EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Potsdamin sopimus

Potsdam Agreement (saksaksi: Potsdamer Abkommen) oli elokuussa 1945 solmittu sopimus kolmen toisen maailmansodan liittolaisen; Yhdistyneen kuningaskunnan, Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välillä. Se koski Saksan, sen rajojen muutoksia ja koko maan sotilaallista miehitystä ja jälleenrakentamista. Se käsitteli myös Saksan demilitarisointia, hyvityksiä, sotarikollisten syytteeseenpanoa ja etnisten saksalaisten massakarkottamista eri puolilta Eurooppaa. Tiedonantona toteutettu sopimus ei ollut kansainvälisen oikeuden mukaan rauhansopimus, vaikka se loikin toteutuneita tosiasioita. Se korvattiin Saksan lopullista järjestelyä koskevalla sopimuksella, joka allekirjoitettiin 12. syyskuuta 1990. Koska De Gaullea ei ollut kutsuttu konferenssiin, Ranska vastusti Potsdamin sopimusten täytäntöönpanoa miehitysvyöhykkeellään. Erityisesti ranskalaiset kieltäytyivät siirtämästä karkotettuja saksalaisia ​​idästä. Ranskalaiset eivät myöskään hyväksyneet mitään velvollisuutta noudattaa Potsdamin sopimusta liittoutuneiden valvontakomission menettelyissä; erityisesti vastustamalla kaikkia ehdotuksia jotka olisivat voineet johtaa Saksojen yhdistymiseen. ==Katso myös== * Potsdamin konferenssi Luokka:Saksan historia Luokka:Toisen maailmansodan politiikka Luokka:1945
Leander Olofsson

Leander Olofsson (25. maaliskuuta 1831 Vårdö – 7. marraskuuta 1913 Vårdö)KulturNav: Olofsson, Leander. Viitattu 18.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä, laivanvarustaja ja valtiopäivämies. Leander Olofssonin isä oli Evert Kortex Olofsson ja puoliso Gustava Ulrika Blomqvist. Hän oli laivuri, laivanvarustaja ja maanviljelijä. Olofsson oli talonpoikaissäädyssä Ahvenanmaan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1831 syntyneet Luokka:Vuonna 1913 kuolleet
3892 Dezsö

3892 Dezsö on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty hänen ystävänsä, unkarilaisen tähtitieteilijän Dezsö Lorantin mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman ö-kirjainta, muodossa Dezso. Dezsön likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,61 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 3 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
The Legend of Sleepy Hollow

The Legend of Sleepy Hollow on Washington Irvingin kirjoittama kauhunovelli. Novelli julkaistiin alun perin Irvingin vuosina 1819–1820 ilmestyneessä novellikokoelmassa The Sketch Book, joka sisältää myös muun muassa novellin ”Rip Van Winkle”. == Juoni == Tarinan päähenkilö on Ichabod Crane, opettaja, joka asuu Sleepy Hollowissa, hollantilaisten uudisasukkaiden asuttamalla alueella. Crane on kylässä muukalainen, jenkki. Hän on taikauskoinen, ja paikalliset haamuista ja noituudesta kertovat tarinat viehättävät häntä. Crane on erityisen vaikuttunut tarinasta, joka kertoo aavemaisesta päättömästä ratsumiehestä, jonka sanotaan kummittelevan alueella. Cranella on myös tavoite. Hän piirittää 18-vuotiasta Katrina Van Tasselia lähinnä siksi, että tämä on rikkaan maanviljelijän tytär, joka tulee perimään huomattavan omaisuuden. Cranella on kuitenkin kilpakosija, Abraham Van Brunt, joka on kyläläisten suosikki ja taitava hevosmies. Hän tekee jatkuvasti kepposia Cranelle. Eräänä iltana Crane ratsastaa kotiin Katrinan luota, kun hänet yhtäkkiä säikäyttää päätön ratsumies. Aave ajaa Cranea takaa ja viskaa häntä kohti pyöreän esineen, jota kauhistunut Crane luulee olennon pääksi. Tämän tapauksen jälkeen Cranea ei enää koskaan nähdä Sleepy Hollowissa. == Katso myös == *Herne (mytologia) *The Adventures of Ichabod and Mr. Toad == Lähteet == Luokka:Kauhunovellit
1450 Raimonda

1450 Raimonda on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty hollantilaisen tähtitieteilijän Jean Jacques Raimondin (1903–1961) mukaan. Raimondan likimääräinen läpimitta on 19 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,61 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 3 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
1463 Nordenmarkia

1463 Nordenmarkia on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty ruotsalaisen tähtitieteilijän N. V. E. Nordenmarkin mukaan. Nordenmarkian likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,15 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 7 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Hagelberg

Hagelberg on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Dagmar Hagelberg-Raekallio (o.s. Sarlin, 1871–1948), laulaja ja kuoronjohtaja * Emil Hagelberg (1836–1885), kirjakauppias, kirjapainon omistaja ja kustantaja * Emil Hagelberg (1895–1941), jääkärieversti ja nykyaikainen 5-ottelija * Jan Hagelberg (s. 1985), jääkiekkoilija * Kai Hagelberg (1935–2024), uimari, urheiluvaikuttaja, kokoomuslainen poliitikko ja kunnallisneuvos * Matti Hagelberg (s. 1964), sarjakuvataiteilija, graafinen suunnittelija ja opettaja.
1527 Malmquista

1527 Malmquista on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty ruotsalaisen tähtitieteilijän G. Malmquistin mukaan. Malmquistan likimääräinen läpimitta on 16 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,23 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 4 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Rooman ryöstö (846)

thumb|Pyhä Chiara Assisilainen karkottaa saraseenit (maalaus 1630, San Marino Rooman ryöstö (846) oli pohjois-afrikkalaisten saraseenien tekemä ryöstöretki Roomaan elokuussa 846. Tulijat olivat luultavasti Tunisian emiraatin aghlabideja, jotka saapuivat joko Afrikasta tai Sisiliasta. Saraseenien laivasto rantautui Tiberin suulle, minkä jälkeen saraseenit, joita oli ehkä 5500, valtasivat satamakaupunki Ostian, josta asukkaat olivat paenneet. Saraseenit saivat vastaansa Roomassa kootun siviilikaartin, mutta se ei kyennyt estämään heidän aikeitaan. Hyökkääjät eivät pyrkineet Roomaan, joka oli muurien suojassa, vaan ryöstivät niiden ulkopuolelle jääneet kaksi kirkkoa, vanhan Pietarin kirkon eli Konstantinuksen basilikan sekä Pyhän Paavalin kirkon. Tämän jälkeen saraseenit jatkoivat ryöstöretkeä Rooman eteläpuolelle pitkin Via Appiaa. He saivat peräänsä frankkien kuninkaan Lotharin Spoletosta lähettämän luultavasti korkeintaan muutaman tuhannen miehen siviilikaartin, joka hävisi taistelun saraseneeja vastaan lähellä Caietaa. Saraseenit nousivat laivoihinsa Rooman ja Napolin puolivälissä vasta huhtikuussa vuonna 849. Näin he pyrkivät välttämään merelliset talvimyrskyt, mutta joutuivat kuitenkin sellaisen kohteeksi, ja menettivät ryöstösaaliita ja miehistöä kuljettaneet laivat. Saraseenit uusivat hyökkäyksen vuonna 849, mutta tällä kertaa heidät lyötiin jo Ostiassa.Lankila 2013 == Ghazw ("ratsia") == Hyökkäys vastasi beduiinien perinteistä tapaa ryöstöretkiä (ghazw), jotka olivat nopeita iskuja tarkoituksella hankkia ryöstösaalista. Hyökkäyksen teki vuonna 800 Tunisian alueelle muodostunut itsenäinen aghlabidien emiirikunta, joka oli muodollisesti vasallisuhteessa abbasidien kalifaattiin. Aghlabidit hallitsivat merirosvolaivoillaan keskistä Välimerta ja olivat alkaneet haastaa Bysantin herruutta aloittamalla Sisilian valtauksen vuonna 827.Dalli, 2006, s. 151 Riccardo Affinatin mukaan saraseenit olivat jo vuonna 830 hyökänneet Rooman muurien ulkopuolella sijainneille Pietarin kirkolle ja Pyhän Paavalin kirkolle.Affinati 2015, xiv Hyökkäys toistui nyt suuremmalla voimalla 16 vuotta myöhemmin. Se kohdistui ensin rannikolla Ostiaan, joka jäi ilman vastarintaa hyökkääjien haltuun, vaikka se oli linnoitettu, ja jatkui jokea pitkin Roomaan, missä suuret Pietarin ja Paavalin kirkot ryöstettiin ja myös naiset ja lapset surmattiin ikään katsomatta. == Vaikutukset == Paavi Leo IV (847–855) antoi rakennuttaa Vatikaanin kukkulan ympärille muurin, mura leonine, tulevia hyökkäyksiä vastaan. Muurien ympäröimä alue sai 1500-luvulta alkaen oman hallintonsa. Nykyinen Vatikaanivaltio käsittää jotakuinkin tämän alueen, josta käytettiin nimeä Città leonina. Saraseenit tekivät uuden hyökkäyksen vuonna 849, mutta nyt Rooma oli saanut avukseen muiden rannikkokaupunkien laivastoja, jotka oli sijoitettu Ostiaan. Kun merirosvojen purjeet ilmestyivät näkyviin, vastahyökkäys hajotti saraseenien laivueen ja sai aikaan suurta tuhoa. Affinati, 2015 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Rooman historia Luokka:Keskiajan taistelut Luokka:Arabien valtakunnan taistelut
5153 Gierasch

5153 Gierasch on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä Peter J. Gieraschin (s. 1940) mukaan. Gieraschin likimääräinen läpimitta on 25 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,66 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 4 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Skarbimierz

Skarbimierz (Gmina Skarbimierz; vuoteen 2002 asti Gmina Brzeg) on maalaiskunta Brzegin piirikunnassa Puolassa. Kunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 8 217\. Sen hallintokeskus on Skarbimierz Osiedlen kylä. Vuoteen 2002 asti kunnan hallintoelimet sijaitsivat viereisessä Brzegin kaupungissa.Dz.U. 2001 nr 116 poz. 1241 Kunnan kylät ovat Bierzów, Brzezina, Kopanie, Kruszyna, Lipki, Łukowice Brzeskie, Małujowice, Pawłów, Pępice, Skarbimierz, Skarbimierz Osiedle, Zielęcice, Zwanowice sekä Żłobizna. Sen pinta-ala on 110 neliökilometriä. Skarbimierz rajautuu Lewin Brzeskin, Lubszan, Olszankan, Oławan, Wiązówin ja Popielówin kuntiin sekä Brzegin kaupunkiin. Kunnan pinta- alasta noin 76 prosenttia on maatalouskäytössä ja noin neljä prosenttia metsää. Vuoden 2019 lopussa 49,8 prosenttia Skarbimierzin asukkaista oli naispuolisia ja 50,2 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat kunnan väestöstä 19,6 prosenttia, työikäiset 64,2 prosenttia ja eläkeikäiset 16,2 prosenttia väestön keski-iän ollessa 38,8 vuotta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Opolen voivodikunnan kunnat
11780 Thunder Bay

11780 Thunder Bay on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Kanadassa sijaitsevan Thunder Bayn mukaan. Thunder Bayn likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,55 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 1 kuukauden. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit Luokka:Thunder Bay
Murtojärvi (Jämsä)

Murtojärvi on Jämsän Hopsussa Kankarisveden luoteispuolella sijaitseva noin 27 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin kahdeksantoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta noin 87 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Murtojärven leveys lännestä itään on noin kilometri. Järvi on saareton ja sen rannoilla on verraten tiheä rakennuskanta. Murtojärven kaakkoispuolella avautuu Hopsun maatalousmaisema, kokonaisuuteen kuuluu eräitä Kankarisveden länsipuolisia pieniä järviä, kuten Poikkeus ja Majajärvi. Murtojärven itärannalle virtaa laskuoja Kotijärvestä, länsirannalta lähtee Murto-oja kohti Saaralammia, josta vedet kulkevat Lahnajokea pohjoiseen. Saaralammin länsipuolella sijaitsee Jumijärvi, joka niin ikään laskee Saaralammiin. Murtojärven eteläpuolella on Murtovuori, joka kohoaa noin 60 metriä Murtojärven pintaa korkeammalle. Murtojärvi kuuluu Lahnajoen valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma- alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, ja sen vakavesistä vain Liesjärvi on yli neliökilometrin laajuinen. Murtojärvi kuuluu valuma-alueen koillisiin järviin.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 10.2.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Fishing.fi: Murtojärvi Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Linda Nyman

Linda Nyman (s. 21. tammikuuta 1994) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa kaudella 2024 Åland Unitedia. Aiemmin hän on edustanut Suomessa Gamlakarleby BK:ta, kausina 2014–2018 FC Honkaa ja kausina 2022–2023 Helsingin Jalkapalloklubia, Ruotsissa Kungsbackaa, Italiassa Inter Milanoa, Espanjassa Logroñoa ja Tanskassa AGF:ää. Suomessa hän on kauden 2023 loppuun mennessä pelannut Liigassa 156 ottelua ja tehnyt niissä 15 maalia. Ruotsin Damallsvenskanissa hän on pelannut 21 ottelua, Italian Serie A:ssa viisi ottelua, Espanjan Primera Divisiónissa 13 ottelua, joissa hän teki yhden maalin, ja Tanskan Kvindeligaenissa kahdeksan ottelua. Nyman lähti ulkomaille kaudeksi 2019 Ruotsin Kungsbackaan, ja sieltä hän pääsi italialaisseura Interiin. Nyman kävi koronaviruspandemian aiheuttaman tauon jälkeen kesällä 2020 Interin terveystarkastuksessa, jossa häneltä löydettiin synnynnäinen sydämen läppävika. Tämä esti hänen jatkonsa Interissä, mutta lisätutkimusten jälkeen Nyman sai kuulla, että löydös ei estäisi hänen pelaamistaan tiukempia säännöksiä noudattaneen Italian ulkopuolella. Nyman pelasi seuraavaksi espanjalaisessa Logroñossa mutta ei viihtynyt huonohenkisessä joukkueessa. Hän piti raudanpuutteen ja henkisen väsymyksen vaivatessa vain parin kuukauden tauon eikä päässyt täyteen pelikuntoon syksyllä 2021 tanskalaisessa AGF:ssä. Huhtikuussa 2022 Nyman siirtyi HJK:hon. Heti toisissa harjoituksissa hänen pohkeensa revähti, mikä aiheutti lähes neljän kauukauden tauon. Toipumisensa jälkeen hän pelasi HJK:ssa kauden 2023 loppuun saakka. Suomen maajoukkueessa Nyman on pelannut vuoden 2020 loppuun mennessä kahdeksan maaottelua. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi maaliskuussa 2018 Kypros Cupissa Sveitsiä vastaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
IPSC Pistoolin maailmanmestaruuskilpailut

IPSC Pistoolin maailmanmestaruuskilpailut (), tunnetaan myös nimellä Practicalin pistoolin maailmanmestaruuskilpailut tai Pistoolipracticalin maailmanmestaruuskilpailut,Suomi saavutti tavoitteensa pistoolipracticalin EM- kilpailuissa on IPSC-lajiliiton korkein pistoolilla ammuttava arvokilpailu. Kilpailut kestävät useita päiviä ja sisältävät 30 ampumaosuutta.IPSC.org - IPSC Match Ratings Ne pidetään kolmen vuoden välein. == Katso myös == * IPSC Kiväärin maailmanmestaruuskilpailut * IPSC Haulikon maailmanmestaruuskilpailut * Practical-ammunta == Lähteet == Luokka:Ampumaurheilukilpailut
Pitkäjärvi (Jämsä, Koskenpää)

Pitkäjärvi on 24 hehtaarin laajuinen järvi Koskenpään kylän eteläpuolella Jämsässä. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin kahdeksantoista kilometriä pohjoiseen ja Tampereelta 93 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Pitkäjärven pituus etelästä pohjoiseen on noin 2,5 kilometriä. Järven levein kohta on keskiosan noin 250 metriä. Eteläiset rannat ovat metsäisiä, kaakkoisrannalla on vanhojen metsien suojelualue. Idässä ja pohjoisessa on jonkin verran asutusta. Luoteispuolella sijaitsee Riihilammi ja koillispuolella Autiolammi. Pitkäjärven vedet virtaavat lyhyen laskuojan kautta pohjoiseen Salosveteen, ja kiertävät lännen kautta Kankarisveteen ja edelleen Päijänteeseen. Pitkäjärven länsipuolella sijaitsee Huhtia, järvien välissä kulkee seututie 604. Pitkäjärvi kuuluu Salosveden-Pettämän alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö.Salosveden - Pettämän alue. Järviwiki. Viitattu 9.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Fågelön

pienoiskuva|Ote karrtasta (Häradsekonomiska kartan) vuodelta 1901. Fågelön on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä. == Maantietoa == Fågelön sijaitsee Mälarenin itäosassa Tukholmasta tulevan lahdensuun edustalla. Saaren pituus on 1,8 kilometriä ja leveys on 1,0 kilometriä. Tukholmasta alkaa lounaaseen päin Fiskarfjärdeniin johtava salmi ja siitä haarautuu luoteeseen päin jatkuva toinen Lambarfjärdeniin johtava salmi. Salmien väliin ja Lovönin eteen jää pieni saariryhmä, jonka suurimpia saaria Fågelön on. Saariryhmän muita saaria ovat esimerkiksi Kärsön, Kungshatt, Björnholmen, Tallholmen, Granholmen, Krankholmen ja Skräddarholmen. Saari on metsämaan peitossa, mutta sillä on edelleen peltomaata sen lounaispäässä Kungshattia vastapäätä. Pellon reunoilla sijaitsee muutamia vapaa-ajan asuntoja. Niitä on myös saaren kaakkoisrannassa Fläsketin kohdalla. == Historiaa == Vanhan kartan mukaan vuodelta 1901 on saaressa ollut maatila peltoineen samalla paikalla, missä sijaitsee nykyään vapaa-ajan asuntoja. == Luontoarvoja == Saari liitettiin vuonna 2014 Lovön luonnonsuojelualueeseen (Lovö naturreservat, 3 228 hehtaaria, josta maa-alaa 2 090 hehtaaria, Natura 2000 hankkeessa Lovö Kärsö (SE0110186)). Siihen kuuluvat Lovön (lukuun ottamatta Lindön niemeä) ja itäpuoliset saaret, pois lukien Kunghatt, kuten esimerkiksi Kärsön, Fådelön, Skräddarholmen, Krankholmen, Granholmen, Tallholmen, Björnholmen ja Fläsket. Suojelualueeseen ei kuulu asumiseen kuuluvat yksyistontit, valtion- tai kunnan omistamat laitokset. Fågelönillä ei ole merkittyjä retkireittejä, mutta sen länsipäässä Skräddarholmenia vastapäätä on merkitty tulentekopaikka. == Katso myös == * Luettelo Mälarenin saarista == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Ekerön kunta
Liesjärvi (Jämsä)

Liesjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Ehunsalmen lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin 23 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta noin 81 kilometriä koilliseen. Jämsässä on myös Yläinen Liesjärvi ja Alainen Liesjärvi, ne sijaitsevat Jämsänniemellä noin 30 kilometriä Kuoreveden Liesjärveltä kaakkoon. == Maantietoa == Liesjärvi on 2,0 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 135 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Liesjärvi sijaitsee Kuoreveden koilliskolkassa lähellä entistä Jämsän ja Kuoreveden kuntarajaa. Järven keskelle työntyy idästä Teeriniemi, jonka sivuille jäävät Honkalahti ja Talaslahti. Sen itäpuolella sijaitsee Jämsänjärvi. Liesjärven eteläpuolella on parin hehtaarin laajuinen Pärnäjärvi, josta on laskuoja järvien välisen kannaksen halki Liesjärveen. Kannaksella on pieni viljelysaukea. Myös järven pohjois- ja itärannalla on jonkin verran maatalousmaisemaa. Liesjärven pohjoisosassa sijaitsee Annansaari. Järven länsiosassa on Kuljunlahti, jonka lounaispuolella sijaitsee Kuljunlammi, jonka eteläpuolella on Kuljunkorpi. Siinä on kaksi saarta, joista Annansaari on suuri ja toinen saari pelkkä luoto. Annansaaren pinta-ala on 0,83 hehtaaria, mutta se on autio metsäsaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 3,94 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,9 metriä. Teeriniemen edustalla on matalikko, joka yltää korkeintaan 2,5 metrin syvyyteen. Kummallakin puolella matalikkoa sijaitsee syvänteet. Pohjoisosassa on vain 6–7 metriä syvää, mutta eteläosassa syvänteessä on 11 metriä syvää . Järven rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä, josta Annansaaren osuus on 400 metriä. Liesjärven pohjoispuolella on laaja hiekkakankaan alue, joka on osa kauempaa pohjoisesta alkavaa harjujaksoa. Harju kulkee Rimmin kohdalta Liesjärven kaakkoispuolelle, missä sijaitsee Teeriniemi ja sitä korkeampi Paloharju. Etelärannassa sijaitsee Pärnäjärven kulmakunta. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy. Vedet virtaavat Liesjärven koilliskulmasta lyhyttä laskuojaa Rimmiin ja siitä edelleen Jämsänjärven luoteiskulmaan. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Jämsänjärvi

Jämsänjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Ehunsalmen lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 23 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 83 kilometriä koilliseen. == Maantietoa == Jämsänjärvi on 1,2 kilometriä pitkä, 900 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 67 hehtaaria. Jämsänjärvi sijaitsee Kuoreveden koilliskolkassa. Sen länsipuolella on Liesjärvi. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 3,28 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,9 metriä. Järvellä on kaksi noin 12-metristä syvännettä ja yksi paljon syvempi. Siinä on vettä 17 metriä ja tämä syvänne sijaitsee järven länsirannan edustalla tulo-ojan lähellä . Järven rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä. Jämsänjärven kaakkoispuolella on viljelysaukea, muutoin järven rannat ovat metsäiset. Jämsän ja Kuoreveden kuntaraja kulki aikoinaan Jämsänjärven halki siten, että järven länsi- ja keskiosa kuului Kuoreveden kuntaan. Aivan rajan tuntumassa Kuoreveden puolella karttaan on merkitty miilu, joka tosiasiassa kuitenkin on maakellarin tai korsukuopan raunio. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,4 metriä mpy. Vedet virtaavat Liesjärven koilliskulmasta laskuojaa Jämsänjärven luoteiskulmaan. Jämsänjärven etelärannalta lähtee Hanhioja kaakkoa kohti laskien lopulta Karppijärveen. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Psametik II

Psametik II eli Psammetikos II oli faarao Egyptin 26. dynastiassa kuuden vuoden ajan vuosina 595–589 eaa. Hänen valtaistuinnimensä oli Neferibre, jonka merkitys on "Ren sydän on kaunis". Psametik II oli edellisen faaraon Nekau II:n poika. Hänet muistetaan pääasiassa Kušiin tekemästään voitokkaasta sotaretkestä, joka ulottui kolmannelle kataraktille asti. Retken mainitsee myös Herodotos. Psametik II saattoi uskoa Kušin muodostavan uhan Egyptille, minkä vuoksi hän lähetti sitä vastaan myöhemmin faaraoksi tulleen Amasisin johtaman armeijan. Armeija koostui egyptiläisistä sekä kreikkalaisista, foinikialaisista ja juutalaisista palkkasotureista. Kyseessä oli ensimmäinen Egyptin ja Nubian välinen yhteenotto faarao Tantamanin ajan jälkeen. Seuraavana vuonna Psametik II teki sotaretken Etelä-Palestiinaan. Kušin- sotaretken jälkeen vuonna 1591 eaa. hän teki myös rauhanomaisen vierailun Foinikiaan. Psametik II aloitti Egyptin 25. eli kuušilaisen dynastian muiston tuhoamisen hakkauttamalla heidän nimensä patsaista ja reliefeistä. Yksi tunnetuimmista hänen pystyttämistään muistomerkeistä on Heliopoliissa sijainnut obeliski, jonka keisari Augustus vei Roomaan ja jonka Pius VI siirrätti vuonna 1789 Piazza di Montecitorioon Antonius Piuksen pystyttämän pylvään jatkeeksi. Psametik II:n puoliso oli kuningatar Takhut. Faarao kuoli helmikuussa 589 eaa., minkä jälkeen häntä seurasi valtaistuimella hänen poikansa Apries. == Lähteet == Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Viherlaakson kirjasto

Viherlaakson kirjasto on Espoon Viherlaakson kaupunginosassa toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Espoon kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Kirjasto- ja terveyskeskusrakennus oli valmistunut vuonna 1970. Kirjastosiivessä oli etelään päin olevat betoniset ikkunaruudukot. Vanha kirjasto purettiin marraskuussa 2022 sisäilmaongelmien takia. Kirjasto muutti vuoden 2022 syksyllä osoitteeseen Kavallinmäki 15. Viherlaakson kirjaston uudet tilat ovat reilusti alle puolet pienempiä kuin vanhat, mutta toimivampia ja lähempänä Turuntietä. Tietokonehuone on erillisenä. Nykyinen lehtilukusali on pienempi kuin vanhassa. Kirjahyllyjä on viidennes vanhasta kirjaston hyllymäärästä. Parkkipaikat ovat välittömästi rakennuksen edustalla. Polkupyörille on paikoitus rakennuksen sivulla. Rakennus, jossa kirjasto nyt sijaitsee, on valmistunut elokuun alussa 2006. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sijainti kartalla (Espoon karttapalvelussa) (espoo.fi) Luokka:Viherlaakso Luokka:Espoon kaupunginkirjasto
Yhdysvaltain veteraaniasiainministeri

Yhdysvaltain veteraaniasiainministeri () on Yhdysvaltain veteraaniasiainministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä seitsemästoista presidentin sijainen. Ministerin tehtäviin kuuluu veteraaneille annettavien tukien, terveydenhuollon, muistomerkkien ja hautausmaiden ylläpitämisen valvominen. Nykyinen veteraaniasianministeri Doug Collins astui virkaan 5. helmikuuta 2025. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Nektanebo II

Nektanebo II, joskus kreikkalaisittain Nektanebos II, oli Egyptin 30. dynastiaan kuulunut faarao vuosina 360–343 eaa. Hän oli yhdessä Nektanebo I:n kanssa yksi Egyptin viimeisistä faaraoista ja Egyptin viimeinen egyptiläistaustainen hallitsija ennen 1950-luvulla valtaan noussutta Gamal Abdel Nasseria. Hänen syntymänimensä oli Nakhthorheb ja hallitsijanimensä Snedjem-ib-re Setep-en-inhur. Nektanebo II nousi valtaan syrjäyttämällä edellisen faaraon, setänsä Teoksen Spartan kuninkaan Agesilaoksen tukemana. Nektanebo II:n isä Tjahapimu oli Teoksen veli ja faarao Nektanebo I:n poika. Koko valtakautensa ajan hän joutui puolustamaan maataan persialaisilta, jotka yrittivät vallata Egyptin takaisin provinssikseen, niin kuin se oli ollut 27. dynastian ajalla. Sekä Nektanebo I että Nektanebo II olivat myös innokkaita rakentajia, ja monet myöhemmät Ptolemaiokset ovat itse asiassa vain jatkaneet Nektanebojen aloittamaa työtä. Vuonna 342 eKr. Persian kuningas Artakserkses III valloitti Egyptin ja syrjäytti Nektanebos II:n perustaen Egyptin viimeisen, 31. dynastian. Nektanebo II pakeni ensin Memfisiin ja sitten Ylä- Egyptiin, eikä hänen myöhemmistä vaiheistaan ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Egyptin faaraot Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Nurmeksen kaupunginkirjasto

Nurmeksen kaupunginkirjasto on Nurmeksen kaupungissa toimiva kunnallinen kirjasto. Sillä on kaksi kiinteää toimipaikkaa: kaupungin keskustassa oleva Nurmeksen pääkirjasto (Kauppatori 3; Nurmes-talon remontin ajan osoite Kirkkokatu 22 B) ja Valtimon koulukeskuksen läheisyydestä löytyvä Valtimon kirjasto (Sepänkatu 6). Taajamien ulkopuolella kiertää Nurmeksen kirjastoauto. Nurmeksen kaupunginkirjasto on osa Vaara-kirjastojen kirjastokimppaa. Kumppanuuskirjastojen palvelut ovat myös nurmeslaisten lainaajien käytettävissä. Yleisradion mukaan nurmeslaiset olivat vuonna 2014 Suomen ahkerimpia kirjastonkäyttäjiä asukasta kohden. Suomen kirjastoseuran mukaan Nurmes oli myös maailman paras kirjastokunta. == Lähteet == Luokka:Nurmeksen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Keskellä kesää

Keskellä kesää on Samuli Putron soolouran seitsemäs, 19. helmikuuta 2021 julkaistu studioalbumi. Albumin on tuottanut Riku Mattila, ja Putron parina kappaleita on sanoittanut Ronja Salmi. Levy nousi Suomen virallisen albumilistan 4. sijalle. Singleinä albumilta julkaistiin ”Kesän tyynet hetket” elokuussa ja ”Sydän hakkaa ahneesti” marraskuussa 2020. Kappaleesta ”Tyttäreni” julkaistiin Aki Roukalan ohjaama musiikkivideo. ”Tee minusta ihminen” oli puolestaan mukana Mika Ronkaisen ohjaaman Kaikki synnit -televisiosarjan toisella tuotantokaudella, joka julkaistiin lokakuussa 2020. == Kappaleet == == Arviot == * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2021 albumit Luokka:Samuli Putron albumit
Marinus (munkki)

Marinus (italiaksi San Marino) (k. 366) oli katolilainen munkki, jota pidetään San Marinon perustajana ja maan suojeluspyhimyksenä. == Elämäkerta == Marinuksen syntymäaikaa ei tiedetä, mutta hänen uskotaan olleen kotoisin Dalmatian alueelta. Toisten lähteiden mukaan hän oli Urbinosta, Italiasta. Perimätiedon mukaan hän saapui vuonna 257 Riminiin, josta hän joutui pakenemaan jonkin ajan kuluttua. Syynä olivat keisari Diocletianuksen kristittyjen vainot. Marinus pakeni Monte Titano -vuorelle, joka kuului Felicita-nimisen ylhäistöläisnaisen maihin. Kun Marinus legendan mukaan paransi Felicitan pojan, hän sai palkkioksi tämän vuoren. Myöhemmin Marinus rakensi paikalle kirkon ja perusti San Marinon kaupungin, kun lähialueen kristitty väestö kasvoi ja haki turvaa Marinuksen johtamasta yhteisöstä Monte Titanolla.. Marinus on ainoa valtion perustanut pyhimys. Hänen viimeisten sanojen kerrotaan olleen "jätän teidät vapaiksi molemmista miehistä". Näiden miesten uskotaan olleen Rooman keisari ja paavi.. Sanat löytyvät nykyään San Marinon ritarikunnan rististä. == Muistaminen == Pyhän Marinuksen muistopäivä on 3. syyskuuta, jolloin juhlitaan myös San Marinon valtion perustamista (italiaksi Festa della Fondazione della Repubblica). Yhdessä Pyhän Leon kanssa Marinus on myös San Marino-Montefeltro -hiippakunnan suojeluspyhimys. Hiippakunta käsittää koko San Marinonen sekä ympäröiviä seurakuntia Italiassa. Marinus on myös poikamiesten ja diakonien suojeluspyhimys. == Galleria == Tiedosto:Cathedral San Marino - Exterior.jpg|Pyhän Marinuksen basilika San Marinossa. Tiedosto:San Marino Palazzo Pubblico painting.jpg|Pyhä Marinus astuu taivaaseen sanmarinolaisten ympäröimänä. Freskomaalaus Palazzo Pubblicossa. Tiedosto:Marino als steinhauer.png|Piirros Pyhästä Marinuksesta rakentamassa kirkkoa. Tiedosto:Pompeo batoni san marino risolleva la repubblica by stefano bolognini.JPG|Stefano Bologninin maalaus Pyhästä Marinuksesta (1740) == Lähteet == Luokka:Vuonna 366 kuolleet Luokka:Sanmarinolaiset henkilöt Luokka:Pyhimykset Luokka:Uskonto San Marinossa Luokka:Kansallishenkilöitymät
Suomen Puunhoidon Yhdistys

Suomen Puunhoidon Yhdistys SPY r.y. on vuonna 1996 perustettu aatteellinen yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää rakennetun ympäristön puiden hoitoa. Yhdistyksen päätehtävänä on oikeista työmenetelmistä ja -tavoista tiedottaminen ja puunhoitoalan tunnetuksi tekeminen.SPY:n verkkosivut. ==Jäsenistö== Jäsenistö koostuu arboristeista ja puunhoidosta kiinnostuneista viheralan ammattilaisista. Vuoden 2017 alussa jäseniä oli 267 ja yritysjäseniä 24 ja määrä on tasaisessa kasvussa. Joukossa on sekä henkilö-, yritys-, opiskelija-, että kannattajajäseniä. ==Tavoitteisiin pyritään== * Seuraamalla kansainvälistä kehitystä ja kirjallisuutta sekä kääntämällä ja muokkaamalla sitä Suomen olosuhteisiin * Järjestämällä kursseja ja seminaareja ammattilaisille ja muille puunhoidosta kiinnostuneille tahoille * Järjestämällä ammattiaiheisia matkoja kotimaassa ja ulkomailla * Järjestämällä tapahtumia ammattilaisille ja suurelle yleisölle * Edistämällä alan koulutusta toimimalla asiantuntijana ja neuvonantajana vaalimalla puunhoidon ammattilaisten etuja ja oikeuksia. ==Kilpailutoiminta== Puukiipeilyn SM-kisat järjestetty vuodesta 2010 alkaen. Ensimmäiset SM-kilpailut pidettiin 22.5.2010 Brödtorpin tilalla Raaseporissa. Kisoissa kilpaillaan seuraavissa lajeissa: * Työkiipeily ** Simuloidaan puunhoitotyötä ja pisteytetään kilpailijan taitoa liikkua tehokkaasti ja turvallisesti puun latvuksessa. * Nopeuskiipeily ** Kilpailijat etenevät varmistettuna mahdollisimman nopeasti merkityn radan tyveltä puun latvaan. * Heittopainon heitto ** Kilpaillaan köyden asentamisesta latvustoon heittopainon ja -narun avulla. * Nousutekniikat- tehtävä ** Tavoitteena on kiivetä köyttä pitkin valittua nousutekniikkaa käyttäen mahdollisimman nopeasti ylös puun latvukseen 12–25 metrin korkeudelle. * Puusta pelastaminen ** Mitataan taitoa toimia onnettomuustilanteessa ja tuoda loukkaantunut kiipeilijä turvallisesti alas puusta. == Lähteet == Luokka:Viherrakentaminen Luokka:Puutarhanhoito
Mitra (täsmennyssivu)

Mitra voi tarkoittaa seuraavia asioita tai henkilöitä: * mitra, piispan tai apotin päähine * Mitra Kaislaranta, suomalainen laulaja ** Mitra, Mitra Kaislarannan albumi * La Mitra, panamalainen kaupunki * Volkswagen Mitra, Volkswagen Basistransporterista käytetty nimi * PS Mitra Kukar, indonesialainen jalkapalloseura * mitrakukat, kasvisuku * Mithra, muinaispersialainen, alkujaan intialainen jumala
Kanadanruusu

Kanadanruusu (Rosa blanda) on Pohjois-Amerikassa luonnonvaraisena kasvava ruusulaji, jota on 1770-luvulta lähtien käytetty myös koristepensaana. Kanadanruusu on saanut tieteellisen nimensä kauniista kukastaan. Blandus tarkoittaa latinaksi viehättävää. Ruusun luokitteli skotlantilainen kasvitieteilijä William Aiton vuonna 1789. Englannin kielessä kanadanruususta käytetään nimiä Smooth Rose, Meadow Rose ja Labrador Rose. Kanadanruusun ruotsinkielinen nimi on labradorros. == Ulkonäkö ja koko == Kanadanruusu kasvaa luonnonvaraisena noin 70–150 cm korkeaksi pensaaksi. Nuoret versot ja oksat ovat vihreitä ja piikittömiä. Vanhetessaan ne muuttuvat punaruskeiksi tai tumman purppuran sävyisiksi ja lopuksi harmaiksi. Piikkejä kasvaa versojen alaosiin. Yläosat säilyvät piikittöminä. Lehdet ovat 5–9 lehden lehdyköissä, väriltään tummanvihreät, pitkänomaiset ja sahalaitaiset. Kanadanruusu kukkii Amerikan mantereella alkukesästä, Britanniassa touko-kesäkuussa, Suomessa kesä-heinäkuussa. Kukissa on viisi terälehteä. Kukkien väri vaihtelee valkoisesta vaalean- ja ruusunpunaiseen. Kukat ovat halkaisijaltaan 5–7 cm. Heteet ovat ruskeankeltaiset. Kukat ovat yksittäin tai enimmillään viiden kukan ryppäissä. Ruusu kukkii toisen vuoden versoilla. Kukinta on runsas. Vasta-auenneen kukan tuoksu on mieto ja miellyttävä ruusun tuoksu. Loppukesällä muodostuvat kiulukat ovat muodoltaan pyöreitä ja väriltään kirkkaan punaisia. Ruusu leviää juurivesoista. == Levinneisyys == Kanadanruusu kasvaa luonnonvaraisena lähes koko Pohjois-Amerikan mantereella etelä- ja länsiosia lukuun ottamatta. Sen päälevinneisyysalue ulottuu pohjoisesta Quebecistä ja Ontariosta etelään Kansasiin ja Missouriin ja idässä Ohioon. Sen kasvuympäristönä ovat aurinkoiset niityt, preeriat ja kuivat rinteet. Kanadanruusua kutsutaan myös preerianruusuksi (prairie rose), mutta preerianruusu nimityksen ovat saaneet myös Rosa arkansana, Rosa setigera ja Rosa virginiana. == Käyttö ruusujen jalostuksessa == Kanadanruusun risteymät ja geneettiset muunnokset muodostavat tarhakanadanruusujen eli blandaruusujen Rosa Blanda-ryhmän. Rosa Blanda-ryhmään kuuluvia ruusulajikkeita ovat esim. Rosa 'Betty Bland', ja Rosa 'Herttoniemi'. == Käyttö koristepensaana == Kanadanruusua käytetään koristepensaana yksittäin, aidanteena tai köynnösruusuna.Gudrun Manell & Bertil K. Johansson: Ruusut - Suomen oloihin soveltaen suomentanut Hannele Vainio - Otava 1998 - Sivu 44. Se viihtyy parhaiten aurinkoisessa paikassa, tuoreessa, humuspitoisessa ja vettä läpäisevässä maaperässä. Laji menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I–V. == Kuvia kanadanruususta == Tiedosto:Prickly Rose (3815707785).jpg Tiedosto:Badlands Flowers - Rosa blanda - Badlands National Park 3.jpg Tiedosto:Rosa Persian Yellow Rosa blanda Rosa foetida var. bicolor 2019-06-04 5501.jpg == Lähteet == Luokka:Ruusulajit
Kalajärven kirjasto

Kalajärven kirjasto on Espoon Kalajärven kaupunginosassa, Vihdintien äärellä, Kalajärven palvelukeskuksen ja Kalajärven terveysaseman kanssa samassa rakennuksessa toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Espoon kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Kalajärven kirjasto on yksi Espoon ennakkoäänestyspaikoista esimerkiksi kuntavaaleissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sijainti kartalla (Espoon karttapalvelussa) (espoo.fi) Luokka:Kalajärvi Luokka:Espoon kaupunginkirjasto
Laaksolahden kirjasto

Laaksolahden kirjasto on Espoon Laaksolahden kaupunginosassa, Jupperin koulun ylempien luokkien kanssa samalla tontilla sijaitseva yleinen kirjasto. Kirjastorakennus valmistui vuonna 1991. Se on yksi Espoon kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Laaksolahden kirjastolle suunniteltiin vielä keväällä 2019 rakentaa uudet tilat samalla, kun Jupperin koulullekin. Sittemmin osa koulusta (luokka-asteet 3-6) sijoitettiin tilapäiset siirtokelpoiset tilat (konttikoulu) ja alimmat luokat saivat uuden tilapäisen osoitteen. Kirjasto on jatkanut aiemmassa rakennuksessaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sijainti kartalla (Espoon karttapalvelussa) (espoo.fi) Luokka:Laaksolahti Luokka:Espoon kaupunginkirjasto
Vesivaraani

Vesivaraani (Varanus mitchelli) on varaaneihin kuuluva matelijalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Australiasta. ==Koko ja ulkonäkö== Vesivaraani voi kasvaa suurimmillaan noin 70 cm pitkäksi. Väriltään se on tumman ruskea, sinimusta tai musta. Ruumiissa on kauttaaltaan pieniä kellertäviä tai keltaisia täpliä, joissa voi olla musta keskus. Lajin kurkku on keltainen ja vatsa kellertävä. Vesivaraanin häntä on pituudeltaan kaksinkertainen verrattuna muuhun ruumiiseen ja kapenee voimakkaasti päätä kohden. ==Levinneisyys ja elintavat== Vesivaraania tavataan Australiasta Länsi- Australian ja Pohjoisterritorion pohjoisrannikolta. Sen levinneisyys saattaa myös ulottua Queenslandin luoteiskärkeen. Se elää virtaavien vesien äärellä sekä myös soilla ja rannikon mangrovemetsissä. Sille on tyypillistä lepäillä veden yllä olevilla puiden oksilla. Vesivaraani on hyvä uimari ja se pyydystää ravinnokseen kaloja, vesihyönteisiä, sammakoita ja liskoja. Laji voi elää noin 10 vuotta vanhaksi. Vesivaraani luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kannan koosta ei ole tarkkaa tietoa, mutta se on vähenemässä voimakkaasti. Suurin uhka vesivaraanikannalle on invasiivinen vieraslaji agakonna. Vesivaraanit voivat syödä agakonnia, joiden myrkky on niille tappavaa. Agakonnakannan kasvu voi myös syrjäyttää vesivaraanin saaliseläinten kantoja. ==Lähteet== Luokka:Liskot Luokka:Uhanalaiset matelijat
Näkinparrat

Näkinparrat (Chara) on näkinpartaisleviin (Charophyta) kuuluva suku. Näkinparrat ovat sekovartisia ja noin 5–25 cm korkeiksi kasvavia vesikasveja. Näkinpartoja kasvaa makeassa vedessä sekä murtovedessä parin metrin syvyyteen asti. Suomessa tavataan reilua kymmentä näkinpartojen sukuun kuuluvaa lajia. == Lajeja == * Chara aspera – mukulanäkinparta * Chara baltica – itämerennäkinparta * Chara braunii – silonäkinparta * Chara canescens – karvanäkinparta * Chara connivens – suppunäkinparta * Chara contraria – harmaanäkinparta * Chara globularis – hapranäkinparta * Chara hispida * Chara horrida – piikkinäkinparta * Chara intermedia – kalkkinäkinparta * Chara polyacantha * Chara strigosa – pohjannäkinparta * Chara tomentosa – punanäkinparta * Chara virgata – sironäkinparta * Chara vulgaris – haisunäkinparta == Lähteet == Luokka:Näkinpartaislevät
Katja Keitaanniemi

Katja Keitaanniemi (s. 1973 Harjavalta) on suomalainen yritysjohtaja, joka on työskennellyt OP Yrityspankin toimitusjohtajana vuodesta 2018 lähtien. Koulutukseltaan hän on tekniikan lisensiaatti. == Ura == Keitaanniemi on valmistunut Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi puunjalostustekniikasta ja vuonna 2000 paperitekniikan lisensiaatiksi. Sivuaineenaan hän opiskeli teollisuustaloutta. Hän on opiskellut myös Harvardin yliopistossa. Vuonna 2000 hän aloitti Evlissä metsäanalyytikkona, josta hän siirtyi seuraavana vuonna Nordea Securitiesiin seniorianalyytikoksi metsäteollisuuteen. Vuosina 2002–2009 hän toimi eQ Pankin pääanalyytikkona. Vuosina 2010–2013 hän toimi Swedbankin Suomen investointipankin johtajana ja pääanalyytikkona. Vuosina 2014–2018 hän oli Finnverassa liiketoimintajohtajana vastuullaan pk-yritysten liiketoiminta. Elokuussa 2018 Keitaanniemi aloitti OP Yrityspankin toimitusjohtajana. Nimityksensä myötä hänesta tuli myös OP Ryhmän pankkitoiminnan yritys- ja instituutioasiakkaiden liiketoiminnasta vastaava johtaja ja OP:n keskusyhteisön johtokunnan eli OP Osuuskunnan johtokunnan jäsen. OP Yrityspankissa oli tuolloin 2800 työntekijää ja sen liikevaihto oli noin 3300 miljoonaa euroa. == Luottamustehtäviä == Keitaanniemen nykyisiä tai entisiä luottamustehtäviä: *A-Vakuutuksen hallituksen jäsen *Business Finlandin johtokunnan jäsen *China Office of Finnish Industries Oy:n hallituksen jäsen *European Payments Initiativen (EPI) hallituksen jäsen *Finavian hallituksen jäsen *Kasvu Open hallituksen jäsen *Kyösti Haatajan säätiön hallituksen jäsen *Montreal Groupin hallituksen jäsen *OP Ryhmän hallituspaikkoja: **OP Ryhmän tutkimussäätiö, **OP Taidesäätiön (varapuheenjohtaja), **OP Varainhoito Oy (puheenjohtaja) **OP Vähittäisasiakkaat Oyj ja **Pohjola Vakuutus (aiemmin OP Vakuutus) *Sotkamo Silverin hallituksen jäsen *The Unico Banking Groupin johtoryhmän jäsen. *Uponorin hallituksen jäsen ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja == Tunnustuksia == *Suomen instituutiosijoittajat valitsivat Keitaanniemen Suomen parhaaksi metsäanalyytikoksi *Financial Times valitsi Keitaanniemen Euroopan parhaaksi metsäanalyytikoksi. Hän sijoittui kilpailussa kolmen parhaan joukkoon neljänä peräkkäisenä vuotena. *Keitaanniemi on ollut Talouselämän Päättäjänaiset -listalla Suomen talouselämän vaikutusvaltaisimpien naisten joukossa vuosina 2020, 2021, 2022, ja 2023. == Yksityiselämä == Keitaanniemellä on puoliso ja kolme lasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Keitaanniemen LinkedIn-profiili Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kerakin piirtokirjoitus

Kerakin piirtokirjoitus on Jordanian al-Karakista eli Kerakista löytynyt piirtokirjoitus. Sen teksti on tehty moabin kielellä ja se on yleensä ajoitetu 800-luvulle eaa. Usein se on liitetty Moabin kuningas Mesaan. Mahdollisesti se on ollut alun perin osa steelaa tai reliefiä. Nykyisin piirtokirjoitusta säilytetään Jordanian arkeologisella museolla Ammanissa. ==Piirtokirjoitus== Kerak (Al-Karak) eli Kir-Moab oli yksi muinaisen Moabin tärkeimmistä kaupungeista, mahdollisesti jopa sen pääkaupunki. Kerakista löytyi 1930-luvulla basalttikiveen kirjoitettu kolmirivinen piirtokirjoitus. Kivi on alun perin ilmeisesti ollut osa steelaa tai reliefiä eli kohokuvaa. Tekstin alla on säilynyt kaarevia koristeluita ehkä jäänteenä pääosin tuhoutuneesta kuvasta. Usein steeloissa tai reliefeissä on ollut piirtokirjoitus, jossa ylistetään vallassa ollutta kuningasta. Säilyneen alueen perusteella voidaan päätellä, että teksti oli alun perin vain kolmirivinen. Koska kuitenkin jokaisen rivin alku ja loppu on tuhoutunut, tekstin alkuperäistä kokonaispituutta on vaikea arvioida. Piirtokirjoitus on kirjoitettu moabin kielellä. Se on nykyisin Jordanian arkeologisella museolla Ammanissa. Piirtokirjoitus ajoitetaan yleisesti 800-luvulle eaa. Useimpien tutkijoiden mukaan kyseessä on Moabin kuninkaan Mesan teettämä piirtokirjoitus, minkä puolesta puhuu yhtäläisyydet Mesan steelan kanssa erityisesti kuninkaan esittelyn yhteydessä. Vaikka itse Mesan nimi ei ole säilynyt, siinä mainitaan Kemosjat, Mesan isä, joka tunnetaan Mesan steelasta. Vaihtoehtoisesti teksti on voinut olla pidempi, jolloin Kemosjat voisi olla piirtokirjoituksen kirjoituttaneen kuninkaan isoisä. Joissakin piirtokirjoituksissa mainitaan useita esi-isiä. Kyseessä saattaa olla osa Kemos-jumalan steelaa tai reliefiä, jossa kuvattiin kultillista kohtausta kuninkaan ja jumalan välillä. Usein steeloissa oli myös tekstiä, jossa kerrottiin steelan pystyttäneen kuninkaan tärkeimpiä saavutuksia. ==Teksti== : Minä olen Mesa, Ke]mosjatin [poika,] Moabin kuningas, : Di[bonilainen …] : …] … Kemoksen [… sen] polttamiseksi uhrina, sillä rak[astaa … : …] … katso, minä tein [… ”Minä olen Mesa, Ke]mosjatin [poika]” voidaan rekonstruoida Mesan steelan perusteella. Kohta ”polttamiseksi uhrina” on hyvin huonosti säilynyt, mutta sanan juuri liittyy polttamiseen tai puhdistamiseen. ==Lähteet== Luokka:Muinainen Lähi-itä Luokka:Piirtokirjoitukset Luokka:Jordanian historia
Salah Niaré

Salah Niaré (17. kesäkuuta 1926 Bamako – 18. lokakuuta 2019) oli malilainen agronomi ja poliitikko. Vanhaan bamakolaissukuun syntynyt Niaré suoritti agronomin tutkinnon Montpellierissa ja työskenteli Ylä-Voltassa. Hän oli Ranskan Sudanin ensimmäisen hallituksen maatalousministeri vuosina 1957–1959. Niaré työskenteli Sudanin tasavallan ja Malin maa- ja karjatalouden valtiosihteerinä vuodesta 1959, suurlähettiläänä Ylä-Voltassa vuodesta 1962 ja maatalouden valtiosihteerinä vuodesta 1966. Vuoden 1968 vallankaappauksen jälkeen Niaré työskenteli vuodesta 1969 Bamakon Institut d’économie ruralen pääjohtajana. Myöhemmin hän oli YK:n palveluksessa Afrikan talouskomissiossa ja johti elintarvike- ja maatalousjärjestön edustustoja Zairessa ja Nigerissä. Niaré osallistui Sudanin liiton uudelleen perustamiseen vuonna 1991. Eläkevuotensa hän vietti pelloillaan Bamakon liepeillä. ==Lähteet== Luokka:Malilaiset poliitikot Luokka:Maatalousministerit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Nika Melia

Nika Melia (s. 1979) on georgialainen poliitikko ja Yhdistyneen kansallisen liikkeen puheenjohtaja. parliament.ge == Lähteet == Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Georgialaiset poliitikot Luokka:Elävät henkilöt
Kellussaniaiskasvit

Kellussaniaiskasvit (Salviniaceae) on Salviniales-lahkoon kuuluva pienehkö saniaisheimo. Heimoon kuuluu ainakin kaksi tai mahdollisesti kolme sukua ja noin parikymmentä lajia. == Sukuja == * Azolla – limaskasaniaiset * Carpanthus (taksonominen asema epävarma) * Salvinia – kellussaniaiset eli kellusaniaiset == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kellussaniaiskasvit – Salviniaceae * Luokka:Kasviheimot
Erasmus Formialainen

Erasmus Formialainen eli Pyhä Elmo oli pyhimys ja marttyyri, joka kuoli n. vuonna 303. Hän on merimiesten suojeluspyhimys ja yksi neljästätoista hädässäauttajasta, jolta on pyydetty apua suolten ja vatsan vaivoihin. Hänen muistopäivänsä on 2. kesäkuuta. Erasmus oli historiallinen henkilö, mutta kuvaus hänen marttyyrikuolemastaan on luultavasti keksitty.Lanzi, Fernando and Lanzi, Gioia, "Erasmus of Gaeta", Saints and Their Symbols, Liturgical Press, 2004 Mies on suojeluspyhimys vatsakipuja, umpilisäkkeen tulehtumista, synnytyskipuja, lapsuudellista suolistosairautta, koliikkia, merihätää, suolistohäiriöitä, merisairutta, vatsasairauksia ja myrskyjä vastaan sekä on laivamiesten, synnyttämisen, räjähdetyöläisten, Italian Gaetan, merimiesten, ja navigoijien suojeluspyhimys. Hänen symboleitaan ovat laiva, korppi tuomassa hänelle leipää, padallinen sulanutta lyijyä, kuumuudesta punainen haarniska ja kolmikärkinen koukku. ==Legenda== Legendan mukaan Erasmus oli Formian piispa Italiassa. Diocletianuksen vainojen aikaan hän jätti hiippakuntansa ja vietti seitsemän vuotta Libanus-vuorella. Ollessaan palaamassa Formiaan enkelin kehotuksesta, hänet pidätettiin ja lähetettiin Antiokiaan, missä Diocletianus tuolloin oli. Legendan mukaan häntä kidutettiin ja hänet heitettiin vankilaan, josta hän kuitenkin enkelien avulla pääsi pakenemaan. Erasmus käännytti pakomatkallaan kansaa ja teki ihmeitä, mutta jäi uudestaan kiinni ja hänet yritettiin surmata mm. vierittämällä hänet alas mäkeä piikkitynnyrissä, sekä sivelemällä hänet piellä ja sytyttämällä palamaan. Lopulta hänet vangittiin Illyriassa ja surmattiin kiskomalla hänen suolensa ulos. ==Elmon tuli== Elmon tuleksi nimitetään laivojen mastoihin ja lentokoneisiin joskus ukkosella syntyvää koronapurkausta, joka ilmenee sinivalkeana hohteena maston tai siiven kärjen ympärillä. Legendan mukaan salama iski kerran lähelle Erasmuksen saarnatessa, jolloin muut kuolivat mutta hän ei vahingoittunut. Tämän takia pyhän Elmon uskottiin voivan suojella salamalta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Helmer Winter : Pyhä Erasmus, Suomen Kuvalehti, 04.01.1930, nro 1, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Pyhimykset
Master Workout

Master Workout on Antti Tuiskun 19. helmikuuta 2021 julkaistu ensimmäinen EP. EP:n on tuottanut Jurek ja sen kaikki kappaleet ovat Jurekin, Aku Rannilan, Saara Törmän ja Antti Tuiskun tekemiä. EP nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle. EP:ltä on julkaistu kaksi singleä musiikkivideoineen: ”Treenaa” 1. tammikuuta 2021 ja ”Kipee” 17. helmikuuta 2021. ”Treenaa” nousi julkaisuviikollaan suoraan Suomen virallisen singlelistan kärkeen. == Kappaleet == == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: == Lähteet == Luokka:Antti Tuiskun albumit Luokka:Vuoden 2021 EP:t