Ilari Aalto

Ilari Aalto (s. 21. maaliskuuta 1990 Hämeenlinna) on raisiolainen tietokirjailija ja arkeologi. Aalto tunnetaan erityisesti keskiaikaa ja arkeologiaa käsittelevistä kirjoistaan.Mihin aikaan ja paikkaan arkeologi matkaisi aikakoneella – kaksi menestyskirjaa kirjoittanut Ilari Aalto vastaa. Ilkka-Pohjalainen 3.10.2018. Hän työskentelee arkeologina turkulaisessa Aboa Vetus Ars Nova -museossa.Aboa Vetus & Ars Nova: Henkilökunta Aallon vanhemmat ovat valokuvaaja Terho Aalto ja graafikko Jaana Aalto.Toni Rasinkangas: Hämeenlinnalainen Noora Aalto on taiteilija kolmannessa polvessa – Taitoihin tarvitaan muutakin kuin verenperintöä. Hämeen Sanomat 27.11.2021. == Kirjallinen tuotanto ja palkinnot == Aalto on julkaissut kirjoja yhdessä puolisonsa, kuvataiteilija Elina Helkalan kanssa. He julkaisivat esikoistietokirjansa Matkaopas keskiajan Suomeen vuonna 2015. Kirja sai positiivisen vastaanoton.Atena Kustannus: Matkaopas keskiajan Suomeen, viitattu 9.5.2017. Sille myönnettiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinto lokakuussa 2016. Vuonna 2017 pariskunnalta ilmestyi tietokirja Matka muinaiseen Suomeen: 11 000 vuotta ihmisen jälkiä. Kirjalle myönnettiin vuonna 2018 Vuoden arkeologinen teko 2017 -tunnustusSuomen muinaistutkimuksen tuki ry: Vuoden arkeologinen teko. Viitattu 28.3.2018., ja teos oli samana vuonna myös ehdokkaana Vuoden historiateos -palkinnon saajaksi. Vuonna 2019 pariskunta julkaisi ensimmäisen lasten tietokirjansa Jatulintarhoja ja hiidenkiukaita: Nuoren arkeologin käsikirjaAtena Kustannus: Jatulintarhoja ja hiidenkiukaita, viitattu 19.9.2019., ja vuonna 2023 Aalto ja Helkala jatkoivat keskiaikatietokirjojensa sarjaa teoksella Vuosi keskiajan Suomessa.STT: Arkeologin ja kuvataiteilijan valloittava tietokirja keskiajan suomalaisten arjesta ja juhlasta, 4.5.2023. Suomen arvostelijain liiton Turun osasto myönsi Aallolle 2023 Kritiikin punnuksen tunnustuksena pitkäjänteisestä tarinallisten ja yksityiskohtaisten keskiaikaa ja esihistoriaa käsittelevien tietokirjojen julkaisemisesta.Tuomo Karhu: Kritiikin punnukset arkeologi Ilari Aallolle ja kuvataiteilija Elina Helkalalle, Turun Sanomat 16.11.2023. == Tieteellinen ura == Aalto aloitti opintonsa Turun yliopistossa vuonna 2009 ja valmistui maisteriksi vuonna 2016.Mullan alta -blogi: Kirjoittajasta, viitattu 29.12.2016. Parhaillaan Aalto tekee Turun yliopistossa väitöstutkimusta keskiaikaisista tiilentekijöistä.Regina Rask: Kuka tai ketkä tägäsivät tähden, kirveen ja ankkurin kirkon seinään?, Yle uutiset 12.2.2022, viitattu 13.2.2022. Aallon akateemisia mielenkiinnonkohteita ovatkin keskiaikaiset tiilentekijöiden merkit, kirkkoarkeologia, esihistorialliset miekanhiontakivet, yleisöarkeologia ja arkeologian esittäminen oppikirjoissa.Turun yliopisto: Ilari Aalto, viitattu 20.3.2023. == Tiedeviestintä == Aalto on tunnettu arkeologian yleistajuistajaSini Silván: Ilari Aalto hahmottaa nykyisyydessä menneisyyden, Tiedetoimittaja 1/2020.Juha Riihimäki: Ilari Aalto innostui jo poikasena muinaishaudoista – arkeologi paljastaa, mitä haluaisi ensimmäisenä Suomessa löytää, Turun Sanomat 15.4.2020.Johannes Blom: Hämeenlinnalaislähtöinen Ilari Aalto tekee arkeologiaa koko kansalle tutuksi, kun koulussa sitä ei tehdä – Työ poiki jälleen palkinnon Hämeenlinnan kaupunkiuutiset 3.3.2020.Tuomo Yrttiaho: Suomessa on kansainvälisestikin vaikuttavia muinaisjäännös­kohteita, jotka maailmalla olisivat turistirysiä, arkeologi Ilari Aalto sanoo, Helsingin Sanomat 21.3.2020. , joka on kirjallisen tuotantonsa lisäksi popularisoinut tutkimusta lukuisissa radio- ja televisio-tuotannoissa, kuten Ylen Metsien kätkemä -luontomatkailusarjassaIMDb: Ilari Aalto, viitattu 23.11.2023. ja Tiedeykkösen sarjoissa.Tiedeykkönen: Viestejä muinaisuudesta, viitattu 23.11.2023.Tiedeykkönen: Matka keskiajan Suomeen], viitattu 23.11.2023. Aalto on pitkäaikainen blogikirjoittaja, ja Suomen tiedetoimittajien liitto myönsi hänelle 2020 vuoden tiedeviestintäpalkinnon arkeologiaa käsittelevästä Mullan alta -blogista. Vuonna 2016 Aalto sai laajaa mediahuomiota blogikirjoituksellaan, jossa hän kritisoi Yleisradion Heroes of the Baltic Sea -tositelevisiosarjan esittämää historiakuvaa ja sarjassa esiintynyttä fiktiivistä muinaisjäännösten ja arkeologisten kaivausten tärvelyä.Elviira Pulli 2017. Rakas Yleisradio. Historiallinen aikakauskirja 1/2017, 98–100. Artikkelin verkkoversioPetri Turunen: Tutkija arvostelee rajusti Ylen uutta suursatsausta: ”Sarjassa rikotaan räikeästi muinaismuistolakia”, Ilta-Sanomat 27.12.2016.Julia Aalto-Setälä: Tutkija ei ole tyytyväinen Ylen uutuussarjaan - julkaisi blogin epäkohdista, Iltalehti 27.12.2016. Sarjan tositelevisio- osuuden ohjaaja Tuukka Temonen vastasi kritiikkiin ja puolusti taiteellisten vapauksien ottamista sarjan viihdeluonteella.Mira Sharma: Tutkija ruoti kovin sanoin Tuukka Temosen tv-sarjan todenperäisyyttä – Temonen tyrmää kritiikin: ”Joku vetää aina herneet nenään”, Ilta-Sanomat 28.12.2016. Aalto on myös nostanut esiin suomalaista pyhiinvaellusperinnettä.Salla Vuolteenaho: Anarkiaa nyky-yhteiskuntaa kohtaan vai hengellisen elämän harjoittamista? – Moni hakee pyhiinvaelluksesta läsnäoloa ja rauhaa, Yle 17.7.2022. Aalto on ollut mukana laatimassa Aurajoen pyhiinvaellusreittejä ja kirjoittanut työryhmän kanssa suomalaisia pyhiinvaelluksia käsittelen kirjan Valo askeleillani: Pyhiinvaelluksella Suomessa (Kirjapaja 2022).Turun seurakunnat: Aurajoen pyhiinvaelluspolut on avattu, 10.7.2020.STT: Uutuuskirjassa pohditaan, mitä pyhiinvaellus on kokemuksena, matkana mielenmaisemissa ja Suomessa, 10.5.2022. == Teokset == === Tietokirjat === * * * * * * === Toimitetut teokset === * * === Tieteellisiä julkaisuja === * Ulla Moilanen, Ilari Aalto & Veli Pekka Toropainen 2018. In terra prophana. Kuolemaantuomittujen ja syntisten hautaaminen ja rangaistuspaikkojen arkeologinen potentiaali. SKAS 2/2018: 2–19. Artikkelin verkkoversio * Ilari Aalto 2018. A key, an axe and a gridiron – Medieval Finnish brickmakers’ marks as symbols of identity. Buildings of Medieval Europe: Studies in social and landscape contexts. Toim. Duncan Berryman ja Sarah Kerr. Oxbow Books, Oxford: 11–28. Artikkelin verkkoversio * Ilari Aalto 2020. Possibilities of public excavations in the urban context. Fennoscandia Archaeologica XXXVII: 147–164. Artikkelin verkkoversio * Ilari Aalto & Lauri Kemppinen 2020. Arkeologinen näkökulma alakoulun oppikirjojen kuvauksiin Suomen esihistoriasta. Kasvatus & aika 2020 (2): 99–128. Artikkelin verkkoversio * Ilari Aalto 2020. Miekka kivessä – Suomen alueen miekanhiontakivien uudelleenarviointi. Arx Tavastica 14: 7–24. Artikkelin verkkoversio * Panu Savolainen, Liisa Seppänen, Laura Laine & Ilari Aalto 2023. Viestejä nimettömiltä rakentajilta. Keskiaikaisten kivikirkkojen rakenteiden merkinnät ja niiden tulkinta. Kirkko, papisto ja yhteiskunta 1600–1800. Toim. Ella Viitaniemi. SKS, Helsinki: 127–162. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Blom, Johannes: Hämeenlinnalaislähtöinen Ilari Aalto tekee arkeologiaa koko kansalle tutuksi, kun koulussa sitä ei tehdä – Työ poiki jälleen palkinnon . Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset 3.3.2020. Luokka:Suomalaiset arkeologit Luokka:Suomalaiset bloginpitäjät Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt