EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Te Amo

Te Amo (latinaksi, espanjaksi ja portugaliksi Minä rakastan sinua) voi tarkoittaa: *Te Amo (albumi), Makanon albumi *"Te Amo" (Makanon kappale) *"Te Amo" (Rihannan kappale) *Te Amo, María Conchita Alonson albumi *"Te Amo", Alexander Achan kappale *"Te Amo", kappale Franco De Vitan albumilta Al Norte del Sur *"Te Amo", Neyman kappale *Te Amo Amaru-Tibble, uusiseelantilainen verkkopallopelaaja
Find Me (kirja)

Find Me on koomikko, näyttelijä ja talk show -juontaja Rosie O'Donnellin kirjoittama muistelmateos. Se julkaistiin vuonna 2002. Kirja ylsi sijalle kaksi New York Timesin bestseller-listalla. Kirja kertoo O'Donnellin ongelmallisesta lapsuudesta. Kirjassa O'Donnell avautuu myös suhteestaan dissosiatiivisesta identiteettihäiriöstä kärsivään naiseen. Find Me edeltää O'Donnellin seuraava muistelmateosta Celebrity Detox:The Fame Game, joka julkaistiin vuonna 2007. Luokka:Vuoden 2002 kirjat Luokka:Omaelämäkerrat
Erkki Juho Warpenius

Erkki Juho Warpenius (1818 Orimattila - 25. joulukuuta 1871 Orimattila) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Maanviljelijä, kunnallis- ja kirkollismies Warpenius oli Iitin tuomiokunnan edustaja talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1863-1864 ja 1867. Vuonna 1867 hänet valittiin puhemiesneuvoston varajäseneksi, valitsijamieheksi sekä pankkivaliokunnan, toimitusvaliokunnan ja säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäseneksi. Valtiopäivätoiminaan hän anoi ryysyveroksi kutsutun lumppuveron poistamista, joka meni säädyn yksityisen valitusvaliokunnan tarkastettavaksi. Se hyväksyi esityksen ja siirsi sen eteenpäin senaatille. Myöhemmin lumppuvero poistettiinkin. Toinen Warpeniuksen anomus koski apteekkiliikkeen harjoittamista maalla. Warpenius kannatti lisäksi myös rautateiden rakentamista.Talonpoikaissäädyn historia Suomen valtiopäivillä 1809-1906, I osa, Viljo Hytönen, Tietosanakirja-Osakeyhtiö, Tietosanakirja-Osakeyhtiön kirjapaino, Helsinki, 1923. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1871 kuolleet
Aleksanteri Tuloisela

Aleksanteri Tuloisela (14. kesäkuuta 1823 Lammi – 28. huhtikuuta 1891 Koski Hl.)Geni: Aleksanteri Aleksanteripoika Tuloisela Viitattu 28.2.2021. oli maanviljelijä ja valtiopäivämies. Hänen etunimensä toisen lähteen mukaan oli varsinaisesti Aleksander. Valtiopäivämies Tuloisela oli kotoisin Hämeen läänin Kosken, Hämeenkosken Putulasta, missä Tuloiselan suuressa talossa toimi kestikievari, mitä kutsuttiin lyhyemmin kevariksi. Putulassa oli kaksi Tuloiselan tilaa, minkä vuoksi kestikievaria pitävät Tuloiselat ottivat nimekseen Tulonen sekaannusten välttämiseksi. Sodan ja rauhan ajat - Kosken historiaa, ihmisiä ja elämää, sivu 92, Kosken Hl kunta, Juhani Aromäki, 1983, ISBN 951-99502-2-2 Tuloiselan vanhemmat olivat Aleksanteri Aleksanterinpoika Tuloisela ja Leena Kaisa Aatamintytär Tuloisela ja puoliso Helena Maria Eerikintytär Ollila. Tuloisela oli talonpoikaissäädyssä Hollolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Valtiopäivillä hänet valittiin valitsijamieheksi sekä lakivaliokunnan ja talousvaliokunnan jäseneksi. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Hämeenkoski Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1823 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet
Juho Riihimäki

Juho Riihimäki (13. toukokuuta 1835 Keuruu – 20. helmikuuta 1903 Keuruu) oli suomalainen maanviljelijä ja talonpoikaissäädyn moninkertainen valtiopäivämies.Biografia-sampo: Juho Riihimäki Viitattu 6.2.2021. Riihimäen vanhemmat olivat Johan Fredrik Yrjönpoika ja Hedda Stina Liukko ja puolisot vuodesta 1856 Selma Aurora Pekkala (k. 1869) ja vuodesta 1870 Amanda Jukola (k. 1922). Riihimäki oli maanviljelijä Riihimäen tilalla Keuruulla 1858–1903, jonka hän sai hoidettavakseen 23-vuotiaana. Hän toimi Keuruulla kirkonisäntänä 1862–1895 eli yli 30 vuotta, hoiti kunnallisia luottamustoimia ja muun muassa ajoi voimakkaasti kansakoulujen perustamisasiaa. Talonpoikaissäädyssä Riihimäki oli Jyväskylän tuomiokunnan edustaja 1867, 1872, 1877–1878, 1882, 1888, 1894, 1897 ja 1899. Valtiopäivillä hän oli useiden valiokuntien jäsen ja valitsijamies ja vaati esityksissään muun muassa suomenkielen käyttöä rautateillä. Hän oli säätynsä kaikkein ahkerimpia puhujia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1835 syntyneet Luokka:Vuonna 1903 kuolleet
George Edward Huthsteiner

George Edward Huthsteiner (17. helmikuuta 1891 – 29. kesäkuuta 1967) oli yhdysvaltalainen sotilasdiplomaatti, Yhdysvaltain Tallinnan apulaissotilasasiamies ja lopulta Yhdysvaltain Helsingin-lähetystön sotilasasiamies, joka onnistui hankkimaan Maximilian von Hellensiltä 1941–1942 tarkkoja sotilaallisia tietoja Saksan valtakunnan sotajoukoista operaatio Barbarossan alussa. Hän seurasi tehtävässään majurina majuri Frank B. Haynea, joka oli Yhdysvaltain ensimmäinen Suomeen sijoitettu sotilasasiamies. http://finland.usembassy.gov/consular-history-1940.html Hayne tuli Moskovasta Helsinkiin talvisodan takia marraskuussa 1939. Huthsteinerin tultua sotilasasiamieheksi jatkoi Hayne tämän apulaissotilasasiamiehenä helmikuussa 1940. Huthsteiner palasi alkuperäiseen asemapaikkaansa Riikaan 31. toukokuuta 1940. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset diplomaatit Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Karl Frei

Karl Frei (8. maaliskuuta 1917 Regensdorf, Zürichin kantoni – 18. kesäkuuta 2011, Schlieren, Zürichin kantoniSchweizer Olympiasieger gestorben, Nzz.ch ) oli sveitsiläinen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän osallistui voimisteluun Lontoon olympialaisissa 1948 ja sai kultamitalin renkailla sekä hopeamitalin joukkuekilpailussa.1948 Summer Olympics, London, United Kingdom, Gymnastics DatabaseOlympics.com Karl Frei Sports Reference LLC Aktiiviuran jälkeen Frei työskenteli valmentajana ja koulun talonmiehenä. ==Lähteet== Luokka:Sveitsiläiset olympiavoittajat Luokka:Sveitsiläiset telinevoimistelijat Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Niini (täsmennyssivu)

Niini voi tarkoittaa seuraavia: * niini, puun nilasta saatava kuitu * Kopio Niini, suomalainen painotalo * Niini, suomalainen naisen etunimi ==Sukunimi== Sukunimenä Niini oli vuonna 2011 käytössä 99 elävällä henkilöllä.Nimipalvelu * Aarno Niini (aik. Lind, 1905–1972), fyysikko, ministeri ja ammattikasvatushallituksen pääjohtaja * Eino Niini (aik. Lind, 1902–1987), teollisuustalouden professori, Aarno Niinin veli * Erkki Niini (aik. Lind, kirjailijanimi Ahti Herrala, 1896–1969), kirjailija, Aarno Niinin veli * Heikki Niini (1937–2008), geologi ja teknillisen korkeakoulun taloudellisen geologian professori, Eino Niinin poika * Risto Niini (aik. Lind, 1907–1968), teoreettisen fysiikan professori, Akavan puheenjohtaja, Aarno Niinin veli ==Lähteet== Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Lankinen

Lankinen on suomalainen sukunimi, joka on tai on ollut muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Akseli Lankinen (s. 1997), lentopalloilija * Antti Lankinen (1949–2021), prikaatikenraali * Ari Lankinen (s. 1999), pesäpalloilija * Einari Lankinen (1911–1997), kirjailija * Heikki Lankinen (1898–1948), arkkitehti * Jalmari Lankinen (1894–1970), arkkitehti * Johannes Lankinen (1851–1919), kirjailija * Juha Lankinen (1937–2015), arkkitehti * Jukka Lankinen (s. 1984), pesäpalloilija * Kalevi Lankinen (1932–1980), arkkitehti ja pedagogi * Kevin Lankinen (s. 1995), jääkiekkomaalivahti * Leo Lankinen (1926–1996), Karjalan tasavallassa asunut akateemikko, kuvanveistäjä ja taidemaalari * Mikko Lankinen, kitaristi * Mona Kortelampi, ent. Lankinen (s. 1966), näyttelijä * Pirjo Lankinen (s. 1963), näyttelijä * Sirkka Lankinen (1916–2012), erikoislääkäri ja Kokoomuksen kansanedustaja * Timo Lankinen (s. 1959), alivaltiosihteeri * Toivo Lankinen (1907–1970), näyttelijä ja teatteriohjaaja * Toivo Lankinen (1928–2011), kanttori ja kuoronjohtaja * Veeti Lankinen (s. 2001), pesäpalloilija * Väinö Lankinen (1893–1926), jääkärimajuri.
Sillman

Sillman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Edgar Sillman (1891–1918), suomalainen kirjailija * Miia Sillman (s. 1995), suomalainen moniottelija * Nikolai Sillman (1858–1929), suomalainen kenraalimajuri ja kuvernööri * Osmo Sillman (1928–2006), suomalainen arkkitehti * Teodor Sillman (1854–1926), suomalainen vara-amiraali ja senaattori * Tuomo Sillman (1948–2008), suomalainen jääkiekkoilija
Massiivi

Massiivi voi tarkoittaa seuraavia asioita: * massiivi, geologiassa suuri ja yhtenäinen, tasa-aineinen syväkivilajimuodostuma. * massiivi, maantieteessä laaksojen erottama suuri ja korkea vuoriston osa. == Lähteet == nl:Geologisch massief
Jemina Sillanpää

Jemina Sillanpää (s. 6. toukokuuta 1982 Hämeenkoski) on suomalainen näyttelijä, muusikko ja ohjaaja. == Ura == Sillanpää valmistui Teatterikorkeakoulusta Teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2010. Sillanpää on esiintynyt Helsingin kaupunginteatterissa ja Suomen Kansallisteatterissa. Kansallisteatteriin hän on ohjannut esitykset Unelmien aikatauluhttps://areena.yle.fi/podcastit/1-1756036 ja revyyn Kylä elää sekä Karavaani 2017.https://www.kansallisteatteri.fi/tietoa- meista/medialle/tiedotteet/musiikintayteinen-nykyteatteriteos- karavaani-2017-tuo-kansallisteatteriin-suurelle-nayttamolle-satapaisen- esiintyjajoukon Lahden kaupunginteatterin päänäyttämölle hän on ohjannut ja käsikirjoittanut musiikkiteatteriteoksen Karnevaali 2020, jonka ensi-ilta oli 14. helmikuuta 2020.https://yle.fi/a/3-11206800 Sillanpää laulaa ja soittaa viulua siskonsa Selinan kanssa yhtyeessä Jemina & Selina.https://www.jeminaselina.com Sillanpäät ovat kiertäneet esiintymässä Yhdysvalloissa ja tehneet yhteistyötä The Rolling Stonesin taustamuusikoiden ja taustalaulajien kanssa.https://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000002592968.html He aloittivat musiikillisen uransa vuonna 1992 isänsä Seppo Sillanpään kirjoittaman lastenlevyn Siljakudaa myötä.http://www.elvisry.fi/artikkeli/seppo-sillanpaa-suomi-folkin-pioneeri Pesonen, Järvinen: Nastolan Bluespojat. Aviador Kustannus, 2012. ISBN 97889527347959. == Filmografia == Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Nimi Rooli 2006 Linnut Saija 2006 Kalteva torni Sara 2007 Sanaton sopimus Ulla 2012 Ja saapuu oikea yö Veera 2012 Nöyryydestä mielisairaalan hoitaja 2016 Lunastus Wera 2017 Wendy and the Refugee Neverland lääkäri Lyhytelokuvat Lyhytelokuvat Lyhytelokuvat 2007 Talvilinnut Sonja 2013 Vihaan rakastaa sua Lotta Televisio Televisio Televisio Vuosi Sarja Rooli 2006 Akkaa päälle Hanna 2008 Kymenlaakson laulu Silja 2008 Kaiken tämän takana Pinja Ripusuo 2009 Helppo elämä sairaanhoitaja 2011 Moska toimittaja 2012 Kotikatu Säde 2012 Roba Teija 2012 Kimmo Saara 2013 Nuoret nerot tyttö baarissa 2014 Mustat lesket Janika 2014 Ihan sama Havela Himóna 2014 Nymfit Jamila 2015 Syke Riina Havukainen 2015 Haamukirjoittaja Heini Otsamäki 2018, 2020 Karppi Laura 2019–2020 Onnela Elsa 2022 Exit Linda Helasvuo 2024 Hautalehto: Rakennus 31 Suvi Vettenranta 2025 Vares == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pohjoinen (lehti)

Pohjoinen – pohjoinen kulttuurilehti oli suomalainen kulttuuriaikakauslehti, joka alkoi ilmestyä 1964. Sen taustalle syntyi Kustannusosakeyhtiö Pohjoinen, joka lehtitoiminnan päätyttyä 1974 julkaisi edelleen kirjoja.Kirjasampo.fi, viitattu 21.6.2011 Lehteä ilmestyi 70 numeroa.Kirjaseuranta ==Kirjallisuutta== *Tauno Lähteenkorva (toim.) Pohjoinen: Kustannustoimintaa 1964–2000, Pohjoinen, 2000 ISBN 951-749-324-X *Kirjasta puuttunut Liisi Huhtalan osuus Pohjoisen pidot : kustannustoiminnan linjoja ilmestynyt eripainoksena, ISBN 951-749-359-2 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Pohjoisen ensimmäisen numeron sisällysluettelo *Luonnehdintoja lehdestä ja kansia Luokka:Suomalaiset kulttuurilehdet
Katja Ahopelto

Katja Orvokki Ahopelto (o.s. Kantanen) (s. 19. toukokuuta 1991 Helsinki) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Viipurin Urheilijoita. Hän on harrastanut myös useita muita yleisurheilulajeja, ja häntä valmensi vuoteen 2010 isänsä, estejuoksija Tapio Kantanen. Tämän jälkeen hänen valmentajanaan toimi Conny Karlsson. Viimeiseksi kilpailukaudeksi Tilastopajan mukaan on jäänyt kausi 2012.. Kantanen karsiutui loppukilpailusta Novi Sadin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009. Hän voitti ensimmäisen aikuisten maaottelunsa, Tampereen hallimaaottelun 2011, uransa parhaalla tuloksella 15,00. Hän on voittanut sisäratojen Suomen-mestaruuden 2010 ja 2011. Turun Kalevan kisoissa 2011 hän sijoittui kolmanneksi. Kantanen työnsi ulkorataennätyksensä 15,03 Turussa 5. elokuuta 2011. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kuulantyöntäjät Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset toimittajat
9954 Brachiosaurus

9954 Brachiosaurus, aiemmin 1991 GX7, on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi E. W. Elst vuonna 1991. Pikkuplaneetta sai nimensä jurakautisen Brachiosaurus-hirmuliskon mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1991 GX7. Koska Brachiosauruksen absoluuttinen magnitudi (H) on 13,6, sen läpimitta on todennäköisesti viiden ja kahdentoista kilometrin välillä. ==Katso myös== *9880 Stegosaurus *9937 Triceratops *9949 Brontosaurus *9951 Tyrannosaurus ==Lähteet== *JPL Small-Body Database Browser: 9954 Brachiosaurus (1991 GX7) *Absolute magnitude (H) *Numbered minor planets Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Ruth Hedvall

Ruth Maria Hedvall (8. lokakuuta 1886 Vaasa – 7. helmikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjallisuudentutkija. Ruth Hedvallin vanhemmat olivat kollega Niklas Hedvall ja Seidi Kalm. Hedvall pääsi ylioppilaaksi 1904 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1910 ja tohtoriksi 1915. Väitöskirjan aiheena oli Johan Ludvig Runebergin runouden tyyli. Hedvall toimi Helsingin ruotsalaisen tyttökoulun nuorempana lehtorina vuoteen 1921 ja Helsingin ruotsalaisen tyttölyseon ruotsinkielen vanhempana lehtorina 1923–1944. Hedvall menehtyi Helsingin suurpommituksissa. == Teoksia == * Runebergs poetiska stil: studier. (Väitöskirja.) Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 122. Helsingfors 1915, http://www.sls.fi/sv/utgivning/runebergs-poetiska-stil * Finlands svenska litteratur. Skrifter utgivna av Åbo Akademikommitté 5. Schildt, Helsingfors 1917. * Gustaf Idman-Idestam: Dikter. Utgivna och försedda med en inledning av Ruth Hedvall. Schildt, Helsingfors 1917. * Friedrich Hölderlin. 1921 * Johan Ludvig Runeberg: Julkvällen. Förklaringar av Ruth Hedvall. Schildt, Helsingfors 1927. (Ny upplaga: Söderström, Helsingfors 1938.) * Johan Ludvig Runeberg: Kung Fjalar: en dikt i fem sånger. Förklaringar av Ruth Hedvall.Schildt, Helsingfors 1927. (Nya upplagor: Söderström, Helsingfors 1940, 1946, 1956, 1965.) * Johan Ludvig Runeberg: Älgskyttarne: nio sånger. Förklaringar av Ruth Hedvall och Emil Olson. Beijers Bokförlagsaktiebolag, Stockholm 1914; Schildt, Helsingfors 1927. (Nya upplagor: Söderström, Helsingfors 1932, 1938, 1949, 1950, 1963.) * Johan Ludvig Runeberg och hans diktning. Söderström, Helsingfors 1931. (2. uppl. 1941.) * Svensk litteraturhistoria: för mellanskolor. Söderström, Helsingfors 1951. (3. omarbetade upplaga 1963.) == Lähteet == * * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 * Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Henri Pakisjärvi

Henri Aleksi Pakisjärvi (s. 6. tammikuuta 1989) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti vuoteen 2013 saakka ja uudestaan vuodesta 2020 lähtien Kuivasjärven Auraa ja vuosina 2014–2019 Arctic Athletics Rovaniemi -seuraa. Häntä valmensi aiemmin Anne Karvinen-Poutanen ja vuodesta 2006 Hannu Heikkilä. Pakisjärvi karsiutui loppukilpailusta alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007 ja MM- kilpailuissa 2008 sekä alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009. Vuoden 2011 alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän sijoittui yhdeksänneksi. Hän sijoittui toiseksi aikuisten maajoukkuedebyytissään, Tampereen hallimaaottelussa 2011. Kalevan kisoissa hän on saanut hopeaa 2011 ja pronssia 2012, 2013 ja 2014. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut hopeaa 2009, 2011, 2012, 2013 ja 2014. Pakisjärvi työnsi ennätyksensä 18,48 Karjaalla Raaseporissa 13. kesäkuuta 2011. Hallissa hän on työntänyt parhaimmillaan 18,26 Tampereella 19. helmikuuta 2012. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kuulantyöntäjät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
9949 Brontosaurus

9949 Brontosaurus on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi E. W. Elst vuonna 1990. Pikkuplaneetta sai nimensä jurakautisen Brontosaurus- hirmuliskon mukaan, joka oli myös aiemmin luokiteltu Apatosauruksen synonyymiksi. Ennen kuin asteroidi sai oikean nimensä, se tunnettiin tunnuksella 1990 SK6. Koska Brontosauruksen absoluuttinen magnitudi (H) on 14,0, sen läpimitta on todennäköisesti neljän ja yhdeksän kilometrin välillä. ==Katso myös== *9880 Stegosaurus *9937 Triceratops *9951 Tyrannosaurus *9954 Brachiosaurus ==Lähteet== *JPL Small-Body Database Browser: 9949 Brontosaurus (1990 SK6) *Discovery: Apatosaurus: The Dinosaur Formerly Known as Brontosaurus *ABSOLUTE MAGNITUDE (H) *Numbered minor planets Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Christian Wilbrandt

Christian Hendhersson (Henrikinpoika) Wilbrandt (k. viimeistään 26. marraskuuta 1677 Oulu, haudattu 16. joulukuuta 1677 Vaasa) oli todennäköisesti ruotsalais- tai saksalaissyntyinen kirkkomaalari, joka vaikutti Suomessa viimeistään vuodesta 1639 alkaen. Hän oli johtava kirkkomaalari Pohjanmaalla 1600-luvun puolessavälissä.Lars Pettersson: Hailuodon palanut puukirkko ja sen maalaukset (= Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakauskirja; 73). Helsinki: [Suomen muinaismuistoyhdistys], 1971 Wilbrandt teki maalauksia muun muassa Oulun (1639 ja 1658), Kokkolan pitäjän (1640), Saloisten (1641), Hailuodon (1659) ja Pyhämaan (1667) kirkkoihin. Näistä sekä Oulun, Saloisten että Hailuodon kirkot ovat tuhoutuneet tulipaloissa, joten Pyhämaan kirkko on ainoa, jossa maalaukset ovat säilyneet. Wilbrandtin maalausten osia on löydetty myös Uudenkaarlepyyn, Vähänkyrön, Laihian ja Haukiputaan kirkoista. Haukiputaan kirkossa maalauksista on ullakolla fragmentteja, koska vesikaton lautoina on käytetty edellisen, Wilbrandtin maalaaman kirkon sisäseinälautoja. Myös Lohtajan edellisen kirkon seinälautoja on käytetty nykyisen kirkon rakenteissa, ja niissä on Wilbrandtin maalaamia enkeleitä. == Kirjallisuutta == * Mestareiden jäljillä - pohjalaisia 1600-luvun käsityöläismaalareita, Pohjanmaan museo 2011 == Lähteet == Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1677 kuolleet
Felix Heikel

Karl Felix Heikel (3. kesäkuuta 1844 Turku – 2. toukokuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja, toimittaja ja merkittävä valtiopäivämies. Hän kuului Heikel-sukuun. ==Henkilöhistoria== Heikelin vanhemmat olivat lehtori, rovasti Henrik Heikel (1808–1867) ja Wilhelmina Johanna Schauman. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1862 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1868 ja maisteriksi 1869. Heikel toimi Raahen Porvari- ja Kauppakoulun johtajana 1882–1892 ja hän oli Pohjoismaiden Osakepankin johtokunnan jäsenenä 1892–1913. Heikel oli porvarissäädyssä Helsingin edustaja valtiopäivillä 1882 ja 1891, Raahen 1885, Pietarsaaren 1888 ja Viipurin 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Säädyn puhemies hän oli vuoden 1900 valtiopäivillä. == Teoksia == * Från Förenta Staterna: Nitton bref jemte bihang. Hufvudstadsbladet, Helsingfors 1873, uusi näköispainos Hufvudstadsbladet, Helsingfors 1973 * Yhdysvalloista: Yhdeksäntoista kirjettä liitteineen. J. Häggman ja S. Hirvonen, Joensuu 1876 (Teoksen suomennos pdf-tiedostona Dorian Kansallsikirjastossa) * Om allmänt välstånd. Lättfattliga föreläsningar för arbetare 4. 1876 * Om priset och arbetslönen. Lättfattliga föreläsningar för arbetare 5. 1876 * Om myntet samt olika slag af Spar- och lånekassor. Lättfattliga föreläsningar för arbetare 6. 1877 * Centralt eller moderat? Politisk flygskrift af. F. H. Beijer, Helsingfors 1886 * Johan och Baltzar Fellman: Minnesteckning. Uleåborg 1887 * Vid möten och sammanträden: En kort handledning. Edlund, Helsingfors 1887 * Lyhykäinen johdatus kokouksien ja istuntojen pitämiseen. Edlund, Helsinki 1887 * Finlands bank- och penningeväsen: Ett bidrag till belysande af den ekonomiska utvecklingen åren 1809-1887. Edlund, Helsingfors 1888 * Vårt nya statsskick. Politiska ströskrifter 1. Helsingfors 1918 * Nordiska aktiebanken för handel och industri 1872–1919. Nordiska aktiebanken, Helsingfors 1922 * Pohjoismaiden osakepankki kauppaa ja teollisuutta varten. Helsinki 1922 ==Lähteet== Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan porvarissäädyn puhemiehet Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1844 syntyneet Luokka:Vuonna 1921 kuolleet
Arne Jörgensen

Arne Skjold Raahauge Jörgensen (11. kesäkuuta 1883 Uusikaupunki – 7. helmikuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen kirjastonhoitaja. Jörgensenin vanhemmat olivat hovineuvos Niels Raahaugo Jörgensen ja Rosalie Twarjansky. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1905, maisteriksi 1907 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1930. Jörgensen toimi Helsingin yliopiston kirjastossa ylimääräisenä amanuenssina 1903–1918 sekä vanhempana alikirjastonhoitajana 1921–1941. Hän oli välillä Holger Schildtin kustannusliikkeen palveluksessa 1918–1921. Jörgensen oli naimisissa vuodesta 1917 Märta Bergbomin kanssa. == Teoksia == * Nyländska avdelningens matrikel 1640–1868. Nyland : samlingar utgivna av Nyländska avdelningen : 7 Häft. Nyländska avdelningen, Helsingfors 1911 * Bokägarmärken i Finland. Helsingfors 1916 * Samtida skrifter rörande Sveriges förhållande till främmande makter och Sveriges krig : supplement. Helsingfors universitetsbiblioteks skrifter 2. Helsingfors 1918 * Hertonäs gård : beskrivning enl. J. G. Bergbom: Hertonäs och G. Nikander: Herrgårdar i Finland. Svenska odlingens vänner i Helsinge, Helsingfors 1923 * Nikolai I ja Yliopiston kirjasto. Porvoo 1928 (Eripainos teoksesta "Helsingin yliopiston alkuajoilta") * Universitetsbiblioteket i Helsingfors 1827-1848, väitöskirja. Helsingfors 1930, uusi painos 1980 * Unhoonjääneitä englantilaisia Kalevalan tutkimuksia, teoksessa Juhlakirja Yrjö Hirnin kuusikymmenvuotispäiväksi 7. 12. 1930; toimituskunta Gunnar Castrén, K. S. Laurila, Hans Ruin. Otava 1930 * Universitetsbiblioteket i Helsingfors : den 10 juli 1931 : till de skandinaviska deltagarena i femte nordiska historikermötet. Helsingfors 1931 * En splittrande ångbåtsstämpel : en gensaga på ett ohemult angrepp av några "Verteidiger". Helsingfors 1932 * Guomundur Ólafssons marginaler till Verelius' Hervarar Saga. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 247. Helsingfors 1935 * Calonius-Naumannska samlingen i Helsingfors universitetsbibliotek : redogörelse för samlingen även som katalog över en del av densamma. Helsingfors universitetsbiblioteks skrifter 17. Helsingfors 1936 * Kuninkaalliset ja kanslerin kirjeet 1640-1713 / Kongliga och cancellers bref 1640-1713 ; toim. Arne Jörgensen. Helsingin yliopisto 1940 == Lähteet == * * Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 Luokka:Suomalaiset kirjastonhoitajat Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Juusela

Juusela on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Aki Juusela (s. 1991), jääkiekkoilija * Arto Juusela (s. 1939), kitara- ja luuttutaiteilija, silmätautien erikoislääkäri * Janne Juusela (s. 1970), asianajaja ja veroasiantuntija * Jukka Juusela (1941–2017), matkailualan virkamies, keskustapuolueen taustavaikuttaja ja kunnallisneuvos * Jyrki Juusela (s. 1943), vuorineuvos * Kaisu Juusela (s. 1943), kielitieteilijä * Lasse Juusela (s. 1972), pikajuoksija * Martti Emanuel Juusela (1908–1979), päätoimittaja ja maakuntaneuvos * Niki Juusela (s. 1978), urheilutoimittaja ja -selostaja * Väinö Juusela (ent. Juslén , 1878–1922), koulunjohtaja, köyhäinhoidon ylitarkastaja ja oppikirjojen tekijä.
Petter Sairanen

Petter Sairanen (s. 6. kesäkuuta 1958 Vaasa) on lappeenrantalainen kirjailija. Ennen kirjailijan uraa Sairanen on työskennellyt kirvesmiehenä, rajavartijana ja ohjaajana urheiluopistossa. Sairasen esikoiskirjan Sähköllä valaistu talo (1989) pohjalta tehtiin elokuvakäsikirjoitus elokuvaan Umur. == Teokset == === Romaanit === * * * * === Kuunnelmat === * Tulevaisuuden menneisyys (1996) * Tunturiylänkö (1997) === Näytelmät === * Koston kevät (2000) * Saunaretki Pariisiin (2005) === Elokuvakäsikirjoitukset === * Erakkorapu (1998) * Umur (2002) yhdessä Kai Lehtisen kanssa == Filmografia == Vuosi Lyhytelokuva / Elokuva Rooli 2002 Umur Runkku 2003 Mosku – lajinsa viimeinen K. M. Wallenius == Palkinnot== * Kalevi Jäntin palkinto 1990 esikoisromaanista Sähköllä valaistu talo (1989). == Aiheesta muualla == *Petter Sairanen Kirjasampo.fi:ssä Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Kalevi Jäntin palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Let England Shake

Let England Shake on PJ Harveyn kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin Britanniassa 14. helmikuuta 2011. Levyltä on julkaistu kaksi singleä, The Words That Maketh Murder 7. helmikuuta 2011 ja The Glorious Land 18. huhtikuuta 2011. Levyn vastaanotto oli positiivinen. Sen 42 musiikkikriitikon arvioon perustuvat pisteet Metacritic ovat 86/100. Suomessa albumi oli virallisella listalla seitsemän viikkoa, sijoittuen parhaimmillaan seitsemänneksi. Harvey on maininnut levyn saaneen vaikutteita The Doorsin, The Poguesin ja The Velvet Undergroundin musiikista. Levyn keskeisenä teemana on sodankäynti. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review * Desibeli.net: * Metacritic: 86/100Metacritic aggregate * Entertainment Weekly: AEntertainment Weekly * The Guardian: The Guardian * Pitchfork Media: 8.8/10Pitchfork Media * Rolling Stone: Rolling Stone * Rumba: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2011 albumit Luokka:Brittiläiset folk rock -albumit
Kokkolan Oopperakesä

Kokkolan Oopperakesä on Kokkolassa vuosittain järjestettävä oopperajuhla. Oopperan tapahtumapaikkana on vuonna 2011 ensi kerran Länsipuistoon pystytettävä suuri teltta.Kokkolan oopperateltta kohoaa aikataulussaKokkolan oopperaliput ovat menneet kaupaksi Tuotantoja ovat olleet Figaron häät (2006 ja 2007), Lepakko (2007–2008), Offerere (2008), Lulu (2009), Döbeln 1809 (2009, kantaesitys, tilausteos, levytys ilmestynyt 2010), Hästarna kommer (2009), ja vuonna 2010 ohjelmassa oli Georges Bizet'n Carmen. Vuoden 2011 Oopperakesässä pääteoksena oli Mozartin Taikahuilu.Kokkolan ooppera luettu 15.5.2008 Vuonna 2012 oli ohjelmassa Heinz-Juhani Hoffmannin teos Ahti Karjalainen – elämä, Kekkonen ja teot.Ahti Karjalainen, Kokkolan Ooppera Vuonna 2013 ei aikataulullisista syistä ollut kesäfestivaalia, ja siksi yhdistys järjesti marraskuussa festivaaliviikon. Viikon pääteos oli Benjamin Brittenin Pieni nokipoika. Kurt Weillin harvoin esitetty Silbersee (Hopeameri) tulee esitykseen Oopperakesässä 2014. Teoksen ohjaajan Anu Komsin mukaan Weillin musiikki on siinä lyyrisimmilläänAri Vihanta, Kokkolan oopperakesä löysi Kurt Weillin harvinaisen teokset, Yle, 4.3.2014 Festivaalin järjestää Kokkolan oopperayhdistys. == Lähteet == == Aiheesta muualla== *Kokkolan ooppera Luokka:Klassisen musiikin tapahtumat Suomessa Luokka:Oopperajuhlat Luokka:Kokkolan tapahtumat
O. J. Tuulio

Oiva Johannes Tuulio (vuoteen 1933 Tallgren; 17. tammikuuta 1878 Pyhäjärvi Ul – 21. kesäkuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen kielentutkija ja Helsingin yliopiston professori. Vuonna 1907 hänestä tuli Helsingin yliopiston ensimmäinen espanjan kielellä väitöksensä tehnyt tohtori. Tuulio oli Satakuntalaisen osakunnan inspehtori vuosina 1931–1934. == Elämäkerta == Tuulion vanhemmat olivat rovasti Ivar Markus Tallgren ja Jenny Maria Montin. Hänen sisarensa oli esseisti ja kriitikko Anna-Maria Tallgren ja veljensä arkeologian professori Aarne Michael Tallgren. Tuulio pääsi ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassillisesta lyseosta 1896 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1901 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1907. Tuulio työskenteli Helsingin suomalaisen normaalilyseon latinan kielen opettajana 1906–1907, vt. lehtorina 1909–1910 ja ranskan kielen opettajana 1910–1911. Hän toimi Helsingin yliopiston eteläromaanisten kielten dosenttina 1910–1928 ja yliopiston historiallis-kielitieteellisen laitoksen amanuenssina 1920–1935. Hän oli eteläromaanisten kielten ylimääräinen professori vuodesta 1928 alkaen. Tuulio oli Suomalaisen kirjallisuuden edistämisrahaston kaunokirjallisuuden osaston jäsen vuodesta 1911, Nykysuomen sanakirjan neuvottelukunnan jäsen 1929–1935 sekä Suomen itämaisen seuran johtokunnan jäsen 1933–1935 ja seuran varapuheenjohtaja vuodesta 1935. Hän avusti Neuphilologische Mitteilungen -lehteä 1913–1923 ja toimitti espanjankielistä Revista Comercial de Finlandia -lehteä vuodesta 1938. Tuulio oli naimisissa vuodesta 1917 filosofian tohtori, kirjailija Tyyni Maria Haapasen (tunnetaan paremmin nimellä Tyyni Tuulio) kanssa. Heillä oli kolme lasta, joista vanhin Jaakko Marcus Ilmari Tuulio kaatui jatkosodassa. == Teoksia == * Estudios sobre la Gaya de Segovia, väitöskirja. 1907 * Sur la rime italienne. 1908 * Glanures catalanes et hispano–romanes I–IV. 1911–1914 * Les poèsies de Rinaldo d'Aquino. 1917 * Survivanee araboromane du Catalogue d'étoiles de Ptoléimée. 1928 * Indrisi, la Finlande et les autres pays baltiques orientaux. 1930 (A.M. Tallgrenin kanssa) * Du nouveau sur Idrisi. 1936 * "Satakunnan vanhin tunnettu paikannimi", Satakunta X. Satakuntalainen osakunta, Porvoo 1936. * Ibn Quzman, éd ecrit. 1941 == Lähteet == * * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961. * Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917, osa P–Ö. * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * * Oiva Tuulio Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan 375 humanistia -sivustolla Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Vapaa Karjala

Vapaa Karjala (vuosina 1931–1937 Vapaa Karjala ja Inkeri, 1938–1939 Karjala–Inkeri) oli Sortavalassa ja Viipurissa vuosina 1920–1939 ilmestynyt sanomalehti. Karjalan kansalaisliiton Itä-Karjalan komitean julkaisema Vapaa Karjala oli Itä-Karjalan pakolaisille tarkoitettu viikkolehti. Se sisälsi lähinnä pakolaisten lähtöalueita koskevia uutisia ja kirjoituksia. Varsinaista Suur-Suomi-propagandaa lehdessä oli vähän. Aluksi julkaistiin jonkin verran myös karjalankielistä aineistoa. Vuonna 1923 Vapaa Karjala siirtyi Sortavalasta Viipuriin. Vuonna 1928 se muutettiin myös inkeriläispakolaisten äänenkannattajaksi, jolloin Inkerin liiton vuodesta 1922 lähtien julkaisema aikakauslehti Inkeri lakkasi ilmestymästä. Vuonna 1931 Karjalan kansalaisliiton Itä-Karjalan komitean ja Inkerin liiton yhteisen lehden nimeksi muutettiin Vapaa Karjala ja Inkeri. Vuodesta 1938 lähtien se ilmestyi pelkästään kansalaisliiton lehtenä nimellä Karjala–Inkeri. Lehden ominta alaa olivat Neuvostoliittoa ja varsinkin Neuvosto-Karjalaa koskevat uutiset. Vapaan Karjalan ja sen seuraajien päätoimittajina työskentelivät Ville Söderholm (vastaava toimittaja 1920 ja 1921), Aleksanteri Sadovnikov (1920–1921), Ilmari Havu (1921–1922), Otto Kotonen (1923–1933), Ilmari Raekallio (1934) ja Eino Parikka (1934–1939). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Vapaa Karjala digitoituna kansalliskirjastossa * Vapaa Karjala ja Inkeri digitoituna kansalliskirjastossa * Karjala–Inkeri digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet Luokka:Sortavala Luokka:Viipurin media
Inkerin Sanomat

Inkerin Sanomat (vuonna 1920 Kirjasalon Sanomat) oli Raudussa ja Käkisalmessa vuosina 1920–1922 ilmestynyt sanomalehti. ”Inkeriläisten äänenkannattajana” kerran viikossa ilmestynyt lehti oli erikoistunut Inkerin ja sieltä Suomeen tulleiden pakolaisten asioihin. Syksystä 1922 lähtien sen työtä jatkoi Inkerin liiton aikakauslehti Inkeri. Vuoden 1926 lopussa Inkeri yhdistettiin Karjalan kansalaisliiton Itä-Karjalan komitean julkaisemaan Vapaaseen Karjalaan, josta tuli järjestöjen yhteinen lehti. Sanomalehden luonteisena ilmestyneiden Kirjasalon ja Inkerin Sanomien päätoimittajina työskentelivät Kaarlo Stendahl ja S. Termonen yhdessä (1920) ja Termonen yksin (1921), vastaavana toimittajana Topi Orpana (1921–1922) ja toimittajana Antti Tiittanen (1921–1922). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kirjasalon Sanomat digitoituna kansalliskirjastossa * Inkerin Sanomat digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet Luokka:Käkisalmi Luokka:Rautu
1\. erillinen viestikomppania

1\. erillinen viestikomppania perustettiin 1. joulukuuta 1952 Riihimäellä osana Viestirykmenttiä. Se siirtyi 8. kesäkuuta 1953 Ouluun vanhoille Suomen suuriruhtinaskunnan aikaisille puukasarmeille ja alistettiin Pohjois-Suomen sotilasläänin komentajalle. Viestitarkastaja määräsi kuitenkin komppanian koulutustehtävät ja vastasi sen viestimateriaalisesta kehittämisestä. Komppaniaan kuuluivat neljä radio- ja neljä puhelinjoukkuetta sekä komento- ja huoltojoukkue. Lisäksi komppanialla oli toimisto ja tarvittavat varastot. Komppaniaan kuulunut viestikorjaamo erotettiin myöhemmin erilliseksi korjaamoksi ja se alistettiin Oulun korjaamolle.Vainovalkeasta valokaapeliin, s. 425. Komppaniassa annettiin prikaati- ja armeijakuntatason viestijoukkojen sotilasopetusta vuoteen 1989, jolloin yksiköstä muodostettiin Pohjois-Suomen Viestipataljoona. Muodostettaessa pataljoonan henkilöstöä täydennettiin Kainuun prikaatin ja Karjalan prikaatin viestikomppanioiden ja 2. erillisen viestikomppanian kantahenkilökunnalla.Vainovalkeasta valokaapeliin, s. 430. == Komppanianpäälliköt == *majuri P. Saukkonen 1953–1960 *majuri V. Järvinen 1960 *majuri U. Huuskonen 1960–1962 *majuri E. Paasio 1962–1966 *majuri N. Mikkonen 1966–1968 *majuri P. Prinkkilä 1968–1971 *majuri K. Peltola 1971–1974 *majuri P. Lemettinen 1974– *majuri J. Hurme 1980-luvulla == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Viestijoukot Luokka:Komppaniat
Alvin Ailey American Dance Theater

Alvin Ailey American Dance Theater on amerikkalaisen tanssijan Alvin Aileyn vuonna 1958 New Yorkiin perustama tanssiteatteri. Se on ensimmäinen nykytanssiin keskittyvä tanssiteatteri jolla on oma ohjelmisto. Sen nykyinen johtaja on Judith Jamison. Siihen kuuluu osana Ailey II, joka perustettiin 1970-luvulla kun kiertueiden vuoksi luovaan työhön ei jäänyt riittävästi aikaa. Ailey II:n johtaja on Sylvia Waters. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset tanssiteatterit Luokka:Manhattanin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Manhattanin kulttuuri Luokka:Nykytanssiryhmät
Lockheed EC-130J

Lockheed EC-130J on muunneltu C-130J Hercules lentokone, joka pystyy lähettämään tallennettua sekä datalinkin kautta reaaliaikaista televisio- ja radiolähetystä sekä sotilaallista kommunikaatiota noin 100-500 kilometrin etäisyydelle. Lentokoneen maksimilentokorkeus on 8 500 metriä. == Tekniset tiedot == Luokka:Sotilaslentokoneet
Riian keskustori

thumb| Sisänäkymä Keskustorin yhdestä hallista. Riian keskustori () on Latviaa pääkaupungissa Riiassa sijaitseva kauppahalli ja tori, joka on Euroopan suurimpia. Se avattiin 2. marraskuuta 1930, jolloin se oli suurin ja modernein kauppahalli maailmassa. (Wayback Machine) Se on kooltaan 72 300 neliömetriä. (Wayback Machine) Riian kaupunginvaltuusto teki 28. joulukuuta 1922 päätöksen kauppahallin rakentamisesta keskustaan. Siihen aikaan siellä oli jo lähistöllä tori, mutta se oli liian pieni ja epähygieeninen kasvavaan kaupunkiin. (Wayback Machine) Suunnittelijana toimi kaupunginarkkitehti Pavils Dreijmanis. Hankkeen suunnittelussa olivat mukana myös insinöörit V. Isajevs ja G. Tolstojs sekä arkkitehti P. Pavlovs. tarkoitus oli rakentaa yhteensä viisi paviljonkia – lihapaviljonki, maitotuotteiden paviljonki, vihannespaviljonki ja kalapaviljonki. Rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 1924. Vuonna 1926 kävi kuitenkin ilmi, että alkuperäinen hanke edellyttää muutoksia ja lisäyksiä, jotka ylittivät hankkeen alkuperäiset kustannuslaskelmat, joten rakennustyöt jouduttiin keskeyttämään. Rakentaminen aloitettiin uudelleen vasta vuonna 1928, ja kauppahallikokonaisuus valmistui syksyllä 1930. Riian keskustori on suurin sodanjälkeinen rakennus Riiassa. Myyjät myyvät tuotteitaan korkeissa halleissa, joihin oli ensimmäisen maailmansodan aikaan sijoitettuna Saksan ilmalaivoja. Alueella on yli 3 000 myyntipaikkaa, ja siellä käy parhaimmillaan päivittäin 100 000 asiakasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Centraltirgus.lv Luokka:Riika Luokka:Kauppahallit
Erland Piirinen

Erland (Eelu) Piirinen (alk. Piri, 31. lokakuuta 1869 Harjavalta – 24. huhtikuuta 1949 Harjavalta) oli suomalainen toimitusjohtaja ja kirjallisuuden suomentaja. Hän käytti myös nimimerkkejä ”Väinö Marjamaa” ja ”Lauri Suonperä”. Piirisen vanhemmat olivat maanviljelijä Maurits Biri ja Vivika Wilhelmiina Hälli. Hän pääsi ylioppilaaksi 1891 Porin lyseosta ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa. Piirinen toimi Haminan kaupunginviskaalina 1905–1910 ja hän oli sitten Weilin & Göös Oy:n palveluksessa vuodesta 1910 alkaen. Myöhemmin Piirinen oli Kustannus Oy Kirjan teknillisenä johtajana ja Larsson & Jantunen Oy:n toimitusjohtajana. Erland Piirinen oli naimisissa vuodesta 1906 Hanna Ottilia Mäkelän kanssa. == Teokset == * Valokuvaaja: oppikirja valokuvauksen harjoittajille. Kirja, Helsinki 1917 * Valokuvausopas: ohjeita aloittelijoille. Kirja, Helsinki 1920, 2. lis. painos 1924, 3. uus. ja lis. painos 1928 * Valokuvauksen alkeet. Suomen valokuvaustarpeiden kauppa, Helsinki 1926, 2. uusittu ja lisätty painos 1930 == Suomennokset == * Naiskysymys: yksinäytöksinen pila; Josef Sienerin mukaan suomeksi mukaili Lauri Suonperä. Näytelmäkirjasto n:o 106. Kirja, Helsinki 1913 * Palvelusväkeä: 1-näyt. huvinäytelmä; Roderich Benedixin mukaan suomeksi sommitteli Lauri Suonperä. Näytelmäkirjasto n:o 108. Kirja, Helsinki 1913 * Onnellinen aviomies: kolminäytöksinen huvinäytelmä; C. A. Görnerin mukaan suomeksi sovittanut Lauri Suonperä. Näytelmäkirjasto n:o 114. Kirja, Helsinki 1914, 2. painos 1920, 3. painos 1927 * Isän nenä: yksinäytöksinen pila; Kraus'in & Niedt'in mukaan suomeksi sovitti Väinö Marjamaa. Näytelmäkirjasto n:o 117. Kirja, Helsinki 1914 * Varasteleva sulhanen: yksinäytöksinen pila: Max Hartungin näytelmästä suomeksi mukaili Väinö Marjamaa. Näytelmäkirjasto n:o 121. Kirja, Helsinki 1914 * Alarik Wendell: Kirjansitoja: ohjeita kirjansitomataidon yksinkertaisimmista tavoista ja niiden oppimisesta omin päin; suomeksi sovittanut E. Piirinen. Kirja, Helsinki 1916 * Catherine Radziwill: Euroopan ruhtinaitten avioliitot. Kirja, Helsinki 1918 * Gustave Aimard: Kivisydän: seikkailuja kaukaisessa Lännessä. Kustannus Oy Kirja, Helsinki 1918 * Heinrich Vollrat Schumacher: Ranskan viimeinen keisarinna: Eugenie di Teba y Montijon elämä: romaani. Kirja, Helsinki 1918 * Gustave Aimard: Tiikerikissa: seikkailuja kaukaisessa Lännessä. Kustannus Oy Kirja, Hämeenlinna 1918 * Elin Wägner: Kamillan avioliitto. Kirja, Helsinki 1919 * Hans Schmidt: Valokuvaajan valo-oppi; saksalaisen alkuteoksen 3-4 painoksesta mukaillen suomeksi toimittanut E. Piirinen. Suomen valokuvaajain liitto, Helsinki 1926 == Lähteet == * * Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Venla Luja

Vendla (Venla) Salome Luja, o.s. Kallio (7. toukokuuta 1889 Naantali – 13. toukokuuta 1949 Espoo) oli suomalainen kirjailija. Luja toimi 1934 perustetun Leppävaaran Työväen Näyttämön puheenjohtajana. Hän oli myös Espoon kauppalanvaltuuston jäsen SDP:n edustajana. Lujan tytär oli poliitikko Sinikka Luja-Penttilä, joka julkaisi vuonna 1983 hänen elämänvaiheistaan kertovan romaanin Venla. == Teoksia == * * * == Lähteet == * Archive.org === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Siviili- ja talousvaliokunta

Siviili- ja talousvaliokunta oli Porvoon maapäiville 1809 perustettu ensimmäinen valiokunta, jonka tehtävänä oli käsitellä valtion eli kruununveroja sekä sotalaitosta koskevat esitykset. Porvoon maapäiville perustettiin raha-asiainvaliokuntakin. Myöhemmin 1863-1864 valtiopäivillä valtiopäivämiehet järjestäytyivät useiksi valiokunniksi ja valtiopäivätoiminta alkoi jäsentyä. Luokka:Valiokunnat
Plantaasi-festivaali

Plantaasi-festivaali on musiikin ympärille rakentuva kesätapahtuma. ==Historia== Plantaasi-festivaalin juuret ovat opiskelijoiden järjestämissä kesäbileissä. Tapahtuma tunnettiin vuosina 2001–2009 nimellä Plantaasirock. Plantaasi-nimen tapahtuma on saanut siitä, että se järjestettiin ensimmäisinä vuosinaan paikallisen viljelijän viljelysmailla. Vuonna 2010 tapahtuma laajennettiin julkiseksi. Lisäksi tavoitteeksi asetettiin alueen yleisen kulttuuritarjonnan lisääminen ja väestöryhmien välisen kanssakäymisen kehittäminen. Samalla tapahtuman nimi muuttui Plantaasirockista Plantaasi- festivaaliksi. Vuonna 2012 tapahtuma järjestettiin Kuopiossa. ==Plantaasi 2010, Varkaus== Ensimmäinen kaupallinen Plantaasi-festivaali järjestettiin Kuntorannassa 9.7.–11.7.2010. Tapahtumaan oli hankittu nimekäs esiintyjäkaarti, ja lavalla nähtiin muun muassa Raappana, Paleface, Haloo Helsinki!, Pelle Miljoona, Raaka-Aine ja Bone5. Tapahtuma järjestettiin pääosin paikallisten nuorten, Savonia-ammattikorkeakoulun ulkomaalaisten opiskelijoiden ja nuorten yrittäjien voimin. ==Plantaasi 11, Varkaus== Toista kertaa järjestetty Plantaasi-festivaali kantoi nimeä Plantaasi 11. Perjantaina 8.7. Plantaasi 11 -festivaalissa esiintyivät helsinkiläiset bändit Verga ja Ready for the Rodeo sekä Idols-ohjelmasta tutut Lotta Sandholm ja Jusu Wirekoski. Perjantai-illan pääartistina nähdään Carmen Gray. Lauantaina 9.7. Plantaasin päälavalla nähtiin mm. Tommi Kalenius, blueskitaristi Erja Lyytinen sekä Haloo Helsinki!. Sunnuntaina 10.7. esiintyivät pikkukakkosesta tuttu Tuttiritari sekä Tommi Läntinen ja Pelle Miljoona. ==Aiheesta muualla== *Plantaasi-festivaalin virallinen sivusto Luokka:Musiikkifestivaalit Suomessa
Gabriel Tolpo

Axel (Aksel) Gabriel Tolpo (1. helmikuuta 1813 Nurmijärvi – 31. maaliskuuta 1886 Vihti) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Ratsutilallinen Gabriel Tolpo oli Tammikuun valiokunnan jäsen ja talonpoikaissäädyssä Raaseporin itäisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Hän oli valtiopäivillä puhemiesneuvoston varajäsen, valitsijamies ja laki- ja lisätyn suostuntavaliokunnan jäsen. Tolpo kannatti valtiopäivillä mm. hevoskyyditysmaksun korottamista ja tientekovelvollisuuden aikaisempaa tasaisempaa jakamista. Tolpo oli Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäsen vuodesta 1862.http://www.kansallisbiografia.fi/jasenet/?mid=1215 Tolpon tyttärenpoika oli vihtiläinen kansanedustaja Artturi Hiidenheimo. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Tammikuun valiokunta Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1813 syntyneet Luokka:Vuonna 1886 kuolleet
Pyhän ruumiin juhlapäivä

Pyhän ruumiin juhlapäivä eli Herran ruumiin juhla eli Kristuksen pyhän ruumiin ja veren juhla (, usein lyhemmin Corpus Christi) on roomalaiskatolisen kirkon juhlapäivä, jota vietetään ehtoollisaineissa palvotun Kristuksen ruumiin kunniaksi. Juhlapäivää alettiin viettää vuonna 1264 paavi Urbanus IV:n määräyksestä. Pyhän ruumiin juhlapäivää vietetään 60 päivää pääsiäisen jälkeen, Pyhän Kolminaisuuden päivän jälkeisenä torstaina. Se on siten yleensä kesäkuussa, joskus toukokuun lopulla. Vuonna 2015 se oli 4. kesäkuuta. Päivän viettoon kuuluu katolisissa maissa perinteisesti musiikkia, tanssia ja ilotulituksia. Pyhän ruumiin juhlapäivää vietetään yleisenä pyhäpäivänä monissa katolisissa Euroopan maissa, muun muassa Itävallassa, Kroatiassa, Puolassa ja Portugalissa, sekä monissa Latinalaisen Amerikan maissa, kuten Brasiliassa, Kolumbiassa, Boliviassa, Chilessä ja Dominikaanisessa tasavallassa. ==Viettopäivä== Varhaisin mahdollinen viettopäivä on 21. toukokuuta (kuten vuosina 1818 ja 2285), myöhäisin 24. kesäkuuta (kuten vuosina 1943 ja 2038). *26. toukokuuta 2016 *15. kesäkuuta 2017 *31. toukokuuta 2018 *20. kesäkuuta 2019 *11. kesäkuuta 2020 *3. kesäkuuta 2021 *16. kesäkuuta 2022 *8. kesäkuuta 2023 *30. toukokuuta 2024 *19. kesäkuuta 2025 *4. kesäkuuta 2026 ==Katso myös== * Corpus Christi == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Katoliset juhlapäivät Luokka:Kristilliset juhlapäivät
Hercules (vuoden 1983 elokuva)

Hercules on vuonna 1983 julkaistu Luigi Cozzin ohjaama italialainen seikkailuelokuva. Se on muunnelma kreikkalaisen mytologian sankarin Herakleen (latinaksi Hercules) seikkailuista. Elokuvassa Hercules (kehonrakentaja Lou Ferrigno) taistelee kuningas Minosta vastaan, joka käyttää "tiedettä" valloittaakseen maailman. Herculeen tehtävänä on pysäyttää hänet ja pelastaa rakastamansa prinsessa. Seikkailut sisältävät muun muassa taisteluja animoituja jättiläisrobotteja vastaan. Cannon Filmsin tuottaman elokuvan musiikin on säveltänyt Pino Donaggio. ==Näyttelijät== ==Mainoslause== Hänet, jolla on sadan raavaan miehen voimat, lähetti Zeus ihmiskunnan pelastukseksi. ==Vastaanotto== Kriitikkojen teilaamasta elokuvasta on myöhemmin tullut eräänlainen kulttisuosikki. Vuonna 1985 julkaistiin sen jatko-osa Voittamaton taistelija (Hercules II). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * * Lou Ferrigno – the Ultimate Hercules Luokka:Vuoden 1983 italialaiset elokuvat Luokka:Italialaiset seikkailuelokuvat Luokka:Italialaiset fantasiaelokuvat Luokka:Vuoden 1983 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Cannon Groupin elokuvat
Bridesmaid

Bridesmaid tai Bridesmaids voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Morsiusneito (engl. The Bridesmaid), Ruth Rendellin rikosromaani vuodelta 1989 * La demoiselle d'honneur (engl. The Bridesmaid), Rendellin romaaniin perustuva Claude Chabrolin elokuva vuodelta 2004 * Bridesmaids, draamaelokuva vuodelta 1989, pääosissa Shelley Hack ja Sela Ward * Morsiusneidot (), komediaelokuva vuodelta 2011, pääosissa Kristen Wiig and Maya Rudolph. == Katso myös == * Häiden avustajat
Elämän tarkoitus (Eppu Normaalin kappale)

Elämän tarkoitus on suomalaisen rockyhtyeen Eppu Normaalin musiikkikappale. Se on neljäs raita yhtyeen Kahdeksas ihme -studioalbumilla, joka julkaistiin vuonna 1985. Kappale on julkaistu myös tuplakokoelmalevyllä Reppu 2 levyn 1 kuudentena raitana. Kappaleen on säveltänyt Pantse Syrjä ja sanoittaneet Pantse ja Martti Syrjä. Kappaleen riimityksessä ”elämän tarkoitus on ikävän karkoitus”. Sama riimitys esiintyi tätä ennen Mikko Alatalon kappaleessa ”Maailmanlopun meininki” albumilta Ikävän karkoitus, joka julkaistiin vuonna 1984. Radiomafian top 500 -äänestyksessä vuonna 1995 "Elämän tarkoitus" oli 460. menestynein kappale. Luokka:Eppu Normaalin kappaleetLuokka:Vuoden 1985 kappaleet
Ville Hukkanen

Ville Hukkanen (s. 14. heinäkuuta 1992) on suomalainen nyrkkeilijä. Hän voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa yleisessä sarjassa jo 16-vuotiaana vuonna 2009. Mutta on sitten urallaan kärsinyt useista käsivammoista johtuneista loukkaantumisista. . Turkissa käydyissä EM-kilpailuissa 2011 Hukkanen nyrkkeili alle 75 kilon sarjassa ja putosi jatkosta toisella kierroksella tultuaan hylätyksi ottelussa Ukrainan Dmitro Mitrofanovia vastaan. Mitrofanov johti ottelua tuossa vaiheessa pistein 16–4. . Ville Hukkanen voitti sotilaiden avoimissa EM-kisoissa syyskuussa 2012 hopeaa hävittyään loppuottelussa niukasti saksalaiselle Kevin Kunzelille pistein 10–11.. Venäjän Kaliningradissa käydyissä 22-vuotiaiden EM-kisoissa joulukuussa 2012 Hukkanen ylsi pronssille hävittyään välierässä isäntämaan Dmitri Bivolille pistein 6–11. . Kazakstanissa käydyissä MM-kilpailuissa 2013 Hukkanen voitti alle 81 kilon sarjassa ensimmäisessä ottelussaan nepalilaisen Deepak Maharjanin mutta hävisi toisella kierroksella isäntämaan Adilbek Niazymbetoville. Huhtikuussa 2015 Hukkanen voitti 81 kilon sarjan Suomen mestaruuden tyrmäämällä vastustajansa Jere Jokisen ensimmäisessä erässä. Ville Hukkasta valmentaa hänen isänsä, nyrkkeilyn EM-mitalisti Esa Hukkanen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt