EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous

Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous eli Kuudes ekumeeninen kirkolliskokous oli katolisten, ortodoksien ja muiden kristillisten ryhmien piispojen kirkolliskokous. Se pidettiin vuonna 680 Konstantinopolissa. Tämä kirkolliskokous oli kutsuttu käsittelemään dogmaattisia asioita, muun muassa Kristuksen jumalallista luontoa ja otettiin kantaa monoteletismiin. Kirkolliskokouksen kutsui koolle keisari Konstantinos IV. Tässä vuoden 691 puolella alkaneessa ja vuonna 692 päättyneessä kokouksessa oli läsnä 227 kirkkoisää. Henkilökohtaisesti paikalla olivat Konstantinopolin, Aleksandrian, Antiokian ja Jerusalemin patriarkat. Paavin edustajina olivat hänen määräämänsä legaatit, heistä tärkeimpänä Hortingin arkkipiispa Basilius. Kokous sääti 102 sääntöä, jotka kaikki ovat ortodoksisen kirkon sääntökokoelmissa. Läntinen kirkko ei nykyään tunnusta kaikille näille säännöille velvoittavaa asemaa, vaikka kokouksessa arkkipiispa Basilius allekirjoitti pöytäkirjan ensimmäisten joukossa. ==Trullon kokous== Kun kuudes ekumeeninen kirkolliskokous oli päättynyt ja kirkkoisät hajaantuneet, tuli tarve kutsua (kutsujana keisari Justinianus II) kirkolliskokousedustajat toistamiseen koolle Konstantinopoliin antamaan säännöksiä ja täydentämään sen, mikä aikaisemmin oli jäänyt tekemättä. Tätä myös Trullon kokouksen nimellä tunnettua kokousta nimitetään usein viides-kuudenneksi (engl. Qinisext) kirkolliskokoukseksi. Se pidettiin vuonna 692 ja sen pohjalta syntyi ortodoksikirkon kanoninen oikeus. == Katso myös == *Ekumeeniset kirkolliskokoukset *Ortodoksinen kirkko *Katolinen kirkko *Protestanttisuus *Patriarkka *Paavi *Kanonit Luokka:Ekumeeniset kirkolliskokoukset Luokka:Katolisen kirkon kirkolliskokoukset Luokka:Ortodoksisen kirkon kirkolliskokoukset Luokka:Istanbulin historia
Nikean toinen kirkolliskokous

Seitsemäs ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" tunnustetun kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin vuonna 787 Nikeassa ja Konstantinopolissa nykyisen Turkin alueella. Tämä kirkolliskokous oli kutsuttu koolle kuvienraastajia vastaan. Koolla oli noin 300–350 piispaa ja muuta kirkonmiestä sekä kirkon itäisestä että läntisestä osasta. Puheenjohtajana oli Tarasios Konstantinopolilainen sekä keisarinna Irene, jonka aloitteesta kirkolliskokous oli kutsuttu koolle. Kirkolliskokouksessa hyväksyttiin kuvien kunnioittamista koskeva dogmi ja annettiin 22 kanonia eli sääntöä. Itäisissä sääntökokoelmissa ovat kaikki 22 sääntöä sekä kirkolliskokouksen lähetyskirje simoniasta paavi Hadrianukselle. == Katso myös == *Ortodoksinen kirkko *Katolinen kirkko *Patriarkka *Paavi Luokka:Ekumeeniset kirkolliskokoukset Luokka:Katolisen kirkon kirkolliskokoukset Luokka:Ortodoksisen kirkon kirkolliskokoukset Luokka:Bursan maakunta Luokka:700-luku
Hyderabad (täsmennyssivu)

Hyderabad () voi viitata seuraaviin: == Paikannimenä == ;Intiassa * Hyderabad (osavaltio), osavaltio Intiassa vuoteen 1956 * Hyderabad (Intia), Telanganan ja Andhra Pradeshin osavaltioiden pääkaupunki Intiassa * Hyderabadin piirikunta (Intia), piirikunta Telanganan osavaltiossa * Hyderabadin kansainvälinen lentoasema, myös nimellä Rajiv Gandhin kansainvälinen lentoasema, Hyderabad, Andhra Pradesh * Hyderabad (Uttar Pradesh), pieni kaupunki Uttar Pradeshin osavaltiossa ;Pakistanissa * Hyderabad (Pakistan), kaupunki Sindhin maakunnassa Pakistanissa * Hyderabadin piirikunta (Pakistan) * Hyderabadin lentoasema (Pakistan), lentoasema Hyderabadin lähistöllä Pakistanissa == Muita merkityksiä == * HMS Hyderabad (K212), vuonna 1942 valmistunut Britannian kuninkaallisen laivaston korvetti
Hyderabad (Intia)

Hyderabad (, ) (tunnetaan myös nimellä Bhagyanagar) on Intian neljänneksi suurin kaupunki ja Telanganan sekä Andhra Pradeshin osavaltioiden yhteinen pääkaupunki. Osa Hyderabadin kaupunkialueesta sijaitsee Hyderabadin piirikunnassa, ja Hyderabad on sen sekä sitä ympäröivän Rangareddin piirikunnan pääkaupunki. Hyderabad muodostaa Secunderabadin kanssa kaksoiskaupungin, jotka erottaa toisistaan vuonna 1562 rakennettu Hussain Sagarin tekojärvi. Vuonna 2011 kaupungissa asui 6 809 970 ja koko kaupunkialueella 7 749 334 henkeä. Telanganan osavaltion irtauduttua Andhra Pradeshista kesäkuussa 2014 Hyderabad jäi Telanganan puolelle, mutta pysyy myös Andhra Pradeshin pääkaupunkina ainakin kymmenen vuoden ajan. == Historia == Hyderabad siirrettiin nykyiselle paikalleen Musijoen varteen Muhammad Kuli Kutb Šahin valtakaudella vuonna 1591, koska edellisessä pääkaupungissa Golkondassa oli pulaa vedestä. Muhammad Kuli Kutb Šah määräsi myös rakennettavaksi loistokkaan Charminarin moskeijan kiitokseksi kaikkivaltiaalle, joka oli pelastanut kaupungin ruttoepidemialta. == Kulttuuri == Hyderabadissa sijaitsee Ramoji Film City, joka on maailman suurin elokuvastudio. Siellä kuvataan suuri osa telugunkielisen elokuvateollisuuden elokuvista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hyderabad (Pakistan)

Hyderabad on kaupunki Pakistanin Sindhin provinsissa. Kaupunki on perustettu vuonna 1768 ja se toimi Sindhiä vuoteen 1843 saakka hallinneiden Kalhora- ja Talpur-dynastioiden pääkaupunkina. Britit siirsivät hallinnollisen keskuksen myöhemmin Karachiin. Hyderabadin asukasluku oli vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 1 732 693, mikä teki siitä Pakistanin 8. suurimman kaupungin. ==Maantiede== thumb|vasen|Hyderabadin linna. Hyderabad sijaitsee Pakistanissa keskellä Sindhin provinssin eteläosaa. Kaupunki on Indusjoen itärannalla ja ympäröivä seutu on laajaa alluviaalitasankoa. Etelässä sijaitsevat Ganjo Takkarin kukkulat. Hyderabad voidaan jakaa tiheästi rakennettuun vanhaankaupunkiin ja uudempiin alueisiin sen ympärillä. ==Historia== Ennen nykyisen kaupungin perustamista Hyderabadin paikalla sijaitsi historiallinen Nirunkotin kaupunki. Islam levisi alueelle Muhammad bin Kasim al-Thakafin valloitusretkillä 700-luvulla. Nykyinen Hyderabad on perustettu suhteellisen hiljattain. Kaupungin perusti vuonna 1768 Sindhin tuolloinen Kalhora-dynastian hallitsija Ghulam Šah Kalhora. Hallitsijan entinen pääkaupunki Khudabad oli kärsinyt merkittäviä tuhoja Indusjoen tulvissa vuonna 1757. Ghulam Šah Kalhora rakennutti Gandjo Takar -nimiselle harjanteelle suuren, mutta nykyisin jo raunioituneen linnoituksen ja nimesi uuden kaupungin Hyderabadiksi Ali ibn Ali Talibin eli paikallisittain Haydarin mukaan. Ghulam Šah Kalhora kuoli vuonna 1773. Vuodesta 1783 Hyderabadia hallitsi Talpur-dynastia. Talpur-hallitsijat tekivät Hyderabadista uuden pääkaupunkinsa ja Fath Ali Khan Talpur toteutti mittavia uudelleenrakennustöitä. Kalhora- ja Talpur-dynastiat jättivät jälkeensä esimerkiksi hautarakennuksia. Talpur-dynastia hallitsi vuoteen 1843 saakka, jolloin sindhiläiset kärsivät tappiot briteille Mianin ja Dabon taisteluissa. Sindhistä tuli osa Brittiläistä Intiaa ja alueen hallinnollinen keskus siirtyi Karachiin. Samalla entisen valtakeskus Hyderabadin merkitys väheni. Kaupunki alkoi kuitenkin myöhemmin kasvaa. ==Väestö== Hyderabadin asukasluku oli Pakistanin vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 1 732 693\. Tuolloin kaupunki oli asukasluvussa mitattuna Pakistanin 8. suurin. Vuoden 1998 vastaavassa laskennassa asukasluku oli 1 166 894 ja vuonna 1961 asukasluku oli 434 537\. Paikalliset kuuluvat useisiin eri etnisiin ryhmiin, kuten esimerkiksi balucheihin, rajputeihin, sindheihin ja jateihin. Yleisimpiä kieliä ovat urdu ja sindhi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pakistanin kaupungit Luokka:Sindh
Maria Pariisilainen

Pyhä Maria Pariisilainen eli Äiti Maria (Skobtsova), syntymänimeltään Jelizaveta Jurjevna Pilenko (; 20. joulukuuta (J: 8. joulukuuta) 1891 Riika, Venäjän keisarikunta – maaliskuu 1945 Ravensbrück, Saksa) oli alkuaan venäläinen aatelisnainen ja runoilija, sittemmin emigranttina Ranskassa elänyt nunna ja Ranskan vastarintaliikkeen aktiivinen jäsen. Hän ehti olla naimisissa kaksi kertaa: ensimmäisessä avioliitossa sukunimenä Kuzmina-Karavajeva, toisessa Skobtsova. Äiti Maria teki pitkän päivätyön köyhien ja unohdettujen hyväksi. Toisen miehensä kuoleman jälkeen hän vihkiytyi nunnaksi, mutta luostariin vetäytymisen sijaan hän omistautui venäläispakolaisten auttamiseen Ranskassa. Hän perusti Pariisiin kaksi köyhäintaloa. Natsimiehityksen aikana hän lähetti ruoka-apua vangeille ja auttoi juutalaisia pois maasta ja piilotti heitä kotiinsa.Maria Pariisilainen - Yad Vashem Hänet ilmiannettiin ja pidätettiin. Äiti Maria kuoli Ravensbrückin keskitysleirillä maaliskuussa 1945. Äiti Maria kanonisoitiin Ekumeenisen patriarkaatin Pyhän Synodin päätöksellä vuonna 2004. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä. Samalla kanonisoitiin muitakin Ranskassa asuneita venäläisiä emigrantteja, jotka kuolivat natsien vainoissa. Muut kanonisoidut ovat isä Aleksis Medvedkov (1867–1934), isä Dimitri Klepinine (1904–1944), äiti Marian poika Georgi Skobtsov (1921–1944) ja Elia Fondaminski (1880–1942). Ranskan uusmarttyyrien yhteiseksi muistopäiväksi Konstantinopolin Pyhä Synodi määräsi heinäkuun 20. päivän. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kirsi Koskelin: Palavan sielun jalanjäljillä: pyhiinvaellus äiti Maria Pariisilaisen Pariisiin. Luokka:Venäläiset pyhät Luokka:Venäläiset aateliset Luokka:Ranskan vastarintaliikkeen henkilöt Luokka:Vanhurskaat kansakuntien joukossa Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Ulysses

Ulysses on muoto kreikkalaisesta nimestä Odysseus. Se voi tarkoittaa seuraavia asioita: ==Etunimi== *Ulysses S. Grant, Yhdysvaltain 18. presidentti ==Laivoja ym.== ===Avaruusalukset ja -luotaimet=== *Ulysses-aurinkoluotain ===Britannian kuninkaallinen laivasto=== * HMS Ulysses, 44-tykkinen viidennen luokan alus * HMS Ulysses, R-luokan hävittäjä * HMS Ulysses, U-luokan hävittäjä ===Muita laivoja=== *MS Ulysses, maailman suurin autolautta *MV Ulysses, brittiläinen kauppalaiva *USS Ulysses S. Grant, yhdysvaltalainen ydinsukellusvene ==Kulttuurituotteita== ===Kirjallisuus=== *Odysseus (myös suomennettu nimellä Ulysses, ), James Joycen romaani * Saattue Murmanskiin (), Alistair MacLeanin romaani ===Musiikki=== *”Ulysses”, Franz Ferdinand-yhtyeen kappale vuodelta 2009.
Maatin laki

Maatin laki on muinaisessa Egyptissä vallalla ollut käsitys oikeudenmukaisuudesta ja totuudesta, jota edusti Maat-jumalatar. Maatin laki oli merkittävä erityisesti uskonnollisessa merkityksessä, sillä vainajan oli saatava jumalat vakuutetuiksi noudattaneensa Maatin lakia maan päällä eläessään, jotta hän ei joutuisi kadotukseen. Maatin lakia noudattanutta ihmistä kutsuttiin ääneltään vilpittömäksi. Saadakseen jumalat vakuuttuneiksi noudattaneensa Maatin lakia vainajan tuli vakuuttaa seuraavaa: *Olen karkottanut pahuuden puolestasi. *En ole tuottanut ihmisille kärsimystä. *En ole tehnyt vääryyttä totuuden paikassa. *En ole oppinut sellaista mitä ei ole olemassa. *En ole tehnyt pahaa. *En ole teettänyt enempää kuin sen määrän palvelua, joka minua varten kuuluu päivittäin tehdä. *Nimeni ei ole kantautunut palvelijoista vastaavien viranomaisten korviin. *En ole vienyt orvolta hänen omaisuuttaan. *En ole tehnyt sellaista, jota jumalat inhoavat. *En ole puhunut palvelijasta pahaa. *En ole tuottanut kipua. *En ole antanut aihetta itkuun. *En ole tappanut. *En ole käskenyt tappaa. *En ole tuottanut kenellekään kärsimystä. *En ole pienentänyt ruokauhreja temppeleissä. *En ole tuhonnut jumalten uhrileipiä. *En ole vienyt akh-henkien ruokauhreja. *En ole harrastanut yhdyntää samaan sukupuoleen kuuluvan kanssa. *En ole harrastanut yhdyntää. *En ole vähentänyt ruokavarastoja. *En ole pienentänyt maamittaa. *En ole pienentänyt peltoja. *En ole laittanut mitään vaa'an painoihin. *En ole ottanut mitään vaa'asta pois. *En ole vienyt maitoa lasten suusta. *En ole varastanut paimenilta karjaa. *En ole verkoilla vanginnut jumalten puistoista siipikarjaa enkä kalastanut kaloja heidän rämeikössään. *En ole kaatanut vettä vuodenaikoihin. *En ole kaivanut kanavaa juoksevassa vedessä. *En ole sammuttanut palavaa tulta. *En ole unohtanut lihauhrien suorittamisen ajankohtia. *En ole anastanut ruokauhriksi tarkoitettua karjaa. *En ole vastustanut kulkueessa kannettavaa jumalaa. Luokka:Muinaisen Egyptin mytologia en:Ma'at pt:Maet
Panteleimon (metropoliitta)

Metropoliitta Panteleimon, siviilinimeltään Petri Sarho (s. 17. toukokuuta 1949 Vieremä) on suomalainen ortodoksinen piispa ja kirjailija. Hän on entinen Oulun metropoliitta ja jäi tuosta tehtävästä eläkkeelle kesäkuussa 2013. == Nuoruus == Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1969 ja aloitti opinnot Suomen ortodoksisessa pappisseminaarissa, josta hän valmistui vuonna 1972. Jatko- opintoja hän suoritti Neuvostoliitossa Leningradin hengellisessä akatemiassa, josta hän valmistui teologian kandidaatiksi vuonna 1977. == Työ ja kirkolliset vihkimykset == Panteleimon toimi vuosina 1973 ja 1975 matkakanttorina Ilomantsin piirissä. Hänet vihittiin munkiksi, munkkidiakoniksi ja pappismunkiksi vuonna 1977, jolloin hänestä myös tuli Valamon luostarin veljestön jäsen. Uudessa Valamossa hän toimi luostarin johtajana eli igumenina vuosina 1979–1997. Arkkimandriitan arvo hänelle myönnettiin vuonna 1986. Vuonna 1997 hänet valittiin Suomen ortodoksisen kirkkokunnan apulaispiispaksi tittelillä Joensuun piispa. Piispaksi vihkiminen tapahtui Kuopiossa maaliskuussa 1997. Hän hoiti virkaatekevänä Helsingin hiippakunnan piispan virkaa kaksi kuukautta vuoden vaihteessa 2001–2002. Huhtikuussa 2002 hänet valittiin Oulun hiippakunnan piispaksi nimikkeenään Oulun metropoliitta. Panteleimon kuului Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokoukseen ensin vuosina 1986–1992 ja sitten itseoikeutettuna jäsenenä vuodesta 1997 eläköitymiseensä saakka. == Julkaisut == Metropoliitta Panteleimon on kirjoittanut lukuisia artikkeleita ja Valamo- tai ortodoksia-aiheisia kirjoja ja historiallisia romaaneja, muun muassa Timanttiristi, Unen laiva, Karjalan maa, Venäläistä teetä, Pojan tie. Hän on myös kirjoittanut tietokirjan Luostari Jäämeren rannalla: Petsamon luostarin historiaa. === Tietokirjat === * * * * * * * * === Proosa === * * * * * * * * * * * * * * * == Katso myös == * Ortodoksisuus * Metropoliitta * Piispa == Aiheesta muualla == * Suomen ortodoksisen kirkon kotisivut * Oulun hiippakunnan kotisivut * Ekumeeninen patriarkaatti (engl.) * Metropoliitta Panteleimon / Ortodoksi.net * Metropoliitta Panteleimonin kotisivut * Kirjasampo.fi: Panteleimon Luokka:Metropoliitat Luokka:Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokousedustajat Luokka:Igumenit Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset rikoskirjailijat Luokka:Oulun metropoliitat Luokka:Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispat
Valdolaiset

ValdolaisetOtavan iso tietosanakirja, 1967 (eli valdesilaisetValdolaiset Tietosanakirja osa 10) on 1100-luvulla syntynyt katolisen kirkon harhaoppiseksi eli lahkoksi julistama uskonnollinen yhteisö. Liikkeen nimi viittaa lyonilaisen kauppiaaseen Pierre Valdesiin (Valdoon), jonka kääntymyksestä se sai alkunsa 1170-luvulla. Keskiaikaiset valdolaiset arvostelivat katolisen papiston heikkoa oppineisuutta, syntistä elämää ja kirkon omaisuutta ja katsoivat itse edustavansa oikeaa, apostolista kristillisyyttä. Valdolaiset käänsivät osia Raamatusta kansankielelle. Erityisen tärkeinä pidettiin evankeliumeita ja Apostolien tekoja. Osa valdolaisista sitoutui siveyteen ja köyhyyteen ja vietti elämänsä kiertelevinä saarnaajina ja maallikkorippi-isinä. He eivät tunnustaneet paavin valtaa ja pitivät synnissä elävien pappien jakamia sakramentteja pätemättöminä. Katolisen kirkon näkökulmasta maallikoiden saarnaus sekä sakramentiksi laskettu ripittäytyminen ja siihen liittyvä synninpäästö maallikoiden kesken edustivat harhaoppisuutta. Heihin kohdistui paljon vainoa inkvisiition toimesta. Katolinen kirkko ekskommunikoi valdolaiset vuonna 1184, ja valdolaista oppia tunnustaneita ryhmiä vainottiin keskiajalla ja uuden ajan alussa. Liike levisi Etelä-Ranskaan, Italiaan, Saksaan, Unkariin, Puolaan, sekä Böömiin. 1400–1500 ‑luvuilla valdolaisia liittyi böömiläisveljiin, hussilaisiin ja kalvinisteihin. Vuonna 1848 valdolaiset saivat takaisin uskonnonvapautensa. Sveitsin kalvinistien suojissa heitä säilyi jonkin verran. Nykyisin valdesilaisia on noin 45 000, joista noin 30 000 Italiassa ja 15 000 Etelä-Amerikassa. == Lähteet == *Audisio, Gabriel. Preachers by Night: The Waldensian Barbes (15th–16th Centuries). Studies in Medieval and Reformation Traditions vol. 118. Leiden: Brill, 2007. *Audisio, Gabriel. The Waldensian Dissent: Persecution and Survival, C. 1170–1570. Cambridge, U.K: Cambridge University Press, 1999. *Cameron, Euan. Waldenses: Rejections of Holy Church in Medieval Europe. Oxford, UK: Blackwell Publishers, 2000. *Tolonen, Pekka. “Väärin tulkittu esikuva ja harhaopin synty.” Ikuisuuden odotus: uskonto keskiajan kulttuurissa, toim. Meri Heinonen, 141–161. Helsinki: Gaudeamus, 2000. === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Chiesa Evangelica Valdese Nykyisen valdesilaiskirkon sivut Luokka:Kristinusko Italiassa Luokka:Kristinusko Sveitsissä Luokka:Kristilliset liikkeet Luokka:Protestantismin historia Luokka:Uskonto keskiajalla
Yleismittari

Yleismittari on sähkötekniikassa käytetty mittalaite, jolla voidaan mitata tyypillisesti virtaa, jännitettä sekä resistanssia. Aikaisemmin kaikki yleismittarit olivat analogisia. Nykyään niiden myynti ja käyttö on vähäistä, tilalle on tullut digitaalinen yleismittari, joissa on toimintoja, kuten: * Jännitemittaus * Virtamittaus * vastusmittaus ==Lisätoimintoja== * kondensaattorin kapasitanssin mittaus * kelan induktanssin mittaus * taajuusmittari * dioditesteri * transistorin virtavahvistuskertoimen (hfe) mittaus * lämpötilan mittaus (vaatii erillisen ulkoisen anturin) * paristotesteri * tallennustoiminnallisuus mittarin sisällä ==Lähteet== * * ==Katso myös== *Jännitemittari *Virtamittari *Vastusmittari Luokka:Elektroniikka Luokka:Sähkötekniikka Luokka:Elektroniset mittarit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luterilainen puhdasoppisuus

Luterilainen puhdasoppisuus on 1500-luvun lopussa ja erityisesti 1600-luvulla luterilaisessa kirkossa vaikuttanut teologinen ja hengellinen suuntaus. Kreikankielinen sana ortodoksia tarkoittaa oikeaoppisuutta. Luterilainen puhdasoppisuus syntyi noin 1580 luterilaisten tunnustuskirjojen valmistuessa. Ominaista tälle suuntaukselle oli oikean luterilaisen opin määritteleminen ja vakiinnuttaminen, sanainspiraatio-oppi ja vankka luottamus siihen, että luterilaisessa tunnustuksessa ilmaistu oppi on raamatullinen ja sisältää kristinuskon totuuden. Merkittävimpinä puhdasoppisuuden ajan teologeina voidaan pitää Martin Chemnitziä ja Johann Gerhardia Saksassa. Valistusteologiaa ja pietismiä pidetään ensimmäisinä tätä oppisuuntaa vastustaneista liikkeistä. Muitakin herätysliikkeitä syntyi luterilaisen kirkon sisälle puhdasoppisuutta vastustamaan. Ruotsissa papit ja kirkko taistelivat syntyneitä pietistisiä herätyksiä vastaan säätämällä konventikkeliplakaatin. Suomessa tunnettuja puhdasoppisuuden ajan luterilaisia olivat Turun piispat Isaacus Rothovius, Johannes Gezelius vanhempi ja nuorempi, sekä professori Enevald Svenonius. == Katso myös == * Puhdasoppisuuden aika Suomessa * Uusluterilaisuus * Kaarlen ajan jumaluusoppineet Luokka:Luterilainen teologia Luokka:Kirkkohistoria
Kalanti

Kalanti (, vuoteen 1936 Uusikirkko Tl, ) on Varsinais-Suomessa sijainnut entinen Suomen kunta. Kunnan pinta-ala oli 178 km², ja vuonna 1993 siellä asui 3 846 asukasta. Kalannin harmaakivikirkko on valmistunut 1400-luvullaKalannin kirkko, esite, Uudenkaupungin seurakunta. Alueella on myös Männäisten vanha markkinapaikka ja ruukki Sirppujoen varrella. Kalannin naapurikunnat olivat Laitila, Pyhäranta, Uusikaupunki ja Vehmaa. Kalanti liitettiin vuonna 1993 Uuteenkaupunkiin. Entisiä naapurikuntia olivat Uuteenkaupunkiin aiemmin liitetyt Uudenkaupungin maalaiskunta, Pyhämaa ja Lokalahti. ==Maantiede== Entinen Kalannin kunnan alue ulottui mereen lounais- ja luoteiskulmistaan Uudenkaupungin itäpuolella. Kalannin päävesistö on Laitilan puolelta tuleva Sirppujoki eli Männäistenjoki, joka laskee mereen luoteessa lähellä Torlahden kartanoa. Järviä on Kalannissa yli 20, mutta ne ovat kaikki pieniä ja sijaitsevat metsäalueilla. Korkein maastonkohta on Kuuvanvuori (53 m mpy.).Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 3: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 30–34. Porvoo- Helsinki: WSOY, 1970. ==Historia== Kirjallisissa lähteissä Kalanti mainittiin ensi kerran jo 1316, Kalenningiatekt (Kalannin tahtoma),Muinainen Kalanti ja sen naapurit, 2003, Veijo Kaitanen, Esa Laukkanen ja Kari Uotila itsenäisenä pitäjänä se ehti olla vuodesta 1411 asti. Vuonna 1756 Kalannista käynnistyi Lounais-Suomen alueella voimakkaasti vaikuttanut kansanherätys, kun Liisa Erkintytär koki voimakkaan herätyksen. Kalannin muinaispitäjästä kertoo kirja Muinainen Kalanti ja sen naapurit. Kalannin perinneruuaksi valittiin 1980-luvulla prossakka eli perunalaatikko sekä kuoritusta maidosta ja ohrajauhosta tehty leivonnainen, kalttiainen.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 20. Helsinki: Patakolmonen Ky. ==Liikenne== Kalannin kautta kulkevat kantatie 43 ja Uudenkaupungin rata. == Kyliä == * Alsila (Alsböle) * Elkkyinen (Älgnäs) * Hakoinen * Hallu * Halola * Harikkala * Haudo * Haudonsaari * Hyyninen * Häähä * Inhamo * Jaakkolankorpi * Kahlonen * Kainu * Kaivola * Kallela * Kaskinen * Katina * Kaukola * Kinko (Kingo) * Korvenkylä/Korpi (Skogsby) * Kuuantaka * Kylähiisi * Kytämäki * Lahti * Maurumaa * Männäinen * Orivo * Palsa * Paulähde * Pehto * Petes * Pettänen * Piitorauma * Putta * Pyrrilä * Ridanala * Ruonanperä * Saarnisto (Askholm) * Sairinen * Sannainen (Sannäs) * Santtio (Sandö) * Siivola * Siivottu * Siuttila * Sundholm * Suontaka * Suurikkala * Taipale * Tammisto * Tuorlahti (Torlax) * Tynki * Uussaari * Vahterus * Varhela * Varjoranta * Vellua * Viisola * Villilä * Vestiö == Kulttuuri == === Murre === Kalannin alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais- Suomen murre. Kalannin murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Rauman alaryhmään. == Lähteet == == Aiheesta muualla == == Kirjallisuutta == * *
Genotyyppi

Genotyyppi eli perimätyyppi on yksilön vanhemmiltaan perimien kaikkien geenimuotojen kokonaisuus. Sen sisältämä koodi vaikuttaa yksilön fenotyyppiin ratkaisevasti, mutta vaikutuksen aste vaihtelee suuresti ominaisuudesta riippuen. Ympäristön ja perimän vaikutuksesta yksilönkehitykseen ja ominaisuuksiin on kiistelty siitä lähtien, kuin genetiikka on ollut olemassa. Geenituotteen ilmentymistä organismissa kutsutaan ekspressioksi. Tietyn ominaisuuden suhteen (esimerkiksi hauislihaksen voima) geneettisen ekspression (esimerkiksi aktiinin, myosiinin ja troponiinin määrä sekä vaikkapa hermo- lihas-yksikön reseptorien signaalikaskadien toiminta tuossa lihaksessa) aste kyetään määrittämään ani harvoin, koska suurin osa ominaisuuksista on monigeenisiä. Näin ollen yleensä jonkin ominaisuuden riippuvuussuhteet yksilön genotyypistä esitetään lähinnä todennäköisyyksinä. Ihmisominaisuuksien kohdalla genetiikan ja ympäristön välistä suhdetta on pyritty selvittämään muun muassa klassisilla kaksostutkimuksilla. Termit genotyyppi ja fenotyyppi erotetaan toisistaan ainakin kahden syyn takia: #Tarkkailijan tiedonlähteen erottelemiseksi (DNA:ta tutkimalla saa selville yksilön genotyypin, kun yksilön ulkoisia ominaisuuksia tutkimalle saa selville fenotyypin). #Genotyyppi ja fenotyyppi eivät aina ole suoraan vastaavia. Jotkut geenit ilmentävät tiettyä fenotyyppiä vain tietyssä ympäristössä ja käänteisesti tietyt fenotyypit voivat aiheutua useammastakin genotyypistä. Luokka:Perinnöllisyystiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit he:גן (ביולוגיה)#מושגים בסיסיים
Seismografi

Seismografi (kreik.) eli maanjäristysmittari on maankuoren värähtelyjen ilmaisemiseen ja rekisteröimiseen käytettävä laite. Seismografin pääosat ovat varsinainen ilmaisin eli seismometri, kellokoneisto ja rekisteröintilaite. Yleensä seismometrin ilmaisemat maanvärähtelyt muutetaan sähköisiksi värähtelyiksi, jotka vahvistetaan ja piirretään piirturilla näkyvään muotoon tai nykyisin yhä useammin digitalisoidaan (muutetaan numeroiksi) ja tallennetaan magneettimuistiin. Seismisen ilmiön rekisteröintiä kutsutaan seismogrammiksi. Seismografin edeltäjä seismoskooppi ilmaisi maanjäristyksen, mutta ei piirtänyt käyrää. Wood-Andersonin seismometri on Harry O. Woodin ja J. A. Andersonin kehittämä mittalaite.Southern Californian Earthquake Center ==Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Seismologia Luokka:Mittalaitteet
Newcastle-under-Lyme

Newcastle-under-Lyme on noin asukkaan kaupunki ja asukkaan hallintopiiri Staffordshiren kreivikunnassa Keski-Englannissa. Se tunnettiin aikaisemmin tekstiiliteollisuudestaan, mutta nykyään siellä valmistetaan pääasiassa tiiliä, laattoja, elektroniikkaa ja konetekniikkaa. Kaupunkia ei pidä sekoittaa suurempaan Newcastle upon Tynen kaupunkiin Koillis-Englannissa. Kaupungin nimen osa "new castle" viittaa "uuteen linnaan", joka rakennettiin 1100-luvulla. "Under-Lyme" voi liittyä joko läheiseen lehmusmetsään () tai Lyme-puroon. == Maantiede == Newcastle-under-Lyme sijaitsee Staffordshiren kreivikunnassa, Manchesterin ja Birminghamin välillä. Keskuskaupungin lisäksi hallintopiiriin kuuluvat kaupungit Chesterton, Clayton, Keele, Kidsgrove, Knutton, Silverdale ja Wolstanton. Hallintopiiri muodostaa viereisen Stoke-on- Trentin kaupungin kanssa yhtenäisen taajama-alueen, jossa asui vuonna 2011 noin henkeä. == Historia == Newcastlen linna rakennettiin suojelemaan aluetta walesilaisten hyökkäyksiltä ja mahdollisilta valtaistuimen tavoittelijoilta. Kuningas Henrik II perusti kaupungin, joka sai kaupunkioikeudet vuonna 1173. Kuningas edisti Newcastlen markkinoita, jotka keräsivät kauppiaita ja ostajia laajalta alueelta. Kaupunki sijaitsee strategisesti Lontoosta ja Birminghamista Liverpooliin kulkevan tien varrella, ja 1700-luvulla siellä oli vilkasta postivaunuliikennettä. 1700-luvun lopulla alueelle kaivettiin useita kanavia rahtiliikennettä varten, ja 1800-luvun puolivälissä kaupunkiin tuli rautatie. Rautatien pistoraiteet vedettiin rautakaivoksille, ja sekä kanava- että rautatieliikenne keskittyi aluksi vain rahtiliikenteeseen. Matkustajaliikennettä varten perustettiin myöhemmin seisake, joka suljettiin ennen 1960-lukua. Vuosisatojen varrella Newcastlessa on harjoitettu monenlaista liiketoimintaa. Se tunnettiin hatuistaan 1500–1800-luvuilla. Seudulla oli jo varhain silkki- ja puuvillatehtaita, ja myöhemmin hiilikaivoksia ja tiilitehtaita. Nykyisin alueella on kevyttä teollisuutta. == Koulutus == Newcastle-under-Lymessä toimii Newcastle-under-Lyme College ja Keelen yliopisto. Yliopisto on perustettu 1949 ja sai yliopistostatuksen 1962. Yliopistossa on terveydenhoidon, luonnontieteiden sekä humanististen ja sosiaalitieteiden tiedekunnat, joista viimeksimainittuun sisältyy myös oikeustieteen osasto. Yliopistossa on yhteensä noin opiskelijaa ja kahdentuhannen hengen henkilökunta. == Kulttuuri == Kaupungissa järjestetään vuosittain jazz- ja bluesfestivaali sekä musiikkitapahtuma Lymelight Festival. Teatteri Victorian Theatre aloitti toimintansa vanhassa elokuvateatterissa 1950-luvulla, ja vuonna 1986 avattiin uusi teatteritalo (New Vic), jossa katsomo ympäröi näyttämöä renkaana kaikilta puolilta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Newcastle-under-Lymen virallinen kotisivu Luokka:Asutut paikat Staffordshiressä Luokka:Englannin kaupungit Luokka:Staffordshiren hallinnolliset alueet Luokka:Englannin hallintopiirit
Newcastle (Australia)

Newcastle on satamakaupunki Uudessa Etelä-Walesissa Australiassa, noin 170 km Sydneystä pohjoiseen Hunter-joen suulla. Kaupungissa oli 322 279 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. Newcastle on tunnettu suurista terästehtaistaan ja telakoistaan, ja se sijaitsee Australian tärkeimpien kivihiilialueiden keskellä. Sen satama on maailman vilkkain hiilenvientisatama ja kuljetetuissa tavaratonneissa mitaten satama on Australian suurin. Newcastlessa on noin 20 000 opiskelijan yliopisto, University of Newcastle, joka perustettiin vuonna 1965. == Ilmasto == Vuoden lämpimintä aikaa on tammikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 25.5 °C. Viileintä on kesäkuusta elokuuhun, jolloin keskimääräinen alin jää kymmenen asteen alapuolelle. Sadetta saadaan ympäri vuoden, eniten maaliskuussa. == Historia == Newcastle perustettiin vuonna 1801 rangaistussiirtolana, ja siitä alkoi kehittymään tärkeä hiilituotannon toimipiste. Maatalous oli myös tärkeää, sillä läheiset sisämaa-alueet olivat hedelmällisiä. Vuonna 1859 Newcastlesta tuli oma kuntansa, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1885. Newcastlen rauta- ja terästeollisuus aloitettiin vuonna 1915, jonka jälkeen kaupungin teollistuminen jatkui. Siellä on tuotettu monenlaisia tuotteita metallituotteista laivoihin ja vaatteisiin. Vuonna 1989 kaupunkiin iski melko voimakas maanjäristys, joka tuhosi osan sen rakennuksista. 2000-luvulle tultaessa kaupungin terästeollisuus on vähentynyt huomattavasti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Newcastle City Council *University of Newcastle Luokka:Australian kaupungit Luokka:Uusi Etelä-Wales
Taruolento

Taruolentona tai uskomusolentona pidetään olentoa, josta kertovat myytit ja legendat, mutta joka ei kuitenkaan ole olemassa tai tieteen tuntema. Taruolennoista osa on fyysisiä ja kehollisia, toiset taas henkiolentoja, ja jotkut siltä väliltä. Jyrkkä jako todellisten eliöiden ja taruolentojen välillä on syntynyt vasta tieteen kehityksen myötä. Esimerkiksi keskiajalla valaat kuuluivat samaan kauhistuttavien myyttisten petojen ryhmään kuin esimerkiksi lohikäärmeet. Vasta sittemmin valaista on saatu pitäviä todisteita, kun taas lohikäärmeet on nähty entistä jyrkemmin pelkäksi sepitteeksi. Tosin nykyisin myös tiedetään, etteivät valaat sylje tulta, kuten aiemmin luultiin, vaan niiden ilmoille puhaltamat patsaat ovat vesihöyryä. Moni muukin nykyisin tunnettu eläin on ollut ennen vastaavalla tavalla myyttinen ihmeolento niille, jotka eivät tunteneet sitä muuten kuin tarinoista. Myös vieraat ihmisrodut ovat olleet keskiajan ja vielä suurten tutkimusmatkojen alkuvaiheissa eurooppalaisille lähinnä myyttisiä olentoja, joista saatettiin kertoa mitä mielikuvituksellisimpia tarinoita. Aasiassa asui karvaisia koirankuonolaisia, (joista kerrottiin myös suomalaisessa kansanperinteessä), Afrikassa taas eli monenlaisia ihmisryhmiä, joista jotkut olivat kurjenkaulaisia ja kauniita, eräät yksisilmäisiä, ja eräät kuumuus oli korventanut tummiksi. Suomalaiset uskoivat kaukana etelässä asuvan pikkiriikkisiä lintukotolaisia. Kun lisääntyvä tieto osoitti jotkin olennot pelkäksi sepitteeksi, näitä olentoja ei kuitenkaan hylätty. Niistä kerrottiin edelleen tarinoita. Modernina aikana on jopa alettu luoda joukoittain uusia taruolentoja. Monet kirjailijat ja runoilijat käyttävät usein taruolentoja teksteissään, ja ne ovatkin olennainen fantasiakirjallisuuden perusta. Monet fantasiakirjallisuuden taruolennot on kuitenkin johdettu kansanperinteellisistä taruolennoista. == Taruolentoja == * Yksisarvinen * Lohikäärme * Aarnikotka * Minotauros * Ihmissusi * Vampyyri == Katso myös == * Luettelo taruolennoista * Suomalaiset taruolennot == Kirjallisuutta == *Ojanen, Eero & Linnea, Sirkku: Suomalaiset taruolennot. Minerva, 2017. ISBN 978-952-312-514-8. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
MT-LB

MT-LB (, "monikäyttöinen vetäjä, kevyesti panssaroitu") on neuvostovalmisteinen kuljetuspanssarivaunu. Se perustuu PT-76-vaunuun. Samaa alustaa on käytetty miehistönkuljetusvaunun lisäksi panssarihaupitsissa 2 S1 122 mm (suomalainen tunnus 122 PsH 74), BTR-50-vaunussa ja komentopaikkavaunu MT-LB/U:ssa. MT-LB tuli käyttöön Neuvostoliitossa 1970-luvulla. Uudistettu MT- LBM-versio esiteltiin 1995. Arktisilla alueilla käytetään leveämpitelaista MT- LBV-mallia (vezdehodnyi - kaikkikulkuinen). 40 cm pitempi, seitsemällä alatelapyörällä ja tehokkaammalla moottorilla varustettu malli on MT-LBu (universalnyi). MT-LB:tä on käytetty vuodesta 1984 myös Suomen puolustusvoimissa, jossa sitä kutsutaan lempinimillä "Ällitälli" tai "Taistelusammakko". Maaliskuussa 2011 Suomi osti 2,7 miljoonalla eurolla Ruotsista varaosineen 147 käytettyä vaunua lisää. Toimitus tapahtui vuoden loppuun mennessä. == MT-LB/V == MT-LB/V on kevyt telavetoinen kuljetuspanssarivaunu, joka on tarkoitettu kuljettamaan joukkoja, kuormia sekä vetämään hinattavia laitteita. Sen miehistönä on 2 vaunumiestä (johtaja/ampuja ja ajaja) sekä 11 kuljetettavaa henkilöä. Paino 10 350 kg ja kuljetuskyky 1 500 kg. Hinattavan laitteen maksimimassa voi olla 4 000 kg. Suurin nopeus tiellä on 61,5 km/h. Polttoaineen kulutus 90–110 litraa/100 km. Moottori on nelitahtinen JaMZ-238V-dieselmoottori. Sen iskutilavuus 14,86 litraa ja nimellisteho 240 hv (177 kW). Vaunulla voidaan ajaa sekä maalla että vedessä, vedessä huippunopeus on vaatimaton n. 5-6 km/h. Vesiajo edellyttää tyyntä säätä ja virtaamatonta vettä, sillä vesiajossa vaunu on lähes täydellisesti veden alla ja vaunu on vaikeasti ohjattavissa. Moottorin ilmanotto tapahtuukin vaunun katolla erillisen korotetun ilmanottoputken avulla. Vaunun sisälle vuotava vesi pumpataan ulos. Vesiajoa varten vaunuun kiinnitetään telojen ympärille veden virtaukseen vaikuttavia levyjä sekä tiivistetään kaikki veden pinnan alle jäävät aukot, kuten takaovet ja ampuma-aukot. MT-LB/V:n aseistuksena on ainoastaan 7,62 mm PKT-konekivääri, vaunun takaovissa on ampuma-aukot, kuten myös molemmissa kyljissä. Polttoainesäiliöt (4 kpl) sijaitsevat miehistötilassa vaunun kyljissä molemmin puolin vaunua sekä miehistön istuimina. MT-LB/V on edeltäjäänsä MT-LB:tä leveätelaisempi (560 mm/350 mm), mikä pienentää sen telapaineen lähes puoleen (0,28 bar/m² vs. 0,45 bar/m²). MT-LB/V:tä käytetäänkin Venäjällä yhtenä pohjoisten joukkojen lumiajoneuvona. Suoja on 6–12 mm panssariterästä. == MT-LB/U == MT-LB/U toimii komentopaikka- ja mittaustiedustelupanssarivaununa. Moottorin tehoa on nostettu pakokaasuahtimella verrattuna tavalliseen MT-LB-malliin. Sekä 2S1-panssarihaupitsissa että MT-LB/U:ssa on sama moottori. == Käyttöä Ukrainan sodassa == Ukrainan sodan kumpikin osapuoli käyttää MT-LB-vaunuja. Britannian puolustusministeriön mukaan Venäjä kuitenkin pitää niitä suurimmaksi osaksi sopimattomina etulinjan jalkaväen kuljetukseen. https://www.is.fi/ulkomaat/art-2000008743320.html ==Lähteet== Luokka:Suomen puolustusvoimien kalusto Luokka:Venäjän maavoimat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Neuvostoliittolaiset kuljetuspanssarivaunut
Khao Lak

Khao Lak () on rantalomakeskus Thaimaassa noin 100 km pohjoiseen Phuketista, Phang Ngan provinssissa. Khao Lakissa on kilometrien pituisia rantoja, joissa on paljon mahdollisuuksia laitesukellukseen. Alueen paikallinen talous perustuu nykyään turistihotelleihin, paikallisiin kauppoihin ja ravintoloihin sekä sukellusyrityksiin. Lähiympäristössä on perinteistä kumin ja palmuöljyn tuotantoa sekä maanviljelyä. 26\. joulukuuta 2004 Intian valtameren maanjäristyksessä syntyneet tsunamit iskivät Thaimaassa voimakkaimmin Khao Lakiin. Kuolleiden joukossa oli muiden muassa suomalainen laulaja ja muusikko Aki Sirkesalo perheineen. Khao Lakissa myös tuolloin lomaillut Sauli Niinistö, josta sittemmin tuli Suomen presidentti, sen sijaan selviytyi hengissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Thaimaan maantiede Luokka:Uimarannat
Talviolympialaiset 1928

Vuoden 1928 talviolympialaiset järjestettiin Sankt Moritzissa, Sveitsissä. Kisojen avajaiset olivat 11. helmikuuta ja päättäjäiset 19. helmikuuta 1928. Kisat julisti virallisesti avatuksi Sveitsin liittoneuvoston puheenjohtaja Edmund Schulthess. Olympialaisten urheilijavalan vannoi Hans Eidenbenz. Ensimmäistä kertaa talviolympialaisissa olivat mukana Alankomaat, Argentiina, Japani, Liettua, Luxemburg, Meksiko, Romania, Saksa ja Viro. == Lajit == Kisoissa oli 14 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. * * * ** ** ** * * * Lisäksi mukana oli kaksi näytöslajia: * * ==Osallistujat== Kisoihin osallistui kaikkiaan 464 urheilijaa 25 maasta. Urheilijoista 464 oli miehiä ja 26 naisia. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Vuoden 1928 talviolympialaisten menestynein maa oli Norja. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin *
Talviolympialaiset 1932

Vuoden 1932 talviolympialaiset järjestettiin Lake Placidissa, Yhdysvalloissa. Kisojen avajaiset olivat 4. helmikuuta ja päättäjäiset 13. helmikuuta 1932. Kisat avasi virallisesti New Yorkin osavaltion kuvernööri Franklin D. Roosevelt ja urheilijoiden valan vannoi pikaluistelija Jack Shea. ==Lajit== Lake Placidin talviolympialaisissa oli ohjelmassa 14 eri kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. === Jääkiekko=== === Pikaluistelu=== === Pohjoismaiset hiihtolajit=== === Rattikelkkailu=== Rattikelkkailussa kilpailtiin neljän ja ensimmäistä kertaa myös kahden miehen kelkoissa. Kilpailut käytiin 8.–15. helmikuuta Mount van Hoevenbergin radalla. Neljän miehen kelkkojen avauspäivää seurasi 14 000 katsojaa, ja se oli katsojamäärältään Lake Placidin olympialaisten seuratuin tapahtuma. Parhaiten lajissa menestyi isäntämaa Yhdysvallat, jonka urheilijat voittivat molemmat kultamitalit ja yhteensä neljä kuudesta jaossa olleesta mitalista. Stevensin veljekset John ja Curtis voittivat kahden miehen kelkoissa ja Billy Fiske uusi edelliskisojen voittonsa Yhdysvaltain neljän miehen ykköskelkan ohjaajana. Neljän miehen kelkkojen kultamiehistön Edward "Eddie" Eaganista tuli historian ensimmäinen sekä kesä- että talviolympialaisten olympiavoittoon kyennyt urheilija. === Taitoluistelu=== Lake Placidissa kilpailtiin taitoluistelussa 8.–12. helmikuuta kolmessa lajissa: miesten ja naisten yksinluisteluissa sekä pariluistelussa. Taitoluistelukilpailut käytiin ensimmäistä kertaa talviolympialaisissa sisätiloissa, Lake Placidin olympia-areenalla. Itävalta ja isäntämaa Yhdysvallat saavuttivat taitoluistelusta kaksi mitalia. Naisten yksinluistelussa norjalainen Sonja Henie puolusti edelliskisojen olympiavoittoaan menestyksekkäästi. Miesten yksinluistelussa Itävallan Karl Schäfer voitti hopealle sijoittuneen ja kolme edellistä olympiakultaa vieneen Gillis Grafströmin. Neljännellä mitalillaan Grafströmistä tuli kuitenkin olympiahistorian menestynein taitoluistelija. Pariluistelun kultamitali meni Andrée Brunet´n ja Pierre Brunet´n voiton myötä Ranskaan. Isoa-Britanniaa naisten yksinluistelussa edustaneesta Cecilia Colledgesta tuli 11 vuoden ja 73 päivän ikäisenä nuorin talviolympialaisissa kilpaillut urheilija. ===Näytöslajit=== Näytöslajeina Lake Placidissa järjestettiin curling, naisten pikaluistelu kolmella matkalla ja koiravaljakkoajo. ==Kisapaikat== thumb|Lake Placidin rattikelkkailurata on sittemmin uusittu kahdesti. Kuva vuodelta 2005. *Intervales Ski-hill – mäkihyppy, yhdistetty (mäkiosuus) *Lake Placid – maastohiihto, yhdistetty (hiihto-osuus) *Mt. Van Hoevenberg Bob-Run – rattikelkkailu *Olympia-areena – taitoluistelu, jääkiekko *Olympiastadion – jääkiekko, pikaluistelu ==Osallistujat== Lake Placidin talviolympialaisiin osallistui 252 urheilijaa 17 maasta, urheilijoista 231 oli miehiä ja 21 naisia. * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Vuoden 1932 talviolympialaisten menestynein maa oli Yhdysvallat. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin *
Talviolympialaiset 1936

Vuoden 1936 talviolympialaiset järjestettiin Garmisch-Partenkirchenissä Saksassa. Kisojen avajaiset olivat 6. helmikuuta ja päättäjäiset 16. helmikuuta 1936. Kilpailut julisti avatuksi Adolf Hitler ja urheilijoiden valan vannoi Wilhelm Bogner. == Lajit == Vuoden 1936 talviolympialaisten ohjelmassa oli 17 eri kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. * * * * ** ** ** * * Lisäksi mukana oli kaksi näytöslajia: * * ==Osallistujat== Garmisch-Partenkirchenin vuoden 1936 talviolympialaisiin osallistui 646 urheilijaa 28 maasta. Osallistujista 566 oli miehiä ja 80 naisia. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Vuoden 1936 talviolympialaisten menestynein maa oli Norja. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin *
Talviolympialaiset 1948

Vuoden 1948 talviolympialaiset järjestettiin Sankt Moritzissa Sveitsissä. Kisojen avajaiset olivat 30. tammikuuta ja päättäjäiset 8. helmikuuta 1948. St. Moritzissa pidettiin olympialaiset jo toisen kerran, ensimmäiset olivat vuonna 1928. == Lajit == Olympialaisten ohjelmassa oli 22 kilpailutapahtumaa yhdeksässä eri urheilulajissa. * * * * ** ** ** * * * Lisäksi mukana oli kaksi näytöslajia: * * ==Osallistujat== Vuoden 1948 talviolympialaisiin osallistui 669 urheilijaa 28 maasta. Osallistujista 592 oli miehiä ja 77 naisia. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Vuoden 1948 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan jakoivat Ruotsi ja Norja. == Lähteet == *
Talviolympialaiset 1952

Vuoden 1952 talviolympialaiset järjestettiin Norjan pääkaupungissa Oslossa. Kisojen avajaiset olivat 14. helmikuuta ja päättäjäiset 25. helmikuuta 1952. Kisat julisti virallisesti avatuksi prinsessa Ragnhild. Olympialaisten urheilijoiden valan vannoi Torbjørn Falkanger, ja olympiatulen sytytti Eigil Nansen. == Valintaprosessi == Oslo valittiin kisojen pitopaikaksi ennen Cortina d’Ampezzoa ja Lake Placidia. Äänestystulokset 21\. kesäkuuta 1947 Tukholma, Ruotsi Kaupunki Maa Kierros 1 Oslo 18 Cortina d’Ampezzo 9 Lake Placid 1 == Lajit == Olympiaohjelmassa oli 22 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. Lisäksi jääpallo oli ohjelmassa viralliseen olympiaohjelmaan kuulumattomana näytöslajina. * * * * ** ** ** * * === Näytöslajit === * ==Osallistujat== Oslon talviolympialaisiin osallistui 694 urheilijaa 30 maasta. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti isäntämaa Norja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * YLE Elävä arkisto: Oslon talviolympialaiset 1952 * Finlandia-katsaus 169 * Finlandia-katsaus 170 * Finlandia-katsaus 171 *
Talviolympialaiset 1956

Vuoden 1956 talviolympialaiset järjestettiin Cortina d’Ampezzossa, Italiassa. Kisojen avajaiset olivat 26. tammikuuta ja päättäjäiset 5. helmikuuta 1956. Kisat piti järjestää jo vuonna 1944, mutta niitä ei pidetty toisen maailmansodan vuoksi. Kilpailut julisti avatuksi Italian presidentti Giovanni Gronchi. Urheilijoiden valan vannoi Giuliana Chenal-Minuzzo ja olympiatulen sytytti Guido Caroli. Kyseessä oli ensimmäiset televisioidut talviolympialaiset. Neuvostoliitto osallistui ensimmäisen kerran talviolympialaisiin, ja sijoittui heti ensimmäiseksi mitalitaulukossa. == Lajit == Vuoden 1956 talviolympialaisten ohjelmassa oli 22 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. * * * * ** ** ** * * ==Osallistujat== Vuoden 1956 talviolympialaisiin otti osaa 821 urheilijaa 32 maasta. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Vuoden 1956 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti ensimmäistä kertaa talviolympialaisiin osallistunut Neuvostoliitto. == Lähteet == *
Talviolympialaiset 1960

Vuoden 1960 talviolympialaiset järjestettiin Squaw Valleyssä, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Kisojen avajaiset olivat 18. helmikuuta ja päättäjäiset 28. helmikuuta 1960. Kisat julisti avatuksi Yhdysvaltain varapresidentti Richard Nixon. Olympiavalan vannoi Carol Heiss ja -tulen sytytti Kenneth Henry. Kaliforniassa sijaitsevan Squaw Valleyn talviolympialaiset olivat alun perin juristi Alexander Cushingin ajatus. Kelkkailussa ei poikkeuksellisesti kilpailtu kisaisäntien toiveesta huolimatta. Squaw Valleyn kisoissa otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön tv-oikeudet. == Lajit == Olympiaohjelmassa oli kaikkiaan 27 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. Ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa olivat ampumahiihto ja naisten pikaluistelu. Kelkkailukilpailuja ei järjestetty, koska kisajärjestäjä ei halunnut rakentaa kallista rataa. * * * * * ** ** ** * ==Osallistujat== Kisoihin osallistui 665 urheilijaa 30 maasta. Länsi-Saksa ja Itä-Saksa kilpailivat yhteisellä joukkueella. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto. ==Lähteet == *
Talviolympialaiset 1964

Vuoden 1964 talviolympialaiset järjestettiin Innsbruckissa, Itävallassa. Kisojen avajaiset olivat 29. tammikuuta ja päättäjäiset 9. helmikuuta 1964. Kilpailut julisti avatuksi Itävallan presidentti Adolf Schärf, olympiavalan vannoi Paul Aste ja olympiatulen sytytti Joseph Rieder. == Valintaprosessi == Kisojen pitopaikka päätettiin Münchenissä, Saksassa 26. toukokuuta 1959. Samalla päätettiin myös Kesäolympialaisten 1964 pitopaikka. Äänestystulokset Maa Kaupunki Kierros 1 Innsbruck 49 Calgary 9 Lahti 0 == Lajit == Olympiaohjelmaan kuului 34 tapahtumaa kymmenessä eri urheilulajissa. * * * * * * ** ** ** * * Lisäksi jääkolkka oli mukana viralliseen kisaohjelmaan kuulumattomana näytöslajina. ==Osallistujat== Kisoihin osallistui 1 091 urheilijaa 36 maasta. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Vuoden 1964 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto. == Kuolemantapaukset == Vuonna 1964 australialainen alppihiihtäjä Ross Milne kuoli syöksyharjoituksissa Innsbruckin olympialaisten avajaispäivänä. Milne törmäsi puuhun. Innsbruckissa ja harjoituksissa kuoli myös brittikelkkailija Kazimierz Kay-Skrzypecki. == Lähteet == *
Tammi (täsmennyssivu)

Tammi tarkoittaa seuraavia: * tammi eli metsätammi (Quercus robur), puulaji * tammet (Quercus), kasvisuku * Tammi, suomalainen kirjankustantamo * tammi, lautapeli * Iso tammi, kalevalaisen runouden maailmanpuu * Operaatio Tammi, saksalaisten sotilasoperaatio toisessa maailmansodassa == Henkilöt == === Sukunimenä === * Abdullah Tammi (e. Risto Tammi, s. 1949), suomalainen islaminuskoon kääntynyt henkilö, Suomen islamilaisen puolueen perustaja * Anton Tammi (s. 1988), suomalainen musiikkivideo-ohjaaja * Emma Tammi (s. 1982), amerikansuomalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja * Eero Tammi (s. 1983), suomalainen kriitikko, tietokirjailija, luennoitsija ja elokuvatyöntekijä * Eva Tammi-Salminen (s. 1971), korkeimman oikeuden oikeusneuvos * Hannes Tammi (1890–1937), teatteriohjaaja * Jari Tammi (s. 1962), suomalainen kirjailija ja kustantaja * Jukka Tammi (s. 1962), entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti, maailmanmestari * Jukka Tammi (s. 1941), suomalainen juristi, Verohallituksen entinen pääjohtaja * Kaisa Tammi (s. 1970), suomalainen psykologi ja vankilanjohtaja * Kari Tammi, oik. Martin Brushane (1946–2008), suomalainen jazzrumpali ja trumpetisti * Lauri Tammi (1916–2016), Kuusamon kunnanjohtaja * Leopold Tammi, ent. Porokuokka (1893–1983), suomalainen taidemaalari * Lumikki Tammi (1938–1998), suomalainen toimittaja ja kirjailija * Maija Tammi (s. 1985), suomalainen valokuvaaja * Mari Kujanpää, o.s. Tammi (s. 1976), suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija * Olli Tammi (1924–2022), suomalainen matemaatikko, Pekka Tammen isä * Pasi Tammi (s. 1971), suomalainen taidemaalari. * Pekka Tammi (s. 1952), suomalainen kirjallisuustieteilijä, Olli Tammen poika * Pekka Tammi, suomalainen lentokonesuunnittelija * Taisto Tammi (1945–1979), suomalainen tangolaulaja * Tom Tammi (s. 1945), yhdysvaltalainen näyttelijä * Tuukka Tammi (s. 1969), suomalainen sosiologi, ohjelmajohtaja ja päätoimittaja * Valtteri Tammi (s. 1996). suomalainen jääkiekkoilija. === Etunimenä === * Tammi Patterson (s. 1990), australialainen tennispelaaja * Tammi Terrell (1945–1970), yhdysvaltalainen rhythm and blues- ja pop-laulaja.
Grafeemi

Grafeemi on kirjoitusjärjestelmän pienin distinktiivinen yksikkö, joka erottaa yhden merkityksen toisesta. Grafeemityyppejä ovat kirjoitusmerkit (kuten kirjaimet, tavumerkit ja logogrammit) sekä välimerkit ja ideogrammit. Saman grafeemin pieni kirjain ja iso kirjain (kuten a ja A) ovat allografeja eivätkä eri grafeemeja, sillä ne eivät erota merkitystä. Grafeemilla voidaan tarkoittaa myös kirjoituksen jaksoa, jolla merkitään yhtä foneemia. ==Lähteet== Luokka:Kirjoitusjärjestelmät
Merkki

Merkki on asia, joka viittaa johonkin toiseen asiaan. Amerikkalainen filosofi Charles S. Peirce jakoi merkit kolmeen perusluokkaan (ns. merkkien toinen trikotomia): * ikoneihin, jotka muistuttavat kuvaamiaan asioita (esimerkiksi valokuva tai piirros henkilöstä) * indekseihin, jotka ovat kausaalisessa yhteydessä edustamaansa asiaan (esimerkiksi savu on tulen indeksi) * symboleihin, jotka ovat totunnaisesti tai sopimuksenvaraisesti yhteydessä edustamaansa asiaan (esimerkiksi valtion lippu tai kielen sana). == Katso myös == * Semiotiikka == Lähteet == * * Luokka:Semiotiikka nl:Sein