EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo Pohjois-Kyproksen pääministereistä

Tämä on luettelo Pohjois-Kyproksen pääministereistä. Luettelo sisältää myös Kyproksen turkkilaisen liittovaltion pääministerit. == Kyproksen turkkilaisen liittovaltion pääministerit== Kuva Kuva Pääministeri (syntynyt–kuollut) Virka-aika Puolue Rauf Denktaş (1924-2012) 13\. helmikuuta 1975 – 3. heinäkuuta 1976 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Nejat Konuk (1928-2014) 3\. heinäkuuta 1976 – 21. huhtikuuta 1978 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Osman Örek (1925-1999) 21\. huhtikuuta 1978 – 12. joulukuuta 1978 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Mustafa Çağatay (1937-1989) 12\. joulukuuta 1978 – 15. marraskuuta 1983 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue == Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan pääministerit == Kuva Kuva Pääministeri (syntynyt–kuollut) Virka-aika Puolue Mustafa Çağatay (1937-1989) 15\. marraskuuta 1983 – 13. joulukuuta 1983 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Nejat Konuk (1928-2014) 13\. joulukuuta 1983 – 19. heinäkuuta 1985 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Derviş Eroğlu (1938-) 19\. heinäkuuta 1985 – 1. tammikuuta 1994 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Hakkı Atun (1935-) 1\. tammikuuta 1994 – 16. elokuuta 1996 Demokraattinen puolue Derviş Eroğlu (1938-) 16\. elokuuta 1996 – 13. tammikuuta 2004 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Mehmet Ali Talat (1952-) 13\. tammikuuta 2004 – 23. huhtikuuta 2005 Turkkilainen republikaanipuolue Serdar Denktaş (1959-) 23\. huhtikuuta 2005 – 26. huhtikuuta 2005 Demokraattinen puolue Ferdi Sabit Soyer (1952-) 26\. huhtikuuta 2005 – 5. toukokuuta 2009 Turkkilainen republikaanipuolue Derviş Eroğlu (1938-) 5\. toukokuuta 2009 – 23. huhtikuuta 2010 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Hüseyin Özgürgün (1965-) 23\. huhtikuuta 2010 – 17. toukokuuta 2010 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue İrsen Küçük (1940-2019) 17\. toukokuuta 2010 – 13. kesäkuuta 2013 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Sibel Siber (1960-) 13\. kesäkuuta 2013 – 2. syyskuuta 2013 Turkkilainen republikaanipuolue Özkan Yorgancıoğlu (1954-) 2\. syyskuuta 2013 – 16. heinäkuuta 2015 Turkkilainen republikaanipuolue Ömer Kalyoncu (1950-) 16\. heinäkuuta 2015 – 16. huhtikuuta 2016 Turkkilainen republikaanipuolue Hüseyin Özgürgün (1965-) 16\. huhtikuuta 2016 – 2. helmikuuta 2018 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Tufan Erhürman (1970-) 2\. helmikuuta 2018 – 22. toukokuuta 2019 Turkkilainen republikaanipuolue Ersin Tatar (1960-) 22\. toukokuuta 2019 – 9. joulukuuta 2020 Kansallinen Yhtenäisyyspuolue Ersan Saner (1966-) 9\. joulukuuta 2020 – Kansallinen Yhtenäisyyspuolue == Lähteet == Pohjois-Kypros Luokka:Pohjois-Kypros
Andrea Nannini

Andrea Nannini (12. joulukuuta 1944 – 1. maaliskuuta 2021È morto Andrea Nannini: volley italiano in lutto ) oli italialainen lentopalloilija. Hän edusti Italiaa vuoden 1970 voittoisassa kesäuniversiadijoukkueessaTORINO 1959 e 1970 . cusi.it ja vuoden 1976 olympiajoukkueessa, joka sijoittui kahdeksanneksi. ==Lähteet== Luokka:Italialaiset lentopalloilijat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Viktor Vilhelm Söderholm

Viktor Vilhelm Söderholm (15. syyskuuta 1838 Kemiö – 24. tammikuuta 1901 Kemiö)Geni: Viktor Vilhelm Söderholm Viitattu 2.3.2021. oli suomalainen merikapteeni, maanviljelijä ja valtiopäivämies. Söderholmin vanhemmat olivat Reinhold ja Carolina Söderholm ja puoliso Gustava Carolina Lindqvist. Entinen merikapteeni, talollinen Söderholm oli talonpoikaissäädyssä Piikkiön tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1882. Hän oli valtiopäivillä pankkivaliokunnan varajäsen. Söderholm esiintyi valtiopäivillä vain yhden kerran. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset merikapteenit Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1838 syntyneet Luokka:Vuonna 1901 kuolleet
Josef Söderman

Josef Söderman (1846 – 8. helmikuuta 1917 Närpiö) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen, lautamies Söderman oli talonpoikaissäädyssä Närpiön tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän teki valtiopäivillä anomuksen maaseudulla olevien kiinteistöjen lainhuudatusta koskevien säännösten muuttamisesta. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1846 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Saimo

Saimo on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Simo Saimo (1941–2007), jääkiekkoilija *Sylvi Saimo (1914–2004), kilpameloja, olympiavoittaja ja kansanedustaja (Keskusta)
Frans Tanner

Frans Erland Tanner (1862 – 31. joulukuuta 1927 Hinnerjoki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Maanviljelijä Frans Tanner oli muun muassa Hinnerjoen raittiusseuran perustaja 1885 ja sen ensimmäinen puheenjohtaja. Hän perusti Hinnerjoelle myös kirjaston, toimi kunnallislautakunnan esimiehenä ja kuntakokousten puheenjohtajana sekä osallistui kansakoulun, säästöpankin ja osuusmeijerin perustamiseen. Tanner kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Hinnerjoen edustajanaPäiviö Tommila: Suuri adressi, s. 303. WSOY, 1999. ja oli talonpoikaissäädyssä Euran tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1900. Hän oli valtiopäivillä valtiovarainvaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Golub-luokka

Golub-luokan oli Venäjän keisarikunnan laivaston kuuden aluksen muodostama vartiolaivaluokka. Aluksista kaksi liitettiin tykkiveneinä Suomen merivoimiin ja loput neljä Chilen laivastoon. == Alukset == Golub-luokkaGardiner 1985 s. 319 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Bekas Kone- ja Siltarakennus, Helsinki - 1919 - Chilelle 1920 Orompello Golub Kone ja silta - 1917 - Saksa vallannut huhtikuussa 1918 Beo Suomelle marraskuussa 1918 Uusimaa Kulik Kone ja silta - 1919 - Chilelle 1920 Elicura Pingvin Kone ja silta - 1917 - Suomen punaisilla maaliskuussa 1918 Saksa vallannut huhtikuussa Wulff Suomelle marraskuussa Hämeenmaa Chibis Hietalahden telakka, Helsinki - 1919 - Chilelle 1920 Colocolo Strizh Hietalahden telakka - 1919 - Chilelle 1920 Leucoton == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Venäjän keisarikunnan laivaston sotalaivat
Esti

Esti voi tarkoittaa muun muassa: == Etunimi == *Esti Heiniö, suomalainen kirjailija == Sukunimi == *Armas Esti (1888–1952), suomalainen arkkitehti *Jon Oscar Esti (1887–1955), suomalainen taidemaalari, lavastaja ja mainosmies Luokka:Etunimet Luokka:Sukunimet
Pauliina Hyry

Pauliina Hyry (o.s. Toivanen; s. 1964 Mikkeli) on suomalainen urkuri.Pauliina Hyry Lahden Kansainvälinen Urkuviikko Hyry valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta opiskeltuaan pääaineenaan urkujensoittoa Kari Jussilan johdolla. Hän sai myös yksityisopetusta ja osallistui mestarikursseille. Hyry on esiintynyt suomalaisissa musiikkitapahtumissa (kuten Lahden kansainvälisellä urkuviikolla) ja lisäksi Virossa, Unkarissa, Italiassa, Venäjällä sekä Israelissa. Hän on tehnyt yhteistyötä Seeli Toivion kanssa. Hyry julkaisi vuonna 2014 debyyttialbuminsa Via Lucis – Valon tie. Vuonna 2017 häneltä ilmestyi reformaation juhlavuoden kunniaksi levytetty Vater unser. Vuonna 2020 ilmestyi Naantalin kirkon uruilla äänitetty Hyryn kolmas levyjulkaisu Orgelfreude.Pauliina Hyryn levytrilogia on valmis – uusi levy äänitettiin Naantalin kirkossa Länsiväylä Hyryn ohjelmistossa keskeisellä sijalla ovat Johann Sebastian Bachin ja romantiikan säveltäjien urkuteokset. Hän on myös kantaesittänyt uusia urkuteoksia. Hyry johtaa A-kanttorina Leppävaaran seurakunnan musiikkityötä Espoossa. Hän on säveltänyt ja sanoittanut Siionin lauluihin virren "Jeesus, missä olet Jeesus".Kappaleen tiedot: Jeesus, missä olet, Jeesus? Fono.fi – Äänitetietokanta Hyry on saanut director musices -arvonimen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urkurit Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eva Alkula

Eva Alkula (s. 1976Eva ALKULA Tokyo Arts and Space) on suomalainen kanteleensoittaja.Bio Eva AlkulaKantelevirtuoosi Eva Alkula sai Pirkanmaan taidepalkinnon Aamulehti Alkula valmistui Sibelius-Akatemiasta musiikin maisteriksi vuonna 2003 ja voitti Valtakunnallisen kantelekilpailun samana vuonna. Hän piti ensikonserttinsa vuonna 2005. Alkula on esiintynyt monissa Euroopan maissa, Venäjällä, Yhdysvalloissa ja Japanissa. Hän on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Lapin kamariorkesterin, Joensuun kaupunginorkesterin, Zagros Ensemblen, Keski-Pohjanmaan kamariorkesterin, Pekka Kuusiston ja kotonsoittaja Tomoya Nakain kanssa. Hän opiskeli myös itse kotonsoittoa Hokkaidossa vuosina 1999–2000 Yukiko Takagakin johdolla. Kanteleen ja koton lisäksi hän soittaa tonkoria. Alkula sai marraskuussa 2020 Pirkanmaan taidepalkinnon. Palkintoperusteluissa häntä luonnehdittiin kotimaisen kantelemusiikin pioneeriksi ja uudistajaksi, joka tunnetaan erityisesti työstään nykymusiikin, sähkömusiikin ja japanilaisvaikutteisen musiikin parissa. 19\. helmikuuta 2021 Alkula kantaesitti Roope Mäenpään Käsiin-nimisen konserton kanteleelle ja orkesterille Taavi Oramon johtaman Tampere Filharmonian solistina.Roope Mäenpää: Käsiin – Konsertto kanteleelle ja sinfoniaorkesterille Suomen Säveltäjät Alkula on toiminut kanteleensoiton opettajana Sibelius-Akatemiassa vuosina 2003–2012 ja Tampereen konservatoriossa vuodesta 2009. == Diskografia == === Soololevyt === * Ikioto (2005) * Helios (2007) === Tomoya Nakain kanssa tehdyt levyt === * Youkihi (2009) * Sillalla (2012) * Laulu (2016) Alkula on tehnyt esiintymisiä myös monilla muilla äänitteillä. == Filmografia == Alkula on esiintynyt monissa elokuvissa ja dokumenteissa, joihin ovat kuuluneet: * Fenster zum Sommer (Hendrik Handloegten, 2011) * Hiljaisuus (Sakari Kirjavainen, 2011) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kanteleensoittajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ian St. John

Ian St. John (7. kesäkuuta 1938 – 1. maaliskuuta 2021) oli skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. St. Johnin ammattilaisura alkoi kotikaupunkinsa Motherwellissä. Vuonna 1961 hän siirtyi Liverpooliin seuran silloisella ennätyssummalla, 37 500 punnalla. St John voitti Liverpoolissa kaksi liigamestaruutta 1964 ja 1966 sekä FA Cupin 1965. St John oli yksi seuran 1960-luvun merkittävimmistä pelaajista ja hän muun muassa ratkaisi maalillaan Liverpoolin ensimmäisen FA Cupin. Kaikkiaan hän pelasi seurassa 425 ottelua ja teki 118 maalia. Liverpoolin jälkeen St. John pelasi vielä Coventry Cityssä, Tranmere Roversissa ja eteläafrikkalaisessa Hellenicissä. Skotlannin maajoukkueessa St John pelasi 21 maaottelua ja teki 9 maalia. Vuonna 2008 hänet valittiin skotlantilaisen jalkapalloilun Hall of Fameen. Pelaajauran jälkeen St John valmensi Motherwelliä ja Portsmouthia sekä toimi suositun televisio-ohjelman juontajana yhdessä entisen kilpakumppaninsa Jimmy Greavesin kanssa. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Lisa Rydberg

Lisa Rydberg on ruotsalainen kansan- ja barokkimusiikkia esittävä viulisti.About Lisa Rydberg Rydberg aloitti viulunsoiton 5-vuotiaana. Hän opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa ja sai diplomin barokkiviulussa, mutta yhdisti yksilölliseen opinto-ohjelmaansa sekä kansanmusiikin että klassisen musiikin opintoja. Rydberg on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Sofia Karlssonin ja Gunnar Idenstamin kanssa. Hän on myös soittanut monissa pienissä barokkikokoonpanoissa ja tehnyt vierailuja popalbumeilla. Harmonikansoittaja Lisa Långbackan kanssa hän perusti vuonna 2011 Lisas-nimisen duon. Rydberg on julkaissut useita albumeita myös omissa nimissään.Lisas MTA Production Rydbergille myönnettiin vuonna 1999 riksspelman-arvonimi. Lisäksi Rydberg on saanut Päkkos Gustafin kunniapalkinnon ja Spel-Stinan mitalin. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset viulistit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Gallia (prefektuuri)

Gallia eli Gallian (pretoriaani)prefektuuri () oli Rooman valtakunnan pretoriaaniprefektuuri, joka käsitti valtakunnan länsiosat, kuten Britannian, Gallian ja Hispanian sekä osan Germaniasta ja Mauretaniasta. Teoksen verkkoversio (Perseus) Prefektuuri perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 306–337. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 prefektuuri oli osa Länsi-Roomaa. Prefektuuri toimi ylemmän tason hallintoyksikkönä, ja jakautui diokeeseihin ja provinsseihin. == Diokeesit ja provinssit == Prefektuurin diokeesit ja provinssit olivat: Diokeesit ja provinssit n. vuosina 306/337–395Diokeesit ja provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. vuodesta 395Diokeesit ja provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä- Roomaan. Diokeesi Provinssi Diokeesi Provinssi Britannia Britannia prima Britannia Britannia prima Britannia secunda Britannia secunda Flavia Caesariensis Flavia Caesariensis Valentia (?) Maxima Caesariensis Maxima Caesariensis Gallia Alpes Poeninae et Graiae Gallia Alpes Poeninae et Graiae Belgica prima Belgica prima Belgica secunda Belgica secunda Germania prima Germania prima Germania secunda Germania secunda Lugdunensis prima Lugdunensis prima Lugdunensis secunda Lugdunensis secunda Lugdunensis tertia Senonia (Lugdunensis quarta) Sequania Maxima Sequanorum Hispania Baetica Hispania Baetica Carthaginensis Carthaginensis Gallaecia Gallaecia Lusitania Lusitania Mauretania Tingitana Mauretania Tingitana Tarraconensis Tarraconensis Insulae Baleares Viennensis Alpes maritimae Septem provinciae Alpes maritimae Aquitania prima Aquitanica prima Aquitania secunda Aquitanica secunda Narbonensis prima Narbonensis prima Narbonensis secunda Narbonensis secunda Novempopulana Novempopulana Viennensis Viennensis Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
August Enna

August Enna (13. toukokuuta 1859 Nakskov – 3. elokuuta 1939 Kööpenhamina) oli tanskalainen säveltäjä.August Enna Dansk Komponist Forening: KomponistBasen Enna opiskeli lyhyesti viulunsoittoa muiden muassa Christian Schiørringin ja musiikin teoriaa Peter Rasmussenin johdolla. Muutoin hän oli itseoppinut. Jonkin aikaa Enna oli maineikkain tanskalainen oopperasäveltäjä. Ensimmäisen kerran hän nousi esiin oopperalla Heksen (1892), jota seurasivat useat muut oopperat. Enna omaksui vaikutteita Italian veristeiltä ja Richard Wagnerilta. Useat hänen oopperoistaan esitettiin Euroopan suurilla lavoilla. Niiden lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa Carnegie Hallissa soitettu konsertto viululle ja orkesterille.August Enna Naxos Enna sai vuonna 1908 professorin arvon.August Enna: Ib og lille Christine Silkeborg Arkiv Ennalla oli sisilialaiset juuret. Häntä pidettiin pahansisuisena miehenä, joten musiikkipiireissä häntä alettiin vähitellen vältellä. Hänen viimeisinä vuosinaan hänen musiikkinsa poistuikin ohjelmistosta. Myöhemmin hänen teoksistaan on tehty levytyksiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Tanskalaiset säveltäjät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1859 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Kollikissankäpälä

Kollikissankäpälä eli kollinkäpälä (Antennaria plantaginifolia) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon, kissankäpälien (Antennaria) sukuun kuuluva kasvilaji. Kollikissankäpälä muistuttaa ulkonäöltään Antennaria neglecta -lajia. Kollikissankäpälä on monivuotinen ja kasvaa noin 15 cm korkeaksi, harvoin korkeammaksi. Kollikissankäpälä kasvattaa lehtiruusukkeen, jonka keskeltä kohoaa pysty varsi, ja varren päähän kehittyvät kukinnot. Lehtiruusukkeen lehdet ovat vajaat 10 cm pitkiä ja 5 cm leveitä. Lehtien yläpinnat ovat vaaleanvihertäviä ja alapinnat valkeanvihreitä. Lehtien molemmilla pinnoilla on vaalea karvapeite. Varsi on myös tiiviisti vaaleiden karvojen peittämä. Varren päähän kehittyy 3–6 mykerökukinnon ryhmä, jossa kukinnot sisältävät joko hedekukkia tai emikukkia, eli kollikissankäpälä on muiden kissankäpälien tavoin kaksikotinen. Kollikissankäpälä kukkii kevään keskivaiheilla tai loppupuolella. Kollikissankäpälä kasvaa monenlaisilla kasvupaikoilla, muun muassa ylänköpreerialla, ylänkömetsien aukkopaikoilla, mäenrinteillä sekä polkujen varsilla. Lajia voidaan kasvattaa myös koristekasvina. == Lähteet == * Wildflowers of Illinois in Savannas & Thickets: Plantain-Leaved Pussytoes == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kollikissankäpälä (Antennaria plantaginifolia) * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Antennaria plantaginifolia * Flora of North America: Antennaria plantaginifolia Luokka:Kissankäpälät
Italia, Illyricum et Africa

Italia, Illyricum et Africa eli Italian, Illyrian ja African (pretoriaani)prefektuuri () oli Rooman valtakunnan pretoriaaniprefektuuri, joka käsitti valtakunnan keskiosat, mukaan lukien Italia, keskinen Pohjois- Afrikka ja Balkan. Prefektuuri perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 306–337. Se oli kuitenkin välillä jaettuna kahdeksi prefektuuriksi, jotka olivat Italia et Africa ja Illyricum. Italia, Illyricum et Africa oli olemassa arviolta vuoteen 347 sekä vuosina 361–375, 379–388 ja 391–395, ja Italia et Africa ja Illyricum väliin jäävinä vuosina ja vuoden 395 jälkeen. Prefektuuri toimi ylemmän tason hallintoyksikkönä, ja jakautui diokeeseihin ja provinsseihin. == Diokeesit ja provinssit == Prefektuurin diokeesit ja provinssit olivat: Diokeesit ja provinssit Diokeesi Provinssi Africa Mauretania Caesariensis Mauretania Sitifensis Numidia Cirtensis (Proconsularis Zeugitana)Africa proconsularis Zeugitanan provinssi oli tavallaan prefektuurin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. Tripolitania Valeria Byzacena Italia Aemilia et Liguria Alpes Cottiae Apulia et Calabria Campania Corsica Flaminia et Picenum Lucania et Bruttii Raetia prima Raetia secunda Samnium Sardinia Sicilia Tuscia et Umbria Venetia et Histria Moesia (Achaea)Achaean provinssi oli tavallaan prefektuurin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. Creta Dacia Dardania Epirus nova Epirus vetus Macedonia Moesia superior Praevalitana Thessalia Pannonia Dalmatia Noricum mediterraneum Noricum ripense Pannonia superior Pannonia inferior Savia Valeria Selitykset: == Lähteet == * *
Italia et Africa

Italia et Africa eli Italian ja Afrikan (pretoriaani)prefektuuri (), usein vain Italia eli Italian (pretoriaani)prefektuuri (Praefectura (praetorio) Italiae), oli Rooman valtakunnan pretoriaaniprefektuuri, joka käsitti osan valtakunnan keskiosista, mukaan lukien Italia ja keskinen Pohjois-Afrikka. Teoksen verkkoversio (Perseus) Prefektuuri oli olemassa ajoittain 300-luvulla, kun Italia, Illyricum et African prefektuuri oli jaettuna kahteen osaan, jotka olivat Italia et Africa ja Illyricum. Arviolta se oli olemassa noin vuosina 347–361, 375–379 ja 388–391, sekä pysyvästi Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395, jonka jälkeen se oli osa Länsi-Roomaa. Prefektuuri toimi ylemmän tason hallintoyksikkönä, ja jakautui diokeeseihin ja provinsseihin. == Diokeesit ja provinssit == Prefektuurin diokeesit ja provinssit olivat: Diokeesit ja provinssit n. vuosina 306/337–395Diokeesit ja provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. vuodesta 395Diokeesit ja provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Diokeesi Provinssi Diokeesi Provinssi Africa Mauretania Caesariensis Africa Mauretania Caesariensis Mauretania Sitifensis Mauretania Sitifensis Numidia Cirtensis Numidia Numidia militiana (Proconsularis Zeugitana)Africa proconsularis Zeugitanan provinssi oli tavallaan prefektuurin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. (Africa proconsularis) Tripolitania Tripolitania Valeria Byzacena Byzacena Italia Aemilia et Liguria Italia annonaria Aemilia Liguria Alpes Cottiae Alpes Cottiae Venetia et Histria Venetia et Histria Raetia prima Raetia prima Raetia secunda Raetia secunda Flaminia et Picenum Flaminia et Picenum annonarium Italia suburbicaria Picenum suburbicarium Valeria Apulia et Calabria Apulia et Calabria Campania Campania Corsica Corsica Lucania et Bruttii Lucania et Bruttii Samnium Samnium Sardinia Sardinia Sicilia Sicilia Tuscia et Umbria Tuscia et Umbria Pannonia Dalmatia Pannonia Dalmatia Noricum mediterraneum Noricum mediterraneum Noricum ripense Noricum ripense Pannonia superior Pannonia prima Pannonia inferior Pannonia secunda Savia Savia Valeria Valeria Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Illyricum (prefektuuri)

Illyricum eli Illyrian (pretoriaani)prefektuuri () oli Rooman valtakunnan pretoriaaniprefektuuri, joka käsitti valtakunnan itäisiä keskiosia, kuten Balkanin alueen. Teoksen verkkoversio (Perseus) Prefektuuri oli olemassa ajoittain 300-luvulla, kun Italia, Illyricum et African prefektuuri oli jaettuna kahteen osaan, jotka olivat Illyricum ja Italia et Africa. Arviolta se oli olemassa noin vuosina 347–361, 375–379 ja 388–391, sekä pysyvästi Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395, jonka jälkeen se oli osa Itä- Roomaa. Prefektuuri toimi ylemmän tason hallintoyksikkönä, ja jakautui diokeeseihin ja provinsseihin. == Diokeesit ja provinssit == Prefektuurin diokeesit ja provinssit olivat: Diokeesit ja provinssit n. vuosina 306/337–395Diokeesit ja provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. n. vuodesta 395Diokeesit ja provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Diokeesi Provinssi Diokeesi Provinssi Moesia (Achaea)Achaean provinssi oli tavallaan prefektuurin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. Macedonia (Achaea) Creta Creta Epirus nova Epirus nova Epirus vetus Epirus vetus Macedonia Macedonia prima Macedonia secunda Thessalia Thessalia Dacia Dacia Dacia mediterranea Dacia ripensis Dardania Dardania Moesia prima Moesia prima Praevalitana Praevalitana Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Oriens (prefektuuri)

Oriens eli Idän (pretoriaani)prefektuuri () oli Rooman valtakunnan pretoriaaniprefektuuri, joka käsitti valtakunnan itäosat Vähässä-Aasiassa, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikan itäosassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) Prefektuuri perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 306–337. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 prefektuuri oli osa Itä- Roomaa. Prefektuuri toimi ylemmän tason hallintoyksikkönä, ja jakautui diokeeseihin ja provinsseihin. == Diokeesit ja provinssit == Prefektuurin diokeesit ja provinssit olivat: Diokeesit ja provinssit n. vuosina 306/337–395Diokeesit ja provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. vuodesta 395Diokeesit ja provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Diokeesi Provinssi Diokeesi Provinssi Asiana (Asia)Asian provinssi oli tavallaan prefektuurin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. Asiana (Asia) Hellespontus Hellespontus Caria Caria Insulae Insulae Lydia Lydia Lycia et Pamphylia Pamphylia Lycia Phrygia prima Phrygia Pacatiana Phrygia secunda Phrygia salutaris Pisidia Pisidia Lycaonia Oriens Arabia Oriens Arabia Cilicia Cilicia prima Cilicia secunda Cyprus Cyprus Isauria Isauria Mesopotamia Mesopotamia Osroene Osroene Syria Coele Syria prima Syria secunda Euphratensis Syria Palaestina Palaestina prima Palaestina secunda Palaestina salutaris Syria Phoenice Phoenice prima Phoenice secunda Aegyptus Jovia Aegyptus Aegyptus Libya inferior Libya inferior Libya superior Libya superior Thebais Thebais Aegyptus Herculia Augustamnica Arcadia Pontica Armenia minor Pontica Armenia prima Armenia secunda Bithynia Bithynia Cappadocia Cappadocia prima Cappadocia secunda Diospontus Helenopontus Galatia Galatia Galatia salutaris Paphlagonia Paphlagonia Honorias Pontus Polemoniacus Pontus Polemoniacus Thracia Europa Thracia Europa Haemimontus Haemimontus Moesia secunda Moesia secunda Rhodope Rhodope Scythia Scythia Thracia Thracia Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Charles Tournemire

thumb|right|Charles Tournemire Charles Tournemire (22. tammikuuta 1870 Bordeaux – 3. marraskuuta 1939 Arcachon) oli ranskalainen säveltäjä ja urkuri.Tournemire, Charles Grove Music Online Tournemire nimitettiin 11-vuotiaana St. Pierre -kirkon urkuriksi Bordeaux'ssa. Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa César Franckin sekä Charles-Marie Widorin johdolla ja voitti vuonna 1891 konservatorion ensipalkinnon urkujensoitossa. Lisäksi hän suoritti opintoja Vincent d'Indyn johdolla Schola Cantorumissa. Tournemire sai vuonna 1898 nimityksen Sainte-Clotilden urkuriksi Gabriel Piernén seuraajana. Tässä virassa hän toimi loppuelämänsä ajan. Lisäksi Tournemire teki esiintymisiä matkoillaan Saksaan, Alankomaihin ja Venäjälle. Hän sai vuonna 1919 nimityksen Pariisin konservatorion professoriksi.Charles Tournemire AllMusic Tournemire loi mystiikan inspiroiman urkutyylin, joka puolestaan innoitti useita muita ranskalaisen urkumusiikin säveltäjiä. Hän meni vuonna 1908 naimisiin mystikko Joséphin Péladanin vaimon siskon kanssa, kiinnostui Péladanin kautta H. P. Blavatskysta ja alkoi myös lukea Joris-Karl Huysmansin teoksia. Tournemiren tuotantoon kuuluu myös sinfonioita, joista viisi ensimmäistä ovat peräisin vuosilta 1900–1914. Joutuminen mobilisoiduksi ensimmäisessä maailmansodassa keskeytti Tournemiren luovan työn, mutta hän aloitti kuudennen sinfonian parissa työskentelyn vuonna 1917. Tämän jälkeen hän laati vielä kaksi uutta sinfoniaa, mutta nämä kolme viimeistä sinfoniaa jäivät esittämättä säveltäjän elinaikana. Sinfonioidensa jälkeen Tournemire sävelsi muun muassa oratoriot La Quête du Saint-Graal (1926–1927), L'Apocalypse de Saint-Jean (1932–1936) ja La douloureuse Passion du Christ (1936–1937), noin 15 tuntia kaikkiaan kestävän urkuteosten kokonaisuuden L'orgue mystique (1927–1932) sekä oopperan Il poverello di Assisi (1937–1938, Joséphin Péladanin tekstin pohjalta). Tournemire tuli tunnetuksi myös improvisointitaidoistaan. Vuonna 1930 hän teki Sainte-Clotildessa fonografiäänitteet viidestä improvisaatiostaan. Tournemire kuoli salaperäisissä oloissa; hän poistui kotoaan kävelylle 31. lokakuuta 1939, ja neljä päivää myöhemmin hänen ruumiinsa löydettiin suosta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Ranskalaiset urkurit Luokka:Ranskalaiset oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1870 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Ferdinand Taskinen

Ferdinand Taskinen (1847 – 25. joulukuuta 1921 Rantasalmi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Taskinen oli ratsutilallinen ja kunnallismies Rantasalmelta, joka oli talonpoikaissäädyssä Rantasalmen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1900. Hän oli valtiopäivillä yleisen anomusvaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1921 kuolleet
Juhana Taskinen

Juhana (Juho, Johan) Taskinen (9. joulukuuta 1844 – 23. heinäkuuta 1908 Juva)Geni: Juhana (Johan) Taskinen Viitattu 2.3.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Taskisen vanhemmat olivat Adam ja Helena Katarina Taskinen ja puoliso Hilda Maria Taskinen. Lautamies, herastuomari ja maanviljelijä Taskinen oli myös kunnallismies ja talonpoikaissäädyssä Juvan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1900. Hän esiintyi valtiopäivillä vain muutaman kerran. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1844 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Koçarlı

Koçarlı on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Koçarlın väkiluku oli 23 397. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aydınin maakunnan piirikunnat
Aegyptus

Aegyptus (lat.) voi viitata seuraaviin: * Egypti, maan latinankielinen nimi; erityisesti: ** antiikin Egypti eli kreikkalainen ja roomalainen Egypti * Aegyptus, Rooman provinssi * Aegyptus, Rooman diokeesi * Aegyptus Jovia, Rooman provinssi * Aegyptus Herculia, Rooman provinssi
Egypti (täsmennyssivu)

Egypti voi viitata seuraaviin: * Egypti, nykyinen valtio * muinainen Egypti, historiallinen alue ja valtio * egyptin kieli, muinaisessa Egyptissä puhuttu kieli == Katso myös == * Aegyptus, useita merkityksiä
World Airways

World Airways, Inc oli yhdysvaltalainen lentoyhtiö, jonka kotipaikka oli Peachtree City ja solmukohta Atlantan kansainvälinen lentoasema. Se perustettiin vuonna 1948. Yhtiö lopetti toimintansa 26. maaliskuuta 2014 maksukyvyttömyyden seurauksena. Viimeisinä toimintavuosinaan se lensi pääasiassa tilauslentoja Yhdysvaltain asevoimille. Sen laivastoon kuului kaksi McDonnell Douglas MD-11 -konetta, yksi MD-11F ja yksi Boeing 747-400F. == Lähteet == Luokka:Entiset yhdysvaltalaiset lentoyhtiöt
Kaarle Henrik Teittinen

Kaarle (Kaarlo) Henrik (Heikki) Teittinen (18. marraskuuta 1858 Joroinen – 22. heinäkuuta 1912 Ikaalinen) oli suomalainen opettaja, kanttori, maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies. Teittinen oli Sortavalan maaseurakunnan kanttori, mutta valmistui ensin opettajaksi käytyään Jyväskylän seminaarin. Opettajana hän toimi useita vuosia Juvalla ja Iisalmessa. Sortavalan maalaiskunnassa Teittinen osallistui kunnalliselämään. Hän oli talonpoikaissäädyssä Sortavalan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900 sekä Salmin tuomiokunnan edustaja vielä valtiopäivillä 1904–1905. Teittinen oli valtiopäivillä useaan otteeseen valitsijamies ja eri valiokuntien jäsen ja kerran sekä puhemiesneuvoston jäsen että varapuhemies. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kanttorit Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Ahvenlammi (Jämsä, Ehunsalmi)

Ahvenlammi on Jämsän Ehunsalmella sijaitseva runsaan kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 20 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 82 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Ahvenlammi on saareton. Järven kaakkoisosasta lähtee laskuoja itään Karppijärven länsirannalle. Järvien välinen etäisyys on 350 metriä. Ahvenlammin lounaispuolella on lähes suorassa koillis–lounaissuuntaisessa linjassa neljä lampea: Ehunlammi, Suolammi, Iso-Haukinen ja Pikku-Haukinen. Niiden länsipuolella on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Kerteselkä. Ahvenlammen eteläpuolella sijaitsee Kelalammi, luoteessa on Liesjärvi ja Jämsänjärvi, koillisessa Valkeajärvi. Ahvenlammi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma- alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Ahvenlammi kuuluu valuma-alueen luoteisiin järviin.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 20.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Luettelo Minnesota Wildin kausista

Tämä on luettelo yhdysvaltalaisen jääkiekkojoukkue Minnesota Wildin kausista NHL-liigassa. === Selitys === O = ottelut V = voitot H = häviöt T = tasapelit JAH = jatkoaikahäviöt P = pisteet TM = tehdyt maalit PM = päästetyt maalit Stanley Cup -mestari Konferenssin mestari Divisioonan mestari Presidents’ Trophy (koko liigan eniten pisteitä) === Luettelo === Kausi O V H T JAH P TM PM Konferenssi Divisioona/sijoitus Pudotuspelit 2000–2001 82 25 39 13 5 68 168 210 Läntinen Luoteinen, viides ei pudotuspeleissä 2001–2002 82 26 35 12 9 73 195 238 Läntinen Luoteinen, viides ei pudotuspeleissä 2002–2003 82 42 29 10 1 95 198 178 Läntinen Luoteinen, kolmas Voitti ensimmäisellä kierroksella 4–3 (Avalanche) Voitti toisella kierroksella 4–3 (Canucks) Hävisi konferenssifinaaleissa 0–4 (Mighty Ducks) 2003–2004 82 30 29 20 3 83 188 183 Läntinen Luoteinen, viides ei pudotuspeleissä 2004–2005 Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) Kautta ei pelattu (työsulku) 2005–2006 82 38 36 – 8 84 231 215 Läntinen Luoteinen, viides ei pudotuspeleissä 2006–2007 82 48 26 – 8 104 235 191 Läntinen Luoteinen, toinen Hävisi ensimmäisellä kierroksella 1–4 (Ducks) 2007–2008 82 44 28 – 10 98 223 218 Läntinen Luoteinen, mestari Hävisi ensimmäisellä kierroksella 2–4 (Avalanche) 2008–2009 82 40 33 – 9 89 219 200 Läntinen Luoteinen, kolmas ei pudotuspeleissä 2009–2010 82 38 36 – 8 84 219 246 Läntinen Luoteinen, neljäs ei pudotuspeleissä 2010–2011 82 39 35 – 8 86 206 223 Läntinen Luoteinen, kolmas ei pudotuspeleissä 2011–2012 82 35 36 – 11 81 177 226 Läntinen Luoteinen, neljäs ei pudotuspeleissä 2012–2013 48 26 19 – 3 55 122 127 Läntinen Luoteinen, toinen Hävisi ensimmäisellä kierroksella 1–4 (Blackhawks) 2013–2014 82 43 27 – 12 98 207 206 Läntinen Keskinen, neljäs Voitti ensimmäisellä kierroksella 4–3 (Avalanche) Hävisi toisella kierroksella 2–4 (Blackhawks) 2014–2015 82 46 28 – 8 100 231 201 Läntinen Keskinen, neljäs Voitti ensimmäisellä kierroksella 4–2 (Blues) Hävisi toisella kierroksella 0–4 (Blackhawks) 2015–2016 82 38 33 – 11 87 216 206 Läntinen Keskinen, viides Hävisi ensimmäisellä kierroksella 2–4 (Stars) 2016–2017 82 49 25 – 8 106 266 208 Läntinen Keskinen, toinen Hävisi ensimmäisellä kierroksella 1–4 (Blues) 2017–2018 82 45 26 – 11 101 253 232 Läntinen Keskinen, kolmas Hävisi ensimmäisellä kierroksella 1–4 (Jets) 2018–2019 82 37 36 – 9 83 211 237 Läntinen Keskinen, seitsemäs ei pudotuspeleissä 2019–2020 69 35 27 – 7 77 220 220 Läntinen Keskinen, kuudes Hävisi karsintakierroksella 1–3 (Canucks) == Lähteet == Luokka:Minnesota Wild
Ernest Reyer

Louis-Étienne-Ernest Reyer (1. joulukuuta 1823 – 15. tammikuuta 1909) oli ranskalainen säveltäjä.Ernest Reyer AllMusic Reyer opiskeli musiikkia Marseillessa, mutta vanhempiensa toivomuksesta hän otti vastaan hallinnollisen työpaikan. Siitä hän kuitenkin luopui saatuaan teokselleen Messe pour l'arrivée de Duc d'Aumale à Alger (1847) Algerissa hyvän vastaanoton. Reyer keskittyi jatkossa säveltämään varsinkin näyttämömusiikkia – oopperoita ja baletteja. Yksinäytöksinen ooppera Maître Wolfram sai kehut Hector Berlioz'lta kantaesityksensä (1854) yhteydessä. Reyerin ensimmäinen täysimittainen ooppera, Tuhannen ja yhden yön taruihin pohjautuva La statue (1861), saavutti myös huomattavan menestyksen. Vuonna 1862 säveltäjä sai Kunnialegioonan merkin. Oopperan Erostrate (1862) jälkeen Reyerin tuotannon luomistahti hidastui huomattavasti; seuraava suurimuotoinen teos oli vasta vuoden 1884 ooppera Sigurd. Sen jälkeen säveltäjältä ilmestyi enää yksi merkittävä teos, viisinäytöksinen ooppera Salammbô (1890). Reyerin tyyliin vaikutti varsinkin Carl Maria von Weber. Vaikka Reyer ihaili suuresti Richard Wagneria, tyylillistä yhteneväisyyttä heidän välillään ei paljon ole. Näyttämömusiikin ohella Reyer sävelsi joitain pianokappaleita, kantaatteja, kohtauksia lauluäänille ja orkesterille, yksinlauluja ja orkesteriteoksen March tzigane (1865). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1823 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Poikkeus (järvi)

Poikkeus on Jämsän Hopsussa sijaitseva yhdeksän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 87 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Poikkeuksen pituus etelästä pohjoiseen on puoli kilometriä. Järven pohjoisosassa on saari. Poikkeus sijaitsee Hopsun kulttuurimaiseman länsiosassa peltojen reunustamana. Poikkeuksen etelärannalle virtaa Toivasoja kilometrin päässä etelässä sijaitsevasta Toivaksesta. Poikkeuksen itäkolkasta lähtee laskuoja, joka virtaa järven pohjoispuoliseen Kotijärveen. Poikkeuksen kaakkoispuolella on Majajärvi, neljä kilometriä itään sijaitsee Kankarisvesi. Poikkeus kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 21.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Majajärvi (Jämsä)

Majajärvi on Jämsän Hopsussa sijaitseva kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisitoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 87 kilometriä koilliseen.Majajärvi. Järviwiki. Viitattu 21.2.2021. == Maantiede == Majajärven pituus kaakosta luoteeseen on 700 metriä. Järvi sijaitsee Hopsun kulttuurimaiseman eteläosassa, sen lounaispuolella on metsämaata. Majajärven etelärannalle virtaa laskuoja 300 metrin päässä etelässä sijaitsevalta Vuorisjärvelta. Majajärven pohjoiskolkasta lähtee laskuoja, joka virtaa järven pohjoispuoliseen Kotijärveen. Majajärven luoteispuolella on Poikkeus, kolme kilometriä itään sijaitsee Kankarisvesi ja puolitoista kilometriä lounaaseen sijaitsee Toivas. Majajärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Majajärvi on Lahnajoen alueen itäisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma- alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 21.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Iso Koirajärvi (Jämsä)

Iso Koirajärvi on Koskenpäällä Jämsän koillisosassa sijaitseva 44 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin 29 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jyväskylästä 26 kilometriä lounaaseen. == Maantiede == Ison Koirajärven pituus lounaasta koilliseen on noin 1,1 kilometriä. Järvi on saareton. Rannat ovat metsää ja suota, siellä täällä on muutama rakennus. Jämsän ja Jyväskylän kuntaraja kulkee Ison Koirajärven koillispuolitse, rajan itäpuolella on Pieni Koirajärvi. Järvien välinen kannas on noin 40–50 metriä leveä, kannaksen kapeimmassa kohdassa on laskuoja ja kannakselle on rakennettu maantie. Isoon Koirajärveen johtaa useita laskuojia ympäröiviltä soilta. Järven länsirannalta lähtee laskuoja länteen kohti Salosvettä. Laskuojan itäisen osuuden nimi on Myllyoja ja läntisen osuuden Vuojanjoki. Iso Koirajärvi kuuluu Vuojanjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Iso Koirajärvi on Vuojanjoen alueen suurin vakavesi, Vuojanjoen alue käsittää Jämsän koillisen osan ja ulottuu myös Jyväskylän puolelle. Vuojanjoen alueen toiseksi suurin vakavesi on Valkeajärvi. Alueen kolmanneksi suurin vakavesi Syrjäjärvi sijaitsee aivan Ison Koirajärven itäpuolella.Vuojanjoen valuma-alue (14.528). Järviwiki. Viitattu 21.2.2021. Myös Korpilahdella on Iso Koirajärvi. Se sijaitsee yksitoista kilometriä Koskenpään Isolta Koirajärveltä kaakkoon. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
François Fournier-Sarlovèze

François Louis Fournier-Sarlovèze (28. huhtikuuta 1772 Sarlat-la-Canéda – 18. tammikuuta 1827 Pariisi) oli Ranskan imperiumin kenraali. Espanjalaisten sissien lempinimellä "El Demonio" (Demoni) kutsuma Fournier-Sarlovèze oli yksi harvoista ei-aatelistaustaisista, joilla on ollut peräti kaksi aatelisarvoa: toisen antoi keisari, toisen Ranskan kuningas.https://data.bnf.fr/fr/10717265/francois_fournier_sarloveze/http://www2.culture.gouv.fr/public/mistral/leonore_fr?ACTION=CHERCHER&FIELD;_1=COTE&VALUE;_1=LH/1018/49https://www.napoleon.org/en/history- of-the-two-empires/images/colonel-francois-fournier-sarloveze-1773-1827/ ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1772 syntyneet Luokka:Vuonna 1827 kuolleet
Tomoya Nakai

Tomoya Nakai () on japanilainen säveltäjä sekä koton, 25-kielisen koton ja shamisenin soittaja.Tomoya Nakai Mu:Arts Nakai syntyi Tsun kaupungissa, Mien prefektuurissa. Hän aloitti 6-vuotiaana koton ja 12-vuotiaana shamisenin soittamisen. Hän valmistui Tokion taideyliopiston japanilaisen perinnemusiikin laitokselta. Nakai on tehnyt kanteleensoittaja Eva Alkulan kanssa yhteistyötä, jonka tuloksena ovat ilmestyneet levyt Youkihi (2009), Sillalla (2012) ja Laulu (2016).Bio Eva Alkula Näistä Sillalla valittiin vuoden 2012 KantelelevyksiALKULA EVA & NAKAI TOMOYA: SILLALLA Suomen Kansanmusiikkiliitto samalla kun duo itse tuli nimitetyksi vuoden yhtyeeksi.SUOMALAIS-JAPANILAINEN LAULU KIERTÄÄ Ma&Ka; == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut , Luokka:Japanilaiset säveltäjät Luokka:Kotonsoittajat Luokka:Shamiseninsoittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Valkeajärvi (Jämsä, Sahloinen)

Valkeajärvi on Koskenpäällä Jämsän koillisosassa sijaitseva 23 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoiseen ja Jyväskylästä 27 kilometriä lounaaseen. == Maantiede == Valkeajärven pituus on 850 metriä. Järvi on saareton ja se on osa Sahloisten kulttuurimaisemaa. Jämsän, Petäjäveden ja Jyväskylän rajapyykki sijaitsee 1,2 kilometriä Valkeajärveltä koilliseen. Järven lounaisrannalta lähtee laskuoja lounaaseen kohti Salosvettä. Valkeajärvi kuuluu Vuojanjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Valkeajärvi on Vuojanjoen alueen toiseksi suurin vakavesi, Vuojanjoen alue käsittää Jämsän koillisen osan ja ulottuu myös Jyväskylän puolelle. Vuojanjoen alueen suurin vakavesi on Iso Koirajärvi.Vuojanjoen valuma-alue (14.528). Järviwiki. Viitattu 21.2.2021. Sahloisten Valkeajärvi on pohjoisin Koskenpään kolmesta samannimisestä järvestä. Kaksi muuta sijaitsevat Koskenpään lounaisosassa. Kaikkiaan Jämsän hallinnollisella alueella on seitsemän Valkeajärveä: *Valkeajärvi (Jämsä, Ehunsalmi), 201 hehtaaria (Koskenpään ja Jämsän historiallisella pitäjärajalla sijaitseva Valkeajärvi) *Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi), 111 hehtaaria *Valkeajärvi (Jämsä, Halli), 9 hehtaaria *Valkeajärvi (Jämsä, Koskenpää), 28 hehtaaria (Koskenpään läntinen Valkeajärvi) *Valkeajärvi (Jämsä, Nytkyme), 22 hehtaaria *Valkeajärvi (Jämsä, Sahloinen), 23 hehtaaria (Koskenpään itäinen Valkeajärvi) *Valkeajärvi (Jämsä, Sammallahti), 1,4 hehtaaria. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Islamweb.net

Islamweb.net on yksi suurimmista ja suosituimmista islamilaisista verkkosivustoista maailmassa (70 miljoonaa kävijää vuonna 2011). Sitä hallinnoi Qatarin uskonnollisten asioiden ministeriö. Sivusto on avattu vuonna 1998 ja se sisältää suuren kirjaston islamilaista kirjallisuutta arabiaksi sekä äänitiedostoja, joissa on šeikkien luentoja ja kirjoituksia. Sivusto tarjoaa myös erilaisia ​​palveluja, kuten rukousajan määrittämisen maailman eri paikoissa sekä fatwa-sivuston. Sivusto toimii samalla portaalina internetiin. Arabian lisäksi sivuilla on aineistoa myös englanniksi, espanjaksi, saksaksi ja ranskaksi. Sivusto sisältää yhteensä puolitoista miljoonaa nettisivua, yli 140 000 fatwaa, 37 000 muuta kysymystä ja yli 200 000 äänitiedostoa. Sivuilla jaettu aineisto on tarkoitettu etenkin ei- muslimeille, jotka voivat tarvita tavanomaisten mediassa esiintyvien väärinkäsitysten oikaisemista. Sivusto kertoo edustavansa maltillista islamia ilman äärimmäisiä mielipiteitä. Fatwa-sivuilla kysymyksiin vastaa asiantuntijaryhmä, jonka jäsenet ovat valmistuneet al-Azharin Islamilaisesta yliopistosta, Imaami Muhammad ibn Saudin Islamilaisessa Yliopistossa Saudi- Arabiassa ja oppineista, jotka ovat opiskelleet islamilaisia tieteitä moskeijoissa ja muissa islamilaisissa opinahjoissa Jemenissä ja Mauritaniassa. Komitean johtajana on tohtori Abdullaah Al-Faqeeh. Vuonna 2005 sivusto voitti arabien eContent-palkinnon ja 2007 Yhdistyneiden kansakuntien World Summit on Information Society (WSIS) -tapahtuman palkinnon. Sivusto arvioitiin tällöin ensimmäiseksi internetin uskonnollisten sivujen joukossa koko maailmassa ja se kuului 500 maailman ladatuimman sivuston joukkoon. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Islamilainen media
Mingəçevirin tekojärvi

Mingəçevirin tekojärvi () on tekojärvi Azerbaidžanissa, Kurajoessa Mingəçevirin kaupungin () kohdalla. Se on Azerbaidžanin ja Kaukasuksen suurin tekojärvi. Järven sulkeva pato valmistui 1953. Tekojärven pituus on 70 km ja suurin leveys 18 km. Suurin syvyys on 75 m ja keskisyvyys 26 m. Järven pinta- ala on 605 km2. Mingəçevirin vesivoimala on Azerbaidžanin suurin, ja sen kapasiteetti on 401,6 megawattia. Padon pituus on 1550 m, leveys 16 m ja korkeus 80 m. Kuran lisäksi tekojärveen laskevat Alazani ja Iori. ==Lähteet== Luokka:Azerbaidžanin järvet Luokka:Tekojärvet Luokka:Kuran vesistö
Kotanen (järvi Jämsän Koskenpäässä)

Kotanen on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 41 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 36 kilometriä pohjoiseen ja Jyväskylästä 37 kilometriä länteen. == Maantiede == Kotasen pituus on 1,2 kilometriä. Järvi on saareton ja sen rannoilla on muutama rakennus. Pohjoisessa levittäytyy Isosuo ja Kotasensuo. Kilometri Kotasesta länteen sijaitsee Peräjärvi, järvien välistä kulkee yhdystie 16539. Noin kolme kilometriä etelään sijaitsee Porkkakylien Ylänen. Kotasen pohjoispuolella on Teerijärvi ja Oratti. Kotanen kuuluu Pirttijoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Kotanen on Pirttijoen alueen neljänneksi suurin vakavesi. Pirttijoen alue sijaitsee suurimmalta osin Petäjäveden alueella, luoteinen osa on Keuruulla ja lounaisin osa Jämsässä. Pirttijoen alueen suurin vakavesi on Saarijärvi.Pirttijoen valuma-alue (14.527). Järviwiki. Viitattu 21.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Wrocławin tasanko

Wrocławin tasanko () on fysikaalis-maantieteellinen mesoalue Puolassa ja osa Sleesian alankoa. Se sijaitsee Wrocławin urstromtalin ja Sudeettien aluskukkuloiden välissä. Luoteessa se rajoittuu Kaczawan jokilaaksoon ja kaakossa Nysa Kłodzkan jokilaaksoon. Wrocławin tasangon läpi virtaavat Oderin sivujoet Oława, Slęża ja Bystrzyca. Alueen korkeus merenpinnasta vaihtelee 125 metristä 165 metriin. Se voidaan jakaa seuraaviin kolmeen mikroalueeseen: Środan kukkulat (), Kąty Wrocławskien tasanko (Równina Kącka) ja Grodkówin tasanko (Równina Grodkowska). == Lähteet == Luokka:Sleesian alanko
Peräjärvi (Jämsä, Koskenpää)

Peräjärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 15 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 36 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Jyväskylästä 39 kilometriä länteen. == Maantiede == Peräjärven pituus on noin kilometri. Järven keskiosassa on kaksi luotoa, rannat ovat suota ja metsää. Pääaltaasta erottuu järven eteläosan pitkulainen ja mutkitteleva lahti. Peräjärven länsipuoliset Murronmäki ja Perämäki kohoavat ylängöksi noin 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Kilometri Peräjärveltä itään sijaitsee Kotanen, järvien välistä kulkee yhdystie 16539. Noin kolme kilometriä etelään sijaitsee Porkkakylien Ylänen. Peräjärven pohjoispuolella on Teerijärvi ja Oratti. Peräjärvi on Kotasen ja osittain Keuruulla sijaitsevan Havunjärven ohella Jämsän pohjoisin yli kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Jämsän pohjoisin piste sijaitsee 3,7 kilometriä Peräjärveltä luoteeseen. Siellä on Jämsän pohjoisin vakavesi, noin 75 aarin laajuinen Yläinen Lepaatlampi (143 metriä mpy). Jämsän pohjoisin piste on Jämsän, Keuruun ja Petäjäveden rajapyykki. Peräjärvi kuuluu Vataanjoen valuma- alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Peräjärvi on Vataanjoen alueen yhdeksänneksi suurin vakavesi. Vataanjoen alue levittäytyy Koskenpään länsiosaan, sen luoteinen osa ulottuu Keuruulle. Alueen suurin vakavesi on Koijärvi.Vataanjoen valuma-alue (14.526). Järviwiki. Viitattu 24.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue