Sammet

Sammet (Acipenseridae) on sampikalojen lahkoon kuuluva alkeellisten luukalojen heimo. Sampia on vajaat kolmekymmentä eri lajia, jotka elävät Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan vesissä. Sammet jaetaan neljään sukuun: Acipenser (”varsinaiset sammet”), Huso (”kitasammet”), Pseudoscaphirhynchus ja Scaphirhynchus (”lapiosammet”). Sampien ruumis on pitkulainen ja kuono yleensä suippo. Hampaaton suu sijaitsee kuonon alapuolella, ja sen edessä on neljä tuntosäiettä, joilla kala tunnustelee pohjaa. Sampien ruumista ympäröivät luukilpien pitkittäiset rivit.Dewey, T. 2006. Acipenseridae Animal Diversity Web. Viitattu 22.10.2009 Suurin sampilaji, kitasampi, voi kasvaa 6–9 metriseksi, satojen kilojen painoiseksi, jopa 3 000 kiloiseksi hyvin suotuisissa olosuhteissa, mutta hyvin harvoin. Monet sammet ovat vaelluskaloja, jotka nousevat jokiin kutemaan. Täten jokien patoamiset ovat haitanneet sampia suuresti. Monien sampilajien lihaa pidetään herkullisena, mutta eräät sampilajit tunnetaan erityisesti mädistään, kaviaarista. Kaviaarin kysyntä onkin aiheuttanut monien sampikantojen voimakkaan taantumisen. Nykyisin kaviaarisampia kasvatetaan myös altaissa, Suomessakin, ja on kehitetty menetelmiä, joilla mäti voidaan imeä naaraasta tappamatta sitä.Savossa kypsyy huippukallis kaviaari MTV3 Uutiset 2008Imatran kalalaitos jatkaa erikoistuotteiden kehittelyä Etelä-Saimaa 2009 Suomessa on alkuperäisenä elänyt atlantinsampi (Acipenser oxyrinchus), joka kuitenkin 1900-luvulla hävisi Itämerestä.Hannu Lehtonen (2011) Sampi, tule takaisin Tiede-lehti 12/2011 2000-luvulla lajia taas esiintyy istutettuna. Sen lisäksi on tavattu satunnaisesti kolmea muuta sampilajia: sterlettiä (Acipenser ruthenus), siperiansampea (Acipenser baerii) ja venäjänsampea (Acipenser gueldenstaedtii). Kaksi viimeksi mainittua ovat myös peräisin Itämeren alueelle tehdyistä istutuksista. Ilomantsissa on kasvatettu sampea kaviaarin tuotannon vuoksi, mutta toiminta on loppunut venäläisen omistuksen vuoksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan siitä seuranneiden pakotteiden ja ulosoton vuoksi. == Suvut ja lajit == Sampien heimoon kuuluu neljä sukua ja 25 nykyisin elävää lajia: *Acipenser Linnaeus, 1758 **Siperiansampi Acipenser baerii Brandt, 1869 **Lyhytkuonosampi Acipenser brevirostrum Lesueur, 1818 **Idänsampi Acipenser dabryanus Duméril, 1869 **Järvisampi Acipenser fulvescens Rafinesque, 1817 **Venäjänsampi Acipenser gueldenstaedtii Brandt & Ratzeburg, 1833 **Vihersampi Acipenser medirostris Ayres, 1854 **Mikadosampi Acipenser mikadoi Hilgendorf, 1892 **Välimerensampi Acipenser naccarii Bonaparte, 1836 **Harmaasampi Acipenser nudiventris Lovetsky, 1828 **Atlantinsampi (sinisampi) Acipenser oxyrinchus Mitchill, 1815 **Persiansampi Acipenser persicus Borodin, 1897 **Sterletti Acipenser ruthenus Linnaeus, 1758 **Amurinsampi Acipenser schrenckii Brandt, 1869 **Kiinansampi Acipenser sinensis Gray, 1835 **Tähtisampi Acipenser stellatus Pallas, 1771 **Euroopansampi (sampi) Acipenser sturio Linnaeus, 1758 **Valkosampi Acipenser transmontanus Richardson, 1836 *Huso Brandt & Ratzeburg, 1833 **Amurinkitasampi Huso dauricus (Georgi, 1775) **Kitasampi Huso huso (Linnaeus, 1758) *Pseudoscaphirhynchus Nikolskii, 1900 **Syrdarjanlapiosampi Pseudoscaphirhynchus fedtschenkoi (Kessler, 1872) **Pikkulapiosampi Pseudoscaphirhynchus hermanni (Kessler, 1877) **Amudarjanlapiosampi Pseudoscaphirhynchus kaufmanni (Kessler, 1877) *Scaphirhynchus Heckel, 1835 **Valkolapiosampi Scaphirhynchus albus (Forbes & Richardson, 1905) **Lapiosampi Scaphirhynchus platorynchus (Rafinesque, 1820) **Amerikanlapiosampi Scaphirhynchus suttkusi Williams & Clemmer, 1991 == Lähteet == *