EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Geraldinsaari

Geraldinsaari (, Ostrov Gerald) on saari Pohjoisella jäämerellä 70 kilometriä Wrangelinsaaresta itään. Sen rannat ovat jyrkkiä kallioita, joten maihinnousu on vaikeaa muualla paitsi luoteisrannikolla. Saaren pinta-ala on 11 neliökilometriä, ja korkein kohta on 364 metriä merenpinnastaLinnie Marsh Wolfe: Son of The Wilderness, The Life of John Muir s. 224 (Google Booksissa). Asumattoman saaren löysi vuonna 1849 brittiläinen kapteeni Henry Kellett, joka nimesi saaren aluksensa, korvetti HMS Heraldin mukaan. Aluksen miehistö nousi maihin, ja kun näkyvyys saarelta oli hyvä, havaittiin lännessä kallioinen ranta, joka myöhemmin osoittautui Wrangelinsaareksi.Gorshkov s. 21 Geraldinsaari ja Wrangelinsaari liitettiin niitä ympäröivien vesien kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2004. Yhdysvalloissa on esiintynyt vaatimuksia saaren omistusoikeudesta, mutta virallisesti sitä ei ole vaadittu vaan sen on tunnustettu kuuluvan Venäjän alueeseen.*Bureau of European and Eurasian Affairs, 2003, Status of Wrangel and Other Arctic Islands. U.S. Department of State, Washington, D.C. (Fact sheet on Wrangel Island). Viitattu 23.11.2016 == Lähteet == * ===Viitteet=== ==Kuvia== Herald Island Muir.PNG|Geraldinsaari. John Muirin piirros vuodelta 1881. Herald Island Hooper.PNG|Näkymä Geraldinsaaren kaakkoiskärkeen, mahdollisesti paikka, johon amerikkalainen höyrylaiva Thomas Corwin kapteeninaan Calvin Hooper vuonna 1881 rantautui. Luokka:Venäjän saaret Luokka:Tšuktšimeri Luokka:Tšukotka
Bamford–Stevens-reaktio

Bamford–Stevens-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa aldehydistä tai ketonista muodostettu tosyylihydratsoni hajoaa muodostaen alkeenin. Reaktion raportoivat ensimmäisen kerran William Randall Bamford ja Thomas Stevens Stevens vuonna 1952 ja reaktio on nimetty heidän mukaansa. Bamford–Stevens- reaktio on hyvin yleisesti käytetty menetelmä muun muassa luonnonaineiden kokonaissynteesissä.Eugene F. Rothgery: Hydrazine and Its Derivatives, Kirk- Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2004. Viitattu 23.11.2016Bernhard Kammermeier: Reduction, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 23.11.2016 ==Reagenssit ja mekanismi== Bamford–Stevens-reaktion ensimmäisessä vaiheessa aldehydistä tai ketonista valmistetaan tosyylihydratsoni karbonyyliyhdisteen ja tosyylihydratsiinin välisellä reaktiolla. Tämän jälkeen yhdistettä kuumennetaan emäksisissä olosuhteissa. Emäksenä voi toimia esimerkiksi natrium, natriumetoksidi, natriumhydridi tai natriumamidi. Vastaavankaltainen reaktio, jossa emäksenä käytetään organolitiumyhdisteitä, on nimeltään Shapiro-reaktio. Reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa emäs deprotonoi hydratsonin typpiatomin. Tämän seurauksena yhdisteestä eliminoituu p-tolueenisulfinaattiryhmä ja muodostuu diatsoyhdiste. : Tämän vaiheen jälkeen reaktiomekanismin eteneminen riippuu käytetystä liuottimesta. Proottisissa liuottimissa liuotin luovuttaa diatsoyhdisteelle protonin ja yhdiste hajoaa, jolloin eliminoituu typpeä. Välivaiheena muodostuu karbokationi, josta eliminoituu protoni ja muodostuu alkeeni. : Aproottisissa liuottimissa diatsoryhmän eliminoitumisessa muodostuu karbeeni. Tästä karbeenista muodostuu alkeenin protoninsiirtoreaktion jälkeen. Kummassakin tapauksessa muodostuu termodynaamisesti stabiilein eli mahdollisimman substituoitu alkeeni. : ==Lähteet== Luokka:Orgaaniset reaktiot
Falmenta

Falmenta on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Falmentan naapurikunnat ovat Aurano, Cannobio, Cavaglio- Spoccia, Gurro, Miazzina ja Trarego Viggiona. == Lähteet == Luokka:Verbano- Cusio-Ossolan maakunnan kunnat
Caprezzo

Caprezzo on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Caprezzon naapurikunnat ovat Cambiasca, Intragna, Miazzina ja Vignone. == Lähteet == Luokka:Verbano-Cusio-Ossolan maakunnan kunnat
Miazzina

Miazzina on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Miazzinan naapurikunnat ovat Aurano, Cambiasca, Caprezzo, Cossogno, Cursolo-Orasso, Falmenta, Gurro, Intragna ja Verbania. == Lähteet == Luokka:Verbano-Cusio-Ossolan maakunnan kunnat
Lohjan sairaala

Lohjan sairaala on Lohjan Tynninharjulla sijaitseva HUSin alainen sairaala, jonka alueeseen kuuluvat Karkkila, Lohja, Siuntio ja Vihti. Sairaalassa on ympärivuorokautinen päivystys. Ennen vuoden 1997 kuntaliitosta Lohjan sairaala sijaitsi Lohjan kunnan puolella lähellä kaupungin ja kunnan silloista rajaa. Vuoden 2024 toukokuussa HUSin yhtymähallitus päätti lakkauttaa Lohjan sairaalan synnytystoiminnan viimeistään vuonna 2026. Sulkemisen puolesta äänesti muun muassa Kokoomus ja Vihreät, kun taas RKP vastusti sulkemista. ==Poliklinikat== Lohjan sairaalassa on seuraavat polikliniikat: * Diabetespoliklinikka * Endokrinologian poliklinikka ja lihavuuspoliklinikka * Gastroenterologian poliklinikka * Ihotautien ja allergologian poliklinikka * Kardiologian poliklinikka * Keuhkosairauksien poliklinikka * Kirurgian poliklinikka * Korva-, nenä- ja kurkkutautien poliklinikka * Lastenpsykiatrian poliklinikka * Lastentautien poliklinikka * Munuaissairauksien poliklinikka * Naistentautien poliklinikka * Neurologian poliklinikka * Ortopedian poliklinikka * Plastiikkakirurgian poliklinikka * Reumasairauksien poliklinikka * Silmätautien poliklinikka * Sisätautien poliklinikka * Urologian poliklinikka * Verisuonikirurgian poliklinikka * Yleissairaalapsykiatrian poliklinikka * Äitiyspoliklinikka ==Lähteet== Luokka:Lohjan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen sairaalat Luokka:Suomen terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset Luokka:HUS
Ellie Delvaux

Ellie Blanche Delvaux (s. 10. kesäkuuta 1999 Bryssel, Belgia), joka tunnetaan myös taiteilijanimellä Blanche, on belgialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Belgiaa vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa sijoittuen 1. semifinaalissa 4. sijalle 165 pisteellä. Myös finaalissa hän sijoittui 4. sijalle 363 pisteellä. Hänen edustuskappaleensa oli nimeltään "City Lights". Delvaux on ollut aiemmin kilpailemassa Belgian The Voice -kilpailun viidennellä tuotantokaudella, jossa hän oli Cats on Treesin joukkueessa. == Elämä ja ura == === Lapsuus === Ellie Blanche Delvaux syntyi Belgiassa 10. kesäkuuta 1999. Hän on taustaltaan juutalainen ja puhuu sujuvasti ranskaa, jiddišia, englantia ja hepreaa. Lapsena Blanche lauloi mielellään itsekseen. Hän kävi myös musiikkiteatteritunneilla ja osallistui kouluesityksiin. Kun hän täytti 16, hän koe-esiintyi Belgian The Voice -kilpailussa. Euroviisujen jälkeen hän toivoo saavansa lopetettua lukion Belgiassa. === 2016: The Voice Belgique === Tammikuussa 2016 Blanche koe-esiintyi Adelen "Daydreamerillä" The Voice Belgiquen 5. tuotantokaudella saaden kaksi tuomaria kääntymään. Hän lopulta valitsi liittyä Cats on Treesin joukkueeseen. Kaksintaistelujen aikana Blanche kilpaili Charlotte Villersia vastaan Radioheadin kappaleella "Creep" voittaen hänet ja päästen suoriin lähetyksiin. Ensimmäisen suoran lähetyksen aikana hän esitti Auroran kappaleen "Running with the Wolves". Hänen valmentajansa pelasti hänet, ja Blanche pääsi seuraavalle kierrokselle. Toisen suoran lähetyksen aikana hän esitti Naughty Boyn, sekä Beyoncén ja Arrow Benjaminin kappaleen "Runnin' (Lose It All)". Tällä kertaa hänen valmentajansa ei pelastanut häntä, ja näin ollen hän tippui kisasta. Esitys Laulu Alkuperäinen artisti Tulos Ääni ratkaisee "Daydreamer" Adele Liittyi Cats on Treesin joukkueeseen Kaksintaistelut "Creep" (Charlotte Villersia vastaan) Radiohead Voittaja Suora lähetys 1 "Running with the Wolves" Aurora Valmentaja pelasti Suora lähetys 2 "Runnin' (Lose It All)" Naughty Boy (feat. Beyoncé ja Arrow Benjamin) Tippui kisasta === 2017– Eurovision laulukilpailu 2017 === 22\. marraskuuta 2016 Radio Télévision Belge de la Communauté Française (RTBF) ilmoitti valinneensa Blanchen edustamaan Belgiaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailuun Kiovaan Ukrainaan. Hänen edustuskappaleensa "City Lights" oli tarkoitus julkaista 8. maaliskuuta 2017, mutta sen sijaan se julkaistiin päivää aiemmin. Kun hänen kappaleensa julkaistiin, se nousi toiseksi vedonlyönneissä, mutta laski myöhemmin alemmaksi. Jotkut väittävät että "City Lights" plagioi kanadalaisen laulajan Alexe Gaudreaultin kappaletta "Eclats", vaikkakin kappaleen kirjoittaja Pierre Dumoulin kieltää nämä väitteet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yhtyeen kotisivut Luokka:Belgialaiset laulajat Luokka:Belgian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2017 euroviisuedustajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 2000 syntyneet
Jana Burčeska

Jana Burčeska () (s. 9. heinäkuuta 1993) on pohjoismakedonialainen laulaja, joka edusti Pohjois-Makedoniaa kappaleella "Dance Alone" vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa. Burčeska tuli ensimmäisen kerran kuuluisaksi sijoittuessaan viidenneksi Makedonian Idolsissa. Janan poikaystävä Alexander kosi Janaa kesken semifinaalin. Jana vastasi kosintaan myöntävästi. == Lähteet == Luokka:Pohjois-Makedonian euroviisuedustajat Luokka:Pohjoismakedonialaiset laulajat Luokka:Vuoden 2017 euroviisuedustajat Luokka:Elävät henkilöt
Longinsalmi

Longinsalmi () on Wrangelinsaaren Manner-Siperiasta erottavaCurrents in Long Strait, Arctic Ocean salmi Venäjän merialueella Pohjoisessa jäämeressä. Salmi on nimetty amerikkalaisen valaanpyytäjän Thomas Longin mukaan,BritannicaWilliam J. Mills: Exploring Polar Frontiers: A Historical Encyclopedia, vol. 1 Google Books joka näki saaren 1867, piirsi siitä muistiin ääriviivat ja nimesi sen Wrangelinmaaksi, sillä hän tunsi Ferdinand von Wrangelin kertomuksen saaresta. Vielä ei tiedetty, oliko se saari.Gorshkov s. 22 ==Maantiede== Salmi on 45 metriä syvä ja hyvin leveä, kapeimmillaan 140 kilometriäCollection of radiocarbon dates on the mammoths (Mammuthus primigenius) and other genera of Wrangel Island, northeast Siberia, Russia, Science Direct Wrangelinsaaren eteläkärjen Blossominniemen ja Jakaninniemen kohdalla. Salmi yhdistää Itä-Siperian meren ja Tšuktšimeren.M. K. Kosko, M. P. Cecile, J. C. Harrison, V. G. Ganelin, N. V., Khandoshko ja B. G. Lopatin, Geology of Wrangel Island, Between Chukchi and East Siberian Seas, Northeastern Russia. Bulletin 461, 1993, Geological Survey of Canada, Ottawa Ontario, kartta s. 5 == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Venäjän salmet Luokka:Pohjoinen jäämeri
Henry Taylor

Henry Taylor voi tarkoittaa seuraavia: * Henry Taylor (1932–2013), englantilainen F1-kuljettaja * Henry Taylor (1885–1951), englantilainen uinnin kolminkertainen olympiavoittaja.
Lauri Tammi

Lauri Tammi (29. elokuuta 1916 Kuusamo – 23. marraskuuta 2016 Kuusamo) oli Kuusamon kunnanjohtaja vuosina 1953–1979. Tammi aloitti Kuusamon kunnan palveluksessa vuonna 1948. Kunnanjohtajaksi Tammi valittiin kunnansihteerin tehtävästä. Sotilasarvoltaan Tammi oli alikersantti ja toimi jatkosodassa komppanian vääpelinä. Tammi on myös kirjoittanut toisesta maailmansodasta kirjan Sodan monet kasvot. == Lähteet == Luokka:Kuusamon kunnan- ja kaupunginjohtajat Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet suomalaiset Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Ingrid Vang Nyman

Ingrid Vang Nyman (o.s. Lauridsen; 21. elokuuta 1916 Vejen, Tanska – 13. joulukuuta 1959 Kööpenhamina, Tanska) oli tanskalainen taiteilija, joka tunnetaan erityisesti Peppi Pitkätossu -kirjojen kuvittajana. Vang Nyman opiskeli 1935–1937 Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa ja tutustui siellä ruotsalaiseen taiteilijaan ja runoilijaan Arne Nymaniin (1918–1987). He olivat avioliitossa vuosina 1940–1944, mutta Vang Nyman asui vuodesta 1942 Tukholmassa poikansa kanssa. Vang Nyman teki läpimurtonsa vuonna 1945 kuvituksellaan Astrid Lindgrenin romaaniin Peppi Pitkätossu. Sen jälkeen hän kuvitti Ruotsissa useita Lindgrenin romaaneja kuten Melukylän lapset kirjasarjan sekä muidenkin kirjailijoiden teoksia. Vang Nyman muutti 1954 takaisin Tanskaan ja asui Kööpenhaminassa. Viimeisinä vuosinaan hän kärsi talous- ja terveyshuolista, ja hän teki itsemurhan vuonna 1959. Ingrid Vang Nymanin poika Peder Nyman (1940–2001) työskenteli Tanskassa sanomalehtipiirtäjänä. ==Kirjallisuutta== * * * * == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ingrid Vang Nyman. Astrid Lindgren AB. * Ingrid Vang Nyman. Svenskt kvinnobiografiskt lexikon. Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet Luokka:Tanskalaiset taiteilijat
Valma Yli-Vakkuri

Valma Laura Yli-Vakkuri (o.s. Lankinen; s. 24. toukokuuta 1935 Rautjärvi) on suomalainen kielitieteilijä (fennisti), joka hoiti Turun yliopiston suomen kielen professuuria vuosina 1988–1998. Yli-Vakkuri opiskeli sekä Turun että Tampereen yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Turussa vuonna 1986 tutkielmalla Suomen kieliopillisten muotojen toissijainen käyttö, joka edustaa semioottista pragmatiikkaa. Hän on tutkinut myös suomen kielen kohteliaisuuskoodia ja Itämeren piirin kielten syntaksia. Valma Yli-Vakkurin vanhempi tytär Laura Yli-Vakkuri toimii ylijohtajana sisäministeriössä ja nuorempi tytär Leena Gardemeister on diplomaatti. ==Lähteet== * * Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Turun yliopiston professorit
Viiru ja Pesonen – muisti pätkii

Viiru ja Pesonen – muisti pätkii () on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut Ulf Synnerholmin ohjaama animaatioelokuva. Se perustuu Sven Nordqvistin Viiru ja Pesonen -tarinoihin. == Ääninäyttelijät == Alkuperäinen ääninäyttelijä Suomenkielinen ääninäyttelijä Rooli Lukas Karlsson Johanna Viksten Findus / Viiru Tord Peterson Jukka Voutilainen Pettson / Pesonen Lähde: Viitattu 3.10.2021. Muissa rooleissa muun muassa: Jarmo Koski, Ilpo Mikkonen ja Susa Saukko. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset animaatioelokuvat Luokka:Saksalaiset animaatioelokuvat Luokka:Tanskalaiset animaatioelokuvat Luokka:Vuoden 2009 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2009 saksalaiset elokuvat
Lumen database

Lumen database (aiemmin nimellä Chilling Effects) on Harvardin yliopiston ylläpitämä projekti, joka listaa tietokantaansa eri internetsivustoihin kohdistuvia DMCA-poistopyyntöjä. Lumendatabase.org − About Us & arkistoitu == Katso myös == * DMCA * Tiedonsaantivapaus == Lähteet == Luokka:Tekijänoikeus Luokka:Internet-sensuuri Luokka:Harvardin yliopisto
Ágioi Theódoroi (Korinthia)

Ágioi Theódoroi (; myös Ágii Theódori) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίων Θεοδώρων, Dimotikí Enótita Agíon Theodóron) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 4 643 (vuonna 2011). thumb|left|240px|Ágioi Theódoroin rautatieasemaa Krommyonin arkeologiselta alueelta nähtynä. Ágioi Theódoroin kaupunki sijaitsee Korintin kannaksella Saroninlahden pohjoisrannalla, linnuntietä noin 19 kilometriä itään Kórinthoksesta ja noin 52 kilometriä länteen Ateenasta. Kaupunki on saanut nimensä Pyhistä Theodoroksista. Kaupungin lähellä on antiikin Krommyonin arkeologinen alue. Kaupungissa sijaitsee merkittävä öljysatama. Ágioi Theódoroi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Loutráki- Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnaksi yhdessä Loutráki-Perachóran kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi Luokka:Peloponnesoksen entiset kunnat Luokka:Peloponnesoksen kaupungit
Amyklai

Amyklai (, ) oli pronssikautinen ja antiikin aikainen asutus Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi noin viisi kilometriä Spartasta etelään. Amyklain arkeologinen alue sijaitsee Spártin kunnassa lähellä Agía Kyriakín kylää ja nykyistä antiikin aikaisesta kohteesta nimensä saanutta Amýkleen kylää. == Historia == Kreikkalaisessa mytologiassa Amyklai sai nimensä sen perustajasta Spartan kuninkaasta Amyklaasta, joka oli kuningas Lakedaimonin poika. Paikalla oli asutus viimeistään varhaishelladisella kaudella 2000-luvulla eaa. Amyklai oli Lakonian harvoja asutuksia, joka vaikuttaa säilyneen jatkuvasti asuttuna läpi mykeneläisen kulttuurin romahdusta seuranneiden nk. pimeiden vuosisatojen. Doorilaisten valloitettua Lakonian Amyklai liitettiin Spartaan noin 700-luvun eaa. puoleen väliin mennessä. Näin Amyklaista tuli Spartan viides kylä neljän alkuperäisen ohelle. == Rakennukset ja löydökset == Amyklain arkeologiset kaivaukset ovat keskittyneet Agía Kyriakín kylään saman nimiselle kukkulalle ja pienelle kirkolle. Asutus on saattanut ulottua kukkulalta laajalle alueelle lähemmäksi nykyistä Amýkleen kylää. Amyklain merkittävin rakennus oli Amyklaion eli Apollon Amyklaioksen pyhäkkö, joka rakennettiin 700-luvulla eaa. Sen keskiössä oli Hyakinthoksen hauta-tumulus tai -alttari. Hyakinthos oli esi-kreikkalainen jumaluus, jonka kultti yhdistettiin Apolloniin lakonialaisessa Hyakinthia-juhlassa. Arkaaisella kaudella 600-luvulla tai 500-luvun alussa eaa. pyhäkköön tehtiin 15 metriä korkea Apollonin kuvapatsas. Se oli suuri pylväänkaltainen pronssiveistos, jonka päässä oli kypärä ja käsissä jousi ja nuoli. Hauta-alttari toimi patsaan jalustana. Noin vuonna 550 eaa. patsaan kasvot päällystettiin Kroisoksen lahjoittamalla kullalla. Jonkin verran myöhemmin Bathykles Magnesialainen teki Apollonin kulttikuvalle doorilaista ja joonialaista tyyliä yhdistelleen ”valtaistuimen”. Se oli stoan eli pylväshallin kaltainen alttarirakennus, joka ympäröi patsasta kolmelta puolelta. Rakennus oli koristeltu reliefein. Apollon Amyklaioksen pyhäköstä on säilynyt tukimuuria, perustuksia sekä pyöreä alttari. Pyhäkön alueelta on löydetty suuri määrä votiivilahjoja, mukaan lukien pronssiastioita; pronssista, terrakotasta, norsunluusta ja lyijystä tehtyjä figuriineja; sekä keramiikkaa. Läheisen Agía Paraskevín kirkon luota on löydetty puolestaan Aleksandra-Kassandran kulttipaikka. Se oli omistettu Troijasta tuodulle kuningas Priamoksen tyttärelle. Pyhäkön alueelta on löydetty yli 10 000 votiiviesinettä. Löydöt ajoittuvat 600-luvulta eaa. varhaiselle hellenistiselle kaudelle. Amyklain löydökset ovat Spártin arkeologisessa museossa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Mykeneläiset arkeologiset kohteet Luokka:Sparta
Amýkles

Amýkles (; myös Amíkles; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan eteläosissa. Se kuuluu hallinnollisesti Spártin kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 694 (vuonna 2011). Amýkles sijaitsee noin viisi kilometriä Spártin kaupungista etelään Mánin niemimaalle johtavan tien varressa. Kylä on saanut nimensä sen koillispuolella sijainneesta mykeneläisaikaisesta ja antiikin aikaisesta Amyklain kaupungista, joka tunnettiin Apollon Amyklaioksen pyhäköstä. Amýkles muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αμυκλών, Topikí Koinótita Amyklón), johon kuuluvat varsinaisen Amýkleen kylän lisäksi kylät Katsarós, Peristéri, Ríza ja Vafeió. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 000. == Lähteet == Luokka:Peloponnesoksen kylät Luokka:Spárti
Falaisía

Falaisía (; myös Falesía) on Kreikan kylä sekä samanniminen Megalópolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Φαλαισίας, Dimotikí Enótita Falaisías) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 077 ja varsinaisen Falaisían kylän väkiluku 46 (vuonna 2011). Falaisían kylä sijaitsee Taÿ́getos-vuoren pohjoispuolella linnuntietä noin 13 kilometriä etelään Megalópolin kaupungista. Kylän nimi oli vuoteen 1918 saakka Boúra (Mpoúra, Μπούρα). Falaisían kunnallisyksikkö käsittää Megalópolin kunnan eteläosan. Falaisía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Megalópolin kuntaan yhdessä Górtynan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Falaisían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ákovos Ákovos 182 Goúpata 20 Anavrytó Anavrytó 52 Káto Anavrytó 31 Anemodoúri Anemodoúri 68 Dyrráchio Dyrráchio 114 Ellinítsa Ellinítsa 50 Falaisía Falaisía 46 Moní Boúra (luostari) 17 Giannaíoi Áno Giannaíoi 35 Káto Giannaíoi 47 Graikós Graikós 23 Kamára Kamára 163 Kampochóri 47 Leontári Gavriá 9 Kalývia 11 Kamarítsa 22 Kotsirídi 22 Leontári 257 Leptíni Leptíni 43 Neochóri Neochóri 59 Petrína Moní Ampeláki (luostari) 4 Petrína 44 Spanaíika 21 Potamiá Potamiá 118 Roútsi Roútsi 52 Skortsinós Skortsinós 139 Soulári Soulári 83 Tourkolékas Tourkolékas 190 Veligostí Veligostí 61 Voutsarás Voutsarás 47 Yhteensä: 2 077 == Lähteet == Luokka:Megalópoli Luokka:Peloponnesoksen entiset kunnat Luokka:Peloponnesoksen kylät
Karyés (Lakonia)

Karyés (; transl. myös Kariés) on Kreikan kylä sekä samanniminen Spártin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρυών, Dimotikí Enótita Karyón) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kylän ja kunnallisyksikön väkiluku on 729 (vuonna 2011). Karyésin kylä (suom. ”Pähkinäpuut”) sijaitsee Lakonian pohjoisosissa Arkadian rajan lähellä linnuntietä noin 25 kilometriä pohjoiseen Spártin kaupungista. Kylän aiempi nimi oli Aráchova (Αράχωβα). Vuonna 1930 se nimettiin uudestaan antiikin aikaisen Karyain kaupungin mukaan, sillä sen katsottiin sijainneen samalla paikalla tai lähistöllä. Nykyisin antiikin ajan kaupunki sijoitetaan kuitenkin yleensä eri paikkaan, Análipsiin lähelle Trípolin kunnan Pigadákian kylää. Karyésin kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan pohjoisosan. Karyés oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fárisin, Mystráksen, Oinoúntaksen, Pellánan ja Therápnesin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Peloponnesoksen entiset kunnat Luokka:Peloponnesoksen kylät Luokka:Spárti
Teatteri (vuoden 1921 elokuva)

Teatteri (The Playhouse) on vuonna 1921 valmistunut lyhyt mykkäelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Buster Keaton, joka myös näyttelee pääosaa. Elokuvan kesto on 22 minuuttia, ja erityisen tunnettu on sen alkukohtaus, jossa Keaton näyttelee kaikissa rooleissa. == Juoni== Elokuvassa on humoristisia yleisölle suunnattuja temppuja ja jatkuvaa metkuilua, ja asiat ovat harvoin sitä, miltä ne ensikatsomalla näyttävät. Keaton saapuu varieteehen. Ensimmäisessä kohtauksessa Keaton näyttelee itsensä vieressä ja huomauttaa: ”Tämä Keatonin veikko tuntuu varastavan koko shown.”Teatteri kohdassa 4:11. Se oli piikki Keatonin aikalaiselle Thomas Incelle, joka kirjasi nimensä varsin runsaasti omiin tuotantoihinsa.Knopf, Robert: The theater and cinema of Buster Keaton, s. 27. Kevin Brownlown tekemissä haastatteluissa Keaton sanoo merkinneensä Clinen ohjaajaksi lähinnä siksi, ettei halunnut itse näyttää liiaksi Incen kaltaiselta: ”Tehtyäni sellaisesta pilkkaa minun oli vaikea panna omaa nimeäni ohjaajaksi ja käsikirjoittajaksi.” Taidokas trikkikuvauskohtaus paljastuu uneksi, kun Joe Roberts herättää Keaton vuoteesta. Makuuhuonekaan ei ole makuuhuone vaan näyttämölavastus. Elokuvan jälkipuolessa Keatonin hahmo ihastuu tyttöön, joka sattuu olemaan kaksonen. Hän ei osaa erottaa, kumpi kaksosista on se joka pitää hänestä. Kreditoimaton Virginia Fox näyttelee toista kaksosista. Edward F. Cline oli toinen käsikirjoittaja ja näyttelee kreditoimattomana apinankouluttajaa, jonka apinaa Keaton esittää näyttämöllä kun on vahingossa päästänyt sen karkuun. ==Tuotanto== Keatonin esittäminen yhdeksää minstrel show –hahmoa edellytti erityisen rajaimen käyttöä kameran linssin edessä. Siinä oli yhdeksän tarkkaan työstettyä metallikaistaletta, joita saattoi liikuttaa toisistaan riippumatta ylös ja alas. Keatonin kuvaaja Elgin Lessley kuvasi vasemman laidan Keaton niin että suljin oli auki ja muut kiinni. Sitten hän käänsi filmiä, avasi toisen ja kuvasti Keatonin toisen kohtauksen. Sama toistettiin vielä seitsemän kertaa. Kamera ol käsikäyttöinen, joten Lessleyn käden oli oltava hyvin vakaa, että nopeaus säilyi samana. Keaton turvautui ajoituksessa metronomiin, mikä ei mykkäelokuvassa ollut ongelma. Keaton paljasti keksintönsä muille elokuvantekijöille vasta vuosikymmenien kuluttua. ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * The Playhouse Internet Archivessa. * The Play House . International Buster Keaton Society. Luokka:Vuoden 1921 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mykkäelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Buster Keatonin ohjaamat elokuvat
Karýtaina

Karýtaina () tai Karítaina (Καρίταινα), antiikin Brenthe (), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa. Se kuuluu hallinnollisesti Megalópolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Górtynan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Megalópolin kunnan Górtynan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 232 (vuonna 2011). Karýtaina sijaitsee vuoristossa noin 580 metrin korkeudessa, noin 20 kilometriä luoteeseen Megalópolin kaupungista ja noin 54 kilometriä länteen Trípolista. Kylän eteläpuolella virtaa Alfeiós-joki ja pohjoispuolella Loúsios-joki. Karýtaina on rakennettu kukkulalle keskiaikaisen linnan ympärille. Kylän rakennuskanta on perinteistä ja koostuu kaksi- ja kolmikerroksisista kivitaloista, joista monet ovat 1800-luvulta. Karýtaina oli lakkautetun Górtynan kunnan kuntakeskus. Antiikin aikana Karýtainan paikalla sijaitsi Brenthen kaupunki. Sen akropolis eli linnavuori sijaitsi oletettavasti myöhemmän linnan paikalla, joka oli mahdollisesti linnoituksena myös bysanttilaisella ajalla. Karýtainan linnan rakennutti Geoffroy de Briel frankkivallan aikana noin vuonna 1245. Se oli yksi Peloponnesoksen merkittävimmistä linnoituksista keskiajalla ja osmanivallan ajalla. Kylässä käytiin Karýtainan taistelu 27. maaliskuuta 1821. Se oli Kreikan vapaussodan ensimmäisiä taisteluita, ja kylän linna ensimmäinen turkkilaisvallan alta vapautettu linnoitus. Linnan lisäksi kylässä on lukuisia bysanttilaisia kirkkoja. Kylän lähellä Megalópolin suunnassa on frankkien rakennuttama 50 metriä pitkä ja kuusi kaarta käsittävä silta 1200-luvulta. Karýtaina muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καριταίνης, Topikí Koinótita Karitaínis), johon kuuluvat varsinaisen Karýtainan kylän lisäksi kylät Kalyvákia ja Karvounáris. Koko yhdyskunnan väkiluku on 274. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Megalópoli Luokka:Peloponnesoksen kylät
Loutráki-Perachóra

Loutráki-Perachóra (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λουτρακίου-Περαχώρας, Dimotikí Enótita Loutrakíou-Perachóras) on yksi Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 16 578 (vuonna 2011). Loutráki-Perachóran kunnallisyksikkö kattaa suuren osan Korintin kannaksen pohjois- ja keskiosista. Kunnallisyksikön suurin asutus on Loutrákin kaupunki. Muita merkittäviä asutuksia ovat Perachóran ja Isthmían kylät. Loutráki-Perachóra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates- suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnaksi yhdessä Ágioi Theódoroin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Loutráki-Perachóran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Isthmía Ágios Charálampos 248 Isthmía 1 134 Kávos 148 Kyrás Vrýsi 1 128 Palaió Kalamáki 24 Parádeisos 78 Loutráki-Perachóra Alkyóna 10 Alkyonidiensaaret (Alkyonídes) 0 Asprókampos 2 Eiríni 96 Géfyra Isthmoú 358 Kallithéa 48 Límni Vouliagménis 62 Loutráki 11 564 Moní Agíou Ioánnou (luostari) 0 Moní Osíou Patapíou (luostari) 41 Perachóra 1 141 Skáloma 7 Skalosiá 1 Stérna 23 Písia Agía Sotíra 215 Mavrolímni 18 Písia 80 Schínos 61 Vamvakés 91 Yhteensä: 16 578 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi Luokka:Peloponnesoksen entiset kunnat
Oinoúntas

Oinoúntas (; myös Inoúntas, Inoúndas; virallisesti Δημοτική Ενότητα Οινούντος, Dimotikí Enótita Oinoúntos) on yksi Spártin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 839 (vuonna 2011). Oinoúntaksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Spártin kunnan pohjoisosassa. Se on saanut nimensä alueella virtaavasta Oinoúntas-joesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Vrésthenan kylä. Oinoúntas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Pellánan ja Therápneen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Oinoúntaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Konidítsa Konidítsa 136 Kopeliá 0 Koureménos 1 Sellasía Sellasía 311 Theológos Ágios Ioánnis Theológos 215 Kalývia Theológou 52 Vamvakoú Megáli Vrýsi 19 Vamvakoú 88 Varvítsa Varvítsa 118 Vasarás Moní Agíon Anargýron (luostari) 7 Vasarás 281 Véria 41 Voutiánoi Voutiánoi 207 Vrésthena Vrésthena 363 Yhteensä: 1 839 == Lähteet == Luokka:Peloponnesoksen entiset kunnat Luokka:Spárti
Pellana

Pellana () tai Pellene (, Pellēnē) oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio (polis) Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi noin 30 kilometriä Spartasta pohjoisluoteeseen. Pellanan arkeologinen alue sijaitsee nykyisessä Spártin kunnassa nykyisen Pellánan kylän lähellä. Pellanan paikka on ollut asuttu jo varhaisella helladisella kaudella. Varhaisimmat merkit asutuksesta ovat Pellanan akropoliilla eli linnavuorella, joka tunnetaan nykyisin Palaiókastrona. Se sijaitsee noin 300 metriä koilliseen kukkulasta, jolla nykyinen Pellánan kylä sijaitsee. Akropolista ympäröi muuri. Asutusta on löydetty akropoliin etelärinteestä. Akropoliin rinteeltä on löydetty myös tumulus-hautoja noin ajalta 2500 eaa. Vuonna 1926 Pellanan läheltä löydettiin kaksi pientä tholos-hautaa. Niistä toisen halkaisija on noin kuusi metriä, ja sille johtaa noin 4,5 metriä pitkä käytävä eli dromos. Kaivauksia jatkettiin vuonna 1970. Vuosina 1980–1995 kaivauksia suoritettiin Theódoros Spyrópouloksen johdolla. Tuolloin noin 500 metriä akropoliista pohjoiseen löydettiin kolme suurempaa tholos-hautaa.Mykeneläisten hautojen arkeologisen kohteen sijainti: Suurin hauta on tehty varhaisella mykeneläisellä kaudella noin 1500 eaa. Sen halkaisija on noin 10 metriä ja sille johtaa pitkä käytävä, josta on säilynyt noin 12,7 metrin osuus. Hauta saattaa olla kuninkaallinen hauta. Hauta on myöhemmin ryöstetty ja se on esinelöytöjen perusteella ollut kulttikäytössä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Antiikin aikana Pellana sijaitsi strategisella paikalla, joka vartioi reittiä Megalopoliin ja Messenian suunnasta Lakoniaan. Siksi spartalaiset rakennuttivat alueelle vartiotornin. Akropoliilta on löydetty myös hellenistisen ajan muuria sekä paljon myöhempiä keskiajan frankkivallan aikaisia raunioita. On arvioitu, että Pellanan akropoliilla on saattanut olla mykeneläisaikainen palatsi, sillä akropoliin juurelta sen itäpuolelta johtaa kukkulalle monumentaalinen kivillä päällystetty mykeneläisaikainen tie. On kuitenkin mahdollista, että palatsin jäänteet ovat tuhoutuneet frankkivallan aikaisten linnoitusten rakentamisen yhteydessä. Erään teorian mukaan Pellana olisi ollut mykeneläinen Sparta tai Lakedaimon, toisin sanoen se paikka, josta muun muassa Homeros puhuu Spartana. Tätä näkemystä on kannattanut erityisesti paikan kaivaja Spyrópoulos. Hänen mukaansa paikan mahdollinen palatsi voisi olla kreikkalaisesta mytologiasta tunnettujen Menelaoksen ja Helenan palatsi. Perinteisesti kyseinen palatsi on yhdistetty Spartan itäpuolella sijainneeseen Menelaioniin. == Lähteet == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Mykeneläiset arkeologiset kohteet Luokka:Sparta
Pellána

Pellána () on Kreikan kylä sekä samanniminen Spártin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πελλάνας, Dimotikí Enótita Pellánas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 422 ja varsinaisen Pellánan kylän väkiluku 262 (vuonna 2011). Pellánan kylä sijaitsee noin 30 kilometriä pohjoisluoteeseen Spártin kaupungista. Pellánan kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan länsiosan. Kylä on saanut nimensä sen lähellä sijainneesta pronssikautisesta ja antiikin aikaisesta Pellanan kaupungista. Sen alueelta nykyisen kylän itäpuolelta on löydetty mykeneläisaikainen asutus ja pohjoispuolelta merkittäviä tuon ajan tholos-hautoja. Pellána oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Oinoúntaksen ja Therápneen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Pellánan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágios Konstantínos Ágios Konstantínos 51 Fountaíika 19 Agóriani Agóriani 162 Alevroú Alevroú 87 Georgítsi Georgítsi 367 Kastóreio Kástor 24 Kastóreio 443 Kastrí 89 Logkaníkos Giakoumaíïka 18 Kotítsa 10 Kyparíssi 32 Logkaníkos 337 Vergadaíika 52 Pellána Pardáli 83 Pellána 262 Perivólia Perivólia 91 Vordónia Epáno Chóra 67 Kámpos 51 Lópesi 17 Pappadiánika 1 Soulína 72 Vordónia 87 Yhteensä: 2 422 == Lähteet == Luokka:Peloponnesoksen entiset kunnat Luokka:Peloponnesoksen kylät Luokka:Spárti
Therapne

Therapne () tai Therapna (, myös Therapnai, tai Serapna, ) oli mykeneläisaikainen ja antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa Kreikassa. Therapne sijaitsi Eurotasjoen itäpuolen vuoristoisella alueella Spartan itäpuolella. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Thero- tai Therapne-nimisestä najadinymfistä, joka oli Leleksin tytär. Therapne oli myyteissä myös Kastorin ja Polydeukeen syntymäpaikka. Therapnessa sijaitsi mykeneläisellä pronssikaudella niin kutsuttu Menelaoksen palatsi, jonka ympärillä oli asutus. Se oli mahdollisesti sama kuin pronssikautinen Sparta, toisin sanoen paikka, josta muun muassa Homeros puhuu Spartana. Antiikin ajalla Therapne oli osa Spartan kaupunkivaltiota. Tuona aikana paikalla oli Menelaion eli Menelaokselle ja Helenalle omistettu pyhäkkö, ja paikkaa pidettiin näiden hautapaikkana. Pausanias kutsui pyhäkköä Menelaoksen temppeliksi,Pausanias: Kreikan kuvaus III.19.9. Herodotos puolestaan Helenan temppeliksi.Herodotos: Historiateos VI.61. Nykyinen Spártin kunnan osa Therápneen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä Therapnesta. == Lähteet == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Mykeneläiset arkeologiset kohteet Luokka:Sparta
Therápnes

Therápnes (; ; virallisesti Δημοτική Ενότητα Θεραπνών, Dimotikí Enótita Therapnón) on yksi Spártin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 304 (vuonna 2011). Therápneen kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan itäosan eli Evrótas-joen itäpuolisen vuoristoisen alueen. Se on saanut nimensä seudulla sijainneesta mykeneläisaikaisesta ja antiikin aikaisesta Therapnen kaupungista. Therápneen kunnallisyksikön suurin asutus on Gkoritsán kylä. Alueen nykyinen pääelinkeino on oliivinviljely. Therápnes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Oinoúntaksen ja Pellánan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Therápneen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágioi Anárgyroi Ágioi Anárgyroi 335 Agriánoi Agriánoi 115 Chrýsafa Chrýsafa 302 Moní Agíon Tessarákonta (luostari) 9 Gkoritsá Gkoritsá 589 Polýdroso 3 Kalloní Kalloní 48 Kefalás Kefalás 262 Platána Platána 145 Zagáno 61 Skoúra Skoúra 435 Yhteensä: 2 304 == Lähteet == Luokka:Peloponnesoksen entiset kunnat Luokka:Spárti
Runar Eklund

Runar Eklund (11. kesäkuuta 1882 Pietarsaari – 20. syyskuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.Kirjastot.fi kysymyspalvelu 21.2.2007 : Runar EklundYlioppilasmatrikkeli 1901 : numero 27142 Eklundin vanhemmat olivat kuuromykkäinkoulun opettaja Lorentz Fredrik Eklund ja Elise Amanda Wiklund. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 Helsingin reaalilyseosta ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1905. Eklund oli Helsingin kaupungin palveluksessa eri tehtävissä 1908–1924 ja toimi apulaiskaupunginarkkitehtina 1911–1924 ja vt. kaupunginarkkitehtina 1919–1924. Eklund suunnitteli useita kunnallisia rakennuksia Helsinkiin toimiessaan kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadin apulaisena yhdessä arkkitehti Einar Flinckenbergin kanssa. Eklund suunnitteli lisäksi yksityisesti rakennuksia. Arkkitehtuurimuseon arkkitehtiesittely : Karl Hård af Segerstad Runar Eklund oli naimisissa vuodesta 1908 Hilda W. Nybergin kanssa. Runar Eklundin veli oli itsenäisyysaktivisti, toimittaja ja kansanedustaja Artur Eklund. == Suunnittelutöitä == * Kaisaniemen kansakoulu, Puutarhakatu 1, Helsinki (yhdessä Einar Flinckenbergin kanssa) * Kallion kirjasto, Helsinki 1912 (Karl Hård af Segerstadin apulaisena) * Rikhardinkadun kirjaston lisäkerros * Pitkäsilta, Helsinki 1912 * Snellmanin koulu, Punavuorenkatu 10 - Albertinkatu 11, Helsinki 1921 *Millerin talo, Lahti, 1925 *Vesijärvenkadun huoltoasema, Lahti, 1931 * Malminkatu 14, Helsinki 1933 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Raimo Hallama

Eino Raimo Oskari Hallama (ent. Airaksinen; 21. elokuuta 1921 Kuopio – 4. syyskuuta 1994 Porvoo) oli suomalaisen valo- ja elokuvauskoulutuksen uranuurtaja. Koulutukseltaan hän oli kemian maisteri. Hallama toimi Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtajana 1952–1959 ja sitten Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osaston johtajana ja yliopettajana vuoteen 1972 asti. Työuransa loppuvuodet Hallama toimi teollisuusneuvoksena kauppa- ja teollisuusministeriössä. Jatkosodassa Hallama palveli vänrikkinä päämajan tiedusteluosastolla Mikkelissä. Hän oli henkilö, joka vastoin esimiesten määräyksiä organisoi Hitlerin ja Mannerheimin kahdenkeskisen lounaskeskustelun nauhoittamisen 4. kesäkuuta 1942 junassa Immolan rautatieasemalla. Kun suomalaisen valo- ja elokuvakoulutuksen aloittamista kaavailtiin 1950-luvulla, Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtaja Hallama nousi keskeiseksi henkilöksi. Hänellä oli kokemusta sekä kuvan että äänen tallentamisen tekniikasta. Hän oli perehtynyt Prahaan vuonna 1946 perustetun FAMU- elokuvakoulun toimintaan ja tunsi Taideteollisen oppilaitoksen rehtorin, arkkitehti Markus Visannin. Hallama oli yksi Suomen elokuva-arkiston perustajajäsenistä 1957. Hän toimi valtion kamerataidelautakunnan puheenjohtajana 1964–1968. Vuonna 1969 Hallama nimitettiin sveitsiläisen Zürichin elokuvakoulun dosentiksi. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset kulttuurielämän vaikuttajat
Mestarien liigan kauden 2016–2017 pudotuspelit

Mestarien liigan kauden 2016–2017 pudotuspelit alkavat 14. helmikuuta ja päättyvät 3. kesäkuuta 2017 Millennium Stadiumilla Cardiffissa, Walesissa pelattavaan loppuotteluun, joka ratkaisee Mestarien liigan kauden 2016–2017 voittajan. Pudotuspelivaiheessa kilpailee yhteensä 16 joukkuetta. == Eteneminen == Pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle selvisivät lohkojen ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet, yhteensä 16 joukkuetta. Ensimmäisellä kierroksella samaan ottelupariin ei voi päästä kahta joukkuetta samasta maasta. Puolivälieristä lähtien arvonta on vapaa. Pudotuspeleissä joukkue, joka johtaa kahden ottelun jälkeen otteluiden yhteistuloksen perusteella etenee seuraavalle kierrokselle. Jos pudotuspeleissä joukkueiden yhteistulos kahdesta ottelusta on tasan, eikä kumpikaan etene jatkoon vierasmaalisäännön turvin, pelataan yhteensä 30 minuutin jatkoaika, kaksi kertaa 15 minuuttia. Jos ottelu on edelleen tasan jatkoajan jälkeen, seuraa rangaistuspotkukilpailu. Myös jatkoajalla vierasmaalisääntö otetaan huomioon. 17\. heinäkuuta 2014 UEFA:n hätäpaneelin pitämässä kokouksessa päätettiin, että venäläisiä eikä ukrainalaisia joukkueita voida arpoa samaan alkulohkoon maiden välisen poliittisesti epävakaan tilanteen johdosta.Emergency Panel decisions UEFA. Viitattu 6.9.2014. ==Karsiutuneet joukkueet== Lohko Voittajat (Sijoitetut arvonnassa) Toiseksi tulleet (Sijoittamattomat arvonnassa) A Arsenal Paris Saint-Germain B Napoli Benfica C Barcelona Manchester City D Atlético Madrid Bayern München E Monaco Bayer Leverkusen F Borussia Dortmund Real Madrid G Leicester City Porto H Juventus Sevilla ==Neljännesvälierät== Arvonta järjestettiin 12. joulukuuta 2016. Ensimmäiset osaottelut pelataan helmikuussa ja toiset osaottelut maaliskuussa 2017. ===Yhteenveto=== |} ===Ottelut=== \---- \---- \---- \---- \---- \---- \---- ==Puolivälierät== Arvonta järjestettiin 17. maaliskuuta 2017. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 11. ja 12. huhtikuuta, ja toiset osaottelut 18. ja 19. huhtikuuta 2017. ===Yhteenveto=== |} ===Ottelut=== \---- \---- \---- ==Välierät== Arvonta järjestettiin 21. huhtikuuta 2017. Ensimmäiset osaottelut pelataan 2. ja 3. toukokuuta, ja toiset osaottelut 9. ja 10. toukokuuta 2017. ===Yhteenveto=== |} ===Ottelut=== \---- ==Loppuottelu== Loppuottelu pelataan 3. kesäkuuta 2017 Millennium Stadiumilla Cardiffissa, Walesissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivusto Pudotuspelit
Riitta Rautoma

Riitta Kristiina Rautoma (oik. Partanen, 13. kesäkuuta 1944 Turku – 31. maaliskuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen elokuvantekijä. Yhdessä aviomiehensä Heikki Partasen kanssa Rautoma teki animaatio- ja lastenelokuvia, pitkät näytelmäelokuvat Antti Puuhaara (1976) ja Pessi ja Illusia (1983), pitkän dokumenttielokuvan Ramses ja unet (1982) sekä lyhytelokuvan Kukunor (1988). Rautoman dokumenttielokuva Fustatin lapsia palkittiin sarjansa parhaana Leipzigin elokuvajuhlilla 1986. Vuonna 1977 Rautoma palkittiin yhdessä Heikki Partasen ja Katariina Lahden kanssa Jussilla parhaasta ohjauksesta elokuvassa Antti Puuhaara. Parhaan tuottajan Jussi-palkinnon Rautoma ja Partanen saivat vuonna 1982 elokuvasta Ramses ja unet.. Vuonna 1984 Rautoma ja Partanen saivat lastenkulttuurin valtionpalkinnon. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Suomalaiset animaattorit Luokka:Jussi-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Ratasin I hallitus

Ratasin I hallitus oli Viron tasavallan hallitus joka toimi 23. marraskuuta 2016 – 29. huhtikuuta 2019. Pääministeri Jüri Ratasin johtaman keskustapuolueen lisäksi hallituksen muodostivat sosiaalidemokraatit (SDE) ja Isänmaa-puolue (huhtikuuhun 2018 saakka Isänmaan ja Res Publican liitto, IRL). Edgar Savisaaren väistyminen keskustapuolueen johdosta ja Jüri Ratasin nouseminen hänen seuraajakseen avasi puolueelle oven hallitukseen, josta se oli ollut ulkona vuodesta 2007 pitkälti Savisaaren Venäjä-yhteyksien vuoksi. Pian Ratasin valinnan jälkeen Rõivasin II hallitus kaatui epäluottamusäänestyksessä pääministeri Taavi Rõivasin johtaman Reformipuolueen hallituskumppanien, SDE:n ja IRL:n, vedettyä siltä tukensa pois. Keskustapuolue aloitti tämän jälkeen hallitusneuvottelut SDE:n ja IRL:n kanssa. Presidenttinä vasta aiemmin lokakuussa aloittanut Kersti Kaljulaid nimitti Ratasin hallituksen 22. marraskuuta 2016, ja hallitus vannoi valansa seuraavana päivänä. == Hallituksen kokoonpano == Ministeri Tehtävissä Puolue Pääministeri Jüri Ratas 23.11.2016–29.4.2019 Keskustapuolue Ulkoministeri Sven Mikser 23.11.2016–29.4.2019 Sosiaalidemokraattinen puolue Oikeusministeri Urmas Reinsalu 23.11.2016–29.4.2019 Isänmaa Sisäministeri Andres Anvelt Katri Raik 23.11.2016–26.11.2018 26.11.2018–29.4.2019 Sosiaalidemokraattinen puolue Sosiaalidemokraattinen puolue Puolustusministeri Margus Tsahkna Jüri Luik 23.11.2016–12.6.2017 12.6.2017–29.4.2019 Isänmaa Isänmaa Opetus- ja tiedeministeri Mailis Reps 23.11.2016–29.4.2019 Keskustapuolue Ympäristöministeri Marko Pomerants Siim Valmar Kiisler 23.11.2016–12.6.2017 12.6.2017–29.4.2019 Isänmaa Isänmaa Kulttuuriministeri Indrek Saar 23.11.2016–29.4.2019 Sosiaalidemokraattinen puolue Talous- ja rakenneministeri Kadri Simson 23.11.2016–29.4.2019 Keskustapuolue Yrittäjyys-ja informaatioteknologiaministeri Urve Palo Rene Tammist 23.11.2016–22.8.2018 22.8.2018–29.4.2019 Sosiaalidemokraattinen puolue Sosiaalidemokraattinen puolue Maaseutuministeri Martin Repinski Tarmo Tamm 23.11.2016–9.12.2016 12.12.2016–29.4.2019 Keskustapuolue Keskustapuolue Valtiovarainministeri Sven Sester Toomas Tõniste 23.11.2016–12.6.2017 12.6.2017–29.4.2019 Isänmaa Isänmaa Terveys- ja työministeri Jevgeni Ossinovski Riina Sikkut 23.11.2016–2.5.2018 2.5.2018–29.4.2019 Sosiaalidemokraattinen puolue Sosiaalidemokraattinen puolue Sosiaaliturvaministeri Kaia Iva 23.11.2016–29.4.2019 Isänmaa Julkishallintoministeri Mihhail Korb Jaak Aab Janek Mäggi 23.11.2016–12.6.2017 12.6.2017–2.5.2018 2.5.2018–29.4.2019 Keskustapuolue Keskustapuolue Keskustapuolue == Lähteet == Luokka:Viron hallitukset
To the Bone (The Kinksin albumi)

To the Bone on The Kinks -yhtyeen vuonna 1994 julkaistu livealbumi. Se sisältää uusioversioita enimmäkseen yhtyeen 1960-luvun kappaleista. Levyn julkaisi Konk/Grapevine-yhtiö. Albumin tarkoitus oli tuoda esiin riippumaton versio Kinksin musiikista, ja Ray Davies on listannut sen yhtyeen parhaiden julkaisujen joukkoon.The Kinks: Picture Book -boksin kirjanen, s. 53–54 (kirjoittanut Peter Doggett, 2008) == Kappaleet == *Kaikki kappaleet kirjoittanut Ray Davies, ellei toisin mainita. === CD 1 === # # # # # # # # # # # # === CD 2 === # # # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:The Kinksin albumit Luokka:Vuoden 1994 konserttitallenteet
Hamengkubuwono

Hamengkubuwono on Jaavan saarella Indonesiassa sijaitsevan Yogyakartan erityisalueen hallitseva dynastia. Yogyakartan sulttaanikunta perustettiin vuonna 1755, kun Mataramin sulttaanikunta jakautui kahtia Yogyakartan ja Surakartan sulttaanikunniksi. Yogyakartan ensimmäinen sulttaani Hamengkubuwono I rakennutti uuden Yogyakartan kaupungin, jossa keskipisteenä oli palatsialue Kraton, jossa sulttaani asui. Sulttaani Hamengkubuwono IX:n aikana Indonesia itsenäistyi, ja sulttaani lupasi maan tulevalle presidentille Sukarnolle, että Yogyakarta tulee olemaan osa Indonesiaa. Hamengkubuwono IX palveli lisäksi kenraalina Indonesian asevoimissa ja ministerinä maan hallituksessa.Cribb & Kahin 2004, s. 169 Kiitokseksi tuesta Yogyakartalle myönnettiin Indonesiassa erityisasema, ja Yogyakarta säilyi maan sisäisenä kuningaskuntana, jonka hallitsijana Hamengkubuwono IX pysyi kuolemaansa asti. ==Yogyakartan sulttaanit== Lähde:Cribb & Kahin 2004, s. 465 Nimi Vallassa Hamengkubuwono I 1755-1792 Hamengkubuwono II 1792-1810 Hamengkubuwono III 1810-1811 Hamengkubuwono II 1811-1812 Hamengkubuwono III 1812-1814 Hamengkubuwono IV 1814-1822 Hamengkubuwono V 1822-1826 Hamengkubuwono II 1826-1828 Hamengkubuwono V 1828-1855 Hamengkubuwono VI 1855-1877 Hamengkubuwono VII 1877-1921 Hamengkubuwono VIII 1921-1939 Hamengkubuwono IX 1940-1989 Hamengkubuwono X 1989- == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Jaava Luokka:Sulttaanit
Sanna Kärkkäinen

Sanna Kärkkäinen on suomalainen endurokuljettaja. Hän on enduron euroopanmestari naisten joukkuekilpailussa ja ensimmäinen enduron naisten luokan yksilökilpailun euroopanmestaruuden voittanut suomalainen. Kärkkäinen edustaa Vantaan Moottorikerhoa. ==Saavutuksia== 2013 *Enduron naisten yksilökilpailun EM-hopeaa 2015 *Enduron naisten joukkuekilpailun (Sanna Kärkkäinen, Marita Nyqvist, Annamaria Karikuusi) Euroopan mestaruus *Enduron naisten yksilökilpailun EM-kultaa *Naisten Cross Country Suomen Cup 1. sija 2016 *Enduro D Suomen Cup 2. sija *Naisten Cross Country Suomen Cup 3. sija 2018 *Enduron naisten yksilökilpailun EM-kultaa *Enduron naisten joukkuekilpailun (Sanna Kärkkäinen, Marita Nyqvist, Iina Turkki, Pauliina Sievänen) EM-hopeaa *Enduron naisten yksilökilpailun MM-kultaa ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset endurokuljettajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt