EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Uinti kesäolympialaisissa 1976

Uinti vuoden 1976 kesäolympialaisissa järjestettiin 18.-25. heinäkuuta 1976 Montréalissa, Kanadassa. Ohjelmassa oli 26 lajia, 13 miehille ja 13 naisille. ==Mitalitaulukko== Sija Maa Kultaa Hopeaa Pronssia Yhteensä 1 13 14 7 34 2 11 6 2 19 3 1 3 5 9 4 1 1 1 3 5 2 6 8 6 2 2 2 2 8 1 1 == Mitalistit == === Miehet === Laji Kultaa Aika Hopeaa Aika Pronssia Aika Vapaauinti 100 m 49,99 ME 50,81 51,31 200 m 1.50,29 ME 1.50,50 1.50,58 400 m 3.51,93 ME 3.52,54 3.55,76 1500 m 15.02,40 ME 15.03,91 15.04,66 Selkäuinti 100 m 55,49 ME 56,34 57,22 200 m 1.59,19 ME 2.00,55 2.01,35 Rintauinti 100 m 1.03,11 ME 1.03,43 1.04,23 200 m 2.15,11 ME 2.17,26 2.19,20 Perhosuinti 100 m 54,35 54,50 54,65 200 m 1.59,23 ME 1.59,54 1.59,96 Sekauinti 400 m 4.23,68 ME 4.24,62 4.26,90 Viestit 4 × 200 m vapaauintiviesti John Naber Mike Bruner Bruce Furniss Jim Montgomery 7.23,22 ME Volodymyr Raskatov Andrei Bogdanov Sergei Kopljakov Andrei Krylov Andrei Smirnov 7.27,97 Alan McClatchey Brian Brinkley Gordon Downie David Dunne 7.32,11 4 × 100 m sekauintiviesti John Naber John Hencken Matt Vogel Jim Montgomery 3.42,22 ME Stephen Pickell Graham Smith Clay Evans Gary MacDonald 3.45,94 Klaus Steinbach Michael Kraus Walter Kusch Peter Nocke 3.47,29 === Naiset === Laji Kultaa Aika Hopeaa Aika Pronssia Aika Vapaauinti 100 m 55,65 ME 56,49 56,65 200 m 1.59,26 ME 2.01,22 2.01,40 400 m 4.09,29 ME 4.10,46 4.14,60 800 m 8.37,14 ME 8.37,59 8.42,60 Selkäuinti 100 m 1.01,83 OE 1.03,41 1.03,71 200 m 2.13,43 OE 2.14,97 2.15,60 Rintauinti 100 m 1.11,16 1.13,04 1.13,30 200 m 2.33,35 ME 2.36,08 2.36,22 Perhosuinti 100 m 1.00,13 ME 1.00,98 1.01,17 200 m 2.11,41 OE 2.12,50 2.12,86 Sekauinti 400 m 4.42,77 ME 4.48,10 4.50,48 Viestit 4 × 100 m vapaauintiviesti Kim Peyton Jill Sterkel Shirley Babashoff Wendy Boglioli 3.44,82 ME Petra Priemer Kornelia Ender Claudia Hempel Andrea Pollack 3.45,50 Becky Smith Gail Amundrud Barbara Clark Anne Jardin 3.48,81 4 × 100 m sekauintiviesti Ulrike Richter Hannelore Anke Kornelia Ender Andrea Pollack 4.07,95 ME Camille Wright Shirley Babashoff Linda Jezek Lauri Siering 4.14,55 Wendy Hogg Robin Corsiglia Susan Sloan Anne Jardin 4.15,22 === Merkkien selitykset === *ME = maailmanennätys *OE = olympiaennätys == Lähteet == *Kansainvälisen Olympiakomitean tulostietokanta == Aiheesta muualla == Luokka:Kesäolympialaiset 1976 1976 Olympialaiset 1976
Mirella Pekkonen

Mirella Pekkonen on suomalainen juontaja, joka työskenteli Yleisradiossa televisio-ohjelmassa Summeri yhdessä Kalle Lindrothin kanssa vuosina 2008–2009. Vuonna 2010 Mirella juonsi yle.fi/netari-osoitteessa toimivaa Netari-tv-nuortenohjelmaa. Pekkonen oli myös Five Minutes For Myself -yhtyeen vokalisti. Lisäksi bändiin kuuluu Joni Virkkunen, Miia Liukkonen, Lari Montonen ja Tikku Ripattila. Pekkonen on valmistunut teatteri-ilmaisun ohjaajaksi vuonna 2009. Luokka:Suomalaiset juontajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Hallintoneuvosto

Hallintoneuvosto on osakeyhtiön, osuuskunnan tai säästöpankin ylin hallintoelin. Se päättää tärkeimmistä asioista ja valvoo toimitusjohtajan, hallituksen tai johtokunnan toimia. Sen tehtävät määritellään tarkemmin yhtiöjärjestyksessä tai osuuskunnan säännöissä. Hallintoneuvosto toimii yhtiökokouksen tai osuuskunnan kokouksen alaisuudessa. Laki ei yleensä velvoita perustamaan hallintoneuvostoa, vaan sen asettamisesta määrätään yhtiöjärjestyksessä tai osuuskunnan säännöissä. Laki hypoteekkiyhdistyksistä (936/1978) määrää, että yhdistyksen hallintoa hoitavat hallintoneuvosto ja hallitus. Myös säätiöllä tai yhdistyksellä voi olla hallintoneuvosto, vaikka tavallisesti niiden vastaavaa hallintoelintä nimitetään esimerkiksi valtuustoksi tai valtuuskunnaksi.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.Iso tietosanakirja, WSOY 1995–1997. Yleisradion korkein päättävä elin on Yleisradion hallintoneuvosto, jonka jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä.http://avoinyle.fi/www/fi/organisaatiotietoa/hallintoneuvosto.php ==Lähteet== Luokka:Yhtiöiden hallintoelimet
Vaihtokauppa

Vaihtokauppa tarkoittaa kaupankäyntiä, jossa ei käytetä rahaa vaihdonvälineenä. Vaihtokaupassa vaihdetaan tavaroita ja palveluita toisiin tavaroihin ja palveluihin. Rahan käyttö vaihdon välineenä on kätevämpää kuin vaihtokauppa, minkä vuoksi rahan käyttö vaihdonvälineenä on vallitseva kaupankäynnin muoto. Vaihtokauppa otetaan usein jossain määrin kansalaisten aloitteesta käyttöön, kun valuutta kärsii hyperinflaatiosta. Vaihtokauppa on periaatteessa eri asia kuin bilateraalinen kauppa, jossa arvon mittana on kuitenkin raha muuntuvine kursseineen. ==Verotus== Henkilöiden välinen vaihtokauppa on veronalaista työtä, kun tehdystä työstä sovitaan annettavaksi vastike. Verohallinnon mukaan kaikki vastikkeellisesta työstä saadut tulot on ilmoitettava veroilmoituksella, vaikka ne olisivat tavaraa tai työtä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kauppa
Haikarat (suku)

Haikarat (Egretta) on haikaroiden heimoon kuuluva haikaralintusuku. Haikaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksitoista lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. == Haikaralajit == * Karibianhaikara (Egretta tricolor) * Kiinanjalohaikara (Egretta eulophotes) * Klovnihaikara (Egretta rufescens) * Korallihaikara (Egretta sacra) * Lumihaikara (Egretta thula) * Riuttahaikara (Egretta gularis) * Ruskokurkkuhaikara (Egretta vinaceigula) * Silkkihaikara (Egretta garzetta) * Sinihaikara (Egretta caerulea) * Valkokaulahaikara (Egretta picata) * Valkonaamahaikara (Egretta novaehollandiae) * Varjostajahaikara (Egretta ardesiaca) == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *ITIS: Egretta (englanniksi) Luokka:Haikarat
Ruotsin valtiopäivävaalit 1988

Ruotsin valtiopäivävaalit 1988 järjestettiin 18. syyskuuta 1988. Vaalien suurin voittaja oli Ympäristöpuolue vihreät josta tuli samalla myös uusi puolue valtiopäivillä. ==Vaalitulokset== Puolue Puoluejohtaja Ääniä Valtiopäiväpaikkoja Ääniä % +− % Paikkoja +− Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue Ingvar Carlsson 2 321 826 43,21 −1,47 156 −3 Maltillinen kokoomus Carl Bildt 983 226 18,30 −3,03 66 −10 Kansanpuolue Bengt Westerberg 655 720 12,20 −2,03 44 -7 Ruotsin keskustapuolue Olof Johansson 607 240 11,30 −1,12 42 −2 Vasemmistopuolue kommunistit Lars Werner 314 031 5,84 +0,48 21 +2 Ympäristöpuolue Vihreät Eva Goës ja Birger Schlaug 296 935 5,53 +4,03 20 +20 Kristen demokratisk samling Alf Svensson 158 182 2,94 +2,94 0 0 Muut puolueet 36 559 0,68 -- -- -- Hyväksytyt äänet 5 373 719 100 % 349 Hylätyt äänet 67 331 Yhteensä 5 441 050 (85,96 %) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Vuoden 1988 vaalit Valtiopäivävaalit 1988
Johannes Sundell

Johannes (Johan) Sundell (1. helmikuuta 1766 Kauhava – 2. huhtikuuta 1831 Kauhava) oli suomalainen ylioppilas ja arkkiveisujen kirjoittaja. Sundellin vanhemmat olivat Kauhavan Alasompin talollinen, kirkonisäntä Henrik Tomasson ja Sofia Gustafsdotter. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua, pääsi ylioppilaaksi 1787 ja opiskeli sitten muutamia vuosia Turun akatemiassa. Palattuaan takaisin Pohjanmaalle hän oli jonkin aikaa majoittajana Oulun vapaajoukoissa. Sundell menetti näkönsä 1807 41-vuotiaana ja hän hankki sitten elantonsa muun muassa kirjoittamalla arkkiveisuja. == Sundellin arkkiveisuja == * Yksi kaunis weisu, nuhtettomassa seurassa ja kokouksessa ylösajatellut pikaisesti yksi oikia ristin ja onnettomuuden osaweli Johan Sundell, entinen Subaltern Oulun ja Kajanin militain brigadissa. Kirjoitettu Kauhawalla sinä 24 p. kesäkuussa 1819 * Yxi hengellinen wijsu, Kauhawan seurakunnasa luwallisesa tilasa, nuhtettomasa seurasa christillisisä harjoituxisa. Ylösajateldu ja weisattu yhdeldä studentildä, joka tähän saakka, kaxikymmendä kolme aijastaika, on sokeudesa elännyt [...] Kauhawalla sinä 3. p. tammi-kuus 1822 Johannes Sundell * Yxi uusi surullinen weisu tapahtuneista ja tapahtuwaisista merkillisistä ja waari otettawista aijoista, kokoon pandu yhdeltä sokialta ristin ja onnettomuden osa welieltä: ennen tätä philosophiä studenti. Johan Sundell Kauhawalla. * Surullinen weisu, nyt tuomituista Siperian. Kokoonpandu ajatuxisa, pikaisimmas tilas, yhdeldä ristin ja onnettomuden osa-weljeldä, joka jo wuonna 1800 on sokiaxi tullut. Ennen tätä philosophiä studenti, ja sota uppseri: Uppsalas ja Turus ollut Johan Sundell, Pohjan-maalla. Weisatan kuin: aamulla seisoin warhain. Vaasa, 1827 * Surullinen weisu murhasta, joka tapahtui Kauhawalla Keräjä-paikalla ja Pernojan talosa sinä 12 p. helmä kuusa wuonna 1829, samana päivänä ylösajateldu, kokoonpandu ja weisattu nuorukaisillen neuwoxi ja waroituxexi. * Kolme hengellistä wirttä. Ensimmäinen. Nyt on aika suruinen, Suomen maassa kaikillen. Toinen. O sit' taiwaan kaunist' joukkoo, kuin ei tiedä murheesta. Kolmas. Neitseet joutukaat, lamput ottakaat. == Lähteet == * Suomen kirjailijat tietokanta * * Aarre: Kuopion lyseon kirjaston aineistosivut Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1766 syntyneet Luokka:Vuonna 1831 kuolleet
ULEB

ULEB (lyhennelmä ranskankielisestä nimestä Union des Ligues Européennes de Basket) on eurooppalaisten koripallosarjojen yhteistyön kehittämiseen pyrkivä järjestö. Nykyään järjestöön kuuluu 15 Euroopan huippusarjaa. == Historia == Italian liiga, Espanjan liiga ja Ranskan liiga perustivat ULEB:in 25. kesäkuuta 1991 Roomassa. Ensimmäinen mukaan liittynyt sarja oli Kreikan liiga, joka tuli mukaan vuonna 1996. Vuonna 1999 mukaan tulivat Belgian liiga, Ison- Britannian liiga ja Sveitsin liiga. Lokakuussa 2001 mukaan liittyivät Saksan liiga, Hollannin liiga sekä Puolan liiga. Vuonna 2002 Adrianmeren liiga tuli mukaan yhdessä Itävallan liigan kanssa. 2003 mukaan liittyi Liettuan liiga. 2004 Tšekin liiga liittyi mukaan ja viimeisin lisäys tuli vuonna 2005, kun Israelin liiga liittyi mukaan. == Presidentit == Ajankohta Presidentti Kansalaisuus Syyskuu 1991-Maaliskuu 1998 Gian Luigi Porelli Maaliskuu 1998- Eduardo Portela == Katso myös == *Euroliiga *ULEB Eurocup == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Virallinen kotisivu *Euroliiga Luokka:Euroliiga Luokka:Kansainväliset urheilujärjestöt
Rombakstøtta

Rombakstøtta () on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Narvikin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 230 metriä. thumb|center|500px|Rombakstøtta (kuvassa oikealla) nähtynä Langstrandasta toukokuussa 2009. == Lähteet == Luokka:Narvik Luokka:Nordlandin läänin vuoret Luokka:Skandit
Daniel Ekwall

Daniel Ekwall (sukunimi vuoteen 1806 Tarckén; 17. joulukuuta 1780 Humppila – 6. maaliskuuta 1835 Karjalohja) oli suomalainen kirkkoherra ja arkkiveisun kirjoittaja. Ekwallin vanhemmat olivat Humppilan lukkari Gabriel Tarkenius ja Maria Mattsdotter. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1802. Ekwall vihittiin papiksi 1806 ja hän suoritti pastorintutkinnon 1820. Ekwall oli Tammelan kirkkoherran apulaisena 1806 ja armovuodensaarnaajana Tammelassa 1807 sekä Eckerössä 1809. Hän toimi Hammarlandin kirkkoherran apulaisena 1811, Kumlingen vt. kirkkoherrana 1812–1816 ja armovuodensaarnaajana Alastarolla 1816. Ekwall oli sitten Nousiaisten pitäjänapulaisena 1819–1822, Marttilan kappalaisena 1822–1828 sekä Karjalohjan kirkkoherrana vuodesta 1828. Ekwall kirjoitti arkkiveisun Turun palosta 1827 sekä 1819 huoneenpeilin nimellä rahvalle tarkoitetun hyviin tapoihin ja säädyllisyyteen ohjaavan kirjoitelman. == Teoksia == * Huonen-speili, ensin kaikille yhteisesti, sitte alhaisemmille säädyille, erinomaisesti, neuwoxi hywään ja karttamisexi pahaa. Turku 1818, 2. painos 1850 * Walitus-wirsi sen surkian tuli-palon ylitse, joka Turun kaupungin häwitti sinä 4 ja 5 päiwänä syyskuusa 1827. Kokoon pandu Dan. Ekwallilda, Jer. Wal. W. 4: 11. Herra on Zionisa tulen sytyttänyt, joka myös hänen perustuksensa polttanut on. Turku 1828 == Lähteet == * Suomen kirjailijat tietokanta * * Aarre: Kuopion lyseon kirjaston aineistosivut Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1780 syntyneet Luokka:Vuonna 1835 kuolleet
Hämyhaikarat

Hämyhaikarat (Gorsachius) on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Hämyhaikaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia. == Hämyhaikaroihin kuuluvia lajeja == * Etelänhämyhaikara (Gorsachius melanolophus) * Japaninhämyhaikara (Gorsachius goisagi) * Kiinanhämyhaikara (Gorsachius magnificus) * Silmälasihaikara (Gorsachius leuconotus) == Aiheesta muualla == *BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) *ITIS: Gorsachius Luokka:Haikarat
Durmålsfjellet

Durmålsfjellet on Skandeihin kuuluva monihuippuinen vuori Narvikin kunnassa, Norjassa. Korkein huipuista yltää merenpinnan tasosta mitattuna 1 408 metriin. Muiden huippujen korkeudet etelästä pohjoiseen ovat 1 390 m, 1 402 m, 1 338 m, 1 361 m (Lappviktinden) ja 1 170 m. Korkein huippu sijoittuu 1 402 metrisen ja 1 338 metrisen huipun väliin. Huippujen länsipuolella sijaitsee Durmålsvatnetin ylänköjärvi. == Lähteet == Luokka:Narvik Luokka:Nordlandin läänin vuoret Luokka:Skandit
Lappviktinden

Lappviktinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Narvikin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 361 metriä. Se on osa Durmålsfjelletin vuorimassiivia. == Lähteet == Luokka:Narvik Luokka:Nordlandin läänin vuoret Luokka:Skandit
Otto Tulindberg

Otto Ulrik (Udalrik) Tulindberg (18. tammikuuta 1804 Oulu – 25. huhtikuuta 1837 Huggenäs, Ruotsi) oli suomalainen muusikko ja ruotsiksi kirjoittanut kirjailija. Tulindbergin vanhemmat olivat kamarineuvos ja säveltäjä Erik Tulindberg ja Margareta Kristina Nylander. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1821. Tulindberg opiskeli sitten Turun akatemiassa ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1827. Hän muutti Ruotsiin 1828. == Teoksia == * Terpsichore : wittra och wettenskapliga försök 1–2, utg. af Otto Tulindberg. Simelius, Helsingfors 1826 == Lähteet == * Suomen kirjailijat tietokanta * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1804 syntyneet Luokka:Vuonna 1837 kuolleet
Kirkastettu sydän

Kirkastettu sydän on Ilmari Unhon ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1943. Elokuva perustuu Martta Haatasen menestysromaaniin Kirkastettu sydän. Se on Suomi-Filmin 25-vuotisjuhlaelokuva, ja sen tapahtumat sijoittuvat sotavuoteen 1941. Elokuva on omistettu suomalaisille äideille.Pajukallio, Arto: Elokuvat. Helsingin Sanomat 27.4.2011, s. D 7. Elokuvassa käsitellään sotaa kirkkoherra Ahti Helven perheen kautta. Kirkkoherra on myös sotilas. Jatkosodan syttyessä hän pukee ylleen kapteenin univormun. Vaimo Lea Helpi ja perheen yhdeksän lasta jännittävät kotirintamalla. Elokuvan Ahti Helven esikuva on Kivijärven kirkkoherra Väinö Havas, joka kaatui hyökkäysvaiheessa loppukesällä 1941. Elokuvan kerronta perustuu rinnakkaiseen koti- ja sotarintaman kuvaukseen, ja tarina kuvaa yksilön halua uhrautua isänmaansa hyväksi. Roolisuorituksestaan miespääosassa Joel Rinne sai parhaan miespääosan Jussi-palkinnon. Elokuva joutui poliittisen suuntauksen muututtua esityskieltoon, ja seuraavan kerran elokuvan esitti julkisesti vasta yli 30 vuotta myöhemmin MTV syksyllä 1975. Silloinkin elokuva sai SKDL/SKP:n pää-äänenkannattajan Kansan Uutisten ja vähemmistökommunistien Tiedonantajan sivuilla ankaraa kritiikkiä, jossa esitystä pidettiin Neuvostoliiton ja Suomen ulkopolitiikan vastaisena provokaationa. Myös neuvostolehti Sovjetskaja Rossija tuomitsi elokuvan esityksen. ==Näyttelijät== == Vastaanotto == Ilta-Sanomien Timo Malmin (2011) mukaan ”ohjaaja Ilmari Unho luotaa kotirintaman kipeää tilannetta yhtä vivahteikkaasti kuin laskelmoidustikin”. ==Lähteet== Luokka:Jussi-palkitut elokuvat Luokka:Vuoden 1943 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Suomalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Ilmari Unhon ohjaamat elokuvat Luokka:Jatkosotaan pohjautuvat elokuvat Luokka:Suomalaiset sotadraamat
Aleksejevskojen piiri

Aleksejevskojen eli Alekseyevskin piiri (, tataariksi Алексеевск районы, Alekseyevsk rayonı) on paikallinen itsehallintoalue Tatarstanin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee tasavallan keskiosassa Volgan muodostaman Kuibyševin tekojärven rannalla. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 2 074 neliökilometriä ja asukkaita on 26 000 henkeä (vuonna 2009). Piirin keskus on Aleksejevskojen kaupunkimainen taajama. Lisäksi piiriin kuuluu 19 maalaiskuntaa: Biljarsk, Bolšije Poljanki, Bolšije Tigany, Butlerov (keskuspaikka Mokryje Kurnali), Jalkyn, Jerykla, Kurkul, Kurnaly (keskuspaikka Suhije Kurnaly), Lebedino, Lebjažje, Levaševo, Maina (keskuspaikka Verhnjaja Tatarskaja Maina), Podlesnaja Šentala, Rodniki, Romodan, Saharovka, Srednyje Tigany, Stepnaja Šentala ja Voikino. Aleksejevskojen kautta kulkee Kazanin ja Tšistopolin välinen maantie. Piirikeskuksesta on matkaa tasavallan pääkaupunkiin 108 kilometriä. Asukkaista 57,5 % on venäläisiä, 30,9 % tataareja ja 3,6 % mordvalaisia. Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljakasvien viljelyyn sekä maidon ja lihan tuotantoon. Seudulla on myös rakennustarvike-, elintarvike- ja tekstiiliteollisuutta. Nähtävyyksistä huomattavin on Volgan bolgaarien rakentama Biljarin muinaislinna. Paikallislehtenä ilmestyy tataarin- ja venäjänkielinen Zarja – Taŋ. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aleksejevskojen piirin sivusto Luokka:Tatarstanin piirit
Skjomtinden

Skjomtinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Narvikin kunnassa Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 575 metriä. Sen eteläpuolella sijaitseva Kongsbakktinden (1 558 m) kuuluu samaan vuorimassiiviin. thumb|left|100px|Skjomtinden nähtynä Skjombrua-sillan itäpäästä toukokuussa 2009. == Lähteet == Luokka:Narvik Luokka:Nordlandin läänin vuoret Luokka:Skandit
Lefká Óri

Lefká Óri (, ”Valkoiset vuoret”) eli Madáres () on vuoristo Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkein huippu on Páchnes, jonka korkeus on metriä. == Maantiede == Lefká Óri -vuoristo sijaitsee Kreetan lounaisosassa Chanián ja Réthymnon alueyksiköiden alueella. Pääosa vuoristosta sijaitsee Sfakián kunnan alueella. Lefká Óri on alueen huomattavin luonnonmuodostelma ja hallitsee seudun maisemia. Vuoristo nousee jyrkästi Kreetan etelärannikosta metrin korkeuteen noin kymmenen kilometrin matkalla. Lefká Óri on myös koko Kreetan laajin vuoristo. Korkeudeltaan Lefká Óri on saaren toiseksi korkein vuoristo Ída- eli Psiloreítisvuoriston jälkeen. Vuoristo on saanut nimensä siitä, että sen kiviaines, kalkkikivi, on vaaleaa. Vuoret ovat myös lumihuippuiset talvisin ja pitkälle kevääseen. Rannikolla vuoriston etelälaidalla sijaitsevat muun muassa kylät Palaióchora, Soúgia, Agía Rouméli, Loutró, Chóra Sfakíon ja Fragkokástello. Vuoristossa sijaitsevat muun muassa Omalós ja Askýfou. Vuoriston läpi pohjois-eteläsuunnassa kulkee vain kaksi tietä, joista toinen johtaa Omalókseen ja Samarián rotkolle ja toinen Askýfoksen tasangon läpi Chóra Sfakíoniin. === Vuorenhuiput === Lefká Óri -vuoristossa on yli 50 huippua, joiden korkeus ylittää 2 000 metriä. Näihin kuuluvat muun muassa: * Páchnes (Πάχνες), * Trócharis (Τρόχαρης), * Mésa Sorós (Μέσα Σωρός), * Diplí Thodorí (Διπλή Θοδωρή), * Gavalá, (Γαβαλά), * Bournélos (Μπουρνέλος), * Svourichtí (Σβουριχτή), * Stérnes (Στέρνες), * Griás Sorós, (Γριάς Σωρός), * Thodorís (Θοδωρής), * Kátsouna (Κάτσουνα), * Xerolímnia (Ξερολίμνια), * Agía Pnéfma (Αγία Πνεύμα), * Zourídia (Ζουρίδια), * Kentákia (Κεντάκια), * Éxo Tourlotí (Έξω Τουρλωτή), * Modáki (Μοδάκι), * Kástro (Κάστρο), * Kakóvoli (Κακόβολη), * Askyfiótikos Sorós (Ασκυφιώτικος Σωρός), * Melintaoú (Μελινταού), * Gkígkilos (Γκίγκιλος), === Ylätasangot ja rotkot === Lefká Óri -vuoriston ylätasangoista suurin ja tunnetuin on Omalóksen ylätasanko, joka sijaitsee vuoriston länsiosassa metrin korkeudessa. Vuoriston itäosassa 730 metrin korkeudessa sijaitsee Askýfoun ylätasanko. Vuoriston halkaisee noin 50 rotkoa. Ne ovat syntyneet, kun virtaava vesi on kovertanut uomiaan jyrkkärinteisten ja korkeiden vuorten kalkkikiveen. Tunnetuimmat rotkoista ovat Euroopan syvimpiin ja pisimpiin kuuluva, 17 kilometriä pitkä Samarián rotko, sekä Ímproksen rotko, Agía Eirínin rotko ja Arádainan rotko. === Eläimistö === Lefká Óri -vuoriston eläimistöön kuuluu esimerkiksi harvinainen kreetalainen villivuohi, Capra aegagrus creticus, jota paikalliset asukkaat kutsuvat nimellä kri-kri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Chaniá (alueyksikkö) Luokka:Kreetan vuoret Luokka:Kreikan vuoristot
Raikka Rautarinne

Raimo ”Raikka” Rautarinne (28. helmikuuta 1948 – 9. syyskuuta 2019Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 29.9.2019. s. C15) oli suomalainen rumpali. Hän soitti muun muassa yhtyeissä The Roosters ja The Boys. Rautarinne aloitti uransa 1960-luvun puolivälissä Häjyt-nimisessä yhtyeessä, joka teki 15. syyskuuta 1965 singlen ”Häjyt beat / Yksin”. Yhtyeen muita jäseniä olivat laulaja Tapio Törmä, kitaristi Jaakko Kaarala ja basisti Heikki Kiiskinen. Häjyjen hajottua Rautarinne, Kaarala ja Kiiskinen siirtyivät Jim Pembroken The Pems -yhtyeeseen, josta Rautarinne siirtyi vuosiksi 1966–1967 The Roostersiin. The Roostersin hajottua tilapäisesti Rautarinne soitti hetken aikaa Blues Sectionissa ja liittyi sen jälkeen Mosaic-yhtyeeseen, joka teki vuonna 1968 singlen ”Happier Man / Crazy Train”. Yhtyeessä soittivat hänen lisäkseen Frank Robson (urut ja laulu), Nikke Nikamo (kitara) ja Olli Könönen (basso). Tämän jälkeen Rautarinne soitti ABC-yhtyeessä, jossa olivat mukana Nikamo ja Jukka Hauru kitaristeina ja Pekka Pohjola basistina, mutta yhtye hajosi ensimmäisen ja ainoan keikkansa jälkeen. Kesällä 1968 Rautarinne palasi takaisin The Roostersiin ja syksyllä yhtye jäi hänen komentoonsa, kun Von Hertzenin veljekset Lasse ja Hasse eivät enää jaksaneet ja antoivat Rautarinteen käyttää The Roostersin nimeä. Rautarinne teki yhtyeestä progressiivisen ja mukaan tulivat Jukka Gustavson, Hanski Vihunen ja Nikamo. Nikamo vaihtui tammikuussa 1969 Jorma Karvoseen. Gustavsonin lähdettyä Wigwamiin The Roosters hajosi ja Rautarinne siirtyi The Boysiin. Rautarinne oli tekemässä myös Suomen Talvisota 1939–1940 -yhtyeen Underground-Rock -levyä vuonna 1970. Levyllä hän soittaa kappaleissa ”Edistyksen voima”, ”Däng-däng-däng-däng” ja ”Suomi palaa”. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset rockrumpalit Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Pikkutulli

Pikkutulli eli maatulliUusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966, hakusana pikkutulli. oli Ruotsissa ja Suomessa koottu sisäinen tullimaksu, jota kerättiin kaikista toreille ja markkinoille tuoduista tuotteista. Myöhemmin sitä alettiin kerätä kaikista maaseudulta kaupunkiin tuoduista tuotteista, ja tullin keräämistä varten kaupunkien sisääntuloteiden varsilla oli tullipuomit ja tullivartijat. Kaupunki täytyi myös ympäröidä tulliaidalla, joten sinne pääsi vain tulliporttien kautta. Pikkutulli oli 1/32 tavaran arvosta. Pikkutulli tuli voimaan 1622, ja se poistettiin Suomesta 1808 ja Ruotsista 1810. == Lähteet == * Project Runeberg: Pieni tietosanakirja 1925-1928 * Kokkolan historiaa: Tulliaita ja tulliportit ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Pikkutullin päiviltä, Suomen Kuvalehti, 17.06.1933, nro 25, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Tulli Luokka:Suomen verotuksen historia
Motörhead (albumi)

Motörhead on brittiläisen heavy metal -yhtyeen Motörheadin esikoisalbumi. Tosin ennen tätä levyä oli jo edellisellä Motörhead-kokoonpanolla levytetty albumi On Parole, mutta se julkaistiin vasta vuonna 1979. Tältä levyltä huomaa vielä parhaiten Motörheadin bluesjuuret, ja yhtyeen tyyli mukaantui raskaammaksi vasta seuraavilla levyillä. Levyn nimikappale on Lemmyn Hawkwind- ajoilta. Suuri osa levyn kappaleista on On Parolelta, ja uudelleenjulkaistussa versiossa on myös kappaleita vuoden 1980 EPltä Beer Drinkers and Hellraisers. Yhtye oli vuoteen 1977 mennessä hyvin turhautunut, koska se keikkaili kovasti ja teki työtä mutta mikään ei tuntunut vievän yhtyettä eteenpäin. Sitä ennen se myöskään ei voinut julkaista uutta levyä, koska oli sidoksissa entiseen levy-yhtiöönsä United Artistsiin. Yhtye päätti lopulta lopettaa, ja soittaa jäähyväiskeikan Lontoon Marquee klubilla. Lemmy oli silloin tutustunut Chiswick Recordsin Ted Carrolliin, jota hän pyysi tuomaan Marqueen keikalle siirrettävän studiolaitteiston. Tarkoitus oli äänittää keikka ja julkaista se livelevynä muistoksi faneille. Carroll ei kuitenkaan syystä tai toisesta saanut studiota tuotua, joten hän ehdotti bändille sinkun tekoa kahdessa päivässä Escape-studiolla Kentissä. Yhtye meni studioon, ja äänitti parissa päivässä yksitoista kappaletta ilman lauluja, nukkumatta yhtään. Siinä vaiheessa kaikki olivat sitä mieltä, että halusivat jättää faneille vähintäänkin albumin muistoksi. Tuottaja Speedy Keen ja äänittäjä John Burns miksasivat kaksikymmentä versiota kappaleesta "Motörhead". Toisen päivän lopussa Carroll tuli studiolle kuuntelemaan kahta valmista kappaletta, jolloin hän kuuli ne kaikki ja piti kuulemastaan. Yhtye sai vielä pari päivää lauluosuuksien viimeistelyyn, ja sen jälkeen levy oli valmis. Lemmy ei omien sanojensa mukaan ole sen jälkeen äänittänyt niin paljon materiaalia näin lyhyessä ajassa kuin tälle levylle. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # === B-puoli === # * # # # === Bonuskappaleet === # * # # # # * Kappaleet 10-13 julkaistiin alun perin vuoden 1980 EPllä Beer Drinkers and Hellraisers.'' == Kokoonpano == * Lemmy Kilmister – basso, laulu * Eddie Clarke – kitara, laulu * Phil Taylor – rummut == Arviot == * Allmusic: http://www.allmusic.com/album/mot%C3%B6rhead-mw0000201840 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Motörhead discogs.com-sivustolla * Luokka:Vuoden 1977 esikoisalbumit Luokka:Motörheadin albumit
Kongsbakktinden

Kongsbakktinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Narvikin kunnassa Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 558 metriä. Sen pohjoispuolella sijaitseva Skjomtinden (1 575 m) kuuluu samaan vuorimassiiviin. == Lähteet == Luokka:Narvik Luokka:Nordlandin läänin vuoret Luokka:Skandit
Rappakalja

Rappakalja on lautapeli, jossa pelaajan tavoitteena on huijata vastapelaajaa uskomaan kunkin pelaajan itse keksimää selitystä. Rappakalja-pelisarjaan kuuluu Rappakalja, Tupla Rappakalja, Uusi Rappakalja, Rappakalja matkapeli ja Rappakalja Extreme. Rappakalja-lautapelejä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla. Rappakalja-peleihin voi tulostaa lisää vastauslomakkeita Tacticin verkkosivuilta. Pelin nimi juontaa juurensa suomenkielen rapakalja-sanasta, joka tarkoittaa huonoa pilsneriä. Sana on napattu ruotsinkieleen, jossa se tarkoittaa hillitöntä sekasotkua, mikä kuvaakin pelin henkeä varsin osuvasti. == Pelin kulku == Jokaisella kierroksella esitetään kysymys jostakin kategoriasta, johon jokainen antaa kirjallisen selityksensä. Kategorioita ovat sanat, henkilöt, elokuvat, laki, alkukirjaimet ja lyhenteet. Oikea vastaus sekoitetaan keksittyjen selitysten kanssa, ja ne luetaan ääneen, minkä jälkeen kaikki saavat arvata oikeaa vastausta. Pelaajat, jotka vastaavat kysymyksiin kaikkein uskottavimmin, pääsevät etenemään pelilaudalla. Selitykset, jotka kuulostavat oikeilta, eivät yleensä ole sitä. Pelin voittaa pelaaja, joka pääsee maaliin ennen muita. == Uusi Rappakalja == Uudistettu Rappakalja-versio alkuperäisestä Rappakalja- pelistä. Sen aihealueita ovat sanat, henkilöt, elokuvat, laki, alkukirjaimet ja lyhenteet. == Tupla Rappakalja == Tupla Rappakaljan aihealueita ovat sanat, henkilöt, elokuvat, lait ja alkukirjaimet. Se sisältää kaksi peliä, jotka ovat alkuperäinen ja uusi Rappakalja, joten siinä on yhteensä 4 000 selitettävää sanaa. == Rappakalja Extreme == Rappakalja Extreme sisältää viisi uudistettua aihealuetta, jotka ovat päivämäärät, fiktiiviset hahmot, lääketiede ja fobiat, ruoka ja juoma sekä ulkomaiset sanat ja sanonnat. == Rappakalja Matkapeli == Rappakalja Matkapeli on matkaversio alkuperäisestä Rappakaljasta. Se on pienemmän kokoinen kuin normaali, ja siinä on vähemmän kortteja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Rappakalja Extreme -lautapelin säännöt Luokka:Seuralautapelit Luokka:Tactic
Storfjellet

Storfjellet on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Narvikin, Gratangenin ja Skånlandin kuntien rajalla Pohjois-Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 037 metriä. == Lähteet == Luokka:Nordlandin läänin vuoret Luokka:Tromssan läänin vuoret Luokka:Narvik Luokka:Gratangen Luokka:Skånland Luokka:Skandit
Storfjellet (Troms)

Storfjellet on Skandien Lyngsalpenen osaan kuuluva vuori Tromssan kunnassa, Norjassa. Vuoren korkein huippu on 1 492 metriä korkea Tigertinden. Hieman pohjoisempana samaan massiiviin kuuluu myös Stortinden (1 473 m). == Lähteet == Luokka:Tromssa Luokka:Tromssan läänin vuoret Luokka:Skandit
Tactic Games

Tactic Games Oy (vuoteen 2014 asti Nelostuote Oy, sitä ennen Nelostuote Ky) on vuonna 1967 perustettu Porissa sijaitseva noin 150 henkeä työllistävä graafinen tuotantolaitos, joka on tunnettu Tactic-ajanvietepeleistään. Porissa sijaitsevassa tehtaassa valmistuu Kimble, Alias ja muita lautapelejä sekä ulkopeli Mölkky. Suuri osa tuotteista valmistetaan Suomessa. Tuotannon lisäksi Porissa sijaitsevat Tacticin tuotekehitys-, logistiikka-, hallinto-, myynti- ja markkinointiosastot. Vuonna 2024 Tactic Games osti ahvenanmaalaisen pääasiassa muovileluja valmistavan Plaston. Tactic Gamesilla on useita tytäryhtiöitä. Pelejä viedään yli 70 maahan ympäri maailmaa. Tärkeimpiä tuoteryhmiä ovat perinteiset lautapelit, ulkopelit ja lastenkirjatuotteet sekä oma lelusarja Lumo Stars. == Historia == Perheyhtiö Nelostuote toi vuonna 1967 markkinoille suuren suosion saavuttaneen lautapeli Kimblen. Nykyään pelit valmistetaan Tactic-tuotenimen alla. Nelostuotteen nimi on vaihtunut Tactic Games Oy:ksi tammikuussa 2014. Tactic Games osti Mölkky-tavaramerkin oikeudet vuonna 2016. == Myönnettyjä palkintoja == * Satakunnan Vuoden Yrittäjä 2018 * Vuoden yritys 2018 ==Brändit ja tytäryhtiöt== * Tactic Games Oy * Nano Office Oy (aiemmin Nanofax Oy) * Tactic Sverige AB (aiemmin Neltac AB) * Tactic Norge AS * Tactic Denmark * Tactic Games UK * Tactic USA, Inc * Tactic France S.A. *Selecta Spel en Hobby B.V. / Tactic Nederland *SP. ZO.O. ODDZIAŁ W Polsce ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tactic Gamesin verkkosivut *www.kimble.fi *www.alias.eu *www.molkky.com *www.lumostars.com *
Puistolehmus

Puistolehmus (Tilia × europaea) on yleisesti puistopuuna käytetty metsälehmuksen ja isolehtilehmuksen risteymä. Laji on hyönteispölytteinen. Puistolehmukset lisääntyvät tehokkaammin vesomalla kuin siemenillä, joilla on huono itämiskyky. Laji on Suomessa usein yleisin viljelty lehmuslaji – yleisempi kuin metsälehmus. == Tuntomerkit == Puistolehmus muistuttaa paljon metsälehmusta, mutta sen erottaa siitä parhaiten muhkuraisella rungollaan, joka vesoo runsaasti. Kukinnot ovat nuokkuvia, ja niissä on 5–10 kukkaa, jotka ovat kaksineuvoisia. Puu kasvaa normaalisti 15–35 metriä korkeaksi, mutta hyvällä paikalla se voi saavuttaa yli 40 metrin korkeuden ja alhaalta kahden metrin ympärysmitan. Lehdet ovat samankaltaisia kuin metsälehmuksella, mutta niiden lehtilavat ovat alta vaaleanvihreät. Pituutta lehdillä on 6–15 cm ja leveyttä 6–12 cm. Hedelmä on kuiva, pähkinänkaltainen ja halkaisijaltaan noin 8 mm. == Käyttö == Puistolehmusta käytetään yleisesti katu- ja puistopuuna, sillä se kestää kaupunkioloja, leikkaamista ja siirtämistä hyvin. == Lähteet == * Alan Mitchell-John Wilkinson: Euroopan puuopas, Otava. === Viitteet === Luokka:Lehmukset Luokka:Risteymät
Alkejevon piiri

Alkejevon eli Əlkin piiri (, tataariksi Әлки районы, Əlki rayonı) on paikallinen itsehallintoalue Tatarstanin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee tasavallan eteläosassa Uljanovskin alueen rajalla. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 1 727 neliökilometriä ja asukkaita on 20 800 henkeä (vuonna 2009). Piiriin kuuluu 21 maalaiskuntaa: Appakovo, Bazarnyje Mataki, Boriskino, Juhmatši, Kargopol, Koški, Nižneje Alkejevo, Nižneje Katšejevo, Novyje Urgagary (keskuspaikka Urgagary), Salmany, Šibaši, Starohuradinskoje (keskuspaikka (Huzangajevo), Staroje Alparovo, Staroje Kamkino, Staryje Mataki, Staryje Salmany, Staryje Tšelny, Tjažberdino, Tšuvašski Brod, Tšuvašskoje Burnajevo ja Verhneje Koltšurino. Hallinnollinen keskus on Bazarnyje Matakin kylä. Asukkaista 63,7 % on tataareja, 19,2 % tšuvasseja ja 16,4 % venäläisiä. Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljakasvien viljelyyn sekä maidon ja lihan tuotantoon. Teollisuutta edustavat tiilitehdas, rehutehdas, meijeri ja leipomo. Nähtävyyksiä ovat Bazarnyje Matakin kotiseutumuseo ja tšuvassirunoilija Peder Huzangain museo Huzangajevon kylässä. Paikallislehtenä ilmestyy tataarin- ja venäjänkielinen Əlki həbərləre – Alkejevskije vesti. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Alkejevon piirin sivusto Luokka:Tatarstanin piirit
Ímproksen rotko

Ímproksen rotko (; usein myös Ímbroksen rotko) on rotko Lefká Óri -vuoriston itäosassa Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Sfakián kunnan alueella saaren lounaisosassa. Rotkon pituus on noin 11 kilometriä. == Maantiede == Ímproksen rotko sijaitsee Kreetan etelärannikon tuntumassa Chóra Sfakíonin kylän itäpuolella. Rotkon pohjoispäässä Askýfoun ylätasangolla noin 780 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitsee Ímproksen kylä ja eteläpäässä lähellä rannikkoa Komitádeksen kylä. Rotko on syntynyt, kun virtaava vesi on kovertanut uomiaan jyrkkärinteisten ja korkeiden vuorten kalkkikiveen. Rotkon seinämät ovat paikoin 300 metriä korkeita ja niissä on suuria luolia. Rotkon leveämpi pohjoisosa tunnetaan nimellä Porofárango. Kapeimmillaan Stenáda- nimellä tunnetussa kohdassa rotkon leveys on vain 1,6 metriä. Ímproksen rotkon rinteillä kasvaa harvinaisia kasveja. Rotkon linnustoon kuuluu esimerkiksi valkopäämerikotkia. == Historia == Ímproksen rotko oli ainoa kulkureitti Kreetan pohjoisosista etelärannikon Chóra Sfakíonin kylään siihen asti, kun tie sinne valmistui. Sfakián alue säästyi osmanien hallinnolta, sillä Ímproksen rotko oli helppo vartioitava. Rotkossa käytiin useita taisteluita osmanien ja kreikkalaisten välillä, erityisesti vuonna 1821 sekä 1867, jolloin Mustafa Naili pašša kävi Sfakiássa kostoretkellä viimeisenä valloittajana. Kulkureittien puuttuessa Sfakiássa toimittiin melko itsenäisesti. Vuonna 1941 rotko oli liittoutuneiden joukkojen tärkein evakuointireitti pois saarelta sen jälkeen, kun nämä hävisivät Kreetan taistelun saksalaisille. Rotkon läpi kulki tuolloin noin 20 000 sotilasta, jotka laivattiin Chóra Sfakíonista edelleen Egyptiin. == Vaellusreitti == Ímproksen rotko on suosittu vaellusreitti. Kreetan rotkoista se on kolmanneksi suosituin läheisen Samarián rotkon sekä Agía Eirínin rotkon jälkeen. Samarián rotkoon verrattuna Ímprosin rotko on pienempi, helppokulkuisempi ja rauhallisempi. Vaelluksen kokonaispituus on noin kahdeksan kilometriä ja sen aikana laskeudutaan noin 600 metriä alaspäin. Rotko on avoin läpi vuoden, päin vastoin kuin Samarián rotko. Paras aika vaellukselle on usein kevät, jolloin rotkon kasvillisuus on kukkeimmillaan. Vaellus rotkon läpi kestää noin 2–3 tuntia. Yleisin lähtöpaikka vaellukselle on Ímproksen kylä rotkon pohjoispäässä. Sieltä vaelletaan rotkon eteläpäähän Komitádekseen, josta voi jatkaa edelleen Chóra Sfakíoniin. Vaelluksen voi suorittaa myös toisin päin Komitádeksesta Ímprokseen. Rotkoon on pieni pääsymaksu. Ímprosista ja Chóra Sfakíonista on bussiyhteys Chaniáan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan rotkot Luokka:Sfakiá
Innerdalstårnet

Innerdalstårnet on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Sunndalin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 452 metriä. == Lähteet == Luokka:Sunndal Luokka:Møren ja Romsdalin läänin vuoret
Pulse (albumi)

Pulse (tyyliteltynä P•U•L•S•E) on Pink Floydin live-albumi, jonka on julkaissut vuonna 1995 EMI Records. == Kappalelista == CD 1 # # # # # # # # # # # CD 2 # # # # # # # # # # # # # ==Kokoonpano== Pink Floyd *David Gilmour – sähkö-, akustinen -ja havaiji-kitarat, laulu *Nick Mason – rummut, perkussiot *Richard Wright – kosketinsoitin, taustalaulu Muut muusikot *Sam Brown – taustalaulu, ensimmäinen pääsolisti kappaleessa The Great Gig in the Sky *Jon Carin – kosketinsoitin, taustalaulu, musiikkiohjelmointi *Claudia Fontaine – taustalaulu, kolmas pääsolisti kappaleessa The Great Gig in the Sky *Durga McBroom – taustalaulu, toinen pääsolisti kappaleessa The Great Gig in the Sky *Dick Parry – saksofonit *Guy Pratt – bassokitara, taustalaulu *Tim Renwick – kitarat, taustalaulu *Gary Wallis – perkussiot, vaihtoehtoiset rummut (soitti ja ohjelmoi) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Arttu Tolonen: Pulse dvd. Soundi 8/2006. Luokka:Pink Floydin albumit Luokka:Vuoden 1995 konserttitallenteet Luokka:Musiikki-DVD:t
Isolehtilehmus

Isolehtilehmus (Tilia platyphyllos) on lehmusten (Tilia) sukuun kuuluva lehtipuulaji. Se on suosittu koristepuuna levinneisyysalueensa luoteis- ja keskiosissa. Risteyttämällä isolehtilehmus metsälehmuksen (Tilia cordata) kanssa saadaan puistolehmus (Tilia × europaea). == Tuntomerkkejä == Isolehtilehmuksen erottaa muista lehmuksista helpoiten suurista lehdistä ja säännöllisen pyöreästä latvuksesta. Lehtien alapinnalla on hapsikarvoitusta. Rungossa ei ole muhkuroita tai vesoja. Kukinnoissa on vain kahdesta viiteen kukkaa. Hedelmät ovat isoja ja voimakassärmäisiä. Isolehtilehmus voi hyvällä kasvupaikalla saavuttaa noin 40 metrin korkeuden, Suomessa kuitenkin enintään 25 metriä. == Levinneisyys == Isolehtilehmusta tavataan luontaisena Espanjasta ja Isosta-Britanniasta Mustanmeren läheisyyteen. Pohjoisimmat alkuperäiset esiintymät sijaitsevat Lounais-Ruotsissa. Istutettuna laji menestyy hyvin Suomessakin (sisämaassa keskiosiin, rannikolla Peräpohjolaan asti). Se on hiljattain alkanut levitä luultavasti viljelykarkulaisena Suomenkin luontoon. == Lähteet == * Alan Mitchell-John Wilkinson: Euroopan puuopas, Otava * Suomen Kasviatlas 2012 http://www.luomus.fi/kasviatlas/maps.php?taxon=103533&year;=2012 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Isolehtilehmus (Tilia platyphyllos) * Arboretum Mustila: Isolehtilehmus (Tilia platyphyllos) * United States Department of Agriculture (USDA): Tilia platyphyllos * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Tilia platyphyllos (large-leaved lime) * PheroBase: Floral volatiles of Tilia platyphyllos Luokka:Lehmukset
Jacob Roschier

Jacob Roschier (12. toukokuuta 1787 Viipuri – 11. syyskuuta 1838 Lemi) oli suomalainen kirkkoherra ja virsikirjasuomentaja. Roschierin vanhemmat olivat Mikkelin pitäjän kappalainen Erik Johan Roschier ja Juliana Starck. Perhe muutti vuonna 1793 Saarijärvelle kun Erik Johan Roschier nimitettiin Saarijärven kirkkoherraksi. Jacob kävi triviaalikoulua Vaasassa ja pääsi ylioppilaaksi 1804. Hän opiskeli sitten Turun Akatemiassa ja hänet vihitiin papiksi 1811. Roschier toimi sitten kirkkoherran apulaisena Viitasaarella vuodesta 1811. Roschier oli Lemin kirkkoherrana 1822–1838 ja hän kirjoitti 1823 kuvauksen pitäjän taloudellisista oloista. Vuonna 1829 Roschier ehdotti pitäjänkokouksessa että pitäjään hankittaisiin köyhäinkassan varoilla suomenkielisiä kirjoja joita sitten lainattaisiin lukijoille maksua vastaan. Lainausmaksuilla voisi sitten hankkia lisää kirjoja. Lemiläiset suhtautuivat ajatukseen periaatteessa myönteisesti mutta kirjojen hankintaa päätettiin lykätä koska lemiläisten käsityksen mukaan pari vuotta aiemmin sattunut Turun palo oli nostanut kirjojen hinnat niin korkealle ettei niitä vielä kannattanut hankkia. Rroschier edisti Lemillä myös tehokkaasti perunanviljelyn leviämistä. Roschier käänsi suomeksi ruotsalaisen ns. Wallinin virsikirjan. Hän osallistui tällä käännöksellä suomalaisen virsikirjakomitean 1829 julistamaan kilpailuun. Komitea pyysi kirjailija G. A. Avellanilta arvostelua käännöksestä ja tämä arvosteli Roschieria liiallisesta murteellisuuksien käytöstä. Arvostelusta huolimatta Roschier julkaisi virsikirjasuomennoksensa nimellä Psalmi-Kirja. Ruotsista Suomeksi käätty vuonna 1836. Roschier nimitettiin samana vuonna myös virsikirjakomitean jäseneksi ja vuonna 1885 hyväksytyssä uudessa suomenkielisessä virsikirjassa onkin vaikutteita Roschierin käännöstyöstä. Jacob Roschier oli naimisissa edeltäjänsä tyttären Katarina Elisabet Lundanin kanssa ja heillä oli seitsemän lasta. Kaksi lapsista kuoli jo pienenä ja loput viisi lasta sekä Roschier itse menehtyivät syksyllä 1838 raivonneessa punatautiepidemiassa. == Teoksia == * Om hushållningen i Klemis socken. Suomen Talousseura 1826 * Psalmi-Kirja. Ruotsista Suomeksi käätty. Turku 1836 == Lähteet == * Suomen kirjailijat tietokanta * * Marjatta Okko – Pirkko Okko: Varhainen kansankirjastoaloite Lemillä: Jacob Roschier 1787–1838. Kirjastotiede ja informatiikka 5 (4): 126—130, 1986 Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1787 syntyneet Luokka:Vuonna 1838 kuolleet
Polska Liga Koszykówki

Polska Liga Koszykówki on Puolan korkein koripallosarja. Sarjan sponsorinimi on Energa Basket Liga. == Joukkueet kaudella 2010–2011 == *KK Włocławek *ASK KS Siarka Tarnobrzeg *Asseco Prokom Gdynia *AZS Koszalin *Energa Czarni Słupsk *PBG Basket Poznań *Turów Zgorzelec *Polonia Azbud Warszawa *Polpharma Starogard Gdański *SKK Kotwica Kołobrzeg *Stal Stalowa Wola *Trefl Sopot *Zastal Zielona Góra *Znicz Jarosław == Mestarit == * 1928: Czarna Trzynastka Poznan * 1929: Cracovia Kraków * 1930: AZS Poznan * 1931: AZS Poznan * 1932: AZS Poznan * 1933: YMCA Kraków * 1934: YMCA Kraków * 1935: KPW Poznan * 1936: ei järjestetty * 1937: AZS Poznan * 1938: Cracovia Kraków * 1939: KPW Poznan * 1940: ei järjestetty * 1941: ei järjestetty * 1942: ei järjestetty * 1943: ei järjestetty * 1944: ei järjestetty * 1945: ei järjestetty * 1946: KKS Poznan * 1947: AZS Warszawa * 1948: YMCA Lódz * 1949: ZZK Poznan * 1950: Spójnia Lódz * 1951: Kolejarz Poznan * 1952: Spójnia Lódz * 1953: Wlókniarz Lódz * 1954: Gwardia Kraków * 1955: Kolejarz Poznan * 1956: CWKS Warszawa * 1957: Legia Warszawa * 1958: Lech Poznan * 1959: Polonia Warszawa * 1960: Legia Warszawa * 1961: Legia Warszawa * 1962: Wisla Kraków * 1963: Legia Warszawa * 1964: Wisla Kraków * 1965: Śląsk Wrocław * 1966: Legia Warszawa * 1967: AZS Warszawa * 1968: Wisla Kraków * 1969: Legia Warszawa * 1970: Śląsk Wrocław * 1971: Wybrzete Gdansk * 1972: Wybrzete Gdansk * 1973: Wybrzete Gdansk * 1974: Wisla Kraków * 1975: Resovia Rzeszów * 1976: Wisla Kraków * 1977: Śląsk Wrocław * 1978: Wybrzeze Gdansk * 1979: Śląsk Wrocław * 1980: Śląsk Wrocław * 1981: Śląsk Wrocław * 1982: Górnik Walbrzych * 1983: Lech Poznan * 1984: Lech Poznan * 1985: Zaglebie Sosnowiec * 1986: Zaglebie Sosnowiec * 1987: Śląsk Wrocław * 1988: Górnik Walbrzych * 1989: Lech Poznan * 1990: Lech Poznan * 1991: Śląsk Wrocław * 1992: Śląsk Wrocław * 1993: Śląsk Wrocław * 1994: Śląsk Wrocław * 1995: Znics Pruszków * 1996: Śląsk Wrocław * 1997: Znics Pruszków * 1998: Śląsk Wrocław * 1999: Śląsk Wrocław * 2000: Śląsk Wrocław * 2001: Śląsk Wrocław * 2002: Śląsk Wrocław * 2003: KK Włocławek * 2004: Prokom Trefl Sopot * 2005: Prokom Trefl Sopot * 2006: Prokom Trefl Sopot * 2007: Prokom Trefl Sopot * 2008: Prokom Trefl Sopot * 2009: Asseco Prokom Sopot * 2010: Asseco Prokom Gdynia * 2011: Asseco Prokom Gdynia * 2012: Asseco Prokom Gdynia * 2013: Basket Zielona Góra * 2014: Turów Zgorzelec * 2015: Basket Zielona Góra * 2016: Basket Zielona Góra * 2017: Basket Zielona Góra * 2018: KK Włocławek == Aiheesta muualla == *Virallinen kotisivu Luokka:Puolan koripallosarjat
Puuveneveistäjä

Puuveneveistäjä on puualan artesaanikoulutuksen (puuvenealan suuntautuminen) tai veneenrakentajakoulutuksen saanut henkilö. Kyseessä on perustutkinto, joka antaa yleisen korkeakoulukelpoisuuden jatko-opiskeluissa omalla alallaan. Tämän lisäksi perusopintojen jälkeen voidaan suorittaa veneenrakennusalan ammattitutkinto eli kisällikirja, joka perustuu kymmenen päivän näyttökokeeseen ja erilaisiin teoriakokeisiin. Suuntautuminen voi olla puuvene-, lasikuituvene- tai teräsvenealalle. Näyttötutkintoon on mahdollista mennä myös ilman peruskoulutusta. Puuveneveistäjä voi suorittaa venerakentamisen erikoisammattitutkinnon eli niin sanotun mestaritutkinnon, jota pidetään puuvenerakentamisen yhtenä korkeimmista ammattitaidon mittareista. Kisällitodistukset ja mestarikirjat myöntää Mestarikiltaneuvosto. Puuveneveistäjän työtehtäviin kuuluu uusien puuveneiden veistäminen eri tekniikoilla. Lisäksi töitä ovat puuveneiden korjaukset ja vuosihuollot kuten kyllästäminen, tervaaminen, lakkaaminen ja maalaaminen. Puuveneveistäjä voi tehdä myös veneiden sisustuksia ja muita puusepäntöitä. Puuveneveistäjillä on oma vuonna 1990 perustettu yhdistys Puuveneveistäjät ry, johon kuuluu osa Suomen veneveistämöistä. == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == *Tuttkintotodistuksen liite, Venemestarin erikoisammattitutkinto (Opetushallitus) *Puuveneveistäjät ry Luokka:Käsityöammatit Luokka:Veneet
Jarl Waldemar Lindeberg

Jarl Waldemar Lindeberg (4. elokuuta 1876 Helsinki – 24. joulukuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko, joka tunnettiin keskeisen raja- arvolauseen tutkimisesta. Hän oli jo nuorena lahjakas matematiikan alalla. Hän oli vuodesta 1903 Helsingin yliopiston dosentti, vuodesta 1905 matematiikan apulainenOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 5, p. 668 ja myöhemmin kymmenen vuoden ajan Teknillisen korkeakoulun matematiikan ylimääräinen opettaja. Lindeberg oli myös pitkään ylioppilastutkintolautakunnan jäsenenä.Kuka kukin oliGenealogia.fi Lindebergin vanhemmat olivat Polyteknillisen opiston opettaja ja johtaja, kanslianeuvos Karl Leonard Lindeberg ja Olga Katarina Hallonblad. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 Läroverket för gossar och flickor-yhteiskoulusta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1897 sekä filosofian lisensiaatiksi 1901. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Jarl Waldemar LindebergProf. J. W. Lindeberg, Helsingin Sanomat, 27.12.1932, nro 350, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Lindeberg oli naimisissa vuodesta 1904 Inez Beckerin kanssa. == Tunnustukset ja jäsenyydet == *Professorin arvonimi 18.7.1919. *Suomen tiedeseuran jäsen 1909. *Suomalaisen tiedeakatemian jäsen 1919. *R. SVR. 1 1922. == Julkaisut == *Sur l'intégration de certaines equations aux dérivées partielles du second ordre (väitösk. ) 1900, *Über einige Fragen der Variationsrechnung 1908, *Über das Exponentialgesetz in der Wahrscheinlichkeitsrechnung 1920, *Todennäköisyyslasku ja sen käytäntö tilastotieteessä 1927 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Encyclopedia of Mathematic: Jarl Waldemar Lindeberg Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Hägglund & Söner

Hägglund & Söner on ruotsalainen Örnsköldsvikissä vuonna 1899 perustettu konepajakonserni. Johan Hägglund (1866-1956) perusti sen puusepänverstaana ja yritys kasvoi Norrlannin suurimmaksi konepajayhtiöksi valmistaen muun muassa linja-autoja, raitiovaunuja ja lentokoneita. Niin ikään ruotsalainen ASEA- konserni osti Hägglund & Sönerin vuonna 1972. Kun ASEA puolestaan yhdistyi sveitsiläisen Brown Boverin kanssa ABB:ksi vuonna 1988, toimialoja pilkottiin myytäväksi eteenpäin seuraavasti: *Traction (yhdistettiin ABB Tractioniin, lakkautettu) *Vehicle (myytiin brittiläiselle Alvisille, jonka puolestaan osti BAE Systems, jolloin nimeksi tuli BAE Systems Hägglunds) *Crane (myytiin MacGregor Groupille joka on osa Cargotec Corporationia) *Drives (myytiin Atle AB:lle, nykyään omistaja on Ratos) *Hägglunds Component (valmisti erilaisia kaivoskoneita, meni konkurssiin) Luokka:Ruotsalaiset aseteollisuusyritykset Luokka:Ruotsalaiset teollisuusyritykset