EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kumpuhautakulttuuri

Kumpuhautakulttuuri oli Japanissa enimmäkseen Kofun kaudella vallinnut kulttuuri, joka on nimetty ajalle tyypillisten kumpuhautojen mukaan. Kofun- kausi alkoi Yayoi-kauden jälkeen ja se ajoittui 200 jkr-luvun lopulta 500-luvulle. Tuona aikana oli vallalla Japanin ensimmäinen valtakunta, Yamatai, jota kutsutaan myös nimellä Yamato. Tuolla alueella olleet kumpuhaudat olivat monesti avaimenreiän muotoisia. Ne koostuivat kahdesta osasta. Pääkumpu oli suurissa ja keskikoisissa haudoissa pyöreä ja pienissä neliömäinen. Kaikissa haudoissa oli lisäksi toinen osa etupuolella, joka oli aina neliömäinen. Hautakummut sisustettiin sisältäpäin kivilaatoilla, ja soralla. Kumpuhautoihin haudattiin muun muassa pääliköitä. Kumpuhautojen sijainnit osoittavat Yamaton valtakunnan levinneisyyttä. Niiden löytyminen Nakamichin alueelta on merkki valtakunnan laajenemisesta jossain vaiheessa itään. == Lähteet == Luokka:Japanin historia
Boiling Point

Boiling Point voi tarkoittaa seuraavia: *kiehumispiste *The Boiling Point, Richard Brooksin romaani vuodelta 1948 *Kiehuntapisteessä (Boiling Point), James B. Harrisin elokuva vuodelta 1993 *Boiling Point (3–4 x Jūgatsu), Takeshi Kitanon elokuva vuodelta 1990 *Kiehumispiste (Ramsay’s Boiling Point), Gordon Ramsayn tositelevisiosarja vuodelta 1998 *Kiehumispiste, Elina Hirvosen dokumenttielokuva vuodelta 2017 *Boiling Point, Philip Barantinin lyhytelokuva vuodelta 2019 *Boiling Point, Philip Barantinin pitkä näytelmäelokuva vuodelta 2021 *Boiling Point – kiehumispisteessä, Philip Barantinin elokuvansa jatkoksi luoma minisarja vuodelta 2023 * kymmeniä muita elokuvia, tv-sarjojen jaksoja ym. * musiikkikappaleita (mm. Obituary, Le Scrawl, Iced Earth, SSD)
Salasananhallinta

Salasananhallinta tai salasananhallintaohjelma on tietokoneohjelma, joka on tarkoitettu salasanojen tallentamiseen ja hallintaan. Eräitä suositeltuja käytäntöjä salasanoille ovat pituus, satunnaisuus, yksilöllisyys ja niiden muuttaminen heti tietomurron jälkeen. Näiden muistaminen ei ole käytännöllistä ja säilyttäminen paperilla on huono ajatus etenkin toimistoissa, joissa ne on helppo löytää. Salasananhallintaohjelma tallentaa ja salaa salasanat ja nämä voivat tukea sekä paikallista että pilvipalveluun tallettamista. Ohjelmat voivat myös generoida vahvan salasanan, huomauttaa salasanan uudelleen käytöstä ja tarpeesta vaihtaa salasana. Tällöin käyttäjän tarvitsee muistaa vain salasananhallintaohjelman käyttämä salasana useiden sijaan. Salasananhallintaohjelmat käyttävät salasanaa omaan sisältöönsä (master password), mutta lisäksi tukevat kaksivaiheista tunnistautumista, sormenjäljen tunnistusta, tai erillisen tunnistusohjelman antamaa siementä. Jotkin tukevat myös erillisiä laitteita tunnistautumiseen. Erilaisia ohjelmistoja salasanojen hallintaan on saatavilla lukuisia. Useimmissa verkkoselaimissa on mukana vastaava toiminto, mutta se on usein rajoittuneempi. Lisäksi ohjelmointivirhe selaimessa voi paljastaa salasanat hyökkääjälle. == Historia == Ensimmäinen salasananhallintaohjelma oli mahdollisesti Bruce Schneierin kehittämä Password Safe, joka käytti Blowfish-algoritmia salasanojen salaamiseen. Ohjelma julkaistiin syyskuussa 1997. Ohjelma on julkaistu avoimena lähdekoodina ja se on siirtynyt käyttämään Twofish-algoritmia. == Lähteet == Luokka:Tietoturvaohjelmat
Werenskiold

Werenskiold on ainakin seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi: * Dagfin Werenskiold (1892–1977), kuvanveistäjä ja taidemaalari * Erik Werenskiold (1855–1938), taidemaalari ja piirtäjä * Nils Werenskiold (1920–1991), kirjailija ja kääntäjä * Per Werenskiold (s. 1944), olympiatason purjehtija
Leikkaus (talouspolitiikka)

Leikkaus tarkoittaa (esimerkiksi valtion budjetin) menojen vähentämistä. Sopeutus voi olla leikkaus tai veronkorotus. Joulukuussa 2022 Suomen valtiovarainministeri totesi julkisen talouden alijäämän niin suureksi, että tarvittaisiin 9 miljardin euron sopeutus. Marinin hallituksen lopulla se esitti listan potentiaalisista leikkauksista ja puolsi lisäksi arvonlisäveron, maapohjan kiinteistöveron ja tupakkaveron korotusta. Tällöin 81 % suomalaisista halusi, että julkinen velkaantuminen käännetään laskuun, 13 % ei halunnut. 57 % halusi mieluiten leikata menoja, 25 % korottaa veroja. Vuonna 2022 peräti 75 % suomalaisista katsoi, että nykyisen tapaisiin julkisiin palveluihin ei ole varaa tulevaisuudessa vaan niitä pitää leikata. Vain 29 % olisi suostunut korkeampiin veroihin. Professori Niku Määttäsen mukaan voi leikata vaarantamatta hyvinvointivaltion ideaa, esimerkiksi jo hyvin koulutettujen ihmisten aikuiskoulutus, tutkinnoista kertyvä työeläke ja maataloustuet. Valtion budjetti kaksinkertaistui vuosina 2007 - 2023. ==Leikkausten vaikeus== HS-analyysin mukaan leikkaukset ovat poliittisesti vaikeita ja vaativat kovan julkisen paineen kestämistä. Esimerkiksi Marinin hallitus peruutti kaikki tekemänsä leikkaustyyppiset päätökset. ==Vaikutus talouteen== Alberto Alesina, Carlo Favero ja Francesco Giavazzi totesivat kirjassaan, että talouskuri voi kasvattaa kansantuotetta, kun menoleikkaukset lisäävät yksityisiä investointeja ja kulutusta sekä vientiä. Tanskan menoleikkauksia analysoinut tutkimus totesi, että isot rakenteelliset leikkaukset voivat lisätä talouskasvua muuttamalla tulevaisuudenodotuksia veroista ja julkisista menoista. Sen sijaan vähittäiset, ei-rakenteelliset leikkaukset saattavat keynesiläisen mallin mukaisesti vähentää kysyntää. ==Viitteet== ==Katso myös== * Finanssipolitiikka * Syrjäytymisvaikutus Luokka:Talouspolitiikka
Markku Helin

Markku Juhani Helin (s. 5. tammikuuta 1948 Kotka) on suomalainen oikeustieteilijä ja Turun yliopiston yksityisoikeuden emeritusprofessori. == Elämä ja ura == Helin valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1972, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1975 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1989.Kangas (toim.), s. 479. Helin on myös toiminut Suomen oikeusfilosofisen yhdistyksen hallituksen jäsenenä 1977–1983, Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsenenä 1999–2009 ja Lakimies- lehden päätoimittajana 2000–2004.<ref name="sl/> Vuonna 2011 Suomalainen Lakimiesyhdistys myönsi hänelle Allan Serlachius-Särkilahti -palkinnon. == Oikeustieteellinen tutkimus == Helin on tutkinut muun muassa avioliitto- oikeutta,Kangas (toim.), s. 306. jäämistöoikeutta,Kangas (toim.), s. 311. lapsioikeutta,Kangas (toim.), s. 316. holhousoikeuttaKangas (toim.), s. 321. ja kansainvälistä yksityisoikeuttaKangas (toim.), s. 325.. Hän kuului 1970-luvun alussa Aulis Aarnion ympärille muodostuneeseen nuorten tutkijoiden ryhmään, jotka korostivat empiirisen tutkimuksen merkitystä perinteisen lainopin sijasta. Helin esimerkiksi julkaisi laajoja empiirisiä tutkimuksia avioeron yhteydessä tuomittavan elatusavun suuruudesta ja avioeron vaikutuksista.Kangas (toim.), s. 196–197. Hänen väitöskirjansa Lainoppi ja metafysiikka (1988) käsitteli skandinaavisen oikeusrealismin tieteenkuvaa ja sen vaikutusta Suomen siviilioikeuden tutkimukseen 1920-luvulta 1960-luvulle.Kangas (toim.), s. 174. Helinin artikkelit Avio-oikeus ja tekijänoikeus ja Kieli oikeustodellisuuden rakentajana palkittiin parhaina Lakimiehessä vuosina 1983 ja 1998 julkaistuina kirjoituksina. Hänen artikkelinsa Sopimusvapauden ajalliset rajoitukset perheoikeudessa palkittiin yhtenä parhaista Defensor Legis -aikakauskirjassa vuonna 2023 julkaistuista oikeudellisista kirjoituksista. == Julkaisuja == * * * * * * == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset oikeustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Olga Nordström

Olga Nordström (1902 Oulu – 1981) oli suomalainen Oulussa asunut taidemaalari.Kuvataitelijamatrikkeli Nordström kävi piirustuksenopettajakurssin Taideteollisessa keskuskoulussa 1920–1923 ja opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja Helsingin yliopiston piirustussalissa 1924–1925 sekä Eero Järnefeltin johdolla. Ulkomailla hän opiskeli Académie Colarossissa ja Académie Modernessa Pariisissa 1925–1926. Nordström toimi oppikoulussa vt. piirustuksenopettajana. Nordströmin taiteilijan debyytti oli 1927. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1934, 1941, 1943, 1946, 1953, 1954 ja 1957 sekä Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyyn 1953. Ulkomailla Nordströmin tauluja oli näytteillä Berliinissä, Münchenissä, Wienissä ja Puolan Poznanissa 1943. == Maalauksia == * Ostoskeskus, öljymaalaus. 1953 Bukowskis == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Martti Mikander

Martti Mikander (s. 19. helmikuuta 1909 Helsinki – 13. elokuuta 1977 Helsinki (ei-vapaa)) oli suomalainen lyseon lehtori ja kouluneuvos.Kuka kukin on 1954 Martti Mikanderin vanhemmat olivat eversti Sanfrid Edvard Mikander ja Salma Johanna Salvén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1926 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1931. Mikander teki opintomatkoja Ranskaan ja Englantiin 1927 sekä Ruotsiin ja Saksaan 1938. Mikander oli Uudenkaupungin yhteislyseossa ruotsinkielen ja saksankielen vanhempana lehtorina 1934-1945, valtioneuvoston käännöstoimistossa vt. apulaisylikielenkääntäjänä 1941–1944 ja Helsingin ruotsalaisessa lyseossa saksan- ja ranskankielen vanhempana lehtorina 1945–1950. Hän oli lisäksi Niinisalossa Valtion sisäoppilaitoksessa opettajana 1945–1946. Kouluneuvoksena Mikander oli vuodesta 1950 alkaen. Mikander oli naimisissa 1933–1946 filosofian maisteri Elin Margit Oker-Blomin (k. 1946) kanssa ja vuodesta 1947 Ethel Constance Majewskin kanssa. == Julkaisuja == * Ruotsin kielen harjoitustehtäviä oppikoulujen yläluokkia varten sekä toisen kotimaisen kielen ylioppilastehtävät vv. 1919-1938. Gummerus 1939 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1933

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut yhdessä osassa Porissa paikallisella uimalaitoksella 11.- 13.8.1933. == Miehet== === 100 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Harry Tiitinen 1.05,3 2 O.Santaholma 1.05,4 3 Pekka Tiilikainen 1.05,4 4 Carl Dsinnejs 1.05,4 5 Jaakko Aalto 1.06,4 6 P.Hänninen 1.08,4 === 400 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Pekka Tiilikainen 5.31,2 2 A.Sundström 5.34,7 3 Jaakko Aalto 5.41,8 4 M.Henriksson 5.48,8 5 V.Mattsson 5.53,1 === 1 500 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Jaakko Aalto 24.00,5 2 Pekka Tiilikainen 24.00,8 3 V.Mattsson 24.04,8 4 Vilho Nurmi 25.20,0 === 100 m selkäuinti === Sija Kilpailija Aika 1 Åke Bloberg 1.17,3 2 Harry Tiitinen 1.20,3 3 L.Orlamo 1.20,5 4 Altte Harma 1.22,2 5 P.Kytömaa 1.22,7 6 K.Borg 1.26,9 === 200 m rintauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Toivo Reingoldt 2.52,9 2 Aarre Paananen 3.03,2 3 Heikki Katajavuori 3.06,4 4 Jorma Sarvanto 3.10,5 5 Eloranta 3.12,5 === 4 x 200 m vapaauintiviesti === Sija Seura Aika 1 Helsingfors Simsällskap (C.Dsinnejs, M.Henriksson, A.Sundström, H.Tiitinen) 10,15,8 2 Helsingin Uimarit (P.Hänninen, M.Saarniala, J.Aalto, P.Tiilikainen) 10.45,0 3 Turun Uimaseura 11.33,8 4 Vaasan Uimaseura 11.55,0 === Ponnahduslautahypyt === Sija Kilpailija Pisteet Sijapisteet 1 Ilmari Niemeläinen 133,15 2 T.Kirkkomäki 107,30 3 Arvo Rissanen 99,09 === Suorat kerroshypyt === Sija Kilpailija Pisteet Sijapisteet 1 Julius Wathén 42,63 2 Alvi Baljaškin 38,03 3 Ilmari Niemeläinen 34,83 4 Arvo Rissanen 33,40 5 A.Lagerström 32,11 6 M.Lintero 27,30 === Vaihtelevat kerroshypyt === Sija Kilpailija Pisteet Sijapisteet 1 Ilmari Niemeläinen 99,43 2 Arvo Rissanen 82,33 3 T.Kirkkomäki 71,04 == Naiset == === 100 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Sylvi Hoskell 1.19,2 2 Asta Mäenpää 1.19,6 3 Disa Aspegren 1.21,1 4 Paula Toivokoski 1.21,2 5 Orvokki Tuulos 1.22,2 6 Toini Iivanainen 1.22,6 === 400 m vapaauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Disa Aspegren 6.21,8 2 Asta Mäenpää 6.23,1 3 Toini Iivanainen 6.44,3 4 Elli Laine 6.44,7 5 Orvokki Tuulos 6.56,0 6 Aili Mikkelä 7.10,6 === 200 m rintauinti === Sija Kilpailija Aika 1 Greta Nyman 3.19,7 2 Kerttu Makkonen 3.21,5 3 Sylvi Lehtinen 3,23,2 4 Ella Suvanto 3.27,0 5 Helena Airikka 3.37,9 6 Lahja Salminen 3.34,4 === 100 m selkäuinti === Sija Kilpailija Aika 1 Sylvia Asplund 1.37,4 2 Disa Aspegren 1.40,0 3 Maire Meriö 1,40,7 4 Margit Johansson 1.43,2 5 Eeva- Maija Halonen 1.59,5 === 4 x 100 m vapaauintiviesti === Sija Seura Aika 1 Helsingin Uimarit (A.Onnela, T.Andersin, S.Hoskell, P.Toivokoski) 5.32,2 2 Helsingfors Simsällskap ( M.Johansson, E.Tiilikainen, S.Asplund, D.Aspegren) 5.44,4 3 Tampereen Uimaseura 5.49,5 === Suorat kerroshypyt === Sija Kilpailija Pisteet Sijaluku 1 Alice Aalto 27,73 2 Anni Aaltonen 22,70 3 Hilve Gråsten 20,07 4 Toini Iivanainen 19,44 == Lähteet == * * * Luokka:Vuoden 1933 urheilu Luokka:Porin urheilutapahtumat Luokka:Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut
Adriaen van der Werff

Adriaen van der Werff (1659–1722) oli hollantilainen taidemaalari. Hän oli Eglon van der Neerin oppilas mutta edustaa kuitenkin pääasiallisesti pikemminkin ranskalaista kuin alankomaalaista tyyliä. Maalaustensa aiheet hän valitsi Raamatusta tai antiikin mytologiasta mutta käsittelee niitä barokin sovinnaiseen tapaan. Henkilöpiirustus on varmaa ja sulavaa, mutta väritys posliinimaisen sileätä ja luonnon todellisuudesta piittaamatonta. Hän työskenteli vuodesta 1694 Pfalzin vaaliruhtinaan Johann Wilhelmin palveluksessa, myöhemmin hänen hovimaalarinaan. Edustava kokoelma hänen teoksiaan on Dresdenin galleriassa.Werff, Adriaen van der, Tietosanakirja. Osa 10, palsta 963. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Alankomaalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1659 syntyneet Luokka:Vuonna 1722 kuolleet
Viidakkojengi

Viidakkojengi () on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut intialainen tietokoneanimaatioelokuva, jonka on ohjannut Nikkhil Advani. == Ääninäyttelijät == Hindinkielinen ääninäyttelijä Englanninkielinen ääninäyttelijä Suomenkielinen ääninäyttelijä Rooli Eläimet Govinda Carlos Alazraqui Markus Niemi Bajrangi Apina Akshaye Khanna Tom Kenny Petri Hanttu Alex Papukaija Boman Irani Brad Garrett Markus Bäckman Bagga Karhu Urmila Matondkar Vanessa Williams Kaija Kärkkäinen Begum Leopardi Suniel Shetty Cary Elwes ? Sultaani Swini Khara Tara Strong Katja Aakkula Yuvi Deepak Dobriyal Christopher Lloyd Bruno Lähteenmäki Pigeon Kesykyyhky Prem Chopra Dave Wittenberg Joonathan Kettunen Kalia Hyeena Sanjay Mishra Roger Craig Smith Marela Apinat Saurabh Shukla Petri Hanttu Bharela Rajesh Kava Jason Alexander Jari Salo Flamingo ? Hyeena ? Jane Lynch Katja Aakkula Flamingo Brian George Johnathan Kettunen Lepakko Akhil Mishra Troy Baker ? Tiikeri === Suomenkielinen versio === Dubbausstudio: KM Studio Ohjaus: Tuukka Koski Käännös: Antti Laukkanen Lisäksi: Jari Salo Markus Bäckman Luokka:Vuoden 2012 intialaiset elokuvat Luokka:Animaatioelokuvat
Józef Surzyński

Józef Surzyński (15. maaliskuuta 1851 Śrem – 5. maaliskuuta 1919 Kościan) oli puolalainen säveltäjä, musiikintutkija, kapellimestari ja pappi.Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn, Dennis McIntire, Surzyński, Józef Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, viitattu 16.3.2024 Hän oli yksi ensimmäisistä puolalaisen musiikin tutkijoista.Otavan Iso musiikkitietosanakirja (toim. Erkki Ala-Könni ja muut), ISBN 951-1-02380-2 Surzyński opiskeli vuosina 1872–1874 Leipzigissä Oscar Paulin johdolla musiikin teoriaa. Hän otti siellä myös kursseja konservatoriossa ja toimi alttoviulistina Thomaskirchessä. Surzyński opiskeli sitten teologiaa Roomassa ja sai tohtorin arvon vuonna 1880. Tämän jälkeen hän opiskeli kirkkomusiikkia Regensburgissa. Surzyński työskenteli tuomiokirkon urkurina ja kuoronjohtajana sekä pappisseminaarin gregoriaanisen laulun ja liturgian opettajana Poznańissa. Vuosina 1894–1919 hän oli pappina Kościanissa. Hän johti orkestereita Puolan eri kaupungeissa ja edusti Cäcilianismus-kirkkomusiikkiliikettä. Surzyński julkaisi lehteä Muzyka kościelna ja kokoelman Monumenta musices sacrae in Polonia. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluu myös liturgian käsikirjoja. Säveltäjänä hän keskittyi ensisijaisesti kirkkomusiikkiin. Myös Surzyńskin veljet Stefan ja Mieczysław Surzyński olivat muusikoita. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset säveltäjät Luokka:Puolalaiset musiikkitieteilijät Luokka:Puolalaiset kapellimestarit Luokka:Puolalaiset papit Luokka:Vuonna 1851 syntyneet Luokka:Vuonna 1919 kuolleet
Josef Lechthaler

Josef Lechthaler (31. joulukuuta 1891 Rattenberg – 21. elokuuta 1948 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi.Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn, Dennis McIntire, Lechthaler, Josef Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, viitattu 16.3.2024 Lechthaler opiskeli filologiaa Innsbruckissa ennen muuttoaan Wieniin. Hän sai Guido Adlerilta opetusta Wienin yliopistossa, jossa hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1919 väitöskirjallaan Die kirchenmusikalischen Werke von Alexander Utendal. Lechthaler opiskeli myös Max Springerin ja Vinzenz Gollerin johdolla Wienin musiikkiakatemiassa. Vuonna 1924 hän aloitti musiikin teorian opettamisen musiikkiakatemiassa, jonka kirkko- ja koulumusiikin laitosta hän johti vuosina 1933–1938 ja 1945–1948. Lechthalerin tuotantoon kuuluu monia kirkkomusiikkiteoksia, kuten seitsemän messua (1914–1937) ja Stabat Mater laulusolisteille, kuorolle, uruille ja orkesterille (1928). Lechthaler sävelsi myös lauluja, kamarimusiikkia ja urkuteoksia. == Lähteet == Luokka:Itävaltalaiset säveltäjät Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Annika Wiklund

Annika Wiklund (taiteilijanimellä Annica ja Annica Wiklund, s. 1966 Nyköping, Ruotsi) on ruotsalais-suomalainen rocklaulaja. Hän on levyttänyt sooloalbumin Badly Dreaming vuonna 1988. Sen lisäksi hän on laulanut useilla suomalaisilla rock- ja pop-levyillä. Wiklundin ääntä on kuvailtu voimakkaaksi ja kansainvälisen tason heavy rock-ääneksi. == Elämä Ruotsissa == Annika Wiklund syntyi Ruotsissa suomalaiselle äidille ja ruotsalaiselle isälle. 1980-luvun vaihteessa Wiklund oli yksi protestipunkia soittaneen Mörbyligan-yhtyeen laulajista. Wiklund on kreditoitu laulajana yhtyeen vuonna 1982 julkaistulla No 003 -albumilla. == Elämä Suomessa == Wiklund tuli 1980-luvun puolivälissä käymään Jyväskylään, jossa hänen mummonsa asui. Suomeen tullessaan Wiklund osasi suomea vain muutamia sanoja. Lopulta hän asettui asumaan Jyväskylään ja aloitti soittokeikat paikallisten bändien kanssa. Alun perin keikoilla soitettiin Rush-yhtyeen tyylistä "hämyprogea". Tunnetuin Annikan tuolloisista bändeistä oli raskasta, progesävytteistä rockia soittanut Lindsay Gate. Wiklundin ääntä kuultiin vuonna 1987 Jyväskylän kaupungin 150-vuotisjuhlien kunniaksi julkaistulla äänitteellä Tuhatsarvisia, johon oli valittu jyväskyläläisiä nuorten bändejä. Wiklund (levyllä nimellä Viklund) laulaa albumilla Lindsay Gate -yhtyeen solistina kappaleet "Everything's Allright" ja "Sail Away". Seuraavana vuonna Annika Wiklund levytti taiteilijanimellä Annica 1980-luvun hevirockia huokuvan albumin Badly Dreaming, joka kohosi hetkellisesti valtakunnalliseen tietoisuuteen. Wiklund osallistui kaikkien albumin kappaleiden säveltämiseen ja sanoittamiseen. Levyn tuotti T. T. Oksala. Levyn aikaan Annican livebändissä soittivat Petteri Hirvanen (kitara), Jukka Kiviniemi (basso), Baba Salama (kitara), Esa Palosaari (rummut) ja Mikko Rintanen (koskettimet). 1990-2000-luvuilla Wiklund on laulanut taustalauluosuuksia eri artisteille ja yhtyeille, kuten Zero Nine, Fishfaces, Osmo’s Cosmos, The 69 Eyes, Havana Black, Jan Stenfors ja T.T Oksala Project. Hän on harvakseltaan toiminut myös Pink Flamingos -coverbändin taustalaulajana. == Diskografia == * - Lindsay Gate -yhtyeen solistina * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Annica Rockstopin Hevispesiaali-jaksossa Yle Elävä Arkisto Luokka:Suomalaiset rocklaulajat Luokka:Jyväskylän musiikki Luokka:1980-luvun suomalaiset yhtyeet ja sooloartistit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Saarto (työtaistelu)

Saarto on järeä työväestön asettama työtaistelutoimenpide. Se tarkoittaa, että joltakin työpaikalta, kulkuneuvolta tai kokonaiselta teollisuudenalalta estetään työvoiman saanti. Suomessa saarrosta on säädetty lailla vuonna 1931. Saarron lievempiä muotoja ovat hakusaarto ja ylityökielto. Saartoa on käyttänyt muun muassa Suomen Merimies-Unioni vuonna 2012 muuatta vietnamilaista alusta kohtaan. Korkein oikeus totesi saarron lainvastaiseksi, koska alus kulki vieraan maan lipun alla. == Lähteet == Luokka:Työtaistelut
Rääkkylän koulu

Rääkkylän koulu on Rääkkylän kunnassa sijaitseva peruskoulu, joka antaa opetusta vuosiluokille 1–9. Kyseessä on kunnan ainoa peruskoulu. Koulussa on yksi luokka jokaista luokka-astetta kohti. Yhteensä koulussa on lukuvuonna 2023–2024 120 oppilasta, joista kuusi on esikoulussa. Koulun rehtorina toimii Rauli Ronkainen. Rääkkylässä kuntakokous perusti kansakoulun vuonna 1892 läänin kuvernöörin antaman määräyksen ja 1000 markan uhkasakon johdosta. Tällöin perustettiin 56 oppilaan koulu Kinnulan taloon Rääkkylän kirkonkylälle, jonka ensimmäinen opettaja oli August Korhonen. Kuntaan perustettiin toinen koulu vuonna 1897 Rasivaaraan ja kolmas vuonna 1898 Kompakalle. Oravisalolle perustettiin koulu vuonna 1900. Vuoteen 1957 mennessä kunnan alueelle perustettiin 13 uutta koulua. Rääkkylässä lakkautettiin kaikki muut koulut kuin Rääkkylän koulu vuoteen 2010 mennessä, viimeisenä lakkautettiin Rasivaaran koulu. == Lähteet == Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Rääkkylä
Johan Fredrik Tuhkanen

Johan Fredrik Tuhkanen (17. maaliskuuta 1862 Kuopio – 1944) oli suomalainen Kuopiossa asunut maalarimestari ja harrastelijataiteilija.Kuopion taidemuseon Facebook-sivut 24.8.2016 : Taidevartti, Johan Fredrik Tuhkanen, Näköala Puijolta, 1909J. Fr. Tuhkanen 70-vuotias, Ampujain lehti : Suomen ampujain liiton äänenkannattaja, 01.04.1932, nro 7-8, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Kirvesmiehen poikana Kuopiossa syntynyt Tuhkanen kävi kansakoulun ja meni sitten maalarin oppilaaksi. Hän perusti Kuopioon oman maalausliikkeen. Tuhkanen sai taideharrastukseensa ohjausta Kuopion lähellä Haminalahdessa asuneelta taidemaalari Ferdinand von Wrightiltä kymmenen vuoden ajan. Tuhkanen harrasti myös ammuntaa ja hän oli Kuopion Ampumaseuran kunniajäsen. Hän oli mukana myös Kuopion suojeluskunnassa. Tuhkanen maalasi kukka- ja lintumaalausten ohella 1880-luvulta lähtien romanttisia maisemamaalauksia Kuopiosta ja Pohjois-Savosta.Savon historia : Savon taiteilijat ja taiteilijoiden Savo == Maalauksia == * Näköala Puijolta, panoraamaalaus 1909 Kuopion kaupungin kokoelma, Kuopion taidemuseo == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Aimo Siltari : Johan Fredrik Tuhkanen. Kustannuskiila, Kuopio 1982 Luokka:Suomalaiset maalarimestarit ja koristemaalarit Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Sisäpiirissä

Sisäpiirissä (The Walk-In) on Paul Andrew­ Williamsin ohjaama brittiläinen television draamasarja vuodelta 2022. Siinä entinen uusnatsi, nykyinen fasismia ja rasismia vastaan taistelevan Hope not Hate -järjestön aktivisti järjestää natsijärjestö National Actioniin soluttautujan, joka ei kuitenkaan aivan täytä tehtävänsä vaatimuksia. Sarja perustuu tosielämän tapahtumiin, jossa aktivisti Matthew Collins esti soluttautujan avulla National Actionin aikeet surmata sisäministeri Rosie Cooper Brexit-huuman alla vuonna 2017. Collinsia esittää Stephen Graham ja hänen soluttautujaksi suostuttelemaa Robbie Mullenia Andrew Ellis. ==Rooleissa== ==Lähteet== Luokka:2020-luvun brittiläiset draamasarjat Luokka:2020-luvun brittiläiset rikossarjat Luokka:Tositapahtumiin perustuvat elokuvat
4-etyylifenoli

4-etyylifenoli (C8H10O) eli p-etyylifenoli on fenolijohdannaisiin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden valmistukseen. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa 4-etyylifenoli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin, muun muassa asetoniin, etanoliin ja dietyylieetteriin. 4-etyylifenoli on heikko happo ja sen pKa-arvo on 10,38. 4-etyylifenolia esiintyy kivihiilitervassa, josta sitä voidaan eristää tislaamalla. Synteettisesti yhdistettä valmistetaan sulfonoimalla etyylibentseeniä ja kuumentamalla muodostunutta sulfonihappoa emäksen kanssa. Toinen tapa on fenolin ja etanolin reaktio. 4-etyylifenolia käytetään muun muassa fenolihartsien, 4-vinyylifenolin, hapettumisenestoaineiden, lääkeaineiden ja väriaineiden valmistamiseen. Brettanomyces-suvun hiivat muodostavat 4-etyylifenolia p-kumaarihaposta ja yhdiste aiheuttaa suurina pitoisuuksina viineihin maku- ja hajuvirheitä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Human Metabolome Database (HMDB): 4-Ethylphenol * Food Component Database (FooDB): 4-Ethylphenol * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 4-Ethylphenol * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: 4-Ethylphenol * PheroBase: Semiochemical - 4-ethylphenol Luokka:Fenolit
Swarovski

Swarovski on itävaltalainen koruvalmistaja, joka valmistaa muun muassa koruja, rannekelloja ja lisäasusteita. Swarovski jaetaan kolmeen pääosa-alueeseen: Swarovski Crystal Business, jonka pääasiallinen vastuualue on kristallit ja kristallilasi, korut, rannekellot ja lisäasusteet; Swarovski Optik, jonka vastuualueella on optiset laitteet, kuten kaukoputket, kivääreiden kiikaritähtäimet ja kiikarit; ja Tyrolit, joka on hionta-, sahaamis-, poraamis- ja lannoitustyökalujen valmistaja sekä työkalujen ja koneiden toimittaja. Nykyään Swarovski Crystal Business on yksi maailman eniten rahaa tuottavista yrityksistä Swarovskin sisällä. Sillä on noin 3000 liikettä noin 170 maassa, yli 29000 työntekijää ja noin 2,7 miljardin euron tulot (vuonna 2018). ==Historia== Swarovskin perusti vuonna 1895 Daniel Swarovski.https://www.swarovski.com/en- FI/s-brand/?_gl=1*wuy5n5*_up*MQ..&gclid;=EAIaIQobChMIsb2PhYn5hAMVAA- iAx1VDQMyEAAYASAAEgLaEfD_BwE&gclsrc;=aw.ds ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Swarovskin kotisivu Luokka:Itävaltalaiset yritykset Luokka:Koruvalmistajat
Fanny Salvini-Donatelli

Fanny Salvini-Donatelli (oikealta nimeltään Francesca Lucchi; 1815 Firenze – kesäkuu 1891 Milano) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano.Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn, Dennis McIntire, Salvini-Donatelli, Fanny Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, viitattu 16.3.2024 Hänet tunnetaan parhaiten Violettan roolin luomisesta Giuseppe Verdin La traviatan kantaesityksessä maaliskuussa 1853.Laura York, Salvini-Donatelli, Fanny Women in World History: A Biographical Encyclopedia, viitattu 16.3.2024 Salvini- Donatelli teki debyyttinsä Venetsian Apollo-teatterissa vuonna 1839 Rosinan roolissa (Sevillan parturi). Hän lauloi eri puolilla Italiaa. Vuonna 1842 Salvini-Donatelli lähti esiintymään Wieniin ja siirtyi sieltä Pariisiin. 1850-luvun loppupuolella hän lauloi Lontoossa. Salvini-Donatelli lopetti esiintymisen vuonna 1859, mutta teki lyhyen paluun vuonna 1865. Salvini- Donatellia pidettiin ulkonäkönsä perusteella sopimattomana kuolemansairaan Violettan rooliin, mutta hän sai roolin laulutaitojensa ansiosta. Myös Verdi esitti mielipiteenään sen, että Salvini-Donatelli ei soveltunut rooliin. Hän ansioitui kuitenkin myös muiden Verdin oopperoiden rooleissa. == Lähteet == Luokka:Italialaiset oopperalaulajat Luokka:Sopraanot Luokka:Vuonna 1815 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet
Hauknes

Hauknes on taajama Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja asukasluku 2 110 vuonna 2023. ==Lähteet== Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan taajamat
Storforshei

Storforshei on taajama Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 592 vuonna 2023. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan taajamat
Alternes

Alternes on taajama Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,13 neliökilometriä ja asukasluku 214 vuonna 2023. ==Lähteet== Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan taajamat
Mo i Ranan lentoasema

Mo i Ranan lentoasema () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva vuonna 1968 avattu lentoasema. Vuonna 2022 Ranaan alettiin rakentaa uutta lentoasemaa, joka valmistuessaan vuonna 2025 korvaa nykyisen lentokentän. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nordlandin läänin lentoasemat Luokka:Rana (Norja)
Mon kirkko (Rana)

Mon kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1724. ==Kuvia== Bust of Thomas von Westen.jpg|Thomas von Westeniä esittävä rintakuva kirkon edustalla. Mo church Rana 10.JPG|Alttari Mo church altarpiece 1766.JPG|Vanha alttari Mo church Rana 11.JPG|Kirkkosali ja urut ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan puukirkot
Grubenin kirkko

Grubenin kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1965. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan kivikirkot
Røssvollin kirkko

Røssvollin kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen kahdeksankulmainen kirkko vuodelta 1952. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan puukirkot
Sjonan kirkko

Sjonan kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1896. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan puukirkot
Nevernesin kirkko

Nevernesin kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1892. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Rana (Norja) Luokka:Norjan puukirkot
Kaj Färm

Kaj Färm (20. heinäkuuta 1956 Espoo – 15. maaliskuuta 2024 Espoo) oli suomalainen radiotoimittaja.Radio 1:n entinen kanavapäällikkö Kaj Färm (1956-2024) kuuluttajan vieraana vuonna 2021 Yle, viitattu 16.3.2024Laura Kangas, Ylen pitkäaikainen radiotoimittaja Kaj Färm on kuollut Yle 16.3.2024, viitattu 16.3.2024Riia Pakkanen, Kaj Färm, 67, on kuollut Iltalehti 16.3.2024, viitattu 16.3.2024 Färm oli mukana perustamassa Yöradio-lähetystä vuonna 1987. 1990-luvulla hän oli toimittajana Radiomafiassa.Ilkka Mattila, Ylen Radio 1:n entinen päällikkö Kaj Färm on kuollut Helsingin Sanomat 16.3.2024, viitattu 16.3.2024 Färm oli Yle Radio 1:n kanavapäällikkö kymmenen vuoden ajan, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2021. Hän oli Muistojen bulevardi -radio-ohjelman ideoija. Hän seurasi toimittajana varsinkin klassista musiikkia, elokuvaa ja kirjallisuutta. Färm oli erityisen kiinnostunut historiasta. Färm kuoli maaliskuussa 2024 sairastettuaan keuhkokuumetta. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Moskovan suomalainen peruskoulu

Moskovan suomalainen peruskoulu (MSP, ) on vuonna 1965 perustettu Moskovassa toimiva suomalainen virallinen ulkomaan koulu, joka tarjoaa opetusta Moskovassa asuville suomenkielisille lapsille. Koulu toimii suomen kielellä ja noudattaa Suomen perusopetuslakia. Koulua ylläpitää Suomalainen koulutusyhdistys ry, ja sen rehtorina toimii Juha Heikkinen. Luokille 2–9 järjestetään valintakoe. Koulun lukuvuosimaksu on vuodessa 5000 euroa, joka kattaa oppikirjat, oppimateriaalin ja yhden lämpimän aterian päivässä. Koulu järjestää tiloissaan myös erilaisia vapaa-ajan kerhoja. Koulu saa suurimman osan rahoituksestaan Suomen valtiolta, sponsoreilta sekä oppilailta kerättävistä lukukausimaksuista. Koulun oppilasmäärä on laskenut rajusti 2010-luvulta alkaen. Venäjän hyökkättyä Ukrainaan koulun oppilasmäärä on vähentynyt entisestään. Koulu on perinteisesti tehnyt syksyisin ja keväisin leirikouluretken Zavidovon lomakylään. Muita koulun tekemiä retkiä ja juhlia on vuosittainen pikkujoulu ja syyskuussa risteily Moskvan-joelle. Koululaisten vanhemmat työskentelevät pääasiassa Suomen Moskovan-suurlähetystössä tai Moskovassa sijaitsevissa suomalaisissa yrityksissä. == Tilat == Koulu muutti nykyiselle paikalleen lähelle Universitetin metroasemaa vuonna 2003. Koulun ensimmäinen tila sijaitsi Suomen suurlähetystön työmaaparakilla, jonka jälkeen koulu muutti Ruotsin suurlähetystön viereen Olof Palme -kadulle. Nykyinen koulualue on aidattu ja tarkastu vartioitu. Koulun 660 neliömetrin luokkatilat sijaitsevat rakennuksen kolmannessa kerroksessa. Koulu jakaa kampusrakennuksen yhdessä Moskovan japanilaisen koulun, Moskovan ruotsalaisen koulun ja Scuola Italiana Italo Calvinon (italialaisen koulun) kanssa. Nämä koulut järjestävät myös keskenään yhteistä toimintaa. Rakennukseen kuuluvat myös ruokasali, sisäkuntosali, tekninen luokkahuone, talvisin luistinratana toimiva pelikenttä, musiikki-instituutti sekä pieni ulkoliikuntakenttä koulun pihalla. == Päiväkoti == Samoissa tiloissa koulun kanssa toimii pieni yksityinen Moskovan suomalainen päiväkoti, Mossula. Mossulassa opetuskieli on pääsääntöisesti suomi ja siellä pyritään tuomaan erityisesti esille suomalaisia tapoja ja kulttuuriperinteitä. Päiväkodin jälkeen mahdollista olla Iltapäiväkerhossa. Päiväkodin jälkeen on mahdollista jatkaa Moskovan suomalaisen koulun esiopetusryhmään ja sieltä eteenpäin perusopetukseen, usein Moskovan suomalaiseen peruskouluun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Koulun verkkosivut *Koulun verkkosivut Luokka:Suomalaiset oppilaitokset ulkomailla Luokka:Venäjän koulutus Luokka:Moskova
Lauri Levämäki

Lauri Elias Levämäki (18. lokakuuta 1906 Mikkeli – 15. syyskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen järjestöjohtaja, pankinjohtaja ja poliitikko. Hän toimi Säästöpankkiliiton toimitusjohtajana vuosina 1947–1971. Sitä ennen hän oli muun muassa Kansallisen Edistyspuolueen puoluesihteeri 1938–1941. Levämäki suoritti vuonna 1927 filosofian kandidaatin tutkinnon mutta isän, Salamon Levämäen, toiveena ollut jatkotutkinto lakitieteestä jäi tekemättä kun poika kiinnostui politiikasta. Hän oli mukana perustamassa muutaman vuoden toiminutta Kansanvaltaista Ylioppilasyhdistystä ja oli isänsä tavoin mukana Kansallisen Edistyspuolueen toiminnassa. Hän suuntautui pankkialalle ja toimi Postisäästöpankin ja Helsingin Suomalaisen Säästöpankin johtajistossa, kunnes aloitti Säästöpankkiliiton johdossa vuonna 1947. Kirjailija Matti Kurjensaari kutsui Levämäkeä ”säästämisen ideologiksi”, joka koki tehtäväkseen valvoa säästäjien oikeuksia. Suurena ansionaan Levämäki piti vuosina 1955–1969 käytössä olleen indeksitilijärjestelmän luontia säästäjiä kurittavaa inflaatiota vastaan. Vuodesta 1948 hän toimi pankkiryhmien välisen Rahalaitosten neuvottelukunnan jäsenenä ja myös sihteerinä vuoteen 1965 asti sekä Veronmaksajain Keskusliiton hallituksessa vuodet 1948–1966 ja sitten järjestön valtuuskunnan jäsenenä. Keskinäisen Vakuutusosakeyhtiö Kalevan hallintoneuvostoon hän tuli vuonna 1959 ja Suomen Siviili- ja Asevelvollisuusinvalidien Liiton hallitukseen vuonna 1961. Säästöpankkiliiton vuosina hän ei osallistunut puoluepolitiikkaan, mutta liittyi eläkkeelle jäädessään Liberaaliseen Kansanpuolueeseen. Hän jäi eläkkeelle liiton toimitusjohtajan tehtävästä marraskuussa 1971 ja kuoli vuonna 1973. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat
Bonifazio Graziani

Bonifazio Graziani (1604/5 Marino – 15. kesäkuuta 1664 Rooma) oli italialainen säveltäjä ja pappi.Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn, Dennis McIntire, Graziani, Bonifazio Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, viitattu 16.3.2024 Bonifazio Graziani Kennedy Center, viitattu 16.3.2024 Graziani työskenteli varhaisella urallaan muusikkona ja pappina Marinossa ja Frascatissa. Hän muutti Roomaan vuonna 1646. Siellä hän oli Il Gesù -kirkon ja vuodesta 1648 myös Rooman paavillisen suurseminaarin maestro di cappella. Vuonna 1663 Graziani valittiin maestro de cappellojen päälliköksi. Hänen tuotantoonsa kuuluvat esimerkiksi oratoriot Adae ja Filii prodigi. Lisäkksi hän sävelsi messuja, psalmeja ja motetteja. Grazianilla oli kaksi veljeä, joista toinen oli kastraattilaulaja. Paavi Aleksanteri VII myönsi Grazianin kuoltua tämän suvulle eksklusiiviset oikeudet julkaista postuumisti säveltäjän käsikirjoituksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Italialaiset papit Luokka:1600-vuosikymmenellä syntyneet Luokka:Vuonna 1664 kuolleet
W80-ydinkärki

W80-ydinkärki on yhdysvaltalainen vetypommin sisältävä ydintaistelukärki, joka kehitettiin ydinaseella varustettujen risteilyohjusten taistelukärjeksi. Kärki on tuhovoimaltaan säädettävä, joko 5 tai 150 kilotonnia. W80 on pohjimmiltaan modifioitu B61-ydinpommi. Kärki on kooltaan vain noin 80 cm pitkä ja 30 cm halkaisijaltaan. == Mallit == W80 mod 1 suunniteltiin 1970-luvun lopulla ilmasta laukaistavien AGM-86 ALCM ja AGM-129 ACM -ydinristeilyohjusten taistelukärjeksi. W80 mod 0 suunniteltiin 1980-luvun alussa BGM-109A Tomahawk -risteilyohjukseen. Siinä käytettiin vähemmän radioaktiivista ydinpolttoainetta. Sittemmin ACM:t ja ydinaseella varustetut Tomahawkit ovat poistettu käytöstä. W80 mod 2 ja mod 3 olivat suunnitellut elinkaaripäivitykset mod 0:lle ja mod 1:lle, mutta projekti peruttiin vuonna 2006. W80 mod 4 on Yhdysvaltojen uuteen ilmasta laukaistavaan ydinristeilyohjukseen, AGM-181 Long Range Stand Off Weaponiin kehitteillä oleva mod 1:den elinkaaripäivitetty kärki, joka otetaan käyttöön todennäköisesti vuonna 2027. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain ydinaseet
Kaakonlampi

Kaakonlampi voi tarkoittaa seuraavia asioita: === Asutus === * Kaakonlampi, kaupunginosa Heinolassa === Järvi === * Kaakonlampi, järvi Heinolassa Kaakonlammella * Kaakonlampi, järvi Heinolassa Kesiössä * Kaakonlampi, järvi Heinolassa Tuusjärvellä * Kaakonlampi, järvi Heinävedellä Koivulahdella * Kaakonlampi, järvi Heinävedellä Malkkilassa * Kaakonlampi, järvi Jyväskylässä * Kaakonlampi, järvi Kinnulassa * Kaakonlampi, järvi Kouvolassa * Kaakonlampi, järvi Kuopiossa * Kaakonlampi, järvi Laukaassa * Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Alakylässä * Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Haalanmäellä * Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Haapamäellä * Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Haaparannalla * Kaakonlampi, järvi Leppävirralla Niinimäellä * Kaakonlampi, järvi Lieksassa * Kaakonlampi, järvi Pertunmaalla * Kaakonlampi, järvi Pielavedellä * Kaakonlampi, järvi Puumalassa * Kaakonlampi, järvi Rantasalmella Korholassa * Kaakonlampi, järvi Rantasalmella Porosalmella * Kaakonlampi, järvi Rääkkylässä * Kaakonlampi, järvi Saarijärvellä * Kaakonlampi, järvi Savonlinnassa * Kaakonlampi, järvi Sulkavalla * Kaakonlampi, järvi Suomussalmella * Kaakonlampi, järvi Suonenjoella * Kaakonlampi, järvi Varkaudessa. Luokka:Järvien täsmennyssivut
Leväjärvi

Leväjärvi voi tarkoittaa seuraavia asioita: === Asutus === * Leväjärvi, kulmakunta Kankaanpäässä === Järvi === * Leväjärvi, järvi Alajärvellä * Leväjärvi, järvi Hangossa * Leväjärvi, järvi Iissä * Leväjärvi, järvi Leppävirralla * Leväjärvi, järvi Nurmeksessa itäpuolella * Leväjärvi, järvi Nurmeksessa Kujanginjoessa * Leväjärvi, järvi Pielavedellä * Leväjärvi, järvi Sallassa * Leväjärvi, järvi Suomussalmella Keskisissä * Leväjärvi, järvi Suomussalmella Leväjoessa * Leväjärvi, järvi Suomussalmella Näljängällä * Leväjärvi, järvi Suonenjoella * Leväjärvi, järvi Tuusniemellä * Alainen Leväjärvi, järvi Alajärvellä ja Soinissa. Luokka:Järvien täsmennyssivut
Henrik Cronström

Henrik Esaias Cronström (17. maaliskuuta 1879 Petolahti – 16. helmikuuta 1958 Lauritsala) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Oy Kaukaan Tehtaan teknillinen johtaja ja isännöitsijä.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Henrik Esaias Cronström60-vuotias. Johtaja Henrik Cronström, Helsingin Sanomat, 17.03.1939, nro 74, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotWikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 Henrik Cronströmin vanhemmat olivat Ylimarkun kirkkoherra, rovasti Esaias Severin Cronström (1842–1924) ja Sofia Matilda Lund (k. 1923). Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan ruotsalaisesta lyseosta 1899 ja valmistui diplomi-insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1905. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Esaias Severin Cronström Cronström oli työssä Kaukaalla 1905–1912. Hän oli sitten ulkomailla ja palattuaan Suomeen 1912 hänestä tuli Kaukaan apulaisisännöitsijä ja vuosina 1918–1946 hän oli Kaukaan teknillinen johtaja ja isännöitsijä. Hän otti Kaukaalla käyttöön myös omia konstruktioitaan, muun muassa Kaukaan täysiautomaattiset lankarullasorvit ja hän johti Kaukaan tehtaiden rakennustoimintaa luoden Kaukaan alueelle yhtenäisen ilmeen yhdessä arkkitehti W. G. Palmqvistin kanssa. Cronström teki 1913–1914 pitkän opintomatkan, tutustuen myös Yhdysvaltojen ja Kanadan rullatehtaisiin. Hänellä oli nimissään useita puunjalostus- ja voimateollisuuden alan patentteja.Lauritsala-seura 19.10.2014 : Tunnettuja lauritsalalaisia -sarjassa Henrik Cronström Cronström toimi Voima- ja Polttoainetaloudellisen Yhdistyksen teknillisenä tarkastajana ja hallituksen jäsenenä. Hän oli myös Puutekniikan Tutkimuksen Kannatusyhdistyksen hallituksen, taloudellisen puolustusneuvoston ja Suomen standardisoimislautakunnan jäsen. Vuodesta 1924 alkaen Cronström oli Maailman Voimakonferenssin Suomen komitean jäsen. Cronström oli mukana Lappeen kunnan ja Lauritsalan kauppalan hallinnossa. Cronström oli naimisissa 1906–1950 Hanna Maria Charlotta Roosin (k. 1950) kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Lauritsalan kauppalanvaltuutetut Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Mäkilampi

Mäkilampi tai Mäkilammi voi tarkoittaa seuraavia asioita: === Asutus === * Mäkilampi, kulmakunta Pieksämäellä === Järvi === ;Mäkilammi * Mäkilammi, järvi Asikkalassa * Mäkilammi, järvi Forssassa * Mäkilammi, järvi Heinolassa * Mäkilammi, järvi Jämsässä * Mäkilammi, järvi Kinnulassa * Mäkilammi, järvi Kuhmoisissa Harjunsalmella * Mäkilammi, järvi Kuhmoisissa Kotakoskella * Mäkilammi, järvi Orivedellä ;Mäkilampi * Mäkilampi, järvi Iisalmessa * Mäkilampi, järvi Juvalla * Mäkilampi, järvi Kaavilla * Mäkilampi, järvi Kangasniemellä * Mäkilampi, järvi Kemijärvellä * Mäkilampi, järvi Kinnulassa * Mäkilampi, järvi Kouvolassa * Mäkilampi, järvi Kuhmossa * Mäkilampi, järvi Kuopiossa Kotasalmella * Mäkilampi, järvi Kuopiossa Kukkamäellä * Mäkilampi, järvi Kuopiossa Pentumäellä * Mäkilampi, järvi Lappeenrannassa Kaitaissa * Mäkilampi, järvi Lappeenrannassa Kirpulla * Mäkilampi, järvi Lappeenrannassa Säämälässä * Mäkilampi, järvi Lohjalla * Mäkilampi, järvi Miehikkälässä * Mäkilampi, järvi Mikkelissä * Mäkilampi, järvi Nurmeksessa * Mäkilampi, järvi Paltamolla Härmänmäellä * Mäkilampi, järvi Paltamolla Raappananmäellä * Mäkilampi, järvi Pieksämäellä Haapakoskella * Mäkilampi, järvi Pieksämäellä Mataramäellä * Mäkilampi, järvi Pieksämäellä Mäkilammella * Mäkilampi, järvi Puumalassa * Mäkilampi, järvi Rautjärvellä * Mäkilampi, järvi Saarijärvellä Kekkilässä * Mäkilampi, järvi Saarijärvellä Kukolla * Mäkilampi, järvi Savitaipaleella * Mäkilampi, järvi Siilinjärvellä * Mäkilampi, järvi Sulkavalla * Mäkilampi, järvi Suomussalmella Hyövynvaarassa * Mäkilampi, järvi Suomussalmella Päävaarassa * Mäkilampi, järvi Taivalkoskella * Mäkilampi, järvi Vesannolla * Mäkilampi, järvi Äänekoskella Savipohjassa * Mäkilampi, järvi Äänekoskella Syvälahdessa * Mäkilampi, järvi Äänekoskella Vihijärvellä * Iso Mäkilampi, lampi Kuopiossa lähellä Koskenkylää * Pieni Mäkilampi, lampi Kuopiossa lähellä Koskenkylää. Luokka:Järvien täsmennyssivut
Sakari Melander

Sakari Kristian Melander (s. 4. elokuuta 1975 Espoo) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimii Helsingin yliopiston rikosoikeuden professorina. == Ura == Melander valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 2001, sai varatuomarin arvon vuonna 2006 ja väitteli oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2008. Hänen väitöskirjansa Kriminalisointiteoria palkittiin Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen vuoden väittelijän palkinnolla. Melander on työskennellyt Helsingin yliopistossa rikosoikeuden lehtorina ja tutkijana 2010–2013, rikosoikeuden apulaisprofessorina vuosina 2014–2018 ja rikosoikeuden professorina vuodesta 2018 alkaen. Hän on myös toiminut oikeustieteellisen tiedekunnan varadekaanina vuosina 2018–2021 ja yliopiston kanslerin lainopillisena sihteerinä. Melander toimi oikeustieteellisen Lakimies-aikakauskirjan päätoimittajana vuosina 2018–2022. Vuonna 2023 hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi. Akateemisten tehtävien ohella Melander on toiminut useissa asiantuntija- ja luottamustehtävissä. Hän on ollut rikoksentorjuntaneuvoston puheenjohtaja vuosina 2018–2021 ja uudestaan vuodesta 2024 alkaen, Suomen Asianajajaliiton valvontalautakunnan jäsen vuodesta 2021 alkaen sekä tuomarinkoulutuslautakunnan jäsen vuosina 2017–2025. Hän on myös aktiivisesti antanut lausuntoja eduskunnan perustuslaki- ja lakivaliokunnille. Hän on toiminut Juristiliiton puheenjohtajana vuodesta 2024 alkaen ja Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsenenä vuosina 2012–2020. Melander on tutkimuksessaan etenkin tarkastellut rikosoikeutta perus- ja ihmisoikeuksien näkökulmasta. Hänen artikkelinsa EU ja talousrikosoikeus palkittiin yhtenä parhaista Defensor Legis -aikakauskirjassa vuonna 2012 julkaistuista oikeustieteellisistä kirjoituksista. Melander on myös useasti kommentoinut julkisuudessa ajankohtaisia rikosoikeudellisia aiheita. == Yksityiselämä == Melanderin isä on Lauri Melander, joka toimi Helsingin hovioikeuden presidenttinä 2004–2009, ja isoisä Ilmari Melander, joka toimi Helsingin yliopiston maa- ja vesioikeuden professorina 1952–1968. == Julkaisuja == * * * * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset oikeustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Risto Kuosmanen

Risto (Kristian) Kuosmanen (18. maaliskuuta 1869 Lapinlahti – 12. tammikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, filosofian kandidaatti ja kansakouluntarkastaja.Henkilötietoja. 70 vuotta, Aamulehti, 18.03.1939, nro 75, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Ylioppilasmatrikkeli 1905, matrikkelinumero 30109 Kuosmanen tuli kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1892. Hän pääsi yksityisesti ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulusta 1905 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1909 sekä filosofian maisteriksi 1910. Kuosmanen oli kansakoulunopettajana Tampereella 1892–1912. Sen jälkeen hän toimi kansakoulujen tarkastajana ensin Porissa ja sitten Kannuksen, Lapuan ja Oulun piireissä aina vuoteen 1930 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle. Kuosmanen oli myös Kokkolan suomalaisen yhteiskoulun historian ja suomenkielen lehtorina. Kuosmanen oli Tampereella muun muassa kymmenen vuotta työväenopiston johtokunnan jäsenenä ja Oulussa hän oli kaupunginvaltuuston jäsenenä 1925–1930. Risto Kuosmanen oli naimisissa vuodesta 1898 kansakoulunopettaja Bertta Maria Hämäläisen kanssa. == Julkaisuja == * Uskonnon vainoista Ranskassa: sota. Wäinämöisen toimitus, Tampere 1901 * Johann Heinrich Pestalozzi: suuren kasvattajan elämä ja teokset pääpiirteissään esitettynä. 1. Helsinki 1927 * Kultamuruja vanhan kaivoksen kätköistä: nuorta Pestalozzia nuorille. Suomen opettajain raittiusliitto, Helsinki 1936 * Johann Heinrich Pestalozzi: suuren kasvattajan elämä ja teokset pääpiirteissään esitettyinä. 2-3. WSOY 1939 * Johann Heinrich Pestalozzi : suuren kasvattajan elämä ja teokset pääpiirteissään esitettyinä, osat I-III. WSOY 1940 == Suomennoksia == * Luukkaan Evankeliumi 204:stä lyhyessä tutkistelemuksessa; seurakunnalle selittänyt Georg Christian Dieffenbach ; tekijän luwalla suomentaneet J. O. Grönblad ja R. Kuosmanen. J. Länkelä, Jyväskylä 1899-1900 (alkuteos Das Evangelium Lucae in 204 Betrachtungen) * Oscar Bensow : Usko ja uskon varmuus: apologeettisiä kirjoitelmia. Tampereen antikvaarinen kirjakauppa, Tampere 1906 * Friedrich Paulsen : Saksan kasvatusolojen historiallinen kehitys. Otava 1918 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Oulun kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet