EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Janggala

Janggalan kuningaskunta oli Jaavalla vuosina 1045–1136 sijainnut kuningaskunta. Janggala syntyi kun Mataramin kuningaskunnan kuningas Airlangga jakoi maan kahden poikansa hyväksi. Itään syntyi Janggala ja länteen Kedirin kuningaskunta. Janggalan kuningaskunta ei säilynyt pitkään itsenäisenä, vaan se liitettiin Kediriin vuonna 1117 Kedirin kuninkaan naitua Janggalan prinsessan. == Lähteet== Luokka:Indonesian historia
Vladimir Žigili

Vladimir Viktorovitš Žigili (, s. 16. joulukuuta 1952 Oleksandrivka, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa. Miesten maajoukkuekilpailuissa Žigili edusti Neuvostoliittoa, jonka pelaajana hän voitti olympiapronssia Montréalissa 1976 ja Moskovassa 1980,Olympics at Sports-Reference.com maailmanmestaruuden Puerto Ricossa 1974http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/mundial/1974_SANJUAN_SQUADS.htm, MM-hopeaa vuonna 1978http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/mundial/1978_MANILA_SQUADS.htm, Euroopan mestaruuden vuonna 1979 ja kaksi EM- hopeaahttp://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/eurobasket/eurobasket_e.htm. Žigili avioitui lentopallon olympiavoittaja Ljudmila Boroznan kanssa. == Lähteet == * Vladimir Zhigily Bio, Stats, and Results Olympics at Sports- Reference.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Profiili FIBA Archive * Profiili FIBA Archive Luokka:Neuvostoliittolaiset koripalloilijat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sarkaoja

Sarkaoja on peltolohkon sisällä kulkeva avo-oja tai vesivako, jonka tarkoituksena on kuljettaa pellon pintavesi peltolohkoa ympäröivään piiriojaan. Peltolohkolla kulkevia yhdensuuntaisia avo-ojia kutsutaan sarkaojitetuksi pelloksi, jossa ojien välinen pellonosuus on sarka. Sarkaojan päässä on päiste, jonka kautta voidaan työkoneilla siirtyä saralta toiselle. Sarkaojan syvyys riippuu maalajista, mutta Suomessa se on keskimäärin 32–42 cm. Avo-ojat ovat noin 10–25 metrin välein riippuen maalajista ja pinnanmuodosta. Sarkaojan leveys on Suomessa keskimäärin 80 cm ja ojasta johtuva hukkaleveys 132 cm, jota ei voi viljellä. Sarat pyritään muotoilemaan kuperiksi, jotta vesi valuisi pellonpinnalta sarkaojaan. Sarkaojien pituus oli keskimäärin koko maassa 123 metriä. Peltolohkojen jakaminen avo-ojitettuihin sarkoihin yleistyi Suomessa varsin nopeasti Suomen Talousseuran neuvonnan ansiosta 1800-luvun alkupuolella. Peltojen sarkaojittamisesta maksettiin myös palkkioita. Sarkaojien haitoista viljelyn kannalta oltiin myös tietosia 1800-luvulla. Sarkaojitus yleistyi Suomessa erityisesti peltojen pienikuvioisuudesta ja hajanaisuudesta sekä viljelmien pienuudesta johtuen. Tästä syntyi suomalaiselle peltomaisemalle ominainen piirre, joka eroaa monista muista maatalousmaista. Sarkaojitus aiheuttaa monenlaisia ongelmia varsinkin nykyaikaiselle koneelliselle viljelylle. Huolimattomasti tehty kyntö siirtää vesivaon keskelle päin peltosarkaa, jolloin vesi jää seisomaan vaon pohjaan, eikä kulkeudu ojaan. Pellolla olevat avo-ojat supistavat peltolohkon viljelyalaa 7–16 %. Sarkaojia joudutaan puhdistusperkaamaan oja-auralla 7–10 vuoden välein, josta aiheutuu ylimääräistä vaivaa ja kustannuksia. Ojanpenkkoja joudutaan myös pyöristämään vuosittain pellonpinnan kuivumisen varmistamiseksi. Entisaikaan sarkaojat on kaivettu joko lapiolla tai vedetty hevosvetoisella oja-auralla. Koneellistumisen myötä ojien puhdistuksessa siirryttiin traktorivetoisiin oja-auroihin. Nykyään salaojitus on korvannut sarkaojat lähes täysin. Sarkaojat laskevat vetensä ympäröiviin piiriojiin ja niistä edelleen valtaojiin ja vesistöihin. Myönteisenä puolena sarkaojilla on ollut, että ne lisäävät luonnon monimuotoisuutta viljely-ympäristössä. Avo- ojitus taas voi lisätä huuhtoutumista, johon kuitenkin on mahdollisuus vaikuttaa eri tavoin.https://core.ac.uk/download/pdf/14926534.pdfhttp://www.aaltojenalla.fi/cgi- bin/bsbw/search.cgi?loc=1&9=9⟨=fin&file;=Ihminen&mark;=&tm;=universal_1&tm;_d=content_1&menu;=menu4 == Lähteet == ===Viitteet=== == Kirjallisuutta == Luokka:Ojitus
Paul Pratt

Paul Pratt (25. marraskuuta 1894 Longueuil – 8. toukokuuta 1967 Longueuil) oli kanadalainen klarinetisti, pianisti, kapellimestari, pedagogi ja säveltäjä. Hän myös toimi Longueuilin pormestarina vuosina 1935–1966 ja sai mitalit sekä Yrjö V:ltä että Yrjö VI:ltä. Pratt opiskeli aluksi pianonsoittoa opettajanaan muiden muassa Arthur Letondal Montrealissa. Klarinetinsoitossa hänen opettajanaan toimi François Héraly. Sittemmin Pratt itse opetti molempien instrumenttien soittoja. Hän toimi yhtyeenjohtajana ja eri orkesterien klarinetistina. Hän oli muun muassa South Shore Bandin ja Metropolitan Concert Bandin musiikillinen johtaja. Hänen omaan sävellystuotantoonsa kuuluu marsseja, valsseja, Fantaisie-Impromptu yhtyeelle ja pianokappaleita. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset klarinetistit Luokka:Kanadalaiset pianistit Luokka:Kanadalaiset säveltäjät Luokka:Kanadan pormestarit Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
François Héraly

J. A. François Héraly (1856 Flavin – heinäkuu 1920) oli belgialaissyntyinen, kanadalaistunut klarinetisti, yhtyeenjohtaja ja opettaja. Hän pääsi Liègen konservatorioon vuonna 1877 ja johti myöhemmin yhtyeitä Belgiassa, Ranskassa, Sveitsissä ja Algeriassa ennen asettumistaan Québeciin. Siellä hän johti muun muassa Sherbrooke Bandia vuosina 1894–1897. Wilfrid Pelletier soitti Héralyn johtamassa Temperance Bandissa.The Canadian Encyclopedia: François Héraly Héraly meni naimisiin pianopedagogi Ida Campbellin (1860–1942) kanssa. == Lähteet == Luokka:Belgialaiset klarinetistit Luokka:Kanadalaiset klarinetistit Luokka:Vuonna 1856 syntyneet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Badia

Badia on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Daféla sijaitsee 15 kilometriä Kitasta kaakkoon. Kunnassa on 7 100 ja keskuskylässä 2 100 asukasta (vuonna 2009). Badian kunnan pinta-ala on arviolta 2 306 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Bendougouban, kaakossa Senkon ja lounaassa Benkady Founian kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on savannia. Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja. Lisäksi on mandinkoja ja bambaroita. Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maapähkinä, durra, maissi, hirssi ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Bendougouba

Bendougouba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 12 kilometriä Kitasta itään. Kunnassa on 11 900 ja kylässä 1 400 asukasta (vuonna 2009). Bendougouban kunta rajoittuu koillisessa Kitan piirin Sébékoron, etelässä Senkon ja Badian, lännessä Benkady Founian ja Kitan ja luoteessa Kita Nordin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot, alangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on savannia. Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja diawandoja. Puhutuin kieli on maninka. Kunnan läpi kulkevat Bamakosta Senegalin rajalle johtava maantie RN24 sekä Dakarin–Nigerin rautatie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, metsien hyödyntäminen, kalastus, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, maapähkinä ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Bendougoubassa ja kolmessa muussa kylässä pidetään viikoittaiset markkinat. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Benkadi Founia

Benkadi Founia (myös Benkady Founia) on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Founia Moribougou sijaitsee 15 kilometriä Kitasta etelään. Kunnassa on 9 300 ja keskuskylässä 1 300 asukasta (vuonna 2009). Benkadi Founian kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan ja Bendougouban, idässä Badian, etelässä Senkon ja Gadougou II:n ja lännessä Kita Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat alangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on savannia. Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, fulbeja ja mandinkoja. Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Tärkeimmät elinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja pienimuotoinen kaupankäynti. Founiassa pidetään viikoittaiset markkinat. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Arvo Haapasalo

Arvo Johannes Haapasalo, vuoteen 1907 Hujanen (18. toukokuuta 1895 Mäntyharju – 3. heinäkuuta 1955Kaupunginjohtaja Arvo Haapasalo kuollut. Helsingin Sanomat, 6.7.1955, s. 3.) toimi Mikkelin ja Jyväskylän kaupunginjohtajana. Haapasalon vanhemmat olivat ratavartija Juho Hujanen ja Briitta Maria Pimperi ja puoliso vuodesta 1924 opettaja Toini Aleksandra Ränsi. Haapasalo tuli ylioppilaaksi 1914 ja suoritti oikeustutkinnon 1922, varatuomarin arvon hän sai 1926. Hän toimi Raahen-Lapin rautatien kirjurina 1919–1923, Mikkelin kaupungin kamreerina ja rahatoimikamarin sekä köyhäinhoitolautakunnan sihteerinä 1923–1928, Mikkelin kaupunginjohtajana 1925–1935 ja Jyväskylän kaupunginjohtajana vuodesta 1935. Haapasalo kuoli työmatkalla Pohjanmaalla heinäkuun alussa 1955. Puolueisiin sitoutumattomalla Haapasalolla oli runsaasti erilaisia luottamustoimia. ==Lähteet== Luokka: Jyväskylän pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka: Mikkelin pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka: Suomalaiset juristit Luokka: Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Bougaribaya

Bougaribaya on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Kitasta lounaaseen. Kunnassa on 10 100 ja kylässä 2 800 asukasta (vuonna 2009). Bougaribayan kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Tambagan ja Kita Ouestn, idässä Gadougou II:n, etelässä Gadougou I:n ja lännessä Kokofatan kuntiin. Maisemaa leimaavat ylängöt, kukkulat ja tasangot. Pohjoisrajalla virtaa Bakoyejoki. Kasvillisuus on puusavannia. Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Asukkaat ovat mandinkoja ja fulbeja. Kunnan läpi kulkee hyväkuntoinen paikallistie. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kaupankäynti. Kalastuksen ja käsityöammattien merkitys on vähäinen. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Didenko

Didenko (myös Didanko, Dindenko, Dindanko) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 150 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 9 900 ja kylässä 1 200 asukasta (vuonna 2009). Didenkon kunnan pinta-ala on 912 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Guémoukouraban, idässä Madinan, etelässä Namala Guimban ja Saboulan ja lännessä Kourouninkoton ja Djougounin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja ylängöt. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Etelärajalla sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto. Kuntaan kuuluu seitsemän kylää, joista neljässä asuu mandinkoja, kahdessa kakoloja ja yhdessä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, soninkeja ja maureja. Didenkosta johtaa paikallistie RR5 Kitaan. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, hirssi ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Almedalen

Almedalen on puisto Visbyssä Gotlannissa. Siellä oli keskiajalla vanha satama,"Almedalen". NE.se. jossa oli yhdeksän porttia, jotka johtivat silloiselle kauppakadulle Strandgatanille. Suuren lammen vieressä on ympärysmuurin vanhin torni ruutitorni Kruttornet, jossa järjestetään vuosittaisen Keskiaikaviikon avajaiset. Almedalenissa pidetään kaupungin virallinen vappujuhla. Puiston vieressä on kirjasto Almedalsbiblioteket, kongressihalli Wisby Strand, Uppsalan yliopiston Campus Gotland ja Gotlannin ylioppilaskuoro Rindin kuorotalo Rindiborgen, joka on entinen uimahalli. Puisto on tullut tunnetuksi myös siellä järjestettävästä Almedalsveckan- nimisestä vuosittaisesta ruotsalaispoliitikkojen tapaamisesta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Visby
Djidian

Djidian on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 20 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 16 400 ja kylässä 4 400 asukasta (vuonna 2009). Djidianin kunnan pinta-ala on noin 400 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Souransan Tomoton ja Namala Guimban, idässä Sébékoron, etelässä Kita Nordin ja Boudofon ja lännessä Saboulan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Tärkein vesistö on sadekauden jälkeen kuivuva Baoulén sivujoki Badinko. Ilmasto on sudanilais- sahelilainen. Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, diawandoja, fulbeja ja soninkeja. Djidianin kautta kulkee Kitasta pohjoiseen johtava paikallistie RR5. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja puuvilla. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Luumäen kunnankirjasto

Luumäen kunnankirjasto on Luumäellä Etelä-Karjalassa toimiva yleinen kirjasto. Sillä on kaksi toimipistettä, Luumäen pääkirjasto Taavetissa ja Kangasvarren kirjasto Jurvalassa. Luumäen pääkirjasto muutti 2013 saneerattuihin tiloihin keskustaan. Remontti maksoi 1,5 miljoonaa euroa. Pääkirjasto on kaksikerroksinen, ja siellä on esimerkiksi asiakastietokoneita, lehtisali ja tutkijahuone. Jurvalan kirjasto on noin 100 neliön tiloissa monitoimitalon alakerrassa ja myös siellä on asiointikone. Luumäen kunnankirjasto on osa Heili-kirjastokimppaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kirjasto Luumäen kunnan sivustolla * Heili-verkkokirjasto Kirjasto Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Heili-kirjastot
Djougoun

Djougoun on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 165 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 8 400 ja kylässä 2 500 asukasta (vuonna 2009). Djougounin kunta rajoittuu idässä Kitan piirin Guémoukouraban ja Didenkon, etelässä Kourouninkoton, lännessä Séféto Ouestin ja Séféto Nordin ja pohjoisessa Diéman piirin Lambidoun kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on soninkeja, fulbeja, bambaroita ja kakoloja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille. Djougounista on sadekaudella kulkukelvoton yhteys Kourouninkotoon. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja riisi. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Wilfrid Pelletier

Joseph Louis Wilfrid (joskus Wilfred) Pelletier (20. kesäkuuta 1896 Montreal – 9. huhtikuuta 1982 New York) oli kanadalainen kapellimestari ja pianisti. Hänen opettajanaan oli vuosina 1904–1914 François Héraly. Hän aloitti ammattimaisen uransa 12-vuotiaana lyömäsoittajana. Vuonna 1910 hän päätti keskittyä oopperaan, ja vuonna 1915 hän voitti Prix d'Europen. Hän lähti Eurooppaan ensimmäisestä maailmansodasta huolimatta ja pääsi muiden muassa Charles-Marie Widorin oppiin. Lähdettyään Ranskasta sodan takia kesäkuun lopussa 1917 Pelletier päätti koettaa onneaan Yhdysvalloissa ja asettui New Yorkiin. Hän työskenteli Metropolitan-oopperassa ja johti ensimmäistä kertaa kokonaisen oopperan (Trubaduuri) toukokuussa 1920.The Canadian Encyclopedia: Wilfrid Pelletier Pelletier oli yksi Metropolitan-oopperan vakituisista kapellimestareista vuoteen 1950 saakka. 1930-luvulla hän pääsi ensimmäiseksi taiteelliseksi johtajaksi orkesteriin, josta sittemmin tuli Montrealin sinfoniaorkesteri. Orkesteri piti ensimmäisen konserttinsa tammikuussa 1935. Vuonna 1951 hänestä tuli Québecin sinfoniaorkesterin taiteellinen johtaja. Hän sai urallaan lukuisia palkintoja ja tunnustuksia, joiden joukossa on Kunnialegioonan ritarin arvo (1947). Yli 80-vuotias Pelletier teki poikkeuksellisen esiintymisen kapellimestarina vielä vuonna 1978. Hänet on haudattu lähelle Philadelphiaa. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset kapellimestarit Luokka:Kanadalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Kourouninkoto

Kourouninkoto on kaupunkikunta ja sen ainoa taajama Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 105 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 5 500 asukasta (vuonna 2009). Kourouninkoton kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Djougounin, idässä Didenkon, etelässä Saboulan ja lännessä Séféto Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat alangot ja kukkulat. Etelärajalla virtaa Baouléjoki. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, kakoloja, fulbeja, soninkeja ja diawandoja. Kourouninkoton kautta kulkee Kitasta pohjoiseen johtava paikallistie RR5. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maapähkinä, maissi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Palveluihin kuuluvat ala- ja yläkoulu sekä terveys- ja kulttuurikeskukset. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kaupungit
Verteporfiini

Verteporfiini (C41H42N4O8) on porfyriineihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä muun muassa silmänpohjan rappeuman fotodynaamisessa hoidossa. ==Ominaisuudet ja käyttö== Verteporfiini on porfyriinijohdannainen, jonka yhteen pyrrolirenkaista on fuusioitunut disykloheksadieenirakenne. Verteporfiini absorboi voimakkaasti säteilyä aallonpituuksilla 689 ja 693 nm, jotka ovat punaisen valon aallonpituusalueella. Valolla säteilytettäessä verteporfiini saa aikaan happiradikaalien muodostumisen. Verteporfiinia käytetään silmänpohjan rappeuman, rappeuttavan likitaittoisuuden, ja toksoplasman aiheuttaman silmän suoni- ja verkkokalvontulehduksen fotodynaamisessa hoidossa. Verteporfiini annetaan ruiskeena verisuoneen ja se sitoutuu lipoproteiineihin ja kulkeutuu silmään. Silmässä valohoidon aikana muodostuneet happiradikaalit tuhoavat liiallisia verisuonia.Axel Kleemann: Antineoplastic and Immunomodulating Agents , Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2017. Viitattu 6.7.2018 Verteporfiinin haittavaikutuksina voi ilmetä ihon valoherkkyyttä, mutta se kestää vain hetken aikaa. Muita mahdollisia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, heikkous sekä selkä- tai rintakivut. Verteporfiinia valmistetaan nautaeläinten verestä eristetystä protoporfyriini IX:stä, josta muodostetaan ensimmäisessä vaiheessa diesteri. Tämä diesteri reagoi dimetyyliasetyleenidikarboksylaatin kanssa, jolloin muodostuu heksadieenirengas ja hydrolyysi emäksisissä olosuhteissa johtaa verteporfiiniin.Axel Kleemann: Antineoplastic Agents, 1. Nonhormonal, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 6.7.2018 ==Lähteet== Luokka:Lääkkeet
Henri Delcellier

Joseph Henri Jean Delcellier (21. syyskuuta 1872 Béziers – 27. joulukuuta 1967 Montreal) oli ranskalaissyntyinen, kanadalaistunut klarinetisti, viulisti ja kapellimestari. Hän aloitti klarinetinsoiton isänsä johdolla. Hän myös opiskeli viulunsoittoa ja musiikin teoriaa Pariisin École Niedermeyerissä, josta sai diplomin. Orkesterinjohtoa hänelle opettivat Alexandre Luigini ja Léon Jehin.The Canadian Encyclopedia: Henri Delcellier Delcellier toimi muun muassa konserttimestarina Pariisin oopperassa ennen muuttoaan Kanadaan vuonna 1911. Uudessa asuinmaassaan hän toimi oopperan kuoronjohtajana. Hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa ja palasi Montrealiin vuonna 1917. Hänen johtamiensa teosten joukossa ovat Faust ja Mignon. Hän myös sävelsi joitain teoksia orkesterille ja konserttiyhtyeelle. Hänen veljensä oli klarinetisti Joseph Delcellier. Hänen poikansa oli klarinetisti Henri-Aimé Delcelliers ja tyttärensä sellisti Marthe Delcelliers. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset klarinetistit Luokka:Kanadalaiset viulistit Luokka:Kanadalaiset kapellimestarit Luokka:Kanadalaiset kuoronjohtajat Luokka:Ranskalaiset klarinetistit Luokka:Ranskalaiset viulistit Luokka:Ranskalaiset kapellimestarit Luokka:Ranskalaiset kuoronjohtajat Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Alexis Contant

Joseph Pierre Alexis Contant (12. marraskuuta 1858 Montreal – 28. marraskuuta 1918 Montreal) oli kanadalainen säveltäjä, urkuri, pianisti ja opettaja. Hän oli pitkälti itseoppinut, mutta sai myös opetusta Calixa Lavalléelta. Hän toimi Johannes Kastajan kirkon urkurina Montrealissa vuodesta 1885 kuolemaansa saakka. Hänen johdollaan opiskelivat muiden muassa Victor Brault, Claude Champagne, Orpha-F. Deveaux, Joseph Gagnier, Rodolphe Mathieu ja Wilfrid Pelletier.The Canadian Encyclopedia: Alexis Contant Constantin sävellysten joukkoon lukeutuvat oratorio Caïn (1905), neljä messua orkesterisäestyksellä ja sävelruno L'aurore. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset säveltäjät Luokka:Kanadalaiset urkurit Luokka:Kanadalaiset pianistit Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Akhisar Belediyespor

Akhisar Belediye Gençlik ve Spor Kulübü eli Akhisar Belediyespor on urheiluseura Akhisarin kaupungista. Akhisarilla on toimintaa jalkapallossa ja koripallossa. ==Jalkapallo== Seuran jalkapallojaosto pelaa kaudella 2018–2019 Turkin korkeimmalla sarjatasolla Turkin Superliigassa. Se on perustettu vuonna 1970. Kotiottelunsa Spor Toto Akhisar Belediye Stadılla. Se voitti kaudella 2017–2018 Turkin Cupin, mikä takasi paikan seuraavan kauden Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. ==Koripallo== Seuran koripallojaosto pelaa Turkin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Türkiye Basketbol 1. Ligissä. ==Lähteet== Luokka:Turkkilaiset jalkapalloseurat Luokka:Turkkilaiset koripalloseurat Luokka:Vuonna 1970 perustetut urheiluseurat Luokka:Manisan maakunta
Caesars

Caesars on ruotsalainen indie rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 1995. Yhtye tunnettiin kotimaassaan alun perin nimeltä Caesars Palace, joka vaihdettiin selkkauksen välttämiseksi samannimisen lasvegasilaisen hotellin kanssa. Muualla Skandinaviassa heidät tunnetaan nimellä Twelve Caesars. ==Diskografia== ===Albumit=== *Youth Is Wasted on the Young (nimellä ”Twelve Caesars”), julkaistu 8. joulukuuta 1998 *Cherry Kicks (nimellä ”Caesars Palace”), julkaistu 2000 (Gold in Sweden) *Love for the Streets (nimellä ”Caesars Palace”), julkaistu 2002 (Gold in Sweden) *39 Minutes of Bliss (In an Otherwise Meaningless World), julkaistu 22. huhtikuuta 2003 *Paper Tigers, julkaistu 26. huhtikuuta 2005 *Strawberry Weed, julkaistu 5. maaliskuuta 2008 ==Jäsenet== *Nino Keller – rummut (2000–) *David Lindqvist – bassokitara *César Vidal – kitara, laulu *Joakim Åhlund – kitara, laulu *Klas Åhlund – koskettimet *Jens Örjenheim – rummut (1998–2000) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset indie rock -yhtyeet
Albert Clerk-Jeannotte

Albert Clerk-Jeannotte (15. tammikuuta 1881 St-Hilaire – 21. heinäkuuta 1945 New York) oli kanadalainen tenori, pedagogi ja musiikin hallinnollisen puolen vaikuttaja. Hänen opettajiaan olivat Pariisissa Xavier Leroux, Jacques Bouhy, Victor Maurel ja Pauline Viardot-Garcia. Hänen laulu-uraansa varjostivat terveysongelmat. Montrealissa hän pääsi opettamaan McGillin konservatorioon, ja vuosina 1906–1909 hän asui New Yorkissa.The Canadian Encyclopedia: Albert Clerk-Jeannotte Frank S. Meighenin taloudellisella tuella Clerk-Jeannotte perusti Montreal Musical Societyn, jonka pohjalta kehittyi sittemmin Montreal Opera Company. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Georges Dufresne, Hope Hampton, Ludovic Huot, Fabiola Poirier ja Henri Pontbriand. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset oopperalaulajat Luokka:Tenorit Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Guémoukouraba

Guémoukouraba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 180 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 10 100 ja kylässä 3 400 asukasta (vuonna 2009). Guémoukouraban kunta rajoittuu idässä ja etelässä Kitan piirin Madinan, lännessä Didenkon ja Djougounin ja pohjoisessa Diéman piirin Lambidoun, Fataon, Madiga Sackon ja Dianguirdén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole. Etelärajalla virtaa Baouléjoki. Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat kakoloja, bambaroita, mandinkoja, fulbeja ja maureja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Guémoukourabassa pidetään viikoittaiset markkinat. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Kharsusin kieli

Kharsusin kieli on seemiläinen kieli, jota puhutaan Omanin Dhofarin alueella. Tarkemmin kieli kuuluu eteläarabiaan, joka poikkeaa esimerkiksi arabiasta. Kharsusin kielen puhujat kuuluvat Kharsus- ja Ifar-heimoihin. Heidän asuttamansa Jiddat al-Kharsusinin alue sijaitsee Dhofarin koillisosassa. Kharsusi on läheistä sukua mehrille ja pienemmälle batharin kielelle. Vuonna 2008 tehdyn arvion mukaan kharsusin puhujia on 3 500–4 000\. Unescon mukaan kieltä pidetään vaarantuneena. ==Lähteet== Luokka:Seemiläiset kielet Luokka:Omanin kielet
Kita Nord

Kita Nord on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Sibikily sijaitsee 10 kilometriä Kitasta koilliseen. Kunnassa on 8 600 ja keskuskylässä 1 200 asukasta (vuonna 2009). Kita Nordin kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Djidianin, idässä Sébékoron, kaakossa Bendougouban, etelässä Kitan ja lännessä Boudofon kuntiin. Alue on enimmäkseen tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kasvillisuus on puu- ja heinäsavannia. Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaista valtaosa on mandinkoja. Lisäksi on jonkin verran bambaroita ja fulbeja. Puhutuin kieli on maninka. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, puuvilla, maapähkinä ja okra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Batharin kieli

Batharin kieli on seemiläinen kieli, jota puhutaan Omanin etelärannikolla. Tarkemmin kieli kuuluu eteläarabiaan, joka poikkeaa esimerkiksi arabiasta. Batharin puhujat kuuluvat Batahiran heimoon. Heimon jäsenet asuttavat alueita Omanin etelärannikolla niin sanotulla Jazirin alueella Hasikin ja Ras Sharbithatin välillä Kuria Murian lahden rannikolla. Alueen asukkaat ovat harjoittaneet perinteisenä elinkeinonaan kalastusta. Bathari on läheistä sukua kharsusin ja mehrin kielille. Vuonna 1983 kielellä arvioitiin olevan vain 300 puhujaa. Ethnologuen arvion mukaan puhujia on noin 400. Unesco pitää kieltä äärimmäisen uhanalaisena. ==Lähteet== Luokka:Seemiläiset kielet Luokka:Omanin kielet
Ils (muusikko)

Ils, oikealta nimeltään Illian Walker, on brittiläinen elektronisen musiikin artisti ja tuottaja, joka on julkaissut äänitteitä levy-yhtiöillä kuten Marine Parade ja Distinctive. Hän aloitti tuottajanuransa LTJ Bukemin drum and bass -levy-yhtiöllä Good Looking Records. Marine Parade -levy-yhtiön omistaja Adam Freeland allekirjoitti levytyssopimuksen Ilsin kanssa. Ilsin vuoden 2002 single ”Next Level” oli viikon Britannian singlelistan 75. sijalla helmikuussa 2002. Kappale julkaistiin hänen toisella studioalbumillaan Soul Trader. ==Diskografia== ===Albumit=== ====Studiolbumit==== *Idiots Behind the Wheel (1999) *Soul Trader (2002) *Bohemia (2005) *Paranoid Prophets (2007) *33 R.P.M. (2013) ====Kokoelma-albumit==== *ILS Presents: Y4K (2003) *Bohemia – Remixes & Exclusives (2007) ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset DJ:t Luokka:Brittiläiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Brittiläiset musiikkituottajat Luokka:1970-luvulla syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maybe This Time

Maybe This Time on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen komediaelokuva, jonka ohjasi Jerry Lopez Sineneng == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2014 elokuvat Luokka:Filippiiniläiset romanttiset komediat
Won’t Last a Day Without You

Won’t Last a Day Without You on Raz dela Torren ohjaama vuonna 2011 ensi- iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen komediaelokuva. == Näyttelijät == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2011 elokuvat Luokka:Filippiiniläiset romanttiset komediat
Ibeerin kieli

Ibeerin kieli oli Pyreneiden niemimaan itä- ja kaakkoisalueilla eläneen alkuperäiskansan puhuma kieli. Ibeereistä ei tiedetä paljoa, mutta he asuttivat aluetta vuosien 700–100 eaa. välillä. Ibeeri sammui muiden paleohispaanisten kielten (baskia lukuun ottamatta) joukossa 100–200-luvulle jaa. mennessä, kun niiden sijaan siirryttiin käyttämään latinaa. Historioitsija Menéndez Pidalin mukaan se saattoi kuitenkin säilyä joillain alueilla Visigoottien valtakunnan perustamiseen asti. Ibeerin kielestä on säilynyt joukko piirtokirjoituksia, ja niitä pystytään lukemaan, mutta ei tulkitsemaan. Niiden perusteella ei myöskään ole voitu selvittää, onko ibeeri sukua millekään muulle tunnetulle kielelle. Kielen katsotaan olevan isolaattikieli. Sen on arveltu olevan sukua baskin kielelle, koska baskin ja ibeerin numerojärjestelmät muistuttavat toisiaan. Ensimmäiset kirjalliset todisteet ibeerin kielestä ovat peräisin 300-luvulta eaa. ja sata vuotta myöhemmin kieli alkoi kadota. Tähän vaikutti mm. se, että ensin karthagolaiset ja sitten roomalaiset valloittivat ibeerin kielen puhuma-alueita. == Levinneisyys == Ibeeriä puhuttiin laajalti Välimeren rannikolla Pyreneiden niemimaan alueella. Pohjoisessa kielellä tehtyjä kaiverruksia on löydetty jopa Ranskan Hérault-joelta asti. Tärkeitä tekstien jäänteitä on löydetty Ranskan Oppidum d'Ensérunen historiallisesta kylästä, Narbonnen ja Béziers'n välistä. Etelässä kielen puhujien asuinala rajoittui Espanjan Jaénin Porcunaan, josta on myös löydetty ibeeriratsastajia kuvaavia patsaita. Levinneisyyttä sisämaassa ei tunneta varmasti. Ilmeisesti ibeerien elinalue ulottui sisämaassa vain nykyiseen Zaragozaan asti. Ennen roomalaisten saapumista Pyreneiden niemimaalle alueella asui lukuisia kansoja, joista seuraavat ehkä puhuivat ibeeriä: Ausetanit (Koillis-Katalonia), Ilegetet (Lleida ja Huesca), Indigetet (Gironan rannikko), Layetanot (Barcelona), Cosetanot (Tarragona), Ilercavonet (Murcia ja Levante), Edetanot (Caencia, Castellón ja Teruel), Contestanot (Valencia, Alicante, Cartagena ja Albacete), Bastetanot (Granada, Almería ja Murcia) ja Oretanit (Jaén, Ciudad Real, Albacete ja Cuenca). == Lähteet == Luokka:Isolaattikielet Luokka:Euroopan kuolleet kielet Luokka:Espanjan kielet
Kita Ouest

Kita Ouest on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Koféba sijaitsee 10 kilometriä Kitasta länteen. Kunnassa on 16 800 ja keskuskylässä 1 600 asukasta (vuonna 2009). Kita Ouestin kunnan pinta-ala on noin 900 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Boudofon, idässä Kitan ja Benkadi Founian, etelässä Gadougou II:n ja Bougaribayan ja lännessä Tambagan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja pohjoisen kukkulajonot. Länsirajalla virtaa Bakoye. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja, diawandoja ja bozoja. Koféban kautta kulkee Bamakosta Senegalin rajalle johtava maantie RN24. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maapähkinä, puuvilla, hirssi, durra, maissi, riisi ja lehmänpapu. Lisäksi hyödynnettän metsiä ja harjoitetaan kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Ninnindale

Ninnindale on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut intialainen kannadankielinen elokuva, jonka on ohjannut Jayanth C. Paranjee. == Näyttelijät == == Soundtrack == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2014 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset romanttiset draamakomediaelokuvat Luokka:Kannadankieliset elokuvat
Lasi (kirjain)

Lasi (asomtavruli Ⴊ, nuskhuri ⴊ, mkhedruli ლ) on 12. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.Machavariani, p. 136 Lasi äännetään yleensä . == Kirjoitetaan == asomtavruli nuskhuri mkhedruli === Kirjoittamisohje === asomtavruliMchedlidze, I, p. 105 nuskhuriMchedlidze, I, p. 107 mkhedruliMchedlidze, I, p. 110 == Tietokonemerkistössä == asomtavruli nuskhuri mkhedruli U+10AAUnicode (1) U+2D0AUnicode (2) U+10DAUnicode (1) == Pistekirjoitus == mkhedruliUNESCO, World Braille Usage, Third Edition, Washington, D.C. p. 45 == Katso myös == * Latinalainen kirjain L * Kyrillinen kirjain Л ==Lähteet== == Kirjallisuutta == *Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013 *Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013 *Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011 *The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013 *The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013 Luokka:Georgialaiset kirjaimet
Mani (kirjain)

Mani (asomtavruli Ⴋ, nuskhuri ⴋ, mkhedruli მ) on 13. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.Machavariani, p. 136 Mani äännetään yleensä . == Kirjoitetaan == asomtavruli nuskhuri mkhedruli === Kirjoittamisohje === asomtavruliMchedlidze, I, p. 105 nuskhuriMchedlidze, I, p. 107 mkhedruliMchedlidze, I, p. 110 == Tietokonemerkistössä == asomtavruli nuskhuri mkhedruli U+10ABUnicode (1) U+2D0BUnicode (2) U+10DBUnicode (1) == Pistekirjoitus == mkhedruliUNESCO, World Braille Usage, Third Edition, Washington, D.C. p. 45 == Katso myös == * Latinalainen kirjain M * Kyrillinen kirjain М ==Lähteet== == Kirjallisuutta == *Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013 *Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013 *Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011 *The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013 *The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013 Luokka:Georgialaiset kirjaimet
Nari (kirjain)

Nari (asomtavruli Ⴌ, nuskhuri ⴌ, mkhedruli ნ) on 14. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.Machavariani, p. 136 Nari äännetään yleensä . == Kirjoitetaan == asomtavruli nuskhuri mkhedruli === Kirjoittamisohje === asomtavruliMchedlidze, I, p. 105 nuskhuriMchedlidze, I, p. 107 mkhedruliMchedlidze, I, p. 110 == Tietokonemerkistössä == asomtavruli nuskhuri mkhedruli U+10ACUnicode (1) U+2D0CUnicode (2) U+10DCUnicode (1) == Pistekirjoitus == mkhedruliUNESCO, World Braille Usage, Third Edition, Washington, D.C. p. 45 == Katso myös == * Latinalainen kirjain N * Kyrillinen kirjain Н ==Lähteet== == Kirjallisuutta == *Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013 *Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013 *Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011 *The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013 *The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013 Luokka:Georgialaiset kirjaimet
Oni (kirjain)

Oni (asomtavruli Ⴍ, nuskhuri ⴍ, mkhedruli ო) on 16. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.Machavariani, p. 136 Mani äännetään yleensä , mutta svanissa sillä voi olla myös äännearvo . == Kirjoitetaan == asomtavruli nuskhuri mkhedruli === Kirjoittamisohje === asomtavruliMchedlidze, I, p. 105 nuskhuriMchedlidze, I, p. 107 mkhedruliMchedlidze, I, p. 110 == Tietokonemerkistössä == asomtavruli nuskhuri mkhedruli U+10ADUnicode (1) U+2D0DUnicode (2) U+10DDUnicode (1) == Pistekirjoitus == mkhedruliUNESCO, World Braille Usage, Third Edition, Washington, D.C. p. 45 == Katso myös == * Latinalainen kirjain O * Kyrillinen kirjain О ==Lähteet== == Kirjallisuutta == *Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013 *Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013 *Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011 *The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013 *The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013 Luokka:Georgialaiset kirjaimet
Kotouba

Kotouba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 150 kilometriä Kitasta koilliseen. Kunnassa on 5 800 ja kylässä 1 200 asukasta (vuonna 2009). Kotouban kunnan pinta-ala on 927 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Kitan piirin Kassaron, lännessä ja pohjoisessa Madinan ja idässä Koulikoron alueen Kolokanin piirin Guihoyon ja Katin piirin Dabanin kuntiin. Itärajalla virtaa Baouléjoki. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat fulbeja, kakoloja ja bambaroita. Yhteinen kieli on bambara. Seudun liikenneyhteydet ovat huonot. Elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, maissi, maapähkinä ja riisi. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Alueella sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
P’ari (kirjain)

P'ari (asomtavruli Ⴎ, nuskhuri ⴎ, mkhedruli პ) on 17. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.Machavariani, p. 136 P'ari äännetään yleensä . == Kirjoitetaan == asomtavruli nuskhuri mkhedruli === Kirjoittamisohje === asomtavruliMchedlidze, I, p. 105 nuskhuriMchedlidze, I, p. 107 mkhedruliMchedlidze, I, p. 110 == Tietokonemerkistössä == asomtavruli nuskhuri mkhedruli U+10AEUnicode (1) U+2D0EUnicode (2) U+10DEUnicode (1) == Pistekirjoitus == mkhedruliUNESCO, World Braille Usage, Third Edition, Washington, D.C. p. 45 == Katso myös == * Latinalainen kirjain P * Kyrillinen kirjain П ==Lähteet== == Kirjallisuutta == *Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013 *Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013 *Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011 *The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013 *The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013 Luokka:Georgialaiset kirjaimet
Žani

Žani (asomtavruli Ⴏ, nuskhuri ⴏ, mkhedruli ჟ) on 18. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.Machavariani, p. 136 Žani äännetään yleensä . == Kirjoitetaan == asomtavruli nuskhuri mkhedruli === Kirjoittamisohje === asomtavruliMchedlidze, I, p. 105 nuskhuriMchedlidze, I, p. 107 mkhedruliMchedlidze, I, p. 110 == Tietokonemerkistössä == asomtavruli nuskhuri mkhedruli U+10AFUnicode (1) U+2D0FUnicode (2) U+10DFUnicode (1) == Pistekirjoitus == mkhedruliUNESCO, World Braille Usage, Third Edition, Washington, D.C. p. 45 == Katso myös == * Latinalainen kirjain Ž * Kyrillinen kirjain Ж == Lähteet == *Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013 *Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013 *Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011 *The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013 *The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013 === Viitteet === Luokka:Georgialaiset kirjaimet
Rae (kirjain)

Rae (asomtavruli Ⴐ, nuskhuri ⴐ, mkhedruli რ) on 19. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.Machavariani, p. 136 Rae äännetään yleensä . == Kirjoitetaan == asomtavruli nuskhuri mkhedruli === Kirjoittamisohje === asomtavruliMchedlidze, I, p. 105 nuskhuriMchedlidze, I, p. 107 mkhedruliMchedlidze, I, p. 110 == Tietokonemerkistössä == asomtavruli nuskhuri mkhedruli U+10B0Unicode (1) U+2D10Unicode (2) U+10E0Unicode (1) == Pistekirjoitus == mkhedruliUNESCO, World Braille Usage, Third Edition, Washington, D.C. p. 45 == Katso myös == * Latinalainen kirjain R * Kyrillinen kirjain Р ==Lähteet== == Kirjallisuutta == *Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013 *Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013 *Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011 *The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013 *The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013 Luokka:Georgialaiset kirjaimet
Sani (kirjain)

Sani (asomtavruli Ⴑ, nuskhuri ⴑ, mkhedruli ს) on 20. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.Machavariani, p. 136 Sani äännetään yleensä . == Kirjoitetaan == asomtavruli nuskhuri mkhedruli === Kirjoittamisohje === asomtavruliMchedlidze, I, p. 105 nuskhuriMchedlidze, I, p. 107 mkhedruliMchedlidze, I, p. 110 == Tietokonemerkistössä == asomtavruli nuskhuri mkhedruli U+10B1Unicode (1) U+2D11Unicode (2) U+10E1Unicode (1) == Pistekirjoitus == mkhedruliUNESCO, World Braille Usage, Third Edition, Washington, D.C. p. 45 == Katso myös == * Latinalainen kirjain S * Kyrillinen kirjain С ==Lähteet== == Kirjallisuutta == *Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013 *Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013 *Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011 *The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013 *The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013 Luokka:Georgialaiset kirjaimet
Namala Guimba

Namala Guimba (myös Namala Guimbala) on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Namala sijaitsee 45 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 11 900 ja kylässä 2 200 asukasta (vuonna 2009). Namala Guimban kunta rajoittuu koillisessa ja idässä Kitan piirin Madinan, etelässä Djidianin, lännessä Souransan Tomoton ja Saboulan ja luoteessa Didenkon kuntiin. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Pohjoisessa sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto. Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja ja bozoja. Seudun liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadekaudella. Väestön elinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja puuvilla. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Katrina (täsmennyssivu)

Katrina ja Katriina voivat tarkoittaa muun muassa seuraavia: * Katriina ja Katriina, naisen etunimi * Katrina (aikaisempi suomennos Katriina), Sally Salmisen romaani * hurrikaani Katrina * Katriinan sairaala, sairaala Vantaalla * Katrina, purjevene * Kulta Katriina, Meiran kahvimerkki.
Séféto Nord

Séféto Nord on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Niagané sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 205 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 11 600 ja kylässä 3 900 asukasta (vuonna 2009). Séféto Nordin kunnan pinta-ala on 2 250 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa ja kaakossa Kitan piirin Djougounin, lounaassa Séféto Ouestin, lännessä Bafoulabén piirin Diallanin ja luoteessa Diéman piirin Diéouran ja Lambidoun kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja alangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kasvillisuus on savannia. Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, mandinkoja, kakoloja ja diawandoja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille. Seudun liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadekaudella. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, fonio, maapähkinä, hirssi ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Séféto Ouest

Séféto Ouest on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Séféto sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 165 kilometriä Kitasta luoteeseen. Kunnassa on 17 500 ja kylässä 6 600 asukasta (vuonna 2009). Séféto Ouestin kunnan pinta-ala on 2 400 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Kitan piirin Séféto Nordin, idässä Djougounin ja Kourouninkoton, kaakossa Toukoton, lounaassa Bafoulabén piirin Oualian, lännessä Kontélan ja luoteessa Diallanin kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais- sahelilainen. Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä kakoloja, mandinkoja, bambaroita ja fulbeja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille. Séféton kautta kulkee Kitasta Nioroon johtava maantie RN25. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja vähäisessä määrin hevoset. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Séfétossa, Djougountéssa ja Kéniéninféssä pidetään viikoittaiset markkinat. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Ämpin silta

Ämpin silta on teräsbetoninen jatkuva palkkisilta Kauhavalla. Silta on valmistunut vuonna 2016. Silta ylittää Lapuanjoen. ==Lähteet== Luokka:Suomen tieliikennesillat Luokka:Kauhavan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kauhavan liikenne Luokka:Ylihärmä Luokka:Palkkisillat
Senko

Senko on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 33 kilometriä Kitasta kaakkoon. Kunnassa on 8 300 ja kylässä 2 600 asukasta (vuonna 2009). Senkon kunnan pinta-ala on noin 800 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Kitan piirin Sébékoron, etelässä Makanon ja Sirakoron, lännessä Gadougou II:n ja pohjoisessa Benkadi Founian, Badian ja Bendougouban kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Tärkein vesistö on Bakoye. Ilmasto on sudanilaistyyppinen. Kasvillisuus on savannia. Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Asukkaista valtaosa on Wasulun alueelta muuttaneita fulbeja. Vallitseva uskonto on islam. Senkon kautta kulkee Kitasta Guinean rajalle johtava maantie RN25. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi, maapähkinä ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Paikallisia nähtävyyksiä ovat Birgoksi kutsutun alueen ensimmäisten asukkaiden muurilla varustettu linnoitus eli tata, Kémétan ja Kolaminin luolat sekä eräiden kylien pyhät metsät. Kunnassa ei juurikaan käy matkailijoita. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat
Souransan Tomoto

Souransan Tomoto on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 40 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 8 500 ja kylässä 3 500 asukasta (vuonna 2009). Souransan Tomoton kunta rajoittuu idässä Kitan piirin Namala Guimban, etelässä Djidianin sekä lännessä ja pohjoisessa Saboulan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulajonot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, fulbeja, bambaroita, kakoloja, diawandoja ja soninkeja. Souransan Tomotosta on yhteys RR5-paikallistielle Manbiriin. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi sekä myytäväksi kasvatettavat maapähkinä ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. ==Lähteet== Luokka:Kitan piiri Luokka:Malin kunnat