Uralilainen sanasto

Uralilainen sanasto on fennougristien kantauralin kieleen mallintamaa sanastoa. Seuraavassa taulukossa on joitakin uralilaista kielisukulaisuutta osoittavia sanarinnastuksia. Taulukossa olevilla sanoilla on suunnilleen sama merkitys kuin suomen kielen sanoilla paitsi, jos muunlainen merkitys on esitetty. On syytä muistaa, että kielisukulaisuuden osoittamiseen ei aina tarvita suomen kieltä, vaan muutkin uralilaisten kielten väliset rinnastukset ovat yhtä päteviä. Suomen, saamen ja unkarin sanat on annettu niiden nykyisen oikeinkirjoituksen mukaisina. Muiden sanojen ulkoasua on paikoin yksinkertaistettu, varsinkin obinugrilaisia ja samojedikielten sanoja. Udmurtin, komin, nenetsin ja selkupin sanoissa y merkitsee suppeaa keskivokaalia (IPA: ), ö puolisuppeaa, usein labiaalista keskivokaalia (IPA: tai ). Nämä vastaavat perinteisen suomalais-ugrilaisen tarkekirjoituksen merkkejä i̮ ja e̮. Mordva-sarakkeessa e = ersä, m = mokša; mansi-sarakkeessa e = etelämansi, p = pohjoismansi. ==Samojediin ulottuvaa sanastoa== Perinteisesti on vastineiden löytymistä samojedikielistä pidetty välttämättömänä ehtona sille, että jonkin sanan voisi olettaa palautuvan uralilaiseen kantakieleen. Monia tällaisia sanoja onkin myös lähes kaikissa muissa uralilaisissa kielissä: suomi saame mordva mari permiläiset kielet ugrilaiset kielet samojedikielet pohjoissaame udmurtti komi mansi hanti unkari tundranenetsi selkuppi al(a) vuolli al- ül- ul uv, ul- jal- al- ŋylʔ ‘alas’ yl askel (e) eśkeľks (m) aśkəľks oškəl utśkyl vośkov (p) ūsil āselnam elä(ä) eall(it) ? eŕa(ms) il(aš) uly(ny) ov(ny), ol(ny) (e) ilt- (p) jalt- ‘parantua’ él(ni) jīlē isä eahči (m) oćä ‘isän isoveli’ iza ‘isoveli’ äś ‘äidin isä’ ős ‘esi-isä’ niśśe jousi juoksa (e) joŋs joŋež (e) jäwt (p) jōwt joγəl íj ŋyn ynty juo(da) juhk(at) jü(aš) juy(ny) ju(ny) ɛj- in(ni) ŋe(r)- ö(r)- kado(ta) guođđ(et) ‘jättää’ (e) kado(ms) ‘jättää’ koδ(aš) ‘jättää’ kyľy(ny) ‘jäädä’ koľ(ny) ‘jäädä, jättää’ kōľ- ʹjättää’ kăj- 'jättää' hagy(ni) hajjō kaksi (kahte-) guokti (e) kavto (m) kafta kok(ət) kyk kyk (e) kiť (p) kit kät két śiďe śede maksa Eteläsaame: muekse (e) makso, (m) maksa mokš mus mus majət muγəl máj mūd me mij miń me mi mi min mi mańe minä mon mon məj, məń mon me äm én mań niel(lä) njiellat (e) ńiľe(ms) (m) ńiľə(ms) nel(am) ńyl(yny) ńylav(ny) ńɛlt- nyel(ni) ńala(ś) nimi namma ľem lüm ńim ńim nam nem név ńim' nuoli njuolla nal nölö ńöl ńöv ńal nyíl -ńi (johdin) (qāsə)ńī pesä beassi (e) pize (m) piza pəžaš puz 'muna' poz piťì pəl fészek ṕiďe pitə saarna śorńi 'puhe' sarnåγmen 'puhua leperrellen' sarnaś 'vikistä' silmä čalbmi (e) śeľme (m) śeľmä šińča śin śin (e) šäm (p) sam sem szem sew saj sinä don ton təj, təń ton te te te souta(a) suhkat šu(aš) sy(nny) tow- evez tuak suoni suodna san šün sön sön (e) tə̄n (p) tān tan ín ten sydän (sydäme-) čađa ‘läpi’ (e) śeďej, śeďeŋ (m) śeďi šüm śulem śölöm (e) šäm (p) sim səm szív śej te dij tiń te ti ti ti te tunte(a) dovdat tod(yny) töd(ny) 'saada tietää' tud(ni) tumta tuo duot (e) to-, tu- tu(δo) tu ti tɛmŋ 'tällainen' tova 'edelleen' tu- vesi (vete-) veď wüt vu va wiƭ víz jīʔ üt viisi (viite-) vihta (e) veťe (m) veťä wič viƭ vit (e) ät (p) at wet öt köt ʹkymmenenʹ väki viehka 'melko' (e) vij 'voima' wij 'voima' (jöz)vi 'jänne lihassa' (joz)vi 'kahden nivelen väli' (e) wew (p) wāγ wöγ -vel, -val (sijapääte) wyk suomi saame mordva mari udmurtti komi mansi hanti unkari tundranenetsi selkuppi Ei kuitenkaan aina: monille suomalais-samojedilaisilla sanoille ei tunneta vastineita ugrilaisista tai edes permiläisistä kielistä. suomi saame mordva mari permiläiset kielet ugrilaiset kielet samojedikielet pohjoissaame udmurtti komi mansi hanti unkari tundranenetsi selkuppi sota čuđđe ‘vainolainen’ (e) śud(oms) ‘kirota’ šuδ(em) ‘kirota’ saju° 'sotilas, vihollinen' ==Ugrilaiskieliin ulottuvaa sanastoa== Myös mm. näillä sanoilla on laajasti vastineita halki uralilaisen kielikunnan, aina eri ugrilaisiin kieliin saakka, mutta ei kuitenkaan samojedikielissä. Perinteisesti niiden on katsottu periytyvän vain suomalais-ugrilaisesta kantakielestä asti, joskin tämän erillinen olemassaolo on kyseenalaistettu. Monet, mahdollisesti jopa kaikki, voivat siis olla uralilaisesta kantakielestä periytyviä sanoja, jotka ovat vain myöhemmin kadonneet samojedikielistä (vrt. edellinen osio). suomi saame mordva mari permiläiset kielet ugrilaiset kielet pohjoissaame udmurtti komi mansi hanti unkari aja(a) vuoddj(it) ujy(ny) ‘ajaa takaa’ voj(ny) ‘karata’ aj- ‘paeta’ anta(a) vuovd(it) ‘myydä’ (e) ando(ms) ‘syöttää, antaa syötävää’ omδ(aš) ‘olla täynnä’ (utare) udy(ny) ‘juottaa’ ud(ny) ‘juottaa’ äntes ‘apu’ ad jalka juolgi (e) jalgo ‘jalkaisin’ jol gyalog ‘jalkaisin’ jää jiegŋa (e) ej (m) äj, jäj ij jö ji ľǟŋ jég kolme golbma (e) kolmo (m) kolma kum(ət) kwiń kujim kōrəm három kuusi (kuute-) guhta (e) koto (m) kota kut kwať kvajt kāt hat kyynärä gardnjil 'kyynärpää' (e) keńeŕe (m) keńəŕ kəńer gyr(pum) 'kyynär(pää)' gir(ǯǯa) 'kyynärpää' konəl(ōwəl) könyök käsi (käte-) giehta (e) keď, (m) käď kit ki ki kǟt köt kéz neljä njeallje (e) ńiľe (m) ńiľä nəl(ət) ńyl ńol ńiľi négy pihlaja (e) piźol pəzle paleź ‘pihlajanmarja’ pelyś ‘pihlajanmarja’ pićär fagyal sata čuohti (e) śado (m) śada šüδö śu śo sat száz siili (e) śejeľ (m) śejəľ šülə soule sün sotka čoađgi (e) śulgo ‘sukeltava vesilintu’ šue ‘sorsa’ śuly śuv-čöž ‘jokin sorsalaji’ säľ talvi dálvi (e) ťeľe (m) ťala tele tol töv täl tél uusi (uute-) ođas od u vyl vyl új veri varra (e) veŕ (m) ver wür vir vir wür wur vér voi vuoddja (e) oj (m) vaj üj vöj vyj woj 'rasva' vaj yksi (yhte-) okta (e) vejke, ve (m) fkä ik(te) odig öt üχ 1 suomi saame mordva mari udmurtti komi mansi hanti unkari # Unkarin egy ei kuulu tähän yhteyteen. ==Lauserinnastuksia== Sanarinnastuksista voidaan koota lauserinnastuksia, jotka kuulostavat samalta useissa suomalais-ugrilaisissa kielissä. Tunnetuin tällaisista lauseista on "Elävä kala ui veden alla". suomi Elävä kala ui veden alla. viro Elav kala ujub vee all. ersä Eŕića kal veď alo uji. mokša Eŕaj kal veď ala uji. mari Ilyše kol vüd jymalne ija. udmurtti Uľep ćorig vu ulyn uja. unkari Eleven hal úszik a víz alatt. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Urevi – Uralilaisten kielten etymologinen viitetietokanta Urevi, Uralilaisten kielten sanaston etymologinen viitetietokanta, joka opastaa, missä ja milloin mistäkin uralilaisten kielten sanan etymologiasta on kirjoitettu *