EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lummelampi (Jyväskylä)

Lummelampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Rippalanmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 11 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Karhuvuoren länsipuolella olevassa painaumassa, jonne on muodostunut myös pieni Lummesuo. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Se on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuus on 0,28 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 7,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven pohjoispäässä. Lammen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen pohjoispuolella sijaitsee asutusta ja itärannalle on rakennettu kaksi vapaa- ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 16685. == Luontoarvoja == Lummelammen kaakkoispuolinen Lummesuo on luonnontilaisena säilynyt kuusi- ja koivuvaltainen nevakorpi, jossa on paikoin avoimia kohtia. Suon kaakkoispuolella Karhuvuoren rinteellä on toinen korpialue, josta 2,7 hehtaaria on rauhoitettua. Soiden välillä kulkee puro. Alue on tiettävästi ainut paikka Jyväskylässä, jossa kasvaa raidankeuhkojäkälää. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,7 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu metsäojia, mutta siihen laskee lounaasta Ruokepuolisen laskupuro. Lummelammen laskuoja lähtee sen pohjoisrannasta ja se yhtyy Majajärvestä alkavaan Koskelanojaan 700 metrin päässä. Koskelanoja laskee Myllyjärveen, josta uoma jatkuu Syväojana Tuomiojärveen. == Historiaa == Lummelampi sijaitsee Jyväskylän ja Palokan rekisterikylien rajalla. Vuoden 1804 isojakokartassa lammen nimi on muodossa Lummetjärvi, ja sekä sen pohjois- että etelärannalle on merkitty rajapaikka. Vuodesta 1965 vuoteen 2009 myös Jyväskylän kaupungin ja maalaiskunnan raja kulki lammen kautta. == Lähteet == Luokka:Syväojan valuma-alue (Jyväskylä) Luokka:Jyväskylän järvet
Kivilampi (Parkano, Lamminkoski)

Kivilampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Kivilampi on osa Kuivasjärven lähialuetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 800 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se sijaitsee 12 kilometriä pohjoiseen Kuivasjärven eteläpuolella Välinevan suoalueen reunalla. Välinevan pohjoisosia reunustavat keidassuon kermit eikä sitä ole ojitettu ollenkaan lammen länsipuolelta. Itäpuolella on sen sijaan suoritettu tiheä ojitus. Lammella ei ole enää suoraa laskuojaa, vaan vedet suotuvat kaivettuihin ojiin itsekseen. Kivilammen eteläpuolella 650 metrin päässä sijaitsee toinen lampi Lokalampi ja kilometrin verran länteen sijaitsee Nivusjärvi. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Lammen koillispäässä kohoaa kallioinen mäki, minne on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Myös järven pohjoispäässä on rantaan sijoitettu rakennus. Niille johtaa metsäautotiet valtatieltä 3 Lamminkoskelta. == Lähteet == Luokka:Kuivasjärven lähialue Luokka:Parkanon järvet
Ralf Boxberg

Ralf Edvin Boxberg (4. tammikuuta 1936 Loviisa – 9. kesäkuuta 1963) oli suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi Hangö IK:n joukkueessa kuusi kautta toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa ja edusti seuraa 20 ottelussa myös sen ainoalla Mestaruussarjan kaudella vuonna 1962. Synnynnäisestä sydänviasta kärsinyt Boxberg menehtyi sairauskohtaukseen kesäkuussa 1963. Hän oli aiemmin samana päivänä pelannut Suomensarjan ottelussa Turun Pallokerhoa vastaan ja törmännyt vastustajan maalivahtiin. Lääkäreiden mukaan sillä ei kuitenkaan ollut tekemistä Boxbergin kuoleman kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet
Gaston Rebry

Gaston Rebry (29. tammikuuta 1905 Rollegem-Kapelle – 3. heinäkuuta 1953 Wevelgem) oli belgialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 1923–1939. Rebry voitti Pariisi–Roubaix-klassikon vuosina 1931, 1934 ja 1935. Hän voitti 1934 myös Flanderin ympäriajon ja Pariisi–Nizza-ajon. Ranskan ympäriajossa hän voitti kaikkiaan neljä etappia ja sijoittui kokonaiskilpailussa parhaimmillaan neljänneksi. Rebry edusti suuren osan ammattilaisurastaan Alcyon-Dunlop-tallia. Hänen muita joukkueitaan olivat Griffon-Dunlop, Peugeot-Dunlop, Ganna ja Mercier-Hutchinson. Uransa alkuaikoina hän ajoi itsenäisenä ajajana ja Ranskan ympäriajossa hän edusti Belgian maajoukkuetta 1931–1934. == Saavutuksia == Lähteet: Cycling Archives, Mémoire du cyclisme, The-sports.org ;1925 :Belgian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen ;1926 :Paris–Nantes, voitto :Lyon–Belfort, voitto :Luxembourg-Lille, toinen :Pariisi–Roubaix, kolmas :Flanderin ympäriajo, seitsemäs ;1927 :Flanderin ympäriajo, kuudes :Ranskan ympäriajo, 9. etapilla toinen ;1928 :Paris-Rennes, kolmas :Pariisi–Roubaix, neljäs :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 12:s, 3. etapin voitto, 1. ja 17. etapilla kolmas ;1929 :Pariisi–Roubaix, viides :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kymmenes, 14. etapin voitto, 8. ja 20. etapilla kolmas ;1930 :Paris-Rennes, toinen :Pariisi–Bryssel, viides ;1931 :Pariisi–Roubaix, voitto :Circuit du Morbihan, toinen :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs, 23. etapin voitto, 17. etapilla toinen, 19. etapilla kolmas :Pariisi–Bryssel, kuudes :MM- kilpailut, maantieajossa seitsemäs ;1932 :Prix de Bissegem, voitto :Prix d'Oostkamp, voitto :Pariisi–Bryssel, viides :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 20:s, 19. etapin voitto ;1933 :Prix de Tielt, voitto :Prix de La Panne, voitto :Pariisi–Bryssel, neljäs :Pariisi–Roubaix, seitsemäs :Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s ;1934 :Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailun voitto :Flanderin ympäriajo, voitto :Pariisi–Roubaix, voitto :Pariisi–Bryssel, neljäs ;1935 :Pariisi–Roubaix, voitto :Criterium de Bruges, voitto ;1936 :Paris–Nantes, toinen :Pariisi–Roubaix, kolmas ;1938 :Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa kuudes == Lähteet == Luokka:Belgialaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet
Alex Groza

Alexander John ”Alex” Groza (7. lokakuuta 1926 Martins Ferry, Ohio – 21. tammikuuta 1995 San Diego, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiavoittaja. Groza voitti Kentuckyn yliopiston joukkueessa kaksi NCAA:n mestaruutta. Hän pelasi NBA:ssa vuodet 1949–1951 Indianapolis Olympiansissa. Kummallakin kaudella hän oli koko sarjan toiseksi paras korintekijä ja hänet valittiin NBA:n tähdistöjoukkueen ykkösviisikkoon. Vuonna 1951 hänet valittiin historian ensimmäiseen NBA:n tähdistöotteluun. Groza pelasi myös Yhdysvaltojen olympiakultaa Lontoon kesäolympialaisissa 1948 voittaneessa maajoukkueessa. Grozan pelaajaura loppui, kun hän sai elinikäisen pelikiellon NBA:han yliopistoaikaisesta sopupelistään.Olympics at Sports-Reference.comBasketball- Reference.comarchive.fiba.com Groza kuoli 68-vuotiaana keuhkosyöpään San Diegossa 21. tammikuuta 1995.http://www.ovac.org/HallOfFame/Details/31 == Lähteet == * Alex Groza Bio, Stats and Results Olympics at Sports- Reference.com * Alex Groza NBA Stats Basketball-Reference.com * Profiili archive.fiba.com === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Lew Beck

Lewis William ”Lew” Beck jr. (19. huhtikuuta 1922 Portland, Oregon – 3. huhtikuuta 1970 Great Falls, Montana) oli yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiavoittaja. Beck pelasi 1940-luvulla Oregonin osavaltionyliopistossa. Hän pelasi myös Yhdysvaltojen olympiakultaa Lontoon kesäolympialaisissa 1948 voittaneessa maajoukkueessa. Beck ei pelannut koskaan ammattilaisena vaan työnantajansa joukkueessa.Olympics at Sports-Reference.comarchive.fiba.com == Lähteet == * Lew Beck Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * Profiili archive.fiba.com === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Gordon Carpenter

Gordon C. ”Shorty” Carpenter (24. syyskuuta 1919 Ash Flat, Arkansas – 8. maaliskuuta 1988 Lakewood, Colorado) oli yhdysvaltalainen koripalloilija, koripallovalmentaja ja olympiavoittaja. AAU:n parhaisiin pelaajiin 1940-luvulla kuulunut Carpenter kuului Yhdysvaltain olympiakultaa Lontoossa 1948 voittaneeseen joukkueeseen. Hän toimi myös koripallovalmentajana ja johdatti Yhdysvaltain maajoukkueen hopealle Argentiinan MM-kilpailuissa 1950.Olympics at Sports-Reference.comarchive.fiba.com == Lähteet == * Gordon Carpenter Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * Profiili archive.fiba.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset koripallovalmentajat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Miguel Hidalgo y Costilla

Miguel Gregorio Antonio Hidalgo y Costilla Gallaga Mandarte y Villaseñor (8. toukokuuta 1753 – 30. heinäkuuta 1811) oli meksikolainen pappi, joka käynnisti Meksikon itsenäisyysliikkeen. == Varhainen elämä ja ura pappina == Hidalgo syntyi Meksikossa asuneeseen kreoliperheeseen. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1778. Pappina toimiessaan hän suututti katolisen kirkon kapinoimalla tiukkoja moraalisäädöksiä (esimerkiksi selibaattia) vastaan ja kritisoimalla paavin valtaa. Erityisesti kirkkoa huolestutti Hidalgon myötämielinen suhtautuminen valistusajan kirjailijoiden ajatuksiin. Hidalgo joutui inkvisition kuulusteltavaksi. Hänet siirrettiin syrjemmälle, pieneen kylään, joka ennen tunnettiin nimellä Dolores. Siellä hän liittoutui keskustelukerholaisten kanssa, joista tuli pian itsenäisyysmielisiä. == Rooli Meksikon itsenäisyysliikkeessä == Vuonna 1810 Espanja oli heikentynyt Napoleon Bonaparten hyökkäysten seurauksena. Kun Ferdinand VII oli syrjäytetty ja Joseph Bonaparte asetettu hänen tilalleen, Hidalgo ja muut itsenäisyysmieliset saivat kimmokkeen tulevalle kapinalle, jonka oli alun perin määrä alkaa lokakuussa 1810. Itsenäisyysmieliset olivat jakautuneita itsenäisyyden luonteen suhteen. Toiset (Hidalgo mukaan luettuna) olivat sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten kannalla, kun taas loput pitivät poliittista kumousta tärkeämpänä. Eräs itsenäisyysmielisten joukoissa ollut petturi oli ilmoittanut viranomaisille separatistisista suunnitelmasta. Osa vetäytyi kapinan suunnittelusta pidätysuhan alla, mutta Hidalgo ja monet muut pysyivät suunnitelman takana. 16.9.1810 Hidalgo ryntäsi Doloresin kirkkoon soittamaan kirkonkelloja ja kutsui seurakuntalaisia vastustamaan espanjalaisten valtaa. Tapahtuma tunnetaan nimellä ”Grito de Dolores”. 16.9. vakiintui myöhemmin Meksikon itsenäisyyspäiväksi. Hidalgon johtamat joukot olivat huonosti koulutettuja ja keskenään erimielisiä. Kapinallisjoukot saivat haltuunsa laajoja alueita Meksikon keskiosissa, mutta kärsivät melko pian tappion lähellä Guadalajaraa tammikuussa 1811. Espanjalaisjoukot löivät kapinalliset hajalle. Hidalgo pakeni Teksasiin, jossa hänet erään petturin toimesta luovutettiin espanjalaisviranomaisille. Hidalgo lähetettiin Chihuahuaan, jossa hänet teloitettiin kruununvastaisesta toiminnasta syytettynä 30.7.1811. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Meksikolaiset papit Luokka:Vuonna 1753 syntyneet Luokka:Vuonna 1811 kuolleet
Burford-luokka

Burford-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kolmen 68-tykkisen kolmannen luokan linjalaivan muodostama alusluokka. == Suunnittelu == Sir Joseph Allinin suunnitteli 70-tykkisen kolmannen luokan linjalaivaluokan, joka kuitenkin varustettiin 68 tykillä. Luokan alusten alemmalla tykkikannella oli kaksikymmentäkuusi 32 naulan tykkiä ja ylemmällä kaksikymmentäkahdeksan 18 naulan tykkiä. Lisäksi puolikannella oli kaksitoista ja etukannella kaksi 9 naulan tykkiä. Se perustui vuoden 1745 suunnitelmiin. HMS Boyne tilattiin vuonna 1758 viimeisenä perinteisenä 70-tykkisenä aluksena ja se valmistui vasta 1771.Winfield, Rif s. 57 == Alukset == Burford-luokan linjalaivatWinfield, Rif s. 57-58 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Palvelus Kohtalo HMS Burford Chathamin telakka 30. lokakuuta 1754 5. toukokuuta 1757 huhtikuu 1757 myyty romutettavaksi 1785 HMS Dorsetshire Portsmouthin telakka 22. kesäkuuta 1754 13. joulukuuta 1757 tammikuu 1758 romutettu 1775 HMS Boyne Plymouthin telakka 9. elokuuta 1758 31. toukokuuta 1766 lokakuu 1770 romutettu 1783 == Lähteet == * === Viitteet === *
HMS Fame (1759)

HMS Fame oli Britannian kuninkaallisen laivaston 1759 vesillelaskettu 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva. == Valmistus == William Bateleyn suunnittelema alus tilattiin 13. huhtikuuta 1756 Henry Bird vanhemmalta Rotherhithestä, missä köli laskettiin 28. toukokuuta. Se laskettiin vesille 1. tammikuuta 1759 ja valmistui 12. maaliskuuta Deptfordin telakalla. Valmistuskustannukset olivat 26 392 puntaa 10 shillinkiä ja yhdeksän pennyä. Lisäksi varustamiskustannukset olivat 9 169 puntaa yhdeksän shillinkiä ja yksitoista pennyä.Winfield, Rif s. 59 Sen aseistuksena oli kummallakin tykkikannella kaksikymmentäkahdeksan tykkiä, jotka alemmalla olivat 32-naulaisia ja ylemmällä 18-naulaisia. Lisäksi puolikannella oli neljätoista ja etukannella neljä 9 naulan tykkiä. == Palvelus == Alus otettiin palvelukseen helmikuussa 1759 Hawken laivastoon päällikkönään John Byron. Se lähti 27. maaliskuuta 1760 Louisbourgiin. Se valtasi HMS Achillesin kanssa Bayonnesta lähteneen 14-tykkisen kaapparin Le Pallaksen. Alus oli 1. huhtikuuta Brestin edustalla ja tuhosi 8. heinäkuuta Chaleurinlahdella 32-tykkisen Le Machaultin, 22-tykkisen Le Bienfaisantin ja 16-tykkisen Le Marquis de Malauzen. Vuonna 1762 alus valtasi HMS Lionin kanssa ranskalaisen 10-tykkisen Ecureuilin. Joulukuussa 1799 alus nimettiin HMS Guilfordiksi ja varustettiin vankilaivaksi, joka myytiin 1814. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston kolmannen luokan linjalaivat
Lokalampi (Parkano)

Lokalampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Lokalampi on osa Kuivasjärven lähialuetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 550 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Se sijaitsee Välinevan ja Isonevan välissä suoalueen laidalla. Noin kilometrin verran luoteeseen sijaitsee Nivusjärvi ja 650 metriä pohjoiseen Kivilampi. Lampeen laskee muutama suo-oja ja sen laskuoja lähtee lammen koillispäästä. Laskuoja on alajuoksulla nimeltään Lokaluoma ja se laskee 2,5 kilometrin jälkeen Ruonanjokeen aivan Ruonanlammen yläpuolelle. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat autiot eikä lammelle johda teitä. == Lähteet == Luokka:Kuivasjärven lähialue Luokka:Parkanon järvet
Kaksikkovihvilä

Kaksikkovihvilä (Juncus biglumis) on pieni vihviläkasvi, joka kasvaa lähinnä Euraasian pohjoisosissa, Suomessa tunturialueilla. Se on kalkinsuosijakasviKaksikkovihvilä (Juncus biglumis) Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö. Se muistuttaa hieman kolmikkovihvilää. Kasvilla on vähäinen juurakko ja se on monivuotinen. Lehtilapa lähtee varren alaosan tupesta. Lehtiä on kolmesta viiteen, ja niiden läpimitta on noin millimetri, pituus yleensä alle kolme senttimetriä. Kukinnossa on tavallisimmin kaksi kukkaa, josta ylemmän kukkaperä on noin millimetrin mittainen. Kukassa on kuusi hedettä ja kuusi kehälehteä kahdessa kiehkurassa. Kota on pitkänomainen, ruskeasärmäinen. Siemen on soikea ja limainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Juncus biglumis Nordaflora.no * ITIS: Juncus biglumis * United States Department of Agriculture (USDA): Juncus biglumis * Flora of North America: Juncus biglumis Luokka:Vihvilät
Keräpäävihvilä

Keräpäävihvilä (Juncus conglomeratus) on monivuotinen, tiiviinä mätästävä vihviläkasvi, joka on Suomessa eteläpainotteinen. Se kasvaa yli puolen metrin mittaiseksi. Lajilta puuttuvat lehdet käytännössä kokonaan, mutta kellanruskeita lehtituppia on. Verson kärjessä on kylläkin vartta muistuttava tukilehti, mikä aiheuttaa sen, että toistasenttinen tiivis kukinto näyttää ilmaantuvan varren keskeltä. Kukkia siinä on usein toista sataa. Vaikka kukinto on pallomainen, kukat ovat kuitenkin noin viiden ryhmissä omin lyhyin kukkaperin. Kehälehtiä on kuusi, heteitä kuusi tai toisinaan kolme. Kasvia esiintyy etenkin savisilla rannoilla ja ojissa sekä kosteilla niityillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Keräpäävihvilä – Juncus conglomeratus *ITIS: Juncus conglomeratus Luokka:Vihvilät
Dean Jones

thumb|Dean Jones vuonna 1966 Dean Carroll Jones (25. tammikuuta 1931 – 1. syyskuuta 2015) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on parhaiten tunnettu rooleistaan Disneyn elokuvissa. ==Filmografia== *Kadun kuningas (1956) *Mies ja hänen menneisyytensä (1956) *Teetä ja sympatiaa (1956) *Heikompi sukupuoli (1956) *Paluu (1956) *The Great American Pastime (1956) *Häväistys (1956) *10000 makuuhuonetta (1957) *Mieheni entinen (1957) *Kunnes he palaavat (1957) *Rock’n roll -suosikki (1957) *Handle with Care (1958) *Valekenraali (1958) *Viimeinen torpedo (1958) *Kuunsirpin yö (1959) *Liekkejä yössä (1959) *Lemmenpesä (1963) *Ei enkeleitä (1964) *Kaksi giljotiinilla (1965) *Pahuksen katti (1965) *Hassut tassut (1966) *Poikamiestytön boksi (1966) *Apinat, menkää kotiin! (1967) *Blackbeard's Ghost (1968) *Hevonen liituraidassa (1968) *Riemukupla (1968) *Mr. Superinvisible (1970) *Miljoonan dollarin ankka (1971) *Hupihotelli (1972) *Arvaa, kuka nukkuu vuoteessani (1973) *Takkuturkki (1976) *Riemukupla Monte Carlossa (1977) *Once Upon a Brothers Grimm (1978) *When Every Day Was the Fourth of July (1978) *Born Again (1978) *The Long Days of Summer (1980) * Herbie, the Love Bug (1982) *St John In Exile (1986) *Toisten rahat (1991) *Beethoven (1992) *Saved by the Bell: Hawaiian Style (1992) *Isku Kolumbiaan (1994) *Beethoven TV-sarja (ääni) *Getting Around in Time (A spasso nel Tempo) (1996) *Acts (1996) *Mennyt elämä sarja (1995) *Kissa vieköön (1997) *Riemukupla seikkailee jälleen (1997) *Batman ja pakkasherra (1998) (ääni) *Scrooge and Marley (2001) (TV-elokuva) *Lavinia's Heist (2007) *You Know the Face (2008) (dokumentti) *Mandie and the Secret Tunnel (2008) Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Omni Coliseum

Omni Coliseum oli urheiluareena Atlantassa Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Rakennus valmistui vuonna 1972, ja se toimi muun muassa NHL- jääkiekkoseura Atlanta Flamesin (1972–1980) ja NBA-koripalloseura Atlanta Hawksin (1972–1997) kotiareenana. Omnissa järjestettiin myös vuoden 1996 kesäolympialaisten lentopalloturnaus. Omnin rakennutti Flamesin ja Hawksin omistajiin kuulunut kiinteistöalan yrittäjä Tom Cousins. Paikka oli aiemmin hyljeksittyä teollisuusaluetta Atlantan keskikaupungin tuntumassa, mihin Omnin jälkeen rakennettiin myös CNN:n päämaja CNN Center, Georgia World Congress Center ja Georgia Dome -stadion. Omnin yleisökapasiteetti jääkiekko-otteluissa oli noin 15 000\. Areenan julkisivu oli säänkestävää terästä ja lasia. Katto muistutti kananmunakennoa. Säänkestävä teräs osoittautui huonoksi rakennusmateriaaliksi kuumaan ja kosteaan Atlantan ilmastoon, ja rakennus kärsi ruostevaurioista ja vesivahingoista. Omni purettiin vuonna 1997, ja sen paikalle rakennettiin myöhemmin Philips Arena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltain entiset rakennukset ja rakennelmat Luokka:Yhdysvaltain urheiluhallit Luokka:Yhdysvaltain jäähallit Luokka:Kesäolympialaiset 1996 Luokka:Kesäparalympialaiset 1996 Luokka:Atlantan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Atlantan urheilu
Hercules-luokka (linjalaiva)

Hercules-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaivaluokka. == Alukset == Thomas Sladen suunnittelemat alukset olivat paranneltuja versioita HMS Herosta. Ne olivat hieman suurempia, mutta samalla alukset olivat hieman esikuvaansa hitaampia. Amiraliteetti nimesi kummankin aluksen 15. heinäkuuta 1756 vahvistaessaan tilaukset.Winfield, Rif s. 60 Luokan alusten alusten aseistuksena oli kummallekin tykkikannelle asennetut kaksikymmentäkahdeksan tykkiä, joista alemmat olivat 32-naulaisia ja ylemmällä 18-naulaisia. Lisäksi puolikannella oli neljätoista ja etukannella neljä 9 naulan tykkiä. Hercules- luokan linjalaivat Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Palvelus Kohtalo HMS Hercules Deptfordin telakka 30. maaliskuuta 1757 15. maaliskuuta 1759 maaliskuu 1759 myyty 1784 HMS Thunderer Woolwichin telakka 17. syyskuuta 1756 19. maaliskuuta 1760 maaliskuu 1760 haaksirikkoutunut 1780 == Lähteet == * === Viitteet === *
Mikko Ovaska

Mikko Ovaska (s. 23. syyskuuta 1981) on suomalainen valokuvaaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Lahden NMKY:n kasvatti Ovaska pelasi miesten I-divisioonassa ja kolmella kaudella pienessä roolissa miesten pääsarjassa.Mikko Ovaska – Suomen Koripalloliitto Pelaajauransa jälkeen Ovaska on työskennellyt päätoimisena valokuvaajana. Hän on tehnyt muun muassa urheiluun liittyviä valokuvateoksia. Eräs hänen häävalokuvistaan voitti Vuoden hääkuva 2013 -kilpailun kokonaiskilpailunhttp://www.nokianuutiset.fi/Ajankohta/1194792643463/artikkeli/nokialainen+mikko+ovaska+otti+vuoden+parhaan+haakuvan.html. == Lähteet == * Mikko Ovaska Suomen Koripalloliitto === Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Ovaskan kotisivu mikkoovaska.com Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Urheiluvalokuvaajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Happy (pelaaja)

Vincent ”Happy” Cervoni Schopenhauer (joskus muodossa Vincent Cervoni, s. 23. marraskuuta 1991) on ranskalainen ammattilaisuransa lopettanut Counter-Strike: Global Offensive -ja Counter-Strike: Source -pelaaja. Hän edusti yhdysvaltalais-ranskalaista EnVyUs -joukkuetta. Vuonna 2020 Schopenhauer lopetti Counter-Striken pelaamisen ja siirtyi pelaamaan Valorantia. Schopenhauer siirtyi EnVyUsiin helmikuussa 2015 toisesta ranskalaisjoukkueesta Team LDLC.comista.http://wiki.teamliquid.net/counterstrike/Happy#cite_note-26 EnVyUsin kanssa Schopenhauer on saavuttanut muun muassa Cluj-Napocan DreamHackin voiton vuonna 2015, talvi-DreamHackin voiton vuonna 2014 ja maailmanmestaruuden vuonna 2015 Ranskan joukkueen kanssa. Vuonna 2015 HLTV.org -nettisivusto valitsi hänet maailman kahdeksanneksi parhaaksi pelaajaksi.http://www.hltv.org/news/16785-top-20-players-of-2015-happy-8 == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset elektronisen urheilun ammattilaiset Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Matkuslampi (Parkano)

Matkuslampi on suoksi kuivatettu järvi Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä. Entinen järvi on nykyään kosteikko ja se kuului Ikaalisten reitin Kuivasjärven valuma-alueeseen, joka on osa Kokemäenjoen vesistöä. Matkuslammen laskuojana oli Vääräjokeen eli Luomaan yhtyvä Myllyluoma. == Maantietoa == Matkuslammen vedenpinta oli 141,8 metriä merenpinnan yläpuolella, ja se oli matala ja ruohottunut lampi. Nykyään se on tasaista avosuota, joka jää Hakavuoren ja viereisen hiekkaisen harjanteen väliin. Myllyluoma, joka lähti Hangasnevan reunalla sijainneesta Hangaslammesta, on nykyään kaivettu ohittamaan lammen suon kummaltakin puolelta. Hangaslampi oli matala ja umpeen kasvava lampi ja on nykyään tiheästi ojitettua ja metsittynyttä suota. Liesilammen kaivettu laskuoja vetää kohti Myllyloumaa. Matkuslammen ojat on kaivettu lammen rantoja seuraten, joten niistä voi nykykartoista päätellä lammen enimmäismitat. Lampi oli siten 600 metriä pitkä ja 170 metriä leveä. Matkuslammen kierto-ojat yhtyvät lopuksi Vääräjokeen eli Luomaan. Matkuslammen rannat ovat autiot ja ympäristön tiet kulkevat joko läheiselle pellolle tai ohittavat sen eteläpuolelta matkallaan kylälle. Valtatie 3 ohittaa lammen 400 metrin etäisyydeltä. == Historiaa == Vanhoissa Parkanon tai Kihniön pitäjänkartoissa (tehtiin yleensä 1840–1870-luvuilla) Matkuslampi on piirrettu näkyviin ja merkitty samannimisenä kuin se on nykyäänkin. Kuivaston maatila on silloin sijainnut nykyisellä paikallaan, vaikka peltoala olikin vielä pieni. Lampeen laski oja, joka sai alkuunsa ”Hongaslammesta”, joka oli tuolloin suuri järvi. Liesilampi oli tuolloin vielä laskuojaton suolampare. Vääräjoen rantaniittyjä käytettiin heinäntekoon ja siksi kartassa ne on varattu Kuivasjärven kylälle. Kuivasjärven länsirantaa seuratsi tie, joka kääntyi lievästi Matkuslammen kohdalla ja jatkoi nykyiselle Jylhänkylän suuntaan. Vuonna 1880 haki kruunun torppari Michel Michelsson Kuivaston maatilalta lupaa saada kuivattaa ”Matkulammenjärven” ja saada käyttöönsä siitä syntyvät vesijättömaat. Päätös asiaan on annettu 10.12.1883. Vanhassa vuoden 1959 painetussa peruskartassa Matkuslampi on vielä piirretty sinisellä ruohottuneeksi lammeksi, johon Myllyluoma laski Hangassuolla olleesta umpeen soistuneesta Hangaslammesta. Myös Liesilammesta oli jo kaivettu laskuoja, joka yhtyi Myllyluomaan. Vääräjoki oli tuolloin piirretty pääuomaksi, joka lähti virtaamaan Matkuslammesta. Lammen ympärillä sijaitsi Kuivaston maatilan peltoja. Vuoden 1982 painetussa peruskartassa lammen ympärille oli kaivettu kokoavat ojat, joiden kautta Myllyluoman vedet ohjattiin ohi Matkuslammen suoraan Vääräjokeen. Kuivaston pelloista osa oli tuolloin metsittyneitä, mutta kuistinkorven pelto on vielä nykyäänkin olemassa. Tämä tilanne on edelleen voimassa. Matkuslampi on edelleen puutonta avosuota, eikä kuivattaminen ole edistynyt 1980-luvun tilanteesta. == Lähteet == Luokka:Ikaalisten reitin valuma-alueen kuivatetut järvet Luokka:Kuivasjärven valuma-alue Luokka:Parkanon luonto
Rafa Usín

Rafael Usín Guisado (eli Rafa Usín, s. 22. toukokuuta 1987 Madrid) on espanjalainen futsalpelaaja, joka edustaa Primera División de Futsalissa pelaavaa Xota FS:ää ja Espanjan futsalmaajoukkuetta. Pelipaikaltaan Usín on kärki- tai laitapelaaja.http://www.zerozero.pt/jogador.php?id=147541&search;=1 Usín on saavuttanut Espanjan futsalmaajoukkueen kanssa EM-kilpailuista kultaa vuosilta 2012 ja 2016 sekä pronssia vuodelta 2014. Usín on edustanut nykyistä seuraansa Xota FS:ää vuodesta 2008 alkaen sekä jo vuosina 2006–2007. Kaudella 2014–2015 hän kävi lainalla FC Barcelona Futsalissa. == Lähteet == Luokka:Espanjalaiset futsalpelaajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Cocos2d

Cocos2d on avoimen lähdekoodin monialustainen ohjelmistokehys, joka on kirjoitettu C++:lla. Cocos2d-x kuuluu Cocos2d -ohjelmistokehysperheeseen. Sitä käytetään laajalti pelien sekä tietokoneohjelmien tekoon. == Cocos2d-x:n tukemat alustat == === Mobiilialustat === iOS, Android, Windows Phone 8, Tizen === Työpöytäalustat === Windows 8, Mac OS X, Linux == Lähteet == * www.cocos2d-x.org * cocos2d.org Luokka:Pelinteko-ohjelmat
Illuminati (peli)

thumb|Pelin suomenkielinen kansi Illuminati: The Game of Conspiracy (useimmiten vain Illuminati) on Steve Jacksonin suunnittelema ja Steve Jackson Gamesin vuonna 1982 julkaisema Illuminatus! -trilogian inspiroima korttipeli. ==Kuvaus== Pelissä tarkoituksena on ”valloittaa maailma”. Puhelinyhtiötä hallitsevat oliot ulkoavaruudesta, ja Pentagon on vallattu. Pelissä on 110 korttia ja sitä voi pelata 2-8 henkilöä. ===Säännöt=== Pelin alussa pelaaja aloittaa yhdellä Illuminati-kortilla, joka edustaa tämän omaa salaseuraa. Pelin aikana pelaaja yrittää vallata muiden pelaajien seurat. Pelaaja voittaa pelin täytettyään jonkin tavoitteistaan; jokaisen pelaajan tavoite on vallata riittävän monta muuta seuraa; tämän lisäksi pelaaja voi voittaa täyttämällä erityisen tavoitteen, joka on erilainen jokaisella pelaajalla. ==Vastaanotto== Pelistä tuli suosittu pian sen julkaisun jälkeen,Pelin virallinen sivusto ja siitä on muodostunut klassikko. ==Lähteet== Luokka:Erikoiskorttipakkaa käyttävät korttipelit Luokka:Illuminati Luokka:Strategiakorttipelit Luokka:Temaattiset korttipelit
Badland

Badland on suomalaisen Frogmindin kehittämä mobiilipeli, joka julkaistiin vuonna 2013 iOS:lle ja Androidille sekä myöhemmin muille mobiilialustoille. Pelin ″Game of the Year Edition″ -versio on saatavilla useille eri alustoille. Vuoden 2015 joulukuussa pelille julkaistiin jatko-osa, Badland 2, iOS:ille. == Vastaanotto == Badland on saanut Applen ″iPad Game of the Year award 2013″- ja ″Apple Design award 2013″ -palkinnot. Peli on voittanut Satellite Awards palkinnon kategoriassa Outstanding Mobile Game. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * http://dome.fi/pelit/ajankohtaista/suomiseikkailu-badland- voitti-pelitapahtumassa-tuplasti-kultaa * http://www.mtv.com/news/2466118/frogmind-badland-local-multiplayer/ * Viralliset kotisivut Luokka:Suomessa kehitetyt videopelit Luokka:Vuoden 2013 videopelit Luokka:Android-pelit Luokka:Tasohyppelyt
Urajärvi (täsmennyssivu)

Urajärvi tarkoittaa seuraavia: * Urajärvi, kylä Asikkalassa * Urajärven kartano, kartano Asikkalassa * Urajärvi, järvi Asikkalassa * Urajärvi, järvi Iitissä Luokka:Järvien täsmennyssivut
Uranienborg (observatorio)

Uranienborg on Tyko Brahen rakennuttama tähtitorni Ruotsille kuuluvassa Juutinrauman Venin saaressa.Facta 2001, WSOY 1985, 17. osa, palsta 412 Sen vieressä on pienempi, maanalainen observatorio Stjärneborg.Nationalensyklopedin == Lähteet == Luokka:Tähtitiede Luokka:Skånen läänin linnat
Kööpenhaminan suurmoskeija

thumb|270px|Kööpenhaminan suurmoskeija on moskeijan ja kulttuurikeskuksen sisältävä rakennuskokonaisuus. Kööpenhaminan suurmoskeija () tai kotikatunsa mukaan Rovsingsgaden moskeija (), viralliselta nimeltään Hamad Bin Khalifa Civilisation Center, on Kööpenhaminan Ydre Nørrebron kaupunginosassa sijaitseva moskeija ja islamilainen kulttuurikeskus, joka avattiin 19. kesäkuuta 2014. Sen suunnittelija oli arkkitehti Metin Aydin työryhmineen. Kööpenhaminan suurmoskeija on sunnijärjestö Dansk Islamisk Rådin rakennuttama. Qatarin emiiri lahjoitti 150 miljoonaa Tanskan kruunua rakennushankkeeseen, ja rakennuskokonaisuus onkin nimetty lahjoittajansa mukaan. Moskeija oli valmistuessaan Skandinavian (ja Fennoskandian) suurin moskeija ja Tanskan toinen moskeija pienen Nusrat Djahanin moskeijan (1967) jälkeen. Rakennuskokonaisuus pitää moskeijan lisäksi sisällään luokkahuoneita, ravintolan, elokuvateatterin ja lastenhoidon tiloja. Kööpenhaminaan on äskettäin avattu toinenkin moskeija. Lokakuussa 2015 toimintansa aloitti, šiiataustainen Imaami Alin moskeija. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Dansk Islamisk Råd (disr.info) *Suhteita Bahrainiin on rakennettu huolellisesti (31.7.2015) (hs.fi) Luokka:Kööpenhaminan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Moskeijat Luokka:Islam Tanskassa
Paavo Uronen

Paavo Uronen (s. 16. lokakuuta 1938 Viipurin maalaiskunta) on tekniikan tutkija, professori ja rehtori. Uronen valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1961 sekä Oulun yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1966, tekniikan lisensiaatiksi 1970 ja tekniikan tohtoriksi 1971.Kuka kukin on 1978, s. 1033. Runeberg.org. Hän oli Oulun yliopiston prosessitekniikan virkaatekevä professori 1969–1973 ja professori 1973–1988. Hän oli myös teknillisen tiedekunnan varadekaani 1974–1976, dekaani 1976–1978 ja 1985–1987 sekä Oulun yliopiston I vararehtori 1987–1988. Tämän jälkeen hänestä tuli Teknillisen korkeakoulun prosessien ohjauksen ja hallinnan professori vuosina 1988–2003, korkeakoulun vararehtori 1991–1994 ja rehtori 1994–2003.WSOY Iso Tietosanakirja, osa 10, s. 44. WSOY 1997. Hän jäi eläkkeelle 2003. Uronen tutki teollisuusprosessien automaatiota, malleja ja optimointia, etenkin puunjalostusteollisuudessa, metallurgiassa ja kemianteollisuudessa. Urosen veli oli kansliapäällikkö Reino Uronen. Professori Uronen on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1999. Hän on myös Teknillisten tieteiden akatemian jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Academia Europæan jäsenet
Urrila

Urrila on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Irma Urrila (s. 1943), oopperalaulaja * Penna Urrila (s. 1976), ekonomisti * Tuula Urrila (s. 1975), koripalloilija * Werner Fritjof Urrila (1885–1951), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Uusimäki

Uusimäki on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi: * Asko Uusimäki (s. 1965), kestävyysjuoksija * Eeropekka Uusimäki (s. 1989), korkeushyppääjä * Hilla Uusimäki (s. 1996), yleisurheilija * Inari Uusimäki, radio- ja televisiotoimittaja * Leo Uusimäki (s. 1998), kymmenottelija * Tuomas Uusimäki (s. 1977), jalkapalloilija * Veikko Uusimäki (1932–2008), näyttelijä
Eino Tuompo (arkkitehti)

Eino Erkki Johannes TuompoDiplomi-insinöörit ja arkkitehdit 2000: M–Ö, s. 755. Tekniikan Akateemisten Liitto TEK, Helsinki 2000. (23. syyskuuta 1917 Alatornio – 15. lokakuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.Erik Johansson: Eino Tuompon muistokirjoitus HS muistot, Helsingin Sanomat. Viitattu 10.2.2016. Tuompo kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1934 ja valmistui arkkitehdiksi Helsingin Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1941. Hän osallistui nuorena talvi- ja jatkosotaan ja yleni luutnantiksi. Jatkosodan loppuvaiheessa hän oli Viipurin jälleenrakennustoimiston arkkitehtina. Sodan jälkeen Tuompo työskenteli aluksi arkkitehtina Yrjö Lindegrenin arkkitehtitoimistossa 1945–1946. Vuosina 1946–1949 hän oli Tukholmassa Ruotsissa asunto-osuuskunta Hyresgästernas Sparkasse och Byggnadsföreningin (HSB) palveluksessa osastoarkkitehtina, ja sai suunnitella asuinalueita Tukholmaan sekä asemakaavaluonnoksia muualle Ruotsiin. Ruotsin-vuosiensa jälkeen hän täydensi opintojaan Massachusetts Institute of Technologyssa (MIT) Bostonissa Yhdysvalloissa, jonka erikoiskurssilta valmistui 1949. Suomeen palattuaan Tuompo toimi 1950–1954 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) asunto-osaston teknillisenä johtajana. Vuonna 1955 hän perusti oman arkkitehtitoimiston, joka toimi vuoteen 1992. Hän oli myös Arkkitehti-lehden toimittaja 1950–1952. Tuompo sai useita palkintoja arkkitehtikilpailuissa, sekä avoimissa että kutsukilpailuissa. Hän suunnitteli Helsinkiin muun muassa Autotalon (1958) yhdessä Veli Valorinnan kanssa, Pelastusarmeijan talon Punavuoressa (1968), Neuvostoliiton (nyk. Venäjän) kaupallisen edustuston talon Tehtaankadulla (1972), asuin-, liike- ja toimistotalon Asemapäällikönhovin Pasilassa (1976), Merikampin korttelin (1981), Pohjola-yhtiöiden rakennuttaman Kultareunan asuinalueen Etelä- Haagassa, Gunillankujan asuintalot Laajasalossa ja Takaniityntien alueen talot Malmilla.Eino Tuompon suunnittelemat rakennukset Helsingin keskustassa Korttelit.fi. Viitattu 10.2.2016.Mikko Lindqvist: As Oy Asemapäällikönhovi; Asemapäällikönkatu 3. Kasöörinkatu 5.; Helsinki Helsingin kaupunginmuseo, Finna. Viitattu 20.2.2020. Muualle Suomeen hän suunnitteli muun muassa KK:n palveluksessa 1950-luvun alussa yhdessä Mauri Karkulahden kanssa niin sanotut Hakatornit Lahden Fellmaninpuiston viereenFellmaninpuisto, jälleenrakennuskauden oppilaitokset ja Hakatornit Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto. Viitattu 10.2.2016. ja vuonna 1966 niin sanotun Pohjolatalon Kotkan keskustaanAsemakaavan selostus Kotkan kaupunki 9.6.2014. Viitattu 10.2.2016.. Mikkeliin rakennettu Tuukkalan sairaala oli Tuompon suunnittelema. Tuompo suunnitteli myös yhdessä Veikko Larkaksen, Pauli Salomaan ja Esko Suhosen kanssa vuonna 1951 Helsingin Lauttasaareen rivitalon, johon kaikki arkkitehdit muuttivat asumaan.Lauttasaaren kotikaupunkipolut: 4 Asunto Oy Kaljakallio Lauttasaari.fi. Viitattu 10.2.2016. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Paavo Uusitalo

Paavo Artturi Uusitalo (12. heinäkuuta 1939 Oulu – 2. huhtikuuta 2016 Helsinki)Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 24.4.2016, s. C 29. oli suomalainen sosiologi ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston sosiologian dosentti vuodesta 1972 ja oikeussosiologian henkilökohtainen ylimääräinen professori vuosina 1984–2004. Uusitalon väitöskirja Rangaistus rikollisuuden säätelyssä (1966) edusti 1960-luvun uudistuspyrkimyksiä; hän kannatti K. J. Långin kriminaalipolitiikkaa. Uusitalo tutki oikeussosiologian lisäksi myös yhteiskuntasuunnittelua.Facta 2001, osa 17, p. 475. WSOY 1985. Helsingin yliopiston opettajat ja virkamiehet. Uusitalo oli myös Tampereen yliopiston sosiologian professori vuosina 1975–1978 ja eläkkeelle jäätyään Puolassa Nikolaus Kopernikus -yliopistossa vieraileva sosiologian professori (2004–2008).Tamperelainen. Teila, Eeva: ”Innovaatioyliopisto” mediassa. Pro gradu. Uusitalo kuului pohjoismaisen yhteistyön kannattajiin, ja hän oli varhainen kansalaisaktivisti, joka osallistui muun muassa Alattionjoen mielenosoituksiin 1980-luvun alussa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Paavo Uusitalon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Luokka:Suomalaiset sosiologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Dunam

Dunam (, verbistä ’kääntyä’) on Osmanien valtakunnassa käytetty pinta- alamitta, joka alun perin vastasi päivässä kynnettävää peltoalaa (vrt. auranala). Mittaa käytetään yhä Etu-Aasiassa. Dunamin suuruus on vaihdellut: niin kutsuttu perinteinen dunam on ollut Turkissa, Syyriassa ja Libanonissa noin 919 m2, Syyriassa paikoin myös 800 m2 ja joissakin entisen Jugoslavian osissa 700 m2. Pohjois-Kyproksessa dunam on noin 1337,8 m2 eli 14 400 neliöjaardia. Israelissa ja Palestiinassa käytettävä metrinen dunam on 1000 m2 eli kymmenen aaria. Luokka:Pinta-alayksiköt Luokka:Pellot Luokka:Maatalouden historia
Arménoi

Arménoi (; transl. myös Arméni) tai Arméni (Αρμένη) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Arménoi, kylä, Apokóronaksen kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Chanián alueyksikössä Kreetan alueella * Arménoi, kylä Réthymnon kunnassa, Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella * Arménoin minolainen hautausmaa, minolaisen hautausmaan arkeologinen kohde lähellä Réthymnon Arménoin kylää Kreetalla * Órmos Arménis eli Arméni, kylä ja satama Thíran saarella Santorínin saariryhmässä Etelä-Egean saarten alueella
Arménoi (Chaniá)

Arménoi (; myös Arméni) on Kreikan kylä sekä samanniminen Apokóronaksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αρμενών, Dimotikí Enótita Arménon) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 255 ja varsinaisen Arménoin kylän väkiluku 345 (vuonna 2011). Arménoin kunnallisyksikkö käsittää Apokóronaksen kunnan länsiosan. Sen suurin asutus on Kalývesin kylä, joka sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla. Arménoi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Apokóronaksen kunnaksi yhdessä Así Gonián, Fresin, Georgioúpolin, Kryonerídan ja Vámoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Arménoin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Arménoi Arménoi 345 Kalýves Kalýves 1 429 Tsivarás 174 Karés Karés 37 Machairoí Machairoí 54 Néo Chorió Néo Chorió 556 Ramní Chiliomoudoú 37 Kyriakoséllia 32 Ramní 103 Stýlos Farángi 20 Próvarma 112 Samonás 37 Stýlos 319 Yhteensä: 3 255 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Apokóronas Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Kreetan kylät
Fres

Fres () on Kreikan kylä sekä samanniminen Apokóronaksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Φρε, Dimotikí Enótita Fre) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 895 ja varsinaisen Fresin kylän väkiluku 326 (vuonna 2011). Fres oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Apokóronaksen kunnaksi yhdessä Arménoin, Así Gonián, Georgioúpolin, Kryonerídan ja Vámoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Fresin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Fres Fres 326 Melidóni Melidóni 107 Païdochóri Ágioi Pántes 106 Païdochóri 106 Pemónia Pemónia 107 Tzitzifés Tzitzifés 143 Yhteensä: 895 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Apokóronas Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Kreetan kylät
Inachóri

Inachóri () tai Innachóri (Ινναχώρι; myös transl. Inahóri, Innahóri; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ιναχωρίου, Dimotikí Enótita Inachoríou) on yksi Kíssamoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 912 (vuonna 2011). Inachórin kunnallisyksikkö sijaitsee Kreetan saaren länsirannikolla ja käsittää Kíssamoksen kunnan eteläosan. Sen tunnetuimmat nähtävyydet ovat Elafonísin saari ja ranta-alue sekä Chrysoskalítissan luostari. Inachóri oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kíssamoksen kuntaan yhdessä Mýthimnan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Inachórin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Amygdalokefáli Amygdalokefáli 18 Keramotí 18 Livádia 76 Élos Élos 130 Límni 90 Loúchi 3 Kámpos Berpathianá 42 Kámpos 25 Melissiá 22 Plagiá 18 Kefáli Aerinós 6 Felesianá 2 Kefáli 38 Pappadianá 26 Theodorianá 8 Perivólia Perivólia 39 Strovlés Aligoí 21 Strovlés 44 Váthi Chrysoskalítissan luostari (Moní Chrysoskalitíssas) 66 Plokamianá 15 Tzitzifiá 2 Váthi 44 Vlátos Rogdiá 60 Vlátos 99 Yhteensä: 912 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kíssamos Luokka:Kreetan entiset kunnat
Kolymvári

Kolymvári (; myös Kolimvári, Kolimbári) on Kreikan kylä sekä samanniminen Plataniáksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κολυμβαρίου, Dimotikí Enótita Kolymvaríou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 457 ja varsinaisen Kolymvárin kylän väkiluku 1 088 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Gonián luostari. Kolymvárin kylä sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla noin 20 kilometriä länteen Chanián kaupungista. Kolymvárin kunnallisyksikkö käsittää muun muassa koko Rodopóksen niemimaan. Alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Gonián luostari sekä antiikin aikaisen Diktynnan temppelin paikka. Kolymvári oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Plataniáksen kuntaan yhdessä Mousoúroin ja Voukoliéen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Kolymvárin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Afráta Afráta 137 Delianá Delianá 58 Gra Kerá 20 Kalámi 5 Kamára 22 Pýrgos 9 Drakóna Drakóna 84 Gerakianá 33 Episkopí Ágios Antónios 56 Ástrikas 97 Episkopí 65 Glóssa Glóssa 69 Mothianá 61 Skafiótes 21 Kalydonía Kalydonía 106 Kamára 99 Koumoúli 7 Melissourgeío 72 Vénio 6 Kamisianá Kamisianá 557 Karés Kissámou Karés 58 Metóchi 24 Petalianá 7 Vasilianá 21 Kolymvári Kolymvári 1 088 Gonián luostari (Moní Odigitrías Kyrías Goniás) 21 Nochiá Nochiá 176 Plakálona 38 Panéthimos Krýa Vrýsi 37 Panéthimos 52 Ravdoúcha Paralía 13 Ravdoúcha 107 Rodopós Áspra Nerá 8 Astrátigos 46 Rodopós 337 Spiliá Darmarochóri 65 Marathokefála 73 Spiliá 268 Vagí 31 Vasilópoulo Karthianá 21 Vasilópoulo 55 Voúves Áno Voúves 15 Loukoumichelianá 18 Pontikianá 95 Voúves 137 Zympragós Ágios Geórgios 14 Dromónero 9 Zympragós 39 Yhteensä: 4 457 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Kreetan kylät Luokka:Plataniás
Kryonerída

Kryonerída (; myös Krionerída; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κρυονερίδας, Dimotikí Enótita Kryonerídas) on yksi Apokóronaksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 993 (vuonna 2011). Kryonerídan kunnallisyksikkö käsittää Apokóronaksen kunnan eteläosan. Sen suurin asutus on kunnan kuntakeskus Vrýses. Kryonerída oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates- suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Apokóronaksen kunnaksi yhdessä Arménoin, Así Gonián, Fresin, Georgioúpolin ja Vámoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. thumb|none|240px|Vaféen kylä. == Kunnallisyksikön osat == Kryonerídan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Alíkampos Alíkampos 198 Emprósneros Emprósneros 268 Vatoudiáris 76 Máza Chámpatha 32 Fonés 120 Máza 100 Nípos Nípos 167 Vafés Achatzikiá 4 Arevítis 22 Vafés 212 Vrýses Apokorónou Fílippos 39 Metóchi 15 Vrýses 740 Yhteensä: 1 993 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Apokóronas Luokka:Kreetan entiset kunnat
Auranala

Auranala ( < jugum ’ies’) oli Rooman valtakunnassa käytetty pinta- alamitta,Nykysuomen sanakirja, s.v. auranala. Helsinki 1957. jonka koko on 71 metriä × 35,5 metriä eli noin 2 500 neliömetriä.Pieni tietosanakirja 2, p. 106. Mitan ajateltiin juontuvan siitä, paljonko yhdellä härkäparilla voitiin kyntää peltoalaa päivässä.Pieni tietosanakirja 3, p. 164. Plinius vanhempi kirjoitti: > ”Jugerumiksi kutsuttiin sellaista peltoalaa, jonka yksi härkäpari pystyi > kyntämään päivässä, aktukseksi taas sitä kyntöauran vetomatkaa, joka häriltä > voitiin yhdellä kertaa kohtuullisesti vaatia: tämän matkan pituus oli 120 > jalkaa, ja sen kaksinkertainen määrä oli sama kuin jugerumin pituus.” ==Katso myös== * Dunam * Tynnyrinala ==Lähteet== Luokka:Maatalouden historia Luokka:Pellot Luokka:Pinta-alayksiköt Luokka:Rooman valtakunnan talous
Mousoúroi

Mousoúroi (; transl. myös Mousoúri; virallisesti Δημοτική Ενότητα Μουσούρων, Dimotikí Enótita Mousoúron) on yksi Plataniáksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 026 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|upright=0.92|Mousoúroin Mesklán kylä. Mousoúroin kunnallisyksikkö käsittää Plataniáksen kunnan eteläosan. Siihen kuuluu muun muassa Lefká Óri -vuoristoa sekä Omalóksen ylätasangon aluetta. Mousoúroi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Plataniáksen kuntaan yhdessä Kolymvárin ja Voukoliéen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Mousoúroin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Alikianós Alikianós 825 Fournés Fournés 576 Karános Karános 81 Karés 7 Koufós Koufós 149 Lákkoi Askordalós 23 Lákkoi 212 Omalós 35 Mesklá Mesklá 333 Zoúrva 20 Orthoúni Langós 20 Orthoúni 74 Prasés Chostí 11 Néa Roúmata 51 Prasés 76 Psathogiánnos Bapiólos 56 Psathogiánnos 103 Sémpronas Sémpronas 92 Skinés Chliaró 22 Skinés 599 Vatólakkos Skonízo 7 Vatólakkos 654 Yhteensä: 4 026 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Plataniás
Mýthimna

Mýthimna (; myös transl. Míthimna; virallisesti Δημοτική Ενότητα Μυθήμνης, Dimotikí Enótita Mythímnis) on yksi Kíssamoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 299 (vuonna 2011). Mýthimnan kunnallisyksikkö käsittää Kíssamoksen kunnan itäosan. Mýthimna oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kíssamoksen kuntaan yhdessä Inachórin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Mýthimnan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Chairethianá Chairethianá 70 Drapaniás Áno Drapaniás 17 Drapaniás 270 Kókkino Metóchi 77 Nopígeia 63 Falelianá Falelianá 27 Koléni 53 Kotsianá 67 Lyridianá 16 Kaloudianá Kaloudianá 331 Korfalónas 31 Kourthianá 23 Maláthyros Maláthyros 89 Pervolákia Charavgí 50 Pappagiannákides 37 Pervolákia 63 Potamída Potamída 224 Rókka Kerá 36 Rókka 52 Sásalos Kontoudianá 7 Manerianá 13 Sásalos 28 Sfakopigádi Armenochóri 27 Sfakopigádi 58 Trialónia 31 Topólia Aïkyrgiánnis 36 Kapsanianá 11 Koutsomatádos 42 Topólia 122 Tsourounianá 14 Voulgáro Choudalianá 16 Dermizianá 22 Latzianá 17 Mákronas 18 Mourí 40 Voulgáro 201 Yhteensä: 2 299 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kíssamos Luokka:Kreetan entiset kunnat