EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Turun sinappi

Turun Sinappi (markkinoidaan muodossa Turun Sinappia, ) on monikansallisen Unileverin omistama elintarvikemerkki. Sinappia oli neljä perusmakua: mieto, väkevä, tulinen ja Linnan sinapiksi kutsuttu makea ja väkevä. Tulisen Turun Sinapin myynti Suomessa lopetettiin keväällä 2023. Nimestään huolimatta sinappi valmistetaan nykyisin Pyhännällä, Maustajan tehtailla. ==Historia== Säilyketehdas Jalostaja Oy ryhtyi valmistamaan Turussa Linna-sinappia vuonna 1948. Ruotsalainen Slotts-sinapin valmistaja vaati kuitenkin Jalostajaa vaihtamaan nimen oikeustoimien uhalla (ruotsin slott tarkoittaa linnaa). Niin sinappi nimettiin Turun Sinapiksi. Linnan kuva jäi tuotteen tunnukseksi. Sinappia valmisti 1990-luvun alkuun asti Huhtamäki-konserniin kuulunut Jalostaja. Unilever osti Jalostajan liiketoiminnan vuonna 1992 ja myi sen loppuvuodesta 1997 Nestlélle, joka alkoi valmistaa Turun Sinappia alihankintana Unileverille Turussa. Nestlé myi puolet Jalostajan kiinteistöistä Oy Lunden & Co Ab:lle vuonna 1998, minkä yhteydessä Turun Sinapin alihankintasopimus siirtyi Lundenille. Lunden valmisti sinappia vuoteen 2003 asti, jolloin valmistus siirrettiin Ruotsin Uppsalaan. Tieto sinapin valmistuksen loppumisesta Suomessa nostatti Pro Sinappi kansanliikkeen vaatimaan valmistuksen jatkumista Suomen Turussa. ===Auran Sinappi=== Ennen Ruotsiin siirtämistä Turun Sinappi oli Suomen suosituin sinappimerkki noin 60 prosentin markkinaosuudella. Pro Sinappi kansanliikkeen nostattaman kohun myötä Lunden jatkoi sinapin valmistusta alkuperäisellä tietotaidolla Suomessa nimellä Auran Sinappi, joka saavutti alle kolmessa vuodessa lähes 20 prosentin markkinaosuuden. http://www.talouselama.fi/uutiset/article156258.ece Turun Sinapin markkinaosuus laski 47 prosenttiin. Vuonna 2008 Slottsin sinappitehdas suljettiin, ja Turun Sinapin valmistus siirrettiin muun tuotannon mukana Puolaan. Toukokuussa 2014 Unilever ilmoitti Turun Sinapin valmistuksen siirtyvän takaisin Suomeen. Tuotetta alkoi valmistaa pyhäntäläinen Maustaja Oy. Siirron yhteydessä myös resepti muuttui. Sinapin ainesosaluettelon mukaan glukoosi-fruktoosisiirappi korvautui oikealla sokerilla. ==Slogan== Turun Sinapin slogan eli mainoslause on ”kahta en vaihda”. Tämä lause on esiintynyt monissa tuotteen mainoksissa ja ihmiset ovat myös vääntäneet siitä omia versioitaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Turunsinappia.fi * Unileverin sivut * Jalostajan ja Lundenin historia * Juhani Kostet: Kahta en vaihda, teoksessa Luokka:Sinapit (mausteet) Luokka:Suomalaiset elintarvikealan tuotemerkit Luokka:Unileverin tuotemerkit
Severus II

Flavius Valerius Severus (k. 16. syyskuuta 307) oli Rooman keisari 306–307. Severus oli illyrialainen sotilas, jonka Galerius nimitti vuonna 305 caesariksi. Severus sai hallittavakseen Italian ja Pohjois-Afrikan. Kun Constantius I Chlorus kuoli 306, Galerius nimitti Severuksen valtakunnan länsiosan augustukseksi. Kun Maxentius kaappasi vallan Roomassa vuonna 307, Galerius lähetti Severuksen kukistamaan häntä. Aiemmin Maxentiusta palvelleista Severuksen joukoista suurin osa karkasi ja vaihtoi puolta. Epätoivoinen Severus joutui vetäytymään Ravennaan, missä hän antautui Maxentiukselle. Kun Galerius itse hyökkäsi Italiaan, Maxentius näki parhaaksi teloituttaa Severuksen 16. syyskuuta 307. ==Kirjallisuutta== * * == Aiheesta muualla == * Roman Emperors – Severus II Luokka:Rooman keisarit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 307 kuolleet
Huolimattomuus

Huolimattomuus eli tuottamus tarkoittaa vahinkojen välttämiseksi vaadittavan huolellisuuden laiminlyöntiä toiminnassa, jossa henkilöllä on velvollisuus estää vahinkojen syntyminen. Käsite liittyy oikeustieteessä etenkin vahingonkorvausoikeuteen ja rikosoikeuteen. Huolellisen toiminnan arvioimiseen ei ole yksiselitteistä sääntöä. Huolimattomuutta voidaan arvioida objektiivisella tasolla, jolloin toimintaa verrataan kuvitteellisen huolellisen henkilön toimintaan vastaavassa tilanteessa. Huolimattomuutta voidaan arvioida myös subjektiivisella tasolla, jolloin toimintaa verrataan henkilön kanssa saman taito- ja kokemustason omaavan kuvitteelliseen henkilön huolelliseen toimintaan vastaavassa tilanteessa. Vaadittava huolellisuuden taso ja arviointitapa voi vaihdella riippuen sovellettavasta lainsäädännöstä. Arviointi perustuu aina ratkaisijan harkintaan.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 889–890. Rikosoikeudessa tarkasteltava huolimattomuus eli tuottamus on kirjoitettu kuitenkin Suomen rikoslakiin, jonka 3. luvun 7 §:n mukaan: Pelkkää passiivisuuttakin voidaan pitää tuottamuksellisena menettelynä, mikäli henkilöllä on olosuhteista johtuen aktiivinen toimimisvelvollisuus. Aktiivinen toimimisvelvollisuus syntyy esimerkiksi rikoslain 21 luvun 14 §:n heitteillepanon olosuhteiden ollessa käsillä. == Katso myös == *Kvalifioitu tuottamus *Tahallisuus ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Vahingonkorvausoikeus Luokka:Rikosoikeus
Tahallisuus

Tahallisuus on vahingonkorvaus- ja rikosoikeudellinen termi. Olennaiseksi se tulee, kun teon tahallisuuden astetta arvioidaan osana syyksiluettavuusarviointia. Jotkut rikokset ovat rangaistavia ainoastaan silloin, jos tekijä on syyllistynyt niihin tahallaan. Tekijä on myös voinut syyllistyä tekoon huolimattomuuttaan eli tuottamuksellisesti. Tahallisuus on määritelty rikoslain 3 luvun 6 §:ssä seuraavasti: :Tekijä on aiheuttanut tunnusmerkistön mukaisen seurauksen tahallaan, jos hän on tarkoittanut aiheuttaa seurauksen taikka pitänyt seurauksen aiheutumista varmana tai varsin todennäköisenä. Seuraus on aiheutettu tahallaan myös, jos tekijä on pitänyt sitä tarkoittamaansa seuraukseen varmasti liittyvänä. ==Tahallisuuden asteet== Tahallisuus voidaan myös jakaa eri asteisiin seuraavasti: Tarkoitustahallisuus (dolus determinatus) *Tekijän tarkoituksena on toteuttaa teko juuri sellaisena, kuin teon tunnusmerkistössä on säädetty (esimerkiksi aiheuttaa toisen kuolema) Varmuustahallisuus (dolus directus) *Tekijä tietää teostaan aiheutuvat seuraukset ja pitää niitä lähes varmana, vaikkei niitä varsinaisesti tavoittelekaan *Esimerkiksi lentokoneen räjäyttävä terroristi ei varsinaisesti tavoittele sivullisten tappamista, mutta tietää ilmassa räjähtävän lentokoneen aiheuttavan varmasti kaikkien koneessa olevien kuoleman **Tällöin hänen tahallisuutensa aste sivullisten kuolemaan nähden on dolus directus Ehdollinen tahallisuus tai välinpitämättömyystahallisuus (dolus eventualis) *Tekijä pitää seurausta jokseenkin todennäköisenä, jota voidaan analysoida seuraavasti: **1) Tekijä pitää seurausta hyvinkin todennäköisenä tai **2) Tekijä pitää seurausta mahdollisena, mutta ei juuri yritä estää sen syntymistä / hyväksyy seurauksen ==Katso myös== *Tuottamus *Kvalifioitu tuottamus == Lähteet == * Frände, Dan: Yleinen rikosoikeus. s. 122–131. Edita. Helsinki 2005. ISBN 951-37-4314-4 Luokka:Rikosoikeus Luokka:Vahingonkorvausoikeus
Kvalifioitu tuottamus

Kvalifioitu tuottamus tarkoittaa sitä, että tietyssä rikoksessa tekijän syyksiluettavuuden asteen tulee olla vähintään tahallisuus tai törkeä huolimattomuus. Esimerkiksi rikoslain 21 luvun 13 §: "Vaaran aiheuttaminen Joka tahallaan tai törkeällä huolimattomuudella aiheuttaa toiselle vakavan hengen tai terveyden vaaran, on tuomittava, jollei teosta muualla laissa säädetä yhtä ankaraa tai ankarampaa rangaistusta, vaaran aiheuttamisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi." Luokka:Rikosoikeus
Kesäolympialaiset 1928

Vuoden 1928 kesäolympialaiset järjestettiin Amsterdamissa, Alankomaissa. Kisojen avajaiset olivat 28. heinäkuuta ja päättäjäiset 12. elokuuta 1928. Näissä kisoissa aloitettiin traditio, jossa Kreikan joukkue aloittaa joukkueiden esiinmarssin. Myös kisojen symbolina toiminut olympiatuli sytytettiin olympiapataan ensimmäistä kertaa. == Lajit == Vuoden 1928 kesäolympialaisissa kilpailtiin 17 eri urheilulajissa ja 109 kilpailutapahtumassa. * * * * * * * * * * * * * * * * === Näytöslajit === * * * === Taidelajit === * Taidelajit == Osallistuneet maat == Amsterdamin vuoden 1928 kesäolympialaisiin osallistui 46 maata. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Mitalitaulukko == Mitalitilaston ensimmäinen vuoden 1928 kesäolympialaisissa oli Yhdysvallat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * YLE Elävä arkisto: Amsterdamin olympialaiset 1928 *
Laatuvarmenne

Laatuvarmenne on Suomen sähköisen allekirjoituslain määritelmä PKI- varmenteelle, joka täyttää tietyt muodolliset vaatimukset. Itse varmenteella sijaitsevien PKI-avainten tietoturvatasolle on määritetty vahvuusvaatimuksia, mutta suurin osa säännöksistä koskee varmenteen myöntäjää sekä varmenteen myöntämispolitiikkaa. Tärkeää on, että avain on suojatulla PKI-avainlaitteella kuten sirukortilla, varmenteita saavien henkilöys todennetaan (kukaan ei saa väärällä nimellä varmenteita), varastetut varmenteet lisätään nopeasti sulkulistalle ja järjestelmän luotettavuudesta pidetään hyvää huolta. Laatuvarmenteella tehty digitaalinen allekirjoitus on vähintään yhtä pätevä kuin tavallinenkin (ks. laki sähköisestä allekirjoituksesta). Viestintävirasto valvoo Suomessa laatuvarmenteita myöntäviä varmenneviranomaisia, laatuvarmentajia. Tällä hetkellä väestörekisterikeskus on ainoa laatuvarmentaja, tuotteenaan sähköinen henkilökortti. Periaatteessa kuitenkin mikä tahansa suomalainen yritys voisi ryhtyä laatuvarmentajaksi. ==Aiheesta muualla== *Viestintäviraston sivu laatuvarmenteiden valvomisesta Luokka:Tietoturva
Eurooppaoikeus

Eurooppaoikeus on EU:n lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä käsittelevä ala. Se käsittelee Euroopan unionin toimintaan, jäsenmaiden velvoitteisiin ja Euroopan ihmisoikeussopimukseen liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. EU-oikeus arvioi päätöksiä, niiden vaikutuksia jäsenvaltioihin ja yhteisten lainsäädäntöjen asteittaista harmonisointia. EU:n toimielimet Suomen viranomaiset ja tuomioistuimet ovat velvoitettuja soveltamaan EU:n lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä eli eurooppaoikeutta. Rikkomuksista voi valittaa Euroopan komissioon. Suomalaiset viranomaiset ja tuomioistuimet ovat velvollisia varmistamaan, että Euroopan unionin oikeudesta ja Euroopan ihmisoikeussopimuksesta johtuvia velvoitteita noudatetaan. == Kansalaisen valitukset == Mikäli jäsenvaltion lainsäädäntö on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa tai jos viranomaiset eivät ole noudattaneet Euroopan unionin lainsäädäntöä, on asiasta mahdollisuus valittaa Euroopan komissioon. Yleensä tulee käydä läpi kaikki valitusportaat kansallisella tasolla ennen kantelemista unionin toimielimiin. Kaikista asioista ei EU:n toimielimiin kuitenkaan voi valittaa. Unionin toimielimillä on mahdollisuus toimia vain niissä asioissa, joissa jäsenvaltiot ovat antaneet niille toimivaltaa. Siksi on tärkeää tuntea järjestelmä ja valita oikea valituskanava. Valituksia on paljon ja oikeusprosessi kestää usein pitkään. Tästä syystä on oikeutta hakevan tahon edun mukaista selvittää tarkoin etukäteen, mistä oikeutta kannattaa lähteä hakemaan. == Eurooppalaisen kansalaisaloite == Eurooppalaisen kansalaisaloitteella EU-kansalaiset voivat pyytää Euroopan komissiota tekemään säädösehdotuksen. Aloitteella on oltava vähintään miljoona allekirjoitusta ja komissio ratkaisee mihin sen johdosta ryhdytään. == Lähteet == *WSOY Facta - eurooppaoikeus * Euroopan komission verkkosivusto === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Kuurous

Kuurous määritellään kuuloelinten aistivammaksi, joka estää kuulemisen. Ihmisillä kuurouden rajaksi lasketaan 85–90 dB äänenvoimakkuuden kuuleminen eli vaikea tai erittäin vaikea kuulovammaisuus. Kuulon puuttuminen vaikuttaa eniten sosiaalisesti, sillä kommunikointi kuulevien kanssa vaikeutuu. Kuurous aiheutuu pääosin neljällä tavalla: geneettisesti periytymällä, sairauksien aiheuttamana, lääkityksen aiheuttamana tai fyysisestä vammautumisesta. Kuuroutta pystytään hoitamaan sisäkorvaistutteiden ja kuulolaitteiden avulla. Kuurot muodostavat kieli- ja kulttuurivähemmistön. Syntymäkuurojen ja nuorena kuuroutuneiden ensikieli tai äidinkieli on yleensä viittomakieli. Etenkin nuoremman polven kuurot kutsuvat itseään mielellään viittomakielisiksi. He kuuluvat viittomakieliseen vähemmistöryhmään. Kaikki kuurot eivät pidä kuuroutta vammana, joka vaatisi lääketieteellistä hoitoa. Kuurot kommunikoivat keskenään yleensä viittomakielellä. Viittomakieltä taitamattomien kuulevien kanssa he voivat kommunikoida muun muassa kirjoittamalla ja lukemalla. Useimmat kuurot osaavat myös lukea huulilta. Huuliltaluku sisältää kuitenkin aina myös arvailua, sillä kaikki konsonantit eivät eroa toisistaan visuaalisesti. Osa kuuroista osaa myös puhua. Kielenoppimisiän jälkeen kuuroutuneet käyttävät itseään ilmaistessaan usein myös puhetta. Heille tärkeimmät kielen vastaanottamistavat saattavat olla huuliltaluku ja lukeminen. Monet opettelevat myös tukiviittomia tai viitottua puhetta. Mitä nuorempana kuuroutuu, sitä todennäköisempää on, että opettelee myös viittomakielen. Sisäkorvaistutteella kuuroutunut voi saada ison osan kuulostaan takaisin. == Syyt == === Synnynnäinen kuurous === Kuurouteen tai kuuroutumiseen on useita mahdollisia syitä. Synnynnäinen kuurous voi olla seurausta esimerkiksi ennenaikaisesta syntymästä, raskausajan häiriötekijöistä, geneettisistä syistä ja erilaisista oireyhtymistä.http://deafness.about.com/od/medicalcauses/tp/topcauses.htm === Kuulovamma === Vaikean kuulovamman voivat aiheuttaa myös kovat äänet tai jonkin korvan osan vaurioituminen. Myös ikääntymiseen liittyy kuuloaistin heikkenemistä. Joillakin kuuroilla lisävaivana on jatkuva korvien soiminen, tinnitus. Aivokalvontulehdukseen liittyy sisäkorvan leviämisen ja sitä myötä kuuroutumisen riski.http://library.thinkquest.org/15390/causes.htm Myös tietyt muut sairaudet saattavat johtaa kuurouteen, ja aina syytä ei tiedetä. == Katso myös == * Luettelo tunnetuista kuuroista * Kuurojen museo * Kuurosokeus * Audismi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kuurojen liitto ry . * LapCI ry - Sisäkorvaistutelasten ja perheiden yhdistys * Kuulokojeen tarina. Ylen Elävä arkisto. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Maxentius

Marcus Aurelius Valerius Maxentius (noin 278–312) oli Rooman keisari 306–312. Hän oli keisari Maximianuksen poika ja keisari Galeriuksen vävy. Vuonna 306 Roomassa alkoi esiintyä tyytymättömyyttä keisari Diocletianuksen luomaan järjestelmään. Maxentius, joka oli jäänyt ilman valtaa vuonna 305 tapahtuneessa jaossa, käytti tilannetta hyväkseen. Flavius Valerius Severusta tukevat virkamiehet murhattiin ja 28. lokakuuta Maxentius julistettiin keisariksi kansan ja senaatin tuella. Pretoriaanikaartikin tuki häntä. Hän ei halunnut suututtaa keisari Galeriusta eikä kutsunut itseään aluksi augustukseksi vaan käytti nimitystä princeps. Maxentius pyysi isäänsä Maximianusta apuun, kun Severus marssi Roomaa kohti. Yhdessä he kukistivat Severuksen, jonka joukot olivat ennen palvelleet Maximianusta ja jotka nyt karkasivat joukolla. Severus pakeni ja antautui Maxentiukselle Ravennassa. Vuonna 307 Maxentius lähetti isänsä neuvottelemaan Galliaa ja Britanniaa hallinneen caesar Konstantinuksen kanssa. Tämä ei tunnustanut Maxentiuksen ja Maximianuksen asemaa, koska halusi säilyttää välit Galeriukseen. Saman vuoden kesällä Galerius hyökkäsi Italiaan, mutta huomasi että hänen armeijansa oli liian pieni saamaan aikaan lopullista ratkaisua ja joutui vetäytymään Italiasta. Vuonna 308 Maximianus kapinoi poikaansa vastaa ja joutui pakenemaan Konstantinuksen luokse. Tämä pakotti hänet tekemään itsemurhan sen jälkeen kun hän yritti saada Konstantinuksen armeijan kapinoimaan tätä vastaan. Samana vuonna Afrikan kuvernööri Domitius Alexander julistautui keisariksi. Maxentius sai hänet kukistettua vuonna 309. Alkukesästä 312 Konstantinus marssi Galliasta Italiaan ja kukisti Maxentiuksen Mulviuksen sillan taistelussa. Maxentius kaatui taistelussa ja Konstantinus antoi kantaa hänen päätään seipään nokassa, kun hän marssi Roomaan. == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Roman Emperors – Maxentius == Katso myös == * Maxentiuksen basilika Luokka:Rooman keisarit Luokka:Vuonna 278 syntyneet Luokka:Vuonna 312 kuolleet
Nato (täsmennyssivu)

Nato tarkoittaa seuraavia: * nato, aviomiehen sisar * Nato (, lyhenne NATO), sotilasliitto * NATO, Laibach-yhtyeen albumi * Nato, oikealta nimeltään Natalija Ševljakova, venäläinen laulaja * naTo, kulttuurirakennus Leipzigissa, Saksassa. * Nato, sukunimenä: ** Norman Nato (s. 1992), ranskalainen moottoriurheilija
Boheemi

Boheemi on 1800-luvulla Ranskassa yleistynyt termi, joka kuvaa taiteilijoita ja kirjailijoita, jotka viettävät erikoista ja epäsäännöllistä elämää. Alun perin sana boheemi tarkoitti Tšekin historiallisen alueen Böömin () asukasta. Nykymerkitys tulee ranskalaisten 1400-luvun uskomuksesta, jonka mukaan romanit tulivat Böömistä. Alkuperäiset boheemit taiteilijat muistuttivat ranskalaisten mielestä vaeltelevia mustalaisia, jotka elivät vakiintuneiden yhteiskunnallisten tapojen ulkopuolella, vähät välittäen sovinnaisempien piirien paheksunnasta. Boheemeihin elämäntapoihin kuului poikkeukselliset, perinteisten ja yleisten tahojen kanssa pahasti ristiriidassa olleet poliittiset näkemykset, vakaumukset ja mielipiteet joita heijastettiin käytännössä usein varsin vapaamielisen seksuaalisuuden harjoittamisen, materiaalisesti erittäin vaatimattoman elämäntavan ja vaihtoehtoisen/vapaaehtoisen köyhyyden kautta. Lisäksi boheemikulttuuriin kuuluu eräänlainen "kurjuuden romantisointi". 014028978X Henri Murgerin novellikokoelma Scènes de la vie de bohème (Boheemielämää, 1845) popularisoi termin Ranskassa. Sen teemat esiintyivät paljolti myös myöhemmin Giacomo Puccinin oopperassa La bohème (1896). Englanniksi termi yleistyi William Makepeace Thackerayn romaanissa Vanity Fair (1848), ja Britanniassa boheemin elämäntavan aikakaudeksi lasketaan erityisesti 1900-luvun kolme ensimmäistä vuosikymmentä, viktoriaanisen ajan lopusta toiseen maailmansotaan. ==Katso myös== * Avantgarde * Beat-sukupolvi * Gootti * Hippiliike * Liberalismi * Moulin Rouge == Lähteet == Luokka:Alakulttuurit Luokka:Romantiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Beatnik

Beatnik on 1950-luvulla muodostuneen beat-sukupolven ideologiaan uskova ja sen elämäntapaa elävä henkilö. Termin keksi toimittaja Herb Caen, joka käytti sitä San Francisco Chroniclessa pilkkaavaan sävyyn. Hän rinnasti beat-ihmiset Neuvostoliiton Sputnik-satelliittiin, viitaten beatnikkien olevan ”omissa maailmoissaan” () ja kommunismimyönteisiä. Termi tarttui ja loi stereotypian boheemeista miehistä, joilla oli pukinparta ja baskeri, ja jotka soittivat bongorumpuja mustaan jumppapukuun pukeutuneiden naistensa tanssiessa. Jack Kerouac ja Allen Ginsberg voidaan mainita yksinä suurimmista beat- kirjailijoista. Beat-kulttuuriin kuuluvat runous, vaelluselämäntapa ja musiikki, kuten bebop ja muu jazz. Beatnikien on sanottu vaikuttaneen hippien ideologiaan. Sensaationomainen Hollywood-tulkinta alakulttuurista on elokuva The Beat Generation vuodelta 1959. Televisiosarja Simpsoneissa Ned Flandersin vanhemmat ovat beatnikejä. == Katso myös == * Hipsteri == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Beat-sukupolvi Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat Luokka:Stereotyypit Luokka:Vastakulttuuri Luokka:San Franciscon historia
Nu metal

Nu metal (tunnetaan myös nimillä nü metal tai aggro-metal) (nu on muunnos englanninkielisestä sanasta new, ’uusi’; new ja nu lausutaan samalla tavalla, tai ) on metallimusiikin lajityyppi. Termin "nu metal" uskotaan olevan median keksimä termi, ei kenenkään yksittäisen artistin. Nu metalin katsotaan syntyneen 1990-luvun alussa. Tyylin edelläkävijöitä olivat mm. Korn, Mr Bungle, Faith No More, Rage Against the Machine sekä Helmet. Monet ensimmäisistä nu metal -yhtyeistä olivat kotoisin Kaliforniasta. Ensimmäisenä varsinaisena nu metal -yhtyeenä pidetään Kornia. Kornin ns. nu metal -levyt ovat Korn, Life is Peachy ja Follow the Leader. Korn julkaisi ensimmäisen numetal-demon, P.O.D:n Snuff the Punkia pidetään kuitenkin ensimmäisenä nu metal -albumina. Se julkaistiin tammikuussa 1994 ja Kornin debyytti samana syksynä. Korn ja useat muut nu metalliksi luokiteltavat yhtyeet eivät pidä musiikkiaan kutsuttavan sillä nimellä. Nu metal on metalcoren tapaan usein vihattu tyylilaji perinteisen metallin kuuntelijoiden piireissä. Kyseisiä tyylilajeja kutsutaankin usein haukkumanimillä "UN-metal", "Poser metal", "Emo-metal" ja "Mallcore". Nu metallin ominaispiirteisiin kuuluvat matalalle viritetyt kitarat ja bassokitara, raskaat ja junnaavat riffit. Monien nu metal -yhtyeiden tyylissä on vaikutteita rap-musiikista. Nu metal -riffit ovat yksinkertaisia, synkkiä ja niitä toistetaan paljon kappaleen aikana. == Tunnettuja nu metal -yhtyeitä == * Adema * Breaking Benjamin * Deftones * Disturbed (albumit The Sickness ja Believe) * Dope * Guano Apes * Hollywood Undead * Kittie * Korn * Linkin Park (albumit Hybrid Theory ja Meteora) * Limp Bizkit * Metallica (albumi St. Anger) * Mudvayne * P.O.D. * Papa Roach * Shinedown * Skindred * Slipknot (albumi Slipknot) * Staind (Vanha tuotanto) * System of a Down * Apulanta (albumit Heinola 10 ja Hiekka, EP Make Nu Metal Great Again sekä jotkin singlejen b-puolet) * Blind Channel == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kyyhkylinnut

Kyyhkylinnut (Columbiformes) on lintuihin kuuluva lahko. Siihen kuuluu kaksi heimoa kyyhkyt (Columbidae) ja dodot (Raphidae). Dodojen kaksi tunnettua edustajaa, mauritiuksendodo ja rodriguezindodo, ovat molemmat kuolleet sukupuuttoon. Nykyään eläviä kyyhkylajeja on noin 310. Aiemmin myös hietakyyhkyt luettiin kyyhkylintuihin, mutta nykyään ne muodostavat oman lahkonsa hietakyyhkylinnut (Pteroclidiformes) ja heimonsa (Pteroclididae). == Katso myös== *Luettelo Suomen kyyhkylinnuista * Suomessa pesivät kyyhkylinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen == Lähteet == *Luonnontieteellinen keskusmuseo: Columbiformes – luokittelu *ITIS: Columbiformes *
Pöllölinnut

Pöllölinnut (Strigiformes) on lintujen lahko, johon kuuluu yli 200 lintulajia noin 27 suvussa. Pöllölintuja tavataan kaikkialla maailmassa Antarktista lukuun ottamatta. Ne metsästävät pääasiassa pieniä nisäkkäitä, hyönteisiä ja muita lintuja, mutta muutamat lajit ovat erikoistuneet kalojen metsästämiseen. Suurin lahkon heimoista on pöllöt. == Katso myös == *Luettelo pöllölinnuista ==Lähteet== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Petolinnut

Petolinnut tai päiväpetolinnut (Accipitriformes) on lintujen lahko. Siihen kuuluvista heimoista ei ole yksimielisyyttä, esimerkiksi jalohaukat luokitellaan nykyisin erilliseen jalohaukkalintujen (Falconiformes) lahkoon. Sääksi ja sihteeri luetaan toisinaan haukkojen heimoon,BirdLife Suomi: muutetut heimonimet Luettu 6.4.2011 vaikka ne yleensä muodostivat omat Pandionidae- ja Sagittariidae-heimonsa.BirdLife Suomen arkisto (2000): Lahkot, heimot ja niiden lajimäärät Luettu 6.4.2011 Päiväpetolinnut ovat kehittyneet papukaijalinnuista. Monilla lajeilla sukupuolet ovat samannäköiset. Naaras on koirasta kookkaampi. Petolinnuille ominaisia piirteitä ovat voimakas, koukkupäinen nokka ja pitkät, terävät kynnet. Eräissä vanhoissa lähteissä on kaikki päivällä saalistavat petolinnut sisältävän lahkon nimenä ollut petolinnut (Falconiformes). == Katso myös == * Luettelo päiväpetolinnuista * Luettelo Suomen päiväpetolinnuista * Suomessa pesivät päiväpetolinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen * Haukkametsästys == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Dick Forsman: Petolinnut. Otava. 2007. ISBN 978-951-1-21147-1 * Dick Forsman: The Raptors Of Europe And The Middle East. A & C Black Publishers Ltd. 2007. ISBN 0713688211 * Klaus Malling Olsen – Carl Christian Tofte. Petolintuopas. Otava 2009. * Antti Leinonen, Pertti Koskimies. Kotkamailla. Otava 2009. * Kerstin Viering, Roland Dr. Knauer: Päiväpetolinnut ja pöllölinnut – Lajit, elinympäristöt, käyttäytyminen. Naumann & Göbel 2011. * Dag Peterson, Juhani Lokki. Pohjolan petolinnut ja pöllöt. Kustannus-Mäkelä 2002. * Benny Génsbøl, Pertti Koskimies. Suomen ja Euroopan päiväpetolinnut. WSOY 1995. * Dick Forsman. Suomen haukat ja kotkat. Kirjayhtymä 1993. * Teuvo Suominen. Lintujemme katoava aateli. WSOY 1967. * Dick Forsman. Suomen päiväpetolinnut : haukkojen ja kotkien määritysopas. Lintutieto 1980. * Kontkanen, Harri. Petolinnut ja metsätalous Pohjois- Karjalan lintutieteellinen yhdistys 2002. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kanalinnut

Kanalinnut (Galliformes) on lintujen lahko, johon kuuluu noin 250 lajia eri puolilla maailmaa. Ne ovat vartaloltaan tukevia lintuja, joilla on vahva kaula ja lyhyt, paksu nokka. Pienikokoisimpia kanalintuja ovat viiriäiset, suurimpia kalkkunat. Monia lajeja on kesytetty ja tarhataan joko lihan tai munien takia. Kanalintujen lahkossa on viisi heimoa, hokot, isojalkakanat, helmikanat, amerikanviiriäiset ja aitokanat. Suomessa esiintyy kahdeksaa eri kanalintulajia, jotka kaikki kuuluvat aitokanojen heimoon. == Katso myös == * Suomessa pesivien kanalintujen parimäärät ja uhanalaisuusluokitukset == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Teppo Lampio. Linnustus. Weilin+Göös 1987. * Lindén, Harto 1981: Changes in the Finnish tetraonid populations and some factors influencing mortality. - Finnish Game Res. 39:1-11. * Marjakangas, Arto 1980: Metsäkanalintujen lumikiepit. - Memoranda Soc. Fauna Flora Fennica 56:65-70. * Pulliainen, Erkki 1982: Kanalinturisteytymien ravinnosta. - Ornis Fennica 59:170-174. * Räty, Matti 1979: Maantieliikenteen vaikutus metsäkanalintujen kantoihin. - Ornis Fennica 56:169-170. * Watson, A. & Moss, R. 1979: Metsäkanojen jaksoittainen kannanvaihtelu. - Ornis Fennica 56:87-105. * Väisänen, Risto A. 1982: Raportti metsäkanalintututkimuksemme pitkältä marssilta. Harto Lindénin väitöskirjan esittely. - Lintumies 2.1982 s. 93–94. LYL. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Rantalinnut

Rantalinnut eli kahlaajalinnut (Charadriiformes) ovat laaja ja monipuolinen lahko lintujen luokassa. Ne ovat enimmäkseen rannoilla ja vedessä eläviä lintuja, mutta joukkoon mahtuu myös sisämaassa, jopa aavikolla eläviä sukulaisia. Niitä elää kaikilla mantereilla ja myös napaseuduilla. Rantalinnut pesivät tyypillisesti maassa tai kallioilla, usein yhdyskuntina. Niiden pesyeet ovat verraten pieniä, yleensä 1–4 poikasen suuruisia. Poikaset ovat lajista riippuen joko pesäviipyisiä tai pesäjättöisiä. Monet lajit ovat hyviä lentäjiä. Ne käyttävät ravinnokseen selkärangattomia ja pieniä selkärankaisia eläimiä. Rantalinnut ovat vanhahko lintulahko ja alalahkot ovat erilaistuneet. Rantalintujen taksonomia on epäselvä ja alalahkojen sisäiset sukulaisuussuhteet ovat intensiivisen tutkimuksen kohteena. == Alalahkot == Rantalinnut on perinteisesti jaettu kolmeen alalahkoon: * Kahlaajat (Charadrii) kävelevät matalassa vedessä ja kaivelevat syötävää lietteen keskeltä. * Lokit (Laroidea) sukulaisineen jotka sieppaavat uivaa ruokaa vedestä, mutta saattavat viettää pitkiäkin aikoja maalla ja syövät myös maalla (esimerkiksi kynnöspelloilla) elävää ruokaa. * Ruokit (Alcae) sukulaisineen pesivät rantakallioilla ja sukeltavat pitkiä matkoja kokonaan veden alla. == Katso myös == *Luettelo Suomen rantalinnuista * Suomessa pesivät rantalinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen == Lähteet == Luokka:Rantalinnut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jalohaukat

Jalohaukat (Falconidae) on pieniä ja keskikokoisia jalohaukkalintuja sisältävä heimo. Niiden siivet ovat melko teräväkärkiset ja ne ovat nopeita ja taidokkaita lentäjiä. Suurin osa lajeista nappaa saaliinsa ilmasta. Nokassa on tylppä ”hammas” ylänokan sivuilla saaliiden tappamista ja raatelemista varten. Ne eivät yleensä rakenna varsinaista pesää, vaan pesivät muiden lintulajien pesissä, koloissa tai kalliojyrkänteiden ulkonemilla. Ravintonaan ne käyttävät lintuja, hyönteisiä, liskoja ja muita matelijoita sekä pikkujyrsijöitä ja muita pieniä nisäkkäitä. == Luokittelu == Jalohaukkojen jako alaheimoihin, tribuksiin ja sukuihin: * Heimo: Jalohaukat (Falconidae) ** Alaheimo: Jalohaukat (Falconinae) *** Tribus: Falconini **** Suku: Jalohaukat (Falco) **** Suku: Aasianhaukkaset (Microhierax) **** Suku: Kääpiöhaukat (Polihierax) *** Tribus: Polyborini **** Suku: Töyhtökarakarat (Caracara) **** Suku: Daptrius **** Suku: Ibycter **** Suku: Milvago **** Suku: Etelänkarakarat (Phalcoboenus) **** Suku: Spiziapteryx ** Alaheimo: Metsäjalohaukat (Herpetotherinae) *** Suku: Herpetotheres *** Suku: Amerikanhaukkaset (Micrastur) == Katso myös == * Karakarat == Lähteet == *
Kiitäjälinnut

Kiitäjälinnut eli kirskulinnutRariteettikomitea: Suomessa tavatut lintulajit BirdLife Suomi. Haettu 29.11.2010 (Apodiformes) on lintulahko. Sen tieteellinen nimi tarkoittaa ’ilman jalkoja’, sillä lintujen pienet ja vahvakyntiset jalat soveltuvat huonosti kävelemiseen. Lentäessään kiitäjälinnut pitävät jalkojaan lähellä ruumistaan, jolloin ne vaikuttavat lähes jalattomilta. Varsinkin kiitäjät viettävät lähes koko elämänsä ilmassa. Kolibrit puolestaan ovat ainoita lintuja, jotka pystyvät lentämään paikallaan tai jopa taaksepäin niiden kapeiden siipien lyödessä 15–80 kertaa sekunnissa. Nykyiset kiitäjälinnut jakaantuvat kolmeen heimoon:BirdLife Suomen arkisto (2000): Lahkot, heimot ja niiden lajimäärät Luettu 6.4.2011 kiitäjiä on 67 lajia, puukiitäjiä eli töyhtökirskujia neljä ja kolibreja 325–340 lajia. Suomessa ainoana vakituisena lajina esiintyy tervapääsky (Apus apus). Suurharvinaisuuksina on lisäksi tavattu alppikiitäjä (Apus melba), vaaleakiitäjä (Apus pallidus), häätökiitäjä (Apus caffer) ja piikkipyrstökiitäjä (Hirundapus caudacutus). == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sarjakuvalehti (lehti)

Sarjakuvalehti oli suomalainen sarjakuvalehti, joka ilmestyi 1949–1963, 1971–1977, 1990–1996 ja nimellä Sarjakuvalehti Nastasarjat vuosina 1964–1965. Ensimmäisellä ilmestymisjaksollaan lehtiä julkaistiin vuosittain parikymmentä, 1970-luvulla kahdeksan ja 1990-luvulla seitsemästä kahteentoista. Sarjakuvalehdessä oli alkuun joka toinen aukeama värillinen ja joka toinen mustavalkoinen, samoin kuin Pecos Billissä. 1990-luvulla julkaisu oli kauttaaltaan värillinen. 1950-luvun lehden vakiosarjoja olivat Teräsmies, Sam Seikkailija, Terttu ja Topi, Pikku Anni, Pekka Pikanen, Mirkku, Kulmalan kaverit, Pasi, Liehu-Petteri, Casanova, Timo Terävä, Jonni Huimapää, Apusheriffi Sämpylä, Verneri, Sitting Bull, Riku seikkailuissa, Yksinäinen Ratsastaja, Flash Gordon, Taika-Jim (Mandrake), Mustanaamio ja Ratsupoliisi King. 1970-luvulla vakiosankareita olivat Kerry Drake ja Steve Roper. Marvelin supersankari Aaveajaja esiintyi ensimmäistä kertaa suomeksi Sarjakuvalehdessä. 1990-luvun Sarjakuvalehti esitti Marvelin "maanläheisempien" hahmojen seikkailuja (siteeraus toimitukselta), kuten Tuomari, Daredevil, Wolverine, Kapteeni Amerikka, Aaveajaja ja Sapelihammas. ==Päätoimittajia== *Veikko Karumo 1949–1961 *Lasse Marttinen 1961–1963 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Sarjakuvalehdestä Hannu Asikaisen sarjakuvasivulla * Nastasarjoista Moogin sarjakuva-arkistossa * Perunamaan Marvel-lehdet Suomessa Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sarjakuvalehdet
Iines Ankka

Iines Ankka () luotiin Aku Ankan naispuoliseksi vastapariksi ja tyttöystäväksi, ja hänen ensiesiintymisensä oli piirroselokuvassa Hra Ankka juhlii 7. kesäkuuta 1940. Nykyään myös Hannu Hanhi kosiskelee Iinestä. Iines on luonteeltaan äkkipikainen kuten Akukin, mutta hallitsee itsensä paremmin ja on yleensä hienostuneempi kuin poikaystävänsä. Hän tosin seurustelee sangen kylmäkiskoisesti tarpeen mukaan myös Hannu Hanhen ja ylipäätään muiden miesten kanssa, jos Aku ei täytä hänen odotuksiaan, ja käyttää tätä jopa uhkauksena Akun toimintaan vaikuttaakseen. Iines käyttää yleensä puhvihihaista paitaa, rusettia päässään sekä korkokenkiä. Väriltään vaatteet ovat yleensä hennon vaaleanpunaiset. Iineksellä on lisäksi kultainen rannerengas. Iineksen tunnetuin ystävätär on Klaara Kotko. Carl Barksin ja Don Rosan sarjakuvien mukaan Iines syntyi noin 1920. Iines on Leenun, Liinun ja Tiinun täti. Don Rosan mukaan Iineksellä on veli, joka meni naimisiin Akun kaksoissisaren Della Ankan kanssa. Iines Ankka kuuluu yleensä Ankkalinnan naisyhdistykseen. Iineksen harmiksi Aku osoittaa usein välinpitämättömyyttä kulttuuriin ja taiteeseen Iineksen raahattua poikaystävänsä kaikenmoisiin kulttuurikohteisiin. Toinen harmin kohde on Akun varattomuus, varsinkin kun matkasta Ankkapulcolle on kysymys. Aku onnistuu nolaamaan Iineksen useissa tarinoissa. Iinekselle alkoi ilmestyä lokakuussa 2003 oma nimikkolehti Iines joka toinen kuukausi. Lehden julkaisu lopetettiin vuonna 2009. Iines on myös esiintynyt Disneyn TV-sarjassa Mikki Hiiren kerhotalo. Iineksen edeltäjä piirroselokuvissa oli tulinen meksikolaisneito nimeltä Donna Duck. Donna ja Iines on myöhemmin vahvistettu eri hahmoiksi. Sekä Donna että Iines esiintyivät elokuussa 1951 samoissa sanomalehtistripeissä (Aku Ankka päivästä päivään 1951 -kirja). Useissa menneisyyteen sijoittuvissa tarinoissa Iineksen esiäiti korvaa Iineksen Akun esi-isän mielitiettynä. Esimerkkeinä useat italialaiset sarjat, joita nähdään Aku Ankan taskukirjoissa, sekä Aku Ankan Aikakone -kirjat. Aku Ankan Aikakone 12: Valloittavat Viikingit -kirjan Roberto Marinin tarinassa Voittamaton vikinki Akun esi-isä Aku Avuttoman ja Hannun esi-isä Hannu Helppoheikin mielenkiinnon kohteena toimii Iineksen esiäiti Iines Ihanainen. Disneyn piirrosfilmeissä Iines Ankan ensimmäisenä suomenkielisenä äänenä oli Eeva Eloranta. Mikki Hiiren jouluaatto -elokuvassa äänenä toimi Jaana Oravisto. Nykyisin hahmolle äänensä antaa Petra Karjalainen. == Animaatioesiintymiset == Iines ei esiintynyt vuonna 1987 ilmestyneessä Ankronikassa, jossa hänen poikaystävänsä oli syrjätty. Iines esiintyi vuonna 2017 käynnistyneessä DuckTales-sarjassa 3. kaudella. Tässä sarjassa Aku ja Iines tapasivat ensimmäistä kertaa ja ihastuivat toisiinsa. Luokka:Aku Ankka -sarjakuvan hahmot Luokka:Kuvitteelliset linnut
Auran Sinappi

Auran Sinappi on suomalaisen Oy Lunden Ab:n Turussa valmistamasta sinapistaan käyttämä tuotemerkki. ==Tuotteen historiaa== Auran Sinappia ryhdyttiin valmistamaan maaliskuussa 2003, kun Turun Sinapin valmistus siirtyi Ruotsin Uppsalaan. Oy Lunden Ab, joka oli aiemmin valmistanut Turun Sinappia Unileverin sopimusvalmistajana, halusi jatkaa liiketoimintaansa omalla merkillään. Lunden Oy:n uusi sinappi sai nimekseen Auran Sinappi. Turussa valmistettavan sinapin säilyttämisen puolesta kehiteltiin kansanliike Pro Sinappi. AC Nielsenin myyntitilastojen perusteella sinapin markkinaosuus vuonna 2006 oli 20 prosenttia. Auran sinappi valmistetaan perinteisellä reseptillä graniittisilla myllynkivillä itse jauhetuista sinapinsiemenistä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Auran sinapin kotisivut * Juhani Kostet: Kahta en vaihda, teoksessa Luokka:Sinapit (mausteet) Luokka:Suomalaiset elintarvikealan tuotemerkit
Kroisos Pennonen

Kroisos Pennonen () on Aku Ankka -tarinoissa esiintyvä hahmo, joka kilpailee Roope Ankan kanssa maailman rikkaimman ankan tittelistä. Kroisoksella on lähes aina tapana syödä knallinsa hävittyään Roopelle kilpailussa. Pennosen englanninkielinen nimi viittaa amerikkalaiseen miljardööriin John D. Rockefelleriin ja suomenkielinen nimi muinaisen Lyydian upporikkaaseen kuningas Kroisokseen. Kroisos Pennonen esiintyi ensi kerran Carl Barksin tarinassa Ihmebentsiini vuonna 1961, mutta Barks ei käyttänyt hahmoa toistamiseen. Ihmebentsiinissäkin Kroisos esiintyy vain tarinan muutamalla ensimmäisellä sekä viimeisellä sivulla. 1960-luvun alulla Ankka-sarjakuvien tarve oli Euroopassa kasvussa, eivätkä Western Publishingin omat rahkeet riittäneet kysynnän täyttämiseen. Niinpä tarinatuotantoa aloitettiin myös italialaistaiteilijoiden voimalla. Pennosesta kehittyi italialaistarinoissa yksi Roopen vakiovastustajista. Ensimmäisen italialaisen Pennos-tarinan käsikirjoitti Gian Paolo Barosso vuonna 1963. Toinen syntyi Atlantin ylittävänä yhteistyönä, kun käsikirjoituksen teki Dick Kinney Burbankissa, mutta piirrokset Romano Scarpa Italiassa. Roopen vastustajana Pennonen muistuttaa Kulta-Into Piitä. Barks-tutkija Geoffrey Blum kuvaa Ihmebentsiinin Pennosta alkuperältään Piin vaatimattomaksi kopioksi: "Hänellä on sama musta takki, raidallinen solmio ja mustasankaiset lasit; hän kilpailee Roopen kanssa tämän omalla alalla; ja hän kinaa Roopen kanssa yhtä raivoisasti." Myöhemmissä tarinoissa yhdeksi Pennosen piirteeksi on muodostunut Roopea paljon höllempi rahankäyttö kilpailutilanteissa. Aku Ankka -lehden toimituksen arvion mukaan Pennonen lienee Piitä ja Roopea vähävaraisempi. Roope ja Kroisos eivät nimittäin ole koskaan päätyneet vertaamaan rahavarojaan kuten Roope ja Kulta- Into otteluissa, jotka Roope on voittanut minimaalisella erolla. Kroisos Pennonen on syntynyt New Yorkissa, mutta asuu Ankkalinnassa. Hän on perinyt rahansa. Pennosen menneisyys on suurelta osin hämärän peitossa, mutta Don Rosan kirjassa Roope Ankan elämä ja teot Roope kohtaa Kroisoksen ja tämän isän Howard Pennosen jo 1800-luvun loppupuolella ollessaan mainarina Montanassa. Kroisos esitetään hemmoteltuna kakarana. Uuden DuckTales -sarjan toisella tuotantokaudella Kroisos Pennonen teki ensimmäisen animaatiodebyytinsä. Sarjassa hänen äänenään toimii John Hodgman. == Lähteet == Pennonen, Kroisos Pennonen, Kroisos Pennonen, Kroisos de:Liste der Bewohner Entenhausens#Klaas Klever
Crispus

Flavius Julius Valerius Crispus (kuoli 326) oli Konstantinus Suuren vanhin poika. Hänen äitinsä oli Konstantinuksen ensimmäinen vaimo Minervina, josta tämä erosi mennäkseen uusiin naimisiin vuonna 307. Oletettavasti Crispus syntyi ennen vuotta 307. 1\. maaliskuuta 317 Konstantinus nimitti Crispuksen ja hänen nuoremman velipuolen Konstantinuksen caesareiksi, eli kruununperilliseksi. Crispus oli myös konsuli vuosina 318, 321 ja 324. Crispus sai hallittavakseen Gallian ja taisteli siellä menestyksekkäästi frankkeja ja allemanneja vastaan. Crispus meni naimisiin Helena nimisen naisen kanssa, pari sai yhden lapsen vuonna lokakuussa 322. Crispus johti laivastoa, joka kukisti Liciniuksen laivaston 18. syyskuuta 323 käydyssä taistelussa. On väitetty, että Crispus olisi ollut kansan keskuudessa jopa isäänsä suositumpi. Jostain tuntemattomasta syystä hänen isänsä antoi teloittaa hänet vuonna 326. Myöhemmin kirjoitettujen lähteiden mukaan Crispuksella ja Konstantinuksen uudella vaimolla Faustalla olisi ollut suhde. Konstantinus tosiaankin antoi myös teloittaa Faustan vain vähän myöhemmin. Luokka:Rooman valtakunnan teloittamat
Eeva Joenpelto -palkinto

Eeva Joenpelto -palkinto oli Lohjan kaupungin vuosina 1988–2004 jakama kirjallisuuspalkinto. Yksi palkinnon tavoitteista oli ylläpitää lohjalaisen kirjailija Eeva Joenpellon kirjallista perintöä. Palkintosumma oli 13 000 euroa. Palkittavan kirjailijan valitsi neljähenkinen raati. Kirjallisuuspalkinnon lakkauttamisesta ilmoitettiin helmikuussa 2008. Lakkauttamisperusteeksi kerrottiin palkinnon saama vähäinen näkyvyys. Lohjan kaupunki aikoo jatkossa kunnioittaa Joenpellon kirjallista perintöä toisin keinoin. ==Palkinnon saajat== * 1988: Jaan Kross * 1992: Olof Lagercrantz * 1995: Sándor Csoóri * 1998: Andreï Makine * 2001: Bernhard Schlink * 2004: Herbjørg Wassmo ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot
Salmi

Salmi on kapea vesiyhteys kahden laajemman vesialueen välillä. Jokia ei lueta salmiksi. Salmi on kuin vastakohta kannakselle, joka on kahta vesialuetta erottava kapea maakaistale. == Katso myös == * Beringinsalmi * Bosporinsalmi * Gibraltarinsalmi * Magalhãesinsalmi * Tanskan salmet *Hormuzinsalmi *Bab el Mandeb *
Caracas

Caracas on Venezuelan pääkaupunki, joka sijaitsee maan pohjoisosassa, lähellä Karibianmeren rannikkoa. Caracasissa asuu noin kaksi miljoonaa asukasta. == Maantiede ja ilmasto == Caracas sijaitsee laaksossa noin 800 metrin korkeudessa. 15 km leveä vuoristo Cerro El Ávila erottaa sen Karibianmerestä. Metsäinen vuoristoalue on nykyisin kansallispuisto.El Ávila National Park Caracasissa lämpötila on tasainen ympäri vuoden; päivän ylin lämpötila on 25–27 °C ja yön alin hiukan alle 20 °C. Sadetta saadaan kesäkuusta joulukuuhun, alkuvuosi on kuivempaa. == Historia == thumb|220px|Näkymä Caracasiin Ávila-vuorelta. Caracasin perusti 1567 espanjalainen konkistadori Diego de Losada, ja silloin sen nimi oli Santiago de León de Caracas. Kaupungissa on syntynyt kaksi Etelä-Amerikan historian merkittävää hahmoa, Francisco de Miranda (1750) ja Simón Bolívar (1783). Maanjäristys tuhosi kaupungin 26. maaliskuuta 1812. Tämän vallanpitäjät näkivät jumalallisena rangaistuksena kansalle, joka kapinoi Espanjan kruunua vastaan. Öljyllä rikastuneen Venezuelan talouden tasaisesti noustessa 1900-luvun alkupuoliskolla Caracasista tuli yksi Latinalaisen Amerikan talouskeskuksista ja myös suosittu Euroopan ja Etelä-Amerikan välisen liikenteen solmukohta. === Nähtävyyksiä === Simón Bolívarin synnyinkoti on museona, joka esittelee 1700-luvun esineistöä laajemminkin. Panteon Nacional on Antonio Guzmán Blanco hautapyhäköksi muutettu entinen kirkko. == Väestö == Vuoden 2011 väestönlaskennassa kaupungissa oli 1,9 miljoonaa asukasta, arvio vuodelle 2016 oli yli kaksi miljoonaa. Caracas on yksi maailman vaarallisimmista kaupungeista johtuen jatkuvasta rikollisuudesta. Vuonna 2016 siellä tehtiin 120 henkirikosta 100 000 asukasta kohti. == Koulutus == Venezuelan yliopisto Universidad Central de Venezuela on perustettu 1721, ja se on siten yksi latinalaisen Amerikan vanhimmista yliopistoista. Yliopiston kampusalueen suunnitteli arkkitehti Carlos Raúl Villanueva, ja se on Unescon maailmanperintökohde. Venezuelan yliopistossa on noin 60 000 opiskelijaa.Universidad Central de Venezuela Simón Bolívar -yliopisto keskittyy tekniikkaan ja luonnontieteisiin. Siellä on noin 10 000 opiskelijaa.Universidad Simón Bolívar Lisäksi kaupungissa toimii yksitoista muuta korkeakoulua. == Liikenne == Caracasin metro on valmistunut vuonna 1981. Simón Bolívar International Airport sijaitsee 30 kilometriä kaupungin keskustasta. Siellä on kolme terminaalia, ja sieltä on säännöllistä liikennettä Etelä- ja Pohjois-Amerikkaan sekä Euroopan suurkaupunkeihin (Lissabon, Madrid, Pariisi, Rooma ja Frankfurt).Venezuela Tuya == Urheilu == Kaupungissa on jalkapallo- ja baseballjoukkueet. Baseballissa kaupunkia edustaa Leones del Caracas Venezuelan ylimmällä sarjatasolla. Jalkapallossa kaupungista löytyy kolme ylimmällä sarjatasolla pelaavaa joukkuetta: Caracas Fútbol Club, Estrella Roja Futbol club ja Deportivo Italia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Näytteleminen

Näytteleminen on jonkin hahmon esittämistä lavalla tai filmikameran edessä. Näyttelijä hyödyntää suorituksessaan liikkeitä, eleitä ja äänenkäyttöä. Näyttelemistä on luonnehdittu niin luovaksi toiminnaksi kuin pelkäksi tulkitsemiseksikin. Näytteleminen voidaan jakaa kahteen pääsuuntaan, eläytyvään (sisäiseen) ja tekniseen (ulkoiseen) menetelmään (Wilson 1994). Niiden pääasiallinen ero on siinä, työskenteleekö näyttelijä sisältä ulospäin vai ulkoa sisäänpäin.Wilson 2003, s. 67. Jotkut näyttelijät vaihtavat tyyliään näiden menetelmien välillä nimenomaisen roolin vaatimuksista riippuen.Wilson 2003, s. 71. Eläytyvässä näyttelemisessä näyttelijä kiinnittää huomionsa roolihahmon sisäisiin ajatuksiin ja tunteisiin. Tärkeintä hänelle on rehellisyys. Lähestymistapaan kuuluu ”tunnemuistiin” pohjautuvaa valmistelua, roolihahmon analyysia, improvisaatiota ja itsekseen puhumista. Eläytyvän lähestymistavan voidaan katsoa sopivan etenkin avantgardistiseen teatteriin ja intiimiin elokuvatyöhön. Eläytyvää näyttelemistä opettaa esimerkiksi Konstantin Stanislavskin ja Lee Strasbergin koulukunta. Stanislavski kehotti näyttelijää ”tuntemaan” tiensä roolin sisälle kuvittelemalla, millaista olisi itse olla dramatisoidussa tilanteessa. Strasbergin menetelmää eli ”metodia” noudattavan näyttelijän roolityöskentelylle on usein ominaista epäselvältä kuulostava puhe ja sisäänpäinkääntynyt, painostava roolitulkinta. Strasbergin kuuluisiin oppilaisiin lukeutuivat esimerkiksi James Dean ja Marlon Brando.Wilson 2003, s. 67, 68–69. Teknisessä näyttelemisessä ”henkinen näkökulma” on ulkoinen eli yleisön näkökulma, ja näyttelijä ikään kuin seisoo sivussa itseään katsoen. Näyttelijä pitää tärkeimpänä kommunikaatiota yleisön kanssa. Hän luo roolin mallioppimisen, palautteen, kurin, kehonkielen ja yleisön tarkkaavuuden manipuloinnin pohjalta. Jokaisen liikkeen, eleen ja repliikkien ajoituksen tulee tapahtua ennalta suunnitellussa, hyvin harjoitellussa ja ohjaajan avulla määritellyssä järjestyksessä. Teknistä näyttelytapaa voidaan pitää sopivana klassisiin näytelmiin, oopperoihin ja eeppisiin elokuviin. Lähestymistavan tunnetuimpia edustajia on Laurence Olivier.Wilson 2003, s. 67, 77. Näyttelemisen vaatimukset teatterissa, elokuvassa, televisiossa ja oopperassa ovat melko lailla samankaltaiset, mutta jotkin näyttelytekniikat eroavat toisistaan. Teatterissa täytyy usein esittää tunteita ja merkityksiä korostetulla intensiteetillä, sillä teatterilava vaimentaa liikkeiden ja äänen voimaa. Elokuvakamera sen sijaan liioittelee toimintaa ja tunnetta. Toisin kuin teatterissa, elokuvassa näyttelysuorituksen kokoaa elokuvan ohjaaja lyhyistä katkelmista. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Näyttelijäntyö
Orkut

Orkut oli Googlen tarjoama virtuaaliyhteisö, joka toimi vuosina 2004–2014. Se oli suunniteltu auttamaan jäseniään uusien kaverien tapaamisessa ja olemassa olevien ihmissuhteiden ylläpitämisessä. Orkut toimi kutsuperiaatteella (invitation-only) eli liittyäkseen pitää saada kutsu jo mukana olevalta jäseneltä. Hakukoneyhtiö Google lanseerasi orkut.comin 22. tammikuuta 2004. Palvelun loi Googlen työntekijä Orkut Büyükkökten, jonka mukaan palvelu myös nimettiin. Hänen edellinen Affinity Engines -yhtiölle luomansa ”InCircle” oli suunniteltu yliopisto-opiskelijaryhmien väliseen yhteydenpitoon. InCircle ja Orkut muistuttivat toisiaan jossain määrin. Google lakkautti palvelun syyskuussa 2014. Alun perin Orkut-yhteisöä pidettiin sisäänpäin lämpiävänä eliittiyhteisönä, koska palvelu perustuu kutsuperiaatteeseen. Kuitenkin heinäkuussa 2004 orkut.comissa päästiin jo yli miljoonan käyttäjän rajan. ==Yhteisön demografia== :Lähde: Orkut.comOrkutin demografia, viitattu 10.12.2010 ===Ikäjakauma=== * 18–25, 53,48 % * 26–30, 14,99 % * 31–35, 6,68 % * 36–40, 4,15 % * 41–50, 4,14 % * 50+, 3,47 % ===Maajakauma=== * Brasilia, 50,60 % * Intia, 20,44 % * Yhdysvallat, 17,78 % * Pakistan, 0,86 % * Paraguay, 0,44 % * Yhdistynyt kuningaskunta, 0,40 % * Portugali, 0,36 % * Afganistan, 0,35 % * Japani, 0,34 % * Kanada, 0,33 % ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * orkut Luokka:Virtuaaliyhteisöt Luokka:Google
Marko Kemppainen

Marko Kemppainen (s. 13. heinäkuuta 1976 Kajaani) on suomalainen skeet-ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa skeet-ammunnassa Ateenan kesäolympialaisissa 2004 tuloksella 149/150. Vuonna 2001 Kemppainen voitti pronssia Kairon MM-kilpailuissa ja vuonna 2006 EM-pronssia Slovenian Mariborissa. Mariborin MM-kilpailuissa 2009 Kemppainen saavutti joukkuehopeaa Heikki Meriluodon ja Lauri Leskisen kanssa. Bakun Euroopan kisoissa 2015 Kemppainen saavutti pronssia skeetissä. Mitali jäi kisoissa Suomen ainoaksi. Kemppainen harjoitteli pitkään isänsä valmennuksessa, mutta edesmennyt Erkki Kemppainen ei ehtinyt nähdä poikansa olympiamenestystä. Läpimurtonsa Kemppainen teki vuonna 1995 sijoittuessaan Hollolassa käydyssä maailmancupin kilpailussa kolmanneksi. Kemppainen asuu Suomussalmella ja edustaa seuratasolla Suomussalmen Urheiluampujia. ==Saavutuksia skeetissä== *1995 EM- kisat: 25. sija *1996 EM-kisat: 36. sija *1998 EM-kisat: 53. sija *2000 EM- kisat: 10. sija *2001 MM-kisat: pronssia. *2001 EM-kisat: 25. sija *2002 MM- kisat: 54. sija *2002 EM-kisat: 29. sija *2003 MM-kisat: 56. sija *2003 EM- kisat: 24. sija *2004 EM-kisat: 6:s. *2004 olympialaiset: hopeaa *2006 EM- kisat: pronssia *2006 MM-kisat: 41. sija *2007 EM-kisat: 27. sija *2007 MM- kisat: 42. sija *2009 EM-kisat: 19. sija *2009 MM-kisat: 9. sija, joukkuekilpailussa hopeaa *2010 MM-kisat: 22. sija, joukkuekilpailussa 8. sija *2011 MM-kisat 99. sija ==Lähteet== * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * YLE Elävä arkisto: Marko pudotti haulikolla olympiahopeaa Luokka:Suomalaiset ampujat Luokka:Suomalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt