EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Abakan (kaupunki)

thumb|170px|Abakanin Lenin-patsas Abakan (, hakassiksi Ағбан, Ağban) on Hakassian tasavallan pääkaupunki Jenisein ja Abakanin yhtymäkohdassa Etelä- Siperiassa Venäjällä. == Historia == Kaupungin paikalle perustettiin venäläinen sotilaslinnoitus 1707. Kaupungin nimenä oli vuoteen 1925 asti Ust- Abakanskoje (myös Abakansk nimeä käytettiin). Vuosina 1925-31 kaupungin nimenä oli Hakassk ja 1931 se sai nykyisen nimensä. === Asukasluvun kehitys=== Vuosi 1959 1970 1979 1989 2002 2010 Väkiluku == Talous == Abakan on Hakassian merkittävin teollisuuskeskus. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat elintarvike- ja puuteollisuus. Lisäksi on rauta-, teräs-, kone-, huonekalu-, tekstiili- ja kenkäteollisuutta. === Liikenne === Abakanista on rautatieyhteys pohjoiseen Atšinskiin, itään Taižettiin ja länteen Novokuznetskiin; kaupunki sijaitsee eteläisemmän Siperian rautatielinjan varrella ja siellä on lentoasema. Abakanin kautta kulkee M54 valtatie. Kaupungin pohjoispuolella sijaitsee Jeniseille padottu Krasnojarskin tekojärvi; kaupungissa on jokisatama ja Jeniseillä on laivaliikennettä. == Urheilu == Kaupungin suosituin urheilulaji on jääpallo. Abakanilainen jääpalloseura Sayan-Hakassia pelaa Superliigassa. File:Abakan-04.JPG|Akabanjoki. File:Abakan Airport.jpg|Akabanin lentoasemarakennusta. File:Никольская церковь - Абакан.jpg|Nikolain kirkko ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Abakaniin keskittynyt portaali (abakan.ru) * Abakan eräällä matkailusivustolla (russianterk.org) * Beyaz Arif Akbas, "Khakassia: The Lost Land", Portland State Center for Turkish Studies, 2007. Luokka:Hakassian kaupungit
Abakan (joki)

Abakan () on Jeniseihin laskeva joki Hakassiassa Etelä-Siperiassa Venäjällä. Abakan on 514 km pitkä. Se saa alkunsa Abakanin selänteeltä Altailta Altain tasavallan puolelta. Sieltä se virtaa Hakassian eteläosan halki ja laskee Jeniseihin Abakanin kaupungin luona. ==Lähteet== Luokka:Hakassian joet Luokka:Jenisein vesistö
Kalangalan piirikunta

Kalangala on yksi Ugandan piirikunnista. Se sijaitsee valtion keskiosissa. Vuoden 2014 väestönlaskennassa siellä oli noin 54 000 asukasta. Kalangala on nimetty pääkaupunkinsa, Kalangalan mukaan. Kalangalaan kuuluvat muun muassa Victoriajärven Ssese-saaret. Kalangala on yksi maailman pahimmista AIDS -alueista. == Lähteet == Luokka:Ugandan piirikunnat
Abakanin selänne

Abakanin selänne () on vuoriselänne Altailla Venäjällä Hakassian, Altain tasavallan ja Kemerovon alueen rajaseudulla. Abakanin selänne on noin 300 kilometriä pitkä ja sen korkein kohta on 1 984 metriä. Abakanin selännettä peittää taiga noin 1 500 metriin asti, jonka yläpuolella on vuoristoista tundraa. Sieltä saa alkunsa Jeniseihin laskeva Abakanjoki ja Obiin laskeva Tom. Luokka:Hakassian maantiede Luokka:Venäjän vuoristot
Komedia

Komedia on yleensä onnellisesti päättyvä näytelmä, jossa koomiset ainekset vallitsevat. Komedian päätarkoitus nykyaikana on huvittaa katsojaa, mutta alun perin sen tarkoituksena oli parantaa yhteiskuntaa paljastamalla hölmöyksiä ja paheita. == Historia == Antiikin Kreikassa ja Roomassa komedia oli näytelmäkirjallisuuden alalaji, joka sisälsi Aristoteleen mukaan kehnojen ihmisten naurettavien puolten jäljittelyä. Niissä pilkattiin esimerkiksi valtionjohtajia. Komedioiden esittäminen liittyi Ateenassa Dionysoksen kunniaksi vietettyihin Dionysia- ja Lenaia-juhliin. Niissä pidetyissä näytelmäkilpailuissa esitettiin joka vuosi uusia näytelmiä, joista vain hyvin harvoja on säilynyt - tiedetään vain kirjailijoiden nimiä. Kuuluisia miespuolisia komediakirjailijoita olivat muun muassa kreikkalaiset Aristofanes ja Menandros. Aristofaneen komediassa Akharnalaiset (425 eaa.) kuvataan tilannetta, jossa yksittäinen rauhanmies yrittää kansankokouksessa saada päätöksen rauhanneuvotteluista Ateenan ja Spartan kesken, mutta sotaintoilijat saattavat hänet vaikeuksiin, joista hän selviää vain rauhaa puolustavalla loppupuheellaan. Renessanssin aikana komediaa kirjoittivat esimerkiksi romanttisiin komedioihin erikoistunut William Shakespeare ja satiirisiin komedioihin erikoistunut Ben Jonson. Heitä seuranneina vuosisatoina komedian uusiksi alalajeiksi kehittyivät tapakomedia, luonnekomedia ja sentimentaalinen komedia. 1900-luvulla komedian alalajeksi syntyivät muun muassa restauraatiokomedia, juonikomedia, puhdas komedia, korkea komedia, matala komedia, pastoraalikomedia ja tilannekomedia. == Katso myös == * Commedia dell’arte * Farssi * Komediaelokuva * Screwballkomedia * Slapstick * Tragikomedia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kampalan piirikunta

Kampala on piirikunta Ugandan keskeisissä osissa, osittain Victoriajärven rannalla. Ugandan pääkaupunki Kampala kuuluu piirikuntaan. Se on Ugandaan kuuluvan itsehallinnollisen Bugandan kuningaskunnan keskus. Johtava kieli alueella on luganda. Kampalan piirikunnassa on Ugandan piirikunnista eniten asukkaita. Luokka:Ugandan piirikunnat
Megalodon

Megalodon eli suurihammashai (Otodus megalodon) on suuri esihistoriallinen hailaji. Megalodon saattoi kasvaa 18–20-metriseksi ja 50 tonnin painoiseksi.Pimiento, C.; Clements, C. F. (2014-10-22). "When Did Carcharocles megalodon Become Extinct? A New Analysis of the Fossil Record". PLoS ONE 9 (10): doi:10.1111/jbi.12754 Ne elivät trooppisissa merissä. Vanhimmat fossiilit ovat noin 16 miljoonan vuoden takaa mioseenikauden keskivaiheilta, viimeiset noin 2,6 miljoonan vuoden ikäisiä plioseenin lopulta. Megalodonien pääravintona olivat sen aikaiset valaat ja kookkaat kalat. Se kuoli sukupuuttoon jääkauden seurauksena noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten. == Ulkonäkö == === Koko === Megalodonin koko on jouduttu arvioimaan vertaamalla niiden hampaita valkohaihin. Arviot vaihtelevat 12 metristä 30 metriin. Megalodonin ensimmäisen leukamallin pohjalta lajin kooksi arvioitiin jopa 30 metriä. Nykyarvioiden mukaan megalodon kasvoi kuitenkin 18 metriä pitkäksi ja vanhat yksilöt saattoivat olla lähemmäs 20 metriä ja painaa yli 100 tonnia. Megalodonin evä on ollut ihmisen kokoinen. === Hampaat === Megalodon tunnetaan pääosin fossiloituneista hampaistaan. Tämä johtuu siitä, että haiden tukiranka ei ole luuta vaan rustoa, joka ei kivety luun tapaan. Vain hampaat, joissa oli enemmän luuainesta, ovat säilyneet. Pisimmät hampaat olivat yli 18 senttimetriä pitkiä. Megalodonin leuka on oletettavasti ollut 10-kertainen verrattuna valkohain leukaan. == Ravinto == Megalodon oli aikansa huippusaalistaja. Se söi luultavasti valaita ja suuria kaloja, mutta myös hylkeitä, merikilpikonnia ja sireenieläimiä. Valaat olivat ilmeisesti pääravintona. Muiden haiden tapaan se oli myös kalansyöjä ja se saattoi myös syödä omia lajitovereitaan. == Evoluutio== Megalodonia verrataan yleensä valkohaihin, mutta ne eivät nykytietämyksen mukaan ole läheistä sukua. Haiden hampaiden samankaltaisuus johtuu todennäköisesti konvergenttisestä evoluutiosta. Megalodon vaikutti myös elävän pääasiassa lämpimissä vesissä, kun taas valkohai voi elää myös kylmemmissä vesissä. == Lähteet == Luokka:Hait Luokka:Esihistorialliset kalat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Adiafora

Adiafora (, ”yhdentekevät [asiat]”) tarkoittaa filosofiassa ja etiikassa moraalisesti neutraaleja asioita. Teologisena terminä adiaforalla viitataan tekoihin, jotka eivät itsessään ole moraalisia eivätkä moraalittomia. Kristinuskossa käsite viittaa ehdonvallan asioihin, joita ei pidetä uskonopin suhteen ehdottomina. Adiaforaa voidaan myös kuvata termillä moraalinen yhdentekevyys. == Stoalaisuudessa == Adiafora oli alun perin stoalaisen filosofian käsite, joka tarkoitti sellaisia asioita, jotka olivat moraalilain ulkopuolella − eli tekoja, jotka eivät olleet määrättyjä eivätkä kiellettyjä. Stoalaiset luokittelivat kaiken inhimillisen toiminnan kolmeen luokkaan. Hyve, kuten viisaus, oikeudenmukaisuus ja sellaiset asiat, olivat hyviä asioita. Niiden vastakohdat, paheet, olivat pahoja asioita. Näiden lisäksi oli kuitenkin monia muita asioita, kuten varallisuus, maine ja terveys, jotka eivät olleet itsessään hyvää eikä pahaa. Siksi niiden katsottiin muodostavan eettisesti neutraalin alueen, ja niitä kutsuttiin nimellä adiafora. Vähitellen yhdentekevät asiat alettiin jakaa edelleen kolmeen lajiin: asiat, joita tuli suosia, koska ne auttoivat elämistä luonnon mukaan; asiat, joita tuli välttää, koska ne vaikeuttivat elämistä luonnon mukaan; sekä todella yhdentekevät asiat. Tällaiset asiat eivät kuitenkaan olleet kokonaan moraalin alueen ulkopuolella: esimerkiksi Cicero katsoi, että kun viisas toimii ”yhdentekevien asioiden” alueella, hän toimii silti soveliaasti, oman luontonsa tai ”velvollisuutensa” (officium) mukaisesti.Cicero: De Finibus Bonorum et Malorum III.58-59. Ajatus yhdentekevistä asioista oli antiikin aikana yleinen myös kyynikoilla ja skeptikoilla. == Kristinuskossa == Kristinuskossa käsitteen adiafora herätti uudelleen henkiin renessanssin aikana Philipp Melanchthon. Kristinuskossa adiafora eli ehdonvallan asiat tarkoittaa asioita, joita ei pidetä uskonopin suhteen ehdottomina, ja jotka siksi sallitaan kirkossa. Se, mitä tällaisiksi asioiksi luetaan, riippuu kristinuskon suuntauksesta. Esimerkiksi luterilaisuudessa tällaisia ovat esimerkiksi kynttilät, pappien koreat puvut ja hengelliset laulut, mutta ei vaikkapa Neitsyt Marian palvonta. Tällaisia asioita oli esillä kristinuskossa jo Uuden testamentin kirjoittamisen aikoina. Osa Paavalin Ensimmäisestä kirjeestä korinttilaisille lienee kirjoitettu vastauksena Korintin seurakunnan kysymykseen, oliko sallittua syödä epäjumalille uhrattua ruokaa. Vastauksessaan Paavali kirjoittaa: Adiaforariita oli varhaisten luterilaisten keskinäinen kiista siitä, ovatko eräät kirkolliset tavat adiafora-asioita. Vuonna 1577 luterilaisuuden Yksimielisyyden ohjeessa päädyttiin määrittelemään ehdonvallan asiat sellaisina "kirkollisina tapoina, joista Jumalan sanassa ei ole käskyä eikä kieltoa". Herätyskristillisyyden piirissä ehdonvallan asioita ei useinkaan rajoiteta kirkollisiin tapohin vaan käsitetään niillä tarkoitettavan sellaisia omantunnon asioita, joissa Raamatussa ei ole selkeää käskyä eikä kieltoa. == Lähteet == Luokka:Etiikka Luokka:Filosofian termit Luokka:Kreikankieliset sanat ja sanonnat Luokka:Protestanttinen teologia Luokka:Stoalaisuus
Malol

Malol on pääasiassa Sandaunin provinssissa, Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava kieli. Malol kuuluu malajilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Malolia puhuu äidinkielenään noin 3000 ihmistä. Kielellä ei ole tunnettuja murteita ja sen lähimmät sukulaiskielet ovat muun muassa sissano ja sera. Malolin ei katsota olevan uhanalainen. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Vain osia Raamatusta on käännetty maloliksi. == Lähteet == Luokka:Oseanialaiset kielet Luokka:Papua-Uuden-Guinean kielet
Jori Olkkonen

Jori Olkkonen (nyk. Petrik Salovaara), vanhalta demoskenenimeltään Yip/Pure- Byte, oli 1980-luvun tunnetuimpia tietokoneharrastajia Suomessa. Hänet tunnettiin artikkeleistaan suomalaisissa tietokonelehdissä sekä peleihin tehdyistä musiikeista, tunnetuimpana ”5th Dream About Happiness”, jota käytettiin Scroll Machine -demossa ja joka päätyi myös peliin BMX Kidz (ennätyslistojen musiikki on Olkkosen, alkumusiikki Hubbardin). Olkkonen on tehnyt myös musiikit Jukka Tapanimäen Netherworld-peliin ja Pasi Hytösen Uuno Turhapuro muuttaa maalle -peliin. Olkkosen musiikkiohjelma Commodore 64:lle, Megasound editor, julkaistiin C=lehdessä. Nykyään hän työskentelee Solotes - yrityksessään. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Yipin haastattelu * Lmanin remix kappaleesta 5th Dream About Happiness * Luokka:Suomalaiset videopelisäveltäjät Luokka:Demoskenen henkilöt Luokka:Commodore 64 Luokka:Elävät henkilöt
C-lehti

C-lehti (kirjoitusasu logossa C=lehti) oli vuosina 1987–1992 ilmestynyt suomalainen tietokonelehti, joka oli suunnattu nimenomaan Commodore-merkkisten koneiden kuten Commodore 64:n ja Amigan käyttäjille. C-lehti oli MikroBitin sisarlehti, ja suuri osa sen toimittajakunnasta oli samaa. C-lehdessä oli paitsi paljon peliarvosteluja, myös muun muassa ohjelmointia, grafiikkaa ja laitteistoa käsitteleviä syvällisiä teknisiä artikkeleita, joita kirjoittivat muutamat kansainvälisestikin tunnetut suomalaiset pelien tai demojen tekijät kuten Jukka Tapanimäki ja Jori Olkkonen. C-lehti syntyi yhteistyössä Commodoren Suomen maahantuojan PCI-Datan kanssa, joka oli aikaisemmin julkaissut Poke & Peek -lehteä. PCI-Data meni konkurssiin vuoden 1990 lopussa. C-lehden levikin tippuessa ja toisaalta Pelit-vuosikirjojen (kokonimeltään Tietokonepelien vuosikirja: Pelit) sekä PC-pelien menestyessä, kustantaja päätti yhdistää C-lehden ja kausijulkaisut tietokonepeleihin erikoistuneeksi aikakauslehdeksi nimeltä Pelit. C-lehden tilaajat ohjattiin joko Pelit- tai MikroBitti-lehden tilaajiksi. C-lehden lukijoille ja avustajille Pelit-lehden perustaminen tuli yllätyksenä. Amiga-harrastajat olivat myös pettyneitä päätökseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * C=lehti-arkisto * C=lehden sisällysluetteloita 1980-luvulta * Kaikkien C=lehtien sisällysluettelo Luokka:Suomalaiset tietotekniikkalehdet Luokka:Commodore Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet
Mfangano

Mfangano on pieni saari Victorianjärvessä. Se kuuluu Kenialle ja on osa sen Homa Bayn piirikuntaa. Mfanganossa ei ole muun muassa lainkaan sähköä eikä teitä. Saaren asukkaat puhuvat pääasiassa suban kieltä. Mfanganon ja Rusingan saaret muodostavat yhdessä historiallisen kohteen, jota on ehdotettu Unescon maailmanperintöluetteloon. Mfangano tunnetaan kalliomaalauksistaan ja perinteisistä pyhistä paikoista. == Lähteet == Luokka:Victorianjärven saaret Luokka:Kenian saaret
Suba

Suba on: *Eräs Keniassa elävä kansa, katso subat. *Eräs Keniassa ja Tansaniassa puhuttava kieli, katso suban kieli. *Eräs serbialainen laulaja, katso Mitar Subotic.
Suban kieli

Suba on bantukieli, jota puhuvat äidinkielenään pääasiassa Keniassa elävät subat. Myös Tansaniassa on jonkin verran kielen puhujia. Suballa on 139 000 puhujaa.Ethnologue: Suba Viitattu 4.7.2015. Suurin osa heistä käyttää myös dholuon kieltä. Mfanganon saarella subaa käytetään aktiivisesti. ==Lähteet== Luokka:Bantukielet Luokka:Kenian kielet
Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha

Japanilaistyylinen puutarha (myös japanilaisvaikutteinen puutarha) on puisto Helsingin Roihuvuoressa. Maisema-arkkitehti Virve Veisterän, työnjohtaja Jukka Toivosen ja puistosuunnittelija Kaisu Ilosen suunnittelema puisto on kooltaan m2 ja jaettu neljään pienempään alueeseen. Puistoon on tehty pääasiassa käsityönä muun muassa kuunportti, bambuaitoja, paanukatoksia, kiviasetelmia, hiekka-aaltoja ja elämänmeren puro. == Suunnittelu ja rakentaminen == Puiston paikalla sijaitsi aikaisemmin liuskekivilouhos, josta ovat peräisin puiston jyrkät kallioseinämät. Puisto suunniteltiin ja rakennettiin 1990-luvulla. Koska puiston rakentamisessa periaatteina olivat niukkuus ja alueen ominaispiirteiden kunnioittaminen, puisto alkoi muistuttaa japanilaistyylistä puistoa. Puiston rakentaminen aloitettiin 1992 ja se avattiin yleisölle kuusi vuotta myöhemmin 1998. Samana vuonna puisto voitti Vuoden ympäristörakenne -palkinnon. Puiston osat on nimetty Neljän eläimen mukaan: *Pienen sinisen lohikäärmeen puutarha *Punaisen fenix-linnun puutarha *Valkoisen tiikerin puutarha ja *Mustan kilpikonnan puistometsä. == Hanami == Keväisin kirsikkapuiden kukkiessa puistossa voi nähdä paljon turisteja. Varsinkin Helsingissä asuvat japanilaiset suosivat puistoa. Vuodesta 2008 lähtien Roihuvuoressa on vietetty Hanami-juhlaa. Vaikka juhla varsinaisesti pidetään läheisessä Kirsikkapuistossa täyttyy myös Japanilaistyylinen puutarha hanamin viettäjistä kirsikkapuiden kukinnan aikana joka kestää vajaat kaksi viikkoa. Japanilaistyylisen puutarhan kirsikkapuut ovat rusokirsikkapuita (Prunus sargentii). == Sijainti ja yhteydet== * Roihuvuorentie 12–16, Helsinki * Bussit 80 ja 82 Herttoniemen metroasemalta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Roihuvuoren Hanami-sivut == Panoraamakuvia == Luokka: Helsingin puistot Luokka:Helsingin nähtävyydet Luokka:Roihuvuori Luokka:Vuoden ympäristörakenne
Koulamoutou

Koulamoutou on kaupunki Gabonissa. Se sijaitsee valtion keskiosissa ja on Ogooué-Lolon provinssin pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 16 270. Kaupungissa on muun muassa lentokenttä. == Lähteet == Luokka:Gabonin kaupungit
Wasini

Wasini on Kenialle kuuluva saari Intian valtameressä. Wasini on vain joidenkin satojen metrien päässä Kenian rannikosta. Wasini sijaitsee myös lähellä Shimonin saarta. Saari on melko harvaan asuttu. Saarella ei ole muun muassa ollenkaan teitä. Wasilin kallioperä on fossiloitunutta korallia. Saarella ei ole makeaa pohjavettä eikä se ole yhteydessä mantereen sähköverkkoon, joten siitä ei ole tullut massaturismikohdetta. Sen sijaan sinne tehdään retkiä mantereelta. Venematka mantereelta kestää 10 minuuttia. == Lähteet == Luokka:Kenian saaret Luokka:Intian valtameren saaret
Inhaca

Inhaca on Mosambikille kuuluva pieni saari Intian valtamerellä. Se sijaitsee ainoastaan noin 40 kilometrin päässä Mosambikin rannikosta. Inhacassa on noin 6 000 asukasta. Tärkein elinkeino on kalastus. Saarella on myös jonkin verran turismia. Inchakaa ympäröivät koralliriutat kuuluvat maailman eteläisimpiin. Osa saaresta ja sitä ympäröivistä vesistä on rauhoitettu koralliriuttojen suojelemiseksi. == Lähteet == Luokka:Mosambikin saaret Luokka:Intian valtameren saaret
Maikop

Maikop (adygeiksi Myequape, ) on Adygeian pääkaupunki maan keskiosassa, Kubanin sivujoki Belajajoen varrella Etelä-Venäjällä, Itä-Eurooppaan kuuluvan Pohjois-Kaukasian alueella. == Ilmasto == Maikopin keskilämpötila on tammikuussa −1,6 °C ja heinäkuussa +22,2 °C. Keskimääräinen sademäärä on 700 mm. == Historia == Maikopista on tehty runsas kumpuhautalöytö, Maikopin löytö, joka ajoittuu kuparikaudelle (2 000–1 500 eaa.). Maikopin alue oli osa Tšerkessian valtiota, kunnes Venäjä valloitti alueen. Venäläisen historiankirjoituksen mukaan Maikop perustettiin vuonna 1857, kun sinne pystytettiin venäläislinnoitus. Siitä tuli kihlakuntakaupunki 1870. Venäjän sisällissodassa kaupungissa käytiin taisteluita. Neuvostohallitus perustettiin Maikopiin tammikuussa 1918 ja saman vuoden toukokuussa perustettiin Kubanin- Mustanmeren neuvostotasavalta, joka sittemmin liitettiin Venäjän neuvostotasavaltaan. Tšerkessien (Adygeiden) autonominen alue, johon Maikopkin tuli kuulumaan, perustettiin 24. elokuuta 1922. Se nimettiin uudelleen 13. elokuuta 1928 Adygeiden autonomiseksi alueeksi. Maikopista tuli alueen pääkaupunki 1936. Toisessa maailmansodassa Saksa valloitti Maikopin 8. elokuuta 1942, mutta Neuvostoliitto valtasi alueen takaisin seuraavana vuonna. === Asukasluvun kehitys === Vuoden 2010 väestänlaskennan mukaan Maikopin kaupunkipiirin asukasluku (mukana maseutukyliä) oli 166 540 ja itse kaupungin 144 249\. Maikopin kaupunkipiirin etelä- ja itäpuolella on laaja 58 439 asukkaan Maikopin piiri, joka on aluehallinnollisesti kaupunkipiiristä erillinen alue. Vuosi Asukasluku 1931 52 085 1959 82 000 2001 166 800 2010 144 249 == Talous == Tupakka-, elintarvike-, puunjalostus- ja kemianteollisuutta. Laajan öljykentän keskus. Maikopista on rautatieyhteys Tuapsen - Armavirin radalle ja Dahovskajaan. Kaupungissa on myös lentokenttä. == Kulttuuri == Maikopissa toimii Adygeian valtionyliopisto, kasvatustieteellinen instituutti ja useita muita korkeakouluja sekä historian ja paikallisen kulttuurin museo. Kuva:Майкопская Соборная мечеть.JPG| Moskeija Maikopissa. Kuva:Вокзал Майкопа.JPG| Maikopin rautatieasema. Kuva:Свято-Троицкий кафедральный собор (Майкоп).jpg|Pyhälle Kolminaisuudelle omistettu katedraali. Kuva:R. Belaya (Kuban) Maykop 1.jpg| Kubanin sivujoki Belajan voimalaitos. Kuva:Современное административно-территориальное деление Адыгеи.png| Adygeian piiri- ja kuntajako. Maikopin kaupunkipiirin eteläpuolella on laaja Maikopin piiri (kelta-vihreät sävyt). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Maikopista tasavallan sivustolla (adygheya.ru) Luokka:Adygeian kaupungit
Länsi-Siperian alanko

Länsi-Siperian alanko () on laaja alankoalue Aasian luoteiskulmassa Länsi- Siperiassa Venäjällä ja Kazakstanissa. Länsi-Siperian alangon pinta-ala on noin kolme miljoonaa neliökilometriä. Se ulottuu pohjoisessa Jäämerelle ja etelässä Kazakstanin pohjoisosaan. Lännessä se rajoittuu Uralvuoristoon ja idässä Keski-Siperian ylänköön. Alangon mitta pohjoisesta etelään on noin 2 500 kilometriä ja idästä länteen noin 1 000–2 000 kilometriä. Suurin osa alangosta kuuluu Obin vesistöön. Itäosa kuuluu Jenisein vesistöön ja lisäksi näiden kahden suuren joen välissä on joukko pienempiä jokia. Suurinta osaa alueesta peittää pohjoinen havumetsä, taiga. Lisäksi pohjoisessa on tundraa ja etelässä aroa. Länsi-Siperian alanko on maailman suurimpia yhtenäisiä alankoalueita, sillä siellä ei ole oikeastaan lainkaan korkeampia maastonmuodostelmia. Alueella ovat maailman laajimmat suot, ja soinen metsämaa on sen tunnusomaisin maastonmuoto. Osa suomaasta muodostaa valtavia turvesoita. Alueella on suuria öljy- ja maakaasuesiintymiä. == Lähteet == Luokka:Kazakstanin maantiede Luokka:Siperia Luokka:Alangot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Strömsinlahti

Strömsinlahti () on merenlahti Itä-Helsingissä. Lahden ympärillä sijaitsevat Tammisalon, Roihuvuoren ja Marjaniemen kaupunginosat. Lahteen laskee Mustapuro. Lahden rannalla on myös Punapaadeksi nimetty silokallio. Strömsinlahti on yhdistetty Tammisalon kanavalla Porolahteen. Lahden pohjukassa on Strömsin kartanon päärakennus. Strömsinlahdella toimii useita purjehdusseuroja sekä suosittu Marjaniemen uimaranta, jota ollaan lähivuosina laajentamassa Roihuvuoren puolelle Punapaatta. Luokka:Helsingin luonto Luokka:Suomen lahdet Luokka:Suomenlahti Luokka:Roihuvuori Luokka:Tammisalo Luokka:Vartiokylä
Liechtensteinin maapäivävaalit 2005

Liechtensteinin maapäivävaalit 2005 järjestettiin 13. maaliskuuta 2005. Maapäiville valittiin 25 edustajaa. Molemmat pääpuolueet, Isänmaallinen liitto (VU) ja Edistyksellinen kansanpuolue (FBP) menettivät yhden paikan ja pienpuolue Vapaa lista (FL) peräti kolminkertaisti edustajamääränsä saaden kaksi lisäpaikkaa. Tästä huolimatta pääministerinä jatkoi FBP:n Otmar Hasler. Äänestysprosentti oli liechtensteinilaiseen tapaan melko korkea, 86,5 %. Ääniä annettiin yhteensä 15 070, joista kirjeellisesti annettiin 49 % eli 7 379\. Hylättyjä ääniä oli 315. Yhteensä äänioikeutettuja oli 17 428\. Äänikuninkaaksi nousi Alois Beck (FBP) 4 424 äänellä. ==Tulokset== Prosenttia äänistä Edustajia VU FBP FL VU FBP FL Äänestysprosentti Oberland 39,0 % 46,7 % 14,3 % 6 7 2 84,9 % Unterland 36,2 % 54,3 % 9,5 % 4 5 1 84,8 % Koko maa 38,2 % 48,7 % 13,0 % 10 12 3 86,5 % ==Maapäivien kokoonpano kaudella 2005–2009== ;Puhemies :Klaus Wagner ;Varapuhemies :Ivo Klein ;Eduskuntaryhmien puheenjohtajat :Markus Büchel (FBP), Doris Beck (VU) ja Paul Vogt (FL) ;Sihteerit :Wendelin Lampert (FBP) ja Heinz Vogt (VU) ;Edustajat : *Oberlandin vaalipiirissä valitut edustajat: **Alois Beck (FBP, Schaan) **Jürgen Beck (VU, Vaduz) **Josy Biedermann (FBP, Planken) **Arthur Brunhart (VU, Blazers) **Pepo Frick (FL, Schaan) **Doris Frommelt (FBP, Schaan) **Elmar Kindle (FBP, Triesen) **Peter Lampert (FBP, Vaduz) **Wendelin Lampert (FBP, Triesenberg) **Gebhard Negele (VU, Triesen) **Harry Quaderer (VU, Schaan) **Hugo Quaderer (VU, Schaan) **Heinz Vogt (VU, Triesen) **Paul Vogt (FL, Balzers) **Klaus Wagner (FBP, Schaan) *Unterlandin vaalipiirissä valitut edustajat: **Marlies Amann-Marxer (VU, Eschen) **Doris Beck (VU, Ruggell) **Markus Büchel (FBP, Ruggell) **Franz J. Heeb (FBP, Gamprin) **Johannes Kaiser (FBP, Mauren) **Ivo Klein (VU, Mauren) **Günther Kranz (VU, Eschen) **Rudolf Lampert (FBP, Mauren) **Andrea Matt (FL, Mauren) **Renate Wohlwend (FBP, Schellenberg) Luokka:Liechtensteinin maapäivävaalit
Phil Davis

Phil Davis (4. maaliskuuta 1906 - 16. joulukuuta 1964) oli amerikkalainen sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja. Hän syntyi St. Louisissa, Missourissa. Ollessaan mainospiirtäjänä hän teki samalla eri lehtiin kuvituksia ja kansia. Vuonna 1933 hän tapasi St. Louisissa Lee Falkin. Lee Falk loi King Features Syndicatelle sarjakuvan Taika-Jim (engl. Mandrake the Magician) yhdessä Phil Davisin kanssa. Phil Davis piirsi Taika-Jimiä ilmeikkään naivistiseen tyyliin, jossa oli vaikutteita aikakauden art decosta. Varsinkin sunnuntaisivut olivat erityisen vaikuttavia, kun Davis kuvitti Falkin kirjoittamia fantasiaseikkailuja. Toisen maailmansodan aikana hänen vaimonsa Martha avusti päivittäisen sarjakuvan teossa. Sodan jälkeen sarjan taiteellinen taso ei kuitenkaan enää noussut aikaisemmalle tasolle. Davis piirsi Taika-Jimiä kuolemaansa saakka, jonka jälkeen sarjan piirtämistä jatkoi Fred Fredericks. == Aiheesta muualla == *Taika-Jim - Mandrake the Magician *Maaron, Taika-Jim Luokka:Yhdysvaltalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Mafia (saari)

Mafia on Intian valtamerellä 130 kilometriä Dar es Salaamista kaakkoon sijaitseva pieni saari, joka kuuluu Tansanialle. Saaren asukkaat ovat pääasiassa kalastajia. Saaren pinta-ala on 440 neliökilometriä ja asukasluku yli 40 000. Mafian saarella puhuttuihin kieliin kuuluu muun muassa swahili. Siellä puhutaan pääasiassa sen kingome-nimistä murretta. Saaren asukkaat ovat pääosin sunnimuslimeja. Saaren tärkein kaupunki on Kilindoni. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tansanian saaret Luokka:Intian valtameren saaret
Kuura

Kuura on pienten jääkiteiden muodostama valkea peite rakenteiden pinnassa. Kirkkaina öinä maan lämpötilan laskiessa nopeasti kuuraa voi syntyä maanpinnalle, kasveihin ja rakennuksiin. Kuuraa ilmestyy esimerkiksi nurmikolle ja autojen tuulilaseihin.Härmistyminen Ilmakehä ABC Ilmatieteen laitos Kesäpäivänä kuuraa voi muodostua pakastimesta esiin otetun rasian pintaan. Kuura sotketaan usein huurteen kanssa, ja yleiskielessä molempia kutsutaan huurteeksi. Meteorologisesti ero on siinä, että kuura syntyy härmistymällä suoraan vesihöyrystä kiinteään muotoon tilanteessa, jolloin kastepiste on pakkasen puolella ja pinnan lämpötila on alempi kuin kastepiste mutta ilman lämpötila korkeampi kuin kastepiste. Huurre taas syntyy siten, että pieniä alijäähtyneen nesteen pisaroita tiivistyy ja niistä syntyy jäätävää sumua tai utua. Tämä sumu tai utu tarttuu sitten hanakasti kaikkiin tarpeeksi kylmiin pintoihin.Ilmakehä ABC Ilmatieteen laitos Kuura muodostaa fraktaaleista muodostuvia monimutkaisia kuvioita, joiden selittämiseen ei ole mitään matemaattista kaavaa. Huurre taas synnyttää pienenpieniä valkoisia möykkyjä, joista puuttuu fraktaalien ominaisuudet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sää Luokka:Jää Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Heittoistuin

Heittoistuin on lentokoneissa ja joissakin helikoptereissa käytössä oleva pelastautumisväline. Sitä käytetään, jos ilma-aluksesta tulee jostain syystä lentokyvytön. Heittoistuin on lentäjän tai matkustajan istuin, joka hätätilanteessa laukaistaan rakettimoottoreilla ulos koneesta. Ennen heittoistuimen laukeamista koneen kuomu irtoaa paineilman tai räjähdyspanosten vaikutuksesta tai pirstoutuu räjähdysaineen ansiosta istuimen tieltä. Maahan, tai joskus veteen, lentäjä laskeutuu laskuvarjon avulla. Laskuvarjon aktivoituessa painava istuin irtautuu ja putoaa alas vapaasti. Heittoistuimia on useimmiten sotilaslentokoneissa. Istuimen lähtönopeus on suuri ja lentäjän vahingoittumisen mahdollisuus on olemassa. Siksi heittoistuimen aktivoituessa istuinvyöt kiristyvät, jotta lentäjä olisi mahdollisimman edullisessa asennossa ja tiukasti istuimessa kiinni. Istuimen poistuttua koneesta sen nopeutta ja kieppumista jarrutetaan ja vakautetaan vakautusvarjolla ennen pelastuslaskuvarjon aukeamista. Siksi tapahtumasta saattaa näkyä maasta käsin hetken aikaa, koneen hylyn lisäksi, kolme osaa: laskuvarjon varassa laskeutuva lentäjä, irtautunut vakautusvarjo ja vapaasti putoava istuin. Suomen Ilmavoimien mukaan heittoistuinhypyn jälkeen lentäjä useimmiten pystyy palaamaan palvelukseen. Istuimen liikkeelle lähtö ja mahdollinen koneen virheliike yhdistettynä suureen ilmavirran nopeuteen aiheuttavat niin suuria G-voimia, että lentäjä saattaa menettää tajuntansa. Muutkin loukkaantumiset ovat mahdollisia. == Historia == Heittoistuimen keksivät saksalaiset toisen maailmansodan aikana. Sen kehitti Heinkel ja ensimmäinen lentokone, johon se asennettiin oli Heinkel He 280. Sarjamallina se asennettiin Messerschmitt Me 262 -suihkuhävittäjään. Joissakin potkurikoneissa, joiden nopeus oli huomattavan suuri – kuten Dornier Do 335 ja Hawker Sea Fury – oli myös heittoistuin. == Kuvasarja heittoistuimen toiminnasta == Kuva:Eject1.jpg|Heittoistuin normaaliasennossa Kuva:Eject2.jpg|Heittoistuimen laukeaminen Kuva:Eject3.jpg|Heittoistuin ilmassa Kuva:Eject4.jpg|Laskuvarjon aukeaminen heittoistuimen lauettua Kuva:Eject5.jpg|Laskeutuminen laskuvarjon kanssa == Katso myös == * Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista Luokka:Lentokonekomponentit == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Liikenneturvalaitteet
Pemba (kaupunki)

Pemba on satamakaupunki Mosambikin pohjoisosissa. Se on Cabo Delgadon provinssin keskuskaupunki. Vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 200 529 asukasta. Kaupungin asukkaat ovat pääosin makondeja ja macuoita. Kun Mosambik oli Portugalin hallussa, Pemban nimi oli Porto Amelia. == Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Mosambikin kaupungit Luokka:Cabo Delgadon maakunta
Makua

Makua tarkoittaa seuraavia: * makuat, kansa Mosambikissa * makua, nigeriläis- kongolainen kieli.
Macuat

Macuat (makuat, makhuwat) ovat pohjoisen Mosambikin suurin etninen ryhmä. He elävät pääosin Sambesi -joen pohjoispuolella ja puhuvat nigeriläiskongolaisten kielten ryhmään kuuluvaa macuan kieltä. Macuoita asuu Mosambikin lisäksi Tansaniassa. Heitä on yhteensä noin kuusi miljoonaa.Makhuwa SIM == Lähteet == Luokka:Mosambikin etniset ryhmät
Utu

Utu on kosteaa sameutta ilmassa, kun näkyvyys on yli 1 km mutta alle 10 km.Ilmakehä ABC (hakusana sumu). Ilmatieteen laitos Se muodostuu pienenpienistä pisaroista tai jääkiteistä, samanlaisista kuin sumu tai pilvet. Pisaroiden halkaisija on 0,01 mm tai vähemmän.Fog and Mist Weather Online Sen voi sekoittaa autereeseen, joka on kuivaa sameutta. Kaukaa katsottuna utu on sinertävämpää kuin ruskehtava auer. Udussa ilman suhteellinen kosteus on suurempi kuin autereessa. Käytännössä raja on epämääräinen, sillä autereen pienet partikkelit toimivat oivallisina tiivistymisytiminä udulle, joka muodostuu, kun kosteus lisääntyy. Ume on aiemmin säätilastoissa käytössä ollut nimitys, jolla tarkoitettiin utua, jossa näkyvyys on 1–2 km.WSOY Iso tietosanakirja 10, s. 51, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 == Lähteet == Luokka:Sää
Auer

Auer, autere, päivänsavu eli aurinkousva on ilmassa leijuvaa kuivaa sameutta, joka huonontaa näkyvyyttä ja saa kaukaiset esineet näyttämään auringon suunnassa ruskeankellertäviltä, muualla sinisenharmailta. Autereinen ilma on Suomessa yleisintä kaakonpuoleisen ilmavirtauksen vallitessa.Ilmakehä ABC Ilmatieteen laitos Tuuli tuo sitä Suomeen yleisimmin Balkanilta ja eteläiseltä Venäjältä. Autereen aiheuttavat pienet partikkelit joutuvat ilmaan muun muassa maanmuokkauksen, tulivuorenpurkausten tai saastepäästöjen myötä. Autereessa ilma on periaatteessa kuivempaa kuin ututilanteessa, mutta kosteuden lisääntyessä se alkaa tiivistyä auerpartikkelien pintaan, eikä yksikäsitteisesti voida sanoa, milloin auer muuttuu uduksi. == Katso myös == * Savusumu == Lähteet == Luokka:Sää ca:Broma (temps)
Soidin

Soidin tarkoittaa useilla linnuilla parittelua edeltävää käyttäytymistä, jonka seurauksena yksilöt tulevat sellaiseen fysiologiseen vireeseen, että parittelu on mahdollista. Soitimeen kuuluvat olennaisena osana vastavuoroiset vaistotoiminnot, lähinnä signaalit ja reaktiot. Koiraan höyhenpuku on soidinaikana kauneimmillaan. Esimerkiksi korea-asuiset metsokoiraat kerääntyvät keväällä yhteisille soidinpaikoille näyttävään yhteissoitimeen, joka alkaa varhain aamulla. Lajille ominainen soidinkäyttäytyminen on usein isolaatiotekijä joka estää harhapariutumisen eri lajeihin kuuluvien yksilöiden kesken. Lintujen lisäksi soidinmenoja on myös muilla selkärankaisilla kuten kaloilla sekä monilla selkärangattomilla kuten heinäsirkoilla. Luokka:Etologia
Kaste (sääilmiö)

Kaste tarkoittaa vesipisaroita, jotka muodostuvat kiinteille pinnoille ilman suhteellisen kosteuden kasvaessa tarpeeksi tai pinnan lämpötilan laskiessa ilman kastepisteeseen.ilmakehä ABC Ilmatieteen laitos Ilmiö perustuu siihen, että kylmä ilma sitoo vähemmän vesihöyryä kuin lämmin. Pinnan säteiltyä lämpöään pois pinnalla oleva vesihöyry tiivistyy nopeammin kuin haihtuu, jolloin ilmankosteus nousee niin suureksi, että syntyy pisaroita. Kastetta syntyy selkeinä kesäöinä. Syksyllä, jos pinnan lämpötila ehtii laskea pakkasen puolelle, samanlaisessa säätilanteessa syntyykin kuuraa. Kasteen muodostumiselle kriittistä on pinnan lämpötila. Siksi kastetta syntyy loppukesästä helpommin pinnoille, joihin ei johdu maan sisältä lämpöä, esimerkiksi kaiteisiin, autojen katoille ja silloille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sää Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiikkujat

Kiikkujat on Taisto Martiskaisen veistos Porolahden peruskoulun edustalla Helsingin Roihuvuoressa. Se tunnetaan myös nimellä Välitunti. Patsas toteutettiin kilpailun pohjalta, mutta voittaneen työn alastomuus herätti vastustusta ja siihen haluttiin muutoksia. Vasta Wäinö Aaltosen puuttuminen arvovallallaan asiaan turvasi taiteilijan näkemyksen toteutumisen. Patsas on valmistettu pronssista ja se valmistui 1964. Wäinö Aaltonen piti Kiikkujat- patsasta parhaana Helsingissä olevana patsaana. Voittaessaan veistoskilpailun Martiskainen oli 18-vuotias kuvanveiston opiskelija. ==Lähteet== Luokka:Helsingin patsaat ja veistokset Luokka:Roihuvuori Luokka:Herttoniemi
Synoptiikka

Synoptiikka analysoi vallitsevaa säätilaa laajalla alueella, tavoitteena määrittää säätilan tuleva kehitys. Nimensä se saa synoptisista eli samanaikaisista synop-säähavainnoista, joiden välimatka ajassa (3 tai 6 tuntia) ja matkassa (50–100 km, harvoin asutuilla alueilla isompi) määrittää synoptisen kokoluokan sääilmiöt. Niihin kuuluvat matalapaineet rintamineen ja korkeapaineen selänteet, mutta eivät merituuli-ilmiö, paikalliset sumut tai yksittäiset kuuropilvet, eivätkä toisaalta kokonaisia mantereita ja vuodenaikoja käsittävät ilmiöt kuten monsuuni. Synoptista kokoluokkaa pienemmät ilmiöt kuuluvat mesometeorologian tai mikrometeorologian pariin. Luokka:Meteorologia
Paine-erovoima

Paine-erovoima on voima joka syntyy kahden erilaisen hydrostaattisen paineen välille. Ilmapallon sisällä on suurempi paine kuin ulkona; jos palloon tulee reikä, paine-erovoima painaa ilmaa ulos. Korkealla lentävässä lentokoneessa on suurempi paine kuin ulkona. Jos oven avaa, ilma syöksyy matkustamosta ulos. Vastaavasti paine-erovoima pyrkii tunkemaan ilmaa tai mitä tahansa herkkäliikkeistä kaasua tai nestettä tyhjiöön tai muuhun astiaan jossa on ympäristöä alhaisempi paine - tätä kutsutaan yleiskielessä "alipaineen imuksi".Ilmanvaihtokanavien ja -laitteen puhdistus Rakennus- ja remonttitieto (esimerkki termin käytöstä) Meteorologiassa paine-erovoima on keskeinen käsite matalapaineen ja tuulen välisen yhteyden selittämisessä. == Lähteet == Luokka:Meteorologia Luokka:Paine
Tuuliväänne

Tuuliväänne () on ilmiö, jossa tuulen suunta tai nopeus taikka kumpikin muuttuu kahden pisteen välillä. Ilmailussa ja meteorologiassa ilmiöstä käytetään yleisesti sen englanninkielistä nimitystä shear. Jos havaintopisteet ovat eri korkeuksilla, puhutaan vertikaalisesta väänteestä; jos ne ovat samalla korkeudella, on kyseessä horisontaaliväänne. Ilmailussa tuuliväänne on erityisen vaarallinen lentoonlähdön ja laskeutumisen aikana; vaarallisuutta lisää ilmiöön usein liittyvä turbulenssi. Tuuliväänteeseen liittyy myös muun muassa aaltomaisia pilviä (undulatus). Säätilanteita, joissa tuuliväännettä havaitaan ovat * Rintamat. Rintaman väänne on merkittävä, jos lämpötilaero ilmamassojen välillä on yli 5 °C ja tai rintama liikkuu yli 8 m/s. Koska rintamat ovat kolmiulotteisia, niihin liittyvään väänteeseen on mahdollista törmätä millä korkeudella tahansa troposfäärissä. * Esteet. Jos tuuli ylhäällä tulee vuoren yli, on alhaalla sen edessä akanpyörre, ja suunnilleen vuoren huipun korkeudelta alavirtaan esiintyy voimakasta väännettä. * Inversio * Ukkoseen liittyvät ukkospuuskat ja syöksyvirtaukset. 0–6 kilometrissä yli 10 m/s shear voi tuottaa iltapäiväukkosta, jos ilmakehän epävakaisuusluvut ovat korkeitahttp://www.ekarvinen.net/ukkoset2007/heinakuu4/heinakuu4.htm . Jos shear on 0–4 kilometrissä yli 17 m/s, syntyy useimmiten supersoluja. ==Lähteet== Luokka:Lentoturvallisuus Luokka:Tuulet de:Scherwind
Kostea lämpömittari

Kostea lämpömittari muodostaa yhdessä tavallisen, "kuivan" lämpömittarin kanssa psykrometriksi kutsutun kosteusmittarin. Kostea lämpömittari koostuu tavanomaisesta lämpömittarista sekä mittarin nestesäiliön ympärille sidotusta kankaasta, sukasta. Havaintoa tehtäessä on mittarin sukan oltava kasteltu puhtaalla vedellä. Veden haihtuminen sukasta laskee mittarin lukemaa, sillä veden höyrystymiseen vaadittava energia on peräisin itse mittarin lämpöenergiasta. Tarvittavan energian määrä on suoraan verrannollinen veden höyrystymisen nopeuteen, joka puolestaan riippuu ilman kosteudesta. Siten ilman suhteellinen kosteus tai vesihöyryn osapaine voidaan laskennallisesti määrittää, kun tiedetään ilman lämpötila ja kostean lämpömittarin näyttämä lukema.Kosteus Ilmatieteen laitos Kostean lämpömittarin lukemaa voidaan käyttää myös suoraan esimerkiksi ihmisen kokeman lämpöstressin mittana, sillä siihen vaikuttaa sekä ilman kosteus että lämpötila. == Lähteet == Luokka:Säähavaintolaitteet Luokka:Mittalaitteet
Orlov

Orlov tai Orlova voi tarkoittaa seuraavia: *Orlov (suku) == Henkilöitä == *Aleksandr Orlov (1895–1973), Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun NKVD:n agentti ja vakooja *Aleksei Fjodorovitš Orlov (1787–1862), venäläinen ruhtinas ja diplomaatti *Aleksei Grigorjevitš Orlov (1737–1808), venäläinen kreivi *Alimžan Orlov (s. 1929), tataaritaustainen venäläinen historioitsija *Anna Orlova (s. 1972), latvialainen ohjaskelkkailija ja poliisi *Anna Orlova- Tšesmenskaja (1785–1848), venäläinen kartanonomistaja, hyväntekijä ja hovineiti *Dmitri Orlov (s. 1991), venäläinen jääkiekkoilija *Dmitri Orlov, Dmitri Moor (1883–1946), neuvostoliittolainen taidegraafikko *Dmitry Orlov (s. 1962), venäläis-yhdysvaltalainen insinööri, kirjailija ja bloginpitäjä *Fjodor Grigorjevitš Orlov (1741–1796), venäläinen kreivi *Grigori Grigorjevitš Orlov (1734–1783), venäläinen kreivi ja kenraali *Janina Orlov (s. 1955), suomenruotsalainen kääntäjä ja yliopistonlehtori *Juri Orlov (1924–2020), venäläis-yhdysvaltalainen ydinfyysikko, ihmisoikeusaktivisti ja neuvostoliittolainen entinen toisinajattelija *Ljubov Orlova (1902–1975), neuvostoliittolainen elokuvanäyttelijä *Mihail Fjodorovitš Orlov (1788–1842), venäläinen kenraalimajuri *Nikolai Aleksejevitš Orlov (1827–1885), venäläinen ruhtinas ja diplomaatti *Nikolai Andrejevitš Orlov (1892–1964), venäläinen pianisti *Nikolai Orlov, venäläinen painija *Pavel Dmitrijevitš Orlov (1904–1989), neuvostoliittolainen diplomaatti *Sergei Orlov (s. 1989), venäläinen jalkapalloilija *Sergei Orlov (1911–1971), venäläinen kuvanveistäjä *Sergei Orlov (1921–1977), venäläinen runoilija ja sotilas *Vappu Orlov (s. 1943)‎, suomalainen kustannustoimittaja ja suomentaja *Vasili Orlov-Denisov (1775–1884), venäläinen kreivi ja ratsuväenkenraali. == Paikkakuntia == *Orlov, kaupunki Kirovin alueella Venäjällä == Muita merkityksiä == *Orlovravuri, hevosrotu *Orlov, timantti
Pohjois-Helsinki

Pohjois-Helsinkiin kuuluu paljon alueita, jotka kuuluivat Helsingin maalaiskuntaan ennen vuoden 1946 suurta alueliitosta. Helsingin historia Kaupunginmuseo Rintamamiesten ja evakkojen asuttamisen takia alueelle rakennettiin paljon omakotitaloja 1940- ja 1950-luvuilla.Siirtoväelle omakotialueita Uusi Suomi Termi pakiloituminen kuvaa myöhempien vuosikymmenten kehitystä, kun omakotitalojen ja rintamamiestalojen suurille tonteille rakennettiin rivi- ja paritaloja.Muistoja 1960-luvulta Itä-Pakilan historiikki Kaupungin virallisessa aluejaossa Pohjoinen suurpiiri on yksi Helsingin seitsemästä suurpiiristä, joka jakautuu viiteen peruspiiriin, jotka ovat Maunula, Länsi-Pakila, Tuomarinkylä, Oulunkylä ja Itä-Pakila. Piirijakokartta Helsingin kaupunki, Tietokeskus == Lähteet == Luokka:Helsingin alueellinen jako
Monsuuni

Monsuuni (arabian sanasta mawsim ’vuodenajat’) on sääilmiö, johon kuuluvat vuodenaikojen mukaan suuntaa vaihtavat monsuunituulet sekä rankat ja pitkäkestoiset kesän monsuunisateet. Monsuuni vaikuttaa erityisen paljon Aasian ja erityisesti Intian ilmastoon, mutta sitä esiintyy myös muualla, kuten Kiinassa, Australiassa, Afrikassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. == Synty == Monsuuni aiheutuu maanpinnan ja merenpinnan lämpötilaeroista. Kun aurinko alkaa keväällä lämmittää, manner lämpenee nopeammin kuin merialue, jolla auringon säteily imeytyy paksuun vesikerrokseen. Intian sisämaassa ilman lämpötila nousee keväällä yli 40 asteen, kun merivesi on lämmennyt vasta 25-asteiseksi. Tästä syntyy mantereen ylle terminen matalapaine, jonka seurauksena ilma alkaa virrata mereltä korkeammasta ilmanpaineesta mantereelle matalampaan ilmanpaineeseen. Kun mereltä mantereelle levinnyt kostea ilma kohtaa mantereella korkeampaa maastoa, kosteus alkaa tiivistyä pilviksi. Tästä seuraa hyvin runsaita ja pitkäkestoisia sateita sekä tulvia etenkin Himalajan eteläpuolella. Yhdessä kuukaudessa voi sadetta tulla Intiassa lähes 1 000 millimetriä. Myös trooppisia myrskyjä esiintyy. Samalla ilma hiukan viilenee keväästä. == Heikkeneminen == Intiassa monsuuni kestää toukokuusta lokakuuhun. Syksyn edetessä monsuuni heikkenee, kun meren ja mantereen lämpötilaerot tasaantuvat. Talvella sateet voivat jäädä hyvin vähiin, ja ilma on pääosin kuivaa ja kuumaa. == Merkitys == Monsuuni tuo tropiikkiin kesäsateet, joiden ansiosta seudulla voidaan viljellä ruokaa. Monsuuni pitää myös kesälämpötilat siedettävinä ja estää maata korventumasta auringossa. == Esiintymisalueet == Trooppisia monsuuneja esiintyy Intiassa ja muualla Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa ja Indonesiassa, sekä trooppisessa Afrikassa ja Etelä-Amerikassa. Subtrooppinen monsuuni esiintyy esimerkiksi Kaspianmeren tienoilla, Välimerellä, Itä-Aasiassa ja Yhdysvaltain luoteisrannikolla sekä Australiassa, Etelä-Afrikassa ja Kaakkois-Brasiliassa. Arktista monsuunia esiintyy Itä- Siperiassa ja Pohjois-Alaskassa.Geographical extent of the global surface monsoons J. Li, Q Tseng 2005 == Katso myös == * Pasaatituulten kohtaamisvyöhyke == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Klimatologia Luokka:Sää Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Venäjän Saimaan laivasto

Saimaan soutulaivasto oli venäläinen laivasto-osasto, joka aloitti toimintansa Lappeenrannassa vuonna 1788 alkaneen Kustaan sodan aikana. Saimaan laivasto oli osa Lappeenrannan venäläistä varuskuntaa. Lappeenranta oli joutunut Venäjän valtaan Turun rauhassa vuonna 1743 ja oli nyt venäläinen varuskuntakaupunki Ruotsin rajan tuntumassa. Saimaan sotalaivaston tehtävänä oli järjestellä kuljetukset sisäreiteillä, vastata erityisesti maihinnousuoperaatioiden sotajoukkojen kuljettamisesta ja raja-alueen vesistöjen vartioimisesta. Laivaston satama sijaitsi Lappeenrannan Tyysterniemessä. Laivaston tunnetuimmat alukset olivat tykkijollia, joilla oli yksi tykki, 2–3 mastoa purjeineen ja 18–30 airoa. Vuonna 1795 tuolloinen Saimaan laivastokomentaja Mihail Borisov kertoi, että hänen komennossaan oli 88 alusta. Näistä yhdeksän oli suuria tykkisluuppeja, seitsemän tykkijollia, kuusi maihinnousualusta ja yksi oli salaperäinen "konevoimainen alus Josef". Saimaan laivasto lakkautettiin Suomen sodan jälkeen. Sen ylläpito oli käynyt tarpeettomaksi, kun Suomen alue liitettiin kokonaisuudessaan osaksi Venäjän keisarikuntaa eikä Ruotsin ja Venäjän raja enää kulkenut Saimaalla. == Katso myös == *Lappeenranta *Lappeenrannan linnoitus *Kärnäkosken linnoitus *Olavinlinna *Saimaan laivaston vanavedessä *Suvorovin sotakanavat == Lähteet == # Lappeenrannan kaupungin historiaa . Etelä-Karjalan museo. 2002. Ladattu 23.5.2005. # Lappeenranta venäläisenä linnoitus- ja varuskuntakaupunkina . Etelä-Karjalan museo. 1999. Ladattu 23.5.2005. # Jorma Tuomi-Nikula. Salaperäinen Josef-laiva seilasi Saimaalla kauan ennen Ilmarista. Laiva 2/2005, s. 12-13. # Kauskilasta kuntaliitokseen. Historiaa ja tarinoita. Etelä-Karjalan museon julkaisusarja nro 21. Lappeenranta. 1999. == Aiheesta muualla == * Venäjän Saimaan laivasto ja sen toiminta 1780 – 1810 - Museovirasto Luokka:Suomen historia Luokka:Lappeenrannan historia Luokka:Saimaa Luokka:Venäjän historia Luokka:Venäjän keisarikunnan laivasto Luokka:Etelä-Karjalan historia
Kapris

Kapris eli pyörökaprisFinto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Capparis spinosa (Capparis spinosa) on etenkin Välimeren keittiössä paljon käytetty kapriskasvi. Se on kotoisin Aasian itäosasta mutta kulkeutui jo varhaisessa vaiheessa eteläiseen Eurooppaan. Sitä viljellään Espanjassa ja Italiassa ja kerätään myös villeistä kasveista.New Crop Resource Online Program Purdue University Villinä kapris kasvaa tyypillisesti kivimuurilla. Se levittää juuristonsa laajalle kivenhalkeamiin. Se kestää suolapärskeitä ja menestyy siksi myös merenrannoilla. Se ei kestä alle −8 °C:n lämpötilaa. ”Oikea” kapris on kasvin avautumaton kukannuppu. Parhaat ovat puolukan kokoisia ja suuremmat, jo hieman avautuneet huonompilaatuisia. Viinirypäleen kokoiset kaprikset, joissa on usein varrenpala mukana, ovat puolestaan raakoja marjoja. Usein kapris on säilötty etikkaliemeen. == Kuvia == Salted capers.jpg|Suolattuja kapriksia Capers jar.jpg|Kapriksia etikkaliemessä Illustration Capparis spinosa0.jpg|Kapriksen kuvaus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kapris (pyörökapris) – Capparis spinosa *Flora of China: Capparis spinosa *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Capparis spinosa *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Capparis spinosa (Caper bush) *Gernot Katzer's spice pages: Caper (Capparis spinosa) Luokka:Kaprikset Luokka:Maustekasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Saint Lawrencen saari

Saint Lawrencen saari () on Yhdysvalloille kuuluva Alaskassa sijaitseva tuliperäinen saari. Se sijaitsee Beringinmeressä Beringinsalmen eteläpuolella 85 kilometrin päässä Venäjän rannikosta. Suurin osa saaren asukkaista on jupikkeja, jotka ovat eskimokansa. Saint Lawrencen saarella on kaksi kylää, Savoonga (643 asukasta vuonna 2000) ja Gambell (649 asukasta). Molemmissa kylissä on pieni lentokenttä. Saari on hyvin karua tundraa. Saarella asuneet jupikit kutsuivat sitä nimellä Sivuqaq. Saint Lawrencen saari sijaitsee lähellä kansainvälistä päivämäärärajaa. Se kuuluu kuitenkin aikavyöhykkeeseen UTC–9. Saari on piirretty syrjäisen sijaintinsa takia usein maailmankarttoihin Venäjän puolelle. == Historia == Saint Lawrencen saari on kuulunut todennäköisesti muinaiseen Beringian maakannakseen, jota pitkin eläimet ja ihmiset tulivat Amerikan mantereelle tuhansia vuosia sitten. Saaren löysi Venäjän palveluksessa toiminut tutkimusmatkailija Vitus Bering retkikuntineen Pyhän Laurentiuksen päivänä (10. elokuuta) 1728 ja nimesi saaren sen mukaan. Alaska ja samalla myös Saint Lawrencen saari kuuluivat Venäjään vuodesta 1784, jolloin venäläiset turkiskauppiaat perustivat Alaskaan siirtokunnan, vuoteen 1867, jolloin Venäjä myi alueensa Pohjois-Amerikassa Yhdysvalloille. Saint Lawrencen saarelle tuotiin vuonna 1900 poroja monipuolistamaan alueen taloutta. Vuoteen 1917 mennessä porokanta oli kasvanut 10 000 eläimeen. Vuoden 1971 Alaska Native Claims Settlement Act jakoi suurimman osan saaresta kahden kaupungin, Savoongan ja Gambellin kesken. Nykyisin saarella asuu pääosin siperianjupikkeja, jotka elättävät itsensä kalastuksella, merinisäkkäiden pyynnillä ja poronkasvatuksella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alaskan saaret Luokka:Beringinmeri
Käpylehmä

Käpylehmät ovat lasten perinteisiä itse tehtyjä leikkikaluja. Ne ovat kävyistä tehtyjä lehmiä. Käpyyn voidaan helposti kiinnittää erilaisia tikkuja, kuten esimerkiksi koivun oksien päitä. Näistä tikuista voidaan muodostaa käpylehmälle jalat, mahdollisesti myös häntä ja korvat. Lisäksi tikuista voidaan rakentaa lehmille erilaisia aitauksia. == Lähteet == Luokka:Leikit Luokka:Leikkikalut en:Cone cow
Poltinraudat ja tuli

Poltinraudat ja tuli on vanha kidutusmenetelmä. Poltinraudat ja tuli -kidutusmenetelmässä kidutettua ihmistä kosketellaan tulessa kuumennetulla rautaisella esineellä iholle. Kidutetuksi joutuivat aikanaan muun muassa homoseksuaalit, noituudesta epäillyt, vääräuskoiset ja maanpettäjät. Joitain rikollisia merkittiin polttomerkeillä jonnekin näkyvään paikkaan, jotta muut ihmiset tietäisivät henkilön syyllistyneen rikokseen. ==Katso myös== *Roviolla polttaminen Luokka:Kidutusmenetelmät