Fruktoosi

thumb|200px|Hedelmäsokerista valmistettua kidesokeria. Fruktoosi eli hedelmäsokeri (C6H12O6) on sokeri, jota esiintyy hunajassa ja kaikissa hedelmissä. Ihminen maistaa fruktoosin noin kaksi kertaa niin makeana kuin sakkaroosin eli tavallisen ruokosokerin, joka koostuu fruktoosista ja glukoosista. Fruktoosin moolimassa on 180,2 g/mol, sulamispiste (hajoaa) 103–105 °C, itsesyttymislämpötila 360 °C ja CAS-numero 57-48-7. Toisin kuin glukoosi eli rypälesokeri, hedelmäsokeri voi metabolisoitua ihmisillä ainoastaan maksassa. Kun ruokosokeri pilkkoutuu ruoansulatuselimistössä, siitä syntyy fruktoosia ja glukoosia. == Valmistus == Fruktoosia valmistetaan kromatografisen erotuksen, hydrauksen, kiteytyksen ja ioninvaihdon avulla esimerkiksi sokerijuurikkaasta. Fruktoosin teollinen valmistus on suomalainen keksintö, ja fruktoosin kaupallinen tuotanto aloitettiin 1960-luvun lopun Suomessa. Sitä valmistettiin suomalaisesta sokerijuurikkaasta. Fruktoosin valmistetus aloitettiin vuonna 1968 Suomen Sokeri Oy:n Kotkan tehtaalla. Noin 90 prosenttia tehtaan tuottamasta fruktoosista meni vientiin vuonna 2011. == Terveysvaikutukset == Fruktoosin terveysvaikutuksia alettiin tutkia laajemmin 1970-luvun alussa esimeriksi Helsingin yliopiston elintarviketeknologian laitoksella. Fruktoosi on hyvin hidas hiilihydraatti, sillä sen glykeeminen indeksi on vain 19, mikä on hyvin alhainen verrattuna esimerkiksi tavalliseen pöytäsokeriin eli ruokosokeriin (65) tai perinteiseen suomalaiseen ruisleipään (68)Atkinson et. al.: Tables of Glycemic Index and Glycemic Load Values. Diabetes Care. 2008 Dec; 31(12): 2281–2283. Taulukko A1.. Fruktoosi imeytyy sen vuoksi hitaammin vereen kuin esimerkiksi tavallinen sokeri, joten se ei aiheuta nopeita verensokerin heilahteluja. Hedelmäsokeri soveltuu tämän vuoksi hyvin etenkin diabeetikoille ja pitää myös näläntunnetta pidempään poissa. Vaikka fruktoosin kalorimäärä on sama kuin tavallisella sokerilla, siitä saatava kokonaiskalorimäärä jää pienemmäksi kuin sokerista saadun, koska sitä tarvitaan makeutensa vuoksi vähemmän. 2000-luvulla on alettu kuitenkin julkaista tutkimuksia, joiden mukaan fruktoosi saattaa altistaa muun muassa sydän- ja verisuonitaudeille, rasvamaksalle ja kakkostyypin diabetekselle sekä hidastaa oppimista ja heikentää muistia. Fruktoosi saattaa olla myös muita sokereita lihottavampaa, koska se ei tuota niiden tavoin kylläisyyden tunnetta. Edellä mainittujen seikkojen vuoksi on esitetty, että fruktoosi olisi jopa ruokosokeria haitallisempaa. Myös ruokosokeri sisältää hedemäsokeria, mutta sen sisältämä glukoosi lieventää edellä mainittuja fruktoosiin liittyviä riskejä. Ruokosokerin sisältämä glukoosi lisää kuitenkin huomattavasti fruktoosin imeytymistä, joka on vähäistä silloin, kun fruktoosia nautitaan ilman muita sokereita. Yli sadan gramman päivittäisiä fruktoosiannoksia pidetään haitallisina osalle ihmisistä, mutta 60 gramman annokset eivät aiheuta todennäköisesti haittavaikutuksia. Hedelmissä on yleensä alle puolet fruktoosia lopun ollessa lähinnä glukoosia eli hedelmissä on siis suhteellisen paljon verensokeria erittäin nopeasti nostavaa glukoosia. Hedelmät nostavat verensokeria kuitenkin hitaammin kuin esimerkiksi ruokosokerista ja vedestä valmistettu liuos, koska ne sisältävät kuituja. == Katso myös == *Fruktosemia eli fruktoosi-intoleranssi (HFI) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Kehittyvä elintarvike: Fruktoosin valmistus Suomessa täyttää 40 vuotta * Fineli:Fruktoosin lähteet ruoka-aineissa * Rinnekoti- Säätiö, KV-tietopankki: Fruktosemia * Liber Herbarum II: Luettelo fruktoosia eli fruktoosia sisältävistä kasveista * PubChem: Fructose * KEGG: D-Fructose * ChemBlink: D(-)-Fructose Luokka:Sokerit Luokka:Makeutusaineet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit