EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jiménez

Jiménez tai Jimenez on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Alberto Iniesta Jiménez (1923–2016), espanjalainen katolinen piispa * Alejandro Jiménez Lafeble (1936–1998), chileläinen katolinen piispa * Alexandra Jiménez (s. 1980), espanjalainen näyttelijä * Ana Collado Jiménez (s. 1984), espanjalainen poliitikko ja europarlamentaarikko * Anacleto Jiménez (s. 1967), espanjalainen kestävyysjuoksija * Carlos Jiménez (s. 1976), espanjalainen koripalloilija ja valmentaja * Carmen Jiménez Serrano (1920–2016), espanjalainen kuvanveistäjä * Celia Jiménez Delgado (s. 1995), espanjalainen jalkapalloilija * Faustino Armendáriz Jiménez (s. 1955), meksikolainen katolinen piispa * Francisco Jiménez de Cisneros (1436–1517), espanjalainen kardinaali, valtiomies ja Espanjan sijaishallitsija * Gilberto Jiménez Narváez (1937–2015), kolumbialainen katolinen piispa * Gonzalo Jiménez de Quesada (n. 1509–1579), espanjalainen tutkimusmatkailija ja konkistadori * Gregorio Garavito Jiménez (1919–2016), kolumbialainen katolinen piispa * Gustavo Jiménez (1886–1933), perulainen eversti, Perun väliaikainen presidentti 1931 * José María Jiménez (1971–2003), espanjalainen maantiepyöräilijä * Juan Antonio Jiménez Muñoz (1959–1995), espanjalainen laulaja-lauluntekijä, säveltäjä ja sanoittaja * Juan Espinoza Jiménez (s. 1965), meksikolainen katolinen piispa * Juan Ramón Jiménez (1881–1958), espanjalainen runoilija * Juanmi Jiménez (s. 1993), espanjalainen jalkapalloilija * Lázaro Pérez Jiménez (1943–2009), meksikolainen katolinen piispa * Leonardo Jiménez, Flaco Jiménez (s. 1939), yhdysvaltalainen harmonikansoittaja ja lauluntekijä * Lucía Jiménez (s. 1978), espanjalainen näyttelijä * Luis Jiménez (s. 1984), chileläinen jalkapalloilija * Manolo Jiménez (s. 1964), espanjalainen jalkapalloilija ja valmentaja * Marcos Pérez Jiménez (1914–2001) Venezuelan presidentti 1952–1958 * Mario Echandi Jiménez (1915–2011), Costa Rican presidentti 1958–1962 * Miguel Ángel Jiménez (s. 1964), espanjalainen golfaaja * Oscar Mario Brown Jiménez (s. 1937), panamalainen katolinen piispa * Raúl Jiménez (s. 1991), meksikolainen jalkapalloilija * Roberto Jiménez Gago (s. 1986), espanjalainen jalkapallomaalivahti * Rodrigo Jiménez de Rada (n. 1170–1247), Toledon arkkipiispa 1209–1247 * Rolando Fonseca Jiménez (s. 1974), costaricalainen jalkapalloilija * Salma Hayek-Jimenez (s. 1966), meksikolainen näyttelijä * Sérgio Jimenez (s. 1984), brasilialainen moottoriurheilija * Soraya Jiménez (1977–2013), meksikolainen painonnostaja ja olympiavoittaja * Vicente Jiménez Zamora (s 1944), espanjalainen katolinen piispa * Victor Jimenez, Victor Argo (1934–2004), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Jiménez-suku oli kuningassuku, joka hallitsi Navarraa vuosina 905–1076, katso Luettelo Navarran kuninkaista.
Autoliv

Autoliv on ruotsalais-yhdysvaltalainen autoteollisuuden yhtiö, jonka pääasialliset tuotteet ovat erilaiset autoilun turvallisuustuotteet, kuten turvatyynyt ja turvavyöt. Autolivin pääkonttori sijaitsee Tukholmassa ja yhtiön osake noteerataan sekä Tukholman että New Yorkin pörssissä. Autoliv oli vuonna 2012 maailman 22. suurin autoteollisuuden osatoimittajayritys. == Historia == Autolivin historia ulottuu vuoteen 1953, jolloin Lennart Lindblad perusti Lindblads Autoservice AB:n, joka korjasi autoja ja trakoreita. Kolme vuotta myöhemmin julkaistiin turvavyö. Vuonna 1968 yhtiön nimeksi tuli Autoliv AB. Vuonna 1980 yhtiö alkoi valmistamaan myös turvatyynyjä, ja samana vuonna siitä tuli Electroluxin tytäryhtiö. Vuonna 1994 Electrolux myi osuutensa Autolivista, joka listautui Tukholman pörssiin samana vuonna. Nykyinen yhtiö syntyi, kun Autoliv AB ja Morton ASP fuusioituivat vuonna 1997. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Autoliv Luokka:Ruotsalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Ruotsalaiset teollisuusyritykset Luokka:OMX Nordic 40 -indeksi Luokka:OMX Stockholm 30 -indeksi Luokka:Ajoneuvoteollisuuden osatoimittajat
Vermiselli

Vermiselli (, monikollinen) on ohut, pyöreän nauhamainen pastamuoto. Vermiselli on ohuempaa kuin spagetti. Pastamuodon nimi tarkoittaa italiaksi kirjaimellisesti ”pikku matoa”. Vermiselliä käytetään pastakastikkeiden kanssa ja keitoissa spagetin tavoin. Toisin kuin suoraksi kuivattu spagetti, kuiva vermiselli myydään tavallisesti kiedottuina pesämäisiin nippuihin. Nimeä vermiselli käytetään toisinaan myös laajemmin kuvaamaan muitakin ohuen nauhamaisia pastatuotteita, kuten ohuita aasialaisia riisinuudeleita. Näitä myös riisivermiselleiksi kutsuttuja ohuita nuudeleita käytetään perinteisesti useassa Itä- ja Kaakkois-Aasian keittiössä monenlaisissa keitoissa, kääryleissä ja pannuruoissa. == Lähteet == Luokka:Pasta
Alfabeto

Alfabeto on pastatyyppi, jossa pasta on leikattu pienten kirjainten muotoon. Siitä valmistettu keitto eli alphabet soup (suom. ”aakkoskeitto”) on Yhdysvalloissa perinteinen tölkkiruoka, jonka tunnetuin valmistaja on Campbell Soup Company. Keitto on tunnettu jo 1880-luvulla, ja sen nimestä on englannin kielessä tullut jo 1930-luvulla käsite, jolla voidaan tarkoittaa itse keiton lisäksi myös hankalasti lausuttavia kirjainlyhenteitä. == Lähteet == Luokka:Pasta
Kemankeş Kara Mustafa pašša

Kemankeş Kara Mustafa pašša (1592 − 31. tammikuuta 1644) oli Osmanien valtakunnan suurvisiiri ja suuramiraali. Hänen suurvisiirikautensa kesti yli viisi vuotta, 19. joulukuuta 1638 − 31. tammikuuta 1644. ==Taustaa== Mustafa pašša oli taustaltaan albaani, ja hänet värvättiin janitsaareihin devshirme- järjestelmän kautta. Hänet ylennettiin janitsaarien kenraaliksi ja apulaiskomentajaksi 1633 ja janitsaarien aghaksi 1635. Samana vuonna hänet nimitettiin myös laivaston suuramiraaliksi (Kapudan pašša). Silti hän osallistui kaukana rannikosta sijaitsevan Bagdadin valtaukseen 1638. Sulttaani Murat IV nimitti hänet suurvisiiriksi edellisen suurvisiirin Tayyar Mehmed paššan kaaduttua taistelussa 19. joulukuuta 1638. ==Suurvisiirinä== Hyökkäys, jota Tayyar Mehmed pašša oli johtanut, oli kuitenkin menestyksekäs, ja Bagdad antautui 25. joulukuuta. Mustafa pašša johti rauhanneuvotteluja, jotka päättyivät 17. toukokuuta 1639 allekirjoitettuun Zuhabin rauhaan. Voimakkaana hallitsijana pidetty Murat IV kuoli 9. helmikuuta 1640, ja hänen jälkeensä valtaistuimelle nousi hänen veljensä Ibrahim. Uusi sulttaani oli mielenterveydeltään epävakaa ja hallitsijana heikko, mutta Mustafa pašša pystyi säilyttämään virkansa suurvisiirinä sekä vakiinnuttamaan poliittista ja taloudellista tilannetta. Hän oli tehokas ja neuvokas vaikeina aikoina, jolloin kapinat olivat valtakunnan provinsseissa tavallisia. Hän tukahdutti kapinat yleensä kovalla kädellä. Valtionkassan vajeen tasaamiseksi hän muun muassa vähensi sotaväkeä. Hänen voimakkaimmat vihollisensa löytyivät kuitenkin läheltä, sillä tuon ajan osmanihovissa oli kilpailevia ja juonittelevia valtakeskittymiä. Mustafa pašša keräsi kautensa aikana useita vihamiehiä, ja hänen voimakkaimmaksi vastustajakseen nousi sulttaaniäiti Kösem Sultanin, henkiparantaja Cinci Hocan ja visiiri Sultanzade Semiz Mehmed paššan muodostama triumviraatti, joka pyrki kääntämään Mustafa paššaa suosineen sulttaanin häntä vastaan. Viimein Ibrahim myöntyi äitinsä johtaman blokin vetoomuksiin, ja Mustafa pašša erotettiin 31. tammikuuta 1644. Hänet myös teloitettiin jo muutaman tunnin kuluttua. Sultanzade Semiz Mehmed pašša nousi seuraavaksi suurvisiiriksi. Luokka:Osmanien valtakunnan suurvisiirit Luokka:Paššat Luokka:Vuonna 1592 syntyneet Luokka:Vuonna 1644 kuolleet
Potilasvakuutuskeskus

Potilasvakuutuskeskus (, ), lyhennettynä PVK, huolehtii keskitetysti kaikista terveydenhoidon yhteydessä aiheutuneista henkilövahingoista potilasvakuutuslain mukaisesti. PVK myös edistää potilasturvallisuutta tekemällä tutkimusta, laskelmia ja tilastoaineistoa. Keskuksen jäseniä ovat kaikki potilasvakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt Suomessa. Potilasvakuutusjärjestelmä on ollut lakisääteisenä Suomessa vuodesta 1987. Potilasvakuutuskeskus ei ole viranomainen, mutta se hoitaa sille laissa säädettyä julkista hallintotehtävää eli lakisääteistä potilasvakuutusta.http://www.pvk.fi/ == Tehtävät == Potilasvakuutuskeskuksen tehtäviin kuuluu esimerkiksi vastuu potilasvahingosta, ellei vakuutusta ole otettu. Se tekee tutkimuksia ja laskelmia sekä tuottaa tilastoaineistoa. Se toimii myös vakuutusyhtiöiden yhteistyöelimenä.Potilasvakuutuskeskus == Mitä Potilasvakuutuskeskus korvaa == Potilasvakuutuskeskus ratkaisee potilasvakuutuslain perusteella, onko potilaalle aiheutunut terveyden- ja sairaanhoidon yhteydessä potilasvakuutuksesta vahingonkorvaukseen oikeuttava henkilövahinko. Laissa on lueteltu kahdeksan korvausperustetta: hoitovahinko, infektiovahinko, tapaturmavahinko, laitevahinko, implanttivahinko, hoitohuoneiston tai -laitteiston vahinko, lääkkeen toimittamisvahinko ja kohtuuton vahinko. Henkilövahinko korvataan potilasvakuutuksesta, kun jokin perusteista täyttyy.Mitä korvataan Potilasvakuutuskeskus Korvauspäätös tulee yleensä alle seitsemässä kuukaudessa, mutta toisinaan voi mennä yli vuosi.Korvauskäsittely Potilasvakuutuskeskus. == Vakuuttaminen == Terveyden- ja sairaudenhoitotoimintaa harjoittavien on otettava vakuutus potilasvakuutuslain mukaisen vastuun varalta. Potilasvakuutuksen saa vakuutusyhtiöistä. Ellei vakuutusta ole otettu, vakuutusmaksu voidaan korottaa jopa kymmenkertaiseksi.Vakuuttaminen Potilasvakuutuskeskus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sosiaali- ja terveysministeriö Luokka:Vakuutustoiminta Suomessa Luokka:Terveydenhoito Suomessa
Carrocera Castrosua

Carrocera Castrosua (joskus lyhyemmin Castrosua tai Carsa) on espanjalainen linja-autojen koreja valmistava osakeyhtiö. Se perustettiin vuonna 1948. pienoiskuva|Castrosuan valmistetuin malli, Magnus S. ==Tuotteet== ===Kaupunkiautot=== *New City (2014— ) *Tempus (2008—2013) *City Versus (2004—2014) *CS.40 City (1980—2004) ===Taajama-autot=== *Magnus E (2010— ) *Magnus II (2006—2010) *Magnus (2000—2006) ===Turistibussit=== *Stellae (2011— ) *Master-sarja ( —2011) ==Lähteet== Castrosuan kotisivu (englanniksi) == Aiheesta muualla == *
Irizar

Irizar on espanjalainen linja-autojen korien valmistaja. Se tekee läheistä yhteistyötä Scanian kanssa. ==Tuotteet== *Century *InterCentury *PB *i2 *i4 *i6, Irizarin vuonna 2012 esittelemä linja-automalli. Se korvasi Irizar PB:n. *i8 Luokka:Linja-autonvalmistajat Luokka:Espanjalaiset automerkit
Castrosua Magnus E

Castrosua Magnus E (Magnus Evolution) on espanjalaisen Castrosuan valmistama linja-automalli. Se esiteltiin vuonna 2010 korvaamaan entinen vuodesta 2006 valmistettu Magnus II. Magnus E
Scania OmniExpress 320LE

Scania OmniExpress 320LE on SOE Busproductionin valmistama linja-automalli, jota on koritettu Lahdessa entisen Lahden Autokorin tehtaalla. OmniExpress 320LE:n valmistus loppui vuonna 2017 Scanian uuden Citywide LE Suburbanin tuotannon alettua. OmniExpress 320LE:tä on käytetty lähinnä pääkaupunkiseudulla, eikä se ole saanut Suomessa yhtä paljon suosiota kuin esimerkiksi melkein joka puolella Suomea liikennöity edeltäjänsä Lahti Scala tai sen seuraaja Scania Citywide LE Suburban, jota Koiviston Auto tilasi 51 autoa uusille kilpailutuskohteille Rovaniemelle ja Helsinkiin. Osasyynä vähäiseen suosioon Suomessa voi olla se, ettei vuosien 2014–2017 välillä ollut suuria bussilinjojen kilpailutuksia. === Käyttäjiä === Tyyppi Liikennöitsijä Määrä Kylkinumero Vuosimalli Sijainti K250UB 4x2 Nobina AB Nobina 17 918-922, 928-937, 998, 999 2014 Helsingin seutu. Turun Kaupunki Turun Kaupunkiliikenne 8 4-6. 2014 Turku. 7-11. 2015 Porin Linjat 3 4,5. 2014 Pori. 22\. 2015 Revon Turistiliikenne 2 39. 2015 Oulu, Muhos. 55\. 2014 Vekka Group Oy 1 90 2014 Hämeenlinna. Åbergin Linja 1 3. 2014 Helsingin seutu. Koiviston Auto -konserni Koiviston Auto Helsinki 6 1535-1540, 1602-1607 2015 K280UB 6x2 35 1402 2014 Helsingin seutu. 1403-1408,1506-1542, 1900 1601-1607 2015 1608-1610. 2016 Nobina AB Nobina 2 998,999. 2016 Helsingin seutu. Turun Kaupunki Turun Kaupunkiliikenne 2 2,3. 2014 Turku. OmniExpress 320LE = yhteensä 103 autoa (Tähän on laskettu vain Suomessa olevat.). * Koiviston Auto -konserni. OmniExperss 320LE:tä =68. * Nobina AB. OmniExperss 320LE:tä =60. * Turun Kaupunki. OmniExperss 320LE:tä =10. * Porin Linjat. OmniExpress 320LE:t =3.￼ * Revon Turistiliikenne. OmniExpress 320LE:tä =2. * Åbergin Linja. OmniExpress 320LE:tä =1. * Vekka Liikenne. OmniExpress 320LE:tä =1.￼ OmniExpress 320LE
Iso Venesjärvi

Iso Venesjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Jylhänkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Iso Venesjärvi on osa Vatajanjoen valuma- aluetta. == Maantietoa == Järven pituus on 2,6 kilometriä, leveys 650 metriä ja sen pinta-ala on 85 hehtaaria. Se sijaitsee tasaisesta maastosta 10–15 metriä kohoavan harjanteen länsipuolella. Siihen laskevat ympäröivien metsien suo-ojat ja Iso-Valkiaisen laskuoja. Järven pohjoispäähän laskee Venesjoen ja Hakoluoman yhteinen jokiuoma, joka on Vähä-Valkiaisen, Vähä Venesjärven, Vähä Pelijärven, Iso Pelijärven, Iso Kivijärven ja Hakojärven laskujoki. Rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä. Ranta on pääasiassa metsämaata, jossa on metsäsuon saarekkeita. Järven länsirannat ovat monin paikoin ruohottuneita ja soistuneet umpeen niin, että eräät asukkaat ovat ruopanneet rantaan ulottuvia kaivantoja. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet vajaan kilometrin päässä kulkevalta valtatieltä 3. == Luonto == Iso Venesjärvi on runsashumuksinen, ruskeavetinen ja hapan metsäjärvi. Järven vedenlaatua tutkittiin kolamsti vuosina 1975–1992. Veden väriluku oli tuolloin 250–440 Pt/l, sameus 0,85–1,35, happipitoisuus 0,10–7,60 mg/l eli hapen kylläisyysasteena 1–54 %. Veden ravinnepitoisuudet olivat kokonaistyppenä 610–680 µg/l ja kokonaisfosforina 23–58 µg/l. Järveen laskevat idästä Hanhinevan ja Sompanevan turvetuotantoalueiden vedet. == Historiaa == Metsämuseossa on kaksi valokuvaa, jossa Iso Venesjärven vedenpintaa lasketaan 1930-luvulla. == Lähteet == Luokka:Vatajanjoen valuma-alue Luokka:Parkanon järvet
Hexagon

Hexagon AB on ruotsalainen, vuonna 1975 perustettu, paikkatietoalaan ja teollisuuden mittauksiin keskittynyt pörssiyritys. Osakeyhtiön kotipaikka on Tukholma. Sillä on runsas 16 000 työntekijää. Yrityksellä on oma toimipiste ja aktiivinen läsnäolo noin 50 valtiossa. Hexgonin osake kuului helmikuussa 2016 OMX:n pohjoismaiseen osakeindeksiin (OMXN40). Hexagonin liikevaihdosta noin puolet tulee yritysmaailman paikkatietosovelluksista (mittalaitteet ja sensorit sekä georeferoidun mittausaineiston käsittelyohjelmistot) ja toinen puoli teollisista yrityssovelluksista (sensorit ja ohjelmistot tuotannon optimointiin sekä teollisuus-ja offshore-laitosten suunnittelu-, rakentamis- ja operointiohjelmistot). Markkina-alueista tärkeimmät ovat Pohjois-Amerikka (31 % liikevaihdosta; yli 4 000 työntekijää), Länsi-Eurooppa (30 %; yli 5 500 hlöä) ja Kiina (noin 15 %; yli 2 300 hlöä). Eräs tunnetuimpia Hexagonin tytäryrityksiä on Sveitsin Heerbruggissa kotipaikkaansa pitävä maanmittausalan tuotteita tarjoava Leica Geosystems-osakeyhtiö. ==Kuvia== Teodolito na Auto- Estrada Porto-Valença.jpg|Teodoliittimittausta valtatien varressa (Leica Geosystems). Lidar P1270901.jpg|Rakennusten, rakenteiden ja maaston 3D-mittaamiseen käytetty skannaava lidar (Leica Geosystems). DGPS Reference Station.jpg|Geodeettisen referenssiaseman GPS-antenni (Leica Geosystems). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Our History (hexagon.com) Luokka:Ruotsalaiset pörssiyhtiöt Luokka:OMX Nordic 40 -indeksi
Fehlingin liuos

thumb|250px|Vasemmalla vasta valmistettu Fehlingin liuos ja oikealla Fehlingin kokeen tulos Fehlingin liuos on liuos, joka sisältää kuparisulfaattia, kaliumnatriumtartraattia ja natriumhydroksidia suhteessa 1:4:8. Liuosta käytetään analyyttisessä kemiassa reagenssina osoittamaan aldehydien, erityisesti pelkistävien sokerien, läsnäolo. Reagenssin kehitti saksalainen kemisti Hermann von Fehling vuonna 1849. Fehlingin liuos valmistetaan juuri ennen käyttöä yhdistämällä kuparisulfaattiliuos ja natriumhydroksidin avulla emäksiseksi tehty kaliumnatriumtartraattiliuos. Liuoksessa muodostuu reaktiiviseksi ioniksi emäksisissä olosuhteissa (pH noin 13) kuparin tartraattikompleksi bis(tartraatto)kupraatti(II)-ioni ([Cu((C4H4O6)2]4−). Tämä ioni on rakenteeltaan tasomainen, ja kupari-ionit ovat koordinoituneet kukin kahteen tartraattiligandiin. Fehlingin liuos reagoi lämmitettäessä aldehydien kanssa pelkistyen punaiseksi kupari(I)oksidiksi, joka saostuu veteen liukenemattomana. Samalla aldehydi hapettuu karboksyylihapoksi. Ketonit eivät reagoi vastaavalla tavalla. ==Lähteet== Luokka:Analyyttinen kemia Luokka:Kupariyhdisteet
Paavo Vara

Paavo Gideon Vara (vuoteen 1936 Vikman; 20. lokakuuta 1908 Kirkkonummi – 29. toukokuuta 1989)Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 4.6.1989, HS Aikakone. Viitattu 16.5.2018. oli suomalainen lääkäri ja professori. Varan vanhemmat olivat asemapäällikkö Axel Fredrik Vikman ja Vieno Impi Julenius ja puoliso vuodesta 1940 Ester Margareta Snellman. Vara tuli ylioppilaaksi Helsingin uudesta yhteiskoulusta 1926 ja valmistui lääketioeteen lisensiaatiksi 1934. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1943 ja sai naistentautien ja synnytysten erikoislääkärin pätevyyden 1939. Vara oli Helsingin yliopiston naistentautien ja synnytysopin dosentti vuodesta 1944 vuoteen 1951 ja professori 1951–1973. Hän tutki raskautta ja synnytystä.Facta 2001, WSOY 1985, 17. osa, palsta 728 1930- ja 1940-luvuilla hän työskenteli useissa eri sairaaloissa, HYKSin naistentautien synnytysklinikan ylilääkäri hänestä tuli 1951. Sotilasarvoltaan Vara oli lääkintämajuri (1943). Vara oli Suomen gynekologiyhdistyksen puheenjohtaja ja kunniajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Hålogaland

Hålogaland on Pohjois-Norjan historiallinen nimi. Ennen Norjan kääntymistä kristinuskoon se oli itsenäinen pikkukuningaskunta, joka ulottui nykyisten Nordlandin läänin ja Tromssan läänin alueelle. Etelässä sen rajana oli Namdalen Pohjois-Trøndelagin läänissä ja pohjoisessa Lyngen Tromssan läänissä. Keskiajalle asti Hålogalandilla viitattiin Trøndelagista pohjoiseen sijainneeseen alueeseen. Hålogalandista itään sijaitsi Finnmark, jossa saamelaiset asuivat. Paikannimen etymologia on Helgeland, joka tarkoittaa rauhallista maata. Luokka:Norjan historia
Tuomas Holli

Tuomas Holli (s. 20. huhtikuuta 1979) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Raholan Pyrkivän kasvatti Holli pelasi Pyrbasketissa miesten SM-sarjassa kaudella 1998–1999 kolme ottelua joissa jäi pisteittä. Kaudella 1999–2000 Holli kuului Pyrbasketin kokoonpanoon 17 runkosarja- ja kahdessa pudotuspeliottelussa, ja runkosarjassa hän sai peliaikaa neljässä ottelussa. Pisteille hän ylsi 7. marraskuuta 1999 vierasottelussa Korihaita vastaan, jolloin hän kirjautti 17 minuutissa kymmenen pistettä, kaksi levypalloa ja yhden koriinheiton torjunnan.Tuomas Holli – Suomen Koripalloliitto == Lähteet == * Tuomas Holli Suomen Koripalloliitto === Viitteet === Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Panu Hämäläinen

Panu Hämäläinen (s. 1. syyskuuta 1976) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Basket Savonlinnan kasvatti Hämäläinen pelasi Pyrbasketissa miesten SM-sarjassa kaudella 1996–1997 kolmessa ottelussa joissa yhdessä ylsi pisteille. Kaudella 1997–1998 Hämäläinen kuului Pyrbasketin kokoonpanoon 21 runkosarjaottelussa joista sai peliaikaa kuudessa ottelussa. Miesten pääsarjan piste-ennätyksekseen hän heitti seitsemän pistettä 7. joulukuuta 1997 Helsingin NMKY:tä vastaan. Lisäksi Hämäläinen pelasi yhden pudotuspeliottelun, jossa hän kirjautti yhden levypallon, syötön ja riiston.Panu Hämäläinen – Suomen Koripalloliitto == Lähteet == * Panu Hämäläinen Suomen Koripalloliitto === Viitteet === Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Carl Wargh

Carl Viking Wargh (15. toukokuuta 1938 Vaasa – 27. toukokuuta 2018 Mustasaari) oli suomalainen taidemaalari. Hän valmistui Suomen Taideakatemian koulusta 1960. Akvarellistinä tunnettu taiteilija hallitsi myös hiilipiirroksia. Taiteilijan työt ovat herkkiä ja naturalistisen yksityiskohtaisia. Töiden värimaailma ja lennokkuus saa aikaan informalistisen vaikutelman. Taustalta kuultava valkoinen pohjaväri antaa töille luonnosmaista keveyttä.Facta 2001, WSOY 1985, 17. osa, palsta 734Uppslagsverket.fi viitattu 18.2.2016 == Lähteet == Carl Viking Warghin perhe == Aiheesta muualla == * Carl Warghin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Henri Montonen

Henri Montonen (s. 21. toukokuuta 1974) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Tampereen NMKY:n kasvatti Montonen kuului Tampereen Pyrinnön kokoonpanoon miesten SM-sarjassa kaudella 1995–1996. Hän sai säännöllisesti peliaikaa ja teki miesten pääsarjauran piste-ennätyksensä (10) 18. lokakuuta 1995 KTP:tä vastaan. Kaudella 1996–1997 Montonen jatkoi pelaamista Pyrbasketiksi vaihtuneessa joukkueessa tehden parhaimmillaan yhdessä ottelussa viisi pistettä.Henri Montonen – Suomen Koripalloliitto == Lähteet == * Henri Montonen Suomen Koripalloliitto === Viitteet === Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Castrosua Magnus II

Castrosua Magnus II on espanjalaisen Castrosuan valmistama linja-auton korimalli. Se esiteltiin vuonna 2006 CS.40 Magnuksen seuraajaksi. Magnus II korvautui vuonna 2010 esitellyllä Magnus E:llä Magnus II
Mikko Varo

Risto Mikko Varo (29. syyskuuta 1913 Helsinki –1995) oli suomalainen kotieläintutkija. Hän oli Helsingin yliopiston kotieläinten jalostustieteen professori 1966–1976. Hän kehitti tietotekniikkaan ja suhteelliseen arvosteluun perustuvan sonnien jälkeläisarvostelumenetelmän ja loi suomalaisen keinosiemennysjalostuksen pohjan.Facta 2001, WSOY 1985, 17. osa, palsta 747 (Virka perustettiin ylimääräisenä virkana 1966.Helsingin yliopiston opettajat ja virkamiehet) Varo väitteli 1952 ja toimi ennen professuuria Maatalouden tutkimuskeskuksen tutkijana ja erikoistutkijana 1948–1966 ja Helsingin yliopiston dosenttina 1954–1966.Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maataloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Tommi Pinta

Tommi Pinta (s. 8. huhtikuuta 1987) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Amerikkalaisessa jalkapallossa Suomen parhaimpiin sisempiin laitahyökkääjiin luettava Pinta on voittanut urallaan muun muassa Saksan mestaruuden, ja hänet on valittu Urheilutoimittajien liiton äänestyksessä maan parhaaksi lajinsa edustajaksi. ==Urheilu-ura== ===Koripallo=== BC Nokian kasvatti Pinta kuului Pyrbasketin kokoonpanoon miesten SM-sarjassa kaudella 2003–2004 kahdeksassa runkosarjaottelussa, joista hän sai peliaikaa kolmessa ja teki pisteitä kahdessa. Pinta pelasi koripalloa myös Suomen nuorisomaajoukkueissa: B-pojissa 18 ottelua 8,4 pisteen keskiarvolla ja A-pojissa seitsemän ottelua 3,1 pisteen keskiarvolla.Tommi Pinta – Suomen Koripalloliitto ===Amerikkalainen jalkapallo=== Amerikkalaisen jalkapallon harrastamisen Pinta aloitti vuonna 2005. Lajinvaihtoon häntä kannusti muun muassa koripalloon verrattuna vähäinen harjoittelun määrä. Lajin hän aloitti Tampere Saintsissä. Vuosina 2007–2010 hän harjoitti lajia yhdysvaltalaisessa yliopistossa.http://www.kihu.fi/urapolku/media/Amer.%20jalkapallo_970_TommiPintakoripallostasujuvastijenkkifutikseen.pdf http://www.sajl.fi/?x118281=174499 Pinta palasi yliopiston jälkeen takaisin Suomeen edustaen kaudella 2011 Seinäjoki Crocodilesiä ja kaudella 2012 Helsinki Wolverinesia. Kaudet 2013 ja 2014 Pinta pelasi Saksan pääsarjassa Braunschweig Lionsissa, voittaen jälkimmäisenä kautena Saksan mestaruuden. Pinta palasi vuonna 2015 Suomeen, tällä kertaa Turku Trojansin pelipaitaan. Vuonna 2016 Pinta palasi kasvattajaseuraansa Tampere Saintsiin, joka oli juuri noussut Vaahteraliigaan. Kaudeksi 2017 Pinta siirtyi Hämeenlinna Huskiesiin. Hämeenlinnan luovuttua sarjapaikasta, siirtyi Pinta seuraavaksi kaudeksi Helsinki Roostersiin. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt == Aiheesta muualla ==
Varpio

Varpio on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi: * Timo Varpio (s. 1970), televisiokäsikirjoittaja * Veijo Varpio (1928–2015), oopperalaulaja ja juristi * Yrjö Varpio (s. 1939), kirjallisuuden tutkija ja professori ==Katso myös == *varpiot, kanervakasvien suku
Kai Warras

Kai Jorma Rafael Warras, vuoteen 1935 Wikman (31. maaliskuuta 1917 Helsinki – 19. syyskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen varatuomari. Hän toimi Suomen Punaisen Ristin (SPR) pääsihteerinä 1956–1985.Facta 2001, WSOY 1985, 17. osa, palsta 750 Warras loi 1950-luvulla SPR:n paikallisverkoston ja kehitti vapaaehtoistoiminnan. Hänelle myönnettiin 1980 valtiotieteiden kunniatohtorin arvo.Uppslagsverket.fi viitattu Warraksen veli on Teppo Warras.Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen Punainen Risti Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Wings 1973 UK Tour

Wings 1973 UK Tour on Wings-yhtyeen kiertue. Kiertue promotoi yhtyeen Red Rose Speedway albumia, joka soitettiin Isossa-Britanniassa. ==Kiertue päivät== Päivä Kaupunki Maa Tapahtumapaikka 11\. toukokuu 1973 Bristol Englanti Bristol Hippodrome 12\. toukokuu 1973 Oxford New Theatre 13\. toukokuu 1973 Cardiff Wales Capitol Cinema and Theatre 15\. toukokuu 1973 Bournemouth Englanti Winter Gardens 16\. toukokuu 1973 Manchester Hard rock 17\. toukokuu 1973 18\. toukokuu 1973 Liverpool Liverpool Empire Theatre 2 esitystä 19\. toukokuu 1973 Leeds Leeds University 21\. toukokuu 1973 Preston Guild Hall 22\. toukokuu 1973 Newcastle upon Tyne Odeon Cinema 23\. toukokuu 1973 Edinburgh Skotlanti Odeon Cinema 2 esitystä 24\. toukokuu 1973 Glasgow Green’s Playhouse 25\. toukokuu 1973 Lontoo Englanti Hammersmith Odeon 26\. toukokuu 1973 27\. toukokuu 1973 4\. heinäkuu 1973 Sheffield City Hall 6\. heinäkuu 1973 Birmingham Birmingham Odeon 9\. heinäkuu 1973 Leicester Odeon 10\. heinäkuu 1973 Newcastle upon Tyne City Hall Luokka:Vuoden 1973 konserttikiertueet Luokka:Wingsin konserttikiertueet
Global Salcai Utinsa

Global Salcai Utinsa on Kanariansaarten suurin linja-autoliikennöitsijä. Se liikennöi suurimman osan Gran Canaria-saaren liikenteestä. ==Historia== Global Salcai Utinsa syntyi 17. marraskuuta 2000 kahden Gran Canarian suurimman linja-autoliikennöitsijän, Salcain ja Utinsan yhdistyessä. Salcai oli aiemmin liikennöinyt saaren eteläosan reitit ja Utinsa keski- ja pohjoisreitit. Salcain linja-autot olivat maalattuna vihreiksi ja Utinsan sinipunaisiksi. Globalin värimaailmasta tuli vaaleansininen ja linja-autojen numerointi alkoi numerosta 1301. ==Kalusto== Globalilla on omistuksessaan tällä hetkellä 303 linja-autoa. *Scania: 213 kpl *Mercedes-Benz: 44 kpl *Volvo: 32 kpl *Iveco: 12 kpl *Alexander Dennis: 1 kpl *MAN: 1 kpl Yksi Volvo-merkkinen linja-auto paloi korjauskelvottomaksi tammikuussa 2016 Teldessä. ==Lähteet== * Globalin kotisivu ===Viitteet=== Luokka:Gran Canarian liikenne Luokka:Linja-autoyhtiöt Luokka:Espanjalaiset liikenneyhtiöt
Osmo Vartiainen

Osmo Olavi Veli Vihtori Vartiainen (23. maaliskuuta 1913 Helsinki – 17. tammikuuta 2002 Vartiaisen veljiä olivat professorit Armas Vartiainen ja Ilmari Vartiainen. Vartiainen tuli ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1932 ja valmistui lääletieteen lisensiaatiksi 1943. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1950 ja sai sisätautien erikoislääkärin pätevyyden 1948. Hänen väitöskirjansa aihe oli The Anthelmintic Effects of Thymol and p-Cymene. A Pharmacological and Clinical Study with Special Consideration of the Fish Tape Worm.Facta 2001, WSOY 1985, 17. osa, palsta 758 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset virkamiehet‎ Luokka: Suomalaiset tieteilijät Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Wings Over Europe Tour

Wings Over Europe Tour oli Wings-yhtyeen euroopan kiertue vuodelta 1972. ==Kiertuepäivät== Päivä Kaupunki Maa Tapahtumapaikka 9\. heinäkuuta 1972 Ollioules Ranska Centre Culturel de Châteauvallon 12\. heinäkuuta 1972 Juan- les-Pins Juan-les-Pins 13\. heinäkuuta 1972 Arles Théâtre Antique 14\. heinäkuuta 1972 Lyon CanceledBootlegZone : Paul McCartney & Wings - ET72 - Live In Lyon - July 14, 1972 16\. heinäkuuta 1972 Pariisi Olympia 18\. heinäkuuta 1972 München Länsi-Saksa Zirkus-Krone-Bau 19\. heinäkuuta 1972 Frankfurt Offenbach-Halle 21\. heinäkuuta 1972 Zürich Sveitsi Kongress-Halle 22\. heinäkuuta 1972 Montreux Pavilion 1\. elokuuta 1972 Kööpenhamina Tanska K.B. Hallen 4\. elokuuta 1972 Helsinki Suomi Töölön kisahalli 5\. elokuuta 1972 Turku Kupittaan urheiluhalli 7\. elokuuta 1972 Tukholma Ruotsi Gröna Lund 8\. elokuuta 1972 Örebro Idretshalle 9\. elokuuta 1972 Oslo Norja Njaardhallen 10\. elokuuta 1972 Göteborg Ruotsi Scandinavium 11\. elokuuta 1972 Lund Olympen 12\. elokuuta 1972 Odense Tanska Fyns Forum 14\. elokuuta 1972 Aarhus Vejlby-Risskov Hallen 16\. elokuuta 1972 Düsseldorf Länsi-Saksa Rheinhalle 17\. elokuuta 1972 Rotterdam Hollanti De Doelen 19\. elokuuta 1972 Groningen Evenementenhal Martinihal 20\. elokuuta 1972 Amsterdam Concertgebouw 21\. elokuuta 1972 Haag World Forum Convention Center 22\. elokuuta 1972 Antwerpen Belgia Cinema Roma 24\. elokuuta 1972 Berliini Länsi-Saksa Deutschlandhalle ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1972 konserttikiertueet Luokka:Wingsin konserttikiertueet
Filippeion

Filippeion () oli antiikin aikainen Makedonian hallitsijasuvun rakennuttama tholos eli pyörötemppeli Olympian pyhäkköalueella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa. == Historia == Filippeion sai nimensä Makedonian kuninkaasta Filippos II:sta, joka aloitti sen rakentamisen vuonna 338 eaa. Khaironeian taistelussa saavuttamansa voiton kunniaksi. Filippoksen kuoltua vuonna 336 eaa. rakennustyön saattoi todennäköisesti loppuun hänen poikansa Aleksanteri Suuri. Filippeionin tehtävänä oli kunnioittaa Makedonian hallitsijasukua, ja se on ensimmäisiä esimerkkejä siitä, kuinka jumalten temppeleihin aiemmin käytettyä tholos-arkkitehtuuria sovellettiin hallitsijasuvun henkilökultin käytössä. Olympian 1800-luvulla alkaneiden arkeologisten kaivausten jälkeen Filippeionin pylväiden osia, koristeosia ja muita osia vietiin Pergamon-museoon Berliiniin. Museo palautti osat Ateenan olympialaisten alla vuonna 2001 sekä suoritti tämän jälkeen rakennuksen kunnostuksen. == Rakennus == Filippeion sijaitsi Olympian temenos-alueen eli Altiksen luoteiskulmassa Prytaneionin eteläpuolella ja Heran temppelin länsipuolella. Pyörötemppelin halkaisija oli noin 15,2 metriä. Siinä oli ulkoreunalla kehässä 18 pylvästä, jotka edustivat joonialaista tyyliä, ja pyöreän naoksen eli cellan sisäpuolella seinässä 9 puolipylvästä, jotka edustivat korinttilaista tyyliä. Tholos oli rakennettu marmorista tehdylle kolmiportaiselle korokkeelle. Rakennuksen sisäänkäynti oli lännestä. Rakennuksen sisällä naoksen perällä, sisäänkäyntiä vastapäätä oli puolikaarenmuotoinen jalusta, jolla oli viisi kullasta ja norsunluusta tehtyä patsasta. Ne esittivät Aleksanteria, joka oli asetelman keskellä, sekä hänen vanhempiaan Filipposta ja Olympiasta sekä isovanhempiaan Amyntasta ja Eurydikeä. Pausaniaan mukaan patsaat oli veistänyt Leokhares. Roomalaisella ajalla Olympiaan ja Eurydiken patsaat oli siirretty Heran temppeliin, joka oli muuttunut eräänlaiseksi museoksi. Naoksen seinä jäljitteli tiiliseinää. Tholoksen katto oli tehty marmoritiilistä ja sen huipulla oli pronssinen kukkakoriste. Filippeionista on säilynyt lähinnä sen perusta sekä pylväiden ja seinien alaosia. Pergamon-museon suorittamissa kunnostustöissä pystytettiin uudelleen kolme pylvästä ja niiden päällä oleva arkkitraavin osa. Rakennuksessa olleista patsaista ei ole säilynyt nykyaikaan mitään. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan temppelit Luokka:Olympian rakennukset ja rakennelmat
Metroon (Olympia)

Metroon () oli antiikin aikainen Jumalten äidille omistettu kreikkalainen temppeli Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa. thumb|left|150px|Agrippina nuoremman patsas temppelistä. Olympian arkeologinen museo. Temppeli oli rakennettu noin vuonna 400–300 eaa. Sen kultin kohde oli Jumalten äiti, joka käsitettiin alun perin Rheaksi ja myöhemmin Kybeleksi. Esihistoriallisella ajalla Olympian varhaisvaiheissa sama paikka on ollut pyhitetty Maaäidille eli Gaialle sekä Eileithyialle, joka yhdistettiin myös äitiyteen. Roomalaisella ajalla temppelin kultti korvattiin Augustuksen ja muiden keisareiden henkilökultilla sekä Roman eli personifioidun Rooman kultilla. Metroon sijaitsi Olympian temenos-alueen eli Altiksen pohjoislaidalla aarrekammioiden edessä ja Heran temppelin itäpuolella. Metroon oli pieni peripteraalitemppeli, joka edusti doorilaista tyyliä. Sen koko oli noin 10,6 × 20,7 metriä ja siinä oli 6 × 11 pylvästä. Pylväiden korkeus oli noin 4,6 metriä ja niiden halkaisija alapäässä noin 0,85 metriä. Pylväät oli tehty paikallisesta kalkkikivestä ja päällystetty valkoisella stukkolla. Temppelin naos eli cella avautui itään ja sen pronaoksen edessä oli kaksi pylvästä. Lännen puolella oli opisthodomos, jonka edessä oli myös kaksi pylvästä. Naoksen sisällä sen pohjois- ja eteläseinustalla oli mahdollisesti rivit pylväitä, joiden tyylisuuntaa ei tiedetä. Roomalaisella ajalla temppelissä on ollut ainakin Augustuksen, Claudiuksen, Tituksen, Vespasianuksen, Agrippina nuoremman ja Domitian patsaat. Temppeliin kuulunut alttari sijaitsi mahdollisesti sen länsipuolella tai pohjoispuolella aarrekammioiden alueella. Temppelistä on säilynyt lähinnä sen perustukset ja vähäisiä muita rakenneosia. Raunioista löytyneet roomalaisaikaiset keisarisukujen jäsenten patsaat ovat Olympian arkeologisessa museossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan temppelit Luokka:Olympian rakennukset ja rakennelmat
Pelopeion

Pelopeion () oli antiikin aikainen Pelopsille omistettu heroon-pyhäkkö Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa. Pelopeion oli rakennettu arkaaisella kaudella noin vuonna 600–500 eaa. ja se uusittiin klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Se sijaitsi aivan Olympian temenos-alueen eli Altiksen keskellä paikalla, josta on löydetty alueen kaikkein vanhimpien varhaishelladisten talojen ja tumulus- hautojen jäänteet 2000-luvulta eaa. Pelopeionin rakentamisaikaan 500-luvulla eaa. paikalla oli vielä noin kaksi metriä korkea tumuluksen kohouma. Pyhäkkö oli tarkoitettu paikallisen elisläisen heeroksen eli sankarin Pelopsin hautamuistomerkiksi. Pausaniaan kertoman myytin mukaan muistomerkin oli alun perin pystyttänyt Herakles, joka oli Pelopsin jälkeläinen ja jonka kerrottiin myös perustaneen Olympian kisat Pelopsin hautakisoiksi. Pausanias kertoo myös, että paikalla uhrattiin vuosittain musta pässi Pelopsin kunniaksi, eikä kukaan sen lihaa syönyt saanut astua Zeuksen temppeliin. Viimeisessä vaiheessaan pyhäkkö koostui peribolosmuurilla ympäröidystä viisikulmaisesta alueesta, jossa oli lounaiskulmassa doorilaista tyyliä edustanut nelipylväinen propylon- porttirakennus. Aitauksessa oli Pelopsin alttari sekä poppelipuita ja patsaita. Pyhäkköalueelta on löydetty suuri määrä keramiikkaa sekä terrakotasta tehtyjä ihmis- ja eläinhahmoja, jotka ovat Olympian arkeologisessa museossa. Zeuksen temppeli sijaitsi Pelopeionin eteläpuolella. Pyhäkön pohjoispuolella sijaitsi Heran temppeli ja luoteispuolella Filippeion. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Heroonit Luokka:Olympian rakennukset ja rakennelmat
Theokoleon

Theokoleon () oli antiikin aikainen papiston käyttämä rakennus Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa. Theokoleon rakennettiin alun perin klassisella kaudella noin vuonna 360 eaa. Se oli todennäköisesti Olympian papiston (theokoloi) kokoontumis- ja mahdollisesti myös asuinpaikka Prytaneionin ohella. Lisäksi rakennuksessa asui mahdollisesti myös muuta pyhäkköalueen henkilökuntaa. Rakennusta muutettiin sen historian aikana usein. Theokoleon sijaitsi Olympian temenos-alueen eli Altiksen ulkopuolella Zeuksen temppelin länsipuolella ja Feidiaan työpajan pohjoispuolella. Rakennus oli suorakulmainen ja koostui alun perin kahdeksasta huoneesta, jotka oli rakennettu keskellä olleen pihan ympärille. Keskuspihan jokaisella neljällä sivulla oli kaksi pylvästä, joiden kautta neljästä huoneesta oli pääsy pihalle; muista huoneista oli ovet näihin neljään huoneeseen. Tässä vaiheessa rakennuksen koko oli noin 18 x 18 metriä. Myöhemmin rakennuksen itäpuolelle lisättiin vestibyyli ja kaksi huonetta lisää. Hellenistisellä ajalla noin 300 eaa. rakennuksen itäpuolelle rakennettiin suurempi peristyylipiha, jonka ympärillä oli lisää huoneita. Niitä rakennettiin mahdollisesti lisää vielä roomalaisella ajalla. Lisärakennuksen koko oli noin 38,6 x 40,4 metriä. Theokoleonin länsipuolella oli Heroon, jonka pohjakaavassa oli ympyränmuotoinen osa neliön sisällä. Sitä heerosta, jolle se oli omistettu, ei kuitenkaan tiedetä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Olympian rakennukset ja rakennelmat
Prytaneion (Olympia)

Prytaneion () oli antiikin aikainen prytaneion eli virkamiesten kokoontumispaikka Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa. Prytaneion rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 475 eaa. Aiemmin paikalla oli ollut varhaisempia arkaaisen kauden rakennuksia, viimeinen 500-luvulta eaa., joilla oli todennäköisesti sama käyttötarkoitus. Prytaneion oli Olympian kisoja järjestäneiden viranomaisten toinen toimipaikka Buleuterionin ohella. Nämä viranomaiset valvoivat muun muassa pyhäkköalueella säännöllisesti toimitettujen uhrien suorittamista. Prytaneionissa järjestettiin myös Olympian kisojen ohjelmaan kuuluneen hekatombiuhrin jälkeiset pidot. Kisojen viimeisenä päivänä sitä käytettiin voittajien juhlistamiseen, todennäköisesti jälleen pidoilla. Prytaneion sijaitsi Olympian temenos-alueen eli Altiksen luoteiskulmassa. Rakennusta muutettiin sen historian aikana usein. Laajimmassa vaiheessa se oli suorakulmainen ja sen koko oli noin 32,7 x 27,3 metriä. Sen sisäänkäyntinä toimi etelän puolella ollut neljän pylvään portiikki ja vestibyyli. Näiden takana oli rakennuksen neliömäinen keskushuone, jonka sivut olivat noin 6,8 metriä. Huoneessa oli Hestian alttari ja ikuinen tuli. Pausaniaan mukaan alttarin tuhkat siirrettiin määräajoin Zeuksen alttarille. Sisäänkäynnin oikealla puolella oli Panin alttari. Keskushuoneen itä- ja länsipuolella oli erillisiä huoneita ja tiloja, ja sen pohjoispuolella oli suurempi suorakulmainen pylväin ympäröity tila, jonka länsipäässä oli lisää huoneita. Prytaneionin eteläpuolella sijaitsi Filippeion ja kaakkoispuolella Heran temppeli. == Lähteet == Luokka:Olympian rakennukset ja rakennelmat Luokka:Prytaneionit
Metsätimalit

Metsätimalit (Liocichla) on pyrstötimalien heimoon kuuluva varpuslintusuku. BirdLife Suomen maailman lintujen luettelon mukaan sukuun kuuluu 5 lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. == Metsätimaleihin (Liocichla) kuuluvia lajeja == * Arunachalintimali (Liocichla bugunorum) * Emeintimali (Liocichla omeiensis) * Hehkunaamatimali (Liocichla ripponi) * Punanaamatimali (Liocichla phoenicea) * Taiwaninmetsätimali (Liocichla steerii) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * ITIS: Liocichla Luokka:Pyrstötimalit
Juha Vartola

Juha Veikko Vartola (10. maaliskuuta 1947 Rovaniemi – 30. maaliskuuta 2019 Tampere) oli suomalainen hallintotieteilijä ja professori. Hän oli Tampereen yliopiston julkishallinnon professori vuodesta 1980 ja tutki valtionhallinnon rakenteita ja yhteiskunnan byrokratisoitumista.Facta 2001, WSOY 1985, 17. osa, palsta 759 ==Julkaisut== * Näkökulmia byrokratiaan Tampereen yliopisto 2004 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät Luokka:Suomalaiset hallintotieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Tampereen yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Puontpyölinjärvi

Puontpöylinjärvi () on 235,9 hehtaarin kokoinen järvi Salon ja Raaseporin (vuoteen 2008 Perniön ja Tammisaaren, vielä aiemmin Tenholan) rajalla. Kuntien ja samalla maakuntien raja kulkee järven pohjoisosan halki. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Salon Puontpyölin kylä ja itärannalla Raaseporin Frankbölen kylä. Puontpöylinjärvessä on useita saaria. Järven laskujoki on Sillbölebäcken, joka laskee Lillträsketin kautta Saaristomereen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Puontpyölinjärvi-Frankböleträsket suojeluyhdistys ry * Luokka:Raaseporin järvet Luokka:Puontpyölinjärven vesistö Luokka:Perniön järvet
Cameco

Cameco eli Canadian Mining and Energy Corporation on kanadalainen pörssiyhtiö, jonka kotipaikka on Saskatoon, Saskatchewanin provinssissa Kanadassa. Se on kaivosyhtiö, jonka päätuote on ydinvoimaloissa ydinpolttoaineena käytettävä uraani. Se tuottaa myös sähköä. Cameco on maailman kolmanneksi suurin uraanintuottaja, kazakstanilaisen Kazatompromin ja ranskalaisen Oranon jälkeen. Vuonna 2019 Cameco tuotti 4 754 tonnia uraania, mikä on 9 prosenttia maailmanlaajuisesta tuotannosta. Yhtiö on noteerattu sekä New Yorkin että Toronton pörsseissä. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset kaivosyhtiöt Luokka:Kanadalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Saskatoon Luokka:Uraani
Kimpisen lukio

Kimpisen lukio on lukio Lappeenrannassa Taikinamäen kaupunginosassa. Se on Lappeenrannan Lyseon lukion ohella toinen Lappeenrannan kunnallisista lukioista. Koulu perustettiin vuonna 1939. Vuosina 2018 ja 2019 koulussa opiskeli noin 600 lukiolaista. Kimpisen lukiossa on mahdollista painottaa opintojaan muun muassa liikuntaan, kansainvälisyyteen tai yrittäjyyteen. Se on Etelä-Karjalan urheiluakatemian yhteistyöoppilaitos ja osa Lappeenrannan teknillisen yliopiston ja alueen metsäteollisuusyritysten metsäklusterilinjan opetusta. Kimpisen lukio vastaa myös Lappeenrannan aikuislukio-opetuksesta. Kimpisen aikuislukion opiskelijoista useat suorittavat kaksoistutkintoa (syksyllä 2019: 86) tai ovat aineopiskelijoita (95). Useat kaksoistutkinnon suorittajista opiskelevat Saimaan ammattiopisto Sampossa, joka päätoimipaikat sijaitsee lukion naapurustossa. Kimpisen lukion vieressä sijaitsee perusopetuksen 1.–9. luokkien Kimpisen koulu (Pohjolankatu 23), ja sen koulukeskuksen jotkut tilat ovat myös lukion käytössä. == Historia == Kimpisen lukion varhaisin edeltäjä Lappeenrannan yhteiskoulu perustettiin vuonna 1930 yksityisenä oppikoulun viisiluokkaisena keskikouluna. Perustamisen taustalla oli vanhempien huoli, kun julkinen Lappeenrannan yhteislyseo (sekin vuosina 1919–1928 nimeltään Lappeenrannan yhteiskoulu, nykyinen Lyseon lukio) ei ilmeisesti talousvaikeuksien vuoksi perustanut uusia luokkia ja jo hyväksyttyjä oppilaita jäi ilman koulupaikkaa. Yhteiskoulun johtokunnan puheenjohtajana toimi kansakoulutarkastaja T. G. Murto, joka neuvotteli koululle tilat Taikinamäen kansakoululta ja 5 000 markan avustuksen Lappeenrannan kaupungilta. Myös ympäryskunnat tukivat koulua pienesti, ja vuonna 1932 koulu pääsi valtionavun piiriin. Yhteiskoulu sai pian perustamisensa jälkeen lisätilaa Peltolan kansakoululta, mutta vuonna 1937 tehdyssä tarkastuksessa opetustilat katsottiin puutteelliseksi, mikä asetti valtionavun uhanalaiseksi. Koululla oli tuolloin noin 150 oppilasta, yhteislyseolla puolestaan yli 400. Myös yhteislyseolla oli tilanpuutetta, ja ongelma päätettiin ratkaista muuttamalla yhteiskoulu julkiseksi Lappeenrannan tyttölyseoksi ja supistamalla yhteislyseo poikakouluksi, jonka nimeksi tuli Lappeenrannan lyseo. Eduskunta hyväksyi tämän kansanedustaja Elias Tukian tekemän aloitteen huhtikuussa 1938 ja muutokset astuivat voimaan syksyllä 1939. Taikinamäen kansakoulu remontoitiin tyttölyseon tarpeisiin, minkä lisäksi se käytti Peltolan kansakoulun ja rukoushuone Betanian tiloja. Tyttölyseo sai oman rakennuksen Peltolan kansakoulun viereen vuonna 1951. Koulu muuttui Kimpisen yhteislyseoksi vuonna 1968, kun oppikoulujen sukupuolijaosta luovuttiin. Lappeenrannan siirtyessä peruskoulujärjestelmään vuonna 1975 koulu jakaantui Kimpisen lukioksi ja Kimpisen yläasteeksi. Koulun pitkäaikaisena rehtorina 1960–1970-lukujen muutosten aikaan toimi Hilkka Nykänen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kimpisen lukio * Huttunen, Tiina: ”Tipulan” tyttöjä koulunpenkillä – Lappeenrannan tyttölyseolaisten koulu-ura vuosina 1939–1955 Suomen historian pro gradu -tutkielma. Joensuun yliopisto, 2006. Luokka:Lappeenrannan lukiot
Lappeenrannan yhteiskoulu

Lappeenrannan yhteiskoulu voi viitata seuraaviin lappeenrantalaisiin oppilaitoksiin: * Lappeenrannan (suomalainen) yhteiskoulu (1899–1928), Lappeenrannan Lyseon lukion edeltäjä * Lappeenrannan yhteiskoulu (1930–1939), Kimpisen lukion edeltäjä * Lappeenrannan yhteiskoulu (1966–1975), Armilan lukion edeltäjä.
Aasianvireot

Aasianvireot (Pteruthius) eli aiemmalta nimeltään harlekiinitimalit on vireoiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aikaisemmin suku luettiin timaleihin. BirdLife Suomen maailman lintujen luettelon mukaan sukuun kuuluu 9 lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. == Aasianvireoihin (Pteruthius) kuuluvia lajeja == * Himalajanvireo (Pteruthius ripleyi) * Hippiäisvireo (Pteruthius intermedius) * Indokiinanvireo (Pteruthius aeralatus) * Jaavanhippiäisvireo (Pteruthius aenobarbus) * Jaavanvireo (Pteruthius flaviscapis) * Ruskokuvevireo (Pteruthius rufiventer) * Sepelhippiäisvireo (Pteruthius melanotis) * Vietnaminvireo (Pteruthius annamensis) * Vuorivireo (Pteruthius xanthochlorus) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * ITIS: Pteruthius Luokka:Vireot
Herantis Pharma

Herantis Pharma Oyj on suomalainen lääketeollisuuden yritys. Yritys on erikoistunut tulehdus-, keskushermosto- ja imusuonistosairauksien hoitoon tarkoitettujen lääkkeiden kehittämiseen ja tutkimiseen. Herantis Pharma syntyi huhtikuussa 2014, kun lääkeyhtiöt Hermo Pharma ja Laurantis Pharma yhdistyivät. Herantis Pharma järjesti kesällä 2014 osakeannin ja listautui Helsingin pörssin First North -listalle saman vuoden kesäkuussa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Herantis Pharma Luokka:Suomalaiset First North -yhtiöt
Arjan Stroetinga

Arjan Stroetinga (s. 16. kesäkuuta 1981 Oosterwolde) on alankomaalainen pikaluistelun maailmanmestari. Stroetinga voitti yhteislähdön maailmanmestaruuden Heerenveenissä 2015 ajalla 7.30,64. Hän kukisti toiseksi sijoittuneen italialaisen Fabio Francolinin kuudella sadasosasekunnilla. Kolomnan MM-kilpailuissa 2016 hän voitti maailmanmestaruuden joukkuetakaa- ajossa ja sai hopeaa yhteislähdössä. EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa yhteislähdössä 2020. Hän saavutti yhteisläåhdön MM-hopeaa Heerenveenissä 2021. Stroetinga voitti yhteislähdön maailmancupin kausilla 2012–2013 ja 2015–2016. Kaudella 2013–2014 hän sijoittui toiseksi. Hän on voittanut viisi yhteislähdön maailmancupkilpailua, sijoittunut kolme kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi. 5 000 metrillä hän on ollut kerran kolmas. Stroetinga on voittanut Alankomaiden-mestaruuden yhteislähdössä 2013, 2014, 2015 ja 2020. == Henkilökohtaiset ennätykset == Matka Aika Paikka Päivä 500 m 38,36 Inzell 18. lokakuuta 2015 1 000 m 1.14,18 Inzell 12. lokakuuta 2019 1 500 m 1.49,11 Heerenveen 19. joulukuuta 2015 3 000 m 3.44,51 Inzell 6. helmikuuta 2016 5 000 m 6.19,18 Heerenveen 12. maaliskuuta 2016 10 000 m 12.51,92 Salt Lake City 21. marraskuuta 2015 == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset pikaluistelijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hankamäki

Hankamäki voi tarkoittaa seuraavia: ==Paikannimi== * Hankamäki, kylä Hankasalmella * Hankamäki, kylä Leppävirralla * Hankamäki, kylä ja entinen koulupiiri Rautalammilla * Hankamäki, entinen koulupiiri Rautavaaralla * Hankamäki, entinen koulupiiri Sonkajärvellä. ==Sukunimi== * Jukka Hankamäki (s. 1966), suomalainen filosofi.