Koitelaisenkaira

Koitelaisenkaira (joskus myös "Koitelaiskaira" tai "Koitelainen") on pääasiassa aapasuoalue Sodankylän kunnassa, Lapin maakunnassa. Suoalueen keskellä kohoaa alueen nimikkotunturi Koitelainen, jolla on korkeutta 407 metriä. Koitelaisenkaira kuuluu Natura 2000 -verkostoon sekä kosteikkoja suojelevan Ramsar-sopimuksen piiriin, ja on luokiteltu kansainvälisesti merkittäväksi IBA-lintualueeksi. Koitelaisenkairan Natura-alueen pinta-ala on 439 neliökilometriä. Kansallispuistokomitea ehdotti Koitelaisenkairaa luonnonpuistoksi vuonna 1976, ja luonnehti aluetta seuraavasti: > "Lokan altaan rakentamisen aiheuttaman Posoaavan ja sen lähisoiden > menetyksen jälkeen Koitelaisenkairan seutua voidaan perustellusti pitää > Peräpohjolan aapasoiden ja niiden eläimistön edustavimpana suojelualueena. > Alue on soita koskevalle tutkimukselle korvaamattoman arvokas. Juuri täällä > A.K. Cajander kuvasi ensimmäisenä maailmassa aapasoiden perustyypin vuonna > 1913. Nykyään aapa-sana on kansainvälisessä suoterminologiassa. > Koitelaisenkaira on maamme paras joutsenen pesimäalue." Natura 2000 -ohjelmassa Koitelaisenkairaa kuvataan seuraavasti:Natura 2000 -ohjelma > "Alue on laaja soinen vedenjakaja-alue Luiron ja Kitisen välissä. Suot ovat > pääasiassa aapasoita. Pääasiassa eteläiseen osaan sijoittuvat monipuoliset > letot kattavat n. 3 % pinta-alasta. Paikoin on jänteettömiä hyvin vetisiä > rimpiä ja koivikkoisia aapoja. Puroja reunustavat pajukot ja kuusikkokorvet. > Alueella on lähes sata km pieniä puroja. Metsät kasvavat saarekkeina. > Koitelaisen (tunturin) rinteillä ovat edustettuina kaikki Pohjois-Suomen > metsätyypit. Metsät ovat pääasiassa luonnontilaisia yli 200-vuotiaita > tuoreiden kankaiden kuusikoita. Lahopuuta on kattavasti. Alueella on > ultraemäksisiä kallioita. Koitelaiskaira on edustavimpia aapasuoalueita. Se > on säilynyt erämaisena. Alue on erittäin merkittävä uhanalaisten lintujen ja > nisäkkäiden pesimä- ja elinalue. Lintulajisto on monipuolinen. Kohde on > kansainvälisesti merkittävien kosteikkojen luettelossa eli ns. Ramsar-kohde > sekä kansainvälisesti tärkeä lintualue (IBA)." Koitelaisenkairan lounaiskolkassa sijaitsee ruotsalaisen Boliden-konsernin omistama Kevitsan kaivos, joka on tuotantomäärältään Suomen suurin avokaivos. Kaivoksen tieltä hävitettiin saamelaisten pyhä paikka eli seita. Samuli Paulaharju kuvaa Sompio-kirjassaan Kevitsan (Keivitsan, Keevitsan) pyhää paikkaa seuraavasti: > "Täällä ikuisissa erämaissa, suurien väärtien seurassa, vanhanlapin oli hyvä > elää. Täällä asuivat isien jalot jumalatkin, jotka auttoivat, kun heitä > lähestyi uhrilahjoin. [--] Suuri oli Keevitsan jumalainen Keevitsanvaaralla, > kahden järven, Saivelin ja Satojärven, kainalossa. Mustasta savimaasta oli > kaavailtu ihmisenhaamuinen jumalankuva, kuin mies polvipuolelleen, käsi > viitaten kohti pohjoista, missä oli kaukana toinen suurjumala, Kitisen > latvoilla, Taatsijärvellä." == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Laaksonen, Jouni: Erämaat - Pohjoisen lapin vaelluskohteet. Edita Publishing, 2010. * Luhta, Jorma: Tansseja aavalla. Kirjapaino Osakeyhtiö Kaleva, 1994. * Paulaharju, Samuli: Sompio. Luiron korpien vanhaa elämää. WSOY, 1939. Linkki teoksen sähköiseen versioon: https://www.doria.fi/handle/10024/59694 == Aiheesta muualla == * Karttalinkki Koitelainen-tunturille Luokka:Lapin maakunnan luonnonsuojelualueet Luokka:Suomen Natura-alueet Luokka:Suomen metsät Luokka:Sodankylän suot