EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Athanasía Aarniosuo

Athanasía Maria Aarniosuo (o.s. Androutsopoulos, s. 1981 Rautjärvi) on vantaalainen taidegraafikko, taidehistorioitsija, taidejournalisti ja kuraattori. Aarniosuo on opiskellut Helsingin yliopistossa taidehistoriaa ja Aberdeenin Gray's School of Artissa taidegrafiikkaa. Aarniosuon töiden toistuva teema on kerronnallisuus. Teokset ovat värikkäitä kuvasarjoja. Aarniosuo on työskennellyt taideresidensseissä Skotlannissa, Kanadassa, Suomessa, Liettuassa ja Kreikassa. Hän on osallistunut useaan ryhmänäyttelyyn, joita ovat muun muassa MUU ry:n ”Suoraan seinään”, Kappatos-gallerian ”Rooms2010” Ateenassa ja ”9th Lessedra World Art Print Annual 2010” Bulgarian Sofiassa. Aarniosuolla on ollut yksityisnäyttelyitä Suomessa, Kreikassa, Skotlannissa, Kanadassa ja Virossa. Aarniosuo on Suomen Taidegraafikot ry:n jäsen. Aarniosuo on työskennellyt muun muassa Helsingin Designmuseossa, Visuaalisen taiteen keskus Framessa, Galleria Forum Boxissa ja HIAP - Helsinki International Artist Programmessa koordinaattorina ja muissa tehtävissä. Hän työskentelee myös Helsingin Sarjakuvakeskuksella. == Yksityiselämä == Athanasía Aarniosuo syntyi Lappeenrannassa ja on asunut muun muassa Kreikassa, Suomessa ja Skotlannissa. Aarniosuo on naimisissa, ja hänellä on kaksi lasta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Athanasía Aarniosuo Kuvataiteilijamatrikkelissa * Athanasía Aarniosuon kulttuuriblogi * Athanasía Aarniosuon verkkosivut * ”Työstäni pieni osa on taiteentekemistä – taidegraafikko Athanasia Aarniosuo tasapainoilee rahan ja luovuuden rajapinnalla”, audio 18 min, Yle Areena Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Taidekuraattorit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1981 syntyneet
Jaakko Rantanen (arkkitehti)

Jaakko Tapani Rantanen (s. 22. lokakuuta 1934 Turku) on suomalainen arkkitehti. Hänen tunnetuimpiin töihinsä kuuluu yhdessä Unto Rantasen kanssa suunniteltu Marina Palace -hotelli Turun Aurajokirannassa (1974). Rantanen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1952 ja valmistui arkkitehdiksi 1960. Hän työskenteli Osmo Lapon arkkitehtuuritoimistossa vuodesta 1957 vuoteen 1970, kunnes perusti oman toimiston yhdessä Unto Rantasen kanssa.Rantanen, Jaakko Tapani, Kuka kukin on 1978, s. 779. Runeberg-projekti. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heidi Schauman

Heidi Henrika Schauman (o.s. Soininen; s. 10. toukokuuta 1978Finlands ridderskaps och adels kalender 2016, s. 393. Helsingfors 2016. ISBN 978-952-99780-7-6 Pohja) on suomalainen taloustieteilijä, koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli Hankenissa vuonna 2006 aiheenaan työmarkkinoiden kohtaanto. Schauman on työskennellyt ekonomistina Nordeassa ja eri tehtävissä Suomen Pankissa sekä Aktian pääekonomistina (2015–2019) ja Swedbankin Suomen-toimintojen pääekonomistina (2019–2021). Pankkikonserni Danske Bankin tutkimusjohtajana hän on toiminut kesäkuusta 2021. Schauman on toiminut myös Kansallisgallerian ja Suomen Kulttuurirahaston hallituksissa sekä Hufvudstadsbladetin kolumnistina (2015–2021). ==Julkaisuja== * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomen Pankin henkilöstö Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1978 syntyneet
Cage Warriors

Cage Warriors Fighting Championship, lyhyesti CWFC on englantilainen vapaaottelujärjestö, jonka perustettiin 2001. Sen ensimmäinen tapahtuma CWFC 1: Armageddon pidettiin 27. heinäkuuta 2002. ==Hallitsevat mestarit== Painoluokka Mestari Päivämäärä Puolustetut ottelut Raskassarja avoin Kevyt raskassarja avoin Keskisarja Jack Hermansson 8. kesäkuuta 2014 1 Välisarja avoin Kevytsarja Stevie Ray Höyhensarja Alex Enlund Kääpiösarja Toni Tauru 13. syyskuuta 2014 0 Naisten kärpässarja avoin Kärpässarja avoin Champions cagewarriors.com Viitattu 7.3.2016 ==Tunnettuja ottelijoita== * Gegard Mousasi * Antônio Silva * Scott Askham * Michael Bisping * Dan Hardy * Conor McGregor * Joanna Jędrzejczyk * Dennis Siver * Martin Kampmann ==Lähteet== Luokka:Vapaaottelujärjestöt
Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1980

Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1980 pelasi 12 joukkuetta. Joukkueet jaettiin kahteen lohkoon, joiden parhaat selvisivät mitalisarjaan muiden jäädessä kamppailemaan sarjapaikastaan. ==Naisten Mestaruussarjan runkosarja== === Pohjoislohko === Joukkue O V T H Juoksut Pts Jyväskylän Kiri 10 7 1 2 129-66 15 Lapuan Virkiä 10 7 0 3 128-95 14 Seinäjoen Maila-Jussit 10 6 1 3 80-64 13 Oulun Lippo 10 4 1 5 87-99 9 Ilomantsin Urheilijat 10 3 0 7 70-94 6 Halsuan Toivo 10 1 1 8 46-122 3 === Etelälohko === Joukkue O V T H Juoksut Pts Ulvilan Pesä-Veikot 10 9 0 1 177-56 18 Riihimäen Pallonlyöjät 10 7 0 3 124-81 14 Lännen Pallo 10 6 0 4 121-93 12 Keravan Pallokerho 10 5 0 5 115-98 10 Hyvinkään Tahko 10 3 0 7 92-104 6 Vampulan Urheilijat 10 0 0 10 31-228 0 == Mitalisarja == Suomen pesäpallokausi 1980 Miesten Mestaruussarja Naisten Mestaruussarja Miesten suomensarja Miesten Maakuntasarja Suomen Cup Joukkue O V T H Juoksut Pts Riihimäen Pallonlyöjät 6 4 1 1 57-41 9 Ulvilan Pesä-Veikot 6 3 1 2 43-51 7 Jyväskylän Kiri 6 1 2 3 41-43 4 Lapuan Virkiä 6 1 2 3 36-42 4 RPL: Marita Karhunen, Anne Salonen, Jaana Salonen, Anitta Sandberg, Satu Hakala, Aino-Maija Siren, Marja-Leena Olin, Pirkko Salonen, Pirkko Ollila, Jaana Rasimus, Anne Sumi, Tuija Ansala, pelinjohtaja Antero Salonen. == putoamissarja == === pohjoislohko === Joukkue O V T H Juoksut Pts Lp. Oulun Lippo 3 2 0 1 27-16 6 2 Seinäjoen Maila-Jussit 3 1 0 2 16-14 5 3 Ilomantsin Urheilijat 3 2 0 1 17-15 5 1 Halsuan Toivo 3 1 0 2 16-31 2 0 Halsua putosi sarjasta. Seinäjoki ja Ilomantsi karsintaan. === etelälohko === Joukkue O V T H Juoksut Pts Lp. Lännen Pallo 3 3 0 0 43-18 9 3 Hyvinkään Tahko 3 2 0 1 45-26 5 1 Keravan Pallokerho 3 1 0 2 22-26 4 2 Vampulan Urheilijat 3 0 0 3 18-58 0 0 Vampula putosi sarjasta. Hyvinkää ja Kerava karsintaan. == karsintaottelut == * Keravan Pallokerho - Seinäjoen Maila-Jussit 4-14 * Seinäjoen Maila-Jussit - Keravan Pallokerho 4-1 * Ilomantsin Urheilijat - Hyvinkään Tahko 14-8 * Hyvinkään Tahko - Ilomantsin Urheilijat 21-12 Kerava ja Ilomantsi putosivat sarjasta. ==Palkinnot naisten Mestaruussarjassa== Palkinto Pelaaja Joukkue Vuoden naispesäpalloilija Inkeri Aitta-aho Jyväskylän Kiri Vuoden naislukkari Anitta Sandberg Riihimäen Pallonlyöjät Lyöjäkuningatar Inkeri Aitta-aho Jyväskylän Kiri Etenijäkuningatar Helena Iivanainen Jyväskylän Kiri ==Lähteet== * Pesäpallokalenteri 1981 * http://mrasilainen.com/sarjat/ottelut/N_SM_1931-2009.xls Naisten 1980 Luokka:Vuoden 1980 pesäpallo
Sinopec

thumb|270px|Sinopec-konsernin pääkonttori Pekingissä. Sinopec Limited (, pinyin: Zhōngguó Shíhuà) eli China Petroleum & Chemical Corporation (), on erittäin suuri, vuonna 2000 perustettu kiinalainen öljy-, kaasu- ja polttoaineteollisuuden konserniyritys. Yhtiömuodoltaan se on julkinen osakeyhtiö. Yrityksen osakkeet noteerataan Shanghain, Hongkongin, Lontoon ja New Yorkin pörsseissä. Yrityksen kotipaikka on Peking. Vuoden 2015 tilaston mukaan Sinopec oli markkina-arvoltaan (95,5 mrd. USD) Shanghain pörssin kuudenneksi arvokkain yhtiö. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan vuoden 2015 vertailussa Sinopec katsottiin useilla mittareilla arvioituna maailman 24. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. Sinopec station at East Sungang and Renmin North roads, Shenzhen, China.jpg|Sinopecin polttoaineasema (Shenzhen, Guangshou, Kiina). 13-08-11-hongkong-50mm-38.jpg|Sinopecin polttoaineasema Hongkongissa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *toinen sivusto konsernista (sinopecgroup.com) Luokka:Kiinalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Peking Luokka:Kiinalaiset öljy-yhtiöt Luokka:Kiinalaiset valtionyhtiöt Luokka:SSE 50 -indeksi
Aleksei Ovtšinin

Aleksei Nikolajevitš Ovtšinin (), (s. 28. syyskuuta 1971 Rybinsk, Venäjän SFNT) on venäläinen kosmonautti. Ovtšinin valittiin kosmonauttiohjelmaan vuonna 2006 ja hän suoritti ensilentonsa maaliskuussa 2016 lennolla Sojuz TMA-20M. Ovtšinin oli lennon Sojuz TMA-16M varamiehistön jäsen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Venäläiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Itä–Länsi-ottelu 1962

Vuoden 1962 Pesäpallon miesten Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 2. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan 28. Itä-Länsi-ottelu ja 21. joka pelattiin Helsingissä. Helsingissä pelattiin nyt 7. kerran peräkkäin, Katsojamääräksi ilmoitettiin 3500. Viides nuorten Itä–Länsi-ottelu pelattiin Juvalla ja se päättyi Lännen 7–8 voittoon. Naisten Itä–Länsi-ottelu pelattiin toisen kerran. Hesperiassa 1.9. pelatun kamppailun voitti Länsi juoksuin 4–19. ==Miesten Itä- Länsi== # ITÄ Seura Pelipaikka LÄNSI Seura # 3 Eino Kaakkolahti HoNsU Lukkari Markus Lakaniemi ViVe 4 2 Paavo Hietanen HoNsU Ykkösvahti Yrjö Pauloff PuMu 2 9 Paavo Jaakkola KPL Sieppari Aatto Koivu IK 5 1 Erkki Rautiainen JyK Kolmosvahti Jaakko Nygård ViVe 9 7 Lauri Oinonen IPV Kolmospolttaja Jorma Kyntölä TMP 6 5 Heikki Laine LMV Kakkospolttaja Esa Risku NJ 8 6 Martti Yli- Jaskari HoNsU Kakkosvahti Raimo Lindholm TMP 7 8 Alpo Viinikainen JyK Kolmoskoppari Uuri Ståhlhammar PuMu 3 4 Ismo Maanola HoNsU Kakkoskoppari Jussi Kiikeri IK 1 Antero Viherkenttä KPL Vaihtopelaaja Heikki Kujala PuMu Ahti Eteläpää KPL Vaihtopelaaja Unto Lammi PuMu Vaihtopelaaja Pentti Kivimäki IK Simo Ristonmaa Joukkueen huoltaja Erkki Heikkilä Parkano Tuomarit Pelituomari: Matti Pennanen, Toijala Syötönvalvoja: Pentti Teno, Jyväskylä Avausheiton suoritti professori Lauri Pihkala. ===Vaihdot=== * vaihtoja ei suoritettu. Idän varamieheksi valittu Kosti Huovinen ei tullut paikalle. ==Juoksulista== Itä aloitti sisällä. Joukkue Yht. ITÄ 1 0 0 0 0 0 0 0 0 1 LÄNSI 2 0 1 1 1 2 0 0 0 7 ==Lähteet== * mrasilainen.com/ * Helsingissä pelatut miesten Itä-Länsi -ottelut, M.Rasilainen sivu pdf 22/39 * Naiset - mrasilainen.com/ * Nuorten ottelut, Pesäpalloliitto Luokka:Vuoden 1962 pesäpallo Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Amateur World Series 1944

Amateur World Series oli maajoukkueiden välinen baseball turnaus, myöhemmältä nimeltään World Cup, josta käytettiin myös nimitystä Baseballin maailmanmestaruuskilpailut. Vuonna 1944 kilpailu käytiin Venezuelassa loka- marraskuussa. Joukkueita turnaukseen osallistui kahdeksan. == Alkusarja == joukkue Ot. V H AVG 1\. 7 6 1 .857 - 6-3 3-2 2-0 5-4 9-5 5-3 2\. 7 5 2 .714 6-0 - - 7-2 3-2 10-0 15-3 3\. 7 5 2 .714 - 3-2 - 6-3 5-2 3-0 8-1 4\. 7 4 3 .571 - 2-0 7-3 - 11-0 4-0 - 4\. 7 4 3 .571 - - - 2-1 4-0 6-3 6-0 6\. 7 2 5 .286 - - - - - 1-0 5-3 7\. 7 1 6 .143 - - - - - - 3-1 8\. 7 1 6 .143 - - - 2-0 - - - Uusinta alkusarjan 4. sijasta: Kuuba - Dominikaaninen tasavalta 3-2. == Välisarja == joukkue Ot. V H AVG 1\. 3 2 1 .667 8-4 - 12-7 2\. 3 2 1 .667 - 4-1 14-1 3\. 3 2 1 .667 9-7 - 8-0 4\. 3 0 3 .000 - - - == Loppuottelut == joukkue Ot. V H AVG 1\. 2 2 0 1.000 10-9 2\. 2 0 2 .000 0-9 == Lähteet == * www.the-sports.org Luokka:Vuoden 1944 baseball Luokka:Venezuelan urheilu 1944
Bank of Communications

Bank of Communications Co Ltd (, pinyin: Jiāotōng Yínháng; usein lyhyesti 交行) on suuri, vuonna 1908 perustettu kiinalainen pankki. Pankki jakaa liiketoimintansa neljään osaan: henkilöpankki-, yrityspankki-, varainhoitopalvelut ja muut palvelut. Yhtiömuodoltaan se on julkinen osakeyhtiö. Pankin osakkeet noteerataan Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Pankin kotipaikka on Shanghai. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan vuoden 2015 vertailussa Bank of Communications katsottiin useilla mittareilla arvioituna maailman 38. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. China Bank of Communications Building Shanghai.jpg|Bank of Communications -pankin rakennus Shanghaissa. HK Pedder Street BoCom Bus stop.jpg|Bank of Communications -pankin konttori Hongkongissa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Kiinalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Kiinalaiset pankit Luokka:Shanghai
Elina Jouhki

Elina Jouhki (k. 6. maaliskuuta 2015) oli suomalainen triathlonisti ja pyöräilijä, joka käynnisti nimeään kantavan kampanjan keräämään varoja Syöpäsäätiölle ja Suomen Punaisen Ristin kantasolurekisterille. Jouhki oli koulutukseltaan hammaslääkäri. Hän antoi nimensä ja kasvonsa varojenkeräyskampanjalle sairastuttuaan vuonna 2012 rintasyöpään. Team Elina Jouhki oli valinnut vuoden 2014 tempauksensa tunnukseksi vaaleanpunaiset pyöränrenkaat. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset triathlonistit Luokka:Suomalaiset pyöräilijät Luokka:Suomalaiset hammaslääkärit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Elvira Madigan (vuoden 1967 elokuva)

Elvira Madigan on Bo Widerbergin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalainen romanttinen draamaelokuva vuodelta 1967. Elokuvasta tuli kansainvälinen menestys, ja sen nimiosan esittäjä, tuolloin vasta 17-vuotias Pia Degermark sai parhaan naispääosan esittäjän palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla. Miespääosaa näyttelee Widerbergin elokuvien vakionäyttelijä Thommy Berggren. Elokuvassa käytetään paljon Mozartin ja Vivaldin musiikkia. Mozartin pianokonserttoa nro 21 kutsutaan joskus ”Elvira Madigan -konsertoksi”, koska sen hidas osa tuli niin tunnetuksi elokuvassa Géza Andan soittamana.Grayson, David A.: Mozart, Piano concertos no. 20 in D minor, K. 466, and no. 21 in C major, K. 467. Cambridge University Press, 1998. ISBN 978-0-521-48475-6. Mordden, Ethan: A guide to orchestral music. The handbook for non-musicians. Oxford University Press, 1986. ISBN 978-0-19-504041-8. Tarinan pohjalta tehtiin samanniminen elokuva jo 1943, suomalaiselta nimeltään Lemmen tuhoisa liekki. ==Juoni== Elokuva perustuu tositapahtumiin, 1800-luvun romanssiin kiertävän sirkuksen nuorallatanssijana toimineen, taiteilijanimeä Elvira Madigan käyttäneen nuoren teinitytön Hedvig Jensenin (Degermark) ja perheellisen, aatelisen upseerimiehen Sixten Sparren (Berggren) välillä. ==Vastaanotto== Degermarkin saaman naispääosapalkinnon ohella Elvira Madigan oli Cannesissa ehdolla Kultaisen palmun saajaksi. Elokuva sai National Board of Review of Motion Picturesin parhaan ulkomaisen elokuvan palkinnon ja oli ehdolla vastaavassa Golden Globe -sarjassa. Jörgen Persson sai Bafta-palkinnon kuvauksestaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Ruotsalaiset draamaelokuvat Luokka:Vuoden 1967 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Romanttiset draamaelokuvat
Karjalan tutkimuslaitos

Karjalan tutkimuslaitos on Itä-Suomen yliopiston yhteiskunta- ja kauppatieteiden tiedekunnan yksikkö. Se perustettiin vuonna 1971 silloisen Joensuun korkeakoulun yksiköksi. Tutkimuslaitoksessa tehdään yhteiskuntatieteellistä ja humanistista tutkimusta. Tutkimuksen painopistealueina ovat aluekehitys ja maaseutu, etnisyys ja kulttuuri sekä Venäjä ja rajat. Tutkimuslaitoksessa työskentelee viisi professoria, noin 40-50 tutkijaa sekä tohtorikoulutettavia.Karjalan tutkimuslaitos . Yksikön johtajana toimii tutkimusjohtaja Petri Kahila ja varajohtajana professori Heikki Eskelinen.Karjalan tutkimuslaitos Tutkimuslaitos toimi pitkään Pielisjoen linnassa Niskasaaressa, Ilosaarta vastapäätä. Nyt laitos sijaitsee yliopistokampuksen Aurora-rakennuksessa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Karjalan tutkimuslaitos Luokka:Suomen tutkimuslaitokset Luokka:Itä-Suomen yliopisto
Arktisia kertomuksia

Arktisia kertomuksia on suomalaisten arktisten alueiden retkeilijöiden ja tutkijoiden kirjoittama kirja. Kirjan on julkaisut Suomen Arktinen Klubi ry marraskuussa 2015. == Lähteet == Luokka:Arktis
MAP-kirkko (Turku)

MAP-kirkko on Turun Mäntymäessä sijaitseva Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon eli mormonien toimintakeskus. Se sijaitsee Betaniankadun päätteenä olevalla Mäntymäenaukion kumpareella. Vuonna 1966 käyttöön otetun ja 1967 vihityn rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Mirja ja Heikki Castrén.Vuori, Erkki: Turun uudet kirkot, Suomen Turku 3/1967, s. 11. MAP- kirkko rakennettiin talkoovoimin lukuun ottamatta LVIS-teknisiä erikoistöitä. Rakennuksen kokonaistilavuus on noin 9 000 kuutiometriä ja lattiapinta-ala noin 630 neliömetriä. Kirkkorakennus on ulkoa ja juhlasalin sisäseinien osalta verhoiltu Kupittaan Saven ruskealla preeriatiilellä. Istuinpenkit ovat tammea. Juhlasali suunniteltiin monikäyttöiseksi niin, että siinä voidaan myös pelata pallopelejä. Rakennuksessa oli alun perin lisäksi yhdeksän luokkahuonetta, kolme toimistoa, kirjasto ja väestönsuoja. ==Lähteet== Sijainti Luokka:Turun kirkkorakennukset Luokka:Mormonismi Suomessa Luokka:Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko
Skadi

Skadi tai Skade () on skandinaavisessa mytologiassa jotuni sekä metsästyksen ja hiihdon jumalatar. Skadi esiintyy 1200-luvulla kootuissa Runo-Eddassa, Proosa-Eddassa ja Heimskringlassa sekä vanhoissa skaldien runoissa. Skadi on jotuni Tjatsen tytär. Aasajumalat tappoivat Tjatsen, koska tämä oli ryöstänyt jumalatar Idunnin. Korvauksena Tjatsen surmasta jumalat antoivat Skadin puolisoksi merenjumala Njordin. Mutta Skadi ei viihtynyt meren rannalla ja hylkäsi Njordin. Hän asuu mieluummin vuorilla, hiihtää suksilla ja metsästää eläimiä jousella. Skadilla on Odinin kanssa poika Sæming, jota pidettiin jaarlien esi-isänä. Skadi ripustaa myrkkykäärmeen vangitun Lokin kasvoille. Heimskringlassa Skadi oli eronnut Njordista ja nainut sen sijaan Odinin, ja heillä oli monta lasta. Sekä Runo- että Proosa-Eddassa Skadi on vastuussa käärmeestä, joka tiputtaa myrkkyä vangitun Lokin päälle. Skadista käytetään myös nimiä Öndurguð (muinaisnorjaa, "hiihtojumala") ja Öndurdís (muinaisnorjaa, "hiihtodís", käännetään usein neitona). Nimen Skadi etymologia on epävarma, mutta se saattaa olla sanan Skandinavia alkuperäinen muoto. Jotkin paikannimet Skandinaviassa, etenkin Ruotsissa, viittaavat Skadiin. Tutkijat ovat esittäneet teorioita mahdollisesta yhteydestä Skadin ja Ullin välillä (Ull yhdistetään myös hiihtämiseen ja esiintyy usein paikannimissä Ruotsissa), Skadin suhteesta Loki-jotuniin sekä siitä, että Skandinavia voi mahdollisesti tarkoittaa "Skadin saarta", tai että se liittyy muinaisnorjan substantiiviin "vahinko/vaurio". ==Lähteet== Luokka:Skandinaavien jumalattaret Luokka:Skandinaavisen mytologian jättiläiset
China Merchants Bank

China Merchants Bank Co Ltd (, pinyin: Zhāoshāng Yínháng) on suuri, vuonna 1987 perustettu kiinalainen pankki. Yhtiömuodoltaan se on julkinen osakeyhtiö. Pankin osakkeet noteerataan Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Pankin kotipaikka on Shenzhen. Vuoden 2015 tilaston mukaan China Merchants Bank oli markkina-arvoltaan (55,2 mrd. USD) Shanghain pörssin kahdeksanneksi arvokkain yhtiö. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan vuoden 2015 vertailussa China Merchants Bank katsottiin useilla mittareilla arvioituna maailman 55. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Kiinalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Kiinalaiset pankit Luokka:Shenzhen Luokka:SSE 50 -indeksi
Sofia Santamo

Anna Sofia Santamo (o.s. Schwartz, 1887 Kuivaniemi − 3. marraskuuta 1932) oli suomalainen romanitaustainen kansakoulunopettaja. Hän valmistui Sortavalan opettajaseminaarista 1911 ja toimi sen jälkeen kansakoulunopettajan tehtävissä ympäri Suomea. Kansakoulunopettajaksi valmistunut ja opettajana työskennellyt romaninainen oli harvinainen vaikuttaja 1900-luvun alussa. Santamo oli naimisissa Väinö Juhani Santamon kanssa. == Opinnot ja opettajan työ == Santamo pääsi kansakoulusta keväällä 1905. Hän oli kiinnostunut jatkamaan opiskelua, ja se onnistui Mustalaislähetyksen tuella. Mustalaislähetys ry:n kautta Santamo toimi opettajana Viipurissa romanilasten päiväkoulussa syksystä 1906 helmikuuhun 1907. Kesällä 1907 hän osallistui opettajaseminaarin valmistuskurssille Kuortaneella ja pääsi opiskelemaan kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaariin seuraavana syksynä. Santamo valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1911. Seminaarivuosien aikana silloiselta nimeltään Sofia Schwartz vaihtoi sukunimensä Säiläksi, jotta romanitaustaan viittaava nimi ei olisi vaikeuttanut opettajan työn saamista. Kaikesta huolitatta romanitausta esti vakituisen työn saamisen, ja Santamo joutui toimimaan koko uransa ajan sijais- ja koevuosiopettajan tehtävissä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen romanit Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Erik Toivanen (tietokilpailija)

__NOTOC__ Reino Erik Toivanen (s. 18. huhtikuuta 1947 Pieksämäki) on suomalainen hammaslääkäri, joka voitti Suomen Tietoviisas -tietokilpailun seitsemän kertaa peräkkäin 1990-luvulla. Hän on kertonut aloittaneensa tietokilpailemisen 1960-luvulla, mutta ei enää nykyään osallistu tietokilpailuihin. Toivasen osaamisalueita olivat urheilu, historia, maantiede ja taide. Toivanen oli yksi Viisasten kerhon jäsenistä. == Visailuohjelmat == Toivanen kilpaili seuraavissa television visailuohjelmissa: Suomen Tietoviisas, Haluatko miljonääriksi?, Kotomaan tietäjät ja Tupla tai kuitti. Hän kilpaili myös radio-ohjelmassa Ota tai jätä. === Suomen Tietoviisas === Ensimmäisen Suomen Tietoviisas -kilpailun voitti tamperelainen Timo Mesimäki keväällä 1990, mutta jo samana syksynä Suomen Tietoviisaan arvon otti mikkeliläinen hammaslääkäri Erik Toivanen, joka sitten voitti visailun seitsemän kertaa peräkkäin. Vuonna 1993 ohjelmaa ei esitetty. Viimeisessä kilpailussa vuonna 1998 Toivanen hävisi kahdella pisteellä, kun häntä vastaan asettui Etelä-Suomen läänin joukkue: Lauri Ranta Kärkölästä ja Yrjö Salin Helsingistä. Vuonna 1995 Ranta oli tullut kilpailussa toiselle ja Salin kolmannelle sijalle. === Haluatko miljonääriksi? === Vuosituhannen vaihteessa Toivanen osallistui pari kolme kertaa Haluatko miljonääriksi? -ohjelmaan pääsemättä kuitenkaan alkukarsinnoista läpi piinapenkille. Eräs näistä jaksoista esitettiin 18. joulukuuta 1999, jolloin alkukarsinnassa piti asettaa neljä ranskankielistä lukua suuruusjärjestykseen (Toivasella meni vastaus väärin). Erään toisen jakson alkukarsintakysymyksessä Toivasella meni väärin kysymys, jossa piti asettaa rintaliivien koot oikeaan järjestykseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen tietoviisas, Yle Elävä arkisto, Seija Aunila, 7.12.2007 Luokka:Suomalaiset tietokilpailijat Luokka:Suomalaiset hammaslääkärit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Reetta Rönkä

Reetta Rönkä (s. 1989) on suomalainen radiojuontaja ja toimittaja. Koulutukseltaan Rönkä on yhteiskuntatieteiden maisteri Tampereen yliopistosta. == Ura == Työskentelyn media-alalla Rönkä aloitti vuonna 2007 Uusi Suomi -lehden kolumnistina, jossa hän työskenteli vuoteen 2012 asti. Vuosina 2009–2010 Rönkä työskenteli Yleisradiossa radiojournalistina, kunnes siirtyi vuonna 2011 Nelonen Medialle. Ensimmäiset kaksi vuotta Rönkä toimi Nelonen Median uutistoimittajana ja vuonna 2012 hän aloitti Nelosen uutisten ankkurina. Hän toimi uutisankkurina vuoteen 2014 asti. Keväällä 2014 Rönkä alkoi juontaa YleX-kanavan YleX Etusivu -ohjelmaa. Vuonna 2016 hän siirtyi Ylen Prisma Studio -tiedeohjelman juontajaksi. Myöhemmin Rönkä siirtyi töihin viestintätoimisto Kaskas Mediaan. Rönkä valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Tampereen yliopistosta vuonna 2015 ja maisteriksi vuonna 2018. Hän oli mukana työryhmässä, joka kirjoitti Kanava-palkitun ja Finlandia- ehdokkaana olleen Hyvän sään aikana: Mitä Suomi tekee kun ilmasto muuttaa kaiken -kirjan. Osana Hyvän sään aikana -työryhmää Rönkä on palkittu myös tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla. == Yksityiselämä == Röngän isä on Yle TV1:n entinen uutisankkuri Matti Rönkä ja äiti Helsingin Sanomien kulttuuritoimittaja ja kirjallisuuskriitikko Suvi Ahola. Hänen veljensä Otto Rönkä on työskennellyt Ylen Urheiluruudussa. Rönkä on julkisesti kertonut paniikkikohtauksistaan, jotka olivat lopettaa hänen juontajan työnsä, mutta saaneensa lopulta apua terapiasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Reetta Rönkä YleX:ssä Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kirsi Saarikangas

Kirsi Saarikangas (s. 9. maaliskuuta 1960) on suomalainen taidehistorian professori (2010 alkaen) Helsingin yliopistossa. Saarikangas valmistui filosofian kandidaatiksi 1987 ja väitteli tohtoriksi taidehistoriassa 1993. Hän johtaa Suomen akatemian Nature in Arts, Culture, and History -tutkimusprojektia (SA 2014–2018) ja toimii myös Historian ja kulttuuriperinnön tohtoriohjelman johtaja 2014 alkaen. Hän toimi Humanistisen tiedekunnan varadekaanina 2010−2013, naistutkimuksen valtakunnallisen tohtoriohjelman johtajana 2007−2011 ja naistutkimuksen professorina 1994−1995 sekä 2003−2009. Kirsi Saarikangas oli Kristiina-instituutin johtaja 2003−2009 ja Suomen akatemian vanhempi tutkija 2001−2003. Saarikangas on tutkinut erityisesti sukupuolta ja tilaa, lähiöitä ja modernia arkkitehtuuria, asumista ja luonnonympäristön ja rakennetun tilan suhdetta. Hän on myös monitieteisen tutkimuksen ja opetuksen edelläkävijöitä ja Opettajien akatemian jäsen 2015 alkaen. Saarikangas sai Valtion tiedonjulkistamispalkinnon 2006 (Suomen kulttuurihistoria 1–5 toimituskunta) ja Suomen Tiedeakatemian väitöskirjapalkinnon 1994.http://375humanistia.helsinki.fi/humanistit/kirsi- saarikangas ==Julkaisuja== * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidehistorioitsijat Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Auli Räsänen

Auli Räsänen (o.s. AroKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 2.4.2016, s C22, 23. kesäkuuta 1944 Savonlinna – 24. helmikuuta 2016 Helsinki) oli vaikutusvaltainen tanssikriitikko ja toimittaja. Hän kehitti laajan kansainvälisen verkoston ja tunsi klassisen baletin, modernin ja nykytanssin keskeiset tekijät maailmalla. Räsänen vaikutti Kauppalehdessä ja 1970- ja 1980-luvuilla Uudessa Suomessa. Helsingin Sanomien tanssikriitikoksi hän siirtyi vuonna 1991. Hän oli organisoimassa Jyväskylän kesää ja osallistui Lappeenrannan laulukilpailun järjestämiseen sen alkuvaiheessa. Räsänen raivasi palstatilaa aikoinaan aliarvostetulle tanssille ja seurasi esimerkiksi Jorma Uotisen uran alkuvaihetta ja Carolyn Carlsonin vierailuja. Räsäsellä oli musiikkikoulutus, joten hän otti huomioon myös musiikin tanssiarvosteluissaan. Hän mainitsi arvostelussaan, jos oopperan orkesteri soitti hänen mielestään huonosti balettiesityksessä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kriitikot Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Helmi Palmén

Helmi Maria Palmén (o.s. Leinonen, 9. tammikuuta 1905 Kuopio – 3. lokakuuta 2004Kuolinpäivä hautakivessä Maunulan uurnalehdossa, kortteli 40, rivi 14, hauta 229) oli Ylen kouluradion päällikkö ja yhtiön ensimmäinen naispuolinen osastopäällikkö. Palmén valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1932. Toimittuaan ensin opettajana Kuopiossa ja Helsingissä hänet nimitettiin vuonna 1946 Yleisradion kouluradion päälliköksi silloisen Yleisradion pääjohtaja Hella Wuolijoen toimesta. Toimessaan Palmén kehitti kouluradion radiomaisuutta sekä taidekasvatusta. Hän myös laajensi kouluradio-ohjelmien näkökulmaa ottaen huomioon, että muun ohjelmiston puuttuessa kouluradiota kuunneltiin paljon myös koulujen ulkopuolella. Palmén jäi eläkkeelle vuonna 1966. == Lähteet == Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Suomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Jussi Väisälä

Jussi Ilmari Väisälä (s. 2. maaliskuuta 1935 Turku) on suomalainen matemaatikko ja professori emeritus. Hän toimi Helsingin yliopiston matematiikan professorina 1967–1999. == Nuoruus ja uran alku == Jussi Väisälä syntyi Turussa. Hänen vanhempansa olivat professori Kalle Väisälä ja Eeva Lyydia Kukkola. Kirjoitettuaan 1952 ylioppilaaksi Väisälä aloitti matematiikan opinnot Helsingin yliopistossa, josta valmistui kandidaatiksi 1956 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1959. ==Akateeminen ura== Valmistumisensa jälkeen Väisälä toimi aluksi Teknillisessä korkeakoulussa matematiikan assistenttina 1959–1962. Sen jälkeen hän työskenteli 1963–1966 valtion luonnontieteellisen toimikunnan nuorempana tutkijana.Kuka kukin on 1978, s. 1123. Pääasiallisen elämäntyönsä Väisälä teki Helsingin yliopistossa. Hän toimi siellä ylimääräisenä matematiikan professorina 1967–1977 ja sitten vakinaisena professorina 1977–1999.Matematiikka. Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesluettelo 1918–2000. Viitattu 8.3.2016. Hän on toiminut Helsingin yliopistossa myös matematiikan dosenttina 1961–67 ja uudelleen vielä professorikautensa jälkeen 1999–2000. ==Tutkimusura== Professori Väisälän tutkimustyö on keskittynyt funktioteorian alaan liittyviin kysymyksiin. Hän on tehnyt tutkimusta mm. kvasikonformikuvausten teoriasta. Se on pitkään ollut eräs matematiikan merkittävä tutkimusalue Suomessa.Vuosikatsaus 2014. Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta. (PDF) Viitattu 8.3.2016. Väisälän oppilaista Raimo Näkki väitteli tohtoriksi kvasikonformikuvauksista. Väisälä on uransa aikana julkaissut useita matemaattisia tutkimuksia. Tieteellisten julkaisujen lisäksi hän on kirjoittanut kaksi suomenkielistä topologian teosta Topologia I ja Topologia II. ==Saavutuksia ja tunnustuksia== Väisälä on ollut Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1971 lähtien.Varsinaiset jäsenet Suomalainen tiedeakatemia, 1.3.2016. Viitattu 8.3.2016. Sotilasarvoltaan hän on vänrikki. ==Perhe== Väisälä solmi 1959 avioliiton Aila Kaarina Rauvan kanssa. Heillä on kaksi lasta. ==Teoksia== * Väisälä, Jussi: Lectures on n-Dimensional Quasiconformal Mappings. (Lecture Notes in Mathematics, 229.) 1971. Springer- Verlag. ISBN 3-540-05648-3. * Väisälä, Jussi: Topologia I. 4. korjattu painos. 2007. Limes ry. ISBN 978-951-745-216-8 * Väisälä, Jussi: Topologia II. 2. korjattu painos. 2004. Limes ry. ISBN 951-745-209-8 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Preprints and manuscripts of Jussi Väisälä. Professori Väisälän kirjoittamia tutkimusartikkeleita Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaarina Haka

Kaarina Haka (s. 14. helmikuuta 1974 Hämeenlinna) on suomalainen kuvataiteilija. Haka opiskeli Kuvataideakatemiassa 1996–2008 ja valmistui kuvataiteen maisteriksi maalaustaiteen osastolta. Hän on opiskellut myös Tanskassa (1995–1996) ja Islannissa (1999–2000). Haka tekee installaatioita, joiden lähtökohtana on maalaus. Hän käyttää eri materiaaleja, kuten kalaverkkoa, tekstiilejä ja pehmoleluja. Haka löytää usein materiaalit teoksiinsa kirpputoreilta. Maalaukselliset installaatiot synnyttävät erilaisia visuaalisia vaikutelmia, kun etäältä katsottu kaksiulotteinen kohde muuttuukin kolmiulotteiseksi. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ebba Jacobson-Lilius

Ebba Alma Naemi Jacobson-Lilius (o.s. Jacobson; 7. maaliskuuta 1888 Ii – 22. maaliskuuta 1970 HelsinkiKuka kukin on 1970, s. 1247. Helsinki: Otava, 1970.) oli suomalainen puhetekniikan ja lausunnan opettaja, Yleisradion varhaisimpia radiokuuluttajia ja Pohjoismaiden ensimmäinen naisradiokuuluttaja. Lilius työskenteli Yleisradiossa vuosina 1929–1948. == Elämäkerta == Jacobson-Lilius kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1908. Hän opiskeli lausuntaa Tukholmassa ja Helsingissä. Hän oli myös voimistelunopettaja. Lilius opetti lausuntaa ja puhetekniikkaa Sibelius-Akatemiassa vuonna 1927. Jacobson-Lilius oli myös vuonna 1947 perustetun Suomen Puheopiston perustajajäseniä. Hänen oppilaitaan olivat muun muassa laulaja ja muusikko Teijo Joutsela. Jacobson-Lilius opetti myös kuoronjohtajia. Suomen Kuoroliitto järjesti vuonna 1928 ensimmäisen kuoronjohtajakurssin, jonka yhtenä opettajana Jacobson-Lilius oli. Jacobson- Lilius oli naimisissa Aleko Liliuksen kanssa. Heillä oli kaksi lasta. Tyttären Birgit Liliuksen puoliso oli vuodesta 1940 lähtien Ville Zilliacus. == Lähteet == * Ilmonen, Kari: Yleisradion historia. 3. osa, 1926–1996: Tekniikka, kaiken perusta. Yle, 1996, ISBN 951-43-0715-1. * Kuka kukin on (Aikalaiskirja): 1954, s. 479. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Aleko Lilius seikkaili sukunsa mustaksi lampaaksi. Yle Elävä arkisto. * Aleko Lilius – mannen med äventyr i portföljen. Yle Arkivet. Luokka:Ylen henkilöstö Luokka:Suomalaiset radiokuuluttajat Luokka:Suomalaiset lausujat Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Nina Laurio

Nina Laurio (o.s. Koljonen, s. 10. elokuuta 1968 Tampere) on suomalainen elokuvatuottaja. Vuosina 2012–2019 Laurio työskenteli Solar Filmsillä. Nykyisin hän toimii tuottajana Dionysos Filmsillä. Laurio on valmistunut Taideteollisen korkeakoulun taidekasvatuksen laitokselta taiteen maisteriksi 1995. Hän on suorittanut kansainvälisen EAVE-tuottajatutkinnon 2006. Vuosina 2009–2012 Laurio toimi Suomen elokuvatuottajien keskusliitto ry:n toiminnanjohtajana. Hänellä on ollut useita elokuva-alan luottamustehtäviä. == Valikoitu filmografia == (osassa nimellä Nina Koljonen) * Umur (tuotantopäällikkö, taloushallinto, 2002) * Espoon viimeinen neitsyt (tuottaja, 2003) * Mosku – lajinsa viimeinen (apulaistuottaja, 2003) * Torjutut muistot (tuottaja, 2005) * Lupaus (apulaistuottaja ja markkinointituottaja, 2005) * Sooloilua (tuottaja, 2007) * Hevisaurus-elokuva (tuottaja, 2015) * Äkkilähtö (tuottaja ja toinen käsikirjoittaja, 2016) * Fingerpori (tuottaja, 2019) * 70 on vain numero (tuottaja, 2021) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Nina Koljonen Elonetissä * Luokka:Suomalaiset elokuvatuottajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pekka Kokkonen (nyrkkeilijä)

Pekka Kokkonen (18. tammikuuta 1934 Helsinki – 26. helmikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen ammattinyrkkeilijä. == Amatööriura == Helsingin Työväen Nyrkkeilijöitä edustanut Kokkonen kamppaili amatöörinä paikasta Melbournen olympiakisoihin 1956, muttei tullut valituksi vaikka voittikin Suomen olympiakarsinnat. Kokkonen voitti Suomen mestaruuden vuosina 1954, 1955 ja 1957. == Ura ammattilaisena == Kokkonen kuului Risto Luukkosen, Pentti Rautiaisen, Olavi Ouvisen ja Elis Askin itsensä kanssa Askin tallin ensimmäisiin nyrkkeilijöihin. Nyrkkeilijät harjoittelivat aluksi Ruoholahdessa ja vuodesta 1960 Olympiastadionilla. Ensimmäisessä ammattilaisottelussaan 23-vuotiaana 4. lokakuuta 1957 Helsingin Messuhallissa Kokkonen tyrmäsi Georges Bracon heti ensimmäisessä erässä. Hän tyrmäsi kertaalleen myös keskisarjan entisen maailmanmestarin Randy Turpinin. Hän otteli EM-tittelistä 7. huhtikuuta 1967 Helsingin jäähallissa italialaista Piero Del Papaa vastaan häviten kuitenkin 15-eräisen ottelun pistein. Kokkonen toimi Suomen Ammattinyrkkeilyliiton puheenjohtajana kuolemaansa saakka. == Yksityiselämä == Kokkonen oli naimisissa kaksi kertaa ja hänellä on kolme poikaa. Hän työskenteli perheen kauppapuutarhassa Helsingin Pakilassa ja pyöritti myöhemmin omaa saman alan yritystään Porkkalassa Kirkkonummella. Kokkonen myi kukkia Hakaniemen torilla vielä 2000-luvullakin. Siviilityöhönsä liittyen hän sai nyrkkeilijä-lempinimensä Pakilan puutarhuri. Kokkonen on haudattu Malmin hautausmaalle.Malmin hautausmaa – kuuluisia vainajia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ammattilaisottelutilastot Boxrec-tietokannassa. * YLE Elävä arkisto. * YouTube – Pekka Kokkonen, Pakilan hymyilevä puutarhuri. Luokka:Suomalaiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Eve Väyrynen

Eve Väyrynen on suomalainen toimittaja ja radiojuontaja. Syksystä 2015 lähtien Väyrynen on tehnyt YleX-radiokanavalle Etusivu-ohjelmaa. == Ura == Väyrynen on opiskellut journalismia Oulun ammattikorkeakoulussa. Osana koulutusta vuonna 2012 hän oli harjoittelussa YleX Etusivu -ohjelmassa, ja harjoittelun jälkeen hän jatkoi kanavalla toimittaja-juontajana vuoteen 2014 asti. Keväällä 2014 kaksi Ylen ajankohtaistoimittajaa, Sean Ricks ja Eve Väyrynen, kiersivät europarlamenttivaalien alla Euroopan maissa ja raportoivat kokemuksistaan. Lisäksi Väyrynen on työskennellyt toimittajana Ylen A-Studiossa ja vuonna 2015 Yle Kioskissa. Syksyllä 2015 Väyrynen palasi toimittaja-juontajaksi YleX Etusivuun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eve Väyrynen YleX:ssä * Eve ja Sean Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Johanna Schybergson

Johanna Schybergson (o.s. Tikkanen, 1. marraskuuta 1856 Helsinki – 26. tammikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen keksijä ja professori Magnus Gottfrid Schybergsonin vaimo. Schybergson haki patenttia ruuanvalmistuskoneelle vuonna 1907 ja astianpesukoneelle vuonna 1908. Schybergson seurasi kotitalousteknologian kehitystä ja esitteli useita ulkomaisia keksintöjä suomalaisille Martta-yhdistyksen Emäntälehdessä. Schybergson ylläpiti kotitalousopistoa Kruununhaassa 1800–1900-lukujen vaihteessa. Johanna Schybergsonin isä oli Suomettaren päätoimittaja, suomenkielisen lehdistön perustaja Paavo Tikkanen ja äiti Helena Tengström. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaiset naiset keksijöinä ennen ja nyt (PDF). PRH. Viitattu 8.3.2016. Luokka:Suomalaiset keksijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1856 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Brita Sidonia Gadd

Brita Sidonia Gadd (o.s. Fahlenius, 29. toukokuuta 1741 Turku – 30. maaliskuuta 1810 Strömsby, Kirkkonummi) oli suomalainen sanomalehtikirjailija. Brita Gaddia pidetään yhtenä ensimmäisistä suomalaisista sanomalehtikirjailijoista, vaikka häneltä tunnetaan vain yksi julkaistu runo. Hänen ruotsinkielinen runonsa kuningas Adolf Fredrikin kuolemasta julkaistiin 15. huhtikuuta 1771 Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo -lehdessä, joka oli Suomen ensimmäinen sanomalehti. Runo oli nimeltään Öfwer hans Kongl. Maj:ts för Riket högstbedröfweliga Dödsfall. Runoa on pidetty arvokkaana aikakautensa kulttuurin ilmentymänä. Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo kiitti julkaisun yhteydessä kirjoittajaa ja naisten aktiivisuutta yleensä: ”Koska emme mitään niin suuresti halua kuin kehottaa ja elähyttää kirjallisuuttamme, niin ei voi olla muuta kuin mieluista meille, että naissukupuoli niin kiitettävästi koettaa edistää tarkoitustamme.” == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1741 syntyneet Luokka:Vuonna 1810 kuolleet
Eeva Martikainen (jalkapalloilija)

Eeva Martikainen on suomalainen aktiiviuransa päättänyt jalkapalloilija. Herttoniemen Tovereita edustanut Martikainen pelasi viisi A-maaottelua vuosina 1987–1988. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Sirpa Vallasvuo

Sirpa Vallasvuo (s. 20. helmikuuta 1960) on suomalainen jalkapalloilija. Helsingin Jalkapalloklubia edustanut Vallasvuo pelasi kymmenen A-maaottelua vuosina 1979–1982. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Soile Kalmari

Soile Kalmari (o.s. Maisonlahti, s. 28. kesäkuuta 1969) on suomalainen jalkapalloilija. Hyvinkään Palloseuraa edustanut Kalmari pelasi kuusi A-maaottelua vuonna 1990. Myös hänen sisarensa Raili Maisonlahti on pelannut jalkapalloa maajoukkuetasolla. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hannele Paasonen

Hannele Paasonen (o.s. Puuskari, s. 1. marraskuuta 1967) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edusti koko pääsarjauransa Kiffeniä ja pelasi vuosina 1983–1984 yhdeksän A-maaottelua. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Leena Väänänen

Leena Väänänen (s. 8. joulukuuta 1967) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edusti koko uransa Kemin Intoa ja pelasi vuosina 1983–1984 myös kaksi A-maaottelua Sveitsiä ja Länsi-Saksaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tuija Pehkonen

Tuija Pehkonen (s. 4. elokuuta 1985 Iisalmi) on suomalainen radiotoimittaja, bloggaaja ja juontaja. Pehkonen on koulutukseltaan filosofian maisteri, pääaineenaan puheviestintä. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa. Tuija Pehkonen tuli tunnetuksi NRJ:n pitkäaikaisena radiojuontajana. Hän lopetti työt NRJ:llä syksyllä 2015 kuuden vuoden jälkeen ja aloitti radio-ohjelman Yle Puheella keväällä 2016. Myöhemmin hänet nähtiin kilpailijana MTV3:n ohjelmassa Huippujengi, ja hän juonsi myös Suomen ihanimmat häät -ohjelman keväällä 2016. Hän esiintyi syksyllä 2017 esitetyssä ohjelmassa Rankat duunit yhdessä Viivi Pumpasen kanssa. Pehkonen juontaa MTV3-kanavalla esitettävää Siipan saappaissa -ohjelmaa. Pehkonen on voittanut Vuoden radiotulokas -palkinnon vuonna 2011, Vuoden radiojuontaja- ja Positiivisin helsinkiläinen -palkinnot vuonna 2012. Huhtikuussa 2021 Suplassa julkaistiin Pehkosen ja Anni Hautalan juontama Hautala & Pehkonen -podcast. == Yksityiselämä == Pehkonen kihlautui lumilautailija Eero Ettalan kanssa elokuussa 2019. He avioituivat loppuvuodesta 2019. Parin esikoispoika syntyi syyskuussa 2020 ja toinen lapsi elokuussa 2023. Pehkonen on osallistunut lapsuudessaan kahdesti Ylä-Savon Tenavatähti-laulukilpailuun. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Ali show: Tuija Pehkonen Luokka:Suomalaiset juontajat Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Suomalaiset bloginpitäjät Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kathleen Hanna

Kathleen Hanna (s. 12. marraskuuta 1968 Portland, Oregon) on yhdysvaltalainen muusikko ja feministi-aktivisti. Hän oli laulajana 1990-luvulla toimineessa punk rock -yhtye Bikini Killissa, joka oli yksi riot grrrl -genren keulahahmoista. Hanna on naimisissa Adam Horovitzin kanssa. Hanna ei ole uskonnollinen, mutta samaistuu uskonnoista eniten juutalaisuuteen. == Diskografia == === Bikini Kill === :ks. Bikini Killin diskografia === Julie Ruin === * === The Julie Ruin === * * === Le Tigre === :ks. Le Tigren diskografia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset muusikot Luokka:Yhdysvaltalaiset feministit Luokka:Elävät henkilöt
Hanna Saarikoski

Hanna Saarikoski (s. 1978 Kannus) on suomalainen kuvataiteilija, joka asuu ja työskentelee Helsingissä ja Somerniemellä.Löytäjä saa pitää, XVII Mäntän kuvataideviikot 2012, Mäntän kuvataiteen ystävät ry, 2012 Saarikoski valmistui Kuvataideakatemian Maalaustaiteen koulutusohjelmasta 2008. Aikaisemmin Saarikoski oli opiskellut Pohjoismaisessa taidekoulussa Kokkolassa ja Savonlinnan Taidelukiossa. Suomen Kulttuurirahaston järjestämille muotokuvakursseille hän on osallistunut kahdesti. Akvarellitekniikan lisäksi Saarikoski käyttää tuotannossaan piirtämistä, installaatiota, videotaidetta ja performanssiaAV-Arkki: Hanna Saarikoski. Saarikosken töitä on ollut esillä monissa yksityis- ja ryhmänäyttelyissä Suomessa, kuten Nuoret 2011 ja Mäntän kuvataideviikot 2012. Parhaillaan Saarikoski on mukana Espoon modernin taiteen museo Emman Kosketus-kokoelmanäyttelyssä 2014–2017Emma: Kosketus- kokoelmanäyttelyn sivut . Nykytaiteen museo Kiasma on hankkinut kokoelmiinsa Saarikosken videoteoksen See Paris and Die (2012)Kansallisgalleria taidekokoelmat: See Paris and Die , jossa taiteilija kulkee silmät suljettuina läpi Pariisin nähtävyyksien. Suljettuihin silmäluomiin on maalattu kasvoväreillä avonaiset silmätTimo Valjakka. Taiteilija näki Pariisin suljetuin silmin. HS.fi 20.6.2012. Saarikosken teoksia on myös Saastamoisen säätiön taidekokoelman ja Suomen Taideyhdistyksen kokoelmissa. ==Taiteilijakuva== Saarikoski tutkii ja käyttää töissään usein hyväksi muotokuvamaalauksen traditioita ja konventioita, jättäen maalausjäljen tarkoituksellisen näkyväksi ja henkilöhahmot tunnistamattomiksi. Saarikoskea kiinnostaa maalausprosessin ennalta-arvaamattomuus ja hän käyttääkin taitavasti hyväkseen akvarellimaalauksen ominaisuuksia tutkiessaan tuttuutta ja vierauttaKorjaamo*galleria: Hanna Saarikoski . Saarikoski puhuu myös romanttisen ajattelun merkityksestä työskentelyssään: Hänen mukaansa taiteilijan vapaus työskennellä on tärkeämpää kuin asettuminen jonkun ideologian taakse.Olen sosialisti-anarkisti-individuaali-kollektivisti- individualisti-kommunisti-aristokraatti-demokraatti", Kuvataideakatemian Kuva kiertää -näyttelysarjan julkaisu, 2011, Kuvataideakatemia ja Suomen Kultuurirahasto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hannasaarikoski.com * Hanna Saarikoski: Uusia maalauksia . Korjaamo * Hanna Saarikosken blogi Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eeva Martikainen

Eeva Marjatta Martikainen (27. maaliskuuta 1949 Polvijärvi – 22. helmikuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen teologi, joka toimi systemaattinen teologian professorina Helsingin ja Joensuun yliopistoissa. Hän oli myös Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun tyttölyseosta vuonna 1969 ja opiskeli sen jälkeen teologiaa Helsingin yliopistossa valmistuen teologian maisteriksi 1973, lisensiaatiksi 1977 ja tohtoriksi 1980. Helsingin yliopiston ekumeniikan dosentti hän oli vuosina 1982–1996 ja jälleen vuodesta 02. Martikainen toimi työurallaan Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan opintosihteerinä (1974–77) ja teologisen etiikan assistenttina (1979–96), ollen välillä Suomen Akatemian nuorempana tutkijana (1983–88) sekä postdoc-tutkijana Sakan liittotasavallassa (Institut für Europäische Geschichte, Mainz, 1985). Systemaattisen teologian (ekumeniikka, dogmatiikka, sosiaalietiikka) professorina (mvs) hän oli vuosina 1988–95, sitten uusimman ajan teologian henkilökohtaisena professorina (1996–01). Suomen Akatemian varttuneena tieteenharjoittajana hän työskenteli vuonna 2001. Vuodesta 2002 lähtien Martikainen toimi Joensuun yliopiston systemaattisen teologian professorina. Martikaisen tieteelliset tutkimukset kohdistuivat kolmeen aihealueeseen: Väitöskirjassaan Evankeliumin keskus (1980) hän selvitteli sitä, mitä termi oppi tarkoittaa luterilaisessa teologiassa. Hänen toinen laaja tutkimusalueensa oli ekumeenisen teologian metodiikka. Teologisena asiantuntijana Martikainen osallistui useisiin kirkkojen välisiin oppikeskusteluihin sekä kansainvälisiin luterilais-ortodoksisiin ja luterilais-reformoituihin dialogeihin. Professoritehtävässä vuodesta 1996 hänen kiinnostuksensa kohdistui moderniin länsimaiseen todellisuuskäsitykseen. Teologian ja luonnontieteen välinen vuoropuhelu olikin kolmas hänen keskeisistä kiinnostuksenaiheistaan. Martikaisen 60-vuotissyntymäpäivänsä johdosta julkaistiin vuonna 2009 juhlakirja Oppi ja maailmankuva, jonka kirjoittajina oli suomalaisia teologeja, filosofeja ja luonnontieteiden edustajia. Juhlakirjaan sisältyy Martikaisen vuosien 1980–2007 keskeisesen tieteellisesen tuotannon luettelo. ==Teoksia== *Evankeliumin keskus : Hans Joachim Iwandin ekumeeninen metodi = Mitte des Evangeliums : die ökumenische Methode bei Hans Joachim Iwand STKS 120, 1980 * Evankeliumin oppi : kirkon ykseyden ja opin suhde VELKD:n ekumeenisessa mallissa 1954-1957 STKS 134, 1982 *Doctrina evangelii : Luterilainen oppikäsitys ja sen tulkinta STKS 143, 1985 *Oppi, metafysiikkaa vai teologiaa? - Lutherin käsitys opista STKS 156, 1987 *Teologian perusmalleja klassisesta postmoderniin STKS 219, 1999 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset teologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Joensuun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Sukupuolentutkimuksen verkosto Hilma

Sukupuolentutkimuksen verkosto Hilma on kahdeksan suomalaisen yliopiston yhteistyöfoorumi sukupuolentutkimuksen alueella. Hilma-verkosto kunnioittaa nimellään varhaista antropologia Hilma Granqvistia. Verkosto perustettiin vuonna 2001 Helsingin yliopiston naistutkimuksen professorin Aili Nenolan aloitteesta. Sen puheenjohtajina ovat toimineet Nenolan lisäksi Kirsi Saarikangas ja Päivi Naskali.Verkosto tarjoaa verkko-opetusta, tasa-arvoon ja työelämään liittyviä kursseja sekä feministisen yliopistopedagogiikan opintoja. Vuonna 2014 verkosto sai Helsingin yliopiston tasa-arvotoimikunnan jakaman Maikki Friberg -tasa-arvopalkinnon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hilma-verkoston kotisivut Luokka:Suomalaiset feministiset järjestöt
Ray Tomlinson

Raymond Samuel ”Ray” Tomlinson (23. huhtikuuta 1941 Amsterdam, New York – 5. maaliskuuta 2016 Lincoln, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen ohjelmoija. Tomlinsonia pidetään yleisesti sähköpostin keksijänä: hän kehitti internetin edeltäjä ARPANETille sähköpostiohjelman vuonna 1971. Hän lähetti maailmanhistorian ensimmäisen sähköpostiviestin – itselleen. Tomlinson keksi myös sittemmin vakiintunen tavan erottaa sähköpostiosoitteessa vastaanottajan nimi ja palveluntarjoajan nimi @-merkillä. Tomlinson kuoli 74-vuotiaana 5. maaliskuuta 2016.http://www.aamulehti.fi/maailma/internetin-pioneerit- miukumaukumies-on-poissa/ http://www.hs.fi/ulkomaat/a1457318205187http://www.bbc.com/news/business-35741116 == Lähteet == * Official Biography: Raymond Tomlinson Internet Hall of Fame === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset ohjelmoijat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet