EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Viljo Lilja

Kaarlo Viljo Kultimo Lilja (17. lokakuuta 1905 Pirkkala – 23. kesäkuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. Viitattu 16.3.2023. ==Henkilöhistoria== Liljan vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Salomon Lilja ja Lyydia Hervanta ja puoliso vuodesta 1933 hammaslääkäri Elli Siviä Salonen. Lilja tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1926 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1930. Hän oli Metsähallituksen ylimääräinen metsänhoitaja 1930, vt. metsänarvostelija 1930–1933, metsänarvostelija 1933–1945 ja vt. metsätaloudentarkastaja 1937–1940 ja 1940–1941. Maatalousministeriön asutusasiainosastolla Lilja oli Orimattilan ja muiden kuntien pika-asutustoimikunnan metsänhoitajajäsen 1940, ylimääräinen virkamies 1941, ylimääräinen esittelijä 1944–1945, metsäjaoston vt. jaostopäällikkö 1945 ja jaostopäällikkö vuodesta 1945. Lilja oli myös Itä- Karjalan Sotilashallintoesikunnan metsätoimiston toimistoupseeri 1941–1943, Itä-Karjalan sotilashallinnon metsäosaston toimistopäällikkö 1943–1944, maatalousministeriön ylimääräinen esittelijä vuodesta 1948 sekä maanhankintalain toimeenpanon tarkastaja 1946–1949, tilapäinen esittelijä 1953 ja metsätoimiston vt. toimistopäällikkö 1953. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä. Asiantuntijana Lilja erikoistui asutustoimintaan liittyviin pienmetsätalouden kysymyksiin. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1958. ==Julkaisuja== * Metsäkäsikirja: Asutustoiminnasta ja sen tuloksista, 1956, ss. 279-285 * Metsänhoitajien jatkokurssit: Asutustilojen metsätaloudesta, 1957. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Jacques Hnizdovskyi

Jacques (Jakiv) Hnizdovskyi, (27. tammikuuta 1915 Pylyptše, Borštšivin piiri, Galitsia – 8. marraskuuta 1985 New York, New York, Yhdysvallat) oli ukrainalaissyntyinen yhdysvaltalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kirjan ulkoasun suunnittelija. Hnizdovskyi opiskeli Varsovassa ja Zagrebissa ja muutti 1949 Yhdysvaltoihin. Hän nimitti tyyliään "yksinkertaistetuksi realismiksi", jossa kohde supistui perusmuotoonsa. Öljymaalauksissa voi olla useita hahmoja, esimerkkinä The Homeless (myös nimellä Displaced Persons, 1947). Hän maalasi myös muotokuvia, maisemia, asetelmia, sarjan Pariisin metrosta, New Yorkin pilvenpiirtäjistä ja bronxilaisista kivitaloista. Sama tyyli ilmenee hänen puuleikkauksissaan, joita hän teki lähes 250. Hänen alkuperäiseen Albrecht Düreriä muistuttavaan tyyliinsä tuli myöhemmin aineksia ukrainalaisista barokkikaiverruksista, kiinalaisista ja japanilaisista puuleikkauksista ja myös moderneista tyyleistä, ja ne sulautuivat yhteen persoonalliseksi tyyliksi, joka toi hänelle kansainvälistä arvostusta. Hän teki kirjankuvituksia ja suunnitteli kirjankansia, muun muassa Encyclopedia of Ukrainen ulkoasun, ja ex libriksiä. Hnizdovskyi toi teoksiaan näytteille heti toisen maailmansodan päätyttyä Saksassa pidettyihin ukrainalaistaiteilijoiden näyttelyhin. Hän piti myös yksityisnäyttelyitä. Hänen teoksiaan on merkittävissä pysyvissä kokoelmissa yhdysvaltalaisissa museoissa, gallerioissa, yliopistoissa ja kirjastoissa ja myös yksityiskokoelmissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset taiteilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset taiteilijat Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Ikigai

Ikigai () on japanilainen filosofinen käsite, joka viittaa johonkin, joka antaa ihmiselle merkityksellisyyden tunteen tai syyn elää. Sana ikigai muodostuu sanoista iki, ’elämä’ ja kai, ’omien odotusten ja toiveiden toteuttaminen’. Vaikka termi ”ikigai” on esiintynyt japanin kielessä jo ainakin 1300-luvulta lähtien, on termi käynyt läpi erilaisia ​​merkityksiä aikojen saatossa. Vasta 1960-luvun puolivälissä, kun Japanin elintasossa koettiin merkittävä parannus talousbuumin seurauksena, alkoi Japanissa tähän päivään kestänyt ”ikigai”-buumi kirjoissa ja aikakauslehtissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * PositivePsychology.com: ”The Philosophy of Ikigai: 3 Examples About Finding Purpose” Luokka:Japanilainen kulttuuri Luokka:Japaninkieliset sanat ja sanonnat
Jyväskylän suurajot 1984

Suomen ralli 1984 (viralliselta nimeltään 34. Rally of the 1000 Lakes) oli rallin maailmanmestaruussarjan yhdeksäs kilpailu kaudella 1984. Kilpailu järjestettiin 24.-26\. elokuuta 1984 Jyväskylässä. == Reitti == Erikoiskokeiden yhteispituus oli (suunniteltu pituus oli ). Reitti oli hyvin samankaltainen kuin edellisenä vuonna. Reitti Perjantai Lauantai Sunnuntai Jyväskylä–(Kuhmoinen)*–Jyväskylä Jyväskylä–(Pieksämäki)*–Jyväskylä–Janakkala Janakkala–Mänttä–Jyväskylä 11 EK:ta 23 EK:ta 17 EK:ta 117.34 km 201,75 km 141,87 km *=ei kokoomataukoa Lauantaina Kuusanmäen erikoiskoe jaettiin kahtia, ja loppuosasta tuli uusi erikoiskoe Moksi, joka tunnettaisiin myöhemmin Korpiahon nimellä, eikä vuoden 1988 ja sen jälkeisillä Moksin erikoiskokeilla ole mitään tekemistä tämän kanssa. Myös Evo jaettiin kahteen osaan, mutta nimet olivat Evo 1 ja Evo 2. Uusia erikoiskokeita olivat myös Raitoo, Pirttijärvi, Murole ja Syväjärvi. == Kilpailun tapahtumia == Humalamäen erikoiskoe keskeytettiin ja poistettiin tuloksista, koska tapahtui onnettomuus, jossa katsojia loukkaantui. Brittiläiskaksikko Julian Roderick ja David Holmes ajoivat Vauxhall Chevettellä, joka hypyn jälkeen laskeutui huonosti ja kaatui. Roderick ja Holmes olivat harrastajia, jotka olivat Jyväskylässä ensimmäistä kertaa. Onnettomuutta käsiteltiin käräjillä, joissa yhdelle tai kahdelle järjestysmiehelle annettiin huomautus tilanteesta, jossa katsojat olivat tulleet tien tuntumaan ja olisi pitänyt ilmoittaa lähtöön. Michele Mouton kaatoi autonsa lauantaiaamuna ja keskeytti lopulta Laajavuoren päivätauolle. Hänen tallitoverinsa Hannu Mikkola puolestaan keskeytti Päijälän erikoiskokeelle eturipustuksen petettyä hypyssä. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1\. Ari Vatanen Terry Harryman Peugeot 205 Turbo 16 4:08.49 0.0 2\. Markku Alén Ilkka Kivimäki Lancia Rally 037 4:10.49 +2:00 3\. Henri Toivonen Juha Piironen Lancia Rally 037 4:12.57 +4:08 4\. Stig Blomqvist Björn Cederberg Audi Quattro A2 4:14.01 +5:12 5\. Juha Kankkunen Fred Gallagher Toyota Celica Twincam Turbo 4:19.39 +10:50 6\. Per Eklund Dave Whittock Audi Quattro A2 4:20.18 +11:29 7\. Erkki Pitkänen Rolf Mesterton Nissan 240RS 4:33.58 +25:09 8\. Bruno Saby Jean-François Fauchille Renault 5 Turbo 4:35.26 +26:37 9\. Jouko Pöysti Reijo Savolin Opel Ascona 400 4:36.37 +27:48 10\. Kalevi Aho Timo Hakala Opel Manta 400 4:36.51 +28:02 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Muuta == * Peugeot 205 Turbo 16:n ensimmäinen voitto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally- Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla Luokka:MM-rallikausi 1984 Luokka:Suomen ralli
Nakkilan seurakunta

Nakkilan seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Ala- Satakunnan rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunnan vt. kirkkoherrana toimii Olli-Matti Vuori. Seurakunnan pääkirkkona toimii Nakkilan kirkko. == Papisto == === Kirkkoherrat === * 1996–2012: Lasse Vappula == Lähteet == Luokka:Turun arkkihiippakunnan seurakunnat Luokka:Nakkila
Levoton Tuhkimo (elokuva)

Levoton Tuhkimo on 25. joulukuuta 2024 ensi-iltansa saanut Mari Rantasilan ohjaama ja Hanna Leivonniemen käsikirjoittama suomalainen elokuva, joka ammentaa Dingo-yhtyeen tarinasta. Elokuvan tuottivat Marko Talli ja Anni Pänkäälä Yellow Film & TV:stä, ja sen levittää elokuvateattereihin Nordisk Film. Esitysoikeudet elokuvaan on hankkinut Yle. Pertti Neumann nähdään elokuvassa sivuroolissa. == Kuvaukset == Elokuvan kuvaukset alkoivat Porissa syyskuussa 2023. Elokuvaa kuvattiin myös Helsingissä. == Julkaisu == Levottoman Tuhkimon maailmanensi-ilta järjestettiin Porissa 20. marraskuuta 2024. Kutsuvieraille tarkoitetussa tilaisuudessa olivat paikalla myös Dingon jäsenet Pertti Neumann ja Jonttu Virta sekä yhtyeen alkuperäinen basisti Jarkko Eve. Toinen kutsuvierasnäytös pidettiin Helsingin Tennispalatsissa 27. marraskuuta 2024. Tilaisuudessa olivat paikalla myös kaikki Dingon nykyiset jäsenet. Suomessa elokuvan valtakunnallinen ensi-ilta oli 25. joulukuuta 2024. Levottoman Tuhkimon esitysoikeudet on myyty myös Viroon, jossa se tuli elokuvateattereihin vuoden 2025 alussa. == Näyttelijät == == Vastaanotto == Episodi Jouni Vikman Helsingin Sanomat Pertti Avola Iltalehti Juho Rissanen Ilta-Sanomat Taneli Topelius Seura Jukka Vuorio Elokuva sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. Elokuva arvosteltiin epäonnistuneeksi muun muassa Dingon uran liian pintapuolisesta käsittelystä. Toisaalta elokuvaa on kehuttu myös onnistuneesta 1980-luvun kuvailusta ja onnistuneista maskeerauksista. Varsinkin Saku Taittosen roolisuoritus Neumannnina ja Elias Salosen rooli Lasse Norreksena saivat kehuja. Dingon managerina toiminut Lasse Norres piti roolihahmoaan epäonnistuneena. Norreksen mukaan elokuva antaa hänestä väärän kuvan. Elokuvan oli nähnyt kahden ensimmäisen esitysviikon aikana yli 100 000 katsojaa. == Soundtrack == * Musiikkia elokuvasta Levoton Tuhkimo (29. marraskuuta 2024) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Levoton Tuhkimo -elokuvan traileri Youtubessa. Luokka:Vuoden 2024 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset elämäkertaelokuvat Luokka:Mari Rantasilan ohjaamat elokuvat Luokka:Dingo
Kuramoto-malli

Kuramoto-malli on muun muassa neurotieteessä käytetty signaaleihin liittyvä matemaattinen malli, joka simuloi useiden oskillaattoreiden siirtymistä ei- synkronisesta tilasta synkronoituneeseen tilaan. Kuramoto-mallissa on K -arvo, joka kuvaa oskillaattoreiden yhteyksien voimakkuutta. Oletuksena mallissa on, että jokaisella oskillaattorilla on oma taajuutensa. Kuramoto-malli koostuu N-määrästä tietyssä vaiheessa olevista oskillaattoreista θ, joilla on luonnollinen taajuus ω. Oskillaattorit pyrkivät siis sekä pitämään oman taajuutensa, että K-arvon (kytkentä-arvon, engl. coupling) seurauksena synkronoitumaan keskenään. Kun K on matala, oskillaattorit liikuvat vapaasti suhteessa toisiinsa ja kun K on korkea (tietty raja-arvo ylittyy), oskillaattorit synkronoituvat. Synkronisaatiota voidaan mitata järjestys- parametrilla (engl. order), joka kuvaa synkronisaation kaaoksen ja järjestyksen astetta. Kuramoto-malli noudattaa kaavaa θi = ωi \+ Σ Kij sin(θj \- θi), jossa i = 1,...,0. Kuramoto-malli koostuu N määrästä θi kytkeytyneistä oskillaattoreita ajan funktiona. == Lähteet == * Acebrón, J. A., Bonilla, L. L., Vicente, C. J. P., Ritort, F., & Spigler, R. (2005). The Kuramoto model: A simple paradigm for synchronization phenomena. Reviews of modern physics, 77(1), 137. ===Viitteet=== Luokka:Matematiikka
Porin Teljän seurakunta

Porin Teljän seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakuntayhtymään ja sen kirkkoherrana toimii Kaisa Huhtala. == Lähteet == Luokka:Porin seurakunnat Luokka:Turun arkkihiippakunnan seurakunnat
Länsi-Porin seurakunta

Länsi-Porin seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakunta yhtymään ja sen kirkkoherrana toimii Helena Kuusiranta. == Lähteet == Luokka:Porin seurakunnat Luokka:Turun arkkihiippakunnan seurakunnat
Huittisten helluntaiseurakunta

Huittisten helluntaiseurakunta eli Huittisten Kotikirkko (aik. Huittisten Siion-seurakunta) on vuonna 1945 perustettu Huittisissa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on Suomen Helluntaikirkon jäsen. Vuonna 1986 seurakunta kuului Satakunnan keskikokoisiin helluntaiseurakuntiin jäsenmäärän ollessa 200–400 hengen välimaastossa. == Historia == Huittisissa on historiallisesti pitkät perinteet voimakkaan hengellisen liikehdinnän alueena. Liisa Erkintyttären kautta 1756 syntynyt rukoilevaisherätys levisi Huittisiin. Lauttakylän Junttilassa pidettyihin hartauksiin 1842 osallistuneisiin sovellettin hartaudet kieltävää konventikkeliplakaattia. Huittinen oli myös 1820–1840-luuvilla voimakkaan evankelisen herätyksen aluetta.Vahtera 1990, s. 203– Helluntaiherätys saapui Huittisiin 1930-luvun alussa. Alussa seurakunnan työalue oli laaja käsittäen Punkalaitumen, Keikyän, Kiikan, Köyliön, Säkylän, Vampulan, Alastaron ja Urjalan pitäjät. Vuonna 1938 Artturi Kukkula ja Martti Kallio pitivät Runnin mäellä. Kesällä 1939 Lauttarannassa järjestettin kastetilaisuus. Seurakuntalaiset tekivät lähetystyötä Huittisten varavankilassa. Sotien jälkeen Artturi Kukkula asettui asumaan Huittisiin ja myös Keikyässä syntyi herätystä 1946–1947. Lauttakylän ensimmäinen kastetilaisuus pidettiin juhannuksena 1946. Huittisten helluntaiseurakunta perustettiin 16. syyskuuta 1945. Seurakunta toimi pitkään nimellä Huittisten Siion-seurakunta, kunnes se otti 14. helmikuuta 1982 uudelleen nimeksi Huittisten helluntaiseurakunta. Seurakunta hankki ensimmäisen kokousteltan 1961. == Rukoushuone == Huittisten helluntiaseurakunta perusti rukoushuoneyhdistyksen lokakuussa 1948. Ennen omaa rukoushuonetta seurakunta kokoontui palokunnan tilooissa. Helluntaiseurakunta osti sillan vieressä sijaitseva Matikaisen tilan ja kunnosti sen rukoushuoneekseen. Ensimmäinen ehtoolliskokous pidettiin talossa 3. huhtikuuta 1949. Rukoushuone vihittiin käyttöön 2. heinäkuuta 1950. Kokoussalissa on 150 paikkaa. Seurakunta sai vaihtaa omistamansa rukoushuoneen ja Matikaisen tilan Huittisten kauppaln omistamaan Puistola-nimiseen tonttiin. Helluntaiseurakunta rakensi uuden temppelin Puistolaan, joka valmistui 1978. Lähes kaikki uuden temppelin rakennustyöt tehtiin talkootyönä. == Saarnaajat == Huittisten helluntaiseurakunnan saarnaajina ovat toimineet: * 1945–1951: Artturi Kukkula * 1951–1975: Väinö Laamanen * 1975–1978: Paavo Virtanen * 1979–1980: Paavo Riikonen * 1981–1982: Aulis Jokiniemi * 1983-1988: Kaarlo Häyhä * 1989– Heikki Kaikula == Katso myös == * Helluntaiherätys Suomessa * Suomen Helluntaikirkko * Huittisten seurakunta == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat Luokka:Huittisten seurakunnat
King’s Road

King’s Road on katu Lontoon Kensington and Chelsean ja Hammersmith and Fulhamin kaupunkipiireissä. Se tunnettiin 1960- ja 1970-luvuilla nuorisokulttuurista, muodista ja musiikista. Nykyään se on suosittu ostoskatu. King’s Road alkaa Sloane Squarelta ja kulkee Chelsean kaupunginosan halki Fulhamin rajalle lännessä. Fulhamin puolella se jatkuu Waterford Roadille asti, minkä jälkeen sen nimeksi vaihtuu New King’s Road. Katu päättyy Fulham High Streetille lähellä Putney Bridgea Fulhamin lounaisosassa. == Historia == King’s Road rakennettiin alun perin kuningas Kaarle II:n yksityistieksi, jotta hän voisi liikkua vaivattomammin St. Jamesin ja Hampton Courtin palatsien välillä.Croot, s. 2–13 Vuonna 1720 tien varteen pystytettiin kolme tullitupaa, joiden avulla yritettiin valvoa, että tiellä liikkuisi vain erityisluvan saaneita yläluokan edustajia. Lupien väärentäminen oli kuitenkin yleistä ja kärhämät tullimiesten ja matkalaisten välillä jatkuivat koko 1700-luvun ajan. Tilannetta ei helpottanut, että hallitsija oli sallinut yhdistää yksityistiehensä yleisiä teitä. 1800-luvun alkuun mennessä King’s Road oli enää nimellisesti yksityinen ja sillä liikkui säännöllisesti vuokra- ja postivaunuja. Vuonna 1830 tien ylläpito siirtyi lopulta kruunulta Chelsean seurakunnalle, vaikka virkamiehet yrittivätkin vielä rajoittaa sen käyttöä muutamia vuosia. Tietä levennettiin ja kunnostettiin 1840–1860-luvuilla ja sen varrelle alettiin rakentaa asuin- ja liikerakennuksia, joiden ansiosta Chelsean keskusta siirtyi Thamesin rannasta sisämaahan. Kun Chelsea sai uuden hautausmaan vuonna 1855, tien nimeksi muutettiin Cemetery Road – nimi vaihdettiin takaisin King’s Roadiksi Yrjö V:n kruunajaisten yhteydessä vuonna 1911. King’s Road tuli tunnetuksi 1960-luvulla svengaavan Lontoon ja mod- kulttuurin keskuspaikkana. 1970-luvulla kadun liepeillä kukoisti Vivienne Westwoodin kaupallistama punk-kulttuuri ja sen lähistöllä viettivät aikaansa monet rockyhtyeet, kuten Beatles, Rolling Stones ja Led Zeppelin. 2000-luvulle tultaessa katu on muuttunut vähitellen kapinahenkisestä nuorisokulttuurin kehdosta elegantiksi ostoskaduksi, joka houkuttelee myös matkailijoita. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Chelsea (Lontoo) Luokka:Fulham Luokka:Lontoon kadut
Rauman seurakunta

Rauman seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Ala- Satakunnan rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Valtteri Virta. == Papisto == === Kirkkoherrat === * 1999–2003: Raimo Vuoristo == Lähteet == Luokka:Turun arkkihiippakunnan seurakunnat Luokka:Rauman seurakunnat
3-hydroksi-2-naftoehappo

3-hydroksi-2-naftoehappo (C11H8O3) eli 3-hydroksi-2-naftaleenikarboksyylihappo on aromaattisiin karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää väriaineiden valmistukseen. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa 3-hydroksi-2-naftoehappo on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen, mutta paremmin emäksisiin liuoksiin. Aine liukenee muun muassa etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. 3-hydroksi-2-naftoehappo reagoi muun muassa karboksyylihapoille tyypillisesti ja elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla.Mannan Talukder & Curtis R. Kates: Naphthalene Derivatives, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000.Gerald Booth: Naphthalene Derivatives, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. 3-hydroksi-2-naftoehappoa valmistetaan 2-naftolista ja hiilidioksidista Kolbe–Schmitt-reaktiolla emäksisissä oloissa 235-260 °C:n lämpötilassa. 3-hydroksi-2-naftoehappoa käytetään lähtöaineena valmistettaessa useita atsovärejä, ja myös siitä valmistetut amidit ovat merkittäviä väriaineiden synteeseissä käytettäviä yhdisteitä. == Lähteet == Luokka:Aromaattiset hapot
Kari Hautamäki (kirjailija)

Kari Hautamäki (s. 1981 Gävle, Ruotsi) on ruotsinsuomalainen kirjailija ja ensihoitaja sekä entinen mäkihyppääjä. Hautamäen esikoisteos Et sinä (vielä) kuole julkaistiin vuonna 2021, ja kirjan jatko-osa Nyt sinä kuolet vuonna 2023. Et sinä (vielä) kuole -teoksen ruotsinkielinen käännös Du ska inte dö (ännu) julkaistiin vuonna 2022. Kirjoissa Hautamäki kertoo mieleenpainuvimmista kokemuksistaan ensihoitajana Suomessa ja Ruotsissa. == Elämä ja ura == Kari Hautamäki syntyi vuonna 1981 Gävlessä Ruotsissa suomalaiseen perheeseen. Perhe muutti Suomeen 1990-luvun alussa ja asettui asumaan Lahden Mukkulaan. Hautamäki aloitti Matti Nykäsen innoittamana mäkihypyn ja liittyi Lahden mäkipoikiin. Hän pääsi nopeasti kansallisiin valmennusryhmiin, ensin nuorten ja sitten aikuisten edustusjoukkueisiin. Armeijan hän suoritti urheilujoukoissa. Hautamäki lopetti mäkihyppyuransa 2000-luvulla. Hän opiskeli ensin sairaanhoitajaksi ja myöhemmin erikoissairaanhoitajaksi. Suurimman osan urataan Hautamäki on työskennellyt ensihoitajana Lahdessa ja Tukholmassa. Nykyään hän työskentelee ensihoitajana Pohjois-Ruotsissa. Vuonna 2021 Hautamäki valmistui opettajaksi. == Lähteet == Luokka:Ruotsinsuomalaiset henkilöt Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset mäkihyppääjät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1981 syntyneet
Onni Kärki

Onni Oskari Kärki (s. 15. syyskuuta 2003 Rovaniemi) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Pelipaikaltaan Kärki on kulmapuolustaja. Hän edustaa Kuopio Steelerssiä (2022–). == Pelaajaura == Kärki aloitti amerikkalaisen jalkapallon 2020 Rovaniemi Nordmenissa. Hän edusti Nordmenia kaudet 2020 ja 2021. Rovaniemellä Kärki voitti lukuisia joukkueen sisäisiä palkintoja, kuten vuoden puolustajan sekä -erikoisjoukkuepelaajan palkinnot. Kaudelle 2022 Kärki siirtyi hallitsevan suomenmestarin Kuopio Steelersin kokoonpanoon. Kärjen edustama Steelers voitti suomenmestaruuden kaudella 2022 kolmatta kertaa peräkkäin. == Lähteet == https://www.lapinkansa.fi/onni-karki- sai-pm-hopeaa-rovaniemi-nordmenin-jenkk/4062674 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023 https://www.lapinkansa.fi/rovaniemi-nordmenin-onni-karki- jenkkifutiksen-nuor/4043063 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023 https://www.lapinkansa.fi/rovaniemen-kolmikko-roni-laine-hannes-harju-ja- onn/4922762 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023 https://steelers.fi/liigajoukkueen-harjoituskausi-alkaa-positiivisissa- merkeissa/ Kuopio Steelers. Viitattu 16.3.2023 Luokka:Suomalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pyrjatynin kansallispuisto

Pyrjatynin kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Pultavan alueen luoteisosassa. Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 120,2842 neliökilometriä. Kansallispuisto sijaitsee Dneprin vasemmanpuoleisen sivuhaaran, Udaijoen varrella, aiemman Pyrjatynin piirin (nyk. Lubnyn piirin) alueella. Pyriatynskyi National Nature Park.jpg|Kansallispuiston logo. Заплавні луки р. Удай між селами Леляки та Кейбалівка.jpg PZF 059.jpg Пирятинський район.jpg Національний природний парк "Пирятинський". Лебеді на р. Удай у ландшафтному заказнику "Дейманівський". Фото Н. Миленко.jpg Сон чорніючий.jpg ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Natsionalnyi pryrodnyi park "Pyrjatynskyi" * Абдулоєва О.С., Данько К.Ю., Проценко Ю.В. & Подобайло А.В. : ПРИРОДА НАЦІОНАЛЬНОГО ПРИРОДНОГО ПАРКУ «ПИРЯТИНСЬКИЙ» (2017, pdf) (biomed.knu.ua) Luokka:Ukrainan kansallispuistot Luokka:Pultavan alue
Hannes Harju

Hannes Valdemar Harju (s. 7. tammikuuta 1999 Espoo) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Harju on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Tällä hetkellä Harju edustaa Vaahteraliigaseura Kuopio Steelersiä. == Pelaajaura == Harjun ura alkoi 2018 Rovaniemi Nordmenin riveissä Harjun ollessa 18-vuotias. Pelattuaan Rovaniemi Nordmenissa kausina 2018-2020, Harju siirtyi Vaahteraliigaan hallitsevan suomenmestarin Kuopio Steelersin riveihin. Harjun ensimmäinen vaahteraliigakausi oli menestys hänen voittaessaan Vaahteraliigan vuoden tulokkaan palkinnon sekä suomenmestaruuden. Harjun toinen vaahteraliigakausi päättyi hänen toiseen suomenmestaruuteen Kuopio Steelersin voitettua Vaahteramaljan kolmatta kertaa peräkkäin. Kauden 2022 jälkeen Harju kirjoitti jatkosopimuksen Kuopio Steelersin kanssa. == Lähteet == # Rovaniemen kol­mik­ko Roni Laine, Hannes Harju ja Onni Kärki Stee­ler­sin SM-kul­ta­juh­lis­sa Lapin Kansa. Viitattu 16.3.2023 # Suomi saa­vut­ti ame­rik­ka­lai­sen jal­ka­pal­lon EM-prons­sia - jouk­kuees­sa kaksi ro­va­nie­me­läi­sen Nord­me­nin kas­vat­tia Lapin Kansa. Viitattu 16.3.2023 # Roni Laine ja Hannes Harju Suomen mes­ta­reik­si Lapin Kansa. Viitattu 16.3.2023 # Kuopio Steelersin lokakuun kokoonpano julkaistu Kuopio Steelers. Viitattu 16.3.2023 Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Suomalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat
Säkylä-Köyliön seurakunta

Säkylä-Köyliön seurakunta (ent. Säkylän seurakunta) on Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunta Ala-Satakunnan rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Irina Kaukinen. Seurakuntaan kuuluu Köyliön kappeliseurakunta. == Lähteet == Luokka:Turun arkkihiippakunnan seurakunnat Luokka:Säkylä
Chesley Sullenberger

Chesley Burnett ”Sully” Sullenberger III (s. 23. tammikuuta 1951 Denison, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen lentäjä, joka oli 15. tammikuuta 2009 lentokapteenina US Airwaysin lennolla 1549. Heti lentoonlähdön jälkeen koneen moottorit sammuivat lintuparveen osumisen johdosta, ja Sullenberger teki onnistuneen pakkolaskun Hudsonjokeen keskelle New Yorkia. Sullenberger lensi Yhdysvaltain ilmavoimissa McDonnell Douglas F-4 Phantom II -hävittäjäpommittajaa vuodet 1973–1980. Hän liittyi samana vuonna liikennelentäjäksi Pacific Southwest Airlinesille, jonka osti vuonna 1988 US Airways. Hän toimi myös muun muassa kouluttajana ja Yhdysvaltain kansallisen liikenneturvallisuuslautakunnan (NTSB) onnettomuustutkijana. Sullenberger jäi eläkkelle pakkolaskua seuranneena vuonna 30 vuotta kestäneen liikennelentäjän uransa jälkeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset lentäjät Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keski-Porin seurakunta

Keski-Porin seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakuntayhtymään ja sen kirkkoherrana toimii Heimo Hietanen. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Keski-Porin seurakunnan kirkkoherroina: * –2019: Kari Erkkola * 2019–: Heimo Hietanen == Lähteet == Luokka:Porin seurakunnat Luokka:Turun arkkihiippakunnan seurakunnat
Jason King

Jason King on brittiläisen ITC Entertainmentin televisiosarja, jota tuotettiin 26 jaksoa vuosina 1971–1972. Siinä Peter Wyngarde näyttelee Bond-maisia dekkaritarinoita kirjoittavaa tyylikästä kirjailijaa, joka itse kokee yhtä huikeita nais- ja muita seikkailuja eri puolilla Eurooppaa. Sarja syntyi spin- offina televisiosarjan Osasto S (1969–1970) hahmosta, joka poliisitoimensa ohella kirjoitteli dekkareita. Sarjan liioitellun itseironinen camp-henkisyys antoi myöhemmin vaikutteita muun muassa Mike Myersin luomiin Austin Powers -agenttiparodiaelokuviin. Suomessa sarjaa esitti Mainos-TV syyskuusta 1972 alkaen. Helsingin Sanomien Jukka Kajava ironisoi sarjan tyyliä: ”Jason King [--] taistelee ja suutelee, ampuu ja lentää kaaressa huoneen nurkasta toiseen, putoaa Venetsiassa kanavaan ja juo shampanjaa tuulisella hotellinparvekkeella ainoankaan kiehkuran luiskahtamatta paikoltaan upeasta frisyyristä.” ==Lähteet== Luokka:1970-luvun televisiosarjat Luokka:ITV:n televisio-ohjelmat
Soininharju

Soininharju on harju Satakunnan Jämijärvellä. Se on Satakunnan korkein kohta ja sen huippu on 185,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Soininharju on osa Hämeenkangasta, joka on harjujakso Kankaanpään ja Jämijärven alueilla. Soininharju on suurimmaksi osaksi hiekkaista avomaata ja kangasmetsää. Soininharjulla on myös Jämijärven omistama ja ylläpitämä näkötorni. Jämin lomakeskus ja lentokenttä sijaitsevat harjun juurella. == Lähteet == Luokka:Satakunnan luonnonsuojelualueet Luokka:Suomen ampuma-alueet Luokka:Suomen harjut Luokka:Jämijärven luonto
Tomas Galvez

Tomas Kristian Galvez (s. 28. tammikuuta 2005 Lontoo) on englanninsuomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen puolustaja. Hän edustaa Alankomaiden Eerste divisiessä pelaavaa Cambuuria, lainasopimuksella Manchester Citystä. Englannissa syntyneen ja kasvaneen Galvezin äiti on suomalainen ja isä espanjalainen. == Seurajoukkueet == Lontoossa syntynyt Galvez aloitti jalkapallouransa Watfordissa, josta hän siirtyi Manchester Cityn akatemiaan kesällä 2021. Kesällä 2022 Galvez allekirjoitti ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Manchester Cityn kanssa. Elokuussa 2024 Galvez siirtyi kaudeksi 2024–2025 lainalle Itävallan Bundesliigaan LASK Linzin joukkueeseen. Galvez jäi kuitenkin Itävallassa vähäiselle vastuulle ja lainasopimus purettiin ennenaikaisesti tammikuussa 2025. Loppukaudeksi 2025 Galvez lainattiin Alankomaiden toisella sarjatasolla Eerste divisiessä pelaavaan Cambuuriin. == Maajoukkueet == Galvez on edustanut Suomea junioritasolla aina alle 15-vuotiaista alle 19-vuotiaiden maajoukkueeseen saakka. Ensimmäisen A-maajoukkuekutsunsa hän sai tammikuussa 2023 harjoitusotteluun Ruotsia vastaan. Galvez oli ottelussa avauskokoonpanossa Suomen hävitessä lopulta maalein 2–0. Ottelu ei kuitenkaan vielä lukinnut Galvezin maajoukkue- edustusta. Toisen A-maaottelunsa hän pelasi EM-karsinnoissa 20. marraskuuta 2023 Suomen voittaessa San Marinon vieraskentällä maalein 2–1. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2005 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ulvilan uusi hautausmaa

Ulvilan uusi hautausmaa on Ulvilan Vanhakylässä sijaitseva hautausmaa, joka on otettu käyttöön vuonna 1890. Hautausmaata on laajennettu vuonna 2001, jolloin laajennusosaan avattiin myös muistolehto. Hautausmaalla on muun muassa vuonna 1945 paljastettu sisällissodan punaisten muistomerkki.. Ulvilassa on hautoja myös Ulvilan kirkon ympäristössä. == Kappeli == Hautausmaan vuonna 1989 valmistuneen kappelin on suunnitellut Porin kaupunginarkkitehti Matti Salmivalli. Kappelissa on Pekka Jauhiaisen suunnittelemia lasimaalauksia, joiden aiheet viittaavat keskiaikaiseen Ulvilan kirkkoon. Lisäksi kappelissa on Kaarina Heikinheimon ja Aila Hossin tekstiilitöitä. Kappelin 11-äänikertaiset urut on rakentanut Veikko Virtanen. Hautausmaalla on myös erillinen kellotapuli, jossa on Jussi Sompin vuonna 1988 valama kello. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ulvilan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen hautausmaat
Easy Hits

Easy Hits on Sanoma-konserniin kuuluvan Nelonen Median omistama kaupallinen radiokanava, joka korvasi Me Naiset -radiokanavan maaliskuun lopussa 2023. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Easy Hits Suomi Facebook Luokka:Vuonna 2023 perustetut radioasemat Luokka:Nelonen Median radiokanavat
Vieruvanjärvi

Vieruvanjärvi on matalahko metsäjärvi Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon maakuntarajalla. Sen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 46 kilometriä länsiluoteeseen. Vieruvanjärven itäosa sijaitsee Savitaipaleen alueella ja länsiosa Mäntyharjun alueella. == Maantiede == Vieruvanjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,9 kilometriä. Järven eteläisin osa jakautuu Mäkiahonlahteen ja Tukkilahteen. Noin kaksi kilometriä niistä luoteeseen sijaitsee järven luoteisosan Kotilahti. Sen itäpuolella Kotiniemen erottamana sijaitsee Ryöslahti. Järven koilliskolkassa sijaitsee Sarkalahti. Noin neljäsosa Vieruvanjärvestä on vähintään kolme metriä ja enintään neljä metriä syvä. Järven pohjoispuoliskolla sijaitsee kaksi noin kymmenmetristä syvännettä. Vieruvanjärven saariluku on 19. Saaret ovat pieniä ja niiden yhteispinta-ala on noin kolme hehtaaria. Laajin saari kartan perusteella on järven luoteisosan Kotisaari. Sen ja Kotiniemen välisellä matalikolla on useita luotoja. Vieruvanjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Pientaloja on eniten länsirannalla. Vieruvanjärveen virtaa Huuhilonjoki Huuhilonjoensuon halki lännestä Palojärveltä (86,4 metriä mpy). Ympäröiviltä soilta (Kivisuo, Takasuo, Tukkilahdensuo) järveen laskee useita suo-ojia. Vieruvanjärven lasku-uoma on Haapakoski, joka laskee järven itäisimmästä kolkasta koilliseen Ylä-Ruokojärveen (78,6 metriä mpy). Vieruvanjärven vesitilavuus on 7 687 000 kuutiometriä. Vieruvanjärvi (04.146.1.005) kuuluu Virmajoen valuma-alueeseen (04.146), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Virmajoen valuma-alueella on 86 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Virmajärvi, Rautjärvi, Vanosenjärvi, Vieruvanjärvi ja Kaukheimonen. == Lähteet == Luokka:Mäntyharjun järvet Luokka:Savitaipaleen järvet Luokka:Kuolimon valuma-alue
Kerttuanjärvi

Kerttuanjärvi on kulttuurimaiseman reunustama erittäin matala järvi Norijoen reitillä Evijärven länsiosassa Etelä-Pohjanmaalla. Järven pinta-ala on 3,8 neliökilometriä ja vedenlaatu välttävä. Sen maisema-alue on osa Lappajärven kankareseutua, joka on drumliinialuetta. Etäisyys Seinäjoelta on 71 kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Kerttuanjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 4,8 kilometriä. Laajin niemimaa on noin yhden neliökilometrin kokoinen Kankkulanniemi, joka haarat tekevät järvestä sokkeloisen. Lahdet ovat järven pinta-alaan nähden laajoja. Etelässä sijaitsee Joensuunlahti, jonka luoteispuolisen noin 15-hehtaarisen Isosaaren länsipuolella sijaitsee Pyysalmenlahti. Kankkulanniemen itäpuolella sijaitsee Näätälahti ja länsipuolella Surma-ahonlahti. Järven luoteisosassa sijaitsee Kylmälahti, Latukanlahti ja Vintonlahti. Kerttuanjärven toinen saari on noin kolmihehtaarinen Pikkusaari Isosaaren pohjoispuolella. Kerttuanjärven rannan kaltevuus on 5–40 astetta. Sen kumpuilevilla itä- ja pohjoisrannoilla on peltomaata. Läntisellä ranta-alueella on myös metsämaata. Järven lounaisrannalla sijaitsee Pyysalmenkangas, jonka korkein kohta on yli 70 metriä merenpinnan yläpuolella. Kerttuanjärveen virtaa Norijoki alavien maiden halki etelästä. Särkijärvi (59,9 metriä mpy) laskee Kerttuanjärveen lounaasta. Kerttuanjärven luoteiskolkka kapenee jälleen Norijoeksi, joka jatkuu luoteeseen. Järven luusuassa on Salmelan säännöstelypato. == Vesistösuhteet == Kerttuanjärvi (46.061.1.001) kuuluu Kerttuanjärven alueeseen (46.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Purmonjoen vesistössä (46). Toinen jakovaihe on Kerttuanjärven valuma-alue (46.06). Kerttuanjärvi on laajin Kerttuanjärven alueen neljästä vakavedestä. Haukijärvi, Latukanjärvi ja Ruutamonjärvi ovat alle kymmenen hehtaarin laajuisia. == Muuta == Kerttuanjärvi on runsashumuksinen, joten sen kemiallinen hapenkulutus on suurta. Sen vesi on erittäin rautapitoista ja näkösyvyys on vain noin 20–90 senttimetriä. Kerttuanjärven yleisin kala on ahven. Myös haukea, lahnaa ja särkeä esiintyy. == Aiheesta muualla == *005 Kerttuanjärven kartoitusraportti == Lähteet == Luokka:Evijärven järvet Luokka:Purmonjoen vesistö
Bergträsk

Bergträsk on kallioisen maaston ympäröimä tummavetinen järvi Kirkkonummen länsiosassa. Sen pinta-ala on 3,73 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 32 kilometriä länsilounaaseen. == Maantiede == Bergträskin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 400 metriä ja rantaviivan pituus on 969 metriä. Saaria ei ole. Järvi rajautuu pohjoisessa Meikon luonnonsuojelualueeseen ja se on varsin luonnontilainen. Bergträskin länsipuolella sijaitsee Bergträskmossen. Bergträsk (81.061.1.004) kuuluu Estbyån valuma-alueeseen (81.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Estbyån valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Humaljärvi ja Meiko ovat yli neliökilometrin laajuisia. == Lähteet == Luokka:Kirkkonummen järvet Luokka:Estbyån vesistö
Dakar-ralli 2000

Dakar-ralli 2000 (myös Dakar-Kairo-ralli 2000) oli 22. Dakar-ralli, joka ajettiin 6. tammikuuta 2000 ja 23. tammikuuta 2000 välisenä aikana. Kilpailun lähtöpaikka oli Dakarissa Senegalissa ja päätepiste Kairossa Egyptissä. Kilpailun pituus oli ja reitti kulki Senegalin, Malin, Burkina Fason, Nigerin, Libyan ja Egyptin alueella. Kilpailu pysäytettiin kun Washingtonista ja Pariisista annettiin varoituksia, että 300 Algerialaista sissiä suunnitteli kilpailun väijyttämistä Nigerissä, joka ohitettiin ilmakuljetuksilla. Sissien aiheuttaman riskin vuoksi kilpailun järjestäjät hankkivat kolme Antonov An-124 -kuljetuskonetta, joilla kilpailun osallistujat kuljetettiin riskialueen yli. Kilpailun pääjärjestäjä Hubert Auriol kertoi, että siirto vaati 18 edestakaista lentoa Nigerin pääkaupungista Niameysta Sebahiin Libyaan ja operaation kustannukset olivat noin 4,7 miljoonaa dollaria. Neljä peruttua osuutta olisi ollut noin ja kokonaispituus olisi ollut . == Kilpailu == Kilpailun lähdössä oli 135 autoa, 200 moottoripyörää, 30 kuorma-autoa (kilpailijoita), sekä 36 kuorma-autoa (huoltoautoja). Maalissa oli 225 ajoneuvoa, joita oli 95 autoa, 107 moottoripyörää ja 23 kuorma-autoa. Yleiskilpailun voittajat: * autot: Jean-Louis Schlesser & Henri Magne * moottoripyörät: Richard Sainct * kuorma-autot: Chagin-Yakoubov-Savostine == Lähteet == Luokka:Dakar-ralli Luokka:Vuoden 2000 moottoriurheilu
Vitträsk (Estbyån valuma-alue)

Vitträsk on kallioisen metsän ympäröimä kirkasvetinen järvi Meikon luonnonsuojelualueella Kirkkonummen länsiosassa. Sen pinta-ala on 5,38 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 33 kilometriä länteen. == Maantiede == Vitträskin ulottuvuus etelästä pohjoiseen ja lännestä itään on noin 300 metriä ja rantaviivan pituus on 1 054 metriä. Järven luoteisosassa sijaitsee luoto. Vitträskin länsipuolella sijaitsee Stora Falkmossen, jonne järven länsirannalta virtaa lasku-uoma. Vitträsk (81.061.1.008) kuuluu Estbyån valuma-alueeseen (81.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Estbyån valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Humaljärvi ja Meiko ovat yli neliökilometrin laajuisia. Estbyån valuma-alueen Vitträsk on pienin Kirkkonummen kolmesta saman nimisestä vakavedestä. == Lähteet == Luokka:Kirkkonummen järvet Luokka:Estbyån vesistö
Fårträsk

Fårträsk on matala, karu ja kirkasvetinen jyrkkien kalliorantojen reunustama järvi Siuntion luoteisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 11,6 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 43 kilometriä länteen. == Maantiede == Fårträskin pituus lounaasta koilliseen on 700 metriä ja leveys etelästä pohjoiseen 200 metriä. Saaria ei ole. Järven ranta-alue on metsäistä ja sen pohjoispuolinen maasto kohoaa yli viisitoista metriä järven pintaa korkeammalle. Järven läheisyydessä on muinaishautoja. Fårträskiin laskee Svartträsk (64,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin 300 metriä koilliseen. Fårträskin luusua sijaitsee altaan länsikolkassa. Siitä alkaa länteen virtaava lasku-uoma, joka yhtyy Kirkkojokeen, joka virtaa Fårträskin eteläpuolitse kaakkoon. Fårträsk (22.006.1.001) kuuluu Kyrkån valuma-alueeseen (22.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen päävesistössä (22). Kyrkån valuma-alueeseen kuuluu kahdeksan vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista neljä suurinta - Hemträsket, Pålsträsket, Fårträsket ja nimetön järvi - ovat suunnilleen samankokoisia. == Lähteet == Luokka:Siuntion järvet Luokka:Siuntionjoen vesistö
Finpyy

Finpyy () on Porin 81. kaupunginosa. Se käsittää Noormarkun entisen kunnan keskustaajaman. Alue rajoittuu pohjoisessa valtatie 23:n ja etelässä Mäntylän ja Länsimetsän kaupunginosiin. Finpyytä ei tule sekoittaa Noormarkun kirkonkylään, joka sijaitsee pohjoisempana Vanhan Vaasantien eli yhdystie 2701:n varrella. Finpyyssä sijaitsee Noormarkun yhtenäiskoulu ja erinäisiä palveluita (mm. K-Market ja S-Market). Lakkautettu Haapamäki–Pori-rata kulkee alueen eteläosan halki ja Noormarkun rautatieasema sijaitsi siellä. ==Lähteet== *Porin kaupungin karttapalvelu === Viitteet === Luokka:Porin kaupunginosat
Vische

Vische () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Vische Sapere.it Vische Turismo Torino Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 1 189 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Oravisalon työväentalo

Oravisalon työväentalo oli Rääkkylän kunnan Oravisalon kylässä sijainnut työväentalo. Talo on myyty vuonna 2009. ==Historiaa== Oravisalon työväenyhdistys perustettiin vuonna 1911. Vuoden 1917 helmikuussa työväenyhdistys osti ison tallin ja kirkonkylässä sijainneen talon. Rakennusten muuttotalkoot olivat huhtikuussa. 38 kyläläiseltä oli pyydetty rakennustarpeita samaan aikaan. Työväentaloa varten vuokrattiin 12 aaria maata. Vuokra-aika oli 50 vuotta, ja tontti lunastettiin omaksi vuonna 1950. Talon rakennustyöt jäivät kesken vuonna 1918, ja talo joutui takavarikkoon. Maaherra peruutti takavarikon tammikuussa 1919. Talo valmistui lopullisesti vasta vuonna 1922. Talkootyöllä oli suuri merkitys työväentalon ylläpidossa. Rutiininomaisista huoltotöistä huolehti talolla asuva talonmies, mutta kaikki suuremmat työt pyrittiin tekemään yhdessä, palkatta. Ilmeisesti talkooväkeä myös saatiin kiitettävästi. Myöhemmin saattoi tapahtua, että jäsen tuki kunnostustöitä rahallisesti, mikäli ei itse päässyt osallistumaan talkoisiin. Työväentalon valmistuminen oli suuri tapahtuma yhdistykselle, mutta sillä oli merkitystä myös yhdistyksen taloudelle. Työväenyhdistys voi kerätä varoja järjestämällä erilaisia huvitilaisuuksia ja vuokraamalla taloa muille. ==Rakennus== Talon mittasuhteista on annettu seuraavat tiedot ”Pituus: ravintola 5 metriä, sali 9 m, näyttämö 4 m. Leveys 7,5 m. Korkeus permannosta välikattoon 3,5 m. 6 metriä korkea vintti. Permanto ja välikatto puntatuista laudoista. Katto kauttaaltaan päreistä. Ravintolassa leivinuuni, 5 akkunaa ja ovi ulos, salissa kakluuni, 4 akkunaa, ovi ulos ja toinen ravintolaan, näyttämöllä pahviset raamikulissit, kankaalle maalattu tausta, 1 akkuna ja 2 ovea.” ==Toimintaa työväentalolla== Sotavuosina 1939–1945 talo oli armeijan käytössä. Työväentalo oli vuokrattuna 1950-luvun lopusta 1960-luvun puoliväliin kauppias Väinö Päiviselle. Huvitilaisuuksien käydessä vähiin ja harrastuspiirien lakattua tai siirryttyä muihin tiloihin pohdittiin talon hyödyntämistä asuntona. 1970-luvun alusta lähtien taloon otettiin vuokralaisia. 1980-luvulla työväentalon asunto ja baari vuokrattiin kansalaisopistolle, joka järjesti siellä kurssejaan. Keittiönpuoli vuokrattiin nuorisolautakunnalle. 1980-luvulla talolla kokoontuivat mm. eläkeläisten kerho ja 4H-kerho. == Lähteet == Luokka:Rääkkylä Luokka:Suomalaiset työväenyhdistykset Luokka:Työväentalot
Louejärvi (järvi)

Louejärvi on samannimisen kylän alueella sijaitseva järvi Rovaniemen lounaisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 29 kilometriä länsilounaaseen. Louejärvi on Kemijokeen laskevan Louejoen latvajärvi. == Maantiede == Louejärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,3 kilometriä. Etelärannan Piipanniemen ja Honkaniemen välissä sijaitsee järven pinta-alaan nähden laaja lahti, jonka perukasta on noin 1,1 kilometriä pohjoiselle vastarannalle. Honkaniemen itäpuolella sijaitsee järven kaakkoisosan muodostava Ritaperä. Louejärvi on etenkin eteläosistaan matala. Järven länsipuoliskolla sijaitsee pitkänkapea noin kymmenhehtaarinen vyöhyke, jonka syvyys on 10–12 metriä. Louejärven saariluku on kaksi. Saarten yhteispinta-ala on neljä aaria eli 400 neliömetriä. Louejärven rantamaat ovat suurelta osin suota. Järven eteläpuolitse kulkee seututie 930, jonka varrella sijaitsee Louejärven kylätiivistymä. Louejärven pohjoispuolella kohoaa Louevaara, jonka laki on yli 250 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 160 metriä järvenpintaa korkeammalla. Louejärven luusua sijaitsee eteläosan Jokilahdessa, josta alkaa etelään virtaava Louejoki. Joki laskee Kemijokeen Louen kylän Louenputaan kohdalla. Noin 33-kilometrinen Louejoki virtaa Pisavaaran luonnonpuiston länsipuolitse. Luonnonpuiston koillisosassa sijaitsee Sorvalampi ja puiston koillispuolella Pisajärvi. Louejärven vesitilavuus on 5 509 000 kuutiometriä. Louejärvi (65.153.1.001) kuuluu Louejoen yläosan valuma-alueeseen (65.153), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Louejoen alue (65.15) ja ensimmäinen jakovaihe on Ala-Kemijoen alue (65.1). Louejoen yläosan valuma-alueeseen kuuluu yksitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Louejärvi on laajin. Toiseksi laajin on Pisajärvi. == Lähteet == Luokka:Rovaniemen järvet Luokka:Ala-Kemijoen alue
Niinivesi (Mikkeli)

Niinivesi on metsäjärvi Mikkelissä Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 20 kilometriä kaakkoon. Niinivesi tulkitaan myös Varsinaisen Saimaan järvenosaksi, ja myös Kansalaisen Karttapaikassa se on mainittu järvenosaksi. == Maantiede == Niiniveden ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,85 kilometriä. Järven eteläosan selkävesi on noin kilometrin levyinen. Sen lounaispuolella sijaitsee Kätmälahti, jonne kuljetaan Urkosalmen kautta. Myös järven luoteisosan Outulanlahti erottuu selkeästi pääaltaasta. Suiltaan avoimempia ovat Laikanlahti lännessä ja järven pohjoisimman osan muodostava Kurjenlahti. Noin yhdeksäsosa Niinivedestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Niiniveden saariluku on kymmenen. Laajin saari on Lamposaari (noin 3 ha) ja sen länsipuolinen Hiisisaari (noin 2 ha). Muut kahdeksan saarta ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia. Niiniveden rannat ovat lähinnä metsää, mutta myös peltomaata on siellä täällä. Pientalokantaa on melko paljon. Maasto kohoaa läntisen rannan Laikanniemellä noin 115 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 40 metriä Niiniveden pintaa korkeammalle. Niiniveden tulouoma on pohjoisesta Paljavedeltä virtaava Hampunsalmi. Niiniveden lasku-uoma on järven kaakkoiskulmalla sijaitseva Huttulanvirta. Niiniveden vesitilavuus on 12 333 000 kuutiometriä. Niinivesi (04.112.1.432) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Ala-Saimaan lähialueella on 612 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Paljavesi, Oininki ja Niinivesi. == Lähteet == Luokka:Mikkelin järvet Luokka:Ala-Saimaan alue
Eva Kolstad

Eva Lundegaard Kolstad (6. toukokuuta 1918 Halden – 26. maaliskuuta 1999) oli norjalainen feministi ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan Naisasialiiton johtajana 1956–1968, Norjan kuluttaja- ja hallintoministerinä 1972–1973, Venstren puheenjohtajana 1974–1976 ja Norjan tasa-arvovaltuutettuna 1979–1988. Hän oli sekä Norjan ensimmäinen naispuolinen suurkäräjäpuolueen puheenjohtaja että maailman ensimmäinen tasa-arvovaltuutettu. Koulutukseltaan hän oli tilintarkastaja. Eva Kolstads gate.jpg|Eva Kolstadin mukaan nimetty katu Oslossa lähellä hallituskorttelia. Eva Kolstad ved Venstres hus.jpg|Eva Kolstadin muistolaatta Venstren toimitalon seinässä. Norjan Naisasialiiton puheenjohtajuuden alkamisvuosi on virheellinen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Eva Kolstad Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Norjalaiset feministit Luokka:Norjalaisten puolueiden puheenjohtajat Luokka:Tasa-arvovaltuutetut Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Hertunjärvi (Mikkeli)

Hertunjärvi on karu ja verraten syvä erämaajärvi Mikkelin kaakkoisosassa Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä ja vesitilavuus 26,5 kuutiohehtometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 29 kilometriä eteläkaakkoon. == Maantiede == Hertunjärven pituus lännestä itään on viisi kilometriä. Sen rannat ovat melko mutkaisia ja järven leveys vaihtelee. Laajin niemi on kaakoisrannan Leväniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee muuta järveä huomattavasti matalampi Levälahti. Järven läntisimmän osan muodostaa Pulkinlahti ja itäisimmän osan Itäpäänlahti. Noin viidesosa Hertunjärvestä on vähintään 20 metriä syvä. Syvin alue on melko yhtenäinen vyöhyke järven keskiosassa ja noin 40 metriä syviä pisteitä on kaksi. Järven eteläiset rannat syvenevät jyrkemmin kuin pohjoiset. Hertunjärven saariluku on kuusi. Saaret ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia ja ne sijaitsevat järven länsipuoliskolla. Hertunjärven rannat ovat pientalojen täplittämää kumpuilevaa kangasmetsää. Maaston korkeimmat kohdat ovat noin 120 metriä merenpinnan yläpuolella. Hertunjärveen virtaa tulouomia sen länsi- ja eteläpuolisilta pikkujärviltä. Suurin niistä on Kaitajärvi (77,8 metriä mpy). Hertunjärven lasku-uoma on runsaan sadan metrin mittainen nimetön oja, joka laskee kohti pohjoista Saimaaseen kuuluvan Louhiveden (75,8 metriä mpy) Eno-Mikkoon. Hertunjärven ja Eno-Mikon välisen kannaksen leveys vaihtelee useista sadoista metreistä alle sataan metriin. Kannaksella sijaitsee pieniä luonnonsuojelualueita ja sen länsiosassa kohoaa Mullivuori (noin 115 metriä mpy). Hertunjärven vesitilavuus on 26 476 000 kuutiometriä. Noin puolet järven vedestä on vähintään kahdeksan metrin syvyydessä. Järviwikissä Hertunjärveä kuvaillaan "helmeksi", jota vaivaa rehevöityminen. Hertunjärvi (04.112.1.362) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Ala-Saimaan lähialueella on 612 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Paljavesi, Oininki ja Niinivesi. Hertunjärvi on viides. == Lähteet == Luokka:Mikkelin järvet Luokka:Ala-Saimaan alue
Kemien työväentalo

Kemien työväentalo on Tohmajärven kunnan keskustassa Kemien kylässä sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Työväentalo on Tohmajärven kolmas työväentalo. Ensimmäisen, Purtovaaran torpan, käytyä ahtaaksi, yhdistys rakensi uuden, vuonna 1919 valmistuneen talon, joka paloi epäselvissä oloissa. Uusi talo valmistui vuonna 1921, ja sitä on laajennettu useaan otteeseen. Tiloina ovat eteinen-wc noin 50 neliötä, juhlasali noin 250 neliötä, keittiö-kahvio noin 70 neliötä ja lisäksi kylmä yläkerta. Oma tontti on noin 0,5 ha. Oman käytön lisäksi taloa ovat käyttäneet muun muassa valtuustoryhmä, kesäteatteri talviharjoitustilana, kansalaisopiston tanssipiirit, satunnaiset kauppiaat ja perhejuhlien järjestäjät. Talossa aloitettiin perusteellinen remontti vuonna 2010. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Tohmajärven rakennukset ja rakennelmat