Himanka

thumb|right|250px|Himangan kirkko pienoiskuva|Entinen Himangan kunnanvirasto. Himanka (,https://kaino.kotus.fi/svenskaortnamn/?a=find&qfind;=Himango entinen nimi Rauma) on entinen Suomen kunta ja nykyään osa Kalajoen kaupunkia Pohjois- Pohjanmaan maakunnassa. Ennen vuoden 2010 alussa tapahtunutta kuntaliitosta Himangan kunta oli osa Keski-Pohjanmaan maakuntaa ja Länsi-Suomen lääniä. Kunnan väkiluku oli ihmistä, ja sen pinta-ala oli km2, josta km2 oli sisävesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km2. Himangan kunta liittyi Kalajoen kaupunkiin vuoden 2010 alussa ja tuli samalla osaksi Pohjois-Pohjanmaan maakuntaa. Himangan naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Kalajoki, Kannus ja Kokkola (vuoteen 2008 asti Lohtaja). == Nimen alkuperä == Himanka on saanut nimensä joen alajuoksulla sijainneen talon mukaisesti. Paikkakunnasta on käytetty myös nimeä Rauma.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 50 Kirkonkylän vanhin alue on nimeltään Raumankari, joka oli myös vanha markkinapaikka. ==Historia== === Esihistoria ja asutuksen syntyminen === Himangan seudulta on vähän historiallisia löytöjä, sillä alue oli pitkään meren alla. Muutamat hautaröykkiöt ovat peräisin pronssikaudelta, useimmat rautakaudelta. Keskiajalla Himangalle saapui Ylä-Satakunnasta erämiehiä, jotka jäivät seudulle pysyvästi asumaan, etenkin jokisuistoihin. Ensimmäiset himankalaiset saivat elantonsa metsästyksestä, kalastuksesta ja maanviljelystä. Merikalastus oli niin tärkeää, että jopa käräjät pidettiin usein kiireisimpinä aikoina saaressa, ns. Käräjäluodossa. Talvisin harjoitettiin hylkeenpyyntiä jäällä. 1600-luvulla tervanpoltosta muodostui merkittävä tulonlähde talonpojille. Lestijoen suulla sijainneesta Rauman satamasta kehittyi tärkeä kauppapaikka, jossa Kokkolan porvarit ostivat sisämaasta jokea pitkin kuljetettua tervaa. Sataman kautta kuljetettiin myös sahatavaraa ja turkiksia ulkomaille. Satamassa veistettiin myös aluksia talollisille sekä rannikkokaupunkien porvareille. Ensimmäisen ison sahan Raumankoskeen perusti Anders Roos vuonna 1797.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 51 Sahasta on edelleen jäljellä kookas punatiilinen piippu ja tulipesä. Paikkaa kutsutaan vieläkin Sahanmäeksi. Himanka kuului aluksi Pietarsaaren suurpitäjään, mutta siirtyi keskiajan lopulla osaksi Lohtajan pitäjää. Vuonna 1794 himankalaiset rakensivat oman, yhä käytössä olevan, kirkon Lestijoen rannalle. === Kehittyminen kuntana (1846–2010) === Himangasta tuli oma kappeliseurakuntansa vuonna 1846 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1898. === Kalajoen kaupungin osana (2010–) === Himangan kunta liittyi Kalajoen kaupunkiin vuoden 2010 alussa ja tuli samalla osaksi Pohjois-Pohjanmaan maakuntaa. == Maantiede == === Saaristo === Himangan saaristoon kuuluvat muun muassa Iso- ja Pikku-Mansikka, Somero sekä Laitapauha. Rautilan kylällä on Kuninkaankivi muistuttamassa Ruotsin kuninkaan käynnistä paikalla. Perimätiedon mukaan kuningas pysähtyi paikalla matkalla pohjoiseen. === Kylät === *Ainali *Hillilä *Himankakylä *Kekolahti *Lahdensuu *Pahkala *Pernu *Pöntiö *Rautila *Saarenpää *Tomujoki *Torvenkylä *Kannuskylä == Talous == === Pääelinkeinot === Himangan alueen pääelinkeinoja ovat maatalous, turkistuotanto, metalliteollisuus, mekaaninen puunjalostus sekä historiallisesti veneenrakennus. Suurin yksityinen työnantaja on Kensapuu Oy. Himanka on myös eräs Suomen merkittävimmistä ruokaperunan tuottaja-alueista.. == Kulttuuri == Himangan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lakslooja eli lohilaatikko ja ohrarieska. === Tapahtumat === Sahanmäellä sijaitsee Sautinkarin leirintäalue, missä järjestettiin vuosittain kansainvälinen moottoripyöräilijöiden Kokko-Treffen -kokoontumisajo aina vuoteen 2013 saakka, jonka jälkeen tapahtuma siirrettiin Alaveteliin. Kesäisin Himangan keskustassa järjestetään perinteikkäät Raumankarin markkinat, joissa vierailee vuosittain kävijöitä myös kaikista lähikunnista. Vuodesta 2023 Himangalla on järjestetty myös Satamarock-musiikkifestivaali, joka on saanut merkittävää huomiota paikallisesti, mutta erityisesti myös valtakunnallisesti sosiaalisessa mediassa. === Liikunta ja urheilu === Paikallisia urheiluseuroja ovat Himangan Urheilijat, Himangan Roima sekä Himangan Pallo. == Liikenne == === Välimatkoja === *Kalajoen hiekkasärkät 25 km * Kannus 24 km * Kokkola 38 km * Kruunupyyn lentoasema 60 km * Oulu 158 km * Vaasa 160 km * Rautio 33 km ==Lähteet== * *Ahti Pöyhtäri ja Olavi Himanka: "Ratkaisun vuodet : Himanka 1917-1918, 1939-1940, 1941-1945; ISBN 952-90-1628-X *Risto Tuorila: Himanka; omakustanne: Pekka Tuorila, 2000; ISBN 951-97460-5-6 *Ari-Veikko Anttiroiko: "Himangan sataman historia"; Himangan kunta 1984; ISBN 951-99567-9-4 *Anni Kohtala, Maija Märsylä, Sakari Pöyhtäri: Himanka - kotiseutumme : lastuja ja sirpaleita, kuvia ja kipinöitä menneiltä ajoilta Himangalla; Himangan Kotiseutuyhdistys 1979; ISBN 951-99206-9-2 *Teuvo Tuorila Himankalaiset opintiellä 1876-2001 : koululaitoksen historia; Himangan kunta 2001; ISBN 952-91-3625-0 *Ahti Pöyhtäri: Himangan rauhanyhdistyksen historiaa 100-vuotiselta taipaleelta; Himangan rauhan sana, 1994; ISBN 952-90-6048-3 *Pekka Tuorila: Kotiseudun Kaikuja, omakustanne: Pekka Tuorila, 2004; ISBN 952-91-7092-0 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Himangan kunnan kotisivut *Keskipohjalaisia museoita ja kulttuuriperintöä: Himanka *Laitapauha *Keskipohjalaiset kylät **Ainali **Himankakylä **Pöntiö **Tomujoki **Torvenkylä *Lestinjoki-lehti *Keskipohjanmaa-lehti *Himangan Roima *Himangan Urheilijat *Himangan Pallo, HiPa *Himanka DC *Sautinkari *Kokko-treffen * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit