EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Marc Cholodenko

Marc Cholodenko (1950 Pariisi, Ranska) on ranskalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut parodioita perinteiseen rakkauskertomuksen tyyliin. Hänen on sanottu olevan Marcel Proustin manttelinperijä. Teoksesta Les États du désert hän sai Médicis-palkinnon. Hän on kirjoittanut myös runoja. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mario Roatta

Mario Roatta oli italialainen fasisti, joka toimi Italian sotilasasiamiehenä Suomessa 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa. Palattuaan Italiaan hän nousi sotilastiedustelun johtoon. Myöhemmin hän osallistui Italian armeijan everstinä Espanjan sisällissotaan. == Lähteet == Luokka:Italialaiset kenraalit
Loco Loco

Loco Loco on serbialaisen tyttöyhtyeen Hurricanen esittämä kappale, jolla he edustivat Serbiaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 102 pistettä ja saavutti sijan 15. == Lähteet == Luokka:Serbian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2021 euroviisuedustuskappaleet
Antti Pulkkinen

Antti Pulkkinen -nimisiä henkilöitä ovat: * Antti Pulkkinen (1818–1898), maanviljelijä ja valtiopäivämies * Antti Pulkkinen (s. 1974), fyysikko ja avaruustutkija, Marylandin yliopiston professori * Antti Juho Pulkkinen (1847–1896), sahanomistaja ja valtiopäivämies
Vähä-Mustinki

Vähä-Mustinki on Jämsän länsiosassa sijaitseva seitsemän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen. Vähä-Mustinki sijaitsee vedenjakajalla: sen länsipuolinen Iso-Mustinki kuuluu Kokemäenjoen vesistöön, Vähä-Mustinki puolestaan kuuluu Kymijoen vesistöön.Iso-Mustinki. Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. == Maantiede == Vähä-Mustingin pituus kaakosta luoteeseen on 450 metriä, järven pohjoisosan leveys on 300 metriä. Vähä-Mustinki on saareton, sen itä- ja pohjoisrannalla on joitakin rakennuksia. Lounaassa on Loukkokorvenkangas ja Loukkukorpi. Kantatie 56 kulkee puolisen kilometriä järven itäpuolitse; maantiereitin Jämsä–Mänttä puoliväli on Vähä-Mustingin läheisyydessä.Fonecta: Jämsä–Mänttä. Fonecta.fi. Viitattu 15.2.2021.] Vähä- Mustinki kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Vähä-Mustinki on Lahnajoen alueen luoteisia vakavesiä.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Fishing.fi: Vähä-Mustinki Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Kaukaloinen (Jämsä)

Kaukaloinen on Jämsän länsiosassa sijaitseva noin kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Kaukaloisen pituus kaakosta luoteeseen on 250 metriä, sen leveys on runsaat sata metriä. Kaukaloinen on saareton, sen pohjoisrannalle saapuu laskuoja luoteesta ja sen etelärannalta lähtee laskuoja kaakkoon. Noin 200 metriä Kaukaloisesta lounaaseen sijaitsee Reivinginjärvi. Kantatie 56 kulkee noin 300 metriä järven koillispuolitse, tien pohjoispuolella levittäytyy Ruotsinsuo. Kaukaloinen kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Kaukaloinen on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma- alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. Suomessa on kolme Kaukaloinen- nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä. Kaksi niistä sijaitsee Pohjanmaalla.Kaukaloinen. Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Fishing.fi: Kaukaloinen Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Oinaslammi (Jämsä)

Oinaslammi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänkosken lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on kaksi kilometriä pohjoiseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. == Maantietoa == Oinaslammi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä. Oinaslammi sijaitsee omakotialueiden läheisyydessä, mutta sen rantoja ei ole rakennettu. Oinaslammen ja Rekolanselän välistä kulkee seututie 604. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,1 metriä mpy. Järven luoteiskulmasta lähtee noin puolen kilometrin mittainen Korento-oja Kankarisveden Rekolanselkään. Oinaslammen pinta on kolmisen metriä Kankarisvettä ylempänä. == Lähteet == Luokka:Jämsänjoen alue Luokka:Jämsän järvet
Heinäjärvi (Jämsä, Paljakka)

Heinäjärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan itäpuolella sijaitseva 55 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemän kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 90 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Heinäjärven pituus on noin 1,8 kilometriä ja leveys noin 800 metriä. Polveilevat rannat tekevät järvestä muodokkaan. Pohjoisella rannalla avautuu maatalousmaisema, muilla rannoilla on metsää ja harvakseltaan rakennuskantaa. Heinäjärvi on saareton. Sen kapeassa keskiosassa on viidentoista metrin syvänne, koillisosan Nisuspohja ja eteläosan Talaspohja sitä vastoin ovat matalia. Heinäjärven tilavuus on runsaat 2,1 miljoonaa kuutiometriä. Heinävuori järven länsipuolella kohoaa 170 metrin korkeuteen, Heinävuoren itäpuolella on Syväjärvi. Järvien välisellä kannaksella on Välimäki, jonka korkeus on noin 150 metriä. Heinäjärvi kuuluu Lavaojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. Lavaojan alueen muut järvet ovat Saarijärvi, Syväjärvi ja Laukalammi.Lavaojan valuma-alue (14.517). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. Suomessa on 57 Heinäjärvi-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, neljä niistä Jämsässä. Paljakan Heinäjärven lisäksi on Heräkulman Heinäjärvi, Turkinkylän Heinäjärvi ja Sammallahden Heinäjärvi.Heinäjärvi. Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Lohja (täsmennyssivu)

Lohja voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Lohja, Suomen kaupunki * Lohjan kunta, Lohjan maalaiskunta, Lohjan kaupunkiin vuonna 1997 liitetty kunta * Lohja, suomalainen monialayhtiö * Lohja, laulaja Patrik Blombergin esikoisalbumi * Lohja järv, järvi Virossa * 2501 Lohja, asteroidi. == Katso myös == * Lohjan seutukunta
Syväjärvi (Jämsä, Syväjärvenmutka)

Syväjärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan itäpuolella sijaitseva 40 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 91 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Syväjärven pituus on noin 1,2 kilometriä ja pohjoisosan leveys noin 500 metriä. Järvi on saareton. Syväjärven pohjoispuolella on Syväjärvenmutkan maatalousmaisema. Länsipuolella sijaitsee Heinäjärvi. Järvien välisellä kannaksella on Välimäki, jonka korkeus on noin 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Idässä sijaitsee Jyrkänvuori, jonka korkeus on yli 180 metriä mpy. Etelässä on samankorkuinen Nättilänvuori. Jyrkänvuoren itäpuolella on Varislammit noin 160 metrin korkeudella mpy. Syväjärvi kuuluu Lavaojan valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma- alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. Lavaojan alueen muut järvet ovat Heinäjärvi, Saarijärvi ja Laukalammi.Lavaojan valuma- alue (14.517). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. Suomessa on 110 Syväjärvi- nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, kolme niistä Jämsässä. Syväjärvenmutkan Syväjärven lisäksi on Längelmäen Syväjärvi ja Pihlaiston Syväjärvi.Syväjärvi. Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Nummen terveystalo

Nummen terveystalo on Nummella, Nummen kirkonkylällä sijaitseva entinen terveystalo, joka on valmistunut vuonna 1950. Terveystalo on osittain kaksikerroksinen ja ulkopuolelta rappauspintainen. Rakennuksen rakentamisessa sotavuosien 1939-1944 jälkeen avusti merkittävästi Ruotsin kansa, sekä Nummen ruotsalainen ystävyyskunta Glanshammar Härad lahjoittamillaan varoilla, jotka Nummelle välitti Mannerheim-liitto ja Suomen Huolto Ry. Itse rakennus rakennettiin Mannerheimin Lastensuojeluliitolta tilattujen tyyppipiirustusten mukaan. Rakennuksessa sijaitsi terveystalon ja neuvolan lisäksi asunnot kätilölle, terveydenhoitajalle ja kodinhoitajalle. Nykyisin Nummen terveystalon omistaa Lohjan seurakunta ja rakennuksessa toimii Nummen alueseurakunnan seurakuntatoimisto. Rakennus on itsessään muistomerkki Suomen ja Ruotsin välisestä yhteistyöstä Suomen sota-aikoina ja niiden jälkeen. Muistomerkistä muistuttaa rakennuksen sisällä metallivalettu laatta, jossa lukee teksti: Ruotsin kansa avusti tämän talon rakentamista. Lahjan välitti Suomen Huolto Ry. == Kuvia == Tiedosto:Nummen terveystalo Uusimaa.jpg|linkki=|Muistolaatta Nummen terveystalon sisällä. Tiedosto:Nummis Hälsogård.jpg|linkki=|Muistotaulu Nummen terveystalon sisällä. == Lähteet == Luokka:Suomen terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset Luokka:Nummen rakennukset ja rakennelmat (Lohja) Luokka:1950
Laukalammi

Laukalammi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan kaakkoispuolella sijaitseva kuuden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisi kilometriä pohjoiseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Laukalammen pituus lounaasta koilliseen on noin puoli kilometriä, leveys lännestä itään on noin 150 metriä. Järvi on saareton. Rakennettu ympäristö päättyy Laukalammen länsirannalle, järven itäpuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata, jonka itäpuolinen Orivuori kohoaa noin 150 metriä merenpinnan yläpuolelle. Laukalammen luoteispuolelle rakennettiin maailmansotien välisenä aikana Kyttälänmäen pientaloalue, jota kutsutaan myös Jämsänkosken Pispalaksi. Laukalammi kuuluu Lavaojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 16.2.2021. Lavaojan alueen muut järvet ovat Heinäjärvi, Syväjärvi ja Saarijärvi.Lavaojan valuma-alue (14.517). Järviwiki. Viitattu 16.2.2021. Jämsänkosken ja Jämsän historiallinen pitäjäraja ja entinen kuntaraja kulkee Lavaojan valuma-alueen halki siten, että valuma-alueen läntinen osa sijaitsee varsinaisen Jämsänkosken puolella. Laukalammi sijaitsee valuma-alueen lounaiskolkassa.Doria.fi : [Jämsänkoski]: [Jämsänkosken kunta], 1931 (Helsinki : Maanmittaushallituksen kivipaino). Doria. Viitattu 16.2.2021. == Lavaoja == Lavaoja virtaa Laukalammen pohjoispuolitse Heinäjärven luoteisrannalta länteen kohti Jämsänjoen pohjoispäätä. Lavaoja sai nimensä lavantautiepidemiasta, joka vaivasi seutua 1900-luvun taitteessa. Epidemia levisi ojasta nostetun käyttöveden mukana. Lavaojan rannalla Viitasen navetan takana sijainneella aukiolla oli Jämsänkosken varhaisin torialue. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Saarijärvi (Jämsä, Syväjärvenmutka)

Saarijärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan koillispuolella sijaitseva 45 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yhdeksän kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 92 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Saarijärven pituus on noin 1,1 kilometriä ja sen pohjoisosassa on saari. Järveä ympäröi mäkinen maasto: pohjoisessa on Omenavuori eli Latvavuori, kaakossa Punaisenportinmäki ja Savionmäki, lounaassa Mäyrämäki ja lännessä Kulovuori. Omenavuori kohoaa ylängöksi yli 200 metriä merenpinnan yläpuolelle. Omenavuoren pohjoispuolella sijaitsee Latvajärvi. Saarijärven rannoilla on harvakseltaan asutusta, järven pohjoispuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata. Saarijärvi sijaitsee Jämsänkosken ja Jämsän historiallisella pitäjärajalla ja entisellä kuntarajalla. Järven länsiosa on varsinaisen Jämsänkosken alueella. Vuonna 1931 julkaistulla kartalla järven nimenä on Savijärvi.Doria.fi : [Jämsänkoski]: [Jämsänkosken kunta], 1931 (Helsinki : Maanmittaushallituksen kivipaino). Doria. Viitattu 16.2.2021. Saarijärvi kuuluu Lavaojan valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma- alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. Lavaojan alueen muut järvet ovat Heinäjärvi, Syväjärvi ja Laukalammi.Lavaojan valuma- alue (14.517). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. Suomessa on 201 Saarijärvi- nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, viisi niistä Jämsässä. Neljä muuta ovat Partalan Saarijärvi, Hallin Saarijärvi, Lahdenkylän Saarijärvi ja Jyväskylän rajalla sijaitseva Saarijärvi.Saarijärvi. Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Nummen kotiseutumuseo

Nummen kotiseutumuseo () sijaitsee Nummella Uudellamaalla vuonna 1771 rakennetussa pohjalaistyylisessä Ylhäisten ratsutilaksi kutsutussa talossa. Museorakennus on entinen seurakunnan lukkarin virkatalo ja toimi tässä tehtävässä vuodesta 1771 vuoteen 1969. Rakennuksen ensimmäinen omistaja ja myös rakennuttaja oli Johan Ilmonius. Museon toiminnasta vastaa Nummi-Seura ry, joka vuokraa rakennusta Lohjan seurakunnalta. Ylhäisten ratsutilan lisäksi Nummen kotiseutumuseo toimii Nummi-Seuran omistamissa Nummen lainajyvästön kahdessa viljamakasiinissa, jotka sijaitsevat Ylhäisten ratsutilan ja Nummen vanhan hautausmaan välissä. Museo on avoinna yleisesti vain kesällä yhtenä kuukautena ja muina aikoina sopimuksen mukaan. == Näyttely == Nummen kotiseutumuseon näyttelyt keskittyvät Nummen historiaan ja erityisesti Nummen rikkaaseen maatalouskulttuuriin. Aikoinaan Nummi oli viljavarallisuudessa mitattuna Suomen toiseksi varakkain paikkakunta. Tästä juontaa juurensä myös entisen Nummen kunnanvaakunan putkilukko, jolla lukittiin lainajyvästön aitat. Ylhäisten ratsutilassa on kaksi 1920–1930-lukujen tyyliin sisustettua huonetta ja vilja-aitoissa esinenäyttelyt metsästyksestä ja maataloudesta. == Lähteet == Luokka:Suomen kotiseutumuseot Luokka:Nummen rakennukset ja rakennelmat (Lohja) Luokka:Lohjan kulttuuri
Yu Kuwabara

Yu Kuwabara (s. 1984 Chiba) on japanilainen säveltäjä.Yu Kuwabara Nova Ensemble Kuwabara suoritti maisteriopintonsa Tokion taideyliopistossa. Hän on tutkinut japanilaista perinnemusiikkia ja tehnyt yhteistyötä Japanin perinteisten taidemuotojen harjoittajien kanssa. Kuwabaran teoksia on esitetty monilla kansainvälisillä festivaaleilla, kuten Darmstadtin kesäkursseilla, Tongyeongin kansainvälisillä musiikkijuhlilla ja Takefun kansainvälisillä musiikkijuhlilla. Hänen teostensa esittäjien joukossa ovat olleet Ensemble Modern, Trio Accanto, Ensemble InterContemporainin solistit, Klangforum Wien, Enno Poppe, Mike Svoboda, Tokion filharmonikot, Claire Chase, Rebekah Heller, Stefan Hussong ja Camilla Hoitenga.Yu Kuwabara Cresc Biennale Kuwabaran teosten nuottien kustantaja on Edition Wunn. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sigurd Ribbung

Sigurd Ribbung (1204–1226) oli norjalainen vallantavoittelija. Ribbung oli baglien puolueen kannattaman vastakuningas Erling Steinveggin poika ja ribbungenien kapinallisryhmän tukema kruununtavoittelija. Sigurd Ribbung sai vaatimuksilleen tukea lähinnä Østlandetissa, mutta luopui kruunun tavoittelusta neuvoteltuaan jaarli Skule Bårdssonin kanssa vuonna 1223. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1226 kuolleet Luokka:Norjalaiset henkilöt
Joutsenlammi (Jämsä)

Joutsenlammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 29 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin kuusitoista kilometriä länsilounaaseen. == Maantiede == Joutsenlammin ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 450 metriä. Järven eteläosassa on luoteeseen työntyvä niemi, jonka eteläpuolella on pääaltaasta selkeästi erottuva lahti. Saaria on kaksi, toinen järven keskiosassa, toinen koillisessa. Itärannalta lähtee laskuoja. Joutsenlammin eteläpuolella on noin 180 metrin korkeuteen kohoava Lähdevuori, jonka eteläpuolella on Lähdejärvi. Lähdevuoren länsipuolella on Lähdesuo. Joutsenlammin luoteispuolella levittäytyy Joutsenlamminsuo. Järven rannoilla ei ole mainittavaa rakennuskantaa, noin kilometrin etäisyydellä sen rannoilta on joitakin maatiloja. Noin kaksi kilometriä Joutsenlammilta pohjoiseen sijaitsee Alaisen Kalajärven, Keskisen Kalajärven ja Yläisen Kalajärven muodostama kokonaisuus. Joutsenlammi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vesistön suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 48 metriä Joutsenlammia alempana. Joutsenlammin ja Koijärven välissä on Riihijärvi. Joutsenlammi sijaitsee Vataanjoen alueen lounaiskulmassa, sen eteläpuolella on Hanhiojan valuma-alue, johon myös Lähdejärvi kuuluu.Hanhiojan valuma-alue (14.525). Järviwiki. Viitattu 17.2.2021. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Smedaböle

Smedaböle on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön itälaidalla Strömman kanavan pohjoispuolella. Smedabölen naapurikylät ovat Rugnola ja Dalby. Kylän etelärajalla kohoaa Uppgårdsbergen ja pohjoisosassa Kaarlinginmäki. Kylän ydinosa sijaitsee näiden mäkien väliseen viljavaan laaksoon, jonka halki kulkee Smedabölentie. Smedabölen asutus sijoittuu tien varrelle ja muodostaa perinteisen 1900-luvun alun yhtenäisen kyläilmeen. Kylän rannat ovat laajalti otettu kesäasutuskäyttöön. Smedabölessä on ollut uuden ajan alussa kolme taloa, jotka yhdistettiin 1700-luvun alussa yhdeksi ratsutilaksi. Isojaossa kylän kantatila on jaettu kolmeen osaan. Vuonna 1904 yksi taloista on jaettu kahden muun kesken. 1900-luvulla kylään syntyi uutta asutusta, etenkin 1930- ja 1950-luvuilla. ==Lähteet== Luokka:Kemiön kylät
Koukkulammi (Jämsä, Vehkajärvi)

Koukkulammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 12 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 28 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä neljätoista kilometriä länsilounaaseen. == Maantiede == Koukkulammen pituus on 800 metriä. Järvi kapenee pohjoista kohti ja koukkaa itään, jossa se haarautuu pohjoiseksi ja eteläiseksi lahdeksi. Järveä ympäröi metsäinen mäkimaa. Sen eteläosaan virtaa laskuoja Otsalammilta, pohjoisosasta lähtee Koukkulamminpuro koilliseen ja laskee Lähdejärveen. Koukkulammen eteläpuoliset Otsavuori ja Mäkelänmäki ovat ylänköä 200–220 metriä merenpinnan yläpuolella. Koukkulammi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee viitisen kilometriä Koukkulammelta koilliseen ja sen korkeustaso on noin 50 metriä Koukkulammia alempana. Jämsässä on toinenkin Koukkulammi. Se sijaitsee Huhtialla Koskenpään kyläkeskuksen eteläpuolella kolmisentoista kilometriä Koskenpään läntiseltä Koukkulammilta itäkaakkoon. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Luca Attanasio

Luca Attanasio (23. toukokuuta 1977 Saronno – 22. helmikuuta 2021 Goma) oli italialainen diplomaatti.Italian ambassador among three killed in attack on UN convoy in DR Congo France24 Attanasio aloitti diplomaattiuransa vuonna 2003 ja palveli aluksi Sveitsissä, Marokossa sekä Nigeriassa.Italian ambassador to DR Congo dies in attack on UN convoy The Guardian Hän työskenteli Kongon demokraattisessa tasavallassa Italian diplomaattisen edustuston johdossa vuodesta 2017 ja suurlähettiläänä lokakuusta 2019. Attanasio oli naimisissa ja hänellä oli kolme lasta. == Kuolema == Attanasio, 30-vuotias sotilaspoliisi Vittorio Iacovacci ja heidän kinshasankongolainen kuskinsa pysäytettiin näiden ajaessa Pohjois-Kivussa 22. helmikuuta 2021. Hyökkääjät surmasivat heti kuskin ja olivat pakottamassa muita metsään puistonvartijoiden avatessa tulen. Attanasio vietiin kriittisessä tilassa YK:n sairaalaan Gomaan, jossa hän kuoli tilanteessa saamiinsa vammoihin. Tiellä, jolla hyökkäys tehtiin, kulki usein asejoukkoja ja maantierosvoja. Attanasio oli Ranskan suurlähettiläs Philippe Bernardin (k. 1993) jälkeen toinen eurooppalainen suurlähettiläs, joka surmattiin palvellessaan Kongon demokraattisessa tasavallassa. == Lähteet == Luokka:Italialaiset diplomaatit Luokka:Suurlähettiläät Luokka:Italialaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Ylhäisten ratsutila

Ylhäisten ratsutila, (ruots. Ylhäis Cantoren) toiselta nimeltään Lukkarin puustelli, on Nummella, Uudellamaalla sijaitseva entinen lukkarin virkatalo. Tilan päärakennus on pohjalaistyylinen kaksikerroksinen, satulakattoinen, pitkänurkkainen hirsirakennus vuodelta 1771. Ylhäisten tila on myös Nummen kirkonkylän vanhin rakennus. Nykyisin rakennuksen omistaa Lohjan seurakunta ja siinä toimii vuokralla Nummen kotiseutumuseo. == Historiaa == Ylhäisten nykyisen päärakennuksen on rakennuttanut Johan Ilmonius vuonna 1771. Ilmonius toimi Nummen lukkarina ja kirkkoisäntänä ja oli myös rakennuksen ensimmäinen asukas. Lukkarin virkatalona rakennus toimi rakentamisestaan aina vuoteen 1969 asti. Tila mainitaan ensimmäisiä kertoja kirjallisissa lähteissä jo 1500-luvulla ja tuolloinkin tila kuului kirkolle. Ylhäisten pihapiiriin kuuluu päärakennuksen lisäksi talouskellari, vuoraamaton punamultainen poskiaitta, hirsinen sauna, sekä liiteri. Nykyisin Ylhäisten ratsutilan omistaa Lohjan seurakunta ja siellä toimii vuokralaisena Nummi-Seura, joka pitää rakennuksessa Nummen kotiseutumuseota. Rakennus on merkittävä osa Nummen valtakunnallisesti merkittävää kulttuuriympäristöä ja suojeltu. == Lähteet == Luokka:Nummen rakennukset ja rakennelmat (Lohja) Luokka:1771 Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Lohjan suojellut rakennukset
Muttilainen

Muttilainen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Kaarle Muttilainen (1826–1907), maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari *Kyllikki Muttilainen (s. 1946), poliitikko ja kansanedustaja (SDP) *Marjatta Muttilainen (o.s. Olkkonen, myöh. Kiviniemi, s. 1946), hiihtäjä *Sami (Frank) Muttilainen (s. 1980), poliitikko (Vas.) ja taiteilija
Suurpellon kirjasto

Suurpellon kirjasto (aiempi Opinmäen kirjasto) on Espoon Henttaan kaupunginosassa, Opinmäen koulukeskuksessa toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Espoon kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Opinmäen koulukeskuksessa toimii kirjaston ohella muun muassa päiväkoti, Espoon kansainvälinen koulu (), Olarin koulun alaluokat (luokka-asteet 1-3), alueellinen liikuntahalli sekä Espoon työväenopiston ja nuorisotoimen tiloja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sijainti kartalla (Espoon karttapalvelussa) (espoo.fi) Luokka:Henttaa Luokka:Espoon kaupunginkirjasto
Uusi Jerusalem (yhteisö)

Uusi Jerusalem oli August Nordenskiöldin vuonna 1792 perustama ihanneyhteisö Sierra Leonessa. Kyseessä oli ensimmäinen suomalaisen perustama ihanneyhteisö. Luonteeltaan se oli uskonnollinen. Yhtenä tavoitteena oli myös perustaa vapautuneille orjille oma vapaavaltio sekä rahan vallasta vapaa oleva yhteiskunta. Nordenskiöldin kerrotaan olevan sairas jo ennen Sierra Leoniin lähtöä. Hän matkasi kullan ja timanttien perässä rannikolta sisämaahan rahoittaakseen utopiansa. Tarinat rikkauksista olivat kuitenkin liioiteltuja. Lisäksi Nordenskiöld joutui vaikeuksiin orjavastaisten aatteidensa takia, koska ne olivat uhka paikallisille orjakauppialle ja heimoille. Nordenskiöld palasi sittemmin rannikolle. Utopia ei kovasta yrityksestä lähtenyt nousuun ja Nordenskiöld kuoli varsin pian tämän jälkeen Sierra Leonessa. == Lähteet == Luokka:Suomalaisen siirtolaisuuden historia Luokka:Ulkosuomalaiset yhteisöt Luokka:Sierra Leonen historia Luokka:Utopiat
Tohtori Getto

Tohtori Getto (oik. Jarkko Porrassalmi, s. 1996https://www.youtube.com/watch?v=E-22eRpAJck&t;=133s) on Jyväskylästä kotoisin oleva rap-artisti. Hän oli mukana 2010-luvulla toimineessa Korstoraatio-rap-ryhmässä. Korstoraation hajottua vuonna 2017 hän on julkaissut soolosinglejä ja tehnyt yhteistyötä muiden artistien kanssa. Joulukuussa 2020 hän julkaisi yhdessä Lytän kanssa täyspituisen albumin Lyttä & Tohtori Getto!!. Lyttä & Tohtori getto julkaisi,myös vuonna 2024 albumin Kaks nimee. Albumin single kappale Kaks nimee nousi kovaan suosioon == Yksityiselämä == Tohtori Getto on JKL Funk Days -kollektiivista tunnetuksi tulleen hip hop -artisti Krison pikkuveli. == Diskografia == === Albumit === * FOURGNXTAZSIPPINHENNESYINOPELASTRA MIXTAPE (Korstoraatio, 2013) * (Korstoraatio) * * Kaks nimee (Reijo Oy, 2024) === Singlet === * GG Allin / Tohtori Getto (2019) * Koiramies / Joutsenmerkkijäbä (2021) * Päästä kasvaa sarvet (2022) * Mun maineel pt. 2 (2023) * Yo! (Kotibileet) / Tohtorin tarina (2023) * Räkikset (2023) * Halinalle / Paholainen (2023) * Kaks nimee (2023) * Nolla (2024) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Youtube: TUFF! Haastattelussa Korstoraatio . * Luokka:Hip hop -artistit Luokka:Jyväskylän musiikki
Nokia Sans

Nokia Sans oli matkapuhelinyhtiö Nokian käyttämä kirjaintyyppi. Nokia käytti sitä matkapuhelinalustojensa sekä oman brändinsä kirjaintyyppinä vuosina 2002–2011 ja se saattoi olla hetken aikaa maailman luetuin kirjaintyyppi. Nokia Sans suunniteltiin poikkeuksellisen usealle kielelle ja niiden erikoismerkeille. Nokian johtavan markkina-aseman vuoksi Nokia Sans oli yleisin kännyköissä esiintynyt kirjaintyyppi 2000-luvun alkuvuosina ja saattoi sen vuoksi olla myös maailman luetuin kirjaintyyppi. Nokia oli käyttänyt aiemmin kirjaintyyppiä Helvetica viestinnässään. Helvetican käytön ongelmia oli muun muassa kirjainten erottuminen toisistaan pieninä pikseleinä matkapuhelimen näytöltä. Yrityksessä myös nähtiin tarve omalle kirjaintyypille markkinointimielessä, joten vuonna 2000 aloitettiin projekti uuden kirjaintyypin luomiseksi. Projektissa oli mukana saksalainen kirjainmuotoilija Erik Spiekermann. Nokia Sans julkaistiin vuoden 2002 yhtiökokouksen jälkeen ja kirjaintyyppiä käytettiin vuoteen 2011 asti, jolloin se korvattiin Nokia Purella. ==Lähteet== Luokka:Nokia Luokka:Kirjaintyypit
Daniil Trifonov

Daniil Olegovitš Trifonov (; s. 5. maaliskuuta 1991 Nižni Novgorod) on venäläinen pianisti ja säveltäjä.Trifonov, Daniil 1991- WorldCat IdentitiesDaniil Trifonov Schott Music Trifonov kasvoi musikaalisessa perheessä ja aloitti pianonsoiton 5-vuotiaana. Hän opiskeli Gnesin- instituutissa Tatjana Zelikmanin pianoluokalla ja suoritti myös sävellysopintoja. 17-vuotiaana Trifonov lähti Yhdysvaltoihin jatkamaan opintojaan Clevelandin musiikki-instituutissa Sergei Babayanin johdolla.Daniil Trifonov Bösendorfer Trifonov on saavuttanut useita kilpailuvoittoja, kuten kolmannen sijan Varsovan Chopin-kilpailussa sekä vuonna 2011 kuuden viikon aikavälillä ensipalkinnot Tšaikovski- ja Arthur Rubinstein -kilpailuissa. Trifonovilla on ollut Gesellschaft der Musikfreunden muusikkoresidenssi Itävallassa. Trifonov teki ensimmäisen CD-julkaisunsa Frédéric Chopinin sooloteosten valikoimasta Decca-levymerkillä vuonna 2011. Helmikuussa 2013 hän solmi eksklusiivisen levytyssopimuksen Deutsche Grammophonin kanssa. Hänen ensimmäinen tällä sopimuksella tekemänsä levytys oli Trifonov: The Carnegie Recital, joka toi pianistille Grammy-ehdokkuuden. Trifonov on saanut myös muita Grammy-ehdokkuuksia ja tullut vuonna 2017 Grammy-palkituksi Transcendental-levytyksestä.GRAMMY Award Results for Daniil Trifonov Grammy Awards Hänen omien sävellystensä joukossa on hänen keväällä 2014 kantaesittämänsä konsertto pianolle ja orkesterille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Venäläiset pianistit Luokka:Venäläiset säveltäjät Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Malmgren

Malmgren on ruotsinkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Anders Johan Malmgren (1834–1897), eläintieteilijä, professori, valtiopäivämies ja Oulun läänin maaherra 1889–1897 *Henrik Johan Malmgren (1837–1903), maanviljelijä, valtiopäivämies ja taloustirehtööri *Jarl Malmgren (1908–1942), jalkapalloilija ja jääpalloilija *Johan Aksel Malmgren (1847–1913), virkamies ja päätoimittaja
Mankki (täsmennyssivu)

Mankki voi tarkoittaa muun muassa: * Mankin seisake * Mankby, keskiaikainen kylätontti Espoossa * Mankki, kylä Joutsassa == Sukunimi == * Elias Mankki (1821–1903), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies * Elina Mankki (s. 2002), suomalainen jalkapalloilija * Heini Mankki-Simpura (1922–2004), suomalainen päätoimittaja * Leena Mankki (s. 2000), suomalainen jalkapalloilija. * Sylvester Mankki (1899–1963), suomalainen liikemies ja konsuli Luokka:Sukunimet
Jan Lityński

thumb|250px|Jan Lityński, 2007 Jan Lityński (18. tammikuuta 1946 – 21. helmikuuta 2021) oli puolalainen poliitikko, toimittaja ja oppositioaktivisti. Hän oli kansanedustaja vuosina 1989–2001. ==Lähteet== Luokka:Puolalaiset toimittajat Luokka:Puolalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Ahjärvi (järvi)

Ahjärvi on isohko järvi Hiitolanjoen vesistössä Ruokolahden kunnassa. Se kuuluu Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ympäristövastuualueeseen. Järven pinta-ala on 287,74 hehtaaria (2,9 neliökilometriä) ja rantaviivaa on 20,57 kilometriä. Ahjärvessä elää useita kalalajeja, joista alkuperäisiä ovat olleet ankerias, Laatokan lohi, hauki, ahven, muikku, särki, made, kiiski ja salakka. Kalastuskunta on istuttanut järveen kirjolohta, plankton- ja järvisiikaa, kuhaa, harjusta ja lahnaa. Laatokan lohi voisi edelleen nousta Ahjärveen asti, ellei Kokkolanjoessa olisi voimalaitoksia, tai siinä olisi kalaportaat. Ahjärvessä on ollut ankeriaita ennen sotia, jolloin ne pääsivät merestä Laatokan ja Kokkolan-, Silamusjoen ja Ahjoen kautta kunnolla kutemaan. Ahjoki säännöstelee Ahjärveä hyvin, ja jos kesä on kuiva, loppuu joesta myös virtaama. Ahjärven vuotuinen pinnan vaihtelu on tavallisesti 25 ja 40 senttimetrin välillä. Järven rannoilla on noin 40 kesämökkiä tai rantasaunaa. == Lähteet == Luokka:Ruokolahden järvet
Ahjärvi (täsmennyssivu)

Ahjärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Ahjärvi, entinen kylä Kivennavalla * Ahjärvi, kylä Ruokolahdella * Ahjärvi, järvi Ruokolahdella
Aavasaksa (täsmennyssivu)

Aavasaksa voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Aavasaksa, Ylitorniolla sijaitseva vaara; osa erästä Unescon maailmanperintökohdetta * 2678 Aavasaksa, vaaran mukaan nimetty asteroidi * S/S Aavasaksa, suomalainen höyrylaiva. * Aavasaksa Oy, vuosina 1915–1925 Aavasaksalla toiminut metsäteollisuusyritys ja uudempi 1952–1981 toiminut vesivoimalayhtiö == Katso myös == * Aavasaksan silta * Huvimatka Aavasaksaan
Jäähyväiset aseille (kappale)

Jäähyväiset aseille on punkyhtye Kollaa kestään sodanvastainen musiikkikappale, joka ilmestyi 'Jäähyväiset aseille' -nimisellä albumilla vuonna 1979. Kappaleen sävelsi Kai Kivi ja sanoitti Jyrki Siukonen. Liisa Tavi levytti Jäähyväiset aseille omana folkmusiikki-tyyppisenä versionaan vuonna 1981. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Liisa Tavi laulaa ihmisyyden puolesta Luokka:Sodanvastaiset laulut Luokka:Suomalaiset punkkappaleet Luokka:Kollaa kestään kappaleet Luokka:Pasifismi Suomessa
Muriki

Muriki (Brachyteles arachnoides) on hämähäkkiapinoihin kuuluva nisäkäslaji. Sitä tavataan uhanalaisena Etelä-Amerikasta. == Koko ja ulkonäkö == Murikin ruumis voi kasvaa 46-78 cm pitkäksi. Lajin häntä on hyvin pitkä ja voi saavuttaa noin 75-85 cm:n pituuden. Laji voi painaa 8-10 kg. Urokset ovat hieman naaraita kookkaampia. Ruumis on naamaa lukuun ottama villaisen karvan peittämä. Murikin väritys vaihtelee vaaleanharmaasta kullanruskeaan. Naama on väriltään musta. Murikin kädet ovat pitkät. == Levinneisyys ja elintavat == Murikia tavataan Brasiliasta etelärannikolta Minas Geraisin, São Paulon, Rio de Janeiron ja Paranán osavaltioista. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat trooppiset metsät ja erityisesti sitä tavataan vuoristoalueilta. Se liikkuu korkeiden puiden latvuskerroksissa. Murikit ovat päiväaktiivisia ja elävät useiden kymmenien yksilöiden perheryhmissä. Koiraat elävät perheryhmissään koko elämänsä, mutta naaraat jättävät ryhmän noin viiden vuoden iässä. Muriki on kasvinsyöjä ja sen ravintoa ovat kasvien lehdet, kukat, hedelmät ja siemenet. Murikit ovat moniavioisia ja sekä koiraalla että naaraalla voi olla useita parittelukumppaneita. Kädellisille poikkeavasti naaras valitsee parittelukumppaninsa ja naaras parittelee joka toinen vuosi. Naaraan raskausaika kestää 7-8 kuukautta ja naaras synnyttää yhden poikasen, joka syntyy useimmiten touko-syyskuussa. Vain naaras hoitaa poikasta. Muriki luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Lajin kannan kooksi arvioidaan 1 100-1 200 yksilöä ja kannan kehityssuunta on vähenevä. Tärkeimmät uhat kannalle ovat elinympäristön häviäminen rannikkometsien hakkuiden vuoksi ja metsästys. Pienikokoiselle kannalle ovat uhkana myös petoeläimet kuten taira. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Muriki (Brachyteles arachnoides) * iNaturalist: Muriki (Brachyteles arachnoides) * ITIS: Brachyteles arachnoides * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Brachyteles arachnoides Luokka:Apinat Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Leif E. Christensen

Leif E. Christensen (7. elokuuta 1924 Kööpenhamina, Tanska – 23. elokuuta 2013Erland Munch-Petersen, Leif E. Christensen, Dansk Biografisk Leksikon, viitattu 23.2.2021 ) oli tanskalainen kirjailija ja opettaja. Hän kirjoitti ironisia ja absureja piirteitä sisältäviä novelleja, joissa aiheita olivat erotiikan ja politiikan ongelmat. Yhtenä teemana on myös länsimaalaisten kaoottinen tunne-elämä. Christensenin esikoisteos Tyven fra Tjørnsted ilmestyi 1951 (muokattu versio 1965). Hän on saanut vaikutteita tuotantoonsa Karen Blixeniltä, ja häneen on vaikuttanut myös jungilainen psykologia. Kaksi toisiinsa kytkeytyvää romaania Træslottet (1964) ja Firklang i Lund (1966) ovat osin omaelämäkerrallisia kertomuksia pakolaisuudesta miehitysajan Ruotsissa. ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Ida Lien

Ida Lien (s. 5. huhtikuuta 1997 Drammen) on norjalainen ampumahiihtäjä. Hän voitti kultaa maailmanmestaruuskilpailuissa 2021 naisten viestissä. Normaalimatkalla hän oli yhdestoista. Minskin EM-kilpailuissa 2020 hän saavutti hopeaa pikakilpailussa ja pronssia sekaviestissä. Lien kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Nové Městossa kaudella 2019–2020. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan seuraavalla kaudella 30:s Kontiolahden normaalimatkalla. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Östersundin pikakilpailussa maaliskuussa 2021. Hän oli neljäs Hochfilzenin pikakilpailussa joulukuussa 2021. Hän saavutti ensimmäisen palkintopallisijansa sijoittuessaan kolmanneksi Oslon normaalimatkalla maaliskuussa 2024. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Norjalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Elävät henkilöt
Viktor Raipala

Viktor Vilhelm Raipala (22. joulukuuta 1839 Hämeenkyrö – 30. joulukuuta 1905 Hämeenkyrö)Kuolinuutinen, ratsutilallinen Viktor Vilhelm Raipala, Tampereen Sanomat, 1906, No 1, sivu 2, julkaistu 3.1.1906Kuolinilmoitus, Maanviljelijä Viktor Vilhelm Raipala, Helsingin Sanomat, 1906, No 1, sivu 1, julkaistu 3.1.1906 oli suomalainen kunnallismies, yrittäjä, maanviljelijä ja valtiopäivämies. Lautamies, talollinen Raipala Hämeenkyröstä oli talonpoikaissäädyssä Ikaalisten tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Hän oli valtiopäivillä jäsen säädyn yksityisessä valitusvaliokunnassa. Raipala valittiin kunnallislautakunnan esimieheksi vuonna 1886 ja kirkonisännäksi vuonna 1887, jossa toimessa hän oli lähemmäs 20 vuotta. Kirkkoneuvostoon Raipala valittiin vuonna 1886 ollen siinä toimessa kuolemaansa saakka. Raipala oli myös patentin saaneen oja-auran keksijä ja toimi Hämeenkyrössä sekatavarakauppiaana ja yrittäjänä. Raipala kuoli sydänhalvaukseen vuonna 1905 ja hänet on haudattu Hämeenkyrön Vanhalle hautausmaalle. Raipalan puoliso oli Vilhelmiina Raipala.Panu Rajala, Senaatin ratsumies, Saga Egmont 2005, ISBN: 9788726890754 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1905 kuolleet
Janina Hettich-Walz

Janina Hettich-Walz (o.s. Walz (s. 16. kesäkuuta 1996) on saksalainen ampumahiihtäjä. Hettich-Walz saavutti sekaviestin hopeaa EM-kilpailuissa 2019. Hän hiihti Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 toisen osuuden hopeaa saaneessa Saksan naisten viestijoukkueessa. Hän saavutti vuoden 2022 EM-kilpailuissa hopeaa takaa-ajossa ja sekaviestissä sekä pronssia pikakilpailussa. Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 hän sai normaalimatkalla hopeaa ja viestissä pronssia. Hettich-Walz kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Oslossa maaliskuussa 2019 ja saavutti heti ensimmäiset maailmancup-pisteensä oltuaan takaa-ajokilpailussa 32:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran ollessaan kymmenes yhteislähdössä Hochfilzenissä joulukuussa 2020. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Canmoren yhteislähtökilpailussa maaliskuussa 2024. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kymmenenneksi kaudella 2023–2024. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Saksalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Elävät henkilöt
Darija Blaško

Darija Blaško (; s. 28. tammikuuta 1996 Novopolotsk, Valko-Venäjä) on ukrainalainen ampumahiihtäjä. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Ukrainalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Elävät henkilöt
Alena Krutšynkina

Alena Krutšynkina (; s. 28. maaliskuuta 1995) on valkovenäläinen ampumahiihtäjä. Krutšynkina kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Ruhpoldingissa kaudella 2018–2019 sijoittuen pikakilpailussa 23:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Hochfilzenin pikakilpailussa kaudella 2020–2021. Hän voitti takaa-ajon Euroopan-mestaruuden Minskissä 2020. MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan normaalimatkalla 26:s ja viestissä neljäs Pokljukassa 2021. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Valkovenäläiset ampumahiihtäjät Luokka:Elävät henkilöt
Kustaa Adolf Raitanen

Kustaa (Gustaf) Adolf (Aadolf) Raitanen (Raitamäki) (13. huhtikuuta 1837 Multia – 14. kesäkuuta 1892 Multia) Geni: Kustaa Adolf Kustaanpoika Raitanen Viitattu 22.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Raitasen vanhemmat olivat Kustaa Juhonpoika Raitamäki ja Liisa Abrahamintytär Raitamäki ja puoliso Helena Mikontytär Piesala. Raitanen oli maanviljelijä ja kunnallismies, toimien Multian kunnallislautakunnan esimiehenä sen perustamisesta vuodesta 1869 lähtien aina kuolemaansa asti. Hän oli talonpoikaissäädyssä Jyväskylän tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885. Raitanen oli valtiopäivillä valitsijamies. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1837 syntyneet Luokka:Vuonna 1892 kuolleet
Martha Christensen

Martha Christensen (12. kesäkuuta 1926 Holsted, Tanska – 3. tammikuuta 1995LMartha Christensen , Dansk biografisk leksikon, viitattu 23.2.2021 ) oli tanskalainen kirjailija. Hänen arkirealismia edustavat teoksensa kertovat yhteiskunnan pienimpiä, ja hän puolustaa niissä oikeutta erilaisuuteen. Hän on kirjoittanut novelleja ja romaaneja. ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
KISE

KISE on oululainen jääkiekkoseura. Seura on perustettu vuonna 2018. Kaudella 2020–2021 seuran edustusjoukkue pelaa Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla eli II-divisioonassaII-divisioona, lohko 5. ==Lähteet== Luokka:Oululaiset urheiluseurat Luokka:Jääkiekon II-divisioonaseurat
Aappo Rantaniemi

Aappo (Abram) Rantaniemi (1841 – 12. toukokuuta 1891 Kemi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Rantaniemen puoliso oli Maria Liisa Herva. Päätoimittaja, opettaja ja koulunjohtaja Ape Rantaniemi oli heidän poikansa.Aikalaiskirja 1934, s. 542 Viitattu 23.2.2021. Talollinen, kunnallismies Aappo Rantaniemi Kemin maalaiskunnasta oli talonpoikaissäädyssä Kemin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1841 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet
Rugnola

Rugnola on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön pohjoisosassa Suomenkulmantien varrella. Rugnola sijaitsee Ornaistenlahden ja Kuupylyjärven välisellä maa-alueella. Valtaosa kylän alueesta kuuluu Rugnolan suurtilan maihin, minkä lisäksi kylässä on vain muutamia asuintaloja. Suomenkulmantie kulkee Rugnolan läpi yhdistäen kylän Kalkkilaan ja Kuggböleen. Rugnolan tila on rakennushistoriallisesti arvokas kartanomainen 1800-luvun maatila tien varrella. Rugnola mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1442. Kylän nimen alkuperäistä ei ole tietoa, mutta se vaikuttaisi suomalaisperäiseltä. Kylä on kuulunut hengelliselle rälssille, mutta päätynyt maalliselle rälssille 1500-luvulla. Tuolloin kylässä on ollut neljä tilaa, jotka sijaitsivat vierekkäin kylän läpi kulkevan tien varrella. Tilat ovat päätyneet Viikin kartanon omistukseen 1600-luvun lopulla ja ne yhdistettiin Rugnolan tilaksi 1860-luvulla. Rugnola toimi kartanon ulkotilana, mutta sitä kutsuttiin kansan suussa myös kartanoksi. Rugnola itsenäistyi vuonna 1903 ja 1920-luvulla tilan lisäksi kylässä oli seitsemän tilattoman väen taloa. Rugnolan tilasta lohkottiin muutama asuintila 1930-luvulla. Vuonna 1894 Rugnolaan perustettiin kansakoulu, joka lakkautettiin 1950-luvulla. ==Lähteet== Luokka:Kemiön kylät
Semen Ratinen

Semen Ratinen (1825 – 28. elokuuta 1905 Impilahti) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen Semen Ratinen Impilahdelta oli talonpoikaissäädyssä Salmin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Hän oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1825 syntyneet Luokka:Vuonna 1905 kuolleet
Otoskooppi

Otoskooppi ( ’korva’ + kr. skopein ’katsella’) eli korvantähystinLääketieteen termit, s. 345. Helsinki: Duodecim, 2007. ISBN 978-951-656-194-6 on lääketieteellinen laite, jota käytetään pääasiassa korvien tutkimiseen.Medical-Surgical Nursing Terveydenhuollon ammattilaiset käyttävät otoskooppeja sairauksien seulontaan säännöllisten tarkastusten aikana ja myös korvan oireiden tutkimiseen. Otoskooppi antaa potentiaalisen kuvan korvakäytävästä ja tärykalvosta. Yleisimmin käytetyt otoskoopit koostuvat kahvasta ja päästä. Pää sisältää valonlähteen ja yksinkertaisen pienitehoisen suurennuslasin. Otoskooppeja käytetään myös potilaiden nenän ja kurkun yläosan tutkimuksissa. ==Lähteet== Luokka:Lääketieteelliset instrumentit
Wasilei Ratinen

Wasilei (Vasilei) Ratinen (1819 – 9. elokuuta 1899 Suistamo)Geni: Vasilei Vasileinpoika Ratinen Viitattu 23.2.2021. oli suomalainen kauppias ja valtiopäivämies. Ratisen isä oli Vasili Ratinen ja puoliso Aleksandra Feodorintytär Ratinen. Kauppias Ratinen oli talonpoikaissäädyssä Salmin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Hän oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1819 syntyneet Luokka:Vuonna 1899 kuolleet
Kaupunginhotelli

Kaupunginhotelli on kaupungin keskustassa sijaitseva hotelli, jossa on myös ravintola. Samantyyppisissä Seurahuoneeksi nimetyissä paikoissa oli ravintolan ja majoitustilojen lisäksi myös yleensä juhlasali tai tiloja. Vuonna 1899 perustettu Pietarsaaren Kaupunginhotelli on Suomen vanhin toimiva kaupunginhotelli.Anne Anttila, Suomen vanhin kaupunginhotelli vaalii perinteitä, Päivänlehti.fi 25.3.2018 1930-luvulla Suomessa toimi enimmillään seitsemän kaupunginhotellia.Suomen hotellit, Suomen mainos-matkailu 1.4.1938 no 1-2 Vuonna 1902 rakennetun Kuopion kaupunginhotellin toiminta lakkautettiin alkuvuodesta 1986. Paikalle avautui Sokos Hotelli Puijonsarven yökerho Puikkari. Suomen majoitusliikkeet 2008 –kirjassa oli vielä Pietarsaaren, Tammisaaren ja Tornion kaupunginhotellit. Tornion kaupunginhotellin nimi on vuodesta 2015 lähtien ollut Park Hotel. Suomessa oli vuonna 2018 enää kolme toimivaa kaupunginhotellia: Iisalmessa, Pietarsaaressa ja Tammisaaressa. Kaupunginhotellien vähenemiseen on lienee syynä nimen historiallinen ja vanhahtava kaiku. ==Suomen kaupunginhotellit== ===Toiminnassa olevat=== * Iisalmen kaupunginhotelli, * Pietarsaaren kaupunginhotelli, perustettu vuonna 1899 * Tammisaaren kaupunginhotelli, yritys perustettu 1997 ===Toiminnan päättäneet tai nimen vaihtaneet=== * Heinolan kaupunginhotelli, eri vaiheiden jälkeen rakennus nykyisin käsityöläistalo työhuoneineen ja myymälöineen * Hämeenlinnan kaupunginhotelli, avattiin 1800-puolivälissä, muutti vuonna 1929 torin pohjoislaidalta Paavonkulmaan Rauhankatu 3:een. * Jyväskylän kaupunginhotelli * Kajaanin kaupunginhotelli * Kuopion kaupunginhotelli, rakennettu vuonna 1902. Lakkautettiin vuonna 1986, jonka jälkeen toimi Sokos Hotelli Puijonsarven yökerho Puikkari * Kristiinankaupungin kaupunginhotelli * Lahden kaupunginhotelli * Tampereen kaupunginhotelli, toimi vuosina 1890-1918 * Tornion kaupunginhotelli, muutti nykyiseen paikkaan 1956 tulipalon jälkeen. Nimi muuttui Park Hoteliksi vuonna 2015.Tornion kaupunginhotelli syttyi tuleen, vaylanpyorre.com 19. helmikuun 2016 ==Kaupunginhotelli elokuvissa== * Arvottomat, Kuopion kaupunginhotelli ==Lähteet== ===Aiheesta muualla=== * Luokka:Suomen hotellit
Georgian yleiskokous

Georgian yleiskokous () on Georgian osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 180 edustajaa ja senaatissa 56 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti."Full- and Part-time Legislatures" Yleiskokonuksen kokoontumispaikka on Georgia State Capitol, Atlantassa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yleiskokouksen viralliset kotisivut Yleiskokous Luokka:Yhdysvaltain osavaltioparlamentit
Simana Huohvanainen

Simana Huohvanainen (1771–1858) oli ilomantsilainen runonlaulaja ja Simana Sissosen laulutoveri. Hän asui Sissosen tavoin Ilomantsin Mekrijärven kylässä, lähes samoilla pihoilla, ja runonlaulajat kokoontuivat tavallisesti Huohvanaisten suureen pirttiin laulamaan. Ensimmäinen Huohvanaisen kohdannut runonkerääjä oli D. E. D. Europaeus heinäkuussa 1845. Europaeuksen laulattaessa Simana Sissosta oli Huohvanainenkin ajoittain läsnä, ja erään kerran hän pääsi todistamaan Huohvanaisen ja Sissosen välistä kilpalaulantaa, jossa Huohvanainen lauloi ensin 112-säkeisen Kanteleen synty -runon, Sissonen tämän jälkeen 138-säkeisen ja lopuksi Huohvanainen uuden, 157-säkeisen. Julius Krohn on arvioinut Huohvanaiselta saatujen runojen määrän olevan noin 15, mutta toisaalta hän mainitsee tämän osanneen melkein kaikki samat eeppiset runot kuin Sissonen. Simana Sissosen tyttären Annin mukaan Huohvanaisen talossa oli kaksi veljestä, joista toinen naimaton. Simana Huohvanainen oli etevä eeppisten runojen taitaja, mutta tietäjänä hän ei ollut Sissosen veroinen. Hänen luonnettaan on kuvailtu huomattavasti lyyrillisemmäksi, ja rupesipa ukko vanhoilla päivillään kehräämään värttinällä, kun ei enää jaksanut töitä tehdä. Simana Huohvanainen oli myös taitava sadunkertoja. Hänen äänensä ei ollut yhtä hyvä kuin Sissosen, eikä häntä siksi pidetty erityisen hyvänä laulajana. Ulkomuodoltaan Huohvanainen oli Sissosta hintelämpi. Molemmat Simanat kävivät usein Koitereella kalassa ja matkasivat joskus jopa Viipuriin asti. Huohvanaisten suku on elänyt Mekrijärven seudulla satoja vuosia ja se polveutuu vuonna 1694 Mekrijärvellä eläneestä Vasili Hovanpojasta. 1730-luvulla nimi esiintyy Mekrijärvellä muodossa Hovanain ja Hoffanov.http://dbgw.finlit.fi/skvr/teksti.php?id=skvr07100570 Nykyään Huohvanainen on Suomessa sukunimenä 103:lla. == Lähteet == Luokka:Ilomantsi Luokka:Runonlaulajat Luokka:Vuonna 1771 syntyneet Luokka:Vuonna 1858 kuolleet