EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Leveänokkaharlekiinit

Leveänokkaharlekiinit (Calyptomenidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin heimon lajien katsottiin kuuluvan harlekiinien (Eurylaimidae) heimoon. Leveänokkaharlekiineja tavataan Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta ja Kaakkois-Aasiasta. Väritykseltään heimon lajit ovat usein vihreitä. Leveänokkaharlekiinilajit syövät hyönteisiä. BirdLifen luokittelun mukaan leveänokkaharlekiinien heimoon kuuluu 2 sukua ja 6 lajia. ==Lajit== ===Afrikanharlekiinit Smithornis=== * Afrikanharlekiini (Smithornis capensis) * Harmaapääharlekiini (Smithornis sharpei) * Viidakkoharlekiini (Smithornis rufolateralis) ===Viherharlekiinit Calyptomena=== *Kuningasharlekiini (Calyptomena hosii) * Smaragdiharlekiini (Calyptomena whiteheadi) * Viherharlekiini (Calyptomena viridis) ==Lähteet== *
Kirjallisuusvuosi 1841

Kirjallisuusvuosi 1841 käsittelee vuoden 1841 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Suomen yleiskartta 1:400 000 alkoi ilmestyä. * Pilalehti Punch alkoi ilmestyä Lontoossa. * Victor Hugo valittiin Ranskan akatemian jäseneksi. == Julkaisuja == * Thomas Carlyle - On Heroes And Hero Worship And The Heroic In History * James Fenimore Cooper - The Deerslayer (suom. Hirventappaja, 1909) * Charles Dickens - The Old Curiosity Shop * Charles Dickens - Barnaby Rudge * Ralph Waldo Emerson - Collected Essays: First Series (suom. Esseitä, 1958) * Ludwig Feuerbach - Das Wesen des Christentums * Johan Ludvig Runeberg - Nadeschda (runoteos) * Johan Ludvig Runeberg - Jouluilta (runoteos) * Johan Ludvig Runeberg - Dikter III (runoteos) * William Makepeace Thackeray - Samuel Titmarsh eli tarina isosta Hoggartyn timantista == Palkintoja == == Lähteet == 1841
Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 2013

Tässä luettelossa on lueteltu Suomen suurimmat säätiöt taseen loppusumman mukaan vuoden 2013 lopussa. Luvut koskevat säätiön konsernia ja ne perustuvat kirjanpitoarvojen sijasta taseen markkina-arvoon.Melender, Tommi: Säätiöt tekevät hyvää myös pörssissä. Arvopaperi, marraskuu 2014 Säätiö Tase milj € Huomautus Koneen säätiö 1 500 Sis. vähemmistöosuuden Holding Manutaksesta. Luku on epätäsmällinen.Oikaisu. Arvopaperi Tammikuu 2015, s. 71. Koneen Säätiön oikaisun mukaan sen koko sijoitusomaisuuden arvo oli 2,58 mrd € marraskuussa 2014. Aalto-korkeakoulusäätiö 1 400 Säätiö ja sen konserni Suomen Kulttuurirahasto 1 200 SLS-konserni 1 200 Svenska litteratursällskapet i Finland r.f. ml. Svenska Kulturfonden. Jane ja Aatos Erkon säätiö 700 Folkhälsan-konserni 500 Folkhälsan ja Inez ja Julius Polinin rahasto Konstsamfundet 500 Juridisesti yhdistys, ei säätiö.Korhonen, Riitta: Rahalla on äidinkieli, förstås Talouselämä 3.9.2007 Sigrid Juseliuksen säätiö 500 Åbo Akademin säätiö 400 Jenny ja Antti Wihurin rahasto 300 == Katso myös == * Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 1973 == Lähteet == * Luokka:Luettelot Suomen taloudesta
Kirjallisuusvuosi 1845

Kirjallisuusvuosi 1845 käsittelee vuoden 1845 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Britanniaan perustettiin kaksi huomattavaa taidekoulua: Glasgow Government School of Design ja Heatherley School of Fine Art (Lontooseen). * Suomalainen professori Georg August Wallin lähti ensimmäiselle tutkimusmatkalleen Arabiaan. * Suomen postitalonpoikiin perustunut postin kuljettaminen korvattiin kestikievarikyydillä kulkevilla postimiehillä. Tosin saaristossa vanha järjestelmä jatkui vuoteen 1910 asti. == Julkaisuja == * Hans Christian Andersen - Den lille Pige med Svovlstikkerne (suom. Pieni tulitikkutyttö) * Thomas Carlyle - The Letters and Speeches of Oliver Cromwell * Benjamin Disraeli - Sibyl eli kaksi kansakuntaa *Heinrich Hoffmann - Der Struwwelpeter oder lustige Geschichten und drollige Bilder (lastenkirja Jörö-Jukka) * Prosper Mérimée - Carmen * Zachris Topelius - Finland framställdt i teckningar (ensimmäinen vihko, muut vuoteen 1852 mennessä) * Rodolphe Töpffer - Herra Koipeliini 1845
Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 1973

Tässä luettelossa on lueteltu Suomen suurimmat osakkeita omistaneet säätiöt vuoden 1973 lopussa. Luettelossa ei ole niitä suuria säätiöitä, jotka omistivat lähes yksinomaan kiinteistöjä. Säätiöt on järjestetty taseen (omaisuustaseen) loppusumman mukaan. Luvut perustuvat kirjanpitoarvoihin. Tapana oli, että kiinteän omaisuuden arvo arvioitiin todellista alhaisemmaksi. Luettelossa on mainittu, kumpaan liikepankkiin säätiö oli sidoksissa. Pankkien johtajat olivat usein edustettuina säätiöiden hallintoelimissä. Säätiöt omistivat pankkien ja niihin sidoksissa olleiden yritysten osakkeita. Säätiö Tase milj. mk Pankkiryhmä Sigrid Juséliuksen säätiö 65,6 Yhdyspankki Turun yliopisto n. 60,0 KOP Åbo Akademin säätiö 52,7 Yhdyspankki Stiftelsen för Brita Maria Renlunds minne 34,3 Yhdyspankki Wihurin rahastot (Jenny ja Antti Wihurin rahasto) 33,0 KOP Suomen Kulttuurirahasto 22,1 KOP Signe ja Ane Gyllenbergin säätiö 10,7 Yhdyspankki Emil Aaltosen säätiö 10,3 KOP William Thuringin säätiö n. 7,0 Yhdyspankki William ja Ester Otsakorven Säätiö 5,7 KOP == Katso myös == * Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 2013 == Lähteet == * * Luokka:Luettelot Suomen taloudesta
Käärmeet (albumi)

__NOTOC__ Käärmeet on suomalaisen goottirockyhtye Mustan Paraatin toinen albumi, joka julkaistiin lokakuussa 1984. Levyn on tuottanut Jimi Sumén. Albumi on harvinaisuus ja edeltäjäänsä vähemmän arvostettu. Vuonna 2017 Svart Records julkaisi albumista uusintapainoksen mustalla ja sinisellä vinyylillä.Discogs: Musta Paraati – Käärmeet (Vinyl, LP, Album, Limited Edition, Reissue) == Kappaleet == ;A-puoli # # # # # # ;B-puoli # * # # # # == Kokoonpano == * Epe – laulu * Saku Paasiniemi – kitara * Panda Nikander – basso * Sande Vettenranta – rummut * Jesu Hämäläinen – syntetisaattori == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Käärmeet discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1984 albumit Luokka:Mustan Paraatin albumit
Ammoniumperrenaatti

Ammoniumperrenaatti (NH4ReO4) on ammonium- ja perrenaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Ammoniumperrenaattia voidaan käyttää metallisen reniumin ja muiden reniumyhdisteiden valmistukseen sekä katalyyttinä. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa ammoniumperrenaatti on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen. Ammoniumperrenaatti on heikko hapetin. Ammoniumperrenaattia valmistetaan reniumin jalostuksen yhteydessä hapettamalla reniumpitoisia malmeja ja käsittelemällä muodostuneita oksideja ammoniakkiliuoksella. Ammoniumperrenaatti voidaan pelkistää reniumdioksidiksi tai metalliseksi reniumiksi pelkistämällä vedyttämällä. Yhdisteestä valmistetaan myös muita reniumyhdisteitä.Tom A. Millensifer: Rhenium and Rhenium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 8.2.2018.Hans Georg Nadler: Rhenium and Rhenium Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 8.2.2018. == Lähteet == Luokka:Ammoniumyhdisteet Luokka:Reniumyhdisteet
Kirjallisuusvuosi 1863

Kirjallisuusvuosi 1863 käsittelee vuoden 1863 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * 8. toukokuuta – Turun teatterielämä kärsi takaiskun, kun niin sanottu Chiewitzin teatteritalo tuhoutui tulipalossa. * Jules Verne kirjoitti teoksensa Pariisi 1900-luvulla. Julkaisija Pierre-Jules Hetzelin vastustuksen vuoksi teos jäi julkaisematta Vernen elinaikana ja sen ensijulkaisu tapahtui vasta vuonna 1994. * Vaasan kaupunginkirjasto avattiin. Kaupungissa oli aikaisemmin toiminut lukuseura ja sen lainakirjasto, mutta niiden toiminta oli loppunut vuonna 1844. * Karl Jacob Gummerus kustansi teokset Jeppe Niilonpoika ja Johan Bunianin Kertomus hengellisistä kokemuksistaan. Varsinaisen kustannusliikkeen K. J. Gummerus Oy:n hän perusti vuonna 1872 vaimonsa Gustaavan kanssa. == Julkaisuja == * Henry Ward Beecher - Freedom and War (saarnoja) * Samuel Butler - Darwin among the Machines (dystopia-artikkeli) * J. F. Granlund - Koto-Maamme (runo "Täällä, Pohjantähden alla, on nyt kotomaamme") * Eduard Hisinger - Sieni- kirja : eli Sieni-Kallen osviitta tuntemaan ja käyttämään syötäviä sieniä * Giuseppe Folliero de Luna - Elvira Jew Imħabba ta’ Tirann (maltankielinen romaani) * Nikolai Tšernyševski - Tšto delat? (suom. Mitä on tehtävä?, 1982) * Jules Verne - Cinq semaines en ballon (suom. Viisi viikkoa ilmapallossa) * Josef Julius Wecksell - Daniel Hjort : Sorgespel i fem akter med fyra tablåer (näytelmä) == Palkintoja == == Lähteet == 1863
Pankkitilit Suomessa 1970

Suomessa oli vuonna 1970 käytössä seuraavat pankkitilien tilimuodot. * Karttuva talletustili (KT-tili) oli käytetyin tilimuoto. Tililtä voi nostaa rahaa vain tilinomistaja tai hänen valtuuttamansa henkilö. Pankkikirja ei ollut välttämätön. Tilille maksettiin 4 % korkoa. Tilillä oli kuukausittainen 3000 markan nostorajoitus. Jos asiakas halusi nostaa enemmän, hänen oli joko maksettava 1 % nostoprovisio tai irtisanottava tili ja odotettava 6 kuukautta. * Säästötili (ST-tili) erosi karttuvasta talletustilistä siten, että se edellytti pankkikirjan käyttöä. Säästötilin korko ja nostorajoitus olivat samat kuin karttuvalla talletustilillä. * Nuorisotalletustili oli 15–29-vuotiaille tarkoitettu säästötili, jonka omistaja voi osallistua valtion varoista maksettujen säästöpalkintojen arvontaan. * Käyttötili (KTK-tili) oli tili, jolta voi nostaa rahaa kirjoittamalla talletussekkejä tai maksamalla laskuja tililtä pankkisiirrolla. Kuukausittainen nostoraja oli 4000 markkaa tai kuukausipalkan määrä, jos palkka ylitti 4000 markkaa. Käyttötilille maksettiin 4 % korkoa. Jos asiakas halusi nostaa enemmän, hänen oli joko maksettava 1 % nostoprovisio tai irtisanottava nosto ja odotettava 6 kuukautta. * Shekkitili (SH-tili) oli maksuliikettä varten tarkoitettu tilimuoto. Tilille ei maksettu korkoa eikä sillä ollut nostorajoitusta. Shekkitili sopi laskujen maksuun tarkoitettujen varojen tilapäiseksi sijoituspaikaksi. Jos tili oli luotollinen shekkitili, tilinomistaja saattoi halutessaan ylittää tilin sovittuun rajaan asti ja sai näin luottoa. Tilin ylittäminen tapahtui, jos tilinomistaja kirjoitti sekkejä enemmän kuin tilillä oli rahaa. * Postisiirtotili oli Postipankin shekkitiliä vastaava tilimuoto. Postisiirtotilille ei maksettu korkoa. * Talletustili (TA-tili) tarkoitti määräaikaistiliä. Tavallisimpia olivat 12 ja 24 kuukauden talletukset. Korko oli sitä suurempi, mitä pidempi oli talletusaika. Talletuksesta asiakas sai talletustodistuksen, jonka pystyi halutessaan siirtämään toiselle tilinomistajalle. * Korkeakorkoinen talletustili (KTA-tili) tarkoitti vuoden pitusta määräaikaistalletusta 6 % korolla. Uusien KTA-tilien avaaminen ei ollut vuonna 1970 enää mahdollista. * Indeksitalletus oli määräaikaistilin kaltainen mutta inflaatiolta suojattu tilimuoto. Tilille maksettiin indeksihyvitystä elinkustannusindeksin noustessa. Indeksitilit olivat suosittuja vuoteen 1968 asti, jolloin uusien avaaminen lopetettiin. Rahan tallettaminen pankkiin oli vuonna 1970 piensijoittajien eniten käyttämä sijoitusmuoto. Pankkitalletusten korkotuotto oli hyvä. Lisäksi korko oli verotonta tuloa. Haittapuolena oli, etteivät talletukset olleet suojassa inflaatiolta sen jälkeen, kun indeksitalletukset oli lopetettu. == Katso myös == * Pankkitili == Lähteet == Luokka:Suomen pankkitoimi
Kiautschou

Kiautschou oli Saksan keisarikunnan siirtomaa vuosina 1898–1914 keisarillisessa ja tasavaltalaisessa Kiinassa. Siirtomaa käsitti 552 neliökilometrin suuruisen alueen ja sen hallinnollinen keskus sijaitsi Qingdaossa (). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aasian entiset valtiot Luokka:Kaupunkivaltiot Luokka:Kiinan historia Luokka:Saksan entiset siirtomaat
Yhdysvaltain opetusministeri

Yhdysvaltain opetusministeri () on Yhdysvaltain opetusministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä kuudestoista presidentin sijainen. Ministerin tehtäviin kuuluu presidentin avustaminen koulutukseen liittyvien lakien, ohjelmien ja aktiviteettien kanssa. Joe Biden nimitti Miguel Cardonan Yhdysvaltain opetusministeriksi virkakautensa alussa 2021. ==Luettelo opetusministereistä== # Kuva Nimi Kausi alkoi Kausi päättyi Puolue Presidentti 1 Shirley Hufstedler 20. marraskuuta 1979 20. tammikuuta 1981 Demokraatti Jimmy Carter 2 Terrel Bell 22. tammikuuta 1981 20. tammikuuta 1985 Republikaani Ronald Reagan 3 William Bennet 6. helmikuuta 1985 20. syyskuuta 1988 Republikaani Ronald Reagan 4 Lauro Cavazos 20. syyskuuta 1988 12. joulukuuta 1990 Demokraatti Ronald Reagan George H. W. Bush 5 Lamar Alexander 22. maaliskuuta 1991 20. tammikuuta 1993 Republikaani George H. W. Bush 6 Richard Riley 21. tammikuuta 1993 20. tammikuuta 2001 Demokraatti Bill Clinton 7 Rod Paige 20. tammikuuta 2001 20. tammikuuta 2005 Republikaani George W. Bush 8 Margaret Spellings 20. tammikuuta 2005 20. tammikuuta 2009 Republikaani George W. Bush 9 Arne Duncan 21. tammikuuta 2009 1. tammikuuta 2016 Demokraatti Barack Obama 10 John King, Jr. 14. maaliskuuta 2016 20. tammikuuta 2017 Demokraatti Barack Obama 11 Betsy DeVos 7. helmikuuta 2017 8. tammikuuta 2021 Republikaani Donald Trump 12 Miguel Cardona 2. maaliskuuta 2021 virassa Demokraatti Joe Biden ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * opetusministeri
Leo Raivio

Leo Jukka Pekka Raivio (3. helmikuuta 1966 Espoo – 7. helmikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Raivio kuului Q-teatterin perustajiin. Raivio on tunnettu veljensä Antti Raivion kirjoittamasta näytelmästä Skavabölen pojat, joka nosti Q-teatterin maineeseen 1990-luvun alussa. Näytelmä kertoo veljesten omasta nuoruudesta, ja sen pohjalta on tehty myös elokuva Skavabölen pojat. Raivio näytteli myös sivurooleja muiden muassa Kotikatu-televisiosarjassa ja Onnen maa -elokuvassa.Näyttelijä Leo Raivio on kuollut 51-vuotiaana. Aamulehti 9. helmikuuta 2018, s. B12. Alma Media. Raivio vetäytyi julkisuudesta 2000-luvun alkupuolella. Yleisradion tietojen mukaan hän sairastui tuolloin vakavasti. Raivio kuoli 7. helmikuuta 2018 sairaalassa 52-vuotiaana. Raivio on haudattu Kauniaisten hautausmaalle Kauniaisiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Joni Ollikainen

Joni Ollikainen (s. 8. kesäkuuta 1992) on suomalainen näyttelijä, juontaja, rap-artisti ja musiikkituottaja. Hän esiintyi Mika Joenperän roolissa MTV3-kanavan Salatut elämät -sarjassa (2017-2018). Vuonna 2018 Ollikainen nähtiin nuorena Remu Aaltosena Suomen musiikkiteatterin Ganes-musikaalissa ympäri Suomea. Vuoden 2020 lopulla Ollikainen ilmoitti Instagramissa julkaisevansa rap-musiikkia omalla nimellään, jossa oli myös tuottajan, sekä artistin roolissa. Vuonna 2021 Ollikainen toimi tuottajana ja biisinkirjoittajana ESM-artistille kappaleissa ”Takas tekstiin” ja ”Punainen lanka (feat. Gele)”, jotka julkaistiin Mörssi Recordsin kautta. Vuonna 2022 Ollikainen ilmoitti Instagram-tarinassaan muuttavansa artistinimensä ”JON1:AM”-nimeen ja valitsi itselleen erillisen tuottajanimen ”JON1”. Hän myös toimi tuottajan roolissa ESM:n ja Gelen yhteiskappaleessa "Peliliikkeit", jonka julkaisi Mörssi Records. == Lähteet == * *Joni Ollikainen Spotifyssä *Joni Ollikainen Instagramissa *https://www.jon1music.eu/ Kotisivut Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset juontajat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Blonde (albumi)

__NOTOC__ Blonde, alkuperäiseltä nimeltään Boys Don't Cry ja toiselta nimeltään blond on yhdysvaltalaisen R&B; -laulaja Frank Oceanin toinen studioalbumi, jonka julkaisi Oceanin oma Boys Don’t Cry -levy-yhtiö ja XL Recordings yllätysjulkaisuna 20. elokuuta 2016. Ocean käsittelee albumin kappaleillaan omaa biseksuaalisuuttaan ja fanit olettavat, että Oceanin valinta kutsua albumia kahdella eri nimellä on viittaus hänen seksuaalisuuteensa. Albumi on tyyliltään kokeellisempi ja tunnelmallinen. Ocean käyttää albumilla myös autotune-efektiä ja Ocean tuotti albumin itse monien kuuluisien tuottajien, kuten Pharrell Williamsin ja James Blaken kanssa.Genius: Frank Ocean - Blonde Albumin julkaisun yhteydessä julkaistiin myös Boys Don't Cry -aikakauslehti, joka sisälsi CD-levyn albumista. Albumin ainoa single, Nikes julkaistiin myös samana päivänä. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # # == Vastaanotto== Albumi sai paljon positiivista palautetta kriitikoilta. Aikakauslehti Time valitsi albumin vuoden 2016 parhaaksi albumiksi. Time: The Top 10 Best Albums of 2016 (22.11.2016) * Consequence of Sound: A Consequence of Sound: Blonde-albumin levyarvostelu * Metacritic: 87/100 Metacritic: Blonde-albumin Metascore * Pitchfork. 9.0 Pitchfork: Blonde/Endless -albumien levyarvostelu * Soundi: Henkilökohtaista poliittisuutta – Frank Ocean julkaisi kosiskelemattoman mestariteoksen Blonde- albumin levyarvostelu * The Guardian: Frank Ocean: Blonde review – a baffling and brilliant five-star triumph Blonde-albumin levyarvostelu * Rolling Stone: Rolling Stone: Review: Frank Ocean's 'Blonde' Is a Dizzy, Trippy, Druggy Marvel - Blonde -albumin levyarvostelu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Blonde Discogsissa Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Yhdysvaltalaiset R&B-albumit; Luokka:Yhdysvaltalaiset popalbumit
Absentia

Absentia on yhdysvaltalainen rikosdraamasarja, jonka on ohjannut Oded Ruskin. Sen esittäminen aloitettiin Sonyn omistamalla AXN-kanavalla 25. syyskuuta 2017. Ensimmäisen kauden kaikki 10 jaksoa julkaistiin Yhdysvalloissa Amazon Video -palvelussa 2. helmikuuta 2018. == Juoni == FBI-agentti Emily Byrne (Stana Katic) on Bostonissa majailevan sarjamurhaajan jäljillä, kunnes yhtäkkiä katoaa jälkiä jättämättä. Pitkän etsinnän jälkeen hänet julistetaan kuolleeksi. Kuuden vuoden jälkeen hänet löydetään mökistä keskellä metsää ilman muistia mitä on tapahtunut näiden vuosien aikana. Palattuaan elävien kirjoihin Emily huomaa olevansa epäilty useisiin murhiin, eikä elämä siviilissäkään onnistu, kun entinen aviomies on löytänyt uuden vaimon itselleen. == Näyttelijät == == Tuotanto == Sarjan ensimmäinen kausi kuvattiin Euroopassa Bulgariassa. === Ensiesitys === Absentian ensiesitys tapahtui kesäkuussa 2017 Monte Carlon televisiofestivaaleilla (The 57th Monte Carlo Television Festival). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:2010-luvun yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:2010-luvun yhdysvaltalaiset rikossarjat Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset rikossarjat
Magentan taistelu

Magentan taistelu on toiseen Italian itsenäisyyssotaan kuuluva taistelu, joka käytiin 4. kesäkuuta 1859. Magentassa ranskalais–sardinialaiset joukot saavuttivat Napoleon III:n johdolla voiton Ferenc József Gyulayn komennossa olleesta Itävallan keisarikunnan armeijasta. Taistelupaikkana oli Magentan kaupunki Lombardia–Venetian kuningaskunnassa, joka puolestaan kuului Itävallan keisarin kruununmaihin. == Lähteet == Luokka:Taistelut Luokka:Italian taistelut
Gadoliniumgalliumgranaatti

Gadoliniumgalliumgranaatti (GGG, Gd3Ga5O12, gadoliniumgalliumoksidi) on keinotekoinen silikaattimineraali, joka kuuluu granaattien ryhmään. Se sisältää harvinaista maametallia gadoliniumia ja puolijohde galliumia. Sitä käytetään joissakin teknillisen optiikan ja lasertekniikan sovellutuksissa sekä keinotimanttina koruteollisuudessa. Siihen voidaan doupata muita harvinaisia maametalleja ja käyttää materiaalia muiden granaattikiteiden kasvatusalustana. GGG:tä tutkittiin 1970- ja 1980-luvuilla käytettäväksi tietokoneiden magneettisissa kuplamuisteissa. == Katso myös == *terbiumgalliumgranaatti *yttriumalumiinigranaatti == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PubChem: Gadolinium gallium oxide Luokka:Synteettiset mineraalit Luokka:Gadoliniumyhdisteet Luokka:Galliumyhdisteet Luokka:Oksidit
Bestum

Bestum on asuinalue Oslossa Ullernin kaupunginosassa Skøyenin länsipuolella.Store norske leksikon Alueelle alkoi muodostua asutusta 1870, kun sinne tuli rautatie. Asema lakkautettiin 1973. Asutus levisi pohjoiseen, kun Lilleakerbanen avattiin 1919. Alue jakautuu kahteen osaan, jotka ovat Nedre Bestum ja Øvre Bestum.En lang og rik historie, Bestum Vel Nimi Bestum esiintyy joskus muodossa BestunBestum med n eller m? Bestum.no . Se on peräisin keskiajalta, ja dokumentoitua tietoa on vuodesta 1277. Bestumissa on bunkkeri Festung Furulund eli Furulundin bunkkeri, jossa oli toisen maailmansodan aikana saksalaisten miehittäjien yhteyskeskus.Furulund - Vækerøveien 24, Kulturminnesok.no Sieltä Gestapo-päällikkö Heinrich Fehlis pakeni Porsgrunniin.Nazitoppene gjemte seg i Porsgrunn. NRK Bestum Vel -kyläyhdistys on perustettu 1892.Bestum Vel er 125 år == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Bestum Vel *Kuvia Bestumista Luokka:Oslo Luokka:Asuinalueet
Umboisaari

Umboisaari, joka tunnetaan myös nimillä Rooke ja Siassi, on Bismarckin saariryhmään kuuluva vulkaaninen saari. Se sijaitsee Papua-Uuden-Guinean ja Uuden-Britannian saaren välissä. Sen korkeus on 1 548 metriä. Umboi on holokonikompleksitulivuori, joka ei ole vielä purkautunut. Umboin asukkailla ei ole paljon nykytekniikkaa käytössä ja heidän asutuksensa ovat melko alkukantaisia. Saarella on lentokenttä, joka ei ole kovassa käytössä. Toisen maailmansodan aikana yhdysvaltalaiset kutsuivat Umboita nimeltä Rooke. Saarella uskotaan olevan lentoliskoja, joiden vuoksi se on tullut kuuluisaksi. Jotkut saaren asukkaista väittävät nähneensä liskoja, joita he kutsuvat nimellä ropen. Luokka:Papua-Uuden-Guinean saaret
Ponte in Valtellina

Ponte in Valtellina on kunta (comune) Sondrion maakunnassa Lombardian alueella Italiassa. Kunta sijaitsee noin 100 km koilliseen Milanosta ja noin 9 km itään Sondriosta. Kunnan asukasluku oli 2 222 (31.12.2014) ja pinta-ala 69,5 km².Kaikki tilastotiedot: Italian statistical institute Istat. Ponte in Valtellinan naapurikunnat ovat Castello dell’Acqua, Chiuro, Montagna in Valtellina, Piateda, Teglio, Tresivio ja Valbondione. == Väestökehitys == Colors= id:lightgrey value:gray(0.9) id:darkgrey value:gray(0.8) id:sfondo value:rgb(1,1,1) id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8) ImageSize = width:455 height:303 PlotArea = left:50 bottom:50 top:30 right:30 DateFormat = x.y Period = from:0 till:4000 TimeAxis = orientation:vertical AlignBars = justify ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:1000 start:0 ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:200 start:0 BackgroundColors = canvas:sfondo BarData= bar:1861 text:1861 bar:1871 text:1871 bar:1881 text:1881 bar:1901 text:1901 bar:1911 text:1911 bar:1921 text:1921 bar:1931 text:1931 bar:1936 text:1936 bar:1951 text:1951 bar:1961 text:1961 bar:1971 text:1971 bar:1981 text:1981 bar:1991 text:1991 bar:2001 text:2001 PlotData= color:barra width:20 align:left bar:1861 from: 0 till:3048 bar:1871 from: 0 till:3187 bar:1881 from: 0 till:3486 bar:1901 from: 0 till:3216 bar:1911 from: 0 till:3633 bar:1921 from: 0 till:3650 bar:1931 from: 0 till:3348 bar:1936 from: 0 till:3310 bar:1951 from: 0 till:3152 bar:1961 from: 0 till:2962 bar:1971 from: 0 till:2563 bar:1981 from: 0 till:2329 bar:1991 from: 0 till:2239 bar:2001 from: 0 till:2252 PlotData= bar:1861 at:3048 fontsize:XS text: 3048 shift:(-8,5) bar:1871 at:3187 fontsize:XS text: 3187 shift:(-8,5) bar:1881 at:3486 fontsize:XS text: 3486 shift:(-8,5) bar:1901 at:3216 fontsize:XS text: 3216 shift:(-8,5) bar:1911 at:3633 fontsize:XS text: 3633 shift:(-8,5) bar:1921 at:3650 fontsize:XS text: 3650 shift:(-8,5) bar:1931 at:3348 fontsize:XS text: 3348 shift:(-8,5) bar:1936 at:3310 fontsize:XS text: 3310 shift:(-8,5) bar:1951 at:3152 fontsize:XS text: 3152 shift:(-8,5) bar:1961 at:2962 fontsize:XS text: 2962 shift:(-8,5) bar:1971 at:2563 fontsize:XS text: 2563 shift:(-8,5) bar:1981 at:2329 fontsize:XS text: 2329 shift:(-8,5) bar:1991 at:2239 fontsize:XS text: 2239 shift:(-8,5) bar:2001 at:2252 fontsize:XS text: 2252 shift:(-8,5) TextData= fontsize:S pos:(20,20) text:Lähde ISTAT == Viitteet == == Aiheesta muualla == * www.comune.ponteinvaltellina.so.it Luokka:Lombardian kaupungit Luokka:Sondrion maakunnan kunnat
Vuoden miessolistin Emma-palkinto

Vuoden miessolistin Emma-palkinto oli yksi Musiikkituottajat – IFPI Finlandin vuosittain jakamista musiikkialan Emma-palkinnoista. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983, jolloin palkinnon voitti Matti ja Teppo ja viimeisen kerran vuonna 2020, jolloin palkinnon voitti Lauri Tähkä. Vesa-Matti Loiri on voittanut palkinnon useammin kuin kukaan muu, yhteensä kolme kertaa. J. Karjalainen, Kari Tapio, Ismo Alanko ja Antti Tuisku ovat voittaneet palkinnon kahdesti. == Voittajat ja ehdokkaat == Listassa vuosi tarkoittaa sitä vuotta, minkä vuoden miessolistina artisti palkittiin. Palkinnot jaettiin seuraavana vuonna. Vuosi Voittaja Muut ehdokkaat Lähde 1983 Matti ja Teppo 1984 Kirka 1985 Pave Maijanen 1986 Neumann 1987 Topi Sorsakoski 1988 ei jaettu 1989 ei jaettu 1990 ei jaettu 1991 Ressu Redford 1992 J. Karjalainen 1993 Joel Hallikainen 1994 Samuli Edelmann 1995 Tommi Läntinen 1996 J. Karjalainen 1997 Jari Sillanpää 1998 Ismo Alanko 1999 Kari Tapio 2000 Kirka 2001 Samuli Edelmann 2002 Ismo Alanko 2003 Vesa-Matti Loiri 2004 Hector 2005 Kari Tapio 2006 Vesa-Matti Loiri 2007 Vesa-Matti Loiri 2008 Juha Tapio *Ismo Alanko *Olavi Uusivirta *Vesa-Matti Loiri 2009 Samuli Putro 2010 Paleface *Antti Tuisku *Ismo Alanko *Jukka Poika 2011 Tuure Kilpeläinen *Arttu Wiskari *Freeman *Juha Tapio 2012 Jukka Poika *Cheek *Jesse Kaikuranta *Jukka Poika *Samuli Putro *Stig 2013 Cheek *Anssi Kela *Ismo Alanko *Jesse Kaikuranta *Juha Tapio *Robin 2014 Pepe Willberg *Isac Elliot *Jari Sillanpää *Kasmir *Robin 2015 Antti Tuisku *Cheek *Juha Tapio *Mikael Gabriel *Robin 2016 Mikael Gabriel *Elastinen *Lauri Tähkä *Olavi Uusivirta *Nikke Ankara 2017 Antti Tuisku *Mikael Gabriel *Reino Nordin *Robin 2018 Pyhimys *Mikael Gabriel *Juha Tapio *Isac Elliot *J. Karjalainen *Aleksanteri Hakaniemi 2019 Lauri Tähkä * Gettomasa * Ibe * Juha Tapio * Keko Salata * Olavi Uusivirta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Emma-gaala Luokka:Emma-palkinto
Jukka Ruukki

Jukka Markus Johannes Ruukki (s. 27. joulukuuta 1964 Helsinki) on suomalainen päätoimittaja. Jukka Ruukki syntyi piiripäällikkö Risto Ruukin ja lehtori Kaija Komsin perheeseen. Ruukki tuli ylioppilaaksi 1983 ja valmistui valtiotieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta 1996. Hän oli Tiede-lehden toimittaja 1996–2005, lehden päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuonna 2006. Ruukki seurasi tehtävässä Tuula Koukkua. Ennen lehtiuraansa Ruukki työskenteli tiedetoimittajana muun muassa Yleisradion palveluksessa.Tiede-lehden päätoimittajaksi Jukka Ruukki. HS 20.12.2005. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Azali Assoumani

Azali Assoumani (s. 1. toukokuuta 1959) on Intian valtamerellä sijaitsevan Komorien liiton eli Komorien saaristovaltion presidentti. Hänen nykyinen virkakautensa on alkanut vuonna 2015. Hänen kaksi edellistä virkakauttaan olivat vuosina 1999–2002 ja 2002–2006. Assoumani on opiskellut upseeriksi Marokossa, erikoistuen laskuvarjojääkäriksi vuosina 1977–1980. Hän on saanut jatkokoulutusta Ranskassa vuonna 1996. Assoumanin ensimmäinen virkakausi alkoi vallankaappauksella, jossa hän syrjäytti edeltäjänsä Tadjidie Ben Said Massoundeltin. Vuoteen 2018 saakka Komorien perustuslain mukaan maan presidettiyden piti kiertää kaikkien kolmen pääsaaren, Anjouanin, Moheliin ja Grande Comoren välillä, virkakauden ollessa viisi vuotta. Perustuslakia kuitenkin uudistettiin siten, että Assoumani saattoi asettua ehdokkaaksi myös vuoden 2019 vaaleissa. Hän voitti vaalit ensimmäisellä kierroksella saaden 60,7 % äänistä. Vaaleissa oli kolmetoista ehdokasta. http://www.la1ere.francetvinfo.fr/mayotte/elections-aux-comores-azali- assoumani-est-elu-premier-tour-607-693918.html http://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/print_cn.html http://la1ere.francetvinfo.fr/mayotte/elections-aux-comores-azali-assoumani- est-elu-premier-tour-607-693918.html Toukokuussa 2022 Azali Assoumani sai Continental Distinction of the Africanity Trophyn Marokon Komorien suurlähetystöstä.https://www.financialafrik.com/2022/05/16/le-president-des- comores-azali-assoumani-recoit-la-distinction-continentale-du-trophee-de- lafricanite/ == Lähteet == Luokka:Komorien presidentit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vantaanjoen vesistö

Vantaanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 21) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Vantaanjoki laskee Suomenlahden Vanhankaupunginselkään. Vesistöalueen pinta-ala on 1685,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,25 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Vantaan alaosan alue (21.01) :* Keravanjoen valuma-alue (21.09) :* Tuusulanjoen valuma-alue (21.08) :* Luhtajoen valuma-alue (21.05) ::* Lepsämänjoen valuma-alue (21.04) :* Vantaan yläosan alue (21.02) :* Palojoen valuma-alue (Hyvinkää) (21.07) ::* Kytäjärven alue (21.03) :::* Keihäsjoen valuma-alue (21.06) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Vantaanjoen vesistö, vesi.fi *
Siuntionjoen vesistö

Siuntionjoen vesistö (vesistöaluetunnus 22) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Siuntionjoki laskee Suomenlahden Pikkalanlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 487,07 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,23 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Vikträskin alue (22.001) :* Tjusträskin alue (22.002) ::* Kyrkån valuma-alue (22.006) ::* Björnträskin alue (22.003) :::* Harvsån valuma-alue (22.008) :::* Risubacka ån valuma-alue (22.007) :::* Palojärvenkosken alue (22.004) ::::* Enäjärven valuma-alue (22.005) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Siuntionjoen vesistö, vesi.fi *
Kari Väisänen

Kari Pekka Juhani Väisänen (s. 14. toukokuuta 1958 Joensuu) on suomalainen viestintä- ja tiedotusalan yritysjohtaja, joka toimi pitkään journalistina. Väisänen syntyi metsänhoitaja Martti Väisäsen ja opettaja Maila Nikkasen perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1978 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1987. Väisänen oli Karjalan Maan uutistoimittaja 1982–1984, Karjalaisen maa- ja metsätaloustoimittaja 1984–1987 sekä Etelä-Saimaan taloustoimittaja 1987–1988 ja päätoimittaja 1992–1995. Keskuskauppakamarin tiedotuspäällikkönä ja Kauppakamarilehden päätoimittajana hän työskenteli 1988–1991, ulkomaankauppaministeriön erityisavustajana 1991–1992 ja STT:n toimitusjohtajana ja päätoimittajana 1996–1999. Väisänen oli Suomen Business Viestintä -yhtiön toimitusjohtaja ja päätoimittaja 1999–2001, Alma Median Business Information Groupin kehitysjohtaja 2001–2003, Baltic News Servicen toimitusjohtaja 2003–2006 ja Hämeen Sanomien päätoimittaja 2006–2007. Vuonna 2007 hänet nimitettiin Taloudellisen tiedotustoimiston toimitusjohtajaksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla== * Kari Väisänen siirtyy TAT:n johtajaksi. HS 26.5.2007 * Mediamies selvisi dopingskandaalista. Turun Sanomat, 13.5.2008 * Doping-herjauksesta tuomittu päätoimittaja ei halua enää oikeussaliin. Yle, 11.11.2013 Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Erityisavustajat
Raija Paalanen

Raija Helena Paalanen (2. lokakuuta 1930 Jyväskylä – 26. lokakuuta 2002) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pääosan taiteellisesta urastaan Hämeenlinnan kaupunginteatterissa. ==Elämä ja ura== Paalasen vanhemmat olivat Toivo ja Lyyli Paalanen. Hän esiintyi suomalaisissa elokuvissa lapsiavustajana. Ammattimaisen näyttelijän uransa Paalanen aloitti Riihimäen Teatterista, johon hänellä oli kiinnitys 1963–1965. Elämäntyönsä hän teki Hämeenlinnan kaupunginteatterissa, jossa hän aloitti 1965.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 329 Paalanen näytteli mittavan teatteriuransa ohella muutaman elokuvaroolin, joista merkittävin on naispääosa elokuvassa Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa. Hänen teatteriroolejaan olivat muun muassa Mamma (Kissa kuumalla katolla) ja Linnea (Kivenpyörittäjän kylä). Uransa alkuvuosina Paalanen näytteli muun muassa papinrouva Salpakaria näytelmässä Täällä Pohjantähden alla I.Teatterin maailma 1965, s. 302 Vuonna 1974 julkaistussa näyttelijämatrikkelissa Paalanen kuittaa teatteriroolinsa ytimekkäästi yhdellä sanalla: "paljon".Suomen teatterit ja teatterintekijät 1974, s. 395 == Filmografia == *Kaksi ruplan rahaa (1976) *Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa (1990) *Onnellinen hääpäivä (1993) *Paratiisin lapset (1994) *Tulennielijä (1998) == Lähteet == * * * * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Ilona esitystietokanta: Paalanen, Raija *Kaupunkiuutiset.com: Tapahtui maaliskuussa 1976 *Hameensanomat.fi: Johanna Reilin tietää myös työn kovimmat vaatimukset Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Uskelanjoen vesistö

Uskelanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 25) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Uskelanjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 566,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,6 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Uskelanjoen alaosan alue (25.001) :* Vähäjoen valuma-alue (25.009) :* Uskelanjoen yläosan alue (25.002) ::* Kurajoen valuma-alue (25.004) ::* Hossilankrotin valuma-alue (25.005) ::* Syväojan valuma-alue (25.006) :::* Rekijoen valuma-alue (25.003) :::* Terttilänjoen valuma-alue (25.007) :::* Hitolanjoen valuma-alue (25.008) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Uskelanjoen vesistö, vesi.fi *
Halikonjoen vesistö

Halikonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 26) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Halikonjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 306,57 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Halikonjoen alaosan alue (26.001) :* Kuusjoen alaosan alue (26.002) :* Vaskionjoen valuma-alue (26.004) ::* Kuusjoen yläosan valuma-alue (26.003) ::* Viepjoen valuma-alue (26.005) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == *
Andrei Alén

Andrei Alén (s. 1981) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Alén näytteli Rahikaista Aku Louhimiehen elokuvassa Tuntematon sotilas (2017). Hän omistaa Louhimiehen kanssa tuotantoyhtiö Backmann & Hoderoffin, joka on tuottanut muun muassa Louhimiehen ohjaaman ja Alénin ja Louhimiehen käsikirjoittaman televisiosarjan Konflikti. Alén syntyi Helsingissä ja varttui Lontoossa. Hän aloitti näyttelemisen Ylioppilasteatterissa, jonka jälkeen hän opiskeli näyttelemistä Lahden kansanopistossa. Tämän jälkeen hän pääsi opiskelemaan Lontoon East 15 Acting Schooliin.Andrei Alénilla on harvinainen lukihäiriö, joka sotki koulunkäynnin, Yle.fi, uutiset 13.3.2022, viitattu 13.3.2022 Alénilla on vaikea lukihäiriö, mikä ei estä häntä työskentelemästä käsikirjoittajana. Hänen isänsä on ralliautoilija Markku Alén. Myös hänen veljensä Anton Alén on rallikuski. == Filmografia == === Elokuvat === Vuosi Elokuva Rooli 2011 In me Gary Jackson 2012 Vares – Pimeyden tango Micke Pinola 2012 The Thompsons Sven 2015 Group B Lancia Driver 2016 Rebellion Heathcote 2016 Four wise monkeys Russel 2017 Tuntematon sotilas Rahikainen 2021 Odotus Olavi 2021 Omerta 6/12 Sinclair 2023 Hirttämättömät Tonto === Televisiosarjat === Vuosi Televisiosarja Rooli 2019 Roba ylikomisario Cristoffer Lund Huone 301 Mikko Kurtti 2020 Pohjolan laki Tom Rissanen == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Actors.mandy.com: Andrei Alen * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hirvijoen vesistö

Hirvijoen vesistö (vesistöaluetunnus 29) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Hirvijoki laskee Saaristomereen Halkkoaukkoon. Vesistöalueen pinta- ala on 283,63 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,03 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Hirvijoen alaosan alue (29.001) :* Maskunjoen valuma-alue (29.008) :* Kuuvajoen valuma-alue (29.004) :* Fatijoen valuma-alue (29.005) :* Hirvijoen keskiosan alue (29.002) ::* Paistanojan valuma-alue (29.006) ::* Hirvijoen yläosan alue (29.003) :::* Hoosojan valuma- alue (29.007) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == *
Diana Požarskaja

Diana Vladimirovna Požarskaja (, s. 3. helmikuuta 1992 Volžski) on venäläinen näyttelijä. Hän näytteli petroskoilaista Veraa elokuvassa Tuntematon sotilas (2017). Venäjällä hänet tunnetaan elokuvista Kuhnja. Poslednjaja bitva (2017), Otel Eleon (2016) ja Zatmenije (2016). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Venäläiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mynäjoen vesistö

Mynäjoen vesistö (vesistöaluetunnus 30) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Mynäjoki laskee Saaristomereen Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 288,43 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Mynäjoen alaosan alue (30.001) :* Mietoisten alue (30.002) ::* Mahalojan valuma-alue (30.009) ::* Mynäjoen keskiosan alue (30.003) :::* Mäkäränojan valuma-alue (30.005) :::* Takkulanojan valuma-alue (30.006) ::* Palo-ojan valuma-alue (30.008) :::* Mynäjoen yläosan valuma-alue (30.004) :::* Raasinjoen valuma-alue (30.007) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Mynäjoen vesistö, vesi.fi *
Laajoen vesistö

Laajoen vesistö (vesistöaluetunnus 31) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Laajoki laskee Saaristomeren Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 392,78 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,03 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Laajoen alaosan alue (31.001) :* Kylmänvainionojan valuma-alue (31.009) :* Laajoen keskiosan alue (31.002) ::* Viljalanojan valuma-alue (31.004) ::* Lemminojan valuma-alue (31.005) ::* Suojoenojan valuma-alue (31.008) ::* Isonsillanjoen valuma-alue (31.006) ::* Laajoen yläosan alue (31.003) :::* Korpiojan valuma-alue (31.007) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == *
Lapväärtinjoen vesistö

Lapväärtinjoen vesistö (vesistöaluetunnus 37) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Isojoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1098,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,2 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Lapväärtinjoen alaosan alue (37.01) :* Lapväärtinjoen keskiosan alue (37.02) :* Kärjenjoen valuma-alue (37.06) ::* Karijoen valuma- alue (37.04) ::* Isojoen valuma-alue (37.03) ::* Heikkilänjoen valuma-alue (37.05) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Lapväärtinjoen vesistö, vesi.fi *
Teuvanjoen vesistö

Teuvanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 38) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Teuvanjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 542,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,08 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Teuvanjoen alaosan alue (38.001) :* Molnån valuma- alue (38.004) :* Peninluoman valuma-alue (38.009) :* Teuvanjoen keskiosan alue (38.002) ::* Rääsynluoman valuma-alue (38.005) ::* Varsalanluoman valuma-alue (38.008) ::* Teuvan alue (38.003) :::* Teuvanjoen yläosan valuma-alue (38.006) :::* Majaluoman–Riipinluoman valuma-alue (38.007) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Teuvanjoen vesistö, vesi.fi *
Närpiönjoen vesistö

Närpiönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 39) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Närpiönjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 991,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,4 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Närpiönjoen alaosan alue (39.001) :* Molnåbäckenin valuma-alue (39.009) :* Närpiönjoen keskiosan alue (39.002) ::* Lillån valuma- alue (39.008) ::* Svartskobäckenin valuma-alue (39.006) ::* Närpiönjoen yläosan alue (39.003) :::* Kestiluoman–Lintuluoman valuma-alue (39.007) :::* Levajoen–Kyläjoen alue (39.004) ::::* Levalammen tekojärven valuma-alue (39.005) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Närpiönjoen vesistö, vesi.fi *
Maalahdenjoen vesistö

Maalahdenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 40) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Maalahdenjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 499,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %. == Yleistä == === Vesistöalueen jako === Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Maalahden suistoalue (40.001) :* Storsjobäckenin valuma-alue (40.009) :* Maalahden alue (40.002) ::* Ribäckenin valuma-alue (40.008) ::* Pannbäckenin alue (40.004) ::* Murtojoen alue (40.003) :::* Korslombäckenin valuma-alue (40.007) :::* Madesjoen valuma-alue (40.005) :::* Sarvijoen valuma-alue (40.006) === Vesistöalueen maankäyttö === Vesistöalueen maankäyttö on seuraavanlaista. Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 78,4 %, maatalousalueita 15,3 %, kosteikkoja ja soita on 3,2 % ja rakennettuja alueita on 2,9 %. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 0,2 %. == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Maalahdenjoen vesistö, vesi.fi *
Laihianjoen vesistö

Laihianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 41) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Laihianjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 506,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Laihianjoen alaosan alue (41.001) :* Karkkimalan alue (41.002) ::* Päkinluoman valuma-alue (41.009) ::* Laihian alue (41.003) :::* Sahanluoman valuma-alue (41.008) :::* Kyläinpään alue (41.004) ::::* Haisuluoman valuma-alue (41.007) ::::* Tuurinluoman valuma-alue (41.006) ::::* Laihianjoen yläosan valuma-alue (41.005) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Laihianjoen vesistö, vesi.fi *
Storm (SuRien kappale)

Storm on brittiläisen laulajan SuRien esittämä kappale, jolla hän edusti Isoa- Britanniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 48 pistettä ja saavutti sijan 24. == Lähteet == Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2018 euroviisuedustuskappaleet
Yerry Mina

Yerry Fernando Mina González (s. 23. syyskuuta 1994 Guachené) on kolumbialainen 195 senttimetriä pitkä jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Cagliaria. Hän pelasi kausina 2018–2023 Englannin Valioliigan Evertonissa. == Ura == Mina on Deportivo Paston kasvatti. Talvella 2014 hän vaihtoi seuraa Independiente Santa Fe'hen. Mina siirtyi ulkomaille Brasilian Série A:han Palmeirasiin toukokuussa 2016. Viimeisellä kaudellaan Palmeirasissa hän pelasi 15 ottelua Série A:ssa ja seitsemän Copa Libertadoresissa. Barcelona hankki Minan Brasiliasta 11,8 miljoonan euron siirtosummalla tammikuussa 2018. Sopimuksen kestoksi allekirjoitettiin viisi ja puoli vuotta ja ulosostopykäläksi kirjattiin 100 miljoonaa euroa. Minan aika Barcelonassa kesti kuitenkin vain puoli vuotta, sillä hänet myytiin 9. elokuuta 2018 Englannin Valioliigan Evertoniin 30,25 miljoonan euron siirtosummalla. Kaudella 2018–2019 Mina pelasi Valioliigassa 13 ottelua vammojen katkaistua hänen kautensa useamman kerran. Kolmella seuraavalla kaudella valioliigaotteluita kertyi kausittain 29, 24 ja 13. Kaudella 2022–2023 hän pelasi vielä seitsemän ottelua, muun muassa täydet minuutit kauden neljässä viimeisessä ottelussa. Hän teki viidellä valioliigakaudellaan yhteensä seitsemän maalia, joista viimeinen oli 99. minuutilla syntynyt tasoitusmaali kauden 2022–2023 toiseksi viimeisellä ottelukierroksella Wolverhamptonia vastaan Evertonin taistellessa tiukasti säilymisestä Valioliigassa. Mina pelasi Kolumbian maajoukkueessa ensimmäisen kerran Copa Américassa kesäkuussa 2016. MM-kilpailuissa 2018 hän pelasi kaksi alkulohko-ottelua ja neljännesvälieräottelun ja teki jokaisessa niistä maalin. Neljännesvälierän Englantia vastaan hän tasoitti aivan varsinaisen peliajan lisäminuuttien lopulla mutta Kolumbia hävisi ottelun rangaistuspotkukilpailussa. Copa Américassa 2019 Mina pelasi kolme Kolumbian neljästä ottelusta. Copa Américassa 2021 hän pelasi avauskokoonpanossa Kolumbian kaikki seitsemän ottelua joukkueen yltäessä pronssille. Mina pelasi 43. maaottelunsa marraskuussa 2023. Hän on tehnyt maaotteluissaan seitsemän maalia. == Lähteet == Luokka:Kolumbialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt