Porvoonjoki

Porvoonjoki () on Porvoonjoen vesistön pääjoki, jonka alkulähteet sijaitsevat Salpausselän etelärinteillä Kärkölässä, Hollolassa ja Lahdessa. Yläjuoksulla jokea kutsutaan nimellä Luhdanjoki. Se virtaa Orimattilan, Pukkilan, Askolan ja Porvoon kautta Suomenlahteen. Porvoonjoen viljelymaisema ikivanhoine asutuksineen, kylineen ja kartanoineen yhdessä vanhan Porvoon kanssa on kansallismaisema. == Historia == Porvoonjoki on ollut alun perin hämäläisten kauppareitti, ja sen alkuperäinen nimi on mahdollisesti ollut Kukinjoki. Nimi juontaisi juurensa friisiläisperäiseen kugg-nimistöön, joka vastaisi muita rannikon samankaltaisia kauppapaikkoja. Porvoonjoen varrelta on löytynyt 170 kivikautista asuinpaikkaa Suomen vanhimmalta kivikaudelta.http://kulttuuriportaali.porvoo.net/ABC-kirja-verkko-low.pdf Itä- Uudenmaan kulttuuriohjelma] s. 4Lahti, Porvoonjoen kulttuuripolku Muinaispolut Maamme vanhinta asuttua seutua Orimattila Porvoonjoen viljelymaisema ikivanhoine asutuksineen, kylineen ja kartanoineen yhdessä vanhan Porvoon kanssa on yksi Suomen 27 kansallismaisemasta.Kansallismaisema Ympäristö == Hydrologia == Joen kokonaispituus on 143 kilometriä ja sen kattama vesistöalue on 1 237 km² pinta-alaltaan, mistä vain 1,34 % on järviä. Vähäisin todettu virtaama on vesikuutiometri sekunnissa ja suurin 200 m³ sekunnissa. Joen Lahdessa sijaitsevan alkupään ja Porvoossa sijaitsevan suun korkeusero on 68 metriä, jolloin keskimääräiseksi putoukseksi muodostuu 0,7 metriä kilometrin matkalla.Porvoonjoki Ympäristöhallinto Joen suurin sivujoki on Palojoki sekä suurimmat järvet Mallusjärvi, Isojärvi ja Sahajärvi. Porvoonjoen suisto on Natura 2000 -aluetta.Komission päätös, tehty 13 päivänä tammikuuta 2005 Eurlex == Veden laatu, ympäristönormit == Porvoonjoki on luontaisesti samea, koska siinä on savea. Jokea kuormittavat etenkin maatalous ja asutuksen jätevedet.Porvoonjoki Veden laatu Hämeen Ympäristökeskus Maatalouden päästöjä on pyritty rajoittamaan suojavyöhykkeillä.Suojavyöhykkeiden yleissuunnitelma Porvoonjoen valuma-alueella Porvoossa Ympäristö 2001 Joelle on pyritty asettamaan tiukkoja ympäristönormeja, mutta kunnalliset jätevedet kuormittavat jokea. Lahti käyttää Porvoonjokea pääasiallisena jätevesiviemärinään. Etenkin kalojen lisääntymiskyky on uhattuna lääkejäämien takia. Joen virkistyskäyttö on hankalaa suuren suolistoperäisten bakteerien määrän takia. Joen tila on vähitellen elpymässä hyväksi. Joen ekologista tilaa valvoo Hämeen ympäristökeskus Orimattilaan saakka ja Askolasta alkaen Uudenmaan ympäristökeskus. Porvoonjokeen virtaavat fosforipäästöt Lahdesta ovat vähentyneet kolmasosaan 20 vuoden kuluessa. Joessa ei ole virallisia uimarantoja. Lahden ja Orimattilan välillä jokivettä ei juoteta karjalle, koska siinä on niin paljon suolistobakteereita.Kariniemen ja Ali-Juhakkalan jätevedenpuhdistamoiden ympäristölupahakemus, Lahti AVI 2011 Tulokaslajit, kuten limaskat, ovat ryöpsähtäneet toisinaan massaesiintymiksi.Maari, Porvoon vesikasvieldorado Luonnontieteellinen keskusmuseo === PFAS-kemikaalit === PFAS-kemikaalien pitoisuus Porvoonjoessa on korkea. Vuonna 1989 Nesteen jalostamolla Kilpilahdessa paloi säiliöllinen isoheksaania, jota käytetään bensiinin valmistuksessa. Palon sammuttamiseen käytettiin kaikki Suomen varastoissa olleet sammutusvaahdot, ja kun ne loppuivat, lisää hankittiin Belgiasta ja Ruotsista. Sammutusvaahtojen sisältämät PFAS-kemikaalit päätyivät ympäristöön. Porvoonjoesta pyydettyjen kalojen PFAS-pitoisuudet ylittivät EU:n asettamat raja-arvot vuonna 2011 tehdyssä tutkimuksessa. Myrkkyjen määrä kaloissa ei ole laskenut vuodesta 2016 vuoteen 2023. == Joen virkistyskäyttö == Porvoonjokeen on kohdistunut myös melko paljon vapaamuotoista yhdistystoimintaa, esimerkiksi Itä-Uudenmaan vesi- ja ilmastonsuojeluyhdistys.http://www.ess.fi/?article=4 Lahden kaupunki on osana viheralueidensa kunnostamista tehnyt Ali-Juhakkalan ja Miekkiön välille melojille sopivaa jokiuomaa.Porvoonjoki Lahdessa virkistyskäyttöön Etelä- Suomen Sanomat 2008 Joelle on tehty melontareitti rantautumispaikkoineen.Porvoonjoen melontareitti Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesien- ja ilmansuojeluyhdistys r.y. Joen varrella ei harrasteta ammattikalastusta, ja virkistyskalastus on vähäistä. Ruokakalaa saalisti vuoden 2005 kyselyn mukaan 46 perhettä. Virkistyskalastusta halutaan kuitenkin lisätä rakentamalla kalaportaita ja parantamalla veden laatua. Joessa on tavattu kirjolohta, harjusta, haukea, salakkaa, turpaa, särkeä, kivennuoliaista, ahventa, kiiskeä, puronieriää, lohta/taimenta, pasuria ja madetta. Ravut kuolivat rapuruttoon 1950-luvulla. Pukkilassa ja Kerkkoossa on yhteisalueiden ja kylätoimikuntien ylläpitämiä uimarantoja. == Kosket == Vesivoimaa on hyödynnetty myllyjen, sahojen ja pienten voimalaitosten avulla monissa Porvoonjoen koskissa.Päijät-hämeen maisematyypit * Tönnönkoski, Orimattila, mylly vuodesta 1589Orimattila Ympäristö *Patomäenkoski, Lahti *Vakkolankoski, AskolaVakkola Museovirasto *Naarkoski, Pukkila *Strömberginkoski, Porvoo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * *Jokienkunnostushanke (kartta) Itä-Uudenmaan ja Porvoonjoen vesien- ja ilmansuojeluyhdistys r.y. Luokka:Suomen joet * Luokka:Hollolan luonto Luokka:Lahden luonto Luokka:Kärkölän luonto Luokka:Orimattilan luonto Luokka:Askolan joet Luokka:Porvoon joet