EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
N!xau

N!xau (16. joulukuuta 1944 – 1. heinäkuuta 2003), alkuperäiseltä nimeltään G!kau tai Cgao Coma, oli maanviljelijä, sani, joka myöhemmin menestyi näyttelijän uralla Hassut jumalat -elokuvissa ja niiden hongkongilaisissa jatko-osissa. Hän on Namibian tunnetuin näyttelijä ja 1980-luvulla hänet tunnettiin kaikkialla maailmassa. N!xau ei osannut lukea eikä kirjoittaa. Hassut jumalat -elokuvien ohjaaja Jamie Uysin mukaan N!xau heitti menemään ensimmäisen 300 Yhdysvaltain dollarin arvoisen palkkansa, koska ei ymmärtänyt rahan arvoa. Kerrotaan, että suuria summia hänen alkuaikojen ansioistaan olisi karannut tuulen mukana tai hyeenoiden suihin. Toisaalta toinen tarina kertoo, että N!xau vaati 80 000 Etelä-Afrikan randia jatko-osassa esiintymisestä rakentaakseen tiilitalon, jossa on vesipumppu ja sähköt, itselleen, kolmelle vaimolleen ja lapsilleen. 1990-luvulla kyseinen talo rakennettiin, Mimosa- elokuvatuotantoyhtiön avustuksella. Elokuvauransa jälkeen N!xau viljeli maissia, kurpitsaa ja papuja ja piti karjaa. Hän osti itselleen joksikin aikaa myös Chevrolet F250 -auton ja palkkasi kuljettajan, mutta myöhemmin myi sen ostaakseen lisää nautoja. Joidenkin tietojen N!xaun Tsumkwessa sijainneessa talossa oli kolme makuuhuonetta, mutta siellä asui peräti 30 N!xaun sukulaista, jotka myivät talon irtainta omaisuutta omissa nimissään. Kun N!xaun vaimo kuoli, he alkoivat myydä huonekaluja alkoholista. Jossakin vaiheessa N!xau ei enää jaksanut katsella moista toimintaa, vaan myi talonsa paikalliselle liikemiehelle 20 naudasta, viidestä vasikasta ja 20 000 Yhdysvaltain dollarista, jotka olivat osakkeiden ja käteisen muodossa. Tämän jälkeen N!xau muutti Djokhoen kylään, 27 kilometrin päähän Tsumkwesta. Hän omisti 21 nautaa, 11 lammasta, kaksi polkupyörää, lapiota ja hankoa sekä viisi kirvestä, joista kaksi hän oli valmistanut itse sanien perinteiseen tyyliin. Joidenkin tietojen mukaan hän ansaitsi 2 000 dollaria kuukaudessa Mimosa- yhtiön sijoitusten ansiosta. N!xau ei kuitenkaan piitannut rahasta, vaan eli puoliksi perinteistä sanin elämää, luultavasti osittain ollakseen herättämättä kateutta muissa saneissa. Kerrotaan, että paikallinen kirkko säilytti Mimosa- yhtiön N!xaulle lahjoittamia vaatteita, jotka tämä pystyi laittamaan päälleen vieraillessaan kaupungissa. Vuonna 2000 N!xau kastettiin seitsemännen päivän adventistiksi. Viimeisinä vuosinaan N!xau sairasti tuberkuloosia, ja kesäkuun 2003 lopulla hänet löydettiin kuolleena kotinsa lähistöltä. Tämä oli kertoman mukaan ollut metsästämässä helmikanaa ja keräämässä polttopuuta. N!xaulla oli kolme vaimoa ja yhteensä yhdeksän lasta. Sekä lapsista että vaimoista kaksi kuoli. == Lähteet == Luokka:Namibialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet Luokka:Sanit
Röntgenhoitaja

Röntgenhoitaja on lääketieteellisen kuvantamisen ja säteilynkäytön ammattilainen. Röntgenhoitajan koulutus Suomessa on alempi korkeakoulututkinto ja hoitoalan erityiskoulutus, jonka voi suorittaa ammattikorkeakoulussa radiografian ja sädehoidon koulutusohjelmassa. ==Historia== Suomessa röntgenhoitajia alettiin kouluttaa 1950-luvulla. Silloin nimike oli röntgentekninen apulainen ja koulutus kesti vuoden. Röntgenhoitajaksi nimeke muuttui 1960-luvulla, jolloin koulutus muuttui kaksivuotiseksi. 1970-luvulla koulutus piteni 2,5-vuotiseksi, ja niin kutsuttu vanhamuotoinen röntgenhoitajakoulutus jäi historiaan vuoden 1987 keskiasteen koulu- uudistuksen myötä. 1990-luvulla röntgenhoitajakoulutus siirtyi muiden terveysalan koulutusten tapaan ammattikorkeakouluihin. Tutkintonimikkeeksi tuli nykyinen "röntgenhoitaja (AMK)", ja koulutuksen kestoksi vakiintui 3,5 vuotta. Koulutusohjelma nimettiin radiografian ja sädehoidon koulutusohjelmaksi. ==Koulutus== Nykyään röntgenhoitajan koulutus kestää 3,5 vuotta ja virallinen tutkintonimike on "röntgenhoitaja (AMK)". Alaa opiskellaan radiografian ja sädehoidon koulutusohjelmassa kuudessa eri ammattikorkeakoulussa, joista yksi on ruotsinkielinen. Opintojen laajuus on 210 opintopistettä, josta 75 op suoritetaan käytännön harjoittelussa työelämässä. Koulutuksen pääpaino on radiografiatyössä, mutta opintoihin kuuluu myös paljon säteilyfysiikkaa, säteilyturvallisuutta, hoitotyötä, anatomiaa ja laitetekniikkaa. Lisäksi röntgenhoitajaopiskelijat lukevat myös lääketieteellisiä aineita, ruotsia, englantia, terveydenhuoltoalan lainsäädäntöä sekä harjoittelevat ensihoitoa ja lääkehoitoa. ==Työ== Röntgenhoitajan nimikkeestä saa helposti hyvin suppean kuvan siitä, mitä hän tekee työkseen. Tavallisten röntgenkuvausten lisäksi röntgenhoitajat suorittavat magneettikuvauksia, tietokonetomografiakuvauksia, mammografioita, isotooppikuvauksia ja -hoitoja ja antavat sädehoitoa. Lisäksi röntgenhoitajat avustavat ultraäänitutkimuksissa, läpivalaisututkimuksissa ja angiografioissa. Röntgenhoitajat toimivat yhteistyössä radiologien ja sairaalafyysikoiden kanssa. Röntgenhoitajan työajat ja työvuorot vaihtelevat työpaikasta riippuen. ==Lähteet== *Suomen Röntgenhoitajaliiton kotisivut ==Aiheesta muualla== * Ammatinnetin kuvaus työstä (Työ- ja elikeinotoimisto) Luokka:Ammattikorkeakoulututkinnot Luokka:Radiologia Luokka:Terveydenhuollon ammatit
Lumilauta

Lumilauta on talviurheiluväline, jota käytetään lumilautailussa. Lumilauta on pitkä, kapea ja ohut. Lumilautaan on yleensä kiinnitetty lumilautasiteet, joiden avulla lumilautakengät pysyvät kiinni laudassa. Lumilaudan pohja on luistava ja yleensä koristeltu grafiikalla, samoin yläpuoli. Lumilautaan on olemassa erilaisia siteitä. Kovat siteet on tarkoitettu käytettäväksi mm. ratalaskussa. Pehmeitä siteitä on kahdenlaisia: pumppu- ja step-in-siteitä. Markkinoilla on paljon erilaisia lautoja erilaiseen laskemiseen (mm. Slopestyle, Big air, ratalasku) ja näiden ominaisuudet vaihtelevat mm. laudan pituuden, jäykkyyden, leveyden ja kaarevuuden mukaan. Ns. Wide-laudat ovat leveämpiä, isommille monoille sopivia lautoja. Twintip-laudassa molemmat päät ovat jäykkyydeltään ja muodoltaan identtisiä. Tämä helpottaa laskemista heikompi, ns. "takajalka" edellä. Parkkilaudoissa kantteja voidaan laudan keskiosasta tarkoituksellisesti tylsyttää. Tällä pyritään parantamaan laudan liukumista boardslideissä kaiteissa ja presseissä. ==Katso myös== *Lumiskeitti ==Aiheesta muualla== *FisSnowboardWorldCup.com FIS Lumilauta maailmancup - Virallinen sivu FIS Luokka:Urheiluvälineet Luokka:Lumilautailu
Jacques Ibert

Jacques François Antoine Ibert (15. elokuuta 1890 - 5\. helmikuuta 1962) oli ranskalainen klassisen musiikin säveltäjä. Ibert oli paljasjalkainen pariisilainen. Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa opettajanaan mm. Paul Vidal ja voitti Rooman palkinnon (Prix de Rome) vuonna 1919 kantaatillaan Le poète et la fée. Vuodesta 1937 hän oli Ranskan akatemian johtaja Roomassa ja johti vuosina 1955-57 Pariisin Opéra-Comique'ia. Hän kuoli Pariisissa. Ibertin musiikkia pidetään yleensä melko kevyenä, jopa vitsikkäänä. Melodiat ovat houkuttelevia ja värikkäästi orkestroituja. Vaikka Ibert ei kuulunut Les Six- säveltäjäryhmään, hänen musiikissaan on paljon samoja piirteitä. Parhaiten tunnettu on ehkä orkesteriteos Divertissement (1930), muita huomattavia sävellyksiä ovat mm. Escales (1924) orkesterille, sinfoninen runo La Ballade de la geôle de Reading (perustuu Oscar Wilden runoon), huilu- ja saksofonikonsertot sekä sarja Histoires pianolle. Lisäksi hän sävelsi oopperoita, baletteja, teatteri- ja elokuvamusiikkia, musiikkia radioon sekä vokaali- ja soitinteoksia. ==Teoksia== *Histoires (1910, johon kuuluu mm. Le petit âne blanc, "Pieni valkoinen aasi") *Trois pièces brèves (1930) *Entr'acte (1937) *Deux Interludes (1946) *Orkesteriteoksia **Escales (1920-22) **Jeux (1923) **Divertissement (1930) **Symphonie marine (1931) **Concerto pour flûte (1934) **Concertino da camera pour saxophone alto et onze instruments (1935–1936) **Bostoniana (1955) **Hommage à Mozart (1955) **Bacchanale (1956) *Elokuvamusiikkia **Invitation to the Dance (1956) **Macbeth (1948) **Panique (1946) **Feu Mathias Pascal (1937) **Golgotha (1935) **Maternite (1934) **Les Cinq Gentlemen Maudits (1933) **Don Quixote (1933) **Un Chapeau de Paille d'Italie (1927) * oopperoita **Angélique (1927) **Le Roi d'Yvetot (1930) **L'Aiglon (1937, yhteistyössä Arthur Honeggerin kanssa) Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Autti

thumb|Auttijoki virtaa kanjonissaan Autti on kylä Rovaniemellä Lapin maakunnassa, noin 70 kilometriä itään Rovaniemen keskustasta. Taajama sijaitsee Kemijoen ja Korojoen liittymäkohdassa. Autti kuuluu Yläkemijoen alueeseen. Kylän nimeen, kuten myös Auttijoen ja Auttijärven nimiin, sisältyy saamelaisperäinen murresana autti (myös auhti tai autsi), joka tarkoittaa ’kapeaa laaksoa’. Nykyisissä saamelaiskielissä sanaa vastaa muun muassa pohjoissaamen ávži ja inarinsaamen ävži. Auttin alueella on ollut asutusta jo 1660-luvulta lähtien. 1950-luvulle saakka Auttia ja vastarannan Pikkukylää erotti Pirttikoski-niminen koski. Pirttikosken tunnelivoimalaitoksen valmistuessa koski hiljeni ja syntyi Pirttikosken kylä. Auttissa sijaitsee Auttikönkään luonnonhoitometsä, joka kuuluu Pohjois-Suomen vanhojen metsien suojeluohjelmaan. Alueen läpi virtaa Auttijoki paikoin erittäin vaikuttavassa kanjonissa kallioiden välissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Auttikönkään luonnonhoitometsä === Kirjallisuutta === * Luokka:Rovaniemen kylät
Brandi Carlile

Brandi Carlile (s. 1. kesäkuuta 1981, Ravensdale, Washington, Yhdysvallat) on country & western -muusikko. Hän sekä säveltää, kirjoittaa että laulaa. Columbia Records julkaisi Carlilen esikoisalbumin Brandi Carlile vuonna 2005. Rolling Stone -lehti nimesi hänet yhdeksi kymmenestä artistista, joihin tulisi tulevaisuudessa kiinnittää huomiota. ==Diskografia== ===Studioalbumit=== *Brandi Carlile (2005, RED Ink / Columbia) *The Story (2007, Columbia) *Give Up the Ghost (2009, Columbia) *Bear Creek (2012, Columbia) *The Firewatcher's Daughter (2015, ATO Records) *By the Way, I Forgive You (2018) ===Livealbumit=== *Live at Benaroya Hall with the Seattle Symphony (2011, Columbia) ===EP:t ja demot=== *Room for Me (2000) *Open Doors (2002) *We're Growing Up (2003) *Acoustic (2004) *Live from Neumo's (2005) *Live at Easy Street Records (2007) *Rhapsody Originals (2007) *Ghost Demos (2009) – limited edition EP *XOBC (2010) *Bear Creek EP (2012) *Live at KCRW Morning Becomes Eclectic (2016) ===Singlet=== *"Fall Apart Again" (2005) *"What Can I Say" (2006) *"The Story" (2007) *"Turpentine" (2007) *"Dreams" (2009) *"That Year" (2010) *"Dying Day" (2010) *"That Wasn't Me" (2012) *"Keep Your Heart Young" (2012) *"The Eye" (2014) *"Wherever Is Your Heart" (2014) *Good With God (2017) *The Joke (2017) *Every Time I Hear That Song (2018) *Party of One (2018) === Musiikkivideot === * The Story (2007) * Turpentine (2007) * Dreams (2009) * That Year (2010) * Dying Day (2010) * That Wasn't Me (2012) * The Eye (2014) * Wherever is You Heart (2014) * The Joke (2017) * Party of One (2018) === Collaborations === * 2008: Already Home (featuring Ha*Ash) * 2009: My repair (featuring The Noises 10) * 2013: Making believe (featuring Willie Nelson) * 2016: The Nevernding story (featuring Shooter Jennings) * 2016: Angel from Montgomery (featuring Buddy Miller) * 2017: Cleanup Hitter (featuring Shovels & Rope) * 2017: Good With God (featuring Old 97's) * 2018: Party of one (featuring Sam Smith) * 2018: Travelin' Light (featuring Dierks Bentley) * 2019: Common (featuring Maren Morris) * 2019: Down to you (featuring Joni 75) == Aiheesta muualla == * Brandi Carlilen virallinen kotisivu * Ilmainen Brandi Carlilen musiikin nettisoitin Luokka:Yhdysvaltalaiset countrymuusikot Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Paavo Säippä

Paavo Erkki Säippä (1. lokakuuta 1902 Ylitornio – 14. joulukuuta 1991 Kauniainen) oli suomalainen virkamies, koulutukseltaan lakitieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän sai useita kunniamerkkejä ja vuonna 1951 hallitusneuvoksen arvonimen. Paavo Säipän isä oli tukkukauppias K. J. Säippä. Paavo Säippä suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1925 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1928. Hän toimi Ylitornion ja Turtolan (nykyisin Pello) nimismiehenä vuosina 1927–1930, Rovaniemen kauppalanjohtajana vuosina 1930–1933 sekä Lahden kaupunginjohtajana vuosina 1933–1938. Valtiollisen poliisin päällikkönä hän työskenteli vuosina 1938–1941. Nimitykseen vaikuttivat voimakkaasti sisäministeri Urho Kekkonen ja Maalaisliiton keskeinen hahmo Kaarlo Hillilä.Silvennoinen (2008), s. 117. Jälkimmäinen toi Säipän esiin, ja Kekkonen haki valinnalle tuen Väinö Tannerilta.Suomi (1986), s. 88. Säippä ryhtyi sisäministerin tuella valmistelemaan IKL:n lakkauttamista ja pani vuonna 1938 toimeen laajoja kommunistipidätyksiä ja talvisodan alla turvasäilöönottoja. Säipän kausi valtiollisessa poliisissa jäi lyhyeksi Suomen Saksa-suuntauksen vahvistuessa. Päällikön paikalle kaivattiin asevelihenkisempää miestä, ja Säippä sai lähteä tammikuussa 1941. Häntä seurasi tehtävässä varatuomari Arno Anthoni. Entisen Etsivän keskuspoliisin päällikkö Esko Riekki ja apulaispäällikkö Bruno Aaltonen sekä Suomen aseveljien liitto olivat Säipän eron taustalla.Silvennoinen (2008), s. 171–173. Säippä siirtyi Ylitorniolle K. J. Säippä Oy:n johtokunnan puheenjohtajaksi ja toimitusjohtajaksi. Kun valtiovarainministeriössä avautui Kekkosen pääministerikaudella vuonna 1951 yleisen osaston päällikön virka, Säippä haki sitä ja sai viran. Kun Kekkosesta oli tullut presidentti, Säippä yleni kansliapäälliköksi vuonna 1959. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1969. __NOTOC__ ==Lähteet== * * ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Lahden kaupunginjohtajat Luokka:Rovaniemen kaupunginjohtajat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Valtiovarainministeriön valtiosihteerit ja kansliapäälliköt Luokka:Suomen turvallisuuspoliisin päälliköt Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Pilaus

Pilaus on eräänlainen tahallaan tai vahingossa ihmiselle tai esineelle aiheutunut vika tai sairaus suomalaisessa kansanperinteessä. Noita saattoi aiheuttaa pilauksen eli pilata ihmisen, jos hän sai uhrinsa osia eli vaikkapa tämän hiuksia, ruumiineritettä tai palan kynttä haltuunsa. Nämä "ihmisen osat" edustivat koko ihmistä, joten niitä vahingoittamalla uskottiin voitavan vahingoittaa ihmistä. "Osat" joko tuhottiin tai laitettiin vaaralliseen paikkaan. Niitä saatettiin laittaa veteen tai jopa kalan suuhun, jossa niiden uskottiin menevän manalaan. Pilauksen uskottiin aiheuttavan raivohulluutta, tuskia ja jopa kuoleman. Pilauksen ajateltiin vievän ihmistä jatkuvasti syvemmälle sairauteen, joten parantajan oli toimittava pikaisesti. Myös esineet saattoivat pilaantua; ne saattoivat menettää kykynsä toimia tarkoituksenmukaisella tavalla. Esimerkiksi kalastus- ja metsästysvälineet saattoivat menettää tehonsa. Joskus naisen harppaamisen miesten esineiden yli uskottiin pilaavan nämä esineet. ==Lähteet== * * Luokka:Suomalainen kansanparannus Luokka:Suomalainen taikuus
Kohtaus (kansanperinne)

Suomalaisessa kansanperinteessä kohtaus tarkoittaa äkillisesti iskevää sairaalloista tilaa, jonka aiheuttaa ihmisen kohtaaminen haltijan tai vainajan sielun kanssa. Kohtaamisessa näkymätön henkiolento tulee ihmiseen kiinni tai asettuu tämän sieluun. Kohtaus on edelleen sanana käytössä, tarkoittaen monenlaisia sairauskohtauksia. Kohtauksille annetut selitykset ja hoitomuodot sitä vastoin ovat täysin muuttuneet. ==Mittaus== Kohtaus (henkiolennon kanssa) täytyi pystyä erottamaan muista vaivoista, jotta siihen olisi osattu kohdistaa sopivaa hoitoa. Kohtauksen tunnistamiseen käytettiin mittausta. Ihmisestä otettiin joitakin mittoja, esimerkiksi etäisyys oikeasta isovarpaasta vasemman käden sormeen, ja vasemmasta isovarpaasta oikean käden sormeen. Mikäli näitä tuloksia vertailtaessa ilmeni merkittäviä eroja, oli vaivana kohtaus. Ilmeisesti uskottiin, että tullessaan ihmiseen henkiolento oli tuonut jotakin, joka saatettiin löytää mittaamalla. Mikäli mittaus vahvisti kyseessä olevan kohtauksen, oli erään perinteen mukainen hoito potilaan pelästyttäminen. ==Lähteet== * Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967) Luokka:Suomalainen kansanparannus
Kohtaus

Kohtaus tarkoittaa seuraavia asioita: * kohtaus, haltijan tai vainajan sielun kohtaamisesta aiheutuva äkillinen sairaalloinen tila * sairauskohtaus, sairauden aiheuttama äkillinen, elintoiminnot kokonaan tai osittain lamauttava tila * junakohtaus, kahden tai useamman junan ohitustilanne yksiraiteisen rataosuuden liikennepaikalla * kohtaus, elokuvan tai näytelmän samassa paikassa ja ajassa tapahtuva jakso.
Mehmed I

Mehmed I Çelebi (lisänimeltään Kirisci, "Teloittaja") (1382 – 26. toukokuuta 1421) oli Osmanien valtakunnan sulttaani ja yksi Bayezid I:n pojista. Kun Timur Lenk voitti osmanit Ankaran taistelussa ja vangitsi Beyazid I:n, syntyi 11 vuotta kestänyt osmanien interregnum, hajaannuskausi ilman kiistämätöntä hallitsijaa Osmanien valtakunnassa. Hajaannuskauden aikana Bayezidin pojat kukin vuorollaan tavoittelivat sulttaaniutta Mehmediltä, jonka Timur Lenk oli valinnut vallanperijäksi. Mehmedin onnistui valloittaa joitakin osia Anatoliasta, mikä takasi hänelle suurimman tuonaikaisen sotilasreservin Osmanien valtakunnassa. Ensimmäiseksi hän soti veljeään İsaa vastaan ja voitti tämän Ulubadin taistelussa 1403. İsa pakeni, mutta joutui pian Mehmedin agenttien surmaamaksi. Mehmed tuki veljeään Musaa, kun tämä kukisti heidän vanhimman veljensä Rumelian hallitsijaksi julistautuneen Suleimanin vuonna 1410. Koska Musan julma ja mielivaltainen hallinto herätti vihaa ja katkeruutta niin ulkomailla kuin kotimaassakin, Mehmed liittoutui Bysantin keisarin Manuel II Palaiologoksen kanssa. Mehmed pystyi nyt kulkemaan Dardanellien salmen kautta, valtasi nopeasti Traakian ja surmautti veljensä Musan. Kun Mehmed oli lopulta selviytynyt voittajaksi, hän nimitytti itsensä sulttaaniksi 1413 Adrianopolissa (Edirne). Hän elvytti valtakuntaa, siirsi pääkaupungin Bursasta Adrianopoliin ja valloitti osia Albaniasta, turkkilaisten emiraatin Candaroglun ja kristittyjen valtakunnan Kilikian. Liitto Bysantin kanssa velvoitti Mehmedin nimittämään Bysantin keisaria "isäksi ja yliherraksi" ja osoittamaan tälle uskollisuutta kaikissa oloissa — tätä voidaan pitää Bysantin viimeisenä poliittisena voittona. Mehmed kuoli vuonna 1421 ja uudeksi sulttaaniksi tuli hänen poikansa Murad II. Luokka:Keskiajan henkilöt Luokka:Osmanien hallitsijat Luokka:Vuonna 1382 syntyneet Luokka:Vuonna 1421 kuolleet
Taikapiiri

thumb|John William Waterhousen maalaus Taikapiiri (1886) Taikapiiri on maahan tai maahan levitettävälle pergamentille piirretty ympyrä, jolla maagikko suojaa itsensä pahoilta hengiltä. Perinne on tunnettu vähintään 5000 vuoden ajalta. Taikapiiri piirrettiin suojeltavan ihmisen tai kohteen ympärille teräaseella, puukepillä tai liidulla. Suomessa taikapiirillä suojattiin esimerkiksi aviopari häiden yhteydessä. Samalla saatettiin lukea loitsu, jonka mukaan piiri on rautatarha, joka juurtuu maaemään ja nousee taivaiseen. Varsinkin taikapiirin toivottiin torjuvan kateita. Noidankehä saatettiin tehdä jokseenkin samaan tapaan, mutta siinä missä taikapiiri koettiin myönteiseksi ja suojelusta antavaksi, noidankehät liittyivät lähinnä pelättyihin ja paheksuttuihin taikuuksiin, ja niillä saatettiin vahingoittaa ja hallita niihin joutuneita. Vielä edelleen sanojen ”taikapiiri” ja ”noidankehä” eläessä lähinnä vertauskuvina on taikapiiri myönteinen vertaus, noidankehä taas kielteinen. ==Lähteet== * www.yrttitarha.fi * Ilmar Talve: Suomen kansankulttuuri (uudistettu 1990) ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Mytologia
Sairilan linnavuori

Sairilan linnavuori on Etelä-Savossa Mikkelin Sairilan länsipuolella sijaitseva linnavuori. == Linnavuori == Linnavuori sijaitsee Mikkelin asemalta 4,3 kilometriä itään ja Saimaan Mustaselän itäpuolella lähellä Sairilan koulukotia. Kalliohuippuinen mäki kohoaa 40 metriä Mustaselän yläpuolelle. Sen rinteet ovat jyrkät lukuun ottamatta eteläisessä ja itäisessä suunnassa. Länsirinteessä on erittäin jyrkkä kallioseinämä. Etelärinteessä sijaitsee matala ja usean metrin levyinen maavalli, jonka katkoksessa arvellaan olleen parimetrinen kivillä vahvistettu kulkuaukko. Maavallin vieressä on myös vallihaudaksi tulkittu rakenne. Mäen laelle johtaa kaksi käytävältä vaikuttavaa painannetta, joiden tukkimiseen tarkoitettuja kiviröykkiöitä löytyy maastosta edelleen. Maavalli on voinut tukea paaluvarustusta, mutta sen jäänteitä ei ole enää jäljellä. == Tutkimuksia == Sairilan linnavuorta on tutkittu arkeologisilla kaivauksilla vuonna 1888 (Hjalmar Appelgren). Vuonna 1972 (Matti Huurre) suoritettiin vain pintapuolinen tutkimus. Linnavuori saattaa olla keskiaikainen, sillä myös Sairilassa sekä Visulahden ja Norolan alueilla on ollut muinaislöytöjä. Linnavuoren toteutustapa – sijainnista puhumattakaan – viittaa vahvasti karjalaiseen taustaan. Yleisen käsitykseen mukaan linnavuori olisi varustettu 1100- ja 1200-lukujen aikana. == Hoitaminen == Vuonna 1991 (Hannu Poutiainen) suoritettiin linnavuorella kasvuston perusraivaus, jossa linnan alueilta poistettiin vesakkoa ja katajikkoa. Maavallien päällä kasvaneet tukkipuut poistettiin. == Katso myös == * Otralan linnavuori sijaitsee näköetäisyydellä == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * Rinne, Juhani: ”Puolustus, rajankäynnit ja rajalinnat”. Teoksessa * * Luokka:Suomen muinaislinnat Luokka:Suomen mäet Luokka:Mikkelin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Etelä-Savon historia
Thorvald Strömberg

Lennart Thorvald Strömberg (17. maaliskuuta 1931 Kirkkonummi – 9. joulukuuta 2010 TammisaariKuolleet: Ilkka Pitkänen: Saaristolaiselämä innosti melojaksi, Olympiavoittaja Thorvald Strömberg, Helsingin Sanomat 23.12.2010 sivu C 6. Artikkelin verkkoversio) oli suomalainen Helsingin olympialaisten 1952 kajakkimelonnan olympiavoittaja. Strömberg voitti ensimmäisellä ulkomaanmatkallaan Kööpenhaminan MM-kilpailuissa 1950 kultaa 10 000 metrillä ja hopeaa 1 000 metrillä. Pidemmällä matkalla hän kukisti maineikkaan ruotsalaisen Gert Fredrikssonin, mutta hävisi tälle 1 000 metrillä. Seuraavana vuonna hän meloi PM-kilpailuissa toiseksi 10 000 metrillä. Helsingin olympialaisissa 1952 Strömberg voitti kultaa 10 000 metrillä yli 11 sekunnin erolla Fredrikssoniin. 1 000 metrillä Strömberg sai Fredrikssonin jälkeen hopeaa. Melbournen olympialaisissa 1956 Strömberg kärsi vatsataudista. Hän sijoittui 10 000 metrillä neljänneksi ja karsiutui 1 000 metrillä alkuerissä. Prahan MM-kilpailuissa 1958 hän voitti toistamiseen 10 000 metrin maailmanmestaruuden. Hän sijoittui rankkasateessa käydyssä kilpailussa alun perin kolmanneksi, mutta nousi voittajaksi kahden kärkimelojan tultua hylätyksi ratarikon vuoksi. Strömberg toimi urheilu-uransa jälkeen useissa tehtävissä Suomen Kanoottiliitossa sekä tammisaarelaisen melontaseuran puheenjohtajana. Vuonna 2000 hän sai opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon. Strömberg vietti lapsuutensa isovanhempiensa kanssa Tammisaaren saaristossa sittemmin osaksi Tammisaaren saariston kansallispuistoa tulleella Rödjanin kalastajatilalla. Pitäessään kilpailutaukoa hän muutti Helsinkiin, jossa suoritti keskikoulun, ja sen jälkeen hän opiskeli Ruotsissa moottoritekniikkaa. Hän työskenteli runsaat 30 vuotta venealan maahantuontiliikkeessä Hanke-Palsbo Oy:ssä. Eläkkeelle jäätyään hän palasi Tammisaareen, jonne hän perusti venealan yrityksen Tescon Marinen, jonka johtajana hän toimi vuoteen 2007. Strömberg kuoli kotikaupungissaan Tammisaaressa 9. joulukuuta 2010. == Saavutuksia == * Olympiakultaa Helsinki 1952 (kajakkiyksiköiden 10 000 metriä) * Olympiahopeaa Helsinki 1952 (kajakkiyksiköiden 1 000 metriä) * MM-kultaa 1950 ja 1958 (10 000 metriä) * MM-hopeaa 1950 (1 000 metriä) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset melojat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
ECMWF

ECMWF eli Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (engl. European Centre for Medium-Range Weather Forecasts) on tietokonekeskus, jonka alkuperäinen tarkoitus on tuottaa nk. keskipitkiä eli 10 vuorokauteen saakka ulottuvia numeerisia sääennusteita maailmanlaajuisesti. Keskus perustettiin vuonna 1975 Englantiin Readingin kaupunkiin ja sen jäseninä oli aluksi 17 maata, muun muassa Suomi. Nykyisin keskuksen toimintaan osallistuu 25 maata, ja vuonna 2005 tehdyn päätöksen mukaan sen toimintaan voivat osallistua kaikki EU-maat. Ensimmäisen ennusteensa keskus tuotti kesäkuussa 1979.30 years of world class weather forecasts ECMWF Viitattu 9.8.2009 Nykyisin keskuksessa kehitellään myös yli 10 vuorokauden ennusteita eli kuukausiennusteita ja kausiennusteita ja tehdään paljon muutakin tutkimusta. Moni suomalainenkin meteorologian asiantuntija on työskennellyt keskuksen palveluksessa tai osallistunut sen järjestämään koulutukseen. Keskuksessa on käytetty aina maailman nopeimpia supertietokoneita. Ensimmäinen tietokone oli Cray-1. Välillä käytössä oli IBM Cluster 1600.IBM Cluster The IBM Supercomputers ECMWF Vuutattu 9.8.2009 Vuonna 2014 käyttöön otettiin uusi Cray.Cray Goes Back to the Future for Weather Forecasting HPC == Lähteet == == Aiheesta muualla == ECMWF:n verkkosivu Luokka:Meteorologia Luokka:Reading Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan tutkimuslaitokset
Anacletus

Pyhä Anacletus I oli katolisen kirkon toinen tai kolmas paavi, jonka virkakausi kesti ilmeisesti vuodesta 76 vuoteen 88 tai 91. Anacletuksesta tiedetään yhtä vähän kuin hänen edeltäjästään, Pyhästä Linuksesta. Anacletuksen paaviudesta, hänen elämästään ennen paaviutta ja kuolemastaan ei ole varmaa tietoa. Perimätiedon mukaan Anacletus I oli Rooman kansalainen ja kenties entinen orja ja hän on saattanut kuolla marttyyrinä. Hänen jäännöksiään säilytetään Pyhän Linuksen kirkossa Vatikaanissa. Hänen muistopäivänsä on 26. huhtikuuta. Anacletus I:n kreikankielinen paavinimi merkitsee henkilöä, joka on kutsuttu takaisin palvelukseen. Hänen toinen nimensä oli luultavasti Cletus. == Lähteet == Anacletus Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:90-luvulla kuolleet
Active Directory

Active Directory (AD) on Microsoftin Windows-toimialueen käyttäjätietokanta ja hakemistopalvelu, joka sisältää tietoa käyttäjistä, tietokoneista ja verkon resursseista. Se mahdollistaa keskitetyn resurssien jakamisen käyttäjille ja sovelluksille sekä tarjoaa tavan nimetä, kuvata, paikallistaa, hallita ja suojata käytössä olevia verkon resursseja. AD rakentuu nykyään LDAP- ja Kerberos-protokollille. Active Directory -hakemistopalvelu on sisälletty Microsoft Windows Server 2019, Microsoft Windows Server 2016, Microsoft Windows Server 2012, Microsoft Windows Server 2008, Microsoft Windows Server 2003 ja Microsoft Windows Server 2000 -käyttöjärjestelmiin. Luokka:Microsoftin ohjelmistot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tantaali

Tantaali () on siirtymämetalleihin kuuluva harvinainen, siniharmaakiiltoinen alkuaine, jonka järjestysluku on 73. Sitä käytetään kirurgien välineissä ja implanteissa, sillä se ei reagoi ruumiinnesteiden kanssa. Tantaalia käytetään myös kemianteollisuudessa, tantaalikondensaattoreissa, sähköputkissa ja aikaisemmin hehkulampun hehkulangoissa. Tantaalikarbidi (TaC, CAS-numero 12070-06-3) on osana kovametalliseoksissa. Tantaalia tavataan pääasiassa tantaliittimineraalissa ((Fe,Mn)Ta2O6). Tantaalin CAS-numero on 7440-25-7. Tantaali reagoi halogeenien ja hapettimien kanssa aiheuttaen palo- ja räjähdysvaaran. Luonnossa oleva tantaali sisältää kahta isotooppia eli 180Ta ja 181Ta. Tantaalilla on olemassa myös muita ydinreaktioissa esiintyviä isotooppeja, mutta niitä ei käytännössä esiinny luonnossa esiintyvissä mineraaleissa. Ruotsalainen kemisti ja mineralogi Anders Gustaf Ekeberg löysi tantaalin vuonna 1802 analysoidessaan kahta mineraalinäytettä. Toinen näytteistä oli peräisin Kemiöstä Suomesta ja toinen Ytterbystä Ruotsista. Monet kemistit pitivät tantaalia kuitenkin tuolloin samana aineena kuin vuotta aiemmin löydettyä niobiumia. Tantaalin eristi (epäpuhtaana) ensimmäisenä ruotsalainen kemisti Jöns Jacob Berzelius vuonna 1820. Puhdasta tantaalia onnistui kuitenkin valmistamaan vasta saksalainen kemisti Werner von Bolton vuonna 1903. Tantaali on saanut nimensä kreikkalaisessa mytologiassa esiintyneen Lyydian kuninkaan ja Zeuksen pojan Tantaloksen mukaan. Niobium on puolestaan saanut nimensä Tantaloksen tyttären Nioben mukaan. Suurimmat tantaalikaivokset ovat nykyisin Thaimaassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Brasiliassa, Portugalissa ja Kanadassa. Suurin osa tantaalista saadaan kuitenkin tinan valmistuksen sivutuotteena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *Tantaali *Helsingin Sanomat: Alkuaineet kirjoitussarja: Tantaali, 28.2.2006 *Periodictable: Technical data for Tantalum *Webmineral: Tantalum Mineral Data *Mindat: The Mineralogy of Tantalum *Mindat: Tantalum * * The Royal Society of Chemistry (RSC): Tantalum * PeriodicTable: Tantalum (Ta) * PubChem: Tantalum * Human Metabolome Database (HMDB): Tantalum * Food Component Database (FooDB): Tantalum * DrugBank: Tantalum Luokka:Alkuaineet Luokka:Metallit
Intiaanikesä

Intiaanikesä tarkoittaa lämmintä jaksoa, joka tulee syyskylmien alettua. Käsite tulee Pohjois-Amerikasta, jossa parin kolmen viikon utuisen lämmin kausi toistui pohjoisen intiaanimailla vuosittain lokakuun puolivälissä. Intiaanit pitivät lämmintä säätä suotuisana sotimiselle siirtokuntia vastaan. Intiaanit pitivät aikaa jumalansa Cautantowwitin siunaamana. Suomeen käsite intiaanikesä tuli 1900-luvun alussa. Se mainitaan Tietosanakirjassa vuodelta 1911, ja Sakari Pälsi kirjoittaa siitä kirjasaan Pohjankävijän päiväkirjassaan vuodelta 1919. Itse sääilmiö tunnettiin myös Euroopassa, missä se oli nimetty alueen sijainnista riippuen eri pyhimysten muistopäivien mukaan. Suomessa vanha kansa puhui Pärttylin pikkukesästä, sillä syksyn laskettiin siis alkavan Pertun päivästä 24. elokuuta. Saksassa ajankohta sijoittui syysmattiin 21. päivään syyskuuta, Unkarissa mikkelinpäivään 29. syyskuuta, osassa Ranskaa peräti Martin päivään 11. marraskuuta. Ruotsissa nimityksenä on brittsommar pyhän Birgitan mukaan (7.10.). Englannissa syksyistä lämpöjaksoa kutsuttiin nimityksellä All-hallown Summer, 'kaikkein pyhäin kesäksi', koska se ilmaantui pyhäinpäivän eli halloweenin paikkeilla. Sana esiintyy jo Shakespearen Henrik IV:ssä, jonka suomennoksessa Paavo Cajander käänsi sen sanalla marraskesä. Jälkikesään viittaa myös monessa kielessä esiintyvä käsite akkainkesä. Silloin kynnöspellolla auringon kilossa kimaltelevat hämähäkin seitit eli kinot. Vanha kansa kuvasi ilmiötä sanomalla, että ”Maa on kiimassa” tai ”Maa härkii”. Sama kino tai kina tarkoittaa kotieläinten, erityisesti lehmien kiimaa osoittavaa limaista eritettä, ja maa näyttää havainnollisesti olevansa valmis syyssiemennykseen. Tässä nähtiin yhteys syksyisen maan kiiman ja vanhojen vaimojen lemmenleiskahduksen välillä. == Katso myös == * Takatalvi == Lähteet == Luokka:Sää Luokka:Syksy Luokka:Kesä
Johannes XXII

Paavi Johannes XXII, syntymänimeltään Jacques d'Euse, (1249 – k. 4. joulukuuta 1334) oli paavina 7. elokuuta 1316 – 4. joulukuuta 1334.Hanska 2005: 321. Kahden vuoden aukko (sede vacante) Klemens V:n vuonna 1314 tapahtuneen kuoleman ja Johannes XXII:n valinnan välillä vuonna 1316 johtui kahteen eri leiriin jakaantuneiden kardinaalien välisistä jyrkistä erimielisyyksistä. Lopulta Ranskan kuningas Filip V Pitkä onnistui järjestämään Lyonissa konklaavin, johon osallistui 23 kardinaalia. He valitsivat paaviksi Johannes XXII:n, joka asettui edeltäjänsä tavoin Avignoniin Rooman sijasta. Johannes XXII oli taitava hallintomies ja organisaattori, mutta myös kiistanalainen hahmo, sillä hän sekaantui innokkaasti politiikkaan. Umberto Econ kirjassa Ruusun nimi (Il nome della Rose) Johannes XXII:tä syytetään simonian harjoittamisesta ja kerettiläisyyteen villitsemisestä. ==Lähteet== * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Vuonna 1249 syntyneet Luokka:Vuonna 1334 kuolleet
COS-B

COS-B oli laukaisuaikanaan uuden Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ensimmäinen satelliitti. Se laukaistiin avaruuteen 9. elokuuta 1975http://sci.esa.int/cos-b/47351-fact-sheet/. Viitattu 27.7.2014.. COS-B oli ensimmäinen ESROn (ESAn edeltäjä) ja ESAn tiedesatelliiteista, joka kuljetti vain yhtä tiedelaitetta, joka oli kokonainen gammasäteitä mittaava teleskooppi. Täten se oli ESAn ensimmäinen avaruusteleskooppi. Satelliitti laukaistiin Delta 2913-kantoraketilla Vandenbergin tukikohdasta Kaliforniasta. Kuten aikanaan oli tapana satelliitin toimintaiäksi oli määritetty vain yksi vuosi. Se kuitenkin toimi 25. huhtikuuta 1982 asti, jolloin sen asennonsäädön trustereiden käytetty typpikaasu loppui. Satelliitti teki vain 30 havaintoa, koska gammapurkaukset ovat harvinaisia. ==Teknisiä tietoja== COS-B:n kiertoradan säde oli noin 100 000 km, jolloin se pystyi toimimaan Maata suojaavien mutta satelliiteille haitallisten Van Allenin säteilyvyöhykkeiden yläpuolella . Kiertoaika oli 37 tuntia . Radan inklinaatio oli 90 astetta. Satelliitti oli sylinterimäinen * korkeus 1,20 m * halkaisija 1,40 m * kokonaismassa oli 280 kg, josta hyötykuorma oli 120 kg. * Satelliitti stabiloitiin pyörittämällä sitä 10 rpm sen symmetria-akselin suhteen. * Sen suuntaustarkkuus oli 0,5 astetta ja gammapurkausten rajoitus tapahtui 0,5 millisekuntin tarkkuudella. ==Muuta== Satelliitti tuhoutui ilmakehässä 18. tammikuuta 1986. Sen seuraajia olivat ESA:n satelliitit EXOSAT, XMM-Newton ja INTEGRAL. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *ESA:n COS-B-sivu Luokka:Satelliitit Luokka:Avaruusteleskoopit
Takatalvi

Takatalvella tarkoitetaan keväällä sattuvaa kylmää jaksoa. Mitään tarkkaa määritelmää takatalvelle ei ole, mutta käytännössä takatalvesta voidaan puhua silloin, kun terminen kevät on päässyt hyvään vauhtiin. Terminen kevät tarkoittaa tilannetta, missä vuorokauden keskilämpötila on toistuvasti yli 0 °C, mutta alle 10 °C. Tilastojen mukaan terminen kevät alkaa Suomen eteläosassa maalis-huhtikuun vaihteessa ja Suomen pohjoisosassa huhtikuun puolivälissä. Takatalveen liittyy lumisade ja ainakin yöllä myös pakkanen ja myös ankara halla mikäli terminen kasvukausi on jo päässyt käyntiin. == Katso myös == * Intiaanikesä == Aiheesta muualla == * Lisätietoja Ilmatieteen laitoksen nettisivuilla Luokka:Sää Luokka:Kevät
Kyösti Lehtonen

Kyösti Eemil Lehtonen (13. maaliskuuta 1931 Jämsä – 15. marraskuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen kilpapainija ja olympiavoittaja. ”Köpi” Lehtonen voitti olympiakultaa Melbournen 1956 olympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin kevyessä sarjassa (alle 67 kg). Hän saavutti voittonsa 6. joulukuuta, Suomen itsenäisyyspäivänä. Urheilutoimittajat valitsivat hänet vuonna 1956 Suomen toiseksi parhaaksi urheilijaksi. Rooman 1960 kesäolympialaisissa Lehtonen paini ratkaisemattoman kevyen sarjan sittemmin voittaneen Avtandil Koridzen kanssa, mutta sijoittui vasta viidenneksi. Tokion 1964 kisoissa hän voitti kaksi ottelua, mutta ei päässyt jatkoon oltuaan punnituksessa ylipainoinen. Maailmanmestaruuskilpailuissa Lehtonen saavutti kahdesti hopeaa. Napolissa 1953 vain Ruotsin Gustav Freij oli häntä parempi. Karlsruhessa 1955 voiton vei Neuvostoliiton Grigori Garmanik. Lehtonen selätti 6. tammikuuta 1954 Malmön kansainvälisissä painikilpailuissa hallitsevan maailmanmestarin Gustav Freijin. Aktiiviuransa lopulla Lehtonen siirtyi valmennustehtäviin. Vuonna 1963 hän oli valmentajana puoli vuotta Norjassa ja kuukauden verran Tanskassa. Helsingin Painimiesten valmentajana hän toimi vuosina 1965–1967. Heinäkuussa 1971 hän siirtyi Suomen Painiliiton päävalmentajaksi. Tässä tehtävässä hän kiinnitti huomiota painijoiden peruskunnon luomiseen: harjoituksen pituus ei ole määräävä vaan laatu. Tämän Suomen edustuspainijat saivat tuntea nahoissaan, kun Lehtonen aloitti kovan rääkkinsä leireillä. Painiliiton valmennusvaliokunnan jäsen Lehtonen oli vuodesta 1972 lähtien. Päävalmentajana hän toimi vuoteen 1974 saakka. == Saavutukset == * Olympiakultaa Melbourne 6. joulukuuta 1956 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 67 kg), palkittiin myös kisojen parhaana painijana * Viides sija Rooman olympialaiset 1960 * MM-hopeaa Napoli 1953 ja Karlsruhe 1955 * Yhdeksän Suomen mestaruutta 1952–1962 * SM-pronssia Jämsänkosken Ilveksen joukkueessa 4 × 100 metrin viestinjuoksussa vuonna 1957 == Huomionosoitukset == * Suomen Leijonan ritarikunnan I luokan ritarimerkki solkineen * Valittiin vuonna 1956 Suomen toiseksi, vuonna 1953 seitsemänneksi sekä vuosina 1954 ja 1957 kahdeksanneksi parhaaksi urheilijaksi == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ylen Elävä arkisto – Pekka Tiilikainen selostaa Kyösti Lehtosen toiseksi viimeistä ottelua Melbournessa * Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset painivalmentajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet Luokka:Jämsän urheilu
Mike Jeffery

Michael Jeffery (maaliskuu 1933 - 5. maaliskuuta 1973) oli englantilainen liikemies, joka jäi rockhistoriaan kitaristi Jimi Hendrixin ja rockyhtye Animalsin kiisteltynä managerina. Jeffery oli nuoruudessaan ollut Britannian armeijan palveluksessa Suezin kriisin aikana. Samalla hänen kerrotaan ansainneen rahaa harjoittamalla mustan pörssin kauppaa sotatoimialueella. Jefferyllä oli omien kertomustensa mukaan yhteyksiä tiedustelupalveluun. Erottuaan palveluksesta Jeffery jatkoi erilaisia liiketoimia ja siirtyi lopulta musiikkialalle. Vuonna 1966 hänestä tuli Jimi Hendrixin manageri. Tiettävästi yhtyeen nimi The Jimi Hendrix Experience oli alkujaan Jefferyn ajatus. Taitavana liikemiehenä Jeffery hankki melkoisesti rahaa sekä itselleen että Hendrixille. Hendrixin lähipiiriin kuuluneet henkilöt ovat kuitenkin kertoneet, että Jeffery yritti "agenttitaktiikoilla" sitoa kitaristin itseensä ja sekaantui myös taiteellisiin ratkaisuihin. Lopulta Hendrixin ja Jefferyn välit olivatkin varsin kireät. Jefferyn maine on näistä syistä melko synkkä, ja Hendrixin elämäkerroissa hänet kuvataan varsin kielteisessä valossa. Markkinataloushenkisyydestään huolimatta Jeffery liikkui Yhdysvaltojen vasemmistoradikaaleissa piireissä ja jopa lahjoitti rahaa White Panther -järjestölle. Syyt tähän ovat hämärän peitossa. Michael Jeffery sai surmansa lento-onnettomuudessa Hendrixin kuoleman jälkeen. Hendrixin roudari väitti 2009 kirjassaan, että Jeffery oli tunnustanut murhanneensa Hendrixinhttp://www.iltalehti.fi/viihde/200906019691545_vi.shtml. == Lähteet == Luokka:Populaarimusiikin taustavaikuttajat Luokka:Jimi Hendrix Luokka:Englantilaiset henkilöt Luokka:Lento-onnettomuudessa kuolleet
The Leo Bugariloves

The Leo Bugariloves on suomalainen yhtye. Sen perustivat 500 kg lihaa -yhtyeen jäsenet Pupu Lihavisto ja RukiVehr A. Kivi vuoden 1981 jouluna. Yhtye aloitti joikaavana rockabillyduona toimien beatnik-henkisesti ruohonjuuritasolla vuoteen 1988. Jatkoi miehistökriisin jälkeen kolmimiehisenä Terveet Kädet -vokalisti Veli-Matti ”Läjä” Äijälän kanssa. Myös levytysura alkoi tuolloin BassMania-yhtiön julkaistua Tsaeh-EP:n. Tämän jälkeen orkesteri siirtyi Bad Vugum -levy-yhtiölle julkaisten singlejä ja CD-EP-levyjä. Vuonna 2004 ilmestyi Molly-Mood-levymerkillä yhtyeen Help!-pitkäsoitto ja samana vuonna orkesteri esiintyi Avanto-festivaalin kotimaisena pääesiintyjänä Läjä Äijälän pioneerityön myötä. Yhtyeen artistit osallistuivat myös kuvataidenäyttelyihin ja tekivät avantgardistisia lyhytelokuvia ja rockvideoita, joita on sittemmin esitetty muun muassa Oulun musiikkivideofestivaaleilla ja Avanto- mediataidefestivaaleilla. The Leo Bugariloves on tehnyt yhteistyötä oululaisen Tanssiteatteri Jumbon kanssa vuodesta 2004. Vuonna 2008 solisti Läjä Äijälä esitti Jumbon kanssa karaokena The Leo Bugarilovesin tuotantoa Riemu on Läsnä -kiertueella. Pupu Lihaviston sanoitus "Viiden tuulen lakki" huomioitiin Pohjois-Suomen kirjallisuushistoria -teoksessa. Vuonna 2011 Longplay Music julkaisi yhtyeen tuoretta tuotantoa sisältävän vinyylisinglen. Syksyllä 2011 arthouserock-levymerkki Karkia Mistika julkaisi yhtyeen täyspitkän Feelings- albumin. Molemmilla julkaisuilla on mukana oululaislähtöisiä yhteistyökumppaneita, Maritta Kuula ja Jolly Jumpersin johtohahmo Petri Hannus. Feelings huomioitiin Helsingin Sanomissa Vuoden levyt -artikkelissa, jossa musiikkikriitikot nostivat esiin yhden merkittävän kuluvana vuonna ilmestyneen albumin. Kuriositeettina mainittakoon, että Feelingsin arvioinnin yhteydessä Ydin -lehden musiikkikriitikko kertoi pitävänsä orkesteria mieleltään terveimpänä suomalaisena yhtyeenä. Karkia Mistika julkaisi vuonna 2013 Hits & Misses tupla-CD:n, joka sisälsi The Leo Bugarilovesin 1990-luvulla julkaistun tuotannon sekä erikoisuuksia, treeni-, live-, ja demonauhoituksia sekä erikoismiksauksia vuosilta 1989–2002. Julkaisu sai erityisen paljon huomiota radiosoittona Rolling Stone -lehden arvostamalla New Yorkilaisella WFMU -radioasemalla. == Diskografia == ===Singlet ja EP:t=== *Tsaeh (Bass Mania, 1991) *Absoluuttinen mies/Lotinapelto Revisited (Bad Vugum, 1992) *Absintinjuoja/Elämältä kiitos (Bad Vugum, 1993) *Bitter (Bad Vugum, 1995) *Loves (Bad Vugum, 1997) *Näinnäinnäin/Hyrysysy (Longplay Music, 2011) ===Albumit=== *Help! (Molly-Mood, 2004) *Feelings (Karkia Mistika, 2011) *Hits & Misses (Karkia Mistika, 2013) * 12 Shots - The Legendary Tornio Sessions (Karkia Mistika, 2014) *Help! (vinyyli-LP, Karkia Mistika, 2018) ===Kokoelmat=== *Passions of Läjä Äijälä (Bad Vugum, 2004) *Mykistäviä välikohtauksia (Bad Vugum, 1993) *B.V.O.D : pre-millenium Bad Vugum (Bad Vugum 1999) *Veli sisko kuulet kumman soiton (Avanto compilation, 2004) == Aiheesta muualla == *Musiikin ja säveltäjien Oulu *The Leo Bugariloves Facebookissa *The Leo Bugarilovesin Myspacesivu *Pupu Lihavisto The Leo Bugariloves -aiheinen blogi Luokka:Suomalaiset yhtyeet
Albergan kartano

Albergan kartano (ruots. Alberga gård) on Espoon Leppävaarassa sijaitseva kartano. Se tunnetaan myös nimellä Sokerilinna, koska nykyinen päärakennus on rakennettu osin sokerilaatikoissa käytetystä puutavarasta. Kartanon omistaa Espoon kaupunki. Kartanosta voi vuokrata tiloja kulttuuritilaisuuksiin sekä juhla- ja kokouskäyttöön. Albergan kartanon historia alkaa vuodesta 1622, jolloin Alberga kuului kuninkaan Johan Gyldenärille lahjoittamiin. Sen omistajiin on kuulunut muun muassa ruotsalainen amiraali Carl Tersmeden. Nykyinen päärakennus on rakennettu kesähuvilaksi vuonna 1874–1876. Uusrenessanssisen päärakennuksen rakennutti Töölön sokeritehtaan omistaja konsuli Feodor Kiseleff ja suunnitteli arkkitehti Frans Ludvig Calonius. 1900-luvun alussa kartanon omistivat Slöörit, taiteilija Akseli Gallen- Kallelan appivanhemmat. Myöhemmin kartanorakennus päätyi Helsingin kaupungin omistukseen ja sen purkamista suunniteltiin 1980-luvulla huonokuntoisuuden vuoksi. Asukkaiden vastustus kuitenkin kaatoi purkuhankkeen, ja kartano restauroitiin ja kunnostettiin Espoon kulttuuritoimen käyttöön. Korjaustyö valmistui vuonna 1997. Kartanon pihapiirissä sijaitsee ns. puutarhurin mökki, joka on kunnostettu 2000-luvun alussa. Vanhan Albergan puiston perusti 1700-luvun puolivälin tienoilla Carl Tersmeden, joka osti Albergan säterin ja rakennutti sinne puutarhan.Vanhan Albergan puisto. Museovirasto. Viitattu 18.11.2019 Maisema-arkkitehti Aino-Kaisa Nuotio on suunnitellut puiston alkuperäiseen barokin asuun.Vanhan Albergan puutarha palasi barokin ajan loistoonsa. Ramboll. Viitattu 18.11.2019 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Albergan kartano * Albergan kartanon kummitukset espoonperinneseura.net Luokka:Espoon kartanot Luokka:F. L. Caloniuksen suunnittelemat rakennukset Luokka:Leppävaara Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Uudenmaan suojellut rakennukset
Perkkaa

Perkkaa () on Espoon Leppävaaran kaupunginosan pienalue. Alueella oli 3 836 asukasta vuodenvaiheessa 2016–2017. Perkkaan nimi tulee alueella sijainneesta Bergansin tilasta. Perkkaa sijaitsee Kehä I:n sisäpuolella rajautuen lännessä Kehä I:een, pohjoisessa rantarataan, idässä Helsingin Pitäjänmäen kaupunginosaan ja etelässä Turunväylään. Perkkaan palveluihin kuuluvat mm. koulu, ammattikoulu, asukaspuisto ja useita päiväkoteja. Alueella on myös lähikauppa. Asuinkortteleiden lisäksi Perkkaalla on myös toimistotiloja, kuten Stella Business Park, Polaris Business Park sekä Upseerin avec -niminen toimistorakennus. Perkkaan alueella sijaitsee myös Vermon ravirata. Perkkaan kadunnimet liittyvät sotilastermistöön. Sieltä löytyvät mm. sotilasarvot everstistä kersanttiin. Perkkaan asunnoista suurin osa on valmistunut 1970- ja 1990-luvuilla. Suurin osa asuntokannasta on asuinkerrostaloja. Muita Leppävaaran kaupunginosan osa-alueita ovat muun muassa Etelä-Leppävaara, Pohjois-Leppävaara, Säteri ja Mäkkylä. == Liikenneyhteydet == Perkkaan kautta kulkevat Espoon sisäiset bussilinjat 113 ja 202 sekä ja seutulinjat 113N, 212, 213N ja 502. Lisäksi Kehä I:tä pitkin kulkee useita bussireittejä. Perkkaata palvelee myös 2023 käyttöönotettu Raide-Jokeri. Perkkaan alueella on kolme pikaraitiolinja 15:n pysäkkiä. Rantaradan asemat Leppävaara ja Mäkkylä ovat kävelyetäisyydellä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Perkkaa-Vermo ry Luokka:Leppävaara Luokka:Espoon lähiöt
Litosfäärilaatta

Litosfäärilaatta on kappale Maan litosfääriä. Mannerlaatta on nimityksenä harhaanjohtava sikäli, että mannerlaatat eivät noudata mannerten rajoja. Tästä syystä tulisi käyttää termiä litosfäärilaatta viitaten litosfääriin eli maapallon kivikehään tai tektoninen laatta viitaten laattatektoniikkaan eli teoriaan litosfäärilaattojen liikkeistä. Kratoniksi eli mannerytimeksi sanotaan hyvin vanhaa mantereen osaa, jonka usein edellytetään olevan isostaattisessa tasapainossa. Maan kiinteä ulkokerros koostuu paristakymmenestä litosfäärilaatasta, jotka ”kelluvat” vaipan raskaamman kiviaineksen päällä. Mannerliikunnot tarkoittavat mantereiden liikkumista laattatektoniikan vaikutuksesta. Laatat liikkuvat jatkuvasti toistensa suhteen, aiheuttaen maanjäristyksiä ja tulivuoritoimintaa, lähinnä laattojen reunoilla, jossa ne törmäävät tai työntyvät toistensa alle. Toisaalta uutta laattamateriaalia eli merenpohjaa muodostuu valtamerten keskellä. Näin tapahtuu esimerkiksi Islannissa, jossa epätavallisen voimakas vulkanismi on peittänyt mahdollisesti paljastuneet vaipan osat alleen. Litosfäärilaattojen liikettä ajaa viime kädessä painovoima, joka saa useita ilmiasuja laattatektonisessa systeemissä. == Mannerlaatat == === Suuret laatat === * Afrikan laatta (mantereinen) * Antarktiksen laatta (mantereinen) * Etelä- Amerikan laatta (mantereinen) * Euraasian laatta (mantereinen) * Indo- Australian laatta (mereinen/mantereinen, Australian laatta ja Intian laatta yhdistyivät 50–55 miljoonaa vuotta sitten) * Pohjois-Amerikan laatta (mantereinen) * Tyynenmeren laatta (mereinen) === Pienempiä laattoja === * Adrianmeren laatta (mereinen) * Anatolian laatta * Arabian laatta (mantereinen) * Egeanmeren laatta (mereinen) * Filippiinien laatta (mereinen) * Juan de Fucan laatta * Karibian laatta (pääosin mereinen) * Kookossaaren laatta (mereinen) * Nazcan laatta (mereinen) * Scotian laatta == Laattojen liikettä ajavat voimat == Useiden voimien hypotetisoidaan vaikuttavan mannerlaattojen liikkeeseen: * Subduktioveto (engl. slab pull), joka liittyy verrattain kylmän alityöntyvän ja uppoavan laatan raskauteen * Keskiselänteen työntö (engl. ridge push), joka on keskiselänteen vuorijonojen laattaan kohdistama työntävä voima * Imuvoima (engl. suction force), joka imee mantereita alityöntövyöhykkeitä kohti * Vaipan veto (engl. mantle drag), joka liittyy viskoosiin kytkentään litosfäärin ja astenosfäärin välillä * Transformisiirrosten vastusvoima (engl. transform resistance), joka pyrkii hidastamaan jo olemassa olevia laattaliikkeitä * Törmäysvastus (engl. colliding resistance), joka on konvergoiville laattarajoille ominainen Näistä kolmea ensimmäistä pidetään tärkeimpinä yksittäisinä laattaliikettä ajavina voimina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit