukaan kysymys, johon ei millään keinolla voida saada järkevää vastausta, on itsessään virheellinen ja epälooginen. Tällöin kysymyksen muotoa tulisi muuttaa. Peruslogiikan kannalta katsottuna Jumala ei voi tukistaa kaljua, koska teko on mahdoton eikä mahdotonta ole olemassa. Jumala ei siis inhimillisestä näkökulmasta katsottuna kykene luomaan nelikulmaista ympyrää. Tämä ei silti tarkoita, että kaikkivaltiaan Jumalan täytyisi rajoittua peruslogiikan sääntöihin, jos hän on ajan ja materian ulkopuolella. Tällöin Jumala kykenisi tekemään asioita, jotka ovat hänelle mahdottomia siitä yksinkertaisesta syystä, että hän pystyy mihin vain. Inhimillisestä näkökulmasta ei siis ole väliä kuinka tämä tapahtuu, koska sen ei tarvitse olla loogisesti mahdollista. Raamatun Jumalan kaikkitietävyyttä ei selvästikään rajoita ihmisen vapaa tahto, sillä Jumala tietää huomisen samoin tavoin kuin ihminen muistaa eilisen. == Katso myös == * Pahan ongelma * Russellin paradoksi == Lähteet == Luokka:Argumentit jumalan olemassaoloa vastaan Luokka:Paradoksit Luokka:Uskonnonfilosofian aiheet Luokka:Uskontokritiikki
S/MIME

Secure MIME eli S/MIME on standardi, joka määrittelee sähköpostin salauksen ja allekirjoittamisen julkisen avaimen salausta käyttäen. Sen avulla voidaan varmistaa viestin luottamuksellisuus (ei sivullisten tietoon), alkuperäisyys (kuka on viestin laatija) ja muuttumattomuus. Jotta kaksi käyttäjää voisivat luotettavasti vaihtaa viestejä S/MIME-standardin mukaisesti, kummallakin on oltava tunnustetun julkisen tahon allekirjoittama varmenne. ==Sovellukset== S/MIME-standardi kuvaa sähköpostin ja allekirjoituksen paketoinnin MIME- standardin mukaisesti lähetettävään sähköpostiin. Useimmiten ei ole olemassa erillisiä S/MIME-ohjelmia, vaan eri ohjelmissa on sisäänrakennettuna omat S/MIME-toteutuksensa. Useimmiten lyhennettä "S/MIME" ei edes mainita ohjelmissa, mutta käytännössä sähköpostiohjelmien sisäänrakennetut sähköpostin salaus- ja allekirjoitusmahdollisuudet noudattavat S/MIME-standardia. Aikaisemmin S/MIME-toteutusten välillä on ollut yhteensopivuusongelmia, mutta S/MIME versio 3:n ja uusien ohjelmaversioiden myötä yhteensopivuus on parantunut. ==Standardi== Binäärimuotoinen salattu viesti ja allekirjoitus ovat MIME-koodattuina Varmenteiden jakelun ongelma on ratkaistu S/MIME- protokollassa paketoimalla varmenne (sekä sen allekirjoittajien, varmenneviranomaisten varmenteet) jokaisen sähköpostin mukaan. == Standardidokumentit == * (korvaa: ) * * (korvaa: ) * (korvaa: ) Luokka:Internet-standardit luokka:Salausprotokollat
Turvallisuus

Turvallisuus tarkoittaa vaarojen ja uhkien (riskin) poissaoloa, kuin myös psykologista kokemusta niiden poissaolosta. Turvallisuus esiintyy siis ilmiönä kaikkialla, missä esiintyy jonkinlaista vaaraa. Maailman monimutkaistuessa, verkottuessa myös turvallisuus saa uusia piirteitä. Turvallisuus on (usein) absoluuttisesti mahdotonta, joten turvallisuus on suhteellinen määre. Turvallisuutta uhkaavaa vaaraa ei pystytä useinkaan poistamaan kokonaan, kyse on uhan vähentämisestä ja paljonko siihen halutaan panostaa. Näin erityisesti niissä toiminnoissa, joissa ihminen ja tekniikka ovat mukana. Turvallisuus- termiä käytetään viittaamaan esimerkiksi sotiin (sotilaallinen turvallisuus), rikollisuuteen, onnettomuuksiin, työhön (työturvallisuus), elintarvikkeisiin, liikenteeseen tai tietoturvaan. == Turvallisuuden tunne == Turvallisuuden tunne on Maslowin tarvehierarkiassa yksi viidestä ihmisen perustarpeesta. Maslowin mukaan ihminen pyrkii tyydyttämään nämä perustarpeensa ennen kaikkea, mukaan lukien siis myös oman henkilökohtaisen turvallisuuden tunteensa. Tunteena turvattomuus liittyy yleensä tulevien tapahtumien ennustamattomuuteen eli epävarmuuteen. Yksilö tuntee olonsa usein turvattomaksi, jos lähitulevaisuuden uhkakuvat ovat vaikeasti ennustettavia tai -ymmärrettäviä. Tällaisissa tilanteissa yksilö kokee olonsa usein turvattomammaksi kuin mitä järkevästi ajatellen olisi tarpeellista. Esimerkkinä tällaisesta tilanteesta toimii vaikkapa SARS tai lintuinfluenssa. Molempia aiheita käsitellään julkisuudessa, mutta niihin sairastuminen on äärimmäisen epätodennäköistä. Todellisia riskejä arvioitaessa meidän tulisi huolehtia mieluumminkin esimerkiksi malariaan sairastumisesta. == Riski ja turvallisuus == Riski määritellään yleisimmin epätoivotun tapahtuman todennäköisyyden ja sen seurauksien tuloksi. Näin ollen Riski = Tapahtuman todennäköisyys * kokonaisseuraukset (Suominen, Riskienhallinta, 2000). Riskien arvioinnin avulla pyritään siis ennustamaan epätoivottujen tapahtumien taajuus ja seuraukset sekä varautumaan tapahtumiin ennalta järkevällä ja kustannustehokkaalla tavalla. Tätä prosessia kutsutaan yleensä liike-elämässä riskien hallinnaksi. Riskien hallinta pyrkii parantamaan tapahtumien ennustettavuutta, ja siten myös epävarmuutta ja turvattomuutta. == Katso myös == * Kokonaisturvallisuus * Tietoturva * Turvatekniikka *
Hanlonin partaveitsi

Hanlonin partaveitsi on periaate, jonka mukaan ei ikinä pitäisi selittää pahantahtoisuudella sitä, minkä voi selittää yhtä lailla tyhmyydellä. Sanonnasta on eri muunnelmia. Robert J. Hanlonin versio, josta sääntö on saanut nimensä, kuuluu: Never attribute to malice that which can be adequately explained by stupidity. Hanlonin partaveitsi on Finaglen lain sivumuunnelma. ==Katso myös== * Armeliaisuusperiaate * Sturgeonin laki ==Lähteet== Luokka:Lentävät lauseet Luokka:Periaatteet
Aleksios V

thumb|Aleksios V Aleksios V Dukas Murtzuflos julistettiin Bysantin keisariksi 5. helmikuuta 1204 neljännen ristiretken yhteydessä. Hän kuului Bysantin ylhäisösukuihin ja oli naimisissa Eudokia Angelinan, aiemman Angelos-sukuisen keisarin tyttären kanssa. Lisänimi Murtzuflos viittaa hänen erittäin tuuheisiin kulmakarvoihinsa. Keisariksi Aleksios V nousi kaappaamalla vallan ristiretkeläisten valtaannostamalta Aleksios IV:ltä. Hän puolusti Konstantinopolia ristiretkeläisiä vastaan, kunnes pakeni kaupungista 12. huhtikuuta. Hän yritti liittoutua appensa, entisen keisari Aleksios III:n kanssa, mutta tämä antoi sokaista hänet ja luovutti hänet latinalaisille. Hänet teloitettiin Aleksios IV:n murhaajana. == Kirjallisuutta == * * Luokka:Bysantin keisarit Luokka:1100-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1204 kuolleet
Simon de Montfort

Simon de Montfort oli kahden kuuluisan henkilön nimi keskiajalla: *Simon IV de Montfort (1160–1218), Leicesterin viides kreivi, ranskalainen aatelinen, joka otti osaa neljänteen ristiretkeen ja ristiretkeen kerettiläisiä vastaan *Simon V de Montfort (1208–1265), Leicesterin kuudes kreivi, edellisen poika, kapinoi Englannin kuningasta Henrik III:ta vastaan.
Simon IV de Montfort

Simon IV de Montfort (1160 – 25. kesäkuuta 1218) oli Leicesterin viides kreivi. Hän otti osaa neljänteen ristiretkeen ja ristiretkeen kerettiläisiä vastaan. Simon ei ottanut osaa, kun neljäs ristiretki valloitti Konstantinopolin, vaan jatkoi matkaansa Syyriaan. Myöhemmin hän oli mukana ristiretkellä kerettiläisiä vastaan Etelä-Ranskassa. Hänestä tuli pian ristiretken johtaja. Hänestä tehtiin Béziersin ja Carcassonnen varakreivi. Hän valtasi Toulousen kreivi Raymondilta maita vuonna 1211 ja löi Raymondin ja tämän liittolaisen Aragonian kuninkaan Pietari II:n joukot vuonna 1213. Paavi tunnusti Simonin herruuden tämän valloittamilla alueilla ja teki hänestä Toulousen kreivin. Simon kuoli vuonna 1218 piirittäessään Toulousea. Hän oli Simon III de Montfortin ja Amicia de Beaumontin poika. Amicia oli Robert III de Beaumontin, Leicesterin 3. kreivin, vanhin tytär. Amician vanhin veli Robert kuoli lapsettomana vuonna 1204, ja Simon peri Leicesterin kreivikunnan. Simon peri näin kreivikunnan äitinsä kautta, mutta Englannin kuningas Juhana takavarikoi kuitenkin maat. Luokka:Ristiretkeläiset Luokka:Vuonna 1160 syntyneet Luokka:Vuonna 1218 kuolleet
Intel i486

Intel i486 on Intelin valmistama mikroprosessori, joka käyttää x86-käskykantaa. Se julkaistiin huhtikuussa 1989. Intel lopetti tuotesarjan valmistamisen vuoden 2007 syyskuussa. i486 oli parannettu versio edeltäjästään Intel 80386 -suorittimesta. 32-bittinen i486 valmistettiin aluksi yhden mikrometrin prosessilla. Ensimmäisen esitellyn mallin kellotaajuus oli 25 MHz. 80486 sisälsi 8 kilotavua L1-tason välimuistia, joka myöhemmissä versioissa kasvatettiin 16 kilotavuun. 80486DX:ssä oli sisäänrakennettu matematiikkasuoritin (FPU). 80486SX-mallissa ei ollut matematiikkasuoritinta. Alun perin SX-malli julkaistiin, koska Intel oli tehnyt virheen liukulukuyksikköä suunnitellessaan. SX-mallin kovan kysynnän vuoksi myöhemmin laserin alle kuitenkin joutui myös täysin toimivia prosessoreita. Suorittimen muistiväylä on 32-bittinen, joten emolevylle on lisättävä kerralla neljä 30-pinnistä SIMM-muistimoduulia, tai yksi 72-pinninen SIMM. Prosessorin 3-vaiheinen liukuhihna mahdollisti teoriassa yhden käskyn suorittamisen kellojaksossa ja i486 saavutti noin 20 MIPS:n nopeuden. Tämä tarkoitti sitä, että se oli noin kaksi kertaa nopeampi kuin samalla kellotaajuudella toiminut 80386. 33 MHz:n versio julkaistiin toukokuussa 1990 ja 50 MHz:n versio kesäkuussa 1991. 486:sta valmistettiin seuraavia versioita: * Intel i486DX – alkuperäinen. * Intel i486SX – halvempi malli, josta liukulukuyksikkö oli kytketty pois. * Intel i486DX2 – sisäinen kellotaajuus 2× ulkoisen verran. * Intel i486SX2 – sisäinen kellotaajuus 2× ulkoisen verran, ilman liukulukuyksikköä. * Intel i486SL – sisälsi virransäästöominaisuudet. * Intel i486SL-NM – SX-malli virransäästöominaisuuksilla. * Intel i487 – suoritin, joka toimi liukulukuyksikkönä SX-mallin kanssa. * Intel OverDrive – i486SX, i486SX2, i486DX2 tai i486DX4 päivitysprosessori. * Intel DX4 – sisäinen kellotaajuus 3× ulkoisen verran. 75 ja 100 MHz mallit. Suurempi (16 kB) välimuisti Malleja oli saatavilla 16, 20, 25, 33 MHz:n ulkoisilla kellotaajuuksilla. Jotkin myöhemmät emolevyt mahdollistivat 60 ja 66 MHz:n taajuuksien käytön ylikellotukseen. Monet yhtiöt, mukaan lukien IBM, Texas Instruments, AMD, Cyrix, ja Chips & Technologies lisensoivat tai kopioivat suorittimen ja tuottivat omia mallejaan. i486:n seuraaja oli Intel Pentium. ==Lähteet== 486 Luokka:Vuoden 1989 tekniikka
Vari

Vari voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * vari, loistehon yksikkö * vari (Varecia variegata), eläinlaji * Vári, kaupunki ja entinen kunta Attikan alueella Kreikassa * Vári, kylä Sýroksen saarella Kreikassa
Volttiampeeri

Volttiampeeri (tunnus VA) on SI-järjestelmään perustuva näennäistehon yksikkö sähkötekniikassa. Fysiikassa sekä volttiampeeri että watti ovat molemmat tehon yksiköitä eikä niillä ole eroa. Sähkötekniikassa yksiköillä kuitenkin osoitetaan, että puhutaan eri suureista. Sähkötekniikassa volttiampeeri (VA) on nimenomaan näennäistehon yksikkö, watti (W) on pätötehon yksikkö ja vari (var) on loistehon yksikkö. == Lähteet == Luokka:Tehon yksiköt Luokka:SI- järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Impedanssi

Impedanssi (tunnus Z) on sähköopissa suure, joka kuvaa virtapiirin vaihtovirralle aiheuttamaa vastusta. Impedanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on ohmi, jota merkitään symbolilla Ω. Virtapiirin impedanssi riippuu yleensä virran/jännitteen taajuudesta. ==Impedanssin teoriaa== Vaihtovirtapiirissä impedanssi on piirin yli vaikuttavan jännitteen U amplitudin ja saman piirin läpi kulkevan virran I amplitudin suhde. Impedanssi voidaan esittää yhtälönä muodossa : Z = \frac {U}{I} . Vaihtovirtapiirin impedanssi riippuu piirin resistanssin R lisäksi sen kapasitanssin C ja induktanssin L aiheuttamasta reaktanssista X: : \,\\! Z = R + jX. Koska vaihtosähkössä virralla ja jännitteellä on vaihekulma ne esitetään piiriteoriassa kompleksilukujen avulla. Siten niiden suhde, impedanssi, on myös kompleksisuure eli impedanssilla on reaaliosa (resistanssi R) ja imaginääriosa (reaktanssi X). Usein kuitenkin riittää pelkästään impedanssin itseisarvon |Z| tunteminen. Se lasketaan resistanssista R ja reaktanssista X seuraavasti: :\left|Z\right|=\sqrt{R^2+X^2}. Impedanssi, kuten muutkin kompleksisuureet, voidaan vaihtoehtoisesti esittää polaarimuodossa vaihekulman ja amplitudin avulla. Koska kapasitanssin C ja induktanssin L sähkölle aiheuttama vastus riippuu vahvasti taajuudesta, reaktanssi X on taajuusriippuva ja siten myös impedanssi Z on taajuusriippuva. ==Impedanssin käytännön sovelluksia== ===Kaiuttimen impedanssi=== Kaiuttimen impedanssilla kuvataan kuormaa, jonka kaiutin muodostaa vahvistimelle. Mitä pienempi on kaiuttimen impedanssi sitä enemmän vahvistimelta vaaditaan virranantokykyä. Tavallisia nimellisarvoja kaiuttimille ovat 4 ja 8 ohmia. Vahvistimille ilmoitetaan yleensä siihen kytkettäviltä kaiuttimilta vaadittava minimi- impedanssi. Kaiuttimien impedanssin tulee olla vähintään minimi-impedanssin suuruinen, mutta se voi olla suurempikin. Tällöin vahvistimesta ei saada täyttä tehoa. ===Elektronisten laitteiden tulo- ja lähtöimpedanssit=== Hifi- laitteiston tuloliitännät (AUX IN, TAPE IN) ovat yleensä suhteellisen suuri- impedanssisia, luokkaa 100 kΩ, ja lähtöliitännät (AUX OUT, TAPE OUT) pienempi- impedanssisia, muutamia kilo-ohmeja. Kaiutinliitännän lähtöimpedanssi on hyvin pieni, joten kaiutinlähtöä on varottava oikosulkemasta - muuten virta voi kasvaa hyvin suureksi ja rikkoa vahvistimen. ===Kaapelin impedanssi=== Radiotaajuuisia signaaleita siirrettäessä tärkeäksi muodostuu käytetyn koaksiaalikaapelin tai parikaapelin impedanssi. Signaali siirtyy mahdollisimman vähä-häviöisenä ja puhtaana kun kaapelin ja sen päihin liitettyjen laitteiden impedanssit on sovitettu yhteen, eli on toteutettu impedanssisovitus. == Katso myös == * Resistanssi * Admittanssi, symboli Y, joka on impedanssin käänteisluku, Y = 1 / Z . * Verkkoimpedanssi * Ohmin laki * Impedanssisovitus * Värähtelypiiri == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == Luokka:Sähkötekniikka Luokka:Elektroniikka Luokka:Suureet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Äänentoisto
Sähköisten suureiden analogiat

Sähköstatiikan, sähkömagnetismin ja sähködynamiikan ilmiöitä kuvaaville suureille on ajateltavissa seuraavia analogioita eli vastaavuuksia. Tällaisella ajattelutavalla voi ymmärtää toisen fysiikan alan ilmiöitä jo tuntemansa alan avulla. TAULUKKO - Sähköisten suureiden analogiat Sähköstaattinen kenttä Sähkömagneettinen kenttä ja piiri Sähködynaaminen virtapiiri Suure Tunnus Suure Tunnus Suure Tunnus sähkövuo Ψ magneettivuo Φ sähkövirta I sähkövuon tiheys D magneettivuon tiheys B virrantiheys J sähkökentän voimakkuus E magneettikentän voimakkuus H sähkökentän voimakkuus, sähkölujuus E jännite U magneettijännite Um jännite U \- reluktanssi, magneettivastus Rm resistanssi R \- permeanssi, magneettinen johtavuus Λ konduktanssi G permittiivisyys ε permeabiliteetti μ konduktiivisuus eli sähkönjohtavuus γ Sähköisten ja muiden fysiikan alojen suureiden välillä on myös kuviteltavissa analogioita: esimerkiksi terminen resistanssi on rinnastettavissa sähköiseen resistanssiin ja lämpökapasiteetti sähköiseen kapasitanssiin. Tällaisessa analogiassa lämpötila vastaa jännitettä ja lämpöteho vastaa sähkövirtaa. Lämpöenergia puolestaan vastaa sähkövarausta. Ohmin lailla resistanssi = jännite / virta on tällöin terminen analogia: terminen resistanssi = lämpötila / lämpöteho.http://www.vishay.com/docs/73554/73554.pdf Thermal Simulation of Power MOSFETs on the P-Spice Platform, Vishay Hydrauliikan suureet ovat myös verrattavissa sähköisiin suureisiin: paine vastaa jännitettä ja virtausmäärä sähkövirtaa.Mitä ovat voltti, ampeeri, kilowattitunti?, STEK == Lähteet == === Huomautuksia === Luokka:Suureet Luokka:Sähkömagnetismi
Näennäisteho

Vaihtovirtapiireissä näennäisteho (tunnus S) on tehollisen jännitteen U ja tehollisen sähkövirran I tulo. Jos vaihtovirran jännite ja virta ovat samassa vaiheessa, näennäisteho on yhtä suuri kuin pätöteho P. Jos vaihe-ero on olemassa, näennäisteho on suurempi kuin todellisuudessa kulutettu teho. Näennäistehon yksikkö on volttiampeeri. Sinimuotoisilla jännitteilla ja virroilla näennäisteho lasketaan seuraavasti: näennäisteho² = pätöteho² \+ loisteho² eli S² = P² \+ Q². == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == *Loisteho, mitä se on? STEK Luokka:Sähkötekniikka Luokka:Suureet en:AC power#Real, reactive, and apparent powers
Pätöteho

Vaihtovirtapiireissä pätöteho (tunnus P) on piirissä todellisuudessa kulutettu teho. Pätöteho on varsinainen työtä tekevä, eli esimerkiksi vastuskuormassa lämmöksi muuttuva teho. Sen SI-yksikkö on watti. Jos vaihtovirran jännite ja virta eivät ole samassa vaiheessa, pätöteho on pienempi kuin näennäisteho. Pätötehon ja näennäistehon suhde on tehokerroin. Sinimuotoisille jännitteille ja virroille pätee S^2 = P^2 + Q^2, missä S on piirin näennäisteho, P on sen pätöteho ja Q on sen loisteho. Pätöteho voidaan myös laskea tehollisen jännitteen U_{\rm{rms}}, tehollisen virran I_{\rm rms} ja tehokertoimen \cos\phi tulona: P = U_{\rm rms} I_{\rm rms} \cos\phi. == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == *Loisteho, mitä se on? STEK Luokka:Sähkötekniikka Luokka:Suureet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit de:Wirkleistung pl:Moc czynna
Loisteho

Vaihtovirtapiireissä loisteho (tunnus Q) kuvaa jännitteen U ja sähkövirran I vaihe-erosta johtuvaa näennäistehon S ja pätötehon P vektoreiden erotusta. Loistehon SI-yksikkö on sähkötehon yksikkö volttiampeeri, mutta sille käytetään myös erityistä loistehon yksikköä vari. Jos jännitteet ja virrat ovat sinimuotoisia, loisteho voidaan laskea tehollisen jännitteen, tehollisen sähkövirran ja niiden välisen vaihe-eron sinin tulona: :Q^2 = S^2 - P^2, \ :Q = U I \sin(\phi). \ Loisteho ei ole työtä tekevää tehoa (toisin kuin pätöteho), vaan se värähtelee edestakaisin kuorman ja siirtoverkon välillä. Loistehon siirtäminen kuormittaa sen aiheuttaman virran takia siirtojohtoja. Kapasitiivinen kuorma aiheuttaa kapasitiivista loistehoa, ja induktiivinen kuorma induktiivista loistehoa. Samassa virtapiirissä syntyessään nämä kumoavat toisensa ollessaan yhtä suuria (rinnakkaisresonanssi). Tällöin loisteho sykkii kelan ja kondensaattorin välillä, eikä siirtoverkosta tarvitse ottaa loistehoa. Koska esimerkiksi sähkömoottorin toiminnan kannalta välttämätön magneettikenttä aiheuttaa induktiivista kuormaa, sen aiheuttamaa loistehoa voidaan kompensoida kondensaattorilla. Voidaan ajatella myös niin, että induktiivinen kuorma kuluttaa loistehoa ja kapasitiivinen kuorma tuottaa loistehoa. Loistehoa tuotetaan yleensä sähkökeskuksiin asennettavilla automaattisilla kondensaattoriparistoilla, jotka kytkevät verkkoon kondensaattoreita aina tarvittaessaSähkövoimatekniikkaopus: Muuntajat ja sähkölaitteet, Kondensaattorit; Leena Korpinen, TTY. Pätötehon ja näennäistehon suhde on tehokerroin. Resistiiviset kuormat, kuten sähkötoimiset lämpöpatterit ja muut sähkövastukset kuluttavat vain pätötehoa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Ahoranta, Jukka: Sähkötekniikka. Helsinki: Sanoma Pro, 2015. ISBN 978-952-63-1570-6 * == Aiheesta muualla == *Loisteho, mitä se on? STEK Luokka:Sähkövoima Luokka:Suureet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit es:Potencia eléctrica sv:Skenbar effekt
Yhteiskunta

Yhteiskunta on laaja ihmisyhteisö järjestyneenä kokonaisuutena. Viitattu 6.11.2021. Se koostuu ihmisistä ja heidän yhteisöistään, jotka asuvat ja ovat vuorovaikutuksessa tietyllä maantieteellisellä alueella, esimerkiksi kansana ja valtiona. Myös erilaiset instituutiot, poliittiset käytännöt tai valtarakenteet, infrastruktuuri ja kulttuuri ovat osa yhteiskuntaa. Yhteiskuntaan kuuluvat myös ihmisyksilöt, perheet ja suvut. Yhteiskunta muodostuu ihmisten kaikkien (nykyisten ja siihen mennessä institutionalisoituneiden) vuorovaikutussuhteiden verkostoista. Yhteiskunta jaetaan muun muassa hegeliläisessä ja liberalistisessa perinteessä valtioon ja kansalaisyhteiskuntaan. Uudemmissa teorioissa yhteiskunta jaetaan usein kolmeen osa-alueeseen: valtiolliseen eli julkiseen sektoriin, (yksityiseen) taloudelliseen toimintaan eli yksityiseen sektoriin ja vapaaehtoistyöhön (kolmas sektori). Vielä uudempi laajennus tähän jaotteluun on neljäs sektori, jolla tarkoitetaan perhettä, sukua ja ystäväpiiriä. == Yhteiskuntien tyyppejä == pienois|Eero Järnefelt, Raatajat rahanalaiset, 1893. Sosiologiassa yhteiskunnan kehitystaso määritellään sen käyttämän teknologian avulla. Alhaisen teknologian yhteiskunnat ovat ympäristön vaihteluiden kuten viljasadon onnistumisen armoilla, kun taas kehittyneemmät yhteiskunnat voivat hallita ympäristöään enemmän. Pääjako on esiteollisiin, teollisiin ja jälkiteollisiin yhteiskuntiin, ja näistä voidaan erottaa alajakoja. * esiteolliset yhteiskunnat ** metsästäjä-keräilijät ** paimentolaiset ** maatalousyhteiskunta * teollisuusyhteiskunta * jälkiteollinen yhteiskunta: palveluyhteiskunta ja tietoyhteiskunta. == Katso myös == * Ihmismaantiede * Yhteiskuntatiede ** Aluetiede ** Sosiologia ** Taloustiede * Vallankumous * Yhteiskunnallinen romahdus * Yhteiskuntafilosofia * Yhteiskuntaluokka == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Yhteisö. Internetix. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sian- ja naudanlihasäilyke

Sian- ja naudanlihasäilyke eli nötkötti on naudan- ja sianlihaa sisältävä täyslihasäilyke. Sen puhekielinen nimi nötkötti johtuu pelkkää naudanlihaa () sisältävän säilykkeen nimestä. Nykyään pelkkä jauhelihavalmiste on käynyt harvinaisemmaksi ja sikaa sisältävä sekasäilyke on korvannut sen. Sian- ja naudanlihasäilyke on yleensä syömäkelpoista neljä vuotta valmistuspäivän jälkeen. Avaamaton purkki säilyy huoneenlämmössä. Tämän vuoksi sian- ja naudanlihasäilyke soveltuu hätävaramuonaksi, ja sitä on esimerkiksi useimmissa Suomen puolustusvoimien taistelumuonapakkauksissa. Suomalaisia sian- ja naudanlihasäilykkeiden valmistajia ovat muiden muassa Lunden ja Pöntiö. Sian- ja naudanlihasäilyke tehdään koneellisesti erotetusta lihamassasta, aineksista, jotka lihankäsittelykoneita edeltäneenä aikana luokiteltiin teurasjätteeksi. Sian- ja naudanlihasäilykkeen kaltaiset tuotteet on otettu tarkastelun alle hullun lehmän taudin ilmaantumisen jälkeen. Tällöin monessa maassa kiellettiin koneellisesti erotetun lihamassan käyttö ihmisravinnoksi kokonaan. == Spam == Englannissa ja Pohjois-Amerikassa sika-nauta -säilykelihaa vastaavaa tuotetta myydään Hormel-yhtiön tuotemerkillä Spam, joka kuitenkin on pelkästään sianlihavalmiste. Nimi tuli maailmankuuluksi, kun sitä käytettiin eräässä Monty Python -tv-sarjan sketsissä. Samaan sketsiin perustuen sana spam myöhemmin yleistyi tarkoittamaan myös internetin roskapostia. Tuotenimen Spam on arvioitu olevan peräisin sanoista "maustettu kinkku" (). Spam on erityisen suosittua Yhdysvaltojen Tyynenmeren saarilla, jonne se saapui armeijan mukana, hyvän säilyvyytensä vuoksi. Osavaltioista eniten asukaslukua kohden Spamia syödään Havaijilla, jossa vuonna 2016 sitä syötiin 7 miljoonaa tölkkiä vuodessa, kun osavaltion asukasluku oli 1,42 miljoonaa (eli hieman alle 5 tölkkiä per henkilö). Tätä enemmän Spamia syödään kuitenkin Guamilla, joka ei ole ole osavaltio, jossa sitä syödään 16 tölkkiä asukasta kohden vuodessa. Logo SPAM.svg|SPAM logo. Spam 2.jpg|SPAM purkki. Sliced Spam.JPG|Spam siivu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Liha ja lihavalmisteet Luokka:Havaijilainen keittiö
Spam

Spam voi tarkoittaa: * Turhia viestejä, joita virukset tai verkon käyttäjät levittelevät esim. keskustelufoorumeille tai pikaviestikeskusteluihin toisilleen. Yleensä viesteillä on päämääränä mainostus. * Internetin kautta levitettävää roskapostia * SPAM on yhdysvaltalaisen Hormel Foodsin omistama sianlihasäilykkeen tavaramerkki vuodesta 1937 alkaen * Sian- ja naudanlihasäilykettä monissa kielissä * Spam Energy Drink, energiajuomamerkki * Spam, Monty Python -sarjassa vuonna 1970 esitetty sketsi (tästä johtuu roskapostiviestien nimitys spam).
Hatikva

Hatikva () on Israelin kansallislaulu. Hatikvan sanoitus perustuu galitsianjuutalaisen runoilijan Naftali Herz Imberin 9-säkeistöiseen runoon Tikvateynu ("Meidän toivomme"). Imber kirjoitti runon ensimmäisen version Zolotšivissä vuonna 1878, ja runo julkaistiin hänen esikoiskirjassaan Barkai vuonna 1886. Runossa kirjoittaja kuvaa Petah Tikvan perustamista koskevia ajatuksiaan ja tunteitaan. Petah Tikva oli ensimmäisiä juutalaisia siirtokuntia turkkilaisten vallassa olleessa Palestiinassa. Hovevei Zion -liike ja myöhemmin siionistit ottivat runon tekstin käyttöön ensimmäisessä siionistikongressissa vuonna 1897. Myöhemmin Rishon LeZionin kaupungin uudisasukkaat päivittivät tekstiä, jonka jälkeen teksti on käynyt läpi myös muita muutoksia. Nykyinen teksti perustuu alkuperäisen runon ensimmäiseen säkeistöön. Hallitseva teema jäljellä olevassa sanoituksessa on juutalaisten kaksi tuhatta vuotta vanha toivo itsenäisestä ja vapaasta kansasta Israelin maassa. Shmuel (Samuel) Cohen sovitti runon sanat sävelmään vuonna 1888. Sävel perustuu todennäköisesti romanialaiseen kansanlauluun Carul cu boi ("Härän vetämät vaunut"), jonka Cohen kuuli lapsena Romaniassa. ==Virallinen kansallislaulu== Kun Israelin valtio perustettiin vuonna 1948, Hatikvasta tuli maan epävirallinen kansallislaulu. Laulusta tuli maan virallinen kansallislaulu vasta marraskuussa 2004, kun Israelin parlamentti knesset hyväksyi sen aseman muuttamalla niin kutsuttua Lippu ja vaakuna -lakia. Juutalaiset kaikkialla maailmassa käyttävät Hatikvaa omana laulunaan. Sen vuoksi Hatikva on maailman ainoa kansallislaulu, jota lauletaan useammin sen valtion ulkopuolella, jonka kansallislaulu se on, kuin kyseisen valtion sisällä. == Sanat == כֹּל עוֹד בַּלֵּבָב פְּנִימָה נֶפֶשׁ יְהוּדִי הוֹמִיָּה, וּלְפַאֲתֵי מִזְרָח קָדִימָה, עַיִן לְצִיּוֹן צוֹפִיָּה; עוֹד לֹא אָבְדָה תִּקְוָתֵנוּ, הַתִּקְוָה בַּת שְׁנוֹת אַלְפַּיִם, לִהְיוֹת עַם חָפְשִׁי בְּאַרְצֵנוּ, אֶרֶץ צִיּוֹן וִירוּשָׁלַיִם. Kol od balevav penima Nefeš jehudi homija Ulfa’ate mizraḥ kadima Ajin leTzijon tzofija Od lo avda tikvatenu Hatikva bat šnot alpajim Lihjot am ḥofši be’artsenu Erets Tsijon virušalajim Kun Israelin lapset yössä kyynelten aamua kohden silmät nostavat, ja polttavina kaipuu rinnan tuskaisen, Siionin vuoren nähdä soisivat, ah, taas tulta syttyy sydämiin. Kun tää toivo mielen kirkastaa, Daavidin pyhään kotikaupunkiin viel että riemuin saamme vaeltaa. (suom. Yrjö A. Nummi) Sanatarkempi suomennos voisi kuulua vaikkapa: Niin kauan kuin sydämessä juutalainen sielu vielä kaipaa, ja kohti Idän äärtä, silmä vielä katsoo Siionia, meidän toivomme ei ole vielä menetetty, kahden tuhannen vuoden toivo olla vapaa kansakunta omassa maassa, Siionin maassa ja Jerusalemissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Eri versioita Hatikvasta *MP3 file Yhdysvaltojen laivaston soittokunnan versio Luokka:Kansallislaulut Luokka:Juutalainen musiikki Luokka:Israelin kansallissymbolit
Partikkeli

Partikkeli tarkoittaa seuraavia: * partikkeli, hiukkanen, erityisesti fysiikan käsite * partikkeli, apusana, sanaluokka kielitieteessä * partikkeliefekti tai hiukkasefekti, videopelien grafiikassa käytetty menetelmä
Kuninkaanportti

thumb|250px|Kuninkaanportti Kuninkaanportti on Suomenlinnan eteläisimmällä saarella Kustaanmiekan salmen edustalla sijaitseva porttirakennus. Se on merilinnoituksen alkuperäinen pääsisäänkäynti ja sitä pidetään yleisesti yhtenä Suomenlinnan tunnusmerkeistä. Portti rakennettiin vuosina 1753–1754 paikkaan, johon Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik oli kiinnittänyt laivansa tullessaan tarkkailemaan linnoituksen rakennustöitä vuonna 1752. Tästä tuli nimi Kuninkaanportti. Porttirakennus on kaksikerroksinen ja sisäänpäin kaareva. Keskellä oleva varsinainen porttikäytävä on reunustettu marmorikivin. 1770-luvulla porttia muutettiin, siihen rakennettiin laskusilta sisä- ja ulkopuolelle. Portin eteen rakennettiin laituri ja porttia kohden nouseva leveä portaikko Tukholman läheltä tuodusta hiekkakivestä. Viaporin pommitus Krimin sodan aikana vuonna 1855 tuhosi alkuperäisen laiturin ja osan portaita. Suomen itsenäisyyden aikana Kuninkaanporttia on restauroitu neljästi.Kuninkaanportti Suomenlinnan omilla sivuilla Portti on tyypillinen linnoitusportti tykinaukkoineen ja sen edessä on syvä kuilu molemmille sivuille linnoitukseen kiipeämisen vaikeuttamiseksi. Portaikon kerrotaan alun perin ulottuneen vesirajaan asti, mutta Kustaanmiekan salmen syventämistöiden yhteydessä alin osa luhistui ja poistettiin. Kuninkaanportin kuva oli vuosina 1986–2001 tuhannen markan setelissä. == Kuninkaanportin kivitaulut == Koristeina portin viereisillä seinillä on neljä kivitaulua, joihin on hakattu seuraavat Augustin Ehrensvärdin ruotsiksi kirjoittamat viestit: *Här har Konung Fredrik låtit lägga den första sten år 1748 :Tähän laski kuningas Fredrik ensimmäisen kiven vuonna 1748 *Och Konung Gustaf har lagt den sidste sten år. :Ja tähän laski kuningas Kustaa viimeisen kiven vuonna... :(Tässä on vuosiluvun kohdalla tyhjää, koska Kustaa III ei vastoin suunnitelmia saapunutkaan paikalle muuraamaan viimeistä kiveä.) *Sveaborg, som rörer hafvet på den ena sidan och stranden på den andra, gier Den kloke Herraväldet öfver både haf och land. :Viapori, joka koskettaa toisella puolella merta ja toisella puolella rannikkoa, suo viisaalle herruuden sekä merellä että maalla. *Ifrån Ödemarker äro desſe Vargskiärsholmar ombytte till ett Sueaborg. Eftervard stå här på egen botn och lita icke på främmande hielp. :Erämaista on nämä Susisaaret muutettu Viaporiksi. Jälkimaailma, seiso täällä omalla pohjallasi äläkä luota vieraaseen apuun. Kuuluisin näistä on viimeinen lause, johon Suomessa on eri yhteyksissä usein viitattu. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kuninkaanportti opetusviraston sivuilla Luokka:Suomenlinna Luokka:Portit
R-luokan vartiovene

R-luokan vartioveneet olivat Suomen merivoimien Vartiolaivueen (nykyisin 7. ohjuslaivue) viisi merivalvontaa ja sukellusveneentorjuntatehtäviä suorittanutta alusta. Ne poistettiin 1990-luvulla käytöstä Rauma-luokan ohjusveneiden tieltä, mutta niillä on säilynyt maineikas asema merivoimien kulttuurissa. == Tekniset tiedot == * Pituus 37 m * Leveys 6,5 m * Syväys 2,2 m * Koneteho 2 x 1350 hv * Nopeus 21 solmua * Miehistöä 20 == Veneet == Viisi venettä ja niiden tunnusnumerot olivat: * Rihtniemi (51) * Rymättylä (52) * Ruissalo (53) * Raisio (54) * Röyttä (55) R-luokan vartioveneet valmistuivat alun perin 1950-luvulla rannikkoraivaajan tehtäviin. Vartioveneeksi ne varusteltiin 1960-luvun lopulla, jolloin ne siirtyivät vartiolaivueeseen. === Röyttä === Viimeinen R-luokan vartiovene Röyttä oli vuodesta 2000 lähtien Sinisen reservin käytössä koulutusaluksena. Aluksen alus osallistui mm merivoimien sotaharjoituksiin sekä juhlatilaisuuksiin. Toisin kuin muissa R-luokan veneissä, Röytässä on rakettien laukaisussa tulevan liekin sammutusjärjestelmä. Röyttä on peruskorjattu 1980 ja uudelleen 2000, kun se luovutettiin Siniselle reserville. Alus ajoi vuonna 2005 karille, jonka jälkeen vakuutusyhtiö lunasti sen ja myi edelleen. Röyttä on nimetty uudelleen Vartiovene 55:ksi ja sen omistaa yksityinen yritys Helsingissä. == Kolumbian laivasto == Oy Laivateollisuus Ab kehitti vuosina 1965–1966 luokasta saatujen kokemusten pohjalta Kolumbian laivastolle kolme vartiovenettä: Carlos Alban, Jorge Soto del Corvalin ja Nito Restrepon.Auvinen, 1983 s. 117 ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Vartiovene 55 *YouTube: Vartiovene Röyttä Luokka:Suomen merivoimien alukset Luokka:Vartiolaivat
Verbi

Verbit eli teonsanat on yksi useimpien kielten sanaluokista. Tyypillinen verbi ilmaisee tekemistä, olemista tai tapahtumista. Verbi voi taipua esimerkiksi toimijan persoonan tai luvun mukaan, mutta näin ei tapahdu kaikissa kielissä. Lauseen rakenteen kannalta verbin keskeinen tehtävä on toimia predikaattina eli lauseen ytimenä. Suomen kielessä predikaatti on finiittinen eli persoonamuotoinen verbi, joita on jokaisessa lauseessa yksi. Predikaattiverbi myös määrää, mitä muita jäseniä lauseessa on. Verbin valenssiksi kutsutaan verbin pakollisten täydennysten määrää: * Sataa. (0) * Lintu lentää. (1) * Anna syö omenaa. (2) * Anna antaa omenan Liisalle. (3) Sen mukaan, liittyykö verbiin tavallisesti objekti vai ei, verbit jaetaan transitiivi- ja intransitiiviverbeihin Esimerkiksi sataa ja lentää ovat intransitiiviverbejä, syödä ja antaa transitiiviverbejä. Erityisesti indoeurooppalaisissa kielissä verbit jaetaan pääluokkiin, jotka ovat aktiivi ja passiivi. Perinteisesti tätä jaottelua on käytetty myös suomen kieliopeissa, vaikka suomen niin sanottu passiivi on luonteeltaan erilainen kuin esimerkiksi englannin tai ruotsin passiivi. Tempus on aikamuoto. Suomen kielessä on preesens (kestämä), imperfekti (kertoma), perfekti (päättymä) ja pluskvamperfekti (entispäättymä). Monissa muissa kielissä on myös futuuri (tulema). Suomessa ilmaistaan tulevaa aikaa preesensillä ja siihen liittyvällä tulevan ajan ilmaisimella (esimerkiksi isä menee illalla kotiin, siivoan huoneeni loppuun huomenna, hän tekee sen vuoden päästä), tulla-verbin ja kolmannen infinitiivin illatiivilla avulla muodostettavalla rakenteella (isä tulee menemään kotiin, tulen siivoamaan loppuun huoneeni, hän tulee tekemään) tai juhlatyylisellä olla- verbin ja partisiipin avulla muodostettavalla rakenteella (isä on menevä kotiin, olen siivoava loppuun huoneeni, hän on tekevä sen). Myös aikoa-verbi ilmaisee epävarmaa tulevaisuutta (esimerkiksi isä aikoo mennä kotiin, aion siivota loppuun huoneeni, hän aikoo tehdä sen). Modus eli tapaluokka ilmaisee puhujan suhtautumista predikaatin kuvaamaan toimintaan. Suomen kielen modukset ovat indikatiivi (tositapa), potentiaali (mahtotapa), konditionaali (ehtotapa) ja imperatiivi (käskytapa). Muissa kielissä on myös muita moduksia, kuten subjunktiivi tai gerundi. Verbeistä voidaan muodostaa substantiivia tai adjektiivia muistuttavia infinitiivejä (nimitapa) tai partisiippeja (laatutapa). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sanaluokat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Substantiivi

Substantiivit eli nimisanat ovat yksi kielten sanaluokista. Substantiivi ilmaisee asiaa tai esinettä ja suomessa sitä taivutetaan sijamuodoissa, luvuissa ja omistusliitteitä liittämällä, minkä lisäksi voidaan lisätä liitepartikkeleita. Suomessa substantiivi kuuluu nomineihin. Muissa kielissä substantiivia voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvussa eli genuksessa. Esimerkiksi saksassa jokaisella substantiivilla on suku ja sen mukainen artikkeli, jota taivuttamalla ilmaistaan sanan sijamuoto. Saksassa nämä artikkelit ovat yksikössä der (maskuliini), das (neutri) ja die (feminiini) sekä monikossa pelkkä die. Joissain kielissä substantiiveihin voidaan myös liittää verbien taivutuspäätteitä. Substantiivit jaetaan yleisnimiin (appellatiivit) ja erisnimiin (proprit). Erisnimi viittaa yksilöityyn henkilöön, olioon, asiaan tai esineeseen. Yleisnimi puolestaan viittaa henkilöihin, olioihin, asioihin tai esineisiin lajinsa edustajana. Ainiala- Saarelma-Sjöblom 2008, 12 Yleisnimi siis luokittelee, esimerkiksi vuoristo, kun taas erisnimi yksilöi, esimerkiksi Kalliovuoret. Yleisnimet voidaan edelleen jakaa laskettaviin ja ei-laskettaviin. Laskettavat yleisnimet viittaavat yksilöihin tai yksittäisiin asioihin/esineisiin, kun taas ei- laskettavat viittaavat yleensä aineisiin tai abstraktioihin, joita ei voi laskea. Laskettavia substantiiveja on esimerkiksi koira, joiden lukumäärä voidaan todeta. Ei-laskettaviin aine- ja abstraktisanoihin kuuluvat esimerkiksi maito tai matematiikka. == Katso myös == *Substantiivitauti == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Sanaluokat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Adjektiivi

Adjektiivi eli laatusana on sanaluokka, joka kuuluu nomineihin eli sanoihin, jotka taipuvat sijamuodoissa. Adjektiivi ilmaisee asian tai esineen laatua. Se vastaa kysymykseen millainen. (Esim. auto on punainen, pallo on pyöreä, metsä on iso.) Suomessa adjektiivi taipuu sijamuodon ja luvun mukaan. Muissa kielissä sitä voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan. Useimmista adjektiiveista voidaan muodostaa vertailuasteet. Adjektiivi sellaisenaan on positiivi eli perusaste. Suurempaa astetta ilmaisee komparatiivi eli voittoaste ja suurinta (tai erittäin suurta) astetta superlatiivi eli yliaste. Suomen kielen komparatiivin tunnus on nominatiivissa -mpi ja muissa sijoissa astevaihtelullinen -mpA- : -mmA-. Kaksitavuisen vartalon loppuvokaalin a:n ja ä:n tilalla on komparatiivin tunnuksen edellä e (esimerkiksi paha : pahempi, kylmä : kylmempi mutta ei mahtava : *mahtavempi). Superlatiivin tunnus on nominatiivissa ja partitiivissa -in, muissa sijoissa -impA- : -immA-. Erikoistapaus on "hyvä"-adjektiivi, siinä taivutus menee hyvä, parempi, paras. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sanaluokat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pronomini

Pronominit eli asemosanat on sanaluokka, joka kuuluu nomineihin. Pronomineja käytetään jonkin substantiivin tai adjektiivin sijasta (asemasta, mistä suomenkielinen nimi). Usein pronominilla viitataan johonkin, mikä on edellä mainittu, ja sanaa, johon se täten viittaa, sanotaan pronominin korrelaatiksi. Suomen kielessä pronominia taivutetaan sijan ja luvun mukaan. Indoeurooppalaisissa kielissä sitä voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan. == Pronominien luokittelu == # Persoonapronominit #: minä, sinä, hän, me, te, he # Demonstratiivipronominit eli osoituspronominit #: tämä, tuo, se, nämä, nuo, ne # Interrogatiivipronominit eli kysyvät prononimit #: kuka, (ken), mikä, kumpi (ja kumpainen) # Relatiivipronominit #: joka, mikä # Indefiniittipronominit eli kvanttoripronominit, muun muassa seuraavat #: joka, jokainen, joku, jompikumpi, jokin, kukin, mikin, kumpikin, kumpainenkin, kukaan, kenkään, mikään, kumpikaan, kumpainenkaan, eräs, muuan, itse, kaikki, molemmat, moni, muu, muutama, toinen, sama, samainen, ainoa, usea, harva # Refleksiivipronomini #: itse (hän paransi itsensä) # Resiprookkipronomini #: toinen (toinen toistaan) Monissa kielissä on lisäksi erityisiä possessiivipronomineja, jotka merkitykseltään – mutta eivät muodoltaan – vastaavat persoonapronominien genetiiviä. == Lähteet == * Laaksonen, Kaino – Lieko, Anneli: Suomen kielen äänne- ja muoto-oppi. 2. korj. p. Oy Finn Lectura Ab, 1992. ISBN 951-8905-67-3. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nomini

Nomini on suomen kieliopissa sana, joka taipuu sijamuodoissa ja luvussa. Nominit jaetaan tarkemmin neljään sanaluokkaan: substantiivit (nimisanat), adjektiivit (laatusanat), numeraalit (lukusanat) ja pronominit (asemosanat). Termi tulee latinan sanasta nomen (’nimi’), jolla on vanhassa latinaan perustuvassa kielioppiperinteessä viitattu sijamuodoissa taipuviin sanoihin; ne on jaettu alaluokkiin nomen substantivum, nomen adjectivum, nomen numerale ja niin edelleen. Nykyään esimerkiksi englannin kieliopissa termi noun merkitsee substantiivia, eikä suomen ”nominia” vastaavaa kategoriaa käytetä. == Lähteet == Luokka:Sanaluokat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Numeraali

Numeraalit eli lukusanat on sanaluokka, joka kuuluu nomineihin. Numeraali ilmaisee lukua ja määrää, ja suomessa se taipuu sijan ja luvun mukaan. Muissa kielissä se voi taipua myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan. Numeraaleja ovat suomen kielessä kaikki ne sanat, jotka voidaan myös esittää numeroilla, kuten yksi, kolmetuhatta, ensimmäinen ja nolla. Niitä on kahta tyyppiä: perus- eli kardinaalilukusanat, kuten yksi, kolmetuhatta ja nolla, sekä järjestys- eli ordinaalilukusanat kuten ensimmäinen ja kolmas. Numeraaleja eivät ole sellaiset sanat, kuten viimeinen, joita ei voi ilmaista pelkillä numeroilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sanaluokat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tuima-luokan ohjusvene

Tuima-luokka oli Suomen merivoimien neljän Neuvostoliitossa vuosina 1974–1975 valmistetun ohjusveneen muodostama alusluokka. Maailmalla alustyyppi tunnetaan OSA-II -luokkana. Ne korvattiin R-luokan vartioveneiden tavoin Rauma-luokan ohjusveneillä. == Alukset == Luokan aluksissa oli voimanlähteenä kolme 56-sylinteristä 3 500 kilowatin tähtimoottoria. Niiden ääni oli niin voimakas, että ajon aikana sisätiloissa joutui käyttämään kuulosuojaimia. Koneiden säästämiseksi aluksilla ajettiin omin konein vain operaatioajossa, siirtokuljetukset tehtiin pitkään siten, että emälaiva Louhi hinasi niitä. MTO-66 meritorjuntaohjusjärjestelmän vanhentuessa ohjusveneet modifioitiin miinaveneiksi. Muutostyössä Tuimasta ja Tuulesta poistettiin keskimmäinen moottori ja potkuri miinanlaskukaluston tieltä. Muutostyöt tehtiin 1993–1994 Uudenkaupungin telakalla. Samalla veneiden nopeus laski noin 8 solmua. Tuiskulle ja Tyrskylle tehtiin pienempi muutostyö, jossa ohjusaseistus vaihdettiin miinoiksi. Tuima-luokan ohjusveneitten kylkinumerot: *Tuima 11, *Tuisku 12, *Tuuli 14 ja *Tyrsky 15. Alukset poistettiin vahvuudesta 2002–2003. Alukset myytiin huutokaupalla GN113 Warbird Consulting Oy, joka omisti ne 2003–2006. Yhdestä oli tarkoitus tulla ravintolalaiva ja toisesta vesibussi Helsingin edustalle. Kaksi muuta oli tarkoitus jättää telakalle varaosiksi. 24\. lokakuuta 2006 ilmestynyt Loviisan Sanomat kertoi, että kaikki neljä Tuima-luokan ohjusvenettä on myyty Egyptin asevoimille. Kaupassa välittäjänä toimi Patria Oyj. Suomen puolustusministeriö myönsi 6. heinäkuuta 2006 maastavientiluvat.Loviisan Sanomat -lehden nettisivut, joissa uutinen ohjusveneiden myynnistä Egyptin armeijalle. Loviisan Sanomat -lehden nettisivut, joissa uutinen ohjusveneiden laivaamisesta Egyptiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tuima-luokan ohjusveneiden nykyisen omistajan GN113 Warbird Consulting Oy:n sivut. Luokka:Suomen merivoimien ohjusveneet