EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pašša

Pašša () oli korkea asemaa osoittava arvonimi osmanien valtakunnan poliittisessa järjestelmässä. Arvonimi myönnettiin yleensä suurvisiireille, ministereille, kenraaleille tai kuvernööreille (esimerkiksi Ali pašša). Pašša jäi kiinteäksi osaksi kantajansa nimeä kuten monet muutkin osmanien myöntämät arvo- tai lisänimet. Osmanien armeijassa pašša myönnettiin kenraalimajuria vastaavaan mirlivan arvoon ylennetyille upseereille. Arvonimi oli käytössä tasavallaksi muuttuneessa Turkissa vuoteen 1934. Viimeisenä se poistettiin käytöstä Egyptissä vuonna 1953.Perustieto sanakirja, s. 883. Gummerus 1996. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Arvonimet Luokka:Osmanien valtakunta *
Pimeä tähti

Pimeä tähti (Dark Star) on John Carpenterin ensimmäinen pitkä elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1974. Se on musta science fiction -komedia, jota ohjaaja itse on kuvaillut lauseella ”Huomenna hän tulee avaruudessa”. Käsikirjoituksen elokuvaan Carpenter teki Dan O’Bannonin kanssa. Elokuva oli alun perin kengännauhabudjetilla tehty kouluprojekti, johon kuvattiin lisämateriaalia sen saattamiseksi kokoillan elokuvan mittaiseksi. Pimeä tähti on nykyisin kulttielokuvan maineessa. == Juoni == Aluksen päätarkoitus on suojella Maata tuhoamalla mahdollisia epävakailla radoilla olevia planeettoja, jotka saattaisivat syöksyä tähteen seuraavan 10 000 kierroksen aikana ja aiheuttaa novan. Aluksen laitteisto on vuosien kuluessa vähitellen vaurioitunut ja WC-paperi on loppunut. Budjettileikkausten takia Maasta ei voida lähettää huoltoalusta. Alus on 18 parsekin etäisyydellä Maasta, päätellen 10 vuoden signaaliviipeestä. Aluksen kapteeni on kuollut, mutta häntä säilytetään pakastettuna, ja hänen kanssaan voi keskustella. Aluksen lemmikki, rantapalloa muistuttava avaruusolento, aiheuttaa ruokkijalleen melkein hengenlähdön hissikuilussa. Planeetat räjäytetään keinotekoisella älyllä varustetuilla lämpöydin-laitteilla. Yksi niistä ei kuitenkaan putoa laukaisulaitteen rikkouduttua, ja yhden miehistön jäsenen on mentävä ulos keskustelemaan sen kanssa fenomenologiasta, jotta pommi ei räjähtäisi. Aluksen miehistön jäsenet kuluttavat luppoaikaansa eri tavoin. Yksi haaveilee surffauksesta, ja hän on rakentanut pulloista soittimen. Yksi on eristäytynyt muista observaatiokupuun. Yksi ei ole astronautti ensinkään vaan polttoaineteknikko, ja hän harrastaa kepposia. Aluksen ääni–kuva-tallennin (joka muistuttaa 8-raitaista kasettia) poistaa automaattisesti kaikki rivoudet: == Näyttelijät == ==Vastaanotto== Pimeä tähti nähtiin Suomessa ensi kertaa televisioesityksenä lokakuussa 1984. Mikael Fränti kirjoitti Helsingin Sanomissa, että elokuvassa Carpenterin into ja leikkimieli, mielikuvitus ja herkkyys johtavat melkoiseen riemuvoittoon. ”Pimeã tähti ei ole virheetön työ, ei täydellinen elokuva, mutta katsomiskokemuksen myönteisyys johtuu käsittelytavan poikkeuksellisuudesta ja tieteisfilmin lajityypin luovasta soveltamisesta.” VideoHound's Golden Movie Retriever luonnehtii Pimeää tähteä nautittavaksi, hauskaksi, oudoksi ja yllättäväksi Carpenterin varhaistyöksi.Dark Star. (2020). In M. J. Tyrkus (Ed.), VideoHound's Golden Movie Retriever (2020 ed., p. 419). Gale. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 6.5.2022. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1974 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiselokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustan komedian elokuvat Luokka:Parodiaelokuvat Luokka:John Carpenterin ohjaamat elokuvat Luokka:Dan O’Bannonin käsikirjoittamat elokuvat Luokka:Avaruuselokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset independent-elokuvat
Collarbone

Collarbone on vuonna 2000 perustettu helsinkiläinen rockyhtye, jonka musiikissa on vaikutteita alternative rockista ja hard rockista. Yhtye on julkaissut kaksi täyspitkää albumia.spinefarm.fi Spinefarm-levy-yhtiön virallinen sivusto. Viitattu 12.3.2010.universalmusic.fi Universal-levy-yhtiön virallinen sivusto. Viitattu 28.4.2010. == Historia == === Alkuvuodet === Neljä alkuperäisjäsentä Thomas Kirjonen, Janne Suominen, Matti Piipponen ja Janne Sivunen perustivat Collarbonen syksyllä 2000. Yhtye teki kolme demoa ja omakustanne-EP:n Devil in Miss Verril, joka julkaistiin 2004. Yhtye solmi levytyssopimuksen Spinefarm Recordsin kanssa voitettuaan Ääni ja vimma -bändikilpailun keväällä 2005.freeyourmind.fi Ylen Free Your Mind -sivusto. Viitattu 9.3.2010. === The Back of Beyond === Debyyttilevy The Back of Beyond julkaistiin keväällä 2007. Jonas Olssonin tuottamalta, Jens Bogrenin miksaamalta ja Ue Nastasin masteroimalta levyltä julkaistiin single ”The Last Call”, joka sai runsaasti soittoaikaa Radio Rockilla ja oli myöhemmin muun muassa SubTV:n Äijät-ohjelman soundtrackilla.spinefarm.fi Spinefarm-levy- yhtiön virallinen sivusto. Viitattu 1.3.2010. === Pretty Dirty === Loppuvuodesta 2008 Collarbone otti riveihinsä viidennen jäsenen, muun muassa April-yhtyeessä vaikuttaneen kitaristi Mikko Merilinnan. Toinen albumi Pretty Dirty äänitettiin kesällä 2009 Jonas Olssonin toimiessa jälleen tuottajana.jonasolsson.net Tuottaja Jonas Olssonin virallinen sivusto. Viitattu 9.3.2010. Risto Hemmi miksasi levyn alkuvuodesta 2010 Finnvox- studiolla Helsingissä. Pretty Dirtyn ensimmäinen single ”The Machine” julkistettiin 1. maaliskuuta 2010. The Machine valikoitui YleX:n X-Ryhmän tehobiisiksi viikolla 10 ja se pysyi pitkään Himotuimmat-listalla ollen muutamia viikkoja listaykkösenä.ylex.fi YleX:n X-Ryhmä. Viitattu 10.3.2010. Levy julkaistiin Universal Music Oy:n kautta 28. huhtikuuta 2010. Laulaja Thomas Kirjonen jätti yhtyeen kesällä 2011 keskittyäkseen soolouraansa. == Diskografia == ===Albumit=== * * ===Singlet=== * ”The Last Call” (2007) * ”The Machine” (2010) ===Musiikkivideot=== * ”Gone” (2004) * ”The Last Call” (2007) * ”The Machine” (2010) * "End of The Line" (2010) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Collarbonen virallinen sivusto * * The Back of Beyond -levyn arvostelu desibeli.netissä * Collarbone YLE:n Free Your Mind -sivustolla Luokka:Suomalaiset alternative rock -yhtyeet Luokka:Suomalaiset hard rock -yhtyeet
Solusykli

Solukierto eli solusykli on aitotumaisen solun elämänvaihe, jonka aikana solu jakautuu kahdeksi uudeksi soluksi. Se koostuu kasvuvaiheesta eli interfaasista ja suvuttomasta tuman jakautumisesta eli mitoosista. Solukierron säätelystä vastaavat sykliinit ja sykliineistä riippuvaiset kinaasit. ==Solukierron vaiheet== ===Kasvuvaihe=== ;G1-vaihe Solukierto alkaa jakautumisvaiheen jälkeen G1-vaiheella. G1 on yleensä pitkäkestoisin vaihe ja sen aikana solun tilavuus ja sen sisältämien valkuaisaineiden ja RNA:n määrä kasvaa. G1-vaiheessa solun kromosomisto on kaksinkertainen. G1-vaiheen kesto riippuu solun tilasta. Ennen siirtymistä S-vaiheeseen solun on kerättävä riittävästi tilavuutta ja sen DNA:n tulee olla ehjää (DNA:n eheydestä tarkastamisesta huolehtii eläimillä p53-valkuaisaine). Vaiheen pituuteen vaikuttaa myös solun ulkopuolinen säätely. Kun solu ohittaa tarkastuspisteen () se voi jatkaa kohti S-vaihetta. ;S-vaihe S-vaihe () määritellään alkavaksi DNA:n kahdentumisen alusta ja kestävän siihen asti, kunnes koko DNA on kahdentunut. Kun solu G1-vaiheessa on ohittanut tarkastuspisteen, se etenee vääjäämättömästi kohti S-vaihetta, jonka alkuun vaaditaan S. pombe -hiivassa cdc18-valkuaisainetta. Cdc-18 voi olla aktiivinen ainoastaan Rum1-valkuaisaineen läsnä ollessa, joka estää Cdc2/Cdc13-kompleksia fosforyloimasta Cdc18:aa epäaktiiviseen muotoon. S-vaiheen lopussa solun kromosomisto on nelinkertainen. (Eläimillä Cdc13:a vastaa sykliini.) ;G2-vaihe G2 kestää S-vaiheen lopusta mitoosin alkuun. Sen aikana solu tarkistaa DNA:n eheyden, mikä eläinsoluissa tapahtuu ATM- valkuaisaineen avulla. ===Jakautumis- eli M-vaihe=== M-vaiheeksi kutsutun mitoosin eli jakautumisen käynnistää M-vaihetta edistävän tekijän (MPF, M-phase promoting factor) aktivoituminen. MPF on kaksiosainen molekyyli, joka koostuu Cdc2- ja sykliinivalkuaisaineesta (S. pombella Cdc13), ja sen aktivoituminen perustuu Cdc2-valkuaisaineen fosforyloinnin säätelyyn. Jakautumisvaihe päättyy, kun valkuaisen hajotuslaitteet hajottavat sykliinit. ===G0-vaihe=== G0-vaiheessa olevat solut ovat irtautuneet solukierrosta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Solun fysiologia
Hauta

thumb|Betonilla vuorattu hauta, joka odottaa ruumisarkkua. Hauta on paikka, johon ruumis haudataan. Se on usein maahan kaivettu kuoppa tai kammio. ==Historiaa== Vanhimmaksi tunnetuksi haudaksi on sanottu yli 200 000 tuhatta vuotta vanhaa, Etelä-Afrikasta löytynyttä nykyihmisen varhaisen sukulaisen Homo naledin hautaa. Varhaisin tunnettu nykyihmisen, Homo sapiensin, hauta on noin 100 000 vuotta vanha. Muinaiset egyptiläiset hautasivat tärkeitä vainajia suurten nekropolien mastaboihin, kalliohautoihin ja pyramideihin. Egyptissä haudasta pyrittiin rakentamaan vainajalle mahdollisimman upea asunto, joka vastasi hänen maallista asuntoaan niin täydellisesti kuin mahdollista. Samalla heidän ruumiinsa tahdottiin saada säilymään ikuisesti, koska sielun kuolemattomuuden uskottiin riippuvan ruumiin säilymisestä. Kaksoisvirran maassa oli samanlainen huolellisuus vainajien kodin rakentamisessa, jonka seurauksena rakennustaide nousi suureen kukoistukseen. Köyhässä Palestiinassa ruumiit haudattiin kalkkikivivuoriin, joissa oli paljon luontaisia luolia. Joissain kulttuureissa hautana on ollut maakumpu, joka on kasattu vainajan päälle. Joskus tällainen kumpu on koostunut päällekkäisistä haudoista. Rooman varhaiskristityiltä tunnetaan suuret katakombit kaupungin alla. Haudat oli louhittu käytävien seiniin.Colman 1997, s. 94–98. Euroopan juutalaiset joutuivat aikoinaan kaivamaan jopa toistakymmentä hautaa päällekkäin, sillä heidän hautausmailleen oli varattu hyvin pienet alueet kaupungeissa.Colman 1997, s. 101–102. ==Sijoitus== Hautausmaa on alue, jolla on useita hautoja. Hautausmaita on ollut jo kivikaudella. Jo ennen hautausmaita ihmiset haudattiin useimmiten maahan kaivettuihin kuoppiin. Joskus hauta on kaivettu talon lattian alle, tai uudempina aikoina kirkon alle.Colman 1997, s. 90–93, 101. Mätänevien ruumiiden sekä vainajien henkien aiheuttaman vaaran vuoksi haudat on usein sijoitettu kaupunginmuurien ulkopuolelle. Joissain kulttuureissa on uskottu, että väärin sijoitettu hauta aiheuttaa kuolemia perheessä. Kiinassa hautapaikan valinnassa huomioidaan paikan fengshui. Muslimin hauta on suunnattu kohti Mekkaa.Colman 1997, s. 99–101. Hauta voi olla myös vedessä, kuten joillain hinduilla Gangesjoessa ja muinaisilla etiopialaisilla järvessä. Laivalla kuolleen hauta on yleensä meressä.Colman 1997, s. 117–118. ==Teko== Maahaudan kaivamiseen lapiolla ja hakulla kuluu maan laadusta riippuen kolmesta kahdeksaan tuntia. Koneella haudan kaivaminen tapahtuu kahdessakymmenessä minuutissa, mutta konetta ei aina voida käyttää esimerkiksi hautapaikan ahtauden vuoksi. Kun hauta on kaivettu, se yleensä vuorataan. Avoimen haudan ylle voidaan sijoittaa kehikko, jonka avulla ruumisarkku lasketaan hautaan.Colman 1997, s. 92–93. Haudalle pystytetään usein hautakivi, jossa lukee vainajan nimi ja elinvuodet sekä hänen uskontonsa symboli, joskus myös esimerkiksi valokuva ja muistoteksti. Perhehautaan haudataan saman perheen jäsenet.Colman 1997, s. 113–115. ==Katso myös== * Hautajaiset * Röykkiöhauta == Lähteet == * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Poitiers’n taistelu

Poitiers'n taistelu voi tarkoittaa seuraavia: * Vouillén taistelu lähellä Poitiersia – vuonna 507 käyty taistelu, jossa merovingikuningas Klodvig voitti visigootit * Poitiers'n taistelu eli Toursin taistelu – vuonna 732 käyty taistelu, jossa Kaarle Martelin johtamat frankit voittivat arabit * Poitiers'n taistelu – vuonna 1356 käyty taistelu, jossa Englannin Musta prinssi Edvard voitti ranskalaiset satavuotisessa sodassa
Uranos

Uranos () on kreikkalaisessa mytologiassa taivaan jumala sekä Gaian, Äiti maan, poika ja puoliso. Uranos ja Gaia olivat useimpien kreikkalaisen mytologian hahmojen ja maailman olentojen esivanhempia tai luojia tavalla tai toisella, mutta eivät kuitenkaan kaikkien (esimerkiksi Nyksin, yön, ja Ereboksen, pimeyden, synnytti Khaos). Aluksi Uranoksen ja Gaian liitosta syntyivät kykloopit ja titaanit, tämän jälkeen muun muassa merenjumalatar Tethys, muistin jumalatar Mnemosyne ja Kronos. Uranos ei päästänyt jälkeläisiään ulos maan povesta eli Gaian kohdusta, mistä suuttuneena Gaia antoi pojalleen Kronokselle sirpin, jolla Kronos leikkasi irti isänsä peniksen. Mereen heitetyn siittimen ympärille muodostuneesta vaahdosta syntyi rakkauden jumalatar Afrodite ja siitä pudonneista veripisaroista syntyivät gigantit, meliadit ja erinykset. Uranoksen mukaan on nimetty aurinkokuntamme planeetta Uranus, mikä tekee siitä ainoan kreikkalaisen jumalan, jonka mukaan on nimetty aurinkokunnan planeetta (joskin jumalan latinankielisellä nimellä). Muut aurinkokunnan planeetat on nimetty roomalaisten jumalien mukaan. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan jumalat Luokka:Luojajumalat
Matato'a

Matato'a on pääsiäissaarelainen yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita paikallisesta perinnemusiikista ja länsimaisesta populaarimusiikista. Kevamatato'a Atan eli Keva perusti sen vuonna 1996. Sen jälkeen yhtye on julkaissut viisi albumia. Yhtyeen sanoitukset ovat pääosin rapanuin kielellä. == Diskografia == *Tama'i (1997 / 1998) *Here Ma'ohi (1999) *Te Pito O Te Henua (2000) *Ma'ohi (kokoelma; 2003) *Tatoo (2003) == Jäsenet == *Keva (laulu, cuatro, harmonikka, kitara, lyömäsoittimet) *Haoa (laulu, lyömäsoittimet) *Ariki (laulu, kitara) *Teave (laulu, ukulele) *Manu (laulu, lyömäsoittimet) == Aiheesta muualla == *Viralliset kotisivut , , Luokka:Chileläiset yhtyeet Luokka:Oseanian musiikki
Taivas

Taivas on avaruus sellaisena kuin se Maasta näkyy eli taivaankansi, tai korkealla maan yllä oleva ilmatila. Taivaankappaleista parhaiten taivaalla erottuu Aurinko. Tähtitaivaasta näkyvät selkeimmin Kuu ja tähdet sekä jotkin planeetat. Ilmakehän pilvet ovat tiivistynyttä vettä. Muita taivaalla nähtäviä ilmiöitä ovat esimerkiksi sateenkaaret, halot, salamat, revontulet ja tähdenlennot. == Taivaan värit == Taivas on päiväsaikaan selkeällä säällä yleensä sininen. Väri johtuu Auringon säteilyn sironnasta ilmakehässä, ja eniten siroavat siniseltä näyttävät valon lyhyet aallonpituudet. Auringon laskiessa sen valo kulkee pidemmän matkan ilmakehän läpi kuin päivällä, minkä seurauksena sininen siroaa pois ja taivas muuttuu punaiseksi, oranssiksi ja keltaiseksi. Ilman sirontaa taivas olisi musta. ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * ==Aiheesta muualla== Luokka:Meteorologia Luokka:Tähtitiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nestehengitys

Nestehengitys tarkoittaa hengittämistä hapella rikastetun (yleensä perfluorihiilivetypohjaisen) nesteen avulla. Lääketieteellisesti nestehengitystä voidaan käyttää esimerkiksi ennenaikaisesti syntyneiden lasten hoidossa tai jos ihmisen keuhkoihin on tullut palovammoja. Ensimmäiset nestehengityskokeet teki Johannes Kylstra vuonna 1962 upottamalla hiiriä ja rottia hapetettuun suolaliuokseen. Sen jälkeen kokeita on tehty niin sioilla, koirilla kuin ihmisilläkin. Nestehengitystä on tutkittu syväsukeltamisessa ja sen soveltamisesta avaruusmatkailuun on myös spekuloitu. Nestehengityksen ongelmat liittyvät lähinnä nesteiden aiheuttamiin keuhko- ja kudosvaurioihin, sekä nesteen hengittämisen raskauteen. Science fictionin puolella nestehengitystä on käytetty ainakin James Cameronin elokuvassa Abyss – syvyys. Elokuvassa nähtävä rotta hengittää nestettä oikeasti. Luokka:Hengitys
Korat

Korat on ikivanha kissarotu Thaimaasta. Koratilla on ystävällinen ja ihmisrakas luonne, ja se on hyvin älykäs kissa. Koratin huomiotaherättävimmät ominaisuudet ovat sen suuret loistavan vihreät silmät, sydämenmuotoiset kasvot ja hopeanhohtoinen siniharmaa turkki. ==Yleistä tietoa== Thaimaassa koratin nimenä on si-sawat, joka tarkoittaa vaurauden väriä tai onnentuojaa. Siellä koratin uskotaan tuottavan onnea, eikä sitä perinteisesti ole myyty, vaan lahjoitettu kunnian ja arvonannon osoituksena. Häälahjana korat on ollut arvostettu, sillä sen uskotaan takaavan avio-onnea ja hedelmällisyyttä. Korat on alkuperäinen luonnonrotu, eikä sen kasvatuksessa käytetä muita rotuja, vaan sen molempien vanhempien on oltava korateja. Lisäksi korateiksi voidaan rekisteröidä vain ne kissat, joiden esivanhemmat pystytään jäljittämään Thaimaahan. ==Luonne== Koratit ovat aktiivisia, hellyydenkipeitä, ystävällisiä ja lempeitä ja kiintyvät omistajaansa. Usein ne ovat vastassa kotiovella ja seuraavat arjen askareissa. Koska koratit ovat seurallisia ja ne kaipaavat seuraa, kissakaveri on hyvä olla, jos kissa joutuu olemaan monta tuntia päivässä yksin. Korat on leikkisä myös aikuisena. Osa korateista saattaa pitää vedestä tai esim. veneessä olosta, mutta kissaa ei kannata pakottaa veteen, sillä pakottaminen tuo traumaattisia kokemuksia, mikä ei auta veteen totuttamisessa vaan päinvastoin. ==Ulkonäkö== Koratin turkki on lyhyt tai keskipitkä, silkkinen, vartalonmyötäinen, hopeapintainen ja kiiltävä, eikä sillä ole aluskarvaa. Silmät koratilla ovat sen ensimmäisten elinviikkojen ajan siniset, ja nuorella kissalla ne voivat olla keltaiset, kunnes muuttuvat vihreiksi. Joillakin poikkeuksilla ne saattavat jäädä keltaoransseiksi. Silmät ovat suuret, pyöreät, loistavat ja ulkonevat, suljettuina hieman vinot. Koska koratilla on suuret ja hieman ulkonevat silmät, täytyy niiden kanssa olla varovainen, ettei käy vahinkoja. Koratien silmät myös vuotavat usein, koska suuriin silmiin menee helposti roskia. Korat on notkea ja lihaksikas, keskikokoinen kissa, naaras sirompi kuin uros. Se kuuluu sinisten kissojen ryhmään, joista perinteisimpiä ovat kartusiaani, venäjänsininen, sininen persialainen ja sininen itämainen lyhytkarva. Rotu onkin monesti sekoitettu venäjänsiniseen ja kartusiaaniin. Koska koratilla ei ole aluskarvaa, siitä sanotaan, että se olisi vähemmän allergisoiva ja että se saattaisi sopia myös kissa-allergisille. ==Historia== Thaimaassa korat on tunnettu jo satoja vuosia. Länsimaissa järjestelmällinen kasvatus aloitettiin 1960-luvulla. Euroopassa koratin kasvatus on alkanut Norjassa 1970-luvulla, ja myös Suomen ensimmäinen korat on Norjasta kotoisin. Suomeen korat on saapunut vuonna 1987, mutta ensimmäinen Suomessa rekisteröity pentue on syntynyt vuonna 1988. ==Lähteet== *Suuri kissakirja 3, Rotukissa, Wsoy, 1994, s. 92–96, ISBN 951-0-19076-4 *Alan Edwards: Gummeruksen suuri kissakirja, kissarodut jaekissojen hoito, 2003, s.191, ISBN 951-20-6293-3 *Kissarotujen ensyklopedia, 2006, s.288-289, ISBN 1-40546-268-x ==Aiheesta muualla== *Suomen koratrengas ry *Suomen rotukissayhdistys ry Luokka:Kissarodut
Bensiinimoottori

Bensiinimoottori on bensiiniä käyttävä polttomoottori, joka voi olla kaksi- tai nelitahtinen. Tyypillisesti polttoaineseos sytytetään sytytystulpan avulla sähkökipinällä, joka poikkeaa dieselmoottorien käyttämästä puristussytytyksestä. Bensiinimoottorit ovat yleensä ottosykliin perustuvia mäntämoottoreita. Eräät bensiinimoottorit ovat Wankelmoottoreita. == Katso myös == * Dieselmoottori * Hesselman-moottori * Kaasumoottori Luokka:Polttomoottorit
Hermione

Hermione voi viitata ainakin seuraaviin: * Hermione, hahmo antiikin kreikkalaisessa mytologiassa * Hermione, antiikin aikainen kaupunki Argoliin maakunnassa Kreikassa * Hermione Granger, hahmo Harry Potter -kirjasarjassa * 121 Hermione, asteroidi ;Britannian kuninkaallinen laivasto *HMS Hermione (1782) 32-tykkinen viidennen luokan alus (fregatti) *HMS Hermione (1893) Astrea-luokan panssariristeilijä *HMS Hermione (74) Dido-luokan ilmatorjuntaristeilijä *HMS Hermione (F58) Leander-luokan fregatti ;Ranskan merivoimat *Hermione (1699), 30-tykkinen Hermione-luokan fregatti *Hermione (1706), 34-tykkinen fregatti *Hermione (1750), 24-tykkinen fregatti *Hermione (1754), 22-tykkinen fregatti *Hermione (1779), 32-tykkinen Concorde-luokan fregatti *Hermione (1803) *Hermione (1804), 40-tykkinen Hortense-luokan fregatti *Hermione (1811), 46-tykkinen fregatti *Hermione (1860), 28-tykkinen fregatti *FS Hermione (1918), Bellone-luokan sukellusvene *FS Hermione (Q211), Aurore-luokan sukellusvene
Vainaja

Vainaja tarkoittaa kuollutta ihmistä. Vainajalla tarkoitetaan joko kuollutta ihmisruumista eli kalmoa tai kuolleen sielua, henkilöä, persoonaa tai elämänkaarta. Varsinkin viimeksi mainitussa merkityksessä vainajiin liittyy paljon uskomuksia, jotka liittyvät kuolemanjälkeiseen elämään. Vainaja- nimitystä käytetään myös, kun puhutaan kuolleesta henkilöstä sellaisena kuin hän oli ollut eläessään (äitivainaa, isävainaa). Vainajan sielun tai hengen on useissa kulttuureissa uskottu jäävän eloon ruumiin kuoltua. Tällöin vainajia on usein palvottu. Toisaalta vainajan on saatettu myös uskoa olevan pelätty kummitus tai muuttuvan muuksikin olennoksi kuten eläimeksi. Vainajien kohtalo on eri uskomuksissa erilainen. Monissa vainaja joutuu vainajalaan, vainajien kotiin tai maahan. Vainajaloita on ollut erilaisia: toiset hyviä paikkoja, toiset taas pahoja, ja jotkin eivät kumpaakaan. Joskus vainajan olosuhteet on ajateltu tulokseksi hänen elämästään. Luokka:Kuolema Luokka:Hautaus
Etäläsnäolo

Etäläsnäolo, myös telemaattinen läsnäolo (), tarkoittaa läsnäoloa toisessa paikassa viestintäteknologian kautta, vaikka fyysinen keho pysyykin paikallaan. Mitä tahansa viestintäteknologiaa voidaan käyttää etäläsnäolon saavuttamiseksi, esimerkiksi puhelin- tai videoteknologiaa, ja myös tietokoneen avulla luodussa virtuaalimaailmassa voidaan kokea etäläsnäolo. Käytännössä etäläsnäolo toteutuu esimerkiksi erilaisina etätoimintoina, joita voivat olla esimerkiksi etätyö, etälääketiede, etäopetus tai erilaiset etänä suoritetut asioinnit. Nykyisissä etäläsnäolon sovelluksissa mm. kirurgit voivat suorittaa leikkauksia potilaille kauko-ohjattujen robottikäsivarsien avulla toiselta puolen maapalloa. Yksinkertaisimmillaan etäläsnäolo voi olla vaikkapa kameroiden ja monitoreiden avulla toteutettua opiskelua, työtä, viihdettä tai valvontaa. Se voi olla myös tutkimusta paikoissa, jotka ovat ihmiselle liian vaarallisia tai hankalia, kuten merenpohjassa tai avaruudessa. Pisimmälle vietynä etäläsnäolo voi tarkoittaa sitä, että ihminen pystyy tuntemaan ja toimimaan kaukaisessa ympäristössä telerobotin avulla aivan kuin olisi itse paikalla. Science fictionissa esimerkkejä tällaisista systeemeistä on nähty pitkään, alkaen Robert A. Heinleinin tarinasta Waldo (1940). Etärobotteja kutsutaankin joskus waldoiksi. Etäläsnäolo voidaan viime kädessä määritellä tunteeksi, tunteeksi toisen tai toisten toimijoiden läsnäolosta telemaattisesti välitetyssä tai keinotekoisessa tilassa tai ympäristössä. Läsnäolon kokemus näyttää perustuvan useisiin erityyppisiin ympäristön ulottuvuuksiin. == Katso myös == * Virtuaalitodellisuus * Videoneuvottelu == Kirjallisuutta == * "Telepresence" (Minsky 1980; Sheridan 1992a; Barfield, Zelter, Sheridan, & Slater 1995; Welch, Blackmon, Liu, Mellers, & Stark 1996), * "Virtual presence" (Barfield et al., 1995), * "Being there" (Reeves 1991; Heeter 1992; Barfield et al., 1995; Zhoa 2003), * "A perceptual illusion of non-mediation "(Lombard & Ditton 1997) * "The suspension of disbelief" (Slater & Ushoh 1994) == Lähteet == == Aiheesta muualla == __NOTOC__ Luokka:Viestintä Luokka:Tietoliikenne
AaltoAlvari

AaltoAlvari, ennen laajennusta nimellä Jyväskylän uimahalli, on uimahalli Jyväskylässä Mattilanpellon kaupunginosassa osoitteessa Pitkäkatu 2. Uinti-, hyppy- ja lastenaltaiden lisäksi uimahallissa on kylpyläosasto, jossa on aaltoallas vesilukumäkineen, poreallas ja kuohuallas. Jyväskylän uimahalli valmistui vuonna 1955 ja sen suunnitteli arkkitehti Alvar Aalto. Se oli valmistuessaan Suomen viides uimahalli ja toinen kunnallinen uimahalli. Pesu- ja pukuhuonekokonaisuuksia oli aluksi vain yksi. Halliin on myöhemmin lisätty muun muassa lasten opetusallas (1964), kuntosali (1968) ja 50 metrin allas (1975). Vuonna 1983 uimahalliin rakennettiin Suomen ensimmäinen sisätiloihin rakennettu vesiliukumäki. Vuonna 1991 valmistui AaltoAlvarin kylpyläosasto. Vuonna 2013 valmistui AaltoAlvarin remontti, jossa muun muassa kunnostettiin 50 metrin allas ja pukuhuonetiloja. Kylpyläosaston laajennus aloitettiin kesällä 2021 ja se valmistui 2024. AaltoAlvarissa on kymmenen uima-allasta, kaksi liukumäkeä ja kaksi kuntosalia, ja se lukeutuu Suomen suurimpien uimahallien joukkoon. AaltoAlvarissa voi käydä uimakoulua ja saada ohjattuja liikuntapalveluja. Uimahallissa on käytössä kuntosali, takkahuone ja kahviopalvelut. AaltoAlvari on Jyväskylän Aallon ja vesipalloseura Jyväskylän Saukkojen kotiareenana. Vuonna 2023 AaltoAlvarissa rekisteröitiin 360 111 käyntikertaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *AaltoAlvarin verkkosivut Luokka:Jyväskylän urheiluhallit Luokka:Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset Luokka:Suomen uimahallit Luokka:Mattilanpelto
Kanneljärvi

Kanneljärvi on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Kanneljärven pinta-ala oli 246,3 km² ja asukasluku 3 552 (1939). Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin. ==Historiaa== Kanneljärvi erotettiin Uudestakirkosta omaksi kunnakseen vuonna 1925. Kanneljärven luterilaisen kirkon lisäksi Kanneljärvellä sijaitsi ortodoksinen Mustamäen Kristuksen kirkastumisen kirkko eli Mustamäen kirkko. Mustamäen kirkko tuhoutui jatkosodassa, mutta luterilainen kirkko säästyi. Se paloi 1984, mutta runko on edelleen pystyssä. Kanneljärven väestöä sijoitettiin jatkosodan jälkeen Kiikalaan, Kiskoon, Kuusjoelle, Muurlaan, Pertteliin, Saloon, Suomusjärvelle ja Uskelaan. Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951, s. 127. Otava 1950, Helsinki. ==Nykyaika== Kanneljärven kirkonkylän venäjänkielinen nimi on ollut Pobeda (Победа) vuodesta 1948 lähtien, ja se on nykyisin Leningradin alueen Raivolan kuntaan kuuluva taajama. Kanneljärven nimi on Venäjällä säilynyt Kanneljärven aseman ja asemakylän nimenä (). == Kanneljärveläisiä == * Viljo Aho (1932–2013), nyrkkeilijä * Matti Lampainen (s. 1932) jääkiekkoilija ja valmentaja * Paavo Montonen (1892–1986), kirjailija * Richard Määttänen (1900–?), yleisurheilija * Vilho Nikkanen (1885–1960), kansanedustaja * Yrjö Nikkanen (1914–1985), yleisurheilija * Erkki Paavolainen 1890–1960), kansanedustaja *Jaakko Paavolainen (1926–2007), historiantutkija * Heikki Pennola (ent. Åhlman) (1879–1960), yleisurheilija * Simson Pilkka (1880–1959), kansanedustaja * Rebekka Räsänen (1908–1983), kirjailija * Vilho Rättö (1913–2002), Mannerheim- ristin ritari * Unto Seppänen (1904–1955), kirjailija == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kanneljärvi - pitäjä kannaksella * Kanneljärvi (luovutettukarjala.fi) * Kanneljärven kartta (luovutettukarjala.fi) *Kanneljärvisäätiö Luokka:Kanneljärvi
THC

THC voi tarkoittaa seuraavia asioita: * termohaliinikierto * tetrahydrokannabinoli * Terminal Handling Charge (terminaalikäsittelymaksu)
U.S. Bank Tower

U.S. Bank Tower on pilvenpiirtäjä Los Angelesissa Yhdysvalloissa. Rakennus sijaitsee osoitteessa 633 West Fifth Street downtown Los Angeles. Pilvenpiirtäjän korkeus on 310 m, ja se on kahdenneksitoista korkein rakennus Yhdysvalloissa. U.S. Bank Tower sijaitsee seismisesti aktiivisella alueella ja sen mukaisesti se on rakennettu kestämään maanjäristys, joka on voimakkuudeltaan 8,3. Rakennuksessa on 73 kerrosta maan päällä ja kaksi pysäköintitasoa maan alla. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1987, ja se valmistui vuonna 1990. U.S. Bank Towerin suunnitteli arkkitehtitoimisto Pei Cobb Freed & Partners. Sen rakentaminen maksoi 350 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. == Populaarikulttuuri == Peleissä Grand Theft Auto: San Andreas ja Grand Theft Auto V:ssä näkyvä torni on kopioitu täysin U.S. Bank Towerista. Rakennus esiintyy peleissä kuvitteellisena "Maze Bank Towerina". ==Lähteet == == Aiheesta muualla == luokka:Los Angelesin pilvenpiirtäjät Luokka:Los Angelesin toimistorakennukset
Iaito

Iaito on harjoitusmiekka, jota käytetään iaidon harjoittelussa. Iaito on tarkoituksenmukaisesti jätetty teroittamatta ja on japanilaisesta miekasta, katanasta tehty jäljitelmä, joka eroaa katanasta terävyytensä, painonsa ja ulkonäkönsä takia. Suurin osa iaitoista on tehty sinkki-alumiini-seoksisesta metallista, joka on terästä pehmeämpää, joten se on suunniteltu vain harjoitusta varten eikä käyttöön niin kuin terävää hiiliteräksistä miekkaa. Iaitoja valmistetaan tätä nykyään ympäri maailmaa, mutta suurin osa niistä valmistetaan Japanissa. Iaiton voi tehdä itselleen sopivaksi, koska siinä olevat sovitukset, koristeet ja materiaalit ovat vaihdettavissa ja myös terän pituus valitaan harjoittelijan pituuden mukaan, jotta se soveltuisi parhaiten harjoitteluun. Myös iaitojen painot vaihtelevat miekan pituuden ja miekkaan liittyvien sovitepalojen mukaan. Iaito painaa on noin 800g - 1100 grammaa. Jokainen voi valita oman rahapussinsa koon mukaan käytettävät materiaalit ja koristukset. Suurin osa iaitoista (Japanissa) maksavat 200 - 1000 euron välillä, riippuen täysin niitä myyvistä kaupoista, hyvän iaiton saa noin 500 eurolla ja se kestää oikein käytettynä hyvin pitkäaikaisen harjoittelun. Iaitoa käytetään harjoittelussa vasta kun perusosaaminen miekan käsittelyssä on opeteltu puumiekalla (bokken), jotta vältyttäisiin turhilta vahingoilta, koska tylsäkin miekka on vaarallinen väline ja voi vaurioituakin osaamattomissa käsissä. Edistyneimmät harjoittelijat voivat käyttää terävää miekkaa (katana, shinken) harjoituksissa, mikäli harjoitteluseura sen sallii. Luokka:Miekat
Hautaesine

thumb|Hautaesineitä noin 700 eaa. nykyisen Puolan alueelta Hautaesine eli hautalahja on vainajan ruumiin eli kalmon mukana haudattu esine, joka on katsottu jotenkin tarpeelliseksi vainajalle. Esine on saattanut olla vainajan käyttämä tai omistama. Hautaesineiden laittaminen hautaan osoittaa, että vainajien on uskottu elävän jokseenkin entisenlaista elämää myös kuoltuaan. Erityisen kalliit ja hienot hautalahjat on usein laitettu suurten valtakuntien hallitsijoille tai rikkaille henkilöille, esimerkiksi Egyptin faaraoiden hautoihin. Hautalahjoina on annettu myös eläimiä, joskus jopa ihmisiä. Esimerkiksi joidenkin hallitsijoiden hautaamisen yhteydessä on tapettu runsaasti palvelusväkeä tai kotieläimiä, jotka on laitettu hautaan mukaan. Joskus hautaesineet on tarkoituksella rikottu hautaamisen yhteydessä, esimerkiksi miekat on väännetty pilalle tai katkaistu. Tällä on ehkä haluttu estää hautojen ryöstöä. Vainajan ei ole uskottu tarvitsevan näitä esineitä ainakaan maallisessa muodossaan, joka on turmeltu. Ehkä vainajien on uskottu saavan ikään kuin esineen "sielun" mukaansa tuonpuoleiseen, ja tämän vuoksi esineet on täytynyt ensin "tappaa". Myös suomalaisista muinaishaudoista löytyy toisinaan jo hautaamisen yhteydessä turmeltuja esineitä. Eräänlaisena hautalahjan rinnakkaismuotona voidaan pitää viikinkiajan skandinaavien Odinin lakia, jonka mukaan maahan eläessään hautaamansa aarteet saa kuoltuaan mukanaan tuonpuoleiseen. Kristityt eivät yleensä anna vainajan mukaan hautaesineitä, sillä kaiken maallisen omaisuuden uskotaan katoavan ja olevan lisäksi turhamaista, jopa syntistä. Aikaisemmin kristinuskossa hautalahjat oli jopa kielletty, mutta nykyisin niitä toisinaan taas annetaan, lähinnä vertauskuvallisessa mielessä. ==Aiheesta muualla== Luokka:Hautaus Luokka:Uhraaminen
Onageri

Onageri ( ’villiaasi’) oli roomalainen piirityskone. Laite sai nimensä laukaisun yhteydessä purkautuneen energian aiheuttamasta rekyylistä, joka muistutti villiaasin eli onagerin potkua.Goldsworthy s.189 Tämä katapultin tyyppinen ase käytti kierrettyihin köysiin varastoitua energiaa linkoamaan kiven kohteeseensa. Onageri rakentui puukehikosta, jonka kierrettäviin köysiin oli kiinnitetty heittovarsi. Heittovarren päässä oli ammuskiven sisältävä linko. Onageri viritettiin vetämällä vartta taakse (alas) päin varastoiden liikettä vastaan kiertyviin köysiin potentiaalienergiaa. Laukaisu suoritettiin vapauttamalla varsi ammuksineen eteen (ylös) päin suuntautuvaan liikkeeseen. Ammuksen laukaisukulman määräsi varren liikkeen pysäyttävän pehmustetun tason kulma. Roomalaiset käyttivät onageria lähinnä elävää voimaa vastaan linnoitusten piirityksissä, sillä sen teho ei riittänyt murtamaan vahvoja maa- tai kivivalleja. Ammuskivet saatettiin laukaista myös palavan aineen päällystäminä. == Lähteet == * === Lähdeviitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Piiritysaseet Luokka:Rooman sotahistoria
Carl Friedrich Zelter

Carl Friedrich Zelter (Berliini, 11. lokakuuta 1758 – 15. toukokuuta 1832) oli saksalainen säveltäjä, joka uransa aikana sävelsi 200 liediä, kantaatteja, alttoviulukonserton ja paljon pianomusiikkia. Carl Friedrich Zelter syntyi vuonna 1758 Berliinissä ja kouluttautui jatkamaan muurari-isänsä työtä. Pian hänen musiikkillinen lahjakkuutensa kuitenkin huomattiin, ja hän opiskeli sävellystä muun muassa Carl Faschin johdolla ja liittyi Singakademieen vuonna 1791. Fachin kuoltua vuonna 1800 Zelteristä tuli akatemian johtaja. Hän perusti vuonna 1808 Singakademieta säestämään orkesterin, joka nimettiin Ripienschuleksi. Hänet valittiin vuonna 1809 Berliinin kuninkaallisen taideakatemian jäseneksi. Hän perusti vuonna 1822 kuninkaallisen kirkkomusiikki-instituutin. Zelter oli Johann Wolfgang von Goethen läheinen ystävä, ja monet teoksensa hän on säveltänyt Goethen runoihin. Zelter oli myös Felix Mendelssohnin ja Giacomo Meyerbeerin opettaja. Hän tutustutti nuoren Mendelssohnin Johann Sebastian Bachin musiikkiin. Sen seurauksena h-mollimessua ja Matteus-passiota alettiin esittää ja Bachin musiikki elpyi sata vuotta säveltäjän kuoleman jälkeen. ==Aiheesta muualla== * Zelter, Karl Friedrich, Tietosanakirja. Osa 10, palsta 1842. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919 Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Saksalaiset kuoronjohtajat Luokka:Vuonna 1758 syntyneet Luokka:Vuonna 1832 kuolleet
Cantus firmus

Cantus firmus (c.f.) tarkoittaa musiikissa polyfonisen sävellyksen pohjana uudelleen käytettyä melodiaa. Sitä korostetaan usein esittämällä se pitkäkestoisilla nuoteilla. Termiä käytti tiettävästi ensimmäisenä Hieronymus Määriläinen 1270-luvulla kuvaamaan aikansa motettien sävellyksessä käytettyä tekniikkaa. Barokin säveltäjät, erityisesti Bach, käyttivät cantus firmuksina koraalimelodioita. Tuoreempi suomalainen esimerkki cantus firmuksen päälle sävelletystä teoksesta on Oskar Merikannon laulu Oi muistatko vielä sen virren, jonka säestyksenä on virsi Sun haltuus, rakas Isäni puolessa tempossa. Luokka:Musiikin teoria
Belait

Belait on austronesialainen kieli, jota puhutaan Bruneissa. Kieltä äidinkielenään puhuvia on noin 700 (1995). == Lähteet == Luokka:Brunein kielet Luokka:Pohjoisborneolaiset kielet
Mare Moscoviense

Mare Moscoviense eli Moskovanmeri on yksi Kuun kääntöpuolen harvoista meristä. Se on aivan keskellä Kuun Maahan näkymätöntä puolta. Kuun kääntöpuolesta ei Maassa ole nähtävissä paljoakaan, joten Moskovanmeri ei näin ollen näy Maahan. Mare Moscoviense löydettiin Neuvostoliiton Luna 3 -luotaimen tekemällä ensimmäisellä lennolla Kuun ympäri. Neuvostoliittolaiset nimesivät löydetyn meren alkuun Mare Moscovraeksi, mutta nimi muutettiin myöhemmin muotoon Moscoviense. Meren saama nimi ei täyttänyt IAU:n nimeämistavan mukaisia ohjeita, joiden mukaan Kuun meret olisi nimettävä mielentilojen mukaan. IAU kuitenkin hyväksyi lopulta nimen päättämällä, että Moskova on mielentila. ==Lähteet== Moscoviense
Koiviston maalaiskunta

Koiviston maalaiskunta (Koiviston mlk, ) oli Etelä-Karjalassa sijainnut Suomen kunta, joka kuului Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutettuun alueeseen. Koiviston pinta-ala vuonna 1939 oli 280,3 km² ja asukasluku 8 883\. Koiviston maalaiskunta rajoittui pohjoisessa Johannekseen ja idässä Kuolemajärveen. Lisäksi maalaiskunnan sisällä oli Koiviston kauppala. == Historia == Koiviston satama mainitaan ensi kerran jo vuonna 1268 Berjozovskoje-nimellä. Koivistosta muodostettiin Viipurin kappeliseurakunta vuonna 1548 ja itsenäinen seurakunta 1575. Vuonna 1896 Koivistosta erotettiin Lavansaaren ja Seiskarin kunnat. Koiviston kirkonkylä ja Kotterlahden kylä erotettiin kunnasta Koiviston kauppalaksi vuonna 1927. Koiviston asukkaat sijoitettiin jatkosodan jälkeen Askolan, Kymin, Mäntsälän ja Pornaisten kuntiin.Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951, s. 127. Helsinki: Otava, 1950. Nyky-Venäjällä kunnan alue kuuluu Koiviston kauppalan alueen ohella Koiviston kaupunkikuntaan. == Kylät == Ahtiala, Alvatti, Eistilä, Harila, Humaljoki, Hyttölä, Härkälä, Ilmasti, Ingertilä, Jaakkola, Kaaliala, Kaipiala, Keskisaari, Kiiskilä, Kiurlahti, Kurkela, Köri, Lemminkylä, Makslahti, Mannola, Partiala, Patala, Penttilä, Putus, Pönni, Rautanen, Römpötti, Saarenpää, Savonniemi, Soukansaari, Tervahartiala, Tetriniemi, Tiurinsaari, Vanhkylä, Vatnuori Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 16 koulupiiriin. == Seurakuntaolot == Koivistolla ja Koiviston maalaiskunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta. Näin ollen ei ollut olemassa seurakuntaa nimeltä Koiviston kauppalaseurakunta eikä seurakuntaa nimeltä Koiviston maaseurakunta, vaan sekä Koiviston kauppalan että Koiviston maalaiskunnan evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvat asukkaat kuuluivat samaan evankelis- luterilaiseen seurakuntaan.Iso tietosanakirja, osa 6 vuodelta 1934, palsta 1175 == Asukasluvun kehitys == * 7 051 (1880) * 8 113 (1890) * 8 135 (1900) (Lavansaari ja Seiskari erotettiin Koivistosta 1896) * 9 111 (1910) * 9 762 (1920) * 10 964 (1930) (Kauppala muodostettiin 1927, mutta asukasluvut ovat yhdessä vielä vuonna 1930) * 8 883 (1939) == Tunnettuja koivistonmaalaiskuntalaisia == *Pentti Karvonen (1931–2022), kestävyysjuoksija *Reino Karvonen (1932–2007), kestävyysjuoksija. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koiviston kartta * Virtuaali-Kiiskilä, Koiviston Kiiskilän kylän talot ja asukkaat vuonna 1939 * Koivisto ja Koiviston maalaiskunta * Luovutetun Etelä-Karjalan pitäjät * * Luokka:Luovutettujen alueiden kunnat Luokka:Luovutettujen alueiden vaakunattomat kunnat
Kuivajoki

Kuivajoki on Kuivajoen vesistön Pohjois-Pohjanmaalla Iin kunnassa sijaitseva laskujoki. Kuivajoki laskee Oijärvestä Perämereen. Kuivajoen tärkeimmät sivu- uomat ovat Oijärveen laskeva Kivijoki, Hamarinjoki ja Luujoki. Kuivajoen pituus Oijärvestä mereen on noin 40 kilometriä. Vesistöalue on suojeltu koskiensuojelulailla ja Kuivajoki kuuluu kansainväliseen Salmon Action Plan -ohjelmaan, jolla pyritään joen lohikannan palauttamiseen. Kalalajeista Kuivajoessa esiintyy mm. lohi, harjus, hauki, ahven, lahna, made, siika ja nahkiainen. == Kosket == * Kattilakoski, Hirvaskoski, Sanaskoski == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://kuivajoki.net/ * Luokka:Iin joet Luokka:Kuivaniemi
Old Chaps

Old Chaps on lahtelainen vuonna 1989 perustettu lauluyhtye. Johtajana, sovittajana ja pianistina on Ari Niskanen, jonka lisäksi yhtyeeseen kuuluu neljä laulajaa: Elina Pakkanen, Maarit Raitala, Eero Vesanen ja Marko Kemppi. Old Chapsin ohjelmisto koostuu viihde- ja jazzmusiikista suomen ja englannin kielillä suurimmalta osin omin sovituksin. Yhtye on esiintynyt erilaisissa tilaisuuksissa ympäri Suomea sekä järjestänyt omia konsertteja ja ravintolailtoja. Lisäksi Old Chaps on ollut mukana Lahden kaupunginorkesterin konserteissa. == Lähde, aiheesta muualla == * www.oldchaps.fi Luokka:Suomalaiset lauluyhtyeet
Koskenpää

Koskenpää on Suomen entinen kunta, joka on nykyisin osa Jämsän kaupunkia. Se sijaitsee Jämsän ja Petäjäveden välisen seututien 604 varrella, 33 kilometriä Keuruulta kaakkoon, 56 kilometriä Jyväskylästä länsilounaaseen, 26 kilometriä Jämsän keskustasta pohjoiseen ja 20 kilometriä Petäjävedeltä etelään. Asukkaita Koskenpäällä on nykyään 700. Palveluihin kuuluvat Koskenpään koulu, baari, kylmä huoltoasema, VPK, terveysasema, Koskenpään kirkko ja kyläkauppa. Koskenpään naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Korpilahti, Kuorevesi ja Petäjävesi. ==Historia== Ensimmäiset ihmisasutukset Koskenpään alueella ovat olleet jo kivikaudella. Löydetyt kivikautiset esineet ovat peräisin itäisestä kampakeraamisesta kulttuurista. Rautakautisten löytöjen perusteella asutus on jatkunut pronssi- ja rautakauden yli nykypäivään asti. Pysyvä asutus seudulle on muodostunut 1000-luvun paikkeilla, ihmisten siirtyessä Kanta-Hämeestä uusille alueille. Nimistöstä voidaan kuitenkin päätellä, että Koskenpäällä on asuttu jo ennen hämäläisten tuloa. Alueelta löytyy lappalaistyyppisiä ja Laatokan Karjalaan viittaavia nimiä. Ensimmäinen asiakirjatieto on vuodelta 1464, jolloin Kavattilan Jöns Kawittula oli käräjillä lautamiehenä. Vuoden 1539 maakirjan mukaan Koskenpään alueella oli kuusi veroa maksavaa taloa, joista moni on olemassa tänäkin päivänä. Isojaon ja torppien perustaminen myötä asutustoimintaa vilkastui Jämsän kuntaan kuuluneella Koskenpäällä niin, että vuonna 1860 taloja oli 46. Teollistuminen alkoi 1900-luvun alussa Koskenpään Tervatehdas Oy:n myötä, joka perustettiin vuonna 1909. Tehtaan toiminta päättyi 1950-luvun lopulla. Koskenpään Huopatehdas Oy aloitti toimintansa vuonna 1923. Sahloisten Kalliokoskeen rakennettiin voimalaitos 1940-luvulla. J. A. Alleniuksen suunnittelema Koskenpään kirkko vihittiin käyttöön 1902. Koskenpään seurakunnasta tuli itsenäinen kirkkoherrakunta 1925. Koskenpää aloitti toimintansa itsenäisenä kuntana 1.1.1926 ja 1969 se liitettiin Jämsänkosken kuntaan (kaup. 1986). Jämsänkoski liitettiin edelleen Jämsään 2009. ==Kylät== Kirkonkylä, Kalmavirta, Sahloinen Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Koskenpäässä oli yksi taajama: kirkonkylä, jossa oli 281 asukasta. Sitä ei enää luokitella taajamaksi. ==Väestö== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Koskenpään väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1930–1960. ==Lähteet== * Olavi Horsma-aho, Koskenpää kivikaudelta kaupunkiaikaan (1999) ===Viitteet=== *
Batman (kaupunki)

Batman on Batmanin maakunnan pääkaupunki Batman-joen varrella, Kaakkois- Turkissa. Batman on yksi Turkin vauraimmista kaupungeista, sillä se on maan ainoa öljyntuotantoalue. Kaupungin lähellä on Istanbuliin johtava rautatie ja lentokenttä. Batman tiedetään myös nimellä Iluh. Vuonna 2014 Batmanin asukasluku oli 381 814. == Väestö == 1950-luvulla kaupungissa oli asukkaita alle 3 000\. Öljykenttien löytö vaurastutti kaupunkia merkittävästi. Nopeasti kehittyvään kaupunkiin muutti asukkaita työnperässä eri puolilta Turkkia. Alueen asukkaista 90 % on kurdeja ja yli 9 % turkkilaisia. == Lentokenttä == Batmanissa sijaitsee yksi Turkin suurimmista lentokentistä. Lentokenttä on myös toiminut vuodesta 1980 Naton lentotukikohtana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Turkin kaupungit Luokka:Batmanin maakunta
Kylänlahden rautatieasema

Kylänlahden rautatieasema () on rautatieasema Lieksan kaupungin Kylänlahden kylässä Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla . Kylänlahden jugendtyylinen asemarakennus on rakennettu 1910 arkkitehti Thure Hellströmin V luokan aseman piirustusten pohjalta. Aseman ympäristöön kuuluvat päärakennus, makasiini, saunarakennus ja talli-liiteri. Nykyisin asema on yksityiskoti, mutta asemalla toimii myös Humaniores Oy, joka ylläpitää perhekoti Topinkaa ja järjestää koulutusta. Asemarakennus on peruskorjattu vuonna 2006. Kylänlahden seisakkeella pysähtyy neljä taajamajunavuoroa joka päivä: kaksi Joensuuhun ja kaksi Nurmekseen. Kylänlahti avattiin liikenteelle 16. lokakuuta 1911, ja asemanseudulle perustettiin höyrysaha ja tiilitehdas. Kylänlahti muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1972, tavaraliikenne lakkautettiin 1981 ja henkilöliikenne lakkautettiin 17. elokuuta 1993. Henkilöliikenne aloitettiin kuitenkin uudelleen vuonna 1994 lähellä sijaitsevan Lieksan kristillisen opiston takia. Liikennepaikan viimeiset vaihteet poistettiin 1995. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * https://www.topinka.fi/ * Vaunut.org: Kuvia Kylänlahden rautatieasemalta Luokka:Pohjois-Karjalan henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat Luokka:Lieksan rautatieliikennepaikat Luokka:Pielisjärvi
Batman (täsmennyssivu)

Batman tarkoittaa seuraavia asioita: * Batman (sarjakuvalehti) sarjakuvalehteä * Batman, sarjakuvahahmo * Batman, televisiosarja * Batman, elokuva vuodelta 1966 * Batman, elokuva vuodelta 1989 * Batman – paluu, elokuva * Batman Forever, elokuva * Batman & Robin, elokuva * Batman Begins, elokuva * Batman, animaatiosarja vuodelta 1992 * Esa Laukan taiteilijanimi ;Videopelit * Batman videopeli vuodelta 1986 * Batman: The Video Game videopeli vuodelta 1989 * Batman: The Telltale Series videopeli vuodelta 2016 * Batman: Arkham -pelisarja ;Maantieteessä * Batmanin maakunta, yksi Turkin maakunnista * Batman, kaupunki Turkissa.
Hietamäki (Inkeri)

Hietamäki on luterilainen seurakunta Inkerissä. Hietamäki oli Ruotsin vallan aikana Tuutarin seurakuntaa. Hietamäki tuli itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1897. Asukkaita oli 5300 (1928). Hietamäki joutui toisessa maailmansodassa saksalaisten miehitysalueelle ja suomalaisväestö siirrettiin Suomeen 1943.Virtuaali-Inkerin sivusto Hietämäestä Suomesta Neuvostoliittoon palanneet asukkaat karkotettiin venäläisille paikkakunnille. Nykyisin seurakunta on perustettu uudelleen. ==Hietamäen uusi kirkonkylä== Hietamäen Innalasta on tullut nykyisin elpyneen seurakunnan kirkonkylä. Entinen kirkonkylä sijaitsi Jälkylässä (). Kirkkorakennus on melko vaatimaton, mutta sen kirkontorni muistuttaa vanhan puretun kirkon muotoa. Puretun vanhan kirkon paikalla Jälkylässä on muistoristi. Seurakunnan pastorina toimii Väinö Kuosti. ==Hietamäen kylät== Hietamäen kylät Keski-Inkeri kartaston mukaan. Kursivoidut kylät ovat hävinneet. Kylillä oli usein rinnakkaisnimiä, joten nimet eivät olleet yksikäsitteisiä. Alakylä, Annamoisio, Anttila (Matikaisi), Hapolaisi (p. Huopalaisi), Heimosi (Noisela), Hiekka, Hyttilä, Innala, Kannisi (Hirvosi), Kasukka (Pieni-Nikkurila), Kaukaisi, Kauppila, Kemppilä, Kotsala (Vekarala), Kuttusi, Käivärä (Jälkylä), Kämäräisi, Lottala, Maksima (Rimelä), Nikkarila (Suuri-Nikkarila), Niukkasi, Oikkosi (Kurenkylä), Petäjälä (Sapakkola), Pihilä, Rappula, Routela, Ruila (Pieni-Ukkola), Rytönmylly, Ryömi, Rötsänsilta (Korela), Sameraisi, Seppä-Heikkilä (Sepheikkilä), Sipilä, Somerokangas, Sunkura (Sunkuran hovi), Tammikko, Timola (Uusikylä), Torikka, Törölä (Savela), Ukkola (Suuri-Ukkola), Uusitie, Vainikka, Vaittila, Suomen Vuisakka, Ärttölä ===Ahokylä=== Tielisi, Matikaisi (Lempilä), Kurenkylä (Hiljakaisi) ===Nuolijoki (Strelka)=== Raikkosi, Rospeekka, Uusi-Hotokka, Vanha-Hotokka ===Kavehkontu (Ropeen kolkka)=== Kavehkontu, Hamusi, Hapolaisi (Huopalaisi) ===Savelanoja=== Jamalaisi, Kakkola (Kakko), Karhula, Kolkkasi, Tanskala, Seppälä (Iivanaisi) ===Paukkala=== Vanha-Paukkala, Uusi-Paukkala, Nuutila ===Venäläiset kylät=== Metsola, Kokatsu, Kapriola, Korpunoi, Kostankylä, Sosnankylä, Tukonovankylä, Vennäin Vuissakka. ===Hietamäen kylät kirkonkirjojen mukaan=== Ahokylä (Tielisi), Hamusi, Hapolaisi, Heimosi (Noisela), Hiekka, Hirvosi, Hotokka, Hyttilä, Iivanaisi (Seppälä), Innala, Jamalaisi, Kakko (Kakkola), Karhula, Kasukka, Kaukaisi, Kauppila, Kavehkontu, Kemppilä, Kotsala (Vekarala), Kuttusi, Käivärä (Jälkylä), Kämäräisi, Matikaisi, Nikkarila, Niukkasi, Nuolijoki, Paukkala, Petäjälä (Sapakkola), Pieni Alakylä, Pihilä, Rappula, Rimelä, Rospekka, Routeela, Rytömylly, Ryömi, Rötsänsilta, Sameraisi, Savelaisi (Törölä), Seppä-Heikkilä (Heikkilä), Sipilä, Somerokangas, Sunkura, Suuri Alakylä, Tammikko, Tanskino (Tanskala), Timola (Uusikylä), Torikka, Vellankontu, Vuissakka, Ärttölä ==Lähteet== Luokka:Inkerin historialliset luterilaiset seurakunnat