EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Siivousrobotti

Siivousrobotti on siivoamiseen tarkoitettu robotti. Siivousrobotti voi osata harjata, imuroida ja pestä.https://www.karjalainen.fi/uutiset/uutis- alueet/maakunta/item/193786 Siivousrobotteja ovat myös robotti- imurit.https://tekniikanmaailma.fi/paras-robotti-imuri-600-1-000-e/ Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan mietinnössä siivousroboteista on puhuttu yhdessä itsestäänpuhdistuvien älypintojen kanssa.https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/TuVM_2+2017.aspx == Valmistajia == *Gaussian robotics *Taski *Brain Corp (ICE) *Nilfisk *Tennant *Kärcher *Vector Technologies *Cyberdyne (ennen osa Sumitomoa) *Discovery Robotics == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Siivousvälineet Luokka:Robotiikka
Itsepalvelukassa

Itsepalvelukassa tai pikakassa on vähittäiskaupan myymälän lopussa sijaitseva kassa, jossa asiakas skannaa tuotteiden viivakoodit itse ja maksaa ostokset maksukortilla. Pikakassojen läheisyydessä voi kuitenkin olla maksamista valvova myymälätyöntekijä. ==Hyödyt== Itsepalvelukassan hyötynä asiakkaan näkökulmasta on, ettei asiakkaan tarvitse jonottaa. Itsepalvelukassa sopii erityisen hyvin pienten ostosten maksamiseen, johon se on nopea vaihtoehto. Itsepalvelukassan hyvänä puolena asiakkaat pitävät sitä, että voi asioida omassa tahdissa.https://www.tekniikkatalous.fi/kaikki_uutiset/itsepalvelukassat- yleistyvat-kaupoissa-suomessa-haviavat-viela-nopeudessa-kassamyyjalle-6720974 Kaupan näkökulmasta itsepalvelukassoilla voidaan tasata ruuhkahuippuja. Yksi miehitetty kassa voi olla nopeampi kuin neljä itsepalvelukassaa. Itsepalvelukassalla ei voi maksaa käteisellä.https://www.is.fi/taloussanomat/yrittaja/art-2000005262529.html ==Myymälävarkaudet== Erään yhdysvaltalaisen kyselytutkimuksen mukaan lähes neljännes supermarkettien itsepalvelukassoja käyttäneistä on varastanut vähintään kerran.https://www.theguardian.com/global/2018/may/20/nation-of- shoplifters-supermarket-self-checkout SOTIn tekemässä tutkimuksessa 66 prosenttia kyselyyn vastanneista sanoi pitävänsä enemmän itsepalvelukassasta kuin miehitetystä kassasta.https://stores.org/2018/07/10/when-no-one-is- watching/ S-ryhmän mukaan itsepalvelukassoilla tapahtuu kolmannes kaikista myymälävarkauksista. ==Alkoholijuomat== Alkoholijuomia ostaessa kassa voi pysähtyä ja hälyttää työntekijän tarkastamaan asiakkaan henkilötodistuksen. Kalifornian osavaltiossa alkoholijuomien ostaminen itsepalvelukassoja käyttäen kiellettiin lailla vuonna 2013.https://www.vox.com/the- goods/2018/10/2/17923050/self-checkout-amazon-walmart-automation-jobs- surveillance ==Yleisyys Suomessa== Maaliskuussa 2017 Suomessa oli itsepalvelukassoja jo noin sadassa S-ryhmän ja Keskon myymälässä.https://www.aamulehti.fi/raha/itsepalvelukassa-on-jo-noin-sadassa- k-ja-s-ryhman-kaupassa-uusia-tulee-lahes-viikoittain-24350983 Keväällä 2023 Lidl ilmoitti, että ketjulla oli Suomessa 34 itsepalvelukassaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Etelä-Suomen Sanomat: Näin toimit itsepalvelukassalla – katso video Luokka:Vähittäiskauppa Luokka:Automaatio
Full Spectrum Warrior

Full Spectrum Warrior on Pandemic Studiosin kehittämä THQ:n julkaisema taktinen ammuntapeli. Peli on julkaistu vuonna PlayStation 2:lle, Windowsille ja Xboxille. Pelille on julkaistu seuraaja Full Spectrum Warrior: Ten Hammers. == Kehitys == Peli on saanut alkunsa tutkimuksena koulutussimulaattorin kehittämisestä yhdysvaltain armeijalle, josta se on muokattu ryhmätaktiikkaa painottavaksi videopeliksi. Pelissä on useita asioita tehty juuri päinvastoin kuin tavanomaisissa ammuntapeleissä kuten tarve välttää tarpeetonta konfliktia. Armeijan edustajat kuitenkin kritisoivat lopullista peliä liian epärealistisena. Pelin raskaasti muokattua versiota on kuitenkin hyödynnetty traumaperäisen stressihäiriön (PTSD) hoitamisessa. == Vastaanotto == Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 7.7/10. Peli on saanut Eurogamerin arvostelussa arvosanaksi 8/10. === Palkinnot === ; Game Critics Awards : Paras alkuperäinen peli (2003) == Ääninäyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2004 videopelit Luokka:PlayStation 2 -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Xbox-pelit
Tilauskioski

Tilauskioski on pikaruokalassa sijaitseva näyttö, jonka kautta asiakas itsepalveluna valitsee haluamansa tuotteet ja maksaa maksukortilla. Tilauskioskissa on suuri kosketusnäyttö ja näytössä on laaja katselukulma. Tilauskioskin teknologia on periaatteessa sama kuin lentoasemalla lähtöselvityskioskeissahttps://www.advantech.com/iretail- hospitality/solutions/detail/passenger-self-service-kiosks. Vuoden 2019 alussa McDonald'sin yli 36 000 pikaruokalasta noin 17 000:ssa oli tilauskioskeja.https://finance.yahoo.com/news/mc-donalds-spends-millions-on- tech-to-juice-up-drivethrus-223214044.html ==Suomen McDonald'seissa== Tilauskioskeja on otettu käyttöön Suomen McDonald'seissa, joissa ne ovat olleet menestys.https://www.helsinginuutiset.fi/artikkeli/627511-makkarin- itsepalvelusta-tuli-menestys-ylimaaraisten-pihvien-maaraa-rajoitettiin Helsingin Pukinmäen McDonald'sissa on kuusi tilauskioskia.https://www.helsinginuutiset.fi/artikkeli/576252-suomen- uusimmassa-makkarissa-on-kuusi-itsepalvelukioskia-ilmaisia-hampurilaisia Suomen McDonald's on päättänyt että kaikkiin sen toimipisteisiin tulee tilauskioskit viimeistään vuonna 2020.https://www.kauppalehti.fi/uutiset/mcdonalds-lupaa-lopettaa-jonot- aloittaa-tarjoilun-poytiin-kaikkialla- suomessa/744aee57-f257-4a48-b1c3-a1714f0dd7f0 ==Valmistajat== Tilauskioskeja valmistavat muiden muassa Evokehttp://evoke-creative.com/, Eflynhttps://www.eflyn.com/self-ordering-and-self-service-kiosks ja Posiflexhttps://www.businesswire.com/news/home/20190215005008/en/. ==Tilauskioski vastaan älypuhelimen mobiilisovellus== Tilauskioskit kilpailevat älypuhelimilla käytettävien mobiilisovellusten kanssa, joiden kautta pystyy myös tilaamaan ja maksamaan. Mobiilisovelluksessa on järkeä jos henkilö käy säännöllisesti pikaruokalassa. Tilauskioskit ovat heille jotka käyvät pikaruokalassa epäsäännöllisesti. Lisäksi on epätodennäköistä että asiakkaat lataavat lukuisten pikaruokaloiden mobiilisovellukset.https://www.olea.com/news/kiosks-vs-mobile-apps/ ==Lähteet== Luokka:Automaatio
Harmaasiepot

Harmaasiepot (Muscicapa) on sieppojen (Muscicapidae) heimoon kuuluva lintusuku. Harmaasiepot ovat levinneet lähinnä Afrikkaan ja Aasiaan. Suvun tieteelle kuvasi Mathurin Jacques Brisson vuonna 1760. == Lajeja == Harmaasieppoihin kuuluu yhteensä 26 lajia. Tässä joitakin: * Harmaasieppo (Muscicapa striata) * Pikkuharmaasieppo (Muscicapa gambagae) * Ruskosieppo (Muscicapa dauurica) * Intianharmaasieppo (Muscicapa muttui) * Savanniharmaasieppo (Muscicapa caerulescens) * Nokisieppo (Muscicapa infuscata) Suomenkielisten nimien lähde: == Lähteet == Luokka:Siepot
Ulla Polviander

Ulla Polviander, käytti myös esiintyjänimiä Ulla Saarno ja Ulla Ilona (20. elokuuta 1925 – 28. helmikuuta 1976) oli suomalainen elokuvanäyttelijä joka esiintyi 1940-luvulla suomalaisissa elokuvissa.EloNet : Ulla Polviander == Elokuvia joissa näyttelijänä == Nimellä Ulla Ilona: * Onni pyörii (1942) Nimellä Ulla Polviander: * Erehtyneet sydämet (1944) * Sinä olet kohtaloni (1945) Nimellä Ulla Saarno: * Vastamyrkky (1945) * Naimisiin päiväksi (1946) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Gila crassicauda

Gila crassicauda on pohjoisamerikkalainen särkien heimon (Leuciscidae) kalalaji, joka on hävinnyt sukupuuttoon. Viimeinen yksilö pyydystettiin vuonna 1957. == Kuvaus == Laji muistutti jonkin verran särkeä. Se oli noin 20 senttimetrin mittainen, enintään 25:n. == Esiintyminen == Laji oli aikoinaan Kalifornian yleisimpiä. Se eli hitaasti virtaavissa vesissä. Laji kuoli sukupuuttoon, koska sen elinympäristöt hävisivät rakentamisen ja patoamisen vuoksi. == Lähteet == Luokka:Särjet Luokka:Sukupuuttoon kuolleet kalat
Nevadankilli

Nevadankilli (Cyprinodon nevadensis) on hammaskillien (Cyprinodontidae) heimoon kuuluva kalalaji. Rosa Smith ja Carl Henry Eigenmann kuvasivat lajin vuonna 1889. == Ulkonäkö ja koko == Nevadankillillä on pyöreäreunaiset evät. Lajilla on myös suhteellisen isot silmät. Hopeisilla kyljillä on laajalti tummaa kuviointia. == Levinneisyys ja elinympäristö == Lajia on toistaiseksi tavattu vain Yhdysvalloista, jossa se elää Nevadan ja Kalifornian alueella. Nevadankilliä tavataan makeavetisistä lammista ja järvistä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokittelee lajin vaarantuneeksi. == Alalajit == FishBase lukee nevadankillille kuusi alalajia: * Cyprinodon nevadensis nevadensis * Cyprinodon nevadensis amargosae * †Cyprinodon nevadensis calidae * Cyprinodon nevadensis shoshone * Cyprinodon nevadensis mionectes * Cyprinodon nevadensis pectoralis == Lähteet == Luokka:Hammaskarppikalat Luokka:Uhanalaiset kalat
T1 Mall of Tallinn

T1 Mall of Tallinn on Tallinnassa, Virossa sijaitseva kauppakeskus, joka sijaitsee lähellä Tallinnan lentoasemaa. Kauppakeskuksessa on yli 200 liikettä.http://balticguide.ee/ostoskeskus-t1-mall-tallinn-avattiin/ Sen pinta-ala on yli 80 000 neliömetriä. Kauppakeskus avattiin marraskuun alussa 2018.https://www.tallinna24.ee/artikkeli/725672-talta-nayttaa-tallinnan-uusin- ostoskeskus-t1-katso-video ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *https://t1tallinn.com/en/ *https://www.youtube.com/watch?v=jJwUH-hEmK8 esittelyvideo YouTubessa Luokka:Tallinnan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Viron kauppa- ja ostoskeskukset
Gobiodon

Gobiodon on tokkojen (Gobiidae) heimoon kuuluva kalasuku. Sukuun kuuluu melko pieniä, tavallisesti alle kymmenen senttimetrin mittaisia lajeja. == Lajeja == Sukuun kuuluu FishBasen mukaan 27 kalalajia. Alla on joitakin: * Gobiodon acicularis (Harold & Winterbottom, 1995) * Gobiodon atrangulatus (Garman, 1903) * Gobiodon citrinus (Rüppell, 1838) – Sitruunatokko * Gobiodon histrio (Valenciennes, 1837) – Tulitäplätokko * Gobiodon okinawae (Sawada, Arai & Abe, 1972) – Keltatokko == Lähteet == Luokka:Tokot
Kenttärastaat

Kenttärastaat (Geokichla) on rastaiden (Turdidae) heimoon kuuluva lintusuku. Kenttärastaisiin kuuluu sekä hyönteissyöjiä että kaikkiruokaisia lajeja. == Lajeja == * Liuskekirjorastas (Geokichla schistacea) * Timorinrastas (Geokichla peronii) * Oranssirastas (Geokichla citrina) * Siperianrastas (Geokichla sibirica) * Abessiniankirjorastas (Geokichla piaggiae) * Afrikankirjorastas (Geokichla gurneyi) * Kongonkirjorastas (Geokichla oberlaenderi) * Viidakkokirjorastas (Geokichla interpres) * Celebesinkirjorastas (Geokichla erythronota) * Lombokinkirjorastas (Geokichla dohertyi) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Kenttärastaat (Geokichla) *ITIS: Geokichla Luokka:Rastaat
Alppilan hyppyrimäki

Alppilan hyppyrimäki oli vuosina 1906–1939 Helsingin Alppilassa sijainnut puinen hyppyrimäki. Se rakennettiin vuosina 1905–1906 Alppipuistoon ravintola Alphyddanin viereen. Alppilan ja Kajaanin hyppyrimäet olivat Suomen ensimmäiset piirustusten mukaan rakennetut hyppyrimäet. Alppilan hyppyrin nokka oli lohkotuista kivistä tehty ja sen reunat olivat laudoitetut. Hyppyrin nokkapöydän korkeus oli yli kaksi metriä ja mäkiennätyksen on mainittu olleen 25 metriä tai jopa 35 metriä. Mäen hypyt hypättiin pohjoiseen päin. Helsingin Hiihtoklubi järjesti vuonna 1906 Alppilassa norjalaisten hallitsemat kansainväliset hyppykilpailut, ja vuonna 1919 mäessä pidettiin Suomen talvikisojen mäkihyppykilpailut.Helsingin hyppyrimäkihistoria, Markku Poutanen 2011 (Nouseva – Nostalgiaa Haagalaisittain) Alppilan hyppyrimäki purettiin huonokuntoisena vuonna 1939 ja ravintola Hyddan paloi 1951. Uusi hyppyrimäki rakennettiin 1936 Herttoniemeen ja se oli käytössä vuoteen 1976 saakka. Suojeluskunnat rakensivat 1930-luvulla Helsingissä hyppyrimäkiä myös Taivaskalliolle ja Ruskeasuolle. Alppilan hyppyrimäestä on jäljellä vielä alamäen kivetyksiä. Stadin hyddat ennen ja nyt, Kotikaupunkipolut, Pauli Saloranta, Kari J. Nyberg, Harri Nygrén 2013–18Alppilan hyppyrimäki puretaan, Helsingin Sanomat, 02.12.1938, nro 326, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Alppilan hyppyrimäen ja sen vieressä olleen ravintolan mukaan tulee Stadin slangin hyppyrimäkeä tarkoittava sana hydda, myöhemmin myös hynda tai hyndä. Mäkeä kutsuttiin myös nimillä norsk ja skvettamäki. Mäen ja ravintolan nimi on säilynyt Alppilan kaupunginosan ruotsinkielisessä nimessä Alphyddan. Alppilassa pidettiin aikanaan myös maastohiihtokilpailuita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Alppilan hyppyrimäki iltavalaistuksessa, valokuva vuodelta 1934, Museovirasto, Historian kuvakokoelma, Pietisen kokoelma (Finna) Luokka:Suomen hyppyrimäet Luokka:Helsingin entiset rakennukset ja rakennelmat Luokka:Helsingin urheilupaikat Luokka:Alppiharju
David Tůma

David Tůma (s. 4. kesäkuuta 1991 Děčín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa HC Litvínovin riveissä Tšekin Extraliigassa. Hänellä on seuran kanssa sopimus vuoteen 2020 saakka. Tůma laukoo vasemmalta. == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anders Grönlund

Anders Grönlund (s. 3. tammikuuta 1989 Piitimen kunta, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-seura Frölunda HC:n riveissä. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Grönlund laukoo oikealta. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Frölunda HC:n pelaajat Luokka:Elävät henkilöt
Uniform Type Identifier

Uniform Type Identifier (UTI) on Applen määritelmä tiedostomuodon tunnisteelle macOS:ssä. Määritelmä on lähtenyt tavoitteesta yhdistää eri tunnisteet: vanhan Mac OS:n käyttämä OSType, tiedostopäätteet, sekä MIME-tyypit. UTI käyttää merkkijonoja "käänteisen DNS:n" kaltaisesti, joka tukee tyyppien luokittelua. Esimerkiksi `public.jpeg` seuraa `public.image` luokkaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * https://developer.apple.com/library/archive/documentation/General/Conceptual/DevPedia- CocoaCore/UniformTypeIdentifier.html * https://developer.apple.com/library/archive/documentation/Miscellaneous/Reference/UTIRef/Articles/System- DeclaredUniformTypeIdentifiers.html Luokka:Apple
Pakistanin pääministeri

Pakistanin pääministeri on Pakistanin hallituksen pää. Parlamentin alahuone eli kansalliskokous valitsee pääministerin äänestämällä.CIA Factbook: Pakistan Viitattu 12.4.2022 == Luettelo pääministereistä == pääministeri Virassa Puolue 1 Liaquat Ali Khan 1947–1951 Muslimiliitto 2 60px Sir Khawaja Nazimuddin 1951–1953 3 Muhammad Ali Bogra 1953–1955 4 Chaudhry Muhammad Ali 1955–1956 5 Huseyn Shaheed Suhrawardy 1956–1957 Awamiliitto 6 Ibrahim Ismail Chundrigar 1957 Muslimiliitto 7 Feroz Khan Noon 1957–1958 Tasavaltainen puolue 8 60px Mohammad Ajub Khan 1958 Sotilashallinto \- ei pääministeriä 1958–1971 9 Nurul Amin 1971 Muslimiliitto \- ei pääministeriä 1971–1973 sotilashallinto 10 Zulfikar Ali Bhutto 1973–1977 Pakistanin kansanpuolue \- ei pääministeriä 1977–1985 sotilashallinto 11 Muhammad Khan Junejo 1985–1988 Pakistanin Muslimiliitto 12 Benazir Bhutto 1988–1990 Pakistanin kansanpuolue 13 Ghulam Mustafa Jatoi 1990 Islami Jamhoori Ittehad 14 Nawaz Sharif 1990–1993 15 Balakh Sher Mazari 1993 tp. 16 Nawaz Sharif 1993 Islami Jamhoori Ittehad 17 Moeenuddin Ahmad Qureshi 1993 vt. 18 Benazir Bhutto 1993–1996 Pakistanin kansanpuolue 19 Malik Meraj Khalid 1996–1997 vt. 20 Nawaz Sharif 1997–1999 Pakistanin Muslimiliitto (N) 21 Pervez Musharraf 1999–2002 Sotilashallinto/ Pakistanin Muslimiliitto (Q) 22 Zafarullah Khan Jamali 2002–2004 Pakistanin Muslimiliitto (Q) 23 Chaudhry Shujaat Hussain 2004 24 Shaukat Aziz 2004–2007 25 Muhammad Mian Soomro 2007–2008 vt./ Pakistanin Muslimiliitto (Q) 26 Yousaf Raza Gillani 2008–2012 Pakistanin kansanpuolue 27 Raja Pervaiz Ashraf 2012–2013 Pakistanin kansanpuolue 28 Mir Hazar Khan Khoso 2013 tp. 29 Nawaz Sharif 2013–2017 Pakistanin Muslimiliitto (N) 30 Shahid Khaqan Abbasi 2017–2018 31 Imran Khan 2018–2022 Pakistan Tehreek-e-Insaf 32 60px Shehbaz Sharif 11. huhtikuuta 2022–14. elokuuta 2023 Pakistanin Muslimiliitto (N) 33 Anwar ul Haq Kakar 14. elokuuta 2023–4. maaliskuuta 2024 tp. 34 60px Shehbaz Sharif 4. maaliskuuta 2024– Pakistanin Muslimiliitto (N) == Lähteet == *
Igor Panarin

Igor Nikolajevitš Panarin (, s. 30. lokakuuta 1958) on venäläinen professori ja politiikan tutkija. Panarin on toiminut Venäjän hallituksen luottamustehtävissä kehittämässä maan informaatiopuolustusta. Hän on Venäjän johtavia informaatio- ja hybridisodan tutkijoita. Panarin on julkaissut 15 kirjaa aiheesta. Panarin valmistui Neuvostoliiton valtiollisen turvallisuuskomitean (KGB) viestitoiminta-akatemian psykologian laitokselta ja jatkoi 1991 hallituksen viesti- ja informaatioviraston (FAPSI) palveluksessa, tehtävänään informaatiovirtojen strateginen analyysi. Panarin on väitellyt kaksi kertaa, psykologian alalta venäläisen upseerin psyyken mahdollisuuksista ja politiikan alalta Venäjän kansallisen turvallisuuden informaatiopsykologisesta hallinnasta. Hän on ollut aktiivisesti kehittämässä Venäjän strategista informaatiopuolustusta. Panarin on toiminut lukuisissa Venäjän hallituksen luottamustehtävissä, esimerkiksi johtamassa Venäjän avaruusvirasto Roskosmoksen ja Venäjän johtaman Euraasian puolustusliittouman ODKB:n yhteiskuntasuhteita ja esiintyy aktiivisesti Venäjän tiedotusvälineissä. Panarin on julkaissut lukuisia teoksia informaatiosodasta ja opettanut useissa Venäjän yliopistoissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Venäläiset professorit Luokka:Politiikan tutkijat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Manne Vuorinen

Manne Vuorinen (6. helmikuuta 1894 Karstula – 1. toukokuuta 1966 Karstula) oli suomalainen Karstulassa asunut maanviljelijä ja maastohiihtäjä. Hän edusti kilpailuissa Karstulan Kivaa ja Karstulan suojeluskuntaa.Manne Vuorinen. Sisä- Suomi 09.01.1927, nro 5, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Vuorinen aloitti kilpailu-uransa vuonna 1915 voittamalla Jyväskylässä Keski- Suomen mestaruuden 10 kilometrin hiihdossa. Vuonna 1919 hän voitti Suomen talvikisojen 60 kilometrin hiihdon. Vuonna 1922 hän voitti Tukholmassa Pohjoismaisissa kisoissa 30 kilometrin hiihdon. Suomen-mestaruuskilpailuissa Vuorinen on voittanut 30 kilometriltä kultaa vuonna 1920, hopeaa vuosina 1917 ja 1921 sekä 10 kilometriltä hopeaa vuonna 1923. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jussi Kirjavainen : Suomalaisia suurhiihtäjiä 7. Manne Vuorinen. Aamulehti, 30.01.1938, nro 28, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Santeri Tasa

Santeri Tasa (oik. Aleksanteri Helenius, 11. tammikuuta 1888 Länsikylä, Virolahti – 4. huhtikuuta 1959 Virolahti) oli suomalainen maastohiihtäjä.Virolahden Sammon urheiluhistoriaa : Santeri Tasa Hän käytti urheilijanimenään nimeä Santeri Tasa, jonka hän otti kotitilansa nimestä. Tasa aloitti kilpailu-uransa 1906 ja vuonna 1911 hän oli toisena Helsingissä pidetyissä kansainvälisissä hiihtokilpailuissa. Vuonna 1912 Tasa oli Östersundissa hiihdetyissä Pohjoismaiden mestaruushiihdoissa toinen 90 kilometrin hiihdossa. Vuonna 1916 hän sai yleisessä sarjassa Suomen mestaruuden voittamalla 30 kilometrin hiihdon. Suomen talvikisoissa 1919 hän sai 30 kilometrin hiihdossa kaksoisvoiton Tapani Nikun kanssa. 1920-luvulla Tasa otti ikämiessarjassa Suomen mestaruuden vuosina 1923, 1924, 1926 ja 1927. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Virolahden urheilu Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Norwegian Air Norway

Norwegian Air Norway on Norwegian Air Shuttlen norjalainen tytäryhtiöNorwegian Air Norway AS . Se on perustettu 17. kesäkuuta 2013Norwegian Air Norway Fleet Details and History , ja se tarjoaa säännöllistä liikennettä solmukohtanaan Oslon Gardermoenin lentoasema. Kaikki ilma-alukset on rekisteröity Norjaan.Norwegian Air Norway wins US go-ahead == Laivasto == Norwegian Air Norwayn laivastoon kuului maaliskuussa 2023 yksi Boeing 737-800 -lentokone, joka siirrettiin sille emoyhtiöltä tammikuussa 2014. Muita koneyksilöitä ei ole ollut rekisteröitynä Norwegian Air Norwayn nimiin yhtiön toiminnan aikana. == Lähteet == Luokka:Norwegian Air Shuttle Luokka:Norjalaiset lentoyhtiöt
Maikki Hako

Maikki (Maria) Sälehovi-Hako, o. s. Schelehoff, entinen Sälehovi ja Sälehovi- Flinck (8. toukokuuta 1900 Helsinki – 5. maaliskuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä joka esiintyi 1930- ja 1940-luvulla suomalaisissa elokuvissa.EloNet : Maikki Hako Hako, jonka isä oli kirjaltaja, kävi Hangon suomalaisen yhteiskoulun ja oli 1918–1921 Sotasaaliskonttorissa konekirjoittajana ja kirjaajana. Hän oli vuonna 1919 avustajana Kansallisteatterissa esitetyssä Martin Frehseen ja Albert Kehmin näytelmässä Naisopisto. Hako kävi syksyllä 1920 Suomen Näyttämöopiston ja otti 1923 taiteilijanimen Maikki Sälehovi. Hän oli kiinnitettynä Viipurin Näyttämölle 1922–1925, Porin Näyttämölle 1925–1929 ja Turun Työväen Teatteriin 1929–1930. Sen jälkeen Maikki Hako oli miehensä näyttelijä-ohjaaja-järjestäjä Hannes Hakon kanssa kiinnitettynä Oulun Näyttämölle 1931–1933 ja Lahden Teatteriin 1933–1935. Kun Hannes Hako menetti työpaikkansa Lahdessa alkoholiongelman takia 1935, perhe muutti Helsinkiin, jossa Maikki Hako hankki toimeentulon perheelle tilapäistöistä, radioluennasta ja elokuvista. Hako oli sitten 1937–1967 Metsätieteelliseen tutkimuslaitoksella (nykyinen Metsäntutkimuslaitos) laskutusapulaisena aina eläkkeelle jäämiseensä saakka 1967. Teatterissa Hako esitti luonnerooleja muun muassa Kirsti Gustaf von Numersin näytelmässä Elinan surma, Julia William Shakespearen näytelmässä Romeo ja Julia sekä Marusja Sam Sihvon näytelmässä Jääkärin morsian. Elokuvissa hänellä oli emäntä-, opettajatar- ja akkarooleja. Maikki Hako oli naimisissa vuosina 1927–1939 näyttelijä-ohjaaja-järjestäjä Hannes Hakon (1893–1984) kanssa. Heidän poikansa oli kansanrunoustutkija, suomen kielen lehtori Matti Hako (1927–2014) ja pojanpoikansa käsikirjoittaja, ohjaaja ja tuottaja Pekka Hako (s. 1957). == Elokuvia joissa näyttelijänä == * Tee työ ja opi pelaamaan (1936) * Juha (1937) * Tulitikkuja lainaamassa (1938) * Syyllisiäkö? (1938) * Vieras mies tuli taloon (1938) * Helmikuun manifesti (1939) * Aatamin puvussa – ja vähän Eevankin (1940) * Lapseni on minun (1940) * Kaivopuiston kaunis Regina (1941) * Tavaratalo Lapatossu & Vinski (1941) * Oi, aika vanha, kultainen...! (1942) * Onni pyörii (1942) * Suomisen Olli rakastuu (1944) * Suomisen Olli yllättää (1945) * Rakkautensa uhri (1945) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Suomalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Raala

Raala () on kylä Nurmijärvellä. Kylä sijaitsee Kirkonkylän ja Nukarin kylien välissä, Raalantienä tunnetun yhdystien 1321 varrella. Kylä on rakentunut vuonna 1643 alkunsa saaneen Raalan kartanon ympärille. Kylän vieressä virtaa Vantaanjoki, joka Raalan kohdalla tunnetaan Lohenojana. Aivan Hämeenlinnanväylän vieressä on myös Raalan kylään kuuluva Karhunkorven kasvava teollisuusalue. ==Aiheesta muualla== * Raalan kyläsivut Luokka:Nurmijärven kylät
Dead or Alive 6

Dead or Alive 6 on Team Ninjan kehittämä ja Koei Tecmon julkaisema taistelupeli, joka on julkaistu vuonna PlayStation 4:lle, Windowsille ja Xbox Onelle. Pelin ohjaajan Yohei Shimborin mukaan hahmojen seksuaalisuutta on vähennetty ja grafiikka on realistisempaa. Kehittäjät tähtäävät myös elektroniseen urheiluun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2019 videopelit Luokka:Dead or Alive Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Xbox One -pelit
Emil Kaup

Emil Kaup (s. 9. lokakuuta 1991 Västerås, Ruotsi) on ruotsalais-virolainen hyökkäyksessä pelaava jääpalloilija, joka on saanut myös Viron passin, joten hän on edustanut Viron maajoukkuetta vuosien 2018 ja 2019 MM-kisoissa. Kaupin kasvattajaseura oli Västerås SK, mutta ura Eliteserienissä aukeni kaupungin kakkosseuran Tillberga Västeråsin riveissä. Lisäksi hän on pelannut Västanfors IF:n ja Katrineholm Bandyn riveissä kakkostasolla Allsvenskanissa., Viime vaiheessa syksyllä 2018 hän siirtyi tukholmalaisen Djurgårdens IF:n riveihin. Kaup on edustanut MM-kisojen B-sarjassa pelaavaa Viroa vuosina 2018 ja 2019. Jälkimmäisenä vuonna Kaup oli mukana nostamassa Viroa A-sarjaan. Emil Kaupin isä Patrik Kaup oli vuosina 1989 ja 1990 voittamassa Västeråsin riveissä Ruotsin mestaruuden. ==Lähteet== * Emil "Kaupen" Kaup Bandysidan-tietokannassa * Emil Kaup Djurgårdenin sivustolla === Viitteet === Luokka:Ruotsalaiset jääpalloilijat Luokka:Virolaiset jääpalloilijat Luokka:Ruotsin virolaiset Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Oswestry

Oswestry () on vajaan asukkaan kaupunki Shropshiren kreivikunnassa läntisessä Keski-Englannissa, Berwynvuorten juurella. Se on Shropshiren kolmanneksi suurin kaupunki. Wales ympäröi Oswestryä kolmesta ilmansuunnasta, minkä vuoksi se sai pitkään vaurautensa myymällä walesilaista kauppatavaraa, etenkin villaa. Nykyään kaupungissa on suuri karjatori ja pienteollisuutta. Oswestryn lähelle rakennettiin rautakaudella Old Oswestrynä tunnettu linnavuori. Kaupungin uskotaan saaneen nimensä Nothumbrian kuningas Oswaldilta, jonka Mercian kuningas Penda surmasi Maserfieldin taistelussa vuonna 642. Oswestry sijaitsee Englannin ja Walesin rajan puolustamiseksi rakennettujen Watin vallin (n. 700) ja Offan vallin (n. 784) välissä. Siellä käytiinkin useita taisteluja maiden välisissä sodissa, ja keskiajalla kaupunki poltettiin kahdesti maan tasalle. Powysin kuningaskuntaa hallinneen Madog ap Mareduddin rakennuttamasta linnasta on jäljellä pelkät rauniot. Vanha koulurakennus (1407) on sen sijaan säilynyt nykypäiviin. Runoilija ja ensimmäisen maailmansodan veteraani Wilfred Owen syntyi kaupungissa 1893. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Asutut paikat Shropshiressä Luokka:Englannin kaupungit Luokka:Englannin kunnat
Mount Sinai Memorial Park Cemetery

Mount Sinai Memorial Parks and Mortuaries on Kalifornian suurin juutalainen hautausmaa. Se otettiin käyttöön vuonna 1954 ==Kuuluisia haudattuja== * Irwin Allen, ohjaaja, tuottaja * Eleanor Audley, näyttelijä * Herschel Bernardi, näyttelijä, laulaja * Solomon W. Golomb, matemaatikko * Arnold Kopelson, tuottaja * Bruce Malmuth, ohjaaja, näyttelijä * Michael Masser, lauluntekijä * Irving Mills, sanoittaja * Hillel Slovak, kitaristi * Harold J. Stone, näyttelijä == Lähteet == Luokka:Juutalaisuus Yhdysvalloissa Luokka:Los Angelesin hautausmaat
Newport (Shropshire)

Newport on vajaan asukkaan maalaiskaupunki Shropshiren kreivikunnassa läntisessä Keski-Englannissa, Telford and Wrekinin yhtenäiskunnassa. Se sijaitsee noin 16 kilometriä Telfordista koilliseen ja 24 kilometriä Staffordista länteen. Kaupungin ympäristössä harjoitetaan karjanhoitoa ja maanviljelyä. Newport perustettiin 1100-luvulla Henrik I:n valtakaudella, ja se tunnetaan poikkeuksellisen leveästä pääkadustaan. Monet kaupungin alkuperäisistä rakennuksista tuhoutuivat vuoden 1665 palossa, ja keskiaikaisista taloista on säilynyt vain muutamia, kuten Pyhän Nikolauksen kirkko 1100-luvulta ja kaupungintalo 1400-luvulta. Suurin osa taloista onkin yrjöjenaikaisia tai regencytyylisiä. Kuusi kilometriä kaupungista etelään on vuonna 1145 perustetun Lilleshallin luostarin rauniot. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Asutut paikat Shropshiressä Luokka:Englannin kaupungit Luokka:Englannin kunnat
Simon Lilla

Brian Simon Lilla (s. 4. tammikuuta 1990 Söderfors, Ruotsi) on ruotsalais- virolainen hyökkäyksessä pelaava jääpalloilija, joka on saanut myös Viron passin, joten hän on edustanut Viron maajoukkuetta vuosien 2018 ja 2019 MM- kisoissa. Simon Lillan kasvattajaseura Söderfors GoIF. Vuonna 2008 hän siirtyi Sandvikeniin jääpallolukioon ja pelasi samalla Sandvikens AIK:n nuorisojoukkueessa. Kaahden vuoden jälkeen hän palasi Söderforsiin ja pelasi uransa ensimmäiset vuodet aikuisena kasvattajaseurassaan Söderfors GoIF:ssa. Syksyllä 2017 hän siirtyi pelaamaan Skutskärs IF:n riveihin. Lillan äiti on virolaistaustainen, ja näin hän saattoi saada kaksoiskansalaisuuden ja edustaa Viron jääpallomaajoukkuetta vuoden 2009 MM-kisoista lähtien. Sen jälkeen Lilla on osallistunut kevääseen 2019 mennessä kaikkiaan viisiin MM-kisoihin (2009, 2013, 2014, 2017 ja 2019). ==Lähteet== * Simon "Lövet" Lilla Bandysidan- tietokannassa === Viitteet === Luokka:Ruotsalaiset jääpalloilijat Luokka:Virolaiset jääpalloilijat Luokka:Ruotsin virolaiset Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Olisinpa täällä

Olisinpa täällä on Pyhimyksen ja Saimaa-yhtyeen yhteisalbumi, joka julkaistiin 10. toukokuuta 2019. Albumi syntyi erinäisissä palavereissa tehtyjen löyhien muistiinpanojen pohjalta, joihin sävellykset ovat tulleet Saimaalta ja tekstityksistä on vastannut Pyhimys. Minähahmollisena esikuvanaan kappaleiden synnyssä Pyhimys on pitänyt Pekka Strengiä. Albumista julkaistaan CD-painos ja kaksi vinyylipainosta, joista toinen mustalla vinyylillä sekä rajoitettu ja värillinen 500:n kopion erä.Levykauppa Äx: Pyhimys & Saimaa – Olisinpa täällä Viitattu 2.3.2019. == Taustaa == Aloite yhteisestä projektista tuli Saimaalta, jolle Pyhimys oli aikaisemmin kirjoittanut tekstejä Matka mielen ytimeen -albumille. Saimaan Matti Mikkola oli niin ikään tehnyt yhteistyötä Teflon Brothersin kanssa, jossa Pyhimys vaikutti. Helmikuussa 2019 Pyhimys paljasti Rumban toimittajalle, että hän ja Matti Mikkolan Saimaa olivat kypsytelleet albumia kaikessa hiljaisuudessa jo ennen Emma-gaalaa, jossa Pyhimys pokkasi kuusi Emma-palkintoa. Projekti pidettiin salassa, jotta kuuntelijat eivät muodostaisi minkäänlaisia ennakkokäsityksiä fuusiosta. Albumin yhteiskustantaville ja artisteille luottamuksensa antaneille Etenee Recordsille ja Johanna Kustannukselle Pyhimys ja Mikkola esittivät kappalelistauksen ja -järjestyksen ilmoitusluontoisesti. Pyhimys on myös kommentoinut, ettei olisi tehnyt sanoituksia millekään muulle projektille. == Singlet == Albumin ensisingle, Saimaalle epätyypillisen hillitty ”Hermesetas” julkaistiin 27. helmikuuta 2019. Pyhimys on kuvaillut kappaletta ”miellyttävän pirteäksi, joka voisi soida radiossa ainakin jollakin vuosikymmenellä.” Mikkola totesi kappaleen huokuvan jukkakarjalaismaista soljuvuutta. Kappaletta ei alun perin kirjoitettu singleksi, eikä se edusta albumilla vallitsevaa, perinteistä Saimaata. == Kappaleet == == Vastaanotto == Soundin arvostelussa Linda Söderholm antoi levylle neljä tähteä, sanoen että "levyllä on päästy kertakaikkisen aitoon ja virkistävään räpin ja rockin synteesiin, joka kuulostaa tuoreelta useista nostalgisista elementeistä huolimatta". Helsingin Sanomien Oskari Onninen antoi levylle arviossaan kaksi tähteä. Hänen mukaansa albumi ei tunnu etäisestikään kiinnostavalta tai tarpeelliselta. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2019 albumit Luokka:Saimaan albumit Luokka:Pyhimyksen albumit
Bo Setterlind

Bo Alf Setterlind (24. elokuuta 1923 Växjö – 24. tammikuuta 1991 Strängnäs) oli ruotsalainen kirjailija ja runoilija. == Elämänvaiheet == Setterlind tuli ylioppilaaksi 1944 Västeråsissa. Hän opiskeli Uppsalan yliopistossa. 1950-luvulla hän muutti Strängnäsiin, missä hän asui kuolemaansa saakka. Strängnäsin kaupungissa on nänen nimeään kantava puisto. Setterlind oli monipuolinen kirjailija ja on kirjoittanut noin 70 kirjaa, romaaneja, novelleja, matkakuvauksia, lastenkirjoja, joista noin 40 on runokirjoja. Häntä on kuvattu romantikoksi, joka etsi inspiraatiota luonnosta ja ilmaisi itseään tunteellisin sekä leikkisin sanoin. Setterlind tunnetaan ennen muuta virsirunoilijana. Ruotsin kirkon virsikirjassa on yhdeksän hänen kirjoittamaansa virttä ja kaksi hänen muokkaamaansa virttä. Niiden lisäksi ruotsinkielisessä virsikirjan lisäosassa (Den svenska psalmboken med tillägg) on yksi hänen virtensä. == Setterlindin virsiä == Suomenruotsalaisessa virsikirjassa on kaksi hänen virttään. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on yksi Setterlindin virsi, 937 "Ole tervehditty täällä", suom. Anna-Mari Kaskinen 1996, 2014, Tomi Valjus 1990 Setterlindin virret Ruotsin virsikirjoissa: Ruotsin kirkon virsikirja ja Den svenska psalmboken 1986: * 17 "Kiittäkää, luodut, Herraa Jeesusta" / "Ge Jesus äran, frälsta mänsklighet" (1978), suom. Anna-Maija Raittila 1983, 2000 * 49 "Se on totta, julistamme" / "Det är sant att Jesus lever" (1971), suom. Anna-Mari Kaskinen 1997 * 287 "Soi Luojamme lahjaksi meille" / "Guds värld är en skimrande gåva" (1981), suom. Pekka Kivekäs 1995 * 303 "Nyt kutsuu meitä taivaan tie" / "Det finns en väg till himmelen" (1972), suom. Niilo Rauhala 1994 * 309 "Jo on sydän lohtunsa, rauhansa saanut" / "Nu vilar ett hjärta" (1978), suom. Anna-Mari Kaskinen 1998 * 357 "Ystävän tunnet, joka parhaintaan" / "Någon du känner är din bästa vän" (1956), suom. Anna-Maija Raittila 1998 * 461 "Oi valon yötä kirkkainta" / "O natt av ljus som ej kan dö" (1963), suom. Niilo Rauhala * 480 "Ole tervehditty täällä" / "Var hälsad, Herrens moder" (1974, 1977, 1982), suom. Anna-Mari Kaskinen 1996, Tomi Valjus 1990 * 633 "On verrattu kymmeneen neitsyehen" / "Med himlen det blir som för tio jungfrur" (1983), suom. Niilo Rauhala 1997 == Setterlindin runoja == Setterlindin runoja suomennoksina (Suomennokset Anna- Maija Raittila): Kokoelmassa Suurempi kuin sydämeni: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, Kirjapaja 1982 * Ennen huomispäivää * Ikuisuuden aaltopituus * Näkyvä ja näkymätön * Ovikello soi Kokoelmassa Lähteen kirkas hiljaisuus: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, Kirjapaja 1983 * Henkäys Efesosta * Kieltäjä kohtaa Herran * Luola == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Ruotsalaiset runoilijat Luokka:Ruotsalaiset virsirunoilijat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Salmijärvi (Kajaanin kylä)

Salmijärvi on osin taajaan asuttu kaupunginosamainen omakotitalovaltainen kylä Kajaanissa Kuluntalahden ja Paltaniemen pohjoispuolella. Maarekisterin mukaan alue kuuluu Jormuaan, jonka asutuksesta se sijaitsee lounaaseen. Suuri osa pientaloista eli niin sanottu Mökkikylä on matalan Kuluntajärven ja pinta- alaltaan pienen mutta syvän Salmijärven ynnä hyvin pienen Saarijärven välissä. Salmijärven asukkaissa on runsaasti Suojärveltä muuttanutta siirtoväkeä. Pohjoispuolella on useita suppalampia ja muun muassa Juntulan luomumaatila. Alueelle on Kajaanista säännöllinen linja-autoyhteys bussilinjalla 6. Salmijärveltä länteen on harjumuodostelma ja käytöstä poistettuja soranottamoita sekä Kajaanin kaupungin tärkeimmät vedenottamot. Harjuilla on vaellusreittejä ja ratsu- ja ravihevosille sopivia reittejä; lähistöllähän on eteläpuolella Kajaanin ravirata. Salmijärven itärannalla sijaitsee yksikerroksinen vanhusten asuntolana toimiva Salmijärven hoitokoti. Pohjoispäässä on Salmijärven mielisairaalan vanha rakennus. Se rakennettiin B-mielisairaalaksi ja tuli käyttöön vuonna 1956. Sen lähistöllä oli työntekijöiden asuntoja. Sairaalan pellot tuottivat runsaasti muun muassa perunaa, ja osa kroonikkopotilaista pystyi osallistumaan ulkotöihin. Sairaalan toiminta päättyi 1995, jolloin Kainuun keskussairaalan psykiatriset osastot aloittivat toimintansa. Sairaalarakennus on ollut sittemmin muun muassa pakolaisten vastaanottokeskuksena. Tilojen jatkokäytöstä on erilaisia suunnitelmia, mutta osa henkilökunnan asuttamista lähikerrostaloista on purettu. Kainuun sote käyttää osaa rakennuksesta päihdekuntoutuskeskuksena. Kajaanin evankelis-luterilaisen seurakunnan omistama Joutenlammen kurssikeskus on muutamia kilometrejä pohjoiseen. == Lähteet == Luokka:Kajaanin kylät
Vuosalmen linja-autoturma 1943

Vuosalmen linja-autoturma tapahtui jatkosodan aikana 31. joulukuuta 1943 Karjalan kannaksella Vuosalmella kun linja-autoliikenne Rupasen Käkisalmen ja Viipurin välillä liikennöinyt linja-auto saapui illalla kello 18 aikaan Vuosalmen lossille. Sakean sumun takia autonkuljettaja ei nähnyt lossin valomerkkejä vaan linja-auto syöksyi Vuokseen. Onnettomuudessa 15 autossa olleesta henkilöstä kahdeksan hukkui, heidän joukossaan linja-auton rahastajana toiminut henkilö. Onnettomuusauton takaosassa istunut henkilö onnistui rikkomaan kaksi auton lasia niin että hän ja viisi muuta pääsi pelastautumaan autosta. Linja-auton kuljettaja pelastui tuulilasin kautta. Onnettomuusauto saatiin nostettua ylös uudenvuodenpäivänä 1944 ja kaikki onnettomuuden uhrit löytyivät auton sisältä.8 henkeä hukkui linja-auton syöksyessä Vuokseen Vuosalmella, Laatokka 04.01.1944, nro 1, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotVuosalmen onnettomuuden uhrien kenkilöllisyys todettu, Laatokka 06.01.1944, nro 3, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Valkjärven sotilashallintopiirin kenttäoikeus tuomitsi maaliskuussa 1944 linja-autoa kuljettaneen henkilön ja lossin lautturina toimineen henkilön kahdeksasta kuolemantuottamuksesta kummankin vuoden vankeusrangaistukseen. Kuljettaja tuomittiin varomattomasta ajosta, lossin lautturi taas siitä että lossin puomi ei ollut onnettomuushetkellä suljettuna. Puomia oli pari päivää aikaisemmin korjattu ja korjauksessa käytetty väkipyörä oli jäänyt paikoilleen niin että se esti puomin sulkemisen.Vuosalmen lossin onnettomuus esillä kenttäoikeudessa, Laatokka, 03.03.1944, nro 51, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == Luokka:Vuoden 1943 onnettomuudet Luokka:Äyräpää Luokka:Linja-auto-onnettomuudet Suomessa Luokka:1940-luvun onnettomuudet Suomessa
Nikolai Valmo

Nikolai Valmo, sukunimi vuoteen 1933 Varfolomejeff (5. lokakuuta 1890 Savonlinna – 30. joulukuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen Suomen ortodoksisen kirkon rovasti ja Sortavalan ortodoksisen pappisseminaarin rehtori.Rehtori N. Valmo, Laatokka 05.01.1944, nro 2, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotOrtodoksi net : Nikolai Valmo Valmo suoritti teologian kandidaatin tutkinnon Pietarin hengellisessä akatemiassa 1914 ja hänet vihittiin papiksi samana vuonna. Hän oli suomalaisten keski- ja kansakoulujen uskonnonopettajana 1914–1918, Kyyrölän seurakunnan esimiehenä 1918–1925 ja Sortavalan pappisseminaarin opettajana vuodesta 1925 alkaen. Seminaarin rehtori hänestä tuli 1931. Valmo oli Sortavalan tyttökoulun jatkoluokkien kreikkalais- katolisen uskonnon opettajana 1926 ja Aamun Koitto-lehden toimittajana 1926–1929. Hän oli myös Pyhän Sergein ja Hermanin veljeskunnan jäsenenä ja kuului kirkollishallitukseen useita vuosia. Rovastin arvon Valmo sai 1933. Nikolai Valmo kuoli joulukuussa 1943 Marian sairaalassa Helsingissä. == Teoksia == * Ortodoksisuuteen liittyminen sekä eroaminen siitä : pastori N. Varfolomejevin luennoista pappisseminaarin oppilaille. P. Sergein ja Hermanin veljeskunta, Sortavala 1928 == Toimitustöitä == Nimellä N. Varfolomejeff: * Luostarikilvoitus : Lintulan luostari. Sortavala 1932 * Luostarikilvoitus : Petsamon luostari. Sortavala 1932 * Luostarikilvoitus : Valamon luostari. Sortavala 1932 Nimellä N. Valmo: * Suomen ortodoksinen arkkipiispakunta : kokoelma voimassaolevia säännöksiä Suomen ortodoksisesta arkkipiispakunnasta. Valtioneuvosto, Helsinki 1935 * Pyhän isämme Basileios suuren jumalallinen liturgia. Sortavala 1936 * Pyhän isämme Johannes Krysostomoksen jumalallinen liturgia. Sortavala 1936 == Lähteet == Luokka:Suomen ortodoksisen kirkon papit Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Vako

Vako Oy oli jatkosodan aikana Suomen hallussa olleilla alueilla Itä-Karjalassa vuosina 1941–1944 toiminut vähittäiskauppaa harjoittanut yritys, jossa olivat osakkaina yhtä suurilla osuuksilla Tukkukauppojen Oy, SOK, OTK ja Kesko Oy.Vako Oy:llä Itä-Karjalassa jo 193 myymälää, Itä-Karjala 14.01.1944, nro 1, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Yhtiön toimitusjohtajana oli Aarne Koskelo.Kuka kukin on 1954 : Aarne Koskelo Vakon ensimmäinen myymälä avattiin Vitelessä 17. syyskuuta 1941, ja vuoden lopussa yhtiöllä oli jo 60 toimipaikkaa. Lokakuun lopulla 1943 toimipaikkoja oli 193. Vako Oy:llä oli Helsingissä hankintakonttori, joka huolehti tavaroiden ostosta ja suomalaisen henkilökunnan palkkauksesta, sekä Äänislinnan, Aunuksenlinnan, Vienan ja Repolan piirikonttorit. Henkilökuntaa Vako Oy:llä oli vuoden 1944 alussa 1 200, joista 450 suomalaisia ja loput itäkarjalaisia, joille yhtiö oli järjestänyt kursseja kaupan alalla. Vähittäismyynnistä muodostivat säännöstellyt elintarvikkeet yli 75 prosenttia, ja hinnat olivat samat kaikissa Vakon myymälöissä. Vakolla oli myös ravitsemis- ja majoitusliikkeitä, noin 60 prosenttia näistä oli metsätyömaaruokaloita. Yhtiöllä oli Hotelli Äänislinna Äänislinnassa ja pienempi Hotelli Aunus Aunuksenlinnassa. Lisäksi Vakolla oli useita parturiliikkeitä, valokuvaamo Aunuksenlinnassa ja jalkinekorjaamo Äänislinnassa. Vakolla oli myös tuotantolaitoksia kuten myllyjä, leipomoita, virvoitusjuomatehtaita, teurastamoita, makkaratehdas, einestämö ja kalastamo. Yhtiö osti myös paikalliselta väestöltä turkiksia, parkkia, koreja, puuastioita, marjoja, sieniä ynnä muuta.Arkistot kertovat -verkkonäyttely : Keidas erämaassa == Kirjallisuutta == * Seppo Simonen : Vako Oy. Kaupallista toimintaa Itä-Karjalassa 1941–44. SOK ja OTK, Helsinki 1971 == Lähteet == Luokka:Jatkosota Luokka:Entiset suomalaiset vähittäiskaupan yritykset
Matinolli

Matinolli on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Antti Matinolli (s. 1939), moukarinheittäjä *Eero Matinolli (1924–1981), historioitsija *Eeva Matinolli (1930–2016), opettaja ja paikallishistorioitsija *Jari Matinolli (s. 1965), moukarinheittäjä *Veikko Matinolli (1930–2016), rehtori, tietokirjailija ja historioitsija.
Ojonen

Ojonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Maire Ojonen (1916–1995), kuvataiteilija ja laulaja *Pekka Ojonen (1932–2016), arkkitehti ja telinevoimistelija *Unto Ojonen (1909–1997), arkkitehti
Kalavale (kansalliseepos)

Kalavale (kansalliseepos) on Arto Salmisen vuonna 2005 ilmestynyt ja viimeiseksi jäänyt romaani. == Juoni == Kuolemaa lähestyvä Hanski, Spedeä muistuttava viihdemoguli, on tekemässä viimeistä ohjelmaansa. Hanski on värvännyt seuraajakseen ja firmansa toimitusjohtajaksi Kasperin. Tämän puheet on poimittu bisnesoppaista. Hanskin kuolemaa ja perintöä odottaa tälle seksuaalisia palveluja tarjoava Oona, kouluttamaton lähiömissi ja -narkkari. Viimeinen ohjelma toteutetaan Kasperin keksimällä Auschwitz-formaatilla. Siihen värvätään nöyryytettäväksi vain rekrytointifirman valitsemia toisen polven työttömiä, joita yleisö saa äänestää vuoroin vartijoiksi ja vangeiksi. Vankeja kidutetaan energiayhtiön sponsoroimalla sähköllä. Auschwitz on myös ensimmäinen ohjelma, jolla on ekomerkki. Nelonen ostaa formaatin, ja saman konsernin Ilta-Sanomien kanssa sovitaan, että ensin se kauhistelee asiaa, mutta juuri ennen ohjelman alkua juontaja Oona saa esitellä lehdessä alusasuja. Formaatin tausta-aineistoa ovat tosi-tv, Stanfordin vankilakoe sekä lama-ajan maratontanssit, joihin osallistujat haaveilivat kohtalon kääntävästä julkisuudesta. == Vastaanotto == Kai Hirvasnoron mukaan Salmisen kuvaamat ihmiset ovat läpeensä vastenmielisiä raa’an kapitalismin lopputuotteita. Ihmisiä ostetaan ja myydään kuin mitä tahansa tavaraa. Salmisen kirjat ovat tylyjä mutta myös lauseen juhlaa. Ne eivät ole inhorealismia vaan realismia. Putte Wilhelmssonin mukaan Kalavale on Salmisen katkeamatonta mestariteosten sarjaa. Hän toteaa mediassa myytävän hurskastelua, jonka kysyntä on rajaton. == Muuta == Romaanista on tehty näytelmä. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2005 kirjat Luokka:Suomalaiset kirjat
Dumari ja Spuget

Dumari ja Spuget on Tuomari Nurmion nykyinen yhtye, joka on hänen musiikkiuransa pitkäaikaisin. ==Yleistä== Dumari ja Spuget esiintyy yleensä samalla kokoonpanolla, joskin Aki Kaurismäen elokuvassa Toivon tuolla puolen kitaraa soittaa Miikka Paatelaisen sijaan Esa Pulliainen. ==Kokoonpano== ===Vakiokokoonpano=== * Tuomari Nurmio – laulu, kitara * Miikka “MacGyver” Paatelainen – kitarat, huuliharppu, taustalaulu * Markku Hillilä – rummut, lyömäsoittimet * Mitja Tuurala – kontrabasso, urut ===Dumari ja Spuget & Blosarit=== *Edellisten lisäksi: **Juho Viljanen: pasuuna, tuuba, perkussiot **Janne Toivonen: trumpetti **Antti Hynninen: saksofonit ==Diskografia== *Albumit on julkaistu pääsääntöisesti nimellä Tuomari Nurmio. Viimeisimmän levyn tekijänä on kuitenkin Dumari ja Spuget. Albumi Julkaistu Levy-yhtiö Listasijoitus Viikko Sertifikaatti Viitteet Dumari ja Spuget 2013 Ratas / Sony 3. 16/2013 kultalevy Dumari ja Spuget bailaa 2014 Ratas/Sony 7. 17/2014 Dumarillumarei 2017 Sony 6. 18/2017 20/2017 Usvaa putkeen 2019 Vallila Music House 1. 5/2019 ==Lähteet== Luokka:Tuomari Nurmio
Arvi Häyhä

Arvi Rudolf Häyhä (12. joulukuuta 1900 Kotka – 20. marraskuuta 1942 Impilahti) oli suomalainen varatuomari ja Sortavalan kaupunginjohtaja.Ristiojan ylikäytäväonnettomuus, Laatokka 24.11.1942, nro 132, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKaupunginjohtaja Arvi Häyhä, Laatokka 21.11.1942, nro 131, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Häyhä suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1930 ja sai varatuomarin arvon 1933. Hän hoiti Sortavalassa kaupunginviskaalin, nimismiehen ja tuomarin viransijaisuuksia ja oli kaupungin rahatoimikamarin taksoituslautakunnan sihteerinä. Hänestä tuli sitten kaupunginhallituksen sihteeri ja hän oli ensin kaupunginjohtajan viransijaisena 1936–1937 ja sitten kaupunginjohtajana vuodesta 1937 alkaen. Välirauhan aikana Häyhä oli Sortavalan kaupungin hoitokunnan puheenjohtajana ja jäsenenä ja toimi 1941 liikevaihtoverotoimiston apulaisjohtajana. Suomalaisten vallattua jatkosodassa Sortavalan Häyhä palasi takaisin kaupunginjohtajan virkaansa. Häyhä laati laajan mietinnön Sortavlan esikaupunkien liitosasiassa, oli monien toimikuntien puheenjohtajana ja sihteerinä sekä jatkosodan aikana talkoopäällikkönä. Häyhä sai tarkastusmatkalla ollessaan surmansa tasoristeysonnettomuudessa Impilahden Ristiojalla 20. marraskuuta 1942. Henkilöauto jossa hän oli matkustajana ajoi tasoristeyksessä Uuksusta Pitkärantaan matkalla olleen matkustajajunan eteen. Törmäyksessä auto leikkautui kahtia ja takapenkillä olleet Häyhä ja Sortavalassa ilmestyneen Laatokka-lehden päätoimittaja Uki Nieminen (s. 1898) saivat heti surmansa. Etupenkillä olleista sai surmansa luutnantti Arthur Tenhunen (s. 1899) ja sotamies Eino Kääriäinen loukkaantui vakavasti. Onnettomuusautossa olleet eivät ilmeisesti huomanneet junaa auton sivuikkunoiden huurtumisen takia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Sortavalan pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Look Away

Look Away on suomalaisen DJ:n Daruden kappale, jolla hän edusti Suomea vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa yhdessä Sebastian Rejmanin kanssa. Kappale valittiin edustuskappaleeksi maaliskuussa 2019 Uuden Musiikin Kilpailussa. Vuoden 2019 UMK oli kutsukilpailu, jossa oli mukana ainoastaan Darude kolmella eri kappaleella. ”Look Away” sai kilpailussa eniten ääniä sekä kansainvälisiltä raadeilta että yleisöäänestyksessä. Kappale ei kuitenkaan menestynyt hyvin Eurovision laulukilpailussa, vaan se jäi ensimmäisessä semifinaalissa viimeiselle sijalle 23 pisteellä.https://eurovisionworld.com/eurovision/2019/semi-final-1#finland Kappaleen musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 22. helmikuuta 2019. thumb|left|250px|Darude ja Sebastian Rejman esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa. == Lähteet == Luokka:Suomen euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2019 euroviisuedustuskappaleet