EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Faravid

Faravid oli Kvenlandin legendaarinen kuningas. Arviolta 1200-luvulla kirjoitetussa Egillin, Kalju-Grímrin pojan saagassa kerrotaan kveenien käyneen kuninkaansa Faravidin johdolla sotaa karjalaisia vastaan. Saagan mukaan Faravid, jolla oli komennossaan 300 miehen sotajoukko, liittoutui norjalaisen Thorolf-päällikön kanssa. Liittolaiset tekivät sotaretken Karjalaan ja saivat suuren voiton. Faravid on muinaisnorjankielinen nimi, mutta koska skandinaavien keskuudesta ei tunneta tällaista nimeä, se on tulkittu käännökseksi ”Kaukomielen” tai ”Kaukamoisen” kaltaisesta suomenkielisestä nimestä.Julku, Kyösti: Keskiaika. Saagakuvauksessa Faravid sijoitetaan 800-luvulle ajoittuvaan yhteyteen, mutta Kyösti Julkun ja Mikko Hämeen mukaan tällainen ajankohta on saagassa mainittua karjalaisten hyökkäystä ajatellen liian varhainen. Todennäköisempi vaihtoehto Faravidin elinvuosisadaksi olisi heidän mielestään 1100-luku. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Faravid (mainitaan 1100-luvulla) – Kansallisbiografia Luokka:Suomen esihistoria Luokka:Suomen hallitsijat Luokka:Islantilaissaagat Luokka:Kveenit
Paramedikalisaatio

Paramedikalisaatio merkitsee lääketiedeinstituution ulkopuolisten hoitomenetelmien eli vointihoitojen (vaihtoehtohoidot, luontaishoidot, uskomushoidot) vahvistumista. Paramedikalisaatio ja lääketieteen vahvistuminen (medikalisaatio) ovat tavallaan vastakkaisia trendejä, mutta ne ovat edenneet rinnakkain. Molemmat lujittavat ihmisten kiinnostusta omaan terveyteen. Ei ole aivan yksiselitteistä jakoa viralliseen lääketieteelliseen hoitokäytäntöön ja vointihoitoihin. Esimerkiksi akupunktiota ei voi kiistattomasti luokittaa kumpaankaan kategoriaan; samoin on laita erilaisten vitamiinien ja hivenaineiden käytön. Moni vointihoito pyrkii nykyisin myös hyödyntämään lääketieteellistä sanastoa tautidiagnooseineen (esim. verenpainetauti), mikä voi hämärtää lääketieteellisen hoidon ja vointihoidon eroa. Vielä 1960-luvulla lääketieteellinen lääkintä vaikutti Suomessa ylivoimaiselta verrattuna vaihtoehtoihinsa. Uskomuslääkintä tai, kuten neutraalimpi nimitys kuuluu, vointilääkintä on ollut jo kauan suosiossa mm. Yhdysvalloissa ja useimmissa Länsi-Euroopan maissa. 1980-luvulta lähtien uskomuslääkinnän markkinat ovat Suomessakin paisuneet erittäin nopeasti. Osa uskomushoitojen käytöstä on kyselytutkimusten mukaan aiheutunut lääketieteen vastaisista asenteista, mutta useimmat käyttäjät kokevat täydentävänsä lääketieteen mahdollisuuksia. Yleisimmin käytettyjä vointihoitoja Suomessa ovat fyysiset hoidot: hieronta ja muut manipulatiiviset hoidot, fysikaaliset hoidot jne. Uskomushoitoihin kuuluviksi voidaan katsoa muun muassa parapsykologiset hoidot. Suomessa vaihtoehtoisen lääkinnän profiili on erilainen kuin muualla Euroopassa, jossa ovat korostuneet homeopatia, akupunktio ja manuaaliset hoidot. Kuppaus on muualta lähes kadonnut. ==Lähteet== * ==Aiheesta muualla== === Kirjallisuutta === * Luokka:Lääketiede Luokka:Uskomuslääkintä
Banjul

Banjul (vuoteen 1973 Bathurst) on Gambian pääkaupunki. Se sijaitsee St. Maryn saarella Gambia-joen suulla Atlantin rannalla.Banjul History Access Gambia Banjul on Gambian tärkein kaupunkialue sekä maan taloudellinen ja hallinnollinen keskus. Vuonna 2013 Banjulissa oli noin 31 300 asukasta, mikä teki siitä vasta maan kolmanneksi suurimman kaupungin, mutta Banjulin suurkaupunkialue on maan suurin; siellä asui lähes 760 000 ihmistä. == Historia == Britit perustivat kaupungin vuonna 1816 sotilastukikohdaksi hillitäkseen alueen orjakauppaa sekä vientisatamaksi Senegalista tuotaville tuotteille, jotka myytiin eteenpäin Ranskassa. Kaupunki nimettiin alun perin Bathurstiksi brittien siirtomaatoimiston sihteerin Henry Bathurstin mukaan. Myöhemmin kaupungista tuli brittien Gambian siirtomaan ja protektoriaatin pääkaupunki ja vuodesta 1947 siellä on ollut oma kaupunginvaltuusto. Gambian itsenäistyessä vuonna 1965 kaupungista tuli itsenäisen Gambian pääkaupunki ja sen nimi muutettiin Bathurstista Banjuliksi vuonna 1973. == Ilmasto == Banjulin ilmasto on trooppinen. Sadekausi kestää kesäkuusta lokakuuhun; eniten sataa elokuussa, keskimäärin noin 500 mm. Päivälämpötilat ovat tasaisesti 30–35 astetta; kuuminta on maaliskuussa, viileintä elokuussa. Yön alimmat lämpötilat ovat sadekaudella noin 22 astetta, tammikuussa noin 15 astetta. == Talous == Banjulissa on useita maapähkinöiden käsittelylaitoksia ja sen vientituotteita ovat maapähkinät, maapähkinäöljy, ruoka sekä palmunytimet. Lisäksi turismin merkitys kaupungille on kasvussa ja käsityöteollisuudessa on lupaavaa potentiaalia. Käsitöistä merkittävimpiä ovat puusepäntyöt, filigraanikorut ja käsin värjätyt tekstiilit. == Liikenne == Banjulista on lauttayhteydet Gambian sisäosiin sekä Senegaliin. Lisäksi kaupunkiin johtaa moottoritie Serekundasta. Banjulin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 30 km päässä lounaassa Yundumissa. == Nähtävyyksiä == Banjulissa sijaitsee Gambian kansallismuseo, kaksi katedraalia ja useita moskeijoita. Muista nähtävyyksistä mainittakoon vuoden 1994 vallankaappauksen kunniaksi rakennutettu Arch 22 sekä Albert Market -niminen kauppakatu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Eturauhanen

Eturauhanen () on miehillä virtsarakon alapuolella sijaitseva lisäsukupuolirauhanen. Naisten vastaavaa elintä, Skenen rauhasta, voi pitää eturauhasen surkastumana. Miehillä eturauhasen tehtävänä on tuottaa siemennesteeseen nestettä siittiöiden ravinnoksi. Miehen siemenjohtimet liittyvät virtsaputkeen eturauhasen sisällä. == Sairaudet ja niiden tutkiminen == Vanhemmiten valtaosalla miehistä on hyvänlaatuista eturauhasen liikakasvua, jonka seurauksena eturauhasen läpi kulkeva virtsaputki ahtautuu. Eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu olisi muutoin lähes harmitonta, mutta siitä voi seurata virtsaamisvaikeuksia; virtsarakkoa ei saa tyhjennettyä kunnolla ja sinne kertyy tavallista enemmän virtsaa. Oireet voivat vaihdella, ja niitä ovat virtsaamistarpeen tihentyminen, tarve herätä yöllä virtsaamaan, virtsan kulun vaikeutuminen ja virtsasuihkun heikentyminen. Eturauhassyöpä ja sen riskitekijöiden kasvu on myös melko yleinen vanhemmilla miehillä. Asiantuntija voi arvioida eturauhasen kokoa ja rakennetta yksinkertaisimmin tunnustelemalla sitä peräsuolen kautta (tuseeraus). Lisäksi sitä voidaan tutkia ultraäänellä. Myös laboratoriokokein veren seerumista mitattava, kohonnut PSA-arvo (prostataspesifinen antigeeni) voi antaa viitteitä mahdollisesta eturauhasen suurenemisesta, syövästä tai kasvaneesta syöpäriskistä.PSA kohoaa eturauhassyövän yhteydessä (S-PSA) Kokeessa määritetään kokonais-PSA:n ja nk. vapaan PSA:n pitoisuudet ja niiden suhde. Virtsaputken ahtautumaa tai virtsarakon rakennetta voidaan myös tutkia tähystystekniikan avulla. == Katso myös == * Eturauhasen tulehdus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Solunetti: Eturauhanen (prostata) Luokka:Avoeritysrauhaset Luokka:Uroksen sukupuolielimistö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Verihiutale

Verihiutale eli trombosyytti on keskeinen osa verenhyytymisjärjestelmää. Verihiutaleet ovat tumattomia solukalvon ympäröimiä solulimakappaleita, jotka varastoituvat pernaan. Maksan trombopoietiini stimuloi verihiutaleiden synteesiä luuytimessä. Verihiutaleiden vähäisyys (trombosytopenia) ilmenee verenvuototaipumuksena. Haavan syntyessä verihiutaleita rikkoutuu ja niistä sekä vaurioittuneesta kudossolusta vapautuu trombiinientsyymiä vereen. Se laukaisee monivaiheisen reaktioketjun, jonka tuloksena veriplasmassa liuenneena oleva fibrinogeeni muuttuu säikeiseksi ja veteen liukenemattomaksi fibriiniksi. Näihin säikeisiin juuttuneet verisolut värjäävät hyytymän punaiseksi. Myöhemmin fibriinisäikeet vetäytyvät kokoon ja puristavat seerumin pois hyytymästä, joka kuivuu lopuksi ruveksi. Verihiutaleet voivat myös paikata verisuoniin syntyneitä pikkuvaurioita. Veren hyytyminen on siis suurimmaksi osaksi trombosyyttien ansiota. == Syntytapa == Vuonna 2017 University of Californian tutkijat havaitsivat hiirikokeella, että suurin osa verihiutaleista syntyy keuhkojen megakaryosyyttisoluissa. Tähän asti verihiutaleiden on uskottu muodostuvan luuytimessä tapahtuvassa niin sanotussa hematopoieesi-prosessissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Solunetti: Verihiutale l. trombosyytti Luokka:Verisolut Luokka:Veren hyytymisjärjestelmä Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ket

Ket voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * keetti, ket, ketti, Siperiassa puhuttava kieli * keetit, ketit, siperialainen kansa * Ket, joki Siperiassa * Keť, kylä Slovakiassa * KET, Keskeneräinen tuotanto, (varasto). * Bra-ket- merkintätapa, kvanttitilojen merkintätapa kvanttimekaniikassa
SMP (täsmennyssivu)

SMP voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Suomen Maaseudun Puolue * Symmetrinen moniprosessointi (engl. symmetric multiprocessing) * ruotsin kielen kieliopin muistisääntöä smp eli subjekti-määre-predikaatti
Burušaskin kieli

Burušaski (burušaskiksi بروشسکی‎, burū́šaskī) on Pakistanissa asuvien hunzien puhuma isolaattikieli. Sitä puhui vuonna 2000 noin 87 000 ihmistä tai joidenkin arvioiden mukaan jopa 100 000 ihmistä pääasiassa Pohjois- Pakistanissa. Burušaskilla ei ole tunnettuja sukulaiskieliä, ja sen sukulaisuutta on yritetty selvittää erityisesti baskin, sumerin, kaukasialaisten kielten, dravidakielten ja jeniseiläisten kielten kanssa, mutta toistaiseksi tuloksia ei ole saavutettu. Burušaskilla on kaksi päämurretta, jotka eivät eroa toisistaan kovin merkittävästi. Ympäröivät kielet ovat vaikuttaneet voimakkaasti burušaskin sanavarastoon, eritoten siksi, että koko islamilainen, arabialais-persialainen sivistyssanasto on lainattu kaikkiin muslimikieliin, myös burušaskiin, jonka puhujat ovat ainakin nimellisesti muslimeja, joskin kuuluisampia hurtista ja rivosta huumoristaan kuin hurskaudestaan. (Merkittävä osa tutkijoiden keräämästä burušaskinkielisestä materiaalista on tiettävästi sisällöltään hätkähdyttävän ruokotonta jopa kaiken kokeneen länsimaalaisen näkökulmasta.) Selvästi persialaista alkuperää ovat muun muassa burušaskin vihollista ja ystävää tarkoittavat sanat dušman ja doost sekä Jumalaa tarkoittava xoda. Kielessä on kaksitoista "peltoa" merkitsevää sanaa. == Kielioppi == Burušaskin taivutuspäätteet ja kieliopillinen materiaali on täysin vierasta naapurikielille (jotka ovat kašmirin, hindin ja urdun sukuisia indoarjalaisia kieliä), mutta itse burušaskin kielioppi ei ole sen enempää suomen kuin hindin puhujankaan näkökulmasta outo, vaikka ehkä eksoottinen. Äänneopissakin on Intian kielille tyypillisiä yleispiirteitä: hindin tai urdun puhujalle burušaskin ääntäminen ei voi olla kohtuuttoman vaikeaa. Burušaskin erityispiirteitä on, että ruumiinosia tarkoittavat sanat eivät koskaan esiinny ilman omistusliitettä (burušaskissa ei ole sanaa käsi, vaan ainoastaan käteni, kätesi ym., jos kohta omistusliite tulee siellä sanan alkuun, ei loppuun). Burušaskissa on neljä sukua: maskuliini, feminiini, yksittäin esiintyvä ja materia. Maskuliineja ja feminiinejä voivat olla vain ihmiset, esimerkiksi eläimet kuuluvat yksittäin esiintyvien luokkaan. == Kirjoitusjärjestelmä == Burušaskin puhujilla on elävä tarinankerrontakulttuuri, mutta kielellä ei viime aikoihin asti ole juurikaan ollut kirjallista käyttöä. Jos sitä on tarpeen kirjoittaa, käytetään yleensä arabialaisten aakkosten urdulais- persialaista muotoa. ==Fonetiikka== ===Konsonantit=== Burušaskissa on 32 konsonanttia. Bilabiaaliset Dentaaliset Alveopalataaliset Retrofleksiset Velaariset Uvulaariset Glottaaliset Soinnittomat klusiilit p t ʈ (t.) k q Aspiroituneet klusiilit ph th ʈh (t.h) kh Soinnilliset klusiilit b d ɖ (d.) g Afrikaatat ʦ (ts) ʧ (tš) ʦ̢ (ts.) Soinnittomat frikatiivit s ʃ ʂ (s.) x h Soinnilliset frikatiivit z ʒ ʐ (z.) ɣ (G) Nasaalit m n ŋ Likvidat w l j Tremulantit r Taulukossa on käytetty IPA-merkistöä. Niitä selaimia varten, jotka eivät osaa näyttää Unicodea oikein, on annettu sulkeissa ääntämisohje vaihtoehtoisilla merkeillä. ===Vokaalit=== Burušaskissa on viisi vokaalia: a, e, i, o ja u. == Lähteet == Luokka:Pakistanin kielet Luokka:Isolaattikielet
Pykeija

Pykeija (kveeniksi Pykeijä tai Pykeä, ) on Varanginvuonon rannalla sijaitseva pieni kalastajakylä Etelä-Varangin kunnassa Pohjois-Norjassa. Suomenpuolella sijaitsevasta Näätämöstä on sinne noin 90 kilometriä ja Nuorgamista noin 100 kilometriä. Suurin osa kylän asukkaista osaa kveeniä, suomen murretta, mutta kyläläiset itse sanovat puhuvansa meänkieltä. Norjan kieli on kuitenkin yleistynyt kotikielenä ja suomen kielen taito on katoamassa. Vielä 1960-luvulla kaikki lapset puhuivat sitä, mutta nykyisin osa nuorista ei osaa sitä enää. Kaikki yli 60-vuotiaat, vanhemmat ihmiset puhuvat sitä. Kylässä asuu noin 230 vakituista asukasta. Suomalaisia alkoi muuttaa Pohjois-Norjaan 1700- ja 1800-luvuilla Peräpohjolasta, Suomen Lapista ja Tornionjokilaaksosta köyhyyttä ja nälkää pakoon. Pääosa Pykeijan asukkaista tuli sinne 1800-luvun puolivälissä ja nykyiset kyläläiset ovat sinne muuttaneiden siirtolaisten jälkeläisiä. Kylä säästyi toisen maailmansodan tuhoilta, mutta vastarannalla oleva Vesisaari poltettiin maan tasalle. Kylään kuljettiin lautalla Vesisaaresta 1960-luvulle saakka, jolloin sinne valmistui maantie. Pykeija on nykyisin tärkeä kuningasravun pyynnin ja kasvatuksen keskus. Sen lisäksi tärkeä tulonlähde siellä on matkailu. Kylän läheisyydessä sijaitsee Etelä- Varangin suurin Ranvikan lintuvuori. Sen rinteillä pesii joka vuosi noin 10 000 pikkukajavaparia. Vuonon toisella puolella on vastapäätä Varangin niemimaan kansallispuisto jossa kasvaa harvinaisia kellosinilatvoja. Tiedosto:Blue sunset in Bugøynes Sør-Varanger municipality.jpg|Sinenilta kylässä vuonna 2013. Tiedosto:Bugøynes Utsikt.jpg|Kylä sijaitsee Varanginvuonossa, näkymä huhtikuulta 2008. Tiedosto:Pykeija11.jpg|Pykeijan taloja. Kuva vuodelta 2009. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Finnmarkin läänin kylät Luokka:Etelä-Varanki
Googolplex

Googolplex on googolista johdettu luku, jonka arvo on 10 potenssiin googol, 10^{\text{googol}}\, eli 10^{(10^{100})} - desimaalimuodossa luvussa olisi numero 1 ja googol nollaa. Kymmenpotenssimuodossa kirjoitettuna googolplex on :10^{\scriptscriptstyle10\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000}. Googolplexin nimesi Edward Kasner. Maailmankaikkeudessa olevien protonien yhteenlasketun määrän on arvioitu olevan noin 1078. Koska googolplexin nollien lukumäärä (eli googol) on tätä huomattavasti suurempi, googolplexiä ei voida edes teoriassa kirjoittaa tai tallentaa desimaalimuotoisena. Googlen pääkonttori Googleplex on nimetty googolplexiin pohjautuen. == Katso myös == *Suurten lukujen nimet == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Gaelilainen jalkapallo

Gaelilainen jalkapallo (, ) on irlantilainen pallopeli. Se perustuu samoihin jalkapallon esimuotoihin kuin jalkapallo, rugby, amerikkalainen jalkapallo ja australialainen jalkapallo. Viimeksi mainittu muistuttaa sitä eniten, ja irlantilaiset ja australialaiset joukkueet pelaavatkin ystävyys- ja maaotteluita keskenään kompromissisäännöillä. Naisten gaelilainen jalkapallo kulkee iirinkielisellä nimellä . Gaelilaista jalkapalloa pelataan 15-miehisin joukkueen suorakulmion muotoisella kentällä, jonka molemmissa päissä on H-kirjaimen muotoiset maalihaarukat. Tavoitteena on tehdä enemmän maaleja kuin vastustaja. Kuten hurlingissa, maalin yläriman ylitse mutta maalitolppien välistä menevästä pallosta saadaan yksi piste, mutta yläriman alitse maaliverkkoon tehdystä maalista kolme. Pistelaskussa kolmen pisteen maalit ilmoitetaan ensin, yhden pisteen maalit sitten, niin että ottelun aikana kummankin joukkueen nimen vieressä näkyy kaksi lukua. Esimerkiksi 2-9 tarkoittaa, että asianomainen joukkue on saanut yhdeksän yksittäispistettä ja tehnyt sen lisäksi kaksi kolmen pisteen maalia, jolloin joukkueen kokonaispistesaldo on viisitoista pistettä. Gaelilaisen jalkapallon pallo ei muistuta rugbyn eikä amerikkalaisen jalkapallon pelivälineitä, vaan pelissä käytetään normaalia pyöreää jalkapalloa. Ainoa ero on, että gaelilaisen jalkapallon pallo on usein kuvioinniltaan lentopallon kaltainen. Palloa voi kantaa kädessä neljän askelen verran, sen jälkeen sitä täytyy pompauttaa maassa tai potkaista ja napata takaisin käteen. Palloa on siis lupa sekä potkia että lyödä kädellä tai nyrkillä. Irlannissa peliä pelataan kreivikuntien välisenä sarjana, jossa kunkin kreivikunnan gaelilaisen urheilun organisaatiot (GAA = engl. Gaelic Athletics Association, lyhenne iiriksi on CLG, Cumann Lúthchleas Gael) vastaavat. Kreivikunnissa voi olla myös alueen sisäisiä sarjoja. == Katso myös == *Hurling == Aiheesta muualla == * Cumann Lúthchleas Gael. The Official GAA Website * Helsinki Harps GAA * Oulu Irish Elks GAA * Jyväskylä GAA *
Luettelo vaatteista

Pää * Bandana (päähuivi) * Baretti * Fedora * Hattu * Hijab * Kruunu * Kypärä * Kypärämyssy * Käppi * Lakki, kuten lippalakki * Lippahattu * Pipo * Silinterihattu * Skufia * Sombrero * Suikka * Turbaani Kaula * Lei * Solmio * Rusetti * Kaulanauha * Huivi Olkapää * Henkselit * Poncho Torso * Alba * Anorakki * Bolero * Dominoviitta * Frakki * Kauhtana * Kauluspaita * Korsetti * Liivi * Paita * Pusero * Rintaliivit * Sadetakki * Toppi * T-paita * Tunika * Urheiluliivi * Jumpperi Käsivarret ja Kämmenet * Käsineet (hanskat) * Lapaset * Kävelykeppi * Nokikintaat * Nyrkkeilyhanskat * Puutarhahanskat Lantio ja jalat * Bokserit * Collegehousut * Hame * Housut * Kiltti * Mikrohame * Stringit * Sortsit * Sukkahousut * Uima-sortsit * Vyö Jalkineet * Jarrusukka * Kumisaappaat * Mokkasiinit * Nilkkurit * Sandaalit * Sukka * Suunnistuskengät * Turvajalkineet * Varsikenkä Useamman kehonosan vaatteet ja asukokonaisuudet * Bikinit * Burka * Frakki * Haalari * Haarniska * Kimono * Kurahousut (kurahaalarit) * Krinoliini * Kylpytakki * Mankini * Niqab * Pyjama * Saketti * Smokki * Turnyyri * Uimapuku * Stringit * vaate
Identiteetti

Identiteetti voi tarkoittaa seuraavia: * identiteetti filosofiassa * identiteetti matematiikassa * identiteetti psykologiassa * identiteettiteoria (mielenfilosofia) * identiteetti yhteiskuntatieteissä * kieli-identiteetti * kulttuuri-identiteetti * virtuaali-identiteetti * sähköinen identiteetti == Katso myös == * Identiteettivarkaus * Samastuminen
Ugrilaiset kielet

thumb|Ugrilaisiin kieliin luetaan unkarilaisten (kuvassa) puhuma unkarin kieli sekä obinugrilaisiin kieliin kuuluvat hanti ja mansi. Ugrilaiset kielet ovat toinen uralilaisten kielten perinteisesti oletetun mutta nyttemmin historiallisena kieliryhmänä kyseenalaistetun suomalais-ugrilaisten kielten alaryhmän kahdesta kieliryhmästä - toinen kieliryhmä suomalais-ugrilaisten kielten sisällä ovat suomalais-permiläiset kielet. Perinteisen käsityksen mukaan ugrilaisia kieliä on kolme: unkari, hanti ja mansi. Näistä kaksi viimeksi mainittua, joista kumpikin todellisuudessa koostuu useista keskenään hyvin erilaisista kielimuodoista, muodostavat obinugrilaisten kielten ryhmän. Nykyisen tutkimuksen perusteella sekä kantaugri että kantaobinguri ovat kieliryhminä ja välikantakielinä kiistanalaisia. Honti, László 1998: Ugrilainen kantakieli – erheellinen vai reaalinen hypoteesi? Oekeeta asijoo. Commentationes Fenno-Ugricae in honorem Seppo Suhonen sexagenarii. Suomalais- Ugrilaisen Seuran Toimituksia 228, Helsinki.Salminen, Tapani 2002: Problems in the taxonomy of the Uralic languages in the light of modern comparative studies. Лингвистический беспредел: сборник статей к 70-летию А. И. Кузнецовой. Москва: Издательство Московского университета, 2002. 44–55. http://www.helsinki.fi/~tasalmin/kuzn.html Tästä riippumatta voidaan kuitenkin käyttää näitä nimityksiä viittaamaan maantieteellisesti määriteltyihin eli areaalisiin kieliryhmiin, ilman että välttämättä oletetaan näille yhteistä kantakieltä. Ugrilaisia kieliä puhuu noin 16 miljoonaa ihmistä Unkarissa ja sen naapurivaltioissa sekä Hanti-Mansian autonomisessa piirikunnassa Pohjois- Venäjällä. Uralilaisen kielikunnan haaroista ugrilaisilla kielillä on vanhin kirjoitettu historia, sillä unkarin kielenmuistomerkit ulottuvat yli tuhannen vuoden taakse. ==Luokittelu== Ugrilaisia kieliä on kolme ja ne luokitellaan, kuten alla on esitetty. Sulkeissa on annettu vanhentuneet kielten nimitykset. Unkarilaiset kielet * unkari (madjaari) Obinugrilaiset kielet * hanti (ostjakki) * mansi (voguli) == Kielellisiä piirteitä == Ugrilaiset kielet on uralilaisen kielikunnan alaryhmistä epäyhtenäisin. Ne eroavat toisistaan huomattavasti sekä äänteistön että rakenteiden osalta. Muun muassa sijojen lukumäärä vaihtelee kolmesta (pohjoishanti) yli kahteenkymmeneen (unkari). Fennougristit ovat yleisesti sitä mieltä, että ugrilaisen kantakielen rekonstruointi on hyvin vaikeaa ellei mahdotonta. Tästä huolimatta ugrilaisia kieliä tulee pitää keskenään melko läheisinä sukukielinä, sillä ne jakavat joukon muoto-opillisia innovaatioita ja niissä esiintyy myös toista sataa yhteistä sanavartaloa. ==Katso myös== * Ugra * Uralilaiset kielet * Suomalais- permiläiset kielet ==Lähteet== *
Suomalais-permiläiset kielet

Suomalais-permiläiset kielet on uralilaisten kielten perinteisessä sukupuuluokittelussa ugrilaisten kielten ohella toinen suomalais-ugrilaisten kielten kahdesta alaryhmästä. Vaikka nykyisen tutkimuksen perusteella suomalais-ugrilaiset kielet kieliryhmänä uralilaisten kielten sisällä ja näin ollen myös suomalais-ugrilainen välikantakieli kantakielenä on asetettu kyseenalaiseksiSalminen, Tapani 2002: Problems in the taxonomy of the Uralic languages in the light of modern comparative studies. Лингвистический беспредел: сборник статей к 70-летию А. И. Кузнецовой. Москва: Издательство Московского университета, 2002. 44–55. http://www.helsinki.fi/~tasalmin/kuzn.html ja kantaugrinkin olemassaolo on kiistanalainen Honti, László 1998: Ugrilainen kantakieli – erheellinen vai reaalinen hypoteesi? Oekeeta asijoo. Commentationes Fenno-Ugricae in honorem Seppo Suhonen sexagenarii. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 228, Helsinki., niin suomalais-permiläiset kielet kieliryhmänä ja suomalais- permiläinen kantakieli välikantakielenä näyttäisivät saavan sekä sanastollista että äännetason tukea myös nykyisestä tutkimuksesta.Sammallahti, Pekka 1998: Historical phonology of the Uralic Languages. The Uralic languages. (toim. Sinor, Denis). Brill, Leiden.Michalove, Peter A 2002: The Classification of the Uralic Languages: Lexical Evidence from Finno-Ugric. – Finnisch-Ugrische Forschungen 57. Häkkinen, Jaakko 2007: Kantauralin murteutuminen vokaalivastaavuuksien valossa. Pro gradu -työ, Helsingin yliopiston Suomalais- ugrilainen laitos. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fe20071746 Suomalais-permiläisiä kieliä puhutaan laajalla alueella Skandinaviasta aina Uralille saakka ja niillä on yhteensä noin 10 miljoonaa puhujaa. ==Luokittelu== Suomalais- permiläiset kielet on perinteisessä luokittelussa jaettu suomalais- volgalaisiin ja permiläisiin kieliin. Näistä kuitenkaan suomalais-volgalaisia kieliä ei nykyisessä tutkimuksessa enää pidetä ryhmänä, jolla olisi yhteinen välikantakieli, vaikka nimitystä suomalais-volgalaiset kielet voidaankin tarvittaessa käyttää alueellisena käsitteenä. ==Lähteet== Luokka:Suomalais- ugrilaiset kielet
Permiläiset kielet

Permiläiset kielet on yksi uralilaisten kielten nykyisen tutkimuksen määrittelemistä seitsemästä tai yhdeksästä päähaarasta.Salminen, Tapani 2002: Problems in the taxonomy of the Uralic languages in the light of modern comparative studies. Лингвистический беспредел: сборник статей к 70-летию А. И. Кузнецовой. Москва: Издательство Московского университета, 2002. 44–55. http://www.helsinki.fi/~tasalmin/kuzn.html Permiläisiä kieliä tutkiva fennougristiikan ala on permistiikka eli permiläinen filologia. Uralilaisten kielten vanhemmassa, nykyisen tutkimuksen jo osaksi kyseenalaistamassa binäärisessä sukupuuluokittelussa permiläiset kielet luettiin suomalais- volgalaisten kielten ohella toiseksi suomalais-permiläisten kielten kahdesta kieliryhmästä. Näistä kuitenkin suomalais-volgalaisia kieliä ei enää nykytutkimuksen valossa pidetä ryhmänä, jolla olisi oma välikantakieli, kun taas permiläiset kielet ovat myös nykyisen käsityksen mukaan oma kieliryhmänsä. Permiläisiä kieliä puhutaan pohjoissen Venäjän Uralin tienoilla, ja niillä on yhteensä vajaat miljoona puhujaa. == Luokittelu == Permiläisiä kieliä on kolme: * komi (syrjääni) * komipermjakki * udmurtti (votjakki). == Katso myös == * Komipermjakkien kirjallisuus ==Lähteet== == Aiheesta muualla == == Kirjallisuutta == * Luokka:Permiläiset kielet
Suomalais-volgalaiset kielet

Suomalais-volgalaiset kielet on yksi uralilaisen kielikunnan sisäistä kielten polveutumista kuvaavaan perinteiseen, monilta osin nykyisin jo vanhentuneeksi katsottuun binääriseen sukupuumalliin kuuluvista kieliryhmistä. Tässä mallissa se on suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluvien permiläisten kielten ohella toinen suomalais-permiläisten kielten kahdesta kieliryhmästä. Nykyisessä tutkimuksessa suomalais-volgalainen välikantakieli (joka olisi saamen, itämerensuomen, mordvan ja marin yhteinen kantakieli) on yleisesti hylätty ainakin suomalaisten tutkijoiden keskuudessa. Sen sijaan itämerensuomalaisten kielten, saamelaiskielten ja mordvalaisten kielten yhteistä kantakieltä on eräissä hiljattaisissa esityksissä kannatettu. Edelleen voidaan kuitenkin käyttää vanhaa nimitystä viittaamaan maantieteellisesti määriteltyihin kieliryhmiin, ilman että oletetaan näille yhteistä kantakieltä. Niinpä voidaan puhua suomalais-volgalaisista kielistä silloin kun on tarpeen erottaa nämä kielikunnan kokonaisuudesta vain alueellisessa mielessä. Suomalais-volgalaisia kieliä puhutaan laajalla alueella Skandinaviasta aina Keski-Venäjälle saakka ja niillä on yhteensä vajaat 10 miljoonaa puhujaa. == Luokittelu == ===Volgalaiset kielet=== Suomalais-volgalaisten kielten volgalaiset kielet ovat * mari, jolla on kaksi kirjakielistä muotoa: niittymarin kirjakieli, jota käyttävät myös itämarilaiset, ja n. 30 000 asukkaan vuorimarin kirjakieli. * mordva, jonka jakautuu kahteen hyvin läheiseen kieliryhmään. Näitä ryhmiä pidetään kuitenkin kielinä, ei murteina, vaikka keskinäinen ymmärrys on mahdollista. **ersä **mokša * merja, muroma ja metserä ovat sukupuuttoon kuolleet volgalaiskielet. Näiden kielten sammuminen on tapahtunut historiallisena aikana, sillä niistä on mainintoja mm. venäläisissä kronikoissa, mutta itse kielistä ei ole säilynyt mitään tietoa. Näistä kielistä on kuitenkin jäänteet alueiden paikannimistössä. ===Suomalais- saamelaiset kielet=== Suomalais-volgalaisten kielten oletetun suomalais- saamelaisen välikantakielitason muodostavat itämerensuomalaiset kielet (suomi, viro, karjala, vepsä, liivi, jne.) ja saamelaiskielet. Luokka:Suomalais- ugrilaiset kielet
Mari

Mari tarkoittaa seuraavia: * Mari, naisen etunimi * mari, uralilainen kieli * marit, uralilainen kansa * Mari, tasavalta Venäjällä * Mari, kaupunki muinaisessa Mesopotamiassa * marin kieli, Syyrian Marissa muinoin puhuttu aramean murre * marin kieli, kaksi samannimistä Uudessa-Guineassa puhuttua kieltä * Mary, myös Mari, kaupunki Turkmenistanissa * mari, kannabiksen slanginimitys * ”Mari”, Kasevan kappale * Marí Alkatiri, itätimorilainen poliitikko *Mari (jumalatar), ukkosen jumalatar baskien mytologiassa * Konditoria Mari, Tampereella toimiva konditorialiike * Mari, sukunimenä: ** Febo Mari, oik. Alfredo Rodriguez (1881–1939), italialainen näyttelijä ja ohjaaja ** José Mari (s. 1978), espanjalainen jalkapalloilija ** Silvana De Mari (s. 1953), italialainen kirurgi, psykiatri ja kirjailija. ==Lähteet== ar:مريم بنت عمران
Suomalais-saamelaiset kielet

Suomalais-saamelaiset kielet on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä, jonka osia ovat itämerensuomalaiset kielet sekä saamelaiskielet. Sitä vastaavan suomalais-saamelaisen välikantakielen asema välikantakielenä uralilaisten kielten polveutumisessa on nykyisessä tutkimuksessa kiistanalainen.Sammallahti, Pekka 1998: Historical phonology of the Uralic Languages. The Uralic languages. (toim. Sinor, Denis). Brill, Leiden.Itkonen, Terho 1997: Reflections on Pre-Uralic and the ’Saami-Finnic protolanguage’. – Finnisch-Ugrische Forschungen 54. Yhdessä volgalaiskielten kanssa ryhmä on muodostanut uralilaisten kielten perinteisessä binäärisessä sukupuuluokittelussa suomalais-volgalaisten kielten ryhmän, mutta nykyinen tutkimus ei enää pidä sen paremmin volgalaisia kuin suomalais-volgalaisiakaan kieliä yhteisen kantakielen muodostaneena kieliryhminä vaikka käsitteitä voidaankin käyttää alueellisina nimityksinä. Itämerensuomalaisten kielten yhteyden volgalaiskieliin arvellaan katkenneen viimeistään vuoden 1000 paikkeilla, kun venäläisasutus levittäytyi pohjoiseen. ==Luokittelu== Suomalais-saamelaiset kielet jaetaan itämerensuomalaisiin ja saamelaisiin kieliin. Itämerensuomalaiset kielet * aunuksenkarjala (aunus, livvi) * inkeroinen * liivi * lyydi * suomi ja meänkieli * varsinaiskarjala * vatja * vepsä * viro * võro ja setu (eteläviro) Saamelaiskielet * Länsisaamelaiset kielet ** eteläsaame ** uumajansaame ** piitimensaame ** luulajansaame ** pohjoissaame * Itäsaamelaiset kielet ** inarinsaame ** koltansaame ** akkalansaame ** kiltinänsaame ** turjansaame ==Lähteet== Luokka:Suomalais- ugrilaiset kielet
Volgalaiset kielet

Volgalaiset kielet on yksi uralilaisen kielikunnan sisäistä kielten polveutumista kuvaavaan perinteiseen, monilta osin nykyisin jo vanhentuneeksi katsottuun binääriseen sukupuumalliin kuuluneista kieliryhmistä. Yhdessä suomalais-saamelaisten kielten kanssa niiden katsottiin tässä mallissa muodostavan suomalais-volgalaisten kielten ryhmän. Nykyisessä tutkimuksessa volgalainen välikantakieli (joka olisi mordvan ja marin yhteinen kantakieli) ja suomalais-volgalainen välikantakieli (joka olisi saamen, itämerensuomen, mordvan ja marin yhteinen kantakieli) ovat yleisesti hylättyjä ainakin suomalaisten tutkijoiden keskuudessa. Edelleen voidaan kuitenkin käyttää vanhoja nimityksiä viittaamaan maantieteellisesti määriteltyihin kieliryhmiin, ilman että oletetaan näille yhteistä kantakieltä. Niinpä voidaan puhua suomalais-ugrilaisista, suomalais-permiläisistä ja suomalais-volgalaisista kielistä silloin kun on tarpeen erottaa nämä kielikunnan kokonaisuudesta muuten kuin geneettisinä yksikköinä. == Luokittelu == Volgalaisia kieliä on kaksi, joista kumpikin jakautuu kahteen päämurteeseen, joita usein pidetään myös itsenäisinä kielinä. Volgalaiset kielet luokitellaan seuraavasti: * mari (tšeremissi) ** niittymari ** vuorimari * mordva ** ersä ** mokša. Mari ja mordva eivät ole keskenään kovin läheistä sukua. Kielten luokittelu volgalaisiksi kieliksi onkin siten enemmän maantieteellinen kuin kielitieteellinen jako. Mordvassa on enemmän yhteisiä piirteitä suomalais- saamelaisiin kieliin kuin mariin verrattuna.Salminen, Tapani 2002: Problems in the taxonomy of the Uralic languages in the light of modern comparative studies. http://www.helsinki.fi/~tasalmin/kuzn.html Häkkinen, Jaakko 2007: Kantauralin murteutuminen vokaalivastaavuuksien valossa. Pro gradu -työ, Helsingin yliopiston Suomalais-ugrilainen laitos. http://urn.fi/URN:NBN:fi- fe20071746 == Kielten nykytilanne == Volgalaisten kielten puhujamäärät ja kielialueet ovat seuraavassa taulukossa: Kieli Puhujamäärä Alue Niittymari 520 000 Marin tasavalta Vuorimari 30 000 Marin tasavalta Ersä 500 000 Mordvan tasavalta Mokša 250 000 Mordvan tasavalta ==Lähteet== Luokka:Suomalais- ugrilaiset kielet
Ähtärinjärven Uutisnuotta

Ähtärinjärven Uutisnuotta on Ähtärin, Alajärveen kuuluvan Lehtimäen sekä Soinin puolueeton paikallislehti, jonka pääkonttori on Ähtärissä. Mainitut kolme kuntaa ympäröivät Ähtärinjärveä, ja ne myös ovat lehden pääasiallinen levikkialue. Lehti ilmestyy kerran viikossa keskiviikkoisin. Näkövammaisia varten Ähtärin seurakunta lukee Uutisnuottaa äänikirjoiksi. Ähtärinjärven Uutisnuotta perustettiin syksyllä 1986 ja se alkoi ilmestyä marraskuussa 1986. Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Heikki Ahopelto. Kustantajana toimii Suomenselän Sanomat Oy. Uutisnuotan ohella saman alueen paikallislehtiä ovat Suomenselän Sanomat ja Viiskunta sekä Ykköset!-ilmaisjakelulehti. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ähätärinjärven Uutisnuotan verkkosivut Luokka:Suomalaiset paikallislehdet Luokka:Soini Luokka:Lehtimäki Luokka:Ähtäri
Sampoo

Sampoo tai shampoo on hiusten pesuun tarkoitettu nestemäinen pesuaine. Sampoita valmistetaan muun muassa normaaleille, värjätyille ja hilseileville hiuksille. Myös lemmikkieläimille on omat erikoissampoonsa. ==Alkuperä== Alun perin sampoo oli intialainen hierontaöljy. Sana sampoo onkin peräisin hindin sanasta champna (चम्पु), joka merkitsee hieromista. Islamin saavutuksia esittelevä näyttely "1001 Inventions" kertoo, että sampoon toi Eurooppaan muslimi Dean Mahomet (s. 1759). Hän toi keksinnön mukanaan kotimaastaan Intiasta. ==Vaikutus== Sampoo poistaa hiuksista karvatupen tuottamaa talia. Rikkoutumaton hius on itsessään vettähylkivä, joten pelkällä vedellä suoritettava pesu ei ole kovin tehokasta. Sampoon anioniset tensidit pienentävät hiuksen pinnan ja pesuaineen välistä pintajännitystä, mikä mahdollistaa talin poistamisen. ==Haitat== Sampoon tiheän käytön seurauksena päänahan luonnolliset öljyt huuhtoutuvat pois ja hiuksista voi tulla hauraat ja kiillottomat. Sulfaatittomat ja silikonittomat shampoot ovat hellävaraisempia hiuksille ja päänahalle. Sampoon kemikaalit voivat ärsyttää silmiä ja ihoa sekä aiheuttaa hiustenlähtöä. Sampoon kemikaalit myös saastuttavat ympäristöä. Joidenkin iholääkärien mukaan tiheä sampoopesu saa talirauhaset tuottamaan liikaa öljyä, minkä seurauksena hiukset rasvoittuvat pesun jälkeen nopeasti, jolloin ne täytyy pestä pian uudelleen. Sampoon käytön vähentämisen seurauksena rauhaset alkavat tuottaa vähemmän öljyä, jolloin hiukset säilyvät rasvoittumattomina pidempään. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus ry: Sampoot Luokka:Peseytyminen Luokka:Hiukset
Herpesvirukset

Herpesvirukset eli Herpesviridae on virusheimo, johon kuuluvat useat DNA:ta sisältävät herpesvirukset. Herpesvirukset jäävät ensi-infektion jälkeen pysyvästi isäntäänsä. Yleensä ne ovat piileviä, mutta aktivoituvat aika ajoin aiheuttaen oireiltaan vaihtelevia tauteja. Herpesvirukset voivat tarttua. == Ihmisten herpesvirukset == * HHV-1 = HSV-1 (Herpes simplex -virus 1): aiheuttaa huuliherpestä (yskänrokko), suun limakalvon rokkoja (gingivostomatiitti) ja genitaaliherpestä * HHV-2 = HSV-2 (Herpes simplex -virus 2): aiheuttaa huuliherpestä (yskänrokko), suun limakalvon rokkoja (gingivostomatiitti) ja genitaaliherpestä * HHV-3 = VZV (Varicella- zostervirus): vesirokon ja vyöruusun aiheuttaja * HHV-4 = EBV (Epstein–Barrin virus, lymfokryptovirus): mononukleoosin aiheuttaja * HHV-5 = CMV (Sytomegalovirus): mononukleoosin, keuhkotulehduksen ja kehityshäiriöiden aiheuttaja * HHV-6 = roseolovirus: vauvarokon (Exanthema subitum) aiheuttaja * HHV-7 = samankaltainen vauvarokon aiheuttaja * HHV-8 = rhadinoviruksen tyyppi = KSHV (Kaposin sarkoomaan liittyvä herpesvirus): HIV-potilaiden Kaposin sarkooman aiheuttaja == Eläinten herpesviruksia == * pseudorabiesta eli Aujeszkyntautia aiheuttava herpesvirus * erästä ns. kissanuhan muotoa aiheuttava herpesvirus * BHV-1, bovine herpesvirus-1, nautojen tarttuvaa hengitystietulehdusta aiheuttava virus. Tauti tunnetaan lyhenteellä IBR / IPV * EHV-1, equine herpesvirus-1, hevosen hengitystiesairaus, joka voi aiheuttaa myös ns. virusabortin. * koiran herpesvirus, tappaa usein pikkupentuja ja voi aiheuttaa emälle emätin- ja kohtutulehduksen. * OsHV-1 tappaa ostereita * muitakin eläinten herpesviruksia tunnetaan. == Kuvitteellisia herpesviruksia == * HHV-9 = Jemenin sukupuolitauti, Lapissa leviävä pandemia. Kuvitteellinen tauti tv-sarjassa Ivalo. == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Herpesviridae * http://www.terve.fi/sukuelinherpes/sukuelinherpes *International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV): Herpesviridae *Viral zone: Herpesviridae *
Kaposin sarkooma

Kaposin sarkooman leesiot ovat iholla olevia verisuonikasvaimia. Yleensä potilaat kuvaavat niitä selittämättömästi tulleiksi sitkeiksi mustelmiksi. Kaposin sarkoomat aiheuttaa herpesviruksiin kuuluva syöpävirus HHV-8, joka ei kuitenkaan aiheuta tautia immuunipuolustukseltaan normaalille ihmiselle. Sairautta tavataankin erityisesti AIDSia sairastavilla.Syöpävirus ajaa DNA- synteesin ylikierroksille Kaposin sarkooma jaetaan neljään alatyyppiin. Taudin hoitoon ei ole annettu yhtään spesifistä hoitosuositusta. Taudin hoito riippuu Kaposin sarkooman tyypistä ja paikallisten ja systeemisten muutosten laadusta. Sädehoitoa, paikallisia geelejä (alitrentinoiini), leesion sisäisiä injektioita (vinblastiini), kirurgiaa tai kryoterapiaa voidaan käyttää paikallisiin vaurioihin. Hoidon päätavoitteena on vastustuskyvyn säilyttäminen. Rapamysiiniä voidaan käyttää elinsiirtopotilailla.Terveyskirjasto: Kaposin sarkooma, 19.10.2015 Kaposin sarkooman kuvasi vuonna 1872 Moritz Kaposi, jolta sairaus myös sai nimensä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Mayo Clinic: Kaposi's sarcoma *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Kaposi sarcoma-associated herpesvirus infection - Homo sapiens (human) Luokka:Sarkoomat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Salmonelloosi

Salmonelloosi tarkoittaa Salmonella-bakteerin aiheuttamaa tautia. Salmonelloosi on tavallisimmin ruuansulatuskanavan tartunta, ja sen oireena on ripuli. Salmonellan aiheuttamia tartuntoja ei yleensä suositella hoidettavaksi antibiooteilla. Oireisen salmonellatartunnan antibioottihoidosta päätetään potilaan taudinkuvan ja perusterveydentilan mukaan. Salmonella typhi aiheuttaa lavantautia levitessään ruuansulatuskanavasta muualle elimistöön. Salmonella paratyphi aiheuttaa samankaltaisen mutta lievemmän taudin pikkulavantaudin. Salmonella leviää etupäässä lintujen ja matelijoiden ulosteiden kautta tai niitä kosketettaessa. Salmonellan oireita ovat ripuli, kova kuume ja oksentelu. Salmonellatesti tehdään ulostenäytteellä. ==Esiintyvyys Suomessa ja tartuntalähteet== Suomessa salmonellaa esiintyy ihmisillä 2 200–2 700 tapausta vuosittain. Määrä on merkittävästi suurempi kuin muissa EU-maissa keskimäärin. Suomesta on ilmoitettu noin 52 tapausta 100 000 asukasta kohden, kun EU-maiden keskiarvo on noin 31 tapausta. Suomessa useimmat tapaukset saadaan tartuntoina ulkomailta, yleensä Thaimaasta. Muissa Euroopan maissa tartuntalähteitä ei aina tilastoida. Myös raa'asta lihasta voi saada salmonellan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tietoa salmonellasta elintarvikeviraston sivulla *Tartuntatautiliitto *Ruokamyrkytys, Edu.fi *Ktl.fi luokka:Salmonella Luokka:Tartuntataudit
Donegalin kreivikunta

Donegalin kreivikunta () on Irlannin tasavallan kreivikunta Ulsterin historiallisessa provinssissa Irlannin saaren pohjoisosassa. Se on tasavallan kreivikunnista pohjoisin ja sieltä on yhteys muualle maahan vain kapean maakaistaleen kautta; kaakossa sillä on pitkä raja Pohjois-Irlannin kanssa. Kreivikunnassa on arviolta 158 755 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4 764,39 neliökilometriä. Se on nimetty Donegalin kaupungin mukaan. Donegalin iirinkielisillä alueilla puhutaan kielen ulsterilaista murretta, joka poikkeaa huomattavasti standardi-iiristä. Iirin opetusta on tarjolla Gaoth Dobhairissa ja Glencolumbkillen (Gleann Cholm Cille) kylässä sijaitsevassa Oideas Gaelin kielikeskuksessa. Alueella on myös gaelin kielen puhujia. == Kylät ja kaupungit == * Annagry * Ardara * Ballintra * Ballybofey * Ballyliffin * Ballyshannon * Bridgend * Buncrana * Bundoran * Burtonport * Carndonagh * Carrigans * Carrigart * Castlefin * Churchill * Clonmany * Convoy * Creeslough * Crolly * Culdaff * Donegal * Downings * Dunfanaghy * Dungloe * Dunkineely * Falcarragh * Fanad * Frosses * Glencolmcille * Glenties * Gortahork * Greencastle * Gweedore * Laghey * Letterkenny * Lifford * Loch an Iuir * Kerrykeel * Kilcar * Killea * Killybegs * Killygordon * Kilmacrenan * Malin * Manorcunningham * Milford * Moville * Muff * Narin * Newtown Cunningham * Pettigo * Ramelton * Ranafast * Raphoe * Rathmullan * Rossnowlagh * St. Johnston * Stranorlar * Teelin * Termon == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kreivikunnan internetsivut *Govisitdonegal.com Luokka:Irlannin kreivikunnat
WinNuke

WinNuke on ensimmäinen Internetissä levinnyt ohjelma, jolla pystyi "kaatamaan" minkä tahansa Internet-verkossa olleen Windows-käyttöjärjestelmää käyttävän tietokoneen. "_eci"-niminen käyttäjä julkaisi ohjelman Internet- keskusteluryhmään kesäkuun 7. päivä 1997. Microsoftilta kesti kaksi viikkoa saada julkaistua korjaus, minkä ajan kaikki Internet-verkkoon kytketyt Windows-käyttöjärjestelmää käyttävät tietokoneet voitiin saattaa toimimattomiksi mistä tahansa verkkoon kytketyltä työasemalta, sillä palomuurit eivät vielä silloin olleet yleisiä. Ohjelma, jolla hyökkäys tehtiin, oli vain muutaman C-koodirivin mittainen, ja sitä voitiin käyttää sekä Windows- että esimerkiksi Unix- ja Linux-tietokoneissa. Myöhemmin ohjelmasta tehtiin myös erilaisia Windows-versioita, mikä lisäsi sen suosiota mm. IRC-käyttäjien keskinäisissä välienselvittelyissä. Ohjelma lähetti kohdekoneelle kiireisempää out-of-band-tietoa. Microsoft ei ollut toteuttanut tämän ominaisuuden käsittelykoodia oikein missään käyttöjärjestelmäversiossaan (tähän aikaan lähinnä Windows 95 ja Windows NT), ja ne kaikki joutuivat toimimattomaan tilaan saatuaan tällaisen paketin. Kuitenkin myös Windows- tietokoneet osasivat lähettää tällaisia paketteja socket-rajapinnan komennolla (OOB = out-of-band) send(s,str,strlen(str),MSG_OOB); WinNuke aukaisi yhteyden NetBIOS-porttiin 139, koska se oli todennäköisimmin auki, mutta hyökkäys toimi kaikkiin portteihin. Myöhemmin julkaistiin samantapaisia ohjelmia käyttäen erilaisia hyökkäystapoja, esimerkiksi lähettämällä osapaketteja (fragmentteja) sopivasti väärin (Ping of Death, Teardrop). Luokka:Internet Luokka:Microsoft Windows
Jatkuvuus

Jatkuvuus voi viitata ;Matematiikassa *funktion ominaisuuteen *Tiettyjen todennäköisyysjakaumien ominaisuuteen
Sota-alus

Sota-alus on sotatoimiin tarkoitettu valtion asevoimille kuuluva sotilaallisin kansallisuustunnuksin varustettu laiva, vene tai muu vesillä liikkuva kulkuväline, joka on valtion tehtävään määräämän sotilaan komennossa ja jonka miehistö on sotilaskurin alainen. == Aiheesta muualla == *
Porin Karhunvartijat

Tähtitieteen harrastajain yhdistys Porin Karhunvartijat on Porissa toimiva tähtitieteellinen yhdistys, joka on perustettu vuonna 1974. Sen tavoitteena on edistää tähtitieteen harrastusta Satakunnassa. Yhdistyksen jäsenmäärä on noin 80. Porin Karhunvartijoiden tähtitorni sijaitsee Ulvilan Vanhakylän Krapistossa, noin 10 kilometriä Porista kaakkoon. Tähtitorni on vuonna 1990 rakennetun vesitornin huipulla. == Havaintolaitteet == Tähtitornin varustukseen kuuluu kaikkiaan kolme kaukoputkea; vuodesta 2005 lähtien tähtitornin pääasiallinen havaintoväline on ollut 28 cm:n pääpeilillä varustettu katadioptrinen kaukoputki. Tämän lisäksi tornissa on 8 cm linssiputki sekä siirrettävä Newton -tyyppinen peilikaukoputki, jonka pääpeilin halkaisija on 20 cm.http://www.ursa.fi/yhd/karhunvartijat/index.htm == Toiminta == Yhdistyksen toiminta on keskittynyt tähtitornille, jossa järjestetään kerhoiltoja ja tähtinäytäntöjä. Tämän lisäksi yhdistys järjestää jäsenilleen yleisöluentoja ja ekskursioita. Yhdistyksellä on myös pitkät perinteet kaukoputkien- ja muiden harrastuslaitteiden rakentelussa: esimerkiksi 25 cm siirrettävä Newton peiliputki on yhdistyksen jäsenten rakentama. Vuonna 2003 Porin Karhunvartijat järjesti yhdessä Ursan kanssa Cygnus -tapahtuman Porin Reposaaressa. Yhdistyksellä on myös oma lehti, Karhunvartija, jonka viimeisin numero ilmestyi vuonna 1999, jolloin yhdistys täytti 25 vuotta. Vuodesta 2005 lähtien Porin Karhunvartijat osallistui Karhukamera -sekvenssikuvausprojektiin, jonka tiimoilta kertyi n. 8,3 miljoonaa kuvaa. Projektiin kuului kaikkiaan kymmenen eri kameraa, joista kaksi sijaitsi Ulvilan tähtitornin huipulla. Näiden lisäksi projektiin kuului kaksi liikuteltavaa kameraa.http://www.karhukamera.com/cam.php?s=3 Vuonna 2020 Porin Karhunvartijat asensivat uuden kokotaivaan kameran tähtitornin katolle ja nimesivät sen "Karhukamera 2.0" vanhan Karhukamera -sekvenssikuvausprojektin kunniaksi. Projektin tarkoitus on havaita erilaisia taivaanilmiöitä pääkohteenaan kuitenkin meteorit, revontulet sekä halot. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Yhdistyksen kotisivut *Karhukamera *Celestial Sphere (Jäsenen henkilökohtainen blogi) *Astrohunting (Jäsenen henkilökohtainen blogi) Luokka:Suomalaiset tähtitieteelliset yhdistykset‎ Luokka:Porilaiset yhdistykset
Matorin kieli

Matori (motori) on kuollut uralilainen kieli, joka kuului samojedikielten eteläsamojedilaiseen ryhmään. Sitä puhuivat matorit. Muita eteläsamojedilaisia kieliä ovat kamassi ja selkuppi. ==Historia== Matori sammui 1840-luvulla. Sitä puhuttiin Siperiassa Sajanvuorten pohjoisosassa lähellä Mongolian pohjoisrajaa. Matorin puhujat olivat levittäytyneet laajalle alueelle Jenisein varrella sijaitsevan Minusinskin alueen itäosista aina Baikaljärven seudulle asti. Toisinaan omina kielinä pidettävät taigi ja karagassi ovat matorin murteita. Karagassia puhuttiin erityisesti alueen itäosissa Baikaljärven seudulla. Matorin puhujat ovat sulautuneet ympärillä asuviin altailaisia kieliä puhuviin kansoihin, erityisesti hakassin- ja tuvankielisiin, ja näin heidän oma äidinkielensä on sammunut. ==Murteita== *Matori *Taigi *Karagassi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Eugen Helimskin Matorin kielioppi Die Matorische Sparche (saksaksi) Luokka:Samojedikielet Luokka:Aasian kuolleet kielet
Avomarkkinaoperaatio

Avomarkkinaoperaatio on keskuspankin tapa kontrolloida rahavarannon määrää ja siten saavuttaa rahapoliittisia tavoitteita. Keskuspankki laskee liikkeelle rahaa ja ostaa sillä vapailta markkinoilta joitain muita varantoja, kuten kultaa, jonkun toisen maan valuuttaa tai valtion obligaatioita. Vaihtoehtoisesti se voi tarkoittaa myös näiden varantojen myymistä valtion valuutan takaisinsaamiseksi. Avomarkkinaoperaatiot lisäävät tai vähentävät rahan likviditeettiä, ja pienentävät tai suurentavat liikkeellä olevaa käteisvarantoa. Käteisvarantoa kutsutaan myös M0:ksihttp://www.investopedia.com/terms/m/m0.asp#axzz20bRpm5Un . Taloustieteilijä Robert Mundell on huomauttanut, että avomarkkinaoperaatioilla voidaan tähdätä vain yhteen rahapoliittiseen tavoitteeseen kerrallaan. == Lähteet == Luokka:Rahapolitiikka
Rahavaranto

Rahavaranto on makrotaloudellinen käsite, joka viittaa rahan määrään taloudessa. Koska raha on periaatteessa mitä tahansa, mitä voidaan käyttää velan kuittaamiseen, rahavarannolle on useita määritelmiä. == Tekijät == Esimerkiksi Euroalueen määritellyt rahavarannot, joita Euroopan keskuspankki seuraa ovat: *M1: liikkeessä olevat setelit ja kolikot sekä yön yli, eli heti nostettavissa olevat, pankkitalletukset. Käytetään myös nimitystä suppea raha. *M2: yhteenlaskettuna M1, alle 2 vuoden maturiteetin määräaikaistalletukset sekä 3 kk:n aikana irtisanottavissa olevat talletukset. *M3: yhteenlaskettuna M2 sekä euroalueen rahalaitosten liikkeeseen laskemia instrumentteja, mm. takaisinostositoumuksin myytyjä arvopapereita, rahamarkkinarahastojen osuuksia ja enintään kahden vuoden maturiteettisia velkapapereita. Näistä vain M1 on täysin likvidejä varoja, mutta M3 on puolestaan keskeisin rahavarannon mittari. Usein käytetään myös käsitettä M0, joka tarkoittaa yleisön hallussa olevia seteleitä ja kolikoita sekä muiden pankkien talletuksia keskuspankissa. == Rahavarannon muutokset == Rahavarannon määrä ja inflaatio ovat läheisesti riippuvaisia toisistaan. Teoriaa kausaalisesta suhteesta rahamäärän, rahan kiertonopeuden, BKT:n ja hintatason välillä kutsutaan rahan kvantiteettiteoriaksi. Rahavarannon määrään vaikuttaa oleellisesti myös ns. likviditeettiaste kertoimella 1/L (kerroin johdettavissa suoraan suppenevan geometrisen sarjan summasta), jossa L on siis likviditeettiaste. ==Katso myös== *Rahan kvantiteettiteoria *Rahan neutraalius == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Makrotaloustiede Luokka:Raha