EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Miikka Anttila

Miikka Anttila (s. 10. syyskuuta 1972 Janakkala) on suomalainen rallikartanlukija. Hän on lukenut nuotteja muun muassa Jari-Matti Latvalalle, Mikko Hirvoselle, Janne Tuohinolle ja Kosti Katajamäelle. Hän on voittanut Jari-Matti Latvalan kartanlukijana 18 MM-rallia ja Janne Tuohinon kanssa ison N-ryhmän Suomen mestaruuden vuonna 1999. Anttilasta tuli vuoden 2017 heinäkuussa Neste Rallissa kaikkien aikojen eniten MM-ralleissa mukana ollut kartanlukija. Neste Ralli oli hänen 189. kilpailunsa. Miikka Anttilan ensimmäinen ralli kartanlukijana tapahtui vuonna 1993, kuljettajana Heikki Lappalainen ja autona F-ryhmän Toyota Starlet. Vuonna 1994 Anttila luki nuotteja Ari-Pekka Pylväälle F-Cupin B-junioreissa sijoittuen sarjassa viidenneksi. Vuonna 1998 Anttila toimi Teppo Vekan kartturina pienen A-ryhmän SM-sarjassa, ja hän siirtyi vuonna 1999 Janne Tuohinon pariksi isoon N-ryhmään voittaen Suomen mestaruuden samana vuonna. Anttila toimi vielä vuoden 2000 Tuohinon kartanlukijana. Vuonna 2001 Miikka siirtyi ajamaan Saksan rallimestaruussarjaa Jani Pirttisen kanssa, mutta hän palasi vuonna 2002 takaisin Suomeen kilpailemaan pienen A-ryhmän Suomen mestaruudesta Mikko Hirvosen kartturina. Vuosi tuotti Hirvoselle Suomen mestaruuden, mutta Miikka Anttilalle ei mestaruutta virallisesti merkitty, koska Hirvonen oli ajanut Tunturirallin Timo Hantusen kanssa. Vuodeksi 2003 Miikka siirtyi JWRC-sarjaan Kosti Katajamäen kakkoskuljettajaksi. Alkutalvesta 2003 Anttila ajoi Virossa ensimmäisen rallinsa Jari-Matti Latvalan kanssa Toyota Corollalla. Myöhemmin samana vuonna Anttila siirtyi JWRC:n lisäksi Britannian rallisarjaan lukemaan nuotteja Latvalalle hänen vakituisen kartanlukijansa Carl Williamssonin loukkaannuttua. Vuonna 2004 Latvala ajoi ralleja Miikka Anttilan ja Carl Williamssonin kanssa, kunnes hän siirtyi ajamaan pelkästään Anttilan kanssa. Vuonna 2006 Latvala ja Anttila valittiin Stobart MK M-Sport Ford -rallitiimiin, ja vuodeksi 2007 he saivat jo koko kauden kattavan sopimuksen. Samana vuonna Irlannin osakilpailussa pari sijoittui kolmanneksi – ensimmäistä kertaa MM-rallissa palkintokorokkeelle. Vuodeksi 2008 he siirtyivät Fordin tehdastiimiin saavuttaen heti Ruotsin rallista voiton. Vuonna 2009 Latvala ja Anttila voittivat Italian osakilpailun Sardiniassa. Pari jatkaa myös vuonna 2010 Fordin tehdastallissa. Vuonna 2010 Anttila voitti Latvalan rinnalla Uuden-Seelannin sekä Suomen MM-rallit huomattavan pienin marginaalein, kasvattaen täten voittomääränsä neljään. Anttila asuu Lempäälässä Pirkanmaalla vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa. Anttila on tuomittu törkeästä veropetoksesta hänen salattuaan verottajalta vuosina 2015, 2017 ja 2018 tuloja 612 000 euroa, joista olisi tullut maksaa veroa 331 500 euroa ==Lähteet== * www.jmlatvala.com * eWRC.cz - Miikka Anttila rally profile ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset kartanlukijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chilenkyyhky

Chilenkyyhky (Patagioenas araucana) on eteläamerikkalainen, Chilen keski- ja eteläosissa sekä Argentiinan eteläosissa elävä kyyhkylintu, jonka holotyypin René-Primevère Lesson kuvaili Talcahuanosta Concepción Baylta Chilestä 1827.IBC == Lähteet == Luokka:Kyyhkylinnut
Capitol Limited

Capitol Limited voi tarkoittaa seuraavia henkilöjunavuoroja: * Capitol Limited, Amtrakin vuodesta 1981 liikennöimä junavuoro reitillä Washington–Chicago * Capitol Limited, Baltimore and Ohio Railroadin vuosina 1923–1971 liikennöimä junavuoro reitillä New York–Chicago * Capitol Limited, Illinois Terminal Railroadin liikennöimä junavuoro reitillä St. Louis–Peoria.
Fylkesvei 63

thumb|right|302px|Riksvei 63 -tietä Rauman ja Norddalin kuntien rajalla elokuussa 2008. thumb|right|302px|Näkymä Langfjelldalen-laaksoon Riksvei 63 -tien varrelta Norddalissa elokuussa 2008. Fylkesvei 63 tai Fylkesveg 63 (lyhennettynä Fv63; aiemmin Riksvei 63 tai Riksveg 63, lyhennettynä Rv63) on tie, joka kulkee Norjan länsiosassa sekä Møren ja Romsdalin että Opplandin läänissä. Tien pituus lauttavälejä lukuun ottamatta on 103,6 kilometriä, josta 101 kilometriä sijaitsee Møren ja Romsdalin ja 2,6 kilometriä Opplandin läänissä. == Tieosuudet ja yhteydet == ===Møren ja Romsdalin lääni=== ;Rauma *E136, Sogge bru (silta) *Fv174 Soggebergetistä Raumabrua-sillalle ja E136-tielle (4,7 km) * Hanekamhaug, puomi talvella sulkemista varten * Trollstigvegen * Kløvstien (vanha polku) * Stigfossen (silta vesiputouksen yli) * Stigrøra (näköalatasanne) * Alnesreset, tieosuuden korkein kohta (850 metriä merenpinnan tasosta), Rauman ja Norddalin kuntien raja ;Norddal *Øvstestøl (mökkejä) * Langdal, puomi talvella sulkemista varten * Valldal * Skjerdsura * Gudbrandsjuvet *Fv95 Holsbrua-sillalta Uribrua-sillalle (6,8 km) * Holsbrua * Uribrua *Fv95, Uribrua *Sylte i Valldal *Fv92 Syltestä Tafjordiin * lautta Sylte i Valldalista Geirangeriin (15. kesäkuuta - 15. elokuuta, 2 lähtöä / päivä) * Muribrua (silta Sylten ja Murin välillä) *Fv650 Lingestä kohti Ålesundia. Ainoa yhteys talvella. * lautta Lingestä Eidsdaliin (10 minuuttia, 3 lähtöä / tunti) *Eidsdal, lauttasatama *Fv91 Eidsdalista Norddaliin (Dalsbygda) * Oppskredtunnelen (tunneli, 600 m), tieosuuden korkein kohta (624 metriä merenpinnan tasosta) thumb|160px|left|Elokuun 2008 näkymä Ørnevegenille, joka kiemurtelee vuorenrinnettä lähellä Geirangeria. ;Stranda * Ørnevegen * Geiranger *Fv60, lautta Geirangerista Hellesyltiin (1. toukokuuta - 30. syyskuuta, 8 lähtöä / päivä) * Flydalsjuvet * Oplenskedal, puomi talvella sulkemista varten * Geirangervegen *Tie (Nibbevegen) Djupvasshyttalta Dalsnibballe * Djupvatnet, tieosuuden korkein kohta (1038 metriä merenpinnan tasosta) ===Opplandin lääni=== ;Skjåk * Langevatn, puomi talvella sulkemista varten *Rv15, Langevatn Luokka:Norjan tiet Luokka:Rauma (Norja) Luokka:Norddal Luokka:Stranda Luokka:Skjåk Luokka:Møren ja Romsdalin läänin liikenne Luokka:Opplandin läänin liikenne
Ampumahiihto olympialaisissa

Ampumahiihto ollut talviolympialaisten ohjelmassa vuoden 1960 talviolympialaisista lähtien. Vuoden 1992 talviolympialaisista lähtien ampumahiihdossa ovat kilpailleet myös naiset. Tätä ennen ampumahiihdon esimuoto sotilaspartiohiihto oli ollut näytöstapahtumana jo vuosina 1924, 1928, 1936 ja 1948, mutta KOK muutti vuoden 1924 sotilaspartiohiihdon viralliseksi. Menestynein ampumahiihdon olympiaurheilija on norjalainen Ole Einar Bjørndalen, joka on saavuttanut kahdeksan olympiakultaa. Parhaiten menestynyt maa on Saksa. == Tapahtumat == Ampumahiihto Miesten kilpailut 60 64 68 72 76 80 84 88 92 94 98 02 06 10 14 18 Miesten 10 km - - - - - X X X X X X X X X X X Miesten 20 km X X X X X X X X X X X X X X X X Miesten 12,5 km takaa- ajo - - - - - - - - - - - X X X X X Miesten 15 km yhteislähtö - - - - - - - - - - - - X X X X Miesten viesti - - X X X X X X X X X X X X X X Naisten kilpailut 60 64 68 72 76 80 84 88 92 94 98 02 06 10 14 18 Naisten 7,5 km - - - - - - - - X X X X X X X X Naisten 15 km - - - - - - - - X X X X X X X X Naisten 10 km takaa-ajo - - - - - - - - - - - X X X X X Naisten 12,5 km yhteislähtö - - - - - - - - - - - - X X X X Naisten viesti - - - - - - - - X X X X X X X X Sekakilpailut 60 64 68 72 76 80 84 88 92 94 98 02 06 10 14 18 Sekaviesti - - - - - - - - - - - - - - X X ==Mitalitaulukko== ==Lähteet== *
Lola (täsmennyssivu)

Lola on: * Lola, etunimi * Lola, sukunimi: ** Nicolas Djomo Lola, kinshasankongolainen katolinen piispa * Lola (vuoden 1961 elokuva) * Lola (vuoden 1969 elokuva) * Lola (vuoden 1981 elokuva) * Lola, kaupunki Guineassa * Lola, saari Salomonsaarilla * "Lola", The Kinksin kappale * Lola, The Kinksin kokoelma-albumi * Lola, laitteistokuvauskieli * Lolan kieli * Lola Racing Cars *Lola, oikealta nimeltään Pirjo Väyrynen, suomalainen laulaja
Chavín de Huantar

thumb|250px|Chavín de Huántar|alt= Chavín de Huantar on arkeologinen kaivausalue Perussa. Siellä on jäänteitä Chavínin kulttuurista, joka kehittyi siellä vuosien 1500 ja 300 eaa. välillä, ja jonka arkeologit nimesivät tämän paikan mukaan. Se on ollut uskonnollisten menojen paikka, ja se on runsaasti koristeltu lähinnä eläinaiheilla. Chavín de Huantar sijaitsee yli kolmen kilometrin korkeudessa vuoristossa, Marañón-joen lähteillä noin 250 kilometriä Limasta. Aluetta uhkaavat eroosio, hallitsematon turismi ja mahdolliset tulvat.A Pre-Columbian World Heritage Treasure Global heritage Alue on ollut Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1995.Unesco == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Chavín - Perun kulttuurien äiti Tiede-lehti 2/2001 Luokka:Perun maantiede Luokka:Perun historia Luokka:Muinaisjäännökset
Thompsonin rautatieasema

Thompsonin rautatieasema on rautatieliikennepaikka Thompsonin kaupungissa Manitobassa Kanadassa. Liikennepaikka sijaitsee kaupungin itälaidalla noin kilometrin päässä keskustasta, OmniTRAX-konserniin kuuluvan Hudson Bay Railwayn hallinnoimalla rataosalla Thompson Jct – Thompson. Liikennepaikalla pysähtyvät Winnipegin ja Churchillin välillä liikennöivät VIA Railin Hudson Bay -henkilöjunat. Koska Thompson on sivuradan pääteliikennepaikka, on junien veturit siirrettävä Thompsonissa junan toiseen päähän, että juna voi palata takaisin The Pas'n ja Churchillin väliselle rataosuudelle. Rautatien Thompsoniin on rakentanut Canadian National Railway, ja se on avattu liikenteelle 1969. Omistus siirtyi Hudson Bay Railwaylle vuonna 1997. Ratapiha käsittää rautatieaseman raiteiston lisäksi teollisuusratoja kaupungin itä- ja eteläpuolella, ja aikaisemmin siihen liittyi kaivokset ja teollisuuslaitokset yhdistävä pitkä sivurata. Sivurata ulottui pisimmillään Soab Creek -joen rannalla sijainneelle kaivokselle noin 75 kilometrin päähän Thompsonista. Sivuraide on sittemmin purettu. ==Lähteet== Luokka:Manitoban rautatieliikennepaikat Luokka:Hudson Bay Railway
John Griggs Thompson

John Griggs Thompson (s. 13. lokakuuta 1932)John Griggs Thompson on yhdysvaltalainen matemaatikko, joka sai työstään äärellisten ryhmien parissa Fieldsin mitalin vuonna 1970 ja Abelin palkinnon vuonna 2008. Thompson väitteli Chicagon yliopistosta vuonna 1959. Väitöskirja on nimeltään A Proof that a Finite Group with a Fixed-Point-Free Automorphism of Prime Order is Nilpotent. Hän vietti 23 vuotta Englannissa, Cambridgen yliopistossa ennen kuin palasi Yhdysvaltoihin ja asettui Floridaan. Hän on sekä Cambridgen että Floridan yliopistojen emeritusprofessori.Biography Abel Award Hän on saanut Wolfin palkinnon matematiikassa vuonna 1992. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Mathematics Genealogy Project: John Griggs Thompson Luokka:Yhdysvaltalaiset matemaatikot Luokka:Fieldsin mitalistit Luokka:Abelin palkinnon saaneet Luokka:Wolfin matematiikan palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ricardo Fuller

Ricardo Dwayne Fuller (s. 31. lokakuuta 1979 Kingston) on jamaikalainen jalkapallohyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Stoke Cityä sekä Jamaikan maajoukkuetta. ==Ura== Fuller aloitti uransa jamaikalaisessa Tivoli Gardensissa, josta hän siirtyi helmikuussa 2001 englantilaiseen Crystal Palaceen, joka pelasi Englannin 1. divisioonassa. Hän ei saanut seurassa kunnolla peliaikaa ja palasi takaisin Jamaikaan. Tämän jälkeen Fuller siirtyi lainasopimuksella Skotlannin pääsarjaan, Heartsiin, jossa hän teki 27 ottelussa kahdeksan maalia. Kesäkuussa 2002 Fuller siirtyi 500 000 punnan siirtokorvausta vastaan Preston North Endiin. Fuller pelasi seurassa kaksi kokonaista kautta, jolloin hän teki paljon maaleja. Kaudeksi 2004–2005 hän teki sopimuksen Valioliigassa pelaavan Portsmouthin kanssa. Sopimusta vaikeuttivat polvivammat. Fuller teki ensimmäisen maalinsa syyskuussa Crystal Palacea vastaan, mutta tämä oli hänen ainoa maali 31 liigaottelussa. Heinäkuussa 2005 Fuller teki sopimuksen Southamptonin kanssa. Hänet lainattiin helmikuussa 2006 Ipswich Towniin, jossa hän viimeisteli kolmessa ottelussa kaksi maalia. Tämän jälkeen hän siirtyi Stoke Cityyn, joka pelasi Mestaruussarjassa. Kaudella 2008–2009 Fuller palasi Valioliigaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa Stokessa kauden avauksessa Bolton Wanderersia vastaan. Hänen maalinsa Aston Villaa vastaan valittiin elokuun maaliksi. Fuller viimeisteli 34 ottelussa oivat 11 liigamaalia. ==Maajoukkueura== Fuller edustaa myös Jamaikan maajoukkuetta, jossa hän on pelannut vuodesta 1999 lähtien. Hän kuuluu joukkueen runkopelaajiin. Hänellä on tilillään 60 A-maaottelua, joissa hän on viimeistellyt 11 maalia. Hän on edustanut maataan arvoturnauksissa vuosien 2005 ja 2009 CONCACAF Gold Cupeissa. Fuller on edustanut Jamaikaa myös vuosien 2002, 2006 ja 2010 MM-kisojen karsinnoissa, mutta maa ei ole selviytynyt lopputurnaukseen asti. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Fullerin profiili Luokka:Jamaikalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dauphinin rautatieasema

Dauphinin rautatieasema on Dauphinin kaupungissa Manitobassa Kanadassa sijaitseva Canadian National Railwayn rautatieliikennepaikka. Dauphinin kaupungin omistuksessa oleva vuonna 1912 valmistunut asemarakennus luokiteltiin provinssin sadanneksi perintökohteeksi vuonna 1998, ja kansalliseksi perinneasemaksi vuonna 1990. Asemalla pysähtyvät VIA Railin Winnipegin ja Churchillin välillä liikennöimät Hudson Bay -henkilöjunat. Asemalla ei ole lipunmyyntiä eikä muita palveluja. Dauphinin rautatieasema avattiin liikenteelle vuonna 1896, kun Lake Manitoba Railway and Canal Companyn rakentama rautatieosuus Gladstonesta Dauphiniin valmistui. Vuonna 1899 yhtiö vaihtoi nimekseen Canadian Northern Railway, ja se fuusioitui Canadian National Railwayn kanssa vuonna 1923. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Provincial Historic Site Information Luokka:Manitoban rautatieliikennepaikat
Dauphin (täsmennyssivu)

Dauphin () tarkoittaa seuraavia asioita:__NOTOC__ ==Maantieteessä== * Dauphin, kunta Ranskassa * Dauphin, borough Pennsylvaniassa * Dauphinin piirikunta, piirikunta Pennsylvaniassa * Dauphin, kunta Saint Luciassa * Dauphin, kaupunki Kanadan Manitobassa * Dauphinin rautatieasema Manitobassa * Dauphin Island, kaupunki Alabamassa ==Muita merkityksiä== * Dauphin, ranskalainen kruununperijän aatelisarvo * Dauphin, raketti * USS Dauphin (APA-97), Yhdysvaltain laivaston alus * Eurocopter Dauphin, helikopteri * Dauphin, sukunimenä: ** Max Dauphin (1977–2024), luxemburgilainen taidemaalari. ==Katso myös== * Dauphine
Viinikivi

Viinikivi on valkoista jauhetta, kaliumvetytartraattia (KOOC- CH(OH)-CH(OH)COOH).WSOY Iso tietosanakirja 10, s. , WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 Sitä on monissa kasveissa, varsinkin viinirypälemehussa. Se kiteytyy, kun se saavuttaa liuoksessa (viinissä) kylläisyyspisteensä. Aine ei aiheuta sinänsä terveysvaaraa, eikä se ole viinin virhe vaan luonnollinen osa, jota syntyy varsinkin, jos rypälemehua tai viiniä säilytetään viileässä. Viinikiveä voi Suomessa ostaa joistain ruokakaupoista. Toisin paikoin maailmassa se on normaali aine ruoanlaitossa. Sitä käytetään kermavaahdoissa ja marengeissa stabilointiaineena ja ruokasoodan kanssa taikinan kohotusaineena. Sitä käytetään myös värjäyksessä peitta-aineena. Viinikivi liukenee heikosti laimeaan alkoholiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kaliumyhdisteet Luokka:Viinikäsitteet
Genesis (Merikanto)

Genesis on Aarre Merikannon säveltämä teos sopraanosoololle, kuorolle ja orkesterille. Sanat ovat Toivo Lyyn. Teos sai toisen palkinnon Suomen Kulttuurirahaston kilpailussa vuonna 1956. Merikanto kuitenkin voitti myös ensimmäisen palkinnon teoksellaan Tuhma. Genesis jäi säveltäjän viimeiseksi suureksi työksi, ja hänen vaimonsa Evi Merikanto lainasi sen tekstiä päiväkirjamerkinnässään säveltäjän kuolinyönä.Meet the Composer – Aarre Merikanto -levyn (Finlandia Records, 1996) vihkonen == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fimic - Suomalaisen musiikin tiedotuskeskus Luokka:Aarre Merikannon teokset Luokka:1950-luvun musiikkiteokset
Jamaikankyyhky

Jamaikankyyhky (Patagioenas caribaea) on Jamaikan kotoperäinen kyyhkylintu, jonka holotyypin Nikolaus Joseph von Jacquin kuvaili 1784. Yksi Pariisissa sijaitseva näyte on kuulemma kerätty Puerto Ricosta.IBC Jamaikankyyhkyn selkä ja siivet ovat siniharmaat. Pää, rinta ja vatsa ovat ruskeaanvivahtavan vaaleanpunaiset. Naaras on koirasta vaaleampi. Pyrstössä on musta juova. Lajin elinympäristöä ovat kosteat ylänkömetsät ja se liikkuu parvina. Jamaikankyyhkyn ravintoa ovat siement ja hedelmät. == Lähteet == Luokka:Kyyhkylinnut Luokka:Uhanalaiset linnut
Viinikyyhky

Viinikyyhky (Patagioenas cayennensis) on keski- ja eteläamerikkalainen kyyhkylintu, jonka elinympäristö ulottuu Meksikon eteläosista aina Brasilian kautta Paraguayhin ja Argentiinaan. Lajista tunnetaan viisi alalajia ja sen holotyypin kuvaili Pierre Joseph Bonnaterre Ranskan Guyanasta 1792.IBC == Lähteet == Luokka:Kyyhkylinnut
Tulinokkakyyhky

Tulinokkakyyhky (Patagioenas flavirostris) on keskiamerikkalainen kyyhkylintu, jonka elinympäristö ulottuu Costa Ricasta ja Nicaraguasta Meksikon kautta Teksasin eteläosiin. Lajista tunnetaan neljä alalajia ja sen holotyypin kuvaili Johann Georg Wagler Meksikon Veracruzista 1831.IBC == Lähteet == Luokka:Kyyhkylinnut
Catharine Lumby

Catharine Lumby on australialainen New South Walesin yliopiston journalismin professori ja Journalism and Media Research Centren johtaja. Hän on työskennellyt toimittajana ja on kirjoittanut seitsemän kirjaa. Tutkijana hän on ollut kiinnostunut erityisesti media- ja sukupuolitutkimuksesta. Lumbylle on ollut tyypillistä "itsestäänselvyyksien" ja auktoriteettiin perustuvien näkemysten kyseenalaistaminen. Hän on puolustanut tabloidisaatiota sanoen, että se on mahdollistanut monien feministiliikkeen ajamien asioiden tulemisen julkiseen keskusteluun. Lumby, C.: "Bad Girls: The media, sex and feminism in the 90's", sivut 117-118. Allen & Unwin Pty LTD, 1997 Hän on kritisoinut tunnettua feministiä Germaine Greeriä ylimielisestä ja välinpitämättömästä suhtautumisesta nuorten naisten elämään. Kath Alburyn ja Alan McKeen kanssa kirjoittamassaan kirjassa "The Porn Report" hän on analysoinut, että pornoelokuvissa ei yleisesti esineellistetä naista enempää kuin miestä, vaan näissä elokuvissa naiset näyttäytyvät suurin piirtein yhtä usein kuin miehetkin aktiivisempana osapuolena. McKee, A., Albury, K., Lumby, C.: "The Porn Report". Allen & Unwin Pty LTD, 1997 == Lähteet == Luokka:Australialaiset tieteilijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Tumma yö

Tumma yö on Taneli Mäkelän kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1991. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Taneli Mäkelän albumit Luokka:Vuoden 1991 kokoelma-albumit
Yksinäinen

Yksinäinen on Reijo Kallion albumi vuodelta 1979. CBS-levy-yhtiön tuotantopäällikkönä toiminut Seppo Matintalo sai keväällä 1979 Jamppa Tuomiselta kasetillisen raahelaisen amatöörisäveltäjän, TVH:n kuorma- autonkuljettajana työskennelleen Reijo Lumisalmen lauluja, joiden joukossa oli surumielinen beguine Yksinäinen. Esimiehensä kautta Matintalo sai vihjeen hänelle siinä vaiheessa täysin tuntemattomasta Reijo Kalliosta, joka oli kiertänyt tanssilavoja 1950- ja 1960-luvuilla ja laulanut sen ohessa muutamia levyjä, mutta ollut sittemmin poissa musiikkialalta kymmenkunta vuotta. Yksinäinen päätettiin antaa laulettavaksi Kalliolle, joka suostui tulemaan studioon hyvin vastahakoisesti. Aluksi tehtiin singlelevy, joka alkoi pian soida Yleisradiossa. Kappaleen saavuttaman suosion siivittämänä koottiin syksyllä 1979 LP-levy, josta tuli yli 100 000 kappaleen myynnillään CBS-yhtiön menestyneimpiä albumeja.Pekka Gronow, Jukka Lindfors ja Jake Nyman (toim.): Suomi soi 1: tanssilavoilta tangomarkkinoille, s. 338. Helsinki: Tammi, 2004. ISBN 951-31-2505-X. Reijo Kallio muisteli myöhemmin, että Yksinäinen-kappaleen nauhoituksessa naureskeltiin koko tarinalle ja varsinkin sen lopun hieman kömpelölle traagiselle riimille: "Sinun luoksesi palaan, mut löydä sua en / hautas löysin ja kukkaset nauraneet ei". Tosin jo ennen studioon menoa tekijät käsittivät, että laulun aihe, avioero, oli iskelmämusiikissa uusi. Kappaleen ja albumin saama vastakaiku yleisössä osoitti, että tällaisille lauluille, jotka käsittelivät arjen ongelmia nimenomaan miehen näkökulmasta, oli silloisena työttömyyden ja maaltamuuton leimaamana aikana sosiaalinen tilaus. Reijo Kallion ja Yksinäisen vanavedessä nousi pinnalle seuraavana vuonna, 1980, uusi laulaja Ahti Lampi samaa aihepiiriä luodanneella laululla Elämän valttikortit. Myös tuon ajan tuotteliain sanoittaja Raul Reiman ammensi aiheensa enimmäkseen samoista teemoista. Kalliolle itselleen Yksinäinen-albumi merkitsi samantapaista paluuta viihdemaailmaan kuin Erkki Junkkariselle oli tapahtunut Ruusuja hopeamaljassa -albumin myötä muutamia vuosia aiemmin. Myös Kallion ja Junkkarisen ensisijainen kohdeyleisö oli paljolti sama. Yksinäinen- albumin imussa Kallion seuraavienkin albumien Viikonloppuisä ja Kuin tuhka tuuleen myynti ylti kymmeniintuhansiin kappaleisiin. ==Kappaleet== ===A-puoli=== # # # # # # ===B-puoli=== # # # # # # ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1979 albumit Luokka:Reijo Kallion albumit
Vain hiekkaan kyynel jää

Vain hiekkaan kyynel jää on Kari Lehtosen albumi vuodelta 1977. == Kappaleet == ;A-puoli # # # # # ;B-puoli # * # # # # # == Aiheesta muualla == * Vain hiekkaan kyynel jää discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1977 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset popalbumit
Heinjärvi

Heinjärvi on järvi Someron ja Lohjan rajalla, karun ja korkean Tammelan ylängön reunamilla. Järvi sijaitsee pääosin Somerniemen Härjänojan kylän alueella ja pienempi osa Karisjärven ja Ahonpään kylien takamailla Pusulan Kärkölän kulmakunnalla Lohjalla. Järven pinta-ala on 189,409 hehtaaria ja korkeus merenpinnasta 117,4 metriä. Järvi kuuluu Karjaanjoen vesistöön, jossa se on eräs Pusulanjoen latvajärvistä.Tikander & Hietaranta 2006: 13-14. Latvajärvenä järven valuma-alue on pieni, vain noin 1080 ha, josta järven itsensä osuus on 18 %. Valuma-alueesta noin puolet on Someron, puolet Lohjan puolella. Valuma-alueella on kolme lampea: Heinlammi (9 ha), Vahalammi (6 ha) ja Luokkolammi (2 ha). Metsää on valuma-alueesta n. 87 % ja peltoja ja niittyjä noin 4 %. Suopohjaisen metsämaan osuus valuma-alueesta on noin 14 %, ja tästä noin 90 % on ojitettu. Järven rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja vajaat 30 vakituisen asutuksen kiinteistöä.Tikander & Hietaranta 2006: 16-17. Vakituista asutusta järven rannoilla on Somerniemen Härjänojan Kaupinkulmalla ja Pusulan Kärkölän Rydönkylässä. Käyttökelpoisuusluokitukseltaan järven vesi on hyvää tai lähes erinomaista. Väriltään vesi on kirkasta, humuksen takia hieman ruskeaa. Kalalajeista järvessä esiintyvät alkuperäisinä hauki, lahna, ahven, made, särki, salakka, kuore ja kiiski sekä istutettuna jo 1800-luvulta alkaen muikku ja tämän ohella myös siika, ankerias, kuha ja suutari. Heinjärveen on lasku-uoma Heinlammin kautta myös sen eteläpuolella sijaitsevalla, Vehka-Patamon ja Myllyjärven kautta Arimaa-järveen laskevalla Kovelojärvellä. Tässä uomassa kuitenkin virtaa vettä vain runsaiden sateiden aikaan. Aiemmin tässä uomassa on ollut Tanjaksen myllyksi nimitetty jalkamylly. Koska vuonna 1822 valmistuneessa isonjaon kartassa nähdään Kovelon lasku-uomista vain Vehka-patamoon laskeva, mutta ei Heinlammiin laskevaa, niin Kovelon lasku-uoma Heinjärveen lienee myöhemmin myllyä varten kaivettu. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjaanjoen vesistö Luokka:Pusulan järvet Luokka:Somerniemen järvet
Dirlanda (vuoden 1972 albumi)

Dirlanda on Kai Hyttisen albumi vuodelta 1972. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 1972 albumit Luokka:Kai Hyttisen albumit Luokka:Vexi Salmen tuottamat albumit
Ican alue

Ican alue on yksi Perun hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan keskiosassa, Tyynen valtameren rannalla. Alueen pääkaupunki on Ica. Sen pinta- ala on 21 328 neliökilometriä. Vuonna 2015 asukasluku oli 787 200.Peru: Regions, Agglomerations & Cities Citypopulation == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PeruInfo Luokka:Perun alueet
Luettelo Alamedan piirikunnan koulupiireistä

Tämä on luettelo Alamedan piirikunnan koulupiireistä * Alamedan koulupiiri * Albanyn koulupiiri * Berkeleyn koulupiiri * Castro Valleyn koulupiiri * Dublinin koulupiiri * Emeryn koulupiiri * Fremontin koulupiiri * Haywardin koulupiiri * Livermore Valleyn koulupiiri * New Havenin koulupiiri * Newarkin koulupiiri * Oaklandin koulupiiri * Piedmontin koulupiiri * Pleasantonin koulupiiri * San Leandron koulupiiri * San Lorenzon koulupiiri * Sunol Glenin koulupiiri == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Alameda County Office of Education - Alameda County Unified School Districts * en:List of school districts in California by county#A
Kankaan kaunis Katriina

Kankaan kaunis Katriina on Pekka Himangan albumi vuodelta 1975. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 30. Levyn nimikkokappaleen aiheena on Vimpelin seudulta muistiin merkitty kansantarina, jossa räätäli eli "kraatari" surmasi kulkumiehen viettelyksille antautuneen nuoren naisen Katriinan ja joutui teostaan Vaasan vankilaan. Pekka Himangalle itselleen levyn menestys oli yllätys, mutta hänen mukaansa suuri ansio siinä oli tarinan iskemätekstiksi muokanneella Sauvo Puhtilalla. Kappaleet "Oon vuosia monta jo harhaillut" ja "Elon mainingit korkeina käyvät" ovat Sam Sihvon laulunäytelmästä Jääkärin morsian.Timo Kiiski: Kankaan kaunis Katriina itketti koko Suomea. Iltalehden Viikonvaihde 21. toukokuuta 2016, s. 16. Helsinki: Alma Media Finland Oy. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 1975 albumit Luokka:Pekka Himangan albumit
Punon alue

Punon alue on yksi Perun hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan eteläosassa, Bolivian vastaisella rajalla. Alueen pääkaupunki on Puno. Sen pinta-ala on 71 999 neliökilometriä. Vuonna 2007 asukasluku oli 1 268 441.Peru: Regions, Agglomerations & Cities Citypopulation == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PeruInfo Luokka:Perun alueet
Seikkailijoita Kiinassa

Seikkailijoita Kiinassa (China) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1943. Se sijoittuu aikaan juuri ennen Pearl Harborin hyökkäystä. Amerikkalaiset päähenkilöt ovat Kiinassa myymässä öljyä japanilaisille valloittajille. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1943 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset näytelmiin perustuvat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset sotadraamat Luokka:Toiseen maailmansotaan pohjautuvat elokuvat
Alamedan koulupiiri

Alamedan koulupiiri palvelee Alamedan kaupungin asukkaita Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa. Se perustettiin vuonna 1964. Piirissä on n. 10 000 oppilasta. == Koulupiiriin kuuluvat koulut == ===Adult schools=== * Alameda Adult School ===High schools=== * Alameda High School * Alameda Community Learning Center * Alameda Science and Technology Institute * Encinal High School * Island High School ===Middle schools=== * Chipman Middle School * Lincoln Middle School * Will C. Wood Middle School ===Elementary schools=== * Bay Farm Elementary School * Amelia Earhart Elementary School * Edison Elementary School * Franklin Elementary School * Henry Haight Elementary School * Donald D. Lum Elementary School * Frank Otis Elementary School * Paden Elementary School * Ruby Bridges Elementary School * Washington Elementary School == Lähteet == * http://www.alameda.k12.ca.us/index.php/schools == Aiheesta muualla == * Koulun viralliset kotisivut Luokka:Alamedan piirikunnan koulupiirit
Jeffrey Boam

Jeffrey Boam (1946–2000) oli yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja tuottaja. Hän opiskeli alaa Sacramento State Collegessa ja Kalifornian yliopistossa.NY Times / All Movie Guide Boamista tuli yksi 1980- ja 1990-lukujen menestyneimmistä elokuvakäsikirjoittajista, joka työskenteli monien Hollywoodin suuruuksien kanssa Mel Gibsonista Sean Conneryyn. Boam kirjoitti lähinnä huumorin sävyttämiä seikkailuelokuvia kuten Indiana Jones ja viimeinen ristiretki, Mustanaamio ja Tappava ase 2 ja 3.Jeffrey Boam Elonet == Filmografia == * Isku selkään (Straight Time, 1978) * Viimeinen yhteys: The Dead Zone (The Dead Zone, 1983) * The Lost Boys (1987) * Pieni suuri seikkailu (Innerspace, 1987) * Funny Farm (1988) * Tappava ase 2 (Lethal Weapon 2, 1989) * Indiana Jones ja viimeinen ristiretki (Indiana Jones and the Last Crusade, 1989) * Tappava ase 3 (Lethal Weapon 3, 1992) * Mustanaamio (The Phantom, 1996) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Soita mulle (Mona Caritan albumi)

Soita mulle on Mona Caritan toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1980 levymerkillä Fazer Finnlevy. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Soita mulle discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1980 albumit Luokka:Mona Caritan albumit Luokka:Timo Lindströmin tuottamat albumit
Senpai ja kōhai

Senpai (, ’aiempi l. vanhempi kollega’) ja kōhai (, ’myöhempi l. nuorempi kollega’) viittaavat japanin kielessä epämuodollisen, kahden henkilön välisen hierarkkisen suhteen osapuoliin. Tällaisia suhteita on esimerkiksi järjestöissä, työpaikoilla, kouluissa ja muissa organisaatioissa. Japanilainen yhteiskunta onkin senpai–kōhai-suhteiden läpitunkema. Senpai–kōhai-suhde vaatii aina kaksi osapuolta ja luo osapuolten välille siteen siitä hetkestä lähtien, kun he ovat aloittaneet toiminnan organisaatiossa. Kōhai kunnioittaa senpain korkeampaa ikää ja kokemusta ja puhuu hänelle kohteliaammalla kielimuodolla. Laajemmin suhde näkyy organisaatioissa ikä- ja työvuosien arvostuksen kautta: nuoret työntekijät eivät tavallisesti saa ylennyksiä heitä vanhempien työntekijöiden ohi, vaikka he olisivatkin osaavampia. Yhteiskunta arvostaa auktoriteettia, komentoketjua ja ikää. Erityisen vahvasti suhde ja samurai-sotilasluokan bushidō-perinne on näkyvillä esimerkiksi budōlajeissa, muun muassa judo-, kyūdō- ja kendō-seurojen harjoittelussa. == Lähteet == Luokka:Japanilainen kulttuuri
Helli mua hiljaa (Mona Caritan albumi)

Helli mua hiljaa on Mona Caritan kokoelma vuodelta 1990. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # == Aiheesta muualla == * Helli mua hiljaa discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1990 kokoelma-albumit Luokka:Mona Caritan albumit Luokka:Timo Lindströmin tuottamat albumit
Iltarusko (albumi)

Iltarusko on suomalaislaulaja Topi Sorsakosken syksyllä 1993 julkaistu kahdeksas, soolouransa kolmas studioalbumi. Levyllä häntä säestää Veikko Huuskosen tango-orkesteri. Helsingin Sanomien musiikkitoimitus otti albumin mukaan vuoden 1993 päätteeksi tekemäänsä Vuoden levyt -koosteeseen. == Kappaleet == Kaikki sovitukset Veikko Huuskonen. ; A-puoli # # # # # # ; B-puoli # # # # # # Lähteet:CD-levyn (7243-8 27561 2) tiedot. == Tekijät == === Muusikot === * Topi Sorsakoski – laulu * Petri Ikkelä – harmonikka * Taisto Wesslin - akustinen kitara * Tapio Salo – kontrabasso * Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut \+ * Jyri Nissilä – klarinetti * Pi Arkilahti ja René Alvas – huilut ; Jousiryhmä * Seppo Rautasuo – äänenjohtaja, viulut * Lauri Haapanen, Erkki Hiltunen, Heikki Hämäläinen, Tuomas Ikonen Teodor Nicolau, Mikko Pesonen, Simo Rautasuo, Rauno Salminen, Arto Vainio ja Ilkka Viljanen – viulut * Mauri Pietikäinen ja Jussi Id – alttoviulut * Kari Lindstedt – sello Lähde: === Tuotanto === * Veikko Huuskonen – tuottaja * Juha Laakso / Finnvox – äänitys ja miksaus * Make Törrönen / Finnvox – masterointi * Jouko Lehtola / Flaming Star – kannen valokuvat * Jani Nordström – kannen suunnittelu ja toteutus Lähde: == Lähteet == Luokka:Vuoden 1993 albumit Luokka:Topi Sorsakosken albumit
Yksinäisyys osa 2

Yksinäisyys osa 2 on Topi Sorsakosken albumi vuodelta 1995. Helsingin Sanomien kulttuuritoimitus otti albumin mukaan vuoden 1995 parhaiden äänilevyjen listalleen. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1995 albumit Luokka:Topi Sorsakosken albumit
Tulenliekki

Tulenliekki on Taneli Mäkelän albumi vuodelta 1990. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # ==Lähteet== Luokka:Taneli Mäkelän albumit Luokka:Vuoden 1990 albumit
Anna mulle aikaa (Tapani Kansa)

Anna mulle aikaa on Tapani Kansan albumi vuodelta 1990. == Kappaleet == # # # # # # # # # # ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Vuoden 1990 albumit Luokka:Tapani Kansan albumit
Valkoinen naarasleijona

Valkoinen naarasleijona on ruotsalaisen Henning Mankellin kirjoittama rikosromaani, joka on kolmas osa Wallander-kirjasarjasta. Kirja on ilmestynyt ruotsiksi vuonna 1993, mutta se suomennettiin kuitenkin vasta vuonna 2001 sarjan kahdeksantena osana. Kirjan pohjalta valmistui vuonna 1996 elokuva, jossa pääosaa näyttelee Rolf Lassgård. ==Juoni== Kiinteistövälittäjä Louise Åkerblom katoaa Ystadissa, ja hänet löydetään raa'asti surmattuna. Samaan aikaan maapallon toisella puolella joukko buureja suunnittelee eteläafrikkalaisen poliitikon murhaa. Ystadin surman ja Etelä-Afrikan iskun välille löytyy yllättäviä yhteyksiä. Kurt Wallander joutuu setvimään yhtä uransa vaikeinta tapausta. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1993 kirjat Luokka:Ruotsalaiset rikosromaanit Luokka: Henning Mankellin teokset
Kulkukoirat

Kulkukoirat on Topi Sorsakosken ja Reijo Taipaleen yhteinen albumi vuodelta 1992. Levy julkaistiin Bluebird -levymerkin kautta. Albumissa on käännöskappaleita kuten levyn nimikkokappale. Kulkukoirat-kappale nousi isoksi hitiksi. Levy edusti iskelmää ja countrya. Albumi on ylittänyt kultalevyn rajan. == Kappaleet == Esittäjinä Topi ja Reijo yhdessä ellei toisin mainita. # # (Sorsakoski) # (Taipale) # # (Sorsakoski) # (Taipale) # # (Sorsakoski) # (Taipale) # # (Sorsakoski) # # (Sorsakoski ja Marko Putkonen) # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 1992 albumit Luokka:Reijo Taipaleen albumit Luokka:Topi Sorsakosken albumit
Kari Lehtonen (laulaja)

Kari Antero Lehtonen (14. syyskuuta 1951 Helsinki – 6. joulukuuta 2011 Järvenpää) oli suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja. == Diskografia == * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Pervomaiskojen piiri

Pervomaiskojen piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Tomskin alueella Venäjällä. Vuonna 1939 perustetun piirin pinta-ala on 15 554 neliökilometriä. Asukkaita on 20 000 henkeä (vuonna 2009). Pervomaiskojen piiri sijaitsee Tšulymjoen itärannalla Tomskin alueen kaakkoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Verhneketjen, idässä Teguldetin, etelässä Zyrjanskojen sekä lännessä Asinon ja Moltšanovon piireihin. Pinta-alasta 83,5 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat hiekka, sora, savet ja liitu. Piiriin kuuluu 6 maalaiskuntaa: Komsomolsk, Kujanovo, Novomariinka, Pervomaiskoje, Sergejevo ja Ulu-Jul. Hallinnollinen keskus on Pervomaiskojen kylä, josta on 110 kilometriä alueen pääkaupunkiin Tomskiin. Asutuskeskuksia on yhteensä 45. Seudun alkuperäisiä asukkaita olivat tšulyminturkkilaiset. Nykyään 94 % piirin asukkaista on venäläisiä. Pervomaiskojen kylässä asuu 28 % väestöstä. Pervomaiskojesta on maantieyhteys Asinon kautta Tomskiin. Vuonna 2006 valmistui Tšulymjoen ylittävä silta. Talous perustuu puunhankintaan ja -jalostukseen. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljakasvien viljelyyn. Piirissä toimii luomistyön ja vapaa-ajan keskus, kansanteatteri ja kotiseutumuseo. Pervomaiskojessa on lasten taidekoulu ja Komsomolskissa musiikkikoulu. Paikallislehtenä ilmestyy Zavety Iljitša (”Iljitšin neuvot”). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Pervomaiskojen piirin sivusto Luokka:Tomskin alueen piirit
Moottoripyörä on moottoripyörä

Moottoripyörä on moottoripyörä on Mika Sundqvistin albumi vuodelta 1980. Albumi myi kultalevyyn oikeuttavan määrän ja sen nimikappale nousi suureksi hitiksi. Albumi on Sundqvistin viimeinen, jolla soittaa lyhytikäiseksi jäänyt NonStop-yhtye. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Non-Stop == * Mika Sundqvist – laulu, vihellys, basso, syntetisaattorit, huilu ja trumpetti * Seppo Tammilehto – rummut, perkussiot ja taustalaulu * Juhani Ruponen – kitara * Tapani Mäenpää – kitara, basso, dobro, hammond, slide-kitara === Avustavat muusikot === * Simo Luukkanen – syntetisaattorit * Hannele Savolainen – sello * Tapani Fäldig – perkussiot == Aiheesta muualla == * Moottoripyörä on moottoripyörä discogs.com -sivustolla Luokka:Mika Sundqvistin albumit Luokka:Vuoden 1980 albumit
Salkolanjärvi

Salkolanjärvi on pääosin Varsinais-Suomen maakunnassa Somerniemellä Somerolla sijaitseva järvi, josta pieni osa ulottuu Uudenmaan maakuntaan Pusulan Kärkölässä Lohjalla. Järvi laskee alkujaan puutavaran uittoa varten kaivetun Taipaleenojan kautta pääosin Liesjärveen Tammelassa ja kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Salkolanjärven valuma-alueen suuruus on 13 km², josta järven osuus on 21 %. Valuma-alueeseen kuuluu vain kaksi muuta järveä. Valuma-alueesta noin 92 % on metsämaata. Peltoa ja niittyä on noin 3 %. Järven rannalla on Somerniemen Salkolan kylä, ja järven pohjoispuolitse kulkee valtatie 2. == Maantiede == Järven pinta-ala on 271 hehtaaria, pituus 3,3 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Siihen laskee 16 metsäojaa, joista yksi tuo Hullulammin ja Mustalammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa 550 metriä pitkä Taipaleenoja Liesjärveen. Järven rantaviiva on 11 kilometriä pitkä, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven laskuojan puoleinen pääty rajautuu vasten poikittaista harjua, jota valtatie 2 hyödyntää alustanaan. Rannoille on rakennettu runsaasti loma- asuntoja, joille johtaa tiet valtatieltä 2. Länsirannalla on Somerniemeen kuulunut Salkolan kylä. Someron ja Lohjan välinen raja kulkee järven itäpuolella järven pituussuunnassa ja ylittää hien järveä valtatien lähellä. Näin järvestä 2 prosenttia ja valuma-alueesta 46 prosenttia kuuluu Lohjaan. == Virkistys == Valtatien varressa toimi aikanaan Salkolan motelli ja samassa yhteydessä on harjun rinteessä Someron kaupungin uimaranta. == Historia == Järven nimi on aiemmin ollut "Punjärvi", mutta järveä on kutsuttu Salkolanjärveksi ainakin 1600-luvulta lähtien. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Salkola Träsk" ja sen länsirannalla oli tuolloin neljän talon Salkolan kylä. Järven vanha, luontainen lasku-uoma, joka näkyy Kalmbergin kartassa ja sen pohjana olleessa Salkolan kylän isonjaon kartassa vuodelta 1795, laski nykyisen valtatien kummankin puolen mutkitellen pohjoiseen Honkolansuon poikki ja yhtyi Lehesjokeen nykyisen valtatien 2 kohdalla. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä oli "Salkolanjärvi". Tähän karttaan on tukinuittoa helpottamaan 1800-luvulla kaivettu Taipaleenoja merkitty suorana ojana ja järven vanhaa lasku-uomaa ei enää ole piirretty näkyviin. Järven vanhan, Lehesjokeen yhtyvän lasku-uoman ennallistamista on kaavailtu. == Lähteet == * * ISBN 978-952-446-696-7 ===Viitteet=== Luokka:Somerniemen järvet Luokka:Pusulan järvet Luokka:Salkolanjärven valuma- alue
Herchmer Subdivision

Herchmer Subdivision on Kanadan rataverkkoon kuuluva OmniTRAX-konsernin tytäryhtiön Hudson Bay Railwayn hallinnoima 296 kilometrin pituinen rautatieosuus Manitoban provinssissa Kanadassa. Gillamista Churchilliin johtava rataosa muodostaa pohjoisimman osuuden Hudsoninlahdelle johtavasta nk. The Bayline -rautatiestä, ja on samalla Manitoban provinssin pohjoisin rautatieyhteys. The Pas'sta alkavan Hudson Bay Railwayn rakensi alun perin Kanadan hallitus. Gillamin ja pohjoisempana sijaitsevan Kettle Rapidsin välinen osuus avattiin liikenteelle vuonna 1918. Alun perin rautatie oli tarkoitus rakentaa noin 155 kilometrin päähän Gillamista Nelsonjoen pohjoispuolitse sen suistoon Hudsoninlahden rannalle perustettavaan uuteen Port Nelsonin satamaan. Vuosina 1912–1918 Port Nelsonissa suoritettiin laajamittaisia töitä, joihin liittyi mm. 17-jänteisen rautatiesillan rakentaminen. Myös ratapenger Amerysta Port Nelsoniin ehdittiin rakentaa. Port Nelsonin satama tai sinne johtanut rautatie ei kuitenkaan koskaan valmistunut, sillä keskeneräiset työt lopetettiin vuonna 1918. Kettle Rapidsin ja Churchillin välinen osuus rakennettiin vasta vuosina 1926–1929, ja ensimmäinen matkustajajuna saapui Churchilliin syyskuussa 1929. Rautatien omistus siirtyi valtiolta Canadian National Railwaylle 1. tammikuuta 1958, ja edelleen OmniTRAXille vuonna 1997. Rataosalla liikennöi Winnipegin ja Churchillin välinen VIA Railin henkilöjunavuoro, Hudson Bay. Juna liikennöi kahtena päivänä viikossa kumpaankin suuntaan. Tavaraliikenne on vähäistä, mutta elonkorjuuaikaan tapahtuva vientiin menevän viljan vuoksi liikenne on vilkasta. Vientivilja viedään rautateitse Churchillin satamaan, josta se laivataan 14 viikkoa kestävän sesongin aikana. ==Lähteet== Luokka:Hudson Bay Railway
Elän haaveistain

Elän haaveistain on Kurren eli Kurt Westerlundin albumi vuodelta 1992. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # # Luokka:Vuoden 1992 albumit Luokka:Suomalaiset albumit
Iin vaakuna

Iin kunnanvaakuna on Iin kunnan tunnus, ja sen on suunnitellut Kaj Kajander. Vaakunan selitys on ”hopeakentässä aaltokoroinen vasen pieli ja hylje; molemmat sinisiä”, ja se on alun perin vahvistettu kunnanvaakunaksi Kuivaniemelle 4. syyskuuta 1967. Vaakunan hylje viittaa kunnan sijaintiin Pohjanlahden rannikolla, ja sen pieli kuvastaa seudulla tapahtuvaa nopeaa maankohoamista; asia, johon myös kunnan nimi tavallaan viittasi. Vaakunasta tuli Iin tunnus 2007 Iin ja Kuivaniemen yhdistyessä Iin kunnaksi. Myös alkuperäinen Iille 9. helmikuuta 1966 vahvistettu vaakuna oli Kaj Kajanderin suunnittelema. Sen vaakunaselitys oli ”kulta-sinikatkoinen kilpi; yläkentässä sininen orsivaaka, alakentässä reunoihin ulottuva kultaverkko.” Vaakunan kilvenjako värityksineen on peräisin Natt och Dag -suvun vaakunasta. Iin pitäjä kuului suvun läänityksiin 1600-luvulla. Suvun vaakunan säleikkö on korvattu verkolla, joka symboloi lohenkalastusta. Vaaka viittaa Iin vanhaan kauppapaikkaan. == Lähteet == * Vaakuna Ii
Mä haluun viihdyttää

Mä haluun viihdyttää on Kikan esikoisalbumi vuodelta 1989. Albumi myi platinalevyyn oikeutetun määrän vuoteen 1991 mennessähttp://www.ifpi.fi/tilastot/artistit/kikka . Levyä suunniteltiin Kikan omien sanojen mukaan kolme vuotta, koska julkaisulle etsittiin sopivaa hetkeä. Kikka oli takakannen kuvaa vastaan, mutta levy-yhtiö päätti toisin. Levyä on myyty Suomessa 71 807 kappaletta. Kappaleiden tekijöiksi merkityt salanimet Inari Katramo sekä Jorma Koski ja Kirsi Sunila ovat todellisuudessa säveltäjä- sovittaja Veikko Samuli ja sanoittaja Juha Vainio.Salanimihaku, Fenno- musiikkiarkisto. Viitattu 3.2.2023. == Kappaleet == Kappale ”Anna, kulta anna” on käännösversio ranskalaisen Ottawan-yhtyeen kappaleesta ”Hands Up” vuodelta 1981. ”On nuori ilta tää”, ”Satu kaunis rakkauden” sekä ”Anna, kulta anna” ovat aiemmin Mona Caritan levyttämiä kappaleita, ja ”Anna rakas raju hetki” sekä ”Huone 105” Nisa Sorayan. Nämä cover-kappaleet kertovat osaltaan kuinka nopeasti albumi tehtiin valmiiksi ensimmäisen singlen ”Mä haluun viihdyttää/Ei kauniimpaa voi todella tietää” jälkeen. === Muusikoita === * Kikka – laulu * Juha Björninen – kitarat == Lähteet == Luokka:Vuoden 1989 esikoisalbumit Luokka:Kikan albumit Luokka:Veikko Samulin tuottamat albumit
Okan piiri

Okan piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Burjatian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1940 perustetun piirin pinta-ala on 26 926 neliökilometriä. Asukkaita on 5 200 henkeä (vuonna 2009). Okan piiri sijaitsee Burjatian lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Irkutskin alueeseen, idässä Burjatian Tunkan piiriin, etelässä Mongoliaan ja lännessä Tuvan tasavaltaan. Maantieteellisesti alue kuuluu Sajanvuorten itäosaan. Noin 37 % pinta-alasta on metsää. Suuri osa maaperästä on ikiroudan peitossa. Huomattavin joki on Oka. Piiriin kuuluu neljä maalaiskuntaa: Burun-Gol (keskuspaikka Hužir), Orlik, Sajany ja Soiotskoje (Sorok). Hallinnollinen keskus on Orlikin kylä, josta on 770 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Ulan-Udeen. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 58,0 % asukkaista on burjaatteja, 40,0 % sojootteja ja 1,8 % venäläisiä. Orlikin piirikeskuksessa asuu 57 % väestöstä (vuonna 2005). Talous perustuu luonnonvarojen hyödyntämiseen. Kaivosteollisuus tuottaa kultaa. Maatalous on erikoistunut karjanhoitoon ja hevosten kasvatukseen. Piirissä toimii sojoottien kulttuurikeskus ja perinneyhtye. Sorokin keskikoulussa opiskellaan sojottien historiaa ja perinnekulttuuria. Orlikissa on lasten musiikkikoulu ja kotiseutumuseo. Piirin kulttuuri- ja vapaa- ajankeskuksen yhteydessä toimii kansanteatteri. Paikallislehtenä ilmestyy burjaatinkielinen Aha (”Oka”). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Okan piiri Burjatian tasavallan sivustolla Luokka:Burjatian piirit
Albanyn koulupiiri

Albanyn koulupiiri palvelee Albanyn asukkaita Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa. Piiriin kuuluu seitsemän koulua. == Piiriin kuuluvat koulut == *Cornell Elementary School *Marin Elementary School *Ocean View Elementary School *Albany Middle School *Albany High School *MacGregor High School *Albany Adult School == Lähteet == Luokka:Alamedan piirikunnan koulupiirit
Kiihkeät tuulet

Kiihkeät tuulet on Kikan eli Kirsi Viilosen albumi vuodelta 1990. Albumi on Kikan studioalbumeista myydyin julkaisu, ja sitä myytiin pelkästään ennakkoon 20 000, ja platinaa se myi vuoteen 1991 mennessä. Levyä on myyty Suomessa 72 642 kappaletta. Kappaleiden tekijöiksi merkityt salanimet Inari Katramo ja Kirsi Sunila ovat todellisuudessa säveltäjä-sovittaja-tuottaja Veikko Samuli ja sanoittaja Juha Vainio.Salanimihaku, Fenno-musiikkiarkisto. Viitattu 3.2.2023. == Kappaleet == # # # # # # # # # # Levy julkaistiin alun perin myös vinyyliversiona. Kappalejärjestys on LP-versiolla hieman erilainen. === Vinyyliversion A-puoli === #Kiihkeät Tuulet #Apinamies #Viimeinen Yö #Tee Se Hiljaa #Osassa Toisen ===Vinyyliversion B-puoli=== #Tule Pian Kulta #Aito Frendi #Anna Mun Tulla #Rakkaus Rajua On #Vastarakastunut ===Käännösversiot=== Kappale "Apinamies" on käännösversio kappaleesta "Big Fat Oranguman", jonka alkuperäisenä säveltäjinä ovat Tony Cole, Graeme Hall, ja Steve Wolfe, ja johon Pertti Reponen on tehnyt suomenkieliset sanat. Kappale "Vastarakastunut" taas on käännösversio Dollar-yhtyeen vuonna 1979 julkaissusta kappaleesta "Love's Gotta Hold On Me". Albumi julkaistiin alun perin vinyylinä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1990 albumit Luokka:Kikan albumit Luokka:Veikko Samulin tuottamat albumit
Parhaat puoleni

Parhaat puoleni on Kikan eli Kirsi Viilosen ensimmäinen kokoelmalevy vuodelta 1992. "Parhaat puoleni" oli myös kappale, jolla Kikka osallistui vuoden 1992 Suomen Euroviisu-karsintoihin. Kappale julkaistiin myöhemmin singlenä. Levyä on myyty Suomessa 37 032 kappaletta. == Kappaleet == === LP === ==== A-puoli ==== # # # # # # # # ==== B-puoli ==== # # # # # # # # === CD === # # # # # # # # # # # # # # # # Levy on koottu Kikan kolmeltä ensimmäisiltä levyiltä. Kappaleet "Kierrätä, pyöritä mua", "Painetta palloon", "Parhaat puoleni", ja "Zoomaile mua" ovat ennen albumilla julkaisemattomia, vaikkakin kappale "Kierrätä, pyöritä mua" on julkaistu aiemmin singlellä. ==Pseudonymit== Levyn kappaleiden todelliset säveltäjät ja sanoittajat ovat piiloutuneet taiteilijanimien taakse; "Kirsi Sunila" on Juha Vainion taiteilijanimi, "Sipi Castrén" hänen poikansa Ilkka Vainion. "Inari Katramo" on Veikko Samulin taiteilijanimi, ja "Kristiina Sydänmaa" on vuorostaan Risto Asikaisen taiteilijanimi. Tämän lisäksi Veikko Samuli mainitaan levyllä sekä omalla että taiteilijanimellään. Nimet Aappo I. Piippo ja Jorma Koski eivät ole taiteilijanimiä. ==Singlet== Albumilta julkaistiin vain yksi single; "Parhaat puoleni / Zoomaile mua". Single "Kierrätä, pyöritä mua / Kun rakkaus loppuu" julkaistiin Kikka 3 -albumin yhteydessä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1992 kokoelma-albumit Luokka:Kikan albumit Luokka:Veikko Samulin tuottamat albumit