Suomen presidentinvaali 1968

Suomen presidentinvaalin 1968 voitti tasavallan presidentti Urho Kekkonen, joka valittiin kolmannelle kaudelle. Hän oli keskustapuolueen, SKDL:n, SDP:n, TPSL:n sekä RKP:n vähemmistön yhdessä asettama ehdokas. Muut ehdokkaat olivat Kokoomuksen ehdokas, Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja Matti Virkkunen, ja Suomen Maaseudun Puolueen puheenjohtaja, kansanedustaja ja tullineuvos Veikko Vennamo. Kekkonen valittiin valitsijamiesten suorittaman vaalin ensimmäisellä äänestyskierroksella. ==Ehdokasasettelu== Eniten huomiota herättänyt piirre vaalien edellä oli Urho Kekkosta aiemmin kiivaasti vastustaneen ja vuoden 1962 eduskuntavaaleissa kannatuksensa aallonpohjan kokeneen SDP:n asettuminen näissä vaaleissa Kekkosen taakse. Taustalla oli SDP:n johdon vaihtuminen ja puolueen niin sanotun kolmannen linjan voitto vuoden 1963 puoluekokouksessa. Vuoden 1966 eduskuntavaaleissa SDP oli noussut suurimmaksi puolueeksi, mistä seurasi sen tulo pääministeripuolueeksi. Rafael Paasion johtamalla vasemmiston ja keskustan yhteishallituksella oli myös Kekkosen vankka tuki. SDP:n äänestäjien keskuudessa esiintyi kuitenkin edelleen tyytymättömyyttä, jopa suoranaista katkeruuttakin Kekkosta kohtaan tämän aikaisempien sisäpoliittisten otteiden vuoksi. SDP:n nuorten kannattajien taholla heräsi vuonna 1966 ajatus vasemmiston yhteisestä presidenttiehdokkaasta, mutta kansandemokraatit eivät innostuneet asiasta.Lauri Sivonen: Presidentin tekemiset, s. 38–39. Helsinki: Kirjayhtymä, 1982. Kekkonen pahastui Matti Virkkusen asettumisesta kokoomuksen presidenttiehdokkaaksi ja olisi nähnyt kokoomuslaisena vastaehdokkaana mieluummin vanhan ystävänsä, Uuden Suomen entisen päätoimittajan, ylipormestari Lauri Ahon.Martti Häikiö: Presidentin valinta: miten valtionpäämiehet on Suomessa valittu, millaisiin poikkeusmenetelmiin valinnoissa on turvauduttu ja miksi presidentin toimikautta jatkettiin kokonaan ilman vaalia vuonna 1973, s. 95. Porvoo- Helsinki: WSOY, 1993. ISBN 951-0-19058-6. Virkkusen ehdokkuuden varmistuttua huhtikuussa 1967 Kekkonen kirjoitti ivalliseen sävyyn ulkoministeri Ahti Karjalaiselle: Jo vaaliin valmistauduttaessa oli yleisenä käsityksenä, että Kekkosen kolmas kausi tulisi olemaan hänen viimeisensä presidenttinä. Tätä vahvisti Kekkosen vaalikampanjansa avaustilaisuudessa Helsingin Messuhallissa 8. joulukuuta 1967 pitämä puhe, jossa hän sanoi muun muassa: Lausunto herätti seuraavien vuosien aikana keskustelun Kekkosen seuraajasta, jollaisina mainittiin erityisesti pääministeri ja Suomen Pankin pääjohtaja Mauno Koivisto sekä pitkäaikainen ulko- ja pääministeri Ahti Karjalainen. Kekkosen lausuntoon jouduttiin palaamaan neljä vuotta myöhemmin, kun kysymys hänen virkakautensa jatkosta tuli ajankohtaiseksi poikkeuslakihankkeen myötä. Vuoden 1968 valitsijamiesvaalien äänestysprosentti oli 70,2 % eli alhaisempi kuin kaksissa edellisissä presidentinvaaleissa vuosina 1956 ja 1962. Tähän saakka presidentinvaalien äänestysprosentti oli noussut jokaisissa vaaleissa, mutta nyt se kääntyi ensi kertaa laskuun.TAULUKKO: Tasavallan presidentin vaalit 1925-2006 Vaalit.fi (Internet Archive). Viitattu 25.3.2024.Tasavallan presidentin vaalit 1919-1994 Tilastokeskus. Viitattu 25.3.2024. ==Kampanjatunnukset== * Urho Kekkonen − Valtiomies − Presidentti * Matti Virkkunen: Maa tarvitsee presidentin * Unohdetun kansan puolesta − Veikko Vennamo ==Tulokset== ===Valitsijamiesten vaalit=== Vaalit käytiin 15.–16. tammikuuta 1968.Tasavallan presidentin vaalit 1925–2006 (Oikeusministeriö) Äänioikeutetut 2 920 635 +205 752 Äänestäneet 2 049 002 −162 439 Äänestysaktiivisuus 70,2 % −11,3 Hylätyt äänet 10 192 +955 Vaaliliitto Puolue Valitsija- miehet Äänet Äänet Vaaliliitto Puolue Valitsija- miehet Lukumäärä Osuus Urho Kekkosen vaaliliitto A+B+C+D+E+F 183 1 152 700 56,54 % A Keskustapuolue 65 421 197 20,66 % B Suomen Kansan Demokraattinen Liitto 56 345 609 16,95 % C Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 55 315 068 15,46 % D Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto 6 46 833 2,30 % E puolueettomat 1 21 425 1,05 % F Ruotsalainen kansanpuolue 2 568 0,13 % Matti Virkkusen vaaliliitto A+B 60 438 801 21,52 % A Kansallinen Kokoomus 58 432 014 21,19 % B puolueettomat 2 6 787 0,33 % Veikko Vennamon vaaliliitto Suomen Maaseudun Puolue ja puolueettomat 33 231 282 11,35 % RKP:n vaaliliitto A+B+C 15 112 947 5,54 % A Kekkosen kannattajat a+b 9 68 378 3,35 % a Ruotsalainen kansanpuolue 8 64 468 3,16 % b Åländsk Samling 1 3 910 0,19 % B Virkkusen kannattajat a+b 6 43 892 2,15 % a Ruotsalainen kansanpuolue 6 43 787 2,15 % b Itsenäisyyspuolue 105 0,01 % C Vennamon kannattajat 677 0,03 % LKP:n vaaliliitto A+B 9 102 831 5,04 % A Liberaalinen Kansanpuolue 9 102 737 5,04 % B puolueettomat 94 0,00 % Kirjoitetut listat 31 0,00 % Yhteensä Yhteensä 300 2 038 592 100 % Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 30, s. 6–8, 50–51. Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 30, s. 6–8, 50–51. Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 30, s. 6–8, 50–51. Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 30, s. 6–8, 50–51. Lähde: Suomen virallinen tilastoSuomen virallinen tilasto 29 A 30, s. 6–8, 50–51. Valitsijamiehistä 52 oli naisia. ===Luettelo valitsijamiehistä=== ===Vaalipiireittäin=== Vaalipiiri Valitsijamiehet Valitsijamiehet Valitsijamiehet Valitsijamiehet Äänestys- aktiivisuus Vaalipiiri Kekkonen Virkkunen Vennamo Yht. Äänestys- aktiivisuus Helsinki 16 13 3 32 68,8 % Uusimaa 17 8 3 28 67,9 % Turku et. 16 6 2 24 70,0 % Turku pohj. 14 4 2 20 73,3 % Ahvenanmaa 1 1 27,1 % Häme et. 14 6 2 22 69,4 % Häme pohj. 11 6 1 18 72,3 % Kymi 16 5 2 23 68,7 % Mikkeli 11 2 2 15 65,5 % Pohjois-Karjala 8 2 3 13 67,7 % Kuopio 13 2 3 18 69,9 % Keski-Suomi 12 2 2 16 69,4 % Vaasa 20 6 3 29 73,2 % Oulu 21 3 3 27 73,8 % Lappi 11 1 2 14 75,3 % Kaikki 201 66 33 300 70,2 % Suomen virallinen tilasto Suomen virallinen tilasto Suomen virallinen tilasto Suomen virallinen tilasto Suomen virallinen tilasto Suomen virallinen tilasto === Eniten ääniä saaneet valitsijamiehet === Sija Ehdokas Puolue Äänet Vaalipiiri 1 Raimo Ilaskivi Kok. 34 666 Helsingin kaupungin vaalipiiri 2 Paavo Aitio SKDL 20 656 Turun läänin eteläinen vaalipiiri 3 Juha Rihtniemi Kok. 15 022 Kymen läänin vaalipiiri 4 Georg C. Ehrnrooth RKP 14 794 Helsingin kaupungin vaalipiiri 5 Ahti Karjalainen Kepu 13 486 Mikkelin läänin vaalipiiri 6 Johannes Virolainen Kepu 10 262 Uudenmaan läänin vaalipiiri 7 Hertta Kuusinen SKDL 10 126 Helsingin kaupungin vaalipiiri 8 Ele Alenius SKDL 9 203 Helsingin kaupungin vaalipiiri 9 Irma Rosnell SKDL 8 765 Turun läänin eteläinen vaalipiiri 10 Kuuno Honkonen SKDL 8 660 Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: ===Valitsijamiesten suorittama vaali=== Ehdokas Äänet Urho Kekkonen (Kesk.) 201 Matti Virkkunen (Kok.) 66 Veikko Vennamo (SMP) 33 Lähde: Tasavallan presidentin kansliaPresidentinvaalit 1919-2006 (Tasavallan presidentin kanslia) Lähde: Tasavallan presidentin kansliaPresidentinvaalit 1919-2006 (Tasavallan presidentin kanslia) Lähde: Tasavallan presidentin kansliaPresidentinvaalit 1919-2006 (Tasavallan presidentin kanslia) ==Vaalitoimitus== Valitsijamiehet kokoontuivat 15. helmikuuta 1968 Eduskuntatalossa. Puheenjohtajana toimi pääministeri Rafael Paasio ja sihteerinä eduskunnan sihteeri Olavi Salervo. Kekkonen valittiin jo ensimmäisellä kierroksella hänen saatuaan 201 ääntä.Pääministerin kirje valtioneuvostolle, asetus 145/1968, Suomen asetuskokoelma 1968, s. 257–263. Häntä äänestivät myös Liberaalisen Kansanpuolueen (LKP) valitsijamiehet. Keskustapuolueella oli valitsijamieskokouksessa 66 valitsijamiestä ja SKDL:llä 55, sillä SKDL:n valitsijamieheksi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä valittu Osmo Kock oli sairastumisen vuoksi estynyt ja hänen varamiehekseen tuli samasta Kekkosen vaaliliitosta Keskustapuolueen Jouko Siikaniemi.Valitsijapaikka Skdl:ltä kepulle (tilaajille) Helsingin Sanomat 14.2.1968, s. 7, 13. HS Aikakone. Viitattu 25.3.2024. ==Jälkiarvioita== Vaalin ehdokasasettelusta seurasi, että äänestyksessä oli tosiasiassa kysymys myös yleispolitiikasta, mistä aiheutui hallituspuolueille harmia ja tappiokin. Vaalin heikohkoksi jäänyt äänestysaktiivisuus vaikutti erityisesti vasemmistopuolueiden ja LKP:n äänimääriin; toisaalta siitä hyötyi kokoomus, jonka kannatus kasvoi enemmän prosentuaalisesti kuin puolueen saaman äänimäärän perusteella.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1969, s. 140. Helsinki: Otava, 1968. Matti Virkkusen ja Veikko Vennamon menestys presidentinvaalissa tulkittiin äänestäjien ainakin osittaiseksi epäluottamukseksi noudatetulle hallituspolitiikalle, ja se ennakoi SMP:n suurvoittoa sekä kokoomuksen kannatuksen nousua vuoden 1970 eduskuntavaaleissa.Sivonen 1982, s. 40. Kekkonen puolestaan sai äänestäjiltä vahvemman valtakirjan kuin kaksissa edellisissä vaaleissa, mutta myös muistutuksen poliittisesta kuolevaisuudesta.Jukka Tarkka ja Allan Tiitta: Itsenäinen Suomi: seitsemän vuosikymmentä kansakunnan elämästä, s. 246. Helsinki: Otava, 1987. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1968 vaalit 1968