EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Soikulat

Soikulat (Bertolonia) on suku melastomakasvien heimossa (Melastomataceae). Soikuloita kasvatetaan huonekasveina.Räty ja Alanko 2004:33 Suvun lajeja esiintyy lähinnä Etelä-Amerikassa.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Bertolonia == Lajeja == * Bertolonia acuminata * Bertolonia carmoi * Bertolonia leuzeana * Bertolonia maculata – samettisoikula * Bertolonia marmorata – silkkisoikula * Bertolonia mosenii * Bertolonia sanguinea * Bertolonia wurdackiana == Lähteet == * Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Soikulat (Bertolonia) * iNaturalist: Suku Bertolonia * UniProt: Taxonomy - Bertolonia Luokka:Melastomakasvit
Papinkaurat

Papinkaurat (Billbergia) on ananaskasvisuku (heimo Bromeliaceae), jonka lajeja käytetään huonekasveina.Räty ja Alanko 2004: 34. Suvun lajeja tavataan luonnonvaraisena lähinnä Keski- ja Etelä-Amerikassa. == Lajeja == * Kaaripapinkaura (Billbergia × windii) * Kartiopapinkaura (Billbergia pyramidalis) * Nuokkupapinkaura (Billbergia nutans) * Raitapapinkaura (Billbergia zebrina) * Bolivianpapinkaura (Billbergia microlepis) == Lähteet == * Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Billbergia * Finto: Kassu, Kasvien suomenkieliset nimet: Papinkaurat (Billbergia) * ITIS: Billbergia * UniProt: Taxonomy - Billbergia * United States Department of Agriculture (USDA): Billbergia * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Billbergia Luokka:Ananaskasvit
Konnantattaret

Konnantattaret (Bistorta) on kasvisuku tatarkasvien (Polygonaceae) heimossa. Suvun lajeja käytetään monivuotisina koristekasveina.Räty ja Alanko 2004: 34. Sukuun on kuvattu monia lajeja, joita on sijoitettu myös toisiin tatarsukuihin, kuten kosteikkotattariin eli ukontattariin (Persicaria) kuuluviksi. Lisäksi useiden lajien taksonominen sijainti on toistaiseksi epäselvä. == Lajeja == * isokonnantatar (Bistorta officinalis) * nurmikonnantatar eli nurmitatar (Bistorta vivipara) * verikonnantatar (Bistorta amplexicaulis) * vuorikonnantatar (Bistorta affinis) * tappikonnantatar (Bistorta elliptica) == Lähteet == * Räty ja Alanko 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Konnantattaret (Bistorta) * Suomen Lajitietokeskus: Konnantattaret – Bistorta * ITIS: Bistorta Luokka:Tatarkasvit
Ministerin tytär

Ministerin tytär oli suomalainen televisiosarja. Poliittisen satiirin on kirjoittanut Jyrki Lehtola ja ohjannut Yle TV1:lle Tiina Lymi. Sarjaa esitettiin Yle TV1:ssä seitsemän jakson verran vuoden 2010 alussa. Jokaisessa jaksossa myös vieraili tunnettuja vaikuttajia politiikasta. == Rooleissa == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Ohjelman kotisivut Luokka:2010-luvun suomalaiset televisiosarjat Luokka:Satiirisarjat
Virtaitusaniainen

VirtaitusaniainenSuomen Lajitietokeskus: Virtaitusaniainen – Bolbitis heteroclita Viitattu 2.6.2022. eli bolbitis (Bolbitis heteroclita) on saniaislaji, joka kuuluu heimoon Lomariopsidaceae. Sitä kasvatetaan akvaariokasvina.Räty ja Alanko 2004: 34. == Lähteet == * Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9. === Viitteet === Luokka:Polypodiales
Merikaisla

Merikaisla (Bolboschoenus maritimus) on sarakasveihin (heimo Cyperaceae) kuuluva vesikasvilaji, jota kasvatetaan koristekasvina puutarhalammikoissa.Räty ja Alanko 2004: 34. == Lähteet == * Räty, E. ja Alanko, P 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Merikaislan (Bolboschoenus maritimus) levinneisyys Suomessa. * ITIS: Bolboschoenus maritimus * United States Department of Agriculture (USDA): Schoenoplectus maritimus * Flora of China: Bolboschoenus maritimus Luokka:Sarakasvit
Bjerken ravirata

Bjerken ravirata () on ravirata Norjan pääkaupungissa Oslossa. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa Bjerkessä, joka on yksi Oslon hallinnollisista alueista. Bjerke on maan suurin ravirata, joka on perustettu vuonna 1928. Radalla on lähes 120 kilpailupäivää vuosittain. Vakituinen kilpailupäivä on Suomen ja Ruotsin pääratojen tapaan keskiviikko. Lisäksi Bjerkessä järjestetään yli viidetkymmenet arkisin keskellä päivää juostavat ns. lounasravit, sekä 10 V75-kierrosta. Merkittävin kilpailutapahtuma on vuosittain toukokuun toisena viikonloppuna järjestettävä kaksipäiväinen Oslo Grand Prix. Sunnuntaina juostava pääkilpailu on yksi Euroopan suurimmista ravikilpailusta. Kaksi muuta tärkeintä kilpailua ovat syyskuiset Derby ja Kriterium. Bjerken raviradan yhteydessä sijaitsee vuonna 2003 avattu Hestesportens Hus. Rakennuksessa ovat radan oman hallinnon lisäksi Norjan totopeliyhtiön Norsk Rikstoton ja raviurheilun keskusliiton Det Norske Travselskapin toimitilat sekä konferenssisali. Lämminveristen rataennätys on ranskalaisen Kart de Baudrairie'n vuonna 2004 juoksema 11,3. Kylmäveristen ennätys on ruotsalaisen Järvsöfaksin nimissä samalta vuodelta, 20,4. ==Lähteet== *Bjerken raviradan kotisivut Luokka:Raviradat Luokka:Oslon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Oslon urheilu Luokka:Norjan urheilupaikat
Lumeasteri

Lumeasteri (Boltonia asteroides var. latisquama) on mykerökukkaiskasvi (heimo Asteraceae eli Compositae), jota viljellään monivuotisena koristekasvina.Räty ja Alanko 2004:34 == Lähteet == * Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * United States Department of Agriculture (USDA): Boltonia asteroides var. latisquama Luokka:Asterikasvit
Purasruohot

Purasruohot (Borago) on kasvisuku, joka kuuluu lemmikkikasvien (Boraginaceae) heimoon, jonka tyyppisuku se on. Suvussa on viisi lajia, jotka esiintyvät alkuperäisenä Välimeren alueella. Purasruohojen lajeja voidaan käyttää mauste- ja lääkekasveina (rohtopurasruoho) ja monivuotisina koristekasveina (kääpiöpurasruoho).Räty ja Alanko 2004, s. 34. == Lajeja == * kääpiöpurasruoho (Borago pygmaea) * rohtopurasruoho eli purasruoho eli kurkkuyrtti (Borago officinalis)Suomen Lajitietokeskus: Purasruohot – Borago == Lähteet == * Räty ja Alanko 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * ITIS: Borago * United States Department of Agriculture (USDA): Borago Luokka:Lemmikkikasvit
Pilvilinna

Pilvilinna voi viitata ainakin seuraaviin: * Pilvilinna, Sakari Rimmisen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1970 * Wallander – Pilvilinna, ruotsalainen rikoselokuva vuodelta 2006 * Pilvilinna, Armid Sandbergin Virroille 1903–1904 rakentama ja sittemmin purettu taiteilijahuvila * Pilvilinna, DJ Polarsoulin vuonna 2013 julkaistu albumi * Pilvilinna, matkustajakoti Helsingissä Vilhonkadulla * ”Pilvilinna”, Tapio Rautavaaran säveltämä ja levyttämä Helena Eevan sanoittama kappale.
Kuriiri (elokuva)

Kuriiri-nimisiä elokuvia ovat seuraavat: *Kuriiri (The Courier), brittiläis- yhdysvaltalainen historiallinen jännityselokuva vuodelta 2020 *Kuriiri, suomalainen historiallinen draamaelokuva vuodelta 2021 *Wallander: Kuriiri (Wallander: Kuriren), ruotsalainen rikoselokuva vuodelta 2009 *Kuriiri (Outta Time), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2002
Kuoleman enkeli

Kuoleman enkeli tarkoittaa seuraavia asioita: ==Yliluonnolliset olennot== *Kuolemana toimiva enkeli, useita eri uskonnoissa esiintyviä hahmoja == Elokuvat == * Kuoleman enkeli (Windmills of the Gods), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1988 * Kuoleman enkeli (Descending Angel), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1990 * Wallander – Kuoleman enkeli (Wallander – Dödsängeln), ruotsalainen elokuva vuodelta 2010 == Kirjat == * Kuoleman enkeli (Windmills of the Gods), Sidney Sheldonin romaani vuodelta 1987 * Kuoleman enkeli (Angel of Death), Jack Higginsin romaani vuodelta 1995 * Kuoleman enkeli (Vengeance in Death), Nora Robertsin romaani vuodelta 1997. == Henkilöt == * Abu Azrael, Kata'ib al-Imam Alin komentaja, tunnetaan myös ”kuoleman enkelinä” * Josef Mengele (1911-1979), ”kuolemanenkelinä” tai ”Auschwitzin kuolemanenkelinä” tunnettu toisen maailmansodan aikainen julma saksalaislääkäri.
Perintö (täsmennyssivu)

Perintö voi tarkoittaa jotain seuraavista: * perintö, ihmisen jäämistö hänen kuoltuaan * Perintö, Alfred Hitchcockin elokuva vuodelta 1976 * Perintö, suomalainen elokuva vuodelta 2008 * Wallander – Perintö, Wallander-elokuva vuodelta 2010
Jan Nyman

Jan Nyman on suomalainen elokuvaaja. Hän on kuvannut noin 40 dokumenttia, televisiosarjaa ja elokuvaa. Hän on kuvannut muun muassa Kohta 18 -elokuvan, Tahdon asia -televisiosarjan ja Välittäjä-dokumentin. Hän on toiminut myös muun muassa valaisijana ja still-kuvaajana. == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset elokuvaajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Suomalaiset elokuva-alan henkilöt Luokka:Elävät henkilöt
Šuryškaryn piiri

Šuryškaryn piiri () on paikallinen kuntatason itsehallintoalue Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan lounaisosassa Pohjois-Venäjällä. Kunnallispiirin pinta-ala 53 970 km2. Piirin keskuksena toimii Mužiin kylä Obin rinnakkaisen haaran Malaja Obin varrella. Kunnallispiiri on kuitenkin nimetty alueen alkuperäiskansa hantien tärkeän asuinpaikan, Šuryškaryn kylän mukaan. thumb|left|300px|Näkymä Šuryškaryn piirin Ovgortin kylään Piiri rajoittuu koillisessa ja idässä Priuralskin piiriin, etelässä Hanti-Mansiaan, luoteessa Ural-vuoriston huippujen takana olevaan Komin tasavaltaan. Piirin läpi virtaa suuri Ob kohti pohjoista ja Obinlahtea. ==Väestö== Piirin asukasluku oli 2010 väestönlaskennan mukaan 9 814 henkeä. Piiri on liikenteellisesti syrjäinen ja sen väestö asuu maaseutukylissä erityisesti Ob- joen ja sen sivu-uomien varrella. Moni pienistä maalaiskylistä sijaitsee Obin pääuoman kanssa rinnakkaisen, siitä alkunsa saavan ja siihen välillä yhtyvän sivu-uoma Malaja Obin varrella. Kunnallispiiri jakautuu paikallishallinnossa kahdeksaan maalaiskuntaan (kyläkuntaan): * Azovy (Azovyn maalaiskunta): 411 as. - Obin sivu-uoman Malaja Obin varrella * Gorki (Gorkin maalaiskunta): 1 973 as. - Obin sivu-uoman Malaja Obin varrella * Lophari (Lopharin maalaiskunta): 574 as. - Obin pääuoman varrella * Muži (kylä/ Mužin maalaiskunta): 3 649 as., joista kunnallispiirin keskuksena toimivassa Mužin kylässä 3 609 - Obin sivu-uoman Malaja Obin varrella * Ovgort (Ovgortin maalaiskunta): 1 327 as. - Obin sivu-uoman Malaja Obin haaran Synjan varrella * Pitljar (kylä/ Pitljarin kylän maalaiskunta): 501 as. - Obin pääuoman varrella * Šuryškary (Шурышкары, Šuryškaryn maalaiskunta): 863 as. - Obin sivu-uoman Malaja Obin varrella * Vosjahovo (Vosjahovon maalaiskunta): 516 as. - Obin sivu-uoman Malaja Obin varrella / tuntumassa Alkuperäisvärstöön kuuluvien hantien asuinpaikkoja kunnallispiirin alueella ovat olleet muun muassa Šuryškaryn (Шурышкары) ja Kazymin (Казым-Мыс, Kazym-Mys, Obin pääuoman itärannalla) kylien seudut. ==Liikenneyhteyksiä== Piiri on liikenneyhteyksien kannalta syrjässä ja tieverkosto on vaatimaton; suurin osa alueesta on taigaa tai subarktista tundraa ilman valmiita tieyhteyksiä. Jokien sulan kesäkauden 2-4 kuukauden vesikuljetuksilla on suurin merkitys alueen kylien taloudelle ja toiminnalle; useimmissa kylissä on jonkinlainen satama. Talvikaudella vaatimaton piirikunnallinen Labytnangiin ja sieltä pääkaupunkiin Salehardiin johtava talvitie kulkee - ainakin Jamalin Nenetsian liikennekartoissa - Malaja Obin (Obin länsirannan) taajamien kautta. Moneen kylään on tarvittaessa helikopteriyhteys Salehardista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Šuryškaryn piirin sivut (шурышкарский-район.рф) * Šuryškaryn maalaiskunnasta (linkki erikseen koska tämän maalaiskunnan kohdalla oli bugi kunnallispiirin sivustolla) (шурышкарский-район.рф) * Jamalo-Nenetski avtonomnyi okryg: Potštovnyje indeksy * Jamalo-Nenetski avtonomnyi okryg: Telefonnyje kody Luokka:Jamalin Nenetsian piirit
Kampenhout

Kampenhout on kunta Belgiassa Flanderin Brabantin provinssissa. Kuntaan kuuluu kaupungit Berg, Buken, itse Kampenhout ja Nederokkerzeel. Vuoden 2015 alussa Kampenhoutin väkiluku oli 11 329\. Sen pinta-ala on 33,49 km² ja asukastiheys 338 asukasta/km². Kunnan kunniakansalaisuuden ovat saaneet Jules Penninckx, Armand Preud'homme, pyöräilijä Raymond Impanis, laulaja Will Tura, urheilija Kim Gevaert ja Stef Maginelle. File:Kampenhout-Hutstraat18-Kasteel-van- Opstal.JPG|Ten Opstalin linna. == Aiheesta muualla == *Kampenhoutin kotisivu * Gazetteer Luokka:Flanderin Brabantin kunnat
Tarhaviuhkanen

Tarhaviuhkanen (Alucita hexadactyla) on Suomessa harvinainen ja lounainen viuhkaperhosiin kuuluva perhoslaji. Suomen uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. == Koko ja ulkonäkö == Siivet muodostuvat kapeista sulkamaisista liuskoista. Etusiipien pohjaväri on vaalean harmaanruskea ja niiden poikki kulkee kaksi leveää, harmaata poikkivyötä, jotka ovat kahdessa etummaisessa liuskassa kapeammat kuin taaemmissa liuskoissa. Silti ulompi poikkivyö tuskin erottuu enää neljännen liuskan jälkeen. Etummaisessa liuskassa vöiden välissä on laaja, kaarevareunainen laikku. Takasiivet ovat jokseenkin yksiväriset, eivätkä etusiipien poikkivyöt erotu niissä. Huulirihmojen uloin jaoke on muuta huulirihmaa ohuempi. Siipiväli 13-16 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/alucita_hexadactyla.htmlBestimmungshilfe des Lepiforums == Levinneisyys ja lentoaika == Eurooppalainen laji, jota tavataan lisäksi Pohjois- Afrikassa.http://www.smmi.hu/termtud/ns/ns17/257-272fazekas2.pdf Suomessa tarhaviuhkanen on harvinaisuus, jota tavataan Varsinais-Suomen rannikkoseuduilla, Turun saaristossa sekä Ahvenanmaalla. Perhosia tavataan elokuun alkupuolelta syyskuun alkuun.http://wibe.ath.cx/Lepidoptera/Alucitidae/Alucita/hexadactyla/Alucita%20hexadactyla.htm == Elinympäristö ja elintavat == Lämpimien tammimetsien laji. Aikuiset perhoset lentävät hämärässä ja tulevat valolle. Aikuinen perhonen talvehtii, usein ulkorakennusten suojissahttp://www.jkt.1g.fi/Sulkaperhoset/00_ALUhexad.htm Toukka elää ravintokasvin kukintovarren sisään kovertamassaan käytävässä, jonka ympärille kehittyy äkämä. Koteloituminen tapahtuu kasvin ulkopuolelle.http://www.bladmineerders.nl/minersf/lepidopteramin/alucita/hexadactyla/hexadactyla.htm == Ravintokasvi == Toukka elää kuusamilla (Lonicera), etenkin ruotsinköynnöskuusamalla (Lonicera periclymenum). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UK Moths * Sommerfugler i Norge: kaprifolfingermøll * lepidoptera.pl Luokka:Viuhkaperhosmaiset
Tunturisulkanen

Tunturisulkanen (Stenoptilia islandica) on Euroopan pohjoisimpien seutujen sulkaperhoslaji. Suomen kansallisessa uhanalaisarvioinnissa vuodelta 2010 se on arvioitu erittäin uhanalaiseksi (EN).Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. == Koko ja ulkonäkö == Pieni, vaaleanharmaa sulkaperhonen. Siipien pohjaväri on rusehtavan harmaa ja etusiiven kärkiliuskojen eroamiskohdassa on laaja tumma kaksoistäplä. Lisäksi etummaisen liuskan kärjessä on tumma pitkittäisviiru ja siiven keskivaiheilla tumma keskitäplä. Siiven tyvessä on tummanruskeita siipisuomuja. Takasiivet ovat yksivärisen ruskeanharmaat. Siipiväli 17-19 mm.http://www.jkt.1g.fi/Sulkaperhoset/13_STEislan.htm http://www.artfakta.se/Artfaktablad/Stenoptilia_Islandicus_215274.pdfhttp://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/s/stenoptilia_islandicus.html == Levinneisyys ja lentoaika == Levinneisyys Euroopassa kattaa paikoittain Skotlannin ja Islannin sekä Ruotsin, Suomen ja Venäjän pohjoisimmat osat. Norjassa sitä tavataan Keski-Norjasta pohjoiseen. Tunturisulkasta tavataan Suomessa ainoastaan Enontekiön Kilpisjärveltä, jossa se elää pienillä alueilla Mallan luonnonpuistossa sekä SaanatunturillaPanu Välimäki, Kalle Männistö & Jari-Pekka Kaitila: Katsaus Enontekiön uhanalaisiin tunturiperhoslajeihin ja tunturiperhosseurannan esiintymisaluehavaintoihin vuosina 2008–2011. Baptria, 2011, 36. vsk, nro 3, s. 80–81. Suomen Perhostutkijain Seura.. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun alkupuoliskolla.http://wibe.ath.cx/Lepidoptera/Pterophoridae/Stenoptilia/islandica/Stenoptilia%20islandica.htm == Elinympäristö ja elintavat == Tunturilaji, jonka elinympäristöjä ovat kosteat tunturikankaat ja louhikot. Suomen esiintymät ovat pahtojen alaisilla niityillä ja soraikoilla sekä kalliohyllyillä. Skotlannissa sitä tavataan kosteilla vuoristoalueilla ja soilla.http://www.hantsmoths.org.uk/species/1508a.php Esiintymispaikat ovat pinta-alallisesti pieniä, mutta laji saattaa olla niillä runsaslukuinen. Perhoset ovat aktiivisimmillaan alkuyöstä, mutta lähtevät helposti lentoon myös päivällä.Panu Välimäki & Jari-Pekka Kaitila: Huomionarvoiset pikkuperhoshavainnot (Micropterigidae-Pyralidae) 2009. Baptria, 2010, 35. vsk, nro 3, s. 90. Suomen Perhostutkijain Seura. Toukka on yöaktiivinen piilotellen päivisin lehtien alapinnoilla. Se elää syöden ravintokasvinsa kukintoja, mutta muuten tiedot perhosen kehitysvaiheista ovat puutteelliset. == Ravintokasvi == Toukan ravintokasveja ovat rikot (Saxifraga), Suomessa ainakin mätäsrikko (Saxifraga cespitosa), mutta esiintymispaikoilla kasvaa myös nuokkurikkoa (Saxifraga cernua). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * naaraan genitaalit Luokka:Sulkaperhosmaiset
Intadjedite

Intadjedite on kunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Tin-Essakon piirissä Malissa. Se sijaitsee Saharan autiomaassa noin 155 kilometriä Kidalista itään. Kunnassa on 5 400 asukasta (vuonna 2009). Intadjediten kunnan pinta-ala on toistaiseksi määrittelemätön. Se rajoittuu pohjoisessa Algeriaan, idässä Nigeriin, etelässä Gaon alueen Ménakan piiriin ja lännessä Tin-Essakoon ja Kidaliin. Lännessä ja etelässä on matalia vuoria ja pohjois- ja itäosassa Tamasnan laakso. Sademäärä ylittää harvoin 100 millimetriä vuodessa. Kuivan kauden huippulämpötila on 50° C, talven alin lämpötila 8° C. Maaperä on kiveä, hiekkaa ja savea. Laaksojen kasvillisuus koostuu piikkipensaista, puista ja heinästä. Tamasnan laaksossa elää aavikkogaselleja. Siellä on myös toistaiseksi hyödyntämättömiä öljyesiintymiä. Väestöstä 90 % harjoittaa karjanhoitoa. Kotieläimiä ovat kamelit, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi tehdään käsitöitä ja käydään pienimuotoista kauppaa. Nuoriso muuttaa työn perässä Algeriaan ja Libyaan. Kunnassa on kaksi koulua sekä kaksi terveyskeskusta, joista toisesta puuttuu kalusto ja molemmista henkilökunta. Vesihuolto käsittää pumppukaivoja ja patorakennelmia. Lisäksi on naisten lukutaitokeskus, seitsemän elintarvikevarastoa ja moskeija Achiboghossa. ==Lähteet== Luokka:Malin kunnat Luokka:Tin-Essakon piiri
Leskenlehtisulkanen

Leskenlehtisulkanen (Platyptilia gonodactyla) on sulkaperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Pienehkö, harmaanruskea sulkaperhonen. Etusiivet ovat kapeat, vaalean harmaanruskeat. Siiven kärkiosassa on selvästi erottuva tummanruskea, kolmiomainen laikku ja etummaisen kärkiliuskan kärki kaartuu ulospäin ja muodostaa siivelle terävän kärjen. Takasiivet ovat tumman harmaanruskeat ja niiden takimmaisen liuskan keskivaiheilla on pieni, tumma suomutupsu. Raajat ovat vaaleat, nivelten kohdalta ruskeat.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/platyptilia_gonodactyla.htmlhttp://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=1501http://webh01.ua.ac.be/vve/Checklists/Lepidoptera/Pterophoridae/Pgonodactyla.htm Siipiväli 22-28 mm. == Levinneisyys ja lentoaika == Lajia tavataan koko palearktisella alueella. Suomessa leskenlehtisulkasta tavataan erittäin yleisenä maan etelä- ja keskiosissa ja harvinaisempana Pohjois-Lapissa. Se kuitenkin vaikuttaa puuttuvan Keski- Lapistahttp://www.luomus.fi/elaintiede/hyonteiset/perhoset/4.htm . Perhoset lentävät kahtena sukupolvena, joista ensimmäisen yksilöitä tavataan toukokuun puolivälistä heinäkuulle ja seuraavaa heinäkuusta syyskuun lopulle.http://wibe.ath.cx/Lepidoptera/Pterophoridae/Platyptilia/gonodactyla/Platyptilia%20gonodactyla.htm == Elinympäristö ja elintavat == Aukeilla paikoilla kuten niityillä ja joutomailla elävä perhonen. Aikuiset lentävät iltahämärässä ja tulevat valolle. Ensimmäisen sukupolven toukat elävät aluksi miinaajina lehtien sisällä, myöhemmin vapaina lehtien alapinnoilla ja koteloituvat sinne. Toisen sukupolven toukat ovat aluksi lehtimiinaajia, talvehtivat ravintokasvin varren sisällä ja elävät talvehtimisen jälkeen syöden kukintoja ja siemeniä. Toisen polven toukat koteloituvat ravintokasvin kukintoon.http://www.jkt.1g.fi/Sulkaperhoset/04_PLAgonod.htm == Ravintokasvi == Toukan ravintokasvi on leskenlehti (Tussilago farfara) sekä ruttojuuret (Petasites). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Bladmineerders van Europa / Leafminers of Europe * koiraan genitaalit * naaraan genitaalit Luokka:Sulkaperhosmaiset
Luettelo Viipurin Kaupunginteatterin näyttelijöistä

Luettelossa on mainittu eräitä Viipurin Kaupunginteatterissa ja sen edeltäjissä työskennelleitä näyttelijöitä. *Dagi Angervo 1937–1940 *Toini Anttila 1941–1946 *Väinö Anttila 1941–1946 *Joel Asikainen 1933–1939 *Hellin Auvinen-Salmi 1942–1945 *Fritz-Hugo Backman 1936–1937 *Mia Backman 1909–1911 *Thure Bahne 1936–1939 *Kaarlo Braxén 1909–1917 *Erik Edmundsson 1927–1928 *Kosti Elo 1899–1903, 1904–1917 *Toppo Elonperä 1934–1936 *Eero Eloranta 1927–1930 *Kyösti Erämaa 1927–1928 *Tyyne Haarla 1910–1914 *Eino Haavisto 1939–1940 *Kaarlo Halttunen 1938–1939 *Armas Hattara 1907–1908 *Aino Haverinen 1899–1912 *Hilkka Helinä 1939–1940 *Aili Hildén 1929–1936 *Kaarlo Hiltunen 1930–1931 *Tuovi Hirvisuo 1932–1938 *Nestori Huhtanen 1936–1938 *Kerttu Hämeranta 1934–1936 *Anni Hämäläinen 1922–1923 *Yrjö Hämäläinen 1930–1932 *Tyyne Jauri 1911–1917 *Bruno Jorma 1904–1906, 1908–1909, 1911–1917 *Hilja Jorma 1904–1909 *Ensio Jouko 1937–1940 *Eino Jurkka 1924–1925 *Emmi Jurkka 1924–1928 *Paavo Jännes 1928–1929 *Santeri Karilo 1932–1936 *Viola Kariniemi 1917–1924 *Kaarlo Karppanen 1931–1939 *Salli Karuna 1934–1939 *Albert Kerttula 1899–1912 *Jussi Komi 1922–1923, 1927–1928 *Martta Kontula 1936–1937 *Aku Korhonen 1916–1923 *Saima Korhonen 1918–1923, 1926–1927 *Yrjö Kostermaa 1945 *Artturi Laakso 1927–1934 *Rakel Laakso 1925–1928 *Uuno Laakso 1925–1927 *Eine Laine 1917–1921 *Laina Laine 1919–1923 *Arvo Lehesmaa 1928–1939 *Hertta Leistén 1910–1911, 1920–1925 *Veikko Linna 1933–1935 *Rauni Luoma 1938–1939 *Elli Malm 1904–1909 *Esko Mannermaa 1937–1939 *Jyrki Matra (Georg Skutnabb) 1937–1938 *Toivo Mäkelä 1931–1932 *Pekka Niskanen 1911–1914, 1917–1923 *Eino Noponen 1919–1921, 1944–1946 *Aino-Inkeri Notkola 1928–1939 *Tuire Orri 1938–1939 *Aina Osa 1899–1940 *Simo Osa 1899–1939 *Iivari Paatero 1899–1922 *Paula Paatero 1899–1907 *Ilmari Peitsalo 1925–1927 *Rafael Pihlaja 1923–1924 *Aapo Pihlajamäki 1899–1903 (näyttelijä-ohjaaja) *Hilda Pihlajamäki 1899–1903 *Paavo Raitio 1903–1908 *Helge Ranin 1923–1925 *Saara Ranin 1944–1945 *Elli Ranta 1925–1932 *Hilma Rantanen 1903–1905, 1916–1917 *Robert Reino *Enni Rekola 1931–1932 *Joel Rinne 1923–1926 *Rosi Rinne 1924–1926 *Kaarlo Saarnio 1903–1904 *Holger Salin 1932–1936 *Kerttu Salmi 1927–1937, 1942–1943 *Heikki Savolainen 1942–1943 *Martti Seilo 1928–1930 *Urho Seppälä 1938–1939 *Keijo Seppänen 1942–1943 *Vilho Siivola 1936–1938, 1939–1940 *Kaarlo Silanen 1899–1929 *Aila Silventoinen 1936–1938 *Väinö Sola 1903–1908 *Martta Suonio 1922–1929, 1936–1940 *Reino Säre 1933–1935 *Santa Tuomi 1925–1926 *Elsa Turakainen 1928–1934 *Helmi Tähtinen 1901–1902 *Ilmari Unho 1934–1935 (näyttelijä-ohjaaja) *Tilda Vuori *Henny Waljus 1925–1930 *Irma Wikström 1942–1943 *Uno Wikström 1924–1927, 1930-luku ==Lähteet== *Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin, Kustannusliike Opas, Viipuri 1930 *Teatterin maailma - Maamme teatterit ja niiden taiteilijat, Kustannusosakeyhtiö Tammi 1950 *Teatterin maailma 1965, Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1965 Luokka:Luettelot näyttelijöistä Luokka:Viipurin teatterit
Tin-Essako

Tin-Essako on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Tin-Essakon piirissä Malissa. Se sijaitsee Saharan autiomaassa noin 115 kilometriä Kidalista itään. Kunnassa on 2 600 asukasta (vuonna 2009). Tin-Essakon kunta rajoittuu pohjoisessa Abeïbaran piirin Abeïbaran ja Tinzawatenen kuntiin, idässä Tin-Essakon piirin Intadjediten kuntaan, etelässä Ménakan piirin Alataan sekä lännessä Kidalin kaupunkiin. Väestöstä yli 90 % harjoittaa karjanhoitoa. Tärkeimmät kotieläimet ovat kamelit, lampaat, vuohet, aasit ja naudat. Lisäksi tehdään käsitöitä ja käydään pienimuotoista kauppaa. ==Lähteet== Luokka:Malin kunnat Luokka:Tin-Essakon piiri
Brent Reiber

Brent Reiber (s. 31. joulukuuta 1966 Lloydminster, Saskatchewan, Kanada) on sveitsiläinen jääkiekkotuomari. Hän on tuomarina NLA-liigassa. ==Ura== Hän oli tuomarina Vancouverin olympialaisissa ja MM-kisoissa 2012. Luokka:Jääkiekkotuomarit Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Sveitsiläiset henkilöt
Olavi Niitamo

Olavi Ensio Niitamo (vuoteen 1933 Nöjd, 23. marraskuuta 1926 Kotka – 30. huhtikuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen tilastotieteilijä ja Tilastokeskuksen ensimmäinen pääjohtaja. Niitamo toimi Tilastokeskuksen ylijohtajana 1979–1982 ja pääjohtajana 1982–1992. Hänet tunnettiin kansantulolaskelmien kehittäjänä ja hänen tuotantonsa käsitteli kattavasti myös tuottavuutta ja taloudellista kasvua. Tutkijanuran ohella hänet tunnettiin myös laaja-alaisena yhteiskunnallisena vaikuttajana. Niitamo kuului suomalaisten taloustieteilijöiden O-ryhmään. Olavi Niitamolle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1981. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tilastotieteilijät Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Vjatšeslav Bulanov

Vjatšeslav Bulanov (s. 3. syyskuuta 1970 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkotuomari. Hän on tuomarina KHL-liigassa. ==Ura== Bulanov oli tuomarina Vancouverin olympiakisoissa ja neljissä MM-kisoissa, mm. MM-kisoissa 2014 Luokka:Jääkiekkotuomarit Luokka:Venäläiset urheilualan henkilöt Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tin-Essakon piiri

Tin-Essakon piiri () on paikallishallintoalue Malin Kidalin alueella. Sen pinta-ala on 39 000 neliökilometriä. Piirissä on 8 000 asukasta (vuonna 2009). Tin-Essakon piiri rajoittuu pohjoisessa Abeïbaran piiriin, koillisessa Algeriaan, idässä Nigeriin sekä etelässä Ménakan ja lännessä Kidalin piireihin. Se käsittää Tin-Essakon ja Intadjediten maalaiskunnat. Vuodesta 2005 lähtien piirin keskuksena toimii Tinezé, joka sijaitsee 36 kilometriä Tin-Essakosta kaakkoon. Pinnanmuodostukseltaan alue on wadien halkomaa vuoristoista Saharaa. Laaksojen kasvisto koostuu heinistä, piikkipensaista ja puista. Lämpötilat vaihtelevat 5:n ja 45:n celsiusasteen välillä, ja ilmasto on äärimmäisen kuiva. Eläinkuntaan kuuluu gaselleja, sakaaleja, hyeenoja ja trappeja. Seudun asukkaat ovat etupäässä tuaregeja, jotka jakautuvat Tin- Essakon kylään ja 23 paimentolaisryhmään. Tärkein elinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat kamelit, naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi tehdään käsitöitä ja käydään pienimuotoista kauppaa. Toimivia alkeiskouluja on Tin-Essakossa, Inakarotissa, Achiboghossa ja Imboulalissa. Tinezéssä on toistaiseksi toimimaton terveyskeskus ja Tin-Essakossa, Tagorastissa, Achiboghossa ja Imboulalissa terveysasemat. ==Lähteet== *
Björn Forsell

Björn Axel Isak Forsell (31. toukokuuta 1915 Tukholma – 1. maaliskuuta 1975 Klagshamn, Malmö) oli ruotsalainen oopperalaulaja ja näyttelijä. ==Ura== Forsell opiskeli laulua isänsä, oopperajohtaja John Forsellin opastuksella ja debytoi Kuninkaallisessa Teatterissa 1939. Sittemmin hänet kiinnitettiin ulkomaille, mistä hän palasi Ruotsiin vuonna 1949. Forsell oli 1950-luvulla kiinnitettynä Göteborgin Stora Teaterniin; samaan aikaan hän johti laulukoulua Boråsissa. Myöhemmin hän sai paikan valtionteatterista Malmössä. Forsellin sisaruksia olivat journalisti Vidar Forsell ja kirjailija Loulou Forsell. Hän avioitui suomalaisen näyttelijän Birgit Kronströmin kanssa 1938, liitto päättyi eroon 1943. Pariskunnalle syntyi poika, Johnny Forsell. ==Filmografia== *Ungdom av idag (1935) ==Lähteet== Björn Forsell, 78:or och film Luokka:Ruotsalaiset oopperalaulajat Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Efedrat

Efedrat (Ephedra) ovat kuivien paikkojen ainavihantia pensaita, joiden lehdet ovat surkastuneet suomumaisiksi. Efedrat ovat paljassiemenisiä kasveja ja niiden lähin elossa oleva sukulainen on ikilehti (Welwitschia mirabilis). Efedrat on efedrakasvien heimon ainoa suku. == Lääkinnällinen käyttö == Efedrat sisältävät efedriiniä ja pseudoefedriiniä, joita on käytetty astman, heinänuhan ja kuumeen hoidossa sekä piristeinä ja dopingaineina. == Lajit == Lajilistaus Catalogue of Lifen mukaan. * Ephedra alata * Ephedra altissima – marokonefedra * Ephedra americana – andienefedra * Ephedra antisyphilitica * Ephedra aphylla * Ephedra arenicola * Ephedra aspera * Ephedra aurantiaca * Ephedra boelckei * Ephedra botschantzevii * Ephedra breana * Ephedra brevifoliata * Ephedra californica * Ephedra campylopoda – kaartoefedra * Ephedra chilensis – chilenefedra * Ephedra compacta * Ephedra coryi * Ephedra cutleri * Ephedra dahurica * Ephedra dawuensis * Ephedra distachya – marjaefedra * Ephedra eleutherolepis * Ephedra equisetina – korte-efedra * Ephedra fasciculata * Ephedra fedtschenkoae – pamirinefedra * Ephedra foeminea – kimmelefedra * Ephedra foliata * Ephedra fragilis – sorjaefedra * Ephedra frustillata * Ephedra funerea * Ephedra gerardiana – koruefedra * Ephedra glauca * Ephedra holoptera * Ephedra intermedia – siniefedra * Ephedra intermixta * Ephedra laristanica * Ephedra likiangensis * Ephedra lomatolepis * Ephedra major – isoefedra * Ephedra milleri * Ephedra minuta * Ephedra monosperma * Ephedra multiflora * Ephedra nevadensis * Ephedra ochreata – tuppiefedra * Ephedra oxyphylla * Ephedra pachyclada * Ephedra pedunculata * Ephedra pentandra * Ephedra przewalskii * Ephedra pseudodistachya * Ephedra regeliana * Ephedra rhytidosperma * Ephedra rituensis * Ephedra rupestris * Ephedra sarcocarpa * Ephedra sinica – kiinanefedra * Ephedra somalensis * Ephedra strobilacea * Ephedra sumlingensis * Ephedra tilhoana * Ephedra torreyana * Ephedra transitoria * Ephedra triandra * Ephedra trifurca * Ephedra trifurcata * Ephedra tweediana * Ephedra viridis – heleäefedra * Ephedra vvedenskyi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Efedrat (Ephedra) * United States Department of Agriculture (USDA): Ephedra * Flora of China: Ephedra * Luokka:Piristeet
Muurahaisperhonen

MuurahaisperhonenKauri Mikkola, Jussi Murtosaari & Kari Nissinen (toim.): Perhosten lumo - Suomalainen perhostieto. Suomen Perhostutkijain Seuran 50-vuotisjuhlajulkaisu. Helsinki: Tammi, 2005. ISBN 951-31-3317-6 s. 289-290 (Liphyra brassolis) on harvinainen Etelä-Aasiassa ja Australiassa tavattava sinisiipisiin kuuluva perhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Erikoisennäköinen, tukevaruumiinen ja lyhytsiipinen perhonen. Siivet ovat laajalti tummanruskeat ja etusiivissä on koiraalla vähemmän, naaraalla enemmän oranssia väriä. Takasiivet ovat molemmilla sukupuolilla laajalti oranssit. Alapinnaltaan siivet ovat yläpintaa haaleammat. Siipien reunus on epäsäännöllisen mutkitteleva. Ruumis on päiväperhoselle epätyypillisen paksu ja muistuttaa enemmän monien rotevien yöperhosten ruumista. Siipiväli on 70-76 mm, mikä tekee muurahaisperhosesta maailman suurimman sinisiipislajin.http://lepidoptera.butterflyhouse.com.au/lyca/brassol.html http://www.learnaboutbutterflies.com/Caterpillar%20-%20Liphyra%20brassolis.htm == Levinneisyys ja lentoaika == Muurahaisperhosta tavataan Intiasta Taka- Intian poikki, Filippiineille, Indonesiaan ja Australian pohjoisrannikkoa Queenslandiin saakka. == Elinympäristö ja elintavat == Muurahaisperhonen on alankosademetsien harvinainen perhoslaji, joka lentää sukulaistensa tapaan päivällä. Aikuisen perhosen imukärsä on surkastunut, eikä se nauti lainkaan ravintoa. Naaras munii munia yksitellen tiettyjen, ompelijamuurahaisten pesiä sisältävien puulajien oksanhankoihin. Munat kuoriutuvat noin kolme viikkoa myöhemmin. Toukan elämän varhaisvaiheita ei tunneta, mutta kolmannesta toukkavaiheesta alkaen toukka on muurahaisia saalistava peto. Se hankkiutuu Oecophylla smaragdina -muurahaislajin pesään, jossa se elää syöden muurahaisten toukkia ja yksittäisessä pesässä saattaa olla useita perhostoukkia. Toukan selkäpuolen paksu kilpi suojelee sitä muurahaisten puolustukselta ja ruumiin peräosan imukuppimaiset raajat kiinnittävät toukan tiukasti lehden pintaan. Syödessään toukka ojentaa päänsä kilven alta, sieppaa muurahaistoukan ja imee sen sisällön. Toukka on ahnas peto ja voi tuhota jopa kaikki pesän toukat. Myös kotelo muodostuu suojaan selkäkilven alle.http://ngm.nationalgeographic.com/ngm/0306/feature6/zoom1.html Aikuinen perhonen kuoriutuu muurahaispesässä, mutta löysästi kiinnittyneiden ja tahmeapintaisten siipisuomujen vuoksi se selviytyy ulos pesästä muurahaisten hyökkäyksistä huolimatta. Siivet se oikaisee vasta pesän ulkopuolella. Taka- Intiassa perhosen toukkia käytetään ravintona muurahaisten ohessa.http://lepidopteraresearchfoundation.org/journals/43/jrl_43_19_22.pdf == Ravintokasvi == Toukan varhaisvaiheiden ravintokasvia ei tunneta, mutta afrikkalaiset sukulaislajit elävät oksilla kasvavilla levillä. Kolmannen toukkavaiheen toukka on peto. == Lähteet == Luokka:Sinisiivet
Hakastaron linna

Hakastaron linna (myös Hakostaron linna) on keskiaikainen linnavuori, jonka jäännökset sijaitsevat Salossa. Alueella sijaitsee useita muinaislinnoja joista Hakastaron linna poikkeaa pienen kokonsa puolesta. Mäki on korkeimmillaan ainaostaan 20 metriä ympäröivää maastoa korkeammalla. Mäen pohjois- ja länsipuoli ovat jyrkkää kalliota, itä- ja eteläosan ollessa loivaa multamaata. Vallimaisen varustuksen jäänteitä on vielä näkyvissä mäen loivilla itä- ja eteläpuolilla. 1800-luvun lopulla valleja havaittiin itä-länsi- suunnassa 80 metrin matkalta. Vuonna 2001 tehdyssä inventoinnissa hieman alle metrin korkeata vallia oli idänpuolella havaittavissa 30 metrin matkalta. Mäen eteläpuolella vallin pituus todettiin olevan noin 17 metriä ja leveyden 4–5 metriä. Linnan vallit ovat muodostaneet kulman, jonka kohdalla portti ja porttikäytävä ovat sijainneet. Keskiaikaiseksi linnaa on arvioitu sen valleissa käytetyn kalkkikivilaastin ja osin savesta ja hiekasta tehtyjen täytteiden perusteella. Laastin käytön perusteella varustus ajoittuu aikaisintaan 1200-luvun puoliväliin. Rautakautisten muinaislinnojen muurit ovat Suomessa kylmämuurattuja. Mäellä on nähtävissä myös kuoppia joiden tarkoitus on epäselvä. Itäisen vallin keskellä oleva kuoppa on suomalaisille rautakautisille linnavuorille tyypillinen ja sen on arvioitu liittyvän jonkinlaisen vahtikopin paikkaan. Hakastaron linnan mäellä kasvaa myös nurmilaukka (Allium oleraceum) ja sikoangervo (Filipendula vulgaris), jotka osaltaan kertovat paikan muinaisesta käytöstä. Vajaan puolen kilometrin päässä linnasta luoteeseen on kulkenut keskiaikainen Kuninkaantie. ==Lähteet== Luokka:Suomen linnat Luokka:Suomen muinaislinnat Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Salon historia
Abeïbara

Abeïbara on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Abeïbaran piirissä Malissa. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoristossa noin 85 kilometriä Kidalista koilliseen. Kunnan pinta-ala on 7 500 neliökilometriä. Asukkaita on 4 600 henkeä (vuonna 2009). Abeïbaran kunta rajoittuu pohjoisessa Abeïbaran piirin Boghassan ja idässä Tinzawatenen kuntiin, etelässä Tessalitin piirin Adjelhocin kuntaan ja lännessä Kidalin kaupunkiin. Seudun ilmasto on äärimmäisen kuuma ja kuiva. Keskimääräinen sademäärä on 50 millimetriä vuodessa. Vähäinen kasvillisuus on keskittynyt wadien ja laaksojen pohjalle. Eläimistöön kuuluu gaselleja, sakaaleja, matelijoita, jyrsijöitä ja trappeja. Kunta käsittää yhden kylän ja kymmenen paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat etupäässä tuaregeja. Lisäksi on pieni joukko arabeja. Seudun tärkein elinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, kamelit ja aasit. Lisäksi tehdään käsitöitä ja harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä. Nuoret muuttavat työnhakuun Kidaliin ja Algeriaan. Kunnassa on yksi koulu ja terveysasema. Vesihuolto käsittää patoaltaita, perinteisiä ja nykyaikaisia kaivoja sekä porakaivoja. ==Lähteet== Luokka:Abeïbaran piiri Luokka:Malin kunnat
Cloudberry Kingdom

Cloudberry Kingdom on Pwnee Studiosin kehittämä ja Ubisoftin julkaisema ladattava tasohyppelypeli. Peli julkaistiin vuonna 2013 Microsoft Windowsille, PlayStation 3, Xbox 360:lle ja Wii U:lle. == Aiheesta muualla == *Kotisivu Luokka:Vuoden 2013 videopelit Luokka:Tasohyppelyt Luokka:Indie-videopelit Luokka:Windows-pelit Luokka:PlayStation 3 -pelit Luokka:Xbox 360 -pelit Luokka:Wii U -pelit Luokka:PlayStation Vita -pelit Luokka:Mac OS -pelit
Toivo Lankinen

Toivo Lankinen (21. huhtikuuta 1928 Kurkijoki – 3. tammikuuta 2011 Vihti) oli suomalainen kanttori ja kuoronjohtaja. == Elämä == Nuoruusvuotensa Lankinen vietti Kurkijoen Itulan kylässä kotitilalla, joka rajoittui Laatokkaan kahdelta sivultaan, ja myöhemmin äidin kodissa Hiitolassa. Sotilasarvoltaan Toivo Lankinen oli luutnantti. Pienestä pitäen Lankisen harrastus suuntautui musiikkiin ja hän suoritti musiikkiopintoja jo ennen sotia Hiitolassa. Muutettuaan evakkona vanhempiensa mukana Vaasaan vuonna 1944 hän jatkoi opintoja ja valmistui kanttoriksi Turun Kirkkomusiikkiopistosta vuonna 1948. Hänelle myönnettiin arkkipiispan aloitteesta director cantus -arvonimi vuonna 1958 Suomen nuorimpana kanttorina. Lankinen toimi monissa seurakunnissa pääasiassa Etelä- ja Länsi-Suomen alueella, muun muassa Turun Tuomiokirkossa. Lankisella oli merkittävä vaikutus nuorison elämään sekä soittokunnan kautta että musiikin opettajana ja virikkeiden antajana. Hän perusti ja johti soittokuntia Vampulassa, Urjalassa, Kankaanpäässä, Turussa, Naantalissa, Eurajoella, Kalannissa sekä Mynämäessä, jossa hän harjoitti maa- ja metsätaloutta perheen Haloilan tilalla. Hänen soittokuntaansa kuului suurimmillaan satakunta soittajaa. Lisäksi hän johti useita kirkkokuoroja ja lapsikuoroja ja toimi musiikinopettajana lukioissa ja pianonsoiton opettajana musiikkiopistoissa. Monet musiikin mestarit saivat innostuksensa ja oppinsa Toivo Lankisen kasvatuksesta. Hänen soittajiaan nousi niin musiikin, viihteen kuin kulttuurinkin huipulle. Soittoinnostusta kasvatettiin lukuisilla esiintymismatkoilla, jotka ulottuivat ympäri Euroopan Pohjois-Norjasta, Novgorodin kautta Kreikkaan ja Espanjaan saakka. Suomessa Lankisen johtama Turun Kristillisen Raittiusseuran Nuorisosoittokunta esiintyi ensimmäisissä yleisurheilun MM-kisoissa Helsingissä vuonna 1983. Toivo Lankinen oli luonteeltaan avoin, iloinen ja innostava ja säilyi mieleltään nuorena vanhoille päivilleen saakka. Hän loi maaseudun lapsille ja nuorille mahdollisuuden harrastaa musiikkia ja olla osana sellaista yhteisöä, josta kaikki saivat musiikin ohella myös sosiaalista pääomaa. Nuorison innostusta kuvaa hyvin se, että esimerkiksi Urjalan soittokuntaharjoituksiin kuljettiin mopolla Punkalaitumelta saakka. Yhä vielä, neljänkymmenen vuoden jälkeenkin, soittajat pitävät yhteyttä toisiinsa. Toivo Lankisen elämää leimasivat voimallisesti sekä kodin hengellinen perintö että karjalaisuus. Tätä perintöä hän vei eteenpäin myös soittokunnissa. Jokaisella soittajalla oli harjoituksissa aina soitinkotelossaan mukana erikoispainos Johanneksen evankeliumista, ja esiintymisten viimeinen kappale oli usein Sua kohti Herrani. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat Luokka:Suomalaiset kanttorit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Alkuritari

Alkuritari s. 13 (Baronia brevicornis) on harvinainen Meksikossa esiintyvä, ritariperhosiin lukeutuva perhoslaji ja Baroniinae-alaheimon ainoa laji. IUCN on luokitellut sen erittäin uhanalaiseksi (EN). Alkuritari eroaa selvästi muista ritariperhosista ja sitä pidetään heimon alkeellisimpana nykyisin elävänä lajina, joskin se saattaa olla läheisempää sukua apolloille kuin varsinaisille ritareille. Laji on "elävä fossiili" ja sitä muistuttavia lajeja tunnetaan pohjoisamerikkalaisista fossiiliesiintymistä.N. Mark Collins & Michael G. Morris: Threatened Swallowtail Butterflies of the World: The Iucn Red Data Book. ISBN 978-2880326036 s. 182-184 == Koko ja ulkonäkö == Ulkonäöltään laji on erittäin vaihteleva. Siivet ovat melko pitkät ja yleisväriltään ruskeat, ja siipisuonten kohdalla kulkee ruskea viiru. Yleensä etusiiven poikki kulkee kolme voimakkaasti kaartuvaa riviä vaaleita tai kellertäviä laikkuja ja takasiipien tyviosa on laajalti vaalea, usein oranssinsävyinen. Yksilökohtaiset erot perhosten ulkonäössä ja värityksessä ovat huomattavan suuria, minkä vuoksi osa yksilöistä voi olla lähes kokonaan ruskeita, osa suurimmaksi osaksi oranssien laikkujen kirjomia. Takaruumiin alapuoli on musta-keltaraidallinen. Tuntosarvet ovat jokseenkin lyhyet. Siipiväli on 55-65 mm. == Levinneisyys ja lentoaika == Alkuritari esiintyy endeemisenä Sierra Madre del Surin vuoristoalueella. Sen elinalue ulottuu eteläisessä Meksikossa Jaliscon, Oaxacan, Chiapasin, Guerreron, Morelosin, Pueblan, Michoacánin sekä Coliman osavaltioiden alueelle. Levinneisyys on erikoinen ja lienee jäänne eoseenikauden keskivaiheilta, jolloin vuoristo muodosti kapean niemen ympäröivään mereen. Eteläisimmät ja muusta levinneisyydestä erilliset esiintymät Oaxacan ja Chiapasin alueilla ovat saattaneet syntyä pleistoseenin jääkauden aikana perhosten siirtyessä lämpimämmille ilmastoalueille. Perhoset lentävät ilmeisesti yhtenä sukupolvena sadekaudella, ainakin heinäkuussa. == Elinympäristö ja elintavat == Perhosta tavataan akaasiametsissä 505-1335 metrin korkeudella merenpinnasta. Kukin perhonen lentää pienellä alueella ja koiraat vartioivat reviiriään latvustoissa. Perhosten tiedetään myös etsiytyvän imemään kosteutta purovarsien hiekasta. Laji voi olla sopivalla paikalla ja oikeaan aikaan etsittynä jopa runsaslukuinen. Naaras munii munat yksitellen sadekauden alussa, kun puiden lehdet puhkeavat. Munia tulee vain muutaman kuhunkin puuhun. Häirittynä toukka huitoo uhkaajaansa pääasiassa orgaanisista hapoista muodostuvaa, haisevaa eritettä tuottavalla osmeterium-ulokkeellaan. Toukat koteloituvat löyhän maa-aineksen sekaan. Trichogrammatidae-heimon kiilupistiäiset loisivat perhosen munissa, mutta muutoin lajilla on ilmeisesti vain vähän saalistajia. Lajia uhkaa lähinnä väestönkasvun aiheuttama ihmisen levittäytyminen suppean elinalueen akaasiametsiköihin. == Ravintokasvi == Toukka elää akaasioihin kuuluvalla Acacia cochliacanhalla sekä joissain määrin myös Acacia pennatulalla ja Acacia macracanthalla. == Lähteet == Luokka:Ritariperhoset Luokka:Elävät fossiilit
Punikkililja

Punikkililja (Blandfordia grandiflora, syn. B. flammea) on koristekasvina kasvatettava sipulikasviRäty ja Alanko 2004: 34., joka kuuluu heimoon Blandfordiaceae yksisirkkaislahkossa Asparagales. Laji kasvaa luonnonvaraisena Itä-Australiassa Uudessa Etelä-Walesissa ja Queenslandissa.Plants of the World Online 2021: Blandfordia grandiflora R.Br. Viitattu 13.11.2021. == Lähteet == * Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9. === Viitteet === Luokka:Asparagales
Hydra (saari)

Hydra (; transl. myös Ídra) on Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 52 neliökilometriä ja asukasluku 1 948 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Hydra kuuluu Hydran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Hydran kaupunki. == Maantiede == Hydra sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan edustalla. Sen etäisyys mantereesta on noin 4,3 meripeninkulmaa (noin 8 kilometriä). Hydran ja mantereen välissä sijaitsee Dokóksen saari. Muut lähimmät saaret ovat Póros pohjoisessa ja Spétses länsilounaassa. Hydra on karu ja kallioinen saari. Sen pituus on noin 20 kilometriä ja leveys vaihtelee 1,5 kilometristä kuuteen kilometriin. Saaren korkein kohta on Éros (592 metriä). === Hallinto ja kylät === Hydra kuuluu hallinnollisesti Hydran kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu Attikan muiden saarikuntien tavoin Saarten alueyksikköön. Saaren suurimmat asutukset ovat Hydran kaupunki (1 900 asukasta), Vlychós (19) ja Mandráki (11). (Katso myös: Luettelo Hydran kunnan kylistä ja saarista.) === Ilmasto === == Historia == Saarelle majoittui 1960-luvulla joukko normeista vapaan elämän kannattajia, joukossa kuuluisuuksia, kuten Leonard Cohen. Elämä vapaan rakkauden, huumeiden ja viinan leimaamassa yhteisössä näytti aluksi paratiisimaiselta, mutta ajan kuluessa elämäntavan jäljet alkoivat näkyä ja seurauksena oli huumeongelmia, alkoholismia, avioliittojen hajoamisia, mielenterveysongelmia ja itsemurhia. Lapset jäivät usein heitteille, ja yhdestä heistä, sittemmin hoitokotiin päätyneestä mielenterveysongelmaisesta Axel Jensenistä, ovat norjalaiset Fabien Greenberg ja Bård Rønning tehneet dokumenttielokuvan Little Axel. Hän on Marianne Ihlenin lapsi ja Leonard Cohenin kasvattilapsi. Toinen dokumenttielokuva, itsekin saarella majailleen Nick Broomfieldin Marianne ja Leonard: Sanoja rakkaudesta, kertoo Cohenin ja Ihlenin tarinan. == Liikenne == Hydralta kulkee nopeita lauttoja Póroksen ja Spétseksen saarille sekä mantereen Pireukseen, Ermióniin ja Portochéliin. Moottoroidut ajoneuvot ovat Hydralla kielletty, saarella kuljetaan esimerkiksi aaseilla, joita on noin 500. Lisäksi Hydralla on vesitakseja, joilla pääsee läheisille saarille ja uimarannoilla. Samoin pienet veneet kuljettavat ihmisiä eri puolille saarta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hydran matkailusivut *
Kampasaniaiset

Kampasaniaiset (Blechnum) ovat saniaisia, jotka kuuluvat kampasaniaiskasvien (Blechnaceae) heimoon.Räty ja Alanko 2004: Viljelykasvien nimistö, s. 34. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9. Niitä voidaan pitää huonekasveina (esim. palmusaniainen) tai puutarhan monivuotisina koristekasvina (kampasaniainen). Suomen Lajitietokeskuksen luokittelussa kampasaniainen on siirretty kampasulkien (Struthiopteris) sukuun.Suomen Lajitietokeskus: Kampasulat – Struthiopteris Viitattu 24.11.2022. == Lajeja == * etelänkampasaniainen (Blechnum penna-marina) * kampasaniainen eli kaitakampasaniainen (Blechnum spicant) → kampasulka eli kaitakampasulka (Struthiopteris spicant) * palmusaniainen (Blechnum gibbum) Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7. * punakampasaniainen (Blechnum appendiculatum) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kampasaniaiset – Blechnum * Funet: Kampasaniaiset (Blechnum) * Den virtuella floran: Blechnum * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Blechnum * United States Department of Agriculture (USDA): Blechnum Luokka:Kampasaniaiskasvit
Mikadonkämmen

Mikadonkämmen (Bletilla striata, syn. B. hyacinthina) on kämmekkäkasvilaji (heimo Orchidaceae), jota viljellään huonekasviksi.Räty ja Alanko 2004: 34. Kasvia tavataan luonnonvaraisena Itä-Kiinassa, Myanmarissa, Koreassa ja Etelä- Japanissa. == Lähteet == * Räty ja Alanko 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. ISBN 951-8942-57-9. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *ITIS: Bletilla striata *United States Department of Agriculture (USDA): Bletilla striata *Flora of China: Bletilla striata *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Bletilla striata Luokka:Kämmekkäkasvit
Homero Leite Meira

Homero Leite Meira (2. joulukuuta 1931 Brumado – 8. toukokuuta 2014) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 8. joulukuuta 1955 ja nimitettiin Itabunan hiippakunnan johtoon 7. marraskuuta 1978. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Eliseu Maria Gomes de Oliveira, jota avustivat José Terceiro de Sousa ja Valfredo Bernardo Tepe.Catholic-Hierarchy.org: Bishop Homero Leite Meira Leite Meira sai 24. syyskuuta 1980 nimityksen Irecên piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 12. kesäkuuta 1983. == Lähteet == Luokka:Brasilialaiset papit Luokka:Katoliset piispat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet