EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Klaes Jenderjan

Klaes Jenderjan (18. maaliskuuta 1650 Oulu – 18. helmikuuta 1704 Oulu) oli pohjoissuomalainen suurkauppias ja Oulun raatimies 1600-luvun lopussa. Sivut 424-425. Jenderjanin vanhemmat olivat laivanvarustaja ja kauppias Klaus Jenderjan (k. noin 1663), joka tuli Ouluun 1642, ja Margaretha Ficke. Jenderjan vannoi porvarivalan 1673. Hänestä tuli koko Pohjois-Pohjanmaan varakkain henkilö elinaikanaan. Muun muassa suurten kuolonvuosien ajalta säilyneiden asiakirjojen perusteella hän oli määrätietoinen, jopa häikäilemätön liikemies. Jenderjan hankki omistukseensa myös maaomaisuutta, kaupungin ympäristössä hänellä oli lopulta hallussaan noin 40 tynnyrinalaa pelto- ja niittymaata. Veljensä Zachriksen kanssa hän lisäksi rakennutti Oulun ensimmäisen vesisahan Merikoskeen, Oulujoen suulle. Sen yhteydessä olivat myös mylly, jauhomylly ja nippuvasarapaja. Raastuvanoikeuden apujäsenenä Jenderjan toimi vuodesta 1676. Jenderjanilla oli Oulussa kaksikerroksinen kaupunkitalo ja kauppahuone sekä yhteensä 21 kauppa-aittaa Oulussa, Kajaanissa ja Kemin satamassa. Tukholmaan hän vei muun muassa tervaa, mutta myös voita ja kalaa, ja toi sieltä suolaa, tupakkaa ja kulutustavaroita. Jenderjanin kuoltua 1704 hänen omaisuutensa arvon laskettiin olleen 70 788 kuparitaalaria, josta kolmannes oli saatavia talonpojilta. Hänellä oli monipuolinen noin 200 niteen kirjasto, mahdollisesti osin Turun akatemiasta maisteriksi 1700 valmistuneen poikansa Claudiuksen ansiosta. Claudius kuoli vuoden 1702 loppupuolella, molemmat haudattiin Oulun tuomiokirkkoon. Claudiuksen muistoksi julkaistiin henkilöruno 1704 ja hänen isälleen samana vuonna kaksi henkilörunoa. Jenderjanin puoliso oli Katarina Heikintytär (k. 1737). Hänen pojanpoikansa edellisestä avioliitosta Claus Hoffrén otti Jenderjan -nimen ja ryhtyi jatkamaan isoäitinsä kanssa liiketoimintaa, mutta kuoli 1724 venäläismiehityksen jälkeen. Lesken kuoltua Jenderjanin omaisuus pirstoutui monelle taholle. Jenderjanin veli Zachris hukkui haaksirikossa jo 1678 ja hänen kaksi sisartaan kuolivat 1697 (Maria, kauppias Gabriel Lithoviuksen puoliso) ja 1698 (Elsa, Oulun linnan päällikön Henrik Gråån puoliso). ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Oulun raatimiehet Luokka:Vuonna 1650 syntyneet Luokka:Vuonna 1704 kuolleet
Vauhdin Maailma (lautapeli)

Vauhdin Maailma on aikakauslehti Vauhdin Maailman vuonna 2010 kehittämä moottoriurheiluaiheinen lautapeli. Peli sisältää 400 kysymyskorttia, joissa on 1 400 kysymystä ja 200 kuvakysymyskorttiahttps://www.otavamedia.fi/web/guest/200 . Pelin on kehitellyt suomalaisista moottoriurheilun asiantuntijoista koostuva ja Vauhdin Maailman entisen päätoimittajan Peter Geitelin vetämä työryhmä. Pelin idea on samankaltainen esimerkiksi Trivial Pursuit-pelin kanssa. Pelissä on kuusi kysymyskategoriaa; F1, Ralli, Rata, Moottoripyörät, Yleiskysymykset ja Kuvakysymykset. Pelaajan tehtävänä on kerätä pelimerkki näistä jokaisesta kategoriasta. Kun pelaaja saa kaikista aiheista merkit, hän saa vastata lisäkysymykseen, jonka oikein saadessaan hän voittaa pelin. Peli on suunnattu yli 15-vuotiaille pelaajille ja sen on valmistanut Tactic Games Oyhttp://www.tactic.net/product.php?lang=FIN&kl3;=1&category;=9&k1;=1&k2;=1&k3;=∏_number=02808&kuvanro;=1. Vauhdin Maailma on suunnattu 2-6 pelaajalle. == Lähteet == Luokka:Seuralautapelit Luokka:Suomalaiset lautapelit Luokka:Tactic
Sascha Lewandowski

Sascha Lewandowski (5. lokakuuta 1971 Dortmund – 8. kesäkuuta 2016 BochumFußballtrainer Sascha Lewandowski ist tot ) oli saksalainen jalkapallovalmentaja. ==Ura== Lewandowski aloitti valmennusuransa ilman merkittävää pelaajataustaa vuonna 2003 VfL Bochumin juniorivalmentajana. Hän työskenteli Bochumin organisaatiossa myös reservijoukkueen päävalmentajana, kunnes siirtyi vuonna 2007 Bayer 04 Leverkuseniin juniorijoukkueen valmentajaksi. Huhtikuussa 2012 hänestä tuli Leverkusenin päävalmentaja yhdessä Sami Hyypiän kanssa.Bayer trennt sich von Dutt - Hyypiä übernimmt Kauden jälkeen Lewandowski palasi juniorivalmentajaksi ja valmentajalisenssinsä hankkinut Hyypiä jatkoi edustusjoukkueen peräsimessä.Sami Hyypia to take sole charge at Bayer Leverkusen next season Hyypiän saatua huhtikuussa 2014 potkut tehtävistään Lewandowski otti päävalmentajan tehtävät hoitoonsa loppukauden ajaksi.Bayer Leverkusen fire coach Sami Hyypia, install Lewandowski until season's end Syyskuussa 2015 Lewandowskista tuli 1. FC Union Berlinin päävalmentaja vuoteen 2017 ulottuvalla sopimuksella.Dienstantritt bei Union: Lewandowski erhält Vertrag bis 2017 Hän erosi tehtävistään burnoutin vuoksi maaliskuussa 2016.LEWANDOWSKI TRITT BEI UNION BERLIN ZURÜCK ==Kuolema== Lewandowski löydettiin kuolleena asunnostaan Bochumista 8. kesäkuuta 2016. Hän oli kärsinyt burnoutista.Former Bayer Leverkusen coach Sascha Lewandowski found dead at 44Sascha Lewandowski ist tot Lewandowski oli ollut kuolemaa edeltävinä päivinä poliisin kuultavana epäiltynä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.https://www.bz- berlin.de/berlin-sport/union-berlin/vorwurf-kindesmissbrauch-die-dunkle-seite- des-sascha-lewandowski Poliisin tietojen mukaan Lewandowski oli tehnyt itsemurhan.Bundesliga-Trainer tot in seiner Wohnung gefunden == Lähteet == * Sascha Lewandowski Transfermarkt-sivustolla ===Viitteet=== Luokka:Saksalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Dáfni-Ymittós

Dáfni-Ymittós ( eli Δήμος Δάφνης-Υμηττού, Dímos Dáfnis-Ymittoú) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 2,35 neliökilometriä ja väkiluku 33 628 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Dáfni. Dáfni-Ymittós sijaitsee noin viisi kilometriä Ateenan keskustasta etelään. Kunta syntyi, kun kunnat Dáfni ja Ymittós yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Dáfni-Ymittoksen kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Dáfni Dáfni Dáfni 22 913 Yhteensä: 22 913 Ymittós Ymittós Ymittós 10 715 Yhteensä: 10 715 Yhteensä: 33 628 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Δάφνης-Υμηττού. Dáfni-Ymittoksen kunnan verkkosivut. *
Acharnés

Acharnés (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αχαρνών, Dímos Acharnón), joka sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 149,0 neliökilometriä ja väkiluku 106 943\. Varsinaisen Acharnésin kaupungin väkiluku on 99 346 (vuonna 2011). Acharnés on Kreikan yhdeksänneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee noin kymmenen kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiseen. Kaupunki on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneesta antiikin aikaisesta Akharnain demoksesta. Acharnésissa sijaitsevat Tatóin palatsi sekä SKA:n rautatieasema eli Acharnésin rautatiekeskus, joka on merkittävä risteysasema. Nykyinen Acharnésin kunta muodostui, kun Acharnés ja Thrakomakedónes yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Acharnésin kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Acharnés Acharnés Acharnés 99 346 Párnis 20 Varympómpi 1 377 Yhteensä: 100 743 Thrakomakedónes Thrakomakedónes Thrakomakedónes 6 200 Yhteensä: 6 200 Yhteensä: 106 943 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Αχαρνών. Acharnéen kunnan verkkosivut. *
Ratu Udre Udre

Ratu Udre Udre oli 1800-luvulla elänyt fidžiläinen heimopäällikkö, joka oli Guinnessin ennätyskirjan mukaan historian ”ahkerin ihmissyöjä”. Hänen väitetään elinaikanaan syöneen vähintään 872 ihmistä tai enemmän, tosin kuitenkin alle tuhat. Hän keräsi jokaisen syömänsä ihmisen muistoksi kiven. Kivet ovat edelleen nähtävissä hänen hautansa luona. ==Lähteet== *Guinness suuri ennätyskirja 2002, s. 108. Helsinki Media 2001. Alkuteos Guinness World Records 2002, Guinness World Records Ltd 2001. Luokka:Fidžiläiset henkilöt Luokka:Heimopäälliköt Luokka:Kannibaalit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Kuolinvuosi puuttuu
Filadélfeia-Chalkidóna

Filadélfeia-Chalkidóna ( eli Δήμος Φιλαδελφείας-Χαλκηδόνος, Dímos Filadelfeías-Chalkidónos) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 3,73 neliökilometriä ja väkiluku 35 556 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Néa Filadélfeia. Filadélfeia-Chalkidóna sijaitsee noin kuusi kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiseen. Kunta syntyi, kun kunnat Néa Filadélfeia ja Néa Chalkidóna yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Filadélfeia-Chalkidónan kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Néa Chalkidóna Néa Chalkidóna Néa Chalkidóna 9 822 Yhteensä: 9 822 Néa Filadélfeia Néa Filadélfeia Néa Filadélfeia 25 734 Yhteensä: 25 734 Yhteensä: 35 556 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Φιλαδελφείας-Χαλκηδόνος . Filadélfeia-Chalkidónan kunnan verkkosivut. *
Claymore-luokka

Claymore-luokka oli Ranskan laivaston kolmentoista vuosina 1905-1908 valmistetun hävittäjän muodostama alusluokka. Luokan alukset olivat käytössä ensimmäisessä maailmansodassa. == Alukset == Prototyyppi Claymore tilattiin 2. syyskuuta 1903 ja samalla viiden jo Rochefortin laivastontelakalta tilatun Arquebuse-luokan aluksen tilaukset siirrettiin Claymore-luokkaan. Luokan uusi rungon muoto ja raskaampien torpedoiden aiheuttama lisämassa tekivät aluksista yläpainoisia, minkä korjaamiseksi kansirakenteita kevennettiin ja kiinteäsilta muutettiin avoimeksi. Alustyyppi osoittautui epäonnistuneeksi. Claymore-luokan hävittäjätGardiner, Robert s. 327 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Palvelukseen Kohtalo Stylet Arsenal de Rochefort 18. toukokuuta 1905 alusluettelosta 14. toukokuuta 1921 Tromblon Rochefort 17. kesäkuuta 1905 alusluettelosta 14. toukokuuta 1921 Pierrier Rochefort 28. helmikuuta 1907 alusluettelosta 27. heinäkuuta 1921 Obusier Rochefort 9. maaliskuuta 1906 alusluettelosta 27. toukokuuta 1921 Mortier Rochefort 23. maaliskuuta 1906 alusluettelosta 30. maaliskuuta 1927 Claymore Normand 14. maaliskuuta 1906 alusluettelosta 19. maaliskuuta 1926 Carquois Rochefort 26. kesäkuuta 1907 alusluettelosta 29. marraskuuta 1930 Trident Rochefort 5. joulukuuta 1907 alusluettelosta 13. marraskuuta 1931 Fleuret Rochefort 14. joulukuuta 1906 alusluettelosta 12. tammikuuta 1920 Coutelas Rochefort 12. tammikuuta 1907 alusluettelosta 28. tammikuuta 1921 Cognée Arsenal de Toulon 26. marraskuuta 1907 alusluettelosta 27. heinäkuuta 1921 Hache Toulon 15. helmikuuta 1908 alusluettelosta 27. helmikuuta 1921 Massue Toulon 19. syyskuuta 1908 alusluettelosta 30. maaliskuuta 1927 == Lähteet == * * === Viitteet === *
Galátsi

Galátsi (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Γαλατσίου, Dímos Galatsíou), joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 4,026 neliökilometriä ja väkiluku 59 345 (vuonna 2011). Galátsi sijaitsee noin viisi kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiskoilliseen. Kaupungissa tulevat sijaitsemaan Ateenan metron rakenteilla olevat asemat Álsos Veḯkou, Elikónos ja Galátsi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Γαλατσίου. Galátsin kunnan verkkosivut. *
Glyfáda

Glyfáda () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Γλυφάδας, Dímos Glyfádas), joka sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 25,366 neliökilometriä ja väkiluku 87 305 (vuonna 2011). Glyfáda sijaitsee Saroninlahden rannalla noin kymmenen kilometriä Ateenan keskustasta etelään. Se on Etelä-Ateenan alueyksikön hallinnollinen keskus ja luetaan osaksi niin kutsuttua Ateenan Rivieraa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Γλυφάδας. Glyfádan kunnan verkkosivut. *
Ilioúpoli

Ilioúpoli (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ηλιουπόλεως, Dímos Ilioupóleos), joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 12,724 neliökilometriä ja väkiluku 78 153 (vuonna 2011). Ilioúpoli sijaitsee noin viisi kilometriä Ateenan keskustasta eteläkaakkoon. Kaupungissa sijaitsee Ilioúpolin metroasema. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Ηλιουπόλεως. Ilioúpolin kunnan verkkosivut. *
Kaisarianí

Kaisarianí () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καισαριανής, Dímos Kaisarianís), joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 7,841 neliökilometriä ja väkiluku 26 458\. Varsinaisen Kaisarianín kaupungin väkiluku on 26 370 (vuonna 2011). Kaisarianín kaupunki sijaitsee vain pari kilometriä Ateenan keskustasta itäkaakkoon. Kaupungissa sijaitsevat Ateenan metron asemat Kaisarianí ja Panepistimioúpoli. Kaisarianín kunnan nähtävyyksiin kuuluu muun muassa bysanttilaisaikainen Kaisarianín luostari, joka sijaitsee Ymittós-vuoren rinteessä. == Kunnan osat == Kaisarianín kunta muodostuu seuraavista asutuksista: Kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Kaisarianí 26 370 Vlitikós Stathmós 88 Yhteensä: 26 458 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Καισαριανής . Kaisarianín kunnan verkkosivut. *
Výronas

Výronas (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Βύρωνος, Dímos Výronos), joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 9,204 neliökilometriä ja väkiluku 61 308 (vuonna 2011). Výronas sijaitsee noin kolme kilometriä Ateenan keskustasta kaakkoon. Se on nimetty runoilija ja filhelleeni George Gordon Byronin eli lordi Byronin, kreikkalaisittain Výronin, mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Βύρωνος. Výronaksen kunnan verkkosivut. Luokka:Attikan kaupungit Luokka:Attikan kunnat Luokka:Keski-Ateena
Zográfou

Zográfou (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ζωγράφου, Dímos Zográfou), joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 8,517 neliökilometriä ja väkiluku 71 026 (vuonna 2011). Zográfou sijaitsee noin kolme kilometriä Ateenan keskustasta itään ja se on Ateenan esikaupunkialuetta. Zográfoun kaupunginosiin kuuluu Áno Ilísia, jossa sijaitsee Ateenan yliopiston nykyinen pääkampusalue. Zográfoussa sijaitsevat Ateenan metron asemat Goudí, Ilísia ja Zográfou. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Ζωγράφου. Zográfoun kunnan verkkosivut. *
Kalamariá

Kalamariá () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καλαμαριάς, Dímos Kalamariás), joka sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 6,40 neliökilometriä ja väkiluku 91 279 (vuonna 2011). Kalamariá on Kreikan kymmenenneksi suurin kaupunki. Se kuuluu Thessalonikin metropolialueeseen ja sijaitsee Thermaïkóslahden rannalla Thessalonikin kaakkoispuolella. Osa kaupungista sijaitsee Mikró Émvolon eli Karampournákin niemellä. Kaupungissa sijaitsevat Thessalonikin metron asemat Kalamariá, Aretsoú, Néa Kríni ja Míkra. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Καλαμαριάς. Kalamarián kunnan verkkosivut. *
Kardítsa

Kardítsa () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καρδίτσας, Dímos Kardítsas), joka sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 647,6 neliökilometriä ja väkiluku 56 747\. Varsinaisen Kardítsan kaupungin väkiluku on 38 554 (vuonna 2011). Nykyinen Kardítsan kunta muodostui, kun Kardítsa, Itamós, Kallifóni, Kámpos ja Mitrópoli yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Kardítsan arkeologinen museo. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kardítsan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Itamós Amárantos Amárantos 88 Koútsouro 23 Ampelikó Ampelikó 358 Kallíthiro Kallíthiro 928 Karoplési Agía Agáthi 18 Anthiró 68 Giannousaíika 44 Karoplési 111 Koukkaíika 18 Kastanéa Kastanéa 196 Koutsopápoulos 8 Moúcha 90 Katafýgio Katafýgio 154 Neráida Mégas Lákkos 6 Neráida 142 Sarantáporo 119 Rachoúla Ítamos 0 Palaiozoglópi 1 Rachoúla 251 Zogrí 34 Yhteensä: 2 657 Kallifóni Apidéa Ampelákia 14 Apidéa 332 Dafnospiliá Dafnospiliá 225 Kallifóni Kallifóni 1 017 Mavronéri 15 Molócha Molócha 203 Palioúri Palioúri 369 Zaḯmi Zaḯmi 326 Yhteensä: 2 501 Kámpos Ágios Theódoros Ágios Theódoros 682 Makrychóri Makrychóri 822 Mélissa Mélissa 224 Mýrina Mýrina 684 Pródromos Pródromos 811 Ptelopoúla Ptelopoúla 240 Stavrós Stavrós 792 Yhteensä: 4 255 Kardítsa Agiopigí Agiopigí 341 Artesianó Artesianó 1 296 Kardítsa Kardítsa 38 554 Mávrika 565 Karditsomagoúla Karditsomagoúla 2 063 Palaiokklísi Palaiokklísi 689 Paragogikó 29 Roússo Roússo 465 Yhteensä: 44 002 Mitrópoli Ágios Geórgios Ágios Geórgios 342 Frágko Frágko 361 Georgikó Georgikó 412 Krýa Vrýsi Krýa Vrýsi 421 Mitrópoli Mitrópoli 1 262 Portítsa Panórama 24 Portítsa 59 Xinonéri Xinonéri 451 Yhteensä: 3 332 Yhteensä: 56 747 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Καρδίτσας. Kardítsan kunnan verkkosivut. *
Tríkala

Tríkala () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Τρικκαίων, Dímos Trikkaíon), joka sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 608,5 neliökilometriä ja väkiluku 81 355\. Varsinaisen Tríkalan kaupungin väkiluku on 61 653 (vuonna 2011). == Historia == === Antiikki === Tríkalan paikalla on ollut asutusta viimeistään 2000-luvulla eaa. Antiikin aikana paikalla oli kaupunki nimeltä Trikka (). Kreikkalaisessa mytologiassa se sai nimensä nymfi Trikkasta, Peneioksen tyttärestä. Kaupunki liitettiin Asklepioksen elämänvaiheisiin ja tunnettiin myöhemmin tämän kulttipaikkana. Myöhäisantiikin aikana kaupunki tunnettiin myös nimimuodossa Trikattus (). === Myöhempi historia === Bysanttilaisella keskiajalla kaupungin nimi muuntui muotoon Trikkala (). Osmanit valtasivat kaupungin vuonna 1393. Osmanivallan alkuvaiheessa kaupunki taantui, mutta myöhemmin se kehittyi tekstiili- ja nahkatuotteiden käsityön keskukseksi. Siitä tuli myös Thessalian tärkeimpiä koulukaupunkeja. Tríkalasta tuli osa Kreikkaa muun Thessalian pääosan tavoin vuonna 1881 ja lopullisesti vuonna 1898. Vuonna 1907 kaupunki kärsi tuhoja suuressa tulvassa. Nykyinen Tríkalan kunta syntyi, kun Tríkala, Estiaiótida, Faloreía, Kallídendro, Kóziakas, Megála Kalývia, Paliókastro ja Paralithaíoi yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Tríkalan kunta muodostuu kahdeksasta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Estiaiótida Chrysavgí Chrysavgí 395 Lóngos Lóngos 333 Megalochóri Megalochóri 1 490 Patouliá Patouliá 511 Yhteensä: 2 729 Faloreía Dialektó Dialektó 680 Dipótamos Dipótamos 182 Rógkia 191 Kefalóvryso Kefalóvryso 952 Méga Kefalóvryso Méga Kefalóvryso 925 Megárchi Kalonéri 204 Megárchi 788 Ouranós 44 Yhteensä: 3 966 Kallídendro Dendrochóri Dendrochóri 532 Exálofos 140 Matsoukiótika 127 Fotáda Fotáda 378 Káto Eláti Ammoudiá 75 Káto Eláti 142 Méligos 128 Valtinó Valtinó 671 Yhteensä: 2 193 Kóziakas Genési Genési 316 Gorgogýri Dílofo 45 Gorgogýri 483 Prínos Antalláxima 115 Prínos 454 Pródromos Pródromos 472 Xylopároiko Kóri 0 Xylopároiko 238 Yhteensä: 2 123 Megála Kalývia Agía Kyriakí Agía Kyriakí 427 Glínos Glínos 522 Megála Kalývia Megála Kalývia 1 849 Yhteensä: 2 798 Paliókastro Agreliá Agreliá 184 Ardáni Ardáni 374 Koumariá Koumariá (Tsimária) 0 Krinítsa Krinítsa 596 Liópraso Lagkadiá 48 Liópraso 124 Palaiópyrgos Kokkóna 19 Palaiópyrgos 904 Zileftí Zileftí 483 Yhteensä: 2 732 Paralithaíoi Ellinókastro Ellinókastro 149 Plátanos Plátanos 609 Ráxa Chaïdeméni 79 Ráxa 624 Rízoma Rízoma 917 Spathádes Ágios Nikólaos 49 Spathádes 233 Yhteensä: 2 660 Tríkala Tríkala Apóstoloi 405 Perdikorráchi 96 Tríkala 61 653 Yhteensä: 62 154 Yhteensä: 81 355 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Τρικκαίων. Tríkalan kunnan verkkosivut. *
Xánthi

Xánthi () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ξάνθης, Dímos Xánthis), joka sijaitsee Xánthin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta- ala on 495,4 neliökilometriä ja väkiluku 65 133\. Varsinaisen Xánthin kaupungin väkiluku on 56 122 (vuonna 2011). Nykyinen Xánthin kunta muodostui, kun Xánthi ja Stavroúpoli yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. Xánthin kaupungissa toimii Traakian Demokritos- yliopiston teknillinen tiedekunta. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Xánthin kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Stavroúpoli Dafnónas Dafnónas 290 Gérakas Gérakas 31 Isaía 111 Méga Évmoiro 66 Orestiní 4 Pílima 85 Karyófyto Áno Karyófyto 105 Kastanítis 14 Káto Karyófyto 48 Leivadítis 12 Komniná Komniná 261 Neochóri Ionikó 45 Kalýva 0 Káto Ionikó 44 Neochóri 181 Stavrochóri 49 Paschaliá Chalépi 28 Drymiá 22 Paschaliá 80 Stavroúpoli Dasikó Chorió 0 Kallithéa 4 Lykodrómi 33 Margaríti 1 Stavroúpoli 536 Yhteensä: 2 050 Xánthi Évmoiro Évmoiro 1 272 Lamprinó 44 Léfki 358 Néa Morsíni 220 Palaiá Morsíni 230 Petrochóri 910 Kimméria Anthiró 0 Áskyra 0 Éranos 0 Ketíki 8 Kimméria 3 644 Livádi 3 Panepistimioúpoli 226 Pelekitó 15 Pórta 0 Prióni 2 Xánthi Moní Kalamoús (luostari) 2 Moní Taxiarchón (luostari) 27 Xánthi 56 122 Yhteensä: 63 083 Yhteensä: 65 133 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Ξάνθης . Xánthin kunnan verkkosivut. *
Olavi Metsistö

Olavi Onni Metsistö (14. lokakuuta 1924 Helsinki – 27. helmikuuta 2009)Hyvinkään seurakunta, Olavi Onni Metsistö, Rauhannummen hautausmaa, Hausjärvi, osasto 22, rivi 8, paikka 9, viitattu 16.5.2022 oli suomalainen unkarinkielisen kirjallisuuden kääntäjä. (Arkistoitu linkki) Metsistö tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta 1943. Hänellä oli opintoja Budapestissa 1947–1952. Metsistö työskenteli toimittajana Suomen kultaseppien liitossa 1964–1967, kääntäjänä Unkarin suurlähetystössä 1954–1961, ja vuodesta 1976 eteenpäin. Metsistö sai Unkarin tekijänoikeustoimisto Artisjusin tunnustuspalkinnon 1980. Suomen Kirjailijat 1945–1980, Metsistö Olavi, sivu 408, toimittajat Maija Hirvonen, Hannu Launonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 402, Helsinki 1985 Metsistön vanhemmat olivat koneasentaja Onni Edvard Metsistö ja Suoma Esteri (o.s. Laakso) == Toimitustöitä == * Kultasepän tieto ja taito ; toim. Olavi Metsistö. Suomen kultaseppien liitto, Helsinki 1968 == Suomennoksia == * Unkarilaisia kansansatuja; valikoinut Gyula Ortutay; suomentajat Outi Karanko ja Olavi Metsistö. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 279. Helsinki 1965 * Endre Fejes: Romutarha: romaani. Otava 1966 (alkuteos Razsdatemetö) * György Moldova: Musta enkeli: romaani. Otava 1967 * Gyula Illyés: Pustan kansaa; 7. unk. p:sta suom. Olavi Metsistö. Karisto 1970 * György G. Kardos: Hyvää viikkoa, Aabraham. Kirjapaja, Helsinki 1977 (alkuteos Aabraham Bogatir h'et napja) * Naisen muotokuva taustoineen: kuunnelma; kirj. Károly Szakonyi; dramaturgi Ilkka Toiviainen; Yleisradiolle unkarinkielestä suom. Olavi Metsistö. Yleisradio 1978 * Gyula Illyés: Kharonin lautalla: esseeromaani. WSOY 1979 (alkuteos Kháron ladikján) * Tihanyin viiniä: kooste; Gyula Illyésin tuotannosta Yleisradiolle koonneet Hannu Launonen ja Gyözö Fehérváry; dramaturgi Antti Einari Halonen; suomennokset Anna-Maija Raittila, Hannu Launonen ja Olavi Metsistö. Yleisradio 1983 == Palkinnot == * Unkarin tekijänoikeustoimisto Artisjusin tunnustuspalkinto 1980 == Lähteet == * Olavi Metsistö, Kirjasampo.fi ===Viitteet=== Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Jordaan Brown

Jordaan Brown (s. 13. maaliskuuta 1992 Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelaa Veikkausliigaa Vaasan Palloseuran riveissä. Pelipaikaltaan hän on puolustaja ja hänen pelinumeronaan on 25. Suomeen Brown tuli kesken kauden 2014 ja hänet hankittiin VPS:n riveihin europelien karsintoja ajatellen. Ennen saapumistaan Suomeen Brown hankki pelikokemusta AFC Wimbledonin ja Staines Town FC:n joukkueista.http://www.vepsu.fi/jordaan- brown.html == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Osmo I. Kaila

Osmo Iivari Kaila (6. lokakuuta 1924 Oulu – 10. huhtikuuta 2010 Hämeenlinna) oli suomalainen Naantalissa asunut kirjailija. Kailan isä oli jääkärimajuri Kaarlo Kaila ja isoisä arkkipiispa Erkki Kaila. == Teoksia == * Eurooppalainen maili : romaani. Weilin + Göös, Helsinki 1968 * Pakkopeli. WSOY 1968, 2. painos 1971 * Viimeinen kesäloma : romaani. WSOY 1980 * Ollin sota. WSOY 1990 * Uskoisimmeko yhä urheiluun? : kysymyksiä ja vastauksia. O. Kaila, Hämeenlinna 1990 * Seitsemän nuoruuden vuotta : muistelmia sota-ajalta. Siniplaneetta, Tampere 2003 == Toimitustöitä == * Vansjärveltä Ilomantsiin : Venttiprikaatin taistelujen tie 1943-1944 ; toimituskunta Osmo I. Kaila ym. 21. prikaatin kilta, Helsinki 1993, lisäpainos 1994 == Palkinnot == * II palkinto Pirkanmaan nuorisokirjakilpailussa 1968 * Suomen Nuorisokirjailijat ry:n tunnustuspalkinto 1969 * Valtion nuorisokirjailijapalkinto 1969 * Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1981 == Lähteet == * * Osmo I. Kaila: Seitsemän nuoruuden vuotta, esittely (Siniplaneetta) * Osmo I Kaila: Seitsemän nuoruuden vuotta, Turun Sanomat 19.2.2004 === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Ávdira

thumb|250px|Antiikin Abderan raunioita Ávdirassa. Ávdira () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Αβδήρων, Dímos Avdíron), joka sijaitsee Xánthin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 314,8 neliökilometriä ja väkiluku 19 005\. Varsinaisen Ávdiran kylän väkiluku on 1 090 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Geniséa. Ávdiran kylä sijaitsee linnuntietä noin 46 kilometriä itään Kaválan kaupungista ja noin 18 kilometriä etelään Xánthin kaupungista. Ávdiran kunta käsittää alueen Traakianmeren rannalta Itä-Makedonian ja Traakian keskiosista. Ávdira on ottanut nimensä antiikin aikaisesta Abderan kaupungista, jonka arkeologinen alue sijaitsee noin kuusi kilometriä etelään nykyisestä kylästä. Kylän nähtävyyksin lukeutuu Ávdiran arkeologinen museo, jossa on antiikin Abderasta tehtyjä esinelöytöjä. Nykyinen Ávdiran kunta muodostui, kun Ávdira, Sélero ja Vistonída yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Ávdiran kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ávdira Ávdira Ávdira 1 090 Gkióna 129 Léfkippos 77 Paidikés Kataskinóseis 0 Pezoúla 103 Skála Avdíron 74 Mándra Mándra 506 Myrodáto Erodiós 16 Myrodáto 476 Néa Kessáni Pórto Lágos (Lágos) 339 Loutrá Potamiás 0 Néa Kessáni 418 Potamiá 113 Yhteensä: 3 341 Sélero Sélero Ákarpo 298 Áno Polýsito 36 Fília 861 Grígoro 235 Lefkópetra 700 Rými 6 Sélero 2 059 Símantra 809 Velochóri 225 Yhteensä: 5 229 Vistonída Diomídeia Afxentíou 264 Diomídeia 739 Felóni 609 Néos Zygós 395 Palaió Katrámio 631 Palaiós Zygós 665 Peteinós 1 118 Geniséa Geniséa 1 473 Vafaíika 712 Koutsó Koutsó 390 Sydiní 359 Magikó Alkyóni 245 Magikó 611 Pigádia Pigádia 511 Polýsitos Polýsitos 403 Sélino Sélino 292 Soúni Soúni 1 018 Yhteensä: 10 435 Yhteensä: 19 005 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Αβδήρων. Ávdiran kunnan verkkosivut. *
Dráma

Dráma () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Δράμας, Dímos Drámas), joka sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta- ala on 833,0 neliökilometriä ja väkiluku 58 944\. Varsinaisen Dráman kaupungin väkiluku on 44 823 (vuonna 2011). Nykyinen Dráman kunta muodostui, kun Dráma ja Sidirónero yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Dráman arkeologinen museo. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Dráman kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Dráma Choristí Choristí 2 725 Dráma Ampelákia 322 Dráma 44 823 Néa Sevásteia 518 Taxiárches 146 Timótheos 19 Kallífytos Kallífytos 1 282 Panórama 318 Kalós Agrós Kalós Agrós 1 178 Koudoúnia Koudoúnia 996 Livaderó Charádra 40 Dendrákia 26 Livaderó 73 Makryplági Makryplági 40 Polýkarpos 9 Mavróvatos Mavróvatos 736 Mikrochóri Mikrochóri 630 Monastiráki Monastiráki 785 Vathýlakkos 98 Mylopótamos Mylopótamos 711 Nikotsáras Nikotsáras 322 Xiropótamos Metamórfosi Sotíros 181 Xiropótamos 2 554 Yhteensä: 58 532 Sidirónero Sidirónero Kallíkarpo 24 Oropédio 23 Pappádes 35 Sidirónero 228 Skalotí Skalotí 102 Yhteensä: 412 Yhteensä: 58 944 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Δράμας. Dráman kunnan verkkosivut. *
Constance Talmadge Film Company

Constance Talmadge Film Company (tai Constance Talmadge Film Corporation) oli yhdysvaltalainen elokuvatuotantoyhtiö. Constance Talmadge Film Companyn perusti mykkäelokuvan ajan näyttelijä Constance Talmadge vuonna 1917. Teatteri- ja elokuvatuottaja Joseph M. Schenck auttoi Talmadgea perustamaan yhtiötä. Kymmenvuotisen toimintansa aikana elokuvatuotantoyhtiö tuotti Constance Talmadgen 16 elokuvaa. Elokuvayhtiön toiminta päättyi vuonna 1927. Elokuvayhtiön päämaja sijaitsi ensiksi New Yorkissa 1920-luvun alkuun, kunnes yhtiön toiminta siirtyi Los Angelesin Hollywoodiin. ==Constance Talmadge Film Companyn tuottamat elokuvat== Constance Talmadge Film Companyn tuottamat elokuvat Constance Talmadge Film Companyn tuottamat elokuvat Constance Talmadge Film Companyn tuottamat elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi 1919 A Temperamental Wife 1919 Siveä viehättäjätär A Virtuous Vamp 1920 Syntistä etsimässä In Search of a Sinner 1920 Rakkauden erikoistuntija The Love Expert 1921 Mamman vallan alla Mama’s Affair 1921 Rakkauden oppitunteja Lessons in Love 1921 Hääkellot Wedding Bells 1922 Pollyn hauskat kepposet Polly of the Follies 1922 Sortunut ihanne The Primitive Lover 1922 Hauska kiinalaistyttö East Is West 1923 Parempi päivä päivältä! Dulcy 1924 Kultakala The Goldfish 1924 Seikkailurikas yö Her Night of Romance 1926 Buffalon herttuatar The Duchess of Buffalo 1927 Venus Venetsiassa Venus of Venice 1927 Kokeillen naimisiin Breakfast at Sunrise ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Constance Talmadge Film Company Internet Movie Databasessa Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvayhtiöt
Tuulikki Otsola

Elli Tuulikki Ylitalo, kirjailijanimi Tuulikki Otsola (o.s. Marjomaa, 20\. marraskuuta 1924 Saloinen – 6. helmikuuta 1985 Pello) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija. Ylitalo toimi opettajana Pellon Orajärven koulussa vuodet 1946–1985. Hän oppilaisiinsa kuului myös tuleva kirjailija Timo K. Mukka, jota Ylitalo tuki ja kannusti kirjoittamaan. Kirjailijanimi Tuulikki Otsola muodostuu Ylitalon toisesta nimestä ja lapsuudenkodin nimestä. == Yksityiselämä ja opettajan työ == Elli Ylitalon vanhemmat olivat Kaisa ja räätäli Vilho Henrik Marjomaa, jotka asuivat Saloisissa keltaisessa Otsola- nimisessä talossa. Oppikoulun oppilaaksi hänet on merkitty vuonna 1937 ja päättötodistuksen Ylitalo sai vuonna 1942. Kansakoulunopettajaksi hän valmistui Raahen seminaarista vuonna 1946. Ylitalo vastasi Pellon kunnan lehti-ilmoitukseen, jossa haettiin opettajaa Orajärven kylän kansakouluun. Opettajan toimen hän otti vastaan syksyllä 1946. Virka oli Ylitalon ensimmäinen ja siinä hän pysyikin neljä vuosikymmentä. Hän omisti paljon kirjoja ja kannusti opettajana oppilaitaan lukemaan läksyjen lisäksi muutakin. Hän avioitui kesällä 1948 Esko Ylitalon kanssa ja synnytti Osmo-pojan 1949. Ylitalot asuivat ensin koululla mutta rakensivat sitten oman talon koulun lähelle. Elli Ylitalo pääsi eläkkeelle täytettyään 60 vuotta viettäen muutaman kuukauden pituiset eläkepäivänsäkin Pellossa. Perhe matkusti Italiaan useana kesänä Ylitalon rakkauskertomuksilla tienatuilla rahoilla. Hän oli suunnitellut eläkepäivinään viettävänsä pidempiä aikoja Italiassa. == Kirjailijanura == Elli Ylitalo oli tuottelijas lasten- ja nuortenkirjailija 1950-luvulla. Peräkkäisinä vuosina 1953-1957 hän julkaisi viisi kirjaa Tuulikki Otsola nimellä. Ylitalo kirjoitti säännöllisesti jatkokertomuksia ja tarinoita Nyyrikkiin ja Perjantaihin nimimerkillä E. Kaltio. Kirjoituksia on kuvattu mukaansatempaaviksi, jännittäviksi ja tunteikkaiksi, ja niiden sisällön ajavan ohi monen saippuasarjan. == Teoksia == * Suvinen satu joka on ihan totta ; kuv. Helga Sjöstedt. Valistus, Helsinki 1953 * Marjatan hauskin kesä. Karisto 1954 * Yksinäinen Inkeri. Karisto 1955 * Takaisin kotiin : nuorisoromaani. Karisto 1956 * Haltiattaren kummilahja : satuja ; kuv. Anna- Stina Ketonen. Karisto 1957 == Lähteet == * * Kirjasampo.fi: Tuulikki Otsola * Kysy kirjastonhoitajalta: Tuulikki Otsola ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Diana Nuțeanu

Diana Nuțeanu (s. 1. joulukuuta 1967 Bukarest) on romanialainen säveltäjä. Hän aloitti muodolliset pianonsoiton opintonsa vuonna 1978. Myöhemmin hän opiskeli sävellystä Dan Constantinescun johdolla Bukarestin kansallisessa musiikkiyliopistossa (1986–1990), jossa hän vielä täydensi opintojaan vuoteen 1991 saakka. Hän osallistui myös Darmstadtin kursseille (1992) ja sai sävellysopetusta Franco Donatonilta Accademia Musicale Chigianassa Sienassa (1993). Nuțeanu sai filosofian tohtorin arvon musiikkitieteessä Bukarestin kansallisesta musiikkiyliopistosta vuonna 2001.The Living Composers Project: Diana Nuțeanu Nuțeanu on toiminut myös kapellimestarina ja esiintynyt pianistina kuorojen kanssa. Näihin kuoroihin kuuluu Fortis, jota Nuțeanu oli mukana perustamassa vuonna 1994. Hän on toiminut opetustehtävissä Colegiul Național Elena Cuzassa (1990–95), josta hän siirtyi Bukarestin kansallisen musiikkiyliopiston henkilökuntaan. Nuțeanu tuotantoon kuuluu palkittu Kolme miniatyyriä suurelle orkesterille (1989). Hän on säveltänyt myös kuoromusiikkia, sonatiinin pianolle (1987) ja lukuisia kamarimusiikkiteoksia, kuten puhallinkvinteton (1988) ja jousikvarteton (1989). == Lähteet == Luokka:Romanialaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Niklas Friberg

Niklas Friberg (s. 14. maaliskuuta 1996, Halikko) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Hakaa. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Friberg nousi miesten peleihin Salon Palloilijoissa, jossa hän pelasi kauteen 2013 asti myös junioripelejä.Palloverkko Friberg pelasi Kakkosessa yhden ottelun kaudella 2011. Kausina 2012 ja 2013 hän oli suurimmassa osassa SalPan otteluita jo aloituskokoonpanossa pelaten noiden kahden kauden aikana 40 ottelua. Kaudella 2014 Friberg ehti pelata SalPassa 13 ottelua. Heinäkuussa 2014 hän siirtyi loppukauden kattavalla lainasopimuksella Veikkausliigaa pelaavaan Turun Palloseuraan. Puolustaja Niklas Friberg siirtyy lainasopimuksella TPS:ään. TPS 24.7.2014. Neljän TPS-kauden jälkeen Friberg siirtyi Ykkösessä pelanneen valkeakoskelaisen FC Hakan riveihin ja oli nostamassa joukkuetta kauden päätteeksi Veikkausliigaan, jossa hän jatkoi kaudella 2020. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Simo Majander

Simo Majander (s. 2. elokuuta 1996Simo Majander. MYPA. Anjalankoski) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja, mutta voi pelata myös keskuspuolustajana tai oikealla laidalla. Majander teki ensiesiintymisensä pääsarjatasolla MYPA:n riveissä 17-vuotiaana 27. kesäkuuta 2014 joukkueen hävitessä vierasottelussa 0–4 Vaasan Palloseuralle. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Miroslav Hlinka

Miroslav Hlinka (30. elokuuta 1972 Trenčín, Tšekkoslovakia – 14. syyskuuta 2014 Banská Bystrica) oli slovakialainen jääkiekkoilija, valmentaja ja maailmanmestari vuodelta 2002. Hlinka pelasi pääosan urastaan Tšekin Extraligassa. Hlinka teki itsemurhan vuonna 2014. Hlinka tunnettiin isokokoisena hyökkääjänä, jota pidettiin hyvänä puolustajana ja alivoimapelaajana. Myös hänen asennettaan ja työtahtoaan on kehuttu. Hlinka voitti urallaan Tšekkoslovakian, Slovakian ja Tšekin mestaruuden. Suomen ja Ruotsin sarjoista Hlinka voitti hopeaa. Maailmanmestaruuskilpailuista hän voitti kultaa 2002, hopeaa 2000 ja pronssia 2003. ==Lähteet== Luokka:Slovakialaiset jääkiekkoilijat Luokka:Slovakialaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Tšekkoslovakialaiset jääkiekkoilijat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Turun insinöörit TUIKE

Turun insinöörit TUIKE ry on Turussa kotipaikkaansa pitävä insinöörien edunvalvontaa ja yhteisöllisyyttä edistävä yhdistys. Nimenä oli aiemmin Turun Alueen Insinöörit ry:n Konekerho, Turun Insinöörikerho ry. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää jäseniensä ammatillisia ja paikallisia etuja, sekä edistää jäsentensä yhteenkuuluvuutta keskenään ja muiden insinööriyhdistysten jäsenten kesken. Yhdistys toimii yhdyselimenä jäsentensä ja toisten yhdistysten välillä. Yhdistyksen tarkoituksena on myös tukea teknillisen koulutuksen kehitystä ja työskennellä Suomen teknillisen kehityksen puolesta. Näiden tarkoitusten toteuttamiseksi yhdistys mm. järjestää jäsenilleen kokous-, neuvottelu-, kurssi, esitelmä-, tiedotus ja juhlatilaisuuksia sekä opintomatkoja ja pitää yhteyttä toiminta-alueensa teknillisiin oppilaitoksiin ja niiden opiskelijoihin. == Historia == Turun Insinöörit ry:n Sähkökerho oli esittänyt koneinsinööreille kutsun saapua seuraamaan Sähkökerhon kokousta ravintola Killan kabinettiin 23.11.1959. Kutsua oli noudattanut 8 insinööriä. Ins. Vainio selvitteli näkökohtia, joiden takia koneinsinöörejä oli tähän kokoukseen kutsuttu sekä esitti kysymyksen, olisiko koneinsinöörien aiheellista perustaa uusi kerho, konekerho. Sähkökerhon kokouksen päätyttyä pitivät paikalla olleet 8 koneinsinööriä oman kokouksen. Kokous totesi oman kerhon perustamisen tarpeelliseksi. Samalla päätettiin konekerhon perustamisesta ja valittiin toimeenpaneva elin. Tuo oli lainaus, lähes sanasta sanaan pöytäkirjasta, jossa pantiin alulle Turun Alueen Insinöörit ry:n Konekerho, sittemmin Turun Insinöörikerho ry ja nykyään Turun Insinöörit TUIKE ry. Kerhon toiminnan avulla oli tarkoitus saada kosketusta Turun seudun opistoinsinöörien välille, sekä tutustua teollisuuslaitoksiin ja muihin sopiviin kohteisiin ja hankkia eri alojen asiantuntijoita kokouksiin esitelmän pitäjiksi. Kerhon toiminta-ajatus on säilynyt suunnilleen samana, miksi se alussa ajateltiin. Ensimmäisen toimintavuoden 1960 päättyessä kerhon jäsenmäärä oli 45. Jäsenrekisterissä on 31.12. 2017 jäseniä 2313. == Tuike on Lounais-Suomen Insinöörit LOUSI ry:n jäsen == LOUSI puolestaan kuuluu valtakunnalliseen Insinööriliittoon (IL ry), Insinööriliitto on AKAVAn jäsenjärjestö. TUIKE ry:n toiminnan painopiste on jäsenten aktivoinnissa. Insinööriliitto ja AKAVA huolehtivat kaikille insinööreille yhteisistä elinkeinopoliittisista ja laajoista palkkaukseen liittyvistä asioista sekä työsuhteiden kehittämisestä. LOUSI ry on paikallisesti merkittävä toimija insinöörikoulutuksen kehittämisessä ja alueellisessa etujen valvonnassa. TUIKEn rooli korostuu jäsenten aktivoinnissa ja yhteisten toimintojen järjestämisessä. ==Toiminta== Yhdistys järjestää jäsenistölleen koulutustilaisuuksia, ekskursioita, verkostoitumistilaisuuksia. == Lähteet == *Turun Insinöörit TUIKE ry:n säännöt. *Tuike:n kotisivut == Aiheesta muualla == * Tuiken kotisivu Luokka:Suomalaiset teknologiajärjestöt Luokka:Turkulaiset järjestöt
Ștefan Niculescu

Ștefan Niculescu (31. heinäkuuta 1927 Moreni – 22. tammikuuta 2008 Bukarest) oli romanialainen säveltäjä. Hän opiskeli 1940–1950-luvuilla Bukarestin kansallisessa musiikkiyliopistossa, ja lisäksi hän suoritti opintoja Bukarestin polyteknillisessä yliopistossa. Hän osallistui Mauricio Kagelin pitämälle elektronisen musiikin kurssille Münchenissä vuonna 1966 ja Darmstadtin Ferienkurselle 1966–1969.The Living Composers Project: Ștefan Niculescu Niculescu oli Academia Românăn täysjäsen vuosina 1996–2008. Hän oli vuosina 1993–2008 professorina Bukarestin kansallisessa musiikkiyliopistossa. Hän myös vieraili luennoimassa Zagrebissa, Pariisissa, Valenciassa ja Darmstadtissa. Vuonna 1991 hän perusti Bukarestissa Uuden musiikin festivaalin kansainvälisen viikon. Niculescun tuotantoon kuuluu muun muassa lastenooppera Cartea cu Apolodor (1974), orkesterimusiikkia, kuten sinfonioita, sekä lukuisia kamarimusiikki- ja kuoroteoksia. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset säveltäjät Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Abdalla el-Masri

Abdalla Hani el-Masri (s. 1962 Beirut) on libanonilais-venäläinen säveltäjä. Hän aloitti muodolliset kitaransoiton opintonsa vuonna 1977 ja opiskeli sitä ja musiikin teoriaa Beirutissa vuoteen 1982. Tämän jälkeen hän siirtyi Moskovan Tšaikovski-valtionkonservatorioon, josta hän sai musiikin tohtorin arvonsa vuonna 1993. Hänelle opettivat sävellystä Konstantin Batašov ja Roman Ledenjov.The Living Composers Project: Abdalla Hani El-Masri El-Masri on säveltänyt pääasiassa orkesteri- ja kamarimusiikkia. Hänen teoksiaan on esitetty Libanonin ja Venäjän lisäksi myös Egyptissä, Ranskassa, Saksassa, Kuwaitissa, Qatarissa ja Sveitsissä. Hän on lisäksi esiintynyt kansainvälisesti kitaristina ja julkaissut musiikkikirjoja. Hän on työskennellyt eri vokaaliyhtyeiden kanssa perustajajäsenenä, kitaristina, lauluntekijänä ja sovittajana. Vuodesta 1993 el-Masri on asunut Kuwaitissa, jossa hän toimii sävellyksen opettajana. Hän on luennoinut myös Venäjällä. El- Masrin tuotantoon kuuluu muun muassa sinfonioita, konsertot viululle ja pianolle, viulusonaatti, jousikvartetto, sarja huilulle ja pianolle sekä kitarakvartetto. == Lähteet == Luokka:Libanonilaiset säveltäjät Luokka:Venäläiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Roman Ledenjov

Roman Ledenjov (; 4. joulukuuta 1930 Moskova – 15. elokuuta 2019Ушел из жизни Владимир Фомичев ) oli venäläinen säveltäjä. Hän opiskeli Moskovan konservatoriossa vuosina 1948–1955 ja täydensi siellä vielä opintojaan Anatoli Aleksandrovin johdolla vuoteen 1958 saakka. Vuonna 1984 hän sai Moskovan konservatoriosta kunniatohtorin arvon.The Living Composers Project: Roman Ledenyov Ledenjov on saanut Venäjän kansantaiteilijan arvon (1995) ja Venäjän federaation valtionpalkinnon (1997). Hänen musiikkiaan on esitetty Euroopan maissa, Israelissa ja Japanissa. Hän on opettanut Moskovan konservatoriossa musiikin teoriaa ja sävellystä; hänestä tuli siellä sävellyksen professori vuonna 1991. Hän on lisäksi toiminut Venäjän säveltäjäliiton sihteerinä. Ledenjovin teosten joukossa ovat muiden muassa Kontsert-elegija (sellolle ja orkesterille, 1980), Rus – zeljonaja i belosnešnaja (Simfonija v prostih ladah (1991) ja Kontsert-poema (alttoviululle ja orkesterille, 1994). Hän on myös säveltänyt lukuisia kamarimusiikkiteoksia (mm. Kuusi kappaletta jousikvartetille ja harpulle, 1966) ja kuoromusiikkia. == Lähteet == Luokka:Venäläiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Blue Wings

Blue Wings on Fokus Media Finland Oy:n (aiemmin Sanoma Media Finland Oy:n) kustantama lentoyhtiö Finnairin matkustamolehti, joka on saatavilla ilmaiseksi yhtiön jokaisella lennolla. Blue Wingsin painos on 45 000 kappaletta ja lukijamäärä noin 114 000\. Sisällöltään Blue Wings on matkailun lifestyle- lehti, jonka aihepiirejä ovat design, kulttuuri, liiketoiminta, teknologia sekä ruokakulttuuri ja hyvinvointi. Vuonna 1980 perustettu Blue Wings on yksi maailman vanhimpia matkustamolehtiä. Vuoden 2006 alussa siihen yhdistettiin vapaa-ajan matkustajille tarkoitettu suomenkielinen matkustamolehti Lento. Yhdistämisen jälkeen aikaisemmin pelkästään englanninkielisenä ilmestynyt Blue Wings käsitti noin kolmasosan suomenkielistä materiaalia. Samalla lehden ilmestymistiheyttä nostettiin kahdeksasta kymmeneen kertaan vuodessa. Syyskuusta 2012 alkaen Blue Wings on ilmestynyt jälleen ainoastaan englanninkielisenä. Lehti on nykyään luettavissa myös verkossa. Alexander Stubb toimi lehden kolumnistina 2005-2017. Finnair poisti Blue Wings -lehden matkustamoista maaliskuussa 2019, koska lentoyhtiö poisti kaikki painetut lehdet matkustamoista. Lehden toiseksi viimeisin numero julkaistiin helmikuussa vuonna 2019. Blue Wings -lehden juhlanumero julkaistiin poikkeuksellisesti kesällä 2023, koska Finnair vietti 100-vuotisjuhlia. Blue Wings -tarinoita julkaistaan säännöllisesti lentoyhtiön kotisivuilla. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset asiakaslehdet Luokka:Finnair
Tietoliikenneanalyysi

Tietoliikenneanalyysi on prosessi, jolla tarkastellaan siepattuja viestejä. Sen tavoitteena on tehdä johtopäätöksiä viestinnässä esiintyvistä ilmiöistä. Sitä voi tehdä jopa silloin kun viestit ovat salattuja ja murtamattomia. Yleisesti, mitä suurempaa viestimäärää tarkastellaan sitä enemmän voidaan päätellä liikenteestä. Tietoliikenteen analysointia voidaan harjoittaa sotilastiedustelussa, vastavakoilussa tai elämäntapa seurannassa ja on yksi huolenaihe kyberturvallisuudessa. Tietoliikenneanalyysia voi helpottaa siihen tarkoitetut tietokoneohjelmistot. Kehittyneisiin tietoliikenneanalyysimenetelmiin saattaa sisältyä useita sosiaalisen verkostoanalyysin muotoa. ==Katso myös== * ECHELON * Signaalitiedustelu * Sosiaalinen verkosto * Teletunnistetietojen säilyttäminen Luokka:Tiedustelu Luokka:Salakirjoitustekniikka Luokka:Tietoliikenne Luokka:Tietoturva