EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Julio Estrada

Julio Estrada (s. 10. huhtikuuta 1943) on meksikolainen säveltäjä ja musiikkitieteilijä.Estrada, Julio Durand Salabert Eschig, viitattu 24.11.2023 Estradan vanhemmat olivat espanjalaisia poliittisia pakolaisia, jotka olivat asettuneet Meksikoon vuonna 1941. Estrada opiskeli sävellystä Meksikossa Julián Orbónin johdolla. Euroopassa hänen opettajinaan olivat Nadia Boulanger, Olivier Messiaen ja Jean-Étienne Marie. Estrada osallistui myös kursseille, joita pitivät Iannis Xenakis, Karlheinz Stockhausen ja György Ligeti. Estrada on toiminut Universidad Nacional Autónoma de Méxicon sävellyksen professorina ja sen Estetiikan tutkimuksen instituutin jäsenenä. Vierailevana professorina ja tutkijana hän on toiminut lukuisissa Yhdysvaltain ja Euroopan yliopistoissa sekä Brasiliassa.Julio Estrada Cité internationale des arts, viitattu 24.11.2023 Estrada on laatinut toistasataa musiikkitieteellistä artikkelia, joita on julkaistu Meksikossa, Yhdysvalloissa, Euroopassa ja Japanissa. Hän on julkaissut tutkimustyönsä pohjalta myös kirjoja. Amerikan mantereen alkuperäisväestöjen musiikkia Estrada on käsitellyt teoksessa Otra música. Hän on kirjoittanut myös musiikillisia science fiction -novelleja. Estrada on käyttänyt sävellyksissään tekniikoita ja niiden taustalla teorioita, jotka perustuvat matematiikkaan ja akustiikkaan. Hänen musiikkiaan on esitetty lukuisilla festivaaleilla Amerikan mantereella, Euroopassa ja Japanissa. Esittäjien joukossa ovat olleet Percussions de Strasbourg, Fátima Miranda, Barbara Maurer, Velia Nieto, Stefano Scodanibbio ja Arditti String Quartet. Estrada voitti CDMC-kilpailun Espanjassa moniosaisella oopperahankkeellaan Murmullos del páramo (1990–2006) vuonna 1992. Fondation Prince Pierre de Monacon sävellyspalkintojen jaossa hän sai erikoispalkinnon jousikvartetostaan ishini'ioni (1984–1990). Estrada on lisäksi saanut Ordre des Arts et des Lettres'n kunnia-arvot vuosina 1980 ja 1986 sekä Universidad Nacional Autónoma de Méxicon 2000-palkinnon. Vuonna 1965 hän oli yksi ensimmäisistä residenssin Cité internationale des arts'ssa saaneista. == Lähteet == Luokka:Meksikolaiset säveltäjät Luokka:Musiikkitieteilijät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Halfdan Berle

Halfdan Berle (20. huhtikuuta 1861 Fredrikshald – 1929) oli norjalainen arkkitehti. ==Töitä== Rudolf Steinerhøyskolen Oslo.jpg|Professor Dahls gate 30, Oslo: Koulurakennus (1897) Slagen krk Tbg.JPG|Slagenin kirkko Tønsbergissä (1901) Holmegil kirke.jpg|Holmgillin kirkko (1902) Tøyenkirka - Oslo.jpg|Tøyenin kirkko (1907) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1861 syntyneet Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
Berle

Berle on seuraavien henkilöiden sukunimi: * Halfdan Berle (1861–1929), norjalainen arkkitehti * Milton Berle (1908–2002), yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä
124 (luku)

124 (satakaksikymmentäneljä) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 123 ja seuraa luku 125. == Matematiikassa == * 124 on yhdistetty luku. * 124 on vajaa luku. * 124 on ikosaedriluku. * 124 on stella octangula -luku, eräänlainen tilan kuvioluku (katso kuva). * 124 on palindromi viisijärjestelmässä (4445). * 124 on ”koskematon luku” (), koska minkään luvun itseään pienempien tekijöiden summa ei ole 124. * 124 kuuluu Erdősin–Woodsin lukuihin. * 124 kuuluu Lynchin–Bellin lukuihin, koska siinä ei ole samaa numeroa kahdesti eikä nollaa ja se on jaollinen kullakin numerollaan. * 124 voidaan muodostaa kahdeksan peräkkäisen alkuluvun summana: 5+7+11+13+17+19+23+29. * 124 ensimmäisen alkuluvun summa (38 921) on myös alkuluku. * 124 on toiseksi pienin luku, joka voidaan muodostaa neljän positiivisen neliöluvun summana (vähintään) kuudella tavalla: 11^2+1^2+1^2+1^2, 10^2+4^2+2^2+2^2, 9^2+5^2+3^2+3^2, 7^2+7^2+5^2+1^2, 7^2+5^2+5^2+5^2 tai 6^2+6^2+6^2+4^2. * 124 voidaan muodostaa kahden positiivisen kuutioluvun erotuksena: 5^3-1^3. == Luonnontieteissä == * Tina-124 on tinan raskain vakaa isotooppi. * Telluuri-124 on telluurin vakaa isotooppi. * Elohopea-204 on elohopean vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 124.Isotope data for mercury-204 in the Periodic Table (arkistoitu) * Tallium-205 on talliumin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi. Sen neutroniluku on 124.Isotope data for thallium-205 in the Periodic Table (arkistoitu) * Lyijy-206 on lyijyn vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 124.Isotope data for lead-206 in the Periodic Table (arkistoitu) * 124 Alkeste on asteroidi. * K2-18b on 124 valovuoden päässä Maasta sijaitseva eksoplaneetta. == Kulkuneuvoissa == * Fiat 124 oli italialainen henkilöautomalli. * Fiat 124 Spider on Fiatin vuosina 2015–2020 valmistama pieni takavetoinen urheiluauto. * SEAT 124 Sport on SEATin vuosina 1970–1975 valmistama kaksiovinen coupé-korinen automalli. * Sd.Kfz. 124 Wespe oli saksalainen toisen maailmansodan aikainen Panzerkampfwagen II:n alustalle rakennettu panssarihaupitsi. * U-124 oli saksalainen sukellusvene. * Douglas C-124 Globemaster II on lentokone. * Tupolev Tu-124 oli neuvostoliittolainen matkustajalentokone. * Antonov An-124 on nelimoottorinen pitkille reiteille suunniteltu rahtilentokone. == Muissa yhteyksissä == * Alkuperäinen seututie 124 on nykyään yhdystie 1241. * Uuskokkiinin E-koodi on E124. * Solvent Yellow 124 (eurokeltainen) on keltainen atsoväri. * STS-124 oli Nasan 123. avaruussukkulalento. * Islannin edustuskappale, Eitt lag enn, sai vuoden 1990 Eurovision laulukilpailussa 124 pistettä sijoittuen 4:nneksi. * Norjan Trondheimissä sijaitseva Tyholttårnet-radiotorni on 124 metriä korkea. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Luonnolliset luvut
Professor Dahls gate

Professor Dahls gate on katu Frognerin kaupunginosassa Oslossa. Se kulkee Bogstadveieniltä Kirkeveienille ja on nimetty taidemaalari Johan Christian Dahlin mukaan. ==Kuvia== Prof Dahls gate 21.JPG|Professor Dahls gate 21 (Kristen Rivertz, 1894) Rudolf Steinerhøyskolen Oslo.jpg|Professor Dahls gate 30: koulurakennus (Halfdan Berle, 1897) Professor Dahls gate 31-33.jpg|Professor Dahls gate 31–33: funktionalismia edustavat asuintalot (Frithjof Hjalmar Reppen, 1930) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oslon kadut
Historiska Media

Historiska Media AB on ruotsalainen kirjankustantamo. Se on perustettu vuonna 1991 ja sen kotipaikka on Lund. Kustantamo on erikoistunut historia-aiheisiin teoksiin. Kesällä 2022 Historiska Media siirtyi osaksi Bonnier-konsernia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset kirjankustantamot Luokka:Bonnier Luokka:Lundin kunta
Jukka Kaveheimo

Johan Fredrik "Jukka" (Juho) Kaveheimo (synt. Kavén, 24. kesäkuuta 1894 Ylistaro - 28. toukokuuta 1945 Tuusula) oli suomalainen työmies, joka toimi fasistisen Suomen Kansallinen Ammattikuntajärjestö -ammattiliiton puheenjohtajana vuosina 1935-1939. Kaveheimo oli entinen punakaartilainen ja kommunisti, joka 1930-luvulla siirtyi äärioikeistoon. == Elämä == Kaveheimo oli ammatiltaan rakennustyömies. Sisällissodan aikana Kaveheimo toimi Malmin elintarvikelautakunnan, köyhäinhoitohallituksen sekä vallankumousoikeuden puheenjohtajana. Helsingin taistelun jälkeen hän pakeni Malmin punakaartilaisten mukana Lahden ja Kouvolan kautta Kotkaan. Kaveheimo oli punaisten edustajana Ruotsinpyhtäällä saksalaisten kanssa käydyissä rauhannevotteluissa ja hänet vangittiin Ahvenkosken taistelun päätyttyä toukokuun alussa. Kaveheimo sai elinkautisen kuritushuonerangaistuksen, joka myöhemmin aleni 12 vuoden tuomioksi. Hän pääsi ehdonalaiseen vuonna 1922. Vapauduttuaan Kaveheimo vaikutti kommunistien valtaamassa sosialidemokraattisessa nuorisoliitossa ja vuonna 1928 hänet valittiin Helsingin pitäjän kunnanvaltuustoon STPV:n listoilta. 1930-luvulla Kaveheimo siirtyi äärioikeistoon ja liittyi IKL:n jäseneksi. Myöhemmin hänet valittiin heinäkuussa 1935 perustetun SKA:n puheenjohtajaksi. Kaveheimo oli myös IKL:n ehdokkaana vuoden 1936 eduskuntavaaleissa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset ammattiyhdistysjohtajat Luokka:Suomen sosialistisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Isänmaallisen Kansanliikkeen poliitikot Luokka:Vantaan kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Dansk Melodi Grand Prix 1991

Dansk Melodi Grand Prix 1991 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1991. Kilpailuun kutsuttiin kappaleita säveltäjiltä, ja lähetetyistä ehdotuksista valittiin kymmenen finalistia. Finaali pidettiin 16. maaliskuuta Musikhusetissa Århusissa. Voittajan valitsivat katsojat puhelinäänestyksellä kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella äänestettiin viisi kappaletta toiselle kierrokselle, jossa voittaja äänestettiin. Kilpailun voitti Anders Frandsen kappaleella "Lige der hvor hjertet slår". ==Tulos== ===Ensimmäinen kierros=== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Tulos 1 Birthe Kjær "Din musik – min musik" Kim Sjøgren, Keld Heick Toinen kierros 2 Lise Dandanell & Lars Berthelsen "Casanova" Frans Bak Putosi 3 Lars Nielsen "King Kong Baby" Christian Winding, Bent Hesselmann Putosi 4 Anders Frandsen "Lige der hvor hjertet slår" Michael Elo Toinen kierros 5 Käte and Per "Var der ellers noget du ville" Per Damgaard, Viggo Happel Putosi 6 Helle Børgensen "Afrodite af i dag" Wolfgang Käfer, Daniel Käfer Putosi 7 Pernille Petersen "Casino" Iver Lind Greiner, Keld Heick Toinen kierros 8 The Boys "Vinder hvisker" Klaus Phanareth, Kim Otto Jacobsen Putosi 9 Annette Heick & Egil Eldøen "Du er musikken i mit liv" George Keller, Hilda Heick, Keld Heick Toinen kierros 10 Ulla Bjerre & Ole Bredahl "Med exprestog til Kina" Ole Bredahl Toinen kierros ===Toinen kierros=== Numero Artisti Kappale Äänet Sija 1 Birthe Kjær "Din musik – min musik" 2411 3 2 Anders Frandsen "Lige der hvor hjertet slår" 3819 1 3 Pernille Petersen "Casino" 1398 5 4 Annette Heick & Egil Eldøen "Du er musikken i mit liv" 1402 4 5 Ulla Bjerre & Ole Bredahl "Med exprestog til Kina" 3099 2 ==Lähteet== * *https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1991.html *http://natfinals.50webs.com/90s_00s/Denmark1991.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali DR:n sivuilla: Osa 1, Osa 2 Luokka:Eurovision laulukilpailu 1991 Luokka:Dansk Melodi Grand Prix
Dansk Melodi Grand Prix 1990

Dansk Melodi Grand Prix 1990 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1990. Kilpailu pidettiin kutsukilpailuna tanskalaisille säveltäjille. Kutsutuilta säveltäjiltä saatiin yhteensä 58 ehdotuskappaletta, joista valittiin kymmenen finalistia. Finaali pidettiin 24. maaliskuuta Kööpenhaminan Tivolin konserttisalissa. Voittaja valittiin tuolloin ensimmäistä kertaa puhelinäänestyksellä. Äänestys oli kaksikierroksinen. Ensimmäisellä kierroksella äänestettiin viisi kappaletta toiselle kierrokselle, jossa voittaja äänestettiin. Kilpailun voitti Lonnie Devantier kappaleella "Hallo Hallo". ==Tulos== ===Ensimmäinen kierros=== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Tulos 1 Kirsten Siggaard "Inden længe" Jon Lundager, Mette Nybo Putosi 2 Vocal Crew "Hva' er det du vil" Jesper Malmose, Morten Wedendahl Putosi 3 Lecia Jønsson "Krig og fred" Lecia Sundstrøm Jønsson Putosi 4 Lonnie Devantier "Hallo Hallo" John Hatting, Torben Lendager, Keld Heick Toinen kierros 5 Jørgen Olsen "Berlin" Wolfgang Käfer, Jørgen Olsen Toinen kierros 6 Helle Guldbech "Det var en drøm" Jan Glæsel, Klaus Kjellerup Putosi 7 Käte and Per "Kender du typen" Per Damgaard, Hilda Heick, Keld Heick Toinen kierros 8 Aviaja Lumholt "Fordi jeg elsker dig" Kim Helweg, Morten Nilsson Putosi 9 Birgitte Gade "Ræk mig din hånd" George Keller, Jens P. Meiner Toinen kierros 10 The Boys "Du er min musik" Jens Peter Clausen, Kim Jacobsen, Klaus Phanareth Toinen kierros ===Toinen kierros=== Numero Artisti Kappale Äänet Sija 1 Lonnie Devantier "Hallo Hallo" 68 628 1 2 Jørgen Olsen "Berlin" 25 676 3 3 Käte and Per "Kender du typen" 14 153 5 4 Birgitte Gade "Ræk mig din hånd" 51 414 2 5 The Boys "Du er min musik" 15 904 4 ==Lähteet== * *https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1990.html *http://natfinals.50webs.com/90s_00s/Denmark1990.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali DR:n sivuilla: Osa 1, Osa 2 Luokka:Eurovision laulukilpailu 1990 Luokka:Dansk Melodi Grand Prix
Dansk Melodi Grand Prix 1989

Dansk Melodi Grand Prix 1989 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1989. Kilpailu pidettiin kutsukilpailuna tanskalaisille säveltäjille. Kutsutuilta säveltäjiltä saatiin yhteensä 88 ehdotuskappaletta, joista valittiin kymmenen finalistia. Finaali pidettiin 25. maaliskuuta Bella Center -kongressikeskuksessa Kööpenhaminassa. Voittajan valitsivat yhdeksän ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia, joista kukin antoi mielestään viidelle parhaalle kappaleelle pisteitä kaavalla 8-6-4-2-1. Kilpailun voitti Birthe Kjær kappaleella "Vi maler byen rød". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Birthe Kjær "Vi maler byen rød" Søren Bundgaard, Keld Heick 32 1 2 Maria Cecile "Kun dig" George Keller, Flemming Jørgensen 23 5 3 Lars Fenger "Kom i sving" Bent Hesselmann, Lars Fenger 8 9 4 Pia Cohn "Nu er jeg blot en stemme" Arne Würgler 25 4 5 Snapshot "Du og jeg" Turid Christensen 10 8 6 Keld & Hilda Heick "Sommerregn" Keld Heick, Hilda Heick 11 7 7 Lecia Jønsson "Landet Camelot" Ole Bredahl, Lecia Jønsson 30 2 8 Gry Johansen "Endnu en nat" Per Meilstrup, Keld Heick 22 6 9 Peter Belli "Lyset bryder frem" Kim Helweg, Morten Nilsson 0 10 10 Jørgen Olsen "Fugle" Wolfgang Käfer, Jørgen Olsen] 28 3 Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Numero Kappale Keski- ja Länsi-Jyllanti Fyn Kööpenhamina Pohjois-Jyllanti Bornholm Itä-Jyllanti Etelä- Jyllanti Sjælland, Lolland & Falster Vejle Yht. 1 "Vi maler byen rød" 8 8 4 4 8 32 2 "Kun dig" 1 6 6 2 8 23 3 "Kom i sving" 1 1 6 8 4 "Nu er jeg blot en stemme" 4 6 6 8 1 25 5 "Du og jeg" 6 1 1 1 1 10 6 "Sommerregn" 1 4 6 11 7 "Landet Camelot" 2 4 4 4 8 6 2 30 8 "Endnu en nat" 4 2 2 8 2 4 22 9 "Lyset bryder frem" 0 10 "Fugle" 8 2 8 2 2 6 28 ==Lähteet== * *https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1989.html *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1989.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali DR:n sivuilla: Osa 1, Osa 2 Luokka:Eurovision laulukilpailu 1989 Luokka:Dansk Melodi Grand Prix
Dansk Melodi Grand Prix 1988

Dansk Melodi Grand Prix 1988 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1988. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 741 kappaletta. Lähetetyistä ehdotuksista valittiin kymmenen finalistia. Finaali pidettiin 27. helmikuuta Tanskan yleisradioyhtiö DR:n studiossa Kööpenhaminassa. Voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia. Äänestys oli kaksikierroksinen. Esimmäisellä kierroksella valittiin viisi kappaletta toiselle kierrokselle, jossa kukin raati pisteytti kappaleet kaavalla 8-6-4-2-1. Kilpailun voitti duo Kirsten & Søren kappaleella "Ka' du se hva' jeg sa'?". ==Tulos== ===Ensimmäinen kierros=== :Esiintymisjärjestys, ensimmäisen kierroksen tarkempaa tulosta ei julkaistu Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Tulos 1 Anne Mette & Hip Hop "Du kan gå med" Turid N. Christensen, Ole Brockmann Putosi 2 Paul Mathiasen "Til dig" Niels Bystrup, Esther Traneberg Putosi 3 Snapshot "Tid til lidt kærlighed" James Price, Adam Price Toinen kierros 4 Stig Rossen "Vi danser rock og rul" Jørn Hansen, Helge Engelbrecht Toinen kierros 5 Anne Marie Busk "9½ minut" Tommy Hansen, Jens Folmer Jepsen Putosi 6 Lulu "Johnny B. Goode" Knud Thormod Toinen kierros 7 Henriette Lykke "Det' okay" Per Meilstrup, Keld Heick Toinen kierros 8 Anne Karin "Gi' naturen chancen" Mikael Andersen, Leif Maibom Putosi 9 Kirsten & Søren "Ka' du se hva' jeg sa'?" Søren Bundgaard, Keld Heick Toinen kierros 10 Sirius "Ene" Leif Svorin Putosi ===Toinen kierros=== Numero Artisti Kappale Pisteet Sija 1 Lulu "Johnny B. Goode" 13 5 2 Kirsten & Søren "Ka' du se hva' jeg sa'?" 29 1 3 Snapshot "Tid til lidt kærlighed" 25 2 4 Stig Rossen "Vi danser rock og rul" 17 4 5 Henriette Lykke "Det' okay" 21 3 Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Numero Kappale Pohjois- ja Länsi-Jyllanti Sjælland, Lolland, Falster & Bornholm Itä- ja Etelä-Jyllanti Kööpenhamina Fyn Yht. 1 "Johnny B. Goode" 1 2 6 2 2 13 2 "Ka' du se hva' jeg sa'?" 8 8 1 6 6 29 3 "Tid til lidt kærlighed" 4 4 8 8 1 25 4 "Vi danser rock og rul" 2 1 2 4 8 17 5 "Det' okay" 6 6 4 1 4 21 ==Lähteet== * *https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1988.html *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1988.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali DR:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1988 Luokka:Dansk Melodi Grand Prix
Roman Sołtyk

Roman Sołtyk (1791–1843) oli puolalainen kenraali. Hän palveli 1807–1813 Varsovan suurherttuakunnan joukoissa ja osallistui muun muassa Leipzigin kansojentaisteluun, jossa hän joutui vangiksi. Puolan kapinan puhjettua 1830 Sołtyk määrättiin Veikselin oikealla rannalla muodostettavan armeijan päälliköksi. Valtiopäivillä hän teki ehdotuksen keisari Nikolain syrjäyttämisestä ja kansan suvereniteetin julistamisesta. Varsovan puolustuksessa hän vastusti viimeiseen asti antautumista. Hän oleskeli sitten Ranskassa, jossa hän kirjoitti teokset Précis historique. politique et militaire de la révolution du 29 novembre (1833) ja Napoléon en 1812 (1836). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Puolalaiset sotilaat Luokka:Vuonna 1791 syntyneet Luokka:Vuonna 1843 kuolleet
Vuorelan kirkko

Vuorelan kirkko on Siilinjärven Vuorelassa sijaitseva kirkko ja seurakuntakeskus. Sen on suunnitellut Kaj Michael, ja se on valmistunut vuonna 1977. Vuonna 1984 kirkko vaurioitui tulipalossa, ja uudistettuna se otettiin käyttöön seuraavana vuonna. Kirkon torni on valmistunut 1997. Vuonna 2016 valmistui remontti, jossa kirkon tiloja laajennettiin ja lapsi- ja nuorisotyölle rakennettiin toimistotilat. Kirkkosali sijaitsee rakennuksen yläkerroksessa, ja sinne mahtuu 174 ihmistä. Alttarin takana olevassa ikkunassa on Lauri Ahlgrénin suunnittelema Vuorisaarnaa esittävä maalaus. Urkurakentamo Tuomen rakentamissa uruissa on kymmenen äänikertaa ja kaksi sormiota. Vihkiryijy ja muut kirkkotekstiilit ovat Päikki Prihan suunnittelemat. ==Lähteet== Luokka:Siilinjärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Pohjois-Savon kirkkorakennukset
Kruunusirkku

Kruunusirkku (Catamblyrhynchus diadema) on tangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa. Kruunusirkku luokitellaan joskus kuuluvaksi omaan heimoonsa Catamblyrhynchidae. == Koko ja ulkonäkö == Kruunusirkku kasvaa 13–14 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin otsa on kirkkaan keltainen. Päälaki on musta ja selkä, siivet ja pyrstö ovat hyvin tumman siniharmaat. Kruunusirkun naama, rinta ja vatsa ovat punaruskeat. ==Levinneisyys ja elintavat== Kruunusirkun levinneisyysalue ulottuu Andeilla Venezuelan pohjoisosista aivan Argentiinan pohjoiskärkeen. Lajin elinympäristöä ovat kosteat Chusquea-suvun lajeja kasvavat vuoristometsät ja niiden reunamaat 1 800–3 500 metrin korkeudella merenpinnasta. Lintu liikkuu pareittain ja liittyy usein sekaparviin. Kruunusirkun ravintoa ovat hyönteiset. == Lähteet == Luokka:Tangarat
Dansk Melodi Grand Prix 1987

Dansk Melodi Grand Prix 1987 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1987. Kilpailu pidettiin kutsukilpailuna tanskalaisille säveltäjille, minkä lisäksi Tanskan yleisradioyhtiö DR pyysi levy-yhtiöiltä ehdotuksia kilpailuun. Yhteensä kilpailuun saatiin noin 200 ehdotusta. Ehdotetuista kappaleista valittiin kymmenen finalistia. Finaali pidettiin 28. helmikuuta Kööpenhaminan Tivolin konserttisalissa. Voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella valittiin viisi kappaletta toiselle kierrokselle. Toisella kierroksella kukin alueraati pisteytti kappaleet kaavalla 8-6-4-2-1. Kilpailun voittivat Anne Cathrine Herdorf ja Drengene-yhtye kappaleella "En lille melodi". ==Tulos== ===Ensimmäinen kierros=== :Esiintymisjärjestys, ensimmäisen kierroksen tarkempaa tulosta ei julkaistu Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Tulos 1 Kirsten & Søren "Farvel og tak" Søren Bundgaard, Keld Heick Toinen kierros 2 Dorthe Kollo & Johnny Reimar "Sig mig hva' du ude på" Jacob Jonia Putosi 3 Trine Dyrholm "Danse i måneskin" Frans Bak, Niller Toinen kierros 4 Dario Campeotto "Stjerner på himlen" Kjeld Ruud-Hansen, Merete Ruud-Hansen Putosi 5 Keld Heick & Hilda Heick "Ha' det godt" Carsten Lehn, Hilda Heick, Keld Heick Putosi 6 Lille Palle "Goodbye Joe" Ole Bredahl Putosi 7 Birthe Kjær "Hva' er du ude på?" Per Meilstrup, Keld Heick Toinen kierros 8 Tommy Seebach "Det' gratis" Tommy Seebach, Keld Heick Toinen kierros 9 Anne-Cathrine Herdorf & Drengene "En lille melodi" Helge Engelbrecht, Jacob Jonia Toinen kierros 10 Limelight "Helt normalt" Torben Lundgren Putosi ===Toinen kierros=== Numero Artisti Kappale Pisteet Sija 1 Kirsten & Søren "Farvel og tak" 6 5 2 Trine Dyrholm "Danse i måneskin" 20 3 3 Birthe Kjær "Hva' er du ude på?" 22 2 4 Tommy Seebach "Det' gratis" 17 4 5 Anne-Cathrine Herdorf & Drengene "En lille melodi" 40 1 Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Pistetaulukko Numero Kappale Pohjois- ja Länsi-Jyllanti Sjælland, Lolland, Falster & Bornholm Itä- ja Etelä-Jyllanti Kööpenhamina Fyn Yht. 1 "Farvel og tak" 1 1 1 2 1 6 2 "Danse i måneskin" 2 4 4 4 6 20 3 "Hva' er du ude på?" 4 6 2 6 4 22 4 "Det' gratis" 6 2 6 1 2 17 5 "En lille melodi" 8 8 8 8 8 40 ==Lähteet== * *https://www.hesselholdt.dk/03-dk/gamle/1987.html *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Denmark1987.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali DR:n sivuilla: Osa 1, Osa 2 Luokka:Eurovision laulukilpailu 1987 Luokka:Dansk Melodi Grand Prix
Xalq qəzeti

Xalq qəzeti (”Kansan lehti”) on Azerbaidžanin pääkaupungissa Bakussa ilmestyvä azerinkielinen sanomalehti. Bolševikkien julkaiseman lehden ensimmäinen numero ilmestyi maanalaisena elokuussa 1919 nimellä Kommunist. Sen julkaisemista jatkettiin Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan perustamisen jälkeen huhtikuussa 1920. Nykyään Xalq qəzetin edeltäjänä pidetään Azerbaidžanin demokraattisen tasavallan toukokuussa 1918 perustettua virallista lehteä Azər­baycania. Azerbaidžanin kommunistisen puolueen, Azerbaidžanin SNT:n korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattajana toiminut Kommunist oli neuvostoaikana tasavallan tärkein azerinkielinen päivälehti, jonka rinnalla ilmestyivät muun muassa venäjänkielinen Bakinski rabotši ja armeniankielinen Komunist. Lehden levikki oli 460 000 kappaletta vuonna 1981. Lehti julistautui riippumattomaksi vuonna 1991 ja otti nimen Xalq qəzeti. Vuodesta 1995 lähtien sen julkaisijana on toiminut Azerbaidžanin presidentin kanslia. Kuudesti viikossa ilmestyvän lehden paperiversion painos oli 4 800 kappaletta marraskuussa 2023. Se ilmestyy myös Internetissä ja on luettavissa pdf-tiedostoina. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden sivusto Luokka:Azerbaidžanilaiset sanomalehdet Luokka:Neuvostoliittolaiset sanomalehdet
Hjelmelandsvågen

Hjelmelandsvågen on taajama Hjelmelandin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 561 vuonna 2022. Hjelmeland kyrkje.jpg|Hjelmelandin kirkko ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hjelmeland Luokka:Norjan taajamat
Hjelmelandin kirkko

Hjelmelandin kirkko () on Hjelmelandin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko. Se valmistui vuonna 1858 ja perustuu arkkitehti Hans Ditlev Franciscus Linstowin suunnittelemaan malliin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Hjelmeland Luokka:Norjan puukirkot
Fister

Fister on kylä Hjelmelandin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa. Se erotettiin omaksi kunnakseen vuonna 1884 ja liitettiin takaisin Hjelmelandiin vuonna 1965. Ennen kuntaliitosta Fisterin pinta-ala oli 47 neliökilometriä ja asukasluku 714. ==Tunnettuja henkilöitä== * Odd Børretzen (1926–2012), viihdetaiteilija * Magnhild Meltveit Kleppa (s. 1948), poliitikko ==Lähteet== Luokka:Norjan entiset kunnat Luokka:Hjelmeland
Fisterin kirkko

Fisterin kirkko () on Hjelmelandin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva puukirkko. Se valmistui 1867 ja se perustuu arkkitehti Hans Ditlev Franciscus Linstowin suunnittelemaan malliin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Hjelmeland
Odd Børretzen

Odd Børretzen (21. marraskuuta 1926 Fister – 3. marraskuuta 2012 Tønsberg) oli norjalainen kuvittaja, muusikko, humoristi ja kirjailija. Hän tuli myös tunnetuksi televisiossa ja radiossa roolistaan Braathen-nimisenä eläkeläisenä. Børretzen voitti urallaan seitsemän Spellemannpriseniä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset kuvittajat Luokka:Norjalaiset muusikot Luokka:Norjalaiset kirjailijat Luokka:Pakinoitsijat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Vesiantilooppi

Vesiantilooppi (Kobus ellipsiprymnus) on vesiantilooppien alaheimoon kuuluva nautaeläinlaji. Vesiantilooppiuros voi painaa enimmillään 326 kg. Säkäkorkeus on 127 cm. Vain uroksilla on sarvet. Karvapeite on pääosin harmahtavan ruskea, takapuolen ympärillä on vaalea rengas. Karvapeite on karkea ja paksu. Vesiantilooppi on alaheimon suurikokoisin laji. Urosten sarvet ovat tukevat, ne kääntyvät tyvestä taakse päin ja niiden kärjet kohoavat ylös päin. == Lähteet == Luokka:Vesiantiloopit
Nordre gravlund

Nordre gravlund ("pohjoinen hautausmaa") on Oslossa sijaitseva vuonna 1884 käyttöön otettu hautausmaa. Sen pinta-ala on 16 hehtaaria. ==Kuuluisia haudattuja== * Rudolf Nilsen (1901–1929), runoilija ja toimittaja ==Kuvia== NKP-minnesmerke.jpg|Norjan kommunistisen puolueen muistomerkki natsien vastaisessa vastarinnassa kuolleille jäsenille. Nordre Gravlund kapell.jpg|Kappeli Martinsen Nordre gravlund.jpg|Liikemies ja poliitikko Gustav Martinsenin perhehauta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oslon hautausmaat
Sauliac-sur-Célé

Sauliac-sur-Célé on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Céléjoen varrella, noin 36 kilometriä Cahorsin kaupungista itään. pienoiskuva|vasen|Château de Geniez Sauliac-sur-Céléssa on ollut asutusta jo esihistoriallisista ajoista lähtien. Joen kalkkiveen uurtaman laakson jyrkissä seinämissä on luolia, joita on käytetty asumiseen. Kunnan alueella on myös yhä havaittavissa esihistoriallinen dolmen ja tumulus. Rooman vallan aikana sinne rakennettiin castrum. 1000-luvulla joen poukamaan rakennettiin uusi linna, jota asteittain laajennettiin. Tämä Château de Geniez on edelleen näkyvissä vanhaan kylään joen toiselle puolelle. Nykyisen ulkoasunsa linna sai 1400- sekä 1500-luvuilla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lotin kunnat
Suomen-pojat – virolainen jääkäritarina

Suomen-pojat – virolainen jääkäritarina on vuonna 2005 julkaistu tietokirja, joka käsittelee jatkosodan vapaaehtoisia virolaisia taistelijoita, Suomen- poikia. Teoksen on kirjoittanut toimittaja Anne-Riitta Isohella. Teos kertoo virolaisten vapaaehtoisen dramaattisesta matkasta Suomeen vuosina 1943–1944 ja tapahtumista Virossa sen jälkeen. Samalla se on kertomus Virosta ja Suomesta, kahdesta kansasta toisen maailmansodan vuosina. Teos pohjaa Isohellan ainutlaatuiseen aineistoon ja haastatteluihin. Se on ensimmäinen laaja suomalainen selvitys Suomen jatkosodan virolaisten veteraanien vaiheista Suomessa ja Virossa. Ennen kirjan julkaisemista Isohella oli saanut Suomen Sotahistorialliselta Seuralta palkinnon hänen Tampereen yliopistossa tekemästään pro gradu -työstään, jonka nimi oli Joukkoliikkeestä jalkaväkirykmentiksi. Kuinka Suomi päätti kouluttaa virolaisen joukko-osaston JR 200. == Katso myös == * Heimosoturit * Jatkosodan heimosoturit * Osasto Sisu * Pohjan Pojat == Lähteet == Luokka:Suomalaiset sotahistorian tietokirjat Luokka:Vuoden 2005 kirjat
Anders Wikstén

Anders Ismael Wikstén (24. marraskuuta 1863 Luumäki – 18. joulukuuta 1936 Espoo) oli suomalainen pankinjohtaja, joka toimi 1920-luvulla Kansallis-Osake- Pankin pääjohtajan J. K. Paasikiven varamiehenä.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Uola, Mikko: Wiksten, Anders. Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. Studia Biographica 4. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997– (viitattu 24.11.2023) Anders Wikstén 60-vuotias, Iltalehti, 24.11.1923, nro 274, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotPankinjohtaja Anders Wiksten kuollut, Helsingin Sanomat, 19.12.1936, nro 343, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Anders Wiksténin vanhemmat olivat kappalainen, varapastori Anders Ulrik Wikstén (1824–1886) ja Fanny Viktorina Ehrnrooth (k. 1906). Hän pääsi ylioppilaaksi 1883 Porvoon lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1888. Wikstén sai varatuomarin arvon 1891.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Anders Ulrik Wikstén. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 24.11.2023. Wikstén oli aluksi tuomarin apulaisena Lappeen ja Jääsken tuomiokunnissa vuoteen 1896 saakka ja sitten 1896–1897 ylimääräisenä virkamiehenä Viipurin hovioikeudessa kunnes hän meni 1898 Kansallis-Osake-Pankin palvelukseen. Hän toimi pankin Viipurin konttorin lakiasiainhoitajana ja sitten pankin Kuopion konttorin johtajana kunnes hänet kutsuttiin vuonna 1900 pankin johtokunnan jäseneksi. Wikstén oli Kansallis- Osake-Pankin pääkonttorissa toimitusjohtajan apulaisena 1906–1929. Wikstén oli myös Henkivakuutusyhtiö Salaman, Werner Söderström Oy:n, Helsingin Rakennusainekauppa Oy:n, G. W. Sohlberg Oy:n, Kotkan Verkatehdas Oy:n ja Barkerin Kutomotehtaat Oy:n johtokuntien jäsenenä sekä palovakuutusyhtiö Pohjolan ja Tapaturmavakuutus Oy Kullervon hallintoneuvostojen puhéenjohtajana. Hän harjoitti maanviljelyä Espoossa omistamassaan Oittaan kartanossa. Wikstén oli mukana jääkäriliikkeen toiminnassa ja ensimmäisen maailmansodan aikana yksi saksalaisten ja itävaltalaisten Venäjältä paenneiden sotavankikarkurien tärkeimmistä Suomen halki Ruotsiin johtaneista etappiteistä kulki Wikstenin omistaman Oittaan kartanon kautta. 1930-luvulla Wikstén tuki Isänmaallista kansanliikettä ja toimi liikkeen taloudellisena neuvonantajana. Hän oli myös Helsingin Mustan Karhun johtokunnan puheenjohtajana.Pankinjohtaja Anders Wiksten, Ajan Suunta, 19.12.1936, nro 295, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Anders Wikstén oli naimisissa vuodesta 1899 Elna Amalia Alexandra Ehrnroothin kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Mathildedalin baptistiseurakunta

Mathildedalin baptistiseurakunta oli Perniön Matildan kylässä toiminut baptistiseurakunta. Baptistityö Matildassa alkoi vuonna 1904 Turun baptistiseurakunnan maaseututyönä. Vuonna 1895 uskoon tullut koneasentaja Fredrik Häggström kutsui baptistisaarnaajia pitämään kokouksia paikkakunnalle. Tehtaan isännöitsijä Frisk rakennutti uskoon tulleille tehtaliaisille oman rukoushuoneen, joka vihittiin käyttöön 4. marraskuuta 1906.Lohikko 2006, s. 37–38 Seurakunta menestyi hyvin muutaman vuoden ajan. Seurakunta hajosi kuitenkin, kun sen jäsenet muuttivat osittain Saloon ja osoittain Turkuun.Edén 1931, s. 387 == Katso myös == * Baptismi Suomessa == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Perniö Luokka:Suomen entiset baptistiseurakunnat
Jooseppi Lassila

Josef (Jooseppi) Lassila (24. marraskuuta 1863 Kälviä – 17. joulukuuta 1940 Vaasa) oli suomalainen yritysjohtaja, joka perusti yhdessä Frithiof Tikanojan kanssa Lassila & Tikanojan vuonna 1905.70-vuotias. Johtaja J. Lassila, Helsingin Sanomat, 24.11.1933, nro 317, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKuolinilmoitus, Hufvudstadsbladet, 18.12.1940, nro 343, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Kälviällä syntyneen Jooseppi Lassilan vanhemmat olivat kellontekijä Erik Lassila ja Kaisa Sakarintytär Honkala. Lassila työskenteli aluksi liikeapulaisena Kokkolassa 1883–1886. Hän muutti sitten Vaasaan Carl Finnilä Oy:n palvelukseen ja toimi vuosina 1895–1905 yhtiön Myllymäellä sijainneen sivutukkuliikkeen johtajana. Vuonna 1905 Lassila perusti yhdessä kauppias Frithiof Tikanojan kanssa Vaasassa Lassila & Tikanojan tukkuliikkeen ja toimi sitten tämän liikkeen johtajana. Liike muutettiin vuonna 1913 osakeyhtiöksi nimellä Lassila & Tikanoja Oy ja Lassila toimi yhtiön johtokunnan varapuheenjohtajana. Vanhoja kuvia Kälviältä : Josef Lassila Vaasassa Lassila oli Vaasan Suomalaisen Säästöpankin perustajia ja oli alusta alkaen pankin hallituksen jäsenenä ja vuodesta 1922 hallituksen varapuheenjohtajana. Hän kuului Vakuutus Oy Vellamon perustajiin ja oli sen hallintoneuvoston jäsen sekä vuodesta 1925 hallintoneuvoston varapuheenjohtaja. Lassila oli lisäksi Suomen Moottoritehdas Oy:n perustajia ja yhtiön johtokunnan varajäsen. Lassila kuului useita vuosia Vaasan kirkkovaltuustoon ja toimi sen hallintokunnan puheenjohtajana. Hänellä oli myös muita kunnallisia ja kirkollisia luottamustoimia. Lassila oli Vaasan kauppakamarin jäsen ja kuului sen talousvaliokuntaan. Suomen sisällissodan aikana Lassila toimi Vaasan senaatin intendentuurissa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Leukasukkula-ahven

Leukasukkula-ahven (Crenicichla cyclostoma) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Leukasukkula-ahvenella on litteä pää, pyöreä suu ja paksut huulet. Se kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Sen väri voi vaihtua nopeasti varsinkin silloin, kun se tapaa saman lajin yksilöitä. Hallitsevalla yksilöllä on kirkkaat värit ja selkeä tumma raita kyljessään. Alistuva yksilö näyttää erilaisia harmaan sävyjä. Leukasukkula-ahvenia on tavattu Brasiliassa Parán ja Tocantinsin osavaltioissa. Se esiintyy Amazonin ja Tocantins-joen vesistöissä. Leukasukkula-ahven elää lähellä joen pohjaa, ja on siksi herkkä muutoksille jokivarren metsissä. Kaikki tunnetut luonnosta löydetyt yksilöt ovat 1980-luvun alusta, ennen Tucuruín padon rakentamista. Sen jäljellä oleva esiintymisalue on jäämässä Santa Isabelin ja Maraban patojen rakentamisessa syntyvien tekoaltaiden alle. IUCN on luokitellut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi. Muiden sukkula-ahventen tavoin leukasukkula-ahvenet hoitavat jälkikasvuaan. == Lähteet == Luokka:Sukkula-ahvenet
Jyväskylän reformoitu baptistiseurakunta

Jyväskylän reformoitu baptistiseurakunta (reba) on vuonna 2018 perustettu kristillinen seurakunta Jyväskylässä. Ensimmäinen jumalanpalvelus järjestettiin 2.9.2018. Seurakunta kokoontuu tällä hetkellä Jyväskylän Satamaseurakunnan tiloissa osoitteessa Polttolinja 35. Seurakunnan johtavana pastorina toimii Eelis Halmemies.https://reba.fi/keita-olemme/ == Katso myös == * Uskonto Jyväskylässä * Baptismi Suomessa == Lähteet == Luokka:Suomen baptistiseurakunnat Luokka:Jyväskylän seurakunnat
Pravda Vostoka

Pravda Vostoka (, ”Idän totuus”) on Uzbekistanin pääkaupungissa Taškentissa ilmestyvä venäjänkielinen sanomalehti. Lehti perustettiin huhtikuussa 1917 nimellä Naša gazeta. Vuodesta 1919 lähtien sen nimenä oli Izvestija TsIK Turkestanskoi Respubliki ja vuodesta 1922 Turkestanskaja pravda. Lehti sai nykyisen nimensä vuonna 1924. Pravda Vostoka oli neuvostoaikana Uzbekistanin kommunistisen puolueen keskuskomitean, Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston ja tasavallan ministerineuvoston äänenkannattaja. Se oli yksi Uzbekistanin SNT:n tärkeimmistä päivälehdistä, jonka rinnalla ilmestyivät muun muassa uzbekinkielinen Sovet Oʻzbekistoni ja tadžikinkielinen Haqiqati Ūzbekiston. Lehden levikki oli 250 000 kappaletta vuonna 1974. Neuvostoliiton hajottua lehdestä tuli Uzbekistanin hallituksen äänenkannattaja. Vuonna 2020 sen rinnalle perustettiin uzbekinkielinen päivälehti Yangi Oʻzbekiston, jolla on sama toimitus. Molemmat lehdet ilmestyvät viidesti viikossa. Nelisivuisen ja A2-kokoisen Pravda Vostokan paperiversion painos oli 1 300 kappaletta marraskuussa 2023. Yangi Oʻzbekiston ilmestyi samaan aikaan kuusisivuisena sekä kyrillisellä että latinlaisella kirjaimistolla yhteensä 43 300 kappaleen painoksena. Lehtien aineistoa julkaistaan eri kielillä myös Internetissä ja ne ovat luettavissa pdf- tiedostoina. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehtien sivusto , , , , Luokka:Neuvostoliittolaiset sanomalehdet Luokka:Uzbekistanilaiset sanomalehdet
Courcelles-sur-Aire

Courcelles-sur-Aire on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 41 asukasta vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 11,93 neliökilometriä. == Maantiede == Courcelles-sur-Airen naapurikunnat ovat Beausite, Chaumont-sur-Aire, Érize-la-Petite, Les Trois-Domaines, Neuville-en- Verdunois ja Rembercourt-Sommaisne. Kunnan pinta-ala on 11,93 neliökilometriä ja korkeus merenpinnasta 226–331 metriä. == Väestö == Vuonna 2020 Courcelles- sur-Airen väkiluku oli 41. Vielä 1960-luvun lopulla asukkaita oli yli 70 ja 1990-luvun lopulla yli 50. Vuonna 2007 kunnan asukkaista 56 prosenttia oli miehiä ja 44 prosenttia naisia. Tiedosto:Population - Municipality code 55128.svg|Courcelles-sur-Airen väestönkehitys vuosina 1962–2008. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Meusen kunnat
Myaka

Myaka (Myaka myaka) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Myakaa on tavattu vain Kamerunissa Barombi-Mbojärvessä. IUCN on luokitellut myakan äärimmäisen uhanalaiseksi. Siihen on vaikuttanut elinympäristön saastuminen ja hiilidioksidipurkaukset järven pohjasta. == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Vallartan kasvitieteellinen puutarha

Vallartan kasvitieteellinen puutarha () on Meksikon Puerto Vallartassa 24 kilometriä etelään kaupungin keskuksesta sijaitseva kasvitieteellinen puutarha. Se esittelee ja suojelee Meksikossa esiintyviä kasvilajeja. Se on keskittynyt myös uhanalaisten lajien ja elinympäristöjen suojeluun osallistumalla muun muassa hankkeeseen alueelta jo häviämisen partaalla olleen ara militaris mexicanus -lajin hyväksi.Garden Mission and History Vallarta Botanical Garden, viitattu 24.11.2023 Vallartan kasvitieteellinen puutarha on perustettu vuonna 2004. Siellä on eniten vierailijoita saava julkinen orkideoiden kokoelma koko Meksikon alueella. == Lähteet == Luokka:Kasvitieteelliset puutarhat Luokka:Jalisco
Sarastuksen tuolla puolen

Sarastuksen tuolla puolen on Barbara Winckelmannin historiallinen romaani (ilmestynyt suomeksi vuonna 1981). Se on kirjoitettu ruotsiksi nimellä Bortom gryningen (1979). Kirja on osa Winckelmanin viisiosaista historiallisten romaanien sarjaa, jonka muut osat ovat Vihan päivät, Keisarin kaupunki, Kivilinna ja Kaupunki kapinassa. Kirjallisuudenlajiltaan se edustaa realismia. Se kertoo elämästä Helsingissä 1700-luvun jälkipuoliskolla ennen Kustaan sotaa. Sen teemoja ovat muun muassa eriarvoisuus ja säätyerot, oikeuslaitoksen mielivaltaisuus sekä alkava suomalainen itsenäisyysaate. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1979 kirjat
Dmytro Hratšov

Dmytro Olehovytš Hratšov (s. 5. joulukuuta 1983 Lviv) on ukrainalainen jousiampuja. Hratšov voitti kesäolympialaisissa 2004 pronssia miesten joukkuekilpailussa osana Ukrainan joukkuetta; yksilökilpailussa hän sijoittui 24:nneksi. Kesäolympialaisissa 2012 hän sijoittui yksilökilpailussa 17:nneksi. Olympiapronssin myötä Hratšoville myönnettiin vuonna 2004 Urhoollisuuden ritarikunnan III luokan mitali. Hän valmistui vuonna 2005 Lvivin liikuntatieteellisestä instituutista ja Harkovan liikuntatieteellisestä akatemiasta. Vuonna 2021 entinen kansanedustaja Volodymyr Vjazinskyi julkaisi kuvakaappauksia Hratšovin kanssa käymistään tekstiviestikeskusteluista, joissa Hratšov vaati Vjazinskyitä puhumaan ”normaalisti” eli venäjäksi ja kutsui ukrainaa ”koirakieleksi”. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Ukrainalaiset jousiampujat Luokka:Ukrainalaiset olympiamitalistit
Oleksandr Serdjuk

Oleksandr Oleksijovytš Serdjuk (; s. 3. heinäkuuta 1978 Harkova) on ukrainalainen jousiampuja. Serdjuk voitti kesäolympialaisissa 2004 pronssia miesten joukkuekilpailussa osana Ukrainan joukkuetta; yksilökilpailussa hän sijoittui 15:nneksi. Kesäolmypialaisissa 2008 hän sijoittui yksilökilpailussa 17:nneksi ja joukkuekilpailussa Ukrainan joukkueen kanssa neljänneksi. Olympiapronssin myötä Serdjukille myönnettiin vuonna 2004 Urhoollisuuden ritarikunnan III luokan mitali. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Ukrainalaiset jousiampujat Luokka:Ukrainalaiset olympiamitalistit
Serhi Kuliš

Serhi Volodymyrovytš Kuliš (; s. 17. huhtikuuta 1993 Tšerkasy) on ukrainalainen ampuja. Kesäolympialaisissa 2012 Kuliš sijoittui 10 metrin ilmakiväärissä 18:nneksi, 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunnassa 49:nneksi ja moniasentokilpailussa 14:nneksi. Kesäolympialaisissa 2016 hän voitti 10 metrin ilmakiväärissä hopeamitalin sekä sijoittui 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunnassa 32:seksi ja moniasentokilpailussa 14:nneksi. Kesäolympialaisissa 2020 hän sijoittui 10 metrin ilmakiväärissä 29:nneksi ja 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailussa kahdeksanneksi. Kuliš voitti Kairon MM-kilpailuissa kultaa 50 metrin kiväärin asentokilpailusta. Hän voitti finaalissa puolalaisen Tomasz Bartnik 16–6. Kuliš oli myös mukana Ukrainan hopea saaneessa 50 metrin joukkueessa makuulta. Kulišin kullan ansiosta Ukraina sai myös kiintiöpaikan Pariisin olympialaisiin 2024. Kuliš sijottui Pariisin olympialaisten 50 metrin ilmakiväärin asentokilpailussa toiseksi. Hänen tuloksensa oli 461,3, kun kilpailun voittanut kiinalainen Liu Yukunin tulos oli 463,6. Olympiahopean myötä Kulišille myönnettiin vuonna 2016 Ansioritarikunnan III luokan mitali. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Ukrainalaiset ampujat Luokka:Ukrainalaiset olympiamitalistit
Punatilapia

Punatilapia (Coptodon bemini) on äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Se kasvaa noin 6,5 cm, enintään 8,7 cm pitkäksi. Se on vaalean hopeansävyinen. Kiduskannessa ja selkäevässä on musta läikkä. Punatilapia elää Berminjärvellä Kamerunissa. Sen uhanalaisuuteen vaikuttavat hiilidioksidipurkaukset järven pohjasta. == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet Luokka:Uhanalaiset kalat Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit
Alankomaiden parlamenttivaalit 2023

Alankomaiden parlamenttivaalit 2023 pidettiin 22. marraskuuta. Vaaleissa valittiin kaikki 150 paikkaa Alankomaiden edustajainhuoneeseen. == Tausta == Alankomaiden hallitus kaatui heinäkuussa 2023 maahanmuuttopolitiikkaan liittyvien erimielisyyksien takia. Maan pitkäaikainen pääministeri Mark Rutte ilmoitti tuolloin aikovansa jättäytyä politiikasta syksyn parlamenttivaalien jälkeen. Äänioikeus vaaleissa on henkilöillä, jotka täyttävät seuraavat ehdot: * väh. 18-vuotias * Alankomaiden kansalaisuus * ei ole menettänyt poliittisia oikeuksiaan * Alankomaalaiset, jotka asuvat Sint Maartenilla, Curaçaolla tai Aruballa, voivat rekisteröityä äänestäjiksi, mikäli ovat asuneet Alankomaiden mantereella väh. 10 vuotta tai työskennelleet julkishallinnolle kyseisillä saarilla. == Kampanjointi ja vaaliväittelyitä == Demokratian foorumin puheenjohtaja Thierry Baudet joutui 26. lokakuuta 2023 pahoinpitelyn kohteeksi hänen kampanjoidessan belgialaisen Gentin yliopiston kampuksella, kun äärivasemmistolaiseen AFA-ryhmään väiteytsti kuulunut henkilö löi tätä sateenvarjolla. Valikoima vaaliväittelyitä: Pvm Järjestäjä Paikka Osallistujat Lähde 22\. lokakuuta College Tour VUA, Amsterdam Omtzigt (NSC), Timmermans (PvdA), van der Plas (BBB), Yeşilgöz-Zegerius (VVD) 17\. marraskuuta Nederlands Dagblad Veenendaal Bikker (CU), Bontenbal (CDA), Stoffer (SGP) 19\. marraskuuta Jeugdjournaal Media Park, Hilversum Bontenbal (CDA), Jetten (D66), Timmermans (PvdA), van der Plas (BBB), Yeşilgöz-Zegerius (VVD), Wilders (PVV) 21\. marraskuuta NOS B67, Haag Bontenbal (CDA), Jetten (D66), Marijnissen (SP), Omtzigt (NSC), Ouwehand (PvdD), Timmermans (PvdA), van der Plas (BBB), Yeşilgöz-Zegerius (VVD), Wilders (PVV) == Tulokset ja jälkipyykki == Puolue Äänet Osuus (%) Voitetut paikat PVV 2 450 878 23,49 37 GroenLinks/PvdA 1 643 073 15,75 25 VVD 1 589 519 15,24 24 NSC 1 343 287 12,88 20 D66 656 292 6,29 9 BBB 485 551 4,65 7 CDA 345 822 3,31 5 SP 328 225 3,15 5 DENK 246 765 2,37 3 PvdD 235 148 2,25 3 FvD 232 963 2,23 3 SGP 217 270 2,08 3 CU 212 532 2,04 3 Volt 178 802 1,71 2 JA21 71 345 0,68 1 Hyväksyttyjä ääniä 10 432 726 Hylättyjä ääniä 19 655 Tyhjiä ääniä 22 822 Ääniä yhteensä 10 475 203 Rekisteröityneitä äänestäjiä 13 473 750 Lähde: Vaaleissa yllätysvoittajaksi nousi laitaoikeistolaisen Geert Wildersin johtama Vapauspuolue. Se ei kuitenkaan välttämättä nouse hallitukseen, sillä useimmat muut puolueet kieltäytyvät yhteistyöstä sen kanssa. Wilders sai onnitteluita muun muassa Unkarin Viktor Orbánilta ja Ranskan Marine Le Peniltä. Toisin kuin edeltäjänsä Mark Rutte, VVD:n uusi puheenjohtaja Dilan Yeşilgöz-Zegerius kertoi, ettei lähtökohtaisesti sulje pois hallitusyhteistyötä PVV:n kanssa. == Galleria == Tiedosto:Posters verkiezingen Tweede Kamer november 2023 in Deurne IMG 5207.jpg|Vaalimainoksia Deurnessa Tiedosto:Kiesbiljet Tweede Kamer 2023.jpg|Vaaleissa käytetty äänestyslipuke Tiedosto:Tweedekamerverkiezingen 2023 Amsterdam.jpg|Äänestäjiä Amsterdamissa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Parlamenttivaalit 2023 Luokka:Vuoden 2023 vaalit
Belizen kasvitieteellinen puutarha

Belizen kasvitieteellinen puutarha () on Macaljoen varrella Belizeen kuuluvalla Cayon hallintoalueella sijaitseva kasvitieteellinen puutarha. Se toimii San Ignacion kaupungin ulkopuolella.About Belize Botanic Gardens, viitattu 25.11.2023 Sen päätehtäviä ovat Belizen biodiversiteetin suojeleminen ja tiedon lähteenä toimiminen yhteisölle, hallinnolle, liike-elämälle ja tieteen käyttöön.Belize Botanic Gardens Belize Botanic Gardens, viitattu 25.11.2023 Kasvien viljely nykyisen Belizen kasvitieteellisen puutarhan alueella alkoi Ken duPlooyn ostettua vaimonsa Judy duPlooyn kanssa tätä käyttöä varten 45 eekkerin suuruisen maatilan vuonna 1993. Vuonna 1997 Belizeen saapui orkideoita keräämään Brendan Sayers Irlannin National Botanic Gardensista. Hän ehdotti duPlooyille alueen aseman virallistamista kasvitieteelliseksi puutarhaksi. Tämä toteutui ja Belizen kasvitieteellisestä puutarhasta tuli maan ensimmäinen kasvitieteellinen puutarha. Se on yhä Belizen suurin kasvitieteellinen puutarha. Ken duPlooy kuoli elokuussa 2001, mutta toiminnan kehittämistä on jatkettu aktiivisesti. Belizen kasvitieteellisessä puutarhassa on monia vierailijoille avoimia kulkuteitä ja erikoistuneita reittejä, muun muassa omansa sademetsän kasvillisuudelle. == Lähteet == Kasvitieteellinen puutarha Luokka:Kasvitieteelliset puutarhat
Sanshin

Sanshin () on perinteinen japanilainen kolmikielinen kielisoitin, jota verrataan usein banjoon. Soittimen alkuperä on kiinalaisessa sanxian- soittimessa, joka kulkeutui Okinawaan 1300-luvulla. Sanshin on myös edeltäjä toiselle japanilaiselle soittimelle shamisenille, joka kehittyi, kun sanshin kulkeutui Japanin pääsaarille 1500-luvulla. Sanshin on merkittävässä asemasssa Okinawan kansanmusiikissa, ja sitä käytetään myös popmusiikissa sekä kumi odori -teatterissa. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset soittimet Luokka:Kielisoittimet
Atte Matilainen

Atte Matilainen (myös nimellä Karlsson, 6. marraskuuta 1924 Helsinki - 9. kesäkuuta 2018 Espoo) oli suomalainen valokuvaaja. Matilainen oppi valokuvaajaksi Osvald Hedenströmin Hede Fotossa ja perusti vuonna 1951 oma yrityksen Foto-Atte Matilainen, joka tunnettiin myös nimellä Valokuvaamo Atte Matilainen. Matilaisen asiakkaita olivat muun muassa Suomen Matkailijayhdistys, Aero/Finnair, Orion ja Veho. Matilainen kuvasi myös Asuntosäätiön työtä vuosien ajan. Hän työskenteli myös Olympia-Kuva Oy:ssä. Matilainen sai Suomen Leijonan ritarimerkin vuonna 1969 ja taiteilijaeläkkeen vuodesta 1987. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet