Museotie

thumb|250px|Tuusulan Rantatie on asfaltoitu 1970-luvun lopulla. Museotie on tieverkon osa, joka on erityispiirteiltään tai historiansa perusteella merkityksellinen. Tie voi olla edelleen normaalissa käytössä tai sen on syrjäyttänyt uudempi tieyhteys. Museotiet on useimmiten merkitty tiekarttoihin ja maastoon. Tiet on pyritty jättämään siihen tilaan, että kävijä saa käsityksen entisajan tiestöstä ja liikenneolosuhteista. Joskus tie itsessään vaikuttaa tavalliselta maantieltä, mutta sillä on historiallinen tausta. Esimerkkinä museotiestä on Petsamoon johtaneen Jäämerentien eräs osuus, Inarin kunnassa sijaitseva Magneettimäki, joka on katsottu historiallisesti merkittäväksi kohteeksi. Toinen huomattava museotie on Suomussalmella Raatteeseen johtava tie jonka varrella käytiin ankaria taisteluja talvisodan aikana. Tiehallinnon ja sen edeltäjän Tie- ja vesirakennuslaitoksen valintaperusteina on ollut tien valtakunnallinen historiallinen ja kulttuurihistoriallinen merkitys, tietekninen merkitys, tie- ja liikennehistoriallinen merkitys, paikallinen erikoismerkitys, ennallaan säilyttämisen edellytykset sekä alkuperäisyys. Liimatainen, 2007, s. 20–28 Lähes kaikki museotiet on otettu luetteloon 1982. Vastuu tienpidon perinneasioista kuuluu Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselle. == Suomen museotiet == Museoteitä ovat Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen luettelon mukaan vuoden 2012 joulukuussa seuraavat 22 tietä: Tieosuuden nimi Kunta Maakunta Tien valmistumisaika Tien pituus km Maantien numero Museotieksi Fagervikintie Inkoo Uusimaa 1300-luku 1,1 1050 1982 Tuusulanjärven rantatie Tuusula Uusimaa 1500-luku 3,4 11609 1982 Vanhalinnantie Lieto Varsinais-Suomi 800-luku 3,4 1982 Huovintie Köyliö Satakunta keskiaika 7,9 2131 1998 Tallimäki–Virojoki-tie Hamina ja Virolahti Kymenlaakso 1300-luku 35,2 3513 1982 Niskapietiläntie Ruokolahti ja Rautjärvi Etelä-Karjala 1600-luku 19,5 3981 1989 Kuortti–Miekansalmi-tie Pertunmaa Etelä-Savo 1470 vaiheilla 6,4 15023 1982 Porrassalmentie Mikkeli Etelä-Savo 1600-luku 4,9 15131 1982 Porras–Renko-tie Hämeenlinna Kanta-Häme 800-luku 10,3 2831 1982 Peräkunnantie Ruovesi Pirkanmaa 1600-luku 8,9 14278 1990 Nikkilänmäentie Leppävirta Pohjois-Savo 1700-luku 2,4 1985 Vornantie Lieksa, Joensuu Pohjois-Karjala 1741–1743 2,7 5077 1982 Koiviston paikallistie Äänekoski Keski-Suomi 1700-luku 2,9 16757 1998 Kyrönkankaan kesätie Kauhajoki Etelä-Pohjanmaa keskiaika 7 1982 Taistelutantereentie Vöyri Pohjanmaa 1600-luku 2,8 17861 1982 Saviselkä–Piippola-tie Kärsämäki ja Siikalatva Pohjois-Pohjanmaa 1700-luku 23,8 8000 1982 Paltaniementie Kajaani Kainuu 1650-luku 3 8801 ja 19056 1982 Raatteentie Suomussalmi Kainuu 1915–1919 19,8 9125 1982 Simonkyläntie Simo Lappi 1600–1700 -luku 2,9 19502 1982 Magneettimäki Inari Lappi 1913 2,8 /5 1992 Nivajoki–Alajalve-tie Utsjoki Lappi 1500-luku 4,8 970 1983, 2005 Seitajärventie Savukoski Lappi 1961 13,5 19905 2010 Museoteistä Fagervikintie ja Tallimäki–Virojoki-tie ovat osia Suuresta Rantatiestä, ja Vanhalinnantie ja Porras–Renko-tie ovat osia Hämeen Härkätiestä. Kuortti–Miekansalmi-tie on osa Suurta Savontietä. Taistelutantereentien aikaisempi nimi oli Minnestodsintie. Peräkunnantiestä on käytetty museokohdeselvityksessä myös rinnakkaisnimeä Kuru–Ruovesi-tie. Luettelosta on poistettu Rautalammilla oleva Toholahti–Hankavesi -tie, joka oli vielä vuonna 2007 julkaistussa tiehallinnon museokohdeselvityksessä.Liimatainen, 2007, s. 88, 100–102 == Katso myös == *Museosilta == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kartta Suomen museoteistä ja -silloista * *