EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Nahajärv

Nahajärv (myös Naha järv) on Viron Valgamaalla Otepään kunnan Truutan ja Koigun kylissä sijaitseva järvi. Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä. == Maantietoa == Järvi on 315 metriä pitkä, 105 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Järvi on melko pyöreän muotoinen, mutta siitä työntyy kaakkoon päin luusuamainen lahti. Järvessä ei ole saaria ja sen syvänteessä on 11,3 metriä vettä. Etelärantaan laskeutuu 26 metriä korkeat ja jyrkät rinteet, jotka kasvavat metsää. Pohjoispuolella rinteet ovat metsää ja niittyjä ja eteläisiä rinteitä loivemmat. Truutan kylän asutus sijaitsee näiden rinteiden yläpuolella kahta rakennusta lukuun ottamatta. Kylälle tuleva tie ohittaa järven sen länsipuolelta ja järvelle laskeutuu Truutasta yksi tie. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Aare Mäemets on julkaisussaan Eesti NSV järved ja nende kaitse vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa järven rannat ovat pohjastaan hiekkaa, mutta syvemmällä on mutapohjaa. Järvessä on lähteitä, joiden vesi on rautapitoista. Vedenväri on keltaista, sen näkösyvyys on 1,8 metriä, ja järven vesi on kesäisin ja talvisin lämpötilakerrostunutta. Veden happamuustaso on pH 7,6–7,8 . Järvessä elää ainakin lahna, hauki, särki, ahven, suutari, ankerias ja sorva. == Vesistösuhteita == Nahajärv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, koska se on joen läpivirtausjärvi. Pääosa siihen tulevasta vedestä on peräisin Pühäjõesta, joka tulee Lambahanna järvestä ja jatkaa Sinikejärveen. Siihen tulee itäpuolelta laskeva oja pienestä lammesta. Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Otepään ylänkö Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Turun Rautateollisuus- ja Vaunutehdas

Turun Rautateollisuus- ja Vaunutehdas Oy (Ab Åbo Jernmanufaktur och Waggonfabrik Oy, vuoteen 1918 Åbo Jernmanufaktur Aktiebolag) oli suomalainen Turussa Aurajoen itärannalla toiminut konepaja joka oli perustettu 1892. Yhtiön osaketta noteraattiin pörssissä vuosina 1915–1922.Poistuneet pörssiyhtiöt : Ab Åbo Jernmanufaktur och Waggonfabrik Oy, Pörssitieto G. Kock Yhtiön edeltäjä oli 1857 toimintansa aloittanut Åbo Jernmanufaktur Bolag. Turun konepajan ohella yhtiöllä oli toinen, vuonna 1897 valmistunut tehdas Kaarinassa rautatievaunujen ja pulttien tuotantoa varten. Turun Rautateollisuus valmisti muun muassa raitiovaunuja, rautatievaunuja, puimakoneita, lokomobiileja ja muita maatalouskoneita, höyrykoneita, kassakaappeja, lukkoja sekä rautatekeita ja valutöitä. Vuosina 1919–1923 yhtiö valmisti ensimmäisenä Suomessa noin 500 Kullervo-merkkistä traktoria. Vuonna 1923 yhtiön tuotannon arvo oli 4,2 miljoonaa markkaa ja sen palveluksessa oli 121 työntekijää.Rautatehdas on eri "puulaaki", Turun Sanomat Lukijoilta 11.12.2001 Vuonna 1924 Liittopankki määräsi yhtiön omaisuuden myyntiin. Osaa tuotannosta jatkoi Teijon Tehtaat Oy ja kannattavimmat tuotantolinjat myytiin Suomen Pultti ja Konetehdas Oy:lle (vuodesta 1934 Suomen Pultti Oy). Tämän yhtiön perusti 1924 Turun Rautateollisuuden toimitusjohtajana 1906–1918 toimineen Carolus Wreden poika Gustaf W. Wrede ja hänen johtamansa Oy Taalintehdas. Suomen Pultin osakekanta siirtyi vuonna 1934 Wredeltä Ferrarialle ja sitä kautta Fiskarsille. Suomen Pultti fuusioitiin Fiskarsiin vuonna 1950. Myöhemmin Suomen Pultin tehdaslaitos tuli ruotsalaisen Bulten Ab:n omistukseen. Turun Rautateollisuus- ja Vaunutehdas Oy purettiin vuonna 1939. Osa yhtiön tehdasrakennuksista on nykyisin Åbo Akademin käytössä. == Lähteet == Luokka:Turun historia Luokka:Entiset suomalaiset metalliteollisuusyhtiöt Luokka:Entiset suomalaiset pörssiyhtiöt
Lara Worthington

Lara Worthington (os. Bingle) (s. 22. kesäkuuta 1987 Caringbah, Uusi Etelä- Wales) on australialainen malli ja mediapersoona. Hänet tunnetaan esiintymisestään vuoden 2006 kampanjassa nimeltä So where the bloody hell are you? Hänellä on myös oma televisiosarja nimeltä Being Lara Bingle, joka esitettiin ensimmäistä kertaa Network Tenillä kesäkuussa 2012. Hän on naimisissa näyttelijä Sam Worthingtonin kanssa, ja heillä on kaksi lasta. == Filmografia == Televisio Televisio Vuosi Nimi 2006 Torvill and Dean's Dancing on Ice 2018 Getaway 2018 Holidays for Sale 2011 Dancing with the Stars 2011 The Apprentice Australia 2011 Australian huippumalli haussa 2012 The Project 2012 Being Lara Bingle == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Australialaiset mallit Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sinikejärv

Sinikejärv (myös Sinike järv, Sinikjärv, Sinika järv) on Virossa Otepään kunnassa sijaitseva järvi. Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä. == Maantietoa == Järvi on 110 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Se sijaitsee Pühäjõen metsäisellä ja soistuneella osuudella viereisen Lubjaahujärven kanssa. Järven rannat ovat soistuneet joka suunnalla. Sen rannat ovat asutuksesta autiot eikä sinne tule teitä. == Vesistösuhteita == Sinikejärv kuuluu Pühäjõen valuma- alueeseen, koska se on joen läpivirtausjärvi. Pääosa siihen tulevasta vedestä on peräisin Pühäjõesta, joka tulee Nahajärvestä ja jatkaa Lubjaahujärveen. Siihen tulee koillispuolelta laskeva oja pienestä lammesta. Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Otepään ylänkö Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Lubjaahujärv

Lubjaahujärv (myös Lubjajärv) on Virossa Otepään kunnassa sijaitseva järvi. Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä. == Maantietoa == Järvi on 200 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Se sijaitsee Pühäjõen metsäisellä ja soistuneella osuudella viereisen Sinikejärven kanssa. Järven rannat ovat soistuneet joka suunnalla. Sen rannat ovat asutuksesta autiot eikä sinne tule teitä. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Aare Mäemets on julkaisussaan Eesti NSV järved ja nende kaitse vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa se on matala järvi, jonka vesi ei lämpötilakerrostu. Järveen pulppuaa vettä monista lähteistä ja pienestä ojasta. Soistuneen järven rannat ovat hyllyvää turvesuota. Talvellä veden näkösyvyys on vain 0,8 metriä. Järvessä elää ainakin särki, ahven, hauki, sorva ja ankerias. == Vesistösuhteita == Lubjaahujärv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, koska se on joen läpivirtausjärvi. Pääosa siihen tulevasta vedestä on peräisin Pühäjõesta, joka tulee Sinikejärvestä ja jatkaa Liinu järveen. Siihen tulee eteläpuolelta Koigun kylästä alas laskeva oja, jonka valuma-alueella sijaitsee viisi varastoallasta. Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Otepään ylänkö Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Fort Boyard (videopeli)

Fort Boyard on vuonna 2019 julkaistu ranskalainen videopeli, jonka on kehittänyt Appeal Studios S.A. Pelissä pelaaja saa valita hahmon, ja vaikeustason, jolla hän pelaa. Pelissä pelaaja suorittaa Fort Boyardista tunnettuja tehtäviä, joista hän voi ansaita avaimia. Pelistä on julkaistu myös uudempi versio, jossa on enemmän sisältöä. Peliä voi pelata Microsoft Windowsilla, Playstation 4:sella, Xbox Onella, ja Nintendo Switchillä. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2019 videopelit Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:Xbox One -pelit Luokka:Nintendo Switch -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Ranskassa kehitetyt videopelit
Säyneisen kotiseutumuseo

Säyneisen kotiseutumuseo on Kuopion Säyneisen kirkonkylässä Pohjois-Savossa sijaitseva paikallismuseo. Museoon kuuluu useita rakennuksia: väentupana ja kievarina toiminut museopirtti (tuotu museoksi 1960), aitta ja riihi (1962) sekä savusauna (1970). Museossa on esillä talonpoikaisesineistä, sekä asesepän ja järvimalmin noston työkaluja. Museota ylläpitää Säyneisen kotiseutuyhdistys. == Lähteet == Luokka:Säyneinen Luokka:Juankosken rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kotiseutumuseot Luokka:Kuopion museot
Oulun Rautateollisuus

Oulun Rautateollisuus Osakeyhtiö oli suomalainen Oulussa toiminut konepajayritys. Yhtiö perustettiin vuonna 1911 ja Oy Fiskars Ab osti sen vuonna 1953. Oulun Rautateollisuus fuusioitiin Fiskarsiin vuonna 1963.Yhtiöhakemisto 1972-74, N-O, Pörssitieto G. Kock Oulun Rautateollisuudella oli 1902 perustettu konepaja ja naulatehdas Oulun Raksilassa. Vuonna 1957 yhtiön palveluksessa oli 50 henkilöä ja liikevaihto oli 174 miljoonaa markkaa. Yhtiö valmisti kaksitahtisia, magneettosytytyksellä varustettuja 1-2 sylinterisiä Osmo-merkkisiä petrolimoottoreita. Moottoreita käytettiin maamoottoreina ja veneiden sisämoottoreina. Osmo moottorit Hinnasto ja selostus, 01.01.1928, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Lisäksi valmistettiin muun muassa lapiorullaäkeitä ja metsä- ja uittotöissä käytettyjä paalutus- ja varppausvinttureita, jäähöyliä ja kämppäkaminoita.Metsä- ja Uittotyövälineitä, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Jatkosodan aikana Oulun Rautateollisuus toimitti hiiltämökoneistoja kantotervasta tervavoiteluöljyä valmistaneelle Forcit-Dynamitin voiteluöljytehtaalle, joka käynnistyi Hangossa marraskuussa 1943.Kotimainen tervaöljy otettiin käyttöön voiteluaineiden tuotannossa jatkosodan aikana, Kemia 100-sivusto 13.5.2019 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oulun Rautateollisuus Oy:n pienpainatteita, Kansalliskirjasto Digitaaliset aineistot * Oulun Rautateollisuus Oy:n rakennuksia Raksilassa vuonna 1954, Pohjois-Pohjanmaan museo Uuno Laukan kokoelma * Oulun Rautateollisuus Oy:n rakennukset Kajaanin maantien puolelta 29.10.1932, Museoviraston kuvakokoelmat * Oulun Rautateollisuus Oy vuonna 1937, etualalla konttorirakennus, Museoviraston kuvakokoelmat Luokka:Oulun historia Luokka:Entiset suomalaiset metalliteollisuusyhtiöt Luokka:Moottorivalmistajat
Juankosken kirjasto

Juankosken lähikirjasto on Kuopion Juankosken taajamassa toimiva yleinen kirjasto. Juankosken kirjasto sai alkunsa vuonna 1862, samoihin aikoihin tehtaankoulun kanssa. Kuopion kaupunginkirjaston lähikirjastoksi se muuttui vuonna 2013. Nykyiseen Juankosken koulujen (Juantehtaan koulu, Juankosken koulu, Juankosken lukio) vieressä sijaitsevaan kirjastorakennukseen kirjasto muutti 1997. Kuopion kaupunginkirjaston osana juankoskelaisten käytössä on laajempi kaupunginkirjaston kokoelma ja sähköisiä aineistoja. Kirjastopalveluja tarjotaan Juankoskella myös Koillis-Savon kirjastoautolla. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Juankosken lähikirjaston sijainti kartalla (Kuopion karttapalvelu) Luokka:Juankosken rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kuopion kaupunginkirjasto
Gao Lihua

Gao Lihua (s. 31. lokakuuta 1979 Dalian, Liaoning) on kiinalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Hän saavutti hopeaa Kiinan joukkueessa Pekingin kesäolympialaisissa 2008. Gao on edustanut Kiinaa myös Ateenan kesäolympialaisissa 2004 ja Lontoon kesäolympialaisissa 2012. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset maahockeypelaajat Luokka:Kiinalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ville Lantiainen

Ville Lantiainen (s. 29. maaliskuuta 1993 Juva) on suomalainen pesäpalloilija. Lantiainen edustaa Superpesiksessä pelaavaa Joensuun Mailaa. Lantiaisen kasvattajaseura on Juvan Nuorisopesis. Hän pelaa sisäpelissä etenijänä ja ulkopelissä etukentällä.https://www.siipe.fi/pelaajat/ville-lantiainen/ Hän on pelannut urallaan Superpesistä myös Imatran Pallo-Veikoissa ja Siilinjärven Pesiksessä. Lantiainen on pelannut urallaan 19. heinäkuuta 2020 mennessä 69 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt seitsemän kunnaria ja neljä tavallista juoksua, tuonut 53 juoksua ja kerännyt 232 kärkilyöntiä. Lantiainen on pelannut urallaan kolme Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on tuonut kolme juoksua ja kerännyt yhdeksän kärkilyöntiä.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/component/tilastot/?pelaajaid=6396&view;=pelaajakortti == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koiranpäivät

Koiranpäivät (Trouble) on vuoden 2019 tietokoneanimoitu komediaperhe-elokuva, jonka ohjaavat Kevin Johnson pääosissa Sean "Big Sean" Andersen, Pamela Adlon ja Lucy Hale. == Juoni == Luksuselämään tottunut koira nimeltä Riesa päätyy rikkauksista ryysyihin paetessaan entisen omistajansa ahneita lapsia. Hän joutuu opettelemaan, kuinka oikeassa maailmassa eletään. Matkalla Riesa tapaa aivan uusia ystäviä – ja löytää uuden kodin odottamattomasta paikasta. == Äänirooleissa == Alkuperäinen näyttelijä Rooli Big Sean Trouble Pamela Adlon Rousey Lucy Hale Zoe Bell Marissa Winokur Claire Wilmer Valderrama Thurman Sanchez Joel McHale Norbert Seth Rollins Norm Damon Wayans Jr. Gizmo Olivia Holt Bella Carlos PenaVega Tippy Harland Williams Caramel Conrad Vernon Otis == Lähteet == Luokka:Vuoden 2019 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset animaatioelokuvat
Maaningan kirjasto

Maaningan kirjasto tai Maaningan lähikirjasto on Kuopion Maaningan kirkonkylällä toimiva yleinen kirjasto. Pitäjäkirjaston toiminta Maaningalla alkoi vuonna 1847. Kunnankirjasto siitä tuli vuonna 1913. Kuopion kaupunginkirjaston lähikirjastoksi Maaningan kirjasto muuttui kuntaliitoksen myötä vuonna 2015. Maaningan kirjasto toimii nykyään Maaninkatalolla eli Maaningan entisessä kunnantalossa. Keväällä 2021 Kuopion kaupunki kertoi kirjastoaineiston keskittämisestä säästösyistä aiemman kahden kerroksen sijasta yhteen kerrokseen. Kirjastosta muokattiin samalla laajemmin aukioleva, omatoimisesti käytettävissä oleva kirjasto. Kirjaston asiakkaiden käytössä on Kuopion kaupunginkirjasto laaja kokoelma sähköisine aineistoineen. Kirjastopalveluja tarjotaan myös kirjastoautolla, joka pysähtyy esimerkiksi Pulkonkosken ja Käärmelahden kouluilla. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Maaningan lähikirjaston sijainti kartalla (Kuopion karttapalvelu) Luokka:Maaninka (kaupunginosa) Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kuopion kaupunginkirjasto
Hihnavaara

Hihnavaara voi tarkoittaa seuraavia: ==Sukunimi== Hihnavaara on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Aleksi Hihnavaara (Mosku, 1882–1938), poronomistaja ja Itä-Lapin "rauhoitustoimien" toteuttaja *Lauri Hihnavaara (1935–2020), poromies ja eräkirjailija, Aleksi Hihnavaaran poika. ==Paikannimi== * Hihnavaara, kylä Savukoskella
Koronaviruspandemia Islannissa

Koronaviruspandemia Islannissa on osa maailmanlaajuista SARS-CoV-2 -koronaviruksen levittäytymistä. Ensimmäinen tartunta todettiin maassa 28. helmikuuta 2020, ja 19. heinäkuuta siellä oli 1 930 vahvistettua tartuntaa, 1 907 parantunutta ja 10 kuollutta. Vielä maaliskuussa virus levisi Islannissa huolestuttavaa vauhtia, mutta sinnikkään testaus- ja jäljitystyön sekä huhtikuun alussa käyttöönotetun kännykkäsovelluksen avulla epidemia tukahtui nopeasti. Väkilukuun suhteutettuna maassa on tehty eniten koronavirustestejä kaikista maailman maista, 14 prosenttia koko väestöstä. Toisin kuin monessa muussa maassa, Islannissa on alusta asti testattu myös lieväoireisia ja oireettomia henkilöitä. Kännykkäsovelluksella puolestaan jäljitettiin ja eristettiin altistuneita. Lähes 99 prosenttia kaikista virustartunnan saaneista on jo parantunut, ja päiväkodit ja peruskoulut ovat koko ajan pysyneet auki. Tautihuippu saavutettiin maassa 5. huhtikuuta, minkä jälkeen rajoituksia on vähitellen purettu. Islannin ja Suomen väliset matkustusrajoitukset purettiin 15. kesäkuuta. Nykyisten määräysten mukaan Islantiin matkustavat henkilöt voivat tehdä lentokentällä koronavirustestin tai asettua 14 päivän karanteeniin maahan saapuessaan. Testin hinta on heinäkuun alusta lähtien 15 000 Islannin kruunua eli noin 94 euroa. Mikäli testin maksaa etukäteen, hinta on 9 000 Islannin kruunua eli noin 56 euroa. == Lähteet == Islanti Luokka:Islannin historia
Harry Freeman

Harry Freeman voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä: * Harry Freeman (1876–1968), brittiläinen maahockeypelaaja * Harry Lawrence Freeman (1869–1954), yhdysvaltalainen säveltäjä * Harry Freeman, englantilainen jalkapalloilija Luokka:Täsmennyssivut
Harry Freeman (maahockeypelaaja)

Harry Scott Freeman (7. helmikuuta 1876 – 5. lokakuuta 1968) oli brittiläinen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän pelasi Lontoon kesäolympialaisissa 1908 Englannin joukkueessa, joka voitti turnauksessa kultaa. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset maahockeypelaajat Luokka:Brittiläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1968 kuolleet
Gerald Logan

Gerald Logan (29. joulukuuta 1879 – 29. huhtikuuta 1951) oli brittiläinen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän pelasi Lontoon kesäolympialaisissa 1908 Englannin joukkueessa, joka voitti turnauksessa kultaa. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset maahockeypelaajat Luokka:Brittiläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1951 kuolleet
Intiantrappi

Intiantrappi (Ardeotis nigriceps) on äärimmäisen uhanalainen lintulaji. Intiantrappeja on arvioitu olevan jäljellä alle 250 sukukypsää yksilöä. Naaras munii vuodessa vain yhden munan. Intiantrappi on yksi maailman painavimmista linnuista. Koiras voi painaa jopa 15 kilogrammaa. Intiantrappia on metsästetty vuosikausia, mutta enemmän niitä uhkaa karja, joka vie kaiken ruohon aavikoilta. Intiantrappia yritetään pelastaa tekemällä aitauksia, joihin ei päästetä karjaa. Intiantrapilla on todella huono näkö. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Intiantrappi (Ardeotis nigriceps) *ITIS: Ardeotis nigriceps Luokka:Trapit
Eclectochromis

Eclectochromis on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan Afrikasta: * Eclectochromis lobochilus (Trewavas, 1935) * Eclectochromis ornatus (Regan, 1922) – Korumalawinahven == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Itoigawa

Itoigawa () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin länsiosassa. Itoigawan keskusta on rakentunut Himejoen suulle, sisämaassa siihen kuuluu vuoristoalueita. Etelässä kaupunki rajautuu Naganon prefektuuriin, lännessä Toyaman prefektuuriin. Itoigawassa on 41 704 asukasta (heinäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 746,24 neliökilometriä. Itoigawa kehittyi historiallisesti linnanaluskaupunkina ja yhtenä Hokuriku-kaidō- tiereitin postiasemista. Sieltä johti Himejoen laaksoa pitkin etelään Shinanon ja Kain provinsseihin myös suolareittinä tunnettu Chikuni-kaidō-tie. Vuodesta 1717 lähtien kaupunki oli Matsudaira-klaanin hallinnassa. Himejoen sivujoen Kotakin varrella on Japanin ainoa jade-esiintymä. Himejoen vartta pitkin Shizuokaan saakka kulkee myös Japanin kahtia jakava siirroslinja, jonka alueelta on louhittu jaden lisäksi rautaa, hopeaa ja kultaa. Nykyisin merkittäviä elinkeinoja ovat sementti- ja kemianteollisuus. Maaseutualueilla harjoitetaan metsätaloutta, kalastusta ja riisin viljelyä. Kaupunkioikeudet Itoigawalle myönnettiin vuonna 1954, kun Itoigawan maaseutukaupunkiin liitettiin kahdeksan kyläkuntaa. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2006, kun siihen yhdistettiin Ōmin ja Nōn maaseutukaupungit. Itoigawan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat Amatsu-jinjan ja Nō Hakusan-jinjan šintolaiset pyhäköt. Kaupungissa toimii geologinen Fossa Magma -museo, runoilija Gyōfu Sōman muistomuseo ja useita kuumia lähteitä (onsen), kuten Renge-onsen ja Sasakura-onsen. Luonnonnähtävyyksiä ovat esimerkiksi Tsukimizun lampi ja monenlaiset vuoristoalueet jokilaaksoineen, joista osa kuuluu Chūbu-sangakun ja Myōkōn–Togakushi-renzanin kansallispuistoihin. Itoigawaa palvelevat suurnopeusjunayhteys Hokuriku Shinkansen, JR Higashi-Nihonin Ōito-linja, Echigo Tokimeki -rautatien Nihonkai Hisui Line ja Ainokaze Toyama -rautatien Ainokaze Toyama -rautatielinja. == Kuvia == Tiedosto:Amatsu Jinja Niigata Japan.JPG|Amatsu-jinja Tiedosto:栂海新道の始点・親不知.jpg|Oyashirazun rannikkoa Tiedosto:Tsutsuishi 1.jpg|Tsutsuishin kylää Tiedosto:Himekawa VI power station weir and grit chamber.jpg|Himekawan vesivoimala Tiedosto:Itoigawa-station- Nihonkai-entrance.jpg|Itoigawan rautatieasema == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Niigatan prefektuurin kaupungit
Liinu järv

Liinu järv (myös Liinujärv, Liinajärv) on Virossa Põlvamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi. Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä. == Maantietoa == Järvi on 340 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Se sijaitsee jokilaakson metsäisellä osalla ja järvi täyttää koko laakson sen leveydeltään. Järveen putoavat laakson rinteen melko jyrkkinä, mutta laaksossa on itä- ja länsirannassa tasaista. Järvessä ei ole saaria. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä (tai 5,5 metriä ) ja keskellä sijaitsevassa syvänteessä on 12,6 metriä syvää. Sen rannat ovat lehtimetsää ja rannalla sijaitsee vain yksi talo. Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Järven itäpuolelta laakson poikki kulkee yksi tie, joka haarautuu pohjoispuolella kulkien kyseisen talon vierestä. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Aare Mäemets on julkaisussaan Eesti NSV järved ja nende kaitse vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa sen rannat ovat hiekka- tai mutapohjaiset. Sen vesi on kesäisin ja talvella lämpötilakerrostunutta, vedenväri on keltainen ja sen näkösyvyys on 2,9 metriä. Tavinen näkösyvyys heikkenee 1,3 metriin. Alusvesi on happiköyhää läpi vuoden. Järvessä elää ainakin ahven, salakka, allikkosalakka, kiiski, särki, lahna, sorva, ankerias, hauki ja suutari. == Vesistösuhteita == Liinu järv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, sillä se on joen läpivirtausjärvi. Siihen ei laske muita ojia, mutta järvessä ja sen rannoilla on runsaasti lähteitä . Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Otepään ylänkö Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Lucine Amara

Lucine Amara, alkuperäiseltä nimeltään Lucine Tockqui Armaganian (1. maaliskuuta 1925 Hartford, Connecticut – 6. syyskuuta 2024 Queens, New York) oli yhdysvaltalainen sopraano. Hän tuli tunnetuksi urastaan Metropolitan- oopperassa, jossa esiintyi vuosina 1950–1991.Lucine Amara Britannica Amara opiskeli laulamista San Franciscossa, jossa lauloi San Franciscon oopperan kuorossa (1945–1946). Konserttidebyyttinsä hän teki samoihin aikoihin War Memorial Opera Housessa. Vuonna 1947 hän jatkoi opintojaan Music Academy of the Westissä Santa Barbarassa, ja vuonna 1948 hän pääsi kilpailuvoiton myötä esiintymään Hollywood Bowliin. Seuraavien kahden vuoden ajan Amara opiskeli Etelä-Kalifornian yliopistossa ja lauloi San Franciscon sinfoniaorkesterin solistina. Metropolitan-oopperassa luomallaan uralla Amara osallistui lähes 900:an esitykseen, joista yli 60 myös näytettiin televisiossa tai pidettiin radiolähetyksenä. Amaran usein esittämiä rooleja olivat Micaëla (Carmen), Cio- Cio San (Madama Butterfly) ja Tatjana (Jevgeni Onegin). Amara esiintyi myös Euroopassa, Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. Teoksia, joiden levyttämiseen hän osallistui, olivat Pajatso ja La bohème. Amara sai nimityksen New Jersey Association of Verismo Operan taiteelliseksi johtajaksi vuonna 1995. Vuodesta 1989 hän on kuulunut Academy of Vocal Artsin Hall of Fameen. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset oopperalaulajat Luokka:Sopraanot Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Pikkjärv (Kooraste)

Pikkjärv on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa sijaitseva järvi. Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä. == Maantietoa == Järvi on 720 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,9 hehtaaria. Se sijaitsee laakson mutkassa, jonka takia myös järvessä on loiva mutka. Se täyttää koko laakson leveydellään ja rannat ovat kaltevaa ja yli 15 metriä korkeaa rinnettä. Järven rannat ja sen ympäristö on asumatonta metsämaata. Järvellä ei ole saaria. Sen keskisyvyys on 6,0 metriä ja syvänteessä on 14 metriä vettä. Vain järven päissä on laakson pohjalla suota. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä pitkä. Järven luoteispäähän tulee tie. == Luontoarvoja ja luokittelu == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Aare Mäemets on julkaisussaan Eesti NSV järved ja nende kaitse vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa vedenväri on kellertävänvihreästä kellertävänruskeaan, sen näkösyvyys on 2,3–2,5 metriä ja järven vesi on kesäisin ja talvisin lämpötilakerrostunut. Järvessä elää ainakin lahna, särki, ahven, hauki, suutari, salakka, sorva, kiiski, ruutana, ankerias ja sorva. == Vesistösuhteita == Pikkjärv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, sillä se on joen läpivirtausjärvi. Siihen ei tule muita ojia. Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Kanepi Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Otepään ylänkö Luokka:Pühäjõen (Sillaotsa) valuma-alue
Vesta (nimi)

Vesta on naisen etunimi, joka on peräisin roomalaisesta mytologiasta. Muinaisitalialaista jumalolentoa Vestaa palvottiin aikoinaan kotilieden, tulen ja perhe-elämän jumalattarena. Sen kreikkalainen vastine oli Hestia. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2023 mennessä tilastoitu yhteensä 157 Vestaa. Suomen lisäksi tätä etunimeä on käytetty ainakin Ruotsissa, Virossa, Britanniassa ja Yhdysvalloissa. == Nimipäivät == Vesta- nimi on sisältynyt suomenruotsalaiseen almanakkaan vuodesta 1929 lähtien.Blomqvist, Marianne: Förteckning över förnamnen i den finlandsvenska almanackan 1810–2000. – Alun perin nimipäivä oli 17. lokakuuta, mutta vuodesta 2005 alkaen se on ollut jo 16. lokakuuta. Vuosina 1986–1992 Vestalla oli Ruotsin almanakassa nimipäivä 8. joulukuuta.Lindgren, Birgitta: Namnlängden och namnens placering under olika tider. – == Tunnettuja Vestoja == * Vesta Rebekka Burman (s. 1994), Vesta, suomalainen laulaja ja lauluntekijä * Vesta-Linnea, Tove Appelgrenin luoman satukirjasarjan päähenkilö == Lähteet == Luokka:Etunimet
Vire (moottori)

Vire oli suomalainen Valmetin valmistama kaksitahtinen, yksisylinterinen venesisämoottori. Moottori suunniteltiin vuonna 1948, sen valmistus alkoi 1950-luvun alussa ja jatkui vuoteen 2002 saakka. Vire-moottoreita valmistettiin Linnavuoressa, Jyskässä ja Tanskassa kaikkiaan yli 20 000 kappaletta. Moottoria käytetään nykyisinkin vanhempien purjeveneiden apumoottorina. Suomalaisen venemoottorin tarina - Kun Vire teki vireenit, KoneViesti 10/2017 13.7.2017Kun Vire teki Vireenit, Vene-lehti 8.3.2017 Aluksi valmistettiin 6 hevosvoiman Vire BVR-, BVK- ja BV-malleja. Myöhemmin vuoden 1970 tienoilla alkoi 7 hevosvoiman Vire 7-mallin ja 12 hevosvoiman Vire 12-mallin valmistus. Vuoden 1984 tienoilla Vire-moottorien valmistus siirtyi Tanskaan, jossa niitä valmisti Vordingborgissa Masnedø Marinecenter A/S huhtikuuhun 2002 saakka. Viimeksi Tanskassa valmistettiin vain Vire 7-mallia. Suomessa Vire-moottoreita valmistettiin noin 15 000 kappaletta.Vire 7 - History == Kirjallisuutta == * Pentti Nuottimäki : Kun Vire teki vireenit: Suomalaisen venemoottorin vaiheita. Edicom Förlag, Söderbärke 2017 ISBN 9789197752367 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vire 7 Marine Engine Homepage, englanninkielinen sivusto Vire 7-moottorimallista * Vire Engines Official Website, englanninkiel. Nick Le Feuvren sivusto * Vire 7-moottoriaiheisia videoita Youtubessa * Vire 12-moottoriaiheisia videoita Youtubessa Luokka:Venemoottorit Luokka:Valmet
Hurrikaanilasi

Hurrikaanilasi Muut nimet: Hurricane-lasi Vetoisuus: 40–60 cl Käyttötarkoitus: näyttävien, eksoottisten cocktailien lasi pienoiskuva|upright|Hurricane-drinkki hurrikaanilasissa. Hurrikaanilasi on vetoisuudeltaan noin 40–60 senttilitran kokoinen jalallinen lasi. Sitä käytetään yleisimmin näyttävien, värikkäiden ja koristeltujen cocktailien tarjoiluun. Hurrikaanilasi on nimetty myrskylyhdyn lasikuvun mukaan (), joista jotkin ovat suunnilleen samanmuotoisia kuin hurrikaanilasi. Hurrikaanilasi on highball-lasia korkeampi ja leveämpi. Hurrikaanilasia voi käyttää highball- lasin sijaan. == Hurrikaanilasiin valmistettavia drinkkejä == * Blue Hawaii * Blue Lagoon * Hawaiian Sunrise * Hurricane * Painkiller * Piña Colada * Scorpion Bowl * Singapore Sling * Swimming Pool Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Juomalasit
Coccidula

Coccidula on kovakuoriaisten (Coleoptera) lahkoon kuuluva leppäkerttusuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin kolme lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Suomessa on tavattu kaksi Coccidula-suvun lajia nimittäin rusopirkko ja rytipirkko.Laji.fi: Coccidula Suvun lajeja esiintyy lähinnä Euroopassa.iNaturalist: Suku Coccidula == Sukuun kuuluvia lajeja == *Coccidula lepida *Rusopirkko (Coccidula rufa) *Rytipirkko (Coccidula scutellata) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Coccidula *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Coccidula *Iowa State University, Bug Guide: Genus Coccidula Luokka:Leppäkertut
Varissuon jäähalli

Varissuon jäähalli on jäähalli, joka sijaitsee Turussa, Varissuon kaupunginosassa. Se sijaitsee väestönsuojaksi rakennetussa kallioluolassa noin 40 metriä maan pinnan alla. Jäähallilla on myös kuntosali ja kahvio. ==Katso myös== *Gatorade Center *Kupittaan jäähalli *Impivaaran jäähalli ==Lähteet== Luokka:Varissuo Luokka:Suomen jäähallit Luokka:Turun urheiluhallit Luokka:Väestönsuojelu
Hayling

right|thumb|200px|Ilmakuva Haylingin saaresta. Etualalla Gosport ja Portsean saari. Hayling on Hampshiressä Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva saari. Se jakaa yhdessä Portsean saaren kanssa Solentin salmen itäosan kolmeen osaan, jotka ovat Chichesterin, Langstonin ja Portsmouthin rannikkoalueet. == Historia == Haylingin ollessa osa Rooman valtakuntaa ja Britannian provinssia roomalaiset pystyttivät saaren pohjoispuolelle temppelin, jonka jäänteet ovat nykyisin maatalousalueen alla. Domesday book vuodelta 1086 mainitsee saarella sijainneen suolapannun, joka menestyi aina 1800-luvun alkupuolelle asti. Saarelta saatiin myös ostereita. Ensimmäinen silta mannermaalta Haylingille rakennettiin vuonna 1824.Carruthers & Dakkak (toim.) 2020, s. 193 Toisen maailmansodan aikana Haylingilla järjestettiin Normandian maihinnousua silmällä pitäen suunniteltu Fabius 2 -taisteluharjoitus.Carruthers & Dakkak (toim.) 2020, s. 191-192 1970-luvulla nousi huoli Haylingin eteläosan hiekkarantojen katoamisesta meren aiheuttaman eroosion vuoksi. Tämän takia rannoille kaadettiin 1980-luvulla 45 000 tonnia pikkukiviä suojaamaan niitä.Carruthers & Dakkak (toim.) 2020, s. 193-194 == Tunnettuja asukkaita == Venäjän keisari Aleksanteri II:n tytär ja entinen oopperalaulaja Jekaterina Jurjevskaja muutti vuonna 1932 HaylingilleCarruthers & Dakkak (toim.) 2020, s. 191, missä myös kuoli vuonna 1959. Hänet on haudattu St Mary’s Church -kirkon hautausmaalle. Hayling tunnetaan purjelautailun keksimispaikkana. Saarella nuorena poikana asunut Peter Chilvers rakensi vuonna 1958 purjelaudan esiasteen, minkä maan oikeuslaitos tunnusti vuonna 1982. == Nähtävyyksiä == Mahdollisesti Britannian vanhin marjakuusi kasvaa St Mary’s Church -kirkon pihassa Haylingillä. Kuusen ympärysmitta on noin yhdeksän metriä. Haylingillä sijaitsee huvipuisto Funland Hayling Island, jossa on 18 eri laitetta. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Britteinsaaret Luokka:Hampshiren maantiede
Camaret-sur-Mer

Camaret-sur-Mer (bretoniksi Kameled) on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Iroisemeren rannikolla Crozonin niemimaan länsikärjessä. Camaret-sur-Mer on vanha kalastussatama. Sitä suojaavalla aallonmurtajalla on Notre-Dame de Rocamadourin kappeli sekä Vaubanin rakennuttama puolustuslinna Tour Vauban, joka rakennettiin suojaamaan Brestin satamaa. Se kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon yhdentoista muun Vaubanin linnoituksen kanssa. Tour Vauban oli vielä rakenteilla kun se joutui jo puolustustöihin. Englantilaisten ja hollantilaisten laivastot yrittivät tehdä maihinnousun Camaret-sur-Meriin 18. kesäkuuta 1694. Päämääränä heillä oli päästä pommittamaan Brestin kaupunkia. Ranskalaiset onnistuivat tuhoamaan vihollisen tässä Camaretin taistelussa, joka on osa yhdeksänvuotista sotaa. Tiedosto:08_Camaret_Chapelle_Notre-Dame_de_Rocamamadour.JPG|Notre-Dame de Rocamadourin kappeli Tiedosto:20100712_Tour_Vauban_-_4.jpg|Tour Vauban ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Finistèren kunnat
Kamo (Niigata)

Kamo () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Niigatan tasangon kaakkoisreunalla. Kaupungin keskusta on rakentunut Shinanojoen sivujoen Kamon varrelle. Kamossa on 27 140 asukasta (maaliskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 133,72 neliökilometriä. Kamo kehittyi 1600-luvun puolivälistä lähtien markkinapaikkana Kamojoen laakson suulle. Säännöllisten markkinoiden perinne on jatkunut nykyaikaan saakka. Kaupunkioikeudet Kamo sai vuonna 1954, kun Kamon maaseutukaupunkiin liitettiin Gejōn kyläkunta. Merkittäviä elinkeinoja ovat perinteisesti olleet keisaripuusta valmistettujen lipastojen (tansu) ja muiden huonekalujen tuotanto, japaninpaperin tuotanto ja tekstiilien kudonta. Paperista on tuotettu myös sateenvarjoja ja byōbu- sermejä. Nykyisin kaupungissa on lisäksi elektroniikka-, metalli- ja elintarviketeollisuutta. Gejōn alue tunnetaan perhoneidonmäntyjen kasvatuksesta. Maaseutualueilla viljellään myös viinirypäleitä ja omenapäärynöitä. Kamon nähtävyyksiin kuuluu Aomi-jinjan šintolainen pyhäkkö. Sitä ympäröivässä Kamoyaman puistossa kasvaa lukuisia Camellia rusticana -lajin (yukitsubaki) kamelioita. Awavuorta ympäröivä seutu kaupungin itäosassa kuuluu prefektuurin luonnonpuistoon. Kamoa palvelee JR Higashi-Nihonin Shin’etsu-päälinja. == Kuvia == Tiedosto:Aomi Jinja (Kamo City) haiden.jpg|Aomi-jinja Tiedosto:粟ヶ岳から御神楽岳を望む.jpg|Näkymä Awavuoren huipulta Tiedosto:Kamo city center area Aerial photograph.1975.jpg|Kamon kantakaupunki vuoden 1975 ilmakuvassa Tiedosto:Kamo Station 002 April2020.jpg|Kamon rautatieasema == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Niigatan prefektuurin kaupungit
Nilsiän kirjasto

Nilsiän lähikirjasto eli Nilsiän kirjasto on Kuopion Nilsiän keskustaajamassa toimiva yleinen kirjasto. Kirjasto on osa Kuopion kaupunginkirjastoa, ja sen kokoelmat sähköisine aineistoineen ovat asiakkaiden tilattavissa. Kirjastopalveluja Nilsiän pitäjään tarjotaan myös kirjastoautolla. Muun muassa Nilsiän yhtenäiskoulu ja Nilsiän lukio sijaitsevat Nilsiän kirjastorakennuksen naapurustossa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Nilsiän lähikirjaston sijainti kartalla (Kuopion karttapalvelu) Luokka:Nilsiä (kaupunginosa) Luokka:Kuopion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kuopion kaupunginkirjasto
Sirnäs

Sirnäs on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön saaren eteläosassa entisessä Västanfjärdissä. Sirnäs sijaitsee niemellä Bruksfjärdenin itäpuolella. Niemen pohjoispuolelta alkaa Galtarbyviken. Kylän keskus sijaitsee niemen kapeimmassa kohdassa laaksossa, jossa kylän kantatilat Östergård ja Västergård sijaitsevat. Kyläalueen rannat ovat laajalti kesäasutuskäytössä. Sirnäsiin kulkee yksi tie naapurikylän Misskärrin kautta. Valtaosa Sirnäsiä on havumetsää. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Sirnäsissä oli neljä taloa, joista kaksi oli jäljellä isojaon aikaan vuonna 1788. Molemmista taloista itsenäistyi yksi pientila 1930-luvulla. ==Lähteet== Luokka:Västanfjärdin kylät
Petrovsko-Razumovskajan metroasema

Petrovsko-Razumovskaja () on Moskovan metron Serpuhovsko-Timirjazevskaja- ja Ljublinsko-Dmitrovskaja-linjojen asema. Asema sijaitsee linjalla Serpuhovsko- Timirjazevskaja asemien Vladykino ja Timirjazevskaja välissä ja linjalla Ljublinsko-Dmitrovskaja asemien Okružnaja ja Fonvizinskaja välissä. Asema avattiin 7. maaliskuuta 1991. == Lähteet == Luokka:Moskovan metroasemat
Snowpiercer (televisiosarja)

Snowpiercer on yhdysvaltalainen vuonna 2020 alkanut post-apokalyptinen televisiosarja, joka perustuu eteläkorealaiseen samannimiseen elokuvaan ja Le Transperceneige -sarjakuvaan. Sarja seuraa jättimäistä, jatkuvasti liikkuvan Snowpiercer-junan matkustajia, jotka kantavat ihmiskunnan jäänteitä seitsemän vuoden kuluttua siitä, kun maailmasta oli tullut jäätynyt autiomaa. Sarjan suunniteltu ensi-ilta oli 31. toukokuuta 2020, mutta se siirrettiin huhtikuun alussa koronaviruspandemian takia julkaistavaksi 17. toukokuuta 2020. Toinen tuotantokausi sai ensi-iltansa 25. tammikuuta 2021. == Juoni == Vuonna 2019 ihmiskunnan yrittäessä alentaa maapallon lämpötila keinotekoisesti, se laskee dramaattisesti aiheuttaen elämän mahdottomaksi tekevän jääkauden. Noin 3000 matkalipun ostaneita ihmisiä onnistuu nousemaan kyytiin multimiljonääri Joseph Wilfordin suunnittelemaan ikijunaan Snowpierceriin, joka kulkee 1001 vaununsa kanssa maapallon ympäri 2,7 kertaa vuodessa pysähtymättä. Ikijunan pysäyttäminen tarkoittaisi ihmisten hengiltä jäätymistä minuuteissa. Ennen junan lähtöä sisään tunkeutuu noin 400 liputonta matkustajaa, jotka teljetään omiin oloihinsa perävaunuun. Vuonna 2026 Snowpiercerin vaunujen sisällä ylläpidetään elämää kaikin eri osa-aluein; vaunuissa on ihmisten lisäksi sairaaloita, maatiloja, yökerhoja sekä museoita. Ihmiset ovat jaettu neljään eri luokkaan, joilla on omat oikeutensa ja tehtävänsä junassa. Perävaunussa kehnoissa oloissa asuva entinen poliisi Andre Layton kokee täyskäännöksen elämässään, kun johtoportaisiin kuuluva Melanie Cavill pyytää tämän apua tutkinnassa junassa tapahtuneissa murhissa. Samalla Layton suunnittelee perävaunulaisten vallankumousta lopettaakseen junan epäoikeudenmukaisuudet. == Näyttelijät == == Vastaanotto == Rotten Tomatoes -sivustolla sarjan ensimmäisen tuotantokauden arvosteluista 66 prosenttia oli positiivisia, perustuen 75 kriittiseen arvosteluun. Metacritic -sivustolla ensimmäisen tuotantokauden pistemäärä oli 55/100 perustuen 24 kriittiseen arvosteluun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Snowpiercer TV Guidessa Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:Elokuviin perustuvat televisiosarjat Luokka:TNT:n televisio-ohjelmat Luokka:Post-apocalypse-televisiosarjat
Peruna (elokuva)

Peruna on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut suomalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Joona Tena. Sen on käsikirjoittanut Pekko Pesonen. Elokuva kertoo 1600-luvun startup-yrittäjä Untamosta (Joonas Nordman), joka yrittää tuoda perunaa Suomeen aikana, jolloin suosituin juures oli nauris. == Taustaa == Peruna kuvattiin syksyllä 2019 Liettuassa, ja sen budjetti oli 2 000 000 euroa, josta Suomen elokuvasäätiön osuus oli 787 745 euroa. == Julkaisu == Perunan oli tarkoitus saada ensi-iltansa 14. lokakuuta 2020, mutta syyskuun lopussa sen ensi-ilta siirrettiin koronapandemian aiheuttamien rajoitusten vuoksi määrittelemättömälle päivälle loppuvuoteen 2020. Lokakuussa uudeksi ensi-iltapäiväksi ilmoitettiin 25. joulukuuta 2020. Pandemian jatkumisen vuoksi ensi-iltaa siirrettiin useita kertoja. Elokuvaa kuitenkin esitettiin ennakkonäytöksissä niissä Suomen elokuvateattereissa, jotka pystyivät järjestämään näytöksiä. Elokuun alussa 2021 elokuvan oli nähnyt lähes 14 000 ihmistä. Virallinen ensi-ilta oli 13. elokuuta 2021. Blu-rayna ja DVD:nä Peruna julkaistiin marraskuussa 2021. == Rooleissa == == Arvosteluja == Aamulehti Janne Kaakko Elokuvauutiset Niko Jutila Episodi Hannu Liekso Film-O-Holic Mimosa Jaskari Helsingin Sanomat Jussi Ahlroth Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl Hämeen Sanomat Heikki Ikonen Iltalehti Juho Rissanen Keskipohjanmaa Hannu Björkbacka Savon Sanomat Jussi Virratvuori == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elokuvan traileri YouTubessa. * Pekko Pesonen ja Joonas Nordman kertomassa elokuvasta Ylen aamussa. Luokka:Vuoden 2021 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Suomalaiset historialliset elokuvat Luokka:Joona Tenan ohjaamat elokuvat Luokka:Elokuvat liike-elämästä
Tyrvään kappelihautausmaa

Tyrvään kappelihautausmaa on Sastamalassa Roismalan kaupunginosassa sijaitseva hautausmaa, joka otettiin käyttöön vuonna 1891. Se on yksi Sastamalan seurakunnan 13 hautausmaasta. Sen pinta-ala on noin 9,5 hehtaaria, ja alueelle on siunattu noin 10 000 vainajaa. Hautausmaata on laajennettu viimeksi vuosina 2004–2007, ja sitä edellisen kerran 1974. Hautausmaalla on kaksi siunauskappelia, joista vanhempi on osittain pois käytöstä. Tunnustukseton alue on yhteinen Punkalaitumen seurakunnan kanssa. Kirkkoon kuulumattomia on aikaisemmin haudattu myös siunauskappelien väliseen rinteeseen. == Historia == Tyrvään kappelihautausmaa korvasi valmistuessaan Tyrvään kirkon yhteydessä olevan vanhan hautausmaan.Valtonen, Arja: Sastamalan seurakunta 24.5.2020 Se vihittiin käyttöön tuomiosunnuntaina 22. marraskuuta 1891. Siunauskappeleista vanhempi on piirilääkäri Otto Stenbäckin suunnittelema vuonna 1890 valmistunut goottilaistyylinen tiilikappeli, joka oli entisen Tyrvään seurakunnan ensimmäinen siunauskappeli. Vuonna 1976 valmistui arkkitehti Mirjam Kulmalan suunnittelema uusi siunauskappeli, jonka salissa on tilaa 180 ihmiselle. Arkkipiispa Martti Simojoki vihki kappelin myös jumalanpalveluskäyttöön. == Muistomerkit == Tyrvään kappelihautausmaalla on sen vihkimisen ja ensimmäisen hautauksen muistomerkki, sisällissodan punaisten joukkohaudan muistomerkki, sekä alueelle haudattujen Tyrvään piirimielisairaalan potilaiden muistomerkki. ==Tunnettuja Tyrvään kappelihautausmaalle haudattuja henkilöitä== Paikalle haudattuja tunnettuja henkilöitä ovat kmuiden muassa: *Adolf Aarno, kuvanveistäjä *Johannes Bäck, kirkkoherra *Aarre Haunia, rikostoimittaja ja -kirjailija *Taave Junnila, kansanedustaja *Nestori Kaasalainen, poliitikko ja pääjohtaja *Teodor Maunu, jääkärikapteeni *Oskari Söderholm (Vettenranta), Tyrvään Sanomien ensimmäinen päätoimittaja == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen hautausmaat Luokka:Sastamalan rakennukset ja rakennelmat
Taidemuseo Eemil

Taidemuseo Eemil on Lapinlahden kirkonkylässä Pohjois-Savossa sijaitseva taidemuseo. Museossa esitellään kokoelmanäyttelyssä kuvanveistäjä Eemil Halosen (1875–1950) monipuolista tuotantoa ja Halosten taiteilijasukua laajemminkin. Museota ylläpitää Halosten Museosäätiö. == Lähteet == Luokka:Lapinlahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen taidemuseot
Mirjam Kulmala

Hilja Mirjam Kulmala (23. kesäkuuta 1908 Vammala – 13. marraskuuta 1996 Vammala) oli suomalainen arkkitehti. Hän suunnitteli rakennuksia erityisesti kotiseudulleen Sastamalaan sekä asuinkaupunkiinsa Tampereelle. Kulmalan tunnetuimpia suunnittelutöitä ovat Tyrvään kappelihautausmaan uusi siunauskappeli, Lopenkulman rukoushuone sekä Vammalan seurakuntatalo. Kulmala syntyi Vammalan Sylväässä, ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1935. Valmistuttuaan Kulmala toimi Tampereella arkkitehti Harry W. Schreckin avustajana ollen mukana muun muassa Suomen Pankin talon ja Kalevan tornien suunnittelussa. Vuonna 1958 hän suunnitteli Schreckin kanssa Tyrväälle Tyrvään Säästöpankin uuden liikerakennuksen ja 1971 itsenäisesti sen lisäosan. Tampereelle hän on suunnitellut muun muassa Spriitehtaan talon paikalle vuonna 1962 rakennetun Kauppakartanon liike- ja asuinkerrostalon. == Töitä == * Suodenniemen kirkon urkulehteri, Sastamala (1936) * Lantulan koulu, Sastamala (1938) * Lopenkulman rukoushuone, Sastamala (1938) * Vammalan seudun sairaala (1938) Vammalan seudun sairaala valmistunut, Aamulehti, 24.09.1938, nro 257, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Vammalan pappilan talousrakennus, Sastamala (1959) * Asunto Oy Kauppakartano, Tampere (1962) * Vammalan seurakuntatalo, Sastamala (1967) * Tyrvään uusi siunauskappeli, Sastamala (1976) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Roy Rogers (cocktail)

pienoiskuva|Roy Rogers koristeltuna kirsikalla. Roy Rogers on alkoholiton drinkki joka valmistetaan colasta ja grenadiinista ja koristellaan maraschinokirsikalla. Se tarjoillaan yleensä jääpalojen kanssa collins- lasista. Shirley Temple on muuten samanlainen mutta siihen tulee colan tilalle ginger alea tai sitruunasoodaa esimerkiksi 7UP:ia tai Spritea sekä appelsiinimehua. Drinkki on saanut nimensä Roy Rogersin mukaan. Hän oli tuli kuuluisaksi laulajana ja lännenelokuvien näyttelijänä. Hänen näyttelijän uransa ajoittui vuosien 1935–1984 välille ja tuona aikan hän esiintyi lähes sadassa elokuvassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Alkoholittomat juomat Luokka:Drinkit
Shirley Temple (cocktail)

Shirley Temple on alkoholiton drinkki joka valmistetaan ginger alesta tai sitruunasoodasta esimerkiksi 7UP:ista tai Spritesta, appelsiinimehusta ja grenadiinista ja koristellaan maraschinokirsikalla. Se tarjoillaan yleensä jääpalojen kanssa collins-lasista. Roy Rogers on muuten melkein samanlainen mutta siihen tulee tilalle ginger alea tai sitruunasoodaa ja appelsiinimehun tilalle colaa. == Historia == Väitetään, että Shirley Temple drinkkin olisi luonut Beverly Hillsissä olevassa Chasen-nimisen baarin baarimikko 1930-luvun lopulla, kun Shirley Temple vieraili siellä vanhempiensa kanssa. Joidenkin tietojen mukaan paikka olisikin ollut Brown Derby -ravintola Hollywoodissa tai Royal Hawaiian -hotelli. Shirley Temple drinkkiin ei ole kellään yksinoikeutta, ja Shirley Temple kävi vuonna 1988 oikeutta hänen nimellään juomia markkinoivia virvoitusjuomayhtiöitä vastaan. Hän vetosi siihen, että hänen nimensä käyttö loukkaa hänen yksityisyyttään, ja voitti jutun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Alkoholittomat juomat Luokka:Drinkit
Arnold Palmer (juoma)

Arnold Palmer on alkoholiton juoma, joka valmistetaan kotona tehdystä sitruunamehusta ja jääteestä. Se koristellaan yleensä sitruunan viipaleella ja tarjotaan pitkästä lasista jäiden kanssa. Arnold Palmerista on tehty joitakin muunnoksia maustamalla sitä esimerkiksi mansikan makuisilla siirapeilla, käyttämällä teenä oolong-teetä tai minttuteetä. Siitä on tehty joskus myös alkoholijuomaa sekoittamalla siihen esimerkiksi vodkaa. == Historia == Väitetään että golffari Arnold Palmer olisi luonut tämän juoman yhdessä vaimonsa kanssa. Yleisesti Palmerin tiedettiin kuljettavan termospulloa täynnä tätä juomaa mukanaan golfkentillä. Juoma on tunnettu 1960-luvulta lähtien nimellä ”Arnold Palmer”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Alkoholittomat juomat Luokka:Drinkit