EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mustijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)

Mustijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee kapeassa maaston painanteessa, ja sen luoteispuolella kohoaa kallioinen mäki, jonka rinne putoaa järveen jyrkästi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle ei tule tietä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma- alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,7 metriä mpy. Siihen on johdettu Palasjärveltä laskuoja. Järven vedet lähtevät eteenpäin Saapasjärveen ja siitä edelleen Joutsenenperään suo-ojia myöten. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se esiintyy karttanimellä ”Mustajärvi”. Järvestä on laskuoja Joutsenenpesän järveen . Vuosien 1954 ja 1964 peruskartoissa järveen ei oltu johdettu kaivettuja suo-ojia ja sen karttanimi oli Mustajärvi. Vuonna 1975 vaihtui nimi ja sen ympäristön oja ojitettiin. Tässä yhteydessä Palasjärven laskuoja vaihtui Mustijärveen. == Lähteet == Luokka:Säynäjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Suinula
Kangasjärvi (Kangasala)

Kangasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Suinulassa Säynäjärven luoteispuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee 3,5 kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen pienellä kallioisella ylängöllä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat soistunutta metsämaata. Järvelle ei tule tietä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma- alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kymmenen suo-ojaa ja niistä vähintäin yksi toimii samalla laskuojana. Vedet johtuvat eteläpuolella sijaitsevaan Palasjärveen, josta alkava vesireitti johtaa Joutsenenpesän kautta Haukijärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi mainitaan nimeltä laajan suoksi merkityn metsäalueen itäreunassa. Järvelle ei ole kartassa merkitty laskuojaa . Vuoden 1954 ja 1964 peruskartoissa järvi sijaitsi ojittamattomalla suolla, mutta vuoden 1975 kartassa ojia oli suolla runsaasti. == Lähteet == Luokka:Säynäjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Suinula Luokka:Botin luomat artikkelit
Palasjärvi

Palasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan kaupunginosassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee 3,5 kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen päin ojitetulla suolla. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on pieni luoto. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven pohjoispuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle tulee metsäautotie valtatieltä 9. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kahdeksan suo-ojaa, joista yksi laskee 350 metrin päässä Mustijärveen. Siitä vesireitti jatkaa Haukijärveen ja edelleen Säynäjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty siihen Palusjärven nimisenä. Sitä ympäröin pieni suomaa, jolla ei ollut laskuojaa . Vuosien 1954 ja 1962 peruskartoissa järven laskuoja oli piirretty laskemaan Yliseen Salmijärveen, vuoden 1974 kartassa sille kaivettiin uusi laskuoja Mustijärveen. Samalla sen suo ojitettiin ja ojat johdettiin järveen. == Lähteet == Luokka:Säynäjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Suinula Luokka:Botin luomat artikkelit
Myllyjärvi (Orivesi, Siitama)

Myllyjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen mäen välisessä painaumassa: Sarkkilanmäen, Unkilan maatilan takana kohoavan mäen ja pohjoispuolella kohoavan kallioalueen. Järven keskikohdassa sijaitsee yli 30 metriä leveä salmi, jonka ylittää pengertie. Penger jakaa järven kahteen vesialtaaseen, jotka ovat yhtä suuria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat sekä metsä- että peltomaata. Järven ympäristössä on Siitaman kylän asutusta ja rantaan on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14207. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma- alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa. Pohjoisessa 1,2 kilometrin päässä sijaitseva Valkjärvi laskee koneellisesti oikaisutua ojaa myöten järven itäiseen vesialtaaseen. Suurin tulo-oja alkaa Kutemajärvestä ja se laskee läntiseen vesialtaaseen. Myllyjärven oma laskuoja lähtee läntisestä altaasta ja se laskee 450 metrim päässä Vesijärven Vanhankylänlahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Myllyjärveä ei vielä ole olemassa, koska kartan piirtäjän pohja-aineistossa se oli vielä Vesijärven lahti. Kun Kaivannon kanavan sulkulaitteet hajosivat vuonna 1830, on Vesijärven pinnankorkeutta ollut mahdollista laskea perkaamalla Vääksynjokea, mikä on voinut tapahtua 1800-luvun loppupuolella . Vuoden 1956 peruskartassa järven etelärannat olivat vielä suota ja pohjoisrannat olivat peltomaata rantaan saakka. Mökkejä ei rannoilla ollut vielä tuolloin, mutta vuoden 1977 kartassa rannalle oli rakennettu kuusi kiinteistöä. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Valkjärvi (Orivesi, Naappila)

Valkjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman ja Naappilan välissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Alinen Jokijärvi

Alinen Jokijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Jokijärvenkallioiden länsipuolella Karhukallion vieressä. Järven keskellä oleva niemi jakaa sen kahdeksi järvenosaksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat osin soistunutta metsämaata. Siitamaan johtava yhdystie 14208, joka haarautuu valtatieltä 9, kulkee sen koillisrannassa. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma- alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi suo-ojaa. Yksi ojista on suoristettu, Kutemajärvestä alkunsa saava laskuoja, joka laskee järven pohjoisrantaan Ylisen Jokijärven jälkeen. Etelärantaan laskevat ojat alkavat Kalaton-lammesta. Myös järven laskuoja on yläjuoksultaan kaivamalla suoristettu, mutta alempana se mutkittelee luontaisesti ja muuttuu joeksi. Joki laskee 3,5 kilometrin päässä Myllyjärveen ja heti pian Vesijärven Vanhankylänlahteen. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ylinen Jokijärvi

Ylinen Jokijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Kutemajärven ja Alisen Jokijärven välissä ja on nykyään lähde valtatien 9 vieressä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järvelle ei tule tietä, vaikka yhdystie 14208 kulkee sen lähellä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsäoja. Siihen laskee joki Kutemajärvestä ja se jatkaa ojana eteenpäin Aliseen Jokijärveen. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Härkijärvi

Härkijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitamassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma- alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ahvenainen (Orivesi, Hanhilahti)

Ahvenainen on Pirkanmaalla Orivedellä Siitamassa sijaitseva järvi. Se on suurempi kahdesta järvestä, joiden karttanimi on Ahvenaiset. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kutemajärven lounaispuolella, ojitetun Mäntysuon luoteispuolella ja samalla kapealla suolla toisen Ahvenaisen ja Pikku-Kuteman kanssa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven lounaispuolelta sen ohittaa metsäautotie etäältä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo-ojaa, joista yksi yhdistää sen itäpuolella sijaitsevaan pienempään Ahvenaiseen. Toinen oja yhdistää sen Pikku-Kutemaan. Lounaasta tulevat ojat tuova Rajalammin laskuvesiä. Järven vedet virtaavat pienemmän Ahvenaisen läpi Kutemajärven eteläpäähän. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kortejärvet (Orivesi)

Kortejärvet on Pirkanmaalla Orivedellä Siitamassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sillä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kartiskajärvi (Orivesi, Kutema)

Kartiskajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee valtatien 9 lähellä alavalla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Pohjoisrannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi metsäojaa, josta pohjoisrantaan tuleva oja on Valkjärven ja Kailajärven yhteinen laskuoja. Laskuoja lähtee sen kaakkoisrannasta ja se laskee 550 metrin päässä suurempaan Kortejärveen. Laskuojalla tulee pudotusta tällä välillä 0,5 metriä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei Kartiskajärven ole huomattu nimetä eikä värittää siniseksi. Laskuoja on kuitenkin merkitty oikein . Vuoden 1956 peruskartassa järvi oli autio, mutta valtatien ilmaannuttua viereen, rakennettiin myös mökit sen pohjoisrantaan. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kailajärvi (Orivesi, Kutema)

Kailajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma- alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Valkjärvi (Orivesi, Kutema)

Valkjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kutemassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen luoteispuolella kohoaa Kutemavuori lähes 60 metriä korkeamalle ja sen juurella sijaitsee Kuteman kulmakunta. Järven pohjoisranta on etelärantaa jyrkempi. Sillä on kartan mukaan yksi saari järven länsipäässä. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 14199 ja valtatieltä 9, joka ohittaa järven alle 100 metrin päästä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa, joista länsirantaan tuleva vaikuttaisi olevan laskuoja Kutemajärvestä. Järven laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee yhdessä Kailajärven laskuojan kanssa 400 metrin päässä Kartiskajärveen. Ojalle tulee sillä matkaa pudotusta 1,0 metriä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Walkejärvi” ja siiteä oli piirretty laskuoja ”Iso Katetxx?”-järveen . Vuoden 1956 peruskartassa järven karttanimi oli ”Valkijärvi” ja sen laskuoja kulki kuin se tekee nykyään. Kutemajärven välisellä kannaksella kulki oja, jonka varrella oli Kuteman peltopalstoja. Järvi oli tuolloin autio, mutta vuonna 1977 sillä oli jo neljä mökkiä. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Ahvenjärvi (Orivesi, Kutema)

Iso Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma- alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Ahvenjärvi (Orivesi, Kutema)

Pieni Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma- alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Rökäslammi (Orivesi, Kutema)

Rökäslammi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kutemajärven valuma-alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pikkusärkkä

Pikkusärkkä on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat peltomaata tai Tampere–Haapamäki-rautatien katkaisemaa kosteikkoa. Lammen ylittää korkeajännitelinja. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Sen läpi virtaa Kirkkolahdesta alkava lasku-uoma, joka vie Oriselkään. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kirkkolahti

Kirkkolahti on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee keskustaajamassa asuinalueiden välissä, josta kirkolle on matkaa rannasta 300 metriä. Sen rannat ovat mäkien rinteitä, mutta itäpuolella on alavaa. Sen eteläpuolella kohoaa Kylänvuori noin 40 metrin korkeuteen. Länsirannassa on paikka, joka tunnetaan Vuohitanhuan nimellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi asuinaluetta, metsäaluetta ja puistoa. Pohjoisrannassa on uimaranta ja puistoalue. Itärannassa on kosteikko, jonka Tampere–Haapamäki-rautatie katkaisee erilleen Pikkusärkästä. Kosteikossa on lampi ja kulkuväylä, joka lienee osa lampea sen etelä- ja itäpuolta kiertävää kävelytietä. Kantatie 58 ohittaa järven sen länsipuolelta. Järven ylittää korkeajännitelinja. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Järven länsirantaan laskee Vuohitanhuan kohdalle metsä- ja pelto-oja, jolla on ainakin kolme haaraa. Yksi haara tuo vettä keskustasta, toinen lännestä valtatien 9 takaa, ja kolmas läheltä Iso Tervajärveä. Muita ojia ei ole. Lasku-uoma on ruoppaamalla syvennetty oja, joka virtaa Pikkusärkän läpi Oriselän länsirantaan. == Historiaa == Vuoden 1957 peruskartassa ”Kirkonlahden” rannat olivat Vuohentanhuaa lukuun ottamatta autiot. Peltomaat ylettyivät rantaan asti muualla paitsi kosteikolla. Kirkko sijaitsi kylän eteläpäässä ja sitä ympäröi peltomaat. Vuoteen 1977 mennessä asuinalueet olivat levittäytyneet länsirantaan asti, vaikka muualla rannat olivat vielä peltomaata. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kiviniemenlampi

Kiviniemenlampi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee peltomaisemassa soistuneessa painaumassa Tampere–Haapamäki-rautatien itäpuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen länsipuolella radan takana on keskustaajaman asuinalueet. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja ne ovat kosteikkoa. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Lampeen on johdettu radanvarresta kuivatusvesiä. Siitä laskee Oriselkään lyhyt oja kosteikon läpi. == Historiaa == Vuoden 1957 peruskartassa lammen rannat oli merkitty samanlaisina kuin ne ovat nykyäänkin. Tämän jälkeen näyttää, siltä, että lammen vedenpinta olisi ollut kartoissa 1977 ja 1986 korkeammalla. Silloin lammen rantaviiva on nykyistä pyöreämmän muotoinen ja lammen pinta-ala suurempi. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Oripohjanjärvi

Oripohjanjärvi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 14,5 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Pehulan ja keskustan välissä peltoaukealla olevassa painaumassa. Ympäristön asutus on haja-asutusta, joskin puoli kilometriä länteen sijaitsevat keskustan asuinalueet. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka voi kuitenkin olla kokonaan koskeikkoa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat matalaa kaislikko- ja koskeikkoaluetta, joka reunustaa peltomaita. Järven eteläpäässä on pikkulammikko ja itäpuolella Kivikarinjärven lampi. Rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoja tai rantasaunaa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 lähteviltä pikkuteiltä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy. Järveen laskee ympäröiviltä pelloilta kaksi ojaa sekä viereisestä Kivikarinjärven lammelta laskuoja. Oripohjanjärven oma laskuoja on 850 metriä pitkä suoraksi ruopattu laskuoja Oriselkään. Ojaa kutsutaan Pehulansalmeksi ja se on kaivettu järven eteläästä virtaamaan pikkilammen läpi. == Historiaa == Vuoden 1957 peruskartassa järven rannat oli merkitty niityiksi saman laajuisena kuin ne ovat nykyäänkin. Sen sijaan asutusta ei järven lähellä ollut nykyisellä tavalla. Järven laskuojaa ei piirretty alussa karttoihin, mutta vuoden 1977 kartassa sillä oli pikkulammen kautta kaivettu oja. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kivikarinjärvi

Kivikarinjärvi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajaman lähellä Pehulassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden keskustaajaman ja sen viereisen Oripohjanjärven itäpuolella. Molempia järviä ympäröi kosteikkoinen reuna ja sen ympärillä on peltoaukea. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta se on matala ja ruohikkoinen. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen lähellä sijaitsee Pehulan kylän asuinrakennuksia. Niille tulee tiet valtatieltä 9. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy. Se laskee Oripohjanjärveen ja järvien vedenpinnat ovat todennäköisesti samalla korkeudella. Oripohjanjärvi laskee vuorostaan Pehulansalmea myöten Oriselkään. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ansionlahti

Ansionlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän kylässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on joka suunnalta peltomaiden ympäröimä ja ympäristön maat viettävät lampeen päin. Kaakossa kohoaa Papinvuori, jonka sivulla Niemenmäki jää lammen eteläpuolelle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat avointa peltomaata. Lammelle ei johda tietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy, mikä 0,2 metriä ylempänä kuin Oriselkä, jonne lampi laskee. Laskuoja on suoraksi kaivettu 400 metriä pitkä pelto-oja. Lampeen laskee parikilometrinen pelto-oja, joka saa alkunsa Hietastenvuoren eteläpuolelta. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa näkyy, kuinka etelämpänä sijaitseva Pappilanselkä ja Koljonselkä ovat rantaviivaltaan erilaiset. Kun lisäksi tiedetään, että ennen kartan piirtämistä romahti Kaivannon kanavan patorakennelma vuonna 1830, on silloin Längelmäveden pinta laskenut noin kaksi metriä. Ansionlahti täytynyt aiemmin olla lammen sijasta Oriselän lahti, joka on myöhemmin maatunut lammeksi. Vuoden 1956 peruskartassa aivan kaikkea maata lammen ympäriltä ei vielä ollut raivattu peltomaaksi. Lampi oli kuitenkin joutunut kokonaan peltojen ympäröimäksi vuoden 1977 kartassa. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Myllyhauta (Orivesi)

Myllyhauta on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän ja Toritun kylien välissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Oriselän itäpuolella ja se on Oriveden vesireitin läpivirtausjärvi. Sen etelä- ja pohjoispuolella kohoavat mäet, joiden välisessä painaumassa se sijaitsee. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta siitä työnyy itään pieni lahti. Luoteispuolen rantarinnettä on kutsuttu Särkäksi. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata. Etelärannassa sijaitsee kaksi vapaa- ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14223. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskee etelästä Viuhonoja ja idästä Kortelahden laskuoja. Viuhonojan valuma-alue on sikäli laaja, että sen kautta laskevat parin kilometrin päässä sijaitsevat Valkeajärvi ja Kortejärvi. Vesireitin tulojoki Äijästensalmi tulee pohjoisesta Nihuanjärven, Saunalammin ja Laahuksen kautta ja laskujoki Särkänsalmi lähtee Myllyhaudan länsipäästä laskien heti Oriselkään. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kortelahti (Orivesi)

Kortelahti on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän ja Toritun kylien välissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee peltoaukealla haja- asutusalueella Oriselän itäpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on pyöreän muotoinen. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen lähiympäristössä on kiinteää asutusta kolmen talouden verran. Ainakin kaksi niistä on maatiloja. Rannalle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14223. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,9 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme pelto-ojaa. Sen itärannassa on lähde. Laskuoja lähtee sen lounaisrannasta ja se laskee 300 metrin päässä Myllyhautaan, joka vuorostaan laskee Oriselkään. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kortejärvi (Orivesi)

Kortejärvi on Pirkanmaalla Oriveden Lyytikkälässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 14,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden Lyytikkälän ja Laasolan välisellä mäkisellä ylänköalueella. Järven etelärantoja reunustavat korkean mäen jykähköt rinteet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannassa kulkee rinteen alla tie ja järven pohjoispuolelta sen ohittaa rantoja viistäen rautatie. Järven itäpäässä on entinen maatila ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie yhdystieltä 14223. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy. Järven länsipäästä lähtee parin kilometrin päähän Myllyhautaan laskuoja, jota kutsutaan Viuhonojaksi. == Historiaa == Vuoden 1986 peruskartassa oli vanha radan ylittävälle tielle merkitty uusi tielinjaus, jossa ylitetään rautatie kallioleikkauksen kohdalta. Järven maatila oli aina ollut pieni, joten peltoja ei ole järven rannoilla ollut koskaan paljon. Vanhimmassa paruskartassa ja vuoden 1977 kartassa näkyi rautatien pohjoispuolella järven vettä. Nykyään vesi on sieltä kuivinut pois. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Valkeajärvi (Orivesi, Lyytikkälä)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Lyytikkälän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden Lyytikkälän ja Laasolan välisellä mäkisellä ylänköalueella. Järven rantoja reunustavat metsäisten mäkien jykähköt rinteet. Sen länsipuolella kohoaa Valkeevuori yli 20 metrin korkeuteen ja itäpuolella kartalla oleva nimetön mäki 30 metrin korkeuteen. Järven muoto on kuin kolme lahtea olisi muodostanut järven. Järvellä on pohjoisen lahden suulla saari, jonka läpimitta on 50 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Se on autio eikä sinne johda tietä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,9 metriä mpy. Järveen ei tule mistään ojia, mutta sillä on laskuoja, joka lähtee sen luoteisrannasta. Oja yhtyy mäen alarinteillä Kortelahdenniityllä Kortejärveltä tulevaan Viuhonojaan, joka laskee Oriselkään laskevaan Myllyhautaan. == Lähteet == Luokka:Oriselän alue Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Australian avoin tennisturnaus 2000

Australian avoin tennisturnaus 2000 pelattiin 17. – 30. tammikuuta 2000. == Loppuottelut == === Miesten kaksinpeli === Andre Agassi – Jevgeni Kafelnikov 3–6, 6–3, 6–2, 6–4 === Naisten kaksinpeli === Lindsay Davenport – Martina Hingis 6–1, 7–5 === Miesten nelinpeli === Ellis Ferreira / Rick Leach – Wayne Black / Andrew Kratzmann 6–4, 3–6, 6–3, 3–6, 18–16 === Naisten nelinpeli === Lisa Raymond / Rennae Stubbs – Martina Hingis / Mary Pierce 6–4, 5–7, 6–4 === Sekanelinpeli === Jared Palmer / Rennae Stubbs – Todd Woodbridge / Arantxa Sánchez Vicario 7–5, 7–6 == Lähteet == * Luokka:Australian avoin tennisturnaus Luokka:Vuoden 2000 tennis
Julkinen sana (radio-ohjelma)

Julkinen sana oli Yleisradion Yle Radio 1- ja Yle Puhe -kanavilla esitetty tiedonvälitystä ja medioita käsittelevä ohjelmasarja. Siihen tuotettiin vuoden 2001 alusta vuoden 2017 loppuun noin 750 jaksoa ja viimeinen ohjelma, uusinta vuodelta 2011, lähetettiin 3. tammikuuta 2018. Julkisen sanan pitkäaikainen tekijä oli Juha Kulmanen, joka toimi viimeksi ohjelman tuottajana. Ohjelman toimittajia ovat olleet myös muiden muassa Anna-Liisa Haavikko, Janne Junttila ja Airi Leppänen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ohhjelman sivusto Yle Areenassa * Julkinen sana Radio- ja tv-arkiston Ritva-tietokannassa Luokka:Suomalaiset radio-ohjelmat
Australian avoin tennisturnaus 1999

Australian avoin tennisturnaus 1999 pelattiin 18. – 31. tammikuuta 1999. == Loppuottelut == === Miesten kaksinpeli === Jevgeni Kafelnikov – Thomas Enqvist 4–6, 6–0, 6–3, 7–6 === Naisten kaksinpeli === Martina Hingis – Amélie Mauresmo 6–2, 6–3 === Miesten nelinpeli === Jonas Björkman / Patrick Rafter – Mahesh Bhupathi / Leander Paes 6–3, 4–6, 6–4, 6–7, 6–4 === Naisten nelinpeli === Martina Hingis / Anna Kurnikova – Lindsay Davenport / Nataša Zvereva 7–5, 6–3 === Sekanelinpeli === David Adams / Mariaan da Swardt – Maks Mirny / Serena Williams 6–4, 4–6, 7–6 == Lähteet == * Luokka:Australian avoin tennisturnaus Luokka:Vuoden 1999 tennis
Gambian kansalliskirjasto

Gambian kansalliskirjasto () on Gambian pääkaupunki Banjulissa toimiva kansalliskirjasto. Sen toiminnasta vastaa Gambian kansalliskirjastopalvelut (, lyh. GNLSA) Maan kansalliskirjasto sai alkunsa vuonna 1946 British Councilin Banjuliin perustamasta ja ylläpitämästä yleisestä kirjastosta. Kun Brittish Council sulki toimistonsa huhtikuussa 1962, se lahjoitti Banjulin kirjastonsa Guinean hallitukselle. Vuonna 1971 kirjaston nimi muutettiin kansalliskirjastoksi (Gambia National Library). Vuonna 1974 Britannian hallitus antoi 575,000 puntaa käytettäväksi uuteen kirjastorakennukseen ja kirjoihin. laitteita ja kalustoa varten. Uusi kansalliskirjasto avasi ovensa 1976. Vuonna 1990 haaratoimipiste perustettiin maan läntiselle alueelle Brikamaan. Kirjaston taustaorganisaatioksi maan parlamentti perusti vuonna 2009 kansalliskirjastoa palvelevan viranomaisen (GNLSA). Gambian aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan lukutaitoisia vain 42,0 prosenttia (vuonna 2013). ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA: Gambia (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla-world-report.org) Luokka:Banjul Luokka:Gambian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Afrikan kirjastot
Puffin Island (Kerryn kreivikunta)

Puffin Island () on asumaton kivikkoinen saari Iveraghin niemimaan rannikolla Kerryn kreivikunnassa, Irlannissa. Saari on noin 1,7 kilometriä pitkä, alle 500 metriä leveä ja korkeimmillaan noin 150 metriä korkea. Saarella on tärkeitä lintuyhdyskuntia, muun muassa tuhansia lunneja (engl. puffin) ja pikkuliitäjiä, ja niiden lisäksi merikeijuja, sekä satoja ruokki- ja kajavapareja. Saaren omistaa Birdwatch Ireland. == Lähteet == Luokka:Irlannin saaret
Sierra Leonen kuningatar

Elisabet II oli Sierra Leonen kuningattarena vuodesta 1961 vuoteen 1971, kun Sierra Leone oli itsenäinen perustuslaillinen monarkia; Sierra Leonen Commonwealth realm. Kuningatar oli myös muiden Commonwealth realm -valtioiden kuningattarena, mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan. Sierra Leone itsenäistyi Sierra Leonen Independence Act 1961:n mukaisesti, joka muutti Britannian Sierra Leonen kruununsiirtomaan itsenäiseksi valtioksi osana Kansainyhteisöä. Kuningatar oli Sierra Leonen valtionpäämies, jota edusti maassa Sierra Leonen kenraalikuvernööri, joka asui State Housessa. Englannin kielellä hänen virallinen arvonimensä oli Queen of Sierra Leone and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth. Monarkia lakkautettiin vuonna 1971, kun Sierra Leonesta tuli yksi Kansainyhteisön tasavalloista ja maan valtionpäämieheksi tuli Sierra Leonen presidentti. Kuningatar vieraili Sierra Leonessa aviomiehensä prinssi Philipin, Edinburghin herttuan kanssa Britannian kuningasperheen huvijahdilla Britannialla 25\. marraskuuta – 1. joulukuuta 1961. == Galleria == 1956 Sierra Leone stamps.jpg|Kuningatar vuoden 1956 sierraleonelaisissa postimerkeissä. == Lähteet == Luokka:Kansainyhteisö Luokka:Sierra Leonen hallinto Luokka:Sierra Leonen historia
Fast & Furious X

Fast & Furious X () on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka on ohjannut Louis Leterrier. Se on Hurjapäät- elokuvasarjan kymmenes ja toiseksi viimeinen osa. Vin Diesel esittää pääosaa. == Näyttelijät == == Huomautukset == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Hurjapäät Luokka:Vuoden 2023 yhdysvaltalaiset elokuvat
Kirjallisuusvuosi 1871

Kirjallisuusvuosi 1871 käsittelee vuoden 1871 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Suomenkielinen sokeainopetus alkoi Kuopion sokeainkoulussa. * Runouden “lapsinero” Arthur Rimbaud julkaisi 17-vuotiaana ensimmäisiä töitään, kuten runon Le Bateau ivre. == Julkaisuja == * Louisa May Alcott - Pikku miehiä * Lewis Carroll - Trough the Looking-Glass, (suom. Liisan seikkailut peilimaailmassa, 1974 ja 2010) * George Tomkyns Chesney - The Battle of Dorking * Charles Darwin - Ihmisen polveutuminen ja sukupuolivalinta * George Eliot - Middlemarch * Henrik Ibsen - Digte * August Šenoa - Zlatarovo zlato (kroatialainen romaani) * Émile Zola - La Fortune des Rougon * Jules Verne - Une ville flottante == Palkintoja == == Lähteet == 1871
Togon kansalliskirjasto

Togon kansalliskirjasto () on Togon pääkaupunki Loméssa toimiva kansalliskirjasto. Se toimii maan korkeakoulu- ja tutkimusministeriön () alaisuudessa. Kansalliskirjasto on perustettu virallisesti vuonna 1969, mutta jo 12. lokakuuta 1933 maahan oli perustettu Togon keskuskirjasto (Bibliothèque Centrale du Togo), josta kansalliskirjaston ja -arkiston toiminnan perusteet voidaan välivaiheiden kautta johtaa. Kansalliskirjaston perustamisen jälkeen esimerkiksi Unesco on arvioinut maan kirjastoverkon tilaa (muun muassa vuonna 1977). Togon aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan lukutaitoisia 63,8 prosenttia (vuonna 2015). ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA World Report - Togo (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla-world-report.org) Luokka:Lomé Luokka:Togon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Afrikan kirjastot
Kirjallisuusvuosi 1867

Kirjallisuusvuosi 1867 käsittelee vuoden 1867 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Kirjailija Charles Dickens aloitti teostensa lukemiskiertueen Yhdysvalloissa. * Vänrikki Stoolin tarinoiden suomennostyö aloitettiin. Maamme-laulun suomennos otettiin käyttöön. == Julkaisuja == * Emilie Björkstén - Drottningarna : Hennes Maj:t Sveriges och Norges enkedrottning Josephina ödmjukt och vördnads fullt tillegnade af E... (runokokoelma) * Charles De Coster - La légende de Tiel Uylenspiegel et de Lamme Goodzak (Belgian kansallisromaani) * Fjodor Dostojevski - Pelurit * Axel Gadolin - Mémoire sur la déduction d'un seul principe de tous les systèmes cristallographiques (kristallografian tutkimus) * Henrik Ibsen - Peer Gynt (näytelmä, suom. 1911) * Marie Linder - En qvinna af vår tid (suom. Aikamme nainen, 2009) * Karl Marx - Pääoma * Anthony Trollope - Last Chronicle of Barset == Palkintoja == == Lähteet == 1867
Kirjallisuusvuosi 1866

Kirjallisuusvuosi 1866 käsittelee vuoden 1866 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == *Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II antoi kansakouluasetuksen, jolla luotiin pohja Suomen kansakoululaitokselle. Asetus koski maalaiskuntia. Oppivelvollisuutta ei vielä säädetty.Kansakoulun syntyminen ja laajeneminen. Heikki Myyryläinen, Internetix 1998. Web Archive 2017. *Tukholmassa avattiin lukusalonki (Stockholms läsesalong), jonka perustamisessa oli mukana kirjailija Sophie Adlersparre. Salongista muodostui naisten avoin kirjasto ja kouluttautumistila. *Ensimmäiset naisten kirjoittamat jännitysromaanit ilmestyivät: Yhdysvalloissa Metta Victoria Fuller Victorin salanimellä "Seeley Regester" julkaisema The Dead Letter, an American Romance , joka ilmestyi jatkokertomuksena Beadle's Monthly -lehdessä; sekä Australiassa Mary Fortunen teos The Dead Witness, or the Bush waterhole, joka ilmestyi Australian Journal -lehdessä. == Julkaisuja == * Carl Henrik Alopaeus - Lyhykäinen ohje kuuromykkiä kotona kasvattamaan ja opettamaan (ruotsiksi 1866, suomennettiin 1871) * Alphonse Daudet - Lettres de mon moulin (novelleja, suom. Kirjeitä myllyltäni, 1907) * Fjodor Dostojevski - Rikos ja rangaistus * Henrik Ibsen - Brand * Aleksis Kivi - Kihlaus * Aleksis Kivi - Kanervala * Aleksis Kivi - Olviretki Schleusingenissa * Aleksis Kivi - Yö ja päivä * Leo Tolstoi - Sota ja rauha * Jules Verne - Kapteeni Hatteras == Palkintoja == == Lähteet == 1866
The Spice of Life

The Spice of Life on yhdysvaltalaisen artistin Marlena Shaw’n toinen albumi. Se oli hänen viimeinen studioalbuminsa Cadet Recordsilla ja sisältää hänen kuuluisan versionsa Ashford & Simpsonin kappaleesta ”California Soul”. ==Kappaleet== # Woman of the Ghetto (Bobby Miller, Marlena Shaw, Richard Evans) – 6.02 # Call It Stormy Monday (T-Bone Walker) – 3.01 # Where Can I Go? (Leo Fuld, Sigment Berland, Sonny Miller) – 2.21 # I’m Satisfied (Morris Dollison) – 2.48 # I Wish I Knew (How It Would Feel to Be Free) (Billy Taylor, Dick Dallas) – 3.12 # Liberation Conversation (Bobby Miller, Marlena Shaw) – 2.03 # California Soul (Nickolas Ashford, Valerie Simpson) – 2.59 # Go Away Little Boy (Gerry Goffin, Carole King) – 2.45 # Looking Through the Eyes of Love (Barry Mann, Cynthia Weil) – 3.00 # Anyone Can Move a Mountain (Johnny Marks) – 3.03 ==Arvostelut== *AllMusic: ==Lähteet== Luokka:Marlena Shaw’n albumit Luokka:Vuoden 1969 albumit
Cadet Records

Cadet Records oli yhdysvaltalainen levy-yhtiö, joka aloitti toimintansa Chess Recordsin jazziin keskittyneenä tytäryhtiönä Argo Recordsina vuonna 1955. Argo muutti nimensä Cadetiksi vuonna 1965 välttääkseen sekaantumista samannimisen brittiläisen levy-yhtiön kanssa. Cadet Records lopetti äänitteiden julkaisun vuonna 1974, kun sen artistit siirrettiin Chess Recordsille. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset levy-yhtiöt
Ugandan kansalliskirjasto

Ugandan kansalliskirjasto () on Ugandan pääkaupungissa Kampalassa toimiva kansalliskirjasto. Se perustettiin vuonna 2003. Ugandan aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan lukutaitoisia 70,2 prosenttia (vuonna 2012). ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *IFLA: Uganda (The International Federation of Library Associations and Institutions) (ifla- world-report.org) *Jane Kawalya (2010) The National Library of Uganda: its inception, challenges and prospects, 1997-2007 (PhD thesis, Univ. of Gothenburg, Sweden) (gu.se) Luokka:Kampala Luokka:Ugandan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kansalliskirjastot Luokka:Afrikan kirjastot
Kirjallisuusvuosi 1861

Kirjallisuusvuosi 1861 käsittelee vuoden 1861 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Tampereen kaupunginkirjasto perustettiin nimellä Tampereen kansankirjasto. * Venäjän keisari Aleksanteri II antoi julistuksen maaorjen vapauttamisesta. * Tanskasta löydettiin pronssikautinen hautalöytö Trindhøjn mies Vamdrupista Etelä- Jyllannista. == Julkaisuja == * Charles Dickens - Loistava tulevaisuus (Great Expectations) * Fjodor Dostojevski - Sorrettuja ja solvattuja * George Eliot - Silas Marner * John Stuart Mill - Utilitarismi == Palkintoja == == Lähteet == 1861
Kirjallisuusvuosi 1862

Kirjallisuusvuosi 1862 käsittelee vuoden 1862 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Venäläinen länsimaalaismielinen kirjailija Nikolai Tšernyševski vangittiin luokkavihan lietsomisesta. Vankilassa hän kirjoitti sosialistisen utopiaromaaninsa Mitä on tehtävä? (Što Delat?), jolle annettiin vahingossa julkaisulupa vuonna 1863. * Ensimmäinen suomenkielinen sähkösanoma lähetettiin 9. huhtikuuta 1862 Turusta Elias Lönnrotille hänen 60-vuotispäivänään. == Julkaisuja == * Claes Fredrik Corander - Yleinen maa-tiede * Gustave Flaubert - Salammbô * Victor Hugo - Les Misérables (suom. Kurjat, 1927) * Theodor Lindh - Dikter * Margaret Oliphant - The Chronides of Carlingford (neliosaisen romaanin I osa) * Charles Seymour Robinson - Songs of the Church (uskonnollisten laulujen kokoelma) * Fredrika Runeberg - Sigrid Liljeholm (historiallinen romaani) * Henry David Thoreau - Walking (suom. Kävelemisen taito, 1997) * Ivan Turgenev - Ottsy i deti, (suom. Isät ja pojat, 1963) == Palkintoja == == Lähteet == 1862
Process

__NOTOC__ Process on brittiläisen rhythm and blues -laulaja Samphan ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 3. helmikuuta 2017 levymerkillä Young Turks. Albumi voitti vuonna 2017 Mercury Prize -palkinnon.Mercury Prize: Palkinnon voittaneet albumit vuonna 2017 (22.8.17) Kappaleille "Blood On Me" ja "(No One Knows Me) Like The Piano" on julkaistu musiikkivideot.YouTube: Blood On Me -kappaleen musiikkivideo (16.9.2016)(No One Knows Me) Like The Piano - kappaleen musiikkivideo, YouTube 31.1.2017 == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == Albumi sai myönteistä palautetta seuraavilla sivustoilla: * Metacritic: 86/100Metacritic: Reviews for Process by Sampha * The Needle Drop: 8/10YouTube: The Needle Drop: Album review * Pitchfork: 8.6/100Pitchfork: Album review == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Process Discogsissa Luokka:Vuoden 2017 esikoisalbumit Luokka:Brittiläiset popalbumit
Kirjallisuusvuosi 1840

Kirjallisuusvuosi 1840 käsittelee vuoden 1840 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Carl Ludvig Engelin suunnittelema Helsingin yliopiston kirjaston rakennus valmistui. * Fortsasin huijaus: vanhan kirjallisuuden keräilijöitä houkuteltiin kirjahuutokauppaan Belgian Bincheen kirjaluettelolla, joka osoittautui tekaistuksi. Ilmoitettuja kirjoja ei ollut myytävänä. Tosin väärennetty kirjaluettelo "Comte de Forsas" itsessään on sittemmin muodostunut halutuksi keräilykohteeksi. * Saksalainen kirjailija Fritz Reuter vapautui vankeudesta. Hänet oli tuomittu vankeuteen vuonna 1833 osallistumisesta kielletyn Burschenschaft-opiskelijajärjestön toimintaan. == Julkaisuja == * James Fenimore Cooper – The Pathfinder, or The Inland Sea * Esther Copley – Early Friendship : A Tale for Young People * Namiki Gohei III – Kanjinchō (勧進帳) * Mihail Lermontov – Геро́й на́шего вре́мени, Geroi našego vremeni (suom. Aikamme sankari) * Elias Lönnrot – Kanteletar * Prosper Mérimée – Colomba * Edgar Allan Poe – Tales of the Grotesque and Arabesque * Pierre-Joseph Proudhon – Qu'est-ce que la propriété * Taras Ševtšenko – Kobzar (esikoisrunokokoelma) * Ulrica Carolina Widström – Ulrika C. Widströms Samlade Witterhetsförsök == Palkintoja == == Lähteet == 1840
Kirjallisuusvuosi 1844

Kirjallisuusvuosi 1844 käsittelee vuoden 1844 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * J. V. Snellman alkoi julkaista Saima-lehteä. == Julkaisuja == * Hans Christian Andersen - Snedronningen (suom. Lumikuningatar) * Charles Dickens - Uudenvuoden kellot * Benjamin Disraeli - Coningsby * Alexandre Dumas - Kolme muskettisoturia * Alexandre Dumas - Monte-Criston kreivi * Søren Kierkegaard - Filosofisia muruja * Sheridan Le Fanu - The Cock and Anchor * Edgar Allan Poe - Merkillinen laatikko * Edgar Allan Poe - The Balloon-Hoax * Johan Ludvig Runeberg - Kung Fjalar (suom. Kuningas Fjalar) * William Makepeace Thackeray - The Luck of Barry Lyndon * Sara Wacklin - Hundrade minnen från Österbotten (alkuosa, suom. Sata muistelmaa Pohjanmaalta, 1872–1876) == Palkintoja == == Lähteet == 1844
Kirjallisuusvuosi 1847

Kirjallisuusvuosi 1847 käsittelee vuoden 1847 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * United Shakespeare Company osti William Shakespearen talon Stratford-upon-Avonissa Englannissa * Kirjailija Dmitri Grigorovitš kuvaili teoksessaan Anton Goremyka ensi kerran venäläisessä kirjallisuudessa realistisesti rahvaan alimman kerroksen jokapäiväistä elämää. Teos vaikutti maan maaorjuuden lakkauttamiseen (1861). == Julkaisuja == * Honoré de Balzac - Splendeur et misères des courtisanes (suom. Kurtisaanien loisto ja kurjuus, 1991) * Honoré de Balzac - Le cousin Pons (suom. Pons serkku, 1955) * Anne Brontë - Agnes kotiopettajatar * Emily Brontë - Humiseva harju * Charlotte Brontë - Jane Eyre (suom. Kotiopettajattaren romaani) * Alexandre Dumas - Muskettisoturien viimeiset urotyöt * János Garay - Az Árpádok (unkarilainen runoelma) * Jacques Jasmin - Lous dus frays bessous (oksitaaninkielinen runoteos) * Sheridan Le Fanu - The Fortunes of Colonel Torlogh O'Brien * William Makepeace Thackeray - Vanity fair: A novel without a hero (alkuosa, suom. Turhuuden turuilla: Romaani vailla sankaria, 1955) == Palkintoja == == Lähteet == 1847