Tattaranjoki

Tattaranjoki on Nakkilassa virtaava Kokemäenjoen sivujoki. Kunnan keskustan tuntumassa siihen yhtyy Palojoki. == Yleistä == pienoiskuva|Puusilta Nakkilassa. Tattaranjoki saa alkunsa Nakkilan Tattaran kylästä, jossa yhtyvät lännestä tuleva Rekonoja ja etelästä tuleva Saamanoja. Tattaranjoki laskee Kokemäenjokeen Nakkilan Kirkkosaaren kohdalla. Joen suussa on noin sadan metrin pituinen Kukkaskoski, jossa on aikoinaan sijainnut mylly. Myllypadon rauniot ovat yhä nähtävissä. Tattaranjoessa on nykyään yksi pohjapato, joka sijaitsee Suomisen tehtaille johtavan sillan kohdalla. Joen virtaamavaihtelut ovat erittäin suuria. Pienimmillään se voi olla vain joitakin kymmeniä litroja sekunnissa ja kesäaikaan joki onkin käytännössä lähes kokonaan kuivunut. Tattaranjoki voi kuitenkin myös tulvia yli äyräidensä, kuten tapahtui rankkasateiden ansiosta syys-lokakuun vaihteessa 2012. Tattaranjoki on tiettävästi ollut keskiajalla purjehduskelpoinen, mutta nykyään se on veneilyyn soveltumaton.Nakkilan kylät, Tattara Viitattu 22.11.2012. Ruskilassa sijaitsee vuonna 1891 valmistunut kivisilta. Sitä on vuosikymmenten saatossa uudistettu niin, ettei siltaa pidetä enää rakennushistoriallisesti kovinkaan arvokkaana.Nakkilan taajamaosayleiskaava s.41 Viitattu 22.11.2012. == Veden laatu == Tattaranjoki on erittäin rehevöitynyt ja sen vedenlaatu on huono. Rehevöitymiseen ovat syynä maatalous, joki virtaa koko matkaltaan peltoviljelysten läpi ja siihen laskee useita ojia. Vedenlaatuun on vaikuttanut myös teollisuus. Joen varrella on ollut ainakin kaksi nahkatehdasta sekä meijeri, jotka ovat aikoinaan laskeneet jätevetensä jokeen. Suomisen kuitukangastehdas on myös laskenut jätevesiään Tattaranjokeen, mutta tehtaalle on rakennettu ensimmäinen vedenpuhdistamo jo 1940-luvulla. Tattaranjoen raskasmetallipitoisuuksia on nostanut Harjavallan suurteollisuuspuiston yritysten Torttilassa sijaitsevilta läjitysalueilta ojien mukana jokeen kulkeutuvat orsivedet sekä varastointialtaiden vuodot.Heidi Aarikka ja Heli Ruoho: Harjavallan ja Hiirijärven seudun vesistötutkimus Viitattu 2.11.2012.Nakkilan kunnanhallituksen lausunto Viitattu 22.11.2012. == Tattaranjoen valuma-alue == === Yleistä === Tattaranjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.19) on pinta-alaltaan 138 neliökilometriä. Valuma-alue sijaitsee Kokemäenjoen lounaispuolella. Sen luoteispuolen vedenjakaja kulkee Leistilänjärven peltoalueen ja Lattomeren välissä, ja sen kaakkoispuolen vedenjakajan sisäpuolelle jää Hiirijärven kyläalue. === Pääuoma === Tattaranjoen valuma-alueen pääuoman alajuoksun muodostaa Tattaranjoki ja sen yläjuoksun Rekonoja. Ne ovat valikoituneet sivuojien valuma-alueiden pinta-aloja vertaamalla. Ensimmäisen merkittävän sivu-uoman Palojoen valuma-alueen pinta-ala on 58 neliökilometriä (km²), kun Tattaranjoen yläjuoksulla on valuma-aluetta jäljellä 84 km². Tattaranjoella on siis suurempi uoma kuin Palojoella. Seuravan sivu-uoman Kurkelanojan valuma- alue (35 km²) on lähes samansuuruinen kuin Tattaranjoki (48 km²). Tattaranjoki alkaa haaraumasta, jossa yhtyvät Saamanoja (19 km²) ja Rekonoja (25 km²). Pääuoman yläjuoksun muodostaa siksi Rekonojan haara. Se alkaa Rekontaustan länsipuolelta Ristisuolta, joka sijaitsee Punapakan itäpuolella. === Sivuojia === thumb|250px|Isokanavaksi kutsuttu Leistilänjärven kuivatusuoma järven vanhan laskukynnyksen kohdalle tehdyssä kanavassa. Myös Vähäjoeksi Museovirasto, J.W. Suomisen nahkatehdas ja Koskilinna Viitattu 22.11.2012. kutsuttu suurin sivu-uoma Palojoki on noin viiden kilometrin pituinen joki, joka yhtyy Tattaranjokeen Nakkilan keskustaajamassa Valtatien 2 ja Tampere–Pori-rautatien välissä. Palojokeen yhtyy Isokanavasta, joka saa alkunsa kuivatusta Leistilänjärvestä. Viimeiset 400 metriä ennen Palojoeksi muuttumistaan Isokanava virtaa 6–7 metrin syvyisessä kallioon louhitussa uomassa. Tattaranjoen pääuoman sivu-uomia on kerätty alla olevaan taulukkoon. Taulukon tietojen lähteet näkyvät taulukon alla ja ne on yksilöity kunkin rivin oikeassa sarakkeessa. Sivu-uoman nimi pääuoman kohta Etäisyys Kokemäen- joesta (km) Pituus (km) Virtaama (MQ m³/s) Valuma-alue (km²) Lähteet Tattaranjoki yhtyy Kokemäenjokeen Masiassa Tattaranjoki yhtyy Kokemäenjokeen Masiassa Tattaranjoki yhtyy Kokemäenjokeen Masiassa Tattaranjoki yhtyy Kokemäenjokeen Masiassa Tattaranjoki yhtyy Kokemäenjokeen Masiassa Tattaranjoki yhtyy Kokemäenjokeen Masiassa Tattaranjoki yhtyy Kokemäenjokeen Masiassa Tattaranjoki yhtyy Kokemäenjokeen Masiassa Palojoki Pappila 3 15 58 2,2,2,2,–,3 Kurkelanoja Tattara 7 8 35 2,2,2,2,–,3 Tuohistonoja Tattara 8 3 2,2,2,–,–,– Saamanoja ja Rekonoja yhtyvät Tattaranjoeksi Saamanoja ja Rekonoja yhtyvät Tattaranjoeksi Saamanoja ja Rekonoja yhtyvät Tattaranjoeksi Saamanoja ja Rekonoja yhtyvät Tattaranjoeksi Saamanoja ja Rekonoja yhtyvät Tattaranjoeksi Saamanoja ja Rekonoja yhtyvät Tattaranjoeksi Saamanoja ja Rekonoja yhtyvät Tattaranjoeksi Saamanoja ja Rekonoja yhtyvät Tattaranjoeksi Saamanoja Kaasanmäki 9 10 19 2,2,2,2,–,3 pelto-oja Matomäki 12 2,2,2,–,–,– pelto-oja Kyllijoki 13 2,2,2,–,–,– pelto-oja Rekontausta 15 2,2,2,–,–,– Pääuoma alkaa Ristisuolta (noin 20 kilometriä Masialta) Pääuoma alkaa Ristisuolta (noin 20 kilometriä Masialta) Pääuoma alkaa Ristisuolta (noin 20 kilometriä Masialta) Pääuoma alkaa Ristisuolta (noin 20 kilometriä Masialta) Pääuoma alkaa Ristisuolta (noin 20 kilometriä Masialta) Pääuoma alkaa Ristisuolta (noin 20 kilometriä Masialta) Pääuoma alkaa Ristisuolta (noin 20 kilometriä Masialta) Pääuoma alkaa Ristisuolta (noin 20 kilometriä Masialta) Lähteet: 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = katsottu tai mitattu Karttapaikan verkkopalvelusta , 3 = katsottu SYKEn VALUE valuma- aluerajaustyökalulla Valuma-alueen rajaustyökalu, Suomen ympäristökeskus & Maanmittauslaitos, Viitattu ja katsottu 1.7.2022 === Järviä === Tattaranjoen valuma-alueella ei enää esiinny luonnollisia järviä, sillä niitä on kuivatettu peltomaaksi, niityiksi tai lasketusta järvestä on tullut suo. Suurin järvi on ollut Leistilänjärvi, joka on kuivatettu vuodesta 1740 alkaen. Myös pienemmät Hiirijärvi ja Harolanjärvi on kuivatettu peltomaaksi ja suomaaksi. Valuma- alueella sijaitsee kuitenkin kaksi järven kokoista tekoallasta. Toinen sijaitsee Valtatien 2 ja Tampere–Pori-rautatien välissä ja toinen allas sijaitsee Sievarin teollisuusalueella. Tekoaltaat ovat teollisuuspuiston yksiköiden omistuksessa. ==Lähteet== *Leena Rannikko: Kokemäenjoen ja sen sivuhaarojen kalataloudelliset kunnostustarpeet s. 57–62 ===Viitteet=== Luokka:Suomen joet * Luokka:Nakkilan luonto