EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jussi Pekka Kasurinen

Jussi Pekka Kasurinen (s. 24. huhtikuuta 1982 Savonlinna) on suomalainen kirjailija ja tutkija. Kasurinen valmistui diplomi-insinööriksi Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta 2007 ja väitteli tohtoriksi 2011 Lappeenrannassa. == Akateemisen uran kohokohdat == Kasurinen kirjoitti diplomityönsä ohjelmoinnin opetuksen kehittämisestä otsikolla Siirtyminen C-kielestä Pythoniin ohjelmoinnin perusopetuksessa (2007). Jatko-opinnoissaan hän keskittyi ohjelmistotestauksen tutkimiseen ja kehittämiseen. Väitöskirja on otsikoitu Software Test Process Development (2011). Yliopisto-opetuksen ja testauksen tutkimisen lisäksi Kasurinen on tutkinut myös digitaalista pelaamista, ohjannut lukuisi opinnäytetöitä ja opettanut lukuisia kursseja esiopetuksesta yliopisto-opetukseen. Kasurinen työskenteli Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa 2006–2017 tutkijana. Alkuvuodesta 2017 Kasurinen siirtyi Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun (XAMK) palvelukseen tutkimuspäälliköksi. Kasurinen palasi kuitenkin takaisin Lappeenrannan teknilliseen yliopistoon syksyllä 2018 saatuaan apulaisprofessorin viran. == Palkitsemiset akatemisella uralla == Kasurinen on saanut Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunnan myöntämän palkinnon vuoden opintojaksosta kahdesti. Ensimmäisen kerran tämä tapahtui 2008 Ohjelmoinnin perusteet -kurssista ja toisen kerran 2015 Game Development Project -kurssista . Kasurisen julkaisut ovat myös palkittuja, muun muassa Computer Systems and Technologies konferenssi palkitsi 2016 Kasurisen “Games as Software – Similarities and Differences between the Implementation Projects” -artikkelin parhaan artikkelin palkinnolla. == Muu ura == Kasurinen on myös popularisoinut tiedettä kirjoittamalla useita kirjoja ja lehtiartikkeleita tutkimukseensa liittyvistä aiheista. Kasurinen käyttää kirjailijana koko nimeään, jotta häntä ei sekoitettaisi toiseen Jussi Kasuriseen, joka on myös julkaissut kirjallisuutta. == Teokset == * Ohjelmistokehitys, 2024, ISBN 978-952-94-8456-0 * Outoa ohjelmointia, Docendo Oy, 2016 ISBN 978-952-291-244-2 * Ohjelmistotestauksen käsikirja, Docendo Oy, 2013. ISBN 978-952-5912-99-9 * Ruby on Rails-ohjelmointi, Docendo/WSOYPro Oy, 2011. ISBN 978-951-0-37139-8 * Python 3-ohjelmointi, Docendo/WSOYPro Oy, 2009. ISBN 978-951-0-35273-1 * Python 3 programming (e-book), 2010. Viope Oy Python 3 -ohjelmointikurssin parina. * Python – ohjelmointiopas, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, 2007. ISBN 978-952-214-440-9 == Muita saavutuksia == Kasurinen on näyttelijänä elokuvassa Iron Sky: The Coming Race ja tuottajana lyhytelokuvassa Infirmity. Kasurinen on työskennellyt myös Finnish Software Measurement Association:ssa (FiSMA) . Kasurisen Bacon-Erdos-indeksi on 8. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Arme blindée cavalerie

Arme blindée cavalerie eli Ranskan maavoimien panssari- ja ratsuväkijoukot on Ranskan maavoimien aselaji. Aselaji muodostettiin toisen maailmansodan jälkeen yhdistämällä panssari- ja ratsuväkiaselajit. Se hallinnoi pääosaa Ranskan panssariajoneuvoista, vaikka niitä onkin jonkin verran sijoitettuina jalkaväkirykmentteihin. Aselaji jatkaa ratsuväen ja panssarijoukkojen sekä ratsastavan tykistön perinteitä. Saumurin ratsuväkikoulu on aselajin opinahjona. == Organisaatio == Vuonna 2017 aselajiin kuuluivat: ;panssarirykmentit *1er Régiment de Chasseurs (1er RCh), Verdun *5e Régiment de Dragons (5e RD), Mailly-le-Camp *12e Régiment de Cuirassiers (12e RC), Olivet *501e Régiment de Chars de Combat (501e RCC), Mourmelon-le-Grand ;ratsuväkirykmentit *1er Régiment de Spahis (1er SPAHIS), Valence *1er Régiment de Hussards Parachutistes (1er RHP), Tarbes *3e Régiment de Hussards (3e RH), Metz *4e Régiment de Chasseurs (4e RCh), Gap ;tukijoukot *koulutusrykmentti 1er Régiment de Chasseurs d'Afrique (1er RCA), Canjuers *NBC-suojelurykmentti 2e Régiment de Dragons (2e RD-NBC), Fontevraud-l'Abbaye *tiedustelurykmentti 2e Régiment de Hussards (2e RH), Haguenau *huolto-osat 4e Groupe d'escadrons de Hussards (4e GEH), Metz *kaukotiedustelurykmentti 3e Régiment de Dragons Parachutistes (3e RDP), Martignas-sur-Jalle *
Land-grant university

Land-grant university (suomeksi esim. maalahjoitus- tai maanluovutusyliopisto) tarkoittaa yhdysvaltalaista korkeakoulua, joka perustettiin vuosien 1862 ja 1890 Morrill-asetusten perusteella. Morrill-asetusten avulla osavaltioiden oli mahdollista myydä liittovaltion omistamaa maata käyttääkseen myyntitulot korkeakoulujen perustamiseen ja rahoittamiseen. Teollisesta vallankumouksesta johtuen asetusten avulla perustettujen korkeakoulujen tuli keskittyä maatalouden, tieteen, sotatieteiden ja tekniikan opetukseen kuitenkaan unohtamatta klassisia aineita. Tämä poikkesi aiemmasta käytännöstä, jossa korkeakoulujen tuli keskittyä vapaiden taiteiden opetukseen. Useimmista land- grant universityistä on lopulta tullut julkisrahoitteisia yliopistoja, jotka kattavat nykyisin korkeakoulutuksen koko kirjon. Land-grant universityjä ovat esimerkiksi Massachusetts Institute of Technology ja useat osavaltion nimeä kantavat yliopistot kuten Montanan osavaltionyliopisto ja Iowan osavaltionyliopisto. == Historia == Ajatus julkisesti rahoitetuista maataloutta ja tekniikka opettavista oppilaitoksissa nousi Yhdysvalloissa yleiseen tietoisuuteen 1840-luvun lopulla Jonathan Baldwin Turnerin toimesta. Michiganin osavaltion perustuslakiin kirjoitettiin 1850 pykälä maatalouskoulun perustamisesta, ja 1855 perustettiin Michiganin osavaltionyliopisto, joka toimi perustana Morrill-asetuksille. Justin Smith Morrill esitteli asetuksensa ensimmäisen kerran Yhdysvaltain kongressille jo 1857 ja se hyväksyttiinkin vuonna 1859, mutta presidentti James Buchanan kumosi sen veto-oikeudellaan. Vuonna 1861 Morrill esitteli asetuksestaan uuden version, johon oli lisätty sotatieteet maatalouden ja tekniikan opetuksen lisäksi. Uuden aloitteen hyväksymistä helpotti usean aloitteeseen kielteisesti suhtautuvan osavaltion irtautuminen liittovaltiosta Yhdysvaltain sisällissodan vuoksi. Aloite hyväksyttiin 1862, ja presidentti Abraham Lincoln vahvisti sen allekirjoituksellaan 2. heinäkuuta 1862. Lain mukaan liittovaltion tulisi luovuttaa osavaltioille kutakin niiden kongressiedustajaa kohden noin 12 100 hehtaaria maata, jota myymällä osavaltiot pystyisivät rahoittamaan uusien oppilaitosten perustamisen. Sisällissodan jälkeen 1890 annettiin toinen Morrill-asetus, jonka tarkoitus oli taata yhtäläiset opiskelumahdollisuudet ihonväristä riippumatta. Tumma- ja vaaleaihoiset oli joko hyväksyttävä samoihin oppilaitoksiin tai heille oli perustettava erilliset korkeakoulut, mikä johti useiden tummaihoisille tarkoitettujen korkeakoulujen perustamiseen (korkein oikeus kielsi tämän käytännön perustuslain vastaisena vuonna 1954). Vaikka vuoden 1890 asetus antoi rahaa maan sijaan, sen perusteella perustetut korkeakoulut saivat samat oikeudet kuin vuoden 1862 asetuksen perusteella perustetut, joten kumpiakin kutsutaan land-grant universityiksi. == Vaikutukset == Land-grant-yliopistojen vaikutusta Yhdysvaltain korkeakoulutukselle pidetään huomattavana. Erityisesti naiset, työväenluokkaiset ja syrjäseuduilla asuvat opiskelijat ovat hyötyneet land- grant-yliopistoista. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Yhdysvaltain poliittinen historia
Pyhän Marian katolinen kirkko (Dayton)

Pyhän Marian katolinen kirkko on John B. Vermontin suunnittelema kirkkorakennus Daytonissa, Ohiossa. Sunnuntaisin on messut sekä englannin että espanjan kielellä == Lähteet == Luokka:Dayton Luokka:Ohion kirkot Luokka:National Register of Historic Places -kohteet Ohiossa
Gunnar Jeannette

Gunnar Jeannette (s. 5. toukokuuta 1982 West Palm Beach, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kilpa-autoilija, joka kaudella 2017 kilpailee kotimaassaan IMSA WeatherTech Sportscar Championship sarjassa, sen GTD-luokassa ajokkinaan Riley Motorsportsin ajattama Mercedes AMG GT3. Kaudella 2016 hän kilpaili samassa luokassa AJR Racingin Porschella sijoittuen sarjassa sijalle 25. Jeannette aloitti kilpa-ajajan uransa vuonna 2000 American Le Mans Series (ALMS) -sarjassa pääasiallisesti GT-autojen luokassa. Tämän ohessa hän ajoi yksittäisiä kisoja myös ALMS Prototyyppi-luokassa sekä GrandAm Sports Car Series -sarjassa. Jeannette on nähty useana vuonna myös Ranskassa Le Mansin 24h-kilpailussa. Vuonna 2001 Jeannette yhdessä Romain Dumasin ja Philippe Haezebrouckin kanssa ajoivat GT-luokassa sijalle kaksi. ALMS kisoissa parhaat saavutukset ovat LMP-prototyyppiluokan hopeatila kaudella 2010 sekä sarjan mestaruus kaudella 2011. == Lähteet == * Gunnar Jeannette Driver Databasessa * Gunnar Jeannette Racing Sports Cars sivustolla Luokka:Yhdysvaltalaiset autourheilijat Luokka:American Le Mans Series -kuljettajat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomalaisen Naisen Päivät (tapahtuma Alankomaissa)

Suomalaisen Naisen Päivät (SNP) on suomalaisille naisille suunnattu viikonlopputapahtuma Alankomaissa. Tapahtuma on järjestetty vapaaehtoisvoimin vuodesta 1989 saakka. Suomalaisen Naisen Päivät alkoi kaveripiirin tapaamisena, mutta se on vuosien saatossa kasvanut tärkeäksi ulkosuomalaisten kohtaamispaikaksi Hollannissa. Kaikenikäisille suomalaisille naisille suunnattuun tapahtumaan osallistuu vuosittain 70–100 naista. Enemmistö osallistujista tulee Alankomaista, mutta päiville osallistuu säännöllisesti naisia myös Belgiasta, Saksasta ja jopa Suomesta asti. Moni yritys ja yhteistyökuvio on saanut alkunsa Naisenpäivien inspiroivassa tunnelmassa ja sieltä saatu vertaistuki auttaa monissa elämän pulmissa. Viikonloppu on paitsi tilaisuus kohdata vanhoja ystäviä, myös löytää uusia ja luoda kontakteja Alankomaissa. Perinteisesti viikonlopun ohjelmaan kuuluu työpajoja sekä iltajuhla. Useina vuosina Suomalaisen naisen päivillä on esiintynyt suomalainen artisti tai bändi. Vuosien varrella mukana on ollut mm. Hector, Janus Hanski, Jaana Saarinen, Koop Arposen yhtye Flute of Shame sekä Neumann. Vuonna 2015 suureksi kasvaneen tapahtuman järjestelyjä helpottamaan luotiin säätiö, Stichting Finnish Women’s Day Netherlands. Säätiötä johtaa vapaaehtoisista koostuva toimikunta, joka on samalla päivät järjestävä taho. Toimikunnassa on yleensä noin 6 jäsentä ja sen kokoonpano vaihtelee osin vuosittain. Tapahtumalle luotiin ensimmäistä kertaa virallinen ilme Mandi Astolan suunnittelemien logojen muodossa 2015. Vuonna 2024 oli Suomalaisen Naisen Päivien juhlavuosi. Silloin tapahtuma järjestettiin 35. kerran. Vuosi Paikka 2024 Asten 2023 Helvoirt 2022 Delft 2021 Rotterdam 2019 Garderen 2018 Garderen 2017 Garderen 2016 Zutphen 2015 Nunspeet 2014 Nunspeet 2013 Egmond aan Zee 2012 Wolfheze 2011 Exloo 2010 Arnhem 2009 Volendam 2008 De Bilt 2007 Alkmaar 2006 Alphen aan den Rijn 2005 Alphen aan den Rijn 2004 Den Dolder 2003 Hertogenbosch-Rosmalen 2002 Ughelen 2001 Apeldoorn 2000 Hoeven 1999 Capelle a/d Ijssel 1998 Doorn 1997 Noordwijk 1996 Doorwerth 1995 Doorwerth 1994 Egmond aan Zee 1993 Egmond aan Zee 1992 Egmond aan Zee 1991 Beekbergen 1990 Beekbergen 1989 Bunnik == Aiheesta muualla == * Luokka:Alankomaiden tapahtumat Luokka:Ulkosuomalaiset
Edistyspuolue (Tanska)

Edistyspuolue () on tanskalainen puolue, jonka perusti Mogens Glistrup vuonna 1972. Parhaimmillaan puolue oli Tanskan toiseksi suurin, ja vuoden 1973 vaaleissa se sai 28 paikkaa Tanskan kansanedustuslaitokseen eli Kansankäräjille. Vuosien mittaan puolueen kannatus laski, ja vuoden 1998 vaalien jälkeen (neljä paikkaa) puolue ei ole toistaiseksi saanut enää paikkoja Kansankäräjille. ==Lähteet== Luokka:Liberaalit puolueet Luokka:Tanskan puolueet
Montanan osavaltionyliopisto

Montanan osavaltionyliopisto eli Montanta State University (MSU) on Yhdysvaltalainen yliopisto Montanan osavaltiossa Bozemanin kaupungissa. Se on 1893 perustettu julkinen land-grant university, jonka perustamiseksi Yhdysvaltain liittovaltio lahjoitti maata osavaltiolle, jotta tämä voisi käyttää maiden myynnistä saadut tulot korkeakoulun perustamiseen. Keväällä 2017 yliopistossa oli 16 440 opiskelijaa, ja opetushenkilökuntaa 600 kokoaikasta- ja 438 osa-aikaistatyöntekijää. Yliopistossa on tarjolla yli 225 koulutusohjelmaa ja se on osavaltionsa suurin yliopisto. Yliopistossa on tarjolla yli 225 opetusohjelmaa. Vuoden 2016 Times Higher Education -julkaisun parhaiden yliopistojen listauksessa Montanan osavaltionyliopisto on välillä 501–600 . ==Historia== Yliopisto perustettiin 16. helmikuuta 1893 Montanan land-grant yliopistoksi nimellä Agricultural College of the State of Montana eli Montanan osavaltion maatalouscollege. 1920-lukuun mennessä korkeakoulun nimeksi vakiintui Montana State College. Nykyisen nimensä se sai 1.7.1965 tunnustuksena tieteelliseen tutkimukseen antamastaan panoksesta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Montanan yliopistot ja korkeakoulut
Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2010

Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2010 kilpailtiin 6.–7. maaliskuuta 2010 Kouvolassa Kuusankosken urheilutalolla. Järjestävänä seurana toimi Kuusankosken Kisa. ==Mitalistit== ===Miehet=== Sarja Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia 56 kg Matias Mukkala 182 kg (80 kg + 102 kg) Timo Toivonen 152 kg (70 kg + 82 kg) 62 kg Toni Lintula 227 kg (106 kg + 121 kg) Jarkko Welling 210 kg (96 kg + 114 kg) Arto Lähdekorpi 205 kg (94 kg + 111 kg) 69 kg Milko Tokola 256 kg (119 kg + 137 kg) Toni Lappalainen 230 kg (104 kg + 126 kg) Marko Mäki-Korpela 223 kg (103 kg + 120 kg) 77 kg Sami Raappana 269 kg (118 kg + 151 kg) Heikki Ulmanen 250 kg (115 kg + 135 kg) Petteri Heinonen 245 kg (109 kg + 136 kg) 85 kg Miika Antti-Roiko 303 kg (133 kg + 170 kg) Jere Johansson 276 kg (121 kg + 155 kg) Vesa Jaakkola 260 kg (115 kg + 145 kg) 94 kg Iiro Hartikainen 289 kg (131 kg + 158 kg) Eero Oja 278 kg (123 kg + 155 kg) Ville Hytönen 275 kg (120 kg + 155 kg) 105 kg Toni Puurunen 323 kg (143 kg + 180 kg) Jari Hirvonen 300 kg (140 kg + 160 kg) Juha Kukkonen 274 kg (125 kg + 150 kg) yli 105 kg Teemu Roininen 335 kg (145 kg + 190 kg) Erno Ranta 275 kg (125 kg + 150 kg) Taneli Tesler 275 kg (120 kg + 155 kg) ===Naiset=== Sarja Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia 48 kg Tea Grönman 115 kg (50 kg + 65 kg) Pirita Suojaniemi 89 kg (44 kg + 45 kg) 53 kg Sini Kukkonen 153 kg (68 kg + 85 kg) Tuija Inkerö 122 kg (52 kg + 70 kg) Annukka Rintamäki 103 kg (45 kg + 58 kg) 58 kg Heidi Harju 171 kg (80 kg + 91 kg) Anna Everi 166 kg (72 kg + 94 kg) Jenni Puputti 156 kg (75 kg + 84 kg) 63 kg Eija Mustasaari 142 kg (62 kg + 80) Maria Koivusipilä 98 kg (45 kg + 53 kg) 69 kg Heli Myllymäki 150 kg (70 kg + 80 kg) Taru Itäpelto 141 kg (66 kg + 75 kg) Tiina Elomaa 128 kg (58 kg + 70 kg) 75 kg Susanna Samuelsson 155 kg (70 kg + 85 kg) Ida Salmela 100 kg (50 kg + 50 kg) yli 75 kg Mirka Viitamäki 162 kg (70 kg + 92 kg) Katja Greus 161 kg (71 kg + 90 kg) Elisa Kallunki 148 kg (65 kg + 83 kg) Lähde == Lähteet == 2010 Luokka:Vuoden 2010 urheilu Luokka:Kouvolan urheilutapahtumat
La Truite

La Truite on vuonna 1982 ensi-iltansa saanut Joseph Loseyn ohjaama ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Jean-Pierre Cassel, Daniel Olbrychski, Jacques Spiesser, Isao Yamagata ja Jeanne Moreau. Elokuva perustuu Roger Vaillandin samannimiseen romaaniin La Truite (1964), jonka pohjalta Joseph Losey ja Monique Lange laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana oli Yves Rousset-Rouard. La Truite sai ensi-iltansa vuoden 1982 Venetsian elokuvajuhlilla, missä Joseph Losey oli pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen leijonan ehdokkaana. Elokuva sai yhden César-palkinnon kahdesta ehdokkuudestaan; Henri Alekan palkittiin parhaan kuvauksen Césarilla. == Juoni == Frédérique (Isabelle Huppert) asuu ja työskentelee perheensä kalanviljelytilalla pienessä rannikkokaupungissa. Hän on vankina tylsässä avioliitossa, kunnes hän päättää jättää aviomiehensä, perheensä ja kotitilansa ja lähteä suureen maailmaan; hänen unelmanaan olisi työskennellä rahoitusalalla suurkaupungissa. Pian hän päätyy keskelle armotonta yritysmaailmaa, missä hän alkaa tehdä kauppaa seksipalveluista, jotta yritysten liiketoiminnat etenisivät nopeammin. Mitä syvemmälle Frédérique sekaantuu yritysmaailman monimutkaisiin liikeasioihin, sitä voimakkaammaksi käy hänen ikävänsä entistä, yksinkertaista elämäänsä kohtaan. == Näyttelijät == == Julkaisu ja vastaanotto == La Truite sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa 4. syyskuuta 1982. Elokuva sai ensi- iltansa Ranskassa 22. syyskuuta 1982, teatterilevityksestä vastasi Gaumont. Sen katsojamäärä oli teatterikierroksen aikana 249 686. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 60 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,9/10 keskiarvolla. Keräys perustuu viiteen arviointiin. 389 käyttäjästä 42 prosenttia on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,2/5 keskiarvolla. La Truite julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:lle 2004 ja Ranskassa 2013. == Palkinnot ja ehdokkuudet == Palkinnot ja ehdokkuudet Palkinnot ja ehdokkuudet Palkinnot ja ehdokkuudet Palkinnot ja ehdokkuudet Palkinto Kategoria Ehdokas Tulos César Paras kuvaus Henri Alekan César Paras lavastus Alexandre Trauner Venetsian elokuvajuhlien Kultainen leijona Paras elokuva Joseph Losey == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * La Truite AlloCinéssä * La Truite UniFrancessa * La Truite Rotten Tomatoes -sivustolla Luokka:Vuoden 1982 ranskalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset draamaelokuvat Luokka:Ranskalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat
Uljaste järv

Uljaste järv (myös Uljastjärv, Suur Uljaste järv) on Virossa Itä-Virumaalla Lüganusen kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Sondasta kolme kilometriä luoteeseen ja se on jäänyt mutkan tekevän harjujakson kainaloon. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Harju katkaisee valuma-alueen itäpuolelta taehokkaasti ja järven länsipuoli on ojatonta suota. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 6,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014 kuutiokilometriä eli 1,4 miljoonaa kuutiometriä . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen metsäistä harjunrinnettä ja soistunutta metsää. Vain itärannan harjun rannassa on asutusta. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD) . Veden ravinnepitoisuudet ovat kuitenkin korkeita, joten sitä pidetään myös eutrofisena järvenä. == Luontoarvoja == Järven ympäristöön on rajattu suojelualue (), joka sisältää suomaata, harjujakson ja Mädäjärven. Alueella on myös luontopolku. Uljaste järv 02.jpg|Järvi aukeaa harjun puoleiselta rannalta Uljaste järv udus.jpg|Sumuinen päivä harjun rannalla, jossa kasvaa lehtipuita == Lähteet == Luokka:Lüganuse Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Pitkjärv (Koigi)

Pitkjärv (Koigi) (myös Koigi Pikkjärv) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi kuuluu niihin neljään suojärveen, jotka sijaitsevat Koigi soon keskellä. Yksi järvistä on Koigi järvi itse. Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaan on johdettu kahden suoraksi kaivetun suo-ojan vedet. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00047 kuutiokilometriä eli 0,47 kuutiometriä miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat joko soistunutta metsää tai avosuota. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, koska järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista ruskeaa suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7). == Luontoarvot == Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Suolle johtaa pitkospuut ja yksi poluista johtaa Ümmarguine järven väliselle suolle, josta haarautuu kummallekin järvelle oma polku. Polku kiertää Pitkjärven ympäri. Pohjosrannalla sijaitsee lähes 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Koigi järv ja Naistejärv. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Kanariku järv

Kanariku järv (myös Kanariku Verijärv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Parksepan kauppalassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 230 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee Parksepan kauppalan länsilaidalla. Sen eteläpuolella on asuinalue, itäpuolella teollisuusalue ja luoteispuolella peltomaan ja sen metsäreunan muodostama viljelyalue. Itärannat ovat metsää ja itärannat niittyä tai virkistysaluetta. Rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen koillisrannassa yleinen uimaranta. Uimarannassa on suuri laituri. Järven ympäri kiertää polku. == Luontoarvoja == Ilmakuvista huomaa, että järven rannat ovat vesikasvilluuden vallassa ja rannat ovat soistuneita. Vain yleisön käytössä oleva uimaranta on raivattu puhtaaksi kasveista. == Vesistösuhteita == Kanariku järv kuuluu Väiso peakraavin valuma-alueeseen, jossa Väiso peakraav on Võhandu jõen sivu-uoma. Kanariko järvi on Kanariku ojan läpivirtausjärvi. Oja alkaa kaksi kilometriä pohjoisessa ja siihen yhtyy lyhyitä ojia peltomaalta. Laskuoja alkaa järven lounaispäästä ja senyhtyy , joka yhtyy Väiso peakraaviin 400 metrin päässä. Peakraavi laskee Mäejärven ja Alajärven kautta Võhanduun. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Võrun kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Väiso peakraavin valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Pikkjärv (Viitna)

Pikkjärv (myös Suur Viitna järv, Suurjärv) on Virossa Kadrinan kunnassa Länsi- Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 0,29 ha. Pisin saari sijaitsee keskellä järveä ja se on 90 metriä pitkä. Kaksi muuta saarta ovat 30 metriä ja 15 metriä pitkät. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaakaan. Järvi on syntynyt harun painanteeseen, minkä taki sen valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 6,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 kuutiometriä miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järvi on autio ja sen rannat ovat metsämaata. Rantoja pitkin kiertää polku ja järven pohjoispässä on uimaranta. Kadrinan ja Viitnan välinen maantie kulkee järven itäpuolelta ohi. Puoli kilometriä pohjoiseen siujaitsee Liinajärv. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi. Viitna Pikkjärv.jpg|Saaret järven keskellä Kadrina Parish, Lääne-Viru County, Estonia - panoramio - Николай Семёнов (11).jpg|Uimaranta ja pelastusrengas Viitna järv.jpg|Talvinen pohjoisranta == Lähteet == Luokka:Kadrina Luokka:Länsi-Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Keskmäne Suujärv

Keskmäne Suujärv (myös Nohipalo Valgejärv, Nohipalu Valgejärv, Valgjärv, Meenikunnu Keskmäne Suujärv on Virossa Põlvamaalla Räpinan kunnassa Meenikunnu soolla sijaitseva järvi. Kaakkoisvirolaisessa vesistönimistössä suu tarkoittaa suota. == Maantietoa == Järvi sijaitsee laajan ojittamattoman Meenikunnu soon (Lagesoo) kaakkoisosassa. Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on kokonaan suomaata. Järven nimi voidaan ajatella tulevan siitä, että se on sijainniltaan keskimmäinen kolmesta suojärvestä, joista kaksi muuta ovat Suuri Suujärvi ja pieni Kamarusjärvi. Kamasumägi kohoaa suon laidalla Kamarusjärven ylle ja sieltä alkaa suojelualueen patikkapolku, joka ohittaa kunkin järven matkallaan kohti lounasta. == Järven luokittelu ja luontoarvoja == Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista vedenväriltään ruskeaa suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7). Meenikunnu soo kuuluu soidensuojeluohjelmaan ja se on melko hyvin luonnontilansa säilynyt kokonaisuus. Suon syntyminen on alkanut noin 8 000 vuotta sitten laajalle hiekkakankaalle, jossa sinne muodostuneet järvet ovat kehittyneet umpeen kavaviksi suojärviksi. Kamarusmägin ja Liipsaaren välille on rakennettu pitkospuut. == Vesistösuhteita == Suujärv kuuluu Võhandu jõen valuma- alueeseen, jossa se kuuluu Rebastemäe ojan valuma-alueeseen, joka on puolestaan Võhandu jõen sivuhaaran Mädajõen sivu-uoma. Suujärveen ei ole johdettu suo-ojia ja sen ainoa oja on kaivettu suorana ojana kohti etelää ja se yhtyy siellä Mustjärveen laskevaan johto-ojaan. Mustjärvestä alkaa Rebastemäe oja, joka on Mädajõen sivuoja. Rebastemäe oja yhtyy Mädajõgeen 19 kilometriä sen joensuusta. Vesireitti jatkuu Võhandu jõgena, joka laskee Kuumajärveen, joka siis on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Loodusega koos: Meenikunno matkarada (valokuvia) * Meenikunno soo (Viron WikiPedia) Luokka:Räpina Luokka:Põlvamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Mädajõen valuma-alue
Kostula

Kostula on kylä Hämeenkyrön kunnassa Pirkanmaan maakunnassa. Se sijaitsee Särkijärven ja Pyhäjärven läheisyydessä. Kostulassa sijaitsee Mannanmäen näkötorni. *
Tahojärv

Tahojärv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Riihoran kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on halkaisijaltaan 100 metriä leveä pyöreä metsäjärvi. Se on 10,4 metriä syvä . Järven rantaviivan pituus on 300 metriä ja järvi on autio. Se sijaitsee 300 metrin päässä Kõvera järvestä, joka on asidotrofinen järvi. Viereinen Väiku järv lienee samanlainen lampi kuin Tahojärv. == Luontoarvoja == Tahojärvi, jolla ei ole tulo- tai laskuojia, saa vetensä järven pohjassa olevista lähteistä ja pintavalunnasta. Vesi on hyvin kirkasta, mutta siinä ei elä kaloja. Järvellä elää majavia. == Vesistösuhteita == Järvi kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa se on Rebastemäe ojan valuma-alueella, joka on puolestaan Võhandu jõen sivuhaaran Mädajõen sivu-uoma. Järveen ei ole kaivettu ojia, joten se voi olla umpijärvi. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka siis on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Lähteet == Luokka:Võrun kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Mädajõen valuma-alue
Kirikulaht

Kirikulaht on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaan saarella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on laguunimainen merestä irti kuroutumassa oleva flada, jolla on salmen kautta yhteys mereen Reiginlahdessa, mutta johon virtaa myös makeaa vettä sisämaan ojista. Järven pinta-ala on 114 hehtaaria (ha) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha. Siihen laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat laskuoja Kajumerestä, Pihlaoja (myös Pihla jõgi), jolla on suuri valuma- alue, ja lyhyt oja viereisestä järvestä Kööna-aukosta. Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä ja se on enimmäkseen ruohikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Kõrgessaaren pienkauppala sijaitsee järven länsipuolella ja Reigin kirkko sijaitsee 700 metriä rannasta kaakkoon. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikoiden järven kartoitusta. Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.Viron lintu- ja luontoretki-opas: KÕRGESSAARE JA LUIDJA, HIIDENMAA, viitattu 28.3.2017 == Lähteet == Luokka:Hiidenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Janne Kukkonen

Janne Kukkonen (s. 1983 Rovaniemi) on suomalainen animaatio-ohjaaja, kuvittaja ja sarjakuvataiteilija Kukkonen on valmistunut Turun taideakatemiasta. Hän teki opiskeluaikanaan lyhytelokuvia ja valmistumisensa jälkeen mainosanimaatioita. Kukkosen esikoisalbumi Voro – kolmen kuninkaan tarina ilmestyi vuonna 2016. Kukkonen palkittiin teoksesta 2017 Sarjakuva- Finlandialla. Trilogian ensimmäisen osan julkaisuoikeudet on myyty muun muassa Yhdysvaltoihin, Ranskaan ja Italiaan. Kokkonen on myös kuvittanut muun muassa Joonas Tolvasen lastenkirjoja. == Tuotanto == === Sarjakuva-albumit === * * * === Kuvituksia === * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Janne Kukkonen Paperihattu.com-sivustolla * Kukkosen sivut tumblr.com-sivustolla * Kirjailija Liken sivustolla * Voro-sarjakuvat Kirjavinkit-sivustolla Luokka:Suomalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Suomalaiset kuvittajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Linnulaht

Linnulaht (myös Väike laht) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee kilometrin päässä Kuressaaren taajaman reunasta, ja Kuressaaren raja seuraa järven itärantaa. Järven pinta-ala on 69 ha tai 75 hehtaaria, ja se on 250 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Saaria on vain yksi, ja sen pinta-ala on 0,17 ha. Järvestä laskee Kalaaugu jõgi, joka on 500 metriä pitkä ja laskee Suurlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,8 neliökilometriä. Järvi on luodattu: sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 kuutiokilometriä eli 350 000 kuutiometriä . Järven rantaviivan pituudeksi on ilmoitettu 8,1 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Mereltä tunkeutuu Suurjärven kautta suolaista merivettä korkean veden aikana, joten vesi on lievästi suolaista. Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikkojärven kartoitusta. == Luontoarvot == Linnulaht on huomattava lintujärvi. Sen vesi on matala, ja se on kuroutunut erilleen merestä noin 1000 vuotta sitten. Rannoilla ja osin avoveden keskellä on ruovikkoa ja pohjasta kasvavia kelluvalehtisiä vesikasveja. Yleisin kala on ruutana, mutta yleisiä ovat myös hauki, ahven, kiiski ja kymmenpiikki. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Hindaste järv

Hindaste järv (myös Indaste järv) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 56 hehtaaria, ja järvi on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järveen tai pikemminkin järveä ympäröivälle suokaistaleelle laskee kymmenen metsä- tai pelto-ojaa. Suokaistaleella sijaitsee neljä sinne kuroutunutta pienempää lampea. Sen laskujoki on Veskijõgi (Tullmurru jõgi), joka on suoraksi kaivettuna johdettu Veskijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,2 neliökilometriä. Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on yksi metri ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00056 kuutiokilometriä eli 0,56 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä, ja rannat ovat joko suota tai ruovikkoa. Järvi on autio, mutta sinne johtaa muutama polku. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei järven mataluudesta johtuen lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Lääne-Nigula Luokka:Läänemaan järvet Luokka:Veskijõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Rummu järv

Rummu järv on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa Rummun kylässä sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee suuren metsäisen suoalueen Rummun raba etelälaidalla Rummun kylää vastapäätä. Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järveen laskee kolme suo-ojaa suolta. Sillä on laskuojia kaksi ja ne ovat Rummun kraavi ja Tiitsun kraavi. Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00091 kuutiokilometriä eli 0,91 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja pohjoispuolella rannat ovat suota ja etelässä metsää. Kilometrin päässä etelässä järven ohittaa valtatie 1. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. == Lähteet == Luokka:Kuusalu Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Tammemäe järv

Tammemäe järv (myös Lõuna karjäär) on Virossa Harjumaalla Sakun kunnassa sijaitseva tekojärvi. == Maantietoa == Järvi on muodostunut toiseen hiekanotossa syntyneeseen kahteen hiekkakuoppaan, joita on alueella myös Männiku järv, Valdeku karjäär ja Raku järv. Järven pinta-ala on 41 hehtaaria. Saaria on kaksi, joista suurin Donquixote saar on 290 metriä pitkä ja 140 metriä leveä ja pienin on halkaisijaltaan vain 30 metriä. Saarien yhteinen pinta-ala on 3,59 hehtaaria. Sillä on ainakin yksi laskuoja, joka lähtee etelärannan niemen juureltä kohti etelää. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 neliökilometriä. Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja muut kuin itärannat ovat metsää. Järven ohi kulkevat Tallinna ringtee ja seututie 340. Tammemäe järv1.jpg|Vesihiihtoa suurimman saaren edustalla Tammemäe karjäär.jpg|Hiekkakuoppien hiekkavalleja Tammemäe järve luigepere.JPG|Joutsenpoikue rysän kimpussa == Lähteet == Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Kajumeri

Kajumeri on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme ojaa, joista pisimmät ovat Pihla kylästä ja Rootsin kylästä tulevat pelto-ojat. Järvestä laskee alle 200 metrinen oja Kirikulahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,2 neliökilometriä. Järven suurin havaittu syvyys on vain metrin verran. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Pihlan ja Rootsin kylät sijaitsevat puolen kilometrin päässä järvestä. == Luontoarvoja == Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.Viron lintu- ja luontoretki-opas: KÕRGESSAARE JA LUIDJA, HIIDENMAA, viitattu 28.3.2017 == Lähteet == Luokka:Hiidenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Tündre järv

Tündre järv (myös Tõndre järv, Tõõdre järv, Tondre järv) on Virossa Valgamaalla Tõrvan kunnan ja Viljandimaalla Mulgin kunnan välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Viron eteläosassa Latvina rajan läheisyydessä. Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee noin 10 metsäojaa, joista Tündre oja on huomattavin. Se laskee järven itäpäähän Teringi soolla sijaitsevasta Alatsin järvestä. Sen laskuoja on Jõeveski oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa lounaaseen Latvian rajan yli. Joki yhtyy ensin Atsejokeen ja se yhtyy Ruhjajokeen ja vesi päättyy lopulta Burtniekin järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 neliökilometriä ja se levittäytyy sekä Viron että latvian puolelle. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 10,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0035 kuutiokilometriä eli 3,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin heikkapohjaista metsää. Järven etelärannalla on asutusta muutaman talon verran. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. == Luontoarvot == Järvessä on eniten lahnaa, särkeä, ahventa, kiiskeä ja haukea. Tündre järv.JPG|Syksyinen ilme rantaruovikossa == Lähteet == Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Viljandimaan järvet Luokka:Pärnun alavesistöalue Luokka:Salatsijoen vesistö Luokka:Mulgi Luokka:Tõrva Luokka:Botin luomat artikkelit
Mäeküla järv

Mäeküla järv (myös Samblajärv) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa Hirmukülassa, Mäekülassa ja Sudisten kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 64 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskuoja on Vidva oja (Vidva jõgi), joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee 12 kilometrin päässä sijaitsevaan Õisu järveen. Järven tulo-ojia ovat Ora oja, joka laskee järven eteläpäähän tekojärven kautta, ja Longi oja, joka laskee sen eteläpäähän Muti järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 20,2 neliökilometriä. Noin kolmen kilometrin pässä sijaitsee Veisjärv. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt ja pellot katkaisevat. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Karksin ja Anikatsin välinen maantie (seututie 193). == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Viljandimaan järvet Luokka:Pärnunjoen vesistö Luokka:Mulgi Luokka:Botin luomat artikkelit
Kariste järv

Kariste järv (myös Vana-Kariste, Suur Kariste järv, Väike Kariste järv) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää useassa paikoissa 400 metriä pitkä ja kymmenen metriä leveä salmi tai virta. Suurempi allas on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä Kariste järv. Pienempi allas on 950 metriä pitkä ja 280 metriä leveä ja sitä kutsutaan Väikejärveksi. Kaksialtaisen järven pinta- ala on yhteensä 61 hehtaaria (ha). Kariste järvessä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,46 ha. Saarten pituudet ovat 130 metriä ja 30 metriä. Järveen laskee toistakymmentä ojaa, joista Paluoja on huomattava oja. Järven läpi idästä länteen virtaa Halliste jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 128,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys 7,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00160 kuutiokilometriä eli 1,60 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt tai suot katkaisevat. Järve ympäristön pohjoisosia hallitsee 35 metriä vedenpintaa korkeammalle kohoavan harjun rinne. Rinteen yläpuolella on laaja peltoaukea, joka jatkuu pohjoiseen useita kilometrejä. Etelässä ei ole vastaavaa muodostelmaa, vaan seutu on siellä alavampaa. Siellä sijaitsee kilometrin päässä Abja-Paluojan taajama. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Viljandimaan järvet Luokka:Pärnunjoen vesistö Luokka:Mulgi Luokka:Botin luomat artikkelit
Ecuadorin armeijan Arava-onnettomuus (2016)

Ecuadorin armeijan Arava-onnettomuus tapahtui, kun Ecuadorin armeijan operoima IAI Arava -kuljetuskone syöksyi Amazonin sademetsään Ecuadorin itäosissa 15. maaliskuuta 2016. Onnettomuudessa kuolivat kaikki 22 koneessa ollutta. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 lento-onnettomuudet Luokka:Lento-onnettomuudet Ecuadorissa
Suur Pehmejärv

Suur Pehmejärv (myös Pehmejärv) on Virossa Võrumaalla Antslan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Sen läpi virtaa Ahelo jõgi (Ahli oja), joka lähtee kolmen kilometrin päästä Ähijärvestä ja yhtyy kymmenen kilometrin päässä Mustjõgeen. Järveä ympäröivällä metsäalueelle on kaivettu suuri määrä ojia, jotka on koottu ja ohjattu Suur Pehmejärven lounaisrantaan. Myös viereinen Väikene Pehmeejärvi laskee samaan rantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 31,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083 kuutiokilometriä eli 0,83 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat suota, jota katakisee muutama metsäinen rantaosuus. Järvi on autio ja lähin asutus sijaitsee 500 metrin etäisyydellä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudestaan johtuen lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. == Lähteet == Luokka:Antsla Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2009

Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2009 kilpailtiin 14.–15. maaliskuuta 2009 Tampereella Nääshallilla. Järjestävänä seurana toimi Tampereen Pyrintö. ==Mitalistit== ===Miehet=== Sarja Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia 56 kg Sami Torvi 198 kg (92 kg + 106 kg) Arto Lähdekorpi 191 kg (91 kg + 100 kg) Matias Mukkala 150 kg (70 kg + 80 kg) 62 kg Toni Lintula 248 kg (112 kg + 136 kg) Jarkko Welling 202 kg (92 kg + 110 kg) Antti Hyry 191 kg (85 kg + 106 kg) 69 kg Mikko Kuusisto 268 kg (120 kg + 148 kg) Milko Tokola 246 kg (111 kg + 135 kg) Kimmo Simonen 239 kg (106 kg + 133 kg) 77 kg Vesa Ranta- Knuuttila 282 kg (120 kg + 162 kg) Sami Raappana 268 kg (118 kg + 150 kg) Vesa Jaakkola 252 kg (110 kg + 142 kg) 85 kg Miika Antti-Roiko 305 kg (135 kg + 170 kg) Iiro Hartikainen 302 kg (138 kg + 164 kg) Jere Johansson 271 kg (121 kg + 150 kg) 94 kg Jari Hirvonen 292 kg (136 kg + 156 kg) Eero Oja 270 kg (120 kg + 150 kg) Eduard Khanjyan 268 kg (120 kg + 148 kg) 105 kg Juha Kukkonen 302 kg (137 kg + 165 kg) Taneli Tesler 290 kg (130 kg + 160 kg) Otto Hietanen 271 kg (120 kg + 151 kg) yli 105 kg Antti Everi 355 kg (160 kg + 195 kg) Teemu Roininen 325 kg (143 kg + 182 kg) Lähde ===Naiset=== Sarja Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia 48 kg Pirita Suojaniemi 85 kg (35 kg + 50 kg) 53 kg Laura Niemelä 120 kg (55 kg + 65 kg) Annukka Rintamäki 101 kg (44 kg + 57 kg) Hanna Nauha 84 kg (36 kg + 48 kg) 58 kg Anna Everi 166 kg (74 kg + 92 kg) Jenni Puputti 159 kg (77 kg + 82 kg) Minna Nauha 132 kg (58 kg + 74 kg) 63 kg Heidi Harju 180 kg (84 kg + 96) Salma Zakole 139 kg (62 kg + 77 kg) Eija Mustasaari 135 kg (59 kg + 76 kg) 69 kg Meri Ilmarinen 139 kg (58 kg + 81 kg) Janica Laine 139 kg (65 kg + 74 kg) Heli Myllymäki 134 kg (60 kg + 74 kg) 75 kg Susanna Samuelsson 162 kg (72 kg + 90 kg) Ida Salmela 140 kg (63 kg + 77 kg) yli 75 kg Mirka Viitamäki 163 kg (71 kg + 92 kg) Elisa Kallunki 146 kg (71 kg + 75 kg) Jarna Johansson 122 kg (55 kg + 67 kg) Lähde == Lähteet == 2009 Luokka:Vuoden 2009 urheilu Luokka:Tampereen urheilutapahtumat
Enwald

Enwald on sukunimi. Se on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Bertha Enwald (1871–1957), arkkitehti ja piirustuksenopettaja * Elise Melander, o.s. Enwald (1828–1918), kirjailija * Erik Erämetsä, ent. Enwald (1919–1999), kielitieteilijä * Gustaf Enwald (1861–1946), kruununvouti, Kajaanin pormestari ja Kajaanin ja Pohjois-Savon paikallishistorian tutkija * Hjalmar Enwald (1867–1943), esittelijäsihteeri, tasavallan presidentin kanslian päällikkö * Kurt Enwald (1877–1961), Kuopion lyseon rehtori ja kouluneuvos * Liisa Enwald (1946–2021), kirjailija ja filosofian tohtori * Olavi Erämetsä, ent. Enwald (1906–1974), kemisti, Kurt Enwaldin poika * Reinhold Enwald (1860–1892), eläin- ja kasvitieteilijä ja lääkäri
Forbushin ilmiö

Forbushin ilmiö on Auringon koronamassapurkausta seuraava vähenemä galaktisten kosmisten säteiden määrässä Maasta havaittuna. Ilmiö aiheutuu plasmavirran magneettikentästä, joka pyyhkäisee osan muuten Maan saavuttavasta kosmisesta säteilystä. Forbush-ilmiö on nimetty fyysikko Scott Forbushin mukaan. Luokka:Tähtitiede