Liettuan poliittinen järjestelmä

Liettuan poliittinen järjestelmä on hallintomuodoltaan parlamentaarinen edustuksellinen demokratia. Valtiomuodoltaan Liettua on tasavalta. Pääministeri on hallituksen päämies ja käytössä on monipuoluejärjestelmä. Valtionpäämiehenä toimii presidentti. Toimeenpanovaltaa käyttää pääministerin johtama hallitus. Lainsäädäntövalta on hallituksella ja yksikamarisella Seimasilla (Liettuan parlamentilla). Oikeudellinen valta on presidentin nimittämillä tuomareilla. Oikeuslaitos, joka muodostuu perustuslakituomioistuimesta, korkeimmasta oikeudesta ja muutoksenhakutuomioistuimesta, on riippumaton toimeenpano- ja lainsäädäntövallasta. 25. lokakuuta 1992 hyväksytty perustuslaki vahvisti edellä mainitut valtaoikeudet. Koska Liettuassa vallitsee monipuoluejärjestelmä, hallitusta ei johda yksittäinen puolue vaan lukuisat eri puolueet (koalitiohallitus). ==Historia== Itsenäistyttyään Neuvostoliitosta 11. maaliskuuta 1990, Liettua piti kiinni toista maailmansotaa edeltävistä demokraattisista perinteistään. Sotien aiheuttamat kokemukset johtivat erilaisiin poliitikkojen ehdotuksiin, jotka vaihtelivat vahvasta parlamentarismista vallan kolmijako-oppiin. Kompromissina annettiin ehdotus semipresidentialistisesta valtiosta. Viitattu 5.9.2010 25\. lokakuuta 1992 pidetyssä kansanäänestyksessä, joka oli ensimmäinen äänestys itsenäistymisen jälkeen, 56,75 % äänestäjistä kannatti uuden perustuslain hyväksymistä.Nuo 1991 m. iki šiol paskelbtų referendumų rezultatai (Results from Refrenda 1991-Present) , Microsoft Word Document, Seimas. Viitattu 5.9.2010. Liettua liittyi puolustusliitto Naton jäseneksi 29. maaliskuuta 2004 ja Euroopan unionin jäseneksi 1. toukokuuta 2004. ==Hallinto== Liettuan hallinto jakautuu kolmeen osaan: toimeenpanovaltaan, lainsäädäntövaltaan ja oikeuslaitokseen. Jokainen osa on erillinen toisistaan. ===Toimeenpanovalta=== Toimeenpanovalta on presidentillä, pääministerillä ja presidentin johtamalla ministerineuvostolla. ===Presidentti=== Liettuan presidentti on valtionpäämies, joka valitaan viiden vuoden toimikaudeksi enintään kahdeksi kaudeksi peräkkäin. Presidentti valitsee (Seimasin luvalla) pääministerin, nimittää ministerit ja puolustusvoimien komentajan, päättää ulkopolitiikasta ja vahvistaa sotilaalliset ja diplomaattiset nimitykset. Lisäksi presidentti valvoo Seimasin vallankäyttöä ja hänellä on veto-oikeus sekä normaalin lainsäädännön että perustuslakien osalta. Normaalissa tilanteessa lakia ei aseteta voimaan ilman presidentin allekirjoitusta. Lisäksi hän nimittää diplomaatit ilman parlamentin suostumusta. Liettuan presidentiksi valittiin toukokuun 2019 presidentinvaaleissa puolueisiin sitoutumaton ekonomisti Gitanas Nauseda. ===Pääministeri=== Pääministeri on hallituksen päämies, jonka valitsee presidentti ja hyväksyy parlamentti. Pääministerillä on 15 päivää aikaa valita ministerit presidentin nimitettäväksi. Pääministeri on vastuussa sisäpolitiikasta ja turvallisuuspolitiikasta. Lisäksi pääministeri käsittelee ulko- ja sisäpolitiikkaan liittyviä ongelmia, ja tarvittaessa julistaa hätätilan.Seimas of The Republic of Lithuania STATUTE 17 February 1994 No I-399, Seimas. Viitattu 5.9.2010. Liettuan pääministerinä on ollut vuoden 2016 vaalien jälkeen Talonpoikien ja vihreiden liittoa edustava Saulius Skvernelis, jonka hallituksessa oli alkuun sosiaalidemokraatit sekä Talonpoikien ja vihreiden liitto. Myöhemmin laajennettuun enemmistöhallitukseen tulivat mukaan myös oikeistolainen Laki ja oikeus, puolalaisten keskustaoikeistolainen puolue sekä kristillisdemokraatit. ===Hallitus=== Hallitus, jota Liettuassa kutsutaan myös ministerineuvostoksi, on pääministerin johtama toimeenpanovallasta vastaava toimielin. Hallitukseen kuuluu pääministerin lisäksi 13 ministeriä, jotka edustavat 13 eri ministeriötä. Presidentti nimittää ministerit. Kukin ministeri vastaa omasta ministeriöstään ja on velvollinen antamaan raportteja oman ministeriönsä toiminnasta tarvittaessa. ===Nykyiset viranhaltijat=== Virka Kuva Nimi Puolue Astunut virkaan Presidentti Gitanas Nausėda Sitoutumaton 12. heinäkuuta 2019 Pääministeri Saulius Skvernelis LVŽS 13. joulukuuta 2016 ==Lainsäädäntö== thumb|oikea|250px|Seimasin istuntosali Parlamentti Seimas koostuu 141 edustajasta, jotka valitaan neljän vuoden toimikaudeksi parlamenttivaaleissa. Vaalit pidetään neljän vuoden välein lokakuun toisena sunnuntaina. Puolet edustajista valitaan yhden edustajan vaalipiireistä enemmistövaalilla ja loput puolet suhteellisella vaalitavalla koko maan kattavasta vaalipiiristä.Work of the Seimas, Seimas. Viitattu 5.9.2010. Valituksi tullakseen pitää yhden edustajan vaalipiireissä saada yli puolet annetuista äänistä. Uusintakierros järjestetään niissä vaalipiireissä, joissa kukaan ehdokas ei saa ensimmäisellä kierroksella enemmistöä. ==Puolueet== ===Nykyiset Seimasissa olevat puolueet=== Liettuan parlamenttivaaleissa lokakuussa 2016 keskustalainen maalaisten ja vihreiden liitto LPGU saavutti yllätysvoiton parlamenttivaalien toisella kierroksella. Liittoumasta tuli Liettuan suurin puolue. LPGU sai 56 paikkaa maan 141-paikkaisessa parlamentissa. Liittouma nousi lähes tyhjästä valtapuolueeksi. LPGU:lla oli edellisessä parlamentissa vain yksi edustaja. Konservatiivinen Kotimaan liitto eli kristillisdemokraatit saavat tulevaan parlamenttiin 30 edustajaa. Liettuan pääministeri Algirdas Butkevičiusin johtama maata hallinnut sosiaalidemokraatit kärsi tappion. Puolue sai vain 17 paikkaa. Nimi Lyhenne Aate KansanedustajiaPreliminary results of Election to the Seimas 2008 , Liettuan keskusvaalikomitea. Viitattu 5.9.2010. Kotimaan liitto - Liettuan kristillisdemokraatit TS-LKD konservatismi, kristillisdemokratia, nationalismi 45 Liettuan sosiaalidemokraattinen puolue LSDP sosiaalidemokratia 25 Kansallinen ylösnousemuksen puolue keskusta- oikeisto 16 Järjestys ja oikeus LDP kansalliskonservatismi, konservatismi, euroskeptisismi, oikeistopopulismi 15 Liettuan tasavallan liberaalien liike liberalismi 11 Työväenpuolue ja Nuoriso (koalitio) DP poliittinen keskusta, populismi 10 Liberaali ja keskustalainen liitto liberalismi 8 Liettuan puolalaisten vaalitoiminta AWPL puolalaisten edunvalvonta, kristillisdemokratia, konservatismi 3 Liettuan talonpoikien kansallinen liitto LVLS maanviljelijöiden edunvalvonta, poliittinen keskusta 3 Uusi liitto (sosiaaliliberaalit) NS sosiaaliliberalismi 1 ==Tuomiovalta== Seimas nimittää yhdeksän vuoden välein Liettuan perustuslakituomioistuimen (Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas) tuomarit. Tuomariehdokkaat nimittää presidentti (kolme tuomaria), Seimasin puhemies (kolme tuomaria) ja korkeimman oikeuden puhemies (kolme tuomaria).Justices of the Constitutional Court , Liettuan perustuslakituomioistuin. Viitattu 5.9.2010. ==Hallinnollinen jako== Liettua jakautuu kymmeneen lääniin (apskritis), jotka on nimetty niiden hallinnollisten keskusten mukaan. Läänit jakautuvat kuntiin, kunnallispiireihin ja kahdeksaan kaupunkikuntaan.Portrait of the Regions of Lithuania , Portrait of Regions of Lithuania. Viitattu 5.9.2010. ==Kansainväliset jäsenyydet== JärjestöThe World Factbook , CIA. Viitattu 5.9.2010. Lyhenne Liittynyt Huomioitavaa Kansainvälinen järjestelypankki BIS Itämeren neuvosto CBSS 5. maaliskuuta 1992 Euroopan neuvosto COE 14. toukokuuta 1993 Euroopan yhteisö EC Euroatlanttinen kumppanuusneuvosto EAPC Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD 30. tammikuuta 1992 Euroopan talouskomissio ECE Euroopan unioni EU 1. toukokuuta 2004 Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO 9. marraskuuta 1991 Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA 18. marraskuuta 1993 Maailmanpankki IBRD 6. heinäkuuta 1992 Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO 27. syyskuuta 1991 Kansainvälinen kauppakamari ICC Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö ITUC Kansainvälinen rahoitusyhtiö IFC 21. maaliskuuta 1992 Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälinen liike IFRCS 17. tammikuuta 1991 Kansainvälinen työjärjestö ILO 4. lokakuuta 1991 Kansainvälinen valuuttarahasto IMF 29. maaliskuuta 1992 Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO 7. joulukuuta 1995 International Telecommunications Satellite Organization Intelsat Ei allekirjoittanut jäsenyyttä Interpol Interpol 4. marraskuuta 1991 Kansainvälinen Olympiakomitea IOC Kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM 28. marraskuuta 1995 International Organization for Standardization ISO 1. tammikuuta 1992 Kansainvälinen televiestintäliitto ITU 12. lokakuuta 1991 Pohjois-Atlantin puolustusliitto Nato 29. maaliskuuta 2004 Kemiallisten aseiden kieltojärjestö OPCW 15. toukokuuta 1998 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö OSCE 10. syyskuuta 1991 Yhdistyneet kansakunnat UN 17. syyskuuta 1991 Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö UNESCO 15. lokakuuta 1991 Yhdistyneiden kansakuntien lastenrahasto UNICEF 6. helmikuuta 1993 United Nations Mission in Bosnia and Herzegovina UNMIBH United Nations Interim Administration Mission in Kosovo UNMIK Maailman postiliitto UPU 10. tammikuuta 1992 Maailman tullijärjestö WCO 18. kesäkuuta 1992 Länsi-Euroopan unioni WEU yhteistyökumppani Maailman terveysjärjestö WHO 25. marraskuuta 1991 Maailman henkisen omaisuuden järjestö 30. maaliskuuta 1992 Maailman ilmatieteen järjestö WMO 3. heinäkuuta 1922 Maailman kauppajärjestö WTO 31. toukokuuta 2001 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Parlamentti Seimasin virallinen sivusto * en:Politics of Lithuania lt:Lietuvos politinė sistema