EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jalkapallon naisten Pohjoismaiden-mestaruusturnaus

Jalkapallon naisten Pohjoismaiden-mestaruusturnaus oli vuosina 1974-1982 järjestetty jalkapallon naisten Pohjoismainen mestaruuskilpailu. Ruotsi, Suomi ja Tanska osallistuivat kaikkiin turnauksiin ja Norja vuodesta 1978 lähtien. Islannin ja Färsaarten maajoukkueet eivät osallistuneet turnaukseen. == Sijoitukset == Vuosi Järjestäjä Mestari 2. 3. 4. 1974 Suomi 1975 Tanska 1976 Ruotsi 1977 Suomi 1978 Tanska 1979 Norja 1980 Ruotsi 1981 Suomi 1982 Tanska == Lähteet == Luokka:Naisten jalkapallo
Castiglione

Castiglione voi tarkoittaa ainakin seuraavia: ;paikannimenä: * Castiglione Falletto, kunta Italiassa Piemonten alueella Cuneon maakunnassa * Castiglion Fiorentino, kunta Italiassa Toscanan alueella Arezzon maakunnassa * Castiglione del Lago, kunta Italiassa Umbriassa alueella Perugian maakunnassa * Castiglione Messer Marino, kunta Italiassa Abruzzon alueella Chietin maakunnassa * Castiglione d’Orcia, kunta Italiassa Toscanan alueella Sienan maakunnassa * Castiglione della Pescaia, kunta Italiassa Toscanan alueella Grosseton maakunnassa * Castiglione Torinese, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa
Tero Eronen

Tero Eronen (s. 1962 tai 1963) on suomalainen liikemies ja muusikko. Hän on entinen mallitoimiston omistaja ja nykyinen kiinteistösijoittaja. Eronen tunnetaan myös muusikkona O.S.S.Y.-nimisestä yhtyeestä. Vuonna 2011 tapahtui mediahuomiota saanut oikeuskäsittely jossa Tero Eronen tuomittiin 16 seksuaalisesta hyväksikäytöstä, yhdeksästä raiskauksesta, viidestä pakottamisesta seksuaaliseen tekoon, kolmesta törkeästä raiskauksesta sekä raiskauksen yrityksestä, tapon yrityksestä ja törkeästä ihmiskaupasta. Vuonna 2012 vuonna hän sai tuomion 13 seksuaalisesta hyväksikäytöstä, kahdesta pakottamisesta sukupuoliyhteyteen sekä törkeästä raiskauksesta ja raiskauksesta. Oikeus määräsi hänelle enimmäisrangaistuksen, 13 vuotta ehdotonta vankeutta. Hän oli tuolloin 48-vuotias.. Rikokset olivat tapahtuneet pääosin hänen mallitoimistossaan töissä oleville tai töihin pyrkiville naisille. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset rikolliset Luokka:Seksuaalirikoksista tuomitut henkilöt Luokka:1960-luvulla syntyneet Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Hattujärvi (Ilomantsi)

Hattujärvi on matalahko metsäjärvi Ilomantsin pohjoisosassa Pohjois- Karjalassa. Sen pinta-ala on 5,2 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 82 kilometriä itäkoilliseen.Hattujärvi. Järviwiki. Viitattu 13.2.2022. == Maantiede == Hattujärven pituus etelästä pohjoiseen on 6,7 kilometriä. Eteläosastaan alle kilometrin levyinen järvi levenee länsirannan Kurvisenlahden kohdalla yli kilometrin levyiseksi. Itärannan kaksi laajaa, haarautuvaa niemimaata, Paksuniemi ja nimetön niemi, kaventavat järveä ja sulkevat sisäänsä Paskopohja-nimisen, noin puolen neliökilometrin laajuisen järvenosan. Hattujärven pohjoisin osa on yli kilometrin mittainen kapeahko lahti, joka kaartuu luoteeseen. Noin puolet Hattujärvestä on kolmesta kuuteen metriä syvä. Syvimmäksi kohdaksi on mainittu järven pohjoisimman osan yhdeksänmetrinen syvänne, kartan mukaan Paskopohjassa sijaitsee 13-metrinen syvänne. Hattujärven saariluku on 14. Laajin saari on noin 3,5-hehtaarinen Hankura järven länsiosassa. Hankuran itäpuolella sijaitsee Saavansaari. Järven pohjoisosassa sijaitsee Korkeasaari ja aivan pohjoisimmassa osassa sijaitsee useita nimettömiä saaria ja luotoja. Hattujärven ympäristössä on laajoja suomaita. Järven itärannalla on harvakseltaan pientaloja. Hattujärveen virtaa laskuojia soilta ja noin 200 metriä pitkä laskuoja pohjoisesta Poikapäältä. Hattujärven luoteisrannalla on Hattukoski, josta alkaa lounaaseen virtaava Hattujoki. Hattujärven vesitilavuus on 16 942 000 kuutiometriä. Hattujärvi (04.983.1.004) kuuluu Jorhonjoen valuma-alueeseen (04.983), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Käenjoen valuma-alue (04.98) ja ensimmäinen Koitajoen valuma-alue (04.9). Jorhonjoen valuma-alueella on 16 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Hattujärvi on laajin. Seuraavaksi laajin on Poikapää.Jorhonjoen valuma-alue (04.983). Järviwiki. Viitattu 13.2.2022. == Lähteet == Luokka:Ilomantsin järvet Luokka:Koitajoen valuma-alue
Harkkojärvi

Harkkojärvi on matalahko metsäjärvi Ilomantsin pohjoisosassa Pohjois- Karjalassa. Sen pinta-ala on 4,4 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 74 kilometriä itäkoilliseen.Harkkojärvi. Järviwiki. Viitattu 13.2.2022. == Maantiede == Harkkojärven pituus etelästä pohjoiseen on 5,2 kilometriä. Järven muotoja määrittävät Miinanniemi etelässä ja länsirannan Lapinniemi järven keskiosassa. Miinanniemen länsipuolella sijaitsee järven lounainen osa, Miinanlampi, jota yhdistää muuhun järveen kapea Miinansalmi. Neljä viidesosaa Harkkojärvestä on korkeintaan kuusi metriä syvä. Järven pohjoisosassa ja toisaalta eteläosan Luotolahdella sijaitsee noin 10-metriset syvänteet. Keskiosan syvimmät kohdat ovat yhdeksänmetrisiä. Miinanlammen syvimmät kohdat ovat 1,8 metriä. Harkkojärven saariluku on 11. Eteläosan Lehtosaaret ovat lähes kiinni toisissaan. Niiden luoteispuolella sijaitsee Kurikkasaari. Järven pohjoisosassa sijaitsee Kalmotsaari, jonka läheisyydessä on vähäisiä luotoja. Harkkojärven ympäristö on erämaista. Länsirannalla on Lapinniemen kylä. Harkkojärveen laskee Hanhijoki pohjoisesta ja Jorhonjoki idästä Hattujärveltä. Harkkojärvi laskee etelään Kultajärveen (150,4 metriä mpy) Miinanlammen kautta. Harkkojärven vesitilavuus on 15 164 000 kuutiometriä. Harkkojärvi (04.982.1.007) kuuluu Pirttijärven-Harkkojärven alueeseen (04.982), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Käenjoen valuma-alue (04.98) ja ensimmäinen Koitajoen valuma-alue (04.9). Pirttijärven-Harkkojärven alueella on 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Harkkojärvi on laajin. Seuraavaksi laajin on Pirttijärvi.Pirttijärven-Harkkojärven alue (04.982). Järviwiki. Viitattu 13.2.2022. == Lähteet == Luokka:Ilomantsin järvet Luokka:Koitajoen valuma-alue
Isojärvi (Taivalkoski)

Isojärvi on pohjanmuodoiltaan vaihteleva ylänköjärvi Taivalkosken eteläosassa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 142 kilometriä itäkoilliseen.Isojärvi. Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. == Maantiede == Isojärven pituus lounaasta koilliseen on 4,7 kilometriä. Järvi on puolisen kilometriä leveä lukuun ottamatta kapeaa koilliskulmaa. Järven keskiosassa Hietalahden kohdalla altaan leveys on noin 700 metriä. Noin kolmasosa Isojärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 24 metriä, sijaitsee itärannan läheisyydessä. Järven lounaisosan Niskalahti ja Luvelahti ovat matalia, myös Hietalahti on matala. Isojärven rannat ovat metsäisiä, lounaisrannoilla on jonkin verran kulttuurimaisemaa. Isojärven keskivaiheilla pohjoisen rannan tuntumassa sijaitsee kaksi pientä saarta: Isosaari ja Pikkusaari. Järven koilliskolkan Järvenpäähän laskee Latvanjoki pohjoisesta Latvajärveltä (230,9 metriä mpy) ja Portinoja koillisesta Saari-Loukolta (247,1 metriä mpy). Lounaiskolkan Niskalahti kapenee luusuaksi, josta alkaa etelään virtaava Välijoki, joka laskee Korvuanjokeen. Isojärven vesitilavuus on 15 811 000 kuutiometriä. Isojärvi (61.758.1.004) kuuluu Isojärven valuma-alueeseen (61.758), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korvuanjoen valuma-alue (61.75) ja ensimmäinen jakovaihe on Korpijoen valuma-alue (61.7). Isojärvi on laajin Isojärven valuma-alueen 21:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Latvajärvi, Varisjärvi ja Korpijärvi.Isojärven valuma-alue (61.758). Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. Isojärvi on 15:nneksi laajin Taivalkosken 588:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Harjajärvi.Taivalkoski. Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. Taivalkosken Isojärvi on kahdeksanneksi laajin Suomen 31:stä saman nimisestä vakavedestä.Isojärvi. Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. == Lähteet == Luokka:Taivalkosken järvet Luokka:Korpijoen valuma-alue
Castiglione Torinese

Castiglione Torinese () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Castiglione Torinese Sapere.it Castiglione Torinese Enciclopedia Treccani Castiglione Torinese Turismo Torino Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 6 484 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Soivionjärvi

Soivionjärvi on matala ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 7,8 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 197 kilometriä itäkoilliseen.Soivionjärvi. Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. == Maantiede == Soivionjärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 6,6 kilometriä, järven keskiosan leveys lounaasta koilliseen on noin kaksi kilometriä. Järvi koostuu keskisestä selkävedestä, eteläosan Isolahdesta ja Soivionlahdesta, itäosan Mustalahdesta, länsiosan Tielahdesta, Puronlahdesta ja Laajalahdesta sekä luoteeseen työntyvästä Pitkäperästä. Niemimaita ovat Kontiopalo, joka erottaa Mustalahtea pääaltaasta sekä Vitikkoniemi, Vihtaniemi ja Savikonniemi luoteessa. Syvin kohta, 12 metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Vain kahdeksan prosenttia Soivionjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Soivionjärven saariluku on kuusi. Laajimmat saaret ovat Vuovaussaari kaakossa ja Lehtosaari luoteessa. Järven keskellä sijaitsee Selkäsaaret. Soivionjärven niemillä on asutusta ja peltomaata. Soivionjärveen laskee Poussunjärvi (250,3 metriä mpy) pohjoisesta ja Ala-Rikinjärvi (257,3 metriä mpy) kaakosta. Lännestä virtaa Tussunpuro Tussunjärveltä (251,5 metriä mpy) ja idästä Luokanjärvi (248,2 metriä mpy) Luokansalmen kautta. Soivionjärvi laskee Vitikkoniemen kohdalta etelään Raakunjärveen, jonka korkeustaso on metrin Soivionjärveä alempi. Soivionjärven vesitilavuus on 21 050 000 kuutiometriä. Soivionjärvi (61.332.1.001) kuuluu Soivionjärven lähialueeseen (61.332), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Soivionjärven alue (61.33) ja ensimmäinen jakovaihe Iijoen yläosan valuma-alue (61.3). Soivionjärvi on Soivionjärven lähialueen laajin järvi. Valuma- alueeseen kuuluu 20 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista toiseksi laajin on Ala-Rikinjärvi.Soivionjärven lähialue (61.332). Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Iijoen yläosan valuma- alue
Bill Clintonin hallitus

Bill Clintonin hallitus () oli vallassa Bill Clintonin presidenttikaudella 1993–2001. == Ministerit == Virka Viranhaltija Virassa Kuva Presidentti Bill Clinton 1993–2001 Varapresidentti Al Gore 1993–2001 Ulkoministeri Warren Christopher 1993–1997 Madeleine Albright 1997–2001 Valtiovarainministeri Lloyd Bentsen 1993–1994 Robert Rubin 1995–1999 Lawrence Summers 1999–2001 Puolustusministeri Les Aspin 1993–1994 William Perry 1994–1997 William Cohen 1997–2001 Oikeusministeri Janet Reno 1993–2001 Sisäministeri Bruce Babbitt 1993–2001 Maatalousministeri Mike Espy 1993–1994 Dan Glickman 1995–2001 Kauppaministeri Ron Brown 1993–1996 80px Mickey Kantor 1996–1997 William M. Daley 1997–2000 Norman Mineta 2000–2001 Työministeri Robert Reich 1993–1997 Alexis Herman 1997–2001 Terveysministeri Donna Shalala 1993–2001 Asunto- ja kaupunkikehityksen ministeri Henry Cisneros 1993–1997 Andrew Cuomo 1997–2001 Liikenneministeri Federico Peña 1993–1997 Rodney Slater 1997–2001 Energiaministeri Hazel R. O'Leary 1993–1997 Federico Peña 1997–1998 Bill Richardson 1998–2001 Opetusministeri Richard Riley 1993–2001 Veteraaniasiainministeri Jesse Brown 1993–1997 Togo D. West, Jr. 1998–2000 Ympäristönsuojeluviraston pääjohtaja Carol Browner 1993–2001 Valkoisen talon budjettijohtaja Leon Panetta 1993–1994 Alice Rivlin 1994–1996 Franklin Raines 1996–1998 Jack Lew 1998–2001 Keskustiedustelun pääjohtaja R. James Woolsey, Jr. 1993–1995 John M. Deutch 1995–1996 80px George Tenet 1996–2004 Kauppaedustaja Mickey Kantor 1993–1996 Charlene Barshefsky 1996–2001 Yhdistyneiden kansakuntien suurlähettiläs Madeleine Albright 1993–1997 Bill Richardson 1997–1998 Richard Holbrooke 1999–2001 Talousneuvonantajien neuvoston puheenjohtaja Laura Tyson 1993–1995 Joseph Stiglitz 1995–1997 Janet Yellen 1997–1999 Martin Neil Baily 1999–2001 Pienyrityshallinnon johtaja Erskine Bowles 1993–1994 Philip Lader 1994–1997 Aida Álvarez 1997–2001 Hätätilaviraston pääjohtaja James Lee Witt 1993–2001 Huumausaineiden sääntelyviraston johtaja Lee P. Brown 1993–1996 Barry McCaffrey 1996–2001 Valkoisen talon kansliapäällikkö Mack McLarty 1993–1994 Leon Panetta 1994–1997 Erskine Bowles 1997–1998 John Podesta 1997–2001 == Aiheesta muualla == * Clinton
Fried

Fried on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Alfred Hermann Fried (1864−1921), vuoden 1911 Nobelin rauhanpalkinnon saanut itävaltalainen pasifisti, kirjakauppias ja journalisti *Anne Fried (1903−1998), itävaltalais-suomalainen kirjailija, kirjallisuudentutkija, kriitikko, esseisti ja saattohoidon uranuurtaja *Gerald Fried (s. 1928), yhdysvaltalainen säveltäjä ja oboisti *Hédi Fried (1924−2022), romanialais- ruotsalainen psykologi ja kirjailija *Miriam Fried (s. 1946), israelilainen viulisti *Risto Fried (1930−2004), suomalainen psykologi ja professori.
Kiljanjärvi

Kiljanjärvi on matala ja runsashumuksinen järvi Reisjärven kuntakeskuksen pohjoispuolella Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläisimmässä osassa. Sen pinta- ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 156 kilometriä etelään.Kiljanjärvi. Järviwiki. Viitattu 14.2.2022.Kiljanjärven ja sen yläpuolisen vesistön kunnostuksen toimenpidesuunnitelma, pdf, Höglund, Jaana; Hakala, Eero. Viitattu 14.2.2022. == Maantiede == Kiljanjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,9 kilometriä. Järvi on leveimmillään länsirannan Kurosenlahden kohdalla, josta on noin 900 metriä itäiselle vastarannalle. Saaria ei ole. Kiljanjärven pohjoisosa on eteläosaa syvempi, syvin kohta on kahdeksan metriä. Järven rannat ovat maatalousmaata. Kulttuurimaisema ulottuu noin kymmenen kilometriä luoteseen Norssinjärvelle. Kiljanjärveen virtaa Kotijoki luoteesta Kangaspäänjärveltä (118,4 metriä mpy), joka sijaitsee Kiljanjärven ja Norssinjärven (118,6 metriä mpy) välissä. Kiljanjärven kaakkoiskulmasta alkaa noin kilometrin mittainen Kiljanjoki, joka virtaa peltomaan halki kaakkoon Reisjärveen (113,6 metriä mpy). Kiljanjärven eteläpuolella sijaitsee Vuohtajärvi. Kiljanjärven, Vuohtajärven ja Reisjärven väliset kannakset ovat taajaan asuttuja ja viljeltyjä. Kiljanjärven vesitilavuus on 4 907 000 kuutiometriä. Kiljanjärvi (53.057.1.001) kuuluu Kiljanjärven valuma-alueeseen (53.057), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kalajoen vesistössä (53). Toinen jakovaihe on Kalajanjoen valuma-alue (53.05). Kiljanjärvi on laajin Kiljanjärven valuma-alueen 16:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Saarivesi.Kiljanjärven valuma-alue (53.057). Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. Kiljanjärvi on viidenneksi laajin Reisjärven 95:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Neljä laajinta ovat Vuohtajärvi, Pitkäjärvi, Reisjärvi ja Korpinen. Kuudenneksi laajin on Norssinjärvi.Reisjärvi. Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. == Lähteet == Luokka:Reisjärven järvet Luokka:Kalajoen vesistö
Vuohtajärvi

Vuohtajärvi on matala, kulttuurimaiseman ympäröimä järvi Reisjärven kuntakeskuksen lounaispuolella Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläisimmässä osassa. Sen pinta-ala on 7,5 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 158 kilometriä etelään.Vuohtajärvi. Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. == Maantiede == Vuohtajärven pituus kaakosta luoteeseen on 4,6 kilometriä. Niemimaat jakavat järven luoteisen osan kolmeen lahteen: Kellonlahti, Vattulahti ja Leppälahti. Muu osa järvestä on melko yhtenäistä selkävettä, jonka koillisosassa sijaitsee kaksi runsaan hehtaarin laajuista saarta: Kuusikkosaari ja Lehtisaari. Järven itäisimmän osan Kivilahden edustalla on pienten saarten rykelmä. Luoteessa Vattulahden edustalla sijaitsee Vattusaari. Vuohtajärvi on kauttaaltaan peltojen ja asutuksen reunustama. Järveen virtaa etelästä Eteläjoki ja Lestinpuro, lännestä Haijoki ja luoteesta Kotipuro. Vuohtajärvi laskee Reisjärven (113,6 metriä mpy) kautta koilliseen Kalajanjokeen, joka laskee Haapajärven tienoilla Kalajokeen, joka virtaa luoteeseen kohti Perämerta. Vuohtajärven pohjoispuolella sijaitsee Kiljanjärvi. Kiljanjärven, Vuohtajärven ja Reisjärven väliset kannakset ovat taajaan asuttuja ja viljeltyjä. Viitisen kilometriä Vuohtajärveltä lounaaseen sijaitsee Lestijoen vesistöön kuuluva Lestijärvi. Vuohtajärvi (53.053.1.015) kuuluu Reis-Vuohtajärven alueeseen (53.053), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kalajoen vesistössä (53). Toinen jakovaihe on Kalajanjoen valuma-alue (53.05). Vuohtajärvi on laajin Reis-Vuohtajärven alueen 22:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Reisjärvi.Reis-Vuohtajärven alue (53.053). Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. Vuohtajärvi on laajin Reisjärven 95:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Pitkäjärvi, Reisjärvi, Korpinen, Kiljanjärvi ja Norssinjärvi.Reisjärvi. Järviwiki. Viitattu 14.2.2022. == Lähteet == Luokka:Reisjärven järvet Luokka:Kalajoen vesistö
Matti Mörttinen

Matti Mörttinen (s. 1958) on suomalainen toimittaja, kolumnisti ja tietokirjailija. Hän on tehnyt lähes 40 vuoden uran tamperelaisen Aamulehden toimittajana, viimeksi vuoteen 2019 asti artikkeli- eli pääkirjoitustoimituksen päällikkönä. Mörttinen on ollut parikymmentä vuotta mukana Otavan Mitä missä milloin -vuosikirjan teossa ja kirjoittanut vaikuttajaelämäkertoja yksin ja yhdessä Lauri Nurmen kanssa. Journalistina hän on kirjoittanut kansainvälisestä politiikasta, muun muassa Euroopan unionista ja Yhdysvaltojen presidentinvaaleista. ==Kirjoja== *Eurokäsikirja (Sitra / PS- kustannus, 2001, toim. yhdessä Leena Paldánin kanssa) *Sauli Niinistö : Mäntyniemen herra (Into 2019, yhdessä Lauri Nurmen kanssa) ISBN 978-952-264-942-3 *Antti Rinne – Koko tarina (Into 2019, yhdessä Lauri Nurmen kanssa) ISBN 978-952-351-239-9 *Shlomo Zabludowicz – Holokaustin kauhuista mystiseksi suomalaismiljardööriksi (Into 2021) ISBN 978-952-351-647-2 *Valtioneuvoston ydin kriisitilanteessa. Covid-19-pandemian paineet suomalaiselle päätöksenteolle (Sitra 2021) * * ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset politiikantoimittajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rannetuki

Rannetuki on ranteen tukemiseen kehitetty apuväline. Rannetukea käytetään esimerkiksi erilaisten rannevammojen hoidossa ja kuntoutuksessa, mutta myös urheilussa muun muassa vammojen ennaltaehkäisyssä. Tukea ei ole tarkoitus käyttää jatkuvasti vaan tarpeen ja potilaan oman hoitohenkilökunnan ohjeistuksen mukaan. Tuki on tarkoitettu ainakin sellaisia tilanteita varten, jolloin ranteeseen kohdistuu erityistä kuormitusta, kuten esineiden kantamisen aikana, kotitöissä, pyöräillessä tai toimistotyössä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lääketieteelliset hoitotarvikkeet Luokka:Lääketieteellinen tekniikka Luokka:Liikkumisen apuvälineet Luokka:Kuntoutus
Ten (laulaja)

Chittaphon Leechaiyapornkul (, s. 27. helmikuuta 1996 Bangkok), käyttää taiteilijanimeä Ten (, ) on thaimaalainen laulaja ja tanssija. Hän kuuluu eteläkorealaiseen poikabändiin NCT ja sen kiinalaiseen alaryhmään WayV. Ten on monikielinen ja puhuu sujuvaa thaita, koreaa, mandariinikiinaa ja englantia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Thaimaalaiset laulajat Luokka:Elävät henkilöt
Iso-Panka

Iso-Panka on järvi Kuopion ja Pielaveden rajalla Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Sen pinta-ala on 5,4 neliökilometriä, josta valtaosa on Pielaveden alueella. Etäisyys Kuopion keskustasta on 46 kilometriä luoteeseen.Iso-Panka. Järviwiki. Viitattu 17.2.2022. == Maantiede == Iso- Pangan pituus etelästä pohjoiseen on 4,7 kilometriä. Järven eteläosan Etelälahden suurin leveys on 750 metriä, keskiosan leveys on yli kaksi kilometriä ja pohjoisessa järvi kapenee alle kilometrin levyiseksi. Pohjoiskolkassaan järvi päättyy Sepänlahteen. Iso-Pangan keskiosasta pohjoiseen ulottuu noin 44 hehtaaria laaja alue, jonka syvyys on vähintään 10 metriä. Sen länsipuolella sijaitsee järven luoteisosan matala alue. Myös järven itäisin osa on matala. Iso-Pangan saariluku on yhdeksän. Laajimmat saaret ovat järven luoteisosan Tulisaari (noin 10 hehtaaria) ja Mökkisaari (noin 5 hehtaaria). Järven itäosassa Kuopion puolella sijaitsee Lehtosaaret. Iso-Pangan rannat ovat pääosin metsämaata, lisäksi rannoilla on muutama maatila. Järven läntisimmän osan, Sammakkolahden, etelärannalla kohoavan Panganmäen huippu on noin 195 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 70 metriä järven pinnan yläpuolella. Iso-Pankaan virtaa Murtosjoki etelästä Murto-Pajusesta ja Kyntisenjoki kaakosta Kyntisestä. Pohjoisesta virtaa Losunpuro. Iso-Pangan länsikolkasta lähtee Välijoki Pieni-Pankaan (121,4 metriä mpy), joka laskee Pankajokea länteen Petäjäjärveen, joka laskee Petäjäjokea luoteeseen Pielaveteen (102,3 metriä mpy). Pielaveden ja Iso- Pangan välinen etäisyys on noin kahdeksan kilometriä. Iso-Pangan vesitilavuus on 19 658 000 kuutiometriä. Iso-Panka (14.748.1.020) kuuluu Petäjäjoen valuma- alueeseen (14.748), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Pielaveden alue (14.74) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Petäjäjoen valuma-alueeseen kuuluu 34 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista 6 on yli 50 hehtaarin laajuisia. Iso-Panka on alueen suurin järvi, sitä seuraavat Petäjäjärvi, Iso-Pajunen ja Pieni-Panka.Petäjäjoen valuma-alue (14.748). Järviwiki. Viitattu 17.2.2022. == Lähteet == Luokka:Maaningan järvet Luokka:Pielaveden järvet Luokka:Pielaveden alue
Perrigny-lès-Dijon

Perrigny-lès-Dijon on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne- Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 8 kilometriä Dijonin kaupungista etelään. Kunnan keskustassa oleva Saint-Andrén kirkko on peräisin 1600-luvulta, ja sitä uusittiin 1800-luvulla. Kirkossa on 1400-luvulta peräisin oleva Andreaksen patsas. Kunnan alueella on vanhan linnan, Château de Perrigny-lès-Dijonin jäänteet. Perrigny-lès-Dijon on tärkeä rautatieliikenteen risteysasema. Siellä on vuonna 1886 perustettu SNCF:n järjestelypiha, joka on toiseksi suurin Ranskassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Côte-d’Orin kunnat
B4.Da.$$

B4.Da.$$ (lausutaan ”before da money”, ) on yhdysvaltalaisen rap-artisti Joey Badassin debyyttistudioalbumi. Albumi julkaistiin 20. tammikuuta 2015, Joey Badassin syntymäpäivänä, ja se sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta. Albumi debytoi viidennellä sijalla Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla. == Kappaleet == # Save the Children – 3:35 # Greenbax (Introlude) – 0:48 # Paper Trails – 3:14 # Piece of Mind – 3:38 # Big Dusty – 4:53 # Hazeus View – 3:39 # Like Me (feat. BJ the Chicago Kid) – 4:28 # Belly of the Beast (feat. Chronixx) – 3:56 # No. 99 – 2:46 # Christ Conscious – 2:53 # On & On (feat. Dyemond Lewis & Maverick Sabre) – 4:40 # Escape 120 (feat. Raury) – 4:47 # Black Beetles – 3:50 # O.C.B. – 3:43 # Curry Chicken – 3:33 # Run Up On Ya (feat. Action Bronson & Elle Varner) – 4:08 (bonuskappale) # Teach Me (feat. Kiesza) – 4:18 (bonuskappale) == Lähteet == Luokka:Vuoden 2015 esikoisalbumit
Meulson

Meulson on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche- Comtén alueella. Se sijaitsee noin 37 kilometriä Montbardin kaupungista itään. Kunnan keskustassa oleva Neitsyt Marian syntymän kirkko on osittain peräisin 1500-luvulta. Kirkon kellotornissa on aurinkokello, ja sisällä kirkossa on Neitsyt ja lapsi -patsas. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Côte-d’Orin kunnat
Pihla Kaivo-oja

Pihla Kaivo-oja (s. 2002) on suomalainen nyrkkeilijä. Hän edustaa Tampereen Voimailuseuraa. 50 kilogramman painoluokassa otteleva vasenkätinen Kaivo-oja voitti alle 22-vuotiaiden EM-hopeaa vuonna 2022 ja EM-pronssia vuonna 2021. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi. Naisten Suomen mestaruuden hän on voittanut vuosina 2020, 2021, 2022 ja 2023. Tammer Turnauksen sarjavoiton Kaivo-oja on nyrkkeillyt vuosina 2022 ja 2023. Kaivo- ojan valmentajana toimii huippuvalmentaja Maarit Teuronen. Ennen nyrkkeilyn aloittamista isänsä kehotuksesta Kaivo-oja harrasti joukkuevoimistelua, josta hän luopui menetettyään motivaationsa loukkaantumisten takia. Ennen muuttoaan Tampereelle Kaivo-oja asui Kangasalla. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nikolai Hakala

Nikolai Hakala (s. 11. heinäkuuta 2003 Hongkong) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kooveessa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. == Ura == Hakala syntyi Hongkongissa, kun hänen isänsä työskenteli siellä. Hakala muutti perheineen Suomeen hänen ollessa kaksivuotias. Hakala on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän toimi kaudella 2018–2019 seuran C-nuorten varakapteenina. Hakala oli C-nuorten SM-sarjassa joukkueen paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 11+15=26. Kaudella 2019–2020 hän toimi Ilveksen B-nuorten varakapteenina. Hakala oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 24+21=45. Hän jakoi koko B-nuorten SM-sarjan maalipörssin yhdeksännen sijan Ässien Juuso Aaltosen, Jokereiden Olli Östermanin ja Kärppien Eero Klintrupin kanssa. Kaudella 2020–2021 Hakala oli tehoilla 10+14=24 Ilveksen U20-joukkueen toiseksi paras pistemies Verneri Metsäsen kanssa. Toukokuussa 2021 Hakala teki Ilveksen kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hänet nimettiin kaudeksi 2021–2022 seuran U20-joukkueen varakapteeniksi, mutta Hakala pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin lainalla Mestis-joukkue Kooveessa. Hänen tulokaskautensa siellä toi 41 runkosarjaottelussa tehot 7+6=13 ja kymmenessä karsintasarjan ottelussa yhden maalin. Ilves lainasi Hakalan JYPin SM-liigajoukkueeseen 10. helmikuuta 2022 Rauman Lukkoa vastaan pelatun ottelun ajaksi, kun joukkueesta oli sivussa useita pelaajia koronavirustartuntojen ja muiden syiden vuoksi. Hakala teki näin ollen liigadebyyttinsä ja hänet merkittiin JYPin kolmossentteriksi laidoilleen kaksi muuta lainapelaajaa, Mikko Haaparanta ja Samuel Salonen. Hakala sai ottelussa jääaikaa 10.58 minuuttia. Ottelu jäi hänelle kauden ainoaksi SM-liigassa. Kauden 2022–2023 Hakala pelasi kokonaan Ilveksen U20-joukkueessa. Hän oli tehoilla 10+19=29 joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Joonatan Rouhiaisen jälkeen. Kauden jälkeen huhtikuussa 2023 Ilves tiedotti, että seura ei käytä hänen sopimuksessaan ollutta optiota. Syyskuussa 2023 Hakala palasi teki tryoutin päätteeksi kauden 2023–2024 kattavan sopimuksen hänen aiemman lainaseuransa, Mestis-joukkue Kooveen kanssa. == Tilastot == 2019–2020 Ilves A-SM 1 1 0 1 0 – – – – – 2020–2021 Ilves U20-SM 36 10 14 24 28 – – – – – 2021–2022 Ilves (A) U20-SM 11 9 6 15 6 – – – – – KOOVEE Mestis 41 7 6 13 14 – – – – – JYP SM-liiga 1 0 0 0 0 – – – – – 2022–2023 Ilves (A) U20-SM 31 10 19 29 52 – – – – – 2023–2024 KOOVEE Mestis 45 4 9 13 12 2 1 0 1 4 1 kausi yhteensä SM-liiga 1 0 0 0 0 – – – – – 2 kautta yhteensä Mestis 86 11 15 26 26 2 1 0 1 4 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:KOOVEE:n pelaajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vilma Viitanen

Vilma Viitanen (s. 16. heinäkuuta 2001) on suomalainen nyrkkeilijä. Hän edustaa Tampereen Voimailuseuraa ja aikaisemmin Mikkelin Nyrkkeilijöitä. Viitanen saavutti Bulgariassa vuonna 2017 käydyissä juniorien EM-kilpailuissa alle 17-vuotiaiden tyttöjen EM-hopeaa. Vuonna 2021 Viitanen voitti alle 22-vuotiaiden EM-hopeaahttps://www.nyrkkeilyliitto.com/uutiset/vilma- viitaselle-em-hopeaa/ ja vuonna 2022 saman ikäluokan EM-pronssia. Keväällä 2020 hän otti 60-kiloisten sarjavoiton GeeBee- turnauksestahttps://yle.fi/urheilu/3-11247660.https://www.is.fi/nyrkkeily/art-2000006638522.html Tammer Turnauksen 54kg sarjavoiton Viitanen nyrkkeili uudessa kotikehässään vuonna 2022.https://www.ess.fi/urheilu/4451123 Vuonna 2020 hän voitti ensimmäisen naisten Suomen mestaruutensa 57-kiloisten painoluokassa, ja hän toisti saavutuksen seuraavana vuonnahttps://www.lansi- savo.fi/paikalliset/4404164 Suomen mestaruus tuli myös vuonna 2022, tuolloin sarjassa 54kg. Mikkeliläislähtöisen Viitasen vanhemmat ovat ammattinäyttelijöitä, ja hänen suvussaan on muitakin kulttuurialalla toimineita. Viitanen itse harjoitteli lapsena viulunsoittoa ja osaa soittaa myös kitaraa ja pianoa. Hän aloitti ohjatun nyrkkeilemisen seitsemänvuotiaana saatuaan innostuksen oltuaan katsomassa Mikkelin teatterissa järjestettyä nyrkkeilyiltaa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lucas Wong

Lucas Wong (s. 25. tammikuuta 1999) on kiinalainen laulaja, malli ja näyttelijä. Hän on kuulunut muun muassa yhtyeisiin WayV, NCT ja SuperM. Hän on ollut mukana tv-ohjelmassa Keep Running. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Miro Lopperi

Miro Lopperi (s. 16. tammikuuta 1992 Espoo) on suomalainen näyttelijä. Hän on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri. == Koulutus == Miro Lopperi on käynyt Pohjois-Tapiolan lukion Teatterin ja Median linjan ja opiskellut Laajasalon opistossa näyttelijäntaidetta. Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta Lopperi valmistui 2020. == Näyttelijänä == Miro Lopperi tunnetaan erityisti roolistaan Ylen televisiosarjassa Aikuiset. Lopperin roolihahmo, pyöräkorjaamoyrittäjä Pesso, on sarjan päähenkilö Oonan ihastuksen kohde. Suomen Kansallisteatterissa Lopperi on tehnyt roolit venäläisen näyttämökirjallisuuden klassikoissa, Lokissa ja Karamazovin veljeksissä. Turun Kaupunginteatterin Amadeus-tuotannossa 2022 Lopperi näytteli toista pääosaa Amadeus Mozartina. Lopperi on kiinnitetty kestävyysjuoksija Ville Ritolan rooliin suunnitteilla olevaan kotimaiseen elokuvaan Paavo Nurmesta ja Ritolasta. Huhtikuussa 2022 Lopperi valittiin Q-Teatterin Q-ensembleen , hän esiintyi samana vuonna Q-Teatterin tuotannossa Toksinen Kabaree. Helsingin Sanomien arvostelussaan Maria Säkö kuvaili Lopperia: "ihmeellinen, kuin avaruudesta pudonnut taituri akrobaattisine ja miimisine taitoineen." Vuonna 2024 Lopperi esiintyi Q-Teatterin produktiossa Uuteen Nousuun, jonka käsikirjoittivat Juho Mantere ja Anna Brotkin. Helsingin Sanomien mukaan: "Kovan ennakkohypen saanut Uuteen nousuun ansaitsee kaiken saamansa suitsutuksen". Loppuvuodesta 2024 Lopperi on kuvannut Markus Lehmusruusun futuristista draamaa Orava, jossa hän näyttelee oravan rinnalla toista pääroolia. Anna-lehden mukaan Lopperi on ahkera pyöräilijä. == Filmografia == === Elokuvat === Vuosi Nimi Rooli 2012 Miss Farkku-Suomi Henri Hakala 2019 The Hole in the Ground It 2022 Kupla 2024 Mestari ja haastaja Ville Ritola === Televisio === Vuosi Nimi Rooli 2019 M/S Romantic baarimikko 2021–2022 Aikuiset Pesso 2022 Munkkivuori Olavi 2023 Syke Jyri Koivula Onnela vasemmistolainen 2024 Sori siitä Topi 2025 Queen of Fucking Everything Koistinen == Dubbaukset == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Franklin D. Rooseveltin hallitus

Franklin D. Rooseveltin hallitus () oli vallassa Franklin D. Rooseveltin presidenttikaudella 1933–1945. == Ministerit == Virka Viranhaltija Virassa Kuva Presidentti Franklin D. Roosevelt 1933–1945 Varapresidentti John Nance Garner 1933–1941 Henry A. Wallace 1941–1945 Harry S Truman 1941–1945 Ulkoministeri Cordell Hull 1933–1944 Edward Stettinius, Jr. 1944–1945 Valtiovarainministeri William H. Woodin 1933–1933 Henry Morgenthau, Jr. 1934–1945 Sotaministeri George Dern 1933–1936 Harry Hines Woodring 1936–1940 Henry L. Stimson 1940–1945 Laivastoministeri Claude A. Swanson 1933–1939 Charles Edison 1940–1940 Frank Knox 1940–1944 James Forrestal 1944–1947 Oikeusministeri Homer Stille Cummings 1933–1939 Frank Murphy 1939–1940 Robert H. Jackson 1940–1941 Francis Biddle 1941–1945 Ylipostimestari James Farley 1933–1940 Frank C. Walker 1940–1945 Sisäministeri Harold L. Ickes 1933–1945 Maatalousministeri Henry A. Wallace 1933–1940 Claude R. Wickard 1940–1945 Kauppaministeri Daniel C. Roper 1933–1938 Harry Hopkins 1938–1940 Jesse H. Jones 1940–1945 Henry A. Wallace 1945–1946 Työministeri Frances Perkins 1933–1945 Valkoisen talon budjettijohtaja Lewis Williams Douglas 1933–1934 Daniel W. Bell 1934–1939 Harold D. Smith 1996–1998 == Aiheesta muualla == * Roosevelt, Franklin D.
Lili & Luna

Lili & Luna on suomalainen kantrimusiikkia esittävä duo, jonka muodostavat laulajat Leena Tirronen ja Sanni Savolainen. Savolainen on Tirrosen siskon tytär. Duo on nimetty Savolaisen lapsena Tirroselta saamien Barbie-nukkejen kutsumanimien mukaan. Savolainen on Lili ja Tirronen Luna. Duo solmi vuonna 2019 artisti- ja biisinkirjoitussopimuksen Elements Music -musiikkikustantamon kanssa. Levytyssopimus Sony Musicin kanssa solmittiin keväällä 2020. Yhtiö julkaisi duon esikoissinglen ”Kolme kaljaa ja kaupunkiin” heinäkuussa 2020. Kappaletta oli säveltämässä ja sanoittamassa Tirrosen ja Savolaisen lisäksi Joel Melasniemi ja kappaleen tuotti Pasi Siitonen. Yhtyeen ensimmäinen albumi nimettiin esikoissinglen mukaan Kolme kaljaa ja kaupunkiin -nimiseksi. Albumi julkaistiin helmikuussa 2022 ja sen tuottajina toimivat Pasi Siitosen lisäksi Matias Melleri ja Joel Melasniemi, joka oli myös albumin vastaava tuottaja. Syksyllä 2020 duo esiintyi yhdessä Stigin kanssa Vain elämää -televisiosarjan 11. tuotantokaudella. He esittivät yhdessä version Reino Nordinin kappaleesta ”Kato mua silmiin”. Duo oli mukana myös Ylen Luovia suhteita -sarjan toisella tuotantokaudella alkuvuodesta 2022. == Diskografia == === Albumit === Nimi Julkaisutiedot Lista Myynti Albumilista Kolme kaljaa ja kaupunkiin *Julkaistu: 18. helmikuuta 2022 *Formaatti: digitaalinen *Levy-yhtiö: Sony Music & Elements Music — — === Singlet === Nimi Vuosi Listasijoitukset Albumi Single- lista Radio- lista ”Kolme kaljaa ja kaupunkiin” 2020 – 45 Kolme kaljaa ja kaupunkiin ”Lopputekstit” — — ”Kultainen häkki” 2021 — — ”Tuhat poikaystävää” — — ”Melanie” — 37 ”Onni” (feat. Tuure Kilpeläinen) 2022 — 74 ”Vain nyt” 2024 — 39 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset country-yhtyeet Luokka:Suomalaiset duot Luokka:Suomalaiset popyhtyeet
Jimmy Carterin hallitus

Jimmy Carterin hallitus () oli Yhdysvaltain hallitus, jonka virkakausi oli 20. tammikuuta 1977 – 20. tammikuuta 1981. == Hallitus == Virka Viranhaltija Virassa Kuva Presidentti Jimmy Carter 1977–1981 Varapresidentti Walter Mondale 1977–1981 Ulkoministeri Cyrus Vance 1977–1980 Edmund Muskie 1980–1981 Valtiovarainministeri Werner Michael Blumenthal 1977–1979 G. William Miller 1979–1981 Puolustusministeri Harold Brown 1977–1981 Oikeusministeri Griffin Bell 1977–1979 Benjamin Civiletti 1979–1981 Sisäministeri Cecil D. Andrus 1977–1981 Maatalousministeri Robert Bergland 1977–1981 Kauppaministeri Juanita M. Kreps 1977–1979 Philip Klutznick 1980–1981 Työministeri Ray Marshall 1977–1981 Terveys-, opetus- ja hyvinvointiministeri Joseph A. Califano, Jr. 1977–1979 Patricia Roberts Harris 1979–1980 Terveysministeri Patricia Roberts Harris 1980–1981 Asunto- ja kaupunkikehityksen ministeri Patricia Roberts Harris 1977–1979 Moon Landrieu 1979–1981 Liikenneministeri Brock Adams 1979–1979 Neil Goldschmidt 1979–1981 Energiaministeri James R. Schlesinger 1977–1979 Charles Duncan, Jr. 1979–1981 Opetusministeri Shirley Hufstedler 1979–1981 Valkoisen talon budjettijohtaja Bert Lance 1977–1977 James T. McIntyre 1977–1981 Kauppaedustaja Robert S. Strauss 1977–1979 Reubin Askew 1979–1980 Yhdistyneiden kansakuntien suurlähettiläs Andrew Young 1977–1979 Donald McHenry 1979–1981 Kansallisen turvallisuuden neuvonantaja Zbigniew Brzezinski 1977–1981 Talousneuvonantajien neuvoston puheenjohtaja Charles Schultze 1977–1981 == Aiheesta muualla == * Carter, Jimmy
Yhdysvaltain maatalousministeri

Yhdysvaltain maatalousministeri () on Yhdysvaltain maatalousministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä yhdeksäs presidentin sijainen. Nykyinen maatalousministeri Brooke Rollins astui virkaan 13. helmikuuta 2025. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Yhdysvaltain kauppaministeri

Yhdysvaltain kauppaministeri () on Yhdysvaltain kauppaministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä kymmenes presidentin sijainen. Nykyinen kauppaministeri Gina Raimondo astui virkaan 3. maaliskuuta 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Keskustiedustelun pääjohtaja

Keskustiedustelun pääjohtaja (, lyh. DCI) oli Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun johtaja vuodesta 1946 vuoteen 2005. Pääjohtaja toimi Yhdysvaltain presidentin neuvonantajana tiedusteluun liittyvissä kysymyksissä. Virka oli olemassa tammikuusta 1946 huhtikuuhun 2005, jolloin Kansallisen tiedustelun- ja Keskustiedustelupalvelun pääjohtajien virat korvasivat sen. Presidentti George W. Bush allekirjoitti muutoksen lakiin joulukuussa 2004. ==Luettelo pääjohtajista== Pääjohtaja Virassa Sidney Souers 1946–1946 Harry S. Truman Hoyt Vandenberg 1946–1947 Roscoe H. Hillenkoetter 1947–1950 Walter Bedell Smith 1950–1953 Walter Bedell Smith 1950–1953 Dwight D. Eisenhower Allen Dulles 1953–1953 Allen Dulles 1953–1961 Allen Dulles 1953–1961 John F. Kennedy John A. McCone 1961–1965 John A. McCone 1961–1965 Lyndon B. Johnson William Raborn 1965–1966 Richard Helms 1966–1973 Richard Nixon James R. Schlesinger 1973–1973 Vernon A. Walters 1973–1973 William Colby 1973–1976 William Colby 1973–1976 Gerald Ford George H. W. Bush 1976–1977 E. Henry Knoche 1977–1977 Jimmy Carter 70px Stansfield Turner 1977–1981 William J. Casey 1981–1987 Ronald Reagan Robert Gates 1986–1987 William H. Webster 1987–1991 William H. Webster 1987–1991 George H. W. Bush Richard James Kerr 1991–1991 Robert Gates 1991–1993 William O. Studeman 1993–1993 Bill Clinton R. James Woolsey 1993–1995 William O. Studeman 1995–1995 70px John M. Deutch 1995–1996 George Tenet 1996–1997 George Tenet 1997–2004 George Tenet 1997–2004 George W. Bush John E. McLaughlin 2004–2004 Porter Goss 2004–2005 ==Lähteet== *
Uno A. Nyberg

Uno Aleksander Nyberg (31. toukokuuta 1890 Helsinki – 17. kesäkuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Nybergin vanhemmat olivat Johan Henrik Nyberg ja Aurora Wilhelmina Forss ja puoliso vuodesta 1914 Naima Natalia Nyman. Nyberg kävi kansakoulun ja työskenteli sitten useiden eri yritysten palveluksessa, kuten Siemens & Halske. Vuonna 1918 hän perusti oman Sähkövaruste-yhtiön, joka kasvoi tarjoamaan kattavan valikoiman sähköasennustarvikkeita kuten pistorasiat ja katkaisimet, mittari- ja ryhmätaulut ja suurjännitekoneet. Nybergin tehdas, jossa tarvikkeet valmistettiin, oli pitkään ainoa laatuaan Suomessa. Yritys myi tuotteita myös ulkomaille, Etelä-Amerikkaan asti, ja sen merkitys kotimaassa oli esimerkiksi sota-aikana erittäin huomattava. Nybergillä oli myös muita liiketoimia ja osakkuuksia yrityksissä, muun muassa hartsiteollisuudessa, ja hän perusti 1940-luvun alussa metallituoteyritys Sekkon ja hankki omistukseensa muovitehdas Sätekon. Tämän lisäksi hän perusti ja omisti useita tehdas- ja asuinkiinteistöjä. Eläkkeelle Nyberg ei jäänyt koskaan Sähkövarusteen toimitusjohtajan tehtävästä, vaan hoiti sitä kuolemaansa saakka. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1948.60-vuotiaita. Helsingin Sanomat, 31.5.1950, s. 6. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Worship the Eternal Darkness

Worship The Eternal Darkness on Archgoatin viides studioalbumi, joka julkaistiin 26. marraskuuta 2021. == Kappaleet == == Arvostelut == * Imperiumi: 8/10Levyarvostelu: Archgoat - Worship The Eternal Darkness Viitattu 22.2.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2021 albumit Luokka:Archgoatin albumit
Nokia G21

Nokia G21 on HMD Globalin 14. helmikuuta 2022 julkistama älypuhelin. Se tuli Suomessa myyntiin 199 euron suositushintaan. Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 6,5 tuuman näyttö, joka tukee 90 hertsin kuvataajuutta. Tallennustilaa on 64 gigatavua ja keskusmuistia neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD- kortilla. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 50 megapikseliä, makrokameran kaksi megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on kahdeksan megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5 050 milliampeerituntia ja se tukee 18 watin latausta. Sormenjälkitunnistin on sijoitettu laitteen kylkeen. Käyttöjärjestelmänä on Android 11. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nokia G21 Nokian sivuilla G11 G11 Luokka:Vuoden 2022 matkapuhelimet Luokka:Android-pohjaiset laitteet
Faagiterapia

Faagiterapia on hoitomuoto, jossa hyödynnetään bakteriofaageja, bakteeri- infektioiden hoitamiseen . Menetelmällä on pitkä historia ja ensimäiset havainnot faagoterapian kaltaisesta hoidosta voidaan jäljittää raamatun aikoihin. Virallisesti faagiterapian historia alkoi kun Hank, Gamaleya, Twort ja d'Herelle käyttivät bakeriofageja tutkimuksissaan. Alun perin faagiterapia pitkälti sivuutettiin länsimaissa kun antibiootit saapuivat kliiniseen käyttöön, mutta sitä hyödynnettiin yhä Itä-Euroopan maissa ja entisen Neuvostoliiton alueella. Menetelmä on kuitenkin taas hiljattain saannut lisähuomiota johtuen meneillään olevasta kansainvälisestä antibioottiresistenssi kriisistä . Käytännössä faagiterapiassa hyödynnetään bakteriofageja, jotka tuhoavat kliinisesti merkittävien bakteereja potilaissa. Perinteisesti nämä bakteriofagit hankitaan luonnosta eristämällä, ja annostellaan suoraan potilaalle. Terapia tarjoaa lukuisia hyötyjä, kuten esimerkiksi suhteellisen halvat kustannukset, sekä bakteriofaagien spesifisyys. Bakteriofagit kykenevät yleensä lisääntymään vain hyvin pienessä määrässä eri bakteeri lajeja, joten oikein valittuna ne eivät vahingoita potilaan normaalia bakteerikantaa. Bakteriofagien perinteinen hankkimismenetelmä ei kuitenkaan ole historiallisesti osoittautunut kovin tehokkaaksi. Lähiaikoina on keskitetty lisähuomioita hoitomuodon tehostamiseksi josta yksi esimerkki on Mageeney, et al (2020), tutkimus jossa he kehittivät uuden menetelmän terapeuttisesti merkittävien bakteriofagien tunnistamiseen ja valmistukseen. Lyhyesti selitettynä heidän menetelmässään käytetään tilastollisia työkaluja lupaavien bakteriofaagejen löytämiseen olemassa olevista tietopankeista. Tämän jälkeen näiden löydettyjen bakteriofagejen hyödyllisyys varmistetaan usealla erilaisella testillä ja ne muokataan geneettisillä menetelmillä turvallisiksi. == Lähteet == Luokka:Terapia Luokka:Bakteerit
Truth Social

Truth Social on amerikkalainen yhteisöpalvelu. Palvelu julkistettiin 21. helmikuuta 2022 Yhdysvalloissa. Sen omistaa Trump Media & Technology Group (TMTG), joka on Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin perustama yritys. Yrityksen johdossa on republikaanisen puolueen poliitikko Devin Nunes. Truth Socialin rahoitus ei ole tiedossa. Yhteisöpalvelu ei ole toistaiseksi saatavilla Yhdysvaltain ulkopuolella. Julkaisupäivänään palvelun iOS- asiakasohjelma oli kaikkein ladatuin App Storessa. == Historia == Trump alkoi keskustella julkisesti uuden sosiaalisen median perustamisesta sen jälkeen, kun hän sai porttikiellon Twitteriin ja Facebookiin johtuen hänen osallisuudestaan kongressitalon valtaukseen vuonna 2021. Diilissä aikoinaan mukana olleet Wes Moss ja Andy Litinsky ehdottivat Trumpille uuden sosiaalisen median perustamista tammikuussa 2021. Trump julkaisi lyhyitä, twiittien oloisia, lausuntoja From the Desk of Donald J. Trump -nimisellä sivulla, mutta sivusto suljettiin hieman vajaa kuukauden jälkeen. Viikko palvelun avaamisen jälkeen käyttien kiinnostuksen kerrottiin laskeneen, koska alusta ei ollut yhtä aktiivinen kuin odotettiin. The Guardian kertoi, että TMTG oli joulukuussa 2021 saanut kaksi lainaa (yhteensä 8 miljoonaa dollaria) venäläisiltä toimijoilta, joilla oli kytköksiä Vladimir Putiin. Maaliskuussa 2023 liittovaltio alkoi tutkia tapausta mahdollisena rahanpesuna. Huhtikuussa 2022 Ohiossa pitämässään väentapaamissa Trump sanoi, että loi uuden sosiaalisen median antaakseen amerikkalaisille näiden äänen takaisen. Hän kuitenkin unohti alustan nimen kutsuen sitä aluksi nimellä "Troth", mutta korjasi saman tien muotoon "Truth Central", joka tosin oli edelleen väärin. == Käyttäjäkunta == Trump on alusta asti ollut aktiivinen alustalla. Kun Elon Musk osti Twitterin, mediassa alettiin keskustella siitä, palaako Trump Twitteriin. Trump kertoi kuitenkin, ettei aio palata Twitteriin, vaikka hänelle annettu porttikielto kumottaisiinkin. Sen sijaan Trump kertoi keskittyvänsä Truth Socialin kasvuun. Trumpilla on myös TMTG:n kanssa sopimus, jonka nojalla Truth Social on hänen ensisijainen some-kanavansa, ja että Trump odottaa kuusi tuntia ennen kuin julkaisee sisältöä jollain toisella alustalla. Lokakuussa 2023 Joe Bidenin vuoden 2024 presidentinvaalikampanjasta vastaava tiimi ilmoitti tehneensä tilin Truth Socialiin. Tämän uskottiin olevan lähinnä trollausta alustalla. Kaksi päivää tilin luomisen jälkeen sillä oli enemmän seuraajia kuin Trumpin vaalikampanjan tilillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Truth Social Luokka:Yhdysvaltalaiset verkkosivustot Luokka:Yhteisöpalvelut
Bakteriofagi M13

Bakteriofagi M13 on bakteereja infektoiva yksijuosteinen DNA-virus, jonka nukleiinihappo lisääntyy bakteerin solulimassa hajottamatta bakteeria. M13-faagi toimii eräissä enterobakteereissa kuten Escherichia colissa ja Helicobacter pylorissa. M13-faageja käytetään geenien muokkaamiseen, koska niiden virioneihin voidaan pakata haluttua DNA:ta eikä faagi hajota aiottua elimistön kohdesolua. Näin perintötekijää voidaan bakteerien avulla kuljettaa monisoluisiin eliöihin. M13-faagien avulla on toistaiseksi onnistuttu kuljettamaan CRISPR-Cas9 -tekijää hyönteisiin ja hiiren suolistoon. == Lähteet == Luokka:DNA-virukset Luokka:Biotekniikka Luokka:Sovellettu perinnöllisyystiede
Leppäoja (Sortavalan piiri)

Leppäoja () on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä virtaava 12 kilometriä pitkä joki, joka laskee Jänisjärveen. == Joen kulku == Joki alkaa kapeasta laaksosta, jonka pohja on suota. Laakso sijaitsee vanhoissa suomalaiskartoissa Ilmakanvuoren, Putkivaaran ja Hautavaaran välissä noin 95 metrin korkeudessa mpy. Tultuaan ulos laaksosta, virtaa puro Pitkänsillan suolla tiheästi mutkitelleen. Puroon yhtyy suo-osuudella kaksi sivupuroa. Suo- osuus on pari kilometriä hyvin tasaista maastoa ja vasta tultuaan metsäosuudelleen, alkaa joen kaltevuus kasvaa. Kaltevuus on alkukilometrillä noin 5 metriä. Laakso kapenee hieman ja puro saapuu vanhoissa kartoissa merkitylle Kontio-Leppälahden kulmakunnalle, jossa on laaksossa viljeltyjä peltoja. Puro laskee Jänisjärveen Kontiolepänlahteen. Mainitut pellot ovat edelleen viljelyssä lukuun ottamatta aivan alajuoksun palstoja. == Leppäojan valuma-alue == Leppäoja kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Leppäojan valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen. Leppäjoen valuma-alue sijaitsee vanhoissa suomalaiskartoissa Pirttipohjan ja Kirkkolahden välisessä loivarinteisessa laaksossa. Laakso on loivapiirteinen eikä siinä esiinny lampia tai järviä. Vaikka maastossa on yläjuoksulla mäkiä ja painaumia, ei sinnekään ole muodostunut lampia. Valittevat kosteikot ovat olleet Suursuo ja Pitkäsillansuo. Ainoa lampi, joka on hyvin pieni, on Putkilammen suolampi. == Huomioita == == Lähteet == Luokka:Jänisjärven lähialue Luokka:Sortavalan piiri Luokka:Luovutettujen alueiden joet