Lentolaivue 15

Lentolaivue 15 (LLv 15) oli Suomen ilmavoimien lentolaivue, joka perustettiin jatkosodan alkuvaiheessa. Laivue osallistui jatkosodan hyökkäysvaiheeseen suorittamalla lähinnä III armeijakunnan ja 14. divisioonan hyväksi tiedustelu-, valvonta-, huolto- ja propagandalentoja eri tukikohtiin tukeutuen. Hyökkäysvaiheen muututtua asemasodaksi, väliaikaiseksi perustettu laivue lakkautettiin ilmavoimien komentajan käskyllä 26. helmikuuta 1942.Keskinen; Stenman 2004 s. 15 == Perustaminen == Ilmavoimien komentajan käskyllä muodostettiin Vaasaan 20. kesäkuuta 1941 Ilmavoimien esikunnan alainen Erillinen Lentue X, jonka päälliköksi määrättiin kapteeni Osmo Malinen. Se sai tehtäväkseen tiedustelulla päivittäin Rauma-Tornio välin Pohjanlahdella.Keskinen; Stenman 2004 s. 12 Lentueen kalustona oli aluksi kaksi merivartiolaitokselta käyttöön saatua Junkers W 34 -konetta, joiden lisäksi lentue sai 27. kesäkuuta Lentovarikolta Heinkel He 115 -kellukekoneen.Keskinen et al. 1995 s. 75 Lentueen pohjalta muodostettiin 30. kesäkuuta Lentolaivue 15, jonka komentajana jatkoi kapteeni Malinen. Laivueen muodosti alkuvaiheessa kaksi lentuetta: 1. lentue, päällikkönä luutnantti Erkki Jauri ja kalustonaan He 115 -kone sekä JU-lentue, päällikkönä kapteeni Kosti Lehmus ja kalustonaan Junkers-koneet.Keskinen; Stenman 1995 s. 11Keskinen; Stenman 2007 (Suomen ilmavoimat III) s. 205 == Toiminta == Valvontalennot Pohjanlahdella lopetettiin heinäkuun alussa, ja laivueen JU- lentue siirtyi 2. heinäkuuta Paltamoon, tehtävänään haavoittuneiden kuljetus ja kaukopartioiden kuljetus- ja huoltolennot rintamalinjan taakse III armeijakunnan ja 14. divisioonan lohkoilla. 1\. lentue ja laivueen esikunta siirtyi 5. heinäkuuta Höytiäisen Hirvirantaan. Karjalan armeijalle alistettu lentue aloitti tiedustelulennot sekä lentolehtisten levittämisen 10. heinäkuuta alkaen Laatokan ja Maaselän alueilla. Lisää kalustoa lentue sai, kun viisi Blackburn Ripon -konetta saapui Lentovarikolta Tampereelta 8. heinäkuuta alkaen. Myöhemmin lentue sai Lentovarikolta vielä kaksi Høver M.F. 11 -konetta, ensimmäisen 15. elokuuta ja toisen 25. elokuuta.Keskinen et al. 1995 s. 60 Lisäksi lentueen kalustovahvuuteen liitettiin kaksi sotasaaliiksi saatua Berijev MBR-2 -lentovenettä, ensimmäinen 17. heinäkuuta ja toinen 11. elokuuta. Koneet olivat kuitenkin niin huonossa kunnossa, että niillä lennettiin yhteensä vain kolme sotalentoa.Keskinen et al. 1995 s. 84 Laivueeseen perustettiin 1. elokuuta 2. lentue, jonka päälliköksi tuli kapteeni Alpo Parviainen. Kalustonaan kolme Ripon-konetta, Repolaan tukeutunut lentue sai tehtäväkseen tiedustelun ja sissien huoltolennot 14. divisioonan alueella. Lentue siirrettiin 20. elokuuta lentolaivue 10:een, mistä henkilöstö ja kalusto palautettiin lokakuun puolivälissä. Maajoukkojen hyökkäyksen edetessä laivueen esikunta ja 1. lentue siirtyivät lähemmäksi rintamalinjoja Sortavalaan, mistä lentueen koneet suorittivat Laatokan alueen valvontaa ja tiedustelua sekä huoltolentoja. Marraskuun alussa, sisävesistöjen jäädyttyä, laivueen kellukekoneet varastoitiin talven ajaksi. Paltamoon tukeutunut JU- lentue nimettiin 16. marraskuuta 3. lentueeksi, tehtävien pysyessä samoina. 16\. joulukuuta laivueen lentueet järjesteltiin uudelleen siten, että Sortavalassa ollut 1. lentue jaettiin kahtia, jolloin muodostui edelleen 1. lentue ja uudelleenperustettava 2. lentue. Molemmilla lentueilla oli kalustonaan neljä Ripon-konetta. Vuoden 1942 alussa 3. lentue tukeutui edelleen Paltamoon, 1. ja 2. lentueen tukeutuessa Sortavalan Kasinhäntään.Keskinen; Stenman 2007 (Suomen ilmavoimat IV) s. 206 Talvikauden ja sotatoimien hiljentymisen takia ei toimintaa alkuvuonna juurikaan ollut. Laivueen ainut sotatoimitappio ajoittui tälle ajanjaksolle, kun tiedustelulennolla ollut 1. lentueen Ripon-kone tuhoutui tiedustelulennolta palatessa moottorivian takia.Keskinen et al. 1995 s. 14 Hyökkäysvaiheen muuttuessa asemasodaksi, huolto- ja tiedustelutehtäviä varten väliaikaiseksi perustettu laivue lakkautettiin ilmavoimien komentajan 26. helmikuuta 1942 antamalla käskyllä, lentojen jatkuessa kuitenkin vielä 8. maaliskuuta asti. Laivue lensi toimintansa aikana 2 087 lentotuntia, pudotti 3 953 000 lentolehtistä ja kuljetti sairaalahoitoon 1 593 haavoittunutta. Laivueen lakkauttamisen jälkeen varastoituna olleet Høver-koneet siirrettiin kunnostettavaksi Lentovarikolle Tampereelle. Lentokelpoinen kalusto siirrettiin muihin yksiköihin, Ripon-koneet Lentolaivue 12:lle, Junkers-koneet Lentolaivue 48:lle ja Heinkel-kone Lentolaivue 46:lle.Keskinen et al. 1995 s. 14Keskinen et al. 1995 s. 36 == Laivueen ryhmitys == * Laivueen esikunta **Vaasa 29. kesäkuuta–5. heinäkuuta 1941 **Höytiäinen 5. heinäkuuta–29. elokuuta 1941 **Sortavala 29. elokuuta–8. maaliskuuta 1942. * 1/LLv 15 **Höytiäinen 5. heinäkuuta–29. elokuuta 1941 **Sortavala 29. elokuuta–8. maaliskuuta 1942. * 2/LLv 15 **Repola 1. elokuuta–20. elokuuta 1941 **Tiiksjärvi 20. elokuuta 1941–16. joulukuuta 1941 (liitettynä 2/LLv 10:een) **Sortavala 16. joulukuuta 1941–8. maaliskuuta 1942. * 3/LLv 15 **Paltamo 2. heinäkuuta 1941–8. maaliskuuta 1942. == Lähteet == * * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Rajavartiolaitoksen ilma-alukset kautta aikain Luokka:39.6 Ilmavoimat, ilmasodankäynti Luokka:Suomen ilmavoimien historialliset lentolaivueet Luokka:Suomen ilmavoimien joukko-osastot ja yksiköt toisessa maailmansodassa