EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
KV46

KV46 on Jujan ja Tujan hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti James Edward Quibell vuonna 1905. Haudan seinät on jätetty tasoittamatta, eikä niihin ole laitettu laastia. Haudasta on löydetty muun muassa vaatteita ja kosmetiikkaa, huonekaluja ja hautakalusteita, muumioita ja niiden kääreitä, koruja, soittimia, veistoksia, astioita, aseita sekä kirjoitusvälineitä ja papyryksia. == Kuvia == Tiedosto:KV46 Yuya and Tjuyu.jpg|Haudan 3D-malli Tiedosto:Yuya- outer coffin.jpg|Jujan sarkofagi Tiedosto:Egyptian Museum (336).jpg|Tujan naamio Tiedosto:Blue Enamelled and Gold Coffer with Name of King Amenhotep III (Queen Tia's Tomb) (1906) - TIMEA.jpg|Haudasta löydetty arkku == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
320 eaa.

== Tapahtumia == * Chandragupta Maurya nousee Magadhan valtijaksi Maurya- dynastian perustajana. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * == Lähteet == Luokka:300-luku eaa.
330 eaa.

== Tapahtumia == * Tammikuu: Aleksanteri Suuri kukistaa persialaiset joukot Persian porteilla. * Tammikuu: Aleksanteri Suuren joukot valtaavat Persian pääkaupungin Persepoliin. * Heinäkuu: Dareios III pakenee Ektabanasta Baktriaa kohti. * Elokuu: Bessos murhaa Dareios III ja julistautuu Persian kuninkaaksi nimellä Artakserkses V. * Marraskuu: Aleksanteri Suuri antaa teloittaa Filotaan, joka oli ehkä sekaantunut salajuoneen kuningasta kohtaan. Filotaan isä Parmenion teloitetaan myös. * Atropates nimitetään Meedian satraapiksi * Mithrenes nimitetään Armenian satraapiksi == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Elokuu, Dareios III, Persian kuningas, murhattiin. * Marraskuu, Filotas, makedonialainen sotilas ja toveriratsuväen komentaja, teloitettiin. * Marraskuu, Parmenion, makedonialainen sotilas, Aleksanteri Suuren ja Filippos II:n kokenein kenraali, teloitettiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:300-luku eaa.
340 eaa.

== Tapahtumia == * Koska capualaiset saivat Rooman kansalaisoikeudet, niitä vaativat myös muut Rooman kanssa liittoutuneet latinalaiset. Rooma hylkää vaatimukset ja sen seurauksena syntyy latinalaiskansojen kapina Roomaa vastaan. Ensimmäisessä taistelussa Rooman konsuli Publius Decius Mus uhraa itsensä rituaalisesti maansa hyväksi ja kohottaakseen taistelumoraalia. * Persialaiset valloittivat Rodoksen saaren. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:300-luku eaa.
350 eaa.

==Tapahtumia== * Maailman seitsemään ihmeeseen lukeutunut Artemiin temppeli Efesoksessa rakennettiin. ==Syntyneitä== * Chanakya, intialainen filosofi ja diplomaatti * Eudemos Rhodoslainen, antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi * Kassandros, Makedonian kuningas ==Kuolleita== * Luokka:300-luku eaa.
Ilmarinen (täsmennyssivu)

Ilmarinen voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Ilmarinen, Kalevalan henkilö, suomalainen tarusankari __NOTOC__ == Henkilöitä == * Ilmarinen sukunimenä: ** Aimo Ilmarinen (1870–1953), suomalainen toimittaja ja maanviljelijä ** Meri Ilmarinen (s. 1991), suomalainen painonnostaja ** Petri Ilmarinen (s. 1968), suomalainen arkkitehti * Ilmarinen salanimenä tai nimimerkkinä: ** Ilmarinen, oik. Jalmari Takkinen (1899–1968), suomalainen heimosoturi ja metsäsissipäällikkö ** Ilmarinen, Waldemar Beckerin (1840–1907) Napolissa asuessaan sanomalehtikirjoituksissa käyttämä nimimerkki == Paikkakuntia == * Ilmarinen, taajama Liedossa * Ilmarinen, kylä Loimaalla * Ilmarinen, kylä Vehmaalla == Yhtiöitä == * Tapaturmavakuutusosakeyhtiö Ilmarinen, vuosina 1924–1947 toiminut vakuutusyhtiö * Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen, vuonna 1961 perustettu eläkevakuutusyhtiö * Ilmarinen, kustannusosakeyhtö == Laivoja == * Ilmarinen, Kiteen Puhoksessa vuonna 1833 rakennettu Suomen ensimmäinen höyrylaiva * Ilmarinen, Tampereella vuonna 1863 rakennettu höyrylaiva * Ilmarinen, alk. Silats, Suomen valtion käytössä vuosina 1919–1922 ollut venäläinen jäänmurtaja * Panssarilaiva Ilmarinen, vuonna 1931 valmistunut rannikkopanssarilaiva == Lehtiä == * Ilmarinen, Vaasassa vuosina 1845–1855 ilmestynyt sanomalehti, entinen Wasa Tidning * Ilmarinen, Viipurissa vuosina 1866–1872 ilmestynyt sanomalehti * Ilmarinen, Viipurissa vuosina 1874–1888 ilmestynyt sanomalehti * Ilmarinen, vuosina 1899–1901 ilmestynyt Rauta- ja Metallityöntekijäin Liiton jäsenlehti * Ilmarinen, vuosina 1915–1922 ilmestynyt liike-elämän aikakauslehti Fennica : Ilmarinen : nuorten liikemiesten lehti == Muita merkityksiä == * Ilmarinen, yksi neljästä Helsinki–Hämeenlinna-radalle vuonna 1859 tilatusta Suomen ensimmäisestä höyryveturista, ensimmäinen ajokuntoinen höyryveturi Suomessa * Ilmarinen, Kiteen lukion oppilaitoskiinteistö, sivistys- ja kulttuurikeskus == Lähteet ==
351 eaa.

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:300-luku eaa.
352 eaa.

== Tapahtumia == * Maailman seitsemään ihmeeseen lukeutunut Halikarnassoksen mausoleumi rakennettiin. * Filippos II hyökkää Epeirokseen ja kulkee Marmaramerelle. == Syntyneitä == * Filippos III Arridaios, Makedonian kuningas (arvio) == Kuolleita == * == Lähteet == Luokka:300-luku eaa.
353 eaa.

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Ifikrates, ateenalainen kenraali (mahdollisesti) *Mausollos, Kaariaa hallinnut satraappi Luokka:300-luku eaa.
354 eaa.

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Dion Syrakusalainen, Suur-Kreikan Syrakusan tyranni. Luokka:300-luku eaa.
355 eaa.

== Tapahtumia == * Filippos II syrjäyttää holhokkinsa Amyntas IV:n ja nousee kuninkaaksi Makedoniassa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * == Lähteet == Luokka:300-luku eaa.
356 eaa.

== Tapahtumia == * Roomassa valitaan ensimmäisen kerran preettori. Aluksi preettori valittiin patriisien joukosta. * Heinäkuu, Artemiin temppeli Efesoksessa, yksi maailman seitsemästä ihmeestä tuhoutuu tulipalossa. (Plutarkhoksen mukaan samana päivän kun Aleksanteri Suuri syntyi) * Fokislaiset ryöstävät Delfoin ja aloittavat kolmannen pyhän sodan == Syntyneitä == * Heinäkuu, Aleksanteri Suuri, Makedonian kuningas * Kleopatra, Makedonian prinsessa ja Aleksanteri Suuren sisar == Kuolleita == * Luokka:300-luku eaa.
Friisin kieli

Friisi (omalla kielellä frysk, frasch, fresk tai friisk) on nimitys usealle kielelle, joita puhuvat friisit Alankomaiden ja Saksan rannikoilla (Friisinmaalla). Friisi on skotin kielen jälkeen englannin lähin sukulaiskieli. Englannin ja friisin puhujat eivät kuitenkaan ymmärrä toisiaan. Friisillä on virallinen vähemmistökielen asema Alankomaissa ja Saksassa. ==Piirteet== Friisi kuuluu englannin kielen tavoin indoeurooppalaisen kielikunnan germaanisten kielten länsigermaaniseen ryhmään. Friisi jakaantuu kolmeen kieleen: länsi-, itä- ja pohjoisfriisiin.Ethnologue report for Frisian Ensiksi ja viimeksi mainitut ovat myös kirjakieliä. Muiden muassa kielien vokaalijärjestelmät eroavat merkittävästi toisistaan. ==Luokittelu== Länsifriisiä puhuu Alankomaissa vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 467 000 henkilöä. Valtaosa kielen puhujista asuu Friisinmaan provinssinsa, jossa yli 70% väestöstä osaa puhua kieltä.Ethnologue report for language code: fry Puhujien määrä ei ole olennaisesti vähentynyt viimeisen 40 vuoden aikana. Kieli on kuitenkin jossain määrin uhanalainen. Itäfriisin puhujia on Saksassa, mutta heitä oli vuoden 2003 arvion mukaan enää 2000. Kieltä puhutaan Emdenin ja Oldenburgin kaupunkien alueella. Suurin osa puhujista on ikääntyneitä aikuisia.Ethnologue report for language code: frs Pohjoisfriisiä puhuu Saksassa noin 10 000 henkeä Schleswig-Holsteinin alueella sekä Helgolandissa ja muutamassa muussa saaressa. Suurin osa puhujista on ikääntyneitä aikuisia.Ethnologue report for language code: frr ==Kielinäytteitä== Itäfriisiksi: :Die Wänt strookede dät Wucht uum ju Keeuwe un oapede hier ap do Sooken. Pohjoisfriisiksi :Di dreng aide dåt foomen am dåt kan än mäket har aw da siike. Länsifriisiksi: :De jonge streake it famke om it kin en tute har op 'e wangen. Suomeksi: :Poika silitti tyttöä leuasta ja suuteli hänen poskiaan. == Kirjallisuus == * The other languages of Europe, 2001, ISBN 1-85359-509-8 * Jaakko Anhava: Maailman kielet ja kielikunnat. 2002. ISBN 951-662-734-X ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Fryske Akademy * Friisi-englanti-sanakirja Websters-online * Friisin kielen sivusto Luokka:Alankomaiden kielet Luokka:Saksan kielet Luokka:Germaaniset kielet Luokka:Friisia
321 eaa.

== Tapahtumia == * Makedonian hallitsija Perdikkas yritti vallata Egyptin, mutta hänen armeijansa kapinoi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Perdikkas, murhattiin * Krateros, kuoli taistelussa == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:300-luku eaa.
322 eaa.

== Tapahtumia == * Antipatros ja Krateros löivät ateenalaiset Krannonin taistelussa. Lamian sota päättyi. * Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeinen valtataistelu alkoi, kun Ensimmäinen diadokkisota syttyi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Aristoteles, kreikkalainen filosofi * Demosthenes, ateenalainen poliitikko == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:300-luku eaa.
323 eaa.

== Tapahtumia == * Aleksanteri Suuri matkustaa Ekbatanasta Babyloniin. * 10. kesäkuuta Aleksanteri Suuri kuolee Babylonissa sairauden jälkeen. * Filippos III ja Aleksanteri IV valitaan Makedonian kuninkaiksi. * Diadokit jakavat Aleksanteri Suuren valtakunnan keskenään ja Perdikkas valitaan Makedonian hallitsijaksi. * Kuullessaan Aleksanteri Suuren kuolemasta Ateena ja muut kreikkalaiskaupungit kapinoivat ja aloittavat Lamian sodan. == Syntyneitä == * Aleksanteri IV, Aleksanteri Suuren ja Roksanen poika syntyy isänsä kuoleman jälkeen. == Kuolleita == * 10. kesäkuuta Aleksanteri Suuri, Makedonian kuningas * Meleagros, makedonialainen sotilas, teloitetaan Perdikkaan käskystä. * Statira, Aleksanteri Suuren vaimo, teloitettiin Roksanen käskystä * Parysatis, Aleksanteri Suuren vaimo, teloitettiin Roksanen käskystä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:300-luku eaa.
50 eaa.

== Tapahtumia == * Nykyisen Wienin paikalle perustettiin roomalainen sotilasleiri. * Julius Caesarin virka-aika prokonsulina oli ohi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *
KV47

KV47 on Siptahin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Sinne lienee haudattu myös faaraon äiti Tiaa. Haudasta on löydetty ihmisten jäännöksiä, hautakalusteita, astioita ja kirjoitusvälineitä. Haudan etuosa on säilynyt hyvin, mutta D-kammion takana on havaittavissa rakenteellista vahinkoa. == Tutkimuksen historia == * Edward Russell Ayrton (1905–1907): löytäminen ja kaivaukset * Ernest Harold Jones (1907): hautatekstien tutkinta * Harry Burton (1912–1913): kaivaukset * Howard Carter (1922): kaivaukset * MISR-projekti (1999 alkaen): entisöinti, kaivaukset ja hautatekstien tulkinta == Kuvia == Tiedosto:KV47 Siptah.jpg|Haudan 3D-malli Tiedosto:Wall paintings in Siptah's tomb, Valley of Kings.jpg|Haudan seinämaalauksia Tiedosto:Siptah in shroud.png|Siptahin muumio Tiedosto:Siptah- ShabtisFromKV54 MetropolitanMuseum.png|Haudasta löytyneitä šabteja == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
60 eaa.

== Tapahtumia == * Julius Caesarin, Gnaeus Pompeius Magnuksen ja Crassuksen triumviraatti hallitsee Roomaa == Syntyneitä == * == Kuolleita == *
KV48

KV48 on Amenemipetin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Haudan omistaja on päätelty sieltä löytyneistä šabteista. Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Edward Russell Ayrton vuonna 1906. Theban Mapping Project rakensi vuonna 1986 muurin haudan sisäänkäynnille suojatakseen sitä tulvilta. Haudan kunto on huono, eikä sinne pääse nykyisin. Sieltä on löydetty muun muassa muumioita, amuletteja, huonekaluja, hautakalusteita ja astioita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV49

KV49 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Se on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Hauta ei valmistunut eikä sitä koristeltu. Edward Russell Ayrton löysi haudan vuonna 1906 ja suoritti siellä ensimmäiset kaivaukset. Haudasta on löydetty muun muassa puusepän ja kuvanveistäjän työkaluja, lautapelien osia, muumioiden kääreitä, hautakalusteita, astioita ja papyryksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV50

KV50 on hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se on mahdollisesti tarkoitettu kuninkaan, ehkä Amenhotep II:n, lemmikeille. Se muodostaa yhdessä KV51:n ja KV52:n kanssa kolmen eläinhaudan ryhmän. Haudan löysi Edward Russell Ayrton vuonna 1906 ja suoritti siellä kaivauksia. Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Sieltä on löydetty muumioituneita eläimiä ja hautakalusteita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV51

KV51 on hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se on tarkoitettu mahdollisesti kuninkaan, ehkä Amenhotep II:n, lemmikeille. Se muodostaa yhdessä KV50:n ja KV52:n kanssa kolmen eläinhaudan ryhmän. Edward Russell Ayrton löysi haudan vuonna 1906 ja suoritti siellä kaivauksia. Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Sieltä on löydetty muumioituneita eläimiä ja niiden kääreitä, hautakalusteita ja koruja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV52

KV52 on hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se on mahdollisesti tarkoitettu kuninkaan, ehkä Amenhotep II:n, lemmikeille. Se muodostaa yhdessä KV50:n ja KV51:n kanssa kolmen eläinhaudan ryhmän. Edward Russell Ayrton löysi haudan vuonna 1906 ja suoritti siellä kaivauksia. Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Sieltä on löydetty muumioituneita eläimiä ja hautakalusteita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
Valkotasapaino

Valkotasapaino on valokuvauksessa käytetty säätö, jota käytetään määrittämään kuvan valkoinen värisävy. Valkotasapaino on kohdallaan silloin, kun tallennettu kohde on samanvärinen kuin silmämääräisesti havainnoitu. Valkoisen pitäisi näyttää valkoiselta ja kaikkien muiden värien pitäisi toistua luonnollisesti.Valkotasapaino. Digifaq, viitattu 4.11.207 Valkotasapaino ilmoitetaan värilämpötilana (kelvin) valaisuun käytetyn valon sävyn mukaan. Kamera tallentaa valon värilämpötilan valitun valkotasapainoasetuksen mukaisesti. Kameroista löytyy useita valkotasapainoasetuksia: automaattinen valkotasapaino, käsin säädetty, päivänvalo, pilvinen taivas, varjo, hehkulamppu, loisteputkivalo, päivänvaloloisteputki ja salamavalo. Automaattinen valkotasapainoasetus toimii useimmissa tapauksissa luotettavasti. Ihmisen näköhavainto mukautuu valon väriin nopeasti. Esimerkiksi jäähallin kattovalot ja jää saattavat näyttää ensi alkuun kellertäviltä, mutta pian jää alkaa näyttää valkoiselta. Pelikentästä otettu valokuva yhä kuitenkin näyttää myöhemmin kellertävältä. Digitaalisessa valokuvauksessa kuvatiedoston valkotasapainoa voidaan säätää kuvankäsittelyohjelmalla vastaamaan näköhavaintoa. Joissakin kuvankäsittelyohjelmissa valkotasapainoa kutsutaan nimellä väritasapaino tai harmaatasapaino. Filmikuvauksessa valkotasapaino otetaan huomioon filmityyppiä valittaessa. ==Katso myös== * Värilämpötila * Digitaalinen valokuvaus ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Tallennusmenetelmät: Valokuvaus. Keski- Suomen museo Luokka:Kuvankäsittely Luokka:Valokuvauksen tekniikka
KV53

KV53 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan ajalta. Haudan löysi Edward Russell Ayrton vuonna 1905 ja suoritti siellä kaivauksia. Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Haudasta on löydetty papyryksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV54

KV54 on faarao Tutankhamonin haudan tavaroita varten kaivettu varasto Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Edward Russell Ayrton löysi varaston vuonna 1907 ja suoritti siellä kaivauksia. MISR-projekti tutki aluetta vuosina 1999–2000 ja tyhjensi sen kiviromusta. Varastosta on löydetty muun muassa astioita ja astiatelineitä, eläinten ja kasvien jäännöksiä, muumion kääreitä, amuletteja ja hautakalusteita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV55

KV55 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Ilmeisesti väliaikaisena varastona ja hautapaikkana käytetty hauta on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Haudassa saatettiin pitää useita muumioita, jotka myöhemmin siirrettiin muihin hautoihin, esimerkiksi kuningatar Tiytä. Haudasta löytyneen muumion uskotaan yleisesti olevan Akhenaten. Edward Russell Ayrton löysi haudan vuonna 1907 ja suoritti siellä kaivauksia seuraavaan vuoteen saakka. Lyla Pinch Brock suoritti haudassa kaivauksia vuosina 1992–1993. Katossa ja seinissä olevista tahroista voi päätellä, että vesi on päässyt valumaan hautaan muinaisina aikoina. Haudasta on löydetty muun muassa puusepän ja kuvanveistäjän työkaluja, huonekaluja ja hautakalusteita, muumioita, koruja, veistoksia, astioita ja astiatelineitä, aseita ja papyryksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV56

KV56 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Se saattaa olla väliaikainen varasto, josta löydetyt esineet on tuotu sinne haudasta KV14, tai vaihtoehtoisesti Seti II:n lapsen hauta. Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Edward Russell Ayrton vuonna 1908. Hauta on hiljattain tyhjennetty kiviromusta. Sieltä on löydetty muun muassa koruja, hautakalusteita, lehtikultaa ja astioita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
Tapio

Tapio on suomalainen muinainen metsän jumala tai haltija, myös metsän kuninkaaksi kutsuttu. Esikristillisellä kaudella Tapion katsottiin hallitsevan metsäistä valtakuntaansa Tapiolaa, jonka mukaan on myöhempinä aikoina nimetty paikkakuntia, muun muassa Espoon Tapiola. Tapion palvelusväkeä ovat Tapion piiat ja rengit eli Tapion väki. Nämä kaunistivat ja siivosivat metsää sekä huolehtivat kasveista ja eläimistä. Tapion vaimo on Mielikki, metsän emäntä. Tapion tyttäriä ovat Tellervo, Tyytikki ja Tuulikki. Tapion poika on punakypäräinen Nyyrikki, jolta Lemminkäinen pyytää Kalevalassa merkitsemään tiensä jotta hän tietäisi mihin päin kulkea metsän läpi Hiiden Hirven hiihdossa. Joissakin lauluissa ja loitsuissa mainitaan Tapion tyttärenä myös Annikki. Tapiolta pyydettiin metsästysonnea, sillä hän hallitsi riistaa. Tapiota tai hänen perhettään tai palvelijoitaan kuvaillaan yleensä ihmishahmoisiksi, joko alastomiksi tai kauniisti pukeutuneiksi. Mikael Agricolan mukaan Itä-Suomessa vastaava metsänjumala tai -haltija oli Hiisi, mutta todennäköisemmin sillä on tarkoitettu pyhää lehtoa tai muuta palvontapaikkaa. Tapiolle uhrattiin pöytäkuusen eli tapionpöydän luona. Esimerkiksi lintumetsälle riistaonnea sai Tapiolta pyydettyä uhraamalla linnun. Pohjois-Karjalasta peräisin olevan kansanperinteen mukaan nuori metsästäjä keitti ensimmäisen saalislintunsa perkaamatta höyhenineen ja vei sen tapionpöydälle. Uhripaikalla metsästäjä söi ensin itse osan linnusta ja jätti loput tapionpöydälle kolmeksi päiväksi, minkä jälkeen uhri laskettiin tapionpöydän juureen. Pöytäkuusen lisäksi uhripaikkana saattoi käyttää muurahaispesää. Tapio on saattanut alun perin olla feminiininen hahmo, mihin viittaavat loitsut, joissa häntä puhutellaan metsän emona sekä maskuliininen metsästysperinne, joka erotisoi metsän seksuaalisen halun kohteeksi. Myös Christfried Gananderin Mythologia Fennicassa Tapio mainitaan feminiinisenä karhun suojelijana. Samassa yhteydessä Ganander mainitsee metsänhaltija Hongottaren, mutta hänen suhteensa Tapioon jää epäselväksi. Metsäsuomalaisten Mehänemäntä tai Mehänneiti viittaa myös alkuperäiseen feminiiniseen metsänjumalaan. Joidenkin tarinoiden mukaan Tapion parta oli puuta ja silmät kuin kaksi pohjatonta järveä. Tapio samaistettiin niin läheisesti Suomeen, että toisinaan maata kutsuttiin Tapiolaksi. Mikael Agricolan Psalttarin suomennoksen esipuheessa vuodelta 1551 Tapio mainitaan riistaa antavana hämäläisten jumalana "Tapio Metzest Pydhyxet soi". Daniel Jusleniuksen sanakirjassa vuodelta 1745, Christfried Gananderin Mythologia Fennicassa vuodelta 1789 ja useissa kansanrunoissa se tarkoittaa pelkästään metsää. ==Katso myös== * Suomalainen muinaisusko * Suomenusko ==Lähteet== * Pulkkinen, Risto: Suomalainen kansanusko — Samaaneista saunatonttuihin. Kuvitus: Manner, Maria. Gaudeamus, Helsinki, 2014, 1. painos. 9. painos, 2023. ISBN 9789524953405 === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ahti

Ahti on suomalaisessa kansanperinteessä ja muinaisuskossa esiintyvä veden jumala tai haltija. ==Vedenjumala Ahti== Mikael Agricolan ”epäjumalien” luettelossa vuodelta 1551 Achti toi vedestä kaloja: :Achti wedhest caloia toi Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Achtes täyttää verkot hitaasti erilaisilla kaloilla: :Retia lenta replet diversis piscibus Achtes Veden jumalana Ahti esiintyy pääasiassa loitsuissa, mutta vain melko harvoin. Toisinaan nimi Ahti on kuitenkin yleistynyt tarkoittamaan haltijaa yleensä, niin että runoissa mainitaan myös metsän, maan tai tuulen Ahti. Merta tai järveä nimitetään nykyisinkin usein Ahdin valta­kunnaksi. ==Kalevalan Ahto== Lönnrot käyttää Kalevalassa vedenjumalan nimenä Ahti-nimen harvinaisempaa versiota Ahto, koska Ahti viittaa teoksessa Ahti Saarelaiseen eli Lemminkäiseen. Ahto esiintyy Kalevalan 41. runossa kuuntelemassa Väinämöisen kanteleensoittoa. ==Katso myös== * Iku-Turso eli Tursas * Vesihiisi * Vetehinen == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot Luokka:Suomalaiset taruhenkilöt Luokka:Kalevalan henkilöt Luokka:Veden jumalat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tursas

Tursas voi tarkoittaa seuraavia: * tursaat (Octopoda), mustekalalahko * meritursas (Octopius vulgaris), mustekalalaji * tursas, mursun (Odobenus rosmarus) vanhahtava nimitys * Tursas, Iku-Turso, kalevalaisessa runoudessa esiintyvä vedenhaltija tai merihirviö * Tursas-nimisiä laivoja: **Vartiolaiva Tursas, vuosina 1938–1950 käytössä ollut Suomen merivoimien vartiolaiva ** Vartiolaiva Tursas, vuonna 1986 valmistunut suomalainen ulkomerivartiolaiva
Mielikki

Mielikki (Aninka) oli muinaissuomalaisten uskonnon jumaluus, naispuolinen metsänhenki. Mielikki oli metsän kuninkaan Tapion vaimo. Metsästysuskomusten mukaisesti metsästäjien oli joskus puheltava ja laulettava viettelevästi sekä imartelevasti Mielikille saadakseen tältä lahjana saalista. Mielikkiä pidettiin metsän "taloustöiden" eli siistimisen, koristelun ja kaunistamisen hoitajana. Työn tuloksia, metsän kauneutta, kuten myös Mielikin omaa kauneutta, kannatti metsässä liikkuessaan kehua. Mielikin uskottiin myös lepyttävän miestään Tapiota, jos tämä tuli huonolle tuulelle ja usutti voimat metsämiehiä vastaan. Harvoin ihmisille näyttäytyessään Mielikki usein huvikseen pukeutuu Tapion harmaaseen naavaturkkiin ja -hattuun. Katsojan silmissä kuusikossa kulkee höperö vanhus, joka laskee mättäiden marjoja. Ihminen ei voi tietää, että metsän ylväs emäntä siinä arvioi tulevaa mustikkasatoa. Mielikki on taitava parantaja. Hän hoitaa ansoihin jääneet käpälät ja tassut, pesästä pudonneet linnunpoikaset sekä metsokukkojen taisteluhaavat. Metsän parantavat kasvit hän kerää huolellisesti talteen, ja niinpä hänellä on sopivia rohtoja myös ihmisten vaivoihin, jos joku vain keksii käydä pyytämässä. Mielikin käyttämiä kasveja ovat muun muassa kanerva ja kataja. Mielikkiä rukoiltiin erityisesti pienriistaa pyydettäessä. Pienriistan pyytäjän, sienestäjän ja marjastajan kannatti lausua metsään mennessään: > "Siniviitta, viidan eukko, / mieluinen metsän emäntä! / Anna tie, avaa > portti / minun metsällä käydessäni." Mielikin nimi juontuu onnea ja kohtaloa merkinneestä mielu-sanasta. Kalevalassa Lemminkäinen kutsuu Mielikkiä myös Mimerkiksi: > "Tapion talon isäntä / Tapion talon emäntä / Metsän ukko halliparta / Metsän > kultainen kuningas / Mimerkki, metsän emäntä / Metsän armas antimuori / > Siniviitta viian eukko / Punasukka suon emäntä!" ==Lähteet== * Vollmer, Wilhelm: "Wörterbuch der Mythologie". Digitale bibliothek CD-ROM edition (containing the text of the 3rd edition from 1874). © Directmedia Publishing GmbH Berlin, 1999. ISBN 3-932544-22-6 Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Pellonpekko

Pellonpekko eli Pekko on pakanallisista jumalista Mikael Agricolan mainitsema karjalaisten jumala. Pellonpekkoa on pidetty suomalaisten ohran ja oluen jumalana.Pekko, Tietosanakirja osa 7, palsta 346, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1915 Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Pellonpecko sai ohran kasvamaan: :Pellonpecko Ohran casvon soi Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Pellpeckus kasvattaa pelloilla viljellyn ohran ja hänen uskotaan myös olevan kansalle olutta tuottava jumala: :Hordea Pellpeckus cultis producit in arvis, :Zythifer & genti creditur esse DeusMuut suomalaisten jumalien esittelyt (Archice.org) Kansanrunous. Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Kansanrunoissa Pekka, Pikka tai Pikki mainitaan myytissä ensimmäisestä ohran kylvöstä ja oluen valmistuksesta, joka tavallisesti esiintyy runon Päivölän pidot yhteydessä: :Piennä Pikki huuhan raato, :Emon värttinän pituissa, :Ison polven korkunaissa, :Hoikaissa salon syteli, :Matalaissa maan alaissa. :Pohjatuuli kasken poltti, :Suvituuli suoritteli, :Koillinen kovin porotti. :Ukko onni osran kylvi. :Annas onni osravuoen, :Jumala, teräkesäisen, :Laadis orjille olutta, :Piioille pikarivettä.Ohran kylvö - Lemminkäisen virsi, Finlit.fi Aiheeseen liittyy suomen vanhoissa murteissa esiintyvä sana pellonpekko tai peltopekko, jonka merkitys on "ohran, ohrajuoman haltija, pellonhaltija".Suomen kielen etymologinen sanakirja III. 1962. Pellonpekko mainitaan myös silmään tai ihon alle juuttuneen vihneen poistamisen yhteydessä lausutussa Siikasen loitsussa: :Siikane sinun nimesi, :Riiher rikka, pellom Pekko, :Raiska raunijon takane. :Hyvä ol' sinum männäkseś, :Mut paha o siellä ollakseś, :Sielä synkkä salo o eissäś :Ja lieto meŕ takanaś. Suomalaista Pellonpekkoa muistuttaa Viron setukaisten Peko, "viljajumal", jonka kuvaa kerrotaan säilytetyn viljalaarissa. Peko ei kuitenkaan ollut erityisesti ohran haltia vaan yleisemmin viljan ja karjanhoidon jumala. Uno Harva oletti, että nimen Pekko/Peko taustalla olisi vanha germaaninen ohraa merkinnyt lainasana beggwu (muinaisruotsin bjugg). Pellonpekko olisi siis ollut olennoitu ohra, kuten Panu oli olennoitu tuli.Muinaissuomalaisten Bacchus, Kansanrunous.net. (Archive.org) Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Martti Haavion teorian mukaan Pellonpekon taustalla olisi Pelto-Pietari eli siis Pyhä Pietari.Martti Haavio: Karjalan jumalat. 1959. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Seppo Suhonen (suom.): Pekko. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2006, Helsinki. * Suomen kielen etymologinen sanakirja III. Lexica Societatis Fenno-Ugricae XII, 3. Helsinki 1962 Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot Luokka:Maanviljelyksen jumalat
Opintopiste

Opintopiste (lyhenne op) on Bolognan prosessin yhteydessä Euroopan unionin sisäisesti luotu standardi opiskelun mittaamiseen. 60 opintopistettä vastaa lukuvuoden työmäärää tai 1 600:aa tuntia työtä.http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2004/20040794 Yksi opintopiste vastaa siis noin 27 tunnin työpanosta. Suomessa opintopisteet otettiin käyttöön korkeakouluissa 1. elokuuta 2005 alkaen; aiemmin käytössä olivat opintoviikot. Muunnoksen opintoviikoista opintopisteisiin tulisi perustua työmäärien analysointiin, ei kertoimiin, mutta käytännössä kertoimia on käytetty varsinkin vanhojen kurssien kohdalla, joiden työmäärää on jälkikäteen ollut mahdoton arvioida. Korkeakoulujen välillä opintoviikot muutetaan opintopisteiksi kertoimella 1,8. Sisäisesti kertoimina on ollut lukuja 1,5:n ja 2,0:n välillä. On huomattava, että opintopisteet eivät kerro oppimisen tasosta. Yhden opintopisteen suoritus vastaa 27 tunnin työpanosta, mutta vaatimustaso kyseisessä työpanoksessa saattaa vaihdella suurestikin. Opintopisteet mittaavat siis opiskelijan työn määrää, mutta eivät sen laatua. Myös varsinainen työmäärän mitoitus voi vaihdella eri korkeakouluissa ja jopa niiden sisällä. Nykyään eurooppalaisten korkeakoulujen välisessä vaihto- opinnoissa käytetään ECTS-järjestelmää (European Credit Transfer and Accumulation System). ECTS-järjestelmänkin mukaan yhden lukuvuoden työmäärä on 60 ECTS-yksikköä, ja yksi opintopiste vastaa yhtä ECTS-yksikköä. Euroopan unionin alueella myös yliopistojen sisäinen pisteytys perustuu laajalti ECTS- yksikköön. Merkittävä poikkeus on Iso-Britannia, jossa pistettä vastaava työmäärä on puolet ECTS-yksiköstä, eli vuodessa suoritetaan 120 pistettä. == Lähteet == Luokka:Korkeakoulutus
KV57

KV57 on faarao Horemhebin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Hautaa on käytetty uudelleen kolmannella välikaudella 21. dynastian aikana. Osa haudan maalauksista on halkeillut pahasti ja pudonnut lattialle. Osa maalauksista on entisöity. Vuonna 1994 tulvavesi valui hautaan ja vaikka suurin osa siitä jäi kaivohuoneeseen, osa pääsi myös syvemmälle alempiin hautakammioihin. Haudasta on löydetty muun muassa muumiointitarvikkeita, huonekaluja ja hautakalusteita, ihmisten ja kasvien jäännöksiä, koruja ja veistoksia. == Tutkimuksen historia == * Edward Russell Ayrton (1908): löytö ja kaivaukset * Theodore Davis (1912): kartoitus * Harry Burton (1923): valokuvaus * Service des Antiquités (1934): entisöinti * Erik Hornung (1971): valokuvaus == Kuvia == Tiedosto:KV57 Horemheb.jpg|Haudan 3D-malli Tiedosto:La tombe de Horemheb (KV.57) (Vallée des Rois Thèbes ouest) -4.jpg|Haudan seinämaalauksia Tiedosto:La tombe de Horemheb (KV.57) (Vallée des Rois Thèbes ouest) -6.jpg|Haudan seinämaalauksia ja sarkofagi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV58

KV58 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Sitä on ilmeisesti käytetty Ayn haudan kalusteiden varastointiin. Haudan löysi Ernest Harold Jones vuonna 1909 ja suoritti siellä kaivaukset. Sisäänkäynti on täynnä kiviromua, joten hautaan ei pääse nykyisin. Haudasta on löydetty huonekaluja ja hautakalusteita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV59

KV59 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Se on arvioitu sijainnin perusteella Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Hautaa ovat kartoittaneet James Burton (1825), Eugène Lefébure (1889) ja Howard Carter (1921). Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Sen sisällöstä tai mahdollisten kaivausten historiasta ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV60

KV60 on hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se saattaa olla Hatšepsutin kuninkaallisen sairaanhoitajan Sit-Ran hauta. Sieltä on löydetty myös toinen muumio, jota Elizabeth Thomas on pitänyt Hatšepsutin muumiona. Howard Carter löysi haudan vuonna 1903 ja suoritti siellä ensimmäiset kaivaukset. Howard sulki haudan tutkittuaan sen. Kaivauksia ovat tehneet myös Edward Russell Ayrton (1906) ja Donald Ryan (1989–1990), mutta täydellistä raporttia haudasta ei ole julkaistu. Haudasta on löydetty muun muassa puusepän ja kuvanveistäjän työkaluja, muumioita ja niiden kääreitä, koruja, tulentekovälineitä, hautakalusteita, astioita ja papyryksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KV61

KV61 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Todennäköistä on, ettei hautaa ole koskaan käytetty sillä sen louhinta on jätetty kesken. Ernest Harold Jones löysi haudan vuonna 1910 ja suoritti siellä kaivauksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
Yliluonnollinen

Yliluonnollinen tarkoittaa luonnonlakeja noudattamatonta, luonnontieteellistä selitystä vailla olevaa, normaalin tai luonnollisen rajat ylittävää. Sillä tarkoitetaan toisaalta myös selittämätöntä, outoa tai paranormaalia. == Yliluonnollisen arvostelua == Marjaana Lindemanin johtaman tutkimuksen ”Taikauskon vetovoima” (2006) mukaan käsitykset, joita on nimitetty joko taikauskoksi, paranormaaliksi, yliluonnolliseksi tai taikuudeksi, ovat kaikki yksi ja sama asia. Lindeman kysyy: ”Löytyykö tieteen historiasta esimerkkiä, jossa taikausko olisi osoittautunut todeksi tai yliluonnollinen tieteelliseksi?" Ei löydy. Uusi tieto ei koskaan ole vienyt meitä lähemmäs yliluonnollista vaan aina poispäin siitä”, Lindeman sanoi. Lindemanin mukaan yliluonnollisia uskomuksia voidaan parhaiten selittää yksilön taipumuksella nojautua lapsuudenaikaisiin, eriytymättömiin käsityksiin todellisuudesta. Näissä käsityksissä sekoitetaan elottomien, elollisten ja mielellisten asioiden keskeiset ominaisuudet. Aikuisilla nämä sekaannukset voivat toimia tieteellisen tiedon rinnalla. Voidaan puhua joidenkin ihmisten yleisestä taipumuksesta uskoa yliluonnollisiin ilmiöihin. Tutkimuksen mukaan suomalaisilla yliopisto-opiskelijoilla oli vain vähän yliluonnollisia uskomuksia, vähemmän kuin alemman asteen koulutuksen opiskelijoilla. Jos yliopisto-opiskelijoilla on yliluonnollisia uskomuksia, koulutustaso ei vähennä niitä. Kia Aarnion väitöskirjan (2007) mukaan paranormaaleihin ilmiöihin uskovat sekoittivat ydintietoa enemmän kuin skeptikot. Empiirisessä tutkimuksessa paranormaaleja uskomuksia selitti parhaiten intuitiivinen ajattelu. Naisten runsaammat paranormaalit uskomukset miehiin verrattuna selittyivät osittain naisten runsaammalla intuitiivisella ajattelulla ja vähäisemmällä analyyttisellä ajattelulla. Aarnion mukaan paranormaalien uskomusten liittyminen ennemminkin intuitiiviseen ajatteluun kuin huonoon analyyttiseen ajatteluun selittää miksi paranormaalit uskomukset eivät välttämättä häviä koulutuksen, tieteellisen tiedon ja rationaalisen ajattelun myötä. ==Katso myös== *Materialismi *Ateismi == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * Lindeman, Marjaana: Miksi ihmiset uskovat yliluonnolliseen? Teoksessa * == Aiheesta muualla == * Shook, John R.: Skepticism about the Supernatural. Center for Inquiry and University at Buffalo. (PDF) * Tuomela, Raimo: Tieteellinen maailmankäsitys ja kuoleman ongelma. Teoksessa * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
KVA

KVA eli WVA on hautakammio Kuninkaiden laakson alueen länsilaaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Suuri osa hautaa peittäneestä romusta on yhä tallella. Haudasta on löydetty muun muassa köysiä, koruja, astiatelineitä ja astioita sekä papyryksia. == Tutkimuksen historia == * Robert Hay (1825–1835): vierailu * Carl Richard Lepsius (1844–1845): kaivaukset * Edward Russell Ayrton ja Emile Chassinat (1905–1906): kaivaukset * Harry Burton ja Ernest Harold Jones (1912): kaivaukset * Wasedan yliopisto (1993–1994): kaivaukset == Lähteet == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
KVF

KVF on keskeneräinen hautakammio Kuninkaiden laaksossa, Egyptissä. Sijaintinsa perusteella sen on arvioitu kuuluvan Uuden valtakunnan 18. dynastian kaudelle. Howard Carter löysi haudan vuonna 1921, mutta se on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. == Lähteet == Luokka:Kuninkaiden laakson haudat
Legion Condor

Legion Condor () oli Versailles’n rauhansopimuksen vastaisesti uudelleen perustettujen Saksan ilmavoimien yksikkö, joka lähetettiin Espanjaan tukemaan Francisco Francon johtamia kansallismielisiä Espanjan sisällissodassa. Legion Condorin ensimmäiset yksiköt saapuivat Espanjaan elokuussa 1936. Saksalaistuki laajeni nopeasti, marraskuussa joukkoon kuului sata lentokonetta ja 5 000 miestä kenraalimajuri Hugo Sperrlen johtamina. Joukkojen kierrätyksellä Espanjassa palveli kaikkiaan 20 000 saksalaista. Huolimatta lupauksesta olla sekaantumatta sisällissotaan Adolf Hitler oikeutti taistelun osana ”taistelua bolševismia vastaan”. Sisällissota antoi saksalaisille tilaisuuden kokeilla uusia aseita ja taktiikoita. Messerschmitt Bf 109 ja Heinkel He 111 -koneet taistelivat ensi kertaa Legion Condorissa. Nämä koneet olivat myöhemmin Luftwaffen pääaseina Ranskan valtauksessa ja taistelussa Britanniasta 1940. Saksalaiset havaitsivat myös kaksitasojen ajan olevan ohi. Espanjan tasavallan puolella taistelleilla neuvostoliittolaisilla oli jo sisäänvedettävillä laskutelineillä varustetut yksitasohävittäjät, Polikarpov I-16:t. Heinkel He 51 -hävittäjät siirrettiin maahyökkäystehtäviin ja koulutuskoneeksi. Baskimaalla 26. huhtikuuta 1937 yhteistoiminnassa Italian kanssa tapahtunut Guernican pommitus johti kansainväliseen tuomioon ja näytti esimakua siitä, miten monille kaupungeille tulisi toisessa maailmansodassa käymään. Legion Condorissa oli myös muita kuin ilmavoimien yksiköitä. Panzer I -panssarivaunua ja 88 millimetrin ilmatorjuntatykkiä kokeiltiin tasavaltalaisia vastaan. == Kokoonpano marraskuussa 1936 == * Komentaja: kenraalimajuri Hugo Sperrle * S/88: esikunta * J/88: hävittäjälentorykmentti He 51 -konein (48 konetta) * K/88: pommituslentorykmentti Ju 52/3m -konein (48 konetta) * A/88: tiedustelulentorykmentti: ** kolme kaukotiedustelulaivuetta He 70 -konein (18 konetta) ** lähitiedustelulaivue He 45 -konein (6 konetta) * AS/88: meritiedustelurykmentti: ** laivue He 59 -konein (10 konetta) ** laivue He 60 -konein (6 konetta) yhteensä 136 konetta * LN/88: viestipataljoona, jossa kaksi komppaniaa * F/88: ilmatorjuntapatteristo, jossa kuusi patteria: ** neljä raskasta patteria 8,8 cm FlaK 18 (patterit 4-tykkisiä) ** kaksi kevyttä patteria 2,0 cm Flak (patterit 10-tykkisiä) * P/88: kaksi huoltokomppaniaa == Aiheesta muualla == * "Condor-legiona". Saksan apu kansallismieliselle Espanjalle. Helsingin Sanomille Helmuth Volkmann, lentokenraali, Berliinin ilmasota-akatemian päällikkö, Helsingin Sanomat, 01.06.1939, nro 144, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Espanjan sisällissota Luokka:Espanjan sisällissodan sotilasyksiköt Luokka:Luftwaffe (Wehrmacht)
Abdul Ahad Mohmand

Abdul Ahad Mohmand (s. 1. tammikuuta 1959 Sardah) oli ensimmäinen afganistanilainen kosmonautti. Hän vietti yhdeksän päivää avaruudessa Mir- avaruusasemalla vuonna 1988. Nykyään hän asuu Stuttgartissa, Saksassa. == Avaruuslento == Mohmand lensi Sojuz TM-6 -lennolla yhdessä lennon komentaja Vladimir Ljakhovin ja Valeri Poljakovin kanssa. Laukaisu tapahtui 29. elokuuta 1988 kello 04:23 UTC ja laskeutuminen Dzhezkazganin kaupungin lähistölle 7. syyskuuta kello 00:50 UTC. Mekaanisten ongelmien takia paluu viivästyi päivällä alkuperäisestä suunnitelmasta. Luokka:Afganistanilaiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koppisiemeniset

Koppisiemeniset (Angiospermae) ovat siemenkasveja (Spermatophyta) ja putkilokasveja (Tracheophyta), joiden siemeniä suojaa emilehden umpinainen tyviosa eli "koppi". Koppisiemeniset ovat varsinaisia kukkakasveja. Suurin osa siemenkasveista on koppisiemenisiä; ryhmään kuuluu 200–450 heimoa ja noin 240 000 lajiaCD-Facta 2005. Siemenkasvien toinen ryhmä on paljassiemeniset. Koppisiemeniset eriytyivät paljassiemenisistä omaksi kehityslinjakseen noin 245–202 miljoonaa vuotta sitten, ja ensimmäiset kukkivat kasvit kehittyivät noin 160 miljoonaa vuotta sitten. Koppisiemeniset on perinteisesti jaettu kahteen luokkaan: * Magnoliopsida – kaksisirkkaiset (aiemmin Dicotyledoneae) * Liliopsida – yksisirkkaiset (aiemmin Monocotyledoneae) Yksisirkkaiset ovat kaksisirkkaisista kehittynyt monofyleettinen ryhmä. Kaksisirkkaiset ovat siten parafyleettisiä, mikä tarkoittaa, että yhteisestä kantamuodosta huolimatta ne eivät sisällä kaikkia siitä kehittyneitä lajeja. Suurin osa kaksisirkkaisista kuuluu kuitenkin monofyleettiseen ryhmään Eudicotyledon, jota voidaan myös pitää omana luokkanaan Rosopsida. Loput kaksisirkkaisista muodostaisivat siten parafyleettisen ryhmän Palaeodicotyledon, jota voidaan jakaa edelleen pienempiin osiin. Angiosperm Phylogeny Group on tutkinut koppisiemenisten polveutumista ja on julkaissut päivitetyn luokittelun aina muutamien vuosien välein. Tähän mennessä on julkaistu: * APG I -luokittelu vuonna 1998 * APG II -luokittelu vuonna 2003 * APG III -luokittelu vuonna 2009 * APG IV -luokittelu vuonna 2016 == Huomautukset == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Angiosperm Phylogeny Website * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Barroso

Barroso on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Agustina Barroso (s. 1993), argentiinalainen jalkapalloilija * Ary Barroso (1903–1964), brasilialainen sambasäveltäjä, pianisti, jalkapallokommentaattori ja radiopersoona * Francisco Barroso Filho (s. 1928), brasilialainen roomalaiskatolinen piispa * José Manuel Barroso (s. 1956), portugalilainen poliitikko, Euroopan komission puheenjohtaja * Manuel Barroso (s. 1964), portugalilainen nykyaikainen viisiottelija * Maria Barroso (1925–2015), portugalilainen näyttelijä.
Yksisirkkaiset

Yksisirkkaiset (Monocotyledonae) ovat kasveja, joilla on vain yksi sirkkalehti eli alkeislehti. Yksisirkkaiset ovat monofyleettinen ryhmä, joka kehittyi todennäköisesti alkeellisesta kaksisirkkaisesta kasvista. Varhaisimmat fossiililöydöt ovat peräisin liitukauden alusta. Yksisirkkaisten kasvien ominaispiirteitä ovat hajallaan olevat johtojänteet, ehyet ja ehytlaitaiset silposuoniset lehdet sekä kolmella jaollinen kehälehtien lukumäärä. Näillä perusteilla ei kuitenkaan aina voida erottaa yksisirkkaista kasvia kaksisirkkaisesta. Usein yksisirkkaisten kasvien pääjuuri kuolee varhaisessa vaiheessa ja sen tilalle kehittyvät hajajuuret. Yksisirkkaisia kasveja on maailmassa yhteensä noin 56 000 lajia, mikä on selvästi kaksisirkkaisia vähemmän, vain noin 22 prosenttia kaikista koppisiemenisistä. Yksisirkkaisiin kuuluu useita maailmanlaajuisesti merkittäviä puutarhakasveja, kuten heinä-, lilja-, narsissi- ja kämmekkäkasvit sekä lämpimien maiden kasveista muun muassa palmut. Kämmekkäkasvit on maailman toiseksi suurin kasviheimo, johon kuuluvat muun muassa orkideat. Heinäkasvit on puolestaan koko maailman maataloudessa selvästi hallitsevin kasviheimo, sillä viljat – kuten vehnä, ohra, riisi ja maissi – sekä muun muassa sokeriruoko ja bambu ovat heinäkasveja. Muita taloudellisesti merkittäviä yksisirkkaisia kasveja ovat esimerkiksi ananas, banaani, sipulit, kookospalmu, öljypalmu, inkivääri, sahrami ja vanilja. == Luokittelu == Aiemmin yleisessä käytössä ollut Cronquistin luokittelu on vähitellen syrjäytynyt uudempien, enemmän todellisia sukulaisuussuhteita noudattavien järjestelmien tieltä. APG IV -luokittelun mukainen luokittelu jakaa yksisirkkaiset yhteentoista lahkoon: * Acorales (kalmojuuret) * Alismatales (mm. sarpiokasvit) * Asparagales (mm. parsakasvit) * Dioscoreales (mm. jamssikasvit) * Liliales (mm. liljakasvit) * Pandanales (mm. kairapalmukasvit) * Petrosaviales * Commelinid-ryhmä / Commelinidae ** Arecales (mm. palmukasvit) ** Commelinales (mm. soljokasvit) ** Poales (mm. heinäkasvit) ** Zingiberales (mm. inkiväärikasvit) === Cronquistin järjestelmä === Cronquistin järjestelmän mukaiset alaluokat ovat: * Alismatidae * Aceridae * Commelinidae * Liliidae * Zingiberidae == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
AS-202

AS-202 oli Apollo-avaruusohjelmaan kuulunut Saturn IB -kantoraketin ja komento- ja huoltomoduulin (CSM) miehittämätön testilento. AS-202 oli Saturn IB:n toinen testilento. Sen tarkoituksena oli testata rakettia enemmän kuin AS-201 -lennolla antamalla lennon kestää kauemmin ja lentää korkeammalle. Tarkoituksena oli myös testata komento- ja huoltomoduulia (sarjanumero CSM-011). CSM-011 oli periaatteessa tuotantomalli, joka oli valmis kuljettamaan miehistön. Tosin siitä puuttui miehistön makuusijat ja muutamia näyttöjä, jotka olivat myöhemmissä lopullisissa malleissa. Laukaisu tapahtui 25. elokuuta 1966 kello 17.15.32 UTC Kennedyn avaruuskeskuksesta. Lento kesti tunnin, 32 minuuttia ja 2 sekuntia saavuttaen 1 128,6 kilometrin korkeuden. Laskeutuminen tapahtui kello 18.48.34 UTC 370 kilometriä suunnitellusta paikasta. Lentotukialus USS Hornetilta kesti 8 tuntia 30 minuuttia saavuttaakseen kapselin. Luokka:Apollo-ohjelma Luokka:Miehittämättömät avaruuslennot
Paljassiemeniset

Paljassiemeniset (Pinophyta tai Acrogymnospermae) on siemenkasveihin kuuluva kasviryhmä. Tunnetuimpia ja runsaslukuisimpia paljassiemenisistä kasveista ovat havupuut (Pinidae), mutta niihin kuuluvat muiden muassa myös käpypalmut ja neidonhiuspuut. Sen sijaan lehtipuut eivät kuulu paljassiemenisiin, vaan ne kuuluvat koppisiemenisiin kasveihin. Paljassiemenisten kasvien siemenet kehittyvät emilehtien pinnalle, eivätkä umpinaiseen sikiäimeen, kuten koppisiemenisillä. Kaikki nykyään elävät paljassiemeniset ovat puuvartisia. Tosin ikilehti (Welwitschia mirabilis) on varreton, mutta sen tyviosa saattaa olla puutunut. Paljassiemenisiä kasveja on maailmassa nykyään noin 1 000 lajia. Paljassiemenisiä on myös käytetty yleisnimityksenä kaikille niille siemenkasveille, jotka eivät ole koppisiemenisiä (Angiospermae) eli kukkivia kasveja. Tällöin nimitystä voidaan käyttää myös useista esihistoriallisista siemenkasviryhmistä, jotka eivät ole läheistä sukua nykyisin eläville paljassiemenisille, eivätkä kaikki paljassiemeniset kasvit tällöin muodosta nykyluokittelun mukaista yksisyntyistä ryhmää. == Luokittelu == Nykyisin eläviin paljassiemenisiin kasveihin kuuluu neljä perinteisesti erillisinä pidettyä kasviryhmää: * Cycadales – käpypalmut * Ginkgoales – neidonhiuspuut * Gnetales – luumiot, efedrat ja ikilehdet * Pinidae – havupuut Useiden geneettisten tutkimusten mukaan havupuut eivät kuitenkaan ole yhtenäinen ryhmä, vaan havupuista mäntykasvien heimo (Pinaceae) on läheisemmin sukua luumioille (Gnetum) ja muille Gnetales-lahkon kasveille kuin muille havupuille. == Lähteet == *
Putkilokasvit

Putkilokasvit (Tracheophyta) ovat kasveja, joiden solukot muodostavat erilaistuneita johtosolukoita eli putkiloita veden ja ravinteiden kuljettamiseen. Putkilokasvit on perinteisesti luettu sammalten (Bryobionta) ohella toiseksi kasvikunnan alakunnista, mutta Angiosperm Phylogeny Groupin kehittämässä molekyylibiologiseen tutkimukseen perustuvassa luokittelussa putkilokasvit ovat yksi laajemman kasvikunnan alkiollisten kasvien (Embryopsida) luokkaan kuuluvista kehityslinjoista. == Luokittelu == Putkilokasvit on perinteisesti jaettu kahteen kaareen, jotka ovat siemenkasvit (Magnoliophyta) ja sanikkaiset (Pteridophyta). Liekomaiset kasvit on perinteisesti sisällytetty sanikkaisiin, mutta polveutumishistoriasta johtuen ne on esitetty myös omana erillisenä kaarenaan. Alla olevassa luettelossa on esitettynä nykyisin elossa olevien putkilokasvien luokittelu. * Lycopodiophyta – liekomaiset * Polypodiopsida (Monilophyta) – sanikkaiset ** Equisetophytina – kortemaiset ** Psilophytina – haarusanikkaiset ** Pteridophytina – saniaiset * Spermatophyta – siemenkasvit ** Pinophyta – paljassiemeniset ** Magnoliophyta – koppisiemeniset == Katso myös == * Euphyllophyta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Problems of adaptation to a terrestrial environment (pdf) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit