EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
EFnet

EFnet on vanhin IRC-verkoista. EFnet on alkuperäisen IRC-verkon suora perillinen. == Historia == EFnet syntyi elokuussa 1990, kun muiden IRC- palvelinten ylläpito oli kyllästynyt palvelimesta eris.berkeley.edu aiheutuneisiin ongelmiin tuolloin ainoassa IRC-verkossa. Kun eris saatiin poistettua verkosta, verkko nimettiin Eris Free Networkiksi (EFnet)http://www.efnet.org/?module=docs&doc;=24 efnet.org - General Questions. Eris-tapauksen jälkeen EFnet oli muutaman vuoden ajan ainoa IRC- verkko. EFnet toimi tärkeimpänä IRC-verkkona vuoteen 1996, jolloin operaattorien valtuuksien ja nickname-törmäysten käsittelystä alkanut riita johti siihen, että yhdysvaltalaiset ja eurooppalaiset palvelimet irtosivat kahteen verkkoon. Tätä tapahtumaa kutsutaan nimellä The Great Split. Yhdysvaltoihin jääneet muodostivat yhä EFnetin ja eurooppalaisista palvelimista muodostui IRCnethttp://www.efnet.org/?module=docs&doc;=22&type;=html Early IRC History - May 1996. EFnet oli The Great Splitin jälkeen suurin IRC-verkko useiden vuosien ajan, mutta myöhemmin muut verkot ovat ohittaneet EFnetin käyttäjien määrässä. Verkossa oli enimmillään noin 130 000 yhtäaikaista käyttäjää vuoden 2003 seutuvilla. Tuosta asti käyttäjämäärä on laskenut jatkuvastihttp://irc.netsplit.de/networks/top10.php IRC Networks - Top 10 by comparison. == Nykytila ja verkon luonne== EFnetissä on vuonna 2019 keskimäärin 15 000 samanaikaista käyttäjää ja noin 20 palvelinta. Verkko on yhtäaikaisten käyttäjien määrässä kolmannella sijallahttp://irc.netsplit.de/networks/top10.php?year=2019 Top 10 networks in 2019. EFnet vanhana verkkona on perinteinen ja siitä puuttuvat monet uudempien verkkojen tarjoamista palveluista. Verkko on myös vähäisen valvonnan verkko, jossa IRC-operaattorit eivät juurikaan puutu kanavien toimintaan. Nykyään palvelimista melkein puolet on Euroopassa, joka on merkittävä muutos vuoden 1996 jakautumisen jälkeiseen tilanteeseen. EFnet on kärsinyt palvelinten ja käyttäjien vähenemisestä enemmän kuin muut suuret IRC-verkot. == Katso myös == * IRCnet * Quakenet * freenode == Lähteet == == Aiheesta muualla == * EFnet.org Luokka:IRC-verkot
Talotyyppi

Talotyyppi on rakennustekniikassa ja etenkin tilastoinnissa käytetty taloihin liittyvä käsite. Luokittelu vaihtelee eri käyttöyhteyksissä. == Asuinrakennukset == Asuinrakennusten talotyyppejä ovat: *Kerrostalo **Asuinkerrostalo **Pienkerrostalo *Pientalo ** Kytketty pientalo *** Ketjutalo *** Rivitalo *** Paritalo ** Erillispientalo *** Erillistalo *** Omakotitalo *Asuntolarakennus *Erityisryhmien asuinrakennukset Kerrospientalo on kerrostalon ja pientalon välimuoto. == Käyttötarkoitus == Taloja luokitellaan myös käyttötarkoituksen mukaan esim. seuraavasti: *asuintalo *toimisto- ja liikerakennus *teollisuus- ja varastorakennus == Aiheesta muualla == *Talotyyppi, Tilastokeskus == Lähteet == *
Sidi Mogdoul

Sidi Mogdoul (myös Sidi Megdoul) oli keskiajalla elänyt muslimipyhimys (marabout). Sidi Mogdoulin kerrotaan kuuluneen suufilaiseen regragaveljeskuntaan ja tehneen 20 pyhiinvaellusta islamin pyhiin paikkoihin. Sidi Mogdoul taisteli tarinoiden mukaan 40 vuoden ajan vääräuskoisia vastaan ja kuoli vasta 140-vuotiaana. Hänet on haudattu läntisessä Marokossa sijaitsevaan Essaouiran kaupunkiin. Sidi Mogdoulin nimestä on yleisen hyväksynnän mukaan muotoutunut Essaouiran kaupungin entinen nimi Mogador. Erään väitteen mukaan Sidi Mogdoul olisikin ollut skotlantilainen merenkulkija nimeltään MacDougal, joka haaksirikkoutui Essaouiran rannikolle vuosisatoja sitten. Väitteen mukaan MacDougal olisi hankkinut muslimipyhimyksen arvon sekä nimensä erilaisen ääntämysasun. Sidi Mogdoulin mukaan on nimetty hautapaikasta lounaaseen sijaitseva 17 metriä korkea majakka. == Lähteet == Luokka:Uskonnolliset hahmot Luokka:Marokon historia Luokka:Marokkolaiset henkilöt Luokka:Uskonto Marokossa
Toivo Haaki

Toivo William Haaki (1. toukokuuta 1896 Hollola – 25. helmikuuta 1962 Helsinki)Kenraalimajuri T. W. Haaki kuollut (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 28.2.1962, HS Aikakone. Viitattu 7.3.2018. oli suomalainen eri esikuntatehtävissä toiminut kenraalimajuri. Toivo Haakin vanhemmat olivat maanviljelijä Willehard Haaki ja Aura Salila ja puoliso vuodesta 1935 Signe Aune Stenfeldt. Haaki kävi kahdeksan luokkaa lyseota ja kauppaopiston vuonna 1917. Hän osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukossa vääpelinä. Haaki kävi ilmatorjunnan opintoja mm. Englannissa ja Ranskassa 1920-luvulla ja kävi Sotakorkeakoulun 1931. Hän toimi 1918–1919 Tampereen rykmentissä joukkueenjohtajana ja Rannikkotykistörykmentti 3:ssa patterin päällikkönä 1920. Jääkäritykistörykmentissä hän toimi patterin päällikkönä ja patteriston komentajana 1921–1931 välisenä aikana. Vuosina 1932–1936 hän toimi aluejärjestössä esikuntapäällikkönä sekä yleisesikunnassa toimistopäällikkönä 1937–1938. Sotakorkeakoulussa hän työskenteli opettajana 1939–1940. Jatkosodan aikana hän toimi Päämajassa osasto- ja toimistopäällikkönä. Sodan jälkeen hänellä oli sotilaspiirin ja sotilasläänin komentajuuksia 1945–1946. Puolustusvoimien pääintendenttinä Haaki toimi 1947–1950, minkä jälkeen hän siirtyi liikealalle. Sotateknillisen aikakauslehden vastaava toimittaja Haaki oli 1924–1925. Everstiksi Haaki ylennettiin 22.12.1941 ja kenraalimajuriksi 1947.https://runeberg.org/kuka/1954/0157.html == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka: Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Călin Peter Netzer

Călin Peter Netzer (s. 1. toukokuuta 1975 Petroșani, Romania) on palkittu romanialainen elokuvaohjaaja. Netzer muutti vanhempiensa kanssa kahdeksanvuotiaana Saksaan Stuttgartiin, jossa kävi oppivelvollisuuskoulun. Vuonna 1994 hän palasi Bukarestiin, jossa aloitti opinnot Ion Luca Caragialen teatteri- ja elokuva-akatemiassa. Hän ohjasi puolenkymmentä lyhytelokuvaa. Ensimmäinen pitkä elokuva Maria valmistui 2003, ja se osallistui Locarnon filmifestivaaleille. Elokuva on ranskalais-saksalais-romanialaista yhteistyötä. Toisen täysimittaisen elokuvansa Medalia de onoare ('Kunniamitali') Netzer ohjasi 2009. Kolmas elokuva Poziția copilului ('Lapsen poseeraus'), jonka Netzer ohjasi vuonna 2013 ja joka on myös hänen käsikirjoittamansa, sai Berliinin Kultainen karhu -palkinnon. ==Lähteet== Luokka:Romanialaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yrjö Hanste

Yrjö Johannes Hanste (vuoteen 1935 Hanstén) (15. marraskuuta 1897 Jyväskylä – 16. huhtikuuta 1962) oli suomalainen kenraalimajuri. Hanste kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon yhteiskoulusta 1917 ja opiskeli sitten Haminan Kadettikoulun 1. kadettikurssilla vuosina 1919–1920 sekä Sotakorkeakoulussa 1938–1939 (ye-upseeri 1942). Hän toimi joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä Käkisalmen läänin rykmentissä 1920–1921. Vuosina 1921–1930 hän palveli Savon jääkärirykmentissä eri tehtävissä ja komppanianpäällikkönä. Savon prikaatin aliupseerikoulua hän johti 1930–1933. Savon jääkäripataljoonaa Hanste komensi 1933–1934 sekä Savon jääkärirykmentin II pataljoonaa 1934–1936. Hän toimi 2. divisioonan esikunnassa 1. ye-upseerina 1936–1938. Karjalan Kaartin rykmentin II pataljoonaa Hanste komensi 1938–1939. Talvisodan sytyttyä hän komensi JR 4:n III pataljoonaa 1939–1940. I armeijakunnan esikuntapäällikkönä hän toimi 1940–1941. II armeijakunnan operatiivisen osaston päällikkönä hän palveli 1941–1942. Jalkaväkirykmentti 101:tä Hanste komensi 1942–1944 ja Jalkaväkirykmentti 12:ta 1944. Sodan jälkeen Hanste toimi muun muassa Kokkolan sotilaspiirin komentajana sekä Kokkolan kaupunginvaltuuston jäsenenä.https://runeberg.org/kuka/1954/0180.html Vuosina 1946–1947 Hanste oli pidätettynä 22 kuukautta niin sanotun asekätkentäjutun yhteydessä. == Ylennykset == *Reservin vänrikki 1918 *Vänrikki 1920 *Luutnantti 1920 *Kapteeni 1924 *Majuri 1930 *Everstiluutnantti 1940 *Eversti 1942 *Kenraalimajuri 1955 == Kunniamerkit == * 1.lk Vapaudenristi sotilaallisista ansioista rauhan aikana * Suomen Leijonan komentajamerkki * 2.lk Vapaudenristi tammenlehvien kera * 2.lk Vapaudenristi miekkojen kera * Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkki * 2.lk Vapauden mitali * Talvisodan muistomitali * Jatkosodan muistomitali * Vapaussodan muistomitali soljen kera * Tampereen taistelujen muistomitali * 2.lk Rautaristi == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Kokkolan kaupunginvaltuutetut Luokka:Käkisalmen kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Olavi Ehrnrooth

Erkki Olavi Ehrnrooth (4. heinäkuuta 1907 Oulu – 27. maaliskuuta 1943 Utti) oli suomalainen sotilaslentäjä ja toisen maailmansodan aikainen hävittäjä- ässä. Ehrnrooth saavutti noin 80 taistelulennolla viisi ilmavoittoa.Keskinen; Stenman 2006 s. 27 == Sotilasura == Kadettikouluun 1. lokakuuta 1928 hyväksytty Ehrnrooth palveli valmistuttuaan luutnanttina lentoasema 6:ssa sekä Ilmailukoulussa. Kapteeniksi 6. joulukuuta 1936 ylennetty Ehrnrooth nimitettiin marraskuussa 1937 Tampereelle sijoitetun koelentueen päälliköksi. Talvisodan sytyttyä lentueen koneet osallistuivat koelentotoiminnan ohessa Tampereen ilmapuolustukseen.Laukkanen 2011 s. 52 Näillä lennoilla Ehrnrooth ampui alas yhden SB ja kaksi DB-3 -pommikonetta. Ehrnrooth nimitettiin välirauhan aikana, 25. heinäkuuta 1940, lentolaivue 34:n komentajaksi. Majuriksi 11. helmikuuta 1941 ylennetty Ehrnrooth määrättiin jatkosodan alettua lentolaivue 32:n komentajaksi. Ehrnrooth osallistui jatkosodan aikana Curtiss Hawk -koneita lentäen taistelutoimintaan ampuen alas yhteensä kaksi I-153 -hävittäjää. Ehrnrooth nimitettiin 19. tammikuuta 1943 Messerschmitt Bf 109 -kalustolla varustettavan lentolaivue 34:n komentajaksi. Ehrnrooth sai surmansa lento-onnettomuudessa Utissa 27. maaliskuuta 1943, kun hänen ohjaamansa VL Pyry -harjoitushävittäjä syöksyi maahan matalalla tehdyn vaakakierteen jälkeen. == Ehrnroothin saavuttamat ilmavoitot == Päivämäärä Aika Paikka Oma kone Alasammuttu kone 13\. tammikuuta 1940 14.50–15.30 Tuulos FA-1 1 SB 29\. tammikuuta 1940 15.45–16.30 Lempäälä FA-1 1 DB-3 2\. maaliskuuta 1940 12.45–13.30 Nokia FR-101 1 DB-3 16\. heinäkuuta 1941 14.45–14.50 Nurmin asema CU-556 ½ I-153 21\. heinäkuuta 1941 10.05–10.10 Kärkijärvi CU-557 1 I-153 28\. maaliskuuta 1942 05.30–07.30 Suursaari CU-571 ½ I-153 (Konetyyppien lyhenteet: FA = Fiat G.50, FR = Fokker D.XXI, CU = Curtiss Hawk, SB = Tupolev SB-2, DB-3 = DB-3, I-153 = Polikarpov I-153) == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset hävittäjälentäjät Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet Luokka:Lento-onnettomuudessa kuolleet Luokka:Lentorykmentti 3
Rannikkolaivasto

Rannikkolaivasto (lyh. RLAIV) on Suomen merivoimien alusyksiköistä vastaava laivastovalmiusyhtymä. Rannikkolaivasto perustettiin vuoden 2015 alussa, kun tällöin lakkautettujen meripuolustusalueiden laivastojoukot yhdistettiin Rannikkolaivastoksi. Muutos oli osa vuoden 2015 puolustusvoimien suurta puolustusvoimauudistusta. Rannikkolaivaston esikunta toimii Turussa Pansion varuskunnassa ja sen yksiköitä on sijoitettuna lisäksi Upinniemen varuskuntaan Kirkkonummella. == Tehtävä == Rannikkolaivasto keskittyy liikkuvaan alueelliseen koskemattomuuden turvaamiseen ja tulenkäyttöön merellä, mitä tuetaan miinantorjunnalla ja merellisellä huollolla. Rannikkolaivaston tehtäviä ovat: * alueellisen koskemattomuuden turvaaminen * meriliikenteen suojaaminen * merellisten hyökkäysten torjunta * sodanajan joukkojen kouluttaminen merivoimille * muiden viranomaisten tukeminen * kansainvälisiin kriisinhallintatehtäviin osallistuminen Rannikkolaivasto toimii koko Suomen merialueilla itäiseltä Suomenlahdelta aina Pohjanlahden perukalle. == Yksiköt == Rannikkolaivastoon kuuluvat: * 4. miinantorjuntalaivue (Pansio) * 6. pintatorjuntalaivue (Pansio) ** 2. Miinaviirikkö ** 2. Ohjusviirikkö * 7. pintatorjuntalaivue (Upinniemi) ** MLC Hämeenmaa ** 1. Miinaviirikkö ** 1. Ohjusviirikkö * 8. huoltolaivue ** Tukikohtakomppania (Pansio) ** 1. Kuljetusviirikkö (Upinniemi) **2. Kuljetusviirikkö (Pansio) ==Historia== Rannikkolaivasto on ollut Suomen merivoimien vuosina 1928-1942 sekä 1980–1992 toiminut joukko-osasto Turun Pansion varuskunnassa ja Saaristomerellä. Aiemmin se oli toiminut muun muassa Laivastolippueena ja myöhemmin Saaristomeren meripuolustusalueena. Rannikkolaivaston virallinen lyhenne oli RLaiv ja siihen kuuluivat muun muassa Rannikkolaivaston esikunta (E/RLaiv), Tykkilaivue (TkiLv/RLaiv), Vartiolaivue (VartLv/RLaiv) ja Ohjusvenelaivue (OhjvLv/RLaiv). Se lakkautettiin kun Turun Laivastoasema lakkautettiin 1. tammikuuta 1993. Joukko-osaston edeltäjä tunnettiin nimellä Turun Laivastoasema (TurLA), joka myöhemmin muuttui lyhenteeltään TurLAs:ksi. Uusi nimi oli käytössä 31. joulukuuta 1997 asti. == Komentajat == Joukko-osaston komentajina ovat olleet: Rannikkolaivasto 1928–1942 * komentajakapteeni Arvo Wirta (1928-1930) * komentaja Kauko Ikonen (1930-1936) * komentaja Eero Rahola (1936-1940) * kommodori Alfons Hakola (1941) * komentaja Erik Göransson (1941-1942) Rannikkolaivasto 1980–1992 * kommodori Erik Wihtol (1980) * kommodori Juha Tikka (1980–1983) * kommodori Kari Dahlbo (1983-1984) * kommodori Seppo Reinivuo (1984–1987) * kommodori Kalle Rantanen (1987–1989) * kommodori Seppo Sarelius (1989–1992) Rannikkolaivasto 2015– * kommodori Timo Hirvonen (2015–2016) * kommodori Raimo Pyysalo (2016) * kommodori Erkki Mikkola (2016–2019) * lippueamiraali Jukka Anteroinen (2019–2022) * kommodori Patrik Lillqvist (1.7.2022–) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *
Niall Roberts

Niall Roberts (s. 22. huhtikuuta 1991 Georgetown) on guyanalainen uimari. Hän jäi kesäolympialaisissa 2008 Pekingissä 69. sijalle miesten 50 metrin vapaauinnissa ja kesäolympialaisissa 2012 Lontoossa 48. sijalle 100 metrin vapaauinnissa.Niall Roberts Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com Pekingin kisoissa Roberts myös toimi maansa lipunkantajana.Guyana | Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == Luokka:Guyanalaiset uimarit Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Etienne Goyémidé

Etienne Goyémidé (1942 Ippy – 17. maaliskuuta 1997) oli keskiafrikkalainen kirjailija ja poliitikko. Hän opiskeli kasvatustieteitä ja englantia. Hän toimi muun muassa Troupe Nationale de Centrafriquen johdossa ja vuosina 1991–1992 maansa opetus- ja tutkimusministerinä.Les Francophonies: Etienne Goyémidé Goyémidé julkaisi sekä proosa- että näytelmäteoksia. Didier Ouenangarén ja Bassek Ba Kobhion elokuva Le silence de la forêt (2003) perustuu hänen samannimiseen romaaniinsa vuodelta 1984. == Lähteet == Luokka:Keskiafrikkalaiset kirjailijat Luokka:Keskiafrikkalaiset poliitikot Luokka:Ministerit Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Lahden vanha ravirata

Lahden vanha ravirata sijaitsee kaupungin keskustan länsipuolella Salpausselän harjuun kuuluvalla Kärpäsenmäellä Lahden urheilukeskuksen tuntumassa. Vuonna 1908 valmistuneella radalla oli ravitoimintaa aina vuoteen 1981 saakka, jolloin otettiin käyttöön uusi Jokimaan ravikeskus. Myös Lahden MontuksiUtala Racingin kotisivut. Viitattu 18.2.2013. kutsutun raviradan kavioura on vielä nykyäänkin maastossa, mutta kaikki siihen liittyvät rakenteet, mukaan lukien vuoden 1974 Kuninkuusraveihin valmistunut katsomorakennus, on purettu. Nykyään alueella on muun muassa BMX-pyöräilyyn tarkoitettu rata.Suomen BMX-racing radat – Lahden vanha ravirata. Viitattu 18.2.2013. Lahden vanha ravirata toimi Kuninkuusravien näyttämönä kaikkiaan kymmenen kertaa. Seitsemät ensimmäiset kilpailut järjestettiin Lahdessa vuosina 1924–1930, ennen kuin tapahtuma lähti kiertämään eri raviradoille. Kuninkuusravit pidettiin Lahden vanhalla Montulla lisäksi vuosina 1946, 1958 ja 1974.Suomen Hippos – Kuninkuusravit. Viitattu 18.2.2013. Vuonna 1975 järjestettiin ensimmäisen kerran lämminverisille tarkoitettu suurkilpailu Suur-Hollola-ajo, joka on nykyään yksi Suomen merkittävimmistä ravitapahtumista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kuninkuusravit Lahdessa 1974 – YLE Elävä arkisto Luokka:Suomen entiset raviradat Luokka:Lahden urheilupaikat
Ndong

Ndong on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * François Ndong (1906–1989), gabonilainen katolinen piispa * Jean Eyeghe Ndong (s. 1946), Gabonin pääministeri 2006–2009 * Reginaldo Ndong (s. 1986), päiväntasaajanguinealainen pikajuoksija * Steeve Nguema Ndong (1971–2009), gabonilainen judoka * Patrick Nguema Ndong (1957–2021), ranskalais- gabonilainen toimittaja
Riksarkivet

Riksarkivet voi tarkoittaa seuraavia: * Riksarkivet, Ruotsin kansallisarkisto * Riksarkivet, Norjan valtionarkisto == Katso myös == * Rigsarkivet, Tanskan valtionarkisto
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1915

Suomen vuoden 1915 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 6.-7. maaliskuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein. Loppupisteisiin on laskettu vain kaikki matkat luistelleiden sijoitukset. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Arvo Tuomainen 46,6 2 9.05,7 2 2.29,9 1 18.30,8 4 9 2 Julius Skutnabb 48,1 5 9.00,1 1 2.30,9 2 18.16,4 2 10 3 Väinö Wickström 47,3 3 9.07,8 3 2.32,6 4 18.25,3 3 13 4 Clas Thunberg 46,4 1 9.17,8 7 2.31,0 3 19.16,7 8 19 5 Walter Tverin 48,2 6 9.12,4 5 2.32,9 5 18.35,4 5 21 (210,177) 6 Waldemar Bergström 49,9 10 9.11,5 4 2.36,3 7 18.15,5 1 21 (211,925) 7 Arvo Jalovaara 49,1 8 9.12,6 6 2.35,3 6 18.35,6 6 25 8 Gunnar Strömsten 47,9 4 9.28,1 11 2.37,3 8 19.18,1 9 32 === SVUL:n mestaruuskilpailut === SVUL:n mestaruuskilpailun järjesti Tampereen Pyrintö. Osanottajia oli 15. Sija Kilpailija 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Arvo Tuomainen 45,9 1 8.56,0 1 2.27,3 1 18.22,2 1 4 2 Arvo Jalovaara 49,4 4 9.05,7 2 2.36,9 4 18.48,1 2 12 3 Bror Ravander 49,8 5 9.16,0 3 2.35,7 2 19.02,0 3 13 == Lähteet == * Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta * Suomen Urheilulehti 25. helmikuuta 1915, sivu 366 Luokka:Vuoden 1915 urheilu Luokka:Helsingin urheilutapahtumat Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Kevätyö (maalaus)

Kevätyö on suomalaisen taiteilijan Ellen Thesleffin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1894. Maalaus on kooltaan 38×46,5 cm. Ateneumin taidemuseon kokoelmiin kuuluva maalaus kuvaa Muroleen rannan kevätyötä. Vesi heijastaa keskellä sijaitsevan niemen kuvaa kaukaisen vastarannan häämöttäessä tummempana taustalla.Sariola, Helmiriitta. Ateneumin taidemuseon Luonnon lumo -näyttelykirja, 2006, s. 266. Kevätyö-maalauksen Thesleff maalasi palattuaan Suomeen Euroopan matkaltaan. Hän oli saanut lopputodistuksen Académie Colarossista Pariisissa alkuvuodesta ja matkustanut sen jälkeen Italiaan, Firenzeen. Muroleen ranta tuli toistumaan hänen mielenmaisemanaan koko hänen uransa ajan. Kevätyö-maalauksen väriharmonian niukkuus antaa aavistaa Thesleffin myöhempien maisemamaalausten tärkeät elementit: valon ja värin. Kevätyö voitti Pariisin maailmannäyttelyssä pronssimitalin. Suomessa se oli esillä vuoden 1894 Suomen Taiteilijain vuosinäyttelyssä, joka oli läpimurtonäyttely suomalaisille symbolisteille. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kevätyö Suomen Kansallisgallerian sivuilla Luokka:Ellen Thesleffin maalaukset Luokka: Ateneumin kokoelmat Luokka:Maisemamaalaukset
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1916

Suomen vuoden 1916 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Turussa 29.-30. maaliskuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein, joskin kolme matkavoittoa takasi mestaruuden pisteistä riippumatta. Turun rata oli vain 330 metriä pitkä. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Julius Skutnabb 49,0 6 9.18,8 1 2.34,6 1 19.05,7 1 9 (3 voittoa) 2 Väinö Wickström 47,0 1 9.21,8 3 2.35,2 2 19.28,0 3 9 3 Clas Thunberg 47,9 3 9.41,1 6 2.35,8 3 19.28,5 4 16 4 Waldemar Bergström 50,5 7 9.19,2 2 2.40,5 6 19.05,8 2 17 5 Arvo Tuomainen 47,1 2 9.23,8 4 2.39,0 5 19.59,7 6 17 6 Walter Tverin 48,8 3 9.35,4 5 2.37,7 4 19.44,1 5 19 7 Axel Lindholm 48,6 4 9.47,1 7 2.42,7 7 20.20,8 7 25 8 E. Westerlund 51,5 9 10.04,8 8 2.47,8 8 20.24,1 8 33 == Lähteet == * Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta Luokka:Vuoden 1916 urheilu Luokka:Turun urheilutapahtumat Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1969

Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1969 järjestettiin Lauritsalassa 1.-2. maaliskuuta. Ainoastaan miehet kilpailivat. Naisten matkamestaruudet jaettiin yleisluistelijoiden SM-kilpailujen yhteydessä. === Miehet === ==== 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Seppo Hänninen 40,8 2 Kimmo Koskinen 41,5 3 Olavi Hjellman 42,0 3 Simo Rinne 42,0 ==== 1 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 2.07,4 2 Pekka Halinen 2.13,0 3 Simo Rinne 2.13,2 ==== 5 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 7.31,7 2 Raimo Hietala 8.01,0 3 Timo Luostarinen 8.08,0 ==== 10 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 15.43,3 2 Raimo Hietala 16.40,3 3 Kalervo Hietala 16.45,6 == Lähteet == * Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit * MMM 1970 Luokka:Vuoden 1969 urheilu Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut Luokka:Lappeenrannan urheilutapahtumat
Kaislikkoranta

Kaislikkoranta on suomalaisen taiteilijan Eero Järnefeltin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1905. Maalaus on kooltaan 95,5 × 75,5 cm ja kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin. Kaislikkoranta on maalattu taiteilijan kotiseudulla Tuusulanjärven rannalla. Maalauksessa syksyinen pilvipoutainen hetki näkyy meditatiivisena kuvana, jossa niukat maisemaelementit luovat rikkaan kudelman. Maa, vesi, ilma - kiinteitä, muodottomia, kylmiä, lämpimiä, osin sulautuvat toisiinsa, osin rinnastuvat selvärajaisesti. 1890-luvun symbolistisen taiteen tyyli, eli pelkistys ja syntetismi, on jättänyt Järnefeltin maalaukseen voimakkaan jäljen. Järnefeltillä oli ilmeinen taipumus kuvata maisematunnelmia nimenomaan väritunnelmina. Joskus tämä peittyi, koska hän maalasi paljon kesän ja syksyn luontoaiheita niiden ollessa Suomessa väreiltään värikkäitä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Kaislikkoranta. Luokka:Eero Järnefeltin maalaukset Luokka:Ateneumin kokoelmat Luokka:Maisemamaalaukset Luokka:Tuusulanjärvi
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1969

Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 11.-12. tammikuuta (miehet) ja Pieksämäellä 25.-26. tammikuuta (naiset) 1969. Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. === Miehet === Sija Kilpailija 500 m 5 000 m 1 500 m 10 000 m Pisteet 1 Kimmo Koskinen 42,4 7.45,1 2.11,5 16.13,8 181,433 2 Olavi Hjellman 42,6 8.00,8 2.14,9 17.05,3 186,912 3 Raimo Hietala 43,8 8.05,0 2.15,4 16.54,6 188,163 4 Timo Luostarinen 44,1 8.03,2 2.16,4 16.58,3 188,802 5 Pekka Halinen 43,7 8.12,3 2.14,8 17.30,5 189,543 6 Jouko Launonen 43,5 8.17,0 2.17,9 17.13,6 191,692 7 Matti Syvänen 43,3 8.30,3 2.18,3 17.58,5 194,355 8 Kalervo Hietala 45,6 8.23,2 2.20,6 17.14,6 194,517 === Naiset === Sija Kilpailija 500 m 1 000 m 1 500 m 3 000 m Pisteet 1 Tarja Rinne-Wahlmann 48,6 /1 1.42,0 /2 2.36,7 /1 5.45,1 /1 209,350 2 Paula-Irmeli Halonen 50,5 /5 1.44,2 /4 2.45,6 /4 5.53,5 /3 216,717 3 Arja Kantola 49,4 /2 1.44,1 /3 2.54,2 /7 5.52,0 /2 218,184 4 Anneli Repola-Risku 52,2 /6 1.48,6 /5 2.53,2 /5 6.17,1 /4 227,083 5 Terttu Uutela 54,2 /12 1.55,0 /9 2.57,2 /10 6.35,4 /5 236,667 Kaija-Liisa Keskivitikka 50,4 /4 1.41,1 /1 2.38,8 /2 – – Tuula Vilkas 50,0 /3 – 2.42,2 /3 – – == Lähteet == * Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit * MMM 1970 * Tuloksia SpeedSkatingNews [.info (miehet)] * Tuloksia SpeedSkatingNews [.info (naiset)] Luokka:Vuoden 1969 urheilu Luokka:Helsingin urheilutapahtumat Luokka:Pieksämäen urheilu Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Arvydas

Arvydas on liettualainen miehen etunimi. Tunnettuja Arvydas-nimisiä henkilöitä ovat: *Arvydas Čepulionis (s. 1962), jousiampuja *Arvydas Macijauskas (s. 1980), koripalloilija *Arvydas Sabonis (s. 1964), koripalloilija Luokka:Etunimet
Kevätilta jäänlähdön aikaan

Kevätilta jäänlähdön aikaan on suomalaisen taiteilijan Hugo Simbergin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1897. Kooltaan maalaus on 27×37 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin. Hugo Simberg maalasi teoksen Ruovedellä keväällä 1897. Teoksessa keväinen järven jää on muuttunut tummaksi ja vetiseksi ollen maalauksen keskeisiä elementtejä. Maalauksen etualalle luo puutiheikköinen saari linnamaisen silhuetin, samoin yksittäinen puu korostaa rannan autiutta. Simberg maalasi koko maalauksen kirkkaan keltaisella sekä mustalla; ne luovat näkymään lämpöä ja pimeyttä rinnakkain. Auringon lasku peilautuu jään pinnan lammikoista ja taempana olevan metsävaaran takaa vieden katsojan ajatukset kaukaisuuteen.Ojanperä Riitta. Ateneumin taidemuseon Luonnon lumo- näyttelyteoksessa, 2006, s. 267. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Kevätilta jäänlähdön aikaan. Luokka:Hugo Simbergin maalaukset Luokka:Ateneumin kokoelmat Luokka:Maisemamaalaukset
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1968

Suomen miesten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Kajaanissa 9.-10. maaliskuuta 1968. Naiset, jotka kilpailivat Helsingissä 14.-15. tammikuuta, ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. Miehille järjestettiin erilliset matkamestaruuskilpailut. === Miehet === Sija Kilpailija 500 m 5 000 m 1 500 m 10 000 m Pisteet 1 Jouko Launonen 42,6 7.58,8 2.12,5 16.33,7 184,332 2 Kimmo Koskinen 42,8 8.00,8 2.14,1 16.47,8 185,970 3 Olavi Hjellman 42,3 8.10,5 2.16,3 16.56,3 187,598 4 Raimo Hietala 44,2 8.03,2 2.15,8 16.56,5 188,612 5 Rauli Helén 44,9 8.14,5 2.21,7 16.59,3 192,548 6 Simo Rinne 42,5 8.29,7 2.19,1 17.49,0 193,237 7 Kalervo Hietala 44,9 8.24,2 2.19,0 17.18,3 193,568 8 Pekka Halinen 43,6 8.32,0 2.19,9 17.34,3 194,148 === Naiset === Sija Kilpailija 500 m 1 000 m 1 500 m 3 000 m Pisteet 1 Kaija Mustonen 49,3 /2 1.45,3 /2 2.32,2 /1 5.38,2 /1 209,050 2 Kaija-Liisa Keskivitikka 49,4 /3 1.44,1 /1 2.34,6 /2 5.45,6 /2 210,583 3 Arja Kantola 49,2 /1 1.45,9 /3 2.38,0 /3 6.03,0 /4 215,317 4 Paula-Irmeli Halonen 49,4 /3 1.45,9 /3 2.40,3 /5 6.05,8 /6 216,750 5 Tarja Rinne-Wahlmann 49,9 /6 1.47,3 /5 2.42,7 /6 5.57,2 /3 217,316 6 Tuula Vilkas 49,8 /5 1.55,4 /8 2.38,7 /4 6.04,8 /5 221,200 == Lähteet == * Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit * Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta * Tuloksia SpeedSkatingNews [.info (miehet)] * Tuloksia SpeedSkatingNews [.info (naiset)] Luokka:Vuoden 1968 urheilu Luokka:Kajaanin urheilutapahtumat Luokka:Helsingin urheilutapahtumat Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1968

Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1968 olivat järjestyksessään toiset erilliset matkakohtaiset SM-kilpailut pikaluistelussa. Vain miehet kilpailivat. Naisten matkamestaruudet ratkaistiin yleisluistelijoiden Suomen-mestaruuskilpailujen yhteydessä. === Miehet === ==== 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Seppo Hänninen 41,5 2 Jouko Launonen 42,1 2 Kimmo Koskinen 42,1 ==== 1 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 2.11,6 2 Jouko Launonen 2.11,9 3 Olavi Hjellman 2.13,4 ==== 5 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Jouko Launonen 7.58,2 2 Raimo Hietala 8.05,9 3 Rauli Helen 8.11,4 ==== 10 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 16.20,9 2 Jouko Launonen 16.30,7 3 Rauli Helen 16.44,1 == Lähteet == * Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit Luokka:Vuoden 1968 urheilu Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1967

Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1967 olivat ensimmäiset erilliset matkakohtaiset SM-kilpailut pikaluistelussa. Kilpailut käytiin Oulussa 4.-5. maaliskuuta. Vain miehet kilpailivat; naisten matkamestaruudet ratkaistiin yleisluistelijoiden Suomen-mestaruuskilpailujen yhteydessä. === Miehet === ==== 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Kimmo Koskinen 42,3 2 Jouko Jokinen 42,8 2 Seppo Hänninen 42,8 4 Jouko Launonen 43,2 5 Olavi Hjellman 43,9 6 Raimo Hietala 44,0 ==== 1 500 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Jouko Launonen 2.13,5 2 Kimmo Koskinen 2.13,8 3 Jouko Jokinen 2.16,8 3 Olavi Hjellman 2.16,8 5 Kari Koskinen 2.18,4 6 Seppo Hänninen 2.18,5 ==== 5 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Jouko Launonen 7.50,5 2 Kimmo Koskinen 7.54,6 3 Rauli Helen 7.55,8 4 Raimo Hietala 8.06,7 5 Seppo Hänninen 8.14,4 6 Kalervo Hietala 8.15,5 ==== 10 000 metriä ==== Sija Kilpailija Aika 1 Jouko Launonen 16.33,6 2 Kimmo Koskinen 17.19,8 3 Rauli Helen 17.20,9 4 Kalervo Hietala 17.26,5 5 Martti Karjalainen 18.11,1 6 Raimo Hietala 18.22,1 == Lähteet == * Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta Luokka:Vuoden 1967 urheilu Luokka:Oulun urheilutapahtumat Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1967

Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Pieksämäellä 4.-5. helmikuuta (miehet) ja Karstulassa 14.-15. tammikuuta (naiset) 1967. Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 14 mies- ja 12 naisluistelijaa. Miehille järjestettiin erilliset matkakohtaiset SM-kilpailut. === Miehet === Sija Kilpailija 500 m 5 000 m 1 500 m 10 000 m Pisteet 1 Jouko Launonen 42.5 8.01.1 2.14.6 16.29.6 184.957 2 Raimo Hietala 42.9 8.04.3 2.14.8 17.02.2 187.373 3 Rauli Helen 44.8 7.56.4 2.16.2 16.31.5 187.415 4 Pekka Halinen 42.9 8.12.4 2.12.9 17.01.2 187.500 5 Kimmo Koskinen 42.4 8.10.0 2.17.0 16.52.4 187.687 6 Olavi Hjellman 42.5 8.05.2 2.14.5 17.23.2 188.013 7 Timo Luostarinen 44.0 8.23.4 2.17.1 17.33.8 192.730 8 Matti Syvänen 44.2 8.36.9 2.21.0 17.42.4 196.010 9 Kari Koskinen 43.6 8.40.8 2.20.2 18.45.6 196.693 === Naiset === Sija Kilpailija 500 m 1 500 m 1 000 m 3 000 m Pisteet 1 Kaija Mustonen 50.1/ 4 2.33.4/ 1 1.41.9/ 1 5.36.4/ 1 208.250 2 Kaija-Liisa Keskivitikka 49.9/ 3 2.36.2/ 2 1.43.1/ 2 5.37.7/ 2 209.800 3 Arja Kantola 48.9/ 1 2.40.2/ 5 1.45.4/ 4 6.06.7/ 4 216.300 4 Paula-Irmeli Halonen 49.4/ 2 2.39.3/ 4 1.46.3/ 5 6.04.1/ 3 216.766 5 Riitta Noronen 50.9/ 5 2.38.6/ 3 1.44.8/ 3 6.06.7/ 4 217.284 6 Tuula Vilkas 51.0/ 6 2.44.1/ 6 1.47.9/ 6 6.20.2/ 6 223.017 == Lähteet == * Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit * Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta (miehet) * Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta (naiset) Luokka:Vuoden 1967 urheilu Luokka:Pieksämäen urheilu Luokka:Karstula Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut
Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta

Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta (TELK) on tuomioistuinta muistuttava lainkäyttöelin Suomessa. Se toimii ensimmäisenä muutoksenhakuasteena työeläketurvaan liittyvissä asioissa.Laki työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta. Lautakunta käsittelee seuraaviin työeläkelakeihin liittyviä muutoksenhakuasioita:Työntekijän eläkelaki, 3 §. * työntekijän eläkelaki (395/2006) * merimieseläkelaki (1290/2006) * yrittäjän eläkelaki (1272/2006) * maatalousyrittäjän eläkelaki (1280/2006) * kunnallinen eläkelaki (549/2003) * kunnallisen eläkelain voimaanpanolaki (550/2003) * valtion eläkelaki (1295/2006) * laki valtion eläkelain voimaanpanosta (1296/2006) * evankelis-luterilaisen kirkon eläkelaki (261/2008) * ortodoksisesta kirkosta annettu laki (985/2006) * Kansaneläkelaitoksesta annettu laki (731/2001) * Suomen pankista annetun lain (214/1998) nojalla annettu eläkesääntö ja perhe- eläkesääntö (11 §) * eräiden valtakunnassa voimassa olevien valtion eläkkeitä koskevien säännösten soveltamisesta Ahvenanmaan maakunnassa annettu maakuntalaki (Ålands författningssamling ÅFS 54/2007). Muutoksenhakulautakunnan toiminnan rahoittavat mainittujen työeläkelakien mukaisesta eläketurvasta vastaavat työeläkelaitokset maksamalla lautakunnalle vuosittain oikeushallintomaksun. Muutoksenhakulautakunnassa on päätoiminen puheenjohtaja, vähintään neljä sivutoimista varapuheenjohtajaa ja vähintään 22 sivutoimista jäsentä. Oikeustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut puheenjohtaja johtaa lautakuntaa, vastaa sen toiminnasta ja hallinnosta sekä valvoo lautakunnan ratkaisuihin sisältyvien laintulkintojen yhdenmukaisuutta. Jäseninä on oltava vähintään: * viisi lääkärijäsentä * viisi työeläkeasioihin perehtynyttä jäsentä, joilla on oikeustieteen ylempi korkeakoulututkinto * kymmenen työelämän ja työmarkkinoiden oloja tuntevaa jäsentä * yksi yrittäjätoimintaan perehtynyt jäsen * yksi maatalousyrittäjien oloja tunteva jäsen. Muutoksenhakulautakunta ratkaisee asiat joko yhden tuomarin kokoonpanossa tai 4-6 jäsenisenä jaostona, jossa puhetta johtaa lautakunnan puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja. Jaoston jäsenet osallistuvat päätöksentekoon vuorojärjestyksessä, jonka määrää muutoksenhakulautakunnan hallintojaosto. Jaosto on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja, työeläkeasioihin perehtynyt oikeustieteilijä, lääkärijäsen sekä kaksi työelämän ja työmarkkinoiden oloja tuntevaa jäsentä. Lisäksi tarvitaan yrittäjyyteen tai maatalouteen perehtynyt jäsen, jos käsitellään heidän alaansa liittyvää muutoksenhakua. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta Luokka:Sosiaali- ja terveysministeriö Luokka:Suomen hallinto Luokka:Eläkkeet
Vilhonvuori

Vilhonvuori () on Helsingin Sörnäisten kaupungin­osaan kuuluva osa-alue. Se käsittää suurimman osan Hämeentien ja Sörnäisten rantatien välisistä kortteleista sekä Sörnäisten ranta­tien itä­puolella, meren rannalla sijaitsevan Meri­haan. Erilliseksi osa-alueeksi Vilhon­vuori muodostettiin vuoden 2013 alussa. Alue on suurelta osin ollut vanhastaan teollisuus­aluetta, mutta viime vuosikymmeninä se on vähitellen muuttunut asunto- ja toimistoalueeksi. Asukkaita Vilhonvuoressa on 7 177 (31.12.2020) ja työpaikkoja noin 7 793 (31.12.2017). == Historiaa == Alueella sijaitsi 1800-luvulla puuhuviloita, joiden omistajat rakennuttivat alueelle myös vuokrakäyttöön tarkoitettuja puutaloja. Vilhonvuoren nimi johtuu siellä sijainneesta Wilhelms­berg-nimisestä huvilasta, jonka Wilhelm Andstén rakennutti 1800-luvulla alueella sijainneen fajanssi- ja kaakelitehtaansa (Wilh. Andsténin Tehdas Oy:n) vierelle. Sen mukaan sai jo vuonna 1901 nimensä alueella kulkeva Vilhelms­perin­katu (), jonka suomen­kielinen nimi vuonna 1928 muutettiin muotoon Vilhonvuorenkatu. Vilhon­vuoreksi tai myös Marjatan­mäeksi on vanhastaan kutsuttu nykyisen osa-alueen pohjois­osassa sijaitsevaa kukkulaa, jolla sijaitseva puisto sai vuonna 1953 nimen Katri Valan puisto.Helsingin kadunnimet, s. 109, hakusana Katri Valan puisto Pääsky- aiheiset nimet juontavat juurensa huvilaan nimeltä Svalboet (”Pääskynpesä”). Pääskylänrinne oli vuoteen 1928 asti Sibyllankatu, jonka nimi juontui ehkä seudulla toimineesta ennustajanaisesta. Huvilat ja puutalot alkoivat 1900-luvulla korvautua kivitaloilla niin, että monet Vilhonvuoren korttelit on rakennettu jo ainakin kahteen kertaan. Sibyllankatu 4–6:ssa oli neljän puutalon ryhmä, Työväen Asunto-Oy Turva. Puutalot korvautuivat 1930-luvun lopulla kivitaloilla Pääskylänrinne 4 ja 6, joiden rungon keskellä on sisäpihojen sijasta kapeat valokuilut. Pääskylänrinne 8:aan valmistui 1949 teollisuus- ja toimistotalo, jossa toimi muun muassa vaatetehdas Vaaksa ja myöhemmin oikeusministeriön vankeinhoito-osasto, vaateyritys Seppälä ja Suomen Brown Boveri Oy. Alueen vanhimpia kivitaloja on vuonna 1901 valmistunut mutta 1960-luvun alussa julkisivuiltaan uudistettu Suvilahdenkatu 7, teollisuusrakennus jossa toimi vuoteen 1950 asti silkkinauhoja kutonut Helsingin Silkkikutomo Oy. Myöhemmin rakennuksessa on toiminut monia valokuvaamoja, muun muassa Studio Klikki 1980-luvun alkupuolen ajan. Pääskylänrinteen ja Pääskylänkadun kulmaan valmistui 1912 kulmatornilla varustettu As Oy Pääsky. Vilhonvuoren osa-alueeseen kuuluvat myös Sörnäisten rantatien itäpuolelle 1970- ja 1980-luvulla rakennettu Merihaka sekä 1980- ja 1990- ja sitten luvulla entiselle Wärtsilän tehdasalueelle rakennettu Näkinpuisto, molemmat kerrostaloalueita. Vilhonvuorta ovat myös Elannon kortteli sekä Taideyliopiston Teatterikorkeakoululle ja Kuvataideakatemialle kunnostetut vanhat tehdastilat Haapaniemenkadun ja Kaikukadun välissä. Niiden ja Väinö Tannerin kentän välissä ollut 1970-luvun virastokolossi, ns. elinkeinohallituksen talo, purettiin 2010-luvulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Sörnäinen Luokka:Helsingin osa-alueet
Bamboo Engineering

Bamboo Engineering on brittiläinen autourheilutalli, joka perustettiin vuonna 2009. Vuonna 2009 talli osallistui BTCC -sarjaan. Vuonna 2010 talli osallistui WTCC-sarjaan, jossa se sijoittui Yokohama Trophy -luokassa toiseksi. Vuonna 2011 talli jäi pisteissä viidenneksi ja vuonna 2012 neljänneksi. Vuonna 2013 talli osallistui GP3-sarjaan korvaten Atech CRS GP -tallin. Talli saavutti kauden aikana yhden voiton ja 75 pistettä sijoittuen tallipisteissä kuudenneksi. Kauden jälkeen tallin korvasi saksalainen Hilmer Motorsport -talli. Talli kilpailee myös Intercontinental GT Challenge -sarjassa. == GP3-tulokset == Kausi Runko Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Pisteet Sijoitus 2013 GP3/13 AER V6 ESP FEA ESP SPR VAL FEA VAL SPR GBR FEA GBR SPR GER FEA GER SPR HUN FEA HUN SPR BEL FEA BEL SPR ITA FEA ITA SPR ABU FEA ABU SPR 75 6. 2013 GP3/13 AER V6 Lewis Williamson 11 7 19 17 25† 14 4 4 24 Kesk. 14 10 4 3 75 6. 2013 GP3/13 AER V6 Melville McKee 14 Kesk. 11 Kesk. 24 15 7 1 17 Kesk. 7 Kesk. 12 7 75 6. 2013 GP3/13 AER V6 Alice Powell 19 20 75 6. 2013 GP3/13 AER V6 Carmen Jordá 22 18 Kesk. 21 23 19 DSQ 24 22 21 19 19 18 17 Kesk. 23 75 6. Luokka:GP3-tallit Luokka:Brittiläiset autourheilutallit
Ilmapumpun kääpiögalaksi

Ilmapumpun kääpiögalaksi on Ilmapumpun tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiösferoidigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 1,32 Megaparsekin päässä Maasta, ja etääntyy siitä nopeudella 362 km/s. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kääpiöellipsigalaksit Luokka:Paikallinen ryhmä
Ace Attorney

Ace Attorney () on Capcomin kehittämä videopelisarja. Sarjan peleissä ratkotaan rikoksia puolustusasianajajien tai syyttäjän näkökulmasta. Sarjan ensimmäiset kolme peliä julkaistiin ensin Japanissa Game Boy Advancelle vuodesta 2001 alkaen. Näitä pelejä ei julkaistu Japanin ulkopuolella, mutta myöhemmin ne käännettiin Nintendo DS:lle ja julkaistiin myös muualla maailmassa. Sarjan neljäs osa kehitettiin alusta pitäen Nintendo DS:lle ja viides pääpeli on Nintendo 3DS:lle. Dai Gyakuten Saiban spin-off-sarja sijoittaa pelit meiji-kaudelle. == Hahmot == Sarjan kolmessa ensimmäisessä pelissä päähahmona on puolustusasianajaja Ryūichi Naruhodo (Phoenix Wright länsijulkaisuissa). Neljännessä pääpelissä pääosassa on uusi hahmo Apollo Justice. Viidennessä osassa Wright palaa päähahmon rooliin. Sarjaan kuuluvassa Investigations-sarjassa päähahmona on syyttäjä Miles Edgeworth. ==Pelit== ===Pääsarja=== Vuosi Nimi Alusta(t) Muuta 2001 Gyakuten Saiban Game Boy Advance 2002 Gyakuten Saiban 2 Game Boy Advance 2004 Gyakuten Saiban 3 Game Boy Advance 2005 Phoenix Wright: Ace Attorney Nintendo DS Uusintaversio ensimmäisestä pelistä Gyakuten Saiban 2006 Phoenix Wright: Ace Attorney – Justice for All Nintendo DS Uusintaversio pelistä Gyakuten Saiban 2 2007 Phoenix Wright: Ace Attorney – Trials and Tribulations Nintendo DS Uusintaversio pelistä Gyakuten Saiban 3 2007 Gyakuten Saiban 4 Nintendo DS 2008 Apollo Justice: Ace Attorney Nintendo DS, Nintendo 3DS Gyakuten Saiban 4 2013 Phoenix Wright: Ace Attorney – Dual Destinies Nintendo 3DS 2016 Phoenix Wright: Ace Attorney – Spirit of Justice Nintendo 3DS ===Investigations- sarja=== Vuosi Nimi Alusta(t) Muuta 2009 Ace Attorney Investigations: Miles Edgeworth Nintendo DS 2011 Gyakuten Kenji 2 Nintendo DS Ei julkaistu Japanin ulkopuolella ===Muut pelit=== Vuosi Nimi Alusta(t) Muuta 2012 Professor Layton vs. Phoenix Wright: Ace Attorney Nintendo 3DS 2015 Dai Gyakuten Saiban: Naruhodō Ryūnosuke no Bōken Nintendo 3DS 2017 Dai Gyakuten Saiban 2: Naruhodō Ryūnosuke no Kakugo Nintendo 3DS ===Uusintajulkaisut=== Vuosi Nimi Alusta(t) Muuta 2019 Ace Attorney Trilogy Nintendo Switch, PlayStation 4, Windows Kolme ensimmäistä Phoenix Wright -peliä yhtenä julkaisuna uusille alustoille. 2021 The Great Ace Attorney Chronicles Nintendo Switch, PlayStation 4, Windows Kaksi Dai Gyakuten Saiban -peliä yhtenä julkaisuna uusille alustoille englanniksi käännettynä. ==Muu media== Takarazuka Revue on tehnyt musikaalin sarjasta. Musikaali esiintyi loppuunmyydyille näytöksille kuukauden pituisen esityskautensa aikana ja on julkaistu myös DVD:llä. Gyakuten no Spotlight on teatterinäytelmäsovitus vuodelta 2013. Mie Takasen kirjoittama kirja nimeltä Gyakuten Saiban - Gyakuten Idol (Ace Attorney - Turnabout Idol) on julkaistu Japanissa vuonna 2016. Peleistä on tehty myös elokuva Ace Attorney, anime- sarja Ace Attorney, manga-sarjakuva, Draama CD, ääniraita-albumi ja oheismateriaalia. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Viralliset sivut *
Sekstantin kääpiögalaksi

Sekstantin kääpiögalaksi on Sekstantin tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiösferoidigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 90 000 parsekin päässä Maasta, ja etääntyy siitä nopeudella 224 km/s. Galaksi on Linnunradan satelliittigalaksi. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Kääpiösferoidigalaksit Luokka:Linnunradan alaryhmä Luokka:Sekstantin tähdistö
Kassiopeian kääpiögalaksi

Kassiopeian kääpiögalaksi on Kassiopeian tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiösferoidigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 790 000 parsekin päässä Maasta, ja lähestyy sitä nopeudella 307 km/s. Galaksi on Andromedan galaksin satelliittigalaksi. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kassiopeian tähdistö Luokka:Kääpiösferoidigalaksit Luokka:Paikallinen ryhmä
Pienen karhun kääpiögalaksi

Pienen karhun kääpiögalaksi on Pienen karhun tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiöellipsigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 60 000 parsekin päässä Maasta, ja lähestyy sitä nopeudella 247 km/s. Galaksi on Linnunradan satelliittigalaksi. == Katso myös == *Ison karhun I kääpiögalaksi *Ison karhun II kääpiögalaksi == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kääpiöellipsigalaksit Luokka:Linnunradan alaryhmä
Jousimiehen kääpiöellipsigalaksi

Jousimiehen kääpiöellipsigalaksi on Jousimiehen tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiöellipsigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 20 000 parsekin päässä Maasta ja lähestyy sitä nopeudella 307 km/s. Galaksi on Linnunradan satelliittigalaksi. == Katso myös == *Jousimiehen epäsäännöllinen kääpiögalaksi == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Jousimiehen tähdistö Luokka:Kääpiöellipsigalaksit Luokka:Linnunradan alaryhmä
VEF

thumb|VEF-MIKRO 1024 -tietokone VEF (Valsts Elektrotehniskā Fabrika) on latvialainen elektroniikka-alan valmistaja. VEF perustettiin vuonna 1919. VEF tuotti vuonna 1936 Minox-kameran, jonka suunnitteli Walter Zapp. Kamera oli aikansa pienin. == Aiheesta muualla == * VEF webbisivu * VEF-Minox kamera Luokka:Latvialaiset yritykset Luokka:Valokuvakamerat
Nagato-luokka

Nagato-luokka oli keisarillisen Japanin laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka, jonka alukset olivat ensimmäiset kahdeksan taistelulaivaa ja kahdeksan taisteluristeilijää sisältäneen 8-8-suunnitelman alukset ja samalla ensimmäiset täysin Japanissa suunnitellut keisarillisen Japanin laivaston taistelulaivat (suunnitelma A-102). Alusten pääaseina olivat ensimmäiset taistelulaivaluokkaan asennetut 41 senttimetrin (16 tuuman) tykit. == Suunnittelu == Luokan pituus oli noin kahdeksan metriä suurempi kuin edeltänyt Hyūga. Leveyttä oli lisätty kolmisenkymmentä senttimetriä. Uppouma kasvoi 2 000 tonnilla. Alusten konehuoneiden ja ammusvarastojen suojana oli osittain vedenalainen 12 tuuman paksuinen panssarivyö, joka etu- ja takaosastaan oheni ensin kahdeksaan ja sitten neljään tuumaan. Vyön yläosassa oli kahdeksan tuuman ja alaosassa kuuden tuuman panssarointi. Kuuden tuuman panssarin alareunasta alkoi alas sisäänpäin kaartuva panssarilaipio. Etukansi oli suojattu tuuman vahvuisella teräslevyllä, joka paksuni puolitoista tuumaiseksi keskilaivan kohdalla. Yläkansi oli katettu kolminkertaisella levytyksellä (1″, 1″ ja 3/4″), joka kattoi koko aluksen leveyden kiinnittyen kylkipanssariin. Alempi panssarikansi oli kaksituumainen. Suoja muodosti kaikkiaan noin 31,7 prosenttia kokonaisuppoumasta.Whitley 1998 s. 200–201. Tykkitornien jalustat olivat 12 tuumaa ja tulenjohtotorni 14,5 tuumaa paksut. Pääaseiden tykkitornien etukilvet olivat 18 tuumaa paksut, sivut 11- ja takaseinä 7,5-tuumaiset. Katon maksimipaksuus oli yhdeksän tuumaa. Torneihin oli asennettu kuhunkin kaksi 16 tuuman 45 pituuskaliiperin vuoden 3 (1914) -tykkiä, joilla kyettiin ampumaan 2 249 naulan panssarikranaatti 42 000 jaardiin. Tornit olivat hydraulisesti suunnattuja ja ne painoivat kukin 1 004 tonnia. Tornien elevaatio oli 30 astetta. Apuaseiden kasemattien seinät olivat tuuman paksut. Apuaseina oli 20 kappaletta 5,5 tuuman 50 pituuskaliiperin vuoden 3 -tykkiä, joista kummallekin kyljelle oli asennettu kahdeksan. Tykeistä oli muodostettu kaksi patteria, kuusi eteen ja taakse kaksi tykkiä. Loput neljä tykkiä oli asennettu keskilaivaan savuhormin rinnalle. Ilmasuojana oli neljä 3,1 tuuman ilmatorjuntatykkiä. Aseistuksen täydensi neljä vesirajan alapuolelle ja neljä yläpuolelle sijoitettua 21 tuuman torpedoputkea.Whitley 1998 s. 201. == Alukset == Nagato-luokan taistelulaivatGardiner 1985 s. 231 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Nagato Kuren laivastontelakka 28. elokuuta 1917 9. marraskuuta 1919 25. marraskuuta 1920 upotettu 19. heinäkuuta 1946 Mutsu Jokosukan laivastontelakka 1. kesäkuuta 1918 31. toukokuuta 1920 22. marraskuuta 1921 upotettu 8. kesäkuuta 1943 == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Artigas (departementti)

Artigas on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 11 928 neliökilometriä ja väkiluku 73 378 asukasta. Departementin pääkaupunki on Artigas. == Lähteet == Luokka:Uruguayn departementit Luokka:Botin luomat artikkelit
Durazno (departementti)

Durazno on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 11 643 km² ja väkiluku on 57 088 asukasta. Departementin pääkaupunki on Durazno. == Lähteet == Luokka:Uruguayn departementit Luokka:Botin luomat artikkelit
Flores (departementti)

Flores on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 5 144 km² ja väkiluku on 25 050 asukasta. Departementin pääkaupunki on Trinidad. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Uruguayn departementit Luokka:Botin luomat artikkelit
Lavalleja (departementti)

Lavalleja on Uruguayn departementti. Sen pinta-ala on 10 016 km² ja väkiluku on 58 815 asukasta. Departementin pääkaupunki on Minas. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Uruguayn departementit Luokka:Botin luomat artikkelit
Ise (1916)

Ise () oli keisarillisen Japanin laivaston Ise-luokan taistelulaiva toisessa maailmansodassa. Alus nimettiin Japanin Isen provinssin mukaan. == Valmistus == Alus tilattiin Kawasakin telakalta Kōbesta marraskuussa 1912 osana vuoden hätäohjelmaa ja sen köli laskettiin 10. toukokuuta 1915. Alus laskettiin vesille 2. marraskuuta 1916 ja se valmistui 15. joulukuuta 1917. Alus oli paranneltu versio edeltäneestä Fusō-luokasta muistuttaen ulkoisesti edeltäjiään.Whitley 1998, s. 193. == Modernisointi == Vuodesta 1921 alkaen aluksen 80 mm/40 type 3 -ilmatorjuntatykit oli asennettu yksittäin kaksi sillan sivuille ja kaksi taaemman tulenjohtotornin sivuille. Vuosina 1930–1931 aluksen ulkonäkö muuttui lukuisten kansiterassien valmistuttua kolmijalkaiseen etumastoon, jolloin aluksen kansirakennelma alkoi muistuttamaan pagodia.Whitley 1998, s. 194. Alus modernisoitiin Kuren laivastontelakalla 1. elokuuta 1935 – 23. maaliskuuta 1937. Sen runkoa pidennettiin perästä reilu kahdeksan metriä, konehuoneet sijoitettiin uudelleen ja uudet turbiinimoottorit asennettiin, jolloin koneteho lähes kaksinkertaistui 80 000 hevosvoimaan ja nopeus kasvoi 25,3 solmuun. Kattiloiden määrän vähetessä etummainen savuhormi poistettiin, ja sen vapauttamaan tilaan rakennettiin suurempi komentosilta. == Palvelus == Ise osallistui toisessa maailmansodassa Midwayn- ja Leytenlahden taisteluihin. Alus upposi matalaan veteen ankkuripaikallaan Eta Jimassa Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien lentokoneiden ilmahyökkäyksissä yhdentoista pommin osuttua 28. heinäkuuta 1945. Alus romutettiin sodan jälkeen.Whitley, M. J. s. 199 == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Ise-luokan taistelulaivat Luokka:Japanilaiset toisen maailmansodan taistelulaivat