Helsinki–Riihimäki-rata

Helsinki–Riihimäki-rata on Suomen rataverkon päärataosuus Helsingin, Keravan, Hyvinkään ja Riihimäen välillä. Sitä käyttävät Tampereen suuntaan ja Lahden oikoradalle suuntautuva kaukoliikenne sekä lähiliikenne Helsingistä Riihimäen ja Lahden suuntiin. Tavaraliikennettä radalle suuntautuu Pasilasta, Sköldvikistä, Vuosaaren satamaradalta ja Hangon radalta. Välillä Helsinki–Kerava käytössä on neljä raidetta, joista kaksi muodostaa Keravan kaupunkiradan. Kerava–Riihimäki-välillä on kaksi raidetta. Rataosan pituus on 71,4 ratakilometriä. Koko osuus on sähköistetty ja varustettu junien automaattisella kulunvalvonnalla. Rataosuus avattiin liikenteelle 17. maaliskuuta 1862. Rata on osa Suomen ensimmäistä, Helsingistä Hämeenlinnaan kulkevaa rautatietä. Matkustajamäärillä mitattuna Helsinki–Riihimäki-rata on Suomen vilkkain raideyhteys. Sen varrella sijaitsevissa kaupungeissa asuu lähes miljoona ihmistä Helsinki mukaan luettuna. == Lisäraidehanke== Rataosuuden välityskyky on jäänyt riittämättömäksi, ja sen liikenne on ajoittain häiriöherkkää. Osuudelle rakennetaan vaiheittain uusia raiteita, joiden tavoitteena on muun muassa erottaa tavaraliikenne henkilöliikenteestä. Samalla toteutetaan liikennepaikkojen raide- ja vaihdejärjestelyjä Keravalla, Hyvinkäällä ja Riihimäellä. Hankkeessa parannetaan myös meluntorjuntaa ja tehdään muutoksia siltoihin sekä turva- ja sähkölaitteisiin. Vuonna 2016 käynnistyneessä ensimmäisessä vaiheessa toteutettiin 5,5 kilometrin pituinen lisäraide Ainolan ja Purolan välille. Tavara- ja henkilöliikenne pystyttiin eriyttämään omille raiteilleen. Alkuvuonna 2022 käynnistyvässä toisessa vaiheessa rakennetaan lisäraiteet Keravan ja Jokelan välille. Tavaraliikenneraiteet rakennetaan Keravalle Lahden oikoradan suuntaan sekä Hyvinkää–Riihimäki-välille. Kolmannessa vaiheessa rakennetaan lisäraiteet Jokelasta Riihimäelle ja myös tavaraliikenteen ylikulkusilta pääradan ylitse Hyvinkään pohjoispuolella. Tuolloin koko Keravan ja Riihimäen välisestä osuudesta tulee neliraiteinen. Lisäraiteiden valmistuessa lähiliikenteen junatarjontaa voidaan kasvattaa Riihimäen ja Helsingin välillä, ja samalla palvelutaso kasvaa Vuosaaren ja Sköldvikin tavararadoilla. Toisen ja kolmannen vaiheen rakentaminen kestävät yhteensä 10–12 vuotta. Kahta lisäraidetta suunnitellaan myös Pasilan ja Keravan välille. == Onnettomuuksia rataosalla == * Jokelan junaturma, 21. huhtikuuta 1996 * Hyvinkään junaturma, 28. tammikuuta 1981 * Linnunlaulun junaturma, 17. huhtikuuta 1970 * Pasilan junaturma, 13. lokakuuta 1936 == Kuvia == Tiedosto:Linnunlaulu-1968-May.jpg|Helsingissä päärautatieaseman ja Pasilan välissä sijaitsee Linnunlaulun kallioleikkaus, jota on useasti levennetty. Kuva vuodelta 1968. Tiedosto:Helsinki–Riihimäki railway at Tikkurila railway station Vantaa, Finland, 2004.jpg|Rata ylittää Keravanjoen Tikkurilan aseman eteläpuolella Vantaalla. Tiedosto:Escalator down to platform of Tikkurila railway station, Vantaa, Finland, 2021 May.jpg|Lähijunia Tikkurilassa. Keravan kaupunkiradan käytössä on yksi raidepari. Tiedosto:Korso railway station, foggy.JPG|Korson asema. Ulompana kaksi kauko- ja taajamajunien raidetta, laiturilla kaupunkiradan raide. Tiedosto:Savio railway station - Savion asema C I9780.JPG|Vuosaaren satamarata (oikealla) rakennettiin viidenneksi raiteeksi noin kolmen kilometrin osuudelle Keravan asemalta Savion rautatietunneliin. Tiedosto:Railroad between Hyvinkää and Riihimäki (07-2008) - panoramio.jpg|Rataa Riihimäen rautatieaseman eteläpuolella Hausjärven kunnassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen rataverkko Luokka:Suomen päärata Luokka:Helsingin liikenne Luokka:Vantaan liikenne Luokka:Keravan liikenne Luokka:Järvenpään liikenne Luokka:Tuusulan liikenne Luokka:Hausjärven liikenne Luokka:Riihimäen liikenne