EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Macbeth

Macbeth on William Shakespearen kirjoittama näytelmä. Se perustuu Skotlannin todellisen kuninkaan Macbethin vaiheisiin, mutta ei ole historiallisesti tarkka. Macbeth on Shakespearen säilyneistä tragedioista lyhin. Vaikka tätä ei suoraan sanota näytelmässä, Banquosta periytyvän suvun katsotaan olevan Skotlannin, ja myöhemmin myös Englannin, Stuart-hallitsijasuku. Mahdollisesti Shakespeare halusi tällä mielistellä kuningas Jaakko I:tä. Jotkut näyttelijät eivät suostu lausumaan näytelmän nimeä pukuhuoneissa, koska sen kerrotaan tuovan huonoa onnea. Britanniassa käytetään sen sijaan usein nimitystä The Scottish Play (”Skottilainen näytelmä”). == Juoni == Taistelusta voittoisana palaava Macbeth ja hänen ystävänsä Banquo törmäävät kolmeen noitanaiseen. Nämä ennustavat Macbethin saavan haltuunsa ensin Cawdorin kreivikunnan ja myöhemmin tulevan kuninkaaksi. Banquolle ei luvata kuninkuutta, mutta hänestä ennustetaan kuningassuvun kantaisää. Pian Macbethin luokse tulee sanansaattaja, joka ilmoittaa kuninkaan lahjoittaneen hänelle Cawdorin kreivikunnan. Kuningas itse kunnioittaa Macbethia läsnäolollaan. Tämä ei pääse eroon kuninkuusajatuksesta ja laatii vaimonsa kanssa murhasuunnitelman. Macbeth murhaa kuninkaan ja lavastaa syylliseksi juopuneet henkivartijat. Kuninkaan pojat pelkäävät vaaraa ja pakenevat maasta, Macbeth kruunataan kuninkaaksi. Macbeth surmauttaa Banquon, jonka poika kuitenkin pääsee pakoon. Tappotuomittu ylimys Macduff pakenee, mutta hänen perheensä surmataan. Macbeth hallitsee hirmuvaltiaana, mutta alkaa pian nähdä tunnontuskissaan harhoja, kuten Banquon haamun omassa tuolissaan. Macbethin vastainen liitto kokoontuu Englannissa: Macduff ja vanhan kuninkaan poika Malcolm kokoavat armeijan ja lähtevät vapauttamaan Skotlantia. Macbeth menee vielä kerran tapaamaan noitia, jotka antavat hänelle tapansa mukaan totuudenmukaisia, mutta harhaanjohtavia lupauksia. Hän jatkaa hirmuhallintoa kärsien tunnontuskista yhä enemmän. Hänen vaimonsa alkaa kärsiä samoista kohtauksista ja lopulta kuolee, ilmeisesti itsemurhan tehneenä. Tässä vaiheessa Macbeth pitää kuuluisan monologinsa: ”Elämä on kuin varjo häilyväinen, vain näyttelijä rukka, joka riehuin lavalla keikkuu aikansa ja häipyy; se kertomus on, hupsun tarinoima, täys ääntä, vimmaa - tarkoitusta vailla”. Macbethin armeija ja hovi hylkäävät hänet. Macbeth kuolee lopulta taistellessaan Macduffia vastaan. Malcolmista tulee kuningas. == Katso myös == * Luettelo William Shakespearen näytelmien elokuvasovituksista == Lähteet == == Kirjallisuutta == === Suomennokset === * * * * == Aiheesta muualla == * Luokka:Shakespearen näytelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Filippos

Filippos (), Filippus tai Philippus (lat.) voi viitata seuraaviin: == Antiikin henkilöitä == * Filippus, apostoli * Filippos, Apostolien teoissa mainittu evankelista * Filippos I, Makedonian kuningas * Filippos II, Makedonian kuningas * Filippos III, Makedonian kuningas * Filippos IV, Makedonian kuningas * Filippos V, Makedonian kuningas * Filippos VI, Makedonian kuningas * Filippos I Filadelfos, Seleukidien valtakunnan kuningas (95–84 tai 83 eaa.) * Filippos II Filoromaios, Seleukidien valtakunnan kuningas (65–63 eaa.) * Filippos Agathokleen poika, makedinoalainen sotilas Aleksanteri Suuren aikana * Filippos Opuslainen (300-luku eaa.), Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi, matemaatikko ja tähtitieteilijä * Philippus Arabs, Rooman keisari 244–249 * Philippus II, Philippus Arabsin poika, kanssahallitsija ja konsuli == Keskiajan henkilöitä == * Filippus, vastapaavi vuonna 768 * Filippus Simonsson, Norjan hallitsija 1207–1217 == Nykyajan ja lähimenneisyyden henkilöitä == * Fílippos Kaïáfas, kreikkalainen vesipalloilija * Fílippos Karvelás, kreikkalainen telinevoimistelija == Muuta == * Fílippos, saari Ekhinadeilla Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa == Katso myös == * Filip, useiden eri henkilöiden nimi
Suomen MAD

Suomen MAD oli yhdysvaltalaiseen MAD-lehteen suurelta osin perustunut, kotimaisella aineistolla väritetty suomalainen huumorilehti. Ensimmäinen Suomen MAD julkaistiin huhtikuussa 1970 nimellä Suomalainen MAD. Suomalaisia MADeja julkaistiin 30 kpl, 1970 - 9 kpl, 1971 - 12 kpl ja 1972 - 9 kpl. Vuonna 1971 julkaistiin myös kaksi pokkaria (Tyypillisesti MAD ja Don Martin keittää sopan). Suomalainen MAD lopetettiin vuonna 1972, mutta vuodesta 1982 lähtien Semic ja myöhemmin vuodesta 1998 lähtien Egmont Kustannus julkaisivat MAD:ia uudestaan Suomessa nimellä Suomen MAD. Lehden päätoimittajana toimi vuodesta 1982 lähtien Marjaana Tulosmaa ja 1980- sekä 1990-luvuilla näkyvimpänä toimittajana lehden sivuilla esiintyi the Metsänen (Timo Metsänen). Ensimmäinen spesiaali ilmestyi vuonna 1984 ja oli nimeltään Kino-MAD. Suomen MADissä esiintyneistä suomalaispiirtäjistä mainittakoon esimerkiksi Juba, Tapani Rytöhonka, Ari Kutila, Wallu, Kyky Ahonen, Kari Korhonen, Ilkka Heilä, Jukka Murtosaari, Petri Hiltunen, Samson, Jari Rasi ja Eeli Aalto. Suomen MADin viimeinen numero ilmestyi 9. marraskuuta 2005. Lehtiä julkaistiin yhteensä 245 kappaletta, taskukirjoja ilmestyi kymmenkunta kappaletta. == Aiheesta muualla == * Suomen Finnish Mad Epävirallinen Unofficial Website - www.finnmad.net * Worldwide MAD Magazines: Finland Luokka:Suomalaiset huumorilehdet Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sarjakuvalehdet Luokka:Mad
Suurlakko

Suurlakko tarkoittaa samaa kuin yleislakko. Nimitys on vanhahtava, ja sitä käytetään yleensä vain eräistä Suomen historiaan liittyvistä yleislakoista: * vuoden 1905 suurlakko 30. lokakuuta – 6. marraskuuta 1905 liittyen vuoden 1905 vallankumoukseen * syksyn 1917 niin sanottu marraskuun lakko 14.–19. marraskuuta 1917. *Ruotsin suurlakko 1909
Petra Marklund

Petra Linnea Paula Marklund (s. 12. syyskuuta 1984 Tukholma) on ruotsalainen poplaulaja, joka esiintyy englanniksi taiteilijanimellä September. Septemberin musiikkia säveltävät, sanoittavat ja tuottavat ruotsalaiset Jonas von der Burg, Niclas von der Burg ja Anoo Bhagavan. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat ”Satellites”, ”Cry For You” ja ”Until I Die”. Vuonna 2012 hän julkaisi albumin omalla nimellään. ==Musiikki== September tuli Ruotsissa tunnetuksi ensimmäisen albuminsa Septemberin myötä vuonna 2003. Siltä julkaistiin singleinä kappaleet ”La La La (Never Give It Up)”, ”We Can Do It” ja ”September All Over”. Vuonna 2005 julkaistiin hänen toinen albuminsa In Orbit, jolta tuli monta radiohittiä. Levyn tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi ”Satellites”. Muut tunnetut kappaleet olivat myös Suomessa singleinä julkaistut ”Looking For Love”, ”Flowers On The Grave”, ”It Doesn’t Matter” ja ”Cry For You”. Syksyllä 2007 julkaistu Septemberin uran kolmas albumi on nimeltään Dancing Shoes. Levyn ensimmäinen single ”Can’t Get Over” käväisi Suomen virallisella singlelistalla sijalla 10 (viikolla 28/2007). Albumin tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi ”Until I Die”, joka soi Suomessa radioissa ja televisiossa. Kappaleesta julkaistu single ylsi julkaisuviikollaan (viikolla 2) Suomen virallisen singlelistan 16. sijalle. Seuraavalla viikolla single nousi jo kahdeksannelle sijalle. Lokakuussa 2012 Marklund julkaisi Ruotsissa omalla nimellään Inferno-levyn, jolla hän laulaa ruotsiksi. Se nousi heti julkaisun jälkeen Ruotsin albumilistan ykköseksi. Marklund kirjoitti levyn kappaleet yhdessä tiimin kanssa, johon kuului muun muassa Kent-yhtyeen laulaja-kitaristi-säveltäjä Joakim Berg. Levy on tyyliltään popmusiikkia, kun Marklund oli edeltävinä vuosina julkaissut September-taiteilijanimellä pääasiassa dance-musiikkia. Septemberin musiikkia julkaisee Ruotsissa levy- yhtiö Catchy Tunes ja Suomessa levityksestä huolehtii Bonnier Music. September voitti parhaan dance-artistin palkinnon NRJ Radio Awards -gaalassa vuonna 2006. Septemberin pukeutumistyyli vaihtelee jatkuvasti, mutta hän suosii värejä ja hienostuneisuutta. Fanisivuillaan hän kertoi olevansa hyvin tunteellinen ihminen, joka nauraa ja itkee paljon. Marklundin isä tekee töitä avaruustutkimuksessa ja äiti on ruotsalais-slovenialainen. == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * === Kokoelma-albumit === * * * * === Singlet === Albumilta September * * * Albumilta In Orbit * * * * * Albumilta Dancing Shoes * * * Albumilta Love CPR * * * Albumilta Inferno * ==Aiheesta muualla== * Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Paavola (Suomen entinen kunta)

Paavola (aiemmin Pehkola) on Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Paavola yhdistettiin 1973 Revonlahden kanssa Ruukin kunnaksi, ja edelleen 1. tammikuuta 2007 Siikajoen kanssa Siikajoen kunnaksi. Paavolan naapurikunnat olivat Liminka, Revonlahti, Pattijoki, Vihanti ja Rantsila. Paavolassa järjestettiin Herättäjäjuhlat vuonna 1895. Paavolassa risteävät seututie 807 ja kantatie 86. Paavolan puukirkko on vuodelta 1756, ja sen on suunnitellut Matti Honka. ==Kyliä== * Hartaanselkä * Kirkonkylä (Pehkola, Paavola) * Lappi (myöhemmin Tuomioja) * Luohua * Ruukki Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Paavolan taajamat olivat Ruukki (1 148 asukasta, joista 1 145 Paavolan puolella) ja Kirkonkylä (282 asukasta). Vuonna 1960 taajamaksi määriteltiin myös Luohua, joka ei kuitenkaan enää ollut taajama vuonna 1970. ==Väestö== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Paavolan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970. ==Tunnettuja paavolalaisia== * Matti Arvola (1883–1959), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos * Hannes Eskola (1885–1951), kansanedustaja (Maalaisliitto) ja pankinjohtaja * Eeva Heilala (o.s. Taavetti, 1934–2023), kirjailija ja runoilija * Soile Isokoski (s. 1957), laulaja ja pedagogi * Hannes Leinonen (1916–1986), Oulun hiippakunnan piispa * Keijo Minerva (s. 1951 Ruukin kylässä), muusikko * Kari Nenonen (s. 1953), kaupungin-, sairaala- ja järjestöjohtaja * Leena Nissilä (o.s. Karhumaa, s. 1969), kielentutkija, Kotimaisten kielten keskuksen johtaja * Veli Saarinen (1908–1984), juristi, virkamies ja korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos * Anna-Maija Ylimaula (s. 1950), arkkitehti, kirjailija ja emeritaprofessori ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Paavolan kirkon historia * Paavolan kylä- ja kotiseutuyhdistys (Facebook) *
Rochen raja

Rochen raja kuvaa etäisyyttä, jota lähempänä planeettaa tai emäkappaletta oleva toinen taivaankappale hajoaa palasiksi. Esimerkiksi Saturnuksen renkaat ovat todennäköisesti muodostuneet planeetan lähellä kuun tai pikkuplaneetan hajoamisen seurauksena. Rochen raja riippuu pääosin keskuskappaletta kiertävän kappaleen tiheydestä. Rochen rajaksi voidaan kutsua myös Rochen ekvipotentiaalipintaa eli Rochen pintaa. Rochen raja on saanut nimensä tähtitieteilijä Édouard Rochelta. == Rochen rajan laskeminen == ===Rochen raja jäykälle kappaleelle=== : d = R\left( 2\;\frac {\rho_M} {\rho_m} \right)^{\frac{1}{3}} \approx 1{,}260R\left( \frac {\rho_M} {\rho_m} \right)^{\frac{1}{3}} missä R on keskuskappaleen säde, \rho_M on keskuskappaleen tiheys, ja \rho_m on satelliitin tiheys. === Rochen raja nestemäiselle kappaleelle === Nestemäisellä kappaleella hajoaminen tapahtuu kauempana. Tarkkaa laskukaavaa ei ole, likimääräistyksiä on helpompi käyttää: : d \approx 2{,}423R\left( \frac {\rho_M} {\rho_m} \right)^{\frac{1}{3}} Tarkempi matemaattinen kaava tietokoneille: : d \approx 2{,}423 R\left( \frac {\rho_M} {\rho_m} \right)^{1/3} \left( \frac{(1+\frac{m}{3M})+\frac{c}{3R}(1+\frac{m}{M})}{1-c/R} \right)^{1/3} jossa c/R on keskuskappaleen litistyneisyys. == Aiheesta muualla == * Detailed derivation of formulae for calculating the Roche limit Luokka: Aurinkokunta
Knut Nylander

Knut Leonard Nylander (8. lokakuuta 1839 Oulu – 18. syyskuuta 1886 Bogskär) oli Valtionrautateiden arkkitehti. Nylanderin isä Anders oli tunnettu oululainen tervaporvari, jonka muita lapsia ovat muun muassa kasvitieteilijä William Nylander ja taidemaalari Oskar Nylander. Nylander lähti Oulusta Hämeenlinnaan 1857, jossa kouluttautui arkkitehdiksi lääninarkkitehti Carl Albert Edelfeltin oppilaana. Edelfeltin johdolla suunniteltiin Suomen ensimmäisten rautateiden rakennukset. Nylander on suunnitellut Riihimäen–Pietarin rautatien rautatien pienemmät asemarakennukset. Todennäköisesti Nylander on suunnitellut myös rataosien Hämeenlinna–Tampere, Turku–Toijala, Tampere–Haapamäki–Seinäjoki–Vaasa sekä Seinäjoki–Oulu asemarakennukset. Näitä piirustuksia ei kuitenkaan ole signeerattu. Myöhemmin piirustuksia on käytetty rakennettaessa asemarakennuksia Savon radalle ja Tampere–Pori-radalle. Nylander toimi valtionrautateiden rataosaston ensimmäisenä arkkitehtina vuosina 1876–1878. Rautatierakennusten lisäksi Nylander suunnitteli joitakin taloja ja kirkkoja sekä toimi useiden majakoiden rakennustöiden valvojana. Hän kuoli onnettomuudessa Bogskärin majakan rakennustyömaalla syyskuussa 1886. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Rautatieasemat Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1886 kuolleet
Eulalios

Eulalios Fryygialainen (500-luku) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Fryygiasta. Hän oli yksi viimeisiä uusplatonilaisia filosofeja. Hän oli yksi niistä filosofeista, jotka pakenivat vuonna 531 tai 532 Ateenan filosofikoulun sulkemisen (529) jälkeen Persian kuninkaan Khosrau I:n hoviin. Hänen kumppaneitaan olivat muun muassa Simplikios, Damaskios ja Priskianos. Hänen omasta ajattelustaan ei tiedetä paljoakaan. Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Uusplatonistit
Hillin pallo

Hillin pallo on taivaankappaleen ympärillä oleva vyöhyke, jossa tämän taivaankappaleen vetovoima hallitsee. Esimerkiksi Maan ympärillä on vyöhyke, jolla jokin kappale voi kiertää Auringon sijaan Maata, koska maan vetovoima on tällä alueella voimakkaampi. Hillin pallon määritti amerikkalainen tähtitieteilijä George William Hill. Hillin palloa kutsutaan myös toisen keksijänsä Édouard Rochen mukaan Rochen palloksi. Hillin pallon merkitys on siinä, että sen sisäpuolella dynamiikka on olennaisesti kahden kappaleen välistä ja muiden taivaankappaleiden vaikutukset vain vähäisiä häiriöitä. == Hillin pallon laskeminen == Jos pienemmän kappaleen massa on m ja se kiertää raskaampaa kappaletta M etäisyydellä a, Hillin pallon säde r pienemmälle kappaleelle on :r \approx a \sqrt[3]{\frac{m}{3 M}}. Käytännössä vakaita satelliittiratoja on vasta 1/2 – 1/3 Hillin säteen päässä, taannehtivat eli retrogradiset radat ovat vakaampia kuin myötäsuuntaiset radat. Usein käytetään 1/3 Hillin sädettä. Taannehtiva rata on yleisen kiertoliikkeen vastainen: jos Jupiter kiertää Aurinkoa myötäpäivään päin, retrogradinen rata on vastapäivään päin. Tilanteessa, jossa ollaan hyvin lähellä suurta kappaletta, Hillin pallo uppoaa helposti pienten kappaleiden sisään, jolloin stabiileija kiertoratoja ei ole lainkaan. == Aiheesta muualla == *Gravity Page 5 *Orbits in Strongly Curved Spacetime Luokka:Taivaanmekaniikka
Rochen pinta

Rochen pinta (joskus Rochen raja) on kahden taivaankappaleen ympärillä oleva kuvitteellinen pinta, joka on kappaleiden vetovoimaraja. Se on raja, jota suuremmaksi laajennuttuaan tähti alkaa vuodattaa massaa tähtien välissä olevan leikkauspisteen L1 kautta toiseen tähteen. Tätä leikkauspistettä kutsutaan Lagrangen pisteeksi. Tähti voi ylittää eli "täyttää" Rochen rajansa elämänsä loppuvaiheessa, kun vedyn loppumisen seurauksena tähden ydin supistuu ja sen ulkokerrokset laajenevat voimakkaasti. Rochen pintaa on molempia tähtiä ympäröivä gravitaatiokentän ekvipotentiaalipinta, jonka jokaisessa pisteessä gravitaation potentiaalienergia on yhtä suuri. Jos kappaleiden massat ovat yhtä suuria, Rochen pinta muistuttaa kaksiulotteisessa kuvassa makaavaa kahdeksikkoa tai ääretön-merkkiä. Kolmiulotteisena Rochen pinta on kuin kaksi vesipisaraa vastakkain; "vesipisaroiden" pyöreiden päiden keskipisteissä ovat Rochen pinnan luovat massapisteet, esimerkiksi tähdet. Rochen pinta täyttyy monissa kaksoistähdissä toiselta puolen. Näissä tähdissä massaa virtaa tähdestä toiseen Lagrangen pisteen L1 kautta. Hyvänä esimerkkinä tästä massan siirtymisestä ovat novat. Rochen pinnan laskemisessa otetaan huomioon painovoimapotentiaali ja keskipakoisvoima. Rochen pinta on saanut nimensä tähtitieteilijä Édouard Rochelta. ==Lähteet== * Tähtitieteen perusteet, kolmas laitos, URSA 2000, ISBN 952-5329-01-1 Luokka: Tähdet
Retrogradinen liike

Retrogradinen liike eli taannehtiva liike on liikettä, joka suuntautuu järjestelmän yleisen liikkeen vastaiseen suuntaan. Aurinkokunnassa yleinen liikkumissuunta on vastapäivään tarkasteltuna Maapallon tämänhetkisen pohjoisnavan puolelta. Alkuperäinen pyörimissuunta on tullut Aurinkokuntaa edeltäneen kaasu- ja pölypilven pyörimissuunnasta. ==Kiertoradan suunta== Kaikki planeetat ja suurin osa pienemmistä kappaleista kiertävät Aurinkoa vastapäivään. Planeettojen lähimpien ja suurimpien kuiden yleinen kiertosuunta on sama kuin planeetan pyörimisliikkeen suunta. Aurinkokunnan jättiläisplaneetoilla on paljon pieniä "epäsäännöllisiä" kuita, joiden kiertoratojen inklinaatio on suuri tai kiertoradat ovat elliptisiä. Näiden kuiden arvellaan olevan planeetan sieppaamia asteroideja tai Kuiperin vyöhykkeen kohteita (tai niiden osia), joista suurin osa kiertää planeettaa taannehtivasti. Esimerkiksi Jupiterin kuista 48 on taannehtivasti kiertävää ja 8 yleiseen suuntaan kiertävää. ==Pyörimisliikkeen suunta== Planeettojen yleinen pyörimissuunta on sama kuin planeetan liikkeen suunta kiertoradalla: vastapäivään. Planeetoista retrogradisesti (myötäpäivään) pyörivät Venus ja Uranus. ==Näennäinen taannehtiva suunta== Taivaankappaleiden keskinäisestä liikkeestä voi seurata myös näennäinen taannehtiva suunta, esimerkiksi muiden planeettojen kiertoliike maasta katsottuna voi hidastua tai tehdä silmukoita verrattuna taustatähtiin monien kuukausien Sivulla kuva Marsin silmukasta, joka kuvattu kuukausien aikana aikana. Näiden liikkeiden selittäminen oli ongelmallista geosentrisessä aurinkokuntamallissa. Kaikkien tähtien ja planeettojen voidaan havaita liikkuvan yöllä taivaalla idästä länteen Maan pyörimisliikkeen seurauksena. Ulkoplaneettojen voidaan havaita liikkuvan, useiden peräkkäisten öiden havaintojen perusteella, taustatähtiin verrattuna yleensä hitaasti itään päin. Maasta katsottuna kaikki planeetat vaihtavat säännöllisesti suuntaansa. Ulkoplaneettojen kohdalla tämä johtuu siitä, että Maa ohittaa kiertoradallaan ulkoplaneetan. Sisäplaneettojen näennäinen retrogradinen liike selitetään vastaavanlaisella mekanismilla, johon liittyy lisäksi konjunktiot Auringon kanssa. Planeetta Näennäisen retrogradisen liikkeen kestoaika Näennäisen retrogradisen liikkeen esiintymisväli Mars 72 pv 25,6 kk Jupiter 121 pv 13,1 kk Saturnus 138 pv 12,4 kk Uranus 151 pv 12,15 kk Neptunus 158 pv 12,07 kk ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Aurinkokunta Luokka:Taivaanmekaniikka
Frank Capra

Francesco Rosario ”Frank” Capra () oli italialaissyntyinen yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. == Ura == Capra aloitti ohjaajan uransa mykkäelokuvista. Ennen toista maailmansotaa hänen tunnetuimpia teoksiaan oli Arsenikkia ja vanhoja pitsejä. Toisen maailmansodan aikaan hän osallistui merkittävällä tavalla propagandaelokuvien tekoon. Hän johti Armed Forces Motion Picture Unitia ja loi muun muassa Private Snafun hahmon. Heti sodan jälkeen 1946 hän ohjasi elokuvan Ihmeellinen on elämä, jota on sittemmin esitetty Suomessakin jouluisin televisiossa. Uskonnoltaan Capra oli katolilainen, mikä vaikutti elokuvakriitikko Maria Elena de las Carrerasin mukaan myös hänen taiteelliseen näkemykseensä. Capralle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1982. == Filmografia == * Vahva mies (The Strong Man, 1926) * Onnen kultapoika (For the Love of Mike, 1927) * Pitkät housut (Long Pants, 1927) * The Power of the Press (1928) * Say It with Sables (1928) * So This Is Love (1928) * Syvyyden vangit (Submarine, 1928) * Nyrkkivalta (The Way of the Strong, 1928) * That Certain Thing (1928) * The Matinee Idol (1928) * Flight (1929) * The Donovan Affair (1929) * The Younger Generation (1929) * Rain or Shine (1930) * Ladies of Leisure (1930) * Dirigible (1931) * The Miracle Woman (1931) * Platinapommi (1931) * Forbidden (1932) * American Madness (1932) * Myrsky yli Aasian (1932) * Päivä ylhäisönaisena (Lady for a Day, 1933) * Tapahtui eräänä yönä (1934) * Sinä, minä ja hevonen (Broadway Bill, 1934) * Opera Hat (1935) * Mr. Deeds tulee kaupunkiin (Mr. Deeds Goes to Town, 1936) * Sininen kuu (1937) * Komedia meistä ihmisistä (1938) * Mr. Smith lähtee Washingtoniin (1939) * He uskoivat elämään (Meet John Doe, 1941) * Arsenikkia ja vanhoja pitsejä (1944) * Ihmeellinen on elämä (1946) * Ratkaisun edessä (State of the Union, 1948) * Me kaksi ja hevonen (Riding High, 1950) * Poikamiesisä (Here Comes the Groom, 1951) * Läpiä päässä (A Hole in the Head, 1959) * Taskullinen ihmeitä (Pocketful of Miracles, 1961) == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Italialaiset elokuvaohjaajat Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon saajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Amerikanitalialaiset Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Frengers

Frengers on vuonna 2003 julkaistu tanskalaisyhtye Mewin kolmas albumi. Levy sai huomattavaa suosiota arvostelijoilta ja se nosti Mewin kansainväliseen maineeseen. Levy on pääosin kokoelma kappaleita aikaisemmilta levyiltä Half The World Is Watching Me ja A Triumph For Man. Tunnetuimmat kappaleet levyltä ovat "Am I Wry? No", "156", "Snow Brigade" ja "Comforting Sounds". Levyn nimi tulee englannin kielen sanoista friend (ystävä) ja stranger (tuntematon, vieras), frenger (monikossa frengers) on henkilö jota ei voi sanoa ystäväksi muttei myöskään tuntemattomaksi. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2003 albumit Luokka:Mew’n albumit
Galina Kulakova

Galina Aleksejevna Kulakova (; s. 29. huhtikuuta 1942 Logatši, Udmurtian ASNT, Neuvostoliitto) on neuvostoliittolainen hiihtäjä. Kulakova oli 1970-luvun alun paras naishiihtäjä arvokisaohjelmaan kuuluvilla matkoilla. Hän voitti neljä olympiakultaa, joista kaksi oli henkilökohtaisilta matkoilta 1972 ja kaksi viestikultia (1972 ja 1976). Hiihdon maailmanmestaruuskilpailuista Kulakova voitti kolme henkilökohtaista ja kaksi viestikultaa. Kulakova jäi kiinni dopingin käytöstä Innsbruckin olympialaisissa 1976 ja menetti 5 kilometrin hiihdon pronssimitalin. Hän ei kuitenkaan saanut kilpailukieltoa vaan hiihti vielä samoissa kisoissa viestin.Arponen, ym., s. 157–158. Kulakova voitti Salpausselän Kisoissa 10 kilometrin kilpailun vuosina 1972–1975 ja 1979, Holmenkollenin kisoissa 10 kilometriä vuosina 1970 ja 1979 sekä Falunissa 5 kilometriä vuonna 1973, 10 kilometriä vuosina 1973, 1975 ja 1977 sekä 20 kilometriä vuonna 1979. Kulakova voitti 39 kertaa Neuvostoliiton mestaruuden vuosina 1969–1981. Hän lopetti huippu-urheilu-uransa vuonna 1982 saavutettuaan vielä samana vuonna Oslon MM-kilpailuissa viestissä hopeaa. == Muut arvokisasijoitukset == *1968 olympialaiset: **6. sija: 10 km *1978 MM-kisat: **4. sija: 5 km **4. sija: 10 km *1980 olympialaiset: **5. sija: 10 km **6. sija: 5 km *1982 MM-kisat: **5. sija: 20 km **10. sija: 10 km **13. sija: 5 km == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Galina Kulakova Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com * Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Neuvostoliittolaiset maastohiihtäjät Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut neuvostoliittolaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut hiihtäjät Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Thomas de Maizière

Karl Ernst Thomas de Maizière (s. 21. tammikuuta 1954 Bonn) on saksalainen konservatiivipoliitikko (CDU), joka on toiminut Saksan sisäasiainministerinä 2009–2011 ja uudelleen vuodesta 2013 alkaen. Maaliskuussa 2011 hän siirtyi puolustusministeriksi eroamaan joutuneen Karl-Theodor zu Guttenbergin paikalle. Merkelin ensimmäisessä hallituksessa (2005–2009) de Maizière toimi kansliaministerinä. Vuosina 2001–2005 hän toimi Saksin osavaltion ministerinä eri tehtävissä. Maizièren isä oli kenraali Ulrich de Maizière, Bundeswehrin tarkastaja ja pääesikunnan päällikkö 1966-1972\. Koulutukseltaan de Maizière on oikeustieteen tohtori. Tohtorin väitöskirjansa hän sai valmiiksi vuonna 1986. Hän työskenteli ensin Berliinin pormestarille ennen kuin liittyi Länsi- Berliinin edustajistoon neuvotteluissa Saksan yhdistämisestä. Vuodesta 1990 de Maizière työskenteli entisen DDR:n osavaltion demokratisoimisen hyväksi. DDR:n viimeisenä pääministerinä toiminut Lothar de Maizière on hänen serkkunsa. Vuonna 2001 de Maizière sai paikan Saksin osavaltion talousministerinä, myöhemmin oikeusministeriksi ja edelleen sisäministeriksi. Thomas de Maizièren suku oli hugenotteja, jotka pakenivat Ranskasta vainojen takia Preussiin 1600-luvulla. ==Lähteet== Luokka:Saksan ministerit Luokka:Saksalaiset kristillisdemokraattiset poliitikot Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nurmikko

Nurmikko on tavallisimmin pihamaahan, puistoon tai muuhun vastaavanlaiseen paikkaan kuuluva alue, jolla kasvaa mataliksi leikattuja nurmikasveja, kuten heiniä, apiloita ja muita matalia kasveja, mutta ei yleensä esimerkiksi sammalta tai jäkälää. Nurmikkoa hoidetaan pitämällä se lyhyenä ruohonleikkurin avulla. Lisäksi erityisesti kuivemmilla alueilla käytetään keinokastelua. Talven aikana nurmikolle saattaa muodostua lumihometta, jos se on jätetty liian pitkäksi tai lehtien peittoon.Sari Hawkins: Kuinka pitkälle syksyyn nurmikko pitää leikata? Muista vitosen sääntö Iltalehti.fi 27.9.2017. Viitattu 29.7.2019. Liian lyhyen, liian tiiviin tai vedessä seisovan nurmikon päälle saattaa muodostua talven aikana jääpoltetta. == Katso myös == * Tekonurmi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotipuutarha: Siirtonurmikon perustaminen * Kotipuutarha: Nurmikon hoito * Iltasanomat: Raivostuttaako sammaloitunut nurmikko? Näin pääset sammaleesta eroon * Yhteishyvä: Nurmikon perustaminen * Meilläkotona.fi: Nurmikon kylvö: näin perustat kauniin ja kestävän nurmikon * Yle: Koska nurmikonleikkuun saa aloittaa? * MTV: Nurmikon kasvattamisen ABC – Näin onnistut! Luokka:Puutarhanhoito
Kirurgi

Kirurgi on lääkäri, joka suorittaa leikkauksia. Kouluttautuakseen kirurgiksi Suomessa ensin tulee suorittaa 6-vuotinen lääketieteen lisensiaatin (LL) tutkinto ja sen lisäksi erikoislääkärin kuusi vuotta kestävä tutkinto. Kirurgisia erikoistumisaloja Suomen lääketieteellisissä tiedekunnissa ovat: *gastroenterologinen kirurgia (eli maha-suolikirurgia) *käsikirurgia *lastenkirurgia *plastiikkakirurgia *suu- ja leukakirurgia (yhteinen erikoisala hammaslääketieteen kanssa) *sydän- ja rintaelinkirurgia *verisuonikirurgia *yleiskirurgia *ortopedia (tuki- ja liikuntaelimistön kirurgia) *neurokirurgia (eli aivojen ja hermoston kirurgia) *traumatologia (Suomessa sisältyy ortopedian opetukseen) *urologia Erikoislääkäritutkintoon kuuluu yhdeksän kuukautta kestävä perusterveydenhuollon jakso, kahden vuoden ja kolmen kuukauden mittainen kirurgian runkokoulutusvaihe, sekä kolme vuotta kestävä eriytyvä koulutus. Runkokoulutusvaihe palvellaan pääsääntöisesti yliopistosairaalan ulkopuolisissa sairaaloissa käytännön työssä sairaalalääkärinä, eri kirurgian osa-alueilla. Runkokoulutuksen jälkeen suoritettava eriytyvä koulutusosio palvellaan pääsääntöisesti yliopistosairaalassa, yhteensä kolmen vuoden ajan. Neurokirurgiaan erikoistuminen ei sisällä kirurgian runkokoulutusta, vaan erikoistuminen tapahtuu erillisessä koulutusohjelmassa. Suu- ja leukakirurgiaan erikoislääkärit ovat suorittaneet joko hammaslääketieteen tai lääketieteen lisensiaatin tutkinnon sekä vuodesta 1999 lähtien kuuden vuoden kirurgisen erikoistumisjakson. Suu- ja leukakirurgian erikoistuminen hammaslääketieteen puolelta sisältää valikoidusti kolme vuotta yleislääketieteen opintoja (mm. sisätaudeista mutta ei gynekologiasta) sekä kolme vuotta kirurgian opintoja. Yleislääkärin erikoistuminen suu- ja leukakirurgiaan sisältää hammaslääketieteen yleisiä opintoja sekä kirurgian opintoja. Hammaslääketieteen lisensiaatti voi suu- ja leukakirurgiaan erikoistuessaan opiskella opintosuunnitelmansa lisäksi vielä yhden vuoden lisää, jolloin hän saavuttaa erikoistumisensa lisäksi myös lääketieteen lisensiaatin tutkinnon. Lääketieteen ja kirurgian tohtorin (LKT) tutkinto on Helsingin yliopiston nykyisen lääketieteen tohtorin (LT) tutkinnon vanha tutkintonimike, joka ei välttämättä tarkoita sitä, että lääkäri olisi koulutukseltaan kirurgi. == Aiheesta muualla == * Kirurgin haastattelu * Suomen Kirurgiyhdistys r.y * Lääkäri Luokka:Kirurgia Luokka:Terveydenhuollon ammatit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kirkwoodin aukko

Kirkwoodin aukot ovat Aurinkokunnan asteroidivyöhykkeen kohtia, joilla on hyvin vähän asteroideja. Ne ovat Jupiterin aiheuttamia. Kiertoaika kunkin Kirkwoodin aukon kohdalla on jokin tasainen murtoluku Jupiterin kiertoajasta. Esimerkiksi 2,5 AU:n kohdalla on 1:3 kiertoaikaresonanssi Jupiterin kanssa. 1:3 kiertoaikaresonanssi tarkoittaa kiertoaikojen tasamurtolukuista suhdelukua. Kirkwoodin aukkoja vastaavia ovat myös esimerkiksi Saturnuksen renkaiden aukot, kuten Encken ja Cassinin jaot. == Kirkwoodin aukot asteroidivyöhykkeellä == * 1,9 AU (2:9 resonanssi) * 2,06 AU (1:4 resonanssi) * 2,25 AU (2:7 resonanssi) * 2,5 AU (1:3 resonanssi) jolla ovat kuitenkin myös Alinda-ryhmän asteroidit. * 2,706 AU (3:8 resonanssi) * 2,82 AU (2:5 resonanssi) * 2,95 AU (3:7 resonanssi) * 3,27 AU (1:2 resonanssi), mutta myös Griqua-ryhmän asteroidit. * 3,7 AU (3:5 resonanssi) Merkittävimmät aukot ovat 1:3, 2:5, 3:7, ja 1:2 resonanssit. 1:1 resonanssissa ovat ns. troijalaiset asteroidit. == Aiheesta muualla == * Article on Kirkwood gaps at Wolfram's scienceworld * Oulun yliopisto - Tähtitieteen osasto - Kirkwoodin aukot Luokka:Asteroidit
234/50 Be

234/50 Be (234 millimetrin 50 kaliiperin järeä merikanuuna mallia Bethlehem Steel) on suomalainen nimi yhdysvaltalaiselle kaliiperiltaan 234 millimetrin tykille, jonka valmistaja oli Bethlehem Steel Corporation. 234/50 Be:n kaliiperi oli 233,68 millimetriä eli 9,2 tuumaa. Putken pituus oli 11 684 millimetriä. Tykin toisen maailmansodan aikainen suurin kantama oli 25,5 kilometriä. Teoreettinen tulinopeus oli 2 laukausta minuutissa ja käytännön tulinopeus 1,5 laukausta minuutissa. Täysmiehistö oli 3 aliupseeria ja 25 miestä. Tykit oli alun perin 1910-luvulla tilattu Chilen laivastolle. Kauppa kuitenkin peruuntui, mutta 14 tykkiä saatiin myytyä Venäjälle Pietari Suuren merilinnoituksen tarpeisiin. Tykit toimitettiin vuonna 1915, ja ne saatiin sijoitettua linnakkeille vuoteen 1917 mennessä. Kuusi 234/50 Be:tä sijoitettiin Russaröhön, neljä Naissaareen ja neljä Suurupiin. Russarön 234/50 Be -patteri jäi Suomen itsenäistyttyä hyvään kuntoon, paitsi että venäläiset olivat hävittäneet tykkien osia. Suomi korjasi tykit ampumakuntoon 1920-luvun alussa. Russarön tykkien uudistus 1930-luvulla paransi kantamaa. Tykit evakuoitiin talvisodan jälkeen, sillä tykkiasemat jäivät Neuvostoliiton vuokra-alueen sisäpuolelle. Kolme tykkiä palautettiin jatkosodan aikana Russaröhön, kun neuvostoliittolaiset olivat poistuneet. 1960-luvulla loputkin tykit asennettiin takaisin. Patteri purettiin pois käytöstä 1983. Suomalaisilla oli 234/50 Be:n kanssa ongelmia jatkuvassa tulitoiminnassa, sillä tykin lukko jumiutui aina viimeistään viidennen laukauksen jälkeen. Ongelma korjattiin 1970-luvulla vaihtamalla lampaantaljatiiviste neopreenikumitiivisteeseen. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *Super- Heavy Coastal Guns: 234/50 BS *Naissaaren rannikkotykkipatteri 7 (rannakaitsepatarei 7) historiaa *Suurupin rannikkopatteri 2 (rannakaitsepatarei 2) historiaa Luokka:Rannikkotykit Luokka:Suomen puolustusvoimien tykkikalusto
Rainer Barzel

Rainer Candidus Barzel (20. kesäkuuta 1924 Itä-Preussi – 26. elokuuta 2006 München) oli saksalainen poliitikko, joka toimi Saksan kristillisdemokraattisen puolueen (CDU) puheenjohtajana vuosina 1971–1973. Vuonna 1972 hän oli puolueensa ehdokkaana Saksan liittokansleriksi, mutta hävisi SPD:n ehdokkaalle Willy Brandtille. Barzel toimi liittopäivien puhemiehenä 1983–1984. Rainer Barzel kasvoi katolisessa perheessä Itä- Preussissa, ja opiskeli jesuiittojen ylläpitämässä koulussa. Hän valmistui ylioppilaaksi 1941, joutui rintamalle ilmavoimiin sodan loppuun asti. Kun yliopistot jälleen avattiin, hän opiskeli oikeustiedettä. Hän kiinnostui politiikasta opiskelijana, ja osallistui Carl Spieckerinn avustajana uuden saksalaisen demokratian määrittelyyn. Barzel pääsi liittopäiville 1957, ja tuli tunnetuksi loistavana puhujana. Vuonna 1962 useit aministereitä joutui eroamaan skandaalin takia, ja Adenauer nosti nuoren Barzelin hallitukseen. CDU:n hävittyä vuoden 1969 vaalit barzel loisti oppositiojohtajana. Perhesyistä hän oli välillä sivusssa politiikasta, mutta nousi Helmut Kohlin ensimmäiseen hallitukseen Saksojenvälisten suhteiden ministteriksi. Hän ajoi voimakkaasti Saksojen jälleenyhdistymistä. Vuoden 1983 vaalien jälkeen Barzelista tuli liittopäivien puhemies. Pian sen jälkeen häntä syytettiiin vanhoistta väärinkäyöksistä. Hän erosi tehtävästään lokakuussa 1984. Syytteet kaatuivat myöhemmin, mutta Barzel ei enää pyrkinyt liittopäiville. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksan ministerit Luokka:Saksalaiset kristillisdemokraattiset poliitikot Luokka:Saksan kristillisdemokraattisen unionin puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet Luokka:Saksan liittopäivien puhemiehet
Litistyneisyys

thumb|right|Sferoidi, litistynyt pallo. Litistyneisyys on tähtitieteessä taivaankappaleen ominaisuus, joka riippuu mm. kappaleen rakenteesta ja pyörimisnopeudesta. Maa on litistynyt vain hiukan, jättiläisplaneetat runsaasti. Litistyneisyys on päiväntasaajasäteen ja napasäteen erotus jaettuna päiväntasajasäteellä. ==Katso myös== * Vertausellipsoidi Luokka:Aurinkokunta
Godfrey Reggio

Godfrey Reggio (s. 29. maaliskuuta 1940 Louisiana) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hän on erikoistunut kokeelliseen dokumenttielokuvaan. Hänen kuvaajakumppaninaan on toiminut Ron Fricke. Reggion tunnetuin teos on Qatsi- trilogia: Koyaanisqatsi (1982), Powaqqatsi (1988) ja Naqoyqatsi (2002). Tähän liittyen hän on maininnut, ettemme me käytä teknologiaa vaan elämme sitä, ja että teknologiasta on tullut yhtä olennainen asia kuin ilmasta jota hengitämme. Reggion mukaan teknologisen maailmanjärjestyksen utopiaan kuuluu ”virtuaalinen kuolemattomuus”, ja keskuudessamme on uusi Pantheon, jonka keskellä istuu tietokone. Filmeistään Reggio sanoo, että hän on pyrkinyt pelkistämään koko etualan pois, eli esimerkiksi näyttelijät ja juonen, ja jättänyt taka-alan pääosaan. Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bolometrinen kirkkaus

Bolometrinen kirkkaus tarkoittaa kaikkea tähdestä tulevaa säteilyä, johon on laskettu yhteen säteily kaikilta sähkömagneettisen säteilyn aallonpituuksilta. Se on todellisesta luminositeetista laskettu tähden suuruusluokka Mbol. Bolometrinen kirkkaus on hieman vaikea määrittää, koska tähden koko säteilyä ei pystytä yleensä mittamaan. Bolometrinen kirkkaus voidaan arvioida väri- indeksistä CI tai B-V ja näennäisestä kirkkaudesta MV. Bolometrisen kirkkauden laskemisessa käytetään "bolometristä korrektiota" eli korjaustermiä BC (B.C.). == Laskukaava == Bolometrinen korrektio BC lasketaan tähden pintalämpötilasta seuraavasti BC(Tstar) = -8.499*(log10(Tstar)-4)4 \+ 13.421*(log10(Tstar)-4)3 \+ -8.131*(log10(Tstar)-4)2 \+ -3.901*(log10(Tstar)-4) + -0.438 jolloin bolometrinen kirkkaus Mbol saadaan Mbol_star = Mv_star \+ BC(Tstar) kun Mv_sun = 4.83 == Lähteet == Luokka:Tähtien ominaisuudet
Olga Korbut

Olga Valentinovna Korbut (, , s. 16. toukokuuta 1955 Grodno) on valkovenäläinen Neuvostoliittoa edustanut voimistelija. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1972 ja 1976 ja voitti yhteensä neljä kultaista ja kaksi hopeista mitalia. 11-vuotiaana Korbut liittyi Valko-Venäjän urheilukouluun, jota johti valmentaja Renald Knysh. Korbutin ensimmäinen valmentaja oli Jelena Voltšetskaja, joka oli kilpaillut 1964 olympialaisissa. Vuotta myöhemmin Korbut siirtyi Knyshin valmennettavaksi. Knyshin valmennuksessa Korbut oppi tekemään takaperinvoltin puomilla. Ensimmäisissä Neuvostoliiton mestaruuskilpailuissaan vuonna 1969 Korbut sijoittui viidenneksi, mutta jo seuraavana vuonna hän voitti kultaa puomilla. Sairastelujen ja loukkaantumisen takia Korbut joutui jäämään pois monista kilpailuista ennen vuoden 1972 Münchenin olympialaisia, joissa hän voitti kolme kultamitalia (puomilta, permannolta ja joukkuekilpailusta) sekä lisäksi hopeaa eritasonojapuilta. Vuonna 1974 Korbut osallistui maailmanmestaruuskisoihin, joista hän voitti viisi mitalia: kaksi kultaista ja kolme hopeaa. Vuoden 1976 olympialaisissa Montrealissa Korbut voitti vielä kultaa joukkuekilpailussa ja hopeaa puomilla, kun suurimman osan kirkkaimmista mitaleista vei sirovartaloisten tyttöjen aikakautta Korbutin jälkeen jatkanut Romanian Nadia Comăneci. Vuonna 1977 Korbut valmistui Grodnon kasvatusopillisesta instituutista ja lopetti urheilu- uransa. Hän meni naimisiin valkovenäläisen kansanmusiikkiyhtyeen Pesnjaryn jäsenen Leonid Bortkevitšin kanssa, ja he saivat Richard-nimisen pojan vuonna 1979. Korbutin katsotaan aloittaneen sirovartaloisten nuorten naishuippuvoimistelijoiden aikakauden. Ennen 1972 olympiakisoja naistelinevoimistelijat olivat aikuisia naisia, kuten Larissa Latynina, joka jatkoi loisteliasta uraansa vielä lapsen synnyttämisen jälkeenkin. Vuodesta 2004 lähtien Korbut on asunut Yhdysvalloissa, jossa hänellä on ollut ongelmia viranomaisten kanssa. Korbut on tuomittu myymälävarkaudesta, ja hänen poikansa on sekaantunut dollarien väärentämiseen. Erottuaan Bortkevitšista 1990-luvun lopulla on Korbut mennyt uusiin naimisiin Alex Voinichin kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Olga Korbut nojapuilla (video). Luokka:Neuvostoliittolaiset telinevoimistelijat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kansanparannus

Kansanparannus tai kansanlääkintä tarkoittaa vuosituhansien kokemuksiin ja perinteisiin kansanuskomuksiin ja myytteihin perustuvia käsityksiä sairauksista ja vammoista, ja niiden hoitokeinoja. Varsinaiset kansanparantajat ovat olleet usein maallikkoja, jotka ovat saaneet oppinsa suvultaan. Toisaalta myös yhteisöjen arvostetut tietäjät eli samaanit ovat harjoittaneet kansanparannusta, mutta heidän toimintaansa on liittynyt yliluonnollinen näkökulma. Nykyaikainen lääketiede on kehittynyt kansanparannuksesta, mutta vastustaa usein ankarasti kansanparannuksen hoitokeinoja ennen kuin löydetään tieteellinen selitys miksi perinteinen hoitokeino toimii. Näin on käynyt usein. Esimerkiksi kuusenpihkavoide, joka on ikivanha kansanlääkinnän keino haavojen ja ihon infektioiden hoidossa,Kuusenpihkavoiteen vaikutukset haavan paranemisessa. Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 2008;124(12):1364-9 hyväksyttiin vasta vuonna 2008 lääkinnälliseksi tuotteeksi. Kuusenpihka on näin ensimmäinen suomalainen luonnontuote, joka on läpäissyt Lääkelaitoksen testin ja saanut CE-hyväksynnän. Nykyisin aito kansanparannus eroaa nykyajan näennäistieteellisistä hoitomuodoista siten, ettei se edes yritä olla tieteellistä. Näennäistieteelle tunnusomainen tieteellisyyden esittäminen ja tieteellisten termien väärinkäyttö ei kuulu aitoon kansanperinteeseen, vaan on nykyajan ilmiö. Myös näennäistieteellisiä hoitoja on kuitenkin yritetty markkinoida kansanparannuksena. == Kansanparannuksen historiaa == Kansanparannuksen ja jäsenkorjauksen historia ulottuu alkuaikojen hämäriin. Kansanparannus on kansan keskuudesta lähtöisin olevaa parannustoimintaa, joka on kehittynyt aikojen kuluessa kokemuksen kautta ja perinteen mukaisesti. Lähes 80 prosenttia maailman väestöstä on vielä nykyisinkin länsimaisen lääketieteen ulottumattomissa. Kansanparannus elää ja on voimissaan vielä nykyisinkin myös teollistuneissa maissa. Kansanparantajiin on totuttu luottamaan ja heiltä haetaan apua moniin sellaisiin vaivoihin, joihin ei lääketieteestä ole löytynyt apua. Aikaisemmin kansanparannuksessa käytettiin apuna taikoja, loitsuja ja erilaisia maagisia parantamisrituaaleja. Lääkkeitten tehoa voitiin myös lisätä lukemalla erilaisia loitsuja. Usein käytettiin erilaisia taikakaluja sairauden määrittelyssä sekä kertomaan parantajalle, mistä tauti oli tullut. Kansanparannukseen kuului jo varhaisina aikoina hyvin monenlaisia puhtaasti mekaanisiakin hoitoja. Hierominen, kuppaus, veren lasku, jäsenten sitominen ja jopa jotkut alkeelliset kirurgiset toimenpiteet kuuluivat kansanparantajien hoitokeinoihin, samoin kuin erilaiset lääkeyrtit, hauteet ja voiteet, joita valmistettiin sukupolvelta toiselle säilyneiden reseptien mukaan. Kansanlääkintätaidot ovat kehittyneet satojen vuosien kuluessa yritysten ja erehdysten — joskus kohtalokkaidenkin — kautta. == Katso myös == * Suomalainen kansanparannus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Kansanlääkintä tarjoaa mielenkiintoisen ikkunan arjen ja lääkinnän historiaan. Mikko Saira 29.3.2023. Agricolaverkko. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Massa-luminositeettirelaatio

Massa-luminositeettirelaatio on tähtitieteessä pääsarjan tähdille laskettavissa oleva massan ja luminositeetin eli kirkkauden suhde. Pääsarjan tähti on sitä kirkkaampi, mitä painavampi se on. Tähden säteilemä energiamäärä kasvaa jyrkästi massan kasvaessa. Pääsarjan tähden luminositeettiin vaikuttaa myös tähden metallipitoisuus ja ehkä pyöriminenkin, sillä se kiihdyttää tähden magneettista aktiivisuutta. == Massa-luminositeettirelaation yhtälöt == :L/L_{Aurinko} = (0,23 M/M_{Aurinko})^{2,3}\,, kun M < 0,43\, ja :L/L_{Aurinko} = (M/M_{Aurinko})^{3,5}\,, kun M \ge 0,43 Luokka:Tähtien ominaisuudet
Hjalmar Andersen

Hjalmar Johan ”Hjallis” Andersen (12. maaliskuuta 1923 Rødøy – 27. maaliskuuta 2013 Oslo) oli norjalainen pikaluistelija, joka voitti Oslon talviolympialaisista 1952 kolme kultamitalia. Hän voitti lisäksi kolme maailman- ja Euroopan-mestaruutta. Hän piti 10 000 metrin maailmanennätystä hallussaan 11 vuoden ajan. == Elämä ja urheilu-ura == ”Hjallis” Andersen syntyi Rødøyn kunnassa Nordlandin rannikolla. Hän eli lapsuusvuotensa Trondheimin Lademoenissa työläisten alueella, jossa urheilu ja yhdessäolo olivat olennainen osa ihmisten elämää.http://snl.no/.nbl_biografi/Hjalmar_Andersen/utdypning Kansainvälisen debyyttinsä Andersen teki Sankt Moritzin olympiakisoissa 1948. Hän voitti karsintakilpailun 1 500 metrille, mutta ei silti tullut valituksi Norjan kisajoukkueeseen kyseiselle matkalle. 10 000 metrin joukkueeseen hänet valittiin, mutta jää oli niin surkeassa kunnossa ettei hän koskaan luistellut maaliin saakka.http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/an/hjalmar- andersen-1.html Andersen oli 1950-luvun alussa kiistatta maailman paras luistelija. Vuosien 1950–1952 aikana hän voitti kolme yleisluistelun maailmanmestaruutta, kolme Euroopan mestaruutta ja kolme olympiakultaa Oslosta 1952 (1 500, 5 000 ja 10 000 metrillä)Wallechinsky, s. 109, 113, 120. 5 000 metrillä hän voitti 11 sekunnin erolla seuraavaanWallechinsky, s. 113, ja 10 000 metrillä eroa syntyi lähes 25 sekuntiaWallechinsky, s. 120. Olympiakisojen jälkeen Andersen lopetti luistelun mutta palasi radoille vuonna 1954 ja voitti 5 000 ja 10 000 metrin matkat EM-kisoissa Sveitsin Davosissa sijoittuen lopputuloksissa toiseksi. Yhteensä Andersen voitti Euroopan- mestaruuskilpailuista kolme kulta- ja kaksi hopeamitalia.http://www.speedskatingstats.com/index.php?file=skater&code;=1923031201http://www.isu.html.infostradasports.com/cache/TheASP.asp@PageID%3D103037&SportID;%3D103&Personid;%3D95288&TaalCode;%3D2&StyleID;%3D0&Cache;%3D2.html?283565 Cortina d'Ampezzon 1956 olympialaisissa hän sijoittui kuudennelle sijalle 10 000 metrillä. Uransa aikana Andersen teki neljä maailmanennätystä. Hän on 10 000 metrin maailmanennätystilastossa ensimmäinen 17 minuutin alittaja, joskin unkarilainen Kornél Pajor alitti rajan samoissa vuoden 1949 EM-kilpailuissa ennen Andersenia pääsemättä ennätystilastoon. Andersen oli 1950-luvulla myös kansallisen tason kilpapyöräilijä. Andersen kuoli oslolaisessa Ullevålin sairaalassa 27. maaliskuuta 2013 90 vuoden iässä. Hänet oli viety sairaalaan kotona tapahtuneen kaatumisen vuoksi. Andersenin mukaan lempinimensä sai Hjallis Harkimo. == Lähteet == * Hjalmar Andersen Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * ===Viitteet=== Luokka:Norjalaiset olympiavoittajat Luokka:Norjalaiset pikaluistelijat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Pimpinone

Pimpinone on Georg Philipp Telemannin säveltämä ooppera, joka kantaesitettiin vuonna 1725. Vaikka Telemannin työt muuten ovat hyvin teutonisia luonteeltaan, tämä hänen tunnetuin oopperansa on italialaistyylinen kevyt komedia. Se on intermezzo, saksaksi Zwischenspiel. Se esitettiin ensi kertaa säveltäjän Händelin oopperasta versioiman Tamerlanon yhteydessä. ==Menestys ja esityshistoria== Pimpione oli hyvin suosittu omana aikanaan ja viihdyttävän musiikkinsa sekä lyhyytensä (ooppera kestää vain hieman yli tunnin) vuoksi sitä on esitetty meidän päiviimme asti. Telemann sävelsi teokselle jatko-osan, Pimpione, Die amours der Vespetta, vuonna 1727, mutta sen partituuria ei ole koskaan löydetty. ==Musiikki== Pimpionessa säveltäjä kehittelee tehokeinoja, joista oli tuleva yleisesti käytettyjä koomisessa oopperassa aina pitkälle seuraavalle vuosisadalle asti. Näihin kuuluvat muiden muassa: * "lörpöttely" yksittäisen nuotin keston ajan * rikkonaisten sävelaiheiden tiheä toisto * odottamattomat instrumentaaliset keskeytykset * äkilliset muutokset äänirekisterissä, äänenvärissä tai tunnelmassa Parhaaseen opera buffa -tyyliin, melodiat ovat kevyitä, vokaaliosuudet kirjoitettu mukavasti hypähteleviksi ja hahmot ovat sympaattisia. Oopperassa on elementtejä myös kansanmusiikista, jota ei juuri ollut tätä ennen käytetty hampurilaisten säveltäjien keskuudessa. ==Synopsis== ===Ensimmäinen näytös=== Huonesiivooja Vespetta on etsiskellyt rikasta aviomiestä. Hän tapaa Pimpionen, rikkaan ja hyväuskoisen kauppapatruunan joka puolestaan etsii palvelijatarta. Viehkeän ulkomuotonsa ja imartelunsa ansiosta tyttö saa paikan. ===Toinen näytös=== Vespetta uhkoaa ottaa lopputilin koska työ on liian raskasta ja koska ihmiset ovat juoruilleet heidän mahdollisesta suhteestaan. Pimpione tarjoutuu naimaan hänet ja Vespetta suostuu sillä ehdolla, että saa muhkeat myötäjäiset. ===Kolmas näytös=== Vespetta on naimisissa mutta onneton - hän haluaisi käydä ulkona ja pitää hauskaa. Pimpione uhkaa antaa hänelle selkäsaunan, mutta Vespetta ei ole milläänsäkään vaan heittää omat uhkauksensa peliin. Vespetta muistuttaa, että heidän avioehtonsa sanelee avioeron sattuessa myötäjäisten tulevan hänelle. Pimpione alistuu kohtaloonsa. Luokka:Georg Philipp Telemannin teokset Luokka:Saksankieliset oopperat Luokka:1720-luvun musiikkiteokset