EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
SpaceShipOne

SpaceShipOne on lentokonesuunnittelija Burt Rutanin yksityisesti kehittämä avaruuslentokone. SpaceShipOnen mallinumero on 316 ja sen rekisteritunnus N328KF. (Alun pitäen koneelle haettiin numeroa N100KM, koska haluttiin tavoitella 100 kilometrin korkeutta. Numero oli jo varattu, joten numeroksi tuli N328KF, eli "328 000 jalkaa", lähes sama korkeus.) Alus on rekisteröity purjelentokoneeksi. Koneen on tarkoitus olla yksinkertaisen ja edullisesti käytettävän avaruusaluksen malli. ==Lento== SpaceShipOne laukaistaan siten, että ensin erityinen kuljetuslentokone, White Knight, vie aluksen noin 15 kilometrin korkeuteen. Sitten alus irrotetaan emokoneesta ja se käynnistää hybridirakenteisen rakettimoottorinsa ja kone ohjataan lähes suoraan ylöspäin. Emokone aloittaa paluunsa maahan. Kun SpaceShipOne saavuttaa suunnitellun suborbitaalisen lentokorkeutensa, sen moottori sammutetaan ja siivet käännetään yläasentoon. Sitten alus alkaa palata takaisin alempaan ilmakehään ja siivet lasketaan ala-asentoon. Lentorata on paraabelin muotoinen ballistinen lentorata. Lopuksi ohjaaja ohjaa aluksen liitokoneena kiitotielle laskuun. Koneen lakikorkeus on hieman yli 100 kilometriä ja sillä tavoiteltiin Ansari X-Prize -palkintoa. Alus teki ensimmäisen avaruuslentonsa 21. kesäkuuta 2004, jolloin pilotti Mike Melvillistä tuli maailman ensimmäinen siviiliastronautti. Tämä oli tekninen koelento. Ensimmäinen onnistunut kilpailulento tehtiin 29. syyskuuta 2004 ja toinen lennettiin 4. lokakuuta 2004. Toinenkin lento onnistui, joten SpaceShipOne voitti palkinnon. Jälkimmäisen lennon pilottina oli Brian Binnie. == Tekniikkaa == Koneen rakettimoottori käyttää polttoaineena HTPB-kumia ja nestemäistä typpioksidia hapettimena. ==Liiketoimintasuunnitelma== SpaceShipOne-projektia rahoittaa Microsoftin perustajiin kuuluva Paul Allen, ja myös Virgin-lentoyhtiön omistaja Richard Branson on kiinnostunut projektista, luvaten lennättää ensimmäiset avaruusturistit 200 000 euron hintaan. Bransonin omistaman Virgin Galactic yhtiön uusi avaruuslentokone SpaceShipTwo aloitti koelentonsa 2010 ja turistilentotoiminnan oli tarkoitus alkaa 2013. SpaceShipTwo tuhoutui koelennolla 31. lokakuuta 2014. == Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Scaled Composites SpaceShipOne *Ansari X-Prize *Kilpaileva hanke - Bigelow Aerospace *Blue Origin *NASAn miehitettyjen lentojen historia *Office of Commercial Space Transportation *Office of Space Commercialization *Space Adventures, myy avaruusturistimatkoja *SpaceX *VirginGalactic Luokka:Avaruuslentokoneet Luokka:Miehitetyt avaruuslennot
Sleesia

pienoiskuva|Wrocław Sleesia (vanhahtaen myös muodossa Šleesia, , vanhalla Sleesian murteella Schläsing, , , lat. ja engl. Silesia) on historiallinen alue Keski-Euroopassa. Suurin osa siitä on nykyisin Puolan rajojen sisällä, mutta pieni osa kuuluu Tšekkiin (sitä kutsutaan myös Määrin Sleesiaksi) ja toinen pieni osa, josta tuli osa Sleesiaa vasta vuonna 1815, Saksaan. Sleesia sijaitsee Oderjoen ylä- ja keskiosien varrella Sudeettien kupeessa. Paikallisella murteella maakuntaa kutsutaan nimellä Ślonsk tai Ślůnsk. Keskiajalla Sleesia oli osa Piast-suvun puolalaista valtakuntaa, mutta sen pikkuruhtinaat ajautuivat Böömin kuninkaan vasalleiksi Puolan hajaannuksen aikana ja maakunta tuli siten kuulumaan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaisuuteen. Lääninherran valta periytyi Böömin mukana Habsburgeille 1526. Vuonna 1740 Preussin kuningas Fredrik II Suuri valloitti suurimman osaa Sleesiaa ensimmäisessä Sleesian sodassa, joka oli osa Itävallan perimyssotaa. Preussi ja Itävalta sotivat alueesta vielä toisessa ja kolmannessa Sleesian sodassa, joista jälkimmäinen oli osa seitsenvuotista sotaa. Sleesia pysyi Preussilla. Tämä alue muodosti Preussin provinssit Ylä- ja Ala-Sleesian aina vuoteen 1945, jolloin suurin osa alueesta tuli osaksi Puolaa osana Saksasta Puolaan liitettyjä Oder–Neisse-linjan itäpuolisia alueita. Sleesia on aina ollut kaksikielinen alue ja sen väestö on ollut kahden kansan välissä. Koska se siirtyi Habsburgien haltuun niin varhain, paikallinen slaavilainen murre jäi syrjään puolan kirjakielen kehityksestä, eikä sitä käytetty kirjallisesti. Vielä toisen maailmansodan kynnyksellä oli tavallista, että Sleesian maaseutuväestö puhui keskenään tätä vahvasti saksasta vaikutteita saanutta niin sanottua ”vesipuolaa” (Wasserpolnisch), mutta käytti sivistyskielenään saksaa ja piti itseään saksalaisina. Alueen siirryttyä sodan jälkeen Puolalle sinne pakkosiirrettiin Puolan Neuvostoliittoon liitettyjen itäalueiden asukkaita. Sleesialaiset taas pakkosiirrettiin Saksaan Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle samalla menettäen omaisuutensa. ==Katso myös== *Sleesian kieli *Sleesian alanko == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Puolan maantiede Luokka:Saksan maantiede Luokka:Tšekin maantiede * Luokka:Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan osat
Instrumentalismi

(Metodologinen) instrumentalismi on tieteenfilosofinen näkemys, jonka mukaan käsitteet ja teoriat ovat hyödyllisiä instrumentteja ja niiden arvoa ihmisille ei mitata sillä, ovatko ne tosia vai epätosia (tai kuvastavatko ne totuutta), vaan sillä kuinka tehokkaasti ne selittävät ja ennustavat ilmiöitä. Instrumentalismi ja sen kehitys liittyvät läheisesti analyyttisen filosofian pragmaattisen koulukuntaan ja sen edustajiin John Deweyhin, William Jamesiin ja C. S. Peirceen. Instrumentalisteja on usein syytetty relativisteiksi, kuten suurelta osin lähinnä William Jamesin kirjoitukset olivatkin. Ontologinen kysymys maailman, tosiasioiden ja arvojen luonteesta on kuitenkin täysin erilainen kuin käytännöllinen tieteenfilosofinen näkemys tieteellisten teorioiden ja laajemmin katsottuna epistemologian luonteesta, joten puhdas realisti voi olla myös instrumentalisti (esimerkiksi Karl Popper). C. S. Peirce myös myöhemmin alkoi puhua omista näkemyksistään pragmatisismina erotuksena pragmatismiin, tehdäkseen selvempää eroa itsekin relativistisempina pitämiinsä kollegoihinsa. Poliittinen instrumentalismi on alun perin muun muassa John Deweyn ja myöhemmin muun muassa Chicagon taloustieteellisen koulukunnan edustama näkemys, jonka mukaan politiikan ei tulisi olla dogmaattista tai ideologioihin perustuvaa, vaan kaikella politiikalla tulisi olla selkeät tavoitteet ja tulisi empiirisesti mitata, josko politiikalla saavutetaan kyseiset tavoitteet. Samanlaista näkemystä voidaan soveltaa myös etiikkaan, jossa voidaan puhua moraalisesta instrumentalismista, joka ei pidä metafyysisiä itseisarvoja, joita ei voida erikseen perustella. Moraalisen instrumentalismin mukaan sääntö, jonka mukaan muita ihmisiä ei saa tappaa, on perusteltavissa yhteisön selkeiden tavoitteiden perusteella, kun taas vaikkapa uskonnollinen näkemys seksuaalisen himon haitallisuuteen ei edistä mitään rationaalista tai sekulaaria tavoitetta ja siten lähinnä haittaa yhteisön toimintaa. Tällaisena moraalinen instrumentalismi lähentyy David Humen näkemyksiä sekä klassista utilitarismia. == Katso myös == *Tieteellinen realismi == Kirjallisuutta == * ==Aiheesta muualla== *Politiikkaa tieteellisen empirismin pohjalta, David Hume Luokka:Tieteenfilosofia
Eettinen konsensusteoria

Eettinen konsensusteoria on modernistinen eettinen näkemys, jonka mukaan ihmisyhteisön on mahdollista kyetä idealisoidussa tilanteessa pääsemään konsensukseen moraalin luonteesta ja luomaan universaali moraali. Konsensusteoria hylkää eettisen realismin näkemyksen moraalisista tosiasioista, jotka esiintyvät joko naturalistisina ja empiirisesti mitattavina ominaisuuksina tai intuitiolla havaittavina asiantiloina. Konsensusteorian vahva näkemys etiikkaan on, että kysymyksessä on emergentti ihmisten kanssakäymisestä kumpuava moraalisäännöstö, joka ei voi olla ihmisestä riippumaton eli objektiivinen. Jürgen Habermas on kehittänyt universaalipragmatiikkaansa, joka pyrkii luomaan sosiaalisen teorian ja viitekehyksen, jonka mukana syntyisi idealisoidut puitteet absoluuttisen moraalin synnylle. Habermaslaisessa diskurssissa sosiaaliset ja psykologiset esteet eivät vaikuttaisi keskusteluun ja kaikki kuuntelisivat toistensa näkökantoja ilman dogmaattisuutta tai ideologiansa painolastia. John Rawls muotoili hyvin samansuuntaisen teorian puhuessaan teoksessaan Oikeudenmukaisuusteoria eettisten näkemysten reflektiivisestä tasapainosta, jonka yhteisö saavuttaa rationaalisen keskustelun myötä. Luokka:Normatiivinen etiikka
Moraalinen realismi

Moraalinen realismi eli eettinen realismi on metaeettinen näkemys, jonka mukaan objektiivinen moraali on olemassa moraalisista agenteista riippumatta. Moraalisen realismin mukaan esimerkiksi väite ”naisten ympärileikkaukset ovat väärin” ei tarkoita, että naisten ympärileikkaukset eivät olisi vallitsevan kulttuurin hyväksymiä, tai että lauseen totuusarvo olisi subjektin maailmankatsomuksesta riippuvainen, vaan se kertoo, että on objektiivinen tosiasia, että ne ovat väärin. Moraalisen realismin mukaan moraalisilla lauseilla on totuusarvo aivan kuten kokemusperäisesti mitattavilla asioillakin. Moraalista realismia edustavat lähinnä moraaliset naturalistit, joiden mukaan moraalinen hyvä voidaan palauttaa kokemusperäisiin tosiasioihin, sekä eettiset intuitionistit, eli ei-naturalistit joiden mukaan moraaliset tosiasiat ovat tavoiteltavissa ihmisen omalla intuitiolla eli sisäisellä näkemyksellä. Moraaliseen realismiin liittyy myös ei-kognitivismi. Moraaliselle realismille vastakkainen kanta on moraalinen antirealismi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Salmela, Mikko: Realismi ja antirealismi 1900-luvun suomalaisessa moraalifilosofiassa. Niin & näin 1/1999. * Luokka:Metaetiikka Luokka:Realismi
Tarnów

Tarnów () on kaupunki Puolan kaakkoisosassa Vähä-Puolan voivodikunnassa. Vuonna 2019 siellä oli 108 470 asukasta. Ensimmäiset Auschwitzin keskitysleirille joutuneet ihmiset olivat peräisin Tarnówista. Kaupungin menestynyt koripallojoukkue on Unia Wisla Paged Tarnów. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupungin kotisivut Luokka:Vähä-Puolan voivodikunnan kaupungit Luokka:Vähä-Puolan piirikunnat
Luettelo komediaelokuvista

Luettelo komediaelokuvista. == 2000-luku == *Luettelo 2000-luvun komediaelokuvista == 1990-luku == *Luettelo 1990-luvun komediaelokuvista Komediosta *
Martin van Creveld

Martin van Creveld (s. 5. maaliskuuta 1946) on Hollannissa syntynyt israelilainen sotahistorioitsija. Hän on asunut Israelissa vuodesta 1950 lähtien. == Tuotantoa == * Military Lessons of the Yom Kippur War (Washington Papers, Vol Iii, No 24) (1975) * Supplying War (1977) * Fighting Power: German and U.S. Army Performance, 1939–1945 (1982) * Command in War (1985) * Training of Officers: From Military Professionalism to Irrelevance (1990) * Technology and war : from 2000 B.C. to the present (1991) * The Transformation of War (1991) * On Future War: the Most Radical Reinterpretation of Armed Conflict Since Clausewitz (1991) * Nuclear Proliferation and the Future of Conflict (1993) * The Encyclopedia of Revolutions and Revolutionaries: From Anarchism to Zhou Enlai (1996) * The Sword and the Olive: A Critical History of the Israeli Defense Force (1998) * Tsahal (1998) * The Rise and Decline of the State (1999) * History of Warfare: Art of War: War and Military Thought (2000) * Men, Women & War: Do Women Belong in the Front Line? (2001) * Men, Women & War: Do Women Belong in the Front Line? (2002) * Air power and maneuver warfare (2002) * Moshe Dayan (2004) * Defending Israel : A Controversial Plan Toward Peace (2004) == Aiheesta muualla == * Clausewitz vs. the Scholar: Martin Van Creveld's Expanded Theory Of War, Major K. M. French, United States Marine Corps * Das arme starke Geschlecht: Schon vor der Geburt diskriminiert Essay Martin van Creveld Die Welt Luokka:Israelilaiset historioitsijat Luokka:Sotahistorioitsijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tcl

TCL tai Tcl tarkoittaa seuraavia: * Tcl, ohjelmointikieli * TCL Technology, elektroniikkayhtiö * TCL, proteiini biokemiassa * Tiny Core Linux, Linux- jakelu
Sotateollinen kompleksi

Sotateollinen kompleksi tarkoittaa taloudellisista toimijoista, poliitikoista ja sotilashenkilöistä koostuvaa verkostoa, jonka yhteinen etu on tavaroiden ja palveluiden tuottaminen sotilaallisiin tarkoituksiin ja jonka poliittinen ja taloudellinen vaikutusvalta on suuri. Sotateollisen kompleksin käsite yhdistetään erityisesti Yhdysvaltoihin ja muihin asevarusteluun panostaviin suurvaltoihin. Ensimmäisten sotateollisten kompleksien sanotaan muodostuneen Ranskassa ja Britanniassa 1870- ja 1880-luvuilla. Japanin zaibatsut vaikuttivat voimakkaasti Japanin joutumiseen sotaan Kiinan, Neuvostoliiton ja länsivaltojen kanssa. Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower varoitti 17. tammikuuta 1961 jäähyväispuheessaan Yhdysvaltain sotateollisen kompleksin vaikutusvallan liiallisen kasvun aiheuttamista vaaroista. ==Lähteet== *Pres. Eisenhower's Military-Industrial Complex Speech Farewell Address, Wikiaineisto * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Toukola

Toukola () on Helsingin 23. kaupunginosa, joka sijaitsee Vanhankaupunginlahden ja Kustaa Vaasan tien välissä Hämeentien pohjoisosan molemmin puolin. Kaupunginosaan kuuluvat Toukolan osa-alue sekä Vanhankaupunginlahden rannalla sijaitseva Arabianranta, joka on 2000-luvulla ollut tärkeimpiä uudisrakennuskohteita Helsingissä. == Alueet == Toukolan kaupunginosa jakautuu kahteen osa-alueeseen: Toukola (1 452 asukasta) ja Arabianranta (7 298 asukasta). Kaupunginosassa on asukkaita yhteensä noin 8 750 (31.12.2020). Helsingin piirijaossa Toukola lasketaan osaksi Vanhankaupungin peruspiiriä. == Historia == Toukola on saanut nimensä alueella sijaitsevalla Kumtähden kentällä toukokuussa pidetyistä ylioppilaiden kevätjuhlista. Vapaaherra Herman Standertskjöld-Nordenstam erotutti omistamansa Kumpulan kartanon maista vuonna 1883 kolme aluetta, joilta hän ryhtyi vuokraamaan asuntotontteja. Hänen mukaansa kahdelle alueelle annettiin nimet Hermanstad I ja II sekä kolmannelle Majstad. Juhlia vietettiin vuosina 1833, 1834 ja 1848 Floran päivänä 13. toukokuuta Majstadin alueella sijaitsevalla kevätjuhlaniityllä (Majängen), jonka Kumpulan kartanon omistaja lahjoitti vuonna 1848 pidetyn juhlan yhteydessä ylioppilaiden ikuiseksi kevätjuhlapaikaksi.Terho, Olavi ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 142. Helsingin kaupungin julkaisuja 24. Helsinki, 1970. == Katunimistö == Toukolan ja Kumpulan kaupunginosien välistä kulkenut Toukolantie nimettiin Helsingin kaupungin perustajan, kuningas Kustaa Vaasan mukaan Kustaa Vaasan tieksi kaupungin 400-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 1950. Tie jatkuu kaupunginosien pohjoisrajalta yhdessä Koskelantien kanssa Lahdenväylänä.Helsingin kadunnimet (1970), s. 114. Arabian tehdas, jonka yhteydessä toimii myös Arabian kirjasto, sijaitsee Toukolassa. Se on antanut aiheen nimetä monet alueen kadut Aasian ja jonkin verran Afrikankin eri maiden ja kaupunkien mukaan. Niinpä Toukolassa on esimerkiksi Syyriankatu, Kongontie, Siamintie, Sumatrantie ja Damaskuksentie. Intiankatu jatkuu Kustaa Vaasan tien poikki naapurikaupunginosaan Kumpulaan ja sen kautta Käpylään saakka. == Nähtävyydet == Kumtähden kentällä on Maamme-laulun muistomerkki sen kunniaksi, että paikalla laulettiin Maamme-laulu ensimmäisen kerran ylioppilaitten Flooran päivän juhlassa 13. toukokuuta 1848. == Palvelut == Toukolassa sijaitsee Toukolakoti, joka on tarkoitettu päihdeongelmaisille ja asunnottomille miehille.http://www.hel.fi/wps/wcm/connect/HelsinkiV2/fi/sosiaali-ja- terveyspalvelut/sosiaalinen-tuki-ja-toimeentulo/asunnottomien-tuet-ja- palvelut/tukiasuminen/toukolakoti/ Arabianrantaan avattiin vuonna 2002 kauppakeskus Arabia. == Populaarikulttuurissa == Raija Orasen käsikirjoittaman Ruusun aika -televisiosarjan (1990–1991) tapahtumat sijoittuvat Toukolaan. Sarja kuvattiin osin kirjailijan kotitalon pihalla. == Urheilu == Toukolalla on oma urheilujoukkueensa ToTe eli Toukolan Teräs, joka on perustettu vuonna 1932. Urheiluseuran toimintaan kuuluu muun muassa jalkapalloa, salibandya ja yleisurheilua. ==Kuvagalleria== == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * *
Viherlaakso

Viherlaakso () on kaupunginosa Espoossa, joka sijaitsee Kauniaisten, Lippajärven, Lähderannan ja Karakallion naapurissa, Leppävaaran länsipuolella, Turuntien varressa. Viherlaakson postinumero on 02710. Viherlaaksosta on hyvät julkiset yhteydet bussilla muun muassa Leppävaaran suuntaan ja Jorviin. Viherlaaksossa on muun muassa pieni ostoskeskus, kirjasto, kappeli, uimaranta sekä Viherlaakson yhtenäiskoulu, sosiaali- ja terveysasema, pelastusarmeijan palvelukoti, Espoon kaupungin vanhainkoti Viherkoti. Viherlaaksossa toimii myös vuonna 1986 perustettu partiolippukunta Viherlaakson Peurat. Viherlaaksossa on ennen ollut posti. Postipaketteja pystyi postittamaan Viherlaaksossa R-kioskissa, kunnes R-Kioski lopetti toimintansa. Viherlaakson vuonna 2013 uusitussa Alepassa on Postin SmartPOST-pakettien vastaanottamis- ja lähettämispalvelu. Suurin osa Viherlaakson rakennuskannasta on rakennettu 1960- ja 1980-lukujen välillä. Yleisin rakennustyyppi oli vuonna 2013 asuinkerrostalot. Viherlaakson uimaranta sijaitsee kirkasvetisen Lippajärven rannalla. Alueella on myös pururata, asukaspuisto ja koirapuisto, jossa on omat puolet isoille ja pienille koirille. Lippajärven rannalla Viherlaakson länsiosassa sijaitsee Lars Sonckin suunnittelema Villa Dalkulla. == Nimi == Viherlaakson ruotsinkielinen nimi tulee vanhasta asumuksennimestä Gröndal. Alkujaa Gröndal oli torpan nimi, joka sijaitsi Bembölen kylän mailla. Nimi on peräisin ehkä 1700-luvulta. Nimi tuli tunnetuksi 1900-luvun vaihteessa. Suomenkielinen käännösnimi Viherlaakso tuli käyttöön vuonna 1906, kun alueen huvilapalstoja markkinoitiin tällä nimellä. Nimi on ollut 1970-luvulta lähtien virallinen kaupunginosannimi. == Historia == Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla Viherlaakson läpi kulkeva vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen. == Väestö == === Väkiluvun kehitys === == Katso myös == * Viherlaakson Veikot == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viherlaaksolaiset Ry - alueen paikallisyhdistys * Viherlaakson Peurat *
Luettelo taruolennoista

__NOTOC__ Tämä on luettelo kansanperinteiden taruissa esiintyvistä erilaisista olennoista. Näitä tarutyyppejä ovat esimerkiksi kansansatu, legenda, myytti ja saaga. Katso myös luokka taruolennoista. == A == *Aarnikotka eli Griippi *Akka *Ali Baba *Allghoi Khorkhoi *Alma *Anqa *Antero Vipunen *Apuolento tai apuhenki *Arimaspi *Azhi Dahaka *Aziza == B == *Baba Jaga *Baital *Balrog *Banshee *Basiliski *Boogeyman *Bunyip == C == *Camazotz *Chupacabra == D == *Devonin paholainen *Dryadi == E == *Elphamen kuningatar == F == *Faunit *Fafnir *Feeniks *Fenris eli Fenrir == G == *Gargantua *Gargoili *Ghoul *Gogmagog *Golem *Grendel *Griippi == H == *Haltia (Arda) *Haltija *Hammaspeikko *Hammaskeiju *Harpyija *Hevoskotka *Hiisi eli Juutas *Hopkinsvillen peikot *Hydra == I == *Ihmissusi *Ihmistiikeri *Iku-Turso *Isojalka *Ihmiskissa == J == *Jatulit *Jerseyn paholainen *Jeti *Jotuni *Joulupukki *Jousijalka-Jack *Juutas eli Hiisi *Jättiläinen == K == *Kappa *Karajishi eli leijonakoira *Katoblepas *Keijukainen *Kentauri *Kerberos *Ketos *Khimaira *Kalevanpojat *Kikimora *Kokko eli Vaakalintu *Kongamato *Koirankuonolainen *Krampus *Kraken *Kummitus *Kuolema *Kyklooppi *Kääpiö *Kääpiö (Arda) == L == *Lamassu *Lambtonin mato *Lampun henki *Leijonakoira eli Karajishi *Leprekauni eli irlantilainen maahinen *Leviatan *Loch Nessin hirviö, Nessie *Lohikäärme **Eurooppalainen lohikäärme **Kiinalainen lohikäärme *Lumimies *Luonnonhenki *Luuranko == M == *Maaemo *Maailmankäärme *Maahinen *Manka *Mannun eukko *Mantikori *Medusa *Menninkäinen *Merenneito *Metsänneitsyt *Minotauros *Mngwa *Mokele mbembe *Morgawr *Mothman *Musta koira *Muumio *Mörkö == N == *Nandikarhu *Nemean leijona *Nereidi *Noita *Nuckelavee *Nukkumatti *Nymfi *Näkki *Ninki Nanka == O == *Ogopogo *Ogre *Oni *Ouroboros == P == *Paasselän pirut *Paha silmä *Pakkasukko *Pakkasukko *Pegasos eli Pegasus *Peikko *Peryton *Peri-isäntä *Piasa *Piru *Pääsiäispupu *Päätön ratsumies == R == *Riiviö *Rok-lintu == S == *Salamanteri *Satyyri *Seireeni *Sfinksi *Sileeni *Skvader *Skorpioni-ihminen *Skunkkiapina *Skylla *Sleipnir *Stymfaloksen linnut *Sulkakäärme *Syöjätär *Sudenverinen == T == *Talos *Tapion väki eli metsän väki *Tarasque *Tengu *Tokoloshe *Tonttu *Traakki *Tuonen joutsen *Tyfon == U == *Ukkoslintu == V == *Vaakalintu eli kokko *Vampyyri *Vetehinen *Vetehishevonen *Vuohimies *Vuorenpeikko == W == *Wendigo *Wishpoosh == Y == *Yksisarvinen *Yowie *Yuki Onna == Z == *Zombi Taruolennoista *
Peikonlehdet

Peikonlehdet (Monstera) ovat köynnöstäviä, suurilehtisiä kasveja, joita yleisesti kasvatetaan huonekasveina. Ne on helppo tunnistaa suurista, liuskoittuineista ja reikäisistä lehdistään. Peikonlehdet ovat kotoisin Keski- ja Etelä-Amerikasta.Floridata Luonnonvaraisena ne voivat kasvaa kymmenien metrien mittaiseksi, huonekasvina parin–kolmen metrin pituiseksi. Yleisin huonekasvina käytetty peikonlehtilaji on jättipeikonlehti (Monstera deliciosa), joka tunnettiin aiemmin tieteellisellä nimellä Philodendron pertusum. Huonekasviksi soveltuu myös aarnipeikonlehti (Monstera adansonii), jolla on soikeammat lehdet kuin jättipeikonlehdellä. == Lajeja == * Monstera adansonii – aarnipeikonlehti * Monstera deliciosa – jättipeikonlehti * Monstera obliqua – menninkäisenlehti == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Monstera * ITIS: Monstera *
Yhdistyneen kuningaskunnan osat

Yhdistynyt kuningaskunta koostuu neljästä osasta, joita yleisesti nimitetään maiksi (). Nämä ovat Englanti, Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti. Jokaisella maalla on oma paikallishallintojärjestelmänsä ja aluejakonsa, ja erityisesti Englannissa järjestelmä vaihtelee jopa maan sisällä eri alueilla. Englanti ja Wales lasketaan kuitenkin jossain yhteyksissä samaan yksikköön, erityisesti niillä on yhteinen lakijärjestelmä, kun taas Skotlannilla ja Pohjois- Irlannilla se on erillinen. == Englanti == Englanti on jaettu yhdeksään lääniin (region, katso Englannin läänit), jotka puolestaan jakautuvat yhteensä 83 kreivikuntaan (county, katso Englannin kreivikunnat). Suur-Lontoon lääni (Greater London) ei kuitenkaan kuulu mihinkään kreivikuntaan. Kreivikunnat (ja Suur-Lontoo) on jaettu edelleen yhteensä 326 hallintopiiriin (district). Paikallishallinnon alimpana tasona toimivat joillakin alueilla lisäksi kaupunginosat ja kylät (parish). == Skotlanti == Skotlanti on vuodesta 1996 asti ollut jaettu 32 hallintoalueeseen (council area, katso Skotlannin hallintoalueet). Nämä ovat ainoa koko maan kattava paikallishallintojärjestelmä. Hallintoalueiden alapuolella on joillakin alueilla paikallisvaltuustoja, mutta näiden toimivalta on hyvin rajallinen. == Wales == Walesissa on 22 hallintoaluetta (unitary authority, katso Walesin hallintoalueet), joista yhdeksän on kreivikuntia (county), kymmenen kauppaloita (county borough) ja kolme kaupunkeja (city). Hallintoalueiden alapuolella toimivat Englannin kaupunginosa- ja kylävaltuustoja muistuttavat paikallisvaltuustot. == Pohjois-Irlanti == Pohjois-Irlanti on jaettu 11 hallintoalueeseen (local government district, katso Pohjois-Irlannin hallintoalueet). == Erillisalueet == Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluu myös joukko erillisalueita, joita kutsutaan Brittiläisiksi merentakaisiksi alueiksi. De jure ne eivät ole Yhdistyneen kuningaskunnan osia, vaan kruununsiirtomaita, joiden ulkopolitiikkaa Yhdistynyt kuningaskunta hoitaa. Alueet ovat: Anguilla, Bermuda, Brittiläinen Intian valtameren alue (British Indian Ocean Territory), Brittiläiset neitsytsaaret (British Virgin Islands), Caymansaaret, Falklandinsaaret, Gibraltar, Montserrat, Pitcairn (Pitcairn Islands), Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha, Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret (South Georgia and the South Sandwich Islands), Turks- ja Caicossaaret sekä kaksi sotilastukikohtaa Kyproksella, Akrotiri ja Dhekelia. Lisäksi Yhdistyneellä kuningaskunnalla on kolme kruunun alaisuuteen kuuluvaa aluetta Guernsey, Jersey ja Mansaari, jotka eivät ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai sen merentakaisia alueita. *
Suur-Tapiola

Suur-Tapiola () on Espoon suuralue, joka koostuu Haukilahden, Laajalahden, Mankkaan, Niittykummun, Otaniemen, Pohjois-Tapiolan, Tapiolan ja Westendin kaupunginosista. Vuoden 2021 lopussa Suur-Tapiolassa asui 51 990 henkilöä, joista Kanta-Tapiolan alueella asui 26 577 henkeä (51,1 % väestöstä), Otaniemen alueella 4 353 henkeä (8,4 %), Haukilahden–Westendin alueella 9 058 henkeä (17,4 %), Mankkaan alueella 8 407 henkeä (16,2 %) ja Laajalahden alueella 3 595 henkeä (6,9 %). Pinta-alaa suuralueella oli vuodenvaihteessa 2004–2005 25,1 km², ja se on 8,0 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 77,6 %. Suur-Tapiolan naapurialueita ovat Helsingin kaupunki, Suur-Leppävaara ja Suur-Matinkylä. Tapiola on Suur-Tapiolan aluekeskus. 1990-luvun lopulla kolmannes Espoon työpaikoista sijaitsi Suur-Tapiolan alueella. == Kuvia == File:Espoon Tapiola kesällä.jpg|Tapiolan keskustaa kesällä File:Taskumattitaloja Tapiolassa.jpg|Taskumattitaloja Tapiolassa File:Länsiväylä pohjoispuolta Keilalahti 23 kesä 2009.jpg|Näkymä Keilaniemen pääkonttoreille File:Espoo. Haukilahti. Valokuva Victor Belousov. - panoramio - Victor Belousov.jpg|Haukilahden venesatamaa File:Gallen-Kallela Museum in winter.jpg|Tarvaspää ==Lähteet== *
Suur-Leppävaara

Suur-Leppävaara () on Espoon suuralue, joka koostuu Karakallion, Kilon, Laaksolahden, Leppävaaran, Lintuvaaran, Lippajärven, Sepänkylän ja Viherlaakson kaupunginosista. Suur-Leppävaarassa asui vuoden 2021 lopussa 74 624 henkilöä, joten se on asukasluvultaan Espoon suurin suuralue. Suuralueen asukkaista vuonna 2006 Kanta-Leppävaarassa asui 23 951 henkeä (42,3 % väestöstä), Kilon–Karakallion alueella 13 455 henkeä (23,8 %), Laaksolahden alueella 9 078 henkeä (16,0 %), Viherlaakson alueella 9 021 henkeä (15,9 %) ja Sepänkylän alueella 1 065 henkeä (1,9 %). Pinta-alaa suuralueella on 30,2 km2 (31.12.2004), ja se on 9,7 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 79,7 %. Alueen väestötiheys on 1 903,9 asukasta neliökilometrillä. Suur-Leppävaaran naapurisuuralueita ovat Pohjois-Espoo, Suur-Tapiola, Suur- Matinkylä ja Vanha-Espoo. Leppävaara on Suur-Leppävaaran aluekeskus. == Kuvia == File:Leppävaara railway station - Leppävaaran asema C IMG 1256.JPG|Leppävaaran rautatieasema ja kauppakeskus Sello File:Leppävaaran kirkko 2011 piha.jpg|Leppävaaran kirkko File:Panorama Tower and Leppävaara Tower from Säteri 1.JPG|Panorama Tower ja Leppävaaran torni File:Espoon Kilo.jpg|Kilo File:Pitkäjärvi.jpg|Pitkäjärvi == Lähteet == *
Pohjois-Espoo

Pohjois-Espoo () on Espoon suuralue, joka sisältää Bodomin, Kalajärven, Lahnuksen, Lakiston, Luukin, Niipperin, Perusmäen, Röylän, Vanhakartanon ja Velskolan kaupunginosat. Pohjois-Espoon naapurisuuralueet ovat Suur-Leppävaara ja Vanha-Espoo. Alue rajoittuu myös Vantaaseen, Nurmijärveen ja Vihtiin. Pitkäjärvi erottaa Pohjois-Espoon Suur-Leppävaarasta. Alueella sijaitsee monta muutakin järveä, kuten Bodominjärvi, Matalajärvi, Velskolan Pitkäjärvi, Luukinjärvi, Kalajärvi ja Kurkijärvi. Pohjois-Espoo on Espoon maaseutumaisimpia alueita. Alueella asuu 11 347 henkilöä (31.12.2017), josta Vanhakartanon–Röylän alueella asuu 7 284 henkeä (64,19 % väestöstä) ja Kalajärven–Lakiston alueella 4 063 henkeä (35,81 % väestöstä). Pinta-alaa suuralueella on 81,5 km2 (31.12.2004), ja se on 26,1 % Espoon kokonaispinta- alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 11,9 %. == Palvelut == Kalajärvi on Pohjois-Espoon aluekeskus, jossa toimii useita yksityisiä sekä julkisia palveluja kuten kirjasto, terveyskeskus ja muutama ravintola. Alueella on kouluja Niipperissä, Kalajärvellä ja Lahnuksessa sekä ruotsinkielinen koulu Röylässä. Pohjois-Espoon lukio Kalajärvellä lakkautettiin vuonna 2006. Niipperissä Kehä III:n varrella toimii muun muassa kaksi suurehkoa ruokakauppaa. Alueella on runsaasti ulkoilualueita, kuten Pirttimäen, Luukin ja Kurkijärven ulkoilualueet. Lisäksi alueella on useita golfkenttiä, ratsastustalleja sekä vesipuisto Serena. Talvisin alueella toimii runsaasti hiihtolatuja sekä Serenan laskettelukeskus. Pohjois-Espoossa toimii asukasyhdistyksiä, kuten Pohjois-Espoon asukasfoorumi, Vanhankartanon omakotiyhdistys, Lahnus-Takkula seudun omakotiyhdistys, Röylän ja Bodomin seudun omakotiyhdistys sekä Kalajärvi-Seura. == Liikenne == Pohjois-Espoon liikennettä palvelevat Kehä III ja Vihdintie sekä useat niitä yhdistävät mutkaiset yhdystiet, kuten Kunnarlantie, Röyläntie ja Niipperintie. Alueelta Nurmijärven Klaukkalaan johtaa yhdystie 1324. Helsingin seudun liikenteen (HSL) valmistelema Pohjois-Espoon ja Leppävaaran uusi linjastosuunnitelma astui voimaan elokuussa 2019. Helsingin seudun liikenteen uusi Hämeenlinnanväylän ja Vihdintien linjastosuunnitelma astui voimaan elokuussa 2022. Sen myötä Pohjois-Espoon joukkoliikenne yhtenäistyi muun Espoon kanssa niin, että se painottuu tiheisiin liityntälinjoihin sekä vaihtoyhteyksiin Helsinkiin ulottuvien ja harvoin kulkevien pitkien bussilinjojen sijaan. ==Kuvia== File:Lake Kalajärvi, Espoo, Finland.jpg|Kalajärvi ilmakuvassa File:Pakankylän koulu.JPG|Pakankylän koulu File:Bodom Gård.jpg|Bodomin kartano File:Serenan ulkoliukumäkiä.jpg|Vesipuisto Serena File:Dodge Custom Royal model 1955.JPG|Espoon Automuseo ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Suur-Espoonlahti

Suur-Espoonlahti () on lounaisessa Espoossa sijaitseva suuralue, johon kuuluvat Espoonlahden, Soukan, Saunalahden, Nöykkiön, Latokasken, Kaitaan ja Suvisaariston kaupunginosat. Espoonlahden ja Soukan kaupunginosat muodostavat Kanta-Espoonlahden tilastoalueen.Alueraportti 1/2016, s. 180: Tilastoaluekartta. Vuodenvaihteessa 2022 Suur-Espoonlahden väkiluku oli noin 57 400 henkilöä, josta Kanta-Espoonlahden alueella 24 800 henkeä, Saunalahden alueella 10 600 henkeä, Nöykkiön–Latokasken alueella 15 500 henkeä, Kaitaan alueella 5 800 henkeä ja Suvisaariston alueella 620 henkeä. Suur-Espoonlahden osuus Espoon väkiluvusta on noin viidesosa. Suur-Espoonlahti on Espoon seitsemästä suuralueesta toiseksi suurin.Alueraportti 1/2016, s. 82. Sen naapurisuuralueita ovat Suur-Kauklahti, Vanha-Espoo ja Suur-Matinkylä. Espoonlahti on Suur-Espoonlahden aluekeskus. ==Kuvia== | Kauppakeskus Lippulaiva (2024) 02.jpg|Kauppakeskus Lippulaiva File:Kivenlahti winter.JPG|Kivenlahti talvella File:Kerrostalo Soukka 270916.jpg|Kerrostaloja Soukassa File:Kasavuori 2013.jpg|Näkymä Soukan Kasavuorelta merelle File:Suomenojan lammikko lintutornista nähtynä.jpg|Finnoon allas ==Lähteet== * Espoo alueittain 2015: Indikaattorit alueittain. Raportteja Espoosta 1/2016. Espoon kaupunki, Konserniesikunta Strategia ja kehittäminen. ISSN 1457-5450. ===Viitteet=== * == Aiheesta muualla == * Kivenlahti-Stensvik ry * Lounais-Espoon Omakotiyhdistys ry. * Soukka-seura r.y. * Suur-Espoonlahden luontokohteet Espoon kaupungin sivuilla
Suur-Kauklahti

Suur-Kauklahti () on Espoon suuralue, joka koostuu Espoonkartanon, Kauklahden, Kurttilan ja Vanttilan kaupunginosista. Suur-Kauklahdessa asui vuoden 2020 lopussa 12 119 asukasta. Kauklahti on voimakkaasti kasvava espoolainen kaupunginosa. Viime vuosina väkiluku on kasvanut vuosittain 4–8 prosentilla. Taulukossa on esitetty pien- ja tilastoalueiden väkiluvun kehitys. Asukasmäärän kehitys: Suur-Kauklahti Ajankohta 31.12.2015 31.12.2016 31.12.2017 31.12.2018 31.12.2019 31.12.2020 31.12.2021 Espoo 269 802 274 583 279 044 283 632 289 731 292 796 297 132 Muutos edelliseen vuoteen 4 259 4 781 4 461 4 588 6 099 3 065 4 336 Muutos edelliseen vuoteen (%) 1,6 1,8 1,6 1,6 2,2 1,1 1,5 Suur-Kauklahti 8 959 9 634 10 149 10 535 11 145 11 639 12 119 Muutos edelliseen vuoteen 521 675 515 386 610 494 480 Muutos edelliseen vuoteen (%) 6,2 7,5 5,3 3,8 5,8 4,4 4,1 51 Kanta-Kauklahti 5 471 5 745 6 016 6 151 6 499 6 544 6 608 511 Kauklahti 4 877 5 140 5 411 5 568 5 912 5 977 6 041 512 Espoonkartano 594 605 605 583 587 567 567 52 Kurttila-Vanttila 3 488 3 889 4 133 4 384 4 646 5 095 5 511 521 Kurttila 1 503 1 905 2 136 2 278 2 486 2 814 3 290 522 Vanttila 1 985 1 984 1 997 2 106 2 160 2 281 2 221 Lähde: Suurin osa muuttajista on nuoria lapsiperheitä ja suomenkielisiä, ja Kauklahden ruotsinkielisten asukkainen osuus onkin ensimmäistä kertaa pudonnut alle 10 prosentin, ja osuus on 9,4 prosenttia. Pinta-alaa suuralueella on 26,1 km2 (31.12.2004), ja se on 8,4 prosenttia Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta- alasta on kaavoitettu 11,7 prosenttia. Suur-Kauklahden naapurisuuralueita ovat Vanha-Espoo ja Suur-Espoonlahti. == Kuvia == Tiedosto:Kokkeli.jpg|Kauklahden vanhaa keskustaa Tiedosto:Kauklahti 1.jpg|Uutta Kauklahtea Tiedosto:Espoonkartano.jpg|Espoon kartano Tiedosto:Vantinlaaksontie.jpg|Vanttilan pientaloaluetta Tiedosto:Pikajuna klh.jpg|Pikajuna Rantaradalla Kauklahdessa == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Suur-Matinkylä

Suur-Matinkylä () on Espoon suuralue, joka koostuu Henttaan, Matinkylän ja Olarin kaupunginosista. Suur-Matinkylässä asuu 43 731 henkilöä (2019), josta Matinkylän alueella asuu 21 599 henkeä (49,3 % väestöstä), Olarin alueella 15 874 henkeä (36,2 %) ja Henttaa-Suurpellon alueella 6 258 henkeä (14,3 %). Väkiluvut alueittain vuodenvaihteessa 2021/2022 Alue Väkiluku 31 Matinkylä 21599 311 Matinmetsä 4748 312 Tiistilä 5529 313 Matinlahti 6517 314 Matinkylän keskus 3539 315 Nuottaniemi 1265 32 Olari 15874 321 Friisilä 2842 322 Olarinmäki 6849 323 Kuitinmäki 6183 33 Hentaa-Suurpelto 6258 331 Henttaa 1246 332 Suurpelto 5012 Pinta-alaa suuralueella on 15,2 neliökilometriä, ja se on 4,9 % Espoon kokonaispinta-alasta. Suur-Matinkylän naapurisuuralueita ovat Suur-Espoonlahti, Suur-Tapiola ja Vanha-Espoo. Matinkylä ja Olari ovat Suur- Matinkylän aluekeskukset. ==Kuvia== File:Iso Omena 2014.JPG|Kauppakeskus Iso Omena Länsiväylältä File:Espoo. Matinkylä. Foto by Victor Belousov - panoramio.jpg|Matinkylän kerrostaloja File:Olarin kerrostaloja.jpg|Olarin kerrostaloja File:Espoo. Puolarmetsä. Photo by Victor Belousov - panoramio (4).jpg|Puolarmetsä File:Espoo Suurpelto electricity pylon 1.jpg|Suurpellon voimanjohtopylväs ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Vanha-Espoo

Vanha-Espoo () on yksi Espoon seitsemästä hallinnollisesta suuralueesta. Siihen kuuluvat Espoon keskuksen, Gumbölen, Högnäsin, Järvenperän, Karhusuon, Karvasmäen, Kaupunginkallion, Kolmperän, Kunnarlan, Kuurinniityn, Muuralan, Nupurin, Nuuksion, Siikajärven, Vanhan-Nuuksion ja Ämmässuon kaupunginosat. Kaupungin tilastot laskevat myös Sepänkylän kaupunginosaan kuuluvan Ymmerstan Vanhaan-Espooseen. Suuralue sai nimen ”Vanha-Espoo” vuonna 1975. ”Vanha” viittaa siihen, että alue on Espoon vanhaa keskusseutua. Vanhan-Espoon väkiluku oli vuoden 2019 alussa 41 077, joista ruotsinkielisiä on 2 650, vieraskielisiä 9 178 ja ulkomaan kansalaisia 5 559\. Suuralueen työpaikkaomavaraisuus oli vuoden 2017 lopussa 68,3 %, jolloin alueella asui 19 502 työllistä ja 2 116 työtöntä. Vanhassa-Espoossa oli vuoden 2017 lopussa 13 312 työpaikkaa, joista 7 774 yhteiskunnallisissa palveluissa, 2 368 kaupan, majoituksen ja ravitsemistoiminnan alalla, 1 042 rakentamisalalla ja 730 asiantuntija-aloilla. Vuoden 2018 lopussa suuralueen asunnoista 54,5 prosenttia oli kerrostaloissa ja 44,7 prosenttia pientaloissa. 41,3 prosenttia asunnoista on vuokra-asuntoja, ja näistä 37 prosenttia on kaupungin vuokra- asuntoja vuonna 2018. Vanhan-Espoon eri alueiden väkiluvut ovat (2021): * Kanta-Espoo 25 707 * Muurala-Gumböle 4 285 * Bemböle 8 679 * Nuuksio-Nupuri 2 184\. == Kuvia == File:Entresse - panoramio - jaakkoafs.jpg|Kauppakeskus Entresse File:Espoo Cathedral.jpg|Espoon tuomiokirkko File:Träskända gård.jpg|Träskändan kartano File:Espoo hospital 2016.jpg|Espoon sairaala File:Nuuksio lake.jpg|Nuuksion kansallispuisto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Keski-Espoo -seura *
Instrumentalisti

Instrumentalisti voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Instrumentalisti, tieteenfilosofisen instrumentalismin kannattaja. * Instrumentalisti, soitinta tai soittimia soittava muusikko.
Thomas Kuhn

__NOTOC__ Thomas Samuel Kuhn (18. heinäkuuta 1922 - 17\. kesäkuuta 1996) lukeutui 1900-luvun merkittävimpiin tieteenfilosofeihin ja tieteenhistorioitsijoihin. Koulutukseltaan hän oli Harvardin yliopistosta vuonna 1949 väitellyt fyysikko. Kuhn tunnetaan parhaiten vuonna 1962 ilmestyneestä pääteoksestaan Tieteellisten vallankumousten rakenne. Siinä hän esittää, ettei tiede kulje tasaista ja hienovaraista erilaisten teorioiden falsifioinnin polkua vaan että tieteen historiaa leimaavat pikemminkin ajoittaiset vallankumoukset, "paradigmanvaihdokset". Hän jakoi tieteen kehityksen vakaisiin ja kumouksellisiin kausiin. Kuhnin tutkimustyön vaikutus näkyy nykyisessäkin tieteenfilosofiassa, johon paradigman ja normaalitieteen käsitteet ovat juurtuneet. == Julkaisut == === Suomennetut teokset === * === Suomentamattomia julkaisuja === * The Copernican Revolution: planetary astronomy in the development of Western thought. Cambridge: Harvard University Press, 1957. ISBN 0-674-17100-4 * ”The Function of Measurement in Modern Physical Science”. Isis, 52(1961): 161–193. * ”The Function of Dogma in Scientific Research”. Pp. 347–69, teoksessa A. C. Crombie (toim.): Scientific Change (Symposium on the History of Science, University of Oxford, 9–15 July 1961). New York and London: Basic Books and Heineman, 1963. * The Essential Tension: Selected Studies in Scientific Tradition and Change. Chicago and London: University of Chicago Press, 1977. ISBN 0-226-45805-9 * Black-Body Theory and the Quantum Discontinuity, 1894–1912. Chicago: University of Chicago Press, 1987. ISBN 0-226-45800-8 * The Road Since Structure: Philosophical Essays, 1970–1993. Chicago: University of Chicago Press, 2000. ISBN 0-226-45798-2 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * De Langhe, Rogier (toim.): Thomas Kuhn Online News, Philosophy, Biography, Bibliography. Luokka:Analyyttiset filosofit Luokka:Tieteenfilosofit Luokka:Tieteenhistorioitsijat Luokka:Yhdysvaltalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Anttola

Anttola on entinen Suomen kunta Etelä-Savossa. Anttola liittyi Mikkelin kaupunkiin vuoden 2001 alusta yhdessä Mikkelin maalaiskunnan kanssa. Kunnassa asui 1 890 asukasta vuonna 1999, ja sen pinta-ala oli 363 km², josta vesistöjä oli 29,2 prosenttia. Anttolan naapurikunnat olivat Juva, Mikkelin maalaiskunta, Puumala ja Ristiina. Nykyisin Anttola on Mikkelin 40. kaupunginosa. Anttola tunnetaan hinattavista rahtialuksistaan eli lotjista. Vanhan Saimaan kanavan aikana Anttolassa rakennettiin yli 180 lotjaa. Anttolassa myös sijaitsee saari nimeltään Lotjasaari. Mikkelin Anttolassa sijaitsee muun muassa Neitvuori, joka on yksi Etelä-Savon alueen korkeimmista huipuista, sekä kylpylä-hotelli Anttolanhovi, joka sijaitsee ruhtinas Aleksandr Demidoffin aikoinaan puretun kartanon mailla. Anttolatalon yhteydessä toimii Anttolan kirjasto (Taipaleentie 31). Aiemmin Anttolatalolla oli terveyskeskus; nyttemmin perusterveydenhoitoa tarjotaan läheisellä Anttolan hyvinvointiasemalla (Taipaleentie 27-29). Kantatie 62 Mikkelistä Imatralle kulkee Anttolan kautta. Anttolan satamaan johtaa Luonterilta 2,4 metrin syvyinen väylä. Anttolan kirkko on Juvalta siirretty vuonna 1729 rakennettu puinen ristikirkko. Anttolan nimikkoruokia ovat ohrajauhoista tehty, pannulla paistettu ryynirieska ja rahkan kaltainen kokkopiimä. ==Kylät ja kulmakunnat== Anttolassa on 20 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967): * Anttolan kylä * Hauhala * Huttula * Hylkylä * Karhila * Keriniemi * Kontila * Kuosmala * Kähkölä * Kääriälä * Maljala * Marjoniemi * Montola * Nurhola * Piskola * Pitkälahti * Pulkkila (Anttola) * Ruokola * Siiskola * Ylivesi Lisäksi Anttolassa on Ikolan kulmakunta. Ennen lähes kaikilla kylillä oli oma koulunsa, mutta nykyään on vain yksi, Anttolan yhtenäiskoulu, jossa on noin 200 oppilasta. ==Harrastustoimintaa Anttolassa== * Anttolan Viiriäiset (partiolippukunta) * Anttolan Urheilijat * Anttola Shakers (salibandy) * Anttolan Pallo Ry (jalkapallo) * AVAK Ry (Anttolan vapaa-ajankalastajat) * Anttolan Karting Ry * Pitkälahden Erämiehet Ry (Metsästysseura) * Anttolan VPK (vapaapalokunta) * Länsi-Anttolan Erä Ry (Metsästysseura) ==Tunnettuja anttolalaisia== * Eero Kolehmainen (1918–2013), hiihtäjä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Anttolan kylän omat sivut * Anttolanhovin historia * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vuze

Vuze (ent. Azureus) on Javalla ohjelmoitu BitTorrent-järjestelmän asiakasohjelma, josta on kehitetty omat versionsa Microsoft Windows-, Linux- ja Mac OS X -käyttöjärjestelmille. Vuzella voi ladata samanaikaisesti useita tiedostoja saman käyttöliittymän alla. Lisäksi ohjelma tarjoaa yksityiskohtaiset säätö-, tieto- ja valintamahdollisuudet. Ohjelman lähdekoodi on avointa. == Ominaisuuksia == * Monen torrentin yhtäaikainen lataus * Jako- ja latausrajat, molemmat yleisesti ja torrent-kohtaisesti * Kehittyneet jakosäännöt * Säädettävä aseman käyttömuisti * Käyttää vain yhtä porttia kaikilla torrenteilla * UPnP-tuki * Pystyy käyttämään välityspalvelinta seurantapalvelimen (tracker) ja lataajan välillä * Nopea torrent-tarkistus * Mahdollista valita oletuslatauskansion ja siirtää valmistuneita latauksia * Pystyy lataamaan torrentit automaattisesti valitusta kansiosta * Monipuolisesti muunneltava ulkoasu * IRC-tuki mukana pika-apua varten * Sisäinen seurantapalvelin, joka mm. isännöi omia torrenteja ja automatisoi jaot * Tuki salatuille Tor- ja I2P-verkoille == Aiheesta muualla == * Vuzen virallinen sivusto * SourceForge.netin lataussivu * VuzeWiki Luokka:Vertaisverkko-ohjelmistot
Jere Lahti

Jere Kaleva Lahti (3. helmikuuta 1943 Kälviä – 30. heinäkuuta 2020 Helsinki)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 16.8.2020, s. C 12 oli suomalainen yritysjohtaja, vuorineuvos ja kokoomuksen kansanedustaja kaudelta 2003–2007. Lahti oli koulutukseltaan ekonomi. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 2005–2008.Jere Lahden muistokirjoitus Helsingin Sanomat Lahti aloitti työuransa SOK:ssa tukkumyyjäharjoittelijana vuonna 1963 ja eteni aina SOK:n pääjohtajaksi asti. Hän oli pääjohtaja vuosina 1988–2002 ja uudisti yritystä ja sen toimintaa. Viitattu 11.8.2014 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Lahti, Jere Kaleva Porvarillisen työn arkisto * Jere Lahden muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Helsingin vaalipiiri Luokka:SOK:n johtajat Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Putoamiskiihtyvyys

Putoamiskiihtyvyys (tunnus g ) on taivaankappaleen (esimerkiksi Maa) vetovoiman putoaville kappaleille aiheuttama kiihtyvyys. Putoava kappale on maanpinnan suhteen tasaisesti kiihtyvässä liikkeessä (jos ilmanvastusta ei huomioida). Riittävän korkealta putoavan, ja riittävän ilmanvastuksen omaavan, kappaleen kohdalla ilmanvastuksen vastustava vaikutus kasvaa kuitenkin yhtä suureksi kuin painovoima, eikä putoavan kappaleen nopeus enää kasva. Putoamiskiihtyvyyden arvoksi, niin sanotuksi normaaliputoamiskiihtyvyydeksi Maassa määritetään 9,80665 m/s2 (leveysaste 45), mutta tosiasiassa se vaihtelee maapallon eri kohdissa maapallon pyörimisen aiheuttaman navoiltaan litistyneisyyden ja keskipakoisvoiman vuoksi. Usein käytetään putoamiskiihtyvyydelle pyöristettyä arvoa 9,81 m/s2. Tämä ei kuitenkaan esimerkiksi Suomessa ole täysin käypä pyöristys, sillä lähes koko maassa aivan pohjoisimpia osia lukuun ottamatta putoamiskiihtyvyys pyöristyy kahdella desimaalilla arvoon 9,82 m/s2. Putoamiskiihtyvyys Helsingissä on noin 9,819 m/s2, ja tämä arvo kasvaa pohjoiseen mentäessä. Kappaleeseen kohdistuu maapallon pohjoisnavalla ja etelänavalla noin 0,5 prosenttia suurempi vetovoima kuin päiväntasaajalla. Putoamiskiihtyvyydelle minkä tahansa planeetan pinnalla saadaan likimain oikea arvo seuraavalla kaavalla: :g(R) = G \frac{M}{R^2}, jossa g on putoamiskiihtyvyys, R etäisyys planeetan keskipisteestä, M planeetan massa ja G gravitaatiovakio. Poikkeamia aiheuttavat planeetan pyörimisliike ja massan epätasainen jakautuminen. SI- järjestelmässä gravitaatiovakio G = 6,67430(15) × 10-11 m3 kg-1 s-2. Vakion suhteellinen epätarkkuus on 22 ppm. ==Lentotekninen merkitys== Lentotekniikassa, etenkin sotilasilmailussa, puhutaan kuormitusmonikerrasta (G-voimasta tai "G":stä), joka on putoamiskiihtyvyyden monikerta. Lentokoneen rakenteet kestävät sen rakennemassan, sen rahdin ja polttoaineen massat vain tiettyyn rajaan asti. Aerodynaamisten ja propulsiovoimien lisäksi lentokoneeseen vaikuttaa kiihtyvyyskuorma, joka on massan, putoamiskiihtyvyyden ja kuormitusmonikertojen määrän tulo. == Katso myös == *Putoamisliike *Gal, putoamiskiihtyvyyden yksikkö == Lähteet == Luokka:Klassinen mekaniikka
Hugo Schmeisser

Hugo Schmeisser (24. syyskuuta 1884 – 12. syyskuuta 1953) oli saksalainen asesuunnittelija, joka tunnetaan konepistoolin ja rynnäkkökiväärin kehittäjänä. Hän työskenteli isänsä Louis Schmeisserin kanssa Bergmannin asetehtaalla ja kehitteli ensimmäisen konepistoolin prototyypin 1916. Ase, joka otettiin käyttöön 1918, sai nimen Bergmann MP18/I tehtaan omistajan Theodor Bergmannin mukaan. Vuonna 1921 Schmeisser palkattiin Haenelin tehtaalle pääjohtajaksi, jossa hän kehitteli MP18/I:tä sodasta saatujen kokemusten pohjalta. Tärkein muutos oli siirtyminen Parabellum-pistoolin 32-patruunaisesta rumpulippaasta 20 tai 32 patruunan tankolippaaseen. Bergmanin myöhempiä MP28-versioita käytettiin ympäri maailmaa. Englannissa valmistettiin 1940-luvun alussa muutaman tuhannen kappaleen erä MP28:n kopiota Lanchester-nimellä. Aseet olivat laivaston käytössä 1960-luvun alkuun asti. Suomessa asetta käytettiin muun muassa Suojeluskunnan aseistukseen 7,65 × 21 mm Parabellum -kaliiperisena, sekä myöhemmin talvi- ja jatkosodassa tyyppinimikkeellä 900 KP SCHMEISSER. Sitä myös valmistettiin pieni erä Leonard Lindelöfin konetehtaassa. Laadukas MP38 tunnettiin varsinkin Saksan ulkopuolella Schmeisser-konepistoolina. Tämän aseen suunnittelemiseen ei kuitenkaan Hugo Schmeisser osallistunut, ei myöskään MP38:n massatuotantomallin MP-40:n suunnitteluun. Schmeisser kehitteli ja valmisti veljensä kanssa MP-40:sta uuden mallin, MP41-nimellä tunnetun puisella tukilla varustetun konepistoolin, joka on suorassa sukujatkumossa MP18, MP28 ja MP-40:n kanssa. Toisen maailmansodan kallistuessa loppupuolelle Schmeisser kehitteli ensimmäisen rynnäkkökiväärin, Sturmgewehr 44:n. Schmeisser antautui yhdysvaltalaisille joukoille, mutta hänet luovutettiin vangiksi Neuvostoliittoon. Schmeisser osallistui maailman ehkä tunnetuimman rynnäkkökiväärin, AK-47:n suunnittelemiseen. Aseen väitetty kehittäjä Mihail Kalašnikov kuitenkin on itsepintaisesti kieltänyt saaneensa vaikutteita ulkomaisesta aseteknologiasta. Schmeisser vapautui sotavankeudesta ja palasi Saksaan 9. kesäkuuta 1952, mutta kuoli vuotta myöhemmin keuhkokuumeeseen. == Aiheesta muualla == * Luokka:Saksalaiset keksijät Luokka:Asesuunnittelijat Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet