Joulu Saksassa

Joulu Saksassa alkaa 11. marraskuuta Martinpäivänä ja loppuu 6. tammikuuta loppiaisena. Saksalaiset jouluperinteet vaihtelevat alueittain ja sen mukaan, onko alue alun perin ollut katolinen vai protestanttinen. Monet Suomessakin käytetyt joulukoristeet, kuten joulukuusi ja joulukalenteri, ovat peräisin Saksasta. == Historia == Ennen kristinuskon leviämistä muinaiset germaanit juhlivat joulun aikoihin yulea. Kristinuskon leviämisen myötä yulen sisältö korvattiin kristillisellä sisällöllä. Keskiajalla saksalaiset juhlivat joulua yhdessä kaduilla ja kirkoissa. Natsi-Saksassa joulu pyrittiin muuntamaan muinaisgermaanisia perinteitä ja arjalaisia juhlistavaksi juhlaksi ja joulu riisuttiin kristillisistä perinteistä. == Juhlinta == 250px|pienoiskuva|oikea|Saksalainen jouluateria. Saksalainen joulu alkaa erityisesti katolisilla alueilla jo 11. marraskuuta Pyhän Martin kunniaksi vietettävänä Martinpäivänä. Tuolloin on tapana syödä hanhea () ja järjestää lyhtykulkueita. Joulukuun 6. päivä on Pyhän Nikolauksen päivä (), jolloin Pyhä Nikolaus jakaa pieniä lahjoja. Tätä varten lapsilla on tapana jättää edeltävänä iltana kenkä tai lautanen oven eteen. Joulun vietto loppuu Saksassa vasta loppiaisena () 6. tammikuuta, jolloin lapsilla on erityisesti katolisilla alueilla tapana kerätä rahalahjoituksia kirkolle. Lapset liikkuvat kolmeksi kuninkaaksi (Kaspar, Melchior ja Baltasar) pukeutuneena Suomen tiernapoikaperinteen tapaan. Saksassa joulua juhlitaan pääosin oman perheen parissa. Kirkossa käyminen on suosittu saksalainen jouluperinne. Saksalaiseen jouluateriaan kuuluu usein joulukinkun sijasta hanhi tai karppi. Muita saksalaisia jouluna suosittuja ruokia ovat stollen, perunasalaatti, fondue, makkara ja raclette. Saksassa erilaisten piparkakkujen ja keksien tekeminen joulun alla on suosittua. Saksassa ei ole piparkakkuja lukuun ottamatta vakiintuneita jouluruokia, joita syötäisiin vain jouluna. Saksalainen jouluateria syödään vasta joulupäivänä, ja jouluaattona syödään normaalia arkiruokaa. Saksalaisia joulukoristeita ovat kynttiläkaari, joulupyramidi, kaivosmiesfiguuri ja savu-ukko. Suosittuja jouluvaloja ovat muun muassa Herrnhutin tähti sekä erilaiset valoköynnökset. Havuilla koristeltu adventtikranssi (), jossa on yksi kynttilä kutakin adventtisunnuntaita kohden, on suosittu jouluperinne kaikkialla Saksassa. Monessa saksalaisessa kodissa on myös jouluseimi (). Joulukuusesta käytetään Saksassa nimiä Weihnachtsbaum, Christbaum ja Tannenbaum. Tulppaanit ovat Saksassa suosittuja joulukukkia. Saksassa on lähes joka kaupungissa omat joulumarkkinat, jotka alkavat yleensä noin kuukausi ennen joulua. Kuuluisimpia saksalaisia joulumarkkinoita ovat Kölnin, Berliinin, Münchenin ja Nürnbergin joulumarkkinat. Saksassa joulumarkkinoilla myydään joulukoristeita, käsitöitä ja erilaisia jouluherkkuja. Jouluherkuista tunnetuimpia ovat hehkuviini, koristellut piparkakut, paahdetut mantelit ja suklaakuorrutetut hedelmät. Muuta ohjelmaa joulumarkkinoilla on karuselleissa ajeleminen. Tunnettuja saksalaisia joululauluja ovat Stille Nacht, heilige Nacht (Jouluyö, juhlayö), O Tannenbaum (Oi kuusipuu) ja Lasst uns froh und munter sein. Saksassa katolisilla alueilla Pyhä Nikolaus jakaa pieniä lahjoja Pyhän Nikolauksen päivänä 6. joulukuuta. Joulupukkia kutsutaan Saksassa nimellä Weihnachtsmann. Lahjat jakaa joissakin perheissä jouluaattona Christkind (), mikä on alkujaan protestanttinen perinne. == Katso myös == * Joulu natsi-Saksassa * Yule == Lähteet == == Aiheesta muualla == *