EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Julie Adams

Julie Adams (alk. Betty May Adams, 17. lokakuuta 1926 Waterloo, Iowa, Yhdysvallat – 3. helmikuuta 2019) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, joka on tunnettu joskus myös nimillä Julia Adams tai Betty Adams. Adams aloitti uransa elokuvasihteerinä Arkansasissa ja siirtyi myöhemmin näyttelemään b-luokan lännenelokuvissa. Hän käytti oikeaa nimeään Betty Adamsia vuoteen 1949 saakka, jonka jälkeen hän alkoi työskennellä Universal Picturesilla. Studio halusi hänen käyttävän nimeä Julia, mutta Adams koki nimen epäsopivaksi itselleen. Uudeksi taiteilijanimeksi hän valitsi Julie Adamsin. Parhaiten Adams tunnetaan vuonna 1954 valmistuneesta elokuvasta Mustan laguunin hirviö. Myöhemmin hän näytteli jonkin verran televisiosarjoissa. Hänet muistetaan esimerkiksi etsiväsarja Murhasta tuli totta Eve Simpsonina. Adams näytteli myös Lost-sarjassa Amelian roolissa. Vuonna 2006 valmistuneessa World Trade Center -elokuvassa Julie Adams näyttelee Julian roolissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Julie Adamsin virallinen kotisivu Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
SB Vaasa

Salibandyseura Vaasa (lyh. SB Vaasa) on vaasalainen salibandyn erikoisseura, joka on perustettu vuonna 2002. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Salibandyn Suomisarjassa. Naisten edustusjoukkue pelaa niin ikään Salibandyn naisten II- divisioonassa. Juniorijoukkueita on pojissa B-junioreista G-junioreihin asti sekä tytöissä D- ja E-juniorit. SB Vaasan junioritoiminta on noussut vuosien aikana huomattavasti paremmaksi. Tyttöjunioreita on yhdistetty; esim. T13 joukkueessa on yhdessä 2009- sekä 2010-syntyneet tytöt, ja T16:sa on nuorimmat jopa 2008-syntyneitä. == Historia == SB Vaasa perustettiin virallisesti keväällä 2002. Seura syntyi kun Wizards, Wunder Team ja Challengers 93 yhdistyivät. Heti seuraavalla kaudella miesten edustusjoukkueen onnistui nousta I-divisioonaan. Naiset nousivat I-divisioonaa vastaavalle sarjatasolla kaudella 2003-2004. Tuolloin sarjaa kutsuttiin nimSalibandyn Suomisarjassaellä superykkönen. Vuonna 2012 vaasalaiset seurat SB Vaasa ja Woodcutters-96 yhdistyivät. Seura jatkaa toimintaa SB Vaasan nimen alla. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Seuran kotisivut Luokka:Suomalaiset salibandyseurat Luokka:Vaasalaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 2002 perustetut urheiluseurat
Kuokka

Kuokka on varrellinen kahden käden maanmuokkaus- ja kaivutyökalu, jonka päässä on kookas, levymäinen terä. Kuokassa on metalliterä ja kirveen vartta muistuttava varsi kohtisuorassa levyterää vastaan. Suomessa kuokalla kuokittiin ennen suota, kun siitä tehtiin viljelymaata. Kuokalla käännettiin kuivatun suon pinta, joka oli rahkasammalta, niin että se kuivui ja lakkasi kasvamasta sammalta. Suomessa tehtiin kuokalla suosta viljelymaata syrjäkylillä vielä 1940- ja 1950-luvulla. Lisäksi kuokkaa voi käyttää puiden istutukseen. Esim. koivua istutettaessa kuokka on sopivampi istutusväline kuin pottiputki koska koivun taimi ei välttämättä mahtuisi verraten ohkaiseen pottiputkeen. Perunakuokka on kuokkamalli, jossa levyterä on korvattu muutamalla piikillä. Perunakuokka soveltuu pienen perunamaan sadonkorjuuseen, mutta isoilta pelloilta perunat nostetaan perunannostokoneella. Rikkaruohojen kitkemiseen, pienten kasvien istuttamiseen, istutuspenkkien muotoiluun ja moniin muihin puutarhatöihin valmistetaan eri muotoisia ja kokoisia kuokkia. Myös eräät kokoon taitettavat kenttälapiot voidaan lukita väliasentoon, jolloin ne toimivat kuokan tavoin. == Kuokka populaarikulttuurissa == Pellon raivaukseen kuokalla viittaa Väinö Linnan romaanin Täällä Pohjantähden alla tunnettu aloituslause: "Alussa olivat suo, kuokka – ja Jussi." == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Puutarhatyökalut Luokka:Maataloustyökalut Luokka:Maatalouden historia
Gerry Geran

George Pierce ”Gerry” Geran (22. helmikuuta 1895, Holyoke, Massachusetts - syyskuu 1981 Brooklyn, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli keskushyökkääjä. Geran aloitti jääkiekkouransa 1915 pelaamalla kaksi vuotta Dartmouth Collegen joukkueessa. Hän pelasi Montreal Wanderersissa kuusi ottelua ensimmäisellä NHL-kaudella 1917–1918. Hän pelasi Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkueessa Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920 ja oli voittamassa olympiahopeaa. Kaudella 1921–1922 Geran pelasi Ranskassa tehden 88 maalia kahdeksassa ottelussa. Kaudet 1922–1925 hän pelasi USAHA-liigassa Boston A.A. Unicorns -joukkueessa. 1925 hän teki sopimuksen Boston Bruinsin kanssa ja pelasi kaudella 1925–1926 33 ottelua NHL:ssä tehden viisi maalia ja antaen yhden maalisyötön. Seuraavalla kaudella Geran pelasi vielä AHA-liigassa, jonka jälkeen hän lopetti uransa.http://www.legendsofhockey.net/LegendsOfHockey/jsp/SearchPlayer.jsp?player=12704 ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiamitalistit
Heike Kamerlingh Onnes

Heike Kamerlingh Onnes (21. syyskuuta 1853 Groningen – 21. helmikuuta 1926)Heike Kamerlingh Onnes oli alankomaalainen kokeellinen fyysikko. Hän tutki materiaalien matalan lämpötilan ilmiöitä lähellä absoluuttista nollapistettä ja menetelmiä, joilla jäähdyttää aine niin kylmäksi. Kamerlingh Onnesia pidetään suprajohtavuuden löytäjänä. Tutkimuksistaan hän sai 1913 Nobelin fysiikanpalkinnon. == Nuoruus ja perhe == Kamerlingh Onnesin vanhemmat olivat tiilitehtaan omistaja Harm Kamerlingh Onnes ja Anna Gerdina Coers Arnhemista. Hän aloitti opiskelut Groningenin yliopistossa vuonna 1870 ja jatkoi opintojaan Heidelbergin yliopistossa vuosina 1871–1873 Robert Bunsenin ja Gustav Kirchhoffin oppilaana. Palattuaan Groningeniin Kamerlingh Onnes suoritti filosofian maisteria vastaavan tutkinnon 1878 ja sai tohtorin arvon 1879. Kamerlingh Onnes meni naimisiin 1887 Maria Adriana Wilhelmina Elisabeth Bijleveldin kanssa, ja perheeseen syntyi yksi poika. == Ura == Kamerlingh Onnes julkaisi 1881 artikkelin Algemeene theorie der vloeistoffen (Yleinen teoria nesteistä), joka oli alku hänen uralleen matalissa lämpötiloissa olevien materiaalien tutkijana. Kamerlingh Onnes nimitettiin vuonna 1882 Leidenin yliopistoon kokeellisen fysiikan ja meteorologian professoriksi. Hänen mottonsa oli Door meten tot weten ('tietoa saadaan mittauksilla'), joka kuvastaa hänen arvostustaan kvantitatiivisia mittauksia kohtaan. Järjesteltyään nimityksensä jälkeen fysiikan laboratorion uudelleen Kamerlingh Onnes ryhtyi kokeellisesti todentamaan Hendrik Lorentzin ja Johannes Diderik van der Waalsin teorioita. Kamerlingh Onnes rakensi matalan lämpötilan tutkimuksiin soveltuvan laboratorion, jossa tehtyjen tutkimusten ensimmäinen huippuhetki oli 10. heinäkuuta 1908 heliumin nesteyttäminenKamerlingh Onnes, Heike, Tietosanakirja osa 11, palsta 500. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1922 kryostaateilla. Myöhemmin laboratoriossa tutkittiin muun muassa radioaktiivisuutta, fluoresenssia, fosforesenssia sekä optisia, magneettisia ja sähköön liittyviä ilmiöitä, kuten Hallin ilmiötä. Vuonna 1911 Kamerlingh Onnes löysi elementaalisten metallien suprajohtavuuden tutkiessaan niitä matalissa lämpötiloissa. Toisin kuin esimerkiksi William Thomson, hän uskoi, että johteiden resistanssi pienenisi tasaisesti lämpötilan aletessa. Lämpötilan laskiessa alle 4,2 K elohopean resistanssi kuitenkin katosi kokonaan. Hän kuvasi ilmiötä sanalla suprajohtavuus (engl. supraconductivity) ja omaksui vasta myöhemmin nykyään englannin kieleen jääneen nimityksen superconductivity. Näistä matalan lämpötilan tutkimuksista (erityisesti heliumin nesteyttämisestä) hänelle myönnettiin vuonna 1913 Nobelin fysiikanpalkinto. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Elämäkerta Nobel-säätiön sivuilla. Luokka:Alankomaalaiset fyysikot Luokka:Nobelin fysiikanpalkinnon saajat Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet
Temple (Pariisi)

Temple oli ristiretkien jälkeen noin vuonna 1240 Pariisiin rakennettu linnoitus. Sen rakennutti Temppeliherrain ritarikunta. Keskeinen osa tätä linnoitettua luostaria oli tornimainen päälinna. Päälinnan muurit olivat metrin paksuiset ja kaikki ikkunat kalterein vahvistetut, koska linna rakennettiin ritariston harjoittaman pankkiiriliikkeen rahaston säilytyspaikaksi. Temppeliherrojen tuhon jälkeen linna oli Ranskan suureen vallankumoukseen asti Johanniittain ritarikunnan käytössä. Vanha tornimainen linna, erittäin kolkko ja epämukava asunto, määrättiin Tuileries’n valtauksen jälkeen kuningasperheen sijoituspaikaksi. Ludvig XVI lähti sieltä viimeiselle matkalleen. Kuningatar Marie-Antoinette siirrettiin myöhemmin Pariisin oikeuspalatsin yhteydessä olevaan Conciergerien vankilaan. Templen linnoitus hävitettiin purkamalla vuonna 1811. == Lähteet == Luokka:Ranskan linnat Luokka:Pariisin entiset rakennukset ja rakennelmat
Gustavo Manduca

Gustavo Manduca (s. 8. kesäkuuta 1980 Criciúma, Santa Catarina, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, jonka pelipaikka on hyökkääjänä. Hän edustaa tällä hetkellä AEK Ateenaa. Keväällä 1998 Manduca siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin. Hän jäi kuitenkin vähälle peliajalle pelaten vain kahdessa ottelussa. Suurimman osan kaudesta Manduca viettikin lainalla Atlantiksessa, jossa hän pelasi 10 ottelua tehden kaksi maalia. Syksyllä HJK:n pelatessa Mestarien liigaa, Manduca oli taas HJK:n miehistössä mukana. Hän ei kuitenkaan päässyt kertaakaan kentälle. HJK:sta Manduca siirtyi Portugalin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle FC Felguirasin paitaan. Samassa sarjassa Manduca edusti myös AD Esposendea ja GD Chavesia ennen siirtoa pääsarjaan FC Paços de Ferreiraan vuonna 2003. Hän pelasi 29 ottelua tehden niissä kolme maalia. Kauden jälkeen Manduca vaihtoi jälleen seuraa tällä kertaa Madeiralle CS Marítimoon. Siellä hän pelasi puolitoista kautta ennen siirtoa maineikkaiseen Benficaan kevääksi 2006. Kauden 2006/07 Manduca pelaa AEK Ateenassa lainalla Benficasta. == Aiheesta muualla == * Miehen profiili AEK:n nettisivuilla Luokka:Brasilialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Täss on Rauli, moi!

Täss on Rauli, moi! (LXCD 624) on Rauli Somerjoen kokoelmalevy vuodelta 1999. Kappaleet ovat kahdella CD-levyllä. ==Kappaleet== ===CD1=== # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # ===CD2=== # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == * Rauli Badding Somerjoki: Täss on Rauli, moi! -CD (LXCD 624) * Suomen äänitearkiston tietokanta Luokka:Vuoden 1999 kokoelma-albumit Luokka:Rauli Somerjoen albumit
Tereftaalihappo

Tereftaalihappo on aromaattinen dikarboksyylihappo, joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiteistä valkoista jauhetta. Sen kemiallinen kaava on C8H6O4 ja rakennekaava C6H4(COOH)2. Tereftaalihaposta käytetään myös nimityksiä 1,4-bentseenidikarboksyylihappo ja para-ftaalihappo. Tereftaalihapon moolimassa on 166,1 g/mol, härmistymislämpötila 402 °C,tiheys 1,51 g/cm3, liukoisuus veteen 20 °C lämpötilassa 0,28 g/100 ml, leimahduspiste 260 °C, itsesyttymislämpötila 496 °C ja CAS-numero 100-21-0. Tereftaalihappoa valmistetaan hapettamalla p-ksyleeniä joko neste- tai kaasufaasissa. Nestefaasihapetuksessa hapettimena käytetään typpihappoa tai happea ja koboltti-mangaani-bromi-katalyyttiä. Muodostuva tuote puhdistetaan esteröimällä se metanolin kanssa ja näin syntynyt dimetyylitereftalaatti hydrolysoidaan tereftaalihapoksi. Tärkein tereftaalihapon käyttökohde on polymeerien valmistus. Tereftaalihaposta valmistettavia tärkeitä polymeerejä ovat muun muassa polyetyleenitereftalaatti, polybutyleenitereftalaatti ja erilaiset polyamidit. Siitä valmistetaan myös polymeeriteollisuuden raaka- aineenaan käyttämää dimetyylitereftalaattia.Chang-Man Park & Richard J. Sheehan: Phthalic Acids and Other Benzenepolycarboxylic Acids, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 10.08.2013 Richard J. Sheehan: Terephthalic Acid, Dimethyl Terephthalate, and Isophthalic Acid, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 10.08.2013 == Ympäristö- ja terveysvaikutukset == Lyhytaikainen altistuminen tereftaalihapolle ärsyttää silmiä ja ihoa. == Katso myös == Tereftaalihapon (para-ftaalihappo, 1,4-bentseenidikarboksyylihappo) isomeerisia muotoja ovat: * ftaalihappo eli orto-ftaalihappo eli 1,2-bentseenidikarboksyylihappo * isoftaalihappo eli meta-ftaalihappo eli 1,3-bentseenidikarboksyylihappo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *PubChem: Terephthalic acid *Human Metabolome Database (HMDB): Terephthalic acid *Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Terephthalic acid *ChemBlink: 1,4-Benzenedicarboxylic acid Luokka:Dikarboksyylihapot
Jyvitys

Jyvitys tarkoittaa Suomessa maa-alan tai huoneiston suhteellisen arvon määräämistä verrattuna toisiin samanlaisiin. Jyvityksellä määrätään jyväluku. == Maanjako Suomessa == Jyvitys tarkoittaa maanjaoissa ja tilusvaihdoissa toimitettavaa tilusten suhteellisen arvon määräämistä, jonka kautta saadaan oikea peruste jaettavien tilusten vertaamiselle toisiinsa. Kullekin erilaatuiselle tilukselle määrätään jyväarvo, joka riippuu muun muassa maan luonnollisesta laadusta ja asemasta, sen viljelemisen vaikeudesta tai kalleudesta sekä siitä saatavasta hyödystä. Jyväarvon tulee ilmaista oikein tiluksen arvo suhteessa muihin tiluksiin. Vuoden 1951 jakolain 15. luvussa säädettiin, että jyvityksessä on tilukset tutkittava ja sen perusteella määrättävä kullekin tiluskuviolle jyväluku, joka osoittaa tiluksen pysyvän arvon verrattuna toisten tilusten samanlaiseen arvoon. Voimassa olevassa kiinteistönmuodostamislaissa on säännökset jyvityksestä ja muusta arvioinnista sen 195–198 §:ssä. == Huoneistoalan jyvitys == Jyvityksellä voidaan tarkoittaa myös asunto-osakeyhtiöissä käytettävää jyvitettyä pinta-alaa. == Lähteet == Luokka:Kiinteistöoikeus Luokka:Maanmittaus
Sofia ja karhunkynsi

Sofia ja karhunkynsi on WSOY:n julkaisema Silja Kiehelän kirjoittama lastenromaani, joka kertoo Sofia-nimisestä tytöstä. Kirja voitti Lasten LukuVarkaus -palkinnon vuonna 2004.Lastenkirjainstituuti: Lasten Lukuvarakaus -palkinto Viitattu 25.7.2022. Tarina on viisas ja syvällinen, joka käsittelee ajankohtaista ongelmaa monitasoisesti. ==Juoni== Kirja alkaa, kun Sofialle ja hänen parhaalleen ystävälleen Tanjalle tulee riita. Riitaa ystävykset eivät kuitenkaan sopineet, kuten tavallisesti. Tanja ei ole enää Sofian ystävä, vaan on liittynyt ilkeän Sari-nimisen tytön porukoihin. Sari on luokan "kingi" ja kukaan ei uskalla väittää vastaan hänen kanssaan. Pienestä riidasta alkoi Sofian painajainen. Häntä pelottaa mennä kouluun ja hänestä tulee hyvin yksinäinen. Hän on kaikki välitunnit yksin, eikä kukaan tunnu välittävän hänestä! Sofia kuitenkin ystävystyy Mikaeliin, jonka kanssa hän alkaa ratkoa ongelmiaan. Asiat eivät kuitenkaan ratkea helposti ja avuksi täytyy ottaa muut keinot. Onneksi Sofialla on "unisisko", jonka kanssa hän juttelee ja puhuu murheistaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lukuvinkki, Aura.fi * WSOY * Risingshadow * Kirjasampo Luokka:Suomalaiset lastenkirjat Luokka:Vuoden 2003 kirjat
Covilhã

Covilhã on kaupunki ja kunta Portugalissa. Kaupungin pinta-ala on 555,6 km² ja väkiluku 52 000\. Väestötiheys on 93/km². Kunnan vapaapäivä on 20. lokakuuta. Kunnan pormestari on Vítor Pereira. Kunta on Castelo Brancon piirin suurin kaupunki. ==Freguesiat== *Aldeia de São Francisco de Assis *Aldeia do Souto *Barco *Boidobra (Covilhã) *Canhoso *Cantar-Galo (Covilhã) *Casegas *Conceição (Covilhã) *Cortes do Meio *Coutada *Dominguizo *Erada *Ferro *Orjais *Ourondo *Paul *Peraboa *Peso *Santa Maria (Covilhã) *São Jorge da Beira *São Martinho (Covilhã) *São Pedro (Covilhã) *Sarzedo *Sobral de São Miguel *Teixoso *Tortosendo *Unhais da Serra *Vale Formoso *Vales do Rio *Verdelhos *Vila do Carvalho (Covilhã) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Portugalin kaupungit Luokka:Região Centro
Kerran vielä palaan

Kerran vielä palaan on Jukka Kuoppamäen vuonna 1992 julkaistu albumi. Hän on myös sanoittanut ja säveltänyt kappaleet. Taustalaulajana toimi Jukan tytär Inka. Albumin tunnetuimmat kappaleet lienevät ”Juuret Suomessa” ja ”Radiosta rokin kuulen”. == Kappaleet == # Kerran vielä palaan - 4:05 # Jousimies - 3:32 # Katsomossa sinut näin- 2:41 # Merimies - 3:08 # Vastapäivään - 3:25 # Juuret Suomessa - 3:30 # JK-Potpuri: -Kultaa tai kunniaa, -Kiskot vievät etelään, -Pieni mies, -Ei kauniimpaa, -Valtatie, -Sininen ja valkoinen - 4:32 # Radiosta rokin kuulen - 3:32 # Vapaana synnyin - 3:52 # Rakkaus tarvitsee aikaa - 3:30 # Sininen hämärä - 3:47 Sovitukset: * K. Pesonen: 1, 5, 7, 10 * T. Järvinen: 2, 8, 9 * J. Varpama: 3, 4, 6, 11 == Lähteet == *CD-levy OODI 9209 Luokka:Jukka Kuoppamäen albumit Luokka: Vuoden 1992 albumit
Metsuri

Metsuri eli metsätyöntekijä on metsäalan suorittava ammatti. Sana metsuri syntyi jo 1950-luvulla, mutta yleiseen käyttöön se tuli vasta 1970-luvulla. Tätä ennen puhuttiin metsätyömiehistä ja jätkistä. Hakkuukonetta kuljettavaa työntekijää kutsutaan joskus konemetsuriksi, mutta yleensä puhutaan metsäkoneenkuljettajasta. ==Toimenkuva== Metsurin toimenkuvaan kuuluu yleensä * puiden kaato moottorisahalla ja niiden pinoaminen ajouran varteen * vesakon raivaus ja taimikon hoito raivaussahalla * puiden istutus hakkuualoille ja metsitettäville pelloille * muut metsätyöt kuten **metsätraktorin ajo ja muiden apukoneiden käyttö **puupinojen mittaus **kaadettavien puiden leimaus, **ajourien ja varastopaikkojen suunnittelu Metsuri joutuu lisäksi yleensä huoltamaan ja korjaamaan käyttämänsä työkalut metsässä. Työ on yleensä yksinäistä ja fyysisesti sekä henkisesti rasittavaa. Metsurit voivat työskennellä joko toisen palveluksessa tai yrittäjinä. Yrittäjämetsurin on oman ammattitaitonsa lisäksi ymmärrettävä liiketaloudellisia ja kirjanpitoon liittyviä asioita. Metsurien ammattiliitto on Puu- ja erityisalojen liitto. ==Historiaa== Metsurien ammattikunta syntyi 1870-luvun alussa, jolloin myös tukkien uitto yleistyi. Suuret metsätyömaat keskittyivät vesireittien varrelle. Vielä 1960-luvulla Suomen metsissä työskenteli talvisin ainakin 100 000–200 000 metsätyöntekijää eli jätkää. He tekivät metsätyötä talvisin, uittotyötä keväisin ja maatalous- tai sahaustyötä kesäisin ja syksyisin. Pohjois-Suomessa tämä synnytti suorastaan jätkänkierron: Jätkänkierto talvi kevät kesä syksy metsätyöt uitto sahat lautatarhat uitto sahat lautatarhat lastaustyöt sahat lautatarhat lastaustyöt 1960-luvulla traktorien ja moottorisahojen yleistymisen myötä metsureita tarvittiin entistä vähemmän. Seurauksena oli maaseudun työpaikkojen väheneminen ja laajamittainen maaltamuutto. Entisestään metsätyövoiman tarve väheni 1980-luvulla alkaneen hakkuukoneiden eli motojen kehityksen myötä. Nykyään Suomessa työskentelee enää 5 000–10 000 metsuria. Työnkuva on muuttunut siten, että pääosa metsurien työstä tapahtuu lumettomana aikana ja talvella moni metsuri joutuu lomautetuksi. Tähän on päädytty useastakin eri syystä, joista päällimmäisinä ovat turhan työn tekemisen aiheuttama ruumiillinen ja henkinen väsymys (lumessa työskentely on sitä hankalampaa, mitä enemmän sitä on) ja niin sanotun lumilisän maksaminen metsurille, mikä nostaa puunkorjuun kustannuksia selvästi. Puhekielessä käytetään joskus sanaa citymetsuri (arboristi) kaupungissa toimivasta metsurista, joka poistaa vaaraa aiheuttavat puut latvaan kiiveten ja pätkinä kaataen. == Katso myös == *Arboristi *Hämeen ammatti-instituutti, Evon opetusmetsä ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Metsäradio * Yle: Kun koneet korvasivat tukkijätkän – metsä on ollut suomalaisten suurin työpaikka * Ylen Elävä arkisto: ** Vanhanajan metsureilta vaadittiin kylmänkestävää voimaa ja hurttia luonnetta ** Pöllimiesten savotta Sompion Lapin aarniometsissä * Pohjolan jätkät synnynnäiset sissit, Hakkapeliitta, 21.12.1937, nro 51-52, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Metsäalan ammatit
René van Eck

René van Eck (s. 18. helmikuuta 1966) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. ==Ura pelaajana== Pelaajana van Eck pelasi muun muassa kotimaassaan Excelsiorissa, FC Den Boschissa, Sveitsissä FC Luzernissa ja FC Winterthurissa sekä Saksassa Nürnbergissä 38 ottelua, joista 16 Bundesliigassa. ==Ura valmentajana== Valmennusuransa van Eck aloitti FC Luzernissa, jonka hän nosti pääsarjatasolle. Van Eck ei kuitenkaan päässyt jatkosopimukseen seuran kanssa, joten hän oli vapailla markkinoilla ennen kuin Veikkausliigan putoamiskamppailussa ollut FC Inter palkkasi miehen korvaamaan Kari Virtasta syksyllä 2006. Van Eck onnistui hilaamaan joukkueen kuiville ja hänet arvostettiin Veikkausliigassa myös syyskuun parhaaksi valmentajaksi. Neuvotteluista huolimatta van Eck ei tehnyt jatkosopimusta FC Interin kanssa vaan siirtyi taas Sveitsin kakkosliigaan, tällä kertaa putoamiskurimuksessa olleeseen FC Wohleniin . Hän onnistui taas putoamistaistelussa ja Wohlen pelastui. Kaudeksi 2007/08 van Eck siirtyi FC Thunin valmentajaksi. Van Eck sai potkut FC Thunista toukokuussa 2008 seuran pudottua Sveitsin pääsarjasta. Hän palasi valmennustehtäviin syyskuussa 2008, kun Saksan 3. Bundesliigan hännille juuttunut FC Carl Zeiss Jena palkkasi hänet päävalmentajakseen. Van Eckin johdolla seura ei onnistunut parantamaan juurikaan otteitaan ja rämpi 3. Ligan hännillä. Maaliskuussa 2009 seurajohto saikin tarpeekseen ja erotti van Eckin. Seuraajaksi palkattu Mark Fascher ei kuitenkaan onnistunut kääntäämään seuran kelkkaa riittävästi ja sarjapaikan säilyttyä Carl Zeiss Jena palkkasi van Eckin uudelleen päävalmentajaksi toukokuun lopussa 2009. Toinen yritys Carl Zeissin peräsimessä päättyi 3. Ligan sijalle viisi. Van Eckin sopimusta ei kuitenkaan jatkettu kauden jälkeen. Syyskuussa 2012 van Eckin ura jatkui Saksan 3. Ligassa Alemannia Aachenin peräsimessä. Joukkueen kausi sujui van Eckin alaisuudessa kehnosti ja tuloksena oli sarjan jumbosijan myötä putoaminen Regionalligaan. Van Eck jätti seuran kauden jälkeen. Helmikuussa 2015 van Eck sai ensimmäisen valmentajapestinsä kotimaassaan, kun Eerste Divisiessä pelannut FC Den Bosch teki hänen kanssaan sopimuksen. Seura sijoittui van Eckin johdolla sijalle 16 ja pelastui putoamiselta. Kaudella 2015/16 Den Boscin menestys ei ollut olennaisesti parempaa, vaikkei joukkue ajautunutkaan putoamisuhan alle. Alemman keskikastin sijoitukset eivät seurajohtoa tyydyttäneet ja van Eck sai helmikuussa 2016 potkut. == Lähteet == ===Viitteet=== Luokka:Alankomaalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lohkominen

Lohkominen voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: *lohkominen, maanmittauksessa ja kiinteistöoikeudessa määräalan erottaminen itsenäiseksi kiinteistöksi * lohkominen eli halkominen psykiatriassa (), puolustuskeino, jonka avulla ihmiset tai asiat jaetaan jyrkästi esimerkiksi hyviin ja pahoihin ==Katso myös== * Halkominen, maanmittauksessa ja kiinteistöoikeudessa kiinteistön jakaminen uusiksi kiinteistöiksi osuuksien mukaan * Osakkeiden splittaus
Ari Lahti (muusikko)

Ari Samuel Lahti (s. 28. toukokuuta 1960, Valkeakoski) on suomalainen muusikko, taidekehystäjä, valokuvaaja ja yrittäjä. Lahti on toimittanut Irwin Goodmanin elämästä kertovan kirjan ja DVD:n. Muusikkona Lahden yhtyeistä tunnetuin on vuonna 1981 perustettu Irwinin Lapset, joka keikkaili myös Irwinin taustaorkesterina. Lahti johtaa myös Irwin-aiheista Irwin-klubi, Irwin Goodman ry:tä. Laulaja-kitaristi Lahden muita yhtyeitä Irwinin Lasten lisäksi ovat olleet muun muassa Ari Goodman Big Band, The Yhtye, The Pop-Yhtye, The Beathovens, The Commotion, Valkeakosken Paras Soitinyhtye, Custom Mary ja Pojat tulee. Musiikkituotantoa varten Lahdella on yritys Valkeakoski Media. == Toimittajana == * Irwin Vuosikertakirja I, Valkeakoski Media, 2005. ISBN 952-91-9607-5 * Vuosikerta Irwin Tupla-DVD == Lähteet == * Ari Lahden kotisivut * www.irwingoodman.com Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Barbro Smeds

Barbro Christina Smeds (s. 18. kesäkuuta 1950 Helsingissä) on suomenruotsalainen kirjailija, dramaturgi ja teatteriohjaaja. Hän on työskennellyt Ruotsissa vuosina 1969-1975 ja 1984-. Smeds opiskeli ohjaajaksi Suomen Teatterikorkeakoulussa. Hän työskentelee freelance- näytelmäkirjailijana, viime vuosikymmenen aikana enimmäkseen Tukholman kaupunginteatterissa, jossa on esitetty viisi hänen teostaan. Hänen näytelmiään on myös esitetty Moderna Dansteaternissa Tukholman Skeppsholmenilla. Hän on myös ollut teatterinjohtajana Norrköpingin Östgötateaternissa. Vuodesta 2006 Smeds on ollut professori Dramatiska Institutetissa Tukholmassa.Artists on artistic research in dance Danshögskolan == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Smedsin luento Dramatiska institutet Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Apulaispiispa (katolinen)

Apulaispiispa on katolisessa kirkossa piispa, joka on vihitty avustamaan hiippakuntaa johtavaa hiippakuntapiispaa. Latinankielinen nimitys viralle onkin episcopus auxiliaris. Apulaispiispalla ei ole hallintovaltaa, vaan hän edustaa hiippakunnan piispaa vain vihkitoimituksissa (kirkkojen vihkimiset, vahvistuksen sakramentti jne.). Hallinnon alueella piispan tukena toimii yleisvikaari. Apulaispiispat ovat myös edustettuina paikallisissa piispainkokouksissa. Toinen nimitys apulaispiispalle on episcopus in partibus infidelium ("piispa uskottomien alueella"). Tämä nimitys johtuu siitä, että jokainen apulaispiispa on muodollisesti nimitetty jonkin vanhan, nyttemmin käytännössä hajonneen hiippakunnan titulaaripiispaksi. Kyseessä ovat yleensä kirkon ensimmäisinä vuosisatoina syntyneen hiippakunnat, jotka sijaitsivat nykyään islaminuskoisilla alueilla Lähi-idässä, Vähässä-Aasiassa ja Pohjois- Afrikassa. Koska kyseiset hiippakunnat eivät nykyään käytännössä enää ole olemassa, on niiden piispanistuimista tullut arvonimiä. Apulaispiispaksi vihittävä vihitään jonkin tällaisen "kadonneen hiippakunnan" titulaaripiispaksi. Kuten hiippakuntapiispatkin, esittävät apulaispiispat paaville eronpyyntönsä täyttäessään 75 vuotta. Vihkipiispojen kohdalla eroanomus hyväksytään poikkeuksetta ja piispa saa siirtyä eläkkeelle. Toisin kuin hiippakuntapiispat, apulaispiispat säilyttävät titulaarihiippakuntansa myös eläkkeelle siirtymisensä jälkeen. Mikäli hiippakuntapiispalla ei eläkkeelle siirtyessään ole titulaarihiippakuntaa, hänelle annetaan sellainen. Kuten kaikki katolisen kirkon piispat, apulaispiispat käyttävät arvonsa merkkeinä violettia kaftaania eli sutaania ja violettia päähinettä eli mozettaa. Lisäksi heillä on myös piispanristi ja piispansormus. Liturgiassa apulaispiispat käyttävät piispanhiippaa ja paimensauvaa paimenvirkansa merkkinä. Apulaispiispojen määrä määräytyy hiippakunnan koon mukaan. Sen määrittelee hiippakunnan piispa yhdessä Pyhän istuimen kanssa. Eniten vihkipiispoja on Ciudad de Méxicon arkkihiippakunnalla (9), Rooman hiippakunnalla (8), Milanon arkkihiippakunnalla (7), Chicagon arkkihiippakunnalla (6), Los Angelesin arkkihiippakunnalla (6), New Yorkin arkkihiippakunnalla (5) sekä saksalaisella Münsterin hiippakunnalla (5). Luokka:Katoliset käsitteet Luokka:Kirkolliset virat
Herbert Drury

Herbert Drury (2. maaliskuuta 1895 Midland, Ontario – 1. heinäkuuta 1965) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, jonka pelipaikka oli puolustaja. Kanadalaissyntyinen Drury pelasi Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkueessa Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920 ja Chamonix’n talviolympialaisissa 1924. Yhdysvallat voitti molemmissa kisoissa olympiahopeaa.https://web.archive.org/web/20220622233840/http://www.geocities.com/atum_ra2002/usateams.html Drury aloitti NHL-uransa 1925 Pittsburgh Piratesissa, jossa hän pelasi vuoteen 1930 saakka. Kauden 1930–1931 hän pelasi vielä Philadelphia Quackersissa. Yhteensä hän pelasi NHL:ssä 213 ottelua tehden 24 maalia ja 13 syöttöä eli yhteensä 37 tehopistettä. Jäähyminuutteja hän keräsi yhteensä 203. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Don Carlos

Don Carlos on Giuseppe Verdin viisinäytöksinen ranskankielinen ooppera. Tyyliltään Don Carlos on grand opéra eli suuri spektaakkelimainen ooppera, joka sisältää runsaasti mahtipontisia tunteita, joukkokohtauksia ja jännitteitä. Oopperan libreton ovat laatineet Joseph Mery ja Camille Du Locle Friedrich Schillerin näytelmän Don Karlos, Infant von Spanien pohjalta. Oopperan kantaesitys oli Pariisin oopperassa 11. maaliskuuta 1867. Verdi muokkasi oopperasta 1882–1883 italiankielisen version Don Carlo Achille de Lauzières’n ja Angelo Zanardinin kääntämään librettoon. Ensimmäisen italiankielisen, nelinäytöksisen version ensi-ilta oli 10. tammikuuta 1884 Milanon La Scalassa. Tästä käännöksestä pois jätetty ensimmäinen näytös palautettiin mukaan oopperan toiseen italiankieliseen versioon, joka valmistui vuonna 1886. Nykyään ooppera esitetään yleensä tässä italiankielisessä muodossa alkuperäisen ranskankielisen sävellyksen sijaan. Oopperan Suomen ensiesitys oli 14. tammikuuta 1932 Suomalaisessa oopperassa. == Henkilöt == * Filip II, Espanjan kuningas – basso * Elisabet, Filipin nuori ranskalaissyntyinen puoliso – sopraano * Don Carlos, espanjalainen prinssi, Filipin poika aikaisemmasta avioliitosta – tenori * Rodrigo, kreivi, myöhemmin Posan markiisi – baritoni * prinsessa Eboli, hovinainen – mezzosopraano * suurinkvisiittori – basso * kuoro == Juoni == Espanjalainen prinssi Don Carlos ja Elisabet ovat rakastuneet, mutta saavat pian tietää, että Elisabetin onkin mentävä naimisiin Don Carlosin isän Espanjan kuninkaan Filip II:n kanssa. Elisabet tukahduttaa tunteensa ja menee kuninkaan kanssa naimisiin, mutta Don Carlos alkaa tämän seurauksena vihata omaa isäänsä. Tämän seurauksena hän alkaa myös tukea flanderilaiskapinallisia Espanjan Alankomaaissa, johon hänen rakas ystävänsä Posan markiisi Rodrigo häntä myös kannustaa. Inkvisitio kuitenkin tuomitsee kapinan ja pakottaa Filipin mestauttamaan Rodrigon. Kuninkaan entinen rakastajatar, prinsessa Eboli on puolestaan rakastunut Don Carlosiin, joka paljastaa epähuomiossa hänelle rakastavansa yhä Elisabetia. Prinsessa Eboli luulee, että prinssin ja kuningattaren välillä on suhde, minkä hän myös kertoo kuningas Filipille. Filipistä tulee tämän seurauksena raivoisan mustasukkainen, ja hänen vihaansa kasvattaa Don Carlosin aiempi tuki flanderilaisille, millä hän on jo asettunut isäänsä vastaan. Eboli alkaa katumaan tekojensa seurauksia, mutta Don Carlos pääsee lopulta turvaan isänsä vihaa luostarin suojiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tunnetuimmat Verdin teosten esittäjät lähtien ensimmäisistä ensi-illoista, Verdin ystävät ja työtoverit, myös Don Carlos, Geni-sukututkimusprojekti geni.com Luokka:Giuseppe Verdin teokset Luokka:Ranskankieliset oopperat Luokka:Italiankieliset oopperat Luokka:1860-luvun musiikkiteokset
Pakki

Pakki tarkoittaa seuraavia asioita: * pakki, työkalujen säilytys- ja kuljetuslaatikko * pakki, kulkuneuvon tai työkoneen peruutusvaihde, puhekielinen ilmaus * pakki, armeijan kenttäkeittoastia, puhekielinen ilmaus * pakki, pelijoukkueen puolustaja, puhekielinen ilmaus. * pakki, pakit, tanssiinpyynnön torjuminen (puhekielinen ilmaus)
Josef Šroubek

Josef Šroubek (2. joulukuuta 1891 – 29. elokuuta 1964) oli böömiläinen ja tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija ja jalkapalloilija. Jääkiekossa hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä. Šroubek aloitti jalkapalloharrastuksen nuoruudessaan ja liittyi 1905 Sparta Prahaan. Hän pelasi lisäksi uransa aikana joukkueissa Slavia Praha, FK Viktoria Žižkov ja 1. FC Brünn. Hän esiintyi myös Böömin jalkapallomaajoukkueessa. Šroubek alkoi pelata jääkiekkoa vuonna 1910. Hän nousi nopeasti Böömin jääkiekkomaajoukkueeseen ja oli mukana voittamassa Euroopan mestaruutta 1911. Ensimmäinen maailmansota katkaisi hänen urheilu- uransa, mutta hän jatkoi pelaamista sodan jälkeen voittaen olympiapronssia Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920 Tšekkoslovakian paidassa.http://www.databaseolympics.com/players/playerpage.htm?ilkid=SROUBJOS01 Šroubek teki pronssiottelussa Ruotsia vastaan ottelun ainoan maalin ja ratkaisi näin maalleen olympiamitalin. Hän voitti myöhemmin EM-kultaa myös vuosina 1922, 1925 ja 1929. Yhteensä hän pelasi 40 maaottelua tehden niissä 18 maalia. Seuraurallaan hän siirtyi 1923 Sparta Prahaan ja seuraavana vuonna Slavia Prahaan. ==Lähteet== Luokka:Tšekkoslovakialaiset jääkiekkoilijat Luokka:Tšekkoslovakialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Yleisvikaari

Yleisvikaari eli ylivikaari eli kenraalivikaari (, vicarius tarkoittaa ”sijaista”) on katolisessa kirkossa hiippakuntapiispan sijainen hiippakunnan hallinnossa. Tapa asettaa yleisvikaareita avustamaan piispoja hallinnollisissa asioissa on peräisin keskiajalta. Tuolloin yleisvikaari saattoi edustaa piispaa myös liturgisissa asioissa. Nykyään näitä asioita hoitaa apulaispiispa. ==Valtuudet ja tehtävät== Yleisvikaari on piispan henkilökohtainen edustaja kaikissa hallintoon liittyvissä asioissa. Hänellä on samat valtuudet ja sama toimeenpanovalta kuin piispallakin. Usein puhutaankin piispan ”alter egosta”, toisesta minästä. Koska yleisvikaari toimii piispan valtaoikeuksin ja hänen valtuuttamanaan, ei hänen päätöksistään voida valittaa hiippakunnan sisällä mihinkään, ei edes piispalle itselleen. Yleisvikaari johtaa hiippakunnan keskuskansliaa, jota kutsutaan nimellä yleisvikariaatti tai ordinariaatti. Erityisen merkittävä on Rooman hiippakunnan yleisvikaarin tehtävä. Koska Rooman piispa, paavi, vastaa koko yleismaailmallisen kirkon johdosta ja hallinnosta, on Rooman hiippakunnan yleisvikaari käytännössä vastuussa hiippakunnan hallinnosta. Hiippakunnan yleisvikaarina toimii yleensä kardinaali, jonka arvonimenä on kardinaalivikaari. Toisin kuin suurin osa paavillisista virkamiehistä ja yleisvikaarit yleensä, kardinaalivikaari ei menetä arvoaan paavin kuollessa. Suomessa Helsingin katolisen hiippakunnan yleisvikaarina toimii tällä hetkellä isä Raimo Goyarrola, lääketieteen lisensiaatti ja teologian tohtori. ==Nimittäminen, vaadittavat ominaisuudet ja eroaminen== Katolisen kirkon kanonisen lain kaanonin 477 mukaan hiippakunnan piispa saa kutsua yleisvikaarinsa vapaasti, oman päätöksensä mukaan. Hänellä on myös milloin tahansa oikeus vapauttaa yleisvikaari tehtävistään. Yleisvikaarin on kanonisen lain mukaan oltava ”papiksi vihitty, ei 30 ikävuotta nuorempi, kanonisen lain tai teologian tohtori tai lisensiaatti tai vähintäänkin todella harjaantunut näissä tieteissä”. Tämän lisäksi yleisvikaarin on oltava ”tunnettu oikeauskoisuudestaan ja hurskaasta elämästään, oikeamielisyydestään, viisaudestaan ja käytännön hallintokokemuksestaan” (Can 478,1 CIC). Hän ei saa olla piispalle lähempää verisukua kuin kolmannen asteen serkku (Can 778,2 CIC). Yleisvikaarin virka lakkaa virkamääräyksen päättyessä, hänen erotessaan tai piispan vapauttaessa hänet tehtävistään. Koska yleisvikaari on piispan henkilökohtainen edustaja, hän menettää välittömästi virkansa, mikäli piispa kuolee, eroaa tehtävästään, siirtyy eläkkeelle tai toisiin tehtäviin tai mikäli hänet erotetaan (Can 481 CIC). ==Anglikaaninen kirkko== Myös Englannin anglikaanisessa kirkossa on keskiajalta peräisin oleva yleisvikaarijärjestelmä. ==Maailmalliset yleisvikaarit== Keskiajalla myös maalliset vallanpitäjät saattoivat nimittää itselleen yleisvikaarin. Erityisesti yleisvikaari oli keisarin tai kuninkaan edustaja alueella, joka ei ollut herttuan suorassa hallintavallassa. ==Katso myös== * Apostolinen vikaari Luokka:Kirkolliset virat Luokka:Katoliset käsitteet Luokka:Anglikaanisen kirkon hallinto
Motu proprio

Motu proprio (latinaksi "omasta aloitteesta") on paavin julkaisema apostolinen kirjoitus, jota ei ole muodollisesti anottu ja jonka paavi on päättänyt henkilökohtaisesti (eikä siis joku kardinaaleista tai toisista neuvonantajista). Yleensä on kysymys kirkkolain tulkinnoista ja hallinnollisista päätöksistä, kirkkolain vähäisistä muutoksista tai täsmennyksistä tai yksityisille tai yhteisöille myönnettävistä erivapauksista. Motu proprio alkaa sen syyn kuvailemisella, miksi asiakirja on annettu. Sen jälkeen seuraa päätös mahdollisine perusteluineen. Paavi allekirjoittaa asiakirjan henkilökohtaisesti latinalaisella nimellään. Asiakirjan alla on päiväys, mutta yleensä ei paavin sinettiä eikä varmennusta. Motu proprio on pätevä, kun se on julkaistu. Se on pätevä ja sitova silloinkin, kun se ei ole kanonisen lain tai paavin aikaisempien päätösten mukainen. Ensimmäisen motu proprion antoi paavi Innocentius VIII vuonna 1484. Viime aikojen merkittävin motu proprio on paavi Benedictus XVI:n 7. heinäkuuta 2007 antama Summorum Pontificum, jossa hän helpotti tridentiinisen messun viettämistä katolisessa kirkossa. Luokka:Katolisen kirkon käytännöt
Mikkelin urheilupuisto

Mikkelin urheilupuisto on Mikkelissä Nuijamiehen kaupunginosassa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1916. Stadion toimii Ykkösessä pelaavan MP:n ja Kakkosessa pelaavan MiPK:n kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 7 000 katsojaa. == Ominaisuudet == Urheilupuiston katsomo on rakennettu vuonna 1959. Lähiliikuntapaikan tarjontaan kuuluu sähly-, koripallo-ja petankipelipaikat, sulkapallo- ja jalkapallokentät sekä tasapainorata. Talvisin urheilukentän ympärillä voi hiihtää 1,3 kilometrin pituisella ladulla.http://www.mikkeli.fi/palvelut/urheilupuisto Kentältä löytyy valaistus, kuuluttamo sekä pukeutumistilat suihkuineen ja sauna. Urheilupuiston yleisökapasiteetti on 7 000 katsojaa. Urheilupuistoon on sijoitettu mikkeliläisen yleisurheilijan ja olympiavoittajan Eero Lehtosen patsas. Urski on Mikkelin Palloilijoiden kotikenttä. Aikaisemmin kenttä jäädytettiin talvella pika- ja taitoluistelijoille sekä jääpalloilijoille. Urheilupuistossa on * yleisurheilun suorituspaikat täydellisine varustuksineen * lämmitetty nurmikenttä (74×108 m) * 2 kpl tenniskenttiä. * Neuvonta ja kioski Yleisurheilun Suomen mestaruuskilpailut, Kalevan kisat, on järjestetty Urheilupuistossa kaksi kertaa: 1961 ja 1993. Jääpallon vuoden 1967 ja vuoden 1975 maailmanmestaruuskisojen otteluja pelattiin myös Urheilupuistossa. == Ennätykset == Urskin yleisöennätys on 6 678 katsojaa, jotka seurasivat Veikkausliigan ottelua Mikkelin Palloilijat – Tampereen Palloveikot 16. toukokuuta 1993. Urheilupuistossa on pelattu myös yksi Suomen jalkapallomaajoukkueen A-maaottelu, 0–0 tasapeli Tanskaa vastaan 29. elokuuta 1979. Kyseistä ottelua seurasi 4 900 katsojaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mikkelin urheilupuisto Mikkelin kaupungin sivuilla * Tanskan palloliiton tietokanta Luokka:Mikkelin urheilupaikat Luokka:Suomen urheilukeskukset Luokka:Suomen jalkapallostadionit Luokka:Nuijamies
Päre

thumb|220px|Kattopäre lähikuvassa. thumb|220px|Pärepäällystettä Koitelinkoskella. Päre on puun rungosta pituussuuntaan kiskomalla tai höyläämällä valmistettu ohut levymäinen suikale. Päre on ohuempi kuin paanu. Kiskotut ja höylätyt päreet eroavat toisistaan sekä rakenteeltaan että käyttötarkoitukseltaan. Kiskotussa päreessä puun syyt kulkevat ehjinä päreen päästä päähän, mutta höylätyssä päreessä syyt katkeilevat päreen pinnassa. Kiskotuista päreistä punotaan koreja ja niitä on käytetty valaisemiseen. Pärekatossa taas käytetään useimmiten höylättyjä päreitä. == Kiskotut päreet == Kiskotut päreet tehdään männystä. Puu on valittava huolella, sen on oltava suorasyistä, oksatonta ja tiheälustoista. Sopivanpituiseksi katkaistu pärepölkky halotaan ensin kelleksiksi, sitten lohkoiksi. Näistä lohkaistaan vielä sydänosa pois. Pintaosa lohkotaan puukon avulla aina kahteen osaan niin monta kertaa, että lopulta saadaan ohuita päreitä. Halkaistaessa puuta täytyy taivuttaa oikeaan suuntaan, jotta halkeaminen tapahtuisi suoraan. Koripäreet ovat yleensä 3–4 cm leveitä, 2–3 mm paksuja ja hyvinkin pitkiä ja ne viimeistellään vuolemalla. Valaisupäreet valmistetaan samalla tavalla kuin koripäreetkin. Jos pärepölkkyjä säilytetään ennen kiskontaa vedessä, niiden pihkaisuus vähenee ja päreet palavat tasaisemmin. Valaisupäreen tyypillinen paloaika on noin 15 minuuttia. Aiemmin myös pärekattoja tehtiin kiskotuista päreistä, mutta pärehöylien kehittyessä 1860-luvulta lähtien kattoihin ryhdyttiin käyttämään höylättyjä päreitä. Kiskotun päreen etuna höylättyyn päreeseen nähden on se, että vesi valuu paremmin rikkoutumattomia puunsyitä pitkin pois. Ne ovatkin nykyisin käytettyjä höylättyjä kattopäreitä kestävämpiä. == Höylätyt päreet == Höylättyjä kattopäreitä valmistetaan kuusesta, männystä ja haavasta. Kattoon tarvitaan noin 45–50 cm pitkiä, 15 cm leveitä, 3–5 mm paksuja päreitä, jotka tehdään tavallisesti koneellisesti eli höylätään pärehöylällä. Päreillä voidaan päällystää myös seinäpintoja lautavuorauksen sijaan. Päre on perinteinen puusta tehty valmiste, jota on kevyt käsitellä ja helppo huoltaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Puupohjaiset materiaalit Luokka:Rakennusperinne Luokka:Rakennuksen pinnat
Gaussin divergenssilause

Gaussin divergenssilause on vektorianalyysin tulos, jonka mukaan vektorikentän vuo suljetun pinnan läpi on yhtä suuri kuin vektorikentän divergenssi pinnan sisäänsä sulkeman tilavuuden yli. Lause voidaan esittää muodossa : \oint_S \mathbf{n}\cdot\mathbf{F}\,dS = \int_V abla \cdot \mathbf{F}\, dV , missä yhtälön vasemmalla puolella \textstyle\oint_S dS on pintaintegraali suljetun pinnan S yli, \mathbf n on pintaa vastaan kohtisuora yksikkövektori ja \mathbf{F} on jatkuvasti derivoituva vektoriarvoinen funktio. Yhtälön oikealla puolella \textstyle\int_V dV on tilavuusintegraali pinnan S sisäänsä sulkeman tilavuuden V yli ja abla \cdot \mathbf{F} on vektorikentän \mathbf F divergenssi. Divergenssilauseella on paljon sovelluksia fysiikassa. Esimerkiksi sähkökentän vuo suljetun pinnan läpi on yhtä kuin pinnan sisäänsä sulkema varaus. Tätä lakia kutsutaan Gaussin laiksi, ja se on yksi Maxwellin yhtälöistä. ==Katso myös== * Stokesin lause * Gaussin laki sähkökentille * Gaussin laki magneettikentille == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Mathworld. Divergence Theorem Luokka:Matemaattiset teoreemat Luokka:Differentiaalilaskenta
Kalevan lukio

Kalevan lukio on Tampereella Tullin kaupunginosassa sijaitseva yksityinen lukio. Koulun toimintaa ylläpitää Kalevan lukion kannatusyhdistys Ry. ==Historia== ===Kalevan yhteiskoulu=== Kalevan lukio perustettiin Kalevan yhteiskoulun nimellä vuonna 1952, ja se aloitti toimintansa saman vuoden syksyllä Tammelan kansakoulun tiloissa vuokralla toimien siellä kaksi lukuvuotta. Oma arkkitehti Jaakko Ilveskosken suunnittelema koulurakennus otettiin käyttöön syksyllä 1954. Kalevan Yhteiskoulu toimi vuoteen 1976, jolloin Tampereen kaupunki siirtyi peruskoulujärjestelmään. Koulu haki korvaavan koulun asemaa, muttei sitä saanut. Saman kohtalon koki toinen Tampereen yksityinen oppikoulu, Tampereen yhteiskoulu. ===Kalevan lukio=== Kalevan yhteiskoulu muutti nimensä Kalevan yhteiskoulun lukioksi peruskoulu- uudistuksen myötä ja lyhensi nimensä vuonna 1979 Kalevan lukioksi. Koulu oli myös vuonna 1985 lakkautusuhan alla, mutta opettajakunnan, koulun johtokunnan ja opiskelijoiden sitkeästä vastustuksesta johtuen siitä luovuttiin. ===Rehtorit=== * Kerttu Seppälä 1951–1976 * Pekka Laakso 1976–1986 * Jukka Sola 1986–2016 * Eeva-Helena Pellikka 2017–2023 * Anne-Mari Jussila 2023– ==Kalevan lukio nykyään== Kalevan lukio on nykyisin yli 600 opiskelijan ja 40 henkilökuntaan kuuluvan henkilön muodostama oppilaitos. Koulun erikoisuutena on ainoana Tampereen lukiona kaikkien valtakunnallisten italian kurssien opetus. Sen lisäksi koulussa toimii musiikkilinja. Syksyllä 2009 Kalevan lukioon tuli erikoisuutena ensimmäisenä lukiona Suomessa kotitalouden opetuksen tarjonta. ==Aiheesta muualla== * Kalevan lukion kotisivut Luokka:Tampereen lukiot Luokka:Tulli (Tampere)
Åland (lehti)

Ålandstidningen (Tidningen Åland) on toinen Ahvenanmaan kahdesta sanomalehdestä. Vuonna 2018 lehdellä oli hieman reilu 8 400 tilaajaa ja määrä on ollut kasvamaan päin. Levikki on hieman suurempi kuin toisen paikallislehden, Nya Ålandin. Lehden perusti Julius Sundblom vuonna 1891. Sen nykyisenä päätoimittajana toimii Daniel Dahlén. Vuodesta 2015 alkaen lehti ilmestyy kolme kertaa viikossa. Torstain numeron mukana ilmestyvät liitteet Veckans Åland ja TV-Åland. Ålandstidningenin julkaisee Ålands Tidnings- Tryckeri Ab. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ålandstidningen *Ålands Tidnings-Tryckeri Aktiebolagin yhtiöhistoriaa Pörssitiedon nettisivulla Luokka:Suomalaiset ruotsinkieliset sanomalehdet Luokka:Ahvenanmaan lehdet Luokka:Maarianhamina
Nya Åland

Nya Åland, Nyan, on toinen Ahvenanmaan sanomalehdistä. Lehden levikki on 7 285 kappaletta (2007) . Nyanin levikki on hieman pienempi kuin Ahvenanmaan toisen sanomalehden Ålandstidningenin. Lehden päätoimittaja on Anna Björkroos. Nya Åland perustettiin keväällä 1981 Ahvenanmaalla puhjenneen lehtikriisin yhteydessä. Perustamismuoto oli osuuskunta, jonka jäsenet koostuivat toimituskunnasta. Lehti sai tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 1982. Lehti valittiin vuonna 2010 parhaaksi paikallislehdeksi vähintään kolmesti viikossa ilmestyvien paikallislehtien sarjassa.Vuoden parhaat paikallislehdet valittu, Yle Uutiset, viitattu 4.11.2010 Myös vuonna 2004 se oli ensimmäinen, vuonna 2002 toinen ja vuosina 2006 ja 2003 kolmas.Paikallislehtikilpailut, Sanomalehtien Liitto == Katso myös == * Luettelo suomalaisista sanomalehdistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nya Ålandin kotisivut. * Lehtien vertailua. * Luokka:Suomalaiset ruotsinkieliset sanomalehdet Luokka:Ahvenanmaan lehdet
Plasto

Plasto on suomalainen lelutehdas, joka sijaitsee Ahvenanmaalla ja valmistaa muovista kestäviä leluja sekä Plastopak-nimisiä pakkauksia. Tehtaan perusti vuonna 1954 Olof Geelnard. Työntekijöitä Plastolla on noin 50 henkilöä, liikevaihto 4–5 miljoonaa euroa. Kaikki tuotteet on valmistettu Ahvenanmaalla ja merkitty Avainlippu-tunnuksella. Leluista on ehkä suosituin ja tutuin iso kuorma-auto, muita ovat kolmipyöräinen polkutraktori ja perävaunu, potkumopo, lasten lumilapio, kola, ja lehtiharava, leikkiastiat, kylpyankka sekä Delfiini-uima-apu. Vanhemmat lelut on suunnitellut pääasiassa Ingmar Gustafsson, hänen jälkeensä suunnitelusta on vastannut Timo Heino. Lelujen raaka-aineen valinnalla ja rakenteella ne on saatu kestäviksi sukupolvelta toiselle ja kestävät rikkoutumatta myös päiväkotikäytössä. Plaston omisti aikoinaan perunalastuista ja muista elintarvikkeista tunnettu Chips, joka myi yrityksen vuonna 1997 Briolle. Vuonna 2004 ahvenanmaalainen sijoittajaryhmä osti Plaston takaisin suomalaisomistukseen. Vuonna 2024 porilainen peliyhtiö Tactic Games osti Plaston. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Plaston sivut * Yle Areena: Arjen designia - Plaston muovilelut Luokka:Suomalaiset leikkikaluvalmistajat Luokka:Ahvenanmaalaiset yritykset