EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Urbanus III

Urbanus III (n. 1120–20. lokakuuta 1187) oli paavina 25. marraskuuta 1185 – 20. lokakuuta 1187.Hanska 2005: 321. Hänen oikea nimensä oli Uberto Crivelli. Hän seurasi paavin virassa Lucius III:ta, joka oli tehnyt hänestä hänestä Milanon arkkipiispan ja kardinaalin. Hän jatkoi edeltejiensä riitoja keisari Fredrik I Barbarossan kanssa, muun muassa Toscanan kreivitär Matildan maita koskevaa perimysriitaa. Paavina ollessaankin Urbanus piti itsellään Milanon arkkipiispan arvon, missä ominaisuudessa hän kieltäytyi kruunaamasta Fredrikin poikaa Henrikiä Italian kuninkaaksi. Henrik oli juuri nainut Sisilian kuningaskunnan perijättären, Constantian, ja toimi Etelä-Italiassa yhteistyössä paavia vastaan kapinoivan Rooman senaatin kanssa. Samaan aikaan Fredrik oli katkaissut kulkuyhteydet Alppien poikki katkaistakseen Veronassa oleskelleen paavin ja hänen saksalaisten tukijoidensa välisen yhteydenpidon. Urbanus päätti julistaa keisarin pannaan, mutta veronalaiset eivät sallineet sen tapahtua heidän kaupungissaan, joten Urbanus vetäytyi Ferraraan. Hän kuitenkin kuoli siellä ennen kuin ehti julistaa Fredrikiä pannaan. Legendan mukaan Urbanus kuoli suruun kuultuaan uutiset ristiretkiläisten tappiosta Hattinin taistelussa heinäkuussa 1187. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1187 kuolleet
Anaksimenes

Anaksimenes (, n. 585–525 eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi. Hän oli kotoisin Joonian Miletoksesta, ja hänet luetaan kuuluvaksi ns. joonialaisen luonnonfilosofian haaraan. Anaksimenes oli Anaksimandroksen oppilas ja Anaksagoraan opettaja. == Ajattelu == Anaksimeneen mukaan kaiken olevaisen alkusyy tai -perusta (arkhē) oli äärettömässä ilmassa – kaikki olevainen on ilmaa vaihtelevalla tiheydellä. Kuumuus laajentaa ja kylmyys tiivistää ilmaa, synnyttäen sille erilaisia olomuotoja. Tiheyden vaihtelu on asteittainen, ja tapahtuu kumpaankiin suuntaan, riippuen siitä saako kuuma vai kylmä voiton. Kun ilma tiivistyy kylmyyden seurauksena, siitä muodostuvat vaiheittain pilvet, vesi ja maa. Kun ilma harvenee kuumuuden seurauksena, siitä muodostuu lopulta tuli.Schofield, Malcolm: The Ionians. Teoksessa Tällä tavoin on syntynyt myös maan muodostava levy, joka kelluu ilmassa. Samanlainen tiivistyminen on synnyttänyt myös auringon, tähdet ja kaiken muun olevan. Anaksimenes ei kieltänyt jumalia, mutta uskoi myös niiden syntyneen ilmasta, sen sijaan että jumalat olisivat luoneet ilman. Anaksimeneen mukaan maa oli siis litteä ja sen sekä ylä- että alapuolella oli ilmaa. Hänen mukaansa juuri maan litteys esti sitä putomasta alaspäin. Tähän ei sisältynyt erityistä ajatusta siitä, että maa olisi kuitenkaan ollut kaiken keskuksessa: Anaksimeneen mallissa taivaankappaleet eivät pyörineet maan ympärillä, vaan kiersivät kehässä sen yläpuolella. Esimerkiksi aurinko ei kadonnut näkyvistä siksi, että se olisi mennyt maan alapuolelle, vaan koska se jäi maan korkeampien osien peittoon ja pieneni kasvaneen etäisyyden vuoksi. Myös aurinko oli litteä. Anaksimeneen ajatus oli kenties tarkoituksella suunnattu vastaamaan Anaksimandrokselle, joka oli ehdottanut alkusyyn olevan rajaton apeiron. Anaksimandroksen ajatukseen ei kuitenkaan kuulunut apeironin tarkempi määritelly. Anaksimeneen ilmalla on monia apeironin piirteitä, mutta päinvastoin kuin Anaksimandros hän määritteli alkusyynsä täsmällisesti yhdeksi klassisista alkuaineista. Anaksimeneen ajattelu eroaa edeltäjiensä Thaleen ja Anaksimandroksen ajattelusta siinä, että hänelle ilma oli sekä kaiken alkuperä että se aine, mistä kaikki lopulta muodostuu. Thaleelle vesi oli lähinnä kaiken alkuperä, mutta hän ei tarkoittanut väittää, että kaikki olisi lopulta muodostunut vedestä. Sama pätee Anaksimandroksen ajatukseen apeironista. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit: ** Anaksimeneen elämäkerta . ** Anaksimeneen elämäkerta. * Luokka:Esisokraatikot Luokka:Naturalismi (filosofia)
Arkhelaos

Arkhelaos (, 400-luku eaa.) oli eräs antiikin kreikan esisokraattisista filosofeista, hänet luetaan kuuluvaksi ns. joonialaisen luonnonfilosofian haaraan. Hän oli kotoisin joko Ateenasta tai Miletoksesta. Hän oli Anaksagoraan oppilas ja Sokrateen opettaja. Diogenes Laertioksen mukaan Arkhelaos oli se, joka toi luonnonfilosofian Jooniasta Ateenaan. Kuitenkin yleisesti ajatellaan jo Anaksagoraan tehneen sen. Arkhelaokseen luonnonfilosofia joka tapauksessa päättyy, sillä hänen jälkeensä Sokrates aloitti etiikan tutkimisen ja siirsi näin filosofian painopisteen hyvään elämään. Sokrates kuitenkin omaksui etiikan tutkimuksen Anaksagoraalta, mutta sai kunnian sen keksimisestä. Arkhelaos oli kuitenkin käsitellyt etiikkaa jo jossain määrin, sillä hän pohti filosofiassaan lakeja, sekä sitä, mitkä asiat ovat hyviä ja oikeudenmukaisia. Hänen mukaansa oikeudenmukaiset ja häpeälliset asiat eivät ole olemassa luonnostaan, vaan ne perustuvat siihen mitä yhteiskunnassa on sovittu. Arkhelaos jakoi Anaksagoraan näkemyksen siitä, että maailma on saanut alkunsa äärettömästä aineesta, joka koostuu keskenään samanlaisista ainesosasista, ja että kaikki yksittäiset osaset puolestaan syntyvät näistä. Kuitenkin tämän yhdistymisen saa hänen mukaansa aikaan näissä ainesosasissa oleva sielu jumalan (tai Järjen, nous) sijasta. Se panee mainitut ikuiset osaset liikkeelle yhdistelemällä ja erottelemalla niitä, aivan kuten Anaksagoras opetti. Arkhelaos opetti myös, että kosmoksen syntymisellä on kaksi syytä, lämpö ja kylmyys. Lämmön vaikutuksesta vesi synnyttää joko ilmaa tai maata, sen mukaan pääseekö se valumaan vapaasti vai sakeutuuko se. Näin maata siis rajoittaa ensin ilma, ja ilman yläpuolella tuli. Kaikki eläimet, mukaan lukien ihmiset, ovat syntyneet lämpimästä maasta, kun se erittää limaa. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Arkhelaoksen elämäkerta * Diogenes Laertios: Arkhelaoksen elämäkerta Luokka:Esisokraatikot
Patenttineuvos

Patenttineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 5. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1976. Vuosien 1918–2024 aikana patenttineuvoksen arvonimi on myönnetty kuudelle henkilölle. Nro Päivämäärä Henkilö Ammatti tai arvo Kotipaikka Lähteet 1\. 26.11.1976 Arne Kolster toimitusjohtaja, diplomi-insinööri Espoo 2\. 1.7.1988 Auri Risku toimitusjohtaja, diplomi-insinööri Helsinki 3\. 30.11.1994 Arne Baltscheffsky johtaja, diplomi-insinööri Kauniainen 4\. 19.5.2004 Antti Papula hallituksen puheenjohtaja, diplomi-insinööri Espoo 5\. 1.12.2006 Pia Hjelt patenttiasiamies, diplomi-insinööri Kauniainen 6\. 22.11.2024 Folke Johansson patenttiosaston johtaja, diplomi-insinööri Espoo == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arvonimet
Zenon Kitionilainen

Zenon Kitionilainen (, ; n. 333–264 eaa.) oli kreikkalainen filosofi, jota pidetään stoalaisuuden perustajana. == Elämä == Zenon oli kotoisin Kitionista, nykyisestä Lárnakasta, Kyprokselta. Hän oli kauppiaan poika, ja toimi itsekin kauppiaana 42-vuotiaaksi saakka, jolloin hän perusti stoalaisen koulukunnan. Zenonin opettajina toimivat sekä Krates Thebalainen, Akatemian silloinen johtaja Polemon, että megaralaiset Stilpon ja Diodoros Kronos. Zenon aloitti oman opetuksensa vuonna 301 eaa. Ateenassa sijaitsevassa pylväshallissa, jota kutsuttiin nimellä Stoa poikile (”Kirjava pylväshalli”), josta juontui nimi koko koulukunnalle. Hän kuoli tekemällä itsemurhan sen jälkeen kun hän oli saanut onnettomuudessa vakavia vammoja. == Filosofia == Zenon kirjoitti lukuisia teoksia, joista tunnetuin on ihannevaltion kuvaus Valtio. Zenonin teoksia ei ole säilynyt jälkipolville. Hänen uskotaan opettaneen, että ihminen voi saavuttaa mielenrauhan parhaiten niin, että pitää nautintoja ja kipuja merkityksettöminä, eikä näin ollen välitä niistä. Zenonia voidaan pitää myös länsimaailman ensimmäisenä utopistisena anarkistina ja nykyisen anarkismin edeltäjänä. Valtiossa hän esitti muun muassa seuraavanlaisia ajatuksia: Ihmiset ovat järjellisiä, he eivät tarvitse määräyksiä. Järkevät olennot eivät tarvitse valtiota, rahaa, oikeusistuimia tai minkäänlaista organisoitua, institutionalisoitua elämää. Täydellisessä yhteiskunnassa miehet ja naiset pukeutuvat samalla tavalla ja syövät yhdessä. Vaimot ovat miehille yhteisiä.Diogenes Laertios (DL): VII.32–33, VII.129–131. Joitakin sitaatteja, jotka on pantu Zenonin nimiin, ovat: * ”Terästä tunteesi, niin että elämä satuttaisi sinua niin vähän kuin mahdollista.” * ”Seuraa, mihin järki sinut johtaa.” * ”Parempi matkata jaloilla kuin kielellä.” (viinistä humaltuneena). * ”Meillä on kaksi korvaa ja yksi suu, joten meidän tulisi kuunnella enemmän kuin puhua.” == Teoksia == Diogenes Laertioksen mukaan Zenon kirjoitti seuraavat teokset:DL VII.4, VII.34. Eettiset teokset * Valtio () * Etiikka () * Elämästä luonnon mukaan () * Pyrkimyksestä eli Ihmisen luonnosta () * Tunteista () * Velvollisuudesta () * Laista () * Kreikkalaisesta kasvatuksesta () * Rakkauden käsikirja () Fysiikan alan teokset * Kaikkeudesta () * Merkeistä () * Näkökyvystä () Logiikan alan teokset * Pohdiskeluja () * Kielellisistä ilmauksista () * Ratkaisuja ja Kumoamisia () Muut teokset * Käsikirja () * Runouden kuuntelemisesta () * Homeerisia ongelmia () * Yleisiä seikkoja () * Muistelmia Krateesta () * Pythagoralaisia asioita () == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit: ** Zenonin elämäkerta ** Zenonin elämäkerta Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sobekneferu

Sobekneferu (kirjaimellisesti Neferusobek) oli toinen tunnetuista naispuolisista hallitsijoista muinaisessa Egyptissä. Sobekneferu oli 12. dynastian viimeinen hallitsija. Hän oli todennäköisesti edeltäjänsä Amenemhet IV:n puoliso ja Manethon mukaan myös hänen sisarensa. Amenemhet IV:n isä, Amenemhet III oli todennäköisesti hänen isänsä, mutta äidistä ei ole tietoa. Amenemhet IV:n kuoltua vuonna 1787 eaa., Sobekneferu nousi valtaan, kuitenkaan ottamatta itselleen faaraon titteliä. Sobekneferu piti kuningattaren (kuninkaan vaimo) titteliä, kunnes hän joko kuoli tai syrjäytettiin neljä vuotta myöhemmin 1799 eaa. Hänen hautaansa ei ole vielä löydetty, eikä sen sijainnista ole löydetty mitään vihjeitä, mutta hänen rakennuttamiaan patsaita löytyy Amenemhet III:n temppelistä Hawarassa. Arvellaan että Sobekneferu olisi rakennuttanut Mazghunan pyramidin, mutta asiasta ei ole varmuutta. Varmuutta ei ole, onko Mazghunan pyramidia rakennettu koskaan valmiiksi ja käytetty. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Egyptin kuningattaret Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Sarvivalaat

Sarvivalaat (Monodontidae) on hammasvalaisiin kuuluva nisäkäsheimo, johon kuuluu kaksi elävää lajia: sarvivalas (Monodon monoceros) ja maitovalas (Delphinapterus leucas). Niitä esiintyy vain pohjoisella arktisella alueella, harvoin Grönlannin eteläkärkeä etelämpänä. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että heimon suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin valkovalaat. thumb|right|Molemmat heimon nykyisin elävät valaslajit A. Thorburnin piirroksessa vuodelta 1920 == Lähteet == *
Pyöriäiset

Pyöriäiset (Phocoenidae) on tieteellisen luokittelun heimo, jonka edustajat ovat valaiden lahkon (Cetacea) pienimpiä edustajia. Pyöriäisiin kuuluu kuusi lajia. Tunnetuin laji on pyöriäinen (Phocoena phocoena). Kaikilla pyöriäisillä on pyöreä nokka ja paljon hampaita. Ne ovat kooltaan pienempiä kuin delfiinit. Suurimmat voivat kasvaa 2,5 metriä pitkiksi. Pienin lajeista, Phocoena sinus, kasvaa vain 1,5-metriseksi. == Suvut ja lajit == * Kirjopyöriäiset (Phocoenoides) ** Kirjopyöriäinen (Phocoenoides dalli) * Pallopääpyöriäiset (Neophocaena) ** Pallopääpyöriäinen eli rosopyöriäinen (Neophocaena phocaenoides) * Pyöriäiset (Phocoena) ** Kalifornianpyöriäinen eli bajanpyöriäinen (Phocoena sinus) ** Pyöriäinen (Phocoena phocoena) ** Mustapyöriäinen (Phocoena spinipinnis) ** Silmälasipyöriäinen eli valkovatsapyöriäinen (Phocoena dioptrica) == Lähteet == *
SBS Broadcasting

SBS Broadcasting BV on hollantilainen mediayhtiö, joka oli aiemmin osa kansainvälistä ProSiebenSat.1 Mediaa. ProSiebenSat.1 Media omisti Euroopassa 22 radioasemaa sekä 26 televisiokanavaa. SBS Broadcasting perustettiin vuonna 1989 ja ProSiebenSat.1 Media osti sen kesäkuussa 2007. Sanoma hankki omistukseensa yhteistyökumppaneidensa kanssa SBS Broadcastingin belgialaiset ja hollantilaiset kanavat ProSiebenSat.1 Medialta huhtikuussa 2011. Sanoma myi huhtikuussa 2017 osuutensa SBS Broadcastingista Talpa Broadcasting Holdingille. ProSiebenSat.1 Media myi pohjoismaiden SBS:n toiminnot yhdysvaltalaiselle Discovery Communicationsille joulukuussa 2012. == SBS Suomessa == ProSiebenSat.1 Median suomalainen tytäryhtiö SBS Finland Oy omisti The Voice -radiokanavan, Iskelmän, Radio Cityn ja Radio Pookin. SBS:lle kuului myös suomalainen televisiokanava The Voice. Syyskuussa 2008 uudelleen toimintansa aloittanut TV5 ja The Voice näkyivät jonkin aikaa samalla kanavapaikalla, mutta nykyisin molemmilla on oma kanavapaikkansa. TV5 ei kuulunut SBS:ään, vaan se oli suoraan ProSiebenSat.1 Median omistuksessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * SBS:n kotisivut Luokka:Sanoma Luokka:Viestintäyhtiöt Luokka:Media-alan tuotemerkit
Pontifex maximus

Pontifex maximus oli Rooman valtakunnan pontifex-papiston johtaja eli pontifex-kollegion esimies. Hänellä oli niin uskonnollista kuin poliittistakin valtaa. Pontifex tarkoittaa sillanrakentajaa ja viittaa papin välitystehtävään tämän ja tuonpuoleisen maailman välillä. Yksi pontifex maximuksen tehtävistä oli tarvittaessa lisätä karkauspäiviä roomalaiseen kalenteriin. Ollessaan pontifex maximus Julius Caesar loi uuden Juliaanisen kalenterin. Caesarin murhan jälkeen Marcus Aemilius Lepidus valittiin pontifex maximukseksi. Hän sai pitää virkansa sen jälkeenkin kun Augustus ajoi hänet maanpakoon. Lepiduksen kuoltua Augustus valittiin uudeksi pontifex maximukseksi ja tämän jälkeen uudet keisarit saivat myös tämän viran. Nykyään paavit kantavat tätä nimikettä. Arvonimi otettiin ilmeisesti käyttöön keskiajalla takautuvasti. Annales maximi olivat pontifex maximuksen pitämiä aikakirjoja. == Luettelo pontifex maximuksista == *753 eaa. – 712 eaa. – Rooman kuninkailla oli pontifex maximusta vastaava valta *712 eaa. – Numa Marcius *... *509 eaa. – Papirius *... *449 eaa. – Furius *431 eaa. – Cornelius Cossus *420 eaa. – Minucius *390 eaa. – Follius Flaccinator *... *332 eaa. – Cornelius Callissa *304 eaa. – Cornelius Scipio Barbatus *... *254 eaa. – Tiberius Coruncanius *243 eaa. – Lucius Caecilius Metellus *237 eaa. – Lucius Cornelius Lentulus Caudinus *212 eaa. – Publius Licinius Crassus Dives *183 eaa. – Gaius Servilius Geminus *180 eaa. – Marcus Aemilius Lepidus *152 eaa. – *150 eaa. – Publius Cornelius Scipio Nasica Corculum *141 eaa. – Publius Cornelius Scipio Nasica Serapio *132 eaa. – Publius Licinius Crassus Mucianus *130 eaa. – Publius Mucius Scaevola *115 eaa. – Lucius Caecilius Metellus Dalmaticus *103 eaa. – Gnaeus Domitius Ahenobarbus *89 eaa. – Quintus Mucius Scaevola *81 eaa. – Quintus Caecilius Metellus Pius *63 eaa. – Gaius Julius Caesar *44 eaa. – Marcus Aemilius Lepidus *12 eaa. – Caesar Augustus *12 eaa. – 382 jaa. – Rooman keisarit *382 jaa. – nykypäivä – paavit ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Rooman uskonto Luokka:Roomalaiset virat ja arvonimet
Puolivälinkangas

thumb|150px|Vuonna 1969 valmistunut Puolivälinkankaan vesitorni on näkyvä maamerkki. Puolivälinkangas eli ”Puokkari” on yksi Oulun kaupunginosista ja Puolivälinkankaan suuralueen keskus. Se sijaitsee noin viisi kilometriä pohjoiseen Oulun keskustasta, valtatien 4 pohjoispuolella ja Pyykösjärven eteläpuolella. Puolivälinkankaalla asuu noin 3 000 asukasta. Suuri osa heistä asuu kaupungin omistamissa vuokrakerrostaloissa. Alueella on myös pääosin omistusasuntoja käsittäviä kerrostaloja. Lisäksi Puolivälinkangas käsittää suurehkon omakoti- ja rivitaloalueen. Maastoltaan Puolivälinkangas on nimensä mukaisesti mäntykangasta. Siellä on Oulun ystävyyskaupungin Odessan kunniaksi perustettu Odessanpuisto. Alueella sijaitsee myös pururata. Puolivälinkankaan vuonna 1975 rakennetun Pyhän Tuomaan kirkon on suunnitellut arkkitehti Juha Leiviskä. ==Osa-alueet== ===Yläsiirtola=== Yläsiirtola on osa-alue, joka sijaitsee Castrenin urheilukeskuksen pohjoispuolella Puolivälinkankaan keskuksen eteläpuolella. Käytännössä Yläsiirtolan alueen muodostavat Lammintien, Mustikkatien, Puolukkatien, Juolukkapolun ja Karpalotien varsilla sijaitsevat rakennukset. Oulun kaupunki on määrännyt Yläsiirtolan suojelualueeksi ja alueen rakennukset ovat tiukkojen säännösten alla. Alueella on pääosin vanhoja puurakenteisia omakotitaloja, joista osa on rakennettu jo 1920-luvun taitteessa ja osa sotien jälkeen rintamamiestaloina. Alueella on myös muutama hiukan uudempi talo. Aluetta pidetään usein virheellisesti omana kaupunginosanaan, vaikka virallisesti se on vain osa-alue. Yläsiirtolaa on tehnyt tunnetuksi 1990-luvun alusta toiminut kansanmusiikkiyhtye Yläsiirtola Ramblers. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Rotuaari

Rotuaari on Oulun ydinkeskustan kävelykatu. Kirkkokadun osa välillä Saaristonkatu–Pakkahuoneenkatu muutettiin kävelykaduksi kesällä 1987. Kadun nimestä järjestetyn nimikilpailun voitti Matti Kessin nimiehdotus Rotuaari. Rotuaari on vanha oululainen murresana ranskan kielen jalkakäytävää (trottoir) tarkoittavasta sanasta. Kävelykatuideaa oli kokeiltu Kirkkokadulla aiemminkin, syksyllä 1967, jolloin kadun nimenä oli Viisristi, mutta kauppiaiden vastustuksen vuoksi kokeilua ei tuolloin jatkettu. Rotuaarin pallo on Seppo Valjuksen suunnittelema keskusaukion kaivohuoneveistos. Aiemmin Rotuaari tunnettiin useilla eri nimillä. Nimitys Lihatiski katosi, kun tästä alun perin Saaristonkadun ja Pakkahuoneenkadun välillä kulkevasta Kirkkokadun osasta lanseerattiin kävelykatu. Nykyään Rotuaariin kuuluu myös osa Kauppurienkadusta ja osa Isokadusta. Vuonna 2020 Rotuaari laajeni Heinäpäähän päin, kun Albertinkadun ja Saaristonkadun välinen osuus muuttui kävelykaduksi. ==Katso myös== *Rotuaari Piknik == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Oulun Kirkkokatu (ennen Rotuaarin avaamista tehty dokumentti) Luokka:Oulun kadut Luokka:Oulun nähtävyydet Luokka:Pokkinen Luokka:Suomen kävelykadut
Dolly (lammas)

Dolly (5. heinäkuuta 1996 – 14. helmikuuta 2003) oli naaraspuolinen lammas ja ensimmäinen aikuisen somaattisesta solusta kloonattu nisäkäs. Dolly kloonattiin Skotlannissa vuonna 1996 yli 250 epäonnistuneen yrityksen jälkeen. == Kloonaus ja syntymä == Dollyn solu otettiin kuusi vuotta vanhan Finn- Dorset-rotuisen lampaan rintarauhasesta ja munasolu oli Skotlannin Blackface -rotuiselta lampaalta. Kloonattu alkio siirrettiin toiseen Blackface-rodun lampaaseen, joka synnytti Dollyn 5. heinäkuuta 1996. Dollylla oli siis käytännössä kolme emoa. Koska Dollyn DNA tuli Finn-Dorsetilta, oli myös Dolly Finn-Dorset-rotua. Finn-Dorset on suomenlampaan ja englantilaislähtöisen Dorset-rodun risteytys. Dollyn olemassaolo ilmoitettiin julkisuuteen 22. helmikuuta 1997 ja se sai paljon huomiota tiedotusvälineissä. Kloonauksen suorittanutta ryhmää johti Edinburghin yliopiston professori Ian Wilmut. Dolly nimettiin kantrilaulaja Dolly Partonin mukaan. Wilmutin sanoin, "Dolly on peräisin rintarauhasen solusta, emmekä voisi kuvitella vaikuttavampaa rauhasparia kuin Dolly Partonin". == Elämä == Dolly eli koko elämänsä Roslin- instituutissa Midlothianissa. Siellä se siitettiin Walesin vuoristolampaan kanssa ja Dolly synnytti yhteensä kuusi karitsaa. Sen ensimmäinen jälkeläinen, nimeltään Bonnie, syntyi huhtikuussa 1998. Seuraavana vuonna Dolly synnytti kaksoskaritsat Sallyn ja Rosien, ja se synnytti kolmoset Lucyn, Darcyn ja Cottonin vuonna 2000. Vuoden 2001 lopulla, neljän vuoden iässä, Dolly sai niveltulehduksen ja alkoi liikkua jäykästi. Tätä hoidettiin tulehduskipulääkkeillä. == Kuolema == Dolly jouduttiin lopettamaan kuusivuotiaana, 14. helmikuuta 2003 viruksen aiheuttaman keuhkotulehduksen sekä niveltulehduksen takia. Dolly eli noin puolet lampaiden normaalista eliniästä, joka on noin 11–12 vuotta. Varhaisen kuoleman epäiltiin johtuneen kromosomien telomeerien loppuunjakautumisesta, sillä Dolly-lammas kloonattiin jo erikoistuneesta (eli vanhasta) solusta, eli Dollyn solut olivat näin ollen yhtä vanhoja kuin sen lampaan, josta Dolly oli kloonattu. Dolly eli kuitenkin jatkuvasti asiantuntijoiden valvovan silmän alla, eikä merkkejä ennenaikaisesta vanhenemisesta ollut. Dolly laitettiin kuolemansa jälkeen täytettynä näytteille Edinburghin kuninkaalliseen museoon. Samoista utaresoluista on kloonattu neljä muuta lammasta, joista myös Dolly sai alkunsa. Saman lampaan ihosoluista on kloonattu yhdeksän lammasta. Brittitutkijat ovat tarkkailleet, ovatko kloonilampaat ikääntyneet ennenaikaisesti. Ainoastaan yhdellä kloonilla oli lievää suurempia ongelmia nivelissä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Kloonaus Luokka:Kuuluisat eläimet
Romulus Augustulus

Romulus Augustulus tai Romulus Augustus (noin 460 – 507 tai myöhemmin) oli Länsi-Rooman viimeinen keisari. Hänen isänsä, hunni Attilan entinen sihteeri Orestes kohotti hänet valtaan 31. lokakuuta 475, kun oli ensin ajanut edellisen keisarin Julius Nepoksen Italiasta. Romulus oli tuolloin 14-vuotias, ja Orestes käytti poikaansa nukkehallitsijana. Itä-Rooman keisari ei koskaan tunnustanut hänen keisariuttaan. Tyytymättömien sotilaiden Italiaan kutsuma germaani Odovakar tappoi Oresteen ja syrjäytti Romuluksen syyskuun alussa vuonna 476. Romulus muutti huvilalle Napolin rannikolla ja nautti vuosittaista eläkettä. Odovakar jäi Italiaan kuninkaaksi muodollisesti Itä-Rooman keisarin vasallina. Hän palautti keisarin tunnusmerkit Itä-Roomaan. Romulus Augustuluksen myöhemmistä vaiheista ei ole varmaa tietoa. Vuosina 507 ja 511 Teoderik Suuren sihteerit vahvistivat kirjeitse eläkkeen, jonka Teoderik oli myöntänyt eräälle Romulukselle ja hänen äidilleen Barbarialle. Kirjeissä mainitun Romuluksen on usein arveltu olevan Romulus Augustulus, mutta tätä on mahdotonta todistaa oikeaksi. Romuluksen nimi on mielenkiintoinen. Alkuperäinen Romulus oli Rooman tarunhohtoinen perustaja, ja Augustus oli Rooman ensimmäinen keisari. Augustulus on tästä diminutiivimuoto, ”pikku- Augustus”. Diminutiivimuoto on historioitsijoiden jälkikäteen lisäämä ironinen ja hieman halventava muoto keisarin nimestä. == Kirjallisuutta == * * Luokka:Rooman keisarit
Rosenholz-aineisto

Rosenholz-aineisto (, ) on 280 000 tiedoston kokoelma, joka sisältää tietoa Itä-Saksan tiedustelupalvelun ulkomaanvakoiluosaston (Hauptverwaltung Aufklärung, HVA) työntekijöistä. Luettelossa on pääasiassa entisessä Länsi- Saksassa työskennelleiden HVA:n agenttien oikeita nimiä. Operaatio Rosewoodissa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA sai Itä-Saksan hajotessa haltuunsa kokoelman erittäin salaisia asiakirjoja ja mikrofilmejä. Pitkien neuvotteluiden jälkeen aineisto toimitettiin Saksaan vuonna 2003. Palautuksen jälkeen BStU tarkisti tiedostot käännös- ja muiden virheiden varalta. Maaliskuusta 2004 alkaen asiakirjat ovat olleet periaatteessa julkisia, mutta niiden katseluun tarvitaan erillinen lupa. Vuonna 1990 alkanut Operation Rosewood (koodinumero 9910111-H) päättyi Yhdysvaltain puolustusministeriössä 17. maaliskuuta 2000. Rosenholz-aineisto sisältää kolme kortistoa:Ulkoasiainministeriö * F-16-kortit, HVA:n henkilötietokortisto * F-22-kortit, tapahtumakortit * Tilastokortit, Statistikbögen Suomessa Korkein hallinto-oikeus päätti helmikuussa 2012, ettei suojelupoliisin tarvitse luovuttaa tiedotusvälineille aineistoa. Oikeuden mukaan aineisto on saatu osana tiedustelupalvelujen luottamuksellista tietojenvaihtoa. Oikeus arvioi, että suojelupoliisin tietojen saanti voisi jatkossa vaarantua. Suomessa samankaltaisen Tiitisen listan salaaminen on aiheuttanut kuohuntaa tiedotusvälineissä. ==Lähteet== * Ten Years of German Unification - National Security and the Future 1. vuosikerta, 2. numero, 2000 * DoD Inspectors Still Select Creative Names for their Investigations - Michael Ravnitzky/Russ Kick, The Memory Hole 6.8.2003 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Stasi - Dunkelgrau auf Hellgrau - Die Zeit 11. syyskuuta 2003 * Stalinismus - Wunderland DDR - Die Zeit 2. lokakuuta 2003 * Der diskrete Charme der Demokratie - Die Zeit 29. heinäkuuta 2004 * DDR-SPIONAGE - Jetzt sind auch die Wessis dran - Die Zeit * Matti Muukkonen tietokirjailija Pekka Virkin vieraana Jälkisuomettumisen ruumiinavaus -ohjelmasarjassa, jossa he keskustelevat muun muassa Tiitisen listasta ja Rosenholz-aineistosta sarjan 3. jaksossa Tiitisen listan tulilanka palaa, 16.10.2023. Luokka:Vakoilu Luokka:Saksan historia Luokka:Tietokannat Luokka:Stasi
Lucius Junius Brutus

Lucius Junius Brutus oli tradition mukaan toinen Rooman ensimmäisistä konsuleista vuonna 509 eaa. Brutus syrjäytti Rooman viimeisen kuninkaan Lucius Tarquinius Superbuksen ja perusti Rooman tasavallan. == Lähteet == Luokka:Roomalaiset poliitikot
Epiktetos

Epiktetos (, ; 55 – n. 135 Nikopolis) oli antiikin kreikkalainen stoalainen filosofi. Hän oli todennäköisesti syntynyt Hierapoliksessa Fryygiassa, ja asui suurimman osan elämästään Roomassa. == Elämä == Nuorena Epiktetos oli orjana Roomassa Neron vapauttamalle varakkaalle miehelle nimeltä Epafroditos. Hänen alkuperäistä nimeään ei tunneta — kreikan sana epiktetos merkitsee yksinkertaisesti ”hankittua”. Lopulta hänet vapautettiin, ja hän perusti oman filosofikoulun. Orjanakin hän opiskeli stoalaista filosofiaa Musonius Rufuksen oppilaana. Vapautumisensa jälkeen hän eli melko kovaa elämää sairaalloisena Roomassa. Lopulta hänestä tuli rampa pahan reumatismin vuoksi. Keisari Domitianus ajoi Epiktetoksen yhdessä muiden filosofien kanssa maanpakoon joskus vuosien 89 ja 95 välillä. Tästä maanpaosta seurasi hänen elämänsä paras ajanjakso. Hän muutti Nikopoliihin Kreikkaan, ja perusti oman mainetta saaneen filosofikoulunsa. Jopa keisari Hadrianus vieraili koulussa, ja sen tunnetuimmasta oppilaasta Arrianoksesta tuli merkittävä historioitsija. Epiktetos eli elämänsä yksinkertaisesti noudattaen stoalaista ajattelua. Hänen elämänsä oli opetuksen ja ajattelun täyttämää. Hänen tiedetään menneen naimisiin kerran vanhemmalla iällä, auttaakseen kasvattamaan lasta, joka olisi muuten jätetty kuolemaan. Epiktetos eli Nikopoliissa kuolemaansa asti. == Filosofia == Stoalaisten tapaan Epiktetos keskittyi filosofiassaan etiikkaan ja opetti oman elämänsä herrana olemista. Hänen mielestään stoalaisen opettajan tuli rohkaista oppilaitaan elämään filosofista elämää, joka johtaa lopulta eudaimoniaan (onnellisuuteen). Tarkoituksena oli turvata oma elämä elämällä järkevästi, eli hyveellisesti ja luonnon tahdon mukaan. Epiktetoksen pääteos on Enkheiridion (Käsikirja, suomennettu myös nimellä Ojennusnuora). Sen lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu kokoelma keskusteluja, Diatribai (Keskusteluja). Todennäköisesti hän ei ole kirjoittanut niitä itse, vaan ne on ylöskirjannut hänen opetuksistaan hänen oppilaansa Arrianos. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * Epiktetos: Käsikirja. (Alkuteos: Enkheiridion). Uudistettu suomennos, ilmestynyt vain e-kirjana, 2016. ISBN 978-952-68557-3-8 * == Aiheesta muualla == === Ensyklopedia-artikkeleita === * * === Teokset === * Epiktetos: Ojennusnuora * Epiktetos: Käsikirja (e-kirja, pdf) * Epiktetoksen teoksia Internet Classics Archive === Vapaasti ladattavia Epiktetoksen e-kirjoja === * Projekti Lönnrotilta * Project Gutenbergilta Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Roomalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:Orjat Luokka:50-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 135 kuolleet
Jäniksen vuosi

Jäniksen vuosi on Arto Paasilinnan tunnetuin romaani. Kirja on vuodelta 1975, jolloin kiinalaisen horoskoopinkin mukaan oli jäniksen vuosi, ja sen kustantaja oli Weilin & Göös. Myöhemmin sitä ovat julkaisseet kirjakerhot, WSOY ja Gummerus. Kirja on käännetty 30 eri kielelle, muun muassa ranskaksi, hepreaksi, japaniksi, kiinaksi, koreaksi, turkiksi, venäjäksi, ukrainaksi, latviaksi ja liettuaksi. Tarina kertoo turhautuneesta toimittajasta Kaarlo Vatasesta, joka kesäisellä työmatkallaan löytää vammautuneen jäniksenpoikasen, joka oli jäänyt Vatasen ja tämän työtoverin auton alle. Vatanen päättää heittää hyvästit entiselle elämälleen ja aloittaa huumorilla ja haikeudella alkavan seikkailun ympäri Suomea jäniksen kanssa. Vatanen tapaa mm. Kiuruveden entisen nimismiehen, joka on tutkinut harrastuksenaan Kekkosta. Erityisesti hän on tutkinut Kekkosesta otettuja valokuvia ja tullut siihen tulokseen, että Kekkonen oli 1960-luvun lopulla korvattu nuoremmalla kaksoisolennolla. Ajauduttuaan karhujahdissa Neuvosto-Venäjälle Vatanen palautetaan vankivaunussa Suomeen, jossa hänet erotetaan jäniksestä. Lähetettyään kirjeen Kekkoselle hän saa kiireesti jäniksensä yhteiseen selliin. Jäniksen vuosi ilmestyi ranskaksi Éditions Denoëlin kustantamana vuonna 1989 ja saavutti heti suuren suosion sekä arvostelijoiden että lukijoiden parissa. Romaani julkaistiin nimellä Le Lièvre de Vatanen (suom. Vatasen jänis), jottei sitä olisi sekoitettu samaan aikaan julkaistuun kiinalaisia horoskooppimerkkejä esittelevään teossarjaan. Jäniksen vuodesta on tullut Ranskassa kestosuosikki, jota myydään vuosittain tuhansia kappaleita.Jouni K. Kemppainen - Onnellinen mies - kirjailija Arto Paasilinnan elämä, Kustannusosakeyhtiö Paasilinna, 2012 Teoksen pohjalta on tehty myös elokuvia, Risto Jarvan ohjaama kehuja saanut Jäniksen vuosi vuodelta 1977 ja ranskalaisen Marc Rivièren vähemmän kehuttu Jäniksen vuosi (Le Lièvre de Vatanen) vuodelta 2006. ==Lähteet== Luokka:Arto Paasilinnan teokset Luokka:Vuoden 1975 kirjat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Antrooppinen periaate

__NOTOC__ Antrooppinen periaate (, ihminen), tarkoittaa väitettä, joka voidaan muotoilla seuraavasti: jotta kaikkeuden ominaisuuksia voitaisiin havaita, niiden tulee olla sellaisia, että havaitsijoita voi olla olemassa. Antrooppisen periaatteen esitti Robert Dicke 1957. Se sanoo, että mistään maailmankaikkeudesta ei voi havaita kuin asioita, jotka voivat tapahtua sellaisessa maailmankaikkeudessa, joka mahdollistaa älyllisen elämän, koska muissa ei ole älyllisiä havaitsijoita. == Hienosäädetty kaikkeus == Antrooppisen periaatteen sanotaan selittävän, miksi maailmankaikkeuden ikä ja luonnonvakio ovat juuri meidän maailmankaikkeudessamme sellaisia, että tietoinen elämä on mahdollista. Maailmankaikkeuksissa, joissa jompikumpi on toisin, kukaan ei ole ollut havaitsemassa ja ihmettelemässä sitä. Tämä vastaa muun muassa hienosäädetty kaikkeus -argumenttiin, jonka mukaan meidän maailmankaikkeutemme näyttää elämälle suotuisaksi säädetyltä. Väite hienosäädöstä on siis selviytymisharha, Nick Bostrom kirjoittaa. == Katso myös == * Kopernikaaninen periaate == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * * == Aiheesta muualla == * Anthropic-principle.com. Nick Bostrom. Luokka:Kosmologia Luokka:Luonnonfilosofia
Platanistoidea

Platanistoidea on hammasvalaisiin kuuluva valaiden yläheimo, joka sisältää vain yhden elossa olevan heimon, jokivalaat (Platanistidae). Lisäksi yläheimo sisältää monia sukupuuttoon kuolleita valaita. Toisin kuin nykyiset jokivalaat, muinaiset lajit elivät lähes yksinomaan meressä. == Taksonomia == Platanistoidea sisältää yhden elossa olevan heimon, jokivalaat (Platanistidae). Aikaisemmissa luokitteluissa jokivalaisiin luettiin kaikki joissa elävät delfiinit, jolloin ryhmä sisälsi Platanista-lajien lisäksi kiinanjokidelfiinin (Lipotes vexillifer), amazonindelfiinin (Inia geoffrensis) ja laplatanjokidelfiinin (Pontoporia blainvillei). Nykyään jokivalaisiin luetaan vain kaksi elävää lajia: gangesindelfiini (Platanista gangetica) ja induksendelfiini (Platanista minor). Joissakin luokitteluissa, kuten vuoden 2005 Mammal Species of the World -teoksessa, on luovuttu hammasvalaiden yläheimojaosta, jolloin Platanistoideaa ei käytetä taksonina. Uudemmassa Mammal Diversity Databasen luokittelussa hammasvalaat kuitenkin jaetaan kuuteen yläheimoon, joista Platanistoidea, Inioidea ja Lipotoidea sisältävät perinteisesti jokivalaisiin luettuja lajeja. Platanistoidea-yläheimolla on merkitystä myös paleontologiassa, koska se sisältää useita sukupuuttoon kuolleita heimoja. Platanistoidea-yläheimosta tunnetaan 15–22 sukupuuttoon kuollutta sukua. Luokittelu ei ole vakiintunutta, mutta usein tunnustettuja heimoja ovat Squalodelphinidae ja Waipatiidae. Squalodelphinidae saattaa olla parafyleettinen. Myös Allodelphinidae saattaa kuulua yläheimoon, ja lisäksi yläheimossa on sukuja, joita ei ole luokiteltu mihinkään heimoon. == Lähteet == *
Triumviraatti

Triumviraatti (latinan sanoista tres ja viri, ’kolme miestä’) on järjestely, jossa kolme hallitsijaa, triumviriä, hallitsevat yhdessä. Ensimmäinen triumviraatti Rooman valtakunnassa muodostettiin noin vuonna 60 eaa. Se oli luonteeltaan epävirallinen. Julius Caesar, Gnaeus Pompeius Magnus ja Marcus Licinius Crassus jakoivat yhdessä vallan. Toinen triumviraatti, tällä kertaa virallinen, muodostettiin 42 eaa. Siinä Marcus Antonius, Octavianus Augustus ja Lepidus jakoivat vallan. == Triumviri == Triumviri oli nimitys kolmimiehisen virkakunnan jäsenelle. Seitsenhenkisen ryhmän jäsen oli vastaavasti septemviri. == Katso myös == * Baijerin triumviraatti == Lähteet == Luokka:Antiikin Rooman politiikka
Pikselinviilaajat

Pikselinviilaajat on vuosina 2001–2006 ilmestynyt suomalainen verkkosarjakuva. Verkkosarjakuvan julkaisu alkoi 31. tammikuuta 2001. Ensimmäiset vuodet sarjakuvaa julkaistiin Bittivuoto.net-sivustolla kahdesti viikossa, maanantaisin ja torstaisin. Vuonna 2003 sarjakuva siirtyi omalle verkkosivustolleen ja lopulta Pikselinviilaajien julkaisu lopetettiin 2. tammikuuta 2006. Strippejä julkaistiin yhteensä 534 kappaletta. Pikselinviilaajia käsikirjoittivat ja piirsivät Tuomo Pekkanen (299 strippiä) ja Antti Paajoki (234 strippiä). Kummatkin ovat syntyneet ja opiskelleet Jyväskylässä. Sarjakuvan julkaisuaikoihin Paajoki opiskeli Jyväskylän yliopistossa tietojärjestelmätiedettä ja Pekkanen toimi tietotekniikan ja fysiikan opettajana Vesilahden yläasteella. Sarjakuvassa seikkaillaan nörttien maailmassa ja useimmat vitsit liittyvät tietotekniikkaan ja siitä johdettuihin sanaleikkeihin ja puujalkavitseihin. Sarjakuvan graafinen tyyli on kirjaimellisesti pikseli pikseliltä koneella "piirretty" verkkosarjakuva. Hahmot muistuttavat vanhojen tietokoneiden piirto-ohjelmilla piirrettyjä tikku-ukkoja, joka antaa sarjakuvalle tunnistettavan ulkonäön. Strippien resoluutio on matala, mutta niitä voi zoomata ohjelmallisesti Pikselinviilaajien sivulla. Sarjakuvassa esiintyi vuosien varrella lähinnä toistuvia hahmoja jotka olivat pääasiassa stereotyyppisiä IT-alan ihmishahmoja, mutta sarjassa esiintyi myös eläimiä kuten bugi, reijo ja sorsa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Pikselinviilaajat sarjakuvan kotisivu Luokka:Verkkosarjakuvat Luokka:Suomalaiset sarjakuvat Luokka:Strippisarjakuva
Prisma (optiikka)

Prisma on optinen laite, jolla voidaan taittaa tai heijastaa valoa ja taittamisen yhteydessä myös hajottaa valoa valospektrin väreihin, esimerkiksi auringon valkoista valoa sateenkaaren väreihin. Prisma on usein muodoltaan geometrinen prisma. Valon taittuminen aineen rajapinnassa riippuu valon aallonpituudesta ja väliaineen taitekertoimesta. Valo, joka sisältää useita aallonpituuksia, taittuu rajapinnassa siten, että pidemmät aallonpituudet (punaiset) taittuvat vähiten ja lyhyimmät (violetti) eniten. Prisman kolmiomuoto korostaa tätä aallonpituuksien erottumista, kun valo kulkee molempien rajapintojen läpi. Kiikarien ja kaukoputkien prismoja käytetään usein kääntämään valoa 90 tai 180 astetta, jos esimerkiksi optisen laitteen pituus halutaan pitää lyhyenä. Tällöin käytetään hyväksi kokonaisheijastusta 90 asteen kulmaan valmistettujen Porro-prismojen sisällä ja valo ohjataan sisään suoraan rajapintoja vasten, jolloin vältetään valoa hajottava ilmiö. Kokonaisheijastuksella saavutetaan lähes 100 % heijastus, kun parhaimmatkin metallipeilit heijastavat vain noin 95 % niihin osuvasta valosta. Samaan kokonaisheijastukseen perustuvat valokuidut ja valojohteet sekä kameroissa (peilikamera, SLR) yleisesti käytetty kattopentaprisma. Luokka:Optiset laitteet Luokka:Spektroskopia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Prisma

Prisma tarkoittaa seuraavia asioita: * prisma, optinen laite * prisma eli särmiö, geometrinen kappale * Prisma, Yle TV1:n tiededokumenttisarja * Prisma Studio, Yle TV1:n tiedeaiheinen makasiiniohjelma * Prisma, kauppaketju * Prisma-keskus, kauppakeskus Lohjalla * Prisma, mittaustukialus * Prisma, ruotsalainen satelliittihanke * Prisma, suomalainen taiteilijaryhmä * Prisma, ruotsalainen kulttuurilehti * Prisma, Mauno Kiviojan teos Tampereen teknillisen yliopiston pihassa * Prisma, Rudolf Kochin suunnittelema kirjaintyyppi * Lancia Prisma, vuosina 1982–1989 valmistettu automalli. * Prisma, Aikamedian levymerkki
Super Mario Land

Super Mario Land on ensimmäinen Mario-pelisarjan Game Boy -käsikonsolille tehty peli. Super Mario Landin kehitti Nintendo ja se ilmestyi vuonna 1989. Super Mario Land muistuttaa ulkoasultaan paljon ensimmäistä Super Mario Bros. -peliä, mutta peli poikkeaa kuitenkin sarjan aiemmista peleistä monella tapaa. Eräs syy eroavaisuuksiin aikaisempien Mario-pelien kanssa on, ettei peli ole Marion luojan Shigeru Miyamoton käsialaa. Pelin viholliskaarti ja jopa Marion supervoimat ovat hiukan poikkeuksellisia. Pelissä nähdään kyllä taikasieniä, mutta lisäelämiä merkitään sydämillä. Peli ei edes sijoitu Sienivaltakuntaan vaan Sarasamaahan (). Pelin rakenne on hyvin samanlainen kuin Super Mario Brosissa. Peli on jaettu neljään maailmaan (valtakuntaan), joista jokainen koostuu kolmesta kentästä. Peli ei ole pelkkää tasohyppelyä, vaan pelaaja pääsee myös ohjailemaan sukellusvenettä (”Marine Pop”) ja lentokonetta (”Sky Pop”). Pelissä Marion on pelastettava Sarasamaan hallitsija prinsessa Daisy ilkeän Tatanga-nimisen avaruusolennon kynsistä. Tässä onnistuakseen hänen on selvittävä Birbuton, Mudan, Eastonin ja Chain valtakuntien läpi. Birbuto- valtakunta perustuu muinaiseen Egyptiin, Easton-valtakunnan tausta ja viholliset ovat saaneet vaikutteita Pääsiäissaaren kivipatsaista ja Chai- valtakunta sijoittuu Kiinaan. Japanin-julkaisun jälkeen peli kiirehdittiin julkaisemaan länsimaissa, eikä vihollisille annettuja nimiä käännetty länsimaiseen muotoon. == Vastaanotto == Mikrobitin Jukka Tapanimäki antoi pelille 88 pistettä sadasta kahteen kertaan.Mikrobitti 2/1991, sivu 61Mikrobitti 3/1991, pelikonsoliliite == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Mario-tasohyppelyt Luokka:Game Boy -pelit Luokka:Vuoden 1989 videopelit
Tehomaatalous

Tehomaatalous on maataloutta, jossa käytetään nykyaikaisia keinoja maataloustuotannon tehostamiseksi. Näihin kuuluvat maatalouskoneet, lannoitteet, torjunta-aineet, tuotannon kasvattamiseksi jalostetut ja geenimuunnellut lajit ja muut tuotantoa lisäävät asiat. Maatalouskoneilla kuten traktoreilla saadaan esimerkiksi maanmuokkaukseen ennen näkemättömän suuri työteho, johon ei ole inhimillisesti mahdollista päästä. Lannoitteilla voidaan poistaa maaperän tuottavuuden pullonkauloja, jotka johtuvat jonkin ravintoaineen puuttumisesta tai vähäisestä määrästä. Torjunta-aineilla vähennetään tuholaisten ja rikkakasvien vaikutusta viljelyskasvin kasvuun. Jalostuksella ja geenimuuntelulla saadaan aikaan kasvi- ja eläinlajeja, jotka eivät selviäisi luonnossa, mutta jotka kultivoinnilla saadaan tuottamaan mahdollisimman paljon ihmiselle tai kotieläimille kelpaavaa ravintoa. Eläinten muokkaamisella saadaan parannettua esimerkiksi lypsykarjalla maidon tuotantoa tai lihakarjalla lihan kasvua, suhteessa eläinten vaatimaan ravintoon ja aikaan. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Maatalous Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit de:Landwirtschaft#Extensive und intensive Landwirtschaft
Sentrifugi

Linko eli sentrifugi on erottelulaite, jolla nestepitoisesta seoksesta voidaan erottaa eritiheyksiset olomuotoalueet keskipakoisvoiman avulla. Laitteessa eri aineosia sisältävä seos saatetaan voimakkaaseen pyörimisliikkeeseen, jolloin painavimmat aineosat pyrkivät kertymään mahdollisimman etäälle pyörimisakselista. Menetelmää kutsutaan sentrifugoinniksi (linkoaminen) latinankielisen keskipakovoimaa tarkoittavan termin mukaan. ==Tieteellinen ja teollinen käyttö== Laboratorioissa linkoja käytetään laajasti eri alueilla, muun muassa lääketieteessä veren osien erotteluun, biologiassa ja biokemiassa erottelemaan eri aineita niiden molekyylimassan mukaan sekä malminäytteiden erotteluun. Linkoja, joiden pyörimisnopeus on yli 20 000 r/min, nimitetään ultrasentrifugeiksi. Laitteen keksi vuonna 1925 Theodor Svedberg, joka sai keksinnöstä Nobelin kemian palkinnon 1926. Ultrasentrifugi pystyy tuottamaan miljoonakertaisen painovoiman kiihtyvyyden, joka mahdollistaa makromolekyylien kerrostumisen tarkastelun. Ultrasentrifugi toimii joko nestevälitteisen tai paineilmakäyttöisen turbiinin periaatteella. Gernot Zippe keksi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitossa Zippe-tyyppisen lingon, jota voidaan käyttää uraanin U-238 ja U-235 isotooppien erottamiseen. Magneettikentän avulla painavampi U-238 vajoaa ulkoreunalle, ja rikastettu U-235 voidaan kerätä pinnalta. ==Käyttö ilmailussa== Suurissa lingoissa pyöritetään myös ihmisiä esimerkiksi sotilaslentäjien tai avaruuslentäjien valinnassa ja heidän G-voimiensa kestokyvyn lisäämiseksi. Yhdysvaltain ilmavoimilla on tällainen linko Holloman Air Force Base -tukikohdassa, jossa tehdään ilmailulääketieteen tutkimusta. Miehitettyihin avaruusasemiin on kaavailtu sentrifugimaisia rakenteita, joilla asemalle saataisiin aikaan keinotekoinen painovoima. Toteutus on kuitenkin vielä kaukana. ==Käyttö kotitalouksissa== Kotitalouksissa käytössä olevat pyykki- ja mehulingot toimivat samalla periaatteella. == Lähteet == Luokka:Laboratoriotarvikkeet
Sini

Sini tarkoittaa seuraavia: * sini, siniaalto * sini, trigonometrinen funktio * sini, väri * Sini, naisen nimi * Sylvia Sini, oik. Eeva Eskola, suomalainen kirjailija * Sini, eli Sinituote Oy, siivoustarvikkeita valmistava yritys * Sini, perunalajike * Sini, kylä Afganistanissa * Sini, kaupunki Intiassa * Sini, kaupunki Italiassa. * Sini, autiomaa.
Tangentti

Tangentti voi olla: *tangentti, geometriassa suora tai taso, joka jossakin pisteessä sivuaa käyrää tai pintaa samansuuntaisesti *tangentti, eräs trigonometrinen funktio *tangentti, radion ja muiden viestivälineiden painike, joka aktivoi lähettimen. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Verkosto

Verkosto on yhteen liittyneiden tai keskenään tiiviissä yhteydessä olevien henkilöiden, yhteisöjen tai muiden sellaisten muodostama kokonaisuus tai järjestelmä. Verkostosta puhutaan yksittäistä verkkoa suurempana kokonaisuutena, Esimerkiksi tietokoneverkko on yksittäinen verkko, mutta internetin kaltainen tietokoneverkosto on tietokoneverkkojen muodostama kokonaisuus. Ihmiset muodostavat keskenään verkostoja ja esimerkiksi yritykset verkostoituvat. Tällöin puhutaan sosiaalisista eli yhteisöllisistä verkostoista. Verkkoteorian tämän hetkisen käsityksen mukaan elinvoimaisimpia ovat mittakaavattomat verkostot, jotka ovat yleensä kompleksisia. Nämä verkostot kuvaavat muun muassa kieltä, solun proteiinin välisiä linkkejä, ihmisten välisten seksuaalisia suhteita, tietokoneiden kytkentäkaavioita, solun aineenvaihduntaa, Internetiä, tietokonesirun kytkentöjä, World Wide Webiä, Hollywoodin näyttelijöiden välisiä ammatillisia suhteita, verkostotalouden ilmiöitä ja tieteellisten julkaisujen viittausjärjestelmää. == Katso myös == * Kaskadihäiriö * Skaalautumaton verkko * Verkottuminen == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * Luokka:Tietoliikenne
Ensimmäinen makedonialaissota

Ensimmäinen makedonialaissota käytiin Rooman tasavallan ja Makedonian välillä vuosina 215 eaa. – 205 eaa., samaan aikaan kuin toinen puunilaissota. Rooman liittolaisina olivat Pergamon Vähässä-Aasiassa ja Aitolian liitto Kreikassa. Rooma oli liittoutunut Illyrian rannikon kaupunkien kanssa sen jälkeen, kun se oli tuhonnut aluetta vaivanneet merirosvot. Kun Makedonian kuningas Filippos V sai kuulla Hannibalin suurista voitoista Roomaa vastaan, hän päätti hyökätä Rooman illyrialaisia liittolaisia vastaan. Filippos rakennutti sata sotalaivaa, jotka hän sai valmiiksi vuonna 216 eaa. Koulutettuaan laivastonsa hän purjehti Illyriaa kohti. Kun Filippos sai kuulla Cannaen taistelun lopputuloksen, hän päätti lähettää Hannibalin luo lähettiläitä tehtävänään yrittää saada aikaan liitto Roomaa vastaan. Roomalaiset saivat kuitenkin lähettiläät kiinni ja saivat siten vihiä Filippoksen aikeista. Vuonna 215 eaa. makedonialaiset tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Apollonian kaupunkia vastaan. Myöhemmin makedonialaiset valtasivat Oricumin kaupungin öisessä yllätyshyökkäyksessä. Kuullessaan tästä preettori Marcus Valerius Laevinus, jonka hallittavana oli Brundisium heti meren toisella puolella Illyriasta, purjehti meren yli legioonansa kanssa ja löi makedonialaiset. Filippos ei tehnyt tämän jälkeen suurempia hyökkäyksiä Rooman liittolaisia vastaan. Vuonna 211 eaa. roomalaiset tekivät liittosopimuksen Aitolian liiton kanssa. Vuonna 210 eaa. myös Elis, Sparta ja Pergamon liittoutuivat Rooman kanssa Makedoniaa vastaan. Filippos osoittautui taitavaksi kenraaliksi ja löi vastustajansa toistamiseen. Vuonna 207 eaa. käytiin sodan ainut suuri taistelu Mantineiassa Peloponnesoksella ja Aitolian liitto kukistui. Vuonna 206 eaa. aitolialaiset sopivat rauhasta Filippoksen kanssa. Roomalaiset lähettivät lisäjoukkoja prokonsuli Publius Sempronius Tudiatanuksen johdolla Illyrian vuonna 205 eaa. Ilman liittolaisia roomalaisten oli vaikea saada mitään aikaiseksi ja samana vuonna solmittiin rauha Rooman ja Makedonian välillä. Filippos palautti muutamia valtaamiaan illyrialaisia kaupunkeja, mutta sai pitää suurimman osan valloituksistaan. == Katso myös == *Makedonialaissodat Luokka:Antiikin Kreikan sodat Luokka:Rooman sodat Luokka:200-luvun eaa. sodat
Oikeustaloustiede

Oikeustaloustiede ("Law and economics") on tutkimushaara, joka soveltaa taloustieteellisiä menetelmiä oikeustieteen tutkimuskohteisiin kuten juridisiin instituutioihin. Oikeustaloustieteellisessä tarkastelussa oikeussääntöjen ja -normien sisältö otetaan annettuna ja huomio kohdistuu ennen kaikkea niiden taloudelliseen tehokkuuteen. Oikeustaloustieteen tutkimustulokset ovat käyttökelpoisia etenkin lainvalmistelussa. Tämän vuoksi oikeustaloustieteellinen tutkimus on yleensä de lege ferenda -tutkimusta. Yleisesti hyväksytyssä oikeuslähdehierarkiassa oikeustaloustieteelliset argumentit sijoittuvat sallittujen oikeuslähteiden luokkaan. Toisaalta on katsottu, että taloudelliset argumentit voisivat olla myös ensisijaisia ratkaisujen argumentteja. Oikeustaloustieteellisessä analyysissa tutkitaan mm. rikosten sekä rangaistusten taloudellisia vaikutuksia. Analyysi lähtee usein uusklassisen taloustieteen optimointinäkökulmasta sekä hyvinvointitaloustieteen tehokkuusideoista. Sopimusoikeudessa oikeustaloustieteellisiä argumentteja käytetään ennen kaikkea sen tutkimiseen millä edellytyksillä lupausten tulisi olla sitovia ja millaisia sopimusrikkomusten seurausten pitäisi olla. Näitä kysymyksiä tutkitaan mikrotaloustieteellisten instrumenttien, etenkin peliteorian, keinoin. Kuuluisia oikeustaloustieteilijöitä ovat muun muassa ulkoishaittojen teoriaa merkittävästi kehittänyt Ronald Coase, Yhdysvaltain liittovaltion 7. tuomiopiirin valitustuomioistuimen tuomari Richard Posner sekä Nobel-voittanut taloustieteilijä Gary Becker. Suomessa oikeustaloustieteen tutkimusta on tehty erityisesti Joensuun yliopiston kauppa- ja oikeustieteiden tiedekunnassa. == Sitaatteja == *Lain tärkein tehtävä taloudellisesta tai hyvinvointia maksimoivasta näkökulmasta on vaikuttaa kannustimiin. - Richard Posner == Aiheesta muualla == * Kalle Määttä: Oikeustaloustieteen aakkoset. Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta 1999. (PDF) *Rational criminals and profit-maximizing police, oikeustaloustieteilijä David Friedmanin esitys aiheeseen Luokka:Oikeuden yleistieteet Luokka:Taloustiede