EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ala-Tikkurila

Ala-Tikkurila () on asuinalue Helsingin Suutarilan kaupunginosassa Vantaan rajalla. Piirijaossa se on koillisen suurpiirin Puistolan peruspiirin Tapulikaupungin osa-alueen pienalue. Siihen rajoittuvat Siltamäen ja Puistolan osa-alueet, ja pohjoisessa sitä rajaa Keravanjoki, jonka pohjoispuolella ovat Vantaan Viertolan ja Tikkurilan kaupunginosat. Ala-Tikkurilaa sivuaa eteläpuolelta maan vilkasliikenteisimpiin liikenneväyliin kuuluva Kehä III, jonka varrella on liike- ja toimitiloja myös Ala-Tikkurilassa sekä päärata. Ala-Tikkurilan asuntokanta on omakoti- ja rivitalovaltaista. Ala-Tikkurilassa toimivia palveluja ovat muun muassa päivittäistavarakauppa Lidl, pikaruokaravintola McDonald's, tavaratalo Biltema, huoltoasema Shell sekä muutama autokauppa. == Historiaa == Ala-Tikkurila oli aiemmin Suutarilan kaupunginosan osa-alue, nykyisin pienalue. Tapulikaupungin tultua Suutarilan uudeksi osa-alueeksi Ala-Tikkurila on luettu Tapulikaupunkiin. Ala-Tikkurila liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa 1. tammikuuta 1946. Ala- Tikkurilan asumusto ei ole kovin vanhaa. Suuri osa Ala-Tikkurilan itäosasta oli vielä 1980-luvulla metsää, johon rakennettiin 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun lopussa paljon muun muassa rivitaloja. Alueen liittämisestä Vantaaseen oli puhetta vuosina 2005–2006. Kyseessä olisi ollut Helsingin kaupungin ja Vantaan kaupungin maanvaihto. Helsingin kaupunki olisi saanut Västerkullan kiilasta maa-alueen ja antanut vastalahjaksi Vantaalle Ala- Tikkurilan alueet. Alueen asukkaat kuitenkin vastustivat hanketta. Ala- Tikkurila oli pitkään Helsingin ainoa Kehä III:n ulkopuolella sijaitseva alue, kunnes Helsinkiin liitettiin Sipooseen kuulunut Östersundomin alue vuonna 2009. Helmikuussa 2001 alue nousi otsikoihin, kun Suomen hiihtomaajoukkueen lääkelaukku unohtui Ala-Tikkurilan Shell-huoltamolle ja asiasta sai vinkin Helsingin Sanomien rikostoimittaja Riku Rantala. Tästä alkoi Lahden MM- hiihtojen dopingskandaalin selvittely valtavine mediakohuineen. ==Linja- autoyhteydet== Ala-Tikkurila kuuluu Helsingin seudun liikenteen vyöhykejaossa B-vyöhykkeeseen. *73 (Malmi–Hakaniemi) *73N (Malmi–Rautatientori) *572 (Hakunila–Mellunmäki) *572 (Myyrmäki) == Lähteet == Luokka:Suutarila Luokka:Suomen asuinalueet
Seutula

Seutula () on Vantaan Kivistön suuralueeseen kuuluva kaupunginosa, joka sijaitsee Vantaanjoen mutkan sisäpuolella. Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Katriinan sairaala, Seutulan koulu, Seutulan kappeli, Katrinebergin kartano ja Königstedtin kartano. Seutula on myös Helsingin pitäjän keskiaikaisperäinen maarekisterikylä, joka ulottuu pohjoisessa Rajakoskelle asti, idässä Lavankoon asti käsittäen koko Kiilan kaupunginosan ja etelässä Seutulan kylään kuuluu myös Sotilaskorpi. Sen sijaan joen mutkan läntisin osa, Königstedtin kartano ja siitä länteen, kuuluu Riipilän maarekisterikylään. Seutulaa pidetään myös kaupunginosaa laajempana alueena, ja siellä toimii aktiivinen kyläyhdistys. Tuusulantieltä Ruskeasannalta Seutulaan johtaneen Seutulantien varteen rakennettiin 1950-luvulla uusi Helsingin lentokenttä (1952), nykyinen Helsinki-Vantaan lentoasema (1977). Jo rakennusvaiheessa sitä alettiin yleisesti kutsua Seutulan lentokentäksi, koska Tuusulantiellä oli viitta Seutulaan. Todellisuudessa lentokenttä rakennettiin noin 8 km Seutulasta kaakkoon, Veromiehenkylän ja Kirkonkylän pohjoisosiin. Nykyisin Lentokenttä on oma kaupunginosansa. Seutula-nimi yhdistetään usein vankiloihin, vaikkei sellaista täsmällisesti ole paikalla sijainnutkaan. Mielleyhtymä johtuu siitä, että lentokentän rakentamisessa käytettiin vankityövoimaa. Lentoasemalla toimi vuoteen 2009 saakka avovankila, aikaisemmalta nimeltään Seutulan työsiirtola. Siellä kenttätyötä teki muun muassa rattijuoppoudesta vangittuja 1960-luvun julkisuuden hahmoja, muun muassa Irwin Goodman, mikä toi tämän toiminnan esiin. Irwin Goodman myös levytti aiheesta Vexi Salmen sanoittamat kappaleet ”Terveisiä Seutulasta” ja ”Autolla Kanarian saarille”. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Seutulan kyläsuunnitelma 2005, Lyhennelmä (seutulansuuralue.net) *
Hakkila

Hakkila () on Vantaan Tikkurilan suuralueen kaupunginosa ja merkittävä teollisuusalue. Kaupunginosa sijaitsee Itä-Vantaalla ja sitä rajaavat lännessä Keravanjoki, etelässä Kuninkaala, idässä Lahdenväylä ja pohjoisessa Päiväkumpu. Nimestään huolimatta Hakkila ei ole yhteydessä pientalovaltaiseen Itä-Hakkilaan, sillä kaupunginosia erottaa Lahdenväylä-moottoritie. Hakkila on rakennettu melko korkealle ja tasaiselle selänteelle. Alueella sijaitsevat useiden kaupparyhmien keskusvarastot sekä Honkanummen hautausmaa. Alueelta on hyvät liikenneyhteydet maan päätieverkkoon, ja kaupunginosaa onkin kaavoitettu etenkin logistiikan, teollisuuden ja kaupan yritysalueena. Yrityksiä kaupunginosassa toimii yli 300, ja yritysaluetta on kutsuttu myös nimellä Vantaan Akseli. Merkittävän kokoisen osan kaupunginosasta muodostaa kuitenkin sen pohjoisosassa sijaitseva Keravanjokilaakso, joka jatkuu yhtenäisenä Päiväkumpuun saakka. Hakkilassa on suhteellisen vähän asutusta, ja se on lähes kokonaan keskittynyt Stenkullan ja Maarinkunnaan alueille kaupunginosan länsireunalle Jokiniemen rajalle. Maarinkunnaalla on sekä vanhempaa omakotitaloasutusta että 1980-luvulta lähtien rakennettua uudempaa kerrostalo- ja rivitaloasutusta. Lisäksi Hakkilan pohjoisosassa on joitakin vanhoja maalaistaloja peltoineen. Hakkilassa on yhtä paljon omistusasuntoja kuin vuokra- ja asumisoikeusasuntoja. == Historia == Hakkilan perustivat kyläksi alun perin Uudenmaan ruotsalaissiirtolaiset keskiajalla. Hakkila oli markkinapaikka, jossa kaupiteltiin erilaisia läheltä ja kaukaakin Euroopasta tuotuja tuotteita, kuten suolaa, rautaa ja turkiksia. Hakkilassa on ollut historiallisesti tärkeä tienristeys, jossa lännestä Helsingin pitäjän kirkonkylästä päin tullut Turku–Viipuri-maantie eli Kuninkaantie on yhtynyt etelästä tulleeseen Helsingintiehen ja jatkanut matkaansa koilliseen Kuninkaanmäen läpi kohti Sipoon kirkonkylää. Nykyiset Tikkurilantie ja Vanha Porvoontie sijaitsevat näiden historiallisten maanteiden kohdilla. Teiden risteyksessä on yhä jäljellä 1700-luvulla rakennettu Hakkilan kestikievarin rakennus eli Malmarsin krouvi, ja länsirajalla Maarinkunnaassa sijaitsee Hakkilan kivisilta, jota pitkin Kuninkaantie on ylittänyt Keravanjoen. Vanhan Porvoontien varrella on myös kivisiä kilometripylväitä, joihin on hakattu etäisyydet Helsinkiin ja Sipooseen. Helmikuun 1944 Helsingin suurpommitusten jälkeen Helsingin keskustassa sijainnut Kolmen sepän patsas päätettiin siirtää Tikkurila-Hakkila-radan päätyyn ja suojata patsas hautaamalla se Hakkilan hiekkakuopalle. == Rautatiealueena == Suurin osa kaupunginosasta on teollisuusaluetta, ja sinne johtaa teollisuusrautatie Tikkurila–Hakkila-rata. Pistoraiteen päässä on pieni ratapiha, niin kutsuttu Hakintien kuoppa, josta on kaivettu soraa ja hiekkaa jo 1800-luvun lopulla. Nykyisin kuopalla sijaitsee yrityksiä ja Väyläviraston tukikohta: alueella säilytetään pääradan kunnostuksessa tarvittavia työkaluja ja materiaaleja, kuten sepeliä, kiskoja ja pölkkyjä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Trat (provinssi)

Tratin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan itäosassa Kambodžan rajalla Siaminlahden rannalla. Naapuriprovinssi on koillisessa Chanthaburi. Provinssin pinta-ala on 2 819 neliökilometriä ja siellä on arviolta 274 300 asukasta (vuonna 2017). Provinssin pääkaupunki on Trat. == Maantiede == Khao Banthat -vuoristo muodostaa rajan Kambodžan kanssa provinssin itärajalla. Thaimaan toiseksi suurin saari Ko Chang kuuluu provinssiin. Tämä saari yhdessä yli 40 pienemmän ympäröivän saaren kanssa muodostaa Mu Ko Changin merellisen kansallispuiston. Trat tunnetaan parhaiten jalokivikaivoksista ja -kaupasta. Tratin kaupungista on tullut välipysäkki turisteille matkalla Ko Changin saarelle. == Historia == Paknamin kriisin aikana 1893 Ranskan siirtomaa-armeija miehitti Chantaburin länsiosat. Vuonna 1904 Siam luovutti Tratin Ranskan Indokiinalle saadakseen Chantaburin takaisin. Tratista tuli osa Thaimaata 23. maaliskuuta 1906 osana usean Mekongjoen itäpuolisen alueen, kuten Pratabongin, Siam Reapin ja Srisophonin, vaihtokauppaa. == Symbolit == Provinssin sinetissä on meri ja taustalla vuori. Provinssin puu on mantelipuu (Terminalai catappa). == Aluejako == Provinssi jakautuu 5 piiriin (amphoe) ja kahteen pienempään piiriin (king amphoe). Nämä jaetaan edelleen 38 kunnaksi (tambon) ja 254 kyläksi (mubaan). Amphoe King amphoe #Mueang Trat #Khlong Yai #Khao Saming #Bo Rai #Laem Ngop #Ko Kut #Ko Chang == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Thaimaan turismiviraston tarjoamat provinssin kotisivut Luokka:Thaimaan provinssit
Luettelo Thaimaan kaupungeista

Luettelo Thaimaan kaupungeista. * Aranyaprathet * Ayutthaya * Bangkok * Bo Rai * Bua Chum * Chaiyaphum * Chanthaburi * Chiang Mai * Chiang Rai * Chon Buri * Chumphon * Hat Yai * Hua Hin * Kam Paeng Phet * Kanchanaburi * Khanom Khlong Yai * Khon Kaen * Ko Lanta * Ko Samui * Ko Sichang * Krabi * Laemchabang * Lampang * Lamphun * Loei * Lop Buri * Mae Hong Son * Mae Sariang * Mae Sot * Mukdahan * Nakhon Phanom * Nakhon Ratchasima * Nakhon Sawan * Nakhon Si Thammarat * Nan * Narathiwat * Nong Khai * Pattani * Pattaya * Phayao * Phetchabun * Phetchaburi * Phitsanulok * Phrae * Phuket * Prachin Buri * Prachuap Khirikhan * Ranong * Rayong * Roi Et * Sakon Nakhon * Sattahip * Satun * Songkhla * Sukhothai Thani * Suphanburi * Surat Thani * Surin * Tak * Takua Pa * Tha Tum * Tha Wang Pha * Thong Pha Phum * Trang * Trat * Ubon Ratchathani * Udon Thani * Uttaradit * Wichian Buri Thaimaan kaupungit *
Antonov

Antonov State Enterprise () on ukrainalainen lentokonesuunnittelu- ja valmistusyhtiö, jonka Oleg Konstantinovitš Antonov (1906–1984) perusti vuonna 1946. Raskaita Antonovin An-124 "Ruslan" -kuljetuskoneita käytetään muun muassa YK- ja Nato-johtoisten rauhanturvaoperaatioiden tukemiseen. Antonov- kuljetuskoneita on sotilaskäytössä Venäjän ja Ukrainan sekä useiden Afrikan maiden asevoimien lisäksi muun muassa Kiinan Kansan vapautusarmeijan ilmavoimilla ja laivastolla. Talvella 2021–2022 Antonov esitteli uuden rahtikoneensa Antonov An-178 ensimmäistä konetta, jota mallia Ukrainan hallitus oli tilannut aluksi kolmen kappaleen koe-erän. Maaliskuussa 2022 Venäjä tulitti osana hyökkäyssotaansa tykistöllä Antonovin lentokonetehdasta. ==Konetyyppejä== ===Nykyiset=== *Antonov An-32, An-26:sta korkeita paikkoja ja kuumia olosuhteita varten kehitetty malli, 1976, Nato-koodinimi "Cline" *Antonov An-72, tutkavalvontakone, 1977, Nato-koodinimi "Coaler" *Antonov An-74, An-72:n siviiliversio, jonka kehitys keskeytettiin Jakovlev Jak-44:n vuoksi *Antonov An-132, 2017 *Antonov An-140, An-24:n seuraajaversio, 2000 *Antonov An-148 (Antonov An-74-68) *Antonov An-158, kehitetty An 148:sta, ensilento 2010 *Antonov An-178 (Antonov An-178-100R, esitelty esimerkiksi 6. tammikuuta 2022) ===Entiset=== *Antonov An-2, (myös kiinalainen Shijiazhuang Y-5), 1947 *Antonov An-3 *Antonov An-4 (vesitasoversio An-2:sta) *Antonov An-6 *Antonov An-8, 1955 *Antonov An-10 "Ukraina", Nato-koodinimi "Cat" *Antonov An-12, (myös kiinalainen Shaanxi Y-8) sotilasversio An-10:stä, Nato-koodinimi "Cub" *Antonov An-14 *Antonov An-22 "Antheus", 1965, Nato-koodinimi "Cock" *Antonov An-24, (myös kiinalainen Xi’an Y-7), 1961, Nato-koodinimi "Coke" *Antonov An-26, (myös kiinalainen Xi'an Y-14) An-24:stä kehitetty kuljetuskone, 1969, Nato-koodinimi "Curl" *Antonov An-29, 1972, Nato-koodinimi "Cash" *Antonov An-30, An-24:stä kehitetty kartoituskone, 1967 *Antonov An-38-100, An-28:sta kehitetty matkustajakonemalli, 2000 *Antonov An-70, 1992 *Antonov An-71, meritutkavalvontakone, An-72:sta kehitetty, 1987 *Antonov An-124 "Ruslan", 1982, Nato-koodinimi "Condor" *Antonov An-180, keskipitkän matkan matkustajakone, 1991 *Antonov An-204 *Antonov An-218 *Antonov An-225 "Mrija", 1988, Nato-koodinimi "Cossack" ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Antonov ASTC * Volga-Dnepr *
Trang (provinssi)

Trangin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan eteläosassa Andamaanienmeren rannikolla. Naapuriprovinsseja ovat Krabi, Nakhon Si Thammarat, Phattalung ja Satun. Provinssin pinta-ala on 4 917,5 neliökilometriä ja siellä on arviolta 628 900 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Provinssi sijaitsee Andamaanienmeren rannikolla ja siihen kuuluu 46 saarta mannermaan lisäksi. Tasankoa on vain vähän ja suurin osa provinssista on kukkulaista. Khao Luang- ja Banthat-vuorijonot ovat kahden suurimmat joen, Trangjoen ja Palianjoen lähteet. == Historia == Trangin alue oli ensimmäinen, jossa viljeltiin kumia. Kumipuut toi kuvernööri Phraya Ratsadanupradit Mahison Phakdi Malesiasta vuonna 1899. == Symbolit == Provinssin vaakuna esittää majakan siltaa. Provinssin kukka ja puu on vihreä eebenpuu (Jacaranda filicifolia). Puun toi Australiasta samainen kuvernööri, joka toi kumipuun, ja se sai nopeasti Sri-Trang-nimen paikallisten keskuudessa. Provinssin tunnuslause kääntyy Phraya Rasdan kaupunki; sydämellisiä kansalaisia; herkullista paistettua possua; Para-kumin synnyinpaikka; rakastettava Sri Trang -kukka; kauniit koralliriutat; hurmaavat hiekkarannat ja ihanat vesiputoukset. == Aluejako == Trang jakautuu 9 piiriin (amphoe) ja yhteen pienempään piiriin (king amphoe). Nämä jaetaan edelleen 87 kuntaan (tambon) ja 697 kylään (mubaan). Amphoe King Amphoe #Muang Trang #Kantang #Huai Yot #Yan Ta Khao #Palian 6. Sikao 7. Wang Wiset 8. Na Yong 9. Ratsada #Hat Samran == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
NHLPA

NHLPA (, ) on NHL:n pelaajien ammattiliitto, joka valvoo NHL:ssä pelaavien jääkiekkoilijoiden etuja. NHLPA:n päämaja on Torontossa ja työllistää noin 40 henkilöä. Yhdistyksen toimitusjohtaja on Donald Fehr, joka aloitti tehtävässä vuonna 2010. Ennen aiemmin baseball-sarja MLB:n pelaajayhdistyksen MLBPA:n johdossa toiminutta Fehriä NHLPA:n toimitusjohtajana ovat toimineet Alan Eagleson vuodesta 1967, jolloin yhdistys perustettiin, vuoteen 1992, Bob Goodenow vuosina 1992–2005, Ted Saskin vuosina 2005–2007 ja Paul Kelly vuosina 2007–2009. NHLPA myöntää pelaajille palkintoja eri virstanpylväistä. Kenttäpelaajille palkintoja ja kunnianosoituksia jaetaan 1 000:n pelatun ottelun, 1 000:n pisteen, 400:n maalin ja 600:n syöttöpisteen kunniaksi. Vastaavat virstanpylväät maalivahdeille ovat 500 pelattua ottelua, 200 voitettua ottelua ja 25 nollapeliä. NHLPA:n perustama Ted Lindsay Award on yksi arvostetuimmista NHL-pelaajille myönnettävistä palkinnoista. Sen saa joka kausi se pelaaja, joka NHL:n pelaajien äänestyksen mukaan on ollut liigan paras pelaaja kyseisenä kautena. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran kauden jälkeen, jolloin se tunnettiin vielä nimellä Lester B. Pearson Award, ja sen on saanut kaikkein useimmin Wayne Gretzky (viisi kertaa). Palkinto sai nykyisen nimensä vuonna 2010, jolloin se nimettiin uudelleen NHLPA:n ensimmäisen puheenjohtajan Ted Lindsayn mukaan. == Lähteet == Luokka:National Hockey League Luokka:Yhdysvaltalaiset ammattiliitot
Yala (provinssi)

Yalan provinssi () on eteläisin Thaimaan provinssi (changwat). Naapuriprovinsseja (luoteesta myötäpäivään) ovat Songkhla, Pattani ja Narathiwat. Malesia sijaitsee etelärajalla. Provinssin pinta-ala on 4 521,1 neliökilometriä ja siellä on arviolta 447 700 asukasta (vuonna 2017). Malaijiksi provinssi kirjoitetaan joskus nimellä Jolor. == Maantiede == Yala sijaitsee Malakan niemimaalla. == Historia == Historiallisesti Yala on ollut osa Pattania, puoli-itsenäistä malajinmonarkiaa, mutta maksoi veroa Sukhothain ja Ayutthayan kuningaskunnille. Kun Ayutthaya kukistui vuonna 1767, Pattani saavutti täyden itsenäisyyden, mutta kuningas Rama I:n aikaan siitä tuli uudestaan Siamin alainen. Vuonna 1909 se liitettiin Siamin kuningaskuntaan osana brittiläisen imperiumin kanssa tehtyä sopimusta. Narathiwatin mukaan Yala oli alun perin osa Pattania, mutta ne jaettiin ja niistä tuli omia provinssejaan. Yalassa toimii separatistiliike, jonka toimet ajoittain ovat väkivaltaisia. Usean vuoden hiljaiselon jälkeen se aktivoitui vuonna 2004. == Väestö == Yala on yksi neljästä Thaimaan provinssista, jossa pääosa väestöstä on muslimeja, muodostaen 68,9 % asukkaista. Lisäksi 66,1 % väestöstä on malaijeita. == Symbolit == Provinssin vaakuna esittää kaivostyöläistä yksinkertaisten työkalujen: hakkujen, rautakankien ja korien kera. Yala oli alun perin kaivoskaupunki, jossa louhittiin tina- ja volframimalmia. Provinssin puu on Saraca declinata ja provinssin kukka Mimusops elengi. == Aluejako == Yala jakaantuu 7 piiriin (amphoe) ja yhteen pienempään piiriin (king amphoe), jotka puolestaan jaetaan 56 kunnaksi (tambon) ja 341 kyläksi (mubaan). Amphoe King Amphoe #Mueang Yala #Betong #Bannang Sata #Than To 5. Yaha 6. Raman 7. Kabang #Krong Pinang == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Chiang Mai (provinssi)

Chiang Main provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Naapuriprovinsseja ovat Chiang Rai, Lampang, Lamphun, Tak ja Mae Hong Son. Pohjoisessa sen rajanaapurina on Myanmar. Provinssin pinta-ala on 20 107 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 704 000 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Alueella on lukuisia vuorijonoja, jotka yleensä ovat etelä-pohjoissuuntaisia. Pingjoki, yksi Chao Phraya -joen päähaaroista lähtee liikkeelle Chiang Dao -vuorilta. Thaimaan korkein vuori, 2 575 metrin korkuinen Doi Inthanon sijaitsee alueella. Alueella on myös useita kansallispuistoja; Doi Inthanon, Doi Suthep-Pui, Mae Ping, Sri Lanna, Huay Nam Dang, Mae Phang ja Chiang Dao. == Historia == Chiang Main kaupunki oli Lannathain kuningaskunnan pääkaupunki sen perustamisesta lähtien vuonna 1296. Vuonna 1599 kuningaskunta menetti itsenäisyytensä ja siitä tuli osa Ayutthayan kuningaskuntaa. == Väestö == Vuonna 2017 provinssissa oli 1,7 miljoonaa asukasta. 13,4 % provinssin väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, niiden joukossa hmongit, yaot, lahut, lisut, akhat ja karenit. == Aluejako == Chiang Mai on jaettu 22 piiriin (amphoe) ja kahteen pienempään piiriin (king amphoe). Alueet on edelleen jaettu 204 kuntaan (tambon) ja 1 915 kylään. Amphoe King Amphoe #Mueang Chiang Mai #Chom Thong #Mae Chaem #Chiang Dao #Doi Saket #Mae Taeng #Mae Rim #Samoeng #Fang #Mae Ai #Phrao 12. San Pa Tong 13. San Kamphaeng 14. San Sai 15. Hang Dong 16. Hot 17. Doi Tao 18. Omkoi 19. Saraphi 20. Wiang Haeng 21. Chai Prakan 22. Mae Wang #Mae On #Doi Lo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Welcome to Chiang Mai Province Lonely Planet * Thaimaan turistiviranomaisten provinssin sivut Luokka:Thaimaan provinssit
Chiang Rai (provinssi)

Chiang Rain provinssi () on Thaimaan pohjoisin provinssi (changwat). Se rajautuu Phayaon, Lampangin ja Chiang Main provinsseihin sekä pohjoisessa Laosiin ja Myanmariin. Sen pinta-ala on 11 678,4 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 143 800 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Alueen keskikorkeus on 580 m merenpinnasta. Alueen pohjoisosa kuuluu niin sanottuun Kultaiseen kolmioon, jossa Thaimaan, Laosin ja Myanmarin rajat yhtyvät – alue oli turvaton rajojen yli tapahtuvan huumeiden salakuljetuksen vuoksi. Mekongjoki muodostaa rajan Laosin kanssa. == Historia == Chiang Raista tuli provinssi 1910, jota ennen se oli osa Lannathain kuningaskuntaa vuosisatojen ajan. Lannathain liityttyä Thaimaahan se pysyi autonomisena alueena, jota hallinnoi Chiang Mai. == Väestö == 12,5 % väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, Pohjois- Thaimaan vähemmistöihin. == Symbolit == Provinssin sinetti esittää valkoista elefanttia, kuninkaallista symbolia. Se muistuttaa, että Chiang Rain perusti kuningas Mengrai, legendan mukaan syynä on hänen elefanttinsa mieltymys paikkaan. Provinssin puu on Mayodendron ja provinssin kukka tulitrumpetti (Pyrostegia venusta). == Aluejako == Provinssi jakaantuu 16 alueeseen (amphoe) ja kahteen osa-alueeseen (king amphoe). Nämä edelleen jakaantuvat 124 kunnaksi (tambon) ja 1 510 kyläksi (mubaan). Amphoe King amphoe #Muang Chiang Rai #Wiang Chai #Chiang Khong #Thoeng #Phan #Pa Daet #Mae Chan #Chiang Saen 9. Mae Sai 10. Mae Suai 11. Wiang Pa Pao 12. Phaya Mengrai 13. Wiang Kaen 14. Khun Tan 15. Mae Fa Luang 16. Mae Lao #Wiang Chiang Rung #Doi Luang == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Kesäolympialaiset 1992

Vuoden 1992 kesäolympialaiset järjestettiin Barcelonassa, Espanjan Kataloniassa. Kilpailut avattiin 25. heinäkuuta ja päätettiin 9. elokuuta 1992. Virallisena avaajana toimi Espanjan kuningas Juan Carlos I. Valan vannoivat urheilijoiden puolesta purjehtija Luis Doreste Blanco ja tuomareiden puolesta Eugeni Asencio. Olympiatulen sytytti vammaisjousiampuja Antonio Rebollo. Barcelonan lisäksi kilpailuja järjestettiin 14 paikkakunnalla Katalonian maakunnassa, ja jalkapallo-otteluja käytiin myös Valenciassa ja Zaragozassa.Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1993, s. 478. Helsinki: Otava, 1992. Kilpailuihin otti osaa yhteensä 9 385 urheilijaa (6 662 miestä, 2 723 naista) 169 maasta. Barcelonan olympialaiset olivat toistaiseksi viimeiset kesäolympialaiset, jotka järjestettiin samana vuonna talviolympialaisten kanssa. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Viro, Latvia ja Liettua kilpailivat kukin omina joukkueinaan. Muut entiset neuvostotasavallat kilpailivat yhdistyneellä joukkueella () olympialipun alla, ja tätä joukkuetta kutsuttiin usein Itsenäisten valtioiden yhteisön joukkueeksi, vaikka Georgia liittyi yhteisöön vasta vuonna 1993. Jugoslaviasta eronneet Slovenia, Kroatia sekä Bosnia ja Hertsegovina kilpailivat myös omina joukkueinaan. Tynkä-Jugoslavian ei sallittu kilpailla Jugoslaviana, vaan he kilpailivat riippumattomana joukkueena () niin ikään olympialipun alla. Tuossa joukkueessa kilpailivat myös makedonialaiset urheilijat. == Valintaprosessi == Kansainvälisen olympiakomitean silloisen puheenjohtajan Juan Antonio Samaranchin kotikaupunki valittiin isäntäkaupungiksi Lausannessa, Sveitsissä lokakuussa 1986. Muut ehdolla olleet kaupungit olivat Alankomaiden Amsterdam, Jugoslavian Belgrad, Ison-Britannian Birmingham, Australian Brisbane ja Ranskan Pariisi. Äänestystulokset 17\. lokakuuta 1986 Lausanne, Sveitsi Maa Kaupunki Kierros 1 Kierros 2 Kierros 3 Barcelona 29 37 47 Pariisi 19 20 23 Brisbane 11 9 10 Belgrad 13 11 5 Birmingham 8 8 – Amsterdam 5 – – == Lajit == Olympiaohjelmassa oli 257 tapahtumaa 25 eri urheilumuodossa. === Näytöslajit === == Osallistujat == Vuoden 1992 kesäolympialaisiin osallistui 169 maata. == Mitalitaulukko == Kisojen menestyksekkäin maa oli Yhdistynyt joukkue. == Kuvagalleria == Kuva:Dream Team at the 1992 Summer Olympics.JPEG|Koripalloa Kuva:Rodney Smith - 1992 Summer Olympics.jpg|Painija Rodney Smith == Katso myös == * Talviolympialaiset 1992 * Suomi kesäolympialaisissa 1992 == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Talviolympialaiset 1924

I talviolympialaiset järjestettiin Chamonix’ssa, Ranskassa. Kisojen avajaiset olivat 25. tammikuuta ja päättäjäiset 4. helmikuuta 1924. Muita hakijoita kisoille ei ollut. Ennen varsinaisia talviolympialaisia joissakin talvilajeissa oli kilpailtu jo kesäolympialaisten yhteydessä. Jääkiekko ja taitoluistelu olivat olleet ohjelmassa Antwerpenissä 1920. Talvilajeille haluttiin kuitenkin tasa-arvoa kesälajeihin nähden, ja vuonna 1921 pidetyssä Kansainvälisen Olympiakomitean kokouksessa päätettiin järjestää kansainvälinen talviurheiluviikko yhteydessä myöhemmin samana vuonna järjestettyihin Pariisin kesäolympialaisiin. Vasta jälkeenpäin kisat virallistettiin ensimmäisiksi talviolympialaisiksi, ja talviolympialaisia päätettiin ryhtyä järjestämään neljän vuoden välein. ==Lajit== * * * * ** ** ** * * * ==Kilpailupaikat== *La Piste de Bobsleigh des Pellerins – rattikelkkailu *Le Tremplin Olympique du Mont – mäkihyppy, yhdistetty (mäkiosuus) *Stade Olympique de Chamonix – avajaiset, maastohiihto, curling, taitoluistelu, jääkiekko, sotilaspartiohiihto, yhdistetty (hiihto-osuus), pikaluistelu ja päättäjäiset ==Osallistujat== Chamonix’n talviolympialaisiin osallistui 258 urheilijaa 16 maasta. Myös Viro oli ilmoittautunut mukaan yhdellä urheilijalla. Pikaluistelija Christfried Burmeister kantoi Viron lippua avajaisseremoniassa, muttei kilpaillut lopulta lainkaan. * * * * * * * * * * * * * * * * ==Mitalitaulukko== Ensimmäisten talviolympialaisten menestyneimmät maat olivat Norja ja Suomi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Chamonix’sta Sankt Moritziin *
Virta-alli

Virta-alli (Histrionicus histrionicus) on sorsien heimoon kuuluva lintu. == Koko ja ulkonäkö == Aikuisen koiraan höyhenpeite on pohjaväriltään tumman siniharmaa, ja siinä on valkoisia ja punaruskeita kuvioita. Naaras on ruskeanharmaa. Aikuisen linnun pituus on 38–51 cm, paino 500–800 g ja siipien kärkiväli 65 cm. == Levinneisyys == Virta-allit pesivät Pohjois-Amerikan pohjoisosissa, Grönlannissa, Islannissa ja Pohjois-Venäjällä. Eurooppaan ne päätyvät erittäin harvoin, joko muuttoharhailijoina tai tarhakarkulaisina. Suurinta osaa Euroopan havainnoista pidetään luonnonvaraisesti harhautuneina lintuina. Suomessa tavattu kerran. == Elinympäristö == Virta-allit viihtyvät nopeasti virtaavien jokien ja koskipaikkojen lähellä ja tyrskyisillä rannoilla. == Lisääntyminen == Virta-alli piilottaa pesänsä huolellisesti rantakasvillisuuden sekaan. Munia on 3–10 kappaletta, ja alli hautoo niitä melkein kuukauden. == Ravinto == Virta-allit sukeltavat kokonaan veden alle ja syövät pohjasta simpukoita ja kotiloita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Sorsat
Amerikantavi

Amerikantavi (Anas carolinensis) on pohjoisamerikkalainen sorsalaji. Se on Suomessa harvinainen vierailija, joka muistuttaa eurooppalaista tavia. Sitä on aiemmin pidetty tavin alalajina Anas crecca carolinensis.BirdLife Suomi: Systemaattisten lajilistojen selite Luettu 2.12.2010 == Koko ja ulkonäkö == Koiras muistuttaa erittäin paljon tavia. Hartiahöyhenillä ei kuitenkaan ole valkeaa pitkittäisraitaa, ja kyljillä on valkea pystysuora viiru. Naaras on erittäin vaikea erottaa tavinaaraasta, varmoja maastotuntomerkkejä ei juurikaan ole. Tavi ja amerikantavi voivat risteytyä ja osa Euroopan havainnoista koskee hybridejä. Uros viheltää, naaraan ääni on ”kvak”. == Levinneisyys == Amerikantavi pesii Pohjois-Amerikan pohjoisilla rannikoilla. Se on muuttolintu, joka talvehtii etelämpänä avoveden alueilla ja joskus harhautuu muuttomatkoillaan Eurooppaankin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * eNature: Green-winged Teal Anas crecca Luokka:Sorsat (suku)
Amerikantukkasotka

Amerikantukkasotka (Aythya collaris) on pieni sukeltava sorsalintu. == Koko ja ulkonäkö == Koiraan pää on tumma, rinta ja selkä mustat. Kupeet vaalean harmahtavat, mutta kupeiden etuosassa selvä valkoinen pystyraita. Harmaassa nokassa tumma kynsi ja vaalea kärkivyö. Naaras tukkasotkamainen, harmahtavanruskea, mutta silläkin vaalea vyö nokan kärjessä. Siipijuovat harmaat. Pituus 37–46 cm, siipien kärkiväli 72 cm ja paino 600–1200 g == Levinneisyys == Amerikantukkasotka pesii Kanadassa ja Yhdysvaltojen pohjoisosissa. Se muuttaa talveksi etelämmäksi. Euroopassa laji on harhailija, ja osa havainnoista koskee tarhoista karanneita lintuja. Suomessa amerikantukkasotka on nykyään lähes vuosittainen suurharvinaisuus. ==Elinympäristö== Puiset järvet, lammikot, joet ja lahdet. Pesimäaikana ja pesimäajan jälkeen tukkasotka suosii makea- ja matalavesisiä kosteikoita. Talvisin se elää monenlaisissa kosteikoissa, mutta sitä tavataan harvoin kosteikoissa, joiden suolapitoisuus on korkea tai joiden syvyys on yli 1,5 metriä. == Lisääntyminen == Amerikantukkasotka tekee kuppimaisen pesän kasveista ja vuoraa sen untuvalla. Naaras munii ja hautoo 8-10 tai joskus 6-14 munaa sekä pysyy poikasten seurassa kunnes ne ovat lentokykyisiä 49-55 päivää kuoriutumisen jälkeen. == Ravinto == Syö monien vesikasvien kuten vitojen, sarojen, ruohojen ja levien siemeniä, varsia ja juuria sekä vesihyönteisiä ja nilviäisiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Sotkat
Amerikanhaapana

Amerikanhaapana (Mareca americana) on värikäs ja meluisa sorsalintu, joka muuttomatkoillaan joskus harhautuu Suomeenkin. == Koko ja ulkonäkö == Amerikanhaapana muistuttaa muodoltaan haapanaa. Lennossa se on mahdollista sekoittaa myös morsiosorsaan. Soidinasussa uroksella on vaaleanpunertavat kyljet ja rinta, musta selkä ja siivet, hohtavan valkeat läikät siivessä ja valkea alavatsa. Sen pää on harmahtava, silmän takana kirkkaanvihreä läikkä ja päälaella valkea raita. Nokka on vaaleanharmaa. Naaras muistuttaa erittäin paljon haapananaarasta ja on äärimmäisen vaikea erottaa tästä. Soidinajan ulkopuolella koiras sulkii eklipsipukuun ja tällöin muistuttaa naarasta. Pituus 50 cm, siipien kärkiväli 80 cm. Meluisa laji, koiras viheltelee vuui- voivoi, naaras vaakkuu kvaa-ak. == Levinneisyys == Amerikanhaapana pesii Pohjois-Amerikan luoteisosissa Alaskassa, Kanadassa, Suurilla Järvillä sekä paikoin Uudessa Englannissa. ja muuttaa talveksi etelämmäksi aina Meksikonlahdelle, Tyynen valtameren ja Atlantin rannikoille. Muuttomatkoilla amerikanhaapanoita harhautuu Eurooppaan säännöllisesti. Suomessa se on vuosittainen vierailija, lähestulkoon kaikki havainnot koskevat koiraita naaraiden vaikeasta määritettävyydestä johtuen. Amerikanhaapana pesii myös Islannissa, joskin se on siellä harvinainen. == Elinympäristö == Avoimet kosteikot, suot ja rantaniityt. == Lisääntyminen == thumb|right|250px|Parvi aterialla. Pesii maassa suojaisassa paikassa lähellä vesirajaa, kermanvärisiä munia tulee 6–12. == Ravinto == Amerikanhaapana syö vesikasveja ja niiden juuria, maissa myös mehevää ruohoa, sekä toisinaan hyönteisiä ja etanoita. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Amerikanhaapana * Pöysä, Hannu & Markkanen, Katri 1982: Amerikanhaapana Anas americana* Parikkalan Siikalahdella. - Lintumies 2.1982 s. 98. LYL. * Luokka:Haapanat
Kamphaeng Phet (provinssi)

Kamphaeng Phetin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Naapuriprovinsseja ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Sukhothai, Phitsanulok, Phichit, Nakhon Sawan ja Tak. Provinssin pinta-ala on 8 607,5 neliökilometriä ja siellä on arviolta 772 800 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Provinssin tärkein joki on Ping, joka on yksi Chao Phraya -joen sivujoista. Jokitasanko muodostaa provinssin itäosan, kun taas lännessä on enimmäkseen metsäistä vuoristoa. == Historia == Kamphaeng Phet oli jo aikanaan Sukhothain kuningaskunnan kuninkaallinen kaupunki 1400-luvulla, jolloin se tunnettiin vanhalla nimellään Chakangrao. Se muodosti tärkeän osan kuningaskunnan puolustusjärjestelmää, kuten myös myöhemmin Ayutthayan kuningaskunnan aikaan. == Symbolit == Provinssin sinetti esittää kaupungin muureja, kaupungin nimi tarkoittaa timanttimuuria. Provinssin puu on Acasia catechu ja provinssin kukka on Mimusops elengi. == Aluejako == Provinssi on jaettu 9 alueeseen (amphoe) ja kahteen osa-alueeseen (king amphoe). Nämä on edelleen jaettu 78 kuntaan (tambon) ja 823 kylään (mubaan). Amphoe King amphoe #Muang Kamphaeng Phet #Sai Ngam #Khlong Lan #Khanu Woralaksaburi #Khlong Khlung 6. Phran Kratai 7. Lan Ktabue 8. Sai Thong Watthana 9. Pang Sila Thong #Bueng Samakkhi #Kosamphi Nakhon == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Lampang (provinssi)

Lampangin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Naapuriprovinsseja ovat Chiang Rai, Phayao, Phrae, Sukhothai, Tak, Lamphun ja Chiang Mai. Lampangin vanha nimi on Khelang Nakhon. Provinssin pinta-ala on 12 534 neliökilometriä ja siellä on arviolta 735 300 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Lampang sijaitsee Wangjoen laajassa jokilaaksossa ja on vuorijonojen ympäröimä. Mae Mon alueelta löytyy ligniittiä (ruskohiiltä), jota tuotetaan avokaivoksista. == Historia == 600-luvulta lähtien Lampang oli osa Monien Dvaravati-kauden Haripunchai-kuningaskuntaa. 1000-luvulla Khmerien valtakunta miehitti Lampangin alueen, mutta Lannathain kuningas Mengrai sisällytti koko Haripunchai-kuningaskunnan omaan kuningaskuntaansa vuonna 1292. Lannathain kaaduttua sitä hallitsivat burmalaiset ja se tuli osaksi Thaimaata vuonna 1774. == Symbolit == Provinssin sinetti esittää valkoista kukkoa Pra Thart Lampang Luang temppelin sisäänkäynnillä. Paikallisen legenadan mukaan Buddha vieraili provinssissa elinaikanaan. Indra-jumala huolestui, että ihmiset eivät osoittaisi tarpeeksi kunnioitusta Buddhalle, ja siten ilmestyi kansalle valkeana kukkona. Provinssin kukka on Heliconia (Heliconia sp.) ja provinssin puu on Holoptelea integrifolia. == Aluejako == Provinssi jakautuu 13 alueeseen (amphoe). Nämä edelleen jakaantuvat 100 kuntaan (tambon) ja 855 kylään (mubaan). Amphoe #Muang Lampang #Mae Mo #Ko Kha #Soem Ngam #Ngao #Chae Hom #Wang Nuea 8. Thoen 9. Mae Phrik 10. Mae Tha 11. Sop Prap 12. Hang Chat 13. Mueang Pan == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Viiksitimali

Viiksitimali, vanhalta nimeltään partatiainen, (Panurus biarmicus) on harvalukuinen ruovikoiden varpuslintu. Aikaisemmin laji luettiin kuuluvaksi timalien heimoon, mutta on sittemmin siirretty omaan heimoonsa viiksitimalit. ==Koko ja ulkonäkö== Pituus 14–16 cm, paino 14–16 g. Helppo tuntea vaaleanruskeasta yleisväristä ja pitkästä pyrstöstä. Juhlapukuisella koiraalla on harmaa pää ja leveä musta viiksijuova, josta juontui sen entinen nimi partatiainen. Naaras on yksivärisempi. Nuori lintu muistuttaa naarasta, mutta sen selkä ja pyrstön reunat ovat laajalti mustat. Nuorella naaraalla on musta nokka, nuorella koiraalla keltainen. Kaikilla viiksitimaleilla on täydellinen sulkasato elo–lokakuussa, minkä jälkeen ikäluokkia ei pysty erottamaan toisistaan. Ääni on hauska ja napakka ”ping” tai ”pshing”. Myös surisevia ja napsahtavia ääniä on. Laulu on yksinkertainen lyhyt säe. Käyttäytymiseltään viiksitimali on hyvin sosiaalinen. Poikueet kerääntyvät loppukesällä suuriksikin parviksi järviruovikoihin ja lennähtelevät tiiviinä ryhminä ruovikon yllä. Vanhin suomalainen rengastettu viiksitimali on ollut 3 vuotta 2 kuukautta 26 päivää vanha. Vanhin eurooppalainen viiksitimali oli brittiläinen, 6 vuotta 5 kuukautta vanha. ==Levinneisyys== Parimäärä Suomessa: 200–500 paria pääasiassa Etelä- ja Lounais-Suomen rannikolla. Esiintyy laikuttaisesti eri puolilla Eurooppaa ja Aasiaa. Länsi-Euroopassa pesii 200 000 – 300 000 paria. Kovien talvien jälkeen kanta voi romahtaa mutta hyvinä pesimävuosina palaa nopeasti ennalleen. Vanhat pesimäpaikat voivat tyhjentyä lähes täysin joinain talvina. Viiksitimali levisi Suomeen vasta 1980–1990-lukujen taitteessa ja kotiutui nopeasti pesimälajistoon. Ennen kolonisaatiota se oli suurharvinaisuus. Osaksi paikkalintu, mutta osa linnuista vaeltaa syksyisin ja keväisin. ==Elinympäristö== Viiksitimalin elinympäristönä ovat merenlahtien ja järvien laajat ruovikot. Harvoin sitä nähdään muunlaisessa ympäristössä. ==Lisääntyminen== Viiksitimali on tehokas lisääntymään, koska se tekee useita suuria poikueita vuoden aikana. Sitä paitsi nuoret viiksitimalit voivat alkaa lisääntyä jo ensimmäisenä elinvuotenaan, mikä takaa populaatioiden säilymisen ja runsastumisen. Suomessa tällainen lisääntyminen on kuitenkin melko epätodennäköistä. Pesä on noin metrin korkeudelle järviruokoihin sidottu pussimainen tai suppilomainen kori. Munintaa tapahtuu toukokuusta alkaen, ja pari voi pesiä kolmasti kesän aikana. Munia on 4–8, kermanvaaleita tummanruskein pilkuin ja täplin. Haudonta-aika 10–13 vrk, molemmat puolisot voivat hautoa. == Ravinto == Viiksitimalin ravintoa ovat hyönteiset ja hämähäkit. Talvella se syö järviruo’on siemeniä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Routasuo, Pekka 1987: Valloittava partatiainen on ruoikon akrobaatti. – Lintumies 4.1987 s. 155–159. LYL. * Pöyhönen, Mikko 2001: Viiksitimalin vuosikymmen. - Linnut vol.36 nr.4. s. 20-25. Luokka:Varpuslinnut
Isokirvinen

Isokirvinen (Anthus richardi) on västäräkkeihin (Motacillidae) kuuluva varpuslintu (Passeriformes). Lajin tieteellinen nimi on ollut myös Anthus novaeseelandiae. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on noin 18 cm, siipien kärkiväli 29–33 cm ja paino 21–40 g, keskimäärin noin 30 g. Isokirvinen on suurikokoisin Euroopassa tavattavista kirvisistä. Sen nokka ja jalat ovat selvästi pidemmät kuin muilla suurikokoisilla kirvisillä, lento syvään aaltoista ja ääni on voimakas karhea surahdus. Sukupuolet ovat samanvärisiä.Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong. == Esiintyminen == Isokirvinen esiintyy lähinnä Siperiassa, osassa Keski-Aasiaa ja Kiinaa, ja on muuttolintu, jota tavataan Suomessa vuosittain. == Elinympäristö == Isokirvinen viihtyy ruohostoisilla avomailla, kuten rantaniityillä, laitumilla, tienvarsilla ja rikkaruohokasvustoissa. == Lisääntyminen == Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa. == Ravinto == Isokirviset syövät pääasiassa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia sekä vähäisessä määrin siemeniä. == Nimi == Tieteellinen nimi Anthus (lat.) on Pliniuksen käyttämä nimi ruohikkomaan pikkulinnusta, joka ilmeisesti oli keltavästäräkki. Aristoteles käytti sanaa anthos tarkoittamaan pientä kirkasväristä lintua. Kreikkalaisessa mytologiassa Anthus oli Antinouksen ja Hippodamian poika, jonka hänen isänsä hevoset tappoivat, ja joka muuttui linnuksi. Lajinimi richardi viittaa ranskalaiseen keräilijään M. Richardi (n. 1815).Jobling, 2010 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kirviset
Å

Å (å) on suomen ja ruotsin kielen aakkosten 27. kirjain. Å-kirjaimen nimi suomen kielessä on ruotsalainen oo, ja se äännetään sekä suomen että ruotsin kielessä samaan tapaan kuin suomessa o-kirjain. Å-kirjain esiintyy myös norjan, tanskan, eteläsaamen, koltansaamen, luulajansaamen, baijerin, pohjoisfriisin, vallonin ja tšamorron kielten aakkosissa. Å on skandinaavinen erikoismerkki eli ääkkönen eli skandi. Muita skandeja ovat Ä ja Ö. == Å suomen kielessä == Å kuuluu suomen yleiskielen harvinaisimpiin kirjaimiin. Vaikka å-kirjain sisältyy suomen aakkosiin, sitä ei nykyisin esiinny suomenkielisissä sanoissa. Poikkeus tästä on mittayksikön ångström nimi. Vanhassa kirjasuomessa å oli käytössä. Sillä merkittiin toisinaan o-äännettä (o- ja u-kirjainten lisäksi) kuten sanassa nåuse (nousee). Å-kirjaimen käytöstä luovuttiin viimeistään vuoden 1642 raamatunsuomennoksen myötä.Katsaus vanhan kirjasuomen ortografiaan Viitattu 16.8.2014 == Å ruotsin kielessä == Å-kirjain merkitsee ruotsin kielessä o-äännettä, kun taas o-kirjaimella merkitään usein u-äännettä. Å-kirjain syntyi ruotsin kieleen keskiajan lopulla. Monissa sanoissa aa oli alettu lausua o-äänteenä. A-kirjaimen päälle lisättiin pieni o osoittamaan uutta ääntämistapaa. Ruotsissa å-kirjain tuli käyttöön Kustaa Vaasan raamatunkäännöksessä ja Olaus Petrin katekismuksessa vuodelta 1526. Käsikirjoituksissa sitä oli käytetty jo 1450-luvulta lähtien.Illustreret norsk konversationsleksikon: Aa (Å) == Å norjan ja tanskan kielissä == Å kuuluu nykyisin myös norjan ja tanskan aakkosiin. Niissä se on 29. kirjain ja nimeltään bolle-å. Norjassa ja tanskassa käytettiin o-äänteen merkkinä aa- yhdistelmää aina 1900-luvulle saakka. Norjassa å tuli käyttöön vuoden 1917 oikeinkirjoitusuudistuksessa ja pakolliseksi vuonna 1938. Tanskassa å otettiin käyttöön 1948. == Muita esitystapoja == == Å-kirjaimen merkityksiä == * Å tarkoittaa mittayksikön tunnuksena ångströmiä (0,1 nm). * Å on usean paikkakunnan nimi Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Sana merkitsee jokea. Å-kirjainta käytetään Suomessa toisinaan symboloimaan ruotsin kieltä tai ruotsalaisuutta (mm. sanassa ”ruåtsi”). Ahvenanmaalaisten autojen rekisterikilvet alkavat Å-kirjaimella. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen kielen kirjaimet
Lamphun (provinssi)

Lamphunin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Sen naapuriprovinssit ovat Chiang Mai, Lampang ja Tak. Provinssin pinta-ala on 4 505,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 406 400 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Lamphun sijaitsee Pingjoen jokilaaksossa ja on vuorijonojen ympäröimä. == Historia == Lamphun oli Haripunchai-nimisenä Dvaravati-kauden Mon-kuningaskunnan pohjoisin kaupunki ja samalla myös viimeisin Thaimaahan liittynyt. Myöhäisellä 1200-luvulla se joutui Khmerien valtakunnan hyökkäyksen kohteeksi, mutta ei kukistunut. Kuitenkin vuonna 1281 Lannathain kuningas Mengrai vihdoin valloitti kaupungin ja teki siitä osan kuningaskuntaansa. == Symbolit == Provinssin sinetti esittää Wat Phra That Haripunchai -temppeliä, joka jo oli Lamphunin päätemppeli Mon-jakson aikana. Kullatun stupan sanotaan sisältävän Buddhan muistoesineen. Provinssin kukka on Butea monosperma ja provinssin puu on Samanea saman. == Aluejako == Provinssi on jaettu 7 alueeseen (amphoe) ja yhteen osa-alueeseen (king amphoe). Nämä jakaantuvat edelleen 51 kuntaan (tambon) ja 520 kylään (mubaan). Amphoe King amphoe #Mueang Lamphun #Mae Tha #Ban Hong #Li 5. Thung Hua Chang 6. Pa Sang 7. Ban Thi #Wiang Nong Long == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Mae Hong Son (provinssi)

Mae Hong Sonin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Naapuriprovinsseja ovat Chiang Mai ja Tak. Lännessä sen rajanaapurina on Myanmar. Provinssin pinta-ala on 12 681,3 neliökilometriä ja siellä on arviolta 198 600 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Provinssi sijaitsee useiden vuorijonojen välissä ja siksi siellä on viileämpi ilmasto kuin muilla Thaimaan alueilla. Salweenjoki muodostaa osan Myanmarin rajasta. == Historia == Provinssi oli osa Lannathain kuningaskuntaa kuten myös osa Burmaa. Burmalaisten voimakas vaikutus näkyy yhä temppeleiden rakennustyylissä. == Väestö == 63 % väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, niiden joukossa hmong-, yao-, lahu-, lisu-, akha- ja karen-vähemmistöt. Shan-vähemmistö on myös iso ryhmä. Provinssilla on Thaimaan alhaisin väestön tiheys. == Symbolit == Provinssin sinetti esittää vedessä uivaa elefanttia. Elefanttien opettaminen metsätöiden tekemiseen oli suosittua provinssissa. Prinssi Kaew Muang Ma rakennutti kaksi yhteisöä elefanttileirien yhteyteen, joista toinen oli Ban Mae Hong Son. Provinssin puu on Millettia brandisiana ja provinssin kukka on Tithonia diversifolia. == Aluejako == Provinssi on jaettu 7 alueeseen (amphoe). Nämä edelleen jakaantuvat 45 kunnaksi (tambon) ja 402 kyläksi (mubaan). Amphoe #Mueang Mae Hong Son #Khun Yuam #Pai #Mae Sariang 5. Mae La Noi 6. Sop Moei 7. Pang Mapha == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Nakhon Sawan (provinssi)

Nakhon Sawanin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Naapuriprovinssit ovat pohjoisesta myötäpäivään lueteltuna Kamphaeng Phet, Phichit, Phetchabun, Lopburi, Sing Buri, Chaina, Uthai Thani ja Tak. Nimi Nakhon Sawan kääntyy taivaallinen kaupunki. Provinssin pinta-ala on 9 597,7 neliökilometriä ja siellä on arviolta 974 600 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Ping- ja Yomjoet yhdistyvät Nakhon Sawanin kaupungin lähellä Chao Phraya -joeksi. Mae Wongin kansallispuisto Khamphaengphetin vastaisella rajalla muodostettiin 1987 säilyttämään Mae Wong-Mae Poenin sademetsä. == Symbolit == Provinssin symboli esittää taivaassa sijaitsevaa myyttistä linnaa, nimeltään Viman. Tämä liittyy provinssin nimeen. Provinssin puu ja kukka on Lagerstroemia loudonii. == Aluejako == Provinssi jakautuu 13 alueeseen (amphoe) ja kahteen osa-alueeseen (king amphoe). Nämä edelleen jakaantuvat 130 kunnaksi (tambon) ja 1 328 kyläksi (muban). Amphoe King amphoe #Mueang Nakhon Sawan #Krok Phra #Chum Saeng #Nong Bua #Banphot Phisai #Kao Liao #Takhli 8. Tha Tako 9. Phaisali 10. Phayuha Khiri 11. Lat Yao 12. Tak Fa 13. Mae Wong #Mae Poen #Chum Ta Bong == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Phayao (provinssi)

Phayaon provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Naapuriprovinsseja ovat Nan, Phrae, Lampang ja Chiang Rai. Koillinen rajanaapuri on Laos. Provinssin pinta-ala on 6 335,1 neliökilometriä ja siellä on arviolta 409 900 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Phayaon kaupunki sijaitsee Kwan Phayao -järven tuntumassa kolmen ison vuoren ympäröimänä. Vuoret ovat Doi Luang (1697 m), Doi Khun Mae Fat (1550 m) ja Doi Khun Mae Tam (1330 m). == Historia == Phayaon perustamisen jälkeen vuonna 1096 se oli pieni kaupunkikuningaskunta. 1200-luvulla sen merkitys kasvoi ja siitä tuli tasavertainen Lannathain kuninkaan Mengrain ja Sukhothain kuningaskunnan kumppani. Kuitenkin myöhempi Lannathain kuningas valloitti Phayaon vuonna 1338 ja liitti sen osaksi Lannathaita. Burmalaisten hallitessa Lannathaita kaupunki autioitui ja vuonna 1897 siitä tuli osa Chiang Rain provinssia. Se erotettiin Chiang Raista 28. elokuuta 1977, jolloin siitä tuli oma provinssinsa. == Symbolit == Provinssin sinetti esittää kuuluisaa Phra Chao Ton Luang -nimistä Buddhan kuvaa Si Khom Khamin temppelissä. Hänen takanaan on 7 liekkiä, osoittaen Buddhan suuruutta. Buddhan edessä on kuppi ja kaksi tähkää riisiä. Provinssin puu on Mammea siamensis. == Aluejako == Provinssi jakaantuu 7 piiriin (amphoe) ja 2 pienempään piiriin (king amphoe). Nämä jaetaan 68 kuntaan (tambon) ja 632 kylään (mubaan). Amphoe King Amphoe #Mueang Phayao #Chun #Chiang Kham #Chiang Muan 5. Dok Khamtai 6. Pong 7. Mae Chai #Phu Sang #Phu Kamyao == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Ångström

Ångström (tunnus Å) on pituuden mittayksikkö, joka on 10−10 m eli 0,1 nm eli 100 pm. Yksikkö on nimetty ruotsalaisen fyysikon Anders Jonas Ångströmin (1814–1874) mukaan. Ångström ei ole SI-järjestelmän mukainen yksikkö, joten tieteellisessä tekstissä sen asemasta käytetään yleensä nano- tai pikometrejä. Atomien ja molekyylien mitat ilmoitetaan kuitenkin usein ångströmeinä; yleisemmin ångströmiä käytetään kuitenkin valon aallonpituuksien mittaamiseen. Atomien mitat on mielekästä ilmoittaa ångströmeinä, koska tällöin luvut ovat kätevän suuruisia (välillä 0-10). Esimerkiksi metaanimolekyylissä vety- ja hiiliatomin välisen sidoksen keskimääräinen pituus on noin 1,1 Å eli 110 pm. ==Pituusmuunnoksia== * 1 ångström (Å) = 10–10 metriä = 0,1 nanometriä = 100 pikometriä * 1 ångström (Å) = 100 000 fermiä = 100 000 femtometriä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pituusyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit