EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Theomnestos Naukratislainen

Theomnestos Naukratislainen (, ; 1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka oli kotoisin Naukratiista Egyptistä. Theomnestoksesta ei tiedetä paljoakaan. Filostratoksen mukaan hän esitti luentonsa niin huolitellulla ja keinotekoisella tyylillä, ettei häntä aina otettu tosissaan. Joskus häntä on esitetty samaksi henkilöksi kuin platonisti Theomnestos. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Ensimmäisellä vuosisadalla syntyneet Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Theomnestos

Theomnestos (, ) voi viitata seuraaviin: * Theomnestos (1. vuosisata eaa.), Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi * Theomnestos (300/400-luku jaa.?), eläinlääkinnästä kirjoittanut * Theomnestos (1. vuosisata jaa.), kuvanveistäjä * Theomnestos (300-luku eaa.), taidemaalari * Theomnestos Naukratislainen (1. vuosisata eaa.), filosofi * Theomnestos Sardislainen, kuvanveistäjä * Theomnestos, kyynikkofilosofi == Lähteet ==
Edvard Ananias af Forselles

Edvard Ananias af Forselles (6. lokakuuta 1853 Pietari – 30. maaliskuuta 1933) oli suomalainen vapaaherra, upseeri, tilanomistaja ja valtiopäivämies. Af Forsellesin vanhemmat olivat kenraali Edvard Gustaf af Forselles ja Olga von Brandt. Sotilasuralle ryhtynyt af Forselles tuli palvelukseen porte- épéejunkkariksi ja yleni vänrikiksi 1875 ja aliluutnantiksi seuraavana vuonna. Luutnantiksi 1878 ylennetty af Forselles erosi sotapalveluksesta saman vuoden lopussa ja osti Lahnuksen tilan Espoosta. Hän myi sen 1906 ja osti toisen tilan Porvoon pitäjästä 1910. Af Forselles omisti myös kiinteistöjä sekä Porvoossa että Helsingissä.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten af Forselles nr 2018, TAB 6 Viitattu 3.5.2021. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900 ja 1904–1905.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Maansisäinen pakolainen

Maansisäinen pakolainen on henkilö jonka on ollut pakko lähteä kodistaan, mutta pysyy kotimaansa rajojen sisällä.UNCHR Suomi: Maansisäiset pakolaisetUNCHR: Internally displaced people Heitä kutsutaan usein pakolaisiksi, vaikka ne eivät kuulu pakolaisen oikeudellisten määritelmien piiriin.Who is Refugee? Vuoden 2014 lopussa arvioitiin, että maailmanlaajuisesti oli 38,2 miljoonaa sisäisiä pakolaisia, mikä on korkein taso vuodesta 1989, ensimmäisenä vuonna, jolta maailmanlaajuisesti sisäisiä pakolaisia ​​on saatavilla. Suurimmat sisäisten pakolaisten populaatiot olivat Syyria (7,6 miljoonaa), Kolumbia (6 miljoonaa), Irak (3,6 miljoonaa), Kongon demokraattinen tasavalta (2,8 miljoonaa), Sudan (2,2 miljoonaa), Etelä-Sudan (1,9 miljoonaa), Pakistan (1,4 miljoonaa), Nigeria (1,2 miljoonaa) ja Somalia (1,1 miljoonaa).UNHCR Global Trends 2014 ==Katso myös== * Pakkomuutto ==Lähteet== Luokka:Muuttoliike Luokka:Pakolaisuus
Jevgenija Tarasova

Jevgenija Maksimovna Tarasova (; s. 17. joulukuuta 1994 Kazan) on venäläinen taitoluistelija. Hän on voittanut pariluistelussa Vladimir Morozovin parina kaksi Euroopan-mestaruutta ja saavuttanut maailmanmestaruuskilpailuissa mitaleja. Olympiahopeaa hän on saanut joukkuekilpailussa. Tarasova ja Morozov saavuttivat pariluistelussa hopeaa vuoden 2013 talviuniversiadeissa. Nuorten MM-kilpailuissa he sijoittuivat viidenneksi vuonna 2013 ja saavuttivat hopeaa vuonna 2014. Seuraavasta kaudesta alkaen he ovat edustaneet Venäjää aikuisten arvokilpailuissa. Vuonna 2015 he saavuttivat EM-pronssia Venäjän ottaessa kolmoisvoiton ja sijoittuivat MM-kilpailuissa kuudenneksi. Vuonna 2016 he uusivat EM-pronssinsa ja olivat MM-kilpailuissa viidensiä. Kaudella 2016–2017 he voittivat Grand Prix -finaalin. Samana talvena he voittivat Ostravassa Euroopan-mestaruuden ja ylsivät Helsingin MM-kilpailuissa pronssille. Kaudella 2017–2018 Tarasova ja Morozov voittivat ensimmäisen aikuisten Venäjän- mestaruutensa sekä Rostelecom Cupin ja Internationaux de Francen. Moskovassa he voittivat toisen Euroopan-mestaruutensa ja saavuttivat Milanon MM- kilpailuissa hopeaa. Siinä välissä he sijoittuivat Pyeongchangin olympialaisissa pariluistelussa parhaina venäläisinä neljänneksi ja saavuttivat joukkuekilpailussa hopeaa. Kaudella 2018–2019 Tarasova ja Morozov voittivat Skate American, Rostelecom Cupin ja Venäjän-mestaruuden. Arvokilpailuista he saivat EM- ja MM-hopeaa. Vuonna 2020 he ehtivät saavuttaa EM-hopeaa ennen kuin koronaviruspandemia katkaisi kauden ja peruutti MM- kilpailut. Vuonna 2021 he voittivat Venäjän-mestaruuden ja sijoittuivat MM- kilpailuissa neljänneksi edellään kaksi venäläisparia ja yksi kiinalaispari. Vuonna 2022 he saavuttivat EM-hopeaa venäläisparien ottaessa kolmoisvoiton. Tarasova ja Morozov luistelivat ennätyspisteensä Saitaman MM-kilpailuissa 2019 saavuttaessaan hopeaa. Heidän lyhytohjelmapisteensä olivat tuolloin 81,21 ja vapaaohjelmapisteensä 147,26, mikä tiesi yhteispisteiksi 228,47. Tarasova on pituudeltaan 159-senttimetrinen ja Morozov 187-senttimetrinen. Heidän valmentajinaan toimivat Marina Sujeva, Maksim Trankov ja Sergei Voronov. Heidän aiempia valmentajiaan ovat olleet muun muassa Nina Mozer ja maailmanmestari Robin Szolkowy. == Lähteet == Luokka:Venäläiset taitoluistelijat Luokka:Venäläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Joanna Lumijoki

Joanna Lumijoki (ent. Sanna Heikkinen, es. Johanna Anttila, 2021–2024) on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät, jossa häntä esittää Johanna Anttila. Hän on poliisi, johon Miki Kajander iski silmänsä Café Moosessa. He päätyivät harrastamaan seksiä Moosen vessassa. Myöhemmin Joanna kiinnostui Mikistä, mutta Miki torjui hänet Marikan vuoksi. == Elämää Pihlajakadulla == === Suhde Lasseen ja Violan ja Miran auttaminen ja vankilatuomio === Joannan muutettua Amandaan, alkoi hänen ja Lasse Sievisen välillä kipinöidä. Joanna melkein ampui Lassea metsällä luullen tätä rusakoksi. Myöhemmin pari alkoi tapailla. Lasse sai kuitenkin kuulla Joannan olleen sängyssä Jeren kanssa ja raivostui, jonka jälkeen Joanna jätti Lassen. Joanna tajusi myöhemmin välittävänsä Lassesta yhä ja tehneensä virheen jättäessään tämän, joten palasivat yhteen. Pari erosi uudestaan, kun selvisi Lassen auttaneen Miraa, Violaa ja Nellaa piileskelemään poliisilta liittyen Matti Virtasen kuolemaan. Hän alkoi tutkimaan Elina Taalasmaan yliajoa, johon Noel oli lavastanut Akin syylliseksi. Joanna ei uskonut Akin syyllisyyteen, mutta Noelin murhan yrityksestä Elina joutui poliisilaitokselle. Akilla ja Joannalla oli lyhyt suhde, mutta Camillan herättyä koomasta Aki päätti palata tämän kanssa yhteen. Joannakin palasi pian Lassen luo tajuttuaan rakastavansa tätä edelleen. === Äitiystesti === Myöhemmin Joanna pelkäsi olevansa raskaana ja teki työparinsa Lindan tukemana raskaustestin, joka osoittautui negatiiviseksi. Sekä Joanna että Lasse olivat tyytyväisiä testitulokseen, mutta Lasse halusi tietää, miksi Joanna ei halua omia lapsia. Tämän seurauksena Joanna tunnusti tehneensä nuorena abortin. Pian hän kuitenkin kertoi Lindalle, ettei ollut rehellinen Lasselle ja valehteli asiasta. Tätä ei kuitenkaan avattu enempää, kunnes myöhemmin paljastui Joannan olevan Mira Angervuon äiti ja täten Ilo Angervuon isoäiti.Selviää jaksossa 4473: "Äidin perintö" Hän otti lopputilin poliisiasemalta, ja erosi Lassesta, koska ei halunnut kertoa tälle Mirasta. === Suhde Henrikiin, raskaus ja lähtö === Erottuaan Lassesta Joanna asui hotellissa, ja päätyi auttamaan Henrik Ekholmia tämän katastrofiksi osottautuneilla treffeillä. Pari päätyi sänkyyn, ja heille syntyi seksisuhde. Joanna ei halunnut tehdä suhteesta virallista tai kertoa siitä eteenpäin, ja pari jatkoi salassa. Joanna sai myös töitä Moosesta, ja muutti Lindan sekä Mariannan kämppikseksi Pihlajakadulle. Myöhemmin Joanna huomasi järkytyksekseen olevansa raskaana, ja päätti olla kertomatta tästä Henrikille. Hän päätti lähteä Helsingistä saadakseen miettiä rauhassa, mitä tekisi raskautensa suhteen. == Suhteet == *Vesa Järvelä: suhde, päättynyt. Yhteinen tytär Mira, joka sai alkunsa Vesan raiskattua Joannan. *Miki Kajander: harrastivat seksiä muutamaan otteeseen *Lasse Sievinen: suhde, päättynyt, palasivat myöhemmin yhteen, nykyään eronneet *Aki Nikkinen: suhde, päättynyt *Henrik Ekholm: suhde, päättynyt == Lähteet == Luokka:Salatut elämät -hahmot Luokka:Kuvitteelliset poliisit
Trappin talo

Trappin talo on Turussa, Aurajoen rannassa osoitteessa Läntinen Rantakatu 5 sijaitseva historiallisesti arvokas kiinteistö, joka on valmistunut vuonna 1830Carlo Bassi - näyttely 11.11.2022 - 15.1.2023, opastukset 12.11 ja 3.12 Bryggman-säätiö 8.11.2022. Museovirasto. Viitattu 23.6.2023.. Empireä edustavan rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Charles Bassi. == Historia ja arkkitehtuuri == Alkuperäinen Trappin talo oli samalla paikalla sijainnut kolmikerroksinen kivirakennus, joka tuhoutui vuoden 1827 Turun palossa. Talon omistanut kauppaneuvos Christian Trapp harkitsi luovuttavansa joenrantatontin Turun kaupungille uuden torin rakentamista varten, mutta uuden asemakaavan laatinut Carl Ludvig Engel sijoittikin kauppatorin toiseen paikkaan. Arkkitehti Charles Bassi sai vuonna 1828 Trappilta toimeksiannon suunnitella paikalle uusi, hieman matalampi talo.Piia Koskinen: Ajankohtaista: Carlo Bassin Turku Turun kaupunki 7.12.2022. Viitattu 23.6.2023. Talo rakennettiin vuosina 1829–1830. Ajan porvaristalojen tyyliin Trappin talon huoneet ovat peräkkäin. Kellariin johtavissa kiviportaissa on säilynyt muun muassa trilobiitteja ja muita fossiileja. Vielä 1960-luvulla Trappin taloa ympäröi puutalojen umpikortteli. Talossa toimi vuodesta 1891 Heurlinska skolan -tyttökoulu, jonka Augusta Heurlin oli perustanut vuonna 1861. Koulu sai vuonna 1891 ensimmäisenä Suomessa oikeudet antaa tytöille ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta. Se yhdistettiin vuonna 1955 Svenska flickskolanin kanssa, jolloin syntyi valtion omistama Åbo svenska flicklyceum. Sille valmistui vuonna 1966 uusi rakennus Samppalinnanmäelle.Arkkitehtitoimisto Kristina Karlsson: S:t Olofskolan: Rakennushistoriaselvitys 1.12.2022, s. 16, 22 Turun kaupunki. Viitattu 23.6.2023. Koulutoiminta Trappin talossa päättyi. Myöhemmin rakennuksessa ovat toimineet muun muassa ranskalainen kahvila Café de France ja Ranskan Turun-konsulaatti. Nykyään siinä toimii kahvila Café Art. == Lähteet == Luokka:Turun suojellut rakennukset Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:VI kaupunginosa
Vladimir Morozov (taitoluistelija)

Vladimir Jevgenjevitš Morozov (; s. 1. marraskuuta 1992 Potsdam, Saksa) on venäläinen taitoluistelija. Hän on voittanut pariluistelussa Jevgenija Tarasovan parina kaksi Euroopan-mestaruutta ja saavuttanut maailmanmestaruuskilpailuissa mitaleja. Olympiahopeaa hän on saanut joukkuekilpailussa. Morozov ja Tarasova saavuttivat pariluistelussa hopeaa vuoden 2013 talviuniversiadeissa. Nuorten MM-kilpailuissa he sijoittuivat viidenneksi vuonna 2013 ja saavuttivat hopeaa vuonna 2014. Seuraavasta kaudesta alkaen he ovat edustaneet Venäjää aikuisten arvokilpailuissa. Vuonna 2015 he saavuttivat EM-pronssia Venäjän ottaessa kolmoisvoiton ja sijoittuivat MM-kilpailuissa kuudenneksi. Vuonna 2016 he uusivat EM-pronssinsa ja olivat MM-kilpailuissa viidensiä. Kaudella 2016–2017 he voittivat Grand Prix -finaalin. Samana talvena he voittivat Ostravassa Euroopan-mestaruuden ja ylsivät Helsingin MM-kilpailuissa pronssille. Kaudella 2017–2018 Morozov ja Tarasova voittivat ensimmäisen aikuisten Venäjän-mestaruutensa sekä Rostelecom Cupin ja Internationaux de Francen. Moskovassa he voittivat toisen Euroopan- mestaruutensa ja saavuttivat Milanon MM-kilpailuissa hopeaa. Siinä välissä he sijoittuivat Pyeongchangin olympialaisissa pariluistelussa parhaina venäläisinä neljänneksi ja saavuttivat joukkuekilpailussa hopeaa. Kaudella 2018–2019 Morozov ja Tarasova voittivat Skate American, Rostelecom Cupin ja Venäjän-mestaruuden. Arvokilpailuista he saivat EM- ja MM-hopeaa. Vuonna 2020 he ehtivät saavuttaa EM-hopeaa ennen kuin koronaviruspandemia katkaisi kauden ja peruutti MM-kilpailut. Vuonna 2021 he voittivat Venäjän-mestaruuden ja sijoittuivat MM-kilpailuissa neljänneksi edellään kaksi venäläisparia ja yksi kiinalaispari. Vuonna 2022 he saavuttivat EM-hopeaa venäläisparien ottaessa kolmoisvoiton. Morozov ja Tarasova luistelivat ennätyspisteensä Saitaman MM- kilpailuissa 2019 saavuttaessaan hopeaa. Heidän lyhytohjelmapisteensä olivat tuolloin 81,21 ja vapaaohjelmapisteensä 147,26, mikä tiesi yhteispisteiksi 228,47. Morozov on pituudeltaan 187-senttimetrinen ja Tarasova 159-senttimetrinen. Heidän valmentajinaan toimivat Marina Sujeva, Maksim Trankov ja Sergei Voronov. Heidän aiempia valmentajiaan ovat olleet muun muassa Nina Mozer ja maailmanmestari Robin Szolkowy. == Lähteet == Luokka:Venäläiset taitoluistelijat Luokka:Venäläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vladimir Morozov

Vladimir Morozov on seuraavien henkilöiden nimi: * Vladimir Morozov (s. 1940), neuvostoliittolainen meloja ja olympiavoittaja * Vladimir Morozov (s. 1952), neuvostoliittolainen meloja ja olympiavoittaja * Vladimir Morozov (s. 1992), venäläinen taitoluistelija * Vladimir Morozov (s. 1992), venäläinen uimari
Le Palais

Le Palais () on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Belle Îlen saaren pohjoisrannalla. Le Palais on saaren pääkaupunki. Kaupungin nähtävyys on Belle Îlen linnoitus, jonka Vauban rakennutti nykyiseen muotoonsa 1600-luvulla. Kaupungissa on runsaasti jäljellä rakennuksia 1600- ja 1700-luvuilta. Le Palaisiin on lauttayhteys mantereelta Quiberonin, Vannesin ja La Turballen satamista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Morbihanin kunnat
John Garrison

John Bright ”Jack” Garrison (13. helmikuuta 1909 West Newton, Massachusetts – 13. toukokuuta 1988 Cambridge, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, olympiamitalisti ja maailmanmestari. Garrison kuului Yhdysvaltain miesten maajoukkueen kokoonpanoon sen saavuttaessa olympiahopeaa Lake Placidissa 1932, olympiapronssia Garmisch-Partenkirchenissä 1936 ja maan historian ensimmäisen maailmanmestaruuden Tšekkoslovakiassa 1933.OlympediaUnited Stated Hockey Hall of Fame Museum == Lähteet == * * Profiili United Stated Hockey Hall of Fame Museum === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiamitalistit Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Etiopiansinappi

Etiopiansinappi tai abessiniansinappi (Brassica carinata) on ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji. Etiopiansinappia esiintyy luontaisesti lähinnä Itä- Afrikassa päiväntasaajan seudulla,Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Brassica carinata mutta sitä viljellään myös ainakin Uruguayssa biopolttoaineiden raaka-aineeksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *UPM: Brassica carinata – tuottoisa talviviljelyn vaihtoehto *iNaturalist: Brassica carinata *UniProt: Taxonomy - Brassica carinata (Ethiopian mustard) (Abyssinian cabbage) *Plant list: Brassica carinata *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Brassica carinata (African cabbage) Luokka:Kaalit
Werner Korff

Werner Korff (18. joulukuuta 1911 Berliini – 11. helmikuuta 1999) oli saksalainen jääkiekkoilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari. Korff kuului Saksan miesten maajoukkueen kokoonpanoon sen saavuttaessa olympiapronssia Lake Placidissa 1932 ja MM-pronssia Italiassa 1934. Koska turnauksilla oli samanaikaisia eritasoisia arvoja, oli Lake Placidin olympiapronssi samalla MM- pronssi ja Italian MM-pronssi myös Euroopan mestaruus. Vuoden 1933 MM- kilpailuissa Korffin edustama Saksa sijoittui viidenneksi mutta oli eurooppalaisista maista kolmanneksi paras ja saavutti siten EM- pronssia.Olympedia == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Saksalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Luettelo Latvian puolueista

Tämä artikkeli on luettelo Latvian puolueista.http://www.parties-and- elections.eu/latvia.html == Latvian parlamentissa tai Euroopan parlamentissa edustetut puolueet == Puolue Politiikka Jäsenet Nimi Lyhenne Puheenjohtaja Asemointi Ideologia Saeima Euroopan parlamentti Sosiaalidemokraattinen puolue ”Harmonia” SDPS Nils Ušakovs keskusta-vasemmisto sosiaalidemokratia, latvian venäläiset Uusi konservatiivinen puolue JKP Jānis Bordāns keskusta-oikeisto konservatismi, korruptionvastaisuus Attīstībai/Par! AP! Daniels Pavļuts Ivars Ijabs keskusta sosiaaliliberalismi, klassinen liberalismi, EU- myönteisyys Kansallinen liittouma NA Raivis Dzintars oikeisto kansalliskonservatismi, nationalismi, oikeistopopulismi Vihreiden ja maanviljelijöiden liitto ZZS Raimonds Vējonis keskusta agrarismi, vihreä konservatismi, ympäristönsuojelu Yhtenäisyys V Arvils Ašeradens keskusta- oikeisto liberaalikonservatismi, EU-myönteisyys Inhimillisen Latvian puolesta PCL Artuss Kaimiņš keskusta-oikeisto, oikeisto oikeistopopulismi, konservatismi, EU-kriittisyys Latvian Venäjän unioni LKS Tatjana Ždanoka Miroslav Mitrofanov keskusta-vasemmisto latvian venäläiset, demokraattinen sosialismi, venäjä-mielisyys == Lähteet == * Latvia
Kuusankosken kirjasto

Kuusankosken kirjasto on Kouvolan Kuusankoskella toimiva Kouvolan kaupunginkirjaston lähikirjasto. Se kuuluu Kymenlaakson kirjastojen yhteiseen Kyyti-kirjastokimppaan. Kuusankosken kirjasto on suunnitellut arkkitehtitoimisto Brunow & Maunula, jonka suunnittelema on myös viereinen Kuusankoskitalo. == Lähteet == Luokka:Kouvolan kaupunginkirjasto Luokka:Kouvolan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kuusankoski
Arthur Kopit

Arthur Kopit, alun perin Arthur Lee Koenig (10. toukokuuta 1937 Manhattan, New York, Yhdysvallat – 2. huhtikuuta 2021 Manhattan, New York, Yhdysvallat)Anita Gates, Arthur Kopit, Whose ‘Oh Dad’ Shook Up the Theater, Dies at 83, New York Times 3.4.2021, viitattu 1.6.2021 oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija. Hänen läpimurtonäytelmänsä oli absurdi satiirinen farssi Oh Dad, Poor Dad, Mamma’s Hung You in the Closet and I’m Feelin’ So Sad, jolla hän parodioi absurdia teatteria ja yhdysvaltalaista psykologisointia. ==Suomennetut teokset== * Siivet: kuunnelma (Wings), suom. Ari Koskinen, Helsinki, Yleisradio 1981 * Kamarimusiikkia (Chamber music), suom. Seppo Loponen, Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto [i.a.] * Isä, isä raukka, suom. Otso Appelqvist, (1963)Arthur Kopit, Näytelmäkulma, viitattu 1.6.2021 * Phantom – Pariisin oopperan kummitus, suom. Marika Hakola, (2019) ===Suomessa esitettyjä näytelmiä=== ;LähdeArthur Kopit, Ilona, viitattu 1.6.2021 * Isä, isä raukka, esitetty 1962 * Oopperan kummitus, esitetty 1993 * Tie Nirvanaan, esitetty 2005 * Nine, esitetty 2011 * Phantom - Pariisin oopperan kummitus, esitetty 2019 ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Marian Adámek

Marian Adámek (s. 2. lokakuuta 1997 Třinec) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Tšekin Extraligassa pelaavaa HC Ocelaři Třineciä. Adámek on voittanut Třinecin joukkueessa kaksi Tšekin mestaruutta. == Ura == === Seuraura === Adámek debytoi Tšekin Extraligassa kaudella 2014–2015 HC Ocelaři Třinecin joukkueessa. Hän pelasi debyyttikaudellaan yhden ottelun ilman tilastomerkintöjä. Aikaisemmin hän oli pelannut Tšekin juniorisarjoissa vuodesta 2010 lähtien voittaen mestaruuden B-nuorissa vuonna 2015 ja A-nuorissa vuonna 2016. Kaudella 2015–2016 Adámek pelasi yhdeksän ottelua Extraligassa ja 26 ottelua Třinecin U20-joukkueessa. Seuraavan kauden hän pelasi lainalla 1. česká hokejová ligassa HC Frýdek-Místekin joukkueessa. Adámek teki ensimmäiset tehopisteensä Extraligassa kaudella 2017–2018 pelaten 38 ottelua tehoin 1+2=3. Seuraavalla kaudella tuli yksi maali 27 ottelussa, ja Adámekin edustama Třinec voitti kauden päätteeksi Tšekin mestaruuden. Kaudella 2019–2020 Adámek jäi Extraligassa pisteittä mutta oli yhä lainalla Frýdek- Místekissä Tšekin kakkostasolla ja teki siellä tehopisteet 2+16=18 pelaamassaan 28 ottelussa. Kaudella 2020–2021 Adámek teki tähänastiset ennätyspisteensä Extraligassa pelaamalla 37 ottelua tehopistein 3+11=14. Pudotuspeleissä hän keräsi kaksi syöttöpistettä ja voitti lopulta Tšekin mestaruuden Třinecin voittaessa HC Bílí Tygři Liberecin finaalisarjassa lukemin 4–1. Adámekin nykyinen sopimus HC Ocelaři Třinecissä päättyy kauden 2021–2022 jälkeen. === Maajoukkueura === Adámek on pelannut 40 nuorten maaottelua tehopistein 0+5=5 keräten 12 rangaistusminuuttia. Lisäksi hän on edustanut Tšekkiä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sveitsissä 2015. == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Voipa Sulkava

Voipa Nuorukainen Sulkava (9. huhtikuuta 1884 Virrat – 31. heinäkuuta 1970 Virrat) oli opettaja ja kuvanveistäjä. Hän vaikutti Liedenpohjan kylämuseon perustamiseenKylämuseon historiaa; Liedenpohja.fi ja teki suunnitelmat Liedenpohjan kirkkoa varten.Virtain joulu 2004, sivut 6–7 Parhaat taiteen luomisvuodet Sulkavalla olivat Tampereella, jossa hän toimi poikien veistonopettajana. Synnynnäinen taiteellinen lahjakkuus ja opiskelut muun muassa Pariisissa muodostivat pohjan hänen laajahkolle taidetuotannolleen. == Teoksia == * Topeliuksen muistomerkki Kangasalan Haralanharjulla, 1949Kuvanveistäjä Voipa Sulkava. Virtain joulu 2010, sivu 11 * Vaivaispoika Virtain kirkolla, 1956 Zacharias Topelius memorial 2.jpg|Voipa Sulkava: Sakari Topeliuksen muistomerkki (1949), Kangasala Voipa Nuorukainen Sulkava Vaivaispoika 1956.JPG|Voipa Sulkava: Vaivaispoika (1956), Virrat == Lähteet == Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Suomalaiset opettajat
Jeremy Swayman

Jeremy Swayman (s. 24. marraskuuta 1998 Anchorage, Alaska) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on maalivahti. Hän edustaa NHL-seura Boston Bruinsia. Swayman edusti yliopistotasolla Mainen yliopistoa vuosina 2017–2020. Junioriurallaan hän saavutti MM-pronssia alle 20-vuotiaiden MM- kilpailuissa 2018. Boston Bruins varasi Swaymanin vuoden 2017 varaustilaisuuden 111. pelaajana. Swayman debytoi NHL:ssä huhtikuussa 2021 Philadelphia Flyersia vastaan. Elokuussa 2023 Swayman teki Bruinsin kanssa yksivuotisen ja 3,475 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. https://www.sportsnet.ca/nhl/article/arbitrator-awards-bruins-swayman-one- year-3-475m-deal/ Hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan Bostonissa kymmenen ottelua voittaen niistä seitsemän. Swayman teki maajoukkue debyyttinsä vuoden 2022 jääkiekon MM-kisoissa. Lokakuussa 2024 Swayman teki Bruinsin kanssa kahdeksan vuoden mittaisen ja yhteensä 66 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. https://www.tsn.ca/nhl/boston-bruins-lock-up-jeremy-swayman- on-eight-year-deal-1.2184611 ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Boston Bruinsin pelaajat Luokka:Boston Bruinsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Morten Korch

Morten Korch (1876 Over Holluf, Tanska – 1954 Kööpenhamina, Tanska) oli tanskalainen kirjailija. Ensimmäisissä teoksissaan hän kertoi kotikaupungistaan mutta siirtyi 1910 viihdekirjallisuuteen. Hän kirjoitti yli sata viihderomaania. Niille on ominaista maaseutunostalgia, romantiikka ja dramaattiset käänteet. ==Suomennetut teokset== * ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Université Paris-Dauphine

Université Paris-Dauphine on yliopisto Pariisissa Ranskassa. Se on ainoa instituutio Ranskassa, joka on sekä grande école että yliopisto. Dauphine perustettiin taloustieteiden tiedekuntana vuonna 1968 entiseen Naton päämajaan Länsi-Pariisissa 16. kaupunginosassa.L'université Paris Dauphine rejoint le cercle des grandes écoles Dauphine on tunnettu opetuksestaan finanssissa, taloustieteessä, matematiikassa, oikeustieteessä ja liiketoimintastrategiassa.Université Paris-Dauphine : une ambiance entre prépa et grande école == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Université Paris- Dauphinen kotisivut Luokka:Ranskan yliopistot Luokka:Pariisin koulutus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kilpijärvi (Mäntsälä)

Kilpijärvi on matala, rehevä ja huonokuntoinen järvi Mäntsälän luoteisosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Helsingistä on 58 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Mäntsälän keskustasta kahdeksan kilometriä luoteeseen.Kilpijärvi. Järviwiki. Viitattu 28.5.2021. == Maantiede == Kilpijärven pituus lounaasta koilliseen on 3,2 kilometriä. Keskiosan leveys on yli kilometrin, etelä- ja pohjoisosa ovat selvästi kapeampia. Saaria on kaksi, noin puolen hehtaarin laajuiset Pukkisaari ja Pöytäsaari, lisäksi on Pillikari-niminen luoto. Isojärveä ympäröi maatalousmaisema, peltoviljely kuormittaa järveä. Kilpijärveen virtaa useita laskuojia, Kilpijärven länsirannalta virtaa Kilpioja Mustijokeen, joka virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Kilpijärven syvin kohta sijaitsee järven itäosassa. Se on 2,4 metriä, eli vain noin kolmanneksen järven keskisyvyyttä syvempi. Järven pintaa laskettiin 1920-luvulla. Kilpijärven ekologinen tila oli vuonna 2013 välttävä ja vuonna 2019 huono, vesitilavuus on 4 703 000 kuutiometriä. Tärkeimmät saaliskalat ovat ahven, hauki ja lahna. Kasvistoon kuuluu järviruoko ja järvikorte, jotka muodostavat rantaa kiertävän ilmaversoisvyöhykkeen, sekä uistinvita, lumme ja ulpukka. Kilpijärvi (19.007.1.001) kuuluu Kilpiojan valuma-alueeseen (19.007), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Kilpiojan alueeseen kuuluu Kilpijärven ohella Iso-Saikari, joka sijaitsee kolme kilometriä Kilpijärveltä koilliseen.Kilpiojan valuma-alue (19.007). Järviwiki. Viitattu 28.5.2021. Kilpijärvi on Isojärven jälkeen laajin Mäntsälän 30:stä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.Mäntsälä. Järviwiki. Viitattu 28.5.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Mäntsälän järvien kunnostuksen yleissuunnitelma (pdf) Luokka:Mäntsälän järvet Luokka:Mustijoen vesistö
Riepuvoikukka

Riepuvoikukka (Taraxacum glossodon) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon, voikukkien (Taraxacum) sukuun kuuluva kasvilaji. Ulkonäöltään riepuvoikukka muistuttaa eniten halkiovoikukkaa (Taraxacum glossocentrum), mutta lajit ovat erotettavissa lehtien ulkonäön perusteella. Riepuvoikukka muistuttaa lehdiltään jonkin verran myös sirovoikukkaa (Taraxacum borgvallii) sekä Taraxacum lacerilobatum -lajia. Riepuvoikukan lehdet ovat hyvin repaleisenoloiset. Lehdet ovat hyvin liuskoittuneita ja liuskat ovat pitkiä sekä kapeita. Lehtilavan päättöliuska on myös pitkä ja kapea sekä usein hieman pullomaisenmuotoinen. Riepuvoikukan kukintona on voikukille tavallisen kokoinen ja -värinen mykerö. Mykerön kukat tuottavat siitepölyä. Hedelminä olevat pähkylät ovat muihin saman sektion lajeihin verrattuna isoja, noin 4,8 mm pitkiä. Riepuvoikukkaa on tavattu Suomesta, Ruotsista, Tanskasta, Puolasta, Tšekistä sekä Slovakiasta ja se on paikallisesti yleinen. == Lähteet == * Sonck, C. E. & Øllgaard, H., 1999: New Taraxacum species from Finland — Annales Botanici Fennici, 36:293–298, ISSN 0003-3847. == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Riepuvoikukka (Taraxacum glossodon) Luokka:Voikukat
Xiaoshurui

Keisarinna Xiaoshurui (孝淑睿皇后) (2. maaliskuuta 1760 − 5. maaliskuuta 1797), mantšulaisesta täysvalkoisen lippukunnan Hitara-klaanista (喜塔臘氏) oli Yongyanin, keisari Jiaqingin puoliso ja ensimmäinen keisarinna. Hän oli Qing- dynastian keisarinna vuodesta 1796 kuolemaansa asti vuonna 1797. == Elämä == === Perhetausta === Keisarinna Xiaoshuruin henkilökohtaista nimeä ei ole kirjattu historiaan. * Isä: He'erjing'e (), palveli toisen luokan sotilasvirkamiehenä (), ja oli kolmannen arvoluokan herttua (三等公) ** Isänisä: Chang'an () ** Isän isoäiti: Rouva Ligiya * Äiti: Rouva Wanggiya * Yksi vanhempi veli ja yksi nuorempi veli === Qianlongin aikakausi === Tuleva keisarinna Xiaoshurui syntyi kiinalaisen kuukalenterin kahdeksannen kuun 24. päivänä Qianlongin 25. hallitusvuotena, gregoriaanisen kalenterin mukaan 2. lokakuuta 1760. Hitara meni naimisiin Yongyanin, Qianlongin 15. pojan kanssa 5. kesäkuuta 1774, ja hänestä tuli hänen ensisijainen puolisonsa. Hän synnytti 2. kesäkuuta 1780 Yongyanin toisen tyttären, joka kuoli ennenaikaisesti 6. syyskuuta 1783. Hitara synnytti 16. syyskuuta 1782 Yongyanin toisen pojan, Minningin, ja 20. lokakuuta Yongyanin neljännen tyttären, ensimmäisen arvoluokan prinsessa Zhuangjingin. Qing-dynastian keisarillisten potilasasiakirjojen mukaan Xiaoshuruin terveydentila oli hyvä. === Jiaqingin aikakausi === Qianlong luopui valtaistuimestaan 9. helmikuuta 1796 ja hänestä tuli väistynyt keisari. Yongyanista tuli hänen seuraajansa, Jiaqing-keisari. 12. helmikuuta 1796, Hitarasta tuli keisarinna koska hän oli keisarin ensisijainen puoliso. Keisarinna kuoli sairauteen 5. maaliskuuta 1797, oltuaan keisarinnana vain vuoden. === Daoguangin aikakausi === Jiaqing kuoli 2. syyskuuta 1820 ja Minningistä tuli hänen seuraajansa, Daoguang-keisari. Huhtikuussa tai toukokuussa 1821, hän kunnioitti äitiään antamalla tälle postuumisti arvonimen keisarinna Xiaoshurui. == Arvonimet == * Qianlongin hallituskaudella (1735–1796): ** Rouva Hitara (2. lokakuuta 1760 alkaen) ** Ensisijainen puoliso (; 5. kesäkuuta 1774 alkaen 乾隆三十九年 四月 二十七日 ) * Jiaqingin hallituskaudella (1796–1820): ** Keisarinna (; 12. helmikuuta 1796 嘉慶元年 正月 四日 ) ** Keisarinna Xiaoshu (; touko- tai kesäkuusta 1797 嘉慶二年 五月 ) * Daoguangin (1820–1850) hallituskaudella: ** Keisarinna Xiaoshurui (; huhti-toukokuusta 1821 道光元年 三月 ) == Lapset == * Ensisijaisena puolisona: ** Jiaqingin toinen tytär (2. kesäkuuta 1780 − 6. syyskuuta 1783) ** Minning (旻寧; 16. syyskuuta 1782 − 26. helmikuuta 1850), Jiaqingin toinen poika, nimitetty 3. lokakuuta 1820 Daoguang-keisariksi ** Ensimmäisen arvoluokan prinsessa Zhuangjing (; 20. lokakuuta 1784 − 27. kesäkuuta 1811), Jiaqingin neljäs tytär *** Meni naimisiin Tumed Borjigit-klaanista olevan Manibadalan (; kuoli 1832) kanssa marraskuussa tai joulukuussa 1802 ** Keskenmeno kolmannella kuulla (18. elokuuta 1785) == Viitteet == == Lähteet == * . Luokka:Kiinan keisarinnat Luokka:Vuonna 1760 syntyneet Luokka:Vuonna 1797 kuolleet
Norsun vuosi

Norsun vuosi voi tarkoittaa seuraavia asioita * Norsun vuosi, Teemu Kaskisen ja Heikki Heiskasen jännitysromaani vuodelta 2020 * Norsun vuosi (Muhammed), islamilaisen perinteen mukainen nimitys Muhammedin syntymävuodelle (570).
Johanna Karjanlahti

Johanna Karjanlahti (s. 1. syyskuuta 2001) on suomalainen pesäpalloilija. Karjanlahti edustaa Superpesiksessä pelaavia Seinäjoen Maila- Jusseja.https://www.superpesis.fi/joukkueet/naiset/seinajoen-maila-jussit/ Karjanlahden kasvattajaseura on Siilinjärven Pesis. Hän pelaa ulkokentällä lukkarina. https://yle.fi/urheilu/3-11952595 Karjanlahti on pelannut urallaan ennen kauden 2021 alkua 40 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt seitsemän tavallista juoksua, tuonut seitsemän juoksua ja kerännyt 84 kärkilyöntiä. Karjanlahti on pelannut urallaan seitsemän Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt yhden tavallisen juoksun, tuonut kaksi juoksua ja kerännyt 13 kärkilyöntiä. http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=9043&view;=pelaajakortti Hänen isänsä Jari Karjanlahti edusti Seinäjoen Maila-Jusseja Pesäpallon SM- sarjassa 1980-luvulla. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rodium(III)fluoridi

Rodium(III)fluoridi (RhF3) on rodium- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. ==Ominaisuudet ja valmistus== Huoneenlämpötilassa rodium(III)fluoridi on punaista tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on trigonaalinen. Rodium(III)fluoridi on veteen liukenematonta, eikä liukene emäksiin tai happoihinkaan. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedelliset heksa- ja nonahydraatit (RhF3·6H2O ja RhF3·9H2O). Rodium(III)fluoridinonahydraatin rakenteessa on heksa- akvarodium(III)ioni ([Rh(H2O)6]). Rodium(III)fluoridia valmistetaan kuumentamalla rodiumia tai rodium(III)kloridia ja fluoria 500–600 °C:n lämpötilaan. Muita tapoja ovat saostaminen rodiumliuoksista fluoridien avulla tai kaliumheksafluororodaatin vetyfluoridiliuoksen kuumentaminen. :2 Rh + 3 F2 → 2 RhF3 ==Lähteet== Luokka:Fluoridit Luokka:Rodiumyhdisteet
Valteri-koulu Onerva

Valteri-koulu Onerva on Jyväskylän Kukkumäessä sijaitseva Opetushallituksen ylläpitämä koulu erityistä tukea tarvitseville lapsille ja nuorille joiden opetusta ei voida järjestää omassa kunnassa. He tarvitsevat usein tukea näkemisen, kuulemisen tai kieleen liittyvän vaikeuden johdosta. Koulussa järjestetään esiopetusta, perusopetusta tai lisäopetusta. Opetus tapahtuu luokkaryhmissä, joihin kuulutaan oman ikäryhmän mukaan. Opettajan lisäksi opeturyhmässä työskentelee esimerkiksi fysioterapeutti, puheterapeutti ja toimintaterapeutti. Valteri-koulu Onerva järjestää tukea myös muualla koulua käyville koululaisille. Tämän tarkoituksena on, että mahdollisimman moni erityisä tukea tarvitseva voisi käydä koulua omassa lähikoulussaan. Koulun on sunnitellut arkkitehtitoimisto Aarne von Boehm Oy. Sen rakennustyöt käynnistyivät huhtikuussa 2014. Rakennus luovutettiin marraskuussa 2015. Toiminta käynnistyi tammikuussa 2016. Koulussa on mm. taiteilija Kerttu Horilan teos "Olipa kerran", jossa on kuvattu ihmisen kokoinen jänis. Koulun yhteydessä toimii asumipalveluyksikkö pitkämatkalaisille koulun oppilaille maanantaista perjantaihin. Yksikössä on 56 huonetta, joissa asuu vakituisesti 46 lasta ja nuorta sekä tukijaksojen aikana lisäksi 10 lasta ja nuorta. Valteri-koulu Onervan naapurissa toimii Jyväskylän kaupungin ylläpitämä Kukkulan koulu. == Lähteet == Luokka:Jyväskylän peruskoulut Luokka:Kukkumäki (Jyväskylä)
Omskije Krylja

Omskie Krylia on venäläinen jääkiekkojoukkue Omskin kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 2021. == Joukkue kaudella 2024–2025 == Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit # Pelaaja Hanskakäsi Sopimus Syntymäpaikka 55 Ivan Junin L 2026 Omsk, Venäjä 77 Arseni Ahmetov L 2025 Kazan, Venäjä Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat # Pelaaja Kätisyys Sopimus Syntymäpaikka 11 Anton Kazatšjok L 2025 Omsk, Venäjä 38 Jevgeni Kalinin L 2025 Kazan, Venäjä 76 Daniil Stepanov R 2026 Minsk, Valko-Venäjä 92 Artjom Muriljov L 2025 Novokuznetsk, Venäjä Jegor Ananjin L 2025 Pereslavl-Zalesski, Venäjä Sergei Dmitrijev R 2025 Mytištši, Venäjä Mihail Patrikejev L 2025 Moskova, Venäjä Andrei Perfiljev R 2025 Novokuznetsk, Venäjä Daniil Tšaika L 2026 Moskova, Venäjä Pavel Turbin R 2025 Omsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät # Pelaaja Kätisyys Paikka Sopimus Syntymäpaikka 22 Jegor Jadikin L H 2025 Salavat, Venäjä 36 Timur Ahunov L KH 2025 Jaroslavl, Venäjä 39 Anton Kovaljov R VLH 2025 Omsk, Venäjä 68 Kirill Tankov L KH 2025 Jurga, Venäjä 75 Jevgeni Orlov L OLH 2025 Omsk, Venäjä 78 Pavel Leuka L KH 2025 Surgut, Venäjä 79 Denis Malov L H 2025 Novosibirsk, Venäjä 85 Tigran Jarulin L LH Vladivostok, Venäjä 88 Nikolai Hvorov L H 2026 Prokopjevsk, Venäjä 94 Aleksandr Mirzabalajev L VLH 2025 Moskova, Venäjä Nikita Dolgopjatov R OLH 2025 Moskova, Venäjä Lev Komissarov L KH 2025 Iževsk, Venäjä Kirill Koževnikov L LH 2025 Nižnevartovsk, Venäjä Aleksandr Lazarev L LH 2025 Angarsk, Venäjä Vjatšeslav Malov L KH 2026 Novosibirsk, Venäjä === Joukkueenjohto === * Päävalmentaja: Ramil Saifullin * Apuvalmentaja: Aleksei Bondarev * Apuvalmentaja: Andrei Mironov * Maalivahtivalmentaja: Lev Kuzemtšenko * Videovalmentaja: Andrei Tsaisler Lähde: EliteProspectshttps://www.eliteprospects.com/team/33548/omskie-krylia Viitattu 4.11.2021. == Lähteet == Luokka:Venäläiset VHL-seurat Luokka:Vuonna 2021 perustetut urheiluseurat [[Luokka:Omsk][
Äidin toive

Äidin toive on Joonas Berghällin ohjaama suomalais-tanskalais-ruotsalainen dokumenttielokuva vuodelta 2015. Elokuvan teemoina ovat äitiys, äidin ja lapsen välinen suhde sekä naisten oikeudet. Siinä kerrotaan kymmenen äidin tarinat. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2015 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Naperovoikukka

Naperovoikukka (Taraxacum laceratum) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon ja voikukkien (Taraxacum) sukuun kuuluva kasvilaji. Naperovoikukkaa on tavattu ainakin Suomesta ja Venäjältä. Sitä on havaittu muun muassa Karjalassa molemmin puolin rajaa sekä Inarista. Suomen puolella Karjalassa lajia on havaittu aiemmin harvinaisena Lieksasta ja sittemmin Kontiolahdelta. Venäjän puolelta lajia on löydetty ainakin Sortavalasta, Käkisalmelta sekä Äänislinnasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Naperovoikukka (Taraxacum laceratum) * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Taraxacum laceratum Luokka:Voikukat
Miehiä ja poikia

Miehiä ja poikia on Joonas Berghällin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2019. Elokuva on henkilödokumentti, jonka päähenkilöinä on joukko suomalaisia miehiä. Elokuvassa käsitellään haastateltavien henkilöiden elämien kipukohtia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2019 dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2019 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Georg Viktor Berndt von Haartman

Georg Viktor Berndt von Haartman (26. elokuuta 1858 Helsinki – 27. toukokuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Von Haartman Georg Viktor Berndt Viitattu 1.6.2021. Von Haartmanin vanhemmat olivat senaattori Victor von Haartman ja Augusta Vilhelmina Mellin ja puoliso Anna Matilda Kyander. Von Haartman oli insinööri, joka työskenteli valtionrautateiden palveluksessa. Von Haartman oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1904–1905.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804. Mezzosopraano Greta von Haartman oli Georg Viktor Berndt von Haartmanin tytär.Kuka kukin on 1934, s. 155 Viitattu 1.6.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
Punkkisota

Punkkisota on Joonas Berghällin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2021. Elokuva käsittelee borrelioosia ja siinä haastatellaan tautiin sairastuneita ihmisiä joiden joukkoon myös Berghäll itse kuuluu. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2021 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Georg Carl Fridolf Kuhlefelt

Georg Carl (Karl) Fridolf Kuhlefelt (30. heinäkuuta 1860 Hattula – 29. joulukuuta 1918 Loviisa) oli suomalainen juristi, pormestari ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Kuhlefelt Georg Karl Fridolf Viitattu 1.6.2021. Kuhlefeltin vanhemmat olivat alikapteeni Herman Karl Fridolf Kuhlefelt ja Adolfina Sofia Wetterhoff ja puoliso vuodesta 1886 Ellen Poppius. Kuhlefelt tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1877, suoritti oikeustutkinnon 1884 ja sai varatuomarin arvon 1887. Hän oli Loviisan pormestari 1893–1903 ja 1906–1918, poliittisista syistä virastaan erotettuna 1903. Loviisaan Kuhlefelt tuli oikeusneuvokseksi 1886. Kuhlefelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1904–1905.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804. Lääkäri, valtiopäivämies Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefelt oli Georg Carl Fridolf Kuhlefeltin veli.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Kuhlefelt Elis Gustaf Ferdinand Viitattu 1.6.2021. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Loviisan pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefelt

Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefelt (21. elokuuta 1865 Porvoo – 10. syyskuuta 1935 Helsinki) oli lääkäri ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Kuhlefelt Elis Gustaf Ferdinand Viitattu 1.6.2021. Kuhlefeltin vanhemmat olivat alikapteeni Herman Karl Fridolf Kuhlefelt ja Adolfina Sofia Wetterhoff ja puoliso vuodesta 1888 Katarina Elisabet Estlander. Kuhlefelt tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1883 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1893. Toimittuaan ensin lääkärinä useilla eri paikkakunnilla ja laitoksissa hän oli piirilääkäri Helsingissä 1895–1923. Kuhlefelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900 ja 1904–1905.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central- Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804. Juristi, pormestari, valtiopäivämies Georg Carl Fridolf Kuhlefelt oli Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefeltin veli.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Kuhlefelt Georg Karl Fridolf Viitattu 1.6.2021. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1865 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Luokkasyrjintä

Luokkasyrjintä perustuu esimerkiksi joko syntyperään tai taloudelliseen asemaan.What Is Classism, classism.org, viitattu 11.6.2021 Luokkapohjaista syrjintää ilmenee kaikissa yhteiskunta- ja varallisuusluokissa. ==Lähteet== Luokka:Syrjintä
Dmitri Kozlovski

Dmitri Eduardovitš Kozlovski (synt. Nehvjadovitš, ; s. 23. joulukuuta 1999 Pietari) on venäläinen taitoluistelija. Hän on pariluistelun Euroopan-mestari ja MM-mitalisti. Kozlovski nousi parinsa Aleksandra Boikovan kanssa kansainväliseen julkisuuteen pariluistelussa saavuttamalla nuorten maailmanmestaruskilpailuissa hopeaa vuonna 2017. He johtivat vielä lyhytohjelman jälkeen mutta saivat vapaaohjelmassa vasta neljänneksi parhaat pisteet. Kaudella 2018–2019 he sijoittuivat Venäjän-mestaruuskilpailuissa pronssille ja pääsivät aikuisten arvokisoihin. Euroopan-mestaruuskilpailuissa he saavuttivat pronssia ja maailmanmestaruuskilpailuissa tuloksena oli kuudes sija. Syksyllä 2019 he voittivat Skate Canada Internationalin ja Moskovassa kilpaillun Rostelecom Cupin. Vuonna 2020 he voittivat ensimmäisen Venäjän- mestaruutensa. Seuraavaksi he voittivat Euroopan-mestaruuden Venäjän ottaessa kolmoisvoiton ja saivat parhaat pisteet sekä lyhyt- että vapaaohjelmassa. Saman vuoden maailmanmestaruuskilpailut peruuntuivat koronaviruspandemian vuoksi. Kaudella 2020–2021 Boikova ja Kozlovski uusivat Rostelecom Cupin voittonsa ja sijoittuivat Venäjän-mestaruuskilpailuissa hopealle. MM- kilpailuissa 2021 he johtivat lyhytohjelman jälkeen mutta olivat vapaaohjelmassa vasta neljänsiä ja putosivat pronssille. EM-kilpailuissa 2022 he saavuttivat pronssia venäläisten ottaessa kolmoisvoiton. Kozlovski on pituudeltaan 185-senttimetrinen. Häntä ja 164-senttimetristä Boikovaa valmentavat Artur Mintšuk ja Tamara Moskvina. == Lähteet == Luokka:Venäläiset taitoluistelijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 pudotuspelit

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 pudotuspelit pelattiin 3.–6. kesäkuuta 2021. Lohkojen neljä parasta etenivät pudotuspelivaiheeseen ==Pudotuspeleihin selviytyneet joukkueet== Lohko Voittaja Toinen Kolmas Neljäs A B ===Joukkueiden järjestys lohkomenestyksen mukaisesti=== Joukkueet sijoitetaan uudestaan välieriin niin, että toisessa välierässä parhaimmin alkulohkoissa menestynyt joukkue kohtaa heikoimmin menestyneen ja toisessa kakkonen kohtaa kolmosen. Kriteerit, joilla lohkomenestys määritellään: # lohkosijoitus # pisteet # maaliero # tehdyt maalit # sijoittelu ennen turnausta Sijoitukset ennen puolivälieriä taulukkomuodossa: Sijoitus Joukkue Lohko 1\. B 2\. A 3\. B 4\. A 5\. A 6\. B 7\. A 8\. B ==Turnauspuu== Välieräparit määräytyivät joukkueiden alkulohkomenestyksen mukaan. ==Puolivälierät== == Välierät == == Pronssiottelu == == Loppuottelu == ==Lähteet== Luokka:Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2021
Motojirō Kajii

Motojirō Kajii (, 1901 – 1932 Osaka, Japani) oli japanilainen kirjailija. Kajii sairasti nuorena tuberkuloosin mutta alkoi parikymppisenä viettää dekadenttia elämää. Hän aloitti englanninkielisen kirjallisuuden opinnot Tokion yliopistossa ja perusti muiden opiskelijoiden kanssa pienen piirin coterie-kirjallisuuslehden Aozora (’Sinitaivas’), joka ilmestyi 1920-luvun jälkipuolella pari vuotta. Hän edusti lähinnä estetismiä ja sai vaikutteita Leo Tolstoilta, Charles Baudelairelta ja Edgar Allan Poelta. Sairaus uusiutui 1926, ja parantolahoidosta huolimatta hän kuoli 1932. Kajii sai arvostusta vasta kuolemansa jälkeen. Hänen tuotannolleen on ominaista hienostunut runollisuus, jossa pohjavireenä on ahdistus, epätoivo ja dekadenssi. Tyyli on loogista ja analyyttistä. Novellikokoelma Remon ilmestyi 1931, ja juuri ennen hänen kuolemaansa 1932 ilmestyi Chūōkōron-lehdessä pienoisromaani Nonki na kanja. Kokoelma hänen kirjeitään ilmestyi 1955 nimellä Wakaki shijin no tegami (’Nuoren runoilijan kirjeitä’). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Japanilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Ryū Murakami

Ryū Murakami (, 19. helmikuuta 1952 Sasebo, Japani) on japanilainen kirjailijaMurakami, Ryū, Kirjasampo 1.6.2021 ja elokuvantekijä. Hän on tehnyt omista kirjoistaan 1980-luvulta lähtien elokuvasovituksia.Ralph McCarthy, Ryu and me, Kyoto Journal 30.11.2011, viitattu 1.6.2021 Murakami asui lapsena kaupungissa, jossa oli Yhdysvaltojen sotilastukikohta, ja se näkyy teemana laajasti hänen tuotannossaan. Keskeisiä henkilöitä ovat ihmiset, joista on tullut olosuhteiden vuoksi yhteiskunnan hylkiöitä. Russell Thomasin mukaan Murakami suuntaa kirkkaan valon yhteiskunnan pimeimpiin nurkkiin. Siitä näkökulmasta Thomas on valinnut The Guardianissa Murakamin romaanin Koinrokkā beibīzu ('Säilytyslokerovauvat') kymmenen parhaan Japaniin sijoittuvan romaanin joukkoon.Russell Thomas, 10 of the best books set in Japan, The Guardian 30.6.2021, viitattu 1.6.2021 Esikoisteoksestaan Kagirinaku tōmei ni chikai burū ('Lähes loputtoman läpikuultavan sininen') hän sai 1976 Akutagawa- palkinnon, joka on Japanin arvostetuimpia kirjallisuuspalkintoja.Joseph George, The Future of Japan Is 'Very Dark,' Says Ryu Murakami, Vice.com 3.5.2013, viitattu 1.6.2021 Murakamin romaaniin perustuu Takashi Miiken elokuva Audition (Odishon)., viitattu 1.6.2021 ==Palkinnot ja tunnustukset== * Akutagawa-palkinto 1976 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Japanilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt