EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Parhaat 2000–2022

Parhaat 2000–2022 on Kikka Laitinen Co. -yhtyeen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 8. maaliskuuta 2023 levymerkeillä Kantka Music ja Emsalö Music. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kikka Laitinen sekä sovittanut Kikka Laitinen Co. -yhtye. Alla kokoelmalevyn kappaleet tietoineen: 1\. Humanitarius 3'27 FIHIT2200002 HITCDS09 2\. Henkiinherättäjä 3´28 FIHIT2200001 HITCDS07 3\. Sä et oo enää yksin 3´20 FIHIT2200004 HITCDS11 4\. Bengalin tiikeri 4´40 FIHIT2200003 HITCDS10 1-4 Kaikki sävellykset ja sanoitukset Kikka Laitinen. Kaikki sovitukset Kikka Laitinen Co. –yhtye: Kantelinen-Korhonen-Laitinen-Yli-Knuuttila Muusikot: Kustaa Kantelinen (kitarat), Mikko Yli-Knuuttila (basso), Kikka Laitinen (laulu, rhodes, flyygeli, hammond, jouset), Petteri Korhonen (rummut, lyömäsoittimet), Toni Lähteenmäki (1-4, taustalaulut). 1-4 Äänitys, miksaus, masterointi: Finnvox studiot 2022, Risto Hemmi ja Pauli Saastamoinen 2022 5\. Puut, linnut ja taivas 3´14 FIHIT1800003 6\. Kanssa vanhan omenapuun 3´57 FIHIT1700001 7\. Elokuu ota syliin 3´19 FIHIT1800004 8\. Elämisen keveys 3´46 FIHIT1800001 9\. 1918 3´44 FIHIT1800005 10\. 2. Oh la laa, Tuupovaaraan! 4´09 FIHIT1800002 5-10 Kaikki sävellykset ja sanoitukset Kikka Laitinen. Kaikki sovitukset Kikka Laitinen Co. –yhtye: Kantelinen-Korhonen-Laitinen-Yli-Knuuttila Muusikot: Kustaa Kantelinen (kitarat), Mikko Yli-Knuuttila (basso), Kikka Laitinen (laulu, taustalaulut, rhodes, flyygeli, hammond, jouset), Petteri Korhonen (rummut, lyömäsoittimet 5-10 Äänitys, miksaus, masterointi: Finnvox studiot 2022, Risto Hemmi ja Pauli Saastamoinen 2017-2018 11\. Suomalaisia rakkaustarinoita 4:04 FIHHR0800003 12\. Jospa ne kaksi poikaa 3:34 FIHHR0800004 13\. Rokataanpa vaan 4´13 FIHHR0800010 14\. Minne rakkaus päätyy? 3:17 säv. & san. Kikka Laitinen; sov. Kikka Laitinen & Janne Halmela FIHHR0800009 11-14. Kaikki sävellykset ja sanoitukset Kikka Laitinen. Kaikki sovitukset Kikka Laitinen Co. –yhtye: Kantelinen-Korhonen-Laitinen-Yli- Knuuttila Muusikot: Kikka Laitinen (laulu ja flyygeli 14), Kustaa Kantelinen (kitarat), Mikko Yli-Knuuttila (basso), Tommi Lindell (koskettimet), Petteri Korhonen (rummut, lyömäsoittimet), Janne Halmela (trumpetti) Äänitys, miksaus ja masterointi: JJ-studio, Juuso Nordlund, 2007-2008 == Kokoonpano == * Kikka Laitinen – laulu, flyygeli, hammond, rhodes * Kustaa Kantelinen – kitarat * Mikko Yli-Knuuttila – basso * Petteri Korhonen – rummut * Tiina Lähteenmäki – taustalaulut == Lähteet == * https://www.ess.fi/paikalliset/5790396 * https://www.epressi.com/tiedotteet/musiikki-ja-viihde/humanitarius-kikka- laitinen-co.-yhtyeen-uusi-ep-kritisoi-ahneutta-ja-suojelee-luontoa.html Luokka:Vuoden 2018 albumit Luokka:Kikka Laitisen albumit
Jon Ola Norbom

Jon Ola Hauger Norbom (15. joulukuuta 1923 Bærum – 12. huhtikuuta 2020 Suwanee, Georgia, Yhdysvallat) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan valtiovarainministerinä 1972–1973. Vuosina 1950–1952 hän johti puolueensa nuorisojärjestöä Unge Venstreä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Jon Ola Norbom Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan valtiovarainministerit Luokka:Norjalaisten poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Johan Kleppe

Johan Kleppe (29. syyskuuta 1928 Bjørnskinn, Andøya – 17. toukokuuta 2022) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1969–1973 ja toimi Norjan puolustusministerinä 1972–1973. Koulutukseltaan hän oli eläinlääkäri. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Johan Kleppe Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan puolustusministerit Luokka:Eläinlääkärit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Iso-Hölö

Iso-Hölö on Natura 2000 -alue Laitilan ja Euran kuntien rajalla. Suojelualueen koko on 941 hehtaaria. Suojelukohde koostuu kahdesta alueesta. Liesrahka- Liesjärvi sijaitsee Laitilan ja Euran kunnan rajalla. Liesjärvi on kuivatettu järvi, jonka vedenpintaa nostettiin kuitenkin vuonna 2010. Liesrahka on rämeen ja nevan muodostamaa suoaluetta. Iso-Hölö sijaitsee Laitilan puolella. Se on suoalue, jolla on nevamaisia piirteitä. Kaikki suoalueet ovat pääosin luonnontilassa. Erityisesti Liesjärvi on kansallisesti merkittävä lintuvesi. Alueella tavataan uhanalaisista lajeista ainakin heinätavia ja liito-oravia. == Lähteet == Luokka:Euran luonto Luokka:Laitilan luonto Luokka:Satakunnan luonnonsuojelualueet Luokka:Suomen Natura-alueet Luokka:Suomen suot
Oi muistatko vielä sen virren

20 suosikkia – Oi muistatko vielä sen virren on Mauno Kuusiston kokoelma- albumi vuodelta 2002. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # Luokka:Vuoden 2002 kokoelma-albumit Luokka:Mauno Kuusiston albumit
Ilmastonmuutos Ghanassa

Ilmastonmuutos vaikuttaa Ghanassa kohottamalla lämpötiloja ja merenpintaa sekä pienentämällä sademäärää. Rannikolla ilmastonmuutos aiheuttaa eroosiota. On odotettavissa, että ilmastonmuutoksen myötä Ghanan vuotuinen keskilämpötila nousee vuoteen 2080 mennessä 1,4–5,8 °C. Lämpötila nousisi etenkin maan pohjoisosassa. Vuotuinen sademäärä vähenee vuoteen 2040 mennessä 4 %, ja merenpinta kohoaa vuoteen 2100 mennessä 75–190 mm. Vaikka kokonaissademäärä pieneneekin, sade tulee yllättävämpinä ja rankempina kuuroina. == Vaikutukset yhteiskuntaan == Kuivuuden lisääntyinen vaikuttaisi maanviljelyä ja lyhentäisi kasvukautta. Toisaalta kuivuus vähentäisi juomakelpoisen veden määrää. Ghanassa on useita vesilähteitä, jotka ylittävät sen valtionrajat ja joita myös naapurimaat hyödyntävät. Kuivuus saattaakin lisätä Burkina Fason ja muiden naapurimaiden ja Ghanan välisiä jännitteitä. Neljäsosa maan asukkaista asuu rannikolla. Merenpinnan nousu ja toisaalta ilmastonmuutoksen myötä lisääntynyt riski sairastua veden välityksellä leviäviin tauteihin vaikuttaisi erityisesti heihin. Ilmastonmuutos saattaa vaikuttaa Ghanassa välillisesti maan sisäiseen muuttoliikkeeseen. Pohjois-Ghanassa ilmastonmuutos aiheuttaa kuivuutta ja sen seurauksena maatalouden satomenetyksiä. Samalla etenkin nuoret miehet mutta myös naiset muuttavat yhä yleisemmin töiden perässä Etelä- Ghanaan. Osa heistä päätyy siellä pakkotyöhön. Toisaalta osa perheistä päätyy rahaa saadakseen naittamaan tyttärensä. == Lähteet == Luokka:Ghanan maantiede Ghana
Rana Blad

Rana Blad (vuosina 1902–1918, 1921–1941 ja 1945–1947 Dunderlandsdølen, 1918–1920 Helgelands Fremtid) on norjalainen vuonna 1902 perustettu sanomalehti, jonka toimitus on Mo i Ranassa. Lehti ilmestyy neljästi viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin. Rana Blad 6 april 2014 A.JPG|Rana Bladin toimitus Mo i Ranassa. Mo-i-rana rana-blad-bygningen.JPG|Entinen toimitus. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Rana (Norja)
Tunnustuskirja (Antti Nylénin kirja)

Tunnustuskirja on kirjailija Antti Nylénin kirja vuodelta 2013. Katoliseen uskoon kääntynyt Nylén tahtoo kirjallaan selittää kristinuskon olennaista sisältöä.Tunnustuskirja (takakansiteksti). Finna.fi. Viitattu 17.3.2023.Tunnustuskirja. Antti Nylén. Viitattu 17.3.2023. Nylén esittelee kirjassa siihenastista elämäänsä ja kertoo syyn kääntymiseensä. == Vastaanotto == Jukka Koskelaisen (Helsingin Sanomat) mukaan kirjan esikuva on selvästi Augustinuksen Tunnustukset, mutta hänelle tulee mieleen myös Jean-Jacques Rousseaun Tunnustukset, sillä Rousseaun tavoin Nylén vaipuu tuon tuosta itsekeskeisyyteen ja tunteiluun. Koskelainen olisi kaivannut esseemäisempää kirjoittamista mutta toteaa, että kun kyseessä on tunnustuskirja, sen tyylilajiin kuuluu kärkevä subjektiivisuus. Koskelainen näkee, että Nylénin katolisuus sisältää protestanttista sävyä. == Lähteet == Luokka:Kirjat kristillisestä teologiasta ja uskonnonfilosofiasta Luokka:Katolinen kulttuuri Luokka:Vuoden 2013 kirjat
Lassi Kivinen

Lassi Kivinen (s. 1983) on Liberaalipuolue – Vapaus valita -puolueen puheenjohtaja vuodesta 2022 alkaen. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden kandidaatti. Kivinen on nuorempana pelannut rugbyä ja voittanut Suomen mestaruuden Helsinki Warriorsin joukkueessa. Kivinen oli eduskuntavaaleissa 2023 ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä. Hän sai 864 ääntä eikä tullut valituksi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liberaalit poliitikot Luokka:Liberaalipuolueen puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vicente Gonzalez

Vicente Gonzalez Jr. (s. 4. syyskuuta 1967 Corpus Christi, Texas) on yhdysvaltalainen juristi ja demokraattipoliitikko. Hän on edustanut Texasin 34. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuodesta 2023 lähtien. Hän edusti 15. vaalipiiriä vuosina 2017–2023. Gonzalez asettui ehdolle 34. vaalipiirissä vaalipiirien uudellenmäärittelyn jälkeen vuoden 2022 vaaleissa ja voitti istuvan edustajan, republikaani Mayra Floresin, joka oli edustanut vaalipiiriä voitettuaan vuonna 2022 käydyt erikoisvaalit. Gonzalezin vaalipiiri sijaitsee Texasin eteläosassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gonzalezin edustajainhuonesivut Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Yhdysvaltalaiset demokraattipoliitikot Luokka:Texasilaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tommy Novak

Tommy Novak (s. 28. huhtikuuta 1997) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Novak edustaa NHL-joukkue Nashville Predatorsia. Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä ja hän laukoo vasemmalta. Nashville Predators varasi Novakin kolmannella kierroksella 85. varausvuorolla vuoden 2015 varaustilaisuudessa. Novak teki sopimuksen Predatorsin kanssa maaliskuussa 2020. Ennen sitä hän pelasi Minnesotan yliopiston joukkueessa. Maaliskuussa 2024 Novak teki Predatorsin kanssa kolmivuotisen ja yhteensä 10,5 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. https://www.tsn.ca/nhl/nashville-predators-tommy-novak-agree- to-three-year-extension-1.2084524 Novak on pelannut 78 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt 18 maalia ja 32 syöttöä eli yhteensä 50 tehopistettä. Tilastot päivitetty 10. kesäkuuta 2023. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Nashville Predatorsin pelaajat Luokka:Nashville Predatorsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Peter Maag

Peter Maag (10. toukokuuta 1919 Sankt Gallen – 16. huhtikuuta 2001) oli sveitsiläinen kapellimestari. Hän ansioitui sekä ooppera- että konserttiohjelmiston parissa.Alan Blyth, Obituary: Peter Maag The Guardian 3.5.2001, viitattu 18.3.2023 Maag opiskeli teologiaa ja filosofiaa yliopistoissa Zürichissä, Baselissa ja Genevessä. Pianonsoitossa häntä opetti Alfred Cortot. Maag oli vuosina 1943–1946 kiinnitettynä Theater Orchester Biel Solothurniin valmentajana, joka avusti musiikillista johtajaa. Toimittuaan Wilhelm Furtwänglerin ja Ernest Ansermet'n assistenttina hän pääsi Düsseldorfin oopperatalon pääkapellimestariksi, jona toimi vuosina 1952–1955. Tämän jälkeen Maag toimi musiikillisena johtajana Bonnissa vuoteen 1959; tänä aikana hän alkoi saada kansainvälistä huomiota. Bonnissa hän edisti vähäisesti esitettyjen teosten, kuten Robert Schumannin Genovevan näkyvyyttä. Vuonna 1959 Maag piti myös ensimmäiset oopperaesityksensä Isossa-Britanniassa; tuolloin hän johti Taikahuilun Covent Gardenissa ja Figaron häät Glyndebournen oopperafestivaalilla. Myöhemmin Maag johti Covent Gardenissa Faustin ja L'Africainen esitykset (1977, 1978). Näin kasvoi myös hänen maineensa ranskalaisen ohjelmiston kapellimestarina. Maag toimi vuosina 1964–1968 Volksoper Wienin musiikillisena johtajana. Vuonna 1972 hän teki debyyttinsä Metropolitan-oopperassa. Sittemmin Maag keskittyi varsinkin työskentelyyn Italiassa, johon hän myös asettui. Maag piti esityksiä muun muassa La Scalassa. Hän sai useita tunnustuksia Italiassa luomansa uran varrella. 1970-luvulla Maag vietti myös kaksi vuotta meditaation parissa tiibetiläisessä luostarissa. Myöhemmin hän selitti saaneensa "liikaa menestystä" ja "puhdistaneensa sielunsa" Tiibetin-aikanaan. Maag piti viimeisinä vuosinaan nuorille säveltäjille ja kapellimestareille Trevisossa suunnattua workshopia, jonka perusti ystävänsä Maurizio Jacobin kanssa. Orkestereista Maag johti muiden muassa RAI:n kansallista sinfoniaorkesteria, Espanjan kansallisorkesteria ja Bernin sinfoniaorkesteria. Hän edisti erityisesti Felix Mendelssohnin, Antonín Dvořákin ja lukuisten 1900-luvun säveltäjien tuotantojen asemaa. Maag aloitti levytysuransa 1950-luvulla sarjalla LP- äänitteitä Bambergin sinfoniaorkesterin kanssa. 1960-luvulla hän äänitti Wolfgang Amadeus Mozartin ja Felix Mendelssohnin teoksia Decca Recordsille Lontoon sinfoniaorkesterin ja Orchestre de la Suisse Romanden kanssa. Hän johti myös muun muassa Giuseppe Verdin Luisa Millerin levytyksen, jossa Montserrat Caballé lauloi nimiroolissa. Vuonna 1995 Maag päätti studiouransa Ludwig van Beethovenin sinfonioiden levytyksillä, jotka hän teki Orchestra di Padova e del Veneton kanssa Arts Music -levymerkille. Maag oli kahdesti naimisissa. Hänellä oli poika ensimmäisestä ja tytär toisesta avioliitostaan. == Lähteet == Luokka:Sveitsiläiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Stefan Sjöblom

Stefan Mikael Sjöblom (s. 15. toukokuuta 1959) on suomalainen hallintotieteilijä, joka toimii kunnallishallinnon professorina Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa.Jäsenluettelo, Suomen Tiedeseura, viitattu 18.3.2023. Hän väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Åbo Akademissa vuonna 1988.Publikationer vid Åbo Akademis förlag 1987–1996, Åbo Akademi, viitattu 18.3.2023. == Julkaisut == * Stefan Sjöblom: Medborgarinitiativ i kommunalt beslutsfattande: en studie av medlemsinitiativ i Åbo åren 1977–79. (väitöskirja). Åbo Akademi, 1988. * Stefan Sjöblom, Kjell Andersson, Erland Eklund ja Sebastian Godenhjelm: Project proliferation and governance: the case of Finland. Helsingin yliopisto, 2006. * Marianne Pekola- Sjöblom, Voitto Helander ja Stefan Sjöblom: Kuntalainen – kansalainen: Tutkimus kuntalaisten asenteista ja osallistumisesta 1996–2004. Kuntaliitto, 2006. * Risto Nakari ja Stefan Sjöblom: Toimiva kunnallinen palveluorganisaatio: työelämän laadun, asiakastyytyväisyyden ja palvelukustannusten väliset yhteydet strategisen henkilöstöjohtamisen näkökulmasta. Kuntaliitto, 2009. * Karoline Berg, Johan Meriluoto, Siv Sandberg ja Stefan Sjöblom: Försiktighet och förändring på egna villkor: Kommun- och servicestrukturreformens första skede i de svensk- och tvåspråkiga kommunerna. Kuntaliitto, 2010. * Jan Sundberg, Stefan Sjöblom ja Ingemar Wörlund: Kommunala folkhemmet: Uppbyggnad, de gyllene åren, nedmontering. Santérus Förlag, 2011. * Stefan Sjöblom, Kjell Andersson, Terry Marsden ja Sarah Skerratt (toim.): Sustainability and Short-term Policies: Improving Governance in Spatial Policy Interventions. Ashgate, 2012. * Stefan Sjöblom ja Siv Sandberg (toim.): Makten att kombinera: utmaningar, vägval och handlingskraft i Svenskfinland. Svenska kulturfonden, 2015. * Kjell Andersson, Stefan Sjöblom, Leo Granberg, Peter Ehrström ja Terry Marsden (toim.): Metropolitan Ruralities. Emerald Publishing, 2016. * Jan Sundberg ja Stefan Sjöblom: Det åländska självstyrets kvaliteter: demokrati, resurser och kompetens. Svenska litteratursällskapet i Finland, 2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Stefan Sjöblom Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa * Stefan Sjöblom ResearchGatessa luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät Luokka:Suomalaiset hallintotieteilijät luokka:Suomalaiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Vuonna 1959 syntyneet luokka:Elävät henkilöt
Suvi Keskinen

Suvi Päivikki Keskinen (s. 1961)Keskinen, Suvi, 1961–, Finto, viitattu 18.3.2023. on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut etnisten suhteiden professorina Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa 31. elokuuta 2019 lähtien.Täytetyt professorin tehtävät, Helsingin yliopisto, arkistoitu 4.8.2018. Keskinen valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Turun yliopistossa vuonna 1995 ja väitteli yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 2005.Suvi Keskinen: Curriculum Vitae, Helsingin yliopisto, viitattu 18.3.2023. Hän on myös sosiologian dosentti Turun yliopistossa.Suvi Keskinen, Turun yliopisto, viitattu 18.3.2023. == Julkaisut == * Suvi Keskinen: Perheammattilaiset ja väkivaltatyön ristiriidat: Sukupuoli, valta ja kielelliset käytännöt (väitöskirja). Tampereen yliopisto, 2005. https://urn.fi/urn:isbn:951-44-6281-5 * Suvi Keskinen, Anna Rastas ja Salla Tuori (toim.): En ole rasisti mutta... Maahanmuutosta, monikulttuurisuudesta ja kritiikistä. Vastapaino, 2009. * Suvi Keskinen, Salla Tuori, Sara Irni ja Diana Mulinari (toim.): Complying With Colonialism: Gender, Race and Ethnicity in the Nordic Region. Ashgate, 2009. * Suvi Keskinen, Jaana Vuori ja Anu Hirsiaho (toim.): Monikulttuurisuuden sukupuoli: kansalaisuus ja erot hyvinvointiyhteiskunnassa. Tampereen yliopisto, 2012. https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-44-8775-0 * Suvi Keskinen, Aminkeng Atabong Alemanji, Markus Himanen, Antti Kivijärvi, Uyi Osazee, Nirosha Pöyhölä ja Venla Rousku: The Stopped – Ethnic profiling in Finland. Helsingin yliopisto, 2018. http://hdl.handle.net/10138/239649 * Suvi Keskinen, Unnur Skaptadóttir ja Mari Toivanen (toim.): Undoing Homogeneity in the Nordic Region: Migration, Difference and the Politics of Solidarity. Routledge, 2019. https://doi.org/10.4324/9781315122328 * Suvi Keskinen, Pauline Stoltz ja Diana Mulinari (toim.): Feminisms in the Nordic Region: Neoliberalism, Nationalism and Decolonial Critique. Palgrave Macmillan, 2020. * Suvi Keskinen, Minna Seikkula ja Faith Mkwesha (toim.): Rasismi, valta ja vastarinta: Rodullistaminen, valkoisuus ja koloniaalisuus Suomessa. Gaudeamus, 2021. * Suvi Keskinen: Mobilising the Racialised 'Others': Postethnic Activism, Neoliberalisation and Racial Politics. Routledge, 2022. https://doi.org/10.4324/9781003002031 * Rikke Andreassen, Catrin Lundström, Suvi Keskinen ja Shirley Anne Tate (toim.): The Routledge International Handbook of New Critical Race and Whiteness Studies. Routledge, 2023. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Helsingin yliopiston tutkimusportaali * ORCID * Scopus * ResearchGate * Google Scholar luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät luokka:Suomalaiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Vuonna 1961 syntyneet luokka:Elävät henkilöt
Elina Oinas

Outi Elina Oinas (s. 1968)Oinas, Elina, 1968–, Finto, viitattu 18.3.2023. on suomalainen sosiologi, joka on toiminut sosiologian professorina Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa 1. tammikuuta 2015 lähtien.Kanslerin päätökset, Helsingin yliopisto, viitattu 18.3.2023. Oinas väitteli tohtoriksi Åbo Akademissa vuonna 2001.Tytöt kaipaavat tietoa murrosiästä, MTV Uutiset, 11.6.2001, viitattu 18.3.2023. Hän on myös sosiologian dosentti Turun yliopistossa.Elina Oinas, Turun yliopisto, viitattu 18.3.2023. == Julkaisut == * Elina Oinas: Making sense of the teenage body: sociological perspectives on girls, changing bodies, and knowledge (väitöskirja). Åbo Akademi, 2001. * Sirpa Wrede ja Elina Oinas (toim.): Det sunda livets trånga ramar: essäer om det socialt konstruerade könet. Helsingin yliopisto, 2006. * Elina Oinas ja Jutta Ahlbeck-Rehn (toim.): Kvinnor, kropp och hälsa. Studentlitteratur, 2007. * Elina Oinas, Henri Onodera ja Leena Suurpää (toim.): What Politics?: Youth and Political Engagement in Africa. Brill, 2017. https://doi.org/10.1163/9789004356368 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Helsingin yliopiston tutkimusportaali * ORCID * ResearchGate * Scopus luokka:Suomalaiset sosiologit luokka:Suomalaiset professorit luokka:Helsingin yliopiston professorit luokka:Vuonna 1968 syntyneet luokka:Elävät henkilöt
Onni Laitinen (metsäneuvos)

Onni Ilmari Laitinen (10. lokakuuta 1908 Parikkala – 18. elokuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. Viitattu 18.3.2023. Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä, liikemies Kustaa Aadolf Laitinen ja Hilja Lydia Sutinen ja puoliso vuodesta 1936 Maire Karttunen. Laitinen kävi viidennen luokan Sortavalan lyseossa 1924–1925 ja Savonlinnan lyseota 1925–1928 ja tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1929. Metsänhoitajaksi hän valmistui Helsingin yliopistosta 1933. Laitinen oli Metsähallituksen ylimääräinen metsänhoitaja 1933, Enso-Gutzeit -yhtiön työnjohtaja Savonlinnassa 1933–1934, Metsähallituksen Perä-Pohjolan piirikunnan ylimääräinen metsänhoitaja 1934–1935, G. A. Serlachius Oy:n piirimetsänhoitaja Ähtärissä 1935–1943, Riihimäen Saha Oy:n metsänhoitaja 1943 ja G. A. Serlachius Oy:n piirimetsänhoitaja Jyväskylässä 1943–1945. Laitinen oli Wärtsilä-Selluloosa Oy:n, vuodesta 1953 Äänekoski Oy ja vuodesta 1957 Metsäliiton Selluloosa Oy, metsäpäällikkö ensin Äänekoskella ja sittemmin Helsingissä. Hän oli myös puuntavarankuljetustarkastaja Seinäjoen piirissä 1942 ja puuntavarantarkastajan apulainen Jyväskylässä 1943–1945. Äänekosken kauppalanvaltuuston jäsen Laitinen oli 1950–1953 ja vuodesta 1956 ja kauppalanhallituksen jäsen 1954–1958. Hänellä oli myös muita luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen Laitinen sai 1959. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Äänekosken kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Temppeli (elokuva)

Temppeli on Pekka Lehdon ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1991. Elokuva käsittelee Ior Bockin kertomaa Bockin perheen saagaa sekä siinä mainitun Lemminkäisen temppelin kaivutöitä Sipoon Gumbostrandissa. == Aiheesta muualla == * Ihmiskunnan alkukoti löytyy Uudeltamaalta YLE Elävä arkisto ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 1991 suomalaiset elokuvat Luokka:Pekka Lehdon ohjaamat elokuvat
Lavian seurakunta

Lavian seurakunta oli Turun arkkihiippakuntaan kuulunut Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi entisen Lavian kunnan alueella Porissa. Seurakunta liittyi kuntaliitoksen myötä osaksi Porin seurakuntayhtymää vuonna 2015 ja se liitettiin Noormarkun seurakuntaan vuonna 2021. == Lähteet == Luokka:Entiset Turun arkkihiippakunnan seurakunnat Seurakunta Luokka:Porin seurakunnat
Prokletije

Prokletije on vuoristo, joka sijaitsee Albanian, Montenegron ja Kosovon rajaseudulla. Se on osa Dinaarisia Alppeja ja tätä vuoristoa kutsutaan myös Albanian Alpeiksi. Se sijaitsee Dinaaristen Alppien eteläosassa ja on sen korkein osa. Prokletijen vuoristossa on useita yli 2000 metriä korkeita huippuja ja sen maastossa on rotkoja, jokilaaksoja ja jäätiköiden muodostamia järviä. Siellä olevissa joissa on paikoin voimakkaita virtauspaikkoja ja jossain vuoriston alueella on myös maan alaisia veden virtaamia. Vuoriston alueelta löytyy myös kivennäisvesilähteitä, kuten esimerkiksi Ali-Pashan lähteet. Prokletijen vuoristossa Montenegron alueella on 2009 perustettu kansallispuisto, joka on nimetty vuoriston mukaan ja jossa on monimuotoinen lajisto. Siellä on karhuja, susia, ilveksiä, gemssejä, villisikoja ja useita haukkalajeja, kuten maakotka, muuttohaukka ja käärmekotka. Joissakin vuoriston alueen kaupungeissa on uskonnollisesti merkittäviä paikkoja. Esimerkiksi Plavissa on Redzepagicin moskeija ja Pyhän Brezojevican kirkko ja Gusinjessa on Pyhän Balicin kirkko. Prokletijen vuoristossa jäätiköiden aiheuttama eroosio on ollut voimakkainta Balkanin niemimaalla. Dinaariset Alpit sijaitsevat Euroopan mannerlaatan ja Afrikan mannerlaatan törmäyskohdan vaikutusalueella ja täten tähän vuoristoon vaikuttavat tektoniset voimat aiheuttavat edelleen poimutusta. Tämä vuoristo on 70 km pitkä ulottuen Zetsko- Skadarskan laaksosta Cakorin ja Rugovan soliin. Tämän vuoriston lomassa sijaitsevat Zetan tasanko sekä joet Drin, Komoraca, Jasenica ja Djuricka- Rjeka. Prokletijen kansallispuistossa on eräs eläinlaji (Amphoricarpos neumayeri), joka on jäänne Tertiäärikaudelta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * https://moonhoneytravel.com/europe/montenegro/prokletije- national-park/ * https://mountainphotography.com/gallery/prokletije-mountains/ Luokka:Montenegron vuoristot Luokka:Montenegron kansallispuistot Luokka:Albanian vuoristot Luokka:Kosovon vuoristot
Haapajärven jäähalli

Haapajärven jäähalli on vuonna 1990 valmistunut jäähalli, jossa Haapajärven Kiilat harjoittelee ja pelaa kotiottelunsa. Kiilojen edustusjoukkue pelaa III- divisioonassa. Hallin katsojakapasiteetti on 500 katsojaa. == Lähteet == Luokka:Suomen jäähallit Luokka:Haapajärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Haapajärven urheilu
Arvi Oinaala

Arvi Aarne Edvard Oinaala (5. maaliskuuta 1929 Riihimäki – 10. helmikuuta 2000 Loppi) oli suomalainen luokanopettaja ja radiotoimittaja. Lopen Läyliäisten ala-asteen opettajana Arvi Oinaala tuli tunnetuksi innostamalla koululaisia erilaisiin taideharrastuksiin opetussuunnitelman ja lukujärjestyksen ulkopuolella, iltapäivätoimintana. Radiotyön pariin Oinaala tuli 1960-luvun puolivälissä, jolloin Kouluradio tarvitsi ja koulutti itselleen ohjelma- avustajiaOinaala, Arvi: Jutunteossa . Lopen Syrjä-seura 1995. Viitattu 18.3.2023.. Oinaala oli erityisen innostunut kotikuntansa Lopen ja muun eteläisen Kanta-Hämeen asioiden esittelystä radio-ohjelmissaan. Oinaala oli aktiivisesti mukana Lions-järjestön toiminnassa, muun muassa Lopen LC:n klubipresidenttinä 1971–1972Lions Club Loppi 1965 -2015. 50-vuotishistoriikki. LC Loppi 2015. Viitattu 18.3.2023.. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Lasista taidetta, Arvi Oinaala haastattelee Helena Tynelliä ja Aimo Okkolinia Riihimäellä. Audio 25 min, Yle Areena. Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Karrenmaasto

Karrenmaasto on karstimaan esiaste eli karstimaan mahdolliseen muodostumiseen johtavan eroosion vaihe. Karrenmaasto muodostuu virtaavan veden valuessa kallioista rinnettä pitkin, jolloin veden virtaus kuluttaa kallion pintaa aiheuttaen eroosiota. Eroosion myötä voi syntyä karrenmaastoa, kun kallioperä sisältää liukoisia kivilajeja, esimerkiksi kalkkikiveä, kipsiä tai dolomiittia. Karrenmaastoa on Saksan ja Itävallan vuoristoissa. == Lähteet == Luokka:Geomorfologia Luokka:Eroosio
Kiovan musiikkijuhlat

Kiovan musiikkijuhlat (, ) on Kiovassa vuosittain järjestettävä musiikkijuhla. Juhla pidetään syys-lokakuun vaihteessa, ja juhlapaikkana ovat muun muassa Kiovan kansallisooppera ja Ukrainan sinfoniaorkesterin sali. Juhla järjestettiin ensimmäisen kerran 1990, ja aloitteentekijänä järjestämisessä ja sen johtajana oli säveltäjä Ivan Karabyts. Myöhempiä johtajia ovat olleet säveltäjät Ivan Nebesnyi ja Myroslav Skoryk. Juhlan taustalla ovat Ukrainan säveltäjäliitto ja Ukrainan kulttuuriministeriö.Kyiv Music Fest Festival Finder. Viitattu 18.3.2023 ==Lähteet== Luokka:Musiikkitapahtumat Ukrainassa
Siikaisten kirkonkylä

Siikaisten kirkonkylä on Siikaisten kunnan hallinnollinen keskus. Siikaisten kotiseutumuseo sijaitsee kirkonkylässä. Taajaman väkiluku oli vuoden 2021 lopussa 398 ja pinta-ala oli 2,06 neliökilometriä. == Lähteet == Luokka:Siikainen Luokka:Satakunnan maakunnan taajamat Luokka:Suomen kirkonkylät Luokka:Suomen kuntakeskukset
Manganaatti

Manganaatti (MnO42-) eli manganaatti(VI) on yksi mangaanin oksianioneista. Ionissa mangaanin hapetusluku on +VI. Suoloja, joissa on manganaatti-ioni anionina kutsutaan manganaateiksi.Kenneth Pisarczyk: Manganese Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2005. Manganaatti-ioni on tummanvihreä. Manganaatteja valmistetaan kuumentamalla mangaanidioksidia hapettimien kanssa emäksisissä oloissa tai permanganaattien ja voimakkaiden emästen reaktiolla. Manganaatit ovat stabiileja vain kiinteinä tai erittäin emäksisissä liuoksissa. Muulloin liuos disproportioituu permanganaatti-ioniksi ja mangaanidioksidiksi. : 3 MnO42- \+ 2 H2O → 2 MnO4- \+ MnO2 \+ 4 OH- Manganaatit ovat vahvoja hapettimia. == Lähteet == * Luokka:Anionit
Koristeportulakka

Koristeportulakka (Portulaca grandiflora) on mehevälehtinen kasvi, jonka kukkia on monenvärisiä. Koristeportulakalla on mehevät, vihreät tai sinivihreät lehdet. Yksinkertaiset tai kerrannaiset, heleänväriset kukat ovat 2–5 cm:n kokoiset. Kukan keskusta on keltainen; terälehtien väri voi olla keltainen, oranssi, valkoinen tai punainen. Koristeportulakka kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikassa Perusta Brasiliaan. Se on levinnyt viljelykarkulaisena laajalti muillekin mantereille. == Lähteet == Luokka:Portulakkakasvit
Divjaka-Karavastan kansallispuisto

Divjaka-Karavastan kansallispuisto on Albanian länsiosassa sijaitseva kansallispuisto. Sen alue alkaa Adrianmeren rannikolta ja jatkuu Myzegen tasangolle. Puiston alueella on lintujen suosimia kosteikkoja, merenrantaniitty, ruovikkoja, marskimaita, tulvatasankoja ja jokisuistoja. Myös alueen metsäalueet ovat vaihtelevia. Puiston suurimpia alueita ovat Godullan ja Karavastasën laguunit sekä Shkumbinitjoen ja Semanitjoen suistot. Karavastasën laguuni on Välimeren alueen tärkeimpiä merilintualueita. Erityisesti tämän laguunin saaret ovat tärkeitä lintujen suojelualueita. Tämän laguunin ja Adrianmeren välissä on Shkumbinitjoen ja Semanitjoen kuljettamasta hiekasta muodostuneita hiekkasärkkiä. Karavastasën laguunilla pesii uhanalainen kiharapelikaani ja lisäksi runsaasti muita lintulajeja, kuten pääskykahlaaja ja pikkutiira. Divjaka-Karavastan kansallispuisto on myös monien muuttolintujen levähdyspaikka. Puiston metsät ovat suurelta osin lehtimetsää. Alueella elää kettuja, kultasakaaleja, metsäkauriita ja saukkoja. Puiston alueella kasvavia lehtipuita ovat pajut, tammet, lepät, jalavat ja saarnet. Puiston alueella kasvavia havupuita ovat katajat, alepponmännyt ja pinjat. Alueen kosteikoilla ja soilla kasvaa tiheää heinikkoa, kun taas meren rannikon läheisyydessä sijaitsevilla dyyneillä kasvaa suolaista vettä hyvin sietäviä heinälajeja. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP) on avustanut Divjaka-Karavastan kansallispuiston suojelemisessa ja hyvien suojelutoimenpiteiden kehittämisessä tulevaisuutta varten. == Lähteet == Luokka:Albanian kansallispuistot
British Celanese

British Celanese oli vuonna 1916 perustettu englantilainen kemianalan yritys. Se säilyi itsenäisenä yrityksenä vuoteen 1957, jolloin siitä tuli Courtauldsin tytäryhtiö. == Historia == Henri ja Camille Dreyfus perustivat vuonna 1912 Sveitsiin Baseliin Cellonit Gesellschaft Dreyfus and Co -nimisen yrityksen. Britannian hallitus kutsui vuonna 1916 veljekset Britanniaan valmistamaan äskettäin kehitettyä selluloosa-asetaattiseostetta. British Cellulose and Chemical Manufacturing Co rekisteröitiin 18. maaliskuuta 1916. Vuonna 1923 yrityksen nimi muutettiin British Celanese Ltd:ksi. "The Cellulose Inquiry". Flight (21.8.1919) No. 556 XI (34) s. 1119 (Archive.org) Viitattu 19.3.2023 Britannian hallitus patentoi Henri Dreyfusin kehittämän prosessin, joka alensi selluloosa-asetaatin tuotannossa tärkeän reagenssin etikkahappoanhydridin tuotantokustannuksia. Henri Dreyfus kuoli vuonna 1944. Camille Dreyfus kuoli vuonna 1956. Vuonna 1957 British Celanese siirtyi Courtauldsille. Clarifoilin tuotantoa lukuun ottamatta tehdas suljettiin 14. marraskuuta 2012. == Lähteet == Luokka:Synteettiset kuidut Luokka:Brittiläiset teollisuusyritykset
John Sundström

Albert John William "Suntta" Sundström (1903 – 1992) oli suomalainen Helsingissä asunut verhoilija ja selvänäkijä.Hautahaku.fi : Sundström Albert John William Sundström oli ammatiltaan verhoilija ja hänellä oli oma verhoomoliike Mechelininkadun varrella. Sundström oli 1970- ja 1980-luvuilla yksi tunnetuimpia selvänäkijöitä Suomessa ja hän esiintyi useissa televisio- ohjelmissa.Yle Elävä Arkisto : John Sundström tulkitsee Raija Pellin ja Hannu Lumivuoren aurojen värit viihdeohjelmassa Paljonko on paljon tapaninpäivänä 1985New Horizon 14.10.2010 : Selvänäkijä Suntta - Mysterious psychic Hän esiintyi omana itsenään televisiodokumenteissa Uri Geller - ihmeidentekijä (1974) ja Vanha kunnon stadini (1988).IMDb : John Sundström == Lähteet == Luokka:Suomalaiset ennustajat Luokka:Suomalaiset psyykikot Luokka:Selvänäkijät Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Tarkistuslista

Tarkistuslista on toistuvia tehtäviä varten tarkoitettu apuväline, jonka tarkoitus on vähentää ihmisen muistin ja huomiokyvyn ongelmista johtuvia virheitä. Tarkistuslista auttaa varmistamaan tehtävän suorittamisen johdonmukaisuuden ja kattavuuden. Tarkistuslistoja käytetään 1) varmistamaan, että turvallisuuskriittiset toimet suoritetaan täydellisinä ja oikeassa järjestyksessä ja 2) vähemmän kriittisissä sovelluksissa varmistamaan, ettei osatehtäviä jää tekemättä. Tehtävälista tai ostoslista ovat yksinkertaisia esimerkkejä tarkistuslistoista. Pitemmälle viety esimerkki on lentoliikenteessä käytettävä lentoa edeltävien toimien tarkistuslista, jonka tehtävänä on varmistaa turvallinen lentoonlähtö. Tarkistuslistan ensisijainen merkitys on toimia tehtävän dokumenttina, johon tehtävän suoritusta systemaattisesti verrataan. Hyvin suunniteltu tarkistuslista voi vähentää pyrkimystä välttää, jättää pois tai vähätellä jonkin tehtävän tärkeitä vaiheita. Käyttökelpoisuuden ja käyttäjien suosion varmistamiseksi tarkistuslistan tulisi olla helppolukuinen, sisältää vain välttämättömät tarkistukset ja olla niin lyhyt kuin on käytännöllistä. ==Lähteet== Luokka:Työ Luokka:Välineet Luokka:Turvallisuus
Jyrki Paaskoski

Jyrki Mikko Sakari Paaskoski (s. 1964) on suomalainen historiantutkija ja tietokirjailija. Paaskoski on filosofian tohtori ja dosentti. Hänen erikoisalojaan ovat Suomen ja Venäjän sekä Itä-Suomen historia, kulttuuri, talous ja politiikka, yritys- ja järjestöhistoria sekä elämäkerrat. Paaskoski väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1997 tutkimuksellaan Vanhan Suomen lahjoitusmaat 1710–1826, ja on sen jälkeen julkaissut monografioita ja artikkeleita, yritys- ja järjestöhistorioita, laatinut näyttely- ja dokumenttielokuvakäsikirjoituksia sekä puhunut, luennoinut ja opettanut. == Teokset == * Perintönä säätiö. Kullaankylä: Matti Wilskan säätiö sr, 2022 * Rettig. Yrityshistoriaa yhdeksässä polvessa. Parvs, Helsinki 2021 ISBN 978-952-7226-88-9 Yhdessä Jouni Yrjänän kanssa. * Etelä-Karjalan historia I. Rajamaa, Toim. Jyrki Paaskoski ja Anu Talka. Edita/ Etelä-Karjalan liitto ISBN 978-951-37-7468-4 2018 * Etelä-Karjalan historia II. Rajamaakunta, Toim. Jyrki Paaskoski ja Anu Talka. Edita/Etelä-Karjalan liitto 2019 ISBN 978-951-37-7585-8 * Ihmisen arvo, Helsingin Diakonissalaitos 150 vuotta. Edita, Helsinki 2017. ISBN 978-951-37-7181-2 * Inkerin kirkon neljä vuosisataa, Kansa, kulttuuri, identiteetti. (toim. Jouko Sihvo ja Jyrki Paaskoski). Kirjokansi 95/SKS: Helsinki 2015 ISBN 978-952-222-627-3 * Oivallinen tarina, Savonlinnan Teatteri 1914–2014. Toim. Jyrki Paaskoski. Hiukkajoki] : [Anneli Pulkka 2014. ISBN 978-952-93-3249-6 * Vanhan Suomen aika, Viipurin läänin historia IV (toim. Yrjö Kaukiainen, Risto Marjomaa ja Jouko Nurmiainen). Joensuu: Karjalan kirjapaino 2013 ISBN 978-952-5200-78-2 * Ammattitaidon edistäjä, osaajien kouluttaja, AEL 1922–2012. Helsinki] : Ammattienedistämislaitos AEL 2012. ISBN 978-952-93-1372-3 * Vanhan Suomen hallintohistoria – Gamla Finlands förvaltningshistoria, Vanhan Suomen arkistot – Arkiven från Gamla Finland (toim. Eljas Orrman & Jyrki Paaskoski). Arkistolaitoksen yleisluettelo VI. SKS:n toimituksia 1385 / Tieto, Arkistolaitoksen toimituksia 13. 2012, s. 17–166. * Oppineiden yhteisö. Suomalainen Tiedeakatemia 1908–2008. Otava, Helsinki 2008. ISBN 978-951-1-22529-4 * Itärajan vartijat, 4, 1700-luku., s. 171–334 Schildt, Espoo 2005. ISBN 951-50-1530-8 På vakt i öster, s. 171–332. Esbo: Schildt 2004 * Luonnon vihreä ajatusviiva, Punkaharjun kansallismaisema (toim. Jyrki Paaskoski). Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1045, Helsinki 2005. * Vastuu ja velvoitus. Kolme sukupolvea Saastamoisen perheyrityksessä. Saastamoisen säätiö, Helsinki 2005. ISBN 951-95627-3-7 * Viipuriin ja maailmalle. Saimaan kanavan historia. Otava, Helsinki 2002. ISBN 951-1-17933- == Lähteet == Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kamjankan Sitšin kansallispuisto

Kamjankan Sitšin kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Hersonin alueella. Vuonna 2019 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 122,6114 neliökilometriä. Kansallispuisto sijaitsee Beryslavin piirissä Kah’ovkan tekojärven lounaisosassa; puistoalueeseen kuuluu myös tekojärven lounaisosan vesialuetta ja Dneprin oikean rannan Kamjankajoen jokilaakson sekä läheisen toisen sivujoen jokilaaksoa. Aikoinaan Zaporižžjan kasakoihin kuuluneen Kamjankan Sitšin ydinalue muistomerkkeineen (Respublikanetsin kylä) on osa kansallispuistoa. Шлях з шавлії.jpg Національний природний парк «Кам'янська Січ».jpg Затока біля с. Милове в парку «Кам'янська Січ».jpg ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Beryslavin piiri Luokka:Hersonin alueen luonnonsuojelualueet Luokka:Ukrainan kansallispuistot
Irjanteen hautausmaa

Irjanteen hautausmaa on Eurajoen Irjanteella sijaitseva hautausmaa, joka on perustettu vuonna 1892. Hautausmaa sijaitsee yhdystie 2171:n varrella parin kilometrin päässä Irjanteen kirkosta. Hautausmaalla on vuonna 1950 valmistunut siunauskappeli, jonka vieressä on 1989 rakennettu kellotorni. Hautausmaalla on myös muistolehto. Hautausmaalla on muun muassa sisällissodan punaisten joukkohauta muistomerkkeineen. Sisällissodan aikana hautausmaata käytettiin myös teloituspaikkana. Paikalla on vuonna 1928 pystytetty muistolaatta. Joukkohaudassa on myös läheisellä Kainun suolla ammuttujen ruumiit. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen hautausmaat Luokka:Eurajoen rakennukset ja rakennelmat
Vilho Raatikainen

Vilho Kaarlo Johannes Raatikainen (27. helmikuuta 1940 Alavus – 2017) oli suomalainen selvänäkijä.Hautahaku.fi : Raatikainen Vilho Kaarlo JohannesVilho Raatikainen, Helsingin Sanomat 26.2.2010 (Tilaajille) Raatikainen pelasi jalkapalloa Åbo IFK:ssa ja Helsingin Palloseurassa. Hän työskenteli muun muassa Helsingin tullipostissa ja vartijana Alkossa. Raatikainen toimi aluksi selvänäkijä Aino Kassisen avustajana ja vuodesta 1977 alkaen hän toimi itsenäisenä selvänäkijänä. Hänellä oli vastaanotto Väinämöisenkatu 23:ssa Helsingin Töölössä."Ei nykyään enää ole näkijöitä". Vilho Raatikainen on tehnyt selvänäkijän työtä vuosikymmeniä. Helsingin Sanomat 26.2.2010 (Tilaajille) Raatikainen on haudattu Hietaniemen hautausmaalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yle Elävä Arkisto : Selvänäkijät testissä. TV1:n Mystisessä illassa olivat testattavina selvänäkijät Vilho Raatikainen ja Tamara Maunonen sekä povaaja Emma Lind * Yle Elävä Arkisto : Voiko tulevaisuutta ennustaa? Kolme tunnettua suomalaista ennustajaa Vilho Raatikainen, Tamara Maunonen ja Emma Lind antoivat 1980-luvun televisio- ohjelmassa arvionsa, miten Keke Rosbergille kävisi Nürburgringin osakilpailussa Luokka:Suomalaiset ennustajat Luokka:Suomalaiset psyykikot Luokka:Selvänäkijät Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Otso Törmälä

Otso Törmälä on suomalainen lapsinäyttelijä, joka asuu Jyväskylässä. Hän näytteli vuonna 2023 julkaistussa Risto Räppääjä ja villi kone -elokuvassa pääroolissa Risto Räppääjää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset lapsinäyttelijät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Brattelin I hallitus

Brattelin I hallitus oli Norjan hallitus 17. maaliskuuta 1971 – 18. lokakuuta 1972. Se oli Työväenpuolueesta koostunut vähemmistöhallitus. Hallitus erosi, kun norjalaiset olivat kansanäänestyksessä äänestäneet EY-jäsenyyttä vastaan. ==Ministerit== Pääministeri * Trygve Bratteli Ulkoministeri * Andreas Cappelen Palkka- ja hintaministeri * Olav Gjærevoll Ympäristöministeri * Olav Gjærevoll 8.5.1972–18.10.1972 Oikeusministeri * Oddvar Berrefjord Maatalousministeri * Thorstein Treholt Elinkeinoministeri * Finn Lied Sosiaaliministeri * Odd Højdahl Perhe- ja kuluttajaministeri * Inger Louise Valle Valtiovarainministeri * Ragnar Christiansen Ulkomaankauppa- ja merenkulkuministeri * Per Kleppe Kalastusministeri * Knut Hoem 17.3.1971–24.1.1972 * Magnus Andersen 24.1.1972–18.10.1972 Kunta- ja työministeri * Odvar Nordli Kirkko- ja opetusministeri * Bjartmar Gjerde Puolustusministeri * Alv Fostervoll Liikenne- ja viestintäministeri * Reiulf Steen ==Lähteet== Luokka:Norjan hallitukset
Leonard Wasenius

Leonard Hjalmar Wasenius (28. helmikuuta 1866 Helsinki – 12. maaliskuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen konsuli ja Tervakoski Oy:n toimitusjohtaja.Kuolinilmoitus, Hufvudstadsbladet, 13.03.1938, nro 70, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKuolleita, Kauppalehti, 16.03.1938, nro 62, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKonsuli Leonard Wasenius kuollut, Helsingin Sanomat, 15.03.1938, nro 72, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Leonard Wasenius kävi ruotsalaisen lyseon Helsingissä ja valmistui Mustialasta agronomiksi vuonna 1891. Hän päätti siirtyä kuitenkin liikealalle ja teki tätä varten opintomatkoja ulkomaille ensin Saksaan ja Ruotsiin sekä myöhemmin Venäjälle, Balkanin maihin, Turkkiin ja Etelä-Amerikkaan tutustuakseen sikäläisiin paperimarkkinoihin. Suomeen palattuaan hän kävi puolitoista vuotta kestäneen käytännön kurssin Tervakosken paperitehtaalla. Wasenius tuli Tervakoski Oy:n Helsingin konttorin palvelukseen vuonna 1893 ja hän oli yhtiön toimitusjohtajana 1903–1928. Wasenius oli myös Haapakosken Tehdas Oy:n toimitusjohtajana 1903–1923 ja toimi sen jälkeen yhtiön johtokunnan puheenjohtajana. Wasenius oli Tanskan varakonsulina vuodesta 1896 ja vt. pääkonsulina 1903–1908. Hänelle myönnettiin Dannebrogin ritarimerkki 1908. Wasenius omisti Annebergin huvilan Helsingin Vanhassakaupungissa. Huvilan rakennukset lahjoitettiin sittemmin Helsingin kaupungille mutta Wasenius asui edelleen huvilassa kunnes hänet pari viikkoa ennen kuolemaansa siirrettiin sairaalaaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Leonard Wasenius, K. E. Ståhlbergin valokuva vuodelta 1894, Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna) * Leonard Wasenius papukaija kädellään, valokuva noin vuodelta 1910. Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna) Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Olav Gjærevoll

Olav Gjærevoll (24. syyskuuta 1916 Tynset – 30. elokuuta 1994 Trondheim) oli norjalainen kasvitieteilijä ja poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1965–1969 ja toimi Norjan – sekä maailman – ensimmäisenä ympäristöministerinä vuonna 1972. Lisäksi hän oli sosiaaliministeri 1963–1965 sekä hinta- ja palkkaministeri 1971–1972. Gjærevoll väitteli tohtoriksi Uppsalan yliopistossa vuonna 1956 ja työskenteli professorina Norjan teknis-luonnontieteellisen yliopiston edeltäjässä Trondheimin opettajakorkeakoulussa 1958–1986. Hän oli myös Trondheimin pormestari 1958–1963 sekä 1980–1981. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Olav Gjærevoll Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ympäristöministerit Luokka:Norjalaiset professorit Luokka:Norjalaiset kasvitieteilijät Luokka:Trondheimin pormestarit Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Luis Bordón

Luis Bordón (19. elokuuta 1926 Guarambaré – 13. huhtikuuta 2006) oli paraguaylainen harpisti ja säveltäjä. Hän soitti paraguaylaista harppua ja loi sille ohjelmistoa. Hän myös laajensi soittimen käyttöä musiikin eri tyylisuuntien pariin.Luis Bordon Recanto Caipira, viitattu 18.3.2023 Bordón aloitti paraguaylaisen harpun soiton opiskelun ja sai isältään tukea suuntautumisilleen musiikin pariin. Vuonna 1950 Bordón liittyi Julián Rejalan orkesteriin, joka kiersi Paraguayssa ja Brasiliassa. Hän nousi orkesterin kuuluisimmaksi ja kysytyimmäksi muusikoksi. Bordón oli menestyksekäs esiintyjä ja levyttäjä Brasiliassa varsinkin 1970–1980-luvuilla. Hän levytti uransa aikana 34 albumia, joista kahdeksan myi kultaa. Bordón työskenteli Paraguayn ja Brasilian lisäksi muun muassa Yhdysvalloissa, jossa asui kolmen vuoden ajan. Hän sai monia palkintoja ja tunnustuksia eri maista. Vuonna 2001 UNESCO myönsi hänelle Orbis Guaraniticus -mitalin. Myös Bordónin pojasta, Luis "Luisinho" Bordón nuoremmasta, tuli muusikko.Homenaje a Luis Bordón ABC 21.3.2018, viitattu 18.3.2023 Bordón nuorempi esiintyikin isänsä kanssa säestäen tätä kitaralla. == Lähteet == Luokka:Paraguaylaiset säveltäjät Luokka:Harpistit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Eikerbladet

Eikerbladet on norjalainen vuonna 1992 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Hokksundissa Øvre Eikerin kunnassa. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Øvre Eiker
Käänteinen kuvahaku

Käänteinen kuvahaku tai visuaalinen haku etsii internetissä julkaistuja, haettavan kuvan kanssa samankaltaisia kuvia. Käänteistä kuvahakua voi käyttää esimerkiksi, jos haluaa varmistaa, onko kyseessä kuvahuijaus tai kuvamanipulaatio. == Katso myös == * Lähdekritiikki == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Käänteinen kuvahaku voi paljastaa feikkiuutisen tai nettihuijarin – näin Googlen kuvahaku toimii, Yle 14.3.2023 * Osaatko jo? Näin toimii Googlen käänteinen kuvahaku, MTV, 12.02.2022 * Levine, Alan, The Hidden Complexity of Attribution, Reverse Image Search, CogDogBlog, 30.10.2016 Luokka:Tiedonhaku Luokka:Tietokonenäkö
Apulaisosastonhoitaja

Apulaisosastonhoitaja toimii osastonhoitajan työparina hoitotyön johtamisessa esimerkiksi poliklinikalla, vuodeosastolla, teho-osastolla, leikkaussalissa, psykiatrisessa sairaalassa tai päivystysosastolla. Riippuen työpaikasta tehtävän jako voi monessa paikkaa vaihdella suurestikin. Osassa työpaikoista, apulaisosastonhoitaja toimii pelkästään osastonhoitajan sijaisena hänen poissa ollessaan ja taas toisissa apulaisosastonhoitaja tekee enemmän hallinnollisia tehtäviä ja toimii lähiesihenkilönä. Yleensä toimenkuvaan kuuluu myös jonkin verran potilastyötä. Apulaisosastonhoitaja vastaa monesti yksikön operatiivisesta toiminnasta ja voi suunnitella esimerkiksi työvuorolistoja. Apulaisosastonhoitajalla tulee olla laillistus toimia terveydenhuollon tehtävässä ja koulutuksena hoitotyön alempi korkeakoulututkinto (esim. sairaanhoitaja AMK, terveydenhoitaja AMK, kätilö AMK), tai aikaisempi opisto- asteen tutkinto. Yleensä myös vaaditaan ammatillista lisäkoulutusta tai johtamiskoulutusta. == Lähteet == Luokka:Terveydenhuollon ammatit
Honkajoen kirkonkylä

Honkajoen kirkonkylä on entisen Honkajoen kunnan hallinnollinen keskus. Nykyään Honkajoki kuuluu Kankaanpään kaupunkiin. Taajaman väkiluku oli vuoden 2021 lopussa 702 ja pinta-ala oli 3,48 neliökilomatriä. == Lähteet == Luokka:Honkajoen kylät Luokka:Satakunnan maakunnan taajamat Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset