EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Suomenpikkumittari

Suomenpikkumittari (Eupithecia groenblomi) on pikkumittareihin kuuluva yöperhoslaji. Laji kuvattiin tieteelle uutena vuonna 1969 sellaisten perhosten perusteella, jotka saatiin kasvatettua Pälkäneeltä vuonna 1956 löydetyistä toukista. s. 70 Nykyäänkin suuri enemmistö kaikista havaituista perhosyksilöistä on löydetty Suomesta. s. 207-208 == Koko ja ulkonäkö == Suhteellisen kookas, harmaa pikkumittarilaji. Etusiivet ovat hieman kiiltävät, väriltään harmaat tai hieman ruskehtavat ja niissä on suuri, selvästi erottuva musta keskipilkku. Jos siiven keskivarjo erottuu, se tekee keskipilkun kohdalla terävän mutkan. Takasiivet ovat etusiipiä vaaleammat ja niissäkin on selvä keskipilkku. Siipiripset ovat vain heikosti täplikkäät. Tuntosarvien suomupeite on harmaata. Siipiväli 18-24 mm. == Levinneisyys ja lentoaika == Laji tunnetaan koko maailmassa ainoastaan Suomesta, Norjasta, VenäjältäFauna Europaea ja Japanista. Suomessa havainnot keskittyvät Etelä-Hämeeseen, mutta elinalue ulottuu Itä-Suomesta Keski-Pohjanmaalle.Perhoswiki Se saattaa olla sisämaalaji, joka välttelee rannikkoalueita, joskin 2000-luvun aikana havaintoja on alettu tehdä myös etelärannikolta. Perhoset lentävät heinäkuun loppupuolelta elokuun loppupuoliskolle. == Elinympäristö ja elintavat == Harvalukuinen ja paikoittainen kuusimetsien asukki, jonka elinpaikkoja ovat valoisat kultapiiskua kasvavat metsäaukeat. Se näyttää myös selviytyvän hakkuuaukeilla ainakin joitakin vuosia hakkuun jälkeen. Perhoset tulevat valolle, mutta tavallisimmin lajin tapaa toukkana ja ensimmäiset aikuisina luonnosta tavatut yksilöt havaittiin vasta vuonna 1971. Sekä valolle tulevat että toukista kasvatetut yksilöt ovat pääasiassa naaraita. Kotelo talvehtii, joskus ehkä kahdestikin. == Ravintokasvi == Toukka on kultapiiskun (Solidago virgaurea) kukinnoissa ja hedelmystöissä elävä monofagi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * kuva toukasta Luokka:Kenttämittarit
Birdy

Birdy voi tarkoittaa seuraavia: *Birdy, brittiläisen laulajan, Jasmine van den Bogaerden, taiteilijanimi **Birdy, Birdyn albumi *Birdy Sweeney, irlantilainen näyttelijä (1931–1999) *Birdy yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1984 **Birdy, elokuvan soundtrack (Peter Gabrielin albumi) *”Birdy”, 22-Pistepirkko-yhtyeen kappale.
Ouésso

Ouésso on kaupunki Kongon tasavallan pohjoisosassa lähellä Kamerunin rajaa. Kaupunki kuuluu Ouésson piirikuntaan sekä Sanghan hallinnolliseen alueeseen ja on myös sen pääkaupunki. Asukkaita kaupungissa oli vuonna 2007 28 179. Kaupunki sijaitsee Sanghajoen varrella sademetsän ympäröimänä. Ouésson ympärillä on useita pygmikyliä. Kaupungissa on esimerkiksi hotelleja, baareja, tori ja pankki. Ouésson nähtävyyksiin kuuluu esimerkiksi Sanghajoen rannalla sijaitseva AEF-monumentti, joka kertoo kaupungin sijainnin joen rannalla sekä perustamisajankohdan. Kaupungissa on myös kirkko sekä joitain siirtomaa- aikaisia ränsistyneitä kartanoita. == Liikenne == Ouéssossa on lentoasema, josta on lentoja maan pääkaupunkiin Brazzavilleen. Kaupungista lähtee aamuisin kuorma-autoja, jotka ottavat matkustajia, etelässä sijaitsevaan Mindouliin. Ouéssosta pääsee päivittäin Sanghajokea pitkin lautalla pohjoisessa sijaitsevaan Bomassaan. Etelän Mossakaan kulkee lautta tavallisesti vähintään kerran viikossa. Eteläkorealainen yhtymä tarjoutui vuonna 2007 rakentamaan 800 kilometriä pitkän rautatien Brazzavillestä Ouéssoon saadakseen näin oikeudet metsänhakkuuseen Kongon tasavallan pohjoisosassa. == Ilmasto == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kuvia Ouéssosta Luokka:Kongon tasavallan kaupungit
Pyhäjärvi-instituutti

Pyhäjärvi-instituutti on vuonna 1989 perustettu säätiö. Eurassa sijaitsevan Pyhäjärvi-instituutin tehtävänä on edistää elintarviketaloutta sekä ympäristöä koskevaa koulutusta, tutkimusta ja kehitystä. Sen tavoitteena on Satakunnan maakunnan elintarviketuotannon kilpailukyvyn turvaaminen sekä vesistöjen tilan parantaminen ja niiden suojelu. Pyhäjärven vuonna 1995 alkanut suojelutyö jatkuu vuosina 2021−2027 uudella kaudella, jonka rahoitukseen alueen kunnat, teollisuus ja yhdistykset ovat vapaaehtoisesti sitoutuneet. Pyhäjärven suojeluohjelman tavoite on ylläpitää ja turvata Pyhäjärven hyvä tila tulevinakin vuosina ja säilyttää sen moninaiskäyttö kestävällä pohjalla. Tähän mennessä järven tilan turvaamiseksi tehty työ on ollut tuloksellista ja järven rehevöitymiskehitys on saatu pysäytettyä ja tila on viime vuoden pysynyt vakaana. Kuitenkin mm. viime vuosien talvet runsaine sateineen ja ravinnepiikkeineen ovat osoittaneet, että Pyhäjärven tila on edelleen uhattuna ja suojelutyötä on erittäin tarpeellista jatkaa. JOKI-ohjelman tavoitteena on edistää toiminta-alueen veden laadun turvaamista ja parantamista. Ohjelman toimialueena on Säkylän Pyhäjärven alapuolinen Eurajoen vesistö mukaan lukien Eurajokeen laskevat uomat ja järvet. Vapaaehtoisesti perustetun ohjelman toinen toimikausi alkoi vuonna 2022. Vuonna 2021 perustetun Alkutuotannon kasvu- ja vastuullisuusohjelman myötä tuodaan syvyttä ja vaikuttavuutta alueen alkutuotannon ja koko elintarvikeketjun tutkimukseen ja kehittämiseen. Kasvu- ja vastuullisuusohjelman avulla voidaan uusimpia, tieteelliseen tutkimukseen pohjautuvia innovaatioita, tuotantomenetelmiä ja teknologioita tuoda erittäin nopeasti ja laajasti alueen toimijoiden käyttöön. RypsiRapsi-foorumi on vuonna 2023 perustettu öljykasvituotannon kehittämisryhmä, jonka tavoitteena on edistää rypsin ja rapsin viljelyä ja kannattavuutta Suomessa. RypsiRapsi- foorumi kokoaa yhteen öljykasvikentän eri sidosryhmät sekä aiemman kehittämistoiminnan ja tuottaa uutta viljelytietoa muun muassa koetoiminnan kautta. Foorumin toimintaa koordinoi Pyhäjärvi-instituutti. Pyhäjärvi- instituuttia johtaa hallitus, jossa on edestajia lähialueen kunnista, yrityksistä ja Turun yliopistosta. Instituutilla on toiminnanjohtajan lisäksi noin 20–25 vakituista ja määräaikaista työntekijää työtilanteesta riippuen.Pyhäjärvi-instituutin toimitilat sijaitsevat Fankkeen teollisuusalueella. ==Lähteet== *Pyhäjärvi-instituutin kotisivut *Pyhäjärven suojeluohjelma *JOKIohjelma *RypsiRapsi-foorumi Luokka:Suomen tutkimuslaitokset Luokka:Eura
Vantaa (täsmennyssivu)

Vantaa voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Vantaa (), kaupunki Uudellamaalla, aiempi nimi Helsingin maalaiskunta () * Vantaanjoki, Suomenlahteen laskeva joki * Vantaa, kylä Hausjärvellä * Vantaa, Vantaalla sijaitsevan Vantaankosken entinen nimi kyläkuntana ennen nimen "Vantaa" muuttumista tarkoittamaan koko uutta Vantaan kauppalaa vuonna 1972 * Vantaa-lehti, Vantaan kaupungin asukaslehti ==Lähteet==
Hamina (täsmennyssivu)

Hamina voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Hamina, kymenlaaksolainen kaupunki * Hamina-luokan ohjusvene, Suomen merivoimien ohjusveneluokka * ohjusvene Hamina, Suomen merivoimien ohjusvene * Hamina, kylä Hausjärvellä * Iin Hamina, kylä ja vanha kauppapaikka Iissä * 2733 Hamina, asteroidi.
Ylösnousemus (elokuva)

Ylösnousemus on Anssi Mänttärin ohjaama elokuva vuodelta 1985. Käsikirjoitus on Mänttärin oma. Mänttäri kertoi suunnittelevansa Kuolema-trilogiaa, josta tämän oli tarkoitus olla toinen osa. Kahta muuta ei kuitenkaan syntynyt, vaikka Mänttäri teki samana vuonna useita elokuvia.Taustatietoja musiikista ja tuotannosta Elonet.fi, viitattu 23.9.2012 Pääosaa, ekonomi Ponsimaata, näyttelevä Ilkka Kylävaara on käynyt teatterikoulun mutta hänet tunnettiin tuolloin pikemminkin toimittajana ja kirjailijana. Tarina kertoo, kuinka Ponsimaa lavastaa itsemurhansa ja jää seuraamaan ympäristön reaktioita. Kylävaaran valinta päärooliin sai kriitikot pohtimaan, oliko valinta osunut oikeaan: "Kylävaara on siis tavallaan määrännyt elokuvan luonteen." Kiitosta saa Mänttärin taito käyttää mustaa huumoria elämänmenon ja nykyihmisen kuvaamisessa.Juoni ja aikalaisarviot, Elonet.fi, viitattu 23.9.2012 ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Anssi Mänttärin ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1985 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset draamakomediaelokuvat
Tapani (myrsky)

Tapani-myrsky (muissa Pohjoismaissa Dagmar-myrsky) eli Suomessa tapaninpäivän myrsky oli Pohjoismaissa 24.–27. joulukuuta 2011 riehunut myrsky. Tapani- myrsky saavutti Norjan joulupäivänä aiheuttaen siellä paljon lukuisia tuhoja, ja se jatkoi matkaa Ruotsiin ja Suomeen niin, että se saavutti Suomen 26. joulukuuta. Myrskyn oletettiin aiheuttavan 45 miljoonan dollarin vahingot Norjassa. Suomessa sähköyhtiöt maksoivat noin 30 miljoonaa euroa korvauksia, ja sähköverkon korjaus maksoi suunnilleen saman verran, kun taas vakuutusyhtiöiden oletettiin maksavan noin 70 miljoonaa euroa korvauksia muun muassa metsätuhoista.Turun Sanomat, 20.1.2012, s. 11Åbo Underrättelser, 27.1.2012, s. 12 ==Meteorologinen historia== Tapani-myrskyn havaittiin 24. joulukuuta alkavan heikkona Newfoundlandin eteläpuolella. Myrsky liikkui Atlantin valtamerelle niin, että sen ilmanpaine oli matalimmillaan joulupäivän aikana. 26\. joulukuuta myrsky saavutti Norjan. Myrsky jatkoi sen jälkeen matkaansa vauhdilla kohti itää, mutta koska se meni maitse, se oli heikentynyt merkittävästi varsinkin Venäjän saavuttaessaan. Seuraavana päivänä se oli jo liikkunut pois FU Berlinin kartoilta. ==Jälkiseuraukset== Deutsche Bank arvioi, että puunhinta voi laskea myrskyn jäljiltä jopa 15 prosenttia. Myrsky aiheutti merkittävän määrän poikkeuksellisen pitkiä sähkökatkoksia. Esim. Fortum arvioi sille aiheutuneen Suomessa noin 35 miljoonan euron kustannukset ja Ruotsissa 10 miljoonan euron kustannukset. Korjauksia tekivät enimmillään noin 750 henkeä.https://www.fortum.fi/fi/media/Pages/tapani-myrskyt-katkoivat- sahkot-laajoilta-alueilta-ja-aiheuttivat-fortumille-noin-45-miljoonan-euron- kustannukset.aspx Jälkiselvittelyissä eduskunta sääti vuonna 2013 voimaan tulleeseen Sähkömarkkinalakiin uudet toimitusvarmuustavoitteet. Niiden mukaan sähkökatko ei saa asemakaava-alueella kestää yli kuutta tuntia ja muualla yli 36 tuntia. Sähkönsiirtoyhtiöt joutuivat tekemään mittavat investoinnit, kun suuri osa pienjänniteverkon ilmajohdoista sijoitettiin maan alle. Tämän ennustettiin huomattavasti nostavan kuluttajien sähkölaskua.http://www.hs.fi/kotimaa/a1420340698412 ==Kuvia== File:After Dagmar.jpg|Myrskyvahinkoja Moldessa Norjassa. File:Stormen dagmar vasa.jpg|Vaasan sisäsatama 26. joulukuuta 2011. File:Katarinanlaakso tapanin tuhoa2.JPG|Tapani-myrskyn metsätuhoja Katariinanlaaksossa Turussa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Vuoden 2011 luonnonmullistukset Luokka:Myrskyt ja rajuilmat Suomessa Luokka:2010-luvun onnettomuudet Suomessa
Suomi paralympialaisissa

Suomi on osallistunut paralympialaisiin vuodesta 1960 lähtien, ainoastaan Tokion vuoden 1964 paralympialaisiin Suomi ei ole osallistunut. == Mitalit paralympialaisittain == === Kesäparalympialaiset === === Talviparalympialaiset === == Katso myös == * Suomi kesäolympialaisissa * Suomi talviolympialaisissa == Lähteet == * Suomen paralympiakomitean sivusto * Paralympic.org - Finland *
Jalkapallon I divisioonan kausi 1978

Jalkapallon I divisioonan kausi 1978 oli vuonna 1973 perustetun I divisioonan kuudes kausi. Kaudella 1978 I divisioona pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. I divisioonan voitti Ilves, ja joukkue nousi kaudeksi 1979 Mestaruussarjaan. Toiseksi sijoittunut KTP nousi myös suoraan. Viimeisiksi sijoittuneet MIFK, VPS ja OLS putosivat II divisioonaan. I divisioonan maalikuninkuuden kaudella 1978 voitti KTP:n Ari Tissari 21 maalilla. I divisioonan yleisömäärä kaudella 1978 oli yhteensä 71 417 henkeä eli keskimäärin 541 katsojaa ottelua kohti. == Joukkueet == I divisioonaan osallistui 12 joukkuetta, joista seitsemän kaudelta 1977, kaksi putoajaa kauden 1977 Mestaruussarjasta ja kolme nousijaa kauden 1977 II divisioonasta. Mestaruussarjassa viimeiseksi sijoittuneet MP ja VPS putosivat suoraan. II divisioonan lohkovoittajat KTP, GrIFK ja OLS nousivat suoraan. Joukkue Kaupunki Kotikenttä Päävalmentaja Gamlakarleby BK (GBK) Kokkola Kokkolan keskuskenttä Jarl Wikström Grankulla IFK (GrIFK) Kauniainen Kauniaisten keskuskenttä Karl Ström IFK Mariehamn (MIFK) Maarianhamina Mariehamns idrottspark Henrik Boström Ilves Tampere Ratinan stadion Pertti Mäkipää Kokkolan Palloseura (KPS) Kokkola Kokkolan keskuskenttä Reino Sarlin Kotkan Työväen Palloilijat (KTP) Kotka Kotkan urheilukeskus Pertti Vanhanen Kuusysi Lahti Kisapuisto Raimo Valtonen Mikkelin Palloilijat (MP) Mikkeli Mikkelin urheilupuisto Eero Karppinen Myllykosken Pallo -47 (MyPa) Anjalankoski Saviniemen pallokenttä Erkki Jauhiainen Oulun Luistinseura (OLS) Oulu Raatin stadion Seppo Ritokangas Sepsi-78 Seinäjoki Seinäjoen keskuskenttä Kalle Jaskari Vaasan Palloseura (VPS) Vaasa Hietalahden urheilukenttä Pekka Mäkelä == Sarjataulukko == Lähde: Jalkapallokirja 1979 (M) = Mestari; (N) = Nousija; (P) = Putoaja == Tulokset == == Tilastot == === Maalintekijät === Pelaaja Joukkue 1 Ari Tissari KTP 21 2 Raimo Kuuluvainen Ilves 14 3 Juha Vehviläinen KTP 11 4 Heikki Kangaskorpi MP 10 Raul Mäkelä Ilves 10 6 Hannu Saarelainen GrIFK 9 7 Vesa Suuronen MyPa 8 8 Anders Backman GBK 7 Veikko Hovivuori Sepsi-78 7 Markku Linnusmäki Ilves 7 Juha Myllymäki MyPa 7 Sakari Nieminen GBK 7 Juha Ojanen Ilves 7 Lähde: Jalkapallokirja 1979 === Yleisömäärät === Joukkue 1 KTP 11 13 609 1 237 2 MyPa 11 8 904 809 3 Ilves 11 7 664 697 4 GBK 11 6 388 581 5 Sepsi-78 11 6 290 572 6 MP 11 5 674 516 7 KPS 11 5 021 456 8 MIFK 11 4 527 412 9 VPS 11 4 384 399 10 Kuusysi 11 4 231 385 11 GrIFK 11 3 598 327 12 OLS 11 1 127 102 Yhteensä 132 71 417 541 Lähde: Jalkapallokirja 1979 == Katso myös == * Mestaruussarjan kausi 1978 * II divisioonan kausi 1978 * Suomen Cup 1978 == Lähteet == Luokka:Ykkösliigan kaudet Luokka:Jalkapallosarjojen kausi 1977–1978/1978
Koripallo kesäolympialaisissa 2008 – miesten turnaus

Miesten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 2008 alkoi 10. elokuuta 2008 ja päättyi 24. elokuuta 2008. Olympiakultaa voitti Yhdysvallat. == Alkulohkot == ===A-lohko === \---- \---- \---- \---- ===B-lohko === \---- \---- \---- \---- == Pudotuspelit == {{Turnauspuu8 |20.8.2008||80||78 |20.8.2008||116||85 |20.8.2008||73||59 |20.8.2008||94||68 |22.8.2008||81||101 |22.8.2008||91||86 |24.8.2008||118||107 |24.8.2008||87||75 }} == Lähteet == Luokka:Koripallo kesäolympialaisissa 2008
Klas Moring

Klas Anders Moring (19. tammikuuta 1874 Helsinki – 10. tammikuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen talousoikeuden professori. Moringin vanhemmat olivat insinöörimekaanikko Klas Matthias Moring ja Henrietta Charlotta Alrutz. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1897, lakitieteen kandidaatiksi 1903 ja lakitieteen lisensiaatiksi (tohtoriksi) 1908. Hänen väitöskirjansa aihe oli Om vattenverk enligt finskt rätt I. Teoksen toinen osa ilmestyi samana vuonna. Moring toimi talousoikeuden professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 1907 vuoteen 1927 saakka. Tutkijana hänet tunnettiin lähinnä teoreetikkona, mutta hänen eräissä tutkimuksissaan on myös historiallista ainesta. Moringin pääteos oli 1922–1927 julkaistu Finlands skiftesrätt, jonka Juridiska Föreningen palkitsi. Hän julkaisi myös oppikirjoja, kuten Finsk näringsrätt (1904), Arbetskivares och fartygsredares ansvar för kroppskada (1914) ja Jordlagstiftningen, vattenrätten samt lagstiftningen om jordbruket och dess bisysselsättningar (1919), joista viimeksi mainittu myös suomennettiin. Moring oli Juridiska Föreningens Tidskrift -lehden päätoimittaja 1919–1927 ja samaan aikaan po. yhdistyksen hallituksen jäsen. Vuosina 1920–1925 hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen. Moring kuoli naimattomana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset oikeustieteilijät Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat Luokka: Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Pikkuhaikarat

Pikkuhaikarat (Ixobrychus) on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Pikkuhaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan yhdeksän lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. == Pikkuhaikaralajit == * Amerikanpikkuhaikara (Ixobrychus exilis) * Kanelipikkuhaikara (Ixobrychus cinnamomeus) * Kastanjapikkuhaikara (Ixobrychus eurhythmus) * Kiinanpikkuhaikara (Ixobrychus sinensis) * Pikkuhaikara (Ixobrychus minutus) * Sinipikkuhaikara (Ixobrychus sturmii) * Uudenseelanninpikkuhaikara (Ixobrychus novaezelandiae) * Viirupikkuhaikara (Ixobrychus involucris) * Mustapikkuhaikara (Ixobrychus flavicollis) == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *ITIS: Ixobrychus Luokka:Haikarat
Seija Vaaherkumpu

Seija Vaaherkumpu (ent. Rautio s. 14. huhtikuuta 1964 Salohttps://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000010311536.html) on suomalainen toimittaja. Hänet tunnetaan muun muassa Ylen A-ohjelmien sekä Yle Radio 1:n Ykkösaamun juontajana. Vaaherkumpu opiskeli Helsingin yliopistossa valtio- oppia, tiedotusoppia ja sosiaalipsykologiaa. Hän aloitti radiotoimittajan työt opiskeluvuosinaan hyvinkääläisessä Pikkupäkä-paikallisradiossa. 1980-luvun lopulta alkaen hän työskenteli Ylen Radiomafiassa, kunnes hänet valittiin yhdeksi neljästä ensimmäisestä Ylen Aamu-TV:n juontajasta lähetysten alkaessa 1997 (muut olivat Arto Nyberg, Päivi Storgård ja Seppo Toivonen)20-vuotias Aamu-tv juhlii: Tältä Arto Nyberg näytti ensimmäisessä lähetyksessä! Ilta- Sanomat 3.3.2017. Viitattu 8.8.2017.. 2000-vuosikymmenen alussa Vaaherkumpu siirtyi Sanoma-konsernin Neloskanavalle, jossa hän työskenteli muun muassa EU- toimittajana Nelosen uutisissa.Ykkösaamu, ohjelmakortti, Yle Vintti. Viitattu 8.8.2017. Sittemmin Vaaherkumpu on toimittanut Yle 1:n Ykkösaamua sekä arkiaamuisin radiossa että lauantaiaamuisin Yle TV1:ssä. Hän tekee silloin tällöin töitä myös A-studiolle.Mykkänen, Erkka: ”Ihmiset haluavat, että joku kuratoi heille tietoa ja vahvistaa faktat”. Seija Raution haastattelu, Ylioppilaslehti 22.4.2016. Viitattu 8.8.2017. Vuonna 2020 Vaaherkumpu oli ehdolla Vuoden journalistiksi. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset televisiotoimittajat Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Isak Inberg

Isak Johan Inberg (7. heinäkuuta 1835 Kalvola – 17. joulukuuta 1893 Hämeenlinna) oli maanmittari, kartantekijä ja runoilija. Inbergin vanhemmat olivat vuokraaja Isak Juhonpoika ja Ulla Juhontytär ja puoliso vuodesta 1877 Vendla Sofia Seppén (k. 1899). Inberg kävi Hämeenlinnan ala-alkeiskoulun ja ryhtyi maanviljelijäksi, mutta jatkoi samalla lukemista ja harjoitti kartanpiirtämistaitoja. Maanmittausoppilaaksi hänet otettiin 1852 ja kymmenen vuoden päästä hän sai varamaanmittarin arvon. Inberg toimi 1866–1868 sekä 1877–1879 apulaisena geologisissa tutkimuksissa ja maanmittarina Oulun läänissä 1869–187. Siellä hän kartoitti yhteensä yli 2 miljoonaa hehtaaria maata ja vettä. Alueen geologisen kartan Inberg julkaisi 1872–1875 nimellä Bidrag till Uleåborgs läns geognosi. Vuonna 1880 Inbergistä tuli nuorempi komissiomaanmittari Uudenmaan lääniin ja 1885 vanhempi komissiomaanmittari Turun ja Porin lääniin. Huomattavimmat Inbergin julkaisemista kartoista ovat Suomen suuriruhtinaanmaan kartta (1876), kahdeksanlehtinen Suomenmaan kartasto kouluja varten (1878) sekä Turun ja Porin läänin (1890) ja Uudenmaan läänin (1892) kartat. Lisäksi hän laati muun muassa kaksi rautatiekarttaa (1868 ja 1878), Suomen seinäkartan sekä Helsingin ja Turun ympäristön kartat. Hämeen läänin kartta ilmestyi vasta Inbergin kuoleman jälkeen. Inbergin piirroksia on myös Hjalmar Appelgrenin vuonna 1891 julkaistussa kuuluisassa väitöskirjassa Suomen muinaislinnat. Karttojen ohella Inberg julkaisi kuvitetun teoksen Suomenmaan parhaat ruokasienet (1884) ja Iltanen -nimimerkillä kaksi runovihkoa Uusia huvilauluja Hämehestä (1858) sekä kaksi nuottivihkoa nimellä Moniäänisiä lauluja nuorisolle (1862). Jälkimmäiset muodostavat ensimmäisen suomen kielellä julkaistun neliäänisen mieskuorolaulujen kokoelman, johon sisältyivät mm. Maamme-laulu, Savolaisen laulu ja Suomen valta. Professori Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen lähetti Inbergin neliäänisen kokoelman Tarttoon virolaiselle Johann Voldemar Jannsenille, joka valmisteli Viron laulujuhlia. Tämä kirjoitti Inbergin Maamme-laulun sovitukseen Viron tulevan kansallislaulun Mu isamaa, mu õnn ja rõõm. Jannsenin tytär Lydia Koidula käänsi Savolaisen laulun neljän säkeistön mittaisena nimellä Mu meeles seisab alati. Kumpikin laulu esitettiin Viron ensimmäisillä laulujuhlilla vuonna 1869. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanmittarit Luokka:Suomalaiset kartografit Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat Luokka: Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1835 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Rääkkähaikarat

Rääkkähaikarat (Ardeola) on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Rääkkähaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kuusi lajia. == Rääkkähaikaroihin (Ardeola) kuuluvia lajeja == * Intianriisihaikara (Ardeola grayii) * Jaavanriisihaikara (Ardeola speciosa) * Kiinanriisihaikara (Ardeola bacchus) * Punavatsahaikara (Ardeola rufiventris) * Rääkkähaikara (Ardeola ralloides) * Valkorääkkähaikara (Ardeola idae) == Aiheesta muualla == *BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) *ITIS: Ardeola Luokka:Haikarat
Lehtopunikkitatti

Lehtopunikkitatti (Leccinum populinum) on Boletaceae-heimoon kuuluva hyvä ruokasieni. Lehtopunikkitatti on haavan mykorritsasieni. Sienen lakki on kookas, tumman punaruskea, tukeva ja kuivapintainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luontonetti: Lehtopunikkitatti (Leccinum populinum) * Laji.fi: Lehtopunikkitatti (Leccinum populinum) Luokka:Lehmäntatit Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Kyyryhaikarat

Kyyryhaikarat (Butorides) on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Kyyryhaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia. == Kyyryhaikaralajit == * Amerikankyyryhaikara (Butorides virescens) * Kyyryhaikara (Butorides striata) == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *ITIS: Butorides Luokka:Haikarat
By a Thread – Live in London 2011

By a Thread – Live in London 2011 on kanadalaisen muusikon Devin Townsendin 9 levyn livekokoelma, joka on julkaistu 18. kesäkuuta 2012 Euroopassa. Kokoelma koostuu marraskuussa 2011 Devin Townsend Projectin konserteissa nauhoitetusta materiaalista Lontoossa, Englannissa. == Kappaleet == === Ki === # A Monday # Coast # Disruptr # Gato # Terminal # Heaven Send # Ain't Never Gonna Win # Winter # Trainfire # Lady Helen # Ki # Quiet Riot # Demon League # Coast (Take 2) # Synchronicity Freaks # Deep Peace ;DVD 1 extrat * Ki shown kuvasarja * Devinin kommentit * Coast-video === Addicted === # Addicted! # Universe in a Ball! # Bend It Like Bender! # Supercrush! # Hyperdrive! # Resolve! # Ih-Ah! # The Way Home! # Numbered! # Awake! # Pixilate # Life # Kingdom ;DVD 2 extrat * Addicted shown kuvasarja * Devinin shown kommenttiraita * Bend It Like Bender -video === Deconstruction === # Praise the Lowered # Stand # Juular # Planet of the Apes # Sumeria # The Mighty Masturbator # Pandemic # Deconstruction # Poltergeist # Fake Punk # Wallet Chain # Metal Dilemma ;DVD 3 extrat * Deconstruction-shown kuvasarja * Devinin shown kommenttiraita * Juular-video === Ghost === # Fly # Heart Baby # Feather # Kawaii # Ghost # Blackberry # Monsoon # Dark Matters # Texada # Seams # Infinite Ocean # As You Were # Fall # Radial Highway # Watch You ;DVD 4 extrat * Ghost kuvasarja * Devinin shown kommenttiraita * Kawaii-video * Ghost show day feature * By a Thread - haastattelu * Viivakoodi & muita tunnisteita Luokka:Vuoden 2012 konserttitallenteet Luokka:Devin Townsendin albumit
Loic Vandeweghe

Loic Vandeweghe (s. 23. syyskuuta 1983 Gent) on belgialainen maahockeypelaaja. Hän on pelannut urallaan Gantoise Hockey Club -seurassa. Vandeweghe pelasi Pekingin olympialaisissa 2008, joissa Belgian joukkue sijoittui yhdeksänneksi. Samassa joukkueessa oli myös Loicin veli Charles. == Lähteet == * Vandeweghen profiili sports-reference.com -sivustolla === Viitteet === Luokka:Belgialaiset maahockeypelaajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Charles Vandeweghe

Charles Vandeweghe (s. 14. lokakuuta 1982 Gent) on belgialainen maahockeypelaaja. Hän pelasi kuusi ottelua Pekingin olympialaisissa 2008, joissa Belgia sijoittui yhdeksänneksi. Samaan joukkueeseen kuului myös Charlesin veli Loic. == Lähteet == * Vandeweghen profiili sports-reference.com -sivustolla === Viitteet === Luokka:Belgialaiset maahockeypelaajat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Carl-Eric Thors

Carl-Eric Thors (8. kesäkuuta 1920 Oravainen – 4. lokakuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston apulaisprofessori 1958–1960, ruotsin kielen professori Jyväskylän yliopistossa 1960–1962 ja Helsingin yliopiston pohjoismaisen filologian professori vuosina 1963–1985. Hän julkaisi tutkimuksia muinaisruotsin ja suomenruotsin nimistöntutkimuksesta.Otavan Iso tietosanakirja, osa 8, p. 1366. Otava 1966. Hänen tyttärensä on kansanedustaja Astrid Thors.Ruotsalainen eduskuntaryhmä. Viitattu 23.9.2012. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
E. N. Tigerstedt

Eugène Napoleon Theodor Fredrik Gustaf (E. N.) Tigerstedt (28. toukokuuta 1907 Varsova, Puola – 27. kesäkuuta 1979 Samos, Kreikka) oli suomalainen kirjallisuushistorioitsija. Tigerstedt väitteli filosofian tohtoriksi 1939 väitöskirjallaan Det religiösa problemet i modern finlandssvensk litteratur. Hän toimi kirjallisuusarvostelijana Svenska Pressenissä 1938–1941 ja Hufvudstadsbladetissa 1941–1946. Hänet valittiin Helsingin yliopiston ruotsalaisen kirjallisuuden professoriksi keväällä 1946 muttei astunut virkaansa vaan luopui siitä heti syyslukukauden alussa. Tigerstedt siirtyi Ruotsiin kustannusalalle ja oli Tukholman yliopiston professori 1956–1973Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1402. Hänet valittiin Suomen Tiedeseuran jäseneksi vuonna 1946. Ruotsissa hän toimi Bonnierlla neuvonantajana ja laati kustannusyhtiölle kirjallisuudenhistorian katsaukset Ny svensk illustrerad litteraturhistoria (5 osaa, 1955–1958) ja Bonniers allmänna litteraturhistoria (6 osaa, 1959–1962). Hänen tuotantonsa keskeisiä teoksia ovat myös Dante. Tiden, mannen och verket (1967) ja The legend of Sparta in classical antiquity (1974).Uppslagsverket Finland, viitattu 23.9.2012 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kansallisbiografia (maksullinen) Luokka:Suomalaiset kirjallisuushistorioitsijat Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Robert Tigerstedt

Robert Adolf Armand Tigerstedt (28. helmikuuta 1853 Helsinki – 2. joulukuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen fysiologian tutkija ja lääkäri, joka toimi uransa aikana merkittävällä tavalla sekä Ruotsissa että Suomessa. Tigerstedt opiskeli Suomessa ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1881, mutta siirtyi sitten Tukholmaan, jossa hän oli Karoliinisen instituutin laboraattori 1882–1886, vt. professori 1884–1886 ja professori 1886–1900. Hänet kutsuttiin Helsingin yliopiston fysiologian professoriksi, missä virassa hän toimi 1900–1919. Hänen toimintaansa varten perustettiin Helsingin Siltavuoreen fysiologian laitos, yksi aikansa moderneimpia. Tigestedt oli maailmalla tunnetuimpia suomalaisen lääketieteen edustajia. Hänen tutkimuksensa kattoivat laajasti fysiologian eri aloja, mutta keskeisintä oli verenkierron fysiologian tutkimus. Hänen fysiologian oppikirjansa Lehrbuch der Physiologie des Menschen (2 osaa 1897–1898) oli käytössä monissa maissa. Merkittävimpänä saavutuksenaan hän piti monografiaa Die Phsyiologie des Kreislaufes (4 osaa 1921–1923). Hän oli myös laatimassa opetuksen uudelleen suunnittelua koskevia mietintöjä 1902 ja 1911.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 1402 Myöhemmästä näkökulmasta hänen merkittävimpiin panoksiinsa alalla kuuluu reniini-hormonin löytäminen. Hän julkaisi myös yleistajuisia kirjoituksia sekä kirjoituksia lääketieteen historiasta. Sisällissodan jälkeen Tigerstedt työskenteli lääkärinä Tammisaaren vankileirillä ja raportoi sen tilasta, mikä johti vähitellen olojen kohenemiseen. Uppslagsverket Finland, viitattu 23.9.2012. Robert Tigerstedtin isä oli historioitsija Karl Tigerstedt ja hänen poikansa ravintofysiologi Carl Tigerstedt. Hän toimi aatelissäädyssä sukunsa edustajana valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. "Robert Tigerstedt joutui erittäin monien kunnianosoitusten kohteeksi." ==Lähteet== Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset fysiologit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet‎ Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet
Carl Tigerstedt

Carl Christian Oskar Robert Tigerstedt (17. lokakuuta 1882 – 23. heinäkuuta 1930Finkska Läkarsällskapet 175 år viitattu 23.7.2012) oli Helsingin yliopiston fysiologian professori vuodesta 1920, isänsä Robert Tigerstedtin jälkeen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1401 Tigerstedt valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1910. Hänen puolisonsa oli taiteilija Helny Toimi Kristiina Kalima. Myös perheen pojasta Lars Robert Tigerstedtistä (s. 1911) tuli lääkäri. Tigerstedt hukkui purjehdusmatkalla heinäkuussa 1930. Hän oli lähtenyt purjeveneellään Pörtössä sijainneelta kesähuvilaltaan maanantai-iltana ja seuraavan päivän iltana hänen veneensä löytyi 8 kilometrin päässä Helsingistä vesilastissa. Prof. Tigerstedt hukkunut purjehdusmatkallaan? Vene löydetty vesilastissa, Laatokka, 24.07.1930, nro 81, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset fysiologit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet
K. K. Tigerstedt

thumb|200px|K. K. Tigerstedt Karl Konstantin Tigerstedt (7. toukokuuta 1822 Kuopio – 5. maaliskuuta 1902 Turku) oli suomalainen lyseon lehtori ja historioitsija.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Konstantin Tigerstedt. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 15.5.2021.Uppslagsverket Finland : Tigerstedt, Karl. Luettu 15.5.2021. Tigerstedtin vanhemmat olivat kuopiolainen nimikauppias, Juantehtaan patruuna Adolf Vilhelm Tigerstedt (k. 1853) ja Maria Gustava Collin. Hän kävi Helsingin yksityislyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1838. Tigerstedt valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1844, filosofian lisensiaatiksi 1846 ja filosofian tohtoriksi 1847. Hänestä tuli länsisuomalaisen osakunnan kunniajäsen 1887, riemumaisteri 1894 ja riemutohtori 1897. Tigerstedt oli Aleksanterin yliopiston historian dosenttina vuodesta 1846 ja vt. professorina 1856–1858. Hän oli Turun lukion ja Turun ruotsinkielisen klassisen lyseon historian lehtorina 1859–1891, Turun tuomiokapitulin jäsenenä 1860–1870 ja painoasiamiehenä Turussa 1866–1869. Tigerstedt sai professorin arvonimen 1880. Tigerstedt oli kirkollisvirkakunnan leski- ja orpokassan johtokunnan puheenjohtaja 1872–1879 ja kouluvirkakunnan eläkekassan johtokunnan puheenjohtaja 1879–1891. Nuorena Tigerstedt oli suomenmielinen mutta sittemmin etääntyi suomalaisuusliikkeestä. Hänen tutkimuskohteenaan oli 1600-luku ja Y. M. Sprengtporten, josta Yrjö-Koskisen esittämää näkemystä itsenäisyyden esitaistelijana hän vastusti. Hän julkaisi myös useita tutkimuksia Pietari Brahen kenraalikuvernöörin ajan hallinnosta.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 1402 Tigerstedt oli naimisissa vuodesta 1852 Evelina Teresia Degermanin (k. 1907) kanssa. Heidän poikiaan olivat fysiologian professori Robert Adolf Armand Tigerstedt (1853–1923) ja Porin oikeusraatimies Karl Alexander Napoleon Tigerstedt (1857–1902). Tigerstedtin veli oli Kokemäellä asunut puutavara-alan liikemies ja valtiopäivämies Gustaf Adolf Fredrik Tigerstedt (1813–1878). == Teoksia == * Fosterländskt album I-III ; utgifvet af H. Kellgren, R. Tengström, K. Tigerstedt. A. C. Öhman, Helsingfors 1845-1847 * Handlingar rörande Finlands historia kring medlet af 17:de århundradet ; i akademiska disputationer utgifne af Karl Tigerstedt. J. C. Frenckell & Son, Helsingfors 1849-1850 * Bref från generalguvernörer och landshöfdingar i Finland, förnämligast under drottning Kristinas tid. Första häftet ; utgifne af Karl K. Tigerstedt. Åbo 1869 * Bidrag till Kexholms läns historia under drottning Kristinas regering ; af K. K. T, ; 9 osaa, sisältyivät julkaisuun Program öfver verksamheten och förändringarna vid åttaklassiga lyceum i Åbo och fyrklassiga elementarskolan i Björneborg. Åbo 1877-1887 * Ur Per Brahes brefvexling : bref från och till Per Brahe I ; utgifna af K. K. Tigerstedt. J. C. Frenckell, Helsingfors 1880 * Ur Per Brahes brefvexling : bref från och till Per Brahe II ; utgifna af K. K. Tigerstedt. Åbo 1888 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1822 syntyneet Luokka:Vuonna 1902 kuolleet
Torsten Tikanvaara

Karl Torsten Tikanvaara (vuoteen 1936 Wikman; 21. kesäkuuta 1909 Pietarsaari – 26. huhtikuuta 1993Facta 2001 Täydennysosa 1994) oli suomalainen diplomaatti ja varatuomari. Hän oli Genevessä YK:ssa pysyvä edustaja 1955–1959, ulkoasiainministeriön hallinnollisen osasto päällikkö 1959–1961, kaupallinen edustaja Kölnissä 1961–1964 ja suurlähettiläs Kanadassa Ottawassa 1964–1967Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1418 sekä Caracasissa ja Limassa 1967–1976.Maatiedosto Peru: Suurlähettiläät ==Lähteet== Luokka:Suomen suurlähettiläät Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Renberg

Renberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Elsa Laula Renberg (1877–1931), saamelainen aktivisti ja poliitikko * Mikael Renberg (s. 1972), ruotsalainen jääkiekkoilija * Tore Renberg (s. 1972), norjalainen kirjailija ja muusikko.
Tauno Tirkkonen

Tauno Juhani Uolevi Tirkkonen (2. elokuuta 1898 Tampere – 18. kesäkuuta 1976 Tampere) oli Helsingin yliopiston prosessioikeuden professori vuosina 1945–1967.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8 p. 1451 Tirkkonen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1917, valmistui filosofian maisteriksi 1920 ja lakitieteen kandidaatiksi 1926, sai varatuomarin arvon 1928 ja väitteli tohtoriksi 1933. Hän toimi vuosina 1930–1934 eduskunnan oikeusasiamiehen sihteerinä ja 1934–1935 eduskunnan perustuslakivaliokunnan sihteerinä. Hän oli myös Yhteiskunnallisen korkeakoulun rikos- ja prosessioikeuden opettaja 1930–1946 sekä Helsingin yliopiston prosessioikeuden dosentti 1935–1938 ja prosessioikeuden apulainen 1938–1945 ennen nimitystään professoriksi. Yliopistouransa ohella Tirkkonen toimi Lakimies-lehden toimitussihteerinä 1936–1945 ja päätoimittajana 1951–1956. Hän oli Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen puheenjohtaja 1959–1963, Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1948 ja puheenjohtaja 1971–1972, valtakunnanoikeuden varajäsen 1954–1965 sekä jäsenenä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran johtokunnassa 1944–1960, eduskunnan kirjaston hallituksessa 1948–1966 ja Alfred Kordelinin säätiön hallituksessa 1964–1971. Hän oli puheenjohtajana myös prosessilakikomiteassa, jonka mietinnön pohjalta toteutettiin vuoden 1960 oikeudenkäymiskaaren uudistus. Tauno Tirkkosen isä oli tamperelainen kauppias, kauppaneuvos Nikolai Tirkkonen. ==Julkaisuja== *Oikeusvoimasta, 1933 *Tuomion purku, 1937 *Välimiesmenettely, 1943 *Suomen rikosprosessioikeus 1–2, 1948–1953 *Uusi todistuslainsäädäntö, 1949 *Suomen prosessioikeus pääpiirteittäin, 1955 *Suomen siviiliprosessioikeus I, 1961 *artikkeleja Isoon tietosanakirjaan oikeustieteen alalta, 1931–1939 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset oikeustieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Yöhaikarat

Yöhaikarat (Nycticorax) on haikaroiden heimoon kuuluva haikaralintusuku. Yöhaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia. Suvun useita lajeja on kuollut sukupuuttoon. == Yöhaikaroihin (Nycticorax) kuuluvia lajeja == * Australianyöhaikara (Nycticorax caledonicus) * Yöhaikara (Nycticorax nycticorax) == Aiheesta muualla == *BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) *ITIS: Nycticorax Luokka:Haikarat
Jean Gabriel Tjaeder

Jean Gabriel Tjaeder, alun perin Tjäder, ven. Жан Габриэль Тхедер, (23. toukokuuta 1760 Turku – 24. marraskuuta 1815 Turku) oli suomalainen kauppias ja laivanvarustaja. == Henkilöhistoria == ==== Työura ja perhe ==== Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1810. Hänellä oli Turussa kauppa- ja laivanvarustusliike. Hän vaikutti siihen, että Turussa avattiin diskonttolaitos 1806, ja toimi sen johdossa. Hänet valittiin vuonna 1808 Turun läänin kaupunkien edustajaksi Suomen lähetystöön,Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1463 joka matkusti Pietariin tapaamaan keisari Aleksanteri I:ä. Hän oli myös vaikuttamassa Suomen talousseuran perustamiseen Viitattu 23.9.2012. Tjaeder oli naimisissa Turkulaisen Magdalena Sofia Hjelmerus (s.1771-), heillä oli kaksi lasta : Johan Karl Tjäder (s.1794-1835) ja Carolina Sofia Maexmontan, o.s. Tjäder (s.1801-1878). == Kunnianosoitukset == Keisari Aleksanteri I:n lähetyskunnan muistomitali, jul. 17. marraskuuta 1808. Arvonimet * Kauppaneuvos (1810) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomen lähetyskunta 1808 Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1760 syntyneet Luokka:Vuonna 1815 kuolleet
Osmo Toikka

Osmo Akseli Toikka (22. toukokuuta 1900 Pori – 2. maaliskuuta 1967 Helsinki) oli Pohjoismaiden Yhdyspankin toimitusjohtaja vuosina 1955–1966. Hän oli koulutukseltaan filosofian kandidaatti ja kauppatieteiden kandidaatti. Hänen työnsä pääpaino oli kotitalouksien ja keskisuurten yritysten pankkipalvelujen kehittämisessä. Toikka oli innokas laivastoaktiivi ja palveli laivastossa myös sotavuosina 1918 ja 1939–1944. Hän oli Laivaston Aseveljien Helsingin osaston puheenjohtaja sen alkuvuosina ja Suomen Laivastoliiton hallituksen jäsen 1938–1963 toimien sen puheenjohtajana 1943–1949 ja valtuuskunnan jäsenenä vuoteen 1966 saakka. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Suso (jalkapalloilija)

Jesús Joaquín Fernández Sáez de la Torre eli Suso (s. 17. marraskuuta 1993Jesús Joaquín Fernández Sáez de la Torre Algeciras, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Sevillaa, johon hän siirtyi vuonna 2020 italialaisseura AC Milanista, aluksi lainalle. Vasenjalkainen Suso on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Suso on pelannut Espanjan juniorimaajoukkueissa, ja kuuluu tällä hetkellä Espanjan jalkapallomaajoukkueeseen. A-maajoukkueesa Suso on pelannut neljä ottelua. Maajoukkueessa hän debytoi 14. marraskuuta 2017 Venäjää vastaan pelatussa ystävyysottelussa. Suso pelasi ottelussa ensimmäisen puoliajan, jonka jälkeen hänen tilalleen vaihdettiin José María Callejón. Ottelu päättyi tasalukemiin 3-3. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
N. J. Toivonen

Niilo Johannes Toivonen (7. helmikuuta 1888 Hämeenlinna – 11. syyskuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen kemisti.Ylioppilasmatrikkeli 1906, matrikkelinumero 30326 50-vuotias. Professori N. J. Toivonen, Helsingin Sanomat, 07.02.1938, nro 36, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Toivosen vanhemmat olivat kauppias Johannes Toivonen ja Edla Sofia Blomster. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1906 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1913, filosofian lisensiaatiksi 1918 ja filosofian tohtoriksi 1919. Toivonen oli Helsingin yliopistossa kemian apulainen 1924–1928, professori 1928–1957. Hän oli kemian laitoksen esimies 1939–1957, Elannon laboratorioiden johtaja 1920–1927, lääketehdas Orionin apulaisjohtaja 1939–1940, 1941–1942. Hän kuului Ison tietosanakirjan toimituskuntaan. Hän julkaisi noin sata tieteellistä tutkimusta ja oppikirjan Orgaaninen kemia (1945, us. painoksia). Hän työskenteli myös ulkomailla Freiburgin yliopistossa professori Hermann Staudingerin kanssa.Otavan Iso tietosanakirja, osa 8, p. 1487. Otava 1966. Toivonen oli vuonna 1918 Suomenlinnan vankileirin IV piirin johtajana.Tuukka Pirttilahti: ”Ylivoimainen tehtävä ’parhaillekin’: Vankileirien järjestäminen Helsingissä 1918”, s. 276 teoksessa Helsinki ensimmäisessä maailmansodassa. Sotasurmat 1917–1918 (toim. Jarmo Nieminen). Gummerus, Helsinki 2015. Hän myös valokuvasi leiriä vuonna 1918. Toivonen oli kansainvälisesti tunnettu varsinkin kamferityypin terpeenien ja niiden isomerian tutkimuksista. Hänelle myönnettiin 1949 Gadolinin mitali.Facta 2001, 16. osa, p. 678. WSOY 1985. Niilo Toivonen oli naimisissa vuodesta 1919 Gabriella Willgrenin kanssa. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Sulo Toivonen

Sulo Ilmari Toivonen (12. tammikuuta 1909 Somero – 6. toukokuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen eläintieteilijä. Toivonen oli Helsingin yliopistossa ensin vuodesta 1945 ontogenian ja kehitysfysiologian dosentti ja sitten kokeellisen eläintieteen henkilökohtainen ylimääräinen professori 1952–1973. Hän tutki selkärankaisten yksilönkehitystä sääteleviä tekijöitä ja osoitti, että ne ovat kemiallisia yhdisteitä.Otavan Iso tietosanakirja, osa 8, p. 1487. Otava 1966. Hänelle myönnettiin lääketieteen ja kirurgian kunniatohtorin arvo Helsingin yliopistosta vuonna 1966. Hänen johdollaan muodostui suomalainen kehitysbiologian koulukunta, joka ollut kansainvälisestikin erittäin merkittävä 2000-luvulle saakka. Hänen oppilaisiinsa kuuluvat muun muassa Lauri Saxén ja Seppo Vainio. Toivosen ja hänen puolisonsa Aini Tellervo Anderssonin poika oli energianeuvos Timo Toivonen. Viitattu 14.6.2022. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset eläintieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Puerto Marina

Puerto Marina eli Puerto Deportivo de Benalmádena on vierasvenesatama Benalmádenassa. Satama avattiin vuonna 1979 nimellä Puerto Príncipe, mutta nimettiin vuonna 1982 Puerto Marinaksi. Satamalle on ominaista sen ainutlaatuinen arkkitehtuuri. Sataman yöelämää kehutaan jopa koko Aurinkorannikon parhaaksi. Päivisin satamassa järjestetään muun muassa delfiininkatselu- ja kalastusretkiä. Satamasta on matkustajalaivayhteys Málagaan ja Fuengirolaan. Satamassa on noin 1000 venepaikkaa. ==Lähteet== *Espanjan Sanomat: Costa del Solin helmet – Matkaopas Espanjan Aurinkorannikolle Luokka:Venesatamat Luokka:Málagan maakunta Luokka:Espanjan satamat
Tiikerihaikarat

Tiikerihaikarat (Tigrisoma) on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Tiikerihaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kolme lajia. == Tiikerihaikaroihin (Tigrisoma) kuuluvia lajeja == * Isotiikerihaikara (Tigrisoma mexicanum) * Kirjotiikerihaikara (Tigrisoma fasciatum) * Ruskotiikerihaikara (Tigrisoma lineatum) == Aiheesta muualla == *BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) *ITIS: Tigrisoma Luokka:Haikarat
Suomi kesäparalympialaisissa 2008

Suomi osallistui Pekingin vuoden 2008 kesäparalympialaisissa 13 lajiin. Suomen lippua avajaisissa kantoi Minna Leinonen. == Mitalit == Mitali Mitalisti Laji Tapahtuma Kulta Markku Niinimäki Yleisurheilu keihäs T53/54 Kulta Leo-Pekka Tähti Yleisurheilu 100m T54 Hopea Markku Niinimäki Yleisurheilu kuula T53/54 Hopea Jarmo Ollanketo Marko Törmänen Pyöräily Tandem-pyöräily Pronssi Jani Kallunki Judo alle 66 kg Pronssi Leo-Pekka Tähti Yleisurheilu 200 m T54 == Lähteet == * http://www.paralympia.fi/paralympialaiset/tilastoja/peking-2008/ * http://www.slu.fi/?x13001=598615 Luokka:Kesäparalympialaiset 2008 kesäparalympialaisissa 2008 Luokka:Valtiot kesäparalympialaisissa 2008
Bobrovytsja

Bobrovytsja () on pieni kaupunki Ukrainan Tšernihivin alueella, linnuntietä noin 69 kilometriä Kiovasta itäkoilliseen. Kaupunki toimi aiemmin noin 35 000 asukkaan Bobrovytsjan piirin hallintokeskuksena; piirin asukkaista kaupungissa asui 11 900 henkeä (2001). Vuoden 2021 alun väkilukuarvio oli 10 742. Kesän 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa Bobrovytsja ympäristöineen yhdistettiin Nižynin piirin osaksi. Kaupungissa on elintarviketeollisuutta ja sokerinvalmistusta. Bobrovytsjan pohjoisosan kautta kulkee Kiovasta koilliseen vievä päärata (esimerkiksi Moskovaan ja Gomeliin), kaupungissa on rautatieasema. Вокзал станції Бобровиця.jpg|Bobrovytsjan rautatieasema (2008). Бобровица, 2020 год, 49.jpg|Kirkko (2020). Бобровица, 2020 год, 05.jpg|Näkymä kaupungista. Bobrovytsya, Chernihivs'ka oblast, Ukraine - panoramio.jpg|Zemlja i Volja -hiutaletehtaan aluetta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla== * Perustietoja Bobrovytsjan piiristä Tšernihivin alueen sivustolla (chernihiv- oblrada.gov.ua) * Bobrovytsjan kaupungista (mistaua.com) Luokka:Nižynin piiri Luokka:Tšernihivin alueen kaupungit
Evi Van Acker

Evi Van Acker (s. 23. syyskuuta 1985 Gent) on belgialainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hänen seuransa on Royal Belgian Sailing Club. Van Acker osallistui Europe-luokassa ensimmäisiin arvokisoihinsa 2001, jolloin hän oli MM-kilpailujen 62. Hän vaihtoi myöhemmin Laser Radialiin, jossa hän oli viides vuoden 2006 MM-kisoissa. Van Acker oli Pekingin olympialaisissa 2008 kahdeksas ja seuraavalla kaudella MM-kilpailujen kuudes. Hän voitti hopeaa Perthissä pidetyissä maailmanmestaruuskisoissa 2011 ja sai seuraavana vuonna pronssimitalin Lontoon olympiakisoista. == Aiheesta muualla == * Van Ackerin kotisivut == Lähteet == Luokka:Belgialaiset kilpapurjehtijat Luokka:Belgialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Walter Steiner (kilpapurjehtija)

Walter Steiner (s. 23. syyskuuta 1946) on sveitsiläinen entinen kilpapurjehtija. Hän purjehti maansa Tornado-venekunnassa Montréalin olympialaisissa 1976, joissa Sveitsi sijoittui kuudenneksi. == Lähteet == * Steinerin profiili sports-reference.com -sivustolla Luokka:Sveitsiläiset kilpapurjehtijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Walter Steiner (soutaja)

Walter Steiner (s. 10. syyskuuta 1946) on sveitsiläinen entinen soutaja. Hän edusti seuratasolla SC Richteswiliä. Steiner osallistui Münchenin olympialaisissa 1972 perämiehettömiin nelikkoihin, joissa Sveitsi sijoittui yhdenneksitoista. == Lähteet == * Steinerin profiili sports-reference.com -sivustolla Luokka:Sveitsiläiset soutajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sergei Zaikov

Sergei Aleksandrovitš Zaikov (; s. 23. syyskuuta 1987 Potanino) on kazakstanilainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa. Zaikov juoksi kesällä 2012 Almatyssä 400 metrillä ennätyksekseen ajan 45,67 sekuntia. Hän osallistui samalla kaudella Lontoon olympiakisoihin, joissa hän putosi matkalla alkuerissä. == Lähteet == Luokka:Kazakstanilaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt