EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tiiamari Mikkola

Tiiamari Mikkola on suomalainen ääninäyttelijä. Hän on työskennellyt vuodesta 1999 ja antanut äänensä lukemattomille eri animaatiohahmoille (tunnetuimmat roolit lueteltuna alla). == Tunnetuimpia rooleja == * Teletapit : Pai + (Teletaaperot) * Alvin ja pikkuoravat : Tero * Winx Club : Layla (Myös Aisha nimellä) + (sivuhahmot) * Winx – Salaisuuksien Linna : Layla (myös Aisha nimellä) * Nalle-etsivät : Toby + (sivuäänet) (Wikipedia englanti) * Luna Petunia : Karoo & Zoom + (sivuäänet) (Wikipedia englanti) * Bottersnikes and Gumbles : Willi (Wikipedia englanti) * Bratz : Kaycee + (sivuäänet) * Bratz - Tähtiä ja Tyyliä * Bratz: The Movie * Bratz - Passion 4 Fashion Diamondz * Bratz - Rock Enkelit (Rock Angelz) * Bratz - Fashion Pixiez * Bratz - Genie Magic * Bratz Girlz Really Rock * Bratz Desert Jewelz: Genie Magic 2 * Bratz Pampered Petz - Lemmikkiongelmia * Bratz Kids - Sleepover adventure * Bratz Kids Fairy Tale * Bratz Babyz: the movie * Bratz: Super Babyz * Bratz - Erilainen Joulu * Transformers : Sari Sumdac * Pablo (animaatiosarja): Paola * Kasperin kauhukoulu * Bakugan: Runo Misaki + (sivuäänet) * Dinosaur King : Zoe Drake + (sivuäänet) * Pinkkupoppoo - Ozie Boo!) : Nelly ”Nelli” (Wikipedia englanti) * Iggy Arbuckle : Zoop + (sivuäänet) (Wikipedia englanti) * Mansikka-Marja : Kinkeri (Wikipedia englanti) * Trollz : Onyx * Tom ja Jerry * Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (Turtles) * Avengers : Janet Van DyneWasp * PopPixie * Code Lyoko : Elisabeth ”Sissi” Delmas * Invader Zim: Enter the Florpus : Gaz Membranes (Wikipedia englanti) * Jessin kanssa - Guess with Jess (Wikipedia englanti) Luokka:Suomalaiset ääninäyttelijät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue

Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue eli Pohde on Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. == Kunnat == Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen kuuluu 30 kuntaa, joista 11 on kaupunkeja. Kunnat on jaettu Oulua lukuun ottamatta viiteen osa- alueeseen: Oulun kaupunki (Uleåborg) Oulunkaari: * Iin kunta (Ijo) * Pudasjärven kaupunki * Utajärven kunta * Vaalan kunta Oulun eteläinen: * Alavieskan kunta * Haapajärven kaupunki * Haapaveden kaupunki * Kärsämäen kunta * Nivalan kaupunki * Oulaisten kaupunki * Pyhäjärven kaupunki * Pyhännän kunta * Reisjärven kunta * Sievin kunta * Siikalatvan kunta * Ylivieskan kaupunkiKoillismaa: * Kuusamon kaupunki * Taivalkosken kunta Lakeus: * Hailuodon kunta (Karlö) * Kempeleen kunta * Limingan kunta (Limingo) * Lumijoen kunta * Muhoksen kunta * Tyrnävän kunta Rannikkoseutu: * Kalajoen kaupunki * Merijärven kunta * Pyhäjoen kunta * Raahen kaupunki * Siikajoen kunta Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 415 867 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaalihuolto === === Terveydenhuolto === Alueen keskussairaalana toimii Oulun yliopistollinen sairaala, Oulaskankaan sairaala ja Raahen aluesairaala. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvoitiyhtymä NordLab. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen palvelut tuottaa Pohjois-Pohjanmaan pelastuslaitos. == Aluevaltuusto == Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 79 valtuutettua. == Lähteet == *
Pohjois-Savon hyvinvointialue

Pohjois-Savon hyvinvointialue on Pohjois-Savon maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Pohjois- Savon hyvinvointialueen talous vuonna 2024 tulee jäämään -96 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. Vastaavia ongelmia on myös Varsinais-Suomen, Lapin, Pirkanmaan ja Keski-Suomen hyvinvontialueilla. Myös Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyspalvelut tulevat tuottamaan ennakoitua suuremman alijäämän vuonna 2024. Alijäämä voi vaikeuttaa esimerkiksi uusia rakennusinvestointeja. == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 19 kuntaa, joista viisi on kaupunkeja. * Iisalmen kaupunki (Idensalmi) * Joroisten kunta (Jorois) * Kaavin kunta * Keiteleen kunta * Kiuruveden kaupunki * Kuopion kaupunki * Lapinlahden kunta * Leppävirran kunta * Pielaveden kunta * Rautalammin kunta * Rautavaaran kunta * Siilinjärven kunta * Sonkajärven kunta * Suonenjoen kaupunki * Tervon kunta * Tuusniemen kunta * Varkauden kaupunki * Vesannon kunta * Vieremän kunta Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 247 984 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaalihuolto === === Terveydenhuolto === Alueella toimii Kuopion yliopistollinen sairaala, jonka pääsairaala on Puijon sairaala. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä ISLAB. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Pohjois-Savon pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto ja hyvinvointialueen johto== Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pohjois-Savon hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 69 valtuutettua. ===Hyvinvointialuejohtaja=== Pohjois-Savon ensimmäisenä hyvinvointialuejohtajana toimii (2023-) yhteiskuntatieteiden tohtori Marko Korhonen, joka johti maakuntajohtajana aiemmin Pohjois-Savon liittoa (2018-2022). == Lähteet == *
Satakunnan hyvinvointialue

Satakunnan hyvinvointialue (SataVille Hammarberg, Satakunnan hyvinvointialue on jatkossa "Sata", Satakunnan Kansa 12.4.2024, viitattu 23.1.2024) on Satakunnan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Syyyskuussa 2024 kunta- ja alueministeri Anna- Kaisa Ikonen ilmoitti, että ministeriö ottaa Lapin, Keski-Suomen, Vantaan ja Keravan, Itä-Uusimaan, Kanta-Hämeen ja Satakunnan hyvinvointialueet tarkempaan ohjaukseen näiden taloudellisten haasteiden johdosta. Hyvinvointialueen johtajana toimi huhtikuusta 2022 tammikuuhun 2025 Kirsi Varhila.Päivi Meritähti, Satakunnan hyvinvointialueen johtaja Kirsi Varhila eroaa, Yle.fi uutiset 23.1.2025, viitattu 23.1.2025 == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 16 kuntaa, joista seitsemän on kaupunkeja. * Euran kunta * Eurajoen kunta (Euraåminne) * Harjavallan kaupunki * Huittisten kaupunki (Vittis) * Jämijärven kunta * Kankaanpään kaupunki * Karvian kunta * Kokemäen kaupunki (Kumo) * Merikarvian kunta (Sastmola) * Nakkilan kunta * Pomarkun kunta (Påmark) * Porin kaupunki (Björneborg) * Rauman kaupunki (Raumo) * Siikaisten kunta * Säkylän kunta * Ulvilan kaupunki (Ulvsby) Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 213 685 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaalihuolto === === Terveydenhuolto === Alueen keskussairaalana toimii Satasairaala Porissa. Alueella toimii myös Rauman sairaala ja Harjavallan sairaala. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Satakunnan pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto == Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Satakunnan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 69 valtuutettua. == Lähteet == *
Varsinais-Suomen hyvinvointialue

Varsinais-Suomen hyvinvointialue eli Varha on Varsinais-Suomen maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Varsinais-Suomen hyvinvointialueen vuoden 2024 talous on jäämässä -160 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. Vastaavia ongelmia on myös Pohjois-Savon, Lapin, Pirkanmaan ja Keski-Suomen hyvinvointialueilla. Lisäksi Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyspalvelut tuottavat ennakoitua huonomman tuloksen. Tämä voi vaikeuttaa esimeriksi uusien investointien, kuten uusien sairaaloiden saamista. == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 27 kuntaa, joista 12 on kaupunkeja. * Auran kunta * Kaarinan kaupunki (S:t Karins) * Kemiönsaaren kunta (Kimitoön) * Kosken Tl kunta (Koskis) * Kustavin kunta (Gustavs) * Laitilan kaupunki (Letala) * Liedon kaupunki (Lundo) * Loimaan kaupunki * Marttilan kunta (S:t Mårtens) * Maskun kunta * Mynämäen kunta (Virmo) * Naantalin kaupunki (Nådendal) * Nousiaisten kunta (Nousis) * Oripään kunta * Paimion kaupunki (Pemar) * Paraisten kaupunki (Pargas) * Pyhärannan kunta * Pöytyän kunta (Pöytis) * Raision kaupunki (Reso) * Ruskon kunta * Salon kaupunki * Sauvon kunta (Sagu) * Someron kaupunki * Taivassalon kunta (Tövsala) * Turun kaupunki (Åbo) * Uudenkaupungin kaupunki (Nystad) * Vehmaan kunta (Vemo) Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 483 561 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. * Alueen keskussairaalana toimii Turun yliopistollinen keskussairaala, jonka pääsairaala on Turussa sijaitseva Kantasairaala. * Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto == Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Varsinais- Suomen hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 79 valtuutettua. == Lähteet == *
Timbo

Timbo on maalaiskunta ja sen keskuskylä Mamoun alueen Mamoun prefektuurissa Guineassa. Se sijaitsee Fouta Djallonin ylängöllä 50 kilometriä Mamousta koilliseen. Kunnassa on 15 100 asukasta (vuonna 2018). Timbo oli vuoteen 1897 saakka Fouta Djallonin fulbevaltion pääkaupunki. Sen menneestä suuruudesta ei ole paljoakaan jäljellä. 1700-luvulla rakennettu moskeija on korvattu vuonna 2016 avatulla nykyaikaisella pyhäköllä. Lähistöllä sijaitsee ranskalaisten sotilaiden hautausmaa. ==Lähteet== Luokka:Guinean maantiede
Koponinjoki

Koponinjoki ( ) on Venäjällä Leningradin alueen Olhavan ja Korotkan piireissä virtaava 45 kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokan lounaisrannikolla Petrokrepostin lahteen. == Joen kulku == Joen ympäristössä seutu on maalaismaisemaa, joka luetaan haja-asutusalueeksi. Joen varressa on kuitenkin useita pieniä kyliä, jotka mainitaan alla esiintymisjärjestyksessä. Joki alkaa pelto-ojana Goltovon () kylän läheltä Olhavan piirin puolella. Se virtaa aluksi pohjoiseen ja ylittää Kuolan valtatien. Siellä se käy kääntymässä Lužan kylällä () ja jatkaa loppumatkan kohti luodetta. Kylien ympärillä on pieniä peltoaukeita, joita erottavat metsämaat. Joen pohjoispuolella ovat kylät Ostrov, Gulkovo, Gavsar ja Sandela (), ja sitten eteläpuolella Suhojen kylä, jonka vastarannalla sijaitsee Lomsarin () kylä. Joenvartta seuraa paikallinen tie, joka ylittää joen useita kertoja. Se käy pohjoisrannalla sijaitsevissa Borin () ja Mostovajan () kylissä ja etelärannalla sijaitsevassa Nizovon () kylässä. Joki painuu täällä rotkomaiseen uomaan. Laatokan rannikolla se leikkaa ensin Vanhan Laatokan kanavan () ja sitten uuden Laatokan kanavan. Se laskee Laatokkaan Kobonan kylässä. Wikimeetup in Kobona 2020-08-22 boat.jpg|Jokimaisemaa Kobonassa School building view from Road of Life stele in Kobona 2021.jpg|Koulurakennus keskustassa Кобона, каменный мост01.jpg|Kobonan kivisilta Новоладожский канал у пересечения с р. Кобоной.jpg|Vanhan Laatokan kanavan "risteys" == Etymologiaa == Joki on nimetty kylän mukaan, jonka läpi se virtaa. Kylän nimi on venäjäksi Kobona (), mutta suomeksi se on Koponi . Joen vanhentunut venäläinen nimi on Kabona (). Kylän nimi on alun perin ollut suomalais-ugrilainen, josta sen venäläinen muoto on johdettu. Sen muodoksi on sanottu ”Hapana” (eli suomeksi haapa), josta se on johdettu muotoon ”Gabana”. Lisävakuudeksi huomautetaan myös, että seudulla kasvaa runsaasti haapoja. == Valuma-alue == Joen valuma-alueen pinta- ala on 219 neliökilometriä . Valuma-alueen eteläpuolella sijaitsee Lavajoen valuma-alue ja itäpuolella Olhavanjoen valuma-alue. Pohjoispuolella on niemimaa, jonka pienet purot ja ojat muodostavat pieniä valuma-alueita. == Huomioita == == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Inkerin joet Luokka:Leningradin alueen joet Luokka:Laatokan valuma-alue
Sekret

Sekret on albanialaisen laulajan ja lauluntekijän Ronela Hajatin kappale, joka julkaistiin singlenä omakustannaisesti 5. maaliskuuta 2022. Kappaleen on kirjoittanut ja säveltänyt Ronela Hajati itse ja tuottanut Marko Polo. Hajati edusti Albaniaa Eurovision laulukilpailussa 2022. Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdeksitoista ja täten karsiutui finaalista. == Lähteet == Luokka:Albanian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2022 euroviisuedustuskappaleet
Bulaq

thumb|Nile City Towers Niilin varrella Bulaqissa. Bulaq () on kaupunginosa Egyptin Kairossa. Aikanaan historiallisen Kairon ulkopuolella sijainnut Bulaq oli lähialueen tärkein satama. Myöhemmin se on sulautunut Kairon kaupunkialueeseen. ==Kaupunkialue== Bulaq rakennettiin aikanaan historiallisen Kairon länsipuolelle sen muurien ulkopuolella. Kairon kaupungin kasvu on kuitenkin myöhemmin sulauttanut alueen laajempaan kaupunkialueeseen. Alue on hyvin tiheään rakennettua. Monet historialliset rakennukset on purettu uudisrakentamisen tieltä. Bulaqin joitakin säilyneitä historiallisia kohteita ovat esimerkiksi kaksi mamelukkien valtakauden aikaista moskeijaa, sekä osmanien kaudella rakennettu Sinan paššan moskeija. ==Historia== Bulaq sai alkuna Egyptin mamelukkisulttaanien valtakaudella. Bulaqista tuli Kairon pääasiallinen satama Niilillä. Mamelukkien kauden jälkeen hallinneet |osmanit alkoivat suunnata Kairon kasvua Bulaqin suuntaan Kairon vanhankaupungin ulkopuolella. 1800-luvulla hallinneen Muhammad Alin kaudella Bulaqiin perustettiin Egyptin ensimmäinen valtion omistama arabiankielinen kirjapaino. Se julkaisi myöhemmin suuren määrän arabiankielisiä ohjekirjoja, käsikirjoituksia ja sotilasasiakirjoja. Vuosisadan loppupuoliskolla se muutettiin kouluksi. Tunnetuksi tullut Auguste Marietten perustama Egyptiläinen museo sai alkunsa Bulaqissa, josta se siirtyi Tahririn aukiolle vuonna 1902. ==Lähteet== Luokka:Kairo
Kuusumu

__NOTOC__ Kuusumu on suomalaisen doom metal -yhtye Kuolemanlaakson kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 4. maaliskuuta 2022 levymerkillä Svart Records. Levyn sanoitukset perustuvat löyhästi vuonna 535 alkaneeseen yhtäkkiseen ilmaston viilenemiseen ja siitä seuranneeseen ruttoepidemiaan. == Kappaleet == == Kokoonpano == ;Yhtye * Kotamäki – laulu * Laakso – kitarat * Kouta – kitarat * Usva – bassokitara * Tiera – rummut ;Vierailevat muusikot * Aleksi Munter - kosketinsoittimet * Lotta Ruutiainen – laulu kappaleissa 2 & 7 * V. Santura – soolokitara, rummut kappaleissa 3-7 ;Tuotanto * V. Santura – tuottaja, miksaaja, masteroija * Evelyn De Morgan – kansitaide * Jari Nieminen - graafinen suunnittelu, layout, valokuvien muokkaus * Riku Jokinen - yhtyeen valokuvaus == Arvostelut == * Angry Metal Guy: Steel Druhm, Kuolemanlaakso - Kuusumu Review, Angry Metal Guy, Viitattu 30.4.2022 * Blabbermouth: Dom Lawson, Kuolemanlaakso - Kuusumu, Blabbermouth, Viitattu 30.4.2022 * Imperiumi: Levyarvostelu: Kuolemanlaakso - Kuusumu, Impe.fi Viitattu 3.3.2022. * Inferno: Atmosfääri edellä – arviossa Kuolemanlaakso Viitattu 1.3.2023. * Kaaoszine: Luonnonkatastrofista syntynyt – Arviossa Kuolemanlaakson Kuusumu, Kaaoszine, Viitattu 30.4.2022 * Metalliluola: 10-/10 Kuolemanlaakso – Kuusumu (2022) Viitattu 1.3.2023. * Metal Storm: Netzach, Kuolemanlaakso - Kuusumu review, Metal Storm, Viitattu 30.4.2022 * Noise.fi: Kuolemanlaakso : Kuusumu – “Komean uusiutumisen tulos” Viitattu 1.3.2023. * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Kuusumu discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Kuolemanlaakson albumit Luokka:Svart Recordsin albumit
Vuola

Vuola on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Elina Vuola (s. 1960), teologi, akatemiaprofessori ja dosentti * Kari Vuola (s. 1963), kanttori ja urkutaiteilija * Olli Vuola (s. 1969), kauppatieteen tohtori, diplomi-insinööri ja yritysjohtaja * Pertti Vuola (1935–2023), poliitikko, liikemies ja kunta-alan vaikuttaja * Sinikka Vuola (s. 1972), kirjailija ja kirjoittamisen opettaja.
Jamaikan työväenpuolue

Jamaikan työväenpuolue (engl. Jamaica Labour Party, lyh. JLP) on jamaikalainen keskusta-oikeistolainen vuonna 1943 perustettu puolue ja toinen maan pääpuolueista. Puolue voitti vuoden 2020 vaaleissa 49 paikkaa Jamaikan edustajainhuoneen 63:sta ja sen puheenjohtaja Andrew Holness on tällä hetkellä Jamaikan pääministeri. ==Historia== JLP perustettiin vuonna 1943, ja se voitti ensimmäiset Jamaikalla järjestetyt vaalit vuonna 1944. Puolueen juuret ovat ammattiyhdistysliikkeessä, mutta se omaksui ajan myötä oikeistolaisemman talouspolitiikan, ja 1970–80-luvuilla sen ja toisen pääpuolueen, vasemmistolaisen kansanpuolueen (PNP), väliset erot olivat selvimmillään. JLP oli hallitusvastuussa vuosina 1944–1955, 1962–1972 sekä 1980–1989. Pitkän oppositiokauden jälkeen JLP nousi uudelleen valtaan vuoden 2007 vaaleissa Bruce Goldingin johdolla. Vuonna 2011 puolueen puheenjohtajaksi valittiin Andrew Holness, josta tuli 39-vuotiaana Jamaikan nuorin pääministeri, mutta hän ehti olla virassa vain pari kuukautta, kunnes PNP voitti vaalit ja JLP tippui jälleen oppositioon. Vuodesta 2016 JLP on jälleen ollut hallituksessa. ==Vaalimenestys== Vuosi Paikat Kannatus Kannatus 1944 144 661 41,67 % 1949 199 538 42,71 % 1955 189 929 39,03 % 1959 247 149 44,31 % 1962 288 130 50,04 % 1967 224 180 50,65 % 1972 205 587 43,12 % 1976 318 180 43,23 % 1980 502 115 59,99 % 1983 23 363 89,67 % 1989 362 589 43,32 % 1993 263 711 39,43 % 1997 297 387 38,89 % 2002 360 718 47,13 % 2007 410 438 50,11 % 2011 405 920 46,32 % 2016 436 972 50,08 % 2020 408 376 56,38 % Lähde: ==Puheenjohtajat== * Alexander Bustamante (1943–1974) * Donald Sangster (1965–1967; vt.) * Hugh Shearer (1967–1974; vt.) * Edward Seaga (1974–2005) * Bruce Golding (2005–2011) * Andrew Holness (2011–) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Puolueen kotisivut Luokka:Jamaikan puolueet Luokka:Konservatiiviset puolueet
Web3

Web3 (myös Web 3.0 ja web3) on idea World Wide Webin uudesta kehityskierroksesta lohkoketjuihin perustuen. Siihen liittyy ajatuksia desentralisaatiosta ja tokeneihin perustuvasta taloudesta. Jotkut teknologia- asiantuntijat ja journalistit ovat asettaneet sen vastakkain Web 2.0:n kanssa, jossa katsovat datan ja sisällön olevan keskittyneesti muutamien yritysten (Big Tech) hallinnassa. Termi Web3 on syntynyt 2014 Ethereumin perustajiin kuuluvan Gavin Woodin kehittämänä. Ajatus herätti vuonna 2021 huomiota kryptovaluutoista kiinnostuneiden, suurten teknologiayritysten sekä pääomasijoittajien keskuudessa. ==Lähteet== Luokka:Internet Luokka:Kryptovaluutat
Japaninnuijapää

Japaninnuijapää (Ateleopus japonicus) on nuijapäihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä Tyynestämerestä. ==Koko ja ulkonäkö== Japaninnuijapää voi kasvaa suurimmillaan noin 95 cm pitkäksi. Lajin ruumis on pitkänomainen, suuripäinen ja kapenee pyrstöä kohden. Kalalla on hyytelömäisen aineen täyttämä kuono ja silmien lähellä on piikki. Selkäevä on lyhyt ja peräevä on ja yhtynyt pyrstöevään. Japaninnuijapää on väriltään selästään mustaan tai violettiin vivahtavan ruskea ja vatsastaan vaaleampi. Laji on osittain läpikuultava. ==Levinneisyys ja elintavat== Japaninnuijapään levinneisyysalue ulottuu Japanista Malesiaan ja lisäksi sitä tavataan Uuden-Guinean ja Australian ympäristöstä. Laji elää lähellä hiekka- tai mutapohjaa 100-600 metrin syvyydessä ja öisin matalammalla kuin päivisin. Kala säätelee uintisyvyyttä uimarakon sijasta munuaisillaan. ==Lähteet== Luokka:Nuijapääkalat
Sohag

Sohag tai Suhaj () on kaupunki Egyptissä Niilin laaksossa joen vasemmalla rannalla. Kaupunki on Sohagin kuvernementin hallinnollinen keskus. ==Maantiede== Sohag sijaitsee Egyptissä Sohagin kuvernementissa Niilin laaksossa Kairosta etelään Asyutin ja Girgan kaupunkien välillä. Kaupunki on joen vasemmalla rannalla. Joen toisella puolella sijaitsee Akhmim. Vaikka kaupungit sijaitsevat eri rannoilla, ne ovat kasvaneet käytännössä osaksi samaa suurempaa kaupunkialuetta ==Historia== Sohagista tuli osa Giran aluetta Egyptiä 1800-luvulla hallinneen Muhammad Alin hallinnollisten uudistusten myötä. Tuolloin aikaisemmasta Girgan alueesta muodostettiin suurempi alue ja vuonna 1859 alueen hallinnollinen keskus siirrettiin Girgasta Sohagiin. ==Talous ja liikenne== Sohag kuuluu Niilin laakson tärkeimpiin kaupunkeihin ja se on lähialueen teollinen keskus. Kaupungissa valmistetaan esimerkiksi puuvillatuotteita, tekstiilejä ja elintarvikkeita. Se on myös puuvillan, viljan, taatelien ja sokerin kaupan keskus. Kaupungin läpi menee Niilin laakson kautta kulkevat Kairon ja Assuanin (Aswan) välinen maantie ja rautatie. Niilin vastarinnalla sijaitsevaan Akhmimiin kulkee silta. ==Väestö== Sohagin asukasluku oli vuonna 2006 yhteensä 190 132. Kaupungissa sijaitsee Sohagin yliopisto. ==Lähteet== Luokka:Egyptin kaupungit
Apex Predator – Easy Meat

__NOTOC__ Apex Predator – Easy Meat on brittiläisen grindcoreyhtye Napalm Deathin 15. studioalbumi, joka julkaistiin 27. tammikuuta 2015 levymerkillä Century Media. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Shane Embury – basso * Mark “Barney” Greenway – laulu * Mitch Harris – kitara, taustalaulu * Danny Herrera – rummut == Arvostelut == * Imperiumi: 8½/10Levyarvostelu: Napalm Death – Apex Predator – Easy Meat Viitattu 22.1.2022. * Inferno: * Kaaoszine: 7/10Napalm Death – Apex Predator – Easy Meat Viitattu 22.1.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Napalm Deathin albumit Luokka:Vuoden 2015 albumit
Throes of Joy in the Jaws of Defeatism

__NOTOC__ Throes of Joy in the Jaws of Defeatism on brittiläisen grindcoreyhtye Napalm Deathin 16. studioalbumi, joka julkaistiin 18. syyskuuta 2018 levymerkillä Century Media. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Shane Embury – basso, taustalaulu * Mark “Barney” Greenway – laulu * Danny Herrera – rummut * Mitch Harris – kitara, taustalaulu == Arvostelut == * Imperiumi: 7/10Levyarvostelu: Napalm Death – Throes Of Joy In The Jaws Of Defeatism Viitattu 22.1.2022. * Kaaoszine: 8+/10”Uudistetuin asein, armotta päälle” – arvostelussa Napalm Deathin ”Throes of Joy In The Jaws of Defeatism” Viitattu 22.1.2022. * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Napalm Deathin albumit Luokka:Vuoden 2020 albumit
Vaucouleursin kantoni

Vaucouleurs on Ranskassa yksi Meusen departementin kantoneista (yleisneuvoston vaalipiiri). Se käsittää 48 kuntaa ja sen alueella asui vuoden 2015 alussa 12 661 ihmistä. Vaucouleursin kantonin keskustoimisto on Vaucouleursin kunnassa. == Kunnat == Vaucouleursin kantonin kunnat: * Bovée-sur-Barboure * Boviolles * Brixey-aux-Chanoines * Broussey-en-Blois * Burey-en-Vaux * Burey-la-Côte * Chalaines * Champougny * Cousances-lès-Triconville * Culey * Dagonville * Epiez-sur-Meuse * Erneville-aux-Bois * Goussaincourt * Laneuville-au-Rupt * Loisey * Marson-sur-Barboure * Maxey-sur-Vaise * Méligny-le-Grand * Méligny- le-Petit * Ménil-la-Horgne * Montbras * Montigny-lès-Vaucouleurs * Naives-en- Blois * Nançois-le-Grand * Nançois-sur-Ornain * Neuville-lès-Vaucouleurs * Ourches-sur-Meuse * Pagny-la-Blanche-Côte * Pagny-sur-Meuse * Reffroy * Rigny- la-Salle * Rigny-Saint-Martin * Saint-Aubin-sur-Aire * Saint-Germain-sur-Meuse * Salmagne * Saulvaux * Sauvigny * Sauvoy * Sepvigny * Sorcy-Saint-Martin * Taillancourt * Troussey * Ugny-sur-Meuse * Vaucouleurs * Villeroy-sur-Méholle * Void-Vacon * Willeroncourt == Lähteet == Luokka:Ranskan kantonit
Clermont-en-Argonnen kantoni

Clermont-en-Argonne on Ranskassa yksi Meusen departementin kantoneista (yleisneuvoston vaalipiiri). Se käsittää 50 kuntaa ja sen alueella asui vuoden 2015 alussa 9 252 ihmistä. Clermont-en-Argonnen kantonin keskustoimisto on Clermont-en-Argonnen kunnassa. == Kunnat == Clermont-en-Argonnen kantonin kunnat: * Aubréville * Avocourt * Bantheville * Baulny * Béthelainville * Béthincourt * Boureuilles * Brabant-en-Argonne * Brabant-sur-Meuse * Brocourt- en-Argonne * Charpentry * Chattancourt * Cheppy * Cierges-sous-Montfaucon * Le Claon * Clermont-en-Argonne * Consenvoye * Cuisy * Cunel * Dannevoux * Dombasle-en-Argonne * Epinonville * Esnes-en-Argonne * Forges-sur-Meuse * Froidos * Fromeréville-les-Vallons * Futeau * Gercourt-et-Drillancourt * Gesnes-en-Argonne * Les Islettes * Jouy-en-Argonne * Lachalade * Malancourt * Marre * Montblainville * Montfaucon-d'Argonne * Montzéville * Nantillois * Le Neufour * Neuvilly-en-Argonne * Rarécourt * Récicourt * Regnéville-sur-Meuse * Romagne-sous-Montfaucon * Septsarges * Sivry-sur-Meuse * Varennes-en-Argonne * Vauquois * Véry * Vilosnes-Haraumont == Lähteet == Luokka:Ranskan kantonit
Thorns

Thorns voi tarkoittaa seuraavia: * Thorns, norjalainen black metal -yhtye * Thorns, Takidan albumi vuodelta 2004 * Thorns, Tony Martinin albumi vuodelta 2022.
Noora Kaisa Keränen

Noora Kaisa Keränen (s. 17. lokakuuta 2001 Luumäki) on suomalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa seuratasolla Ahveniston Ampumahiihtäjiä. Keränen saavutti nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2018 Otepäässä alle 19-vuotiaiden sarjassa Heidi Nikkisen ja siskonsa Jenni Keräsen kanssa viestissä hopeaa. Henkilökohtaisilla matkoilla hän sijoittui alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa parhaimmillaan 12:nneksi takaa-ajossa Lenzerheidessa 2020. Alle 22-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän sijoittui Soldier Hollow'ssa 2022 takaa-ajossa seitsemänneksi, pikamatkalla ja viestissä yhdeksänneksi sekä normaalimatkalla 11:nneksi. Samana talvena hän saavutti puhtaalla ammunnalla pronssimitalin nuorten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2022 Pokljukassa, Sloveniassa. Samoissa kisoissa hän sijoittui neljänneksi takaa-ajossa, viidenneksi pariviestissä ja kymmenenneksi normaalimatkalla. Keränen kilpaili yleisen sarjan Euroopan-mestaruuskilpailuissa Duszniki- Zdrój'ssa vuonna 2021. Hän sijoittui pariviestissä Otto-Eemil Karvisen kanssa 16:nneksi. Keränen kilpaili ampumahiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Holmenkollenilla maaliskuussa 2023. Hän sijoittui pikamatkalla 90:nneksi. == Lähteet == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset ampumahiihtäjät Luokka:Vuonna 2001 syntyneet
Sumatranmerantipuu

Sumatranmerantipuu (Shorea acuminata) on siipipuukasvien (Dipterocarpaceae) heimoon ja merantipuiden (Shorea) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on suurikokoinen puulaji, joka voi korkeimmillaan kasvaa noin 50 metriä korkeaksi. Sumatranmerantipuu luokiteltiin äärimmäisen uhanalaiseksi (CR) lajiksi vuonna 1998 ja elinvoimaiseksi (LC) vuonna 2019.IUCN Red List of Threatened Species: Shorea acuminata Sumatranmerantipuu kasvaa kumpuilevassa maastossa siipipuita kasvavissa metsissä merenpinnan tasosta 400 metrin korkeuteen asti. Lajia tavataan Kaakkois-Aasiassa Malesiassa ja Indonesiassa. Sumatranmerantipuuta hakataan luonnosta puutavaraksi, joka tunnetaan tummanpunaisena merantipuuna. Lajin sydänpuun väri vaihtelee tummanpunaisenruskeasta tummanpunaiseen ja se erottuu selvästi vaaleankellertävästä pintapuusta. Puuaines on hyvin suosittua erilaisissa sisustuskohteissa, kuten lattiamateriaalina, paneloinneissa, huonekaluissa ja ovissa. Sumatranmerantipuun puutavaraa käytetään myös talojen ja siltojen rakentamiseen. == Lähteet == * Useful Tropical Plants: Shorea acuminata === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Shorea acuminata Luokka:Siipipuukasvit Luokka:Aasian puut
Stephan Ladislaus Endlicher

Stephan Ladislaus Endlicher (24. kesäkuuta 1804 Pressburg, Unkari (nykyään Bratislava, Slovakia) – 28. maaliskuuta 1849 Wien) oli itävaltalainen kasvitieteilijä, jonka laatima kasvien luokittelujärjestelmä oli 1800-luvun alkupuolella laajalti käytössä Euroopassa. ==Elämä ja ura== Endlicher siirtyi teologian opinnoista luonnonhistorian ja lääketieteen opintoihin Budapestin ja Wienin yliopistoissa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1840. Vuonna 1836 hänestä tuli Wienin luonnonhistoriallisen museon intendentti, jolle hän lopulta lahjoitti 30 000 kasvin kokoelmansa. Hänen suurin saavutuksensa on hänen laatimansa kasvien luokittelujärjestelmä, joka on esitetty teoksessa Genera plantarum secundum ordines naturales disposita (1836-1850) ja joka sai laajaa tunnustusta. Endlicher kehitti sen organisoidessaan uudelleen museon kasvitieteellisiä kokoelmia. Hänet nimitettiin Wienin yliopiston kasvitieteen professoriksi vuonna 1840. Hän julkaisi yhdessä Franz Ungerin kanssa teoksen Grundzüge der Botanik (1843) ja Eduard Friedrich Poeppigin kanssa teoksen Chilen, Perun ja Amazonin alueen kasveista. Endlicher avusti Carl Friedrich Philipp von Martiusta tämän suuren teoksen Flora Brasiliensis (1840-1906) toimittamisessa. Vuonna 1835 hän perusti Itävallan ensimmäisen luonnontieteellisen aikakauslehden, Annalen des Wiener Museums der Naturgeschichte. Muiden töidensä lisäksi hänellä oli suuri osuus Wienin keisarillisen tiedeakatemian perustamisessa vuosina 1846-1847, ja hän oli yksi sen neljästäkymmenestä ensimmäisestä jäsenestä. Endlicher osallistui vuoden 1848 poliittiseen kuohuntaan. Endlicher harjoitti myös kielitiedettä ja sinologiaa teoksissa Anfangsgründe der chinesischen Grammatik (1844) ja Atlas von China nach der Aufnahme der Jesuiten (1843). Endlicher teki itsemurhan kulutettuaan vaatimattomat varansa kasvitieteellisiin kokoelmiin ja kirjoihin sekä omien ja muiden kirjoitusten julkaisuun. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Itävaltalaiset kasvitieteilijät Luokka:Itävaltalaiset professorit Luokka:Vuonna 1804 syntyneet Luokka:Vuonna 1849 kuolleet
Camp Buddy

Camp Buddy on BLitsin kehittämä visual novel -tyyppinen yaoi-teemainen eroottinen videopeli. Se julkaistiin virallisesti 11. marraskuuta 2018 Windows ja Mac OS käyttöjärjestelmille ja 21. maaliskuuta 2019 Androidille. Pelin Android-versio poistettiin myynnistä kesäkuussa 2020 määrittelemättömäksi ajaksi. Android-versio palasi myyntiin 24. kesäkuuta 2022. == Kehitys ja vastaanotto == Camp Buddy oli lokakuussa 2016 perustetun BLitsin ensimmäinen projekti. Se julkaistiin alun perin Patreon-jäsenalustalla, jossa projektin alustavaa rahoitusta pyrittiin saavuttamaan joukkorahoituksen avulla. Rahoitustavoite ylitettiin nopeasti ja peliä laajennettiin sisältämään uusia pelattavia reittejä, minipelejä sekä ääninäyttelyä ja animoituja kohtauksia. Camp Buddy julkaistiin kaksi vuotta myöhemmin ja se sai ylivoimaisesti positiivisen vastaanoton. Peliin on julkaistu kaksi lisäosaa, joista ensimmäinen, Taiga route, julkaistiin maksuttomana päivityksenä 26. marraskuuta 2019, lisäten peliin uuden pelattavan reitin. Toinen lisäosa Scoutmaster Season julkaistiin 1. huhtikuuta 2022 ja toimii erikseen myytävänä standalone-laajennuksena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *BLitsin virallinen nettisivusto Luokka:Vuoden 2018 videopelit Luokka:Visual novel -pelit Luokka:Windows-pelit
Nina Karusto

Nina Karusto on suomalainen meteorologi. Hän työskentelee meteorologina Ilmatieteen laitoksella. Lisäksi hän tekee tv-meteorologin töitä Yleisradiossa. Ensimmäisen kerran Karusto nähtiin ennustamassa säätä TV:ssä helmikuussa 2020. TV:ssä hänet nähdään usein Ylen aamun meteorologina. Karusto on käynyt Helsingin Rudolf Steiner-koulua vuosina 2007-2011. Meteorologiaa hän on opiskellut sekä Helsingin että Oklahoman yliopistoissa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset meteorologit Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Skalica (piiri)

Skalican piiri () on Slovakian piiri Trnavan alueella. Vuonna 2020 sen väkiluku oli 46 965. Skalican piirillä on Slovakian sisällä yhteistä rajaa Senican ja Myjavan piirien kanssa. Vuoden 2011 lopussa Skalican piirin väestöstä 94,2 prosenttia oli slovakkeja ja 1,9 prosenttia tšekkejä, määriläisiä ja sleesialaisia. Alle 14-vuotiaiden osuus väestöstä oli vuoden 2011 lopussa 14,5 prosenttia, 15–64-vuotiaiden 72,8 prosenttia, yli 65-vuotiaiden 12,6 prosenttia ja väestön keski-ikä oli 39,3 vuotta. == Kunnat == Skalican piirin 21 kuntaa. Ne kunnat, jotka ovat myös kaupunkeja ovat luettelossa lihavoituja. * Brodské * Dubovce * Chropov * Gbely * Holíč * Kátov * Kopčany * Koválovec * Letničie * Lopašov * Mokrý Háj * Oreské * Petrova Ves * Popudinské Močidľany * Prietržka * Radimov * Radošovce * Skalica * Trnovec * Unín * Vrádište == Lähteet == Luokka:Trnavan alueen piirit
Korake ti znam

Korake ti znam on bosnialaisen Maya Sarin esittämä kappale, jolla hän edusti Bosnia ja Hertsegovinaa Eurovision laulukilpailussa 2012. Kappale valittiin sisäisesti maan edustuskappaleeksi ja esitettiin julkisesti ensimmäistä kertaa 15. maaliskuuta 2012. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 24. toukokuuta ja pääsi finaaliin. 26. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui 18:nneksi. Sar on levyttänyt kappaleesta myös englanninkielisen version The Steps I Know ja italiankielisen version I Passi Che Fai. ==Lähteet== *https://eurovision.tv/participant/maya-sar Luokka:Vuoden 2012 euroviisuedustuskappaleet Luokka:Bosnia ja Hertsegovinan euroviisuedustuskappaleet
Delta (Pimeyden albumi)

__NOTOC__ Delta on rockyhtye Pimeyden neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2019. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: Pimeys: Delta Viitattu 22.1.2022. * Keskisuomalainen: Levyarvio: Pimeys tekee loistavaa popmusiikkia massoille, jotka eivät tosin kuuntele - kansa haluaa nyt sooloartisteja Viitattu 22.1.2022. * Soundi: Levyarvio: Tanssittavuutta turhia kiertelemättä – Pimeyden muodonmuutos on osoittautunut toimivaksi Viitattu 22.1.2022. == Lähteet == Luokka:Pimeyden albumit Luokka:Vuoden 2019 albumit
Dariush Talai

Dariush Talai (; s. 1953) on iranilainen muusikko, jonka instrumentteja ovat tar ja setar. Hänet tunnetaan panoksestaan persialaiseen taidemusiikkiin.Dariush Talai Aga Khan Development Network Talai aloitti muodollisen musiikkikoulutuksensa opiskelemalla tarinsoittoa Ali-Akbar Shahnazin johdolla yli vuosikymmenen ajan. Myöhempää opetusta hän sai Nur-Ali Borumandilta ja Abdollah Davamilta. Talai on levyttänyt monia albumeita. Hän on tehnyt myös genrerajat ylittävää työtä; hänen yhteistyökumppaneihinsa ovat kuuluneet jazzmuusikko Michel Portal ja intialaisen musiikin esittäjä Kushal Das. Multimediaprojekteihin Talai on osallistunut Maurice Béjartin ja Carolyn Carlsonin kanssa. Talai on kehittänyt oman nuottikirjoituksensa radif- melodioita varten. Hän on myös kirjoittanut persialaisen taidemusiikin estetiikasta. Hän on opettanut Teheranin, Pariisin ja Washingtonin yliopistoissa. == Lähteet == Luokka:Iranilaiset muusikot Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ellen Strömberg

Ellen Strömberg (s. 1987) on suomenruotsalainen kirjailija. Strömberg valmistui ylioppilaaksi Jakobstads gymnasiumista 2006 ja on opiskellut kirjoittamista muun muassa Åbo Akademin kirjoittajaohjelmassa 2013–2015 ja Monika Fagerholmin kirjoituskurssilla 2016–2017. Hän on opiskellut myös sanataideohjaajaksi 2018–2019. Strömberg on yksi Ylen kulttuuriaiheisen Sällskapet-podcastin vakiopanelisteista. Strömbergin esikoisteos Jaga vatten ilmestyi vuonna 2018. Hän sai teoksesta Finlands svenska författareföreningenin esikoispalkinnon 2019. Strömbergin toinen romaani Klåda (suom. Syyhy) ilmestyi vuonna 2019. Strömbergin kolmas teos, Elin Löfin kuvittama lastenkirja Maggan året runt, valittiin Runeberg Junior -palkintoehdokkaaksi vuonna 2020. Vuonna 2022 Strömbergin teos Vi ska ju bara cykla förbi (suom. Mehän vaan mennään siitä ohi) valittiin lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaaksi. Strömberg sai teoksesta ruotsalaisen lasten- ja nuortenkirjallisuuden August-palkinnon. Strömberg on kotoisin Luodosta ja asuu Pietarsaaressa. ==Teokset== * * * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ellen Strömbergin verkkosivut * Ellen Strömberg Kirjasampo.fi:ssä Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Børge Brende

Børge Brende (s. 25. syyskuuta 1965 Odda) on norjalainen entinen oikeistopuolue Høyren poliitikko ja vuodesta 2017 nykyinen Maailman talousfoorumin puheenjohtaja. Vuosina 2013–2017 hän oli Norjan ulkoministeri, ja aiemmin hän on toiminut Norjan elinkeino- ja kauppaministerinä (2004–2005) sekä ympäristöministerinä (2001–2004). Vuosina 1988–1990 hän oli Unge Høyren puheenjohtaja, ja hän on toiminut myös oikeistopuolueen 1. varapuheenjohtajana vuosina 1994–1998. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Børge Brende Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ulkoministerit Luokka:Norjan ympäristöministerit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Norjalaisten poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat
Maya Sar

Maja Sarihodžić (o.s. Hodžić, s. 12. heinäkuuta 1981 Tuzla, Bosnia ja Hertsegovinan ST, Jugoslavia), taiteilijanimeltään Maya Sar on bosnialainen laulaja-lauluntekijä. Sar valmistui vuonna 2005 Sarajevon yliopiston musiikkiakatemiasta. Ennen soolouralle siirtymistä Sar toimi monien länsibalkanilaisten muusikkojen, kuten Toni Četinskin ja Dino Merlinin taustalaulajana. Sar toimi Bosnia ja Hertsegovinan taustalaulajana Eurovision laulukilpailussa vuosina 2004 ja 2011. Sarin ensimmäinen single Nespretno julkaistiin maaliskuussa 2010. ==Ura== Sar on ollut mukana perustamassa järjestöä, joka taistelee kohdunkaulan syöpää vastaan. Sar on levyttänyt järjestön tueksi hyväntekeväisyyskappaleen Moj je život moja pjesma, jota hänen itsensä lisäksi ovat esittämässä Nina Badrić, Karolina Gočeva ja Aleksandra Radović. Tästä työstä Sar palkittiin Golden Plaque Of The Great Human Heart -tunnustuksella. Sarin debyyttialbumi Krive riječi julkaistiin 1. kesäkuuta 2013. ===Eurovision laulukilpailu 2012=== Bosnia ja Hertsegovinan yleisradioyhtiö BHRT valitsi Sarin sisäisesti edustamaan maataan vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa. Sarin kilpailukappale Korake ti znam valittiin sisäisesti ja esitettiin julkisesti 15. maaliskuuta. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa, josta se pääsi finaaliin, jossa sijoittui 18:nneksi. Sijoitus oli maan huonoin sitten vuoden 1997. ==Lähteet== *https://www.viisukuppila.fi/esittelyssa-bosnia-hertsegovina-maya- sar-korake-ti-znam/ Luokka:Bosnia ja Hertsegovinan euroviisuedustajat Luokka:Bosnialaiset laulajat Luokka:Vuoden 2012 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Muotkajärvi

Muotkajärvi (Muotkejávri) on ylänköjärvi Enontekiön kuntakeskuksen Hetan lounaispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 225 kilometriä pohjoisluoteeseen.Muotkajärvi. Järviwiki. Viitattu 15.1.2022. == Maantiede == Muotkajärven pituus lounaasta koilliseen on noin kahdeksan kilometriä. Järvi levenee lounaasta kohti keskiosaa, jonka leveys on noin kilometrin, ja kapenee jälleen kohti koillista, jossa sijaitsee pääaltaasta erillään oleva Pahkuri- niminen vesialue. Pahkurin itäkolkasta alkaa noin sadan metrin mittainen Vajekoski, joka laskee koilliseen Ounasjärveen. Muotkajärven pohja kumpuilee, ja vähintään 10 metriä syviä alueita on eri puolilla järveä. Syvin kohta, 16 metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Muotkajärven saarista laajimmat ovat Muotkalahdensaari, Korkeasaari ja Erkinsaari. Isoimmat niemimaat ovat Paasiniemi lounaassa ja Pahkurinniemi koillisessa. Muotkajärven länsirannalla on jonkin verran pientaloja. Kantatie 93 kulkee länsirannan myötäisesti. Muotkajärven tuntumassa sijaitsee useita pieniä vakavesiä (Porokotajärvi, Muotkalahdenjärvi, Kihlankijärvi, Leveäjärvi, Muotkantakainenjärvi). Enontekiön lentoasema sijaitsee Muotkajärven pohjoispuolella. Muotkajärven vesitilavuus on 15 037 000 kuutiometriä eli noin 15 kuutiohehtometriä. Muotkajärvi (65.633.1.001) kuuluu Muotkajärven valuma-alueeseen (65.633), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Ounasjärven valuma-alue (65.63) ja ensimmäinen jakovaihe Ylä-Ounasjoen valuma- alue (65.6). Muotkajärvi on laajin Muotkajärven alueen 37:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Palovuomajärvi. Alueen kaikilla yli 10 hehtaarin laajuisilla järvillä on virallinen nimi. Alle 10 hehtaarin laajuisista järvistä suurin osa on vailla virallista nimeä.Muotkajärven valuma-alue (65.633). Järviwiki. Viitattu 15.1.2022. Muotkajärvi on seitsemänneksi laajin Enontekiön yli 3 000 järvestä.Enontekiö. Järviwiki. Viitattu 15.1.2022. Muotkajärven valuma-alueen Muotkajärvi on laajin Suomen kuudesta Muotkajärvestä. Sen ohella Enontekiöllä sijaitsee kolme pienempää Muotkajärveä. Lisäksi Kittilässä ja Kemijärvellä on Muotkajärvi.Muotkajärvi. Järviwiki. Viitattu 15.1.2022. == Lähteet == Luokka:Enontekiön järvet Luokka:Ylä-Ounasjoen valuma-alue
Kanarianpaju

Kanarianpaju (Salix canariensis) on Makaronesian saarilla esiintyvä pajulaji. Laji yhdistetään mahdollisesti Salix pedicellata -lajiin alalajiksi (S. pedicellata subsp. canariensis). Kanarianpaju kasvaa pensaaksi tai pieneksi puuksi, korkeudeltaan enintään 15 metriä. Lajia esiintyy Madeiralla ja Kanariansaarilla, lukuun ottamatta Kanarian itäisimpiä saaria. Se kasvaa purojen varsilla ja rotkojen kosteikoissa 1400 metrin korkeudelle asti. Kanarianpaju on yleisempi Madeiralla, mutta mahdollisesti uhattu jättiruokokasvustojen levitessä. Kanariansaarilla laji on selvemmin taantunut ja siitä tunnetaan 2010-luvulla 17 jäljellä olevaa esiintymää neljällä eri saarella.IUCN Red List of Threatened Species: Salix canariensis Viitattu 22.1.2022. == Lähteet == Luokka:Pajut Luokka:Kanariansaarien kasvit Luokka:Madeiran kasvisto Luokka:Silmälläpidettävät kasvit
Utkujärvi

Utkujärvi on matala, hiekkarantainen ylänköjärvi Muonion kuntakeskuksen luoteispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 3,7 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 192 kilometriä pohjoisluoteeseen.Utkujärvi. Järviwiki. Viitattu 16.1.2022. == Maantiede == Utkujärven osat ovat Alainen Utkujärvi ja Ylinen Utkujärvi. Niitä yhdistää salmi, jonka yli on rakennettu valtatie 21. Utkujärven pituus etelästä pohjoiseen on noin viisi kilometriä, suurin leveys lännestä itään on noin kilometrin. Alainen Utkujärvi on sen pohjoispuolella sijaitsevaa Ylistä Utkujärveä matalampi. Sen syvin kohta on 5,4 metriä. Ylisen Utkujärven itäosassa on noin 18 hehtaaria laaja alue, jonka syvyys on vähintään kuusi metriä. Alueen sisällä sijaitsee järven syvin kohta. Utkujärven ainoan saaren pinta-ala on noin 10 aaria. Utkujärveen laskee Kaarnesjoki pohjoisesta ja Ruottojoki idästä. Utkujärvi laskee etelään Nulusjärveen ja edelleen Utkujokea Muonionjokeen. Alaisen Utkujärven länsipuolella sijaitsee Ylimuonion kylä. Järven kaakkoisrannalla sijaitsee Nulusniemi-niminen asutuskokonaisuus. Ylisen Utkujärven rannoilla on joitakin pientaloja. Utkujärven länsipuolinen Utkuvaara kohoaa noin 320 metriä merenpinnan yläpuolelle. Järven itäpuolella kohoaa Nulusrova ja Pänttäjä. Utkujärvi on kalaisa (ahven, hauki, made, siika, särki). Utkujärven vesitilavuus on 7 232 000 kuutiometriä. Utkujärvi (67.441.1.005) kuuluu Utkujärven lähialueeseen (67.441), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Utkujärven alue (67.44) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Utkujärvi on laajin Utkujärven lähialueen kymmenestä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Utkujärven lähialue (67.441). Järviwiki. Viitattu 16.1.2022. Utkujärvi on kahdeksanneksi laajin Muonion 226:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Könkäsenjärvi ja Olosjärvi.Muonio. Järviwiki. Viitattu 16.1.2022. == Lähteet == Luokka:Muonion järvet Luokka:Kangosjärven–Muonion alue
Könkäsenjärvi

Könkäsenjärvi on kirkasvetinen ja matala ylänköjärvi Muonion kuntakeskuksen pohjoispuolella Lapin maakunnan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 200 kilometriä pohjoisluoteeseen.Könkäsenjärvi. Järviwiki. Viitattu 16.1.2022. == Maantiede == Könkäsenjärven osat ovat Isoselkä luoteessa, Mustinlahti koillisessa, Alaisenpäänlahti kaakossa ja edellisistä selkeästi erillään sijaitseva Könkäsenlompolo lounaassa. Isoselkää ja Mustinlahtea erottaa lounaaseen työntyvä Koivuniemi. Noin 12 hehtaaria Könkäsenjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee Isoselän keskellä. Könkäsenjärven ainoan saaren pinta-ala on noin viisi aaria. Könkäsenjärveen laskee Siosjoki pohjoisesta. Järven luusua sijaitsee Könkäsenlompolon lounaisosassa, josta laskee Pitkäkoski etelään Järämä-Tervoon (241,3 metriä mpy). Könkäsenjärven eteläisillä rannoilla on pientaloja. Järven länsipuolinen Vanhankentänrova kohoaa noin 300 metriä merenpinnan yläpuolelle. Pohjoisessa levittäytyy suomaata. Könkäsenjärvi on kalaisa (ahven, hauki, made, siika, särki). Könkäsenjärven vesitilavuus on 6 085 000 kuutiometriä. Könkäsenjärvi (67.451.1.002) kuuluu Könkäsenjärven lähialueeseen (67.451), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Toinen jakovaihe on Könkäsenjärven valuma-alue (67.45) ja ensimmäinen jakovaihe Kangosjärven–Muonion alue (67.4). Könkäsenjärvi on laajin Könkäsenjärven lähialueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Könkäsenjärven lähialue (67.451). Järviwiki. Viitattu 16.1.2022. Könkäsenjärvi on yhdeksänneksi laajin Muonion 226:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Olosjärvi ja Kaarantojärvi.Muonio. Järviwiki. Viitattu 16.1.2022. == Lähteet == Luokka:Muonion järvet Luokka:Kangosjärven–Muonion alue
Nekrasovskaja

Nekrasovskaja () on Moskovan metron viidestoista linja. Linja avattiin 3. kesäkuuta 2019. Linjan pituus on 22,3 kilometriä ja siinä on 8 asemaa. == Asemat == * Nižegorodskaja (Нижегородская) * Stahanovskaja (Стахановская) * Okskaja (Окская) * Jugo-Vostotšnaja (Юго-Восточная) * Kosino (Косино) * Ulitsa Dmitrijevskogo (Улица Дмитриевского) * Luhmanovskaja (Лухмановская) * Nekrasovka (Некрасовка) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Moskovan metro