Msta

Msta (, vanhastaan käytetty nimitys Mustajoki ) on Venäjällä Novgorodin ja Tverin alueilla virtaava 445 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Mstinon järvestä ja laskee Ilmajärveen. == Joen kulku == Msta alkaa Mstinon tekojärvestä, joka sijaitsee Vyšni Volotšokin pohjoispuolella. Joki virtaa aluksi noin 50 kilometriä kohti pohjoista. Joenkulkua seuraa kapeana vyöhykkeenä peltoalue, jonka yhteydessä on myös niitä viljeleviä kyliä. Siirryttyään Novgorodin alueen puolelle, levenee peltovyöhyke ja kylät suurenevat. Joki alittaa Rybinskiin johtavan ja Bolgojen kautta kulkevan valtatien. Kun Mstaan yhtyy koillisesta tuleva Uverjoki, kääntyy Msta aluksi länteen mutta myöhemmin se jatkaa kohti luodetta. Joen yläjuoksulla on pitkiä koskiosuuksia, jotka ovat melojien suosiossa. Siellä se virtaa Borovitšin kaupungin läpi. Joki saapuu alavalle seudulle, jossa sen kulkusuunta vaihtelee maaston epätasaisten korkeusvaihteluiden vuoksi eri suuntiin. Lopulta se virtaa harvaan asuttujen seutujen läpi. Alavat alueet kuuluvat Ilmajärven, Olhavanjoen ja Laatokan alankoalueeseen. Mstajoki on seudun suurin joki, johon yhtyvät lopulta kaikki seudun joet. Mstan suistoalue monine suistohaaroineen on vuodenaikojen mukaan vuoroin tulvivaa ja sitten kuivuvaa kosteikko- ja suoaluetta. Suistoalueen länsipuolella aukeaa Ilmajärvi seudun suurimpana järvenä. Suistoalueen vesistöalue on matalaa ja mutaista. Jokeen nouseville laivoille on rakennettu oma Siversovin kanava, joka oikaisee suoraan Olhavanjokeen. Jokien välillä on Ilmajärvellä vain 3–8 kilometriä väliä, riippuen mistä suistohaarasta se mitataan. Joki on nykyään purjehduskelpoinen suistosta Holovan sivujoelle asti. Joen keskivirtaamia mitataan 84 kilometriä suistosta ylöspäin sivujoen Hubkan yläpuolelta. Keskivirtaamaksi ilmoitetaan 202 m³/s. == Nimen etymologiaa == Joen nimi ei tarkoita venäjäksi mitään. Monien kielentutkijoiden mukaan joen nimitys perustuu itämerensuomalaiseen sanaan musta, joka on muuntunut nykyiseen muotoonsa. == Historiaa == Viikinkien idäntie kulki Ilmajärvestä ylävirtaan Mustajokea ja Tsnajokea pitkin sekä Tvertsajoelle ja sieltä alavirtaan Volgalle tunnetaan jo varjagiajoilta asti. Tästä on todisteena huomattavat arkeologiset löydöt näiden jokien varsilta. Vyšni Volotšokin vesitie rakennettiin vanhan viikinkien idäntien reitille. Se yhdisti Itämeren Kaspianmereen laskevaan Volgan vesistöön. Tämä kanavajärjestelmä oli 1700–1800-luvuilla Venäjän tärkein Euroopan ja Aasian välinen tavarankuljetusreitti. Mustajoki oli osa tätä vesitietä. Sen merkitys rupesi vähenemään 1860-luvulla rautatien valmistumisen jälkeen. Laivojen koon kasvaessa isommat jokilaivat eivät voineet enää käyttää tätä vesitietä vaan rupesivat käyttämään Volgan–Itämeren vesitietä. Nykyään Mustajoki ja muu osa vesitietä on enimmäkseen huviveneily- ja retkeilykäytössä. Msta River Rapids.jpg|Eräs joen koskiosuus 000 Opechensky Posad 12.JPG|Riippusilta joen keskijuoksulla Borovitšissä Первый в россии арочный мост, р.мста, в створе ул.гагарина, заводская пл.jpg|Tiesilta Borovitšin kaupunkialueella RIAN archive 895654 Ice demolitions on Msta river, Novgorod region.jpg|Arkistokuva joen jääkannen räjäytysryhmästä Мста - panoramio (3).jpg|Näkymä joen kapeasta sivujuovasta. Vastarannalla erottuu jokisaari Река Мста и деревня Мстинский Мост, Новгородская область.jpg|Rautatiesilta joen alajuoksulta == Valuma-alue == Mstajoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Olhavanjoen valuma-alueeseen, jonka Mstan valuma-alueessa se sijaitsee. Msta, joka alkaa Mstinojärvestä, muodostaa Olhavanjoen valuma-alueen pääuoman 445 kilometriä pitkän keskiosuuden ja Mstinoon laskeva Tsna 160 kilometriä pitkän latvaosuuden. Pääuomaa on yhteensä 848 kilometriä . Valuma-alueen pinta-ala on 23 300 neliökilometriä. == Sivujokia == Mstajoen sivu-uomia on olemassa varsinkin alajuoksun alavilla seuduilla useita kymmeniä. Alla olevaan taulukkoon on koottu vesistövirannomaisten luettelemat suurimmat sivu-uomat. Niihin liittyvien tietojen lähteet on lueteltu taulukon alle ja ne on lisäksi eritelty kunkin joen kohdalle oikeaan sarakkeeseen. Laskujoen nimi Nimi Etäisyys Ilmajärvestä (km) Pääuoman kohta Pituus (km) Virtaama (MQ m³/s) Valuma-alue (km²) Lähteet Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin Mšaška Mšaška (Мшашка) 18 Novgorod 17 2,2,2,4,2,–,– Melnitšnyi Melnitšnyi (Мельничный) 43 Novgorod 11 2,2,2,4,2,–,– Skrobotski Skrobotski (Скроботский) 53 Novgorod 11 2,2,2,4,2,–,– Tšurilovski Tšurilovski (Чуриловский) 56 Novgorod 10 2,2,2,4,2,–,– Seregižka Seregižka (Серегижка) 81 Malaja Višera 10 2,2,2,4,2,–,– Hubka Hubka (Хубка) 83 Malaja Višera 25 2,2,2,4,2,–,– Holova Holova (Холова) 92 Malaja Višera 126 16 1 900 2,2,2,4,2,3,2 Volma Volma (Волма) 114 Kresttsy 60 821 2,2,2,4,2,–,2 Panitski Panitski (Паницкий) 147 Malaja Višera 10 23 2,2,2,4,2,–,2 Dubrovka Dubrovka (Дубровка) 153 Malaja Višera 11 2,2,2,4,2,–,– Malyševski Malyševski (Малышевский) 163 Malaja Višera 12 2,2,2,4,2,–,– Kaširka Kaširka (Каширка) 173 Malaja Višera 29 294 2,2,2,4,2,–,2 Mda Mda (Мда) 179 Malaja Višera 101 673 2,2,2,4,2,–,2 Tšernyi Tšernyi (Черный) 182 Ljubytino 11 2,2,2,4,2,–,– Kamenka Kamenka (Каменка) 186 Ljubytino 12 2,2,2,4,2,–,– Otnja Otnja (Отня) 214 Ljubytino 35 317 2,2,2,4,2,–,2 Zabititsa Zabititsa (Забитица) 220 Ljubytino 16 2,2,2,4,2,–,– Belaja Belaja (Белая) 221 Ljubytino 31 204 2,2,2,4,2,–,2 Ohomlja Ohomlja (Охомля) 228 Ljubytino 26 96 2,2,2,4,2,–,2 Gorodnja Gorodnja (Городня) 230 Ljubytino 23 2,2,2,4,2,–,– Polona Polona (Полона) 231 Ljubytino 16 183 2,2,2,4,2,–,2 Nizovka Nizovka (Низовка) 240 Ljubytino 12 2,2,2,4,2,–,– Lnjanaja Lnjanaja (Льняная) 261 Okulovka 50 322 2,2,2,4,2,–,2 Peretna Peretna (Перетна) 262 Okulovka 39 905 2,2,2,4,2,–,2 Šegrinka Šegrinka (Шегринка) 276 Okulovka 74 606 2,2,2,4,2,–,2 Šilokata Šilokata (Шилоката) 279 Borovitš 15 2,2,2,4,2,–,– Vydrinka Vydrinka (Выдринка) 280 Borovitš 24 153 2,2,2,4,2,–,2 Štšuka Štšuka (Щука) 283 Borovitš 14 2,2,2,4,2,–,– Sivelba Sivelba (Сивельба) 300 Borovitš 23 2,2,2,4,2,–,– Jurinka Jurinka (Юринка) 304 Borovitš 13 2,2,2,4,2,–,– Velgija Velgija (Вельгия) 311 Borovitš 45 390 2,2,2,4,2,–,2 Kruppa Kruppa (Круппа) 321 Borovitš 38 249 2,2,2,4,2,–,2 Žadinka Žadinka (Жадинка) 343 Borovitš 16 2,2,2,4,2,–,– Uver Uver (Уверь) 370 Borovitš 90 3 930 2,2,2,4,2,–,2 Berezaika Berezaika (Березайка) 389 Bologoje 150 27 3 230 2,2,2,4,2,3,2 Porfenka Porfenka (Порфенка) 417 Udomlja 7 2,2,2,4,2,–,– Dubovka Dubovka (Дубовка) 423 Vyšni Volotšok 2 240 2,2,2,4,2,–,2 Volodna Volodna (Володня) 436 Vyšni Volotšok 8 114 2,2,2,4,2,–,2 Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee _Lähteet:_ 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = luettu Venäjän vesistörekisteristä kunkin sivu-uoman tiedoista , 3 = luettu venäjänkielisestä Wikipediasta, 4 = katsottu tai mitattu Internetin karttapalvelusta kuten esimerkiksi Google Maps tai ACME == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kanoottireitti Berezaika-Msta (330 km) * Rurikinlinnan tutkimukset * Austr í Görðum: tulkintoja viikinkiajalta Luokka:Novgorodin alueen joet Luokka:Tverin alueen joet *