EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pikkuhousunsuoja

Pikkuhousunsuojat on kehitetty terveyssiteistä. Pikkuhousunsuojien tarkoituksena on imeä kuukautisvuodon ulkopuolinen vuoto, esimerkiksi valkovuoto tai lievä virtsankarkailu. Sitä voidaan käyttää myös varmistamassa esimerkiksi tamponia tai kuukautiskuppia. Pikkuhousunsuojia on markkinoilla monenlaisia mm. string-alushousuille sekä mustia mustille alusvaatteille. Pikkuhousunsuojia myydään myös yksittäisesti pakattuina. Kaikilla terveyssidevalmistajilla on markkinoilla myös pikkuhousunsuojia. == Kertakäyttöiset pikkuhousunsuojat == Kertakäyttöinen pikkuhousunsuoja pysyy paikallaan tarrakiinnityksellä. Kertakäyttöpikkuhousujensuojilla on monia valmistajia, mm. Alldays ja Vuokkoset. Kertakäyttöinen pikkuhousunsuoja heitetään nimensä mukaan käytön jälkeen roskiin. Sitä ei saa huuhdella viemäristä alas, sillä se voi tukkia viemäriputkia. == Kestopikkuhousunsuojat == Taloudellisempi ja ympäristöystävällisempi vaihtoehto kertakäyttöisille pikkuhousunsuojille ovat kestosuojat. Kestosuojissa ei ole käytetty valkaisuaineita tai muita kemikaaleja. Ne nimensä mukaisesti kestävät pidempään, sillä niitä voi käyttää useasti, ja täten tulevat usein halvemmiksi kuin kertakäyttöiset. Ne pitää kuitenkin aina pestä ennen uudelleenkäyttöä. Kestopikkuhousunsuoja on samanlainen kuin kestoterveysside, joskin pienempi ja usein myös ohuempi, mutta materiaalit ovat molemmissa samat. Päällä kuivan tuntuinen kangas (usein puuvillaa, bambua tai hamppua) sekä keskellä kosteutta imemässä muutama imukerros esimerkiksi puuvillafroteeta. Joskus suojissa saattaa olla myös kosteussulku, ja vain kosteussuluttomia pikkuhousunsuojia voi käyttää molemmin päin. Ne kiinnitetään painonappien (eli neppareiden) tai erityisen tarrapinnan avulla alushousuihin. Luokka:Kuukautissuojat
Dik Browne

Richard Arthur Allan "Dik" Browne (11. elokuuta 1917 New York, New York, Yhdysvallat – 4. kesäkuuta 1989 Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija. Hänen tunnetuin sarjansa on Harald Hirmuinen (), jonka piirtämisen hän aloitti vuonna 1973. Browne piirsi myös Mort Walkerin käsikirjoittamaa sarjakuvaa Pirkko ja Pentti (Hi and Lois), jonka hahmot esiintyivät ensimmäisen kerran Walkerin Masi-sarjakuvassa (Beetle Bailey). Browne kuoli vuonna 1989 ollessaan 71-vuotias. Brownen kuoleman jälkeen hänen poikansa jatkoivat sarjakuvien tekemistä. Chris Browne jatkoi Harald Hirmuisen piirtämistä ja Pirkkoa ja Penttiä alkoi piirtää Chance Browne. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Metsätalous

Metsätaloudella tarkoitetaan ensisijaisesti puuston kasvatusta, korjuuta ja myyntiä. Laajemmassa merkityksessä metsätaloudella tarkoitetaan myös puunjalostusteollisuuden toimintaa.Suomen kielen perussanakirja 1992 Ensisijaisesti metsätalouden harjoittamiseen varattua metsää kutsutaan talousmetsäksi. Metsähallitus käyttää talousmetsistä nimitystä monikäyttömetsä, koska ekosysteemipalveluihin lukeutuvat kaikki metsästä saatavat hyödyt, kuten esimerkiksi puut, marjat, riista ja virkistäytyminen. ==Katso myös== *Metsänhoito *Maatalous *Suomen metsätalous ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Zyklon (yhtye)

Zyklon oli norjalainen blackened death metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1998. Zykloniin kuului jäseniä Emperorista, joten yhtye onkin periaatteessa Emperorin jälkeläinen, vaikka musiikki painottuukin enemmän death metalin puolelle. Emperorin entinen rumpali Bård "Faust" Eithun on sanoittanut yhtyeen kappaleita, muttei ole varsinainen jäsen. == Jäsenet == === Nykyiset === * Secthdamon – laulu, basso (2002–) * Samoth – kitara (1998–) * Destructhor – kitara (1998–) * Trym Torson – rummut (1998–) === Entiset === * Daemon (Vider Jensen) - laulu (2001) == Diskografia == * World ov Worms (2001) * Zyklon/Red Harvest (split, 2003) * Aeon (2003) * Storm Detonation Live (DVD, 2006) * Disintegrate (2006) * The Storm Manifesto (2010) == Katso myös == * Emperor * Samoth == Aiheesta muualla == * Yhtyeen virallinen sivu * Candlelight (levy- yhtiö) * Nocturnal Arts (Samothin levy-yhtiö) Luokka:Norjalaiset metalliyhtyeet Luokka:Norjalaiset blackened death metal -yhtyeet
Jalkasieni

thumb|Jalkasieni Jalkasieni eli jalkasilsa ( latinaksi tinea pedis) on ihon pintaosien sieni-infektio. Jalkasilsan yleisin alatyyppi on reunimmaisten varpaiden väleissä oireileva varvasvälisilsa. Lisäksi silsa voi esiintyä jalkaterässä tai jalkapöydässä. Harvinaisempi jalkasilsan muoto on koko jalkapohjan paksuuntumista, hilseilyä ja punoitusta aiheuttava mokkasiinisilsa. Yleisimmät jalkasilsan aiheuttajat ovat Trichophyton rubrum- ja Trichophyton mentagrophytes -sienet. Jalkasilsa tarttuu helposti liikuttaessa paljain jaloin julkisissa tiloissa, kuten uimahallien pesutiloissa. Sen sijaan löylyhuoneessa sienet eivät yleensä tartu. Jalkasilsatartunnan mahdollisuutta lisävät jalkojen ihon rikkonaisuus ja varvasvälien huolimaton kuivaaminen. Jalkasieneen tehoavat yleensä apteekista saatavat reseptittömät voiteet, joissa on terbinafiinia, mikonatsolia tai klotrimatsolia. Myös ketokonatsolia, ekonatsolia ja tiokonatsolia sisältäviä sienilääkevoiteita tai -pulvereita voi käyttää etenkin varvasvälisilsan itsehoidossa. Jos ulkoinen paikallishoito ei auta, käytetään sisäistä lääkitystä eli flukonatsolia, itrakonatsolia tai terbinafiinia. Edellä mainittujen Käypä hoito suosituksessa suositeltujen ja laajaan tutkimustietoon perustuvien lääkkeiden lisäksi on alustavia viitteitä siitä, että valkosipulin sisältämä ajoeeni sekä erityisesti synteettiset havupuiden uuteaineet, muun muassa terpeenit, terpenoidit, sterolit sekä fenoliset yhdisteet, joista kansankielellä käytetään epätieteellistä termiä pihka, voivat olla hyödyksi jalkasienen hoidossa. == Oireet == *kutina *ihon punoitus *ihon halkeilu, hilseily ja rikkonaisuus *mahdolliset rakkulat *epämiellyttävä haju ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Jalkasilsa, Terveyskirjasto.fi Luokka:Ihotaudit Luokka:Sienitaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sax Rohmer

Arthur Henry Sarsfield Ward, kirjailijanimi Sax Rohmer, (1883 Birmingham, Englanti – 1959 Lontoo, Britannia) oli brittiläinen jännityskirjailija. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli toimittajana. Hänen romaanien päähenkilö on kiinalainen mestaririkollinen Fu Manchu, jonka sisukas vastustaja on englantilainen Nayland Smith. Rohmer syntyi Englannin Birminghamissa irlantilaiseen työväenluokkaiseen perheeseen. Hän julkaisi ensimmäisen kertomuksensa, novellin ”The Mysterious Mummy” Pearson’s Weekly -lehdessä 1903. Hän ansaitsi elantonsa kirjoittamalla sketsejä esiintyville taiteilijoille, sanoittamalla lauluja ja toimimalla managerina. Hänen ensimmäinen (ilman tekijänimeä) julkaistu romaaninsa oli Pause! vuonna 1910. Ensimmäinen Fu Manchu -tarina The Mystery of Dr. Fu Manchu julkaistiin jatkoromaanina vuosina 1912–1913. Rasistinen ja vauhdikas tarina, jossa Nayland Smith ja tohtori Petrie kohtaavat maailmanlaajuisen ”keltaisen vaaran” salaliiton, oli heti menestys. Rohmer ansaitsi hyvin Fu Manchu-, Gaston Max- ja Morris Klaw -tarinoillaan mutta hoiti raha-asiansa kehnosti. Suomessa Minerva Osakeyhtiö alkoi julkaista Rohmerin romaaneja vuonna 1923. Rohmerin jatkokertomuksia julkaistiin myös lehdissä (muun muassa Viikon kertojat, Seikkailujen maailma). Rohmerin ”Oravain ystävä” julkaistiin Kariston Novelliston numerossa 1/1934 ja Atlantiksen valo (Light of Atlantis) numerossa 2/1935.Sax Rohmerin suomennetut romaanit. Fumanchu. Internet Archive. Viitattu 24.1.2014. Fu Manchu tuli osaksi populaarikulttuuria, ja kiinalaisen mestaririkollisen arkkityyppi on seikkaillut myös sarjakuvissa (Korkeajännitys) ja monissa elokuvissa. Rohmer muutti vaimonsa kanssa Yhdysvaltoihin, jossa hän kuoli influenssan ja keuhkokuumeen heikentämänä 1. kesäkuuta 1959. ==Suomennetut romaanit== * T:ri Fu Manchu, kauhujen mies (The Mystery of Dr. Fu-Manchu 1913), suom. Armas Salenius. Minerva (Turku 1923). * Keltainen paholainen (The Return of Dr. Fu Manchu 1916), suom. Frans Talaskivi. Minerva (Turku 1924). * Kuolleista noussut Tri Fu-Manchu (The Si- Fan Mysteries 1917), suom. A. Lehto. Minerva (Riihimäki 1925). * Keltainen kynsi (The Yellow Claw 1915), suom. R. Lehtonen. Minerva (Riihimäki 1927). * Tulikieli (Fire-Tongue 1921), suom. H. Vaaja. Minerva (Helsinki 1927) * Kauhujen talo, suom. Albert Paavilainen. Minerva (Helsinki) 1929) * Kultainen naamio (The Mask of Fu Manchu 1932). Ilmarinen (Helsinki 1946) sarjassa Ilmarisen kirja, Mustanurkkainen romaani. Romaani oli sitä ennen julkaistu jatkoromaanina Ilmarisen Lukemista Kaikille -lehdessä numeroissa 52/1935 - 16/1936 nimellä "Tri Fu-Manchun naamio". ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * The Finnish Titles of Sax Rohmer 2.5.2002 Luokka:Englantilaiset rikoskirjailijat‎ Luokka:Englantilaiset kauhukirjailijat Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Zyklon

Zyklon tarkoittaa seuraavia asioita: *Zyklon B, tuholaistorjunta-aine *Zyklon, norjalainen death metal- ja black metal -yhtye. *Zyklon-B, norjalainen black metal -yhtye.
Tutkielma

Tutkielma on määräaiheesta laadittu tutkimusraportti tai suppeahko pohtiva kirjoitus, essee. Akateemisessa tutkielmassa tutkitaan jotain tutkimusongelmaa tai hypoteesia. Empiiristen tieteiden tutkielmissa pyritään kokeellisesti osoittamaan todeksi tutkimusongelman väite tai hypoteesi. Tutkielman rakenne voi noudattaa seuraavaa, niin sanottua IMRD-kaavaa: * tutkimusongelma * tieteellinen viitekehys * kokeellinen osa * tulosten käsittely * johtopäätökset Tutkielma on myös piirustustyyppi, jonka tarkoitus on tutkia aihetta kokonaisvaltaisesti ja perusteellisesti. __NOTOC__ ==Katso myös== *IMRD (tutkimusraportin rakennekaava) *Lopputyö *Opinnäytetyö *Pro gradu == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * Karisto, Antti & Seppälä, Ullamaija: Maukas gradu. Valmistusvihjeitä tutkielman tekijöille. Tampere: Vastapaino 2004. ISBN 951-768-144-5 * Kinnunen, Merja & Löytty, Olli (toim.): Iso gee. Gradua ei jätetä! Tampere: Vastapaino 1999. ISBN 951-768-060-0 * Kinnunen, Merja & Löytty, Olli (toim.): Tieteellinen kirjoittaminen. Tampere: Vastapaino 2002 (3.painos 2007). ISBN 951-768-110-0 * == Aiheesta muualla == *Keskinen, Lauri: Työkaluja tohtoriksi aikoville. Kirja-arvostelu teoksesta Kiriakos, Carol & Svinhufvud, Kimmo: Tohtoritakuu. Kirjoittamisen opas jatko- opiskelijalle ja tutkijalle. Art House, 2015. (Agricolan kirja-arvosteluja, 24.4.2015.) Luokka:Tutkimuskirjallisuus
Francis Bacon (täsmennyssivu)

Francis Bacon on seuraavien henkilöiden nimi: * Francis Bacon, englantilainen filosofi ja yleisnero * Francis Bacon, englantilainen taidemaalari.
John 5

John (Lowery) 5 (s. 31. heinäkuuta 1971) on yhdysvaltalainen kitaristi, joka on soittanut muun muassa Rob Halfordin, Marilyn Mansonin ja David Lee Rothin kanssa samoissa yhtyeissä. Vuonna 2005 hän liittyi Rob Zombien bändiin. Vuonna 2022 hän soittaa Mötley Cruen kiertuekitaristina Mick Marsin eläköidyttyä pitkään sairastamansa selkärankareuman vuoksi. John 5 tuli kuuluisaksi kun hän liittyi Marilyn Mansoniin kiertuekitaristiksi vuonna 1998, mutta jäikin yhtyeeseen ja pysyi mukana aina vuoteen 2003. Kesken Grotesk burlesk -kiertueen hän päätti erota yhtyeestä bändin vaikean tilanteen siivittämänä. Vastoin yleistä luuloa Marilyn Mansonin johtohahmo Brian Warner ei erottanut Johnia, ja kaksikko on säilyttänyt ystävyytensä aina tähän päivään. Vuonna 2011 Guitar World Magazinen äänestyksessä John 5 ylsi maailman nopeimpien kitaristien listalla sijalle 10. == Diskografia == === Soolo === * * * * * * DVD * * === Marilyn Manson === * * * * * Kokoelmalla Lest We Forget on biisejä joissa John 5 soittaa mutta silloin hän ei enää ollut bändissä. John 5 on levyttänyt myös itse soololevyjä ja hänellä on oma bändi, "Loser" jonka lisäksi hän soittaa Rob Zombien kanssa. Hän on myös työskennellyt Meat Loafin uudella Bat Out of Hell III: The Monster's Loose! DVD & VHS * God Is In The TV (1999) * Guns, God and Government (2002) * The Golden Age Of Grotesque Limited Edition DVD (2003) * The Devil Knows My Name (2008) === Rob Zombie === Albumi * * * * * DVD * Ozzy Osbourne's Ozzfest 10th Anniversary === David Lee Roth === Albumi * == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marinkainen

Marinkainen () on noin tuhannen asukkaan kylä Kokkolan kaupungissa, entisen Lohtajan kunnan alueella Keski-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Lohtajan Vattajanniemen eteläkainalossa Pohjanlahden rannalla. Kylää halkoo valtatie 8. Marinkaisten talouskylään luetaan lisäksi asumakylät Koskenkylä ja Sorto. Marinkaisten postinumero on 68210. Kylän maisemalle tyypillistä on meri ja tasaiset peltoaukeat reunustavine metsineen. Menneinä vuosisatoina maanviljelyksen ohella myös kalastus oli tärkeä elinkeino. Nykypäivään tultaessa ammattikalastus on hiipunut samalla kun kalasaaliit ovat pienentyneet. Marinkaisissa on oma satama, joka tunnetaan nimellä Mansikkakari. Marinkaisten suurin työllistäjä on maatalous oheistoimialoineen. Kunnan palveluista mm. ala-aste ja vanhainkoti Lepola työllistävät kylällä, lisäksi teollisuus- ja yritystoiminta työllistävät kyläläisiä. Moni marinkaislainen käy töissä Kokkolassa tai muilla lähipaikkakunnilla. == Palvelut ja yhdistykset == Marinkaisissa on oma esikoulu ja ala-aste. Kylällä toimii myös neuvola, perhepäivähoito ja vanhusten ateriapalvelu. Palveluita kylällä on mm. kauppa ja asiamiesposti. Kylällä toimivista yhdistyksistä mainittakoon Marinkaisten kyläyhdistys, Marinkaisten nuorisoseura, kotitalousnaiset ja kalastajaseura. ==Etäisyydet== *Kokkolan keskustaan on matkaa noin 20 kilometriä. *Lohtajan ja Kälviän kirkonkylille on matkaa noin 12 kilometriä. *Lähimmät rautatieasemat ovat Kokkolan rautatieasema (noin 20 km) ja Kannuksen rautatieasema (noin 30 km). *Lähin lentoasema on Kruunupyyn lentoasema (noin 40 km). ==Lähteet== * Marinkaisten kyläyhdistys ry. Luokka:Lohtaja Luokka:Kokkolan kylät Luokka:Keski-Pohjanmaan maakunnan taajamat Luokka:Kokkolan taajamat
Ainali

Ainali voi tarkoittaa: == Paikkoja == * Ainali, järvi Haapavedellä. * Ainali, kylä Haapavedellä. * Ainali, kylä Kalajoella. == Henkilöitä == * Aleksi Ainali (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija * Olivia Ainali, suomalainen näyttelijä * Sakari Ainali (1874–1938), suomalainen Kokoomuksen kansanedustaja
Himankakylä

Himankakylä sijaitsee Kalajoella entisen Himangan kunnan pohjoisosassa. Kylän halki virtaa Himankajoki, ja sen läheltä kulkee valtatie 8. Kylällä on naapurikylä Kekolahden kanssa noin 75 asukasta, näistä Himankakylässä asuu noin 40. Kylissä on kalasatamat. Rakennuksia on kylissä yhteensä noin 40. Himankakylässä ei ole omaa koulua, lähin sijaitsee Rahjassa. ==Etäisyyksiä== * Oulu n. 150,7 km * Kokkola n. 52,3 km * Kalajoki n. 18,8 km * Himanka (keskusta) n. 12,1 km Luokka:Himangan kylät
Torvenkylä

Torvenkylä on kylä Himangan ja Kalajoen välissä. Torvenkylässä on asukkaita noin 100. Pääelinkeino on maanviljely. Torvenkylässä on yksi koulu, joka ei enää ole toiminnassa. Koulurakennus toimii kyläläisten yhteisenä kokouspaikkana. Lähimmät käytössä olevat koulut ovat Pahkalassa, Himangalla (lähin yläkoulu) sekä Kalajoella. Anna-Leena Härkösen esikoisromaani Häräntappoase (1984) sijoittuu Torvenkylään. == Etäisyyksiä == *Kalajoki noin 20 km *Himanka n. 11 km *Ylivieska n. 50 km *Kokkola n. 55 km Luokka:Himangan kylät
Autoetu

Autoetu on palkansaajan ja työnantajan välinen sopimus työnantajan omistaman tai hallinnoiman auton, niin sanotun työsuhdeauton, käytöstä. Autoedun saaja ajaa autolla työ- ja yksityisajoja. Myös muunlaiset sopimukset auton käytöstä ovat mahdollisia. Autoetu jaetaan pääsääntöisesti kahteen luokkaan: vapaa autoetu ja käyttöetu. Vapaassa autoedussa työnantaja huolehtii kaikista auton käyttöön liittyvistä kustannuksista, kuten polttonesteistä, vakuutuksista, veroista, huolloista ja korjauksista. Käyttöedussa auton käyttäjä maksaa yksityisajojensa polttoainekustannukset. Autoetu on palkanlisä ja siten verotettava etu. Autolle lasketaan verotusarvo verohallinnon kulloinkin voimassa olevan laskentamallin mukaisesti. Sen mukaan palkansaaja maksaa edustansa veroa palkanmaksun yhteydessä. Verotusarvo lisätään rahapalkan päälle. Se nostaa bruttotuloja ja siksi myös tuloveroprosenttia. Auton verotusarvon pienentäminen on mahdollista, jos vuosittaiset työ- ja yksityisajomäärät ylittävät tai alittavat erikseen määritellyn vuosittaisen ajomäärän. Nämä muutokset pitää sopia verottajan kanssa erikseen. Muutosten haku edellyttää tarkan ajopäiväkirjan ylläpitoa. Monissa yrityksissä autoetu on tarkkaan määritelty työntekijän aseman mukaan. Määritelmä sisältää usein auton hintarajat ja jopa listan hyväksytyistä automerkeistä ja -malleista. Auton omistaa työnantaja tai ulkopuolinen leasing-yhtiö. Usein autoetuautoa kutsutaan myös puhekielessä leasing-autoksi. == Aiheesta muualla == * Autoetulaskuri Vero.fi * Autoetu 2021 Veronmaksajain keskusliitto Luokka:Palkka Luokka:Tuloverotus Suomessa Luokka:Autot
Kensapuu

Kensapuu on Pohjois-Pohjanmaan Himangalla sijaitseva huonekalualan yritys ja Suomen suurin kalusteovien valmistaja. Himangan lisäksi tuotantoa on myös Kaustisella. Kensapuu valmistaa MDF-kalusteovia noin 700 000 kappaletta vuodessa. Yritys perustettiin vuonna 1989. Henkilöstöä on noin 90 ja liikevaihto vuonna 2010 oli noin 10 miljoonaa euroa. Yritys toimii pääasiassa kotimaassa, viennin osuus on noin 15 %. Puolet Kensapuun ovista menee suurille keittiövalmistajille asiakkaiden omilla malleilla ja merkeillä. Toinen puoli tuotannosta on yrityksen omaa mallistoa, joka toimitetaan pienille puusepänyrityksille ympäri Suomen. Kensapuu ei myy tuotteitaan suoraan kuluttajille. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kensapuun verkkosivusto Luokka:Suomalaiset huonekaluvalmistajat Luokka:Suomalaiset rakennustuotevalmistajat Luokka:Himanka Luokka:Kalajoki Luokka:Sisustusalan tuotemerkit
Alankomaiden hallitsija

Alankomaiden hallitsijoista ensimmäinen oli vuosina 1806–1810 hallinnut Ranskan keisarin Napoleon I:n veli Ludvig Bonaparte, jonka Alankomaat vallannut Napoleon asetti perustamansa Hollannin kuningaskunnan nukkevaltion hallitsijaksi. Nykyinen monarkia perustettiin Wienin kongressissa 1815, kun Eurooppaa järjesteltiin uudelleen Napoleonin kukistumisen jälkeen. Tuolloin Alankomaihin kuuluivat myös nykyiset Belgia ja Luxemburg. Belgia itsenäistyi 1830. Vilhelm III:n kuoltua hallitsijaksi tuli hänen tyttärensä Vilhelmiina, mutta Luxemburgin laki ei sallinut naispuolista hallitsijaa, joten Luxemburgin hallitsijaksi tuli Nassaun entinen herttua Aadolf. Alankomaiden hallitsijoilla on ollut tapana luopua kruunustaan myöhemmällä iällä. Vilhelm I luopui kruunusta poikansa Vilhelmin hyväksi, Vilhelmiina tyttärensä Julianan hyväksi ja Juliana tyttärensä Beatrixin hyväksi. Beatrix luopui kruunusta poikansa Willem-Alexanderin hyväksi, josta tuli Alankomaiden kuningas huhtikuussa 2013. ==Katso myös== *Luettelo Alankomaiden hallitsijoista ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *http://www.koninklijkhuis.nl/ Kuningashuoneen viralliset sivut (hollanniksi ja englanniksi). Luokka:Alankomaiden hallitsijat
Suvi-Pinx

Suvi-Pinx oli vuosina 1970–2007 järjestetty suomalaisen nykytaiteen kesäkatselmus. Se pidettiin Sysmän Suopellossa Päijänteen rannalla. Näyttelyn suojelijana toimi Pentti Arajärvi. Suvi-Pinxin perustivat vuonna 1969 Jorma ja Margit Savolainen yhdessä poikansa Erkki Savolaisen kanssa Sysmän Suopellon vanhaan kansakouluun. Suvi-Pinx oli alkuvaiheessa Suomen suurin kesäkulttuuritapahtuma, jolla oli huomattava merkitys Sysmän kunnan talous- ja kulttuurielämälle. Näyttelyt keräsivät parhaina kesinä 30 000 kävijää ja vielä loppuvuosinakin 4 000 – 5 000 kävijää. Vuonna 2006 Suvi-Pinxiin osallistui 11 taidemaalaria, 16 taidegraafikkoa ja 35 kuvanveistäjää, ja teoksia oli esillä lähes 400. Suvi-Pinx oli erityisesti 1970- ja 1980-luvuilla turistien, toimittajien ja julkkistenkin suosima vierailukohde. Erkki Savolainen laajensi toimintaa musiikin suuntaan: kesäviikonloppuisin nuoret taiteilijat soittivat Suvi-Pinxissä pienimuotoisia klassisen musiikin konsertteja. Hän järjesti Suvi-Pinxiin ensimmäiset neuvostonykytaiteen myyntinäyttelyt länsimaissa 1988–1989. Hän teki myös yhteistyötä englantilaisten ja ranskalaisten galleristien kanssa. Sysmän kunta osti Pinx Oy:n omistaman 1,7 hehtaarin kiinteistön syksyllä 2013. Alue sijaitsee keskeisellä Ilola-Päijätsalo- Suopelto-kehittämisalueella. Alueella on edelleen taidegalleria, ravintola, vuokrattavia venepaikkoja ja rantasauna. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * suvi-pinx Luokka:Sysmä Luokka:Kesänäyttelypaikat
Hanni Wenzel

Hanni Weirather (o.s. Wenzel, s. 14. joulukuuta 1956 Straubing, Länsi-Saksa) on liechtensteinilainen alppihiihtäjä.Arponen, ym., s. 379–381Sports Reference LLC Hän on kotimaansa ensimmäinen ja myös ainoa olympiavoittaja. Hanni Wenzel syntyi Saksan Straubingissa, Baijerin osavaltiossa mutta muutti vuoden ikäisenä perheensä mukana Liechtensteiniin. Vuonna 1974 hän voitti Sankt Moritzissa pujottelun maailmanmestaruuden, mitä seurasivat lukuisat voitot olympialaisissa ja MM-kilpailuissa. Vuonna 1985 hän lopetti aktiiviuransa ja nai itävaltalaisen hiihtäjän Harti Weiratherin, jonka kanssa hänellä on yritysneuvontatoimisto Liechtensteinin Plankenissa. Heillä on tytär Tina Weirather, joka on myös alppihiihtäjä. Myös Hanni Wenzelin veli Andreas Wenzel ja sisar Petra Wenzel olivat menestyksekkäitä alppihiihtäjiä. == Saavutukset == === Olympialaiset === * Innsbruckin talviolympialaiset 1976: ** Pronssia pujottelussa ** Pronssia alppiyhdistetyssä (olympiamitalien sijaan jaettiin MM-mitalit) *Lake Placidin talviolympialaiset 1980: ** Kultaa suurpujottelussa ** Kultaa pujottelussa ** Kultaa alppiyhdistetyssä (MM- mitali) ** Hopeaa syöksylaskussa === MM-kilpailut === *St. Moritzin alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1974: ** Kultaa pujottelussa ** Hopeaa alppiyhdistetyssä * Garmisch-Partenkirchenin alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1978: ** Hopeaa alppiyhdistetyssä === Maailmancup === * Kaksi maailmancupin kokonaisvoittoa (1978, 1980) * 33 maailmancupin osakilpailuvoittoa (2 syöksylaskussa, 12 suurpujottelussa, 11 pujottelussa, 8 alppiyhdistetyssä) == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Liechtensteinilaiset alppihiihtäjät Luokka:Liechtensteinilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kääpiöhamsterit

Kääpiöhamsterit (Phodopus) on kolme hamsterilajia käsittävä suku. Lajit ovat venäjänkääpiöhamsteri eli talvikko (Phodopus sungorus), campbellinkääpiöhamsteri (P. campbelli) ja roborovskinkääpiöhamsteri (P. roborovskii). Näitä kaikkia pidetään Suomessakin lemmikkieläiminä. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus suvun uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on aavikkohamsterit. Kiinankääpiöhamsteri ei nimestään huolimatta kuulu varsinaisiin kääpiöhamstereihin, vaan sukuun Cricetulus. Kääpiöhamsterien elinikä on yleensä noin 1,5–3 vuotta, mutta vain harvat yksilöt elävät kolmivuotiaiksi. Venäjänkääpiöhamsteri ja campbellinkääpiöhamsteri risteytyvät vankeudessa. Näin syntyvät hybridinaaraat ovat fertiilejä mutta koiraat lisääntymiskyvyttömiä. Luonnossa risteytymistä ei tapahdu, koska Altain ja Sajanin vuoristot erottavat lajit toisistaan. == Lähteet == * Hamsteriyhdistys * https://hamsterit.net/ === Viitteet === Luokka:Hamsterit Luokka:Lemmikkijyrsijät
Lukemista Kaikille

Lukemista Kaikille (ilmestyi 1927–1960) oli suomalainen viikoittain ilmestynyt runsaasti kuvitettu lukemistolehti, joka sisälsi viihteellisiä novelleja, jatkokertomuksia ja sarjakuvia. Lehteä kustansi Ilmarinen. Ennen televisiota Suomessa ilmestyi suuri määrä erilaisia viihde- ja jännityslukemistoja. Sotavuosien aikanakin Lukemista Kaikille -lehdessä julkaistiin amerikkalaisia ja brittiläisiä tarinoita; tosin osa suomalaisista kirjoittajista käytti englantilaistyylisiä salanimiä. Lehteen ovat kirjoittaneet ja piirtäneet monet tunnetut suomalaiset kirjailijat ja taiteilijat, mm. Kari Suomalainen, Reino Helismaa, Mauri Sariola, Marton Taiga (Martti Löfberg), Matti Hälli ja Aarne Haapakoski. Kuvittajina olivat mm. Poika Vesanto, Seppo Arina, Mauno Seppälä ja Ami Hauhio. Kustannusosakeyhtiö Ilmarisen palveluksessa ollut Yrjö Halme keksi Aarne Haapakoskelle nimimerkin Outsider. Outsider-tarinoita ilmestyi siis ensiksi juuri Lukemista kaikille -lehdessä, ja sittemmin nimimerkistä tuli suomalaisen pulp-kirjallisuuden symboli. Kari Suomalaisen piirtämä 25-sivuinen sarjakuva "Välskärin kertomuksia" julkaistiin 1949 Lukemista kaikille -lehdessä. Kari myös teki kansia sekä kirjoitti ja kuvitti lehteen tarinoita. Lehden takakannessa oli aina Helge Forsslundin Heiska-sarjakuva, joka oli ruotsalaista alkuperää Lektyr-lehdestä. Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä Lukemista Kaikille oli kaikista lehdistä vuonna 1933 sijalla 8, vuonna 1943 sijalla 11 ja vuonna 1953 sijalla 12. == Muita Ilmarisen pulp-lehtiä == Ilmarinen julkaisi muitakin lehtiä, tässä kustantajan mainostekstiä: : Mikä tahansa Ilmarisen lukemisto tuottaa iloa ja nautintoa nuorille ja vanhoille! : Viikonloppu – tosikertomuksia. 3 mk.'' : Jännityslukemisto – Jännäri. 2 mk. : Seikkailukertomuksia – Seikkari. 2 mk. : Yllätyslukemisto – 100 sivua. 5 mk. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lukemistolehdet
Terminaali (elokuva)

Terminaali on yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, joka ilmestyi 18. kesäkuuta 2004. Elokuvan ohjasi Steven Spielberg, ja sen pääosissa esiintyvät Tom Hanks, Catherine Zeta-Jones, Stanley Tucci, Chi McBride, Diego Luna, Barry Shabaka Henley ja Kumar Pallana. Elokuva kertoo Viktor Navorski -nimisestä miehestä, jota ei päästetä amerikkalaiselta lentokentältä Yhdysvaltoihin tai takaisin kotimaahansa. Hän joutuu elämään lentokentällä yhdeksän kuukautta, ja ystävystyy lentokentän työntekijöiden kanssa. Tarina pohjautuu löyhästi tositapahtumiin: Iranista kotoisin ollut Mehran Karimi Nasseri eli vuosia Charles de Gaullen lentoasemalla.BBC: Life in the lounge ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset draamakomediaelokuvat Luokka:Vuoden 2004 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Steven Spielbergin ohjaamat elokuvat Luokka:Steven Spielbergin tuottamat elokuvat Luokka:Tositapahtumiin perustuvat elokuvat Luokka:New Yorkissa tapahtuvat elokuvat Luokka:Elokuvat ilmailusta
Ristihämähäkit

Ristihämähäkit eli verkkohämähäkit (Araneidae) on hämähäkkiheimo, jonka lajit ovat hämähäkeistä tunnetuimpia suuren kokonsa ja taidokkaiden hämähäkinverkkojensa ansiosta. Suomessa ristihämähäkkejä on 33 lajia. Nimensä heimo on saanut ristihämähäkistä (Araneus diadematus), joka kansanomaisesti tunnetaan ristilukkina. Ristihämähäkkien kutomat verkot ovat muodoltaan symmetrisiä ratasverkkoja. Verkon kutomiseen hämähäkiltä kuluu aikaa pari tuntia. Ristihämähäkeille on tyypillistä, että ne rakentavat ja myös purkavat verkkonsa joka päivä. Syynä tähän on se, että tahmeat pyyntilangat menettävät kuivuessaan pyyntitehoaan. Purkaessaan verkon ristihämähäkit syövät seitin ja käyttävät materiaalin uudelleen langan rakennusaineeksi. == Suomessa tavattuja lajeja == * Suku Araneus ** punaristikki Araneus alsine ** kyhmyristikki Araneus angulatus ** aitoristikki Araneus diadematus ** marmoristikki Araneus marmoreus ** taigaristikki Araneus nordmanni ** suoristikki Araneus quadratus ** isoristikki Araneus saevus ** siroristikki Araneus sturmi * Suku Araniella ** havukurkukki Araniella alpica ** pilkkukurkukki Araniella cucurbitina ** kirjokurkukki Araniella displicata ** etelänkurkukki Araniella opisthographa ** pohjankurkukki Araniella proxima * Suku Argiope ** keltavyöampikki Argiope bruennichi * Suku Cercidia ** parrakki Cercidia prominens * Suku Cyclosa ** metsäkeilakki Cyclosa conica * Suku Gibbaranea ** pensaskyhmykki Gibbaranea bituberculata ** viherkyhmykki Gibbaranea gibbosa ** kuusikyhmykki Gibbaranea omoeda * Suku Hypsosinga ** valkopaidakki Hypsosinga albovittata ** suopaidakki Hypsosinga heri ** pikkupaidakki Hypsosinga pygmaea ** punapaidakki Hypsosinga sanguinea * Suku Larinioides ** ruokokiilakki Larinioides cornutus ** puistokiilakki Larinioides ixobolus ** kaunokiilakki Larinioides patagiatus ** siltakiilakki Larinioides sclopetarius * Suku Leviellus ** Seinäkaistakki (sektorihämähäkki) Leviellus stroemi * Suku Neoscona ** soikkosanikki Neoscona adianta * Suku Nuctenea ** rämekaarnakki Nuctenea silvicultrix ** varjokaarnakki Nuctenea umbratica * Suku Singa ** poikkiraidakki Singa hamata ** kiiltoraidakki Singa nitidula * Suku Zygiella ** hopeakaistakki Zygiella atrica == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ristihämähäkit (Araneidae) * Metla: Hämähäkit * BugGuide.net * Orb Weavers of Kentucky Luokka:Hämähäkit
Kunnallisoikeus

Kunnallisoikeus on osa julkisoikeutta, tarkemmin osa hallinto-oikeutta. Kunnallisoikeus käsittelee kunta-alan juridiikkaa. Kunnallisoikeus sisältää eriasteiset kansalaisten kannalta keskeistä palvelutoimintaa sääntelevät normistot ja niiden suhteet käytännön ilmiöihin. Suomessa kunnallisoikeudesta määrätään muun muassa perustuslaissa (§ 121), erillisessä kuntalaissa sekä Suomen valtion hyväksymässä valtiosopimuksessa, Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjassa. Eri maissa keskushallinnon, aluehallinnon ja paikallishallinnon tasot eroavat toisistaan, joten myös paikallishallintoa koskevat oikeudelliset normit ovat erilaisia. Tämä artikkeli keskittyy suomalaiseen kunnallisoikeuteen. == Keskeisiä käsitteitä == === Jako erityiseen ja yleiseen toimialaan === Kuntien tehtävät jakaantuvat erityiseen ja yleiseen toimialaan. Erityistoimiala keskittyy valtion kunnille määräämien lakisääntöisten tehtävien toteuttamiseen, kun yleinen toimiala taas korostaa kunnallisen itsehallinnon vapautta ottaa itselleen toteutettavaksi myös vapaaehtoisia tehtäviä. Kunnallisoikeudessa käsitellään muun muassa näiden toimialojen tehtävien järjestämisen ja toteuttamisen rajoitteita ja puitteita oikeudellisesta näkökulmasta. === Kunnallisvalitus ja oikaisuvaatimus === Kunnan asukkaan keinona valvoa kunnan toiminnan laillisuutta ja hakea muutosta päätöksiin toimivat oikaisuvaatimus ja kunnallisvalitus. Kunnallisoikeudessa käsitellään näiden oikeuskäytäntöä. == Opiskelu == Kunnallisoikeuteen laajempana opintokokonaisuutena on mahdollista perehtyä Tampereen yliopistossa, jossa sitä opetetaan Johtamiskorkeakoulun tiedekunnassa, hallintotieteiden alaisessa julkisoikeuden suuntautumisvaihtoehdossa. Keskeisiä alueita kunnallisoikeuden opetuksessa ovat kunnan asemaa, tehtäviä ja toimintaa yleisesti sääntelevät oikeussäännökset samoin kuin kunnallisen toiminnan erityisaloja (sosiaali- ja terveydenhuolto-, opetus- sekä rakennustoimi) koskevat säädökset. Lisääntyvää merkitystä opetuksessa saavat kunnallisen toiminnan kytkennät muun muassa sopimusoikeuden, työoikeuden ja Eurooppa-oikeuden suuntaan. Opetuksen tavoitteena on antaa opiskelijoille tarpeellinen perusvalmius ymmärtää normiston muutoksia ja kyetä soveltamaan niitä erilaisissa tehtävissä ottamalla huomioon myös muun muassa erilaiset oikeusperiaatteet, hyvän hallintotavan, palveluperiaatteen ja oikeusturvan vaatimukset. == Katso myös == * Hallintolainkäyttö * Hallintolaki * Kunta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tampereen yliopiston Johtamiskorkeakoulu * Kunnallistieteiden keskus * Tieteen termipankki: kunnallisoikeus Luokka:Hallinto-oikeus
Ristilukki

Ristilukki voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * ristilukki, ristihämähäkin (Araneus diadematus) kansanomainen nimitys * Ristilukki, Arto Lehkamon ohjaama televisioelokuva vuodelta 1993 * Ristilukki eli Laulu ristilukista (Sången om korsspindeln), Sibeliuksen säveltämä yksinlaulu Adolf Paulin tekstiin, suom. Aarni Kouta.
Liechtensteinin maapäivävaalit 1974–1997

Liechtensteinin ruhtinaskunnan maapäivävaaleja on järjestetty vuodesta 1918; maapäivät instituutiona perustettiin kuitenkin jo vuoden 1818 perustuslaissa. Vaalit ovat yleiset, yhtäläiset, salaiset ja suorat. Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet Liechtensteinin kansalaiset. Naiset saivat äänioikeuden tosin vasta 1984. == 1974 == Pääministeriksi nousi FBP:n tohtori Walter Kieber. Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP VU FBP Äänestysprosentti Oberland 48,5% 49,7% 4 5 95,1 % Unterland 42,8 % 53,7 % 3 3 96,5 % Koko maa 47,1 % 49,9 % 7 8 95,5 % == 1978 == Pääministeriksi nousi VU:n Hans Brunhart. FBP sai enemmän ääniä kuin VU, mutta silti vaalitavan takia vähemmän edustajia. Toisaalta VU kasvatti äänimääräänsä FBP:tä enemmän. Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP VU FBP Äänestysprosentti Oberland 50,0% 49,9% 5 4 95,5 % Unterland 46,4 % 53,5 % 3 3 96,0 % Koko maa 49,1 % 50,8 % 8 7 95,7 % == 1982 == Pääministerinä jatkoi VU:n Hans Brunhart. Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP VU FBP Äänestysprosentti Oberland 54,9% 45,0% 5 4 95,0 % Unterland 48,8 % 41,1 % 3 3 96,1 % Koko maa 53,4 % 46,5 % 8 7 95,3 % == 1986 == Pääministerinä jatkoi VU:n Hans Brunhart. Ensimmäistä kertaa myös naiset saivat äänestää ja asettua ehdolle; ensimmäinen nainen myös valittiin maapäiville. Vapaa lista oli ensimmäistä kertaa ehdolla vaaleissa. Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP FL VU FBP FL Äänestysprosentti Oberland 51,2% 41,0% 7,62 % 5 4 0 92,9 % Unterland 46,7 % 47,9 % 5,32 % 3 3 0 94,1 % Koko maa 50,1 % 42,7 % 7,06 % 8 7 0 93,3 % == 1989 == VU:n Hans Brunhart jatkoi neljännelle pääministerikaudelleen. Edustajien määrää lisättiin 15:stä 25:een. Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP FL VU FBP FL Äänestysprosentti Oberland 48,1% 39,9% 8,14 % 8 7 0 86,1 % Unterland 44,1 % 48,8 % 5,75 % 5 5 0 93,2 % Koko maa 47,1 % 42,1 % 7,56 % 13 12 0 90,8 % == Helmikuu 1993 == Pääministeriksi nousi FBP:n Markus Büchel. Vapaa lista sai ensimmäistä kertaa paikkoja maapäiville ensimmäisenä 'kolmantena puolueena' ylittäessään kahdeksan prosentin äänikynnyksen. Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP FL VU FBP FL Äänestysprosentti Oberland 46,8% 42,2% 10,1 % 7 7 1 86,1 % Unterland 41,2 % 49,9 % 8,74 % 4 5 1 90,3 % Koko maa 45,4 % 44,1 % 10,3 % 11 12 2 87,5 % == Lokakuu 1993 == Ennenaikaiset vaalit pidettiin ruhtinas Hans Adam II:n hajotettua maapäivät. Pääministeriksi nousi maailman nuorin pääministeri, 28-vuotias Mario Frick (VU). Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP FL VU FBP FL Äänestysprosentti Oberland 51,0% 39,8% 9,04 % 8 6 1 84,1 % Unterland 47,1 % 45,8 % 6,95 % 5 5 0 87,7 % Koko maa 50,1 % 41,3 % 8,54 % 13 11 1 85,3 % == 1997 == Vuoden 1997 vaaleissa pääministerinä jatkoi VU:n Mario Frick. Pääpuolueiden lähes 60 vuotta kestänyt yhteistyö päättyi, kun VU muodosti yksin hallituksen ja FBP jäi oppositioon. Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP FL VU FBP FL Äänestysprosentti Oberland 50.9% 37,6% 11,4 % 8 6 1 84,8 % Unterland 44,2 % 43,8 % 11,8 % 5 4 1 89,8 % Koko maa 49,2 % 39,2 % 11,5 % 13 10 2 86,9 % Luokka:Liechtensteinin maapäivävaalit
Kumar Pallana

Kumar Pallana (23. joulukuuta 1918 – 10. lokakuuta 2013) oli intialainen näyttelijä. Hänen isänsä oli näyttelijä Dipak Rajan. Hän omisti ennen näyttelijän uraansa The Cosmic Cup -nimisen kahvilan Dallasissa. Elokuvaohjaaja Wes Andersonilla oli tapana käydä Pallanan kahvilassa, ja Pallana aloitti näyttelemisen Andersonin ohjaamissa elokuvissa. Hänen merkittävin elokuvaesiintymisensä oli Steven Spielbergin ohjaamassa Terminaalissa, jossa hän esitti Gupta Rajan -nimistä lentokentällä työskentelevää siivoojaa. ==Filmografia== Ilmestymisvuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1996 Bottle Rocket Bottle Rocket Kumar 1998 Rushmore Rushmore Mr. Littlejeans 2001 Royal Tenenbaumit The Royal Tenenbaums Pagoda 2002 Bomb the System Bomb the System Kumar Baba 2003 Asuntoloukku Duplex Intialaisen ravintolan omistaja 2004 Terminaali The Terminal Gupta Rajan 2005 Romance & Cigarettes Romance & Cigarettes Da Da Kumar ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Intialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Mikko Kozarowitzky

Michael ”Mikko” Kozarowitzky (s. 17. toukokuuta 1948 Helsinki) on 1970-luvulla Formula 1 -läpimurtoa yrittänyt suomalainen autourheilija. Kozarowitzkyn isä oli liikemies Nikolai Kozarowitzky (1912–1956) ja äiti Ellen o.s. Wåhlberg (1913–1994). Isällä oli Työterä-niminen yritys, joka myi mm. betonin lisäaineita. Kozarowitzkyn isä sai surmansa 6. toukokuuta 1956 hänen urheiluautonsa törmättyä toiseen autoon ja sytyttyä tuleen.Ala-Kivimäki 2016, C7 == Ura == ===Pienet Formula -sarjat=== Kozarowitzky aloitti kilpailemisen 20-vuotiaana vuonna 1968 Formula Vee -luokassa käyttäen nimeä Matti Järvi, kansainvälisissä yhteyksissä Matthew Jarvi. Vuonna 1970 hän siirtyi Formula 3 -luokkaan ja ajoi AAW-tallin Titan-autolla, jolla oli edellisenä vuonna ajanut tuleva Suomen ensimmäinen Formula 1 -kuljettaja Leo Kinnunen. Kozarowitzky palasi 1971 takaisin Formula Vee -luokkaan ja voitti luokan Suomen-mestaruuden vuonna 1972. Hän kilpaili samaan aikaan myös Formula Super Vee -luokassa, ja käytti kummassakin luokassa Veemax-autoja. Vuonna 1973 hän jätti kilpailut väliin, mutta ajoi taas Formula Super Vee -luokkaa vuonna 1974. Kozarowitsky siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1975 jatkaen kilpailemista Super Vee -luokassa, jossa voitti mestaruuden samana vuonna. Vuonna 1976 Kozarowitzky ajoi Formula 2 -luokassa ATS:n autoja. Samana vuonna hän ajoi myös Uuden-Seelannin Formula Pacific -sarjaa Keke Rosbergin kanssa, jossa sijoittui neljänneksi. ===Formula 1=== Kozarowitzky yritti kahdesti RAM-tallin autolla Formula 1 -kilpailuun kaudella , mutta karsiutui kummallakin kerralla (Ruotsin ja Britannian GP). == Formula 1 -tulokset == Vuosi Talli Runko Moottori 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Sijoitus Pisteet RAM / F&S; March 761 Cosworth V8 ARG BRA RSA USW ESP MON BEL SWE DNQ FRA GBR DNPQ GER AUT NED ITA USA CAN JPN - 0 ==Rikosepäilyt== Kozarowitzky harjoitti liiketoimintaa 1990-luvulla viemällä länsimaisia autoja Hollannista Venäjälle, kunnes paljastui osan autoista olleen varastettuja ja joutui Interpolin tutkinnan alaiseksi. Hän sai alustavasti kolme vuotta vankeutta, mutta todettiin lopulta syyttömäksi. Vastaavasti häntä epäiltiin huumerikoksista, kun hänen Nikolai-poikansa ryhtyessä ajamaan kilpa-autoilua tämän saksalaisen sponsorin epäiltiin harrastaneen hämärätoimintaa huumeiden osalta. Kozarowitzky tuomittiin 28 kuukaudeksi vankilaan huumausainekaupasta. ==Muuta== Kozarowitzky pelasi myös tennistä ja hän edusti Suomea vuoden 1966 Davis Cupissa. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Formula One Rejects * Formula One Database * F1-Facts.com Luokka:Suomalaiset Formula 1 -kuljettajat Luokka:Suomen venäläiset Luokka:Formula 1 -kuljettajat, jotka eivät koskaan osallistuneet lähtöön Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Asgård

Asgård (, ) on skandinaavisen mytologian toisen jumalsuvun, aasojen (Æsir), asuinpaikka. Asgård jakaantuu 12 tai useampaan piiriin, muun muassa Odinin ja taistelussa kuolleiden soturien asuinsijaan Valhallaan sekä Thorin valtakuntaan Thrudheimiin. Snorri Sturlusonin mukaan maailma on jakautunut yhdeksään maailmaan, joista Asgård sijaitsee ylimpänä. Maailmoja yhdistää elämänpuu Yggdrasil. Asgårdin muurit rakensi jättiläinen, jolle luvattiin palkinnoksi Freija-jumalattaren käsi, aurinko ja kuu, jos tämä vain suoriutuu työstä kuudessa kuukaudessa. Yksi aasoista, Loki, muutti itsensä tammaksi houkutellakseen jättiläisen työhevosen, Svadilfarin, pois työmaalta. Tämän johdosta työ ei valmistunut ajoissa ja jumalat välttyivät maksulta. Asgård on yhteydessä Midgårdiin, ihmisten valtakuntaan, Bifrostin eli sateenkaarisillan välityksellä. Siltaa vartioi Heimdall. Asgårdin keskus on niitty Idavoll, jossa aasat tapaavat keskustellakseen tärkeistä asioista (miespuoliset jumalat Gladsheimin salissa ja jumalattaret Vingolfin salissa). Asgårdissa sijaitsee myös Odinin Valhalla, jonne taistelussa kuolleet soturit päätyvät, sekä Urdin lähde, josta Yggdrasilin yksi juurista ottaa ravintoa. Gylfaginning-tarinassa ("Gylfin harhanäky") ruotsalainen kuningas Gylfi matkustaa Asgårdiin, missä hän tapaa kolme valtaistuimella istuvaa aasaa, jotka kertovat vieraalleen myyttejä jumalmaailmasta. == Lähteet == Luokka:Skandinaavinen mytologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Susak

Susak on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Sen pinta-ala on 3,77 neliökilometriä. Susak sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Lošinjin saaresta ja 10 kilometrin päässä Unijen saaresta. Susakista on matkaa Italian rannikolle noin 120 kilometriä. Saarella on yksi kylä, Susak. Saaren korkein kohta, Garba, on 98 metriä merenpinnan yläpuolella. Saarella on noin 150 asukasta. Toisen maailmansodan jälkeen saarella oli vielä noin 1 600 asukasta, mutta 1900-luvun puolivälin jälkeen monet muuttivat Yhdysvaltoihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kroatian saaret Luokka:Adrianmeren saaret
Luettelo Adrianmeren saarista

Tämä on luettelo Adrianmeren saarista. Saaret ovat järjestettynä sen mukaan, mille maalle ne kuuluvat. ==Kroatia== * Brijuni-saaret * Krk (veglia) * Cres (Cherso) * Lošinj (Lussino) * Unije * Susak * Goli otok * Rab (Arbe) * Pag (Pago) * Olib (Ulbo) * Silba(Selve) * Ist * Vir * Dugi otok * Ugljan (Ugliano) * Iž * Pašman * Kornati-saaret (Incoronate) * Murter * Zlarin * Čiovo * Drvenik * Šolta * Brač (Brazza) * Hvar (Lesina) * Vis (Lissa) * Biševo (Busi) * Korčula (Curzola) * Lastovo (Lagosta) * Mljet (Méleda) * Elafit-saaret – Koločep, Lopud, Šipan * Lokrum (Lacroma) * Palagruža (Pelagosa) ==Montenegro== * Mamula * Perast-saaret * St. Stefan * Ostrvo cvijeća * Sv. Marko * Katič * Sveta Nedelja ==Italia== * Tremiti-saaret ==Albania== * Sazan == Bosnia ja Hertsegovina == *Veliki Školj *Mali Školj Adrianmeren saaret
Aleksandr Borodin

Aleksandr Porfirjevitš Borodin [bərɐˈdʲin] (; 12. marraskuuta (J: 31. lokakuuta) 1833 Pietari – 27. helmikuuta (J: 15. helmikuuta) 1887 Pietari) oli venäläinen taidemusiikin säveltäjä, joka ansaitsi kuitenkin elantonsa kemistinä. Hän kuului venäläisten säveltäjien kansallismieliseen Viiden ryhmään. == Elämä == Borodin syntyi Pietarissa gruusialaisen ruhtinaan Luka Stepanovitš Gedianovin aviottomana poikana, ja isä antoi rekisteröidä pojan palvelijansa Porfiri Borodinin lapseksi. Hän kasvoi äitinsä luona Pietarissa ja sai monipuolisen sivistyskasvatuksen, johon kuului opetusta mm. useiden instrumenttien soitossa. Borodin erikoistui kuitenkin analyyttiseen kemiaan eikä harrastanut säveltämistä ennen vuotta 1863, jolloin Mili Balakirev alkoi opettaa häntä. Samana vuonna hän nai lahjakkaan nuoren pianistin Jekaterina Protopopovan. Pariskunnalle syntyi kolme tytärtä. Vuonna 1869 Balakirev johti Borodinin ensimmäisen sinfonian, ja samana vuonna Borodin aloitti jo toisen kirjoittamisen. Toisen sinfonian ensiesitys oli epäonninen, mutta Franz Liszt järjesti sille esityksen Saksassa. Samana vuonna Borodin alkoi työstää oopperaa Ruhtinas Igor, joka sisältää tunnetut Polovetsilaistanssit. Säveltäminen oli kuitenkin hidasta kemian professuurin hoitamisen ohella, ja teos jäi kesken säveltäjän kuollessa sydäninfarktiin. Oopperan viimeistelivät Nikolai Rimski-Korsakov ja Aleksandr Glazunov. Ruhtinas Igor sai ensiesityksensä Pietarissa vasta yli kolme vuotta Borodinin kuoleman jälkeen, marraskuussa 1890.Toivo Haapanen ym. (toim.): Musiikin tietokirja (2. painos), s.416. Helsinki: Otava, 1957. Borodin saavutti mainetta myös kemistinä ja työskenteli mm. aldehydien ja kemiallisten sidosten parissa. Hän luonnehti itseään ”sunnuntaisäveltäjäksi” eikä ollut yhtä tuottoisa kuin monet aikalaisensa, mutta useat hänen teoksistaan ovat yhä tunnettuja. Borodinin musiikki on lyyristä ja harmonista. Hänen tuotantoonsa kuuluu mm. sinfoninen runo Keski-Aasian aroilla, kaksi jousikvartettoa, kourallinen lauluja sekä pianosävellyksiä. Myös kolmas sinfonia jäi säveltäjältä kesken. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Venäläiset kemistit Luokka:Venäläiset säveltäjät Luokka:Venäläiset oopperasäveltäjät Luokka:Viiden ryhmä Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Vuonna 1833 syntyneet Luokka:Vuonna 1887 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hans Brunhart

Hans Brunhart (s. 28. maaliskuuta 1945 Balzers, Liechtenstein) oli Liechtensteinin ruhtinaskunnan pitkäaikainen pääministeri, ulkoministeri ja valtiovarainministeri 26. huhtikuuta 1978 – 26. toukokuuta 1993. Hän oli Isänmaallisen liiton (Vaterländische Union, VU) jäsen. Brunhart erosi pääministerin tehtävistä petyttyään puolueensa vaalitulokseen maapäivävaaleissa 1993. Luokka:Liechtensteinin pääministerit Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tampereen uintikeskus

Tampereen uintikeskus (tunnetaan myös nimillä Kalevan uimahalli ja Kalevan uintikeskus) sijaitsee Tampereen itäisessä kantakaupungissa Kalevan kaupunginosassa. Se on Tampereen suurin uimahalli. Uimahallin yhteydessä sijaitsee Tampereen ainoa maauimala. Uimahallissa toimivat myös Tampereen kaksi uimaseuraa, Uinti Tampere ja TaTU Tampere. Pääallas on 50 metriä pitkä ja kahdeksan radan levyinen. Se pystytään keskikohdalta hydraulisesti liikkuvalla välipalkilla jakamaan kahtia syvään (neljä metriä) ja matalaan altaaseen. Vuonna 2007 valmistuneessa laajennusosassa on kuusiratainen 25 metrin harjoitusallas sekä hyppyallas, joka toimii myös kansainväliset mitat täyttävänä uppopallokenttänä. Hyppyallas on neljä metriä syvä, ja siinä on kolmen ja viiden metrin hyppytasot sekä useita ponnahduslautoja eri korkeuksilla. Uintikeskuksessa on myös kuntosali, tilaussaunaosasto, hierontapalvelujaUintikeskuksessa ei polskita ennen kesää – katso kuvat remontin keskeltä; Aamulehti 4.9.2014, luentosalitiloja ja kahvila. Keskuksessa on älyrannekkeisiin perustuva kulunvalvonta- ja pukukaappijärjestelmä. Sisäänpääsyyn voi käyttää myös Tampereen seudun joukkoliikenteen rahasummalle ladattua bussikorttia. == Historiaa == Uintikeskus valmistui vuonna 1979 virkistys-, kunto- ja kilpauintia varten. Vuonna 2007 keskusta laajennettiin. Sen suunnittelivat arkkitehdit Pekka Helin, Tuomo Siitonen, Antti Laiho ja Klaus Lindh. Heidän lisäkseen arkkitehtikilpailuvaiheessa mukana suunnittelussa olivat Matti Nurmela, Kari Raimoranta ja Jyrki Tasa. Vuoden 2006 uudistustyöt suunnitteli arkkitehtitoimisto Eero Lahti Oy.Tampereen uintikeskus, Rakennushistoriallinen selvitys, Arkkitehtitoimisto Seija Hirvikallio 2008. Viitattu 3.1.2017. Uintikeskus oli 13. toukokuuta 2013 alkaen peruskorjauksen vuoksi suljettuna ja avautui seuraavan kerran vasta kesällä 2015. Peruskorjaus oli kokonaisvaltainen kattaen talotekniikan uudistamisen, pintasaneerauksen ja tilojen uudelleenjärjestelyä koko rakennuksen alueella. == Taidetta == Uusien hyppytornien jalustoissa on lasimosaiikkitaideteos Kolmas aalto. Sen on tehnyt tamperelainen taiteilija Tuula Lehtinen.Tampereen taidemuseo / Kokoelmat; Tampere.fi == Kalevan maauimala == Uintikeskuksen viereen rakennettiin maauimala vuosina 2016–2018. Siellä on lastenallas, 25 metriä pitkä hyppyallas, 50 metriä pitkä kuntoallas sekä huolto- ja asiakastilat sisältävä palvelurakennus.Uimavedestäkin voi säästää; Aamulehti 10.12.2015, sivu A16 Maauimala avattiin elokuussa 2018. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tampereen uintikeskus Tampereen kaupungin sivustolla Luokka:Tampereen uimahallit Luokka:Maauimalat Luokka:Kaleva
Afrihili

Afrihili (El-Afrihili) on ghanalaisen historioitsijan K. A. Kumi Attobrahin vuonna 1970 kehittämä keinotekoinen afrikkalaisten väliseksi lingua francaksi tarkoitettu apukieli. Kielen nimi on yhdistelmä sanoista Afrikka ja swahili. Afrihilin sanasto ja kielioppi tulevat erilaisista Afrikassa puhuttavista kielistä, erityisesti swahilista ja akanista, mutta semantiikassa on voimakkaita vaikutteita englannista. Kielen tekijä ei ole kuitenkaan maininnut yksittäisten sanojen alkuperiä. Afrihiliä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. == Lukusanat yhdestä kymmeneen == :1. kana :2. bari :3. sade :4. hudu :5. digi :6. seta :7. fito :8. nane :9. tolu :10. du == Lähteet == Luokka:Kansainväliset apukielet
Mondlango

Mondlango eli ulango on He Yafun vuonna 2002 julkaisema keinotekoinen kieli. Se pohjautuu esperantoon, mutta siinä on esperantoa enemmän vaikutteita englannista. Mondlangon aakkoset koostuvat 26 kirjaimesta. Kielen sanajärjestys on SVO (subjekti-verbi-objekti). == Kielioppi == Mondlangossa on esperanton tavoin käytössä vain määräinen artikkeli "la". Kaikki substantiivit päättyvät kirjaimeen "o", adjektiivit kirjaimeen "a" ja adverbit kirjaimeen "e". === Verbit === * Verbin perusmuoto päättyy aina kirjaimeen "i", esimerkiksi iri (mennä). * Preesens muodostetaan korvaamalla kirjain "i" kirjaimilla "an", esimerkiksi iran (menee). * Imperfekti muodostetaan korvaamalla kirjain "i" kirjaimilla "in", esimerkiksi irin (meni). * Futuuri muodostetaan korvaamalla kirjain "i" kirjaimilla "on", esimerkiksi iron (menee) * Konditionaalissa käytetään päätettä -uz. * Imperatiivissa käytetään päätettä -ez. Luokka:Kansainväliset apukielet