EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Team17

Team17 on brittiläinen pelitalo, joka perustettiin joulukuussa 1990 17Bit Softwaren perustalle. Team17 on erityisesti tunnettu Worms-pelisarjasta sekä peleistä kuten Stunt GP ja Alien Breed. Alun perin Team17 julkaisi pelejä lähinnä Amigalle. Nykyisin alustoina ovat myös PC, Xbox, Playstation 3, iPhone ja Facebook. == Pelit == * Miami Chase (1990) * Alien Breed (1991) * Cardiaxx (1991) * Full Contact (1991) * Marbles (1991) * Alien Breed: Special Edition (1992) * Apidya (1992) * Assassin (1992) * Project-X (1992) * Alien Breed II: The Horror Continues (1993) * Body Blows (1993) * Body Blows Galactic (1993) * F17 Challenge (1993) * Overdrive (1993) * Silverball (1993) * Superfrog (1993) * Qwak (1993) * Alien Breed: Tower Assault (1994) * Arcade Pool (1994) * Super Stardust (1994) * Ultimate Body Blows (1994) * Alien Breed 3D (1995) * Arcade Snooker (1995) * ATR: All Terrain Racing (1995) * Kingpin: Arcade Sports Bowling (1995) * Worms (1995) * Alien Breed 3D II: The Killing Grounds (1996) * The Speris Legacy (1996) * World Rally Fever (1996) * X2 (1997) * Worms 2 (1997) * Worms: The Director's Cut (1997) * Addiction Pinball (1998) * Nightlong: Union City Conspiracy (1998) * The Full Wormage (1998) * Phoenix (1999) * Pinball Madness 2 (1999) * Worms Armageddon (1999) * Onlineworms (2001) * Stunt GP (2001) * Worms World Party (2001) * Worms Blast (2002) * Worms 3D (2003) * Worms Forts: Under Siege (2004) * Worms Golf (2004) * Worms 4: Mayhem (2005) * Army Men: Major Malfunction (2006) * Lemmings (2006) * Worms: Open Warfare (2006) * Worms (2007) * Worms: Open Warfare 2 (2007) * Worms: A Space Oddity (2008) * Worms 2: Armageddon (2009) * Leisure Suit Larry: Box Office Bust (2009) * Alien Breed Evolution (2010) * Alien Breed 2: Assault (2010) * Alien Breed: Impact (2010) * Worms: Battle Islands (2010) * Alien Breed 3: Descent (2011) * Worms Crazy Golf (2011) * Worms Reloaded (2011) * Worms Ultimate Mayhem (2011) * Worms Revolution (2012) * Superfrog HD (2013) * Worms 3 (2013) * Worms Clan Wars (2013) * Flockers (2014) * Light (2014) * Worms Battlegrounds (2014) * The Escapists (2014) * Beyond Eyes (2015) * Worms 4 (Mobile) (2015) * The Escapists: The Walking Dead (2015) * Overcooked (2016) * Sheltered (2016) * Worms W.M.D (2016) * Yooka-Laylee (2017) * The Escapists 2 (2017) * Way to the Woods (TBA) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Profiili MobyGamesissä *
C-4

C-4 (composition 4) on lähinnä sotilaskäyttöön suunniteltu muoviräjähde (PBX). C-4 koostuu räjähteestä, sidosaineesta, pehmenninaineesta ja merkintäkemikaalista (engl taggant). C-4:ssä räjähteenä toimii RDX eli heksogeeni, jota siinä on noin 91% sen massasta. C-4:n aiheuttamat tuhot aiheutuvat lähinnä korkeasta lämpötilasta sekä äkillisesti laajentuvasta kaasusta. C-4 on räjähdysvoimaltaan 1,34 kertaa tehokkaampaa kuin TNT. Koska C-4 on ns. nopea räjähdysaine (räjähdysnopeus yli 8 000 m/s), saadaan siitä suurin hyöty sotilaskäytössä, kun ei voida arvioida rikottavaa massaa tai sen määrää. Normaalissa louhintaräjäytyksessä pystytään arvioimaan rikottavan materiaalin määrä ja laatu, jolloin oikean räjähdysaineen ja -määrän arviointi on suhteellisen helppoa. C-4:n luotettavaan räjäyttämiseen tarvitaan sekä kuumuutta että painetta; ilman aloitepanosta, kuten nallia, se on suhteellisen vaaratonta. Aine ei räjähdä, vaikka sitä leikattaisiin, iskettäisiin tai poltettaisiin. Edes yksittäinen osuma luodista ei johda räjähdykseen. Luokka:Räjähdysaineet
C-3

C-3 (Composition C-3) on toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain armeijan kehittämä muoviräjähde (PBX). C-3 on tehokas räjähde, mutta kylmässä se muuttuu liian hauraaksi, joten sen korvasi myöhemmin C-4. C-3:n ainesosat ovat: 77 % RDX, 4 % TNT 3 % tetryyli ja 1 % nitroselluloosa sekä 10 % DNT (dinitrotolueeni) ja 5 % MNT (mononitrotolueeni). DNT ja MNT ovat öljymäisiä räjähdysaineita ja mahdollistavat C-3:n muovailtavuuden. C-3:n sulamispiste on 68 °C ja se liukenee asetoniin. Sen räjähdysnopeus on lähes 8 000 m/s ja on väriltään vaaleanruskea. C-3 vastaa räjähdysteholtaan suunnilleen C-4:ää. C-3 ja C-4 eroavat toisistaan lähinnä värinsä ja herkkyytensä osalta. ==Lähteet== * GlobalSecurity.org: Explosives Luokka:Räjähdysaineet
Krasnodar

Krasnodar ( []) on kaupunki Venäjällä Kaukasian pohjoisosassa Itä-Euroopassa Kubanjoen varrella. Krasnodar on Krasnodarin aluepiirin hallinnollinen keskus. == Historia == Krasnodar on perustettu vuonna 1793 ja se oli alkujaan Kubanin kasakoiden keskuspaikkana. Kaupungin nimenä oli vuoteen 1920 asti Jekaterinodar. Siitä tuli Adygeiden autonomisen alueen pääkaupunki 1922. Vuonna 1936 Adygeiden autonomisen alueen rajoja muutettiin siten että Krasnodar ei enää kuulunut siihen. Toisessa maailmansodassa Krasnodar oli Saksan hallussa 1942–1943. == Asukasluvun kehitys == Vuosi Asukasluku 1931 170 059 1956 271 000 1959 313 000 2004 653 300 2010 744 995 == Talous ja liikenne == Krasnodarissa on öljynjalostus-, kone-, nahka- ja elintarviketeollisuutta. Kaupunki on tärkeä rautatieristeys, jonka nimi on (Krasnodar I). Sieltä on junayhteyksiä eri puolille Venäjää sekä Ukrainaan ja Valko-Venäjälle. Krasnodarissa on myös jokisatama ja merkittävä lentoasema. Kaupungin joukkoliikennettä hoidetaan linja-autoilla, johdinautoilla ja raitiovaunuilla. == Koulut == Krasnodarissa on yliopisto sekä lääketieteellinen-, maatalous- ja kasvatustieteellinen opisto. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Sulo Kolkka (sotilashahmo)

Sulo Kolkka oli ilmeisesti kuvitteellinen suomalainen sotilas ja tarkka-ampuja talvisodassa. Kolkasta kerrotaan tarinoita poikkeuksellisen menestyneenä tarkka-ampujana. Hänen tietojaan ei kuitenkaan löydy Puolustusvoimien arkistoista tai aikakauden lehdistä. Kysymyksessä on ilmeisesti urbaani legenda, jonka hahmo on saanut piirteitä tarkka-ampuja Simo Häyhältä ja nimensä TK-mies Sulo Kolkalta. ==Kolkan saavutukset legendan mukaan== Kolkan kerrotaan ampuneen talvisodan 105 päivän aikana yli 400 vihollisen sotilasta. Hän käytti Mosin-Nagant-kivääriä avotähtäimellä. Hän vei sodan usein venäläisten takalinjoihin jossa aiheutti paljon pelkoa ja turhautumista. Kolkan kerrotaan olleen kiinnostunut myös konepistooleista, ja ampuneen kaikkiaan noin 200 venäläistä konepistoolilla. Useat venäläiset tarkka-ampujat yrittivät tappaa Kolkkaa, mutta kaikki epäonnistuivat. Hänen kerrotaan surmanneen vihollisen tarkka-ampujan avotähtäimellä varustetulla kiväärillä 500 metrin päästä, yhdellä yksittäisellä laukauksella päivien takaa-ajon jälkeen. ==Arveluja legendan synnystä== Suomen Puolustusvoimat eivät tunne Sulo Kolkka -nimistä, maineikasta tarkka-ampujaa lainkaan. Hahmosta ei myöskään löydy esimerkiksi propagandatarkoituksessa otettuja valokuvia tai artikkeleita talvi- tai jatkosodan ajalta, joka on sinänsä outoa mikäli kyseessä oli yli 400 osumaa saavuttanut tarkka-ampuja. Viittaukset Kolkkaan ovat hyvin vähäisiä verrattuna tarkka-ampuja Simo Häyhään; Kolkasta ei juuri löydy mainintoja suomalaisessa sotakirjallisuudessa. Tarkka-ampuja Kolkan tarinassa on kuitenkin hämmästyttävän paljon yhtäläisyyksiä Simo Häyhän sotakokemuksiin. Eräs selitys Sulo Kolkan tarinan syntymiseen voinee olla sekaannus nimissä. Maineikas toimittaja Sulo "Simeoni" Kolkka toimi sotien aikana TK-miehenä, uutisoiden muun muassa tarkka-ampuja Simo Häyhän toiminnasta niin kotimaahan kuin ulkomaalaisille toimittajillekin. Saattaa olla, että joku ulkomaalainen toimittaja sekoitti, kenties kielivaikeuksien takia, tarinan kertojan toimittaja Kolkan ja tarinan päähenkilö tarkka-ampuja Häyhän nimet. Tämän seurauksena tarkka-ampuja Sulo Kolkka on ajan mittaan alkanut elää omaa elämäänsä urbaanilegendana. == Lähteet == * * Gunwriters * Luokka:Kuvitteelliset sotilaat
Keinotekoinen fotosynteesi

Keinotekoinen fotosynteesi tarkoittaa fotosynteesiä jäljittelevää teollista prosessia, jossa auringon energialla syntetisoidaan kemiallisia aineita tai luodaan sähkövirtaa. Fotosynteesin keksimisestä asti on toiveena ollut keinotekoinen kemiallinen prosessi, jossa auringon valoa energialähteenä käyttäen voitaisiin vettä hajottaa vedyksi ja hapeksi. Tehokkaiden tietokoneiden ja tietokoneavusteisen kemiallisen ja biologisen mallinnuksen kehittyminen 2000-luvun alkuun mennessä on nopeuttanut alan tutkimusta. == Aiheesta muualla == *CO2-raportti.fi: Keinotekoinen fotosynteesi lähestyy käytännön sovelluksia Luokka:Valokemia Luokka:Kemialliset prosessit
Helmuth von Moltke

Helmuth Karl Bernhard von Moltke (26. lokakuuta 1800 Parchim, Mecklenburg- Schwerin – 24. huhtikuuta 1891 Berliini, Saksan keisarikunta) oli preussilainen kreivi ja sotamarsalkka, josta tuli vuonna 1857 Preussin yleisesikunnan päällikkö. Hän johti operaatioita kaikissa Preussin käymissä sodissa 1860- ja 1870-luvuilla, ja osoittautui yhdeksi maailmanhistorian kyvykkäimmistä sotapäälliköistä. Nuorena Helmuth von Moltke kävi kuusi vuotta kadettikoulua Kööpenhaminassa, kun hänen isänsä asui Tanskaan kuuluneessa Holsteinissa. Hän erosi Tanskan armeijasta 22-vuotiaana ja meni Preussin palvelukseen. Sotapäällikkönä von Moltke käytti operaatioissaan mielikuvitusta ja toteutti ne nopeasti, täsmällisesti ja suunnitelmallisesti. Monia Moltken kehittämiä malleja organisaation hierarkioista opetetaan vielä nykyään, sotakorkeakoulujen lisäksi myös esimerkiksi kauppakorkeakouluissa. Moltken veljenpoika, Helmuth Johannes Ludwig von Moltke, oli Saksan yleisesikunnan päällikkö vuosina 1906-1914\. Helmuthin pojanpoika, Helmuth James von Moltke, puolestaan vastusti kansallissosialismia, osallistui Hitlerin vastaiseen salaliittoon ja teloitettiin 1945. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksan sotamarsalkat Luokka:Kreivit Luokka:Vuonna 1800 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet
ANNM

ANNM on seosräjähde, jossa on ammoniumnitraattia sekä nitrometaania. Aine on sama kuin ANFO paitsi polttoöljy on korvattu nitrometaanilla. Kuten ANFO, myös ANNM tarvitsee aloituspanoksen; esimerkiksi ison nallin tai tavallisemmin pohjapanoksen, räjähtääkseen. Luokka:Räjähdysaineet
Valtimo (anatomia)

Valtimo () on paksuseinäinen verisuoni, joka kuljettaa verta sydämestä poispäin. Valtimo kuljettaa happea ja ravintoaineita veren mukana kudoksille. Poikkeuksen tekevät keuhkovaltimot, jotka vievät hiilidioksidipitoisen veren keuhkoihin hapettumaan. Ruumiin päävaltimo on aortta, josta haarautuvat kaikki pienemmät valtimot. == Valtimon seinämän rakenne == Sisimpänä valtimossa on sisäkalvo (), joka muodostuu endoteelista ja siihen liittyvästä sidekudoksesta. Endoteeli on litteää levyepiteeliä. Sisäkalvon ulkopuolella on keskikalvo (), joka muodostuu lähinnä kimmosyistä ja sileälihassyistä. Suurissa valtimoissa eli paineentasaajavaltimoissa on suhteellisen suuri määrä kimmosäikeitä, kun taas pienemmissä valtimoissa sileälihassyt ovat vallitsevana rakenteena. Paineentasaajavaltimoiden kimmosäikeet tasaavat verenvirtausta. Uloimpana kerroksena valtimossa on sidekudoksinen ulkokalvo (), joka kiinnittää verisuonen ympäristöönsä. Valtimoiden seinämät ovat paksumpia kuin laskimoiden, koska valtimoissa on suurempi verenpaine. Liian ohut seinämä repeytyisi valtimopaineen vaikutuksesta. Lisäksi veri virtaa nopeammin valtimoissa kuin laskimoissa, koska valtimoiden luumen (ontelo) on pienempi. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
PETN

PETN eli pentaerytritolitetranitraatti (pentriitti, nitropenta) on hyvin voimakas räjähdysaine, joka syttyy TNT:tä tai tetryyliä helpommin iskusta, lämmöstä tai kitkasta. PETN:n räjähdysnopeus on 8 400 m/s. Sen suhteellinen tehokerroin (RE) on 1,66. Tätä räjähdettä käytetään joskus räjäytinten toisena vaiheena joissain maamiinoissa ja kranaateissa sekä räjähtävän tulilangan ytimenä. Pentaeritrytolitetranitraattia käytetään myös muoviräjähteissä. PETN muistuttaa kemialliselta rakenteeltaan nitroglyserolia, joka on räjähdysnopeudeltaan hyvin lähellä PETN:ää. == Kemia == PETN:in kemiallinen kaava on C5H8N4O12 ja rakennekaava C(CH2ONO2)4. Aineen moolimassa on 316,137 g/mol, sulamispiste 138 °C, tiheys 1,77 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) ja CAS-numero 78-11-5. Pentaerytritolitetranitraatti ei liukene veteen. Molekyyli on pohjimmiltaan neliarvoisen alkoholin esteri, jossa jokainen hydroksyyliryhmä on esteröitynyt typpihapon kanssa. Pentaerytritolitetranitraattia valmistetaan nitraamalla pentaerytritolia nitraushapolla Lewis-happokatalyytin läsnä ollessa. Pentaerytritolitetranitraatti on happitasattu molekyyli, toisin sanoen molekyylin itsensä sisältämä happi riittää polttamaan kaikki sen muut alkuaineet oksideiksi. Tästä syystä pentaerytritolitetranitraatti on hyvin räjähdysherkkää, ja toisin kuin sotilasräjähteet yleensä, räjähtää iskusta. == Räjähdysaineena == Räjähdysnopeutensa (8 400 m/s) ansiosta PETN soveltuu erittäin hyvin räjähtävän tulilangan valmistamiseen. Sillä voidaan yhdistää panoskentän eri panokset toisiinsa esimerkiksi murrostetta valmistettaessa. Pentaerytritolitetranitraattipitoista räjähtävää tulilankaa (f-cord 10, r-tulilanka) leikatessa tulee kelaa avata vähintään 20 metriä, jotta koko kela ei onnettomuuden sattuessa räjähdä panostajan vieressä. Tulilankaa käytettäessä se pitää muotoilla siten, että se ei missään kohtaa tee yli 90 asteen kulmaa, eikä "leikkaa itseään" (eli sama lanka kulkee itsensä päältä). Räjähdysnopeudesta johtuen räjähdys pysähtyy esim. 90 astetta isompaan kulmaan. == Lääkinnällinen käyttö == Aineella on myös lääkinnällistä käyttöä, esimerkiksi verisuonia laajentavana aineena angina pectoriksen hoidossa. == Historia == PETN syntetisoitiin ensimmäisen kerran vuonna 1891, kun Tollens ja Wiegand nitrasivat pentaerytritolia. Tuotanto alkoi vuonna 1912, kun Saksan valtio oli patentoinut aineen. Saksan armeija käytti PETN:ää ensimmäisessä maailmansodassa. Vuonna 1983 "Maison de France" -talo Berliinissä romahti osittain, kun terroristi Johannes Weinrich räjäytti 24 kiloa PETN:ää. Joulukuussa 2001 Richard Reid yritti räjäyttää American Airlinesin lennon 63 Pariisista Miamiin kenkään kätketyllä PETN:llä. Nigerialaismiehellä, joka yritti räjäyttää yhdysvaltalaisen Northwest Airlinesin lentokoneen lennolla 253 25. joulukuuta 2009 on raportoitu olleen mukanaan 80 g PETN:iä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *PubChem: Pentaerythritol Tetranitrate *ChemBlink: Pentaerythritol tetranitrate Luokka:Räjähdysaineet
HMX

HMX, oktogeeni eli syklotetrametyleenitetranitramiini on voimakas, mutta iskusta helposti räjähtävä nitroamiini, joka luetaan varsinaisiin räjähdysaineisiin. Se on väritön kiinteä aine. Oktogeeni hajoaa 280 °C:ssa. Oktogeenin räjähdysnopeus on suhteellisen suuri: 9100 m/s. Aine keksittiin vuonna 1940 kehiteltäessä heksogeenille uutta valmistustapaa. HMX:ää on käytetty lukuisissa sotilaallisissa sovelluksissa kuten onteloammuksissa ja ydinaseiden sytyttimissä sekä myös kiinteissä rakettipolttoaineissa. Usein sitä käytetään sekoitettuna TNT:hen tai johonkin muuhun aineeseen räjähdysherkkyyden vähentämiseksi. Tyypillisiä esimerkkejä ovat oktoli (75 prosenttia HMX:ää, 25 prosenttia TNT:tä) ja OKFOL (95 prosenttia HMX:ää, 5 prosenttia vahaa). Oktolia käytetään ontelokranaattien räjähteenä. Oktogeeni on voimakas räjähde, koska sillä on suuri molekyylipaino ja se on heksogeenin tavoin happitasattu. Sen molekyyli sisältää kahdeksankulmaisessa molekyylissä neljä hiili- ja neljä typpiatomia, joihin jokaiseen liittyy nitroryhmä. Oktogeeni kuuluu voimakkaimpien räjähteiden ryhmään. Siihen kuuluvat myös HNIW ja oktanitrokubaani, jotka kuitenkin ovat HMX:ää voimakkaampia ja vähemmän herkkiä räjähtämään iskusta. Oktogeenin nimilyhenne HMX juontuu englannin kielen sanoista High Molecular weight rdX, "suurimolekyylipainoinen RDX".HAX Abbreviations. Brittiläisessä armeijaslangissa kirjaimet merkitsevät Her Majesty's eXplosive.FX Acroym Finder == Lähteet == Luokka:Räjähdysaineet
HNIW

HNIW tai CL-20 on sama kuin 2,4,6,8,10,12-heksaanitroheksa-atsaisowurtsitaani, nitramiiniräjähde, jota pidetään liian epävakaana ja räjähdysherkkänä sotilaskäyttöön, mutta HMX:ään sekoitettuna se on yhtä vakaata kuin HMX. HNIW kehitettiin Yhdysvaltain laivaston Naval Air Weapons Station China Lake -keskuksessa vuonna 1986.Teipel s.11 Laivasto on kiinnostunut käyttämään sitä rakettimoottoreissa pienemmän savunmuodostuksen vuoksi, mutta yhdistettä ei ole otettu käyttöön. CL-20 on valkoista jauhetta. Se alkaa hajoamisen –215 °C:n lämpötilassa. Se liukenee asetoniin, estereihin ja eetterihin mutta ei veteen eikä aromaattisiin yhdisteisiin. CL-20:ä valmistetaan nykyisin myös Ranskassa. Sen hinta on yli tuhat euroa kilolta, joten useimmissa sovelluksissa se ei ole varteenotettava vaihtoehto.Teipel s.12 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Analysis of CL-20 in Environmental Matrices: Water and Soil Luokka:Räjähdysaineet
Oktanitrokubaani

Oktanitrokubaani (kemiallinen kaava: C8N8O16) on tehokas räjähdysaine, joka TNT:n tapaan ei myöskään räjähdä mekaanisesta iskusta, kuten esim. iskettäessä sitä moukarilla.Octanitrocubane: Easier said than done University of Chicago, 20.3.2001. Viitattu 18.5.2017 Oktanitrokubaanilla on kubaanin (C8H8) molekyylirakenne, jossa vetyatomit ovat korvautuneet nitroryhmillä. Oktanitrokubaani räjähtää 20–25 % voimakkaammin kuin HMX eli oktogeeni. Aineen syntetisoivat Philip Eaton ja Mao-Xi Zhang 1999 ja sitä on tuotettu vain vähäisiä määriä sen jälkeen. Se ei ole yleisesti käytössä, ja sitä voidaan valmistaa vain laboratoriomittakaavassa ja silloinkin hankalasti. Aineen suhteellinen tehokerroin (RE) on 2,7 (TNTe/kg), mikä on erittäin suuri. Sen räjähdysnopeus on 10 100 m/s, mikä tekee siitä nopeimman tunnetun ei-ydinase- räjähteen.Krause, Horst H. (2004): Energetic Materials: Particle Processing and Characterization (pdf) Kirjassa Teipel, Ulrich: Energetic Materials: Particle Processing and Characterization sivut 1–25. Viitattu 18.5.2017 ==Lähteet== Luokka:Räjähdysaineet
Dave Grusin

Dave Grusin (s. 26. kesäkuuta 1934, Littleton, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä ja jazzpianisti, jonka musiikkia on kuultu lukuisissa elokuvissa ja tv-sarjoissa mm. Tootsie – lyömätön lyyli, Taivas saa odottaa, Firma ja Oikukkaat sydämet. Grusin opiskeli pianonsoittoa ensin Coloradon yliopistossa ja sitten kahden vuoden laivastopalveluksen jälkeen 1959–1960 Manhattan School of Musicissä New Yorkissa. Siellä hän pääsi Andy Williamsin yhtyeen pianistiksi ja sovittajaksi ja muutti Hollywoodiin, jossa Williams teki omaa tv-showtaan. Hänen ensimmäinen elokuvasävellysprojektinsa oli vuoden 1964 Avioero amerikkalaisittain. Vuonna 1967 hän teki kohtausmusiikkia elokuvaan Miehuuskoe täydentämään elokuvassa käytettyjä Simon & Garfunkelin lauluja. Oscar-ehdokkuuden tuottanut Taivas saa odottaa (1978) oli jo kolmaskymmenes elokuva, johon Grusin teki musiikkia. Grusin perusti vuonna 1983 oman levy-yhtiön Larry Rosenin kanssa ja voitti samana vuonna ensimmäisen Grammy-palkinnon musiikistaan sairaalaan sijoittuneessa tv- sarjassa St. Elsewhere. Hän on tehnyt paljon yhteistyötä elokuvaohjaaja Sydney Pollackin kanssa. Grusin on myös levyttänyt useille levymerkeille oman levy- yhtiönsä lisäksi. Musiikkityyli sijoittuu fuusion ja jazzin välimaastoon. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzpianistit Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Oscar-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Olli Ahvenlahti

Olli Antero Ahvenlahti (s. 6. elokuuta 1949 Helsinki) on suomalainen pianisti, säveltäjä, sovittaja ja kapellimestari. Hän toimi Yleisradion kapellimestarina 1990-luvulla. Ahvenlahti on soittanut urallaan lukuisien suomalaisten artistien taustalla ja ollut muun muassa UMO Jazz Orchestrassa ja Suomen jazzmusiikissa vankasti mukana 1970-luvulla. Hän on toiminut Helsingin Komediateatteri Arenan kapellimestarina. Ahvenlahti siirtyi vapaaksi taiteilijaksi kesäkuussa 2008. Ahvenlahti on myös toiminut säveltäjänä. Hän on säveltänyt kappaleita mm. Suomen Euroviisukarsintoihin. Ahvenlahden lauluja ovat tulkinneet mm. Vesa-Matti Loiri, Arja Koriseva, Irina Milan, Heikki Kinnunen, Fredi, Kristiina Halkola, Jukka Sipilä, Paula Koivuniemi, Kai Hyttinen, Pepe Willberg ja Johanna Iivanainen. 1970-luvun puolivälissä Ahvenlahti teki kaksi soololevyä, The Poet ja Bandstand. Ensin mainitulta päätyi ”Grandma's Rocking Chair” englantilaiselle acid jazz -cd-kokoelmalle. Ahvenlahti oli myös Vesa-Matti Loirin esittämän Jean-Pierre Kuselan taustapianistina nimellä Puppe. Hänellä on pieni rooli elokuvassa Vääpeli Körmy – taisteluni. Suomen Jazzliitto myönsi Ahvenlahdelle vuoden 1975 Yrjö- palkinnon. == Eurovision laulukilpailut == Ahvenlahti toimi Yleisradion kapellimestarina Suomen karsinnoissa kuudesti ja Eurovision laulukilpailuissa seitsemän kertaa vuosina 1990–1998, kunnes suuren orkesterin käyttö laulukilpailussa lopetettiin. Lisäksi Ahvenlahti on säveltänyt kahdesti kappaleen Suomen karsintoihin: Irina Milanin esittämä "Päättymätön laulu" vuoden 1980 karsintoihin ja Arja Korisevan esittämä "Sulta laulun sain" vuoden 1993 karsintoihin. Ahvenlahti toimi myös Yleisradion viisukommentaattorina vuosina 1995 ja 1997, kun Suomi joutui pitämään huonon pistekeskiarvon vuoksi välivuodet laulukilpailusta. == Yksityiselämä == Olli Ahvenlahden isä oli Valtionrautateiden pitkäaikainen mainospäällikkö Igor Ahvenlahti (1920–1996).Come to Finland 2007, s. 236. Ahvenlahti on ollut naimisissa kahdesti: näyttelijä Liisa Paatson kanssa vuosina 1981–1999 ja uutistoimittaja Marjo Reinin kanssa vuosina 2004–2014. Liitostaan Liisa Paatson kanssa Ahvenlahdella on tytär. == Salanimet == * Käpylä Keijo * Puppe == Diskografia == *1975: Bandstand *1976: The Poet *1981: Based On a Novel *1986: The Way You Walk *2017: Thinking, Whistling *2024: Mirror Mirror == Lähteet == * Come to Finland – Julisteita & matkoja / Affischer & resor 1851–1965. Toim. Londén, Magnus & Enegren Joachim & Simons, Ant. Edita 2007 ISBN 978-951-37-4988-0 === Viitteet === == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * * Yle Elävä arkisto: Olli "Puppe" Ahvenlahti oli jazz-edelläkävijä Luokka:Suomalaiset jazzpianistit Luokka:Suomalaiset jazzmusiikin säveltäjät Luokka:Suomalaiset kapellimestarit (viihdemusiikki) Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Euroviisukapellimestarit
Timo Pratskin

Timo Pratskin (s. 1963) on suomalaissyntyinen kosketinsoittaja ja säveltäjä. Hän on soittanut muun muassa Pepe Ahlqvist H.A.R.P. -yhtyeessä sekä eri artistien levyillä. Lisäksi Timo Pratskin julkaisi vuonna 2004 omaa nimeä kantavan instrumentaalilevyn "Update" jonka kappaleet ovat Timon käsialaa. Levyllä on vaikutteita progesta, rockista ja jazzista. Timo on aikaisemmin levyttänyt instrumentaalimusiikkia mm. Fission kautta. Lisäksi Timo on toiminut säveltäjänä ja sovittajana mm. Pepe Ahlqvistille ja Ilkka Helanderille. Timo on ollut myös Henki kulkee 3-levyn tekemisessä mukana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pratskinin kotisivut * Myspace Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Suomalaiset kosketinsoittajat Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Pepe Ahlqvist Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Michel Petrucciani

300px|thumb|right|Michel Petruccianin hauta Père-Lachaisessa Michel Petrucciani (28. joulukuuta 1962, Orange, Ranska - 6\. tammikuuta 1999, New York, Yhdysvallat) oli ranskalaissyntyinen jazzpianisti, jonka vanhemmat olivat italialaisia. Hänen koko perheensä oli musikaalinen, ja hän soitti jo lapsena rumpuja yhtyeessä isänsä (Tony Petrucciani) ja veljiensä (Louis Petrucciani, Philippe Petrucciani) kanssa. Michelillä oli synnynnäinen Osteogenesis Imperfecta -sairaus, joka ilmeni ulkoisesti pienikokoisuutena (pituus hieman yli metrin) ja luuston heikkoutena. Vaikka hän koki aina soittaessaan kipuja, hän oli poikkeuksellisen lahjakas sekä taitava jazz- pianisti vailla vertaa. Kolmevuotiaana hän sai vanhemmiltaan joululahjaksi lelupianon. Michel ehti koskettaa vain kahta kosketinta ennen kuin koskettimet särkyivät, ja Michel sanoi: "Minä haluan oikean pianon". Tämän jälkeen hänen isänsä osti vanhan, lähes hajonneen pystypianon, johon rakensi itse pedaalit, jotta Michel ylettyisi niille. Michel opiskeli klassista musiikkia 8 vuotta, mutta muutti sen jälkeen tyylisuuntansa jazziksi, koska rakasti improvisoimista ja halusi tehdä omaa musiikkia. Michel piti ensimmäisen konserttinsa ammattilaisena jo 14-vuotiaana Cliousclat-festivaaleilla, Ranskassa. Hänen esityksensä sai osakseen suurta huomiota. Petrucciani muutti 20-vuotiaana New Yorkiin. Hänen uransa pääsi täyteen vauhtiin kun hän tapasi saksofonisti Charles Lloydin Kaliforniassa vuonna 1982. ===Henkilökohtainen elämä=== Petruccianin elämäntyyli alkoi jo 90-luvulla muodostua hänen terveydelleen ongelmaksi. Hän teki vuonna 1998 pelkästään 140 esiintymistä ja noina vuosina hän ajautui juomaan sekä käytti myös säännöllisesti kokaiinia. Vuonna 1999 tammikuussa miehen päätös lähteä juhlimaan kaupungille keuhkokuumeessa päätyi lopulta hänen kohtalokseen. Petrucciani kuoli keuhkokuumeen aiheuttamiin komplikaatioihin vain viikko ennen hänen 36-vuotissyntymäpäiviään 6. tammikuuta 1999 newyorkilaisessa sairaalassa. Hänet on haudattu Pariisissa sijaitsevalle Le Père-Lachaisen hautausmaalle, lähelle Frédéric Chopinin hautaa. ==Albumit== * Flash (1980) * Michel Petrucciani (1981) * Date with Time (1981) * Estate (1982) *Toot Sweet (Owl, 1982) feat. Lee Konitz * Darn that Dream (1982) * Oracle's Destiny (1982) * 100 Hearts (1983) * Live at the Village Vanguard (1984) * Note'n Notes (1984) * Cold Blues (1985) * Pianism (1985) * Power of Three* Michel plays Petrucciani (1987) * Music (1989) * Conversations With Michel（1988, 1989) (with Bob Malach) * The Manhattan Project * Playground (1991) * Live (1991) * Conversation (1992) with Tony Petrucciani * Promenade with Duke (1992) * Marvellous (1994) * Michel Petrucciani & NHOP (Live) (1994) * Conference De Presse (with Eddy Louiss) (1994) * Au Theatre Des Champs-Élysées (1994) * Dreyfus Night in Paris (1994) * Flamingo (with Stéphane Grappelli) (1995) * Michel Petrucciani (1996) * Both Worlds (1997) * Solo Live in Germany (1997) * Trio in Tokyo (1997) ==Aiheesta muualla== *A Tribute To Michel Petrucciani Luokka:Ranskalaiset jazzmuusikot Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Bloomsday

Bloomsday on 16. kesäkuuta James Joycen Odysseus-romaanin ihailijoiden ympäri maailman viettämä juhlapäivä. Sen aikana kerrataan Odysseus-romaanin tapahtumia; romaanin tapahtumat sijoittuivat kesäkuun 16. päivään vuonna 1904. Nimi ”Bloomsday” tulee kirjan päähenkilöstä Leopold Bloomista. Dublinissa romaanin ihailijat pukeutuvat edvardiaanisiin asuihin ja kokoontuvat romaanin tapahtumapaikoille. The James Joyce Centre järjestää monien muiden tapahtumien lisäksi Bloomsdayn aamiaisia, joilla syödään muun muassa munuaisia, joita herra Bloom söi aamiaiseksi kirjassa. Vuonna 2004, Bloomsdayn satavuotispäivänä, Dublinissa 10 000 ihmistä osallistui Bloomsdayn ulkoilma- aamiaiseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sipilä, Annamari: BLOOMSDAY – syy matkustaa Dubliniin . Helsingin Sanomat 29.5.2004. Luokka:Irlantilainen kulttuuri Luokka:Kansainväliset vuosipäivät
Liekomaiset

Liekomaiset kasvit (Lycopodiophyta, Lycophytina) ovat alkeellisia putkilokasveja. Niiden lajeja tunnetaan yli 1 300\. == Kuvaus == Eräät liekomaiset kasvit ovat kasvimaailman alkeellisimpia edustajia. Ryhmä oli ensimmäisten kasvien joukossa, jotka siirtyivät mereltä maalle siluuri- ja devonikaudella.Lycopodiophyta (A Division) Utah State University Sopeutuakseen maaolosuhteisiin lieoille kehittyivät juuret imemään ravinteita maasta ja ankkuroimaan kasvin maahan. Lehdet kehittyivät tehokkaampaa yhteyttämistä varten auringonvalosta käydyn kilpailun lisäännyttyä, ja varresta tuli veden ja ravinteiden kuljetusväylä sekä tuki painovoimaa vastaan. Lehtien pinnalle kehittyi vahamainen kelmu, ja kasvin hengitys alkoi tapahtua pienten ilmarakojen kautta. Liekomaisten kasvien elinkaarelle on ominaista sukupolvenvuorottelu. Siittiö- ja munasolut sisältävä suvullinen polvi on vain muutaman millimetrin kokoinen alkeisvarsikko, jonka pieni koko suojaa sitä liialta säteilyltä. Se turvautuu usein mykorritsan eli sienijuuren apuun ravinnonsaannissaan yhteyttämisen sijaan. Varsinaiset lieot ovat isosporisia eli ne tuottavat vain yhdenlaisia itiöitä. Mähkät ja lahnanruohot puolestaan ovat heterosporisia; suuremmat, naaraspuoliset itiöt sisältävät ravintoa tulevalle sukupolvelle. Kivihiilikausi oli liekojen kukoistuksen aikaa; puumaiset lieot, kuten Lepidodendron, muodostivat ensimmäiset suuret metsät. Lepidodendron Fossils Paleodirect Niillä lehdet kasvoivat aluksi kaikkialla varressa, mutta putosivat puun kasvaessa jättäen näkyviin suomumaisen varren ja vain rykelmän lehtiä latvaan. Niiden jäännökset muodostivat useita kivihiiliesiintymiä. Nykyään useimmat liekomaisten kasvien suvut ovat kuolleet sukupuuttoon, ja jäljelle on jäänyt lähinnä pienikokoisia aluskasveja. == Luokittelu == Alla on taulukko liekomaisten kasvien luokittelusta luokkiin, lahkoihin, heimoihin ja sukuihin. Taulukko sisältää vain nykyisin elossa olevat kasviryhmät. Luokka Lahko Heimo Suku (lajimäärä) Lycopodiopsida – liekomaiset Lycopodiales Lycopodiaceae – liekokasvit Lycopodium – riidenlieot (54) Lycopodiopsida – liekomaiset Lycopodiales Lycopodiaceae – liekokasvit Huperzia – ketunlieot (390) Lycopodiopsida – liekomaiset Lycopodiales Lycopodiaceae – liekokasvit Phylloglossum (1) Lycopodiopsida – liekomaiset Lycopodiales Lycopodiaceae – liekokasvit Lycopodiella – konnanlieot (38) Selaginellopsida Selaginellales Selaginellaceae – mähkäkasvit Selaginella – mähkät (690) Isoëtopsida Isoëtales Isoëtaceae – lahnanruohokasvit Isoëtes – lahnanruohot (140) == Lähteet == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Energiakasvi

Energiakasvi on kasvi, jota viljellään biopolttoaineiden raaka-aineeksi. Valmistettava polttoaine voi olla kiinteää, nestemäistä tai biokaasua. == Kiinteät polttoaineet == Kasveja voidaan polttaa sellaisenaan (polttopuu), puuhiilenä tai pelletteinä. Kiinteät polttoaineet sopivat voimalaitoksiin ja rakennusten lämmitykseen. Yksinkertaisinta energiakasvien käyttöä on perinteinen puulämmitys. Kiinteinä polttoaineina käytettäviä kasvilajeja esimerkiksi nopeasti kasvavat pajut, joita on kasvatettu 1970-luvulta asti käytettäviksi lämmitysenergian tuotannossa polttoaineena metsästä saatavan hakkeen rinnalla tai sijasta. Kasvaessaan paju varastoi auringon energiaa kemialliseen muotoon fotosynteesiä käyttäen. Pajun ongelmana on sen siitepölyn aiheuttamat oireet allergiaa sairastaville. Haittaa voi torjua viljelemällä vain naaraspuolisia eli emikasveja. Tropiikissa haitallisena vieraslajina leviävä alkujaan eteläamerikkalainen vesihyasintti sopii pellettien raaka- aineeksi. == Nestemäiset polttoaineet == Liikenteen käyttöön on kasveista jalostettu nestemäisiä polttoaineita kuten biodieseliä ja bioetanolia. Euroopassa biodieseliä varten kasvatetaan rapsia. Vuonna 2012 dieseliin sekoitetusta kasvisöljystä 80% oli rapsiöljyä. Rapsiöljyntuotannon koko elinkaaren tarkastelu on kuitenkin osoittanut, etteivät kasvuhuonekaasujen päästöjen vähennykset kuitenkaan välttämättä täytä EU:n tavoitteita. Myös hampun käyttöä energiakasvina on tutkittu. Hampun rakenne myös mahdollistaa suuren sadonkorjuuprosentin. Runko on paksu eikä ylimääräisiä lehtiä ja hauraita osia ole, jotka varisisivat maahan sadonkorjuun aikana. Tropiikissa kasvatetaan paljon palmuöljyä. Ympäristöjärjestöt ovat kuitenkin huolissaan öljypalmun viljelyyn liittyvistä ympärisyöuhkista. Muita kasvilajeja ovat öljyjatropa Bioetanolia valmistetaan tärkkelys-, selluloosa- tai sokeripitoisista kasveista kuten suokeriruo'osta ja sokerijuurikkaasta, vehnästä ja maissista. == Biokaasu == Biokaasu syntyy mädättämällä vihreää kasvimassaa anaerobisissa oloissa, jolloin syntyy metaania. Sitä voidaan käyttää sähkön- ja lämmöntuotannossa sekä puhdistaa liikennepolttoaineeksi tai suoraan kaasuverkkoon syötettäväksi. Maissi ja ahdekaunokki on todettu tähän hyvin sopiviksi lajeiksi. == Energiakasvit Suomessa == Bioenergiayhdistys Finbion mukaan Suomessa voidaan tuottaa 8 TWh peltoenergiaa. Finbio arvioi energiakasvien viljelyalaksi 250 000 ha ja olkien keräysalaksi 100 000 ha (2020). Vuonna 2007 ruokohelpiä viljeltiin 20 000 ha ja käytettiin 30 voimalassa.Finbio: Ruokohelpi tärkein energiakasvi, Helsingin Sanomat 29.8.2007 B9 Ruokohelven kuljettaminen osoittautui kalliiksi ja sen polttaminen vaikeaksi, joten 2010-luvulla voimalat luopuivat asteittain sen energiakäytöstä. == Katso myös == * energiametsä * etanoli * biodiesel == Lähteet == Luokka:Bioenergia Luokka:Kasvitalous Luokka:Kasvitiede
Sosiologi

Sosiologi tutkii ihmistä yksilönä ja osana ryhmää, ja pyrkii ymmärtämään, miten ihmiset toimivat yhteiskunnassa. Sosiologit ovat opiskelleet sosiologiaa, yhteisöllisiä ryhmiä ja yhteiskuntia tutkivaa tiedettä. Useimmat sosiologit toimivat suunnittelu-, hallinto- ja tilastointitehtävissä, opettajina, tiedottajina tai tutkijoina. == Koulutus == Sosiologiaa voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa: Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Svenska social- och kommunalhögskolan, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto ja Åbo Akademi. Sosiologian alalla on useita erilaisia tutkimussuuntia, ja sosiologit erikoistuvat yleensä yhteen tai muutamaan suuntaukseen. Näitä ovat muun muassa oikeus-, talous- ja ympäristösosiologia sekä sosiaaligerontologia ja -psykologia. Sosiologien kiinnostuksen kohteina ovat muun muassa työ, yhteiskuntarakenne, kasvatus, koulutus, talous, valta sekä tiede ja taide. == Työllistyminen == Sosiologit voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, asiantuntijoina tai virkamiehinä, projektipäällikköinä, konsultteina tai tiedottajina. Suomessa sosiologit työllistyvät yleensä hallinto-, suunnittelu- ja koordinointitehtäviin sekä opetusalalle ja toimittajaksi. Myös kansainvälisissä tehtävissä edellytetään usein sosiologista asiantuntemusta. Suuri osa sosiologeista on töissä julkisella sektorilla, mutta heitä on paljon myös kolmannen sektorin, median, yrityselämän ja tutkimuksen erilaisilla aloilla. Valmistuneet sijoittuvat hyvin koulutustaan vastaaviin tehtäviin. Sivuainevalinnoilla on suuri merkitys uran suuntautumisessa. == Tunnettuja sosiologeja == *Pierre Bourdieu *Émile Durkheim *Herbert Marcuse *Georg Simmel *Max Weber *Karl Marx == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Sosiaalitieteet (Opintoluotsi) *Mihin sosiologiaa opiskelleet ovat sijoittuneet työelämässä (töissä.fi) Luokka:Tiedealan ammatit
Klemens VII

Klemens VII (Giulio de' Medici, 26. toukokuuta 1478 – 25. syyskuuta 1534) oli paavina 19. marraskuuta 1523 – 25. syyskuuta 1534.Hanska 2005: 322. Hän oli Giuliano de’ Medicin avioton poika ja paavi Leo X:n serkku. Leo X:n päästyä paaviksi Klemens valittiin Firenzen arkkipiispaksi 1513 ja saman vuoden lopulla kardinaaliksi. Klemens VII yritti ajaa itsenäistä liittopolitiikkaa keisari Kaarle V:n ja Ranskan kuninkaan Frans I:n välisissä taisteluissa. Klemens VII liittoutui Ranskan kanssa, sillä hän pelkäsi Kaarle V:n vaikutusvallan kasvua Italiassa. Liittoutumisesta seurasi Rooman hävitys 1527 ja Klemens vangittiin puoleksi vuodeksi. Rauha solmittiin saman vuoden marraskuussa, jolloin Klemens vapautettiin. Klemens vastusti Englannin kuninkaan Henrik VIII:n avioeroa, mikä johti välirikkoon ja anglikaanisen kirkon perustamiseen vuonna 1533. Samana vuonna Klemens pyysi Michelangeloa koristamaan Sikstuksen kappelin suurta alttariseinää. Michelangelo aloitti kuitenkin Viimeisen tuomion maalaamisen vasta vuonna 1535 paavi Paavali III käskystä.Polkunen 2007, s. 218. Klemensin on väitetty kuolleen myrkytykseen syötyään kavalakärpässientä, mutta tämä on myöhemmän tiedon valossa epätodennäköistä.https://www.biodiversitylibrary.org/item/31872#page/132/mode/1up == Katso myös == *Medici-suku ==Lähteet== * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Medicit Luokka:Vuonna 1478 syntyneet Luokka:Vuonna 1534 kuolleet
Ravitsemustiede

Ravitsemustiede on tieteenala, joka tutkii ihmisen ravitsemukseen liittyviä kysymyksiä huomioiden niin fyysiset, psyykkiset, sosiaaliset ja kulttuurilliset tekijät. Näiden pohjalta pyritään löytämään ratkaisukeinoja kansallisiin ja kansainvälisiin ravitsemusongelmiin sekä yksilö- että väestötasolla. Ravitsemustiedettä voi opiskella Helsingin yliopistossa ja Itä- Suomen yliopistossa, Kuopiossa. Vain Kuopiosta valmistuu ravitsemusterapeutteja (Terveystieteiden maisterin tutkinto). Helsingistä valmistuu elintarviketieteiden maistereita, jotka sijoittuvat työelämässä ravitsemusasiantuntijan töihin esimerkiksi järjestöihin ja elintarvikeyrityksiin. == Katso myös == * Ravinto * Ruokavalio * Laihduttaminen == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fineli- Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen elintarvikkeiden koostumustietopankki] * Ravitsemustiede Itä-Suomen yliopistossa (Opintopolku.fi) *Ravitsemustiede: Mihin valmistuneet ovat sijouttuneet? (töissä.fi) * Voutilainen, ym. / Helsingin yliopisto: Ravitsemustieteen perusteita *Suomen ravitsemustieteen yhdistys ry * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Muurola

Muurola on kylä Rovaniemellä. Kylä on vanhan Rovaniemen maalaiskunnan kolmanneksi suurin taajama Saarenkylän ja Ylikylän jälkeen. Vuonna 2019 Muurolan taajamassa asui 891 asukasta. Muurola sijaitsee 25 kilometriä kaupungin keskustasta lounaaseen valtatien 4 sekä Oulun ja Rovaniemen välisen rautatien varrella Kemijoen länsipuolella. VR:n junat pysähtyvät Muurolan rautatieasemalla. Muurolassa on päiväkoti ja peruskoulu. Vuoteen 2016 asti siellä toimi lukio. Kylän muihin palveluihin kuuluu kaksi ruokakauppaa, ravintola (Nätin tupa, joka on nimetty Suomen tunnetuimman savottajätkän Nätti-Jussin mukaan), kirjasto, neuvola ja hammaslääkäri. Posti sijaitsee K-marketin yhteydessä. Muurolassa sijaitsee myös Lapin sairaanhoitopiiriin kuuluva Muurolan sairaala sekä Lapin päihdeklinikka. Kylässä on myös monitoimihalli (Totto-halli), nurmipintainen urheilukenttä ja hiihtostadion. Muurolassa varsinaista perusteollisuutta on vähän. Siellä toimii solumuovitehdas ainoana teollisuusalan yrityksenä. Työttömyysaste on kylällä korkea. Muurolan rakennuskanta on omakotitalopainotteinen, mutta alueella on myös kaupungin vuokrataloja. Vuokrataloja löytyy ainakin Karvontieltä, Totontieltä, Jaakonaukiolta, Jaakopintieltä ja Koulukankaalta. Viime vuosina Muurolan asukasluku on ollut vähenemään päin. Kuuluisia muurolalaisia on Hannele Pokka, joka on toiminut oikeusministerinä Suomen hallituksessa ja Lapin läänin maaherrana. Pokka on kuitenkin syntynyt Ruovedellä Pirkanmaalla. Muurolassa käytiin osana Lapin sotaa Muurolan kahakka. Muurola sijaitsee Kemijoen länsipuolella. Ennen Petäjäskosken voimalaitoksen rakentamista kylään kuului alueita myös joen itäpuolelta, mutta voimalan rakentamisen myötä nämä osat jäivät veden alle. == Katso myös == * Laurila–Kelloselkä-rata == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ala-asteen verkkolehden kirjoitus Muurolasta vuodelta 2004 === Kirjallisuutta === *Runtti, Susanna: Muurolan historia. Rovaniemen maalaiskunnan kotiseutu- ja kulttuurilautakunta, 1991. ISBN 952-90-3655-8. Luokka:Rovaniemen kylät Luokka:Rovaniemen taajamat
Dennis Stratton

Dennis William Stratton (s. 9. lokakuuta 1952 Lontoo, Englanti) on brittiläinen muusikko, joka muistetaan parhaiten Iron Maidenin entisenä kitaristina. Hän toimi yhtyeessä tammikuusta lokakuuhun 1980, korvaten Tony Parsonsin. Ennen pestiään Iron Maideniin oli Stratton soittanut ja laulanut muun muassa Remus Down Boulevardissa. Aluksi Strattonilla oli hankaluuksia opetella Iron Maidenin monipuolisia ja haastavia kappaleita, koska oli aiempien yhtyeidensä kanssa tottunut kevyempään ja melodisempaan musiikkiin. Hänen soittoaan voi kuulla Iron Maidenin ensimmäisellä albumilla Iron Maiden, singleillä "Running Free", "Sanctuary" ja "Women in Uniform" sekä live-EP:llä Live!! + One. Strattonilla oli koko Iron Maiden -aikansa sekä musiikillisia että muitakin erimielisyyksiä perustajajäsenen, basisti Steve Harrisin kanssa. Välejä kiristivät muun muassa Strattonin ja Martin Levanin muiden tietämättä tekemät lisäykset ensimmäisen levyn kappaleeseen Phantom of the Opera sekä Strattonin liiallinen viihtyminen Kiss-yhtyeen jäsenien seurassa kiertueella (esim. matkusti mieluummin Kissin keikkabussissa), jolla Iron Maiden lämmitteli Kissiä. Harris koki Strattonin uhraavan yhtyeelleen liian vähän aikaa, joten vuoden 1980 loppupuolella Harris ja yhtyeen manageri Rod Smallwood vapauttivat Strattonin sopimuksestaan Iron Maidenin kitaristina. Viimeisenä velvollisuutenaan Stratton esiintyi "Women in Uniform"-kappaleen videossa muiden jäsenien kanssa. Hänen paikkansa Maidenin toisena kitaristina otti yhtyeen jäsenten vanha ystävä Adrian Smith. Myöhemmin Stratton on vaikuttanut muun muassa yhtyeissä Praying Mantis ja Lionheart, sekä tehnyt albumeja entisen Iron Maiden -laulaja Paul Di'Annon kanssa. == Levytyksiä == === Remus Down Boulevard === * Live - A Week at the Bridge E16 * Live EP at the Bridge E16, 12" * The Bridge House - Book Launch & Reunion * Live - Worth the Wait (4th Time Lucky) - Live at The Standard, Walthampstow ===Iron Maiden=== * Iron Maiden * Killers (guitar on 3 bonus tracks on the 1995 re- release) * BBC Archives (Disc 2) - Reading Festival (23 August 1980) * Best of the 'B' Sides ===Lionheart=== * Hot Tonight ===Praying Mantis=== * Live at Last * Predator in Disguise * A Cry for the New World * Only the Children Cry * Play in the East * To the Power of Ten * Captured Alive in Tokyo City * Forever in Time * Nowhere to Hide * The Journey Goes On * Captured alive in Tokyo City * The Best of Praying Mantis ===Paul Di'Anno & Dennis Stratton=== *The Original Iron Men *The Original Iron Men 2 *As Hard As Iron == Lähteet == * Mick Wall: Iron Maiden - Run to the Hills-kirja (Johnny Kniga), 2004. ===Viitteet=== Luokka:Englantilaiset metallimusiikin kitaristit Luokka:Iron Maidenin jäsenet Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Etelä-Eurooppa

Etelä-Eurooppa on Euroopan eteläinen osa-alue. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Portugali, Espanja, Gibraltar, Andorra, Italia, San Marino, Vatikaani, Malta, Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia, Albania, Pohjois-Makedonia ja Kreikka. Kotimaisten kielten keskuksen mukaan Etelä-Eurooppaan kuuluvat Portugali, Espanja ja Italia sekä Andorra, Malta, San Marino ja Vatikaani. Alueen valtiot sijaitsevat pääasiassa Pyreineiden, Apenniinien ja Balkanin niemimailla sekä Välimeren saarilla. == Lähteet == Luokka:Euroopan maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Subtrooppinen vyöhyke

Subtrooppinen vyöhyke eli lämmin vyöhyke on maapallon lämpövyöhyke trooppisen ja lauhkean vyöhykkeen välillä. Se ulottuu molemmilla pallonpuoliskoilla suunnilleen kääntöpiireiltä 40. leveysasteille. Pohjoisella pallonpuoliskolla subtrooppiseen vyöhykkeeseen kuuluvat muun muassa Välimeren maat, suurin osa Lähi-itää, Etelä-Kiina, Meksikon pohjoisosa ja Yhdysvaltojen eteläosa. Eteläisellä pallonpuoliskolla subtrooppisella vyöhykkeellä ovat Etelä-Afrikka, suuri osa Australiaa sekä Etelä-Amerikassa, Argentiinan ja Chilen pohjoisosat sekä Uruguay. Meridionaalinen vyöhyke on viileämpi osa subtrooppisesta vyöhykkeestä. Sademäärien ja kasvillisuuden puolesta vyöhyke on hyvin vaihteleva. == Ilmasto == Subtrooppisella vyöhykkeellä on pitkä, kuuma kesä ja lyhyt, leuto talvi. Yleensä ainakin kolmena kesäkuukautena keskilämpötila on yli 20 astetta. Viileimmän talvikuukauden keskilämpötila on yleensä 5–15 astetta riippuen alueen sijainnista. Vuoden keskilämpötila on lämpimällä vyöhykkeellä 13–18 astetta. Sademäärä ja sateen jakautuminen eri vuodenaikoihin vaihtelee suuresti. Pääosa maailman kuivista autiomaista sijaitsee lähellä kääntöpiirejä, subtrooppisella korkeapainevyöhykkeellä. Merelläkin on vastaavilla leveysasteilla pysyvän korkeapaineen alueita, jotka tunnetaan hepoasteiden nimellä. Kauempana päiväntasaajalta sateet keskittyvät tyypillisesti mannerten länsirannikoilla, kuten Välimeren maissa sekä Kaliforniassa, talveen ja mannerten itärannikoilla, kuten Kiinassa sekä Japanissa, sen sijaan kesään. Subtropiikin joillekin alueille saapuu trooppisia pyörremyrskyjä kesällä ja syksyllä, etenkin kosteammille seuduille. == Kasvillisuus == Sademäärällä ja sen jakautumisella eri päiviin on suuri vaikutus kasvillisuuteen. Subtrooppisen vyöhykkeen alueella sijaitsee valtaosa maailman kuivuusaavikoista. Mantereiden länsirannikoilla talvisateiden alueilla on nahkealehtistä välimerenkasvillisuutta. Itärannikoilla kesäsateiden alueilla subtrooppista sademetsää esimerkiksi Kiinassa ja Uudessa-Seelannissa sekä monsuunimetsää Intiassa ja Bangladeshissa. Kuivilla ja runsassateisten vaihtelevien kausien alueilla kasvaa monsuunimetsiä, kuivemmilla alueilla voi olla savanneja tai piikkipensassavanneja. Lehtipuut ovat yleensä ainavihreitä. Luokka:Ilmastovyöhykkeet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Länsi-Eurooppa

Länsi-Eurooppa on alue Euroopassa. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Ranska, Saksa, Itävalta, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Sveitsi, Liechtenstein ja Monaco. Kotimaisten kielten keskuksen määritelmässä Länsi-Eurooppaa ovat Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Kylmän sodan aikana poliittisella Länsi-Euroopalla tarkoitettiin kaikkia ei-sosialistisia Euroopan maita vastineena sosialistiselle itäblokille. == Lähteet == Luokka:Euroopan maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Verhopilvi

thumb|Altostratus translucidus eli läpinäkyvä verhopilvi. Aurinko kuultaa pilven läpi. thumb|Untuvapilveä ja aaltomaista verhopilveä (Altostratus undulatus) Verhopilvi (Altostratus, As) on 2–5 kilometrin korkeudessa esiintyvä keskipilvi. Se muodostaa lähes piirteettömän pilvilautan, joka peittää usein koko taivaan. Kostealla ilmalla verhopilvestä tulee paksu ja harmaa, ja se peittää Auringon. Kuivalla ilmalla verhopilvi jää ohueksi ja läpikuultavaksi, jolloin Aurinko näkyy sen läpi ja Kuun ympärille voi syntyä punertava pilvikehä.Vartiainen 2013, s. 96. Verhopilvi koostuu yleensä pilvipisaroista, mutta joskus lisäksi jääkiteistä. Siinä saattaa olla aaltomaisia kuvioita. Verhopilvi muodostuu kosteasta ja nousevasta ilmasta tai ylempää laskeutuneesta harsopilvestä, joka on muuttunut paksummaksi. Se ennustaa lämmintä rintamaa ja pitkään kestävää sadetta, kesällä myös ukkosta. Verhopilvipeite voi olla tuhansien neliökilometrien laajuinen. Kun verhopilvi on tarpeeksi paksu, se muuttuu laajaksi sadepilveksi ja siitä sataa vettä tai lunta. Silloin kun verhopilvi sataa maahan asti, sade on vähäistä. Verhopilvi voi aiheuttaa jään kerääntymisen sen läpi lentävään koneeseen.Burroughs et al. 1998, s. 204. == Jaottelu == * Muunnokset: **Altostratus translucidus – läpikuultava, aurinko tai kuu kuultaa läpi **Altostratus opacus – läpikuultamaton , aurinko tai kuu ei näy läpi **Altostratus undulatus – aaltomainen **Altostratus duplicatus – kaksi tai useampia kerroksia *Lisäpiirteet: **Altostratus mamma – utarepilvi **Altostratus virga – sadejuovia, jotka eivät ulotu maahan **Altostratus pannus – repalemaisia osia, huonon sään repalepilvi **Altostratus praecipitatio – sataa maahan asti == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *NASA Virtual Skies – Weather Tutorial: Altostratus Clouds Luokka:Keskipilvet
Laaja sadepilvi

thumb|Aito sadepilvi, piirteetön tumma pilvimassa, ja siitä satavia sadeviiruja, virgoja. Laaja sadepilvi (Nimbostratus, Ns) on matalalla roikkuva muodoton ja piirteeltään sateisen näköinen pilvipeite, jonka alapinta on keskimäärin runsaan kilometrin korkeudella. Se on tavallisesti yhteneväinen ja väriltään tummanharmaa. Laajasta sadepilvestä sataa tasaisesti lunta tai vettä, mutta siitä ei tule tihkua.Karttunen et al., s. 211. Laaja sadepilvi syntyy kostean ilman kohotessa hitaasti ylös laajalla alueella tai muiden pilvien, kuten verhopilvien, paksuuntuessa. Se on laaja-alainen, jopa useita tuhansia kilometrejä leveä, ja niin paksu, että se peittää auringon kokonaan. Laajan sadepilven alapuolelle voi syntyä repaleisia lisäpilviä (fractus/pannus), jotka ovat tiivistyneet sateesta haihtuneesta vesihöyrystä. Laajasta sadepilvestä ei ole alalajeja ja muunnoksia, vaan se on aina yhtenäinen, satava pilvimassa.Vartiainen 2013, s. 108. == Lisäpiirteet == *Nimbostratus pannus – repaleisia pilviä, joskus yhtenäisenä kerroksena, jotka sijaitsevat usein toisen pilven alapuolella tai siinä kiinni *Nimbostratus praecipitatio – pilvi sataa maahan asti *Nimbostratus virga – sadejuovia näkyvissä, tummia pystysuoria tai vinoja == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Nimbostratus and Other Low Clouds Luokka:Alapilvet Luokka:Keskipilvet Luokka:Sade