EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Eduard Stilgebauer

Johann Eduard (Edward) Alexander Stilgebauer (1868 Frankfurt am Main – 1936 San RemoStilgebauer, Eduard Johannes Alexander, Deutsche Biographie, viitattu 12.12.2020 ) oli saksalainen kirjailija ja kirjallisuushistorioitsija. Stilgebauerin laaja kehitysromaani Götz Krafft ilmestyi 1904–1905.Stilgebauer, Johann Eduard Alexander. Tietosanakirja osa 11. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1922 Stilgebauer opiskeli humanistisia aineita ja teologiaa. Hän valmistui 1896 filosofian tohtoriksi Lausannessa ja toimi journalistina Amsterdamissa ja Berliinissä, mutta omistautui sittemmin kirjoittamiselle. Kirjallisuushistorian ohella hän kirjoitti voimakkaan mainonnan ansiosta suosituiksi tulleita moniosaisia viihderomaaneja Götz Krafft (1904–1905) ja Die Lügner des Lebens (1907–1911). Hän kirjoitti myös novelleja ja näytelmiä.Stilgebauer, Johann Eduard Alexander, Nordisk familjebok 26. 1917 ==Teokset (valikoima)== * Wieland als Dramatiker * Geschichte des minnesangs 1898 * Götz Krafft, 4 osaa, 1904–1905 ** Mit tausend Masten, Februar, 1904 ** Im Strom der Welt, November, 1904 ** Im engen Kreis, 1905 ** Des Lebens Krone, 1905 * Die Lügner des Lebens, 6 osaa, 1907–1911 ** Das Liebesnest: Roman, 1908 ** Der Börsenkönig, 1907 ** Bildner der Jugend, 1908 ** Der Eroberer, 1909 ** Die neue Stadt, 1910 ** Purpur, 1911 ** Pfarrer Schröder, 1912 * Das rote Gold: satirischer Zeitroman, 1912 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1868 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Vitånin vesistö

Vitånin vesistö (, vesistöaluetunnus 6) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Vitån ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 519 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Vitån. Joen kokonaispituus on 100 kilometriä ja sen keskivirtaama (MQ) on 5,25 kuutiometriä sekunnissa. Joki laskee Itämereen noin 0,2 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Talven jälkeen lumet sulavat ja aiheuttavat kevättulvan, jossa huippuvirtaamien keskiarvo (MHQ) on 43 kuutiometriä sekunnissa. == Vesistön valuma-alue == Vitånin vesistö sijaitsee itseään paljon suuremman Rånejoen vesistön (tunnus 7) koillispuolella ja Vitånin valuma-alue rajautuu pohjoisessa suureen Kalixjoen vesistöön (tunnus 4) ja etelämpänä pieneen Töreälvenin vesistöön (tunnus 5). Perämeren rannikolla on vielä pienten ojien ja purojen valuma-alueita, joiden yhteinen pinta-ala on pieni. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (56,8 %), turve (26,5 %), kalliomaa (2,4 %), hiekka ja sora (2,9 %), multamaa (3,1 %), savimaa (0,9 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,8 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (73,7 %), soita ja kosteikkoja (17,4 %), viljelymaita (1,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,3 %) sekä joutomaita (1,7 %). Näiden lisäksi on 5,6 % vesistöjä. == Vesistöalueen piirteitä == SMHI on julkaissut tilastossaan Vitånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 5,67 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 43 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 1,45 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 5,25 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 43 m³/s . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut kuukautiset keskivirtaamat. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Tampereen Arkkitehtikilta

Tampereen Arkkitehtikilta ry (lyhyesti TamArk) on Tampereen yliopiston arkkitehtiopiskelijoiden kilta. Killan tarkoituksena on edistää Tampereen yliopiston arkkitehtuurin opiskelijoiden yhteistoimintaa, kehittää harrastusmahdollisuuksia sekä ajaa jäsentensä etuja opintoihin liittyvissä asioissa. TamArk on Tampereen Teekkarit ry:n perustajajäsen ja Tampereen ylioppilaskunnan TREYn piirissä toimiva järjestö. == Historia == Tampereen Arkkitehtikilta on perustettu 14. toukokuuta 1970 ensimmäisen tamperelaisen arkkitehtiopiskelijavuosikurssin voimin. Arkkitehtuurin osasto on sijainnut Tampereen keskustassa mm. Tuomiokirkonkadulla ja vuodesta 1996 Hervannassa. == Haalarit ja tunnukset == TamArkin haalarit ovat iloisen mustat. Ensimmäisen vuosikurssin opiskelijat, eli fuksit, hankkivat syksyisin haalarinsa yhteisen haalariprojektin merkeissä. TamArkin kiltanauha on väritykseltään musta ja valkoinen. Se otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa vuonna 2020. == Jäsenpalvelut == Kilta tarjoaa jäsenilleen monia palveluita. Näitä ovat muun muassa kiltahuone, erilaiset tapahtumat, oman alan yrityksiin tutustuminen ja alan opintoihin liittyvien asioiden edunvalvonta. === Tapahtumat === Kilta järjestää jäsenistölleen monenlaisia tapahtumia ympäri vuoden. Uusille aloittaville opiskelijoille järjestetään tapahtumia läpi orientaatioviikon. Syksyisin järjestetään myös Syyskarnevaalit arkkitehtuurin osaston kanssa. Teekkarikulttuurin tapaan kilta järjestetään vuoden aikana monia akateemisia pöytäjuhlia eli sitsejä. Vuosittain järjestetään myös killan vuosijuhlat. Killan tapahtumiin lukeutuvat myös yritystapahtumat, erinnäiset hyvinvointitapahtumat, viikoittaiset liikuntavuorot ja lajikokeilut. Wappuna kilta järjestää Luowan Wapputapahtuman. Oulun yliopiston ja Aalto-yliopiston arkkitehtiopiskelijoiden kanssa järjestetään vuosittain Arkkitehtiopiskelijapäivät. TamArk järjestää paljon yhteisiä tapahtumia myös muiden kiltojen ja ainejärjestöjen kanssa. === Kiltahuone === TamArkin kiltahuone (lyh. kiltis) on jäsenistön yhteinen olohuone. Killalla on myös keittiö. Kiltahuone ja keittiö sijaitsevat Tampereen yliopiston Hervannan kampuksen Rakennustalossa. Kiltahuone tarjoaa jäsenistölle mahdollisuuksia musisoinnista ruoanlaittoon ja rentoutumiseen. == Katso myös == * Teekkarikulttuuri * Kilta (ainejärjestö) * Luettelo Suomen teekkarikilloista * Tampereen yliopisto * Tampereen ylioppilaskunta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * TamArkin kotisivut * TamArkin Instagram-tili * TamArkin Facebook Luokka:Teekkarikulttuuri Luokka:Suomalaiset ainejärjestöt ja killat Luokka:Tampereen teknillinen yliopisto Luokka:Tampereen yliopisto
Juniorikonsertti

Juniorikonsertti on Helsingin kaupunginorkesterin ja Helsingin musiikkiluokkien yhteistyössä järjestetty konsertti. Konsertissa esiintyy Helsingin kaupunginorkesterin lisäksi oppilaita Kaisaniemen ala-asteelta, Oulunkylän ala-asteelta, Pakilan ala-asteelta, Laajasalon peruskoulusta, Porolahden peruskoulusta ja Åshöjdens grundskolanista. Juniorikonsertin lapset ovat 5. luokkalaisia. Esityspaikkana toimii Helsingin Musiikkitalo. == Historia == Juniorikonsertti esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009, tästä lähtien konsertti ollaan järjestetty joka vuosi. == Konsepti == Juniorikonsertin konsepti on se että nuoret musiikkiluokkien oppilaat saavat esiintyä ammattimuusikoiden kanssa, samalla tarjoten oppilaille uuden tavan oppia musiikkia. Oppilaat valmistautuvat syyslukukauden ajan koulussa musiikinopettajan kanssa ja saavat tukea orkesteristemmoihin omilta soitonopettajilta. Lapsille on kirjoitettu omat helpoitetut soitinstemmat. Lyhyen harjoitusperiodin aikana lapset harjoittelevat ammattisoittajien kanssa yhteissoittoa ja kuorolaulua. == Tärkeät roolit == \- lapsisolistit \- taiteellinen ja pedagogiden suunnittelu, Satu Sopanen \- Juontaja, Satu Sopanen \- Kapellimestari == Lähteet == Luokka:Helsingin musiikki
Henheksakontaani

Henheksakontaani eli n-henheksakontaani (C61H124) on 61-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää. Henheksakontaanin rakennekaava on CH3(CH2)59CH3, moolimassa 857,64 g/mol, kiehumispiste 623,86 °C (760 mmHg paineessa), leimahduspiste 613,5 °C, tiheys 0,828 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,462 ja CAS-numero 7667-81-4. Suoraketjuiset alkaanit C60 C61 C62 Heksakontaani Henheksakontaani Doheksakontaani == Aiheesta muualla == *PubChem: Henhexacontane *GuideChem: Henhexacontane *National Institute of Standards and Technology (NIST): Henhexacontane Luokka:Alkaanit
Keräsjoen vesistö

Keräsjoen vesistö (, vesistöaluetunnus 2) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Keräsjoen () ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 427 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Keräsjoki. Joen kokonaispituus on 60 kilometriä ja sen keskivirtaama (MQ) on 4,5 kuutiometriä sekunnissa. Joki laskee Itämereen noin 0,14 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Talven jälkeen lumet sulavat ja aiheuttavat kevättulvan, jossa huippuvirtaamien keskiarvo (MHQ) on 42 kuutiometriä sekunnissa. == Vesistön valuma-alue == Vesistön pohjois- ja itäpuolella puolella sijaitsee sitä valtavasti suurempi Tornionjoen vesistö (tunnus 1) ja länsipuolella pieni Sangisjoen vesistö (tunnus 3). Merenrannikolla on vielä ojien ja purojen valuma-alueita, joiden yhteinen pinta-ala on lähes Keräsjoen vesistön suuruinen. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (51,3 %), turve (33,4 %), kalliomaa (5,3 %), hiekka ja sora (4,8 %), multamaa (1,6 %), savimaa (0,8 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (69,9 %), soita ja kosteikkoja (22,9 %), viljelymaita (1,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,2 %) sekä joutomaita (3,4 %). Näiden lisäksi on 2,4 % vesistöjä. === Virtaamia === SMHI on julkaissut tilastossaan Keräsjoen virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 2004–2019. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 4,78 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 42,8 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,72 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 4,5 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 42 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 35,8 m³/s on mitattu toukokuussa 2012 ja pienin 0,388 m³/s syyskuussa 2006. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi maaliskuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Noomi (nimi)

Noomi on Vanhasta testamentista tunnettu naisen etunimi. Sen hepreankielisiä merkityksiä ovat ’onnellinen’, ’herttainen’, ’suloinen’, ’viehättävä’ ja ’rakastettava’. Noomin rinnakkaismuotoina esiintyvät muun muassa nimiasut Naima ja Naomi. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2020 mennessä tilastoitu noin 600 Noomi-nimistä naista tai tyttöä. Heistä suurin osa on syntynyt 2010-luvulla. Noomilla on vuodesta 2020 alkaen ollut nimipäivä suomenruotsalaisessa almanakassa 4. tammikuuta. ==Tunnettuja Noomeja== *Noomi, Vanhassa testamentissa esiintyvä henkilö; Ruutin anoppi *Noomi Rapace (s. 1979), ruotsalainen näyttelijä == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Etunimien taivutus: Noomi (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu) Luokka:Etunimet
Patrīcija Eiduka

Patrīcija Eiduka (s. 1. helmikuuta 2000) on latvialainen maastohiihtäjä. Eiduka kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Rukalla marraskuussa 2018. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Nové Městossa tammikuussa 2020 oltuaan 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 27:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Davosin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa joulukuussa 2020 oltuaan kahdeksas. Parhaimmillaan hän on sijoittunut viidenneksi Tour de Skihin kuuluneessa 20 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailussa Oberstdorfissa tammikuussa 2023. Tourin kokonaiskilpailussa hän oli tuolloin neljästoista. Tour de Skillä 2021 Eiduka sijoittui kokonaistuloksissa 24:nneksi. Hänen paras tuloksensa siellä oli Val di Fiemmen loppunousun kymmenenneksi nopein aika. Hän oli viides myös kauden 2023–2024 Tour de Skin päätösetapilla, 10 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa Val di Fiemmessä. Kiertueen kokonaiskilpailussa hän oli kahdeksas. Eiduka sijoittui nuorten MM- kilpailuissa neljänneksi 15 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 2020. Hän on osallistunut aikuisten arvokilpailuihin Lahden MM-kilpailuista 2017 lähtien. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän oli 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa yhdestoista, 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa seitsemästoista ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa yhdeksästoista. Olympialaisissa hän on parhaimmillaan sijoittunut 23:nneksi 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Pekingissä 2022. == Lähteet == Luokka:Latvialaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Petekia

Petekia on verenpurkauma eli mustelma, joka on pieni (1–3 mm), tarkkarajainen, ihonsisäinen tai limakalvonalainen ja kohoamaton. Suurempia mustelmia kutsutaan ekkymooseiksi ja sairauksia, joihin liittyy ihonsisäistä tai limakalvonalaista verenvuototaipumusta, kutsutaan purppuroiksi. Petekioiden syihin kuuluvat muun muassa sydämen ja laskimoiden vajaatoiminta ja turvotus (esim. pitkittyneen seisoma-asennon ja kuumuuden provosoimana) sekä verenvuotohäiriöt ja purppurat. Purppuraa aiheuttavat muun muassa eräät infektiot (esim. meningokokkemia, sepsis, influenssa), autoimmuunitaudit (esim. Henoch–Schöleinin purppura, immunologinen trombosytopenia) ja lääkkeet (esim. asetyylisalisyylihappo, tulehduskipulääkkeet, ADP-salpaajat, prokaiinipenisilliini, sulfonamidit, omega-3-rasvahapot). == Lähteet == Luokka:Ihotaudit Luokka:Veritaudit
Filippiinien liberaalipuolue

Filippiinien liberaalipuolue (filipinoksi Partido Liberal ng Pilipinas, englanniksi Liberal Party of the Philippines) on filippiiniläinen liberaalinen puolue. Se on Liberal Internationalin ja CALD:n täysjäsen. Puolue on perustettu vuonna 1946. Se oli yksi ainoista Ferdinand Marcosin diktatuuria vastustaneista tahoista.. Filippiiniläinen Center for Liberalism & Democracy -ajatuspaja toimii liberaalipuolueen alaisuudessa. == Lähteet == Luokka:Liberaalit puolueet Luokka:Filippiiniläiset puolueet Luokka:Liberal International
Demokraattinen puolue (Singapore)

Singaporen demokraattinen puolue (, , , ), lyh. SDP, on singaporelainen liberaali puolue, jolla ei ole edustusta maan parlamentissa. Puolue on perustettu 1980. SDP on Liberal Internationalin tarkkailijajäsen ja CALD:n täysjäsen. Puolue kannattaa mm. seuraavia asioita: * Säätää lakisääteinen minimipalkka. * Pienentää luokkakokoja kouluissa, jotta yhdellä opettajalla olisi 20 oppilasta luokassa. * Laillistaa järjestelmä, jossa nuoria perheitä suositaan ensiasunnon ostajina. * Pienentää ministerien palkkaa. == Lähteet == Luokka:Singaporen puolueet Luokka:Liberaalit puolueet
SOFA-järjestelmä

SOFA-järjestelmä (engl. sequential organ failure assessment) on lääketieteellinen pisteytysmenetelmä, jolla arvioidaan ja seurataan peruselintoimintojen häiriöiden ja vaurioiden vaikeutta ja kehitystä. SOFA- järjestelmässä seurataan kuutta elinjärjestelmää: verenkiertoa, keuhkoja, munuaisia, maksaa, hematologista järjestelmää ja keskushermostoa. Jokaisen elinjärjestelmän toimintaa kuvaa yksi suure, jolle on määritetty viisi arvoväliä (0–4 pistettä). Keuhkojen toimintaa kuvaa valtimoveren happiosapaineen ja sisäänhengitysilman happiosuuden suhde eli PaO2/FiO2-suhde, verenkiertojärjestelmää kuvaa keskiverenpaine (MAP) tai verenpaineen lääkehoitoannokset, munuaisia kuvaa veren kreatiniinipitoisuus tai virtsaneritysmäärä, hematologista järjestelmää veren trombosyyttipitoisuus, maksaa kuvaa veren bilirubiinipitoisuus ja keskushermostoa Glasgow'n kooma- asteikko eli GCS-pisteet. Elinhäiriö määritellään näin 1–2 pisteen tasolle ja elinvaurio 3–4 tasolle. Monielinhäiriössä kaksi tai useampi elinjärjestelmistä saa 1–2 pistettä ja monielinvauriossa kaksi tai useampi elinjärjestelmistä saa 3–4 pistettä. SOFA-järjestelmä Suure 0 pistettä 1 piste 2 pistettä 3 pistettä 4 pistettä Keuhkot: PaO2/FiO2 Yli 400 mmHg 400–300 mmHg 300–200 mmHg 200–100 mmHg hengityslaitteessa Alle 100 mmHg hengityslaitteessa Verenkierto: MAP tai lääkeannos Yli 70 mmHg Alle 70 mmHg Dopamiini- tai dobutamiiniannos alle 5 µg/kg/min Dopamiiniannos yli 5 µg/kg/min tai noradrenaliini- tai adrenaliiniannos alle 0,1 µg/kg/min Dopamiiniannos yli 15 µg/kg/min tai noradrenaliini- tai adrenaliiniannos yli 0,1 µg/kg/min Munuaiset: Kreatiniini tai virtsaneritys Alle 110 µmol/l 110–170 µmol/l 171–299 µmol/l 300–440 µmol/l tai alle 500 ml/vrk Yli 440 µmol/l tai alle 500 ml/vrk Hematologinen järjestelmä: Trombosyytit Yli 150x109/l 150–100x109/l 100–50x109/l 50–20x109/l Alle 20x109/l Maksa: Bilirubiini Alle 20 µmol/l 20–32 µmol/l 33–101 µmol/l 102–204 µmol/l Yli 204 µmol/l Keskushermosto: Glasgow'n kooma-asteikko 15 pistettä 14–13 pistettä 12–10 pistettä 9–6 pistettä Alle 6 pistettä Esimerkiksi tehohoidossa kuolleisuus kasvaa suurin piirtein suorassa suhteessa SOFA-pisteiden kasvaessa niin, että 10 SOFA-pisteeseen liittyy noin 30 %:n ja yli 17 SOFA-pisteeseen liittyy noin 80–90 %:n sairaalakuolleisuus. == Lähteet == Luokka:Anestesiologia
Jaunjelgava

Jaunjelgava () on kaupunki Latviassa Väinäjoen vasemmalla rannalla Selonian historiallisella alueella, noin 80 kilometriä Riian kaakkoispuolella. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1647. Vuonna 2020 siellä oli 1 910 asukasta. == Historia == Jaunjelgavan historia juontaa juurensa 1200-luvulle, jolloin saksalaisten ristiretkeläisten tuhoaman Sēlen linnan paikalle, vesireitin varrelle, alkoi muodostua asutusta. Kuurinmaan herttua Friedrich Kettler myönsi sille kaupunginoikeudet vuonna 1590. 1600-luvulla kaupunki tuhoutui maan tasalle Ruotsin ja Puolan sodassa, mutta herttuan leski perusti sen uudelleen vuonna 1647 ja antoi sille aviomiehensä muistoksi nimen Friedrichstadt. Kaupunkia ovat sittemmin hävittäneet sotien lisäksi rutto- ja koleraepidemiat, tulipalot ja tulvat. Historiansa aikana Jaunjelgava on tunnettu myös nimillä Sērene, Jelgaviņa, Lubu Jelgava, Jaunpilsēta ja Jauno Rīga. 1800-luvun alussa Jaunjelgava oli kooltaan Latvian toiseksi suurin kaupunki Riian jälkeen. Vuonna 1861 avattiin rautatieyhteys Riiasta Väinänlinnaan, jolloin Jaunjelgava menetti merkityksensä satamana. Ensimmäiseen maailmansotaan asti Jaunjelgava oli ainoa paikka Baltiassa, jossa väestön absoluuttinen enemmistö oli juutalaisia. Jaunjelgava kärsi pahoja vaurioita ensimmäisessä maailmansodassa, koska se sijaitsi taistelulinjalla. Yli tuhat rakennusta tuhoutui. Sodan jälkeen kaupunkiin alettiin perustaa tehtaita, ja sen asukkaat harjoittivat pääasiassa maataloutta ja kauppaa. Toisen maailmansodan jälkeen Jaunjelgavaan perustettiin mm. sairaala, päiväkoti ja leipomo. Vuosina 1950–1956 Jaunjelgava oli Jaunjelgavan piirin keskus. Vuodesta 1967 alkaen kaupunki oli osa Aizkrauklen piiriä, kunnes Jaunjelgavan kunta perustettiin vuonna 2009 osana Latvian aluehallintouudistusta aiemmista Jaunjelgavan kaupungista sekä Secen, Sērenen, Staburagan ja Sunāksten seurakunnista. Kaupungin historiallinen keskusta on peräisin 1600–1900-luvuilta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Jaunjelgavan kotisivut Luokka:Latvian kaupungit
Durchman

Durchman on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Aino Durchman (1892–1994), sairaanhoitaja ja Helsingin sairaanhoito-opiston opettaja ja rehtori *Eero Durchman (1927–2008), agronomi ja yritysjohtaja, kauppaneuvos *Frans Oskar Durchman (1813–1880), pappi, herännäisliikkeen johtohenkilö ja valtiopäivämies *Frans Wilhelm Durchman (1841–1934), rovasti ja suomentaja *Ina Durchman (1854–1937), pianonsoiton opettaja ja Suomen ensimmäinen naisurkuri *Johan Teodor Durchman (1852–1927), insinööri, yritysjohtaja ja valtiopäivämies, Frans Wilhelm Durchmanin veli *Knut Fredrik Durchman (1846–1919), pappi, valtiopäivämies ja rovasti *Lahja Durchman (1857–1935), rovasti, sukututkija ja suomentaja, Frans Wilhelm Durchmanin veli *Martta Durchman (1897–1946), taidemaalari *Nils Durchman (1846–1925), piirilääkäri ja yksi Duodecim-seuran 12 perustajajäsenestä, Frans Wilhelm Durchmanin veli *Oskar Durchman (1862–1942), apteekkari ja rohdoskauppias *Osmo Durchman (1890–1959), sukututkija, kirjastonhoitaja ja tietokirjailija, Lahja Durchmanin poika * Yrjö Turkama (vuoteen 1938 Durchman, s. 1932), mainosalan vaikuttaja, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Angerkoski

Angerkoski on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Aino Angerkoski (1898–1974), laulaja ja elokuvanäyttelijä *Kaarlo Angerkoski (1906–1939), näyttelijä, Aino Angerkosken veli *Siiri Angerkoski (o.s. Palmu, vuoteen 1904 Pelkonen, 1902–1971), näyttelijä, Kaarlo Angerkosken puoliso 1933–1939.
Brittany Murphyn filmografia

Tämä on Brittany Murphyn filmografia. == Elokuvat == Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1993 Family Prayers Family Prayers Elise 1995 Clueless Clueless Tai 1996 Freeway – rankka pakomatka Freeway Rhonda 1997 Bongwater Bongwater Mary 1997 Drive – ajojahti Drive Deliverance Bodine 1998 Kaukana taivaasta Falling Sky Emily Nicholson 1998 Pahan enne 2 The Prophecy II Izzy 1998 Murha Phoenixissa Phoenix Veronica 1998 Zack & Reba Zack and Reba Reba Simpson 1999 Kuolettavan kaunis Drop Dead Gorgeous Lisa Swensen 1999 Vuosi nuoruudestani Girl, Interrupted Daisy Randone 2000 Neitsytjahti Cherry Falls Jody Marken 2000 Trixie Trixie Ruby Pearli 2001 Harha-askelia New Yorkissa Sidewalks of New York Ashley 2001 Älä sano sanaakaan Don't Say a Word Elisabeth Burrows 2001 Miehet elämässäni Riding in Cars with Boys Fay Forrester 2001 Summer Catch – Kaikki pelissä Summer Catch Dede Mulligan 2002 Spun Spun Nikki 2002 8 Mile 8 Mile Alex Latourno 2003 Just Married Just Married Sarah McNerney 2003 Uptown Girls Uptown Girls Molly Gunn 2003 Koiruuksia avaruudesta Good Boy! Nelly (ääni) 2004 Mieheni ex-naiset Little Black Book Stacy Holt 2005 Sin City Sin City Shellie 2005 Neverwas – Satumaa Neverwas Maggie Paige 2006 Viimeiset viritykset The Groomsmen Sue 2006 Rakkautta ja muita katastrofeja Love and Other Disasters Emily ”Jacks” Jackson 2006 The Dead Girl The Dead Girl Krista Kutcher 2006 Happy Feet Happy Feet Gloria (ääni) 2008 The Ramen Girl The Ramen Girl Abby 2008 Futurama: Moniniskainen monsteri Futurama: The Beast with a Billion Backs Colleen (ääni) 2009 Deadline Deadline Alice Evans 2009 Across the Hall Across the Hall June 2010 Abandoned Abandoned Mary 2014 Something Wicked Something Wicked Susan == Televisio == Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Jaksot 1991 Murphy Brown Murphy Brown Frankin sisko ”On Another Plane: Part 1” 1991–1992 Drexell's Class Drexell's Class Brenda Drexell 18 1992 Kids Incorporated Kids Incorporated Celeste ”Lay Off” 1992 Parker Lewis ei mene halpaan Parker Lewis Can’t Lose Angie ”The Kiss” 1993 Almost Home Almost Home Molly Morgan 13 1993 Kullannuppu Blossom Wendy ”Blossom in Paris: Part 1” 1994 Frasier Frasier Olsen ”Give Him the Chair!” 1994 Viiden juttu Party of Five Abby ”Homework” ”Good Sports” 1994–1995 Sister, Sister Sister, Sister Sarah 1995 Isojen poikien leikit Boy Meets World Trini Martin ”My Best Friend’s Girl” ”The Last Temptation of Cory” 1995 The Marshal The Marshal Lizzie Roth ”These Foolish Things” 1995 Sea Quest Sea Quest Christine VanCamp ”Second Chance” 1995 Harkittu murha Murder One Diane ”Dee-Dee” Carson ”Chapter Nine” 1996 Nash Bridges Nash Bridges Carrie ”Night Train” 1996 Clueless – Huolettomat Clueless Jasmine ”Driving Me Crazy” 1997–2009 Kukkulan kuningas King of the Hill Luanne Platter (ääni) ja useita muita hahmoja (äänet) 226 1999–2000 Pepper Ann Pepper Ann Tank the 8th grader (ääni) Luokka:Filmografiat
Marindkielet

Marindkielet, tai marind-boazi-yaqai-kielet, on papuakieliin kuuluva kieliperhe joka sijoittuu maantieteellisesti Uuden-Guinean eteläosiin sekä Indonesian että Papua-Uuden-Guinean alueella. Kieliperhe kuuluu William Foleyn vuonna 2003 tekemään jaotteluun. Siihen kuuluvilla kielillä on yhteensä noin 20 000 puhujaa.. Kieliperheeseen lasketaan kuuluvaksi kuusi kieltä: * Kuni- boazi * Zimakani * Bian-marind * Marind * Warkay-bipim * Yaqay == Lähteet == *
Varakļāni

Varakļāni (, jiddišiksi וואַרקלאַן‎, ) on pieni kaupunki Itä-Latviassa Latgalliassa. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1928. Vuonna 2020 siellä oli 1 808 asukasta. == Historia == Varakļāni mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1483. Tuolloin samana vuonna Liivinmaan maamestarin virastaan eronnut aatelismies Bernt von der Borch hankki Warklandin kartanon ympäristöineen. Muun Latgallian tavoin Varakļāni joutui Puola-Liettuan alaisuuteen Altmarkin rauhassa vuonna 1629. Puolan ensimmäisen jaon seurauksena Latgalliasta tuli vuonna 1772 osa Venäjän keisarikuntaa. 1800-luvun alussa Varakļānia kutsuttiin pienestä väkiluvustaan huolimatta kaupungiksi, koska se oli tärkeä markkinapaikka. Vuonna 1860 kaupungissa oli 716 asukasta. Varakļāni on ollut osa itsenäistä Latviaa vuodesta 1918. Muodollisen kaupunginaseman se sai vuonna 1928. Vuonna 1940 kaupunkiin kuului yhdeksän kihlakuntaa, joissa oli yhteensä runsaat 30 000 katolista. Vuoteen 1941 asti Varakļānin juutalaisyhteisö oli yksi Latgallian suurimmista. Toisen maailmansodan aikana miehitysjoukkojen komentaja Franz von Roques perusti kaupunkiin yhden Latvian 18 juutalaisgetosta 28. elokuuta 1941. Suurin osa Varakļānin juutalaisista oli jo kerätty yhteen ja ammuttu 3. elokuuta 1941, kuukausi sen jälkeen, kun Saksan 6. panssaridivisioona oli valloittanut alueen 1. heinäkuuta 1941. Puna-armeijan valloituksessa vuonna 1944 Varakļāni vahingoittui pahoin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Varakļānin kotisivut Luokka:Latvian kaupungit
Marindin kieli

Marind on marindkieliin kuuluva uhanalainen kieli, jota puhutaan Papuan provinssin eteläosissa. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat yaqay ja zimakani.. Kielellä on noin 11 000 puhujaa. == Fonologia == === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Palataali Velaari Glottaali Klusiili norm. b d g prenasaalinen mb nd ŋg Nasaali m n ŋ Frikatiivi s ɣ h Lateraali l Approksimantti norm. j w preaspiroitunut hj hw Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea e o Avoin a Lähde: == Sanasto == Persoonapronominit marindiksi: Yksikkö Monikko I pers. nok nok ke II pers. oɣ eoɣ III pers. anep (m.) anup (f.) anip == Lähteet == Luokka:Marindkielet Luokka:Indonesian kielet
Vilde Frang

Vilde Frang (s. 19. elokuuta 1986 Oslo) on norjalaissyntyinen, Saksaan muuttanut viulisti.Vilde Frang AllMusic Frang aloitti viulunsoiton opiskelun Suzuki-menetelmällä nelivuotiaana. Hänen opettajiinsa kuului Henning Kraggerud. Vuonna 1997 Frang teki ensimmäisen esiintymisensä Norjan radion orkesterin kanssa, ja vuosi myöhemmin Mariss Jansons valitsi hänet esiintymään Oslon filharmonikkojen kanssa. Vuonna 1998 Frang tapasi Anne-Sophie Mutterin, josta tuli hänen mentorinsa. Hän muutti Hampuriin ja pääsi stipendillä opiskelemaan vuosiksi 2003–2009 Anne-Sophie Mutter Stiftungiin. Ensimmäinen esiintyminen Lontoon filharmonikkojen kanssa vuonna 2007 toi Frangille runsaasti uutta julkisuutta, ja esiintyminen Mutterin kanssa teki Frangista tutumman yhdysvaltalaisille yleisöille vuonna 2008. Vuonna 2010 Frang nimettiin EMI Classicsin vuoden nuoreksi taiteilijaksi, ja vuonna 2011 hän sai uuden tulokkaan Edison-palkinnon Alankomaissa. Kamarimusiikissa Frangin yhteistyökumppaneita ovat olleet Mutterin ohella Martha Argerich, Mitsuko Uchida ja Gidon Kremer. Vuonna 2010 Frang julkaisi ensimmäisen levytyksensä EMI Classicsin kautta. Hän soitti siinä Jean Sibeliuksen viulukonserton ja Sergei Prokofjevin ensimmäisen viulukonserton. Sittemmin Frang on levyttänyt Warner Classicsille. Frang on soittanut muiden muassa Berliinin filharmonikkojen, Concertgebouw-orkesterin ja Clevelandin orkesterin kanssa sellaisten kapellimestarien kuin Valeri Gergijevin, Manfred Honeckin ja Simon Rattlen johdolla. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset viulistit Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hyejin Chung

Hyejin Chung on eteläkorealainen viulisti.Hyejin Chung Naxos Chung opiskeli Takako Nishizakin johdolla Hongkongin esittävien taiteiden akatemiassa ja sitten Sergei Kravtšenkon johdolla Moskovan konservatoriossa. Hän sai musiikin tohtorin arvon vuonna 2011. Venäjällä ollessaan Chung saavutti kilpailumenestystä ja teki esiintymisiä eri orkesterien kanssa. Hän on esiintynyt orkesterien solistina myös Korean niemimaalla ja Itävallassa. Chung asettui Hongkongiin ja pääsi opettamaan edistyneitä opiskelijoita Takako Nishizakin viulustudioon. Hän keskittyi soittamaan kamarimusiikkia ja on tehnyt Warren Leen kanssa levytyksiä Naxokselle. == Lähteet == Luokka:Eteläkorealaiset viulistit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Nils Karl Elias Grotenfelt

Nils Karl Elias Grotenfelt (28. joulukuuta 1817 Joroinen – 1. huhtikuuta 1868 Viipuri) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. Grotenfeltin vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Berndt Grotenfelt ja Anna Margareta Paldani ja puoliso vuodesta 1844 Ottiliana Johanna Crusell (k. 1908). Grotenfelt tuli ylioppilaaksi 1834 ja suoritti tuomarintutkinnon 1839, varatuomarin arvon hän sai 1842. Grotenfelt tuli Viipurin hovioikeuden ylimääräiseksi kanslistiksi 1840, kanslistiksi 1843, aktuaariksi 1846, ylimääräiseksi viskaaliksi 1850, notaariksi 1851, varakanneviskaaliksi 1856, sihteeriksi 1857, asessoriksi 1858 ja hovioikeudenneuvokseksi 1866. Hän oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1863–1864 ja 1867.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Nils Karl Elias Grotenfelt. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 13.12.2020. Grotenfeltin poikia olivat maataloushallituksen ylijohtaja Nils Grotenfelt, Porvoon lyseon kollega Ossian Grotenfelt, tullihallituksen asessori Nils Bernt Grotenfelt ja maanviljelystalouden ja maanviljelysopin professori Gösta Grotenfelt. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka: Suomalaiset virkamiehet Luokka: Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1817 syntyneet Luokka:Vuonna 1868 kuolleet
Bomsori Kim

Bomsori Kim (; s. 13. joulukuuta 1989) on eteläkorealaissyntyinen, New Yorkiin asettunut viulisti.Bomsori Kim AllMusic Kim aloitti 4-vuotiaana pianonsoiton, mutta siirtyi vuosi myöhemmin viuluun. Hän opiskeli Soulin valtionyliopistossa viuluopettajanaan Young Uck Kim. Muutettuaan Yhdysvaltoihin hän opiskeli Juilliard Schoolissa, josta sai maisterinarvon ja taiteilijadiplomin. Hänen opettajinaan olivat Ronald Copes ja Sylvia Rosenberg. Kim on osallistunut moniin kansainvälisiin kilpailuihin ja saanut esimerkiksi toisen palkinnon kansainvälisessä Henryk Wieniawski -viulukilpailussa Poznańissa. Vuosina 2018–2019 hänellä oli solistiresidenssi Poznańin filharmonikoissa. Lisäksi Kim on esiintynyt esimerkiksi Baijerin radion sinfoniaorkesterin, Moskovan sinfoniaorkesterin ja Montrealin sinfoniaorkesterin kanssa. Vuonna 2017 Kim kiinnitettiin Warner Classicsille, ja ensimmäisenä levytyksenään hän julkaisi tulkinnat Henryk Wieniawskin sekä Dmitri Šostakovitšin konsertoista Jacek Kaspszykin johtamien Varsovan filharmonikkojen kanssa. Vuonna 2018 Kim siirtyi Deutsche Grammophonille, jolle levytti Rafał Blechaczin kanssa. Blechaczin kanssa hän on myös kiertänyt laajalti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Eteläkorealaiset viulistit Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Otto Fabian Nimrod Granfelt

Otto Fabian Nimrod Granfelt (13. joulukuuta 1818 – 17. toukokuuta 1878 Turku) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. Granfeltin vanhemmat olivat ylijahtimestari August Fredrik Granfelt ja Magdalena Elisabet af Enehjelm ja puoliso vuodesta 1864 Fanny Georgina Karolina de Besche (k. 1901). Granfelt tuli ylioppilaaksi 1834 ja suoritti tuomarintutkinnon 1837, varatuomarin arvon hän sai 1840 ja hovioikeudenneuvoksen arvon 1866. Granfelt tuli Turun hovioikeuden ylimääräiseksi notaariksi 1839, kanslistiksi 1841, ylimääräiseksi viskaaliksi ja notaariksi 1847 ja varakanneviskaaliksi 1853. Hovioikeuden apujäsen hän oli 1853–1857 ja tuli hovioikeuden sihteeriksi ja asessoriksi 1857, hovioikeudenneuvokseksi 1867 ja varapresidentiksi 1874. Granfelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Otto Fabian Nimrod Granfelt. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 13.12.2020. Granfeltin lapsia olivat hovioikeudenneuvos, kansanedustaja George Granfelt sekä rikos- ja prosessioikeuden professori, kansleri Hjalmar Granfelt, samoin kuin taiteilija Sigrid Granfelt. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka: Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1878 kuolleet
Valko-otsasureli

Valko-otsasureli (Presbytis frontata) on sureleiden sukuun kuuluva apinalaji. Lajia tavataan vain Borneossa. Valko-otsasurelin tunnistaa valkoisesta täplästä sen otsassa. Valko-otsasurelit painavat 5–7 kg. Pää ja vartalo ovat 47–55 cm pitkät, häntä 65–75 cm. Urokset ovat suurempia kuin naaraat. Selkäpuoli on harmaanruskea, vatsapuoli kellanvaalea. == Lähteet == Luokka:Lehtiapinat Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Berndt Gustaf Emil Blåfield

Berndt Gustaf Emil Blåfield (15. elokuuta 1816 Sääksmäki – 30. maaliskuuta 1874 Pälkäne) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. Blåfieldin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Gustaf Adolf Blåfield ja Maria Fredrika Lebell ja puoliso vuodesta 1856 Anna Aurora Blåfield (k. 1908). Båfield tuli ylioppilaaksi 1834 ja suoritti tuomarintutkinnon 1842, varatuomarin arvon hän sai 1844, kihlakunnantuomarin arvonimen 1852 ja laamannin arvonimen 1868. Blåfield tuli Turun hovioikeuden ylimääräiseksi notaariksi 1843, Suomen krenatööritarkk’ampujapataljoonan sotatuomariksi 1851 ja Suomen sotaväen ja luotsilaitoksen ylisotaoikeuden ylisotatuomariksi 1854. Jääsken tuomiokunnan tuomariksi Blåfiel tuli 1854 ja Ylä-Satakunnan alaosan tuomiokunnan tuomariksi 1870. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864 ja 1867. Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Berndt Gustaf Emil Blåfield. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 13.12.2020. Berndt Gustaf Emil Blåfieldin poikia olivat kihlakunnantuomari Valfrid August Vilhelm Blåfield ja maanviljelijä, valtiopäivämies Karl Emil Blåfield. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka: Suomalaiset tuomarit Luokka: Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1816 syntyneet Luokka:Vuonna 1874 kuolleet
Altersundetin vesistö

Altersundetin vesistö (, vesistöaluetunnus 8) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Altersundetin ja sen sivujokien yhteisestä valuma- alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 403 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Altersundet. Joen kokonaispituus on 8 kilometriä ja sen keskivirtaama (MQ) on 4,1 kuutiometriä sekunnissa. Joki laskee Itämereen noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Talven jälkeen lumet sulavat ja aiheuttavat kevättulvan, jossa huippuvirtaamien keskiarvo (MHQ) on 26 kuutiometriä sekunnissa. Pääuomaan voidaan lukea myös järvi Persöfjärden sekä siihen laskeva joki Skogsån ja Brobyån, joiden yhteispituus on 19 kilometriä. == Vesistön valuma-alue == Altersundetin vesistö sijaitsee kahden sitä paljon suuremman vesistön Rånejoen vesistön (tunnus 7) ja Luulajanjoen vesistön (tunnus 9) välissä. Lisäksi sitä reunustaa rannikon ojien ja purojen valuma-alueet, joiden yhteispinta-ala on lähes yhtä suuri kuin Altersundetin vesistöllä. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (55,5 %), turve (9,5 %), kalliomaa (7,1 %), hiekka ja sora (3,5 %), multamaa (14,4 %), savimaa (4,3 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,1 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (81 %), soita ja kosteikkoja (3,1 %), viljelymaita (6,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,6 %) sekä joutomaita (3,6 %). Näiden lisäksi on 5,6 % vesistöjä. == Vesistöalueen piirteitä == SMHI on julkaissut tilastossaan Altersundetin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,37 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 26 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,78 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 4,1 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 26 m³/s . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut kuukautiset keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Alånin vesistö

Alånin vesistö (, vesistöaluetunnus 10) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Alånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 592 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Alån. Joen kokonaispituus on 70 kilometriä ja sen keskivirtaama (MQ) on 6,1 kuutiometriä sekunnissa. Joki laskee Itämereen noin 0,19 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Talven jälkeen lumet sulavat ja aiheuttavat kevättulvan, jossa huippuvirtaamien keskiarvo (MHQ) on 43 kuutiometriä sekunnissa. == Vesistön valuma-alue == Alånin vesistö jää kahden suuren vesistön Luulajanjoen vesistön (tunnus 9) ja Piitimenjoen vesistön (tunnus 13) väliin niin, että sillä on yhteinen vedenjakaja Luulajanjoen valuma-alueen kanssa. Piitimenjoen valuma-alueen välissä sijaitsee kaksi pienempää vesistöä, Rosånin- (tunnus 11) ja Alterälvenin vesistö (tunnus 12). Merenrannikolla sijaitsee mereen laskevien ojien ja purojen valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on pieni. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (56,6 %), turve (14,7 %), kalliomaa (6,8 %), hiekka ja sora (5,2 %), multamaa (8,7 %), savimaa (1,5 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,7 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (82,8 %), soita ja kosteikkoja (5,8 %), viljelymaita (3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,5 %) sekä joutomaita (2,2 %). Näiden lisäksi on 5,7 % vesistöjä. == Vesistöalueen piirteitä == SMHI on julkaissut tilastossaan Alånin virtaamien kuukausittaiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen laskukohdassa on keskivirtaamien keskiarvo 6,5 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), mutta toisen lähteen päivittäisten virtaamien keskiarvo eli keskivirtaama (MQ) on 6,1 m³/s . Tilaston suurin kuukausittainen keskivirtaama 41,5 m³/s todettiin toukokuussa 1998 ja pienin 0,5 m³/s viimeksi viimeksi vuonna kuussa 2002. Toisen lähteen mukaan joen keskiylivirtaama (MHQ) on 43 m³/s . Viereinen kaavio esittää edellä käytetyn tilaston mukaiset keskivirtaamien kuukautiset keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Rosånin vesistö

Rosånin vesistö (, vesistöaluetunnus 11) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Rosånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 197 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Rosån. Joen kokonaispituus on noin 30 kilometriä ja sen keskivirtaama (MQ) on 1,8 kuutiometriä sekunnissa. Joki laskee Itämereen noin 0,06 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Pääuoma alkaa Stor-Krokvattnetin järvestä uomalla, jota kutsutaan Hällträskbäcken. == Vesistön valuma-alue == Rosånin vesistö sijaitsee kahden suuren Luulajanjoen vesistön (tunnus 9) ja Piitimenjoen vesistön (tunnus 13) välissä niin, että sillä on yhteinen vedenjakaja kahden pienen vesistön Alånin vesistön (tunnus 10) ja Alterälvenin vesistön (tunnus 12) kanssa. Lisäksi sen joensuun ympärillä on mereen laskevien ojien ja purojen valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on lähes yhtä suuri kuin Rosånin vesistöllä. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (59,1 %), turve (12,7 %), kalliomaa (7 %), hiekka ja sora (4,3 %), multamaa (11,1 %), savimaa (2 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,2 %), joiden lisäksi on vielä 3,6 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (83,7 %), soita ja kosteikkoja (4,4 %), viljelymaita (4,4 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,9 %) sekä joutomaita (3 %). Näiden lisäksi on 3,5 % vesistöjä. == Vesistöalueen piirteitä == SMHI on julkaissut tilastossaan Rosånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 1,75 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 13 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,3 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 1,8 m³/s, keskiylivirtaama (MHQ) on 17 m³/s . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut kuukautiset keskivirtaamat. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Alterälvenin vesistö

Alterälvenin vesistö (, vesistöaluetunnus 12) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Alterälvenin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 459 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Alterälven. Joen kokonaispituus on 60 kilometriä ja se laskee Itämereen noin 0,14 kuutiokilometriä vettä vuodessa. == Vesistön valuma-alue == Vesistö jää kahden suuren vesistön, Luulajanjoen vesistön (tunnus 9) ja Piitimenjoen vesistön (tunnus 13), väliseen taskuun, jossa sijaitsee kolme pientä päävesistöä. Vesistön lounaispuolella sillä on yhteinen vedenjakaja Piitimenjoen valuma-alueen kanssa, mutta muualla siihen rajautuvat pienet Alånin vesistö (tunnus 10) ja Rosånin vesistö (tunnus 11). Näiden lisäksi on rannikolla pieneten purojen ja ojien valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on suhteellisen pieni. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma- alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (58 %), turve (16,3 %), kalliomaa (6,5 %), hiekka ja sora (6,2 %), multamaa (7,9 %), savimaa (1,2 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,1 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (83,8 %), soita ja kosteikkoja (7,6 %), viljelymaita (3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,3 %) sekä joutomaita (1,6 %). Näiden lisäksi on 3,8 % vesistöjä. == Vesistöalueen piirteitä == SMHI on julkaissut tilastossaan Alterälvenin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 4,07 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 27,9 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,9 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 4,5 m³/s, keskiylivirtaama (MHQ) on 9,8 m³/s . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Perunarupi

Perunarupi on kasvitauti, joka esiintyy perunoilla. Rupityypit jaetaan oireiden mukaan syvä-, pinta-, koho- ja verkkorupiin. Ruven aiheuttavat streptomykeetit (Streptomyces -suvun bakteerit), jotka kuuluvat peltomaiden luontaiseen pieneliöstöön. == Oireet == Syvärupi aiheuttaa tummanruskeita tai mustia kuoppia perunan pintaan. Kohorupi saa perunan pintaan aikaan syylämäisiä kohoumia. Pintarupi aiheuttaa kuoren pintaan pyöreäreunaisia laikkuja. Verkkorupi muodostaa mukulan pintaan monikulmaista kuviointia ja saa mukuloiden kuoret halkeilemaan. Rupibakteeri esiintyy usein vain noin herneen kokoisissa mukuloissa. == Leviäminen == Rupibakteeri esiintyy yleisenä peltomaassa ja taudin määrä maassa lisääntyy kun perunaa viljellään toistuvasti. Rupibakteeri viihtyy hyvin korkeassa pH:ssa ja kuivissa olosuhteissa. Kuivuus on haitallista mukulanmuodostuksen alussa, jolloin mukula on tartunnalle herkässä kasvuvaiheessa. Karkeilla, hyvin kuivuudenaroilla mailla perunarupea saattaa esiintyä jo pH 5,5:ssä, kun taas paremmin kosteutta säilyttävällä maalla peruna säästyy ruvelta pH 6:ssa. Maan ilmavuutta lisäävien maanparannusaineiden käyttö saattaa lisätä rupiriskiä. Maassa oleva rupibakteeri etsii kosteutta ja koska perunan mukulassa on yli 70 prosenttia kosteutta etsii rupi kosteutta mukulasta. Vaikka rupi on ikävän näköinen voidaan perunaa silti käyttää ravinnoksi. == Torjunta == Paras tapa torjua rupi on käyttää mahdollisimman kestäviä lajikkeita. Maan tasaisen kosteana pitäminen mukulanmuodostuksen aikana torjuu yleensä ruven täysin. Maaperän suhteellinen tiiviys ja matala pH-arvo on eduksi ruven torjumisessa. Perunaruvelle ei ole kemiallisia torjuntamenetelmiä. == Lähteet == Luokka:Perunan kasvitaudit
In With Lassy

In With Lassy on saksofonisti Timo Lassyn kolmas sooloalbumi. == Kappaleet == # # # # # # # # == Kokoonpano == * Timo Lassy – tenorisaksofoni * Teppo Mäkynen – rummut, lyömäsoittimet * Antti Lötjönen – basso * Georgios Kontrafouris – sähköpiano * Abdissa Assefa – lyömäsoittimet == Aiheesta muualla == * In With Lassy discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Timo Lassyn albumit Luokka:Vuoden 2012 albumit
Karl Johan Oskar von Numers

Karl Johan Oskar von Numers (15. joulukuuta 1814 Espoo – 10. heinäkuuta 1881 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. Von Numersin vanhemmat olivat tilanomistaja, kapteeni Claes Johan von Numers ja Henrietta Gustava Stiernschantz ja puolisot vuodesta 1858 kirjailija Hedvig Konstantia Fredrika Ehrenstam (k. 1863) ja vuodesta 1866 Herlofina Elisabet Kristina af Trolle (k. 1884). Von Numers tuli ylioppilaaksi 1833 ja suoritti tuomarintutkinnon 1839, varatuomarin arvon hän sai 1844 ja valtioneuvoksen arvon 1879. Von Numers oli senaatissa oikeusosaston ylimääräinen kopisti 1844, talousosaston ylimääräinen kopisti vuodesta 1845, kirkollistoimituskunnan kopisti vuodesta 1847, kanslisti vuodesta 1855 ja protokollasihteeri vuodesta 1858 sekä sotilastoimituskunnan esittelijäsihteeri 1873–1879. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1867, 1872 ja 1877–1878. Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Johan Oskar von Numers. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 13.12.2020. Professori Gustaf Sigurd Gideon von Numers oli Karl Johan Oskar von Numersin poika, samoin kuin upseeri, hovineuvos Karl Johan Agaton von Numers. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1814 syntyneet Luokka:Vuonna 1881 kuolleet