EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Spétses

Spétses (, ) on Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 22,2 neliökilometriä ja asukasluku 4 027 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Spétses kuuluu Spétseen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Spétseen kaupunki. == Maantiede == Spétses sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Argoliinlahden suulla ja Peloponnesokseen kuuluvan Argoliin niemimaan eteläkärjen edustalla. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Spetsopoúla etelässä, Tríkeri idässä sekä Dokós ja Hydra kauempana itäkoillisessa. Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (245 metriä). === Hallinto, kaupungit ja kylät === Spétses kuuluu hallinnollisesti Spétseen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu muiden Attikan saaristokuntien tavoin Saarten alueyksikköön. Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki ja pääsatama Spétseen kaupunki (4 001 asukasta), joka sijaitsee saaren koillisrannikolla eli mantereen puolella, sekä Ágioi Anárgyroin kylä (18 asukasta). Lähes kaikki saaren asukkaat asuvat pääkaupungissa. (Katso myös: Luettelo Spétseen kunnan kaupungeista, kylistä ja saarista.) == Historia == Arkeologisten löydösten perusteella Spétses on ollut asuttu viimeistään varhaisella pronssikaudella noin 2500 eaa. Keskiajalla saari tuli asumattomaksi jatkuvien merirosvojen hyökkäysten vuoksi. Saari asutettiin uudelleen pysyvästi vasta 1600-luvulla. Tuon ajan asutus oli Kastélissa (myös Kastélli). Saarella kehitettiin laivanvarustusta ja kauppalaivastoa ja siitä tuli tällä alalla yksi Kreikan merkittävimmistä keskuksista. Kapinoinnin johdosta turkkilaiset tuhosivat Kastéllin 1700-luvulla. 1800-luvun alussa saari osallistui Kreikan vapaussotaan, missä sen laivastosta oli hyötyä. Spétsesläiset laivat osallistuivat muun muassa Náfplion, Monemvasián, Mánin ja Mesolóngin vapauttamiseen, sekä taistelivat Kreetalla turkkilaisten kanssa liitossa ollutta egyptiläistä laivastoa vastaan. Vapaustaisteluajan sankareihin lukeutui spétsesläinen Laskarína Boumpoulína (Bouboulína), joka otti miehensä laivaston komentoon tämän kuoltua, ja käytti suuren osan omaisuudestaan sodan rahoittamiseen. Sodan jälkeen saari oli edelleen merkittävä merenkulun keskus, mutta taantui Pireuksen sataman noustua maan kauppamerenkulun keskukseksi. Myös ensimmäinen ja toinen maailmansota vaikuttivat saaren taantumiseen, ja monet muuttivat pois saarelta. Sotien jälkeen saari on toipunut turismin ansiosta. == Nähtävyydet == Saaren nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Spétseen kaupungissa oleva Boumpoulínan museo, joka toimii tämän entisessä kotitalossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Punahevosmuurahainen

Punahevosmuurahainen (Camponotus ligniperda) on muurahaisiin kuuluva laji. Työläiset ovat 6–8 mm:n, kuningatar 16–18 mm:n ja koiraat 8–12 mm:n pituisia. Punahevosmuurahainen syö enimmäkseen mesikastetta ja mahlaa. Pesä sijaitsee kiven alla, yleisimmin metsän reunalla aurinkoisessa paikassa. Punahevosmuurahaista esiintyy niin lehtimetsissä kuin havumetsissäkin ja sitä tavataan yleisimmin eteläisessä Suomessa. Se muistuttaa hevosmuurahaista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Punahevosmuurahainen (Camponotus ligniperda) * ITIS: Camponotus ligniperdus * UniProt: Taxonomy - Camponotus ligniperdus * Pherobase: Semiochemicals of Camponotus ligniperda Luokka:Muurahaiset
Anánes

Anánes () on joukko pieniä Kreikan saaria, jotka kuuluvat Kykladien saariryhmään ja sijaitsevat Míloksen lounaispuolella. Saaria on yhteensä kuusi. Niistä yksi on selvästi muita isompi, ja sen pinta-ala on noin 0,09 neliökilometriä. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti Anáneksen saaret kuuluvat Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä- Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Mílos
Áno Antikéri

Áno Antikéri () eli Antíkeros (Αντίκερος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Kéroksen ja Amorgóksen välissä. Saaren pinta-ala on 1,077 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Áno Antikéri kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Áno Antikérin (”Ylempi Antikéri”) länsipuolella sijaitsee Káto Antikérin (”Alempi Antikéri”) eli Dríman saari. == Lähteet == Luokka:Amorgós Luokka:Kykladit
Antímilos

Antímilos () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Antímilos kuuluu Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. pienoiskuva|vasen|Antímiloksen saari Mílokselta nähtynä. Antímilos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren eteläosassa noin 4,9 meripeninkulmaa (noin 9 kilometriä) Míloksesta luoteeseen. Se on Kykladien läntisimpiä saaria. Saari on tuliperäinen ja koostuu laavakivestä. Saarta kutsutaan myös nimellä Erimómilos (Ερημόμηλος) eli ”Autio Mílos”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kykladit Luokka:Mílos
Ánydros (Kykladit)

Ánydros (; transl. myös Ánidros) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ánydros kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ennen vuotta 2010 Άνydros kuului Thíran paikallisyhteisöön, joka oli osa entistä Thíran kuntaa Kykladien alueella. Ánydros sijaitsee Kykladien kaakkoisosassa eteläisellä Egeanmerellä Amorgóksen saaren lounaispuolella jotakuinkin sen, Íoksen, Thíran ja Anáfin saarten keskellä. Etäisyys Amorgókseen on noin 9 meripeninkulmaa (noin 17 kilometriä). Saaren korkein kohta on 194 metriä, ja saarella kasvaa pääasiassa kuivuutta kestäviä kasveja, kuten macchiaa. Saaren ilmasto on kuiva, vähäsateinen ja tuulinen, ja siellä on runsaasti auringonpaistetta. Geologisesti saari koostuu pääasiassa kivisestä maaperästä. Ekologisesti Ánydros on tärkeä elinympäristö useille harvinaisille kasveille, kuten narsissikasveihin kuuluva Allium luteolum, sarjakukkaiskasveihin kuuluva Eryngium amorginum ja hernekasveihin kuuluva Trigonella rechingeri. Se on myös tärkeä pesimäalue harvinaisille linnuille, kuten välimerenhaukalle (Falco eleonorae) ja välimerenlokille (Larus audouinii). 1950-luvulla saarella eli kaksi pientä lasta, jotka jäivät yksinään saarelle paimentamaan perheensä eläimiä. == Lähteet == Luokka:Amorgós Luokka:Kykladit
Askaniá

Askaniá () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Santorínin saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,257 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Askaniá kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. pienoiskuva|vasen|Askaniá (oikealla) ja Christianí (vasemmalla) ilmasta. Askaniá sijaitsee Santorínin pääsaarten lounaispuolella kauempana suurimmasta osasta saariryhmän muita saaria. Sen pohjoispuolella sijaitsee suurempi Christianí. Saaria kutsutaan yhdessä Christianín saariksi. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Thíra
Askania

Askania voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Askaniá, saari Kreikassa *Askania, saksalainen hallitsijasuku *1216 Askania, asteroidi
Christianí

Christianí () eli Christianá (Χριστιανά) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Santorínin saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,188 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Christianí kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. pienoiskuva|vasen|Christianí (vasemmalla) ja Askaniá (oikealla) ilmasta. Christianí sijaitsee Santorínin pääsaarten lounaispuolella kauempana suurimmasta osasta saariryhmän muita saaria. Sen eteläpuolella sijaitsee pienempi Askaniá. Saaria kutsutaan yhdessä Christianín saariksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kykladit Luokka:Thíra
Despotikó (Kykladit)

Despotikó () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 7,754 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Despotikó kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Despotikó sijaitsee Egeanmeressä aivan Antíparoksen lounaispuolella, itään kauempana sijaitsevasta Sífnoksesta. Despotikón lounaispuolella sijaitsee pienempi Strongylín saari. Antiikin aikana Despotikó tunnettiin nimellä Prepesinthos (, ). Sen merkittävin antiikin aikainen kohde ovat Apollonin temppelin rauniot. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antíparos Luokka:Kykladit
Donoúsa

Donoúsa (; myös Donoússa) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 13,652 neliökilometriä ja asukasluku 167 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Donoúsa kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Donoúsa muodostaa oman Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Donoúsan kunnallisyksikön. Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Donoúsan kyläkunta. Donoúsa sijaitsee noin 9 meripeninkulmaa (noin 17 kilometriä) Náxoksestä itään. Saaren pääkylä on Donoúsan kylä (141 asukasta). Sen muut asutukset ovat Mersíni (22 asukasta), Charavgí (2) ja Kalotarítissa (2). (Katso myös: Luettelo Donoúsan kunnallisyksikön kylistä ja saarista.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Donoussa.gr. Saaren verkkosivut. Luokka:Pienet Kykladit
Gramvoússa (Kykladit)

Gramvoússa () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Amorgóksen länsikärjen pohjoispuolella. Saaren pinta- ala on noin 0,80 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gramvoússa kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Gramvoússan ja Amorgóksen erottaa noin 550 metriä leveä salmi. Saarella on Neitsyt Marialle (Panagía) omistettu kirkko. == Lähteet == Luokka:Amorgós Luokka:Kykladit
Gramvoúsa

Gramvoúsa () tai Gramvoússa (Γραμβούσσα) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Gramvoúsan niemimaa, niemimaa Kreetan saarella * Gramvoúsa- nimiset saaret niemimaan pohjoispuolella: ** Ágria Gramvoúsa, pohjoisempi saari ** Ímeri Gramvoúsa, usein vain Gramvoúsa, eteläisempi saari * Gramvoúsa eli Gramvoússa, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Thásosta * Gramvoússa, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Amorgósta
Irakleiá (saari)

Irakleiá (; transl. myös Irakliá) tai Irákleia (Ηράκλεια) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 18,078 neliökilometriä ja asukasluku 141 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Irakleiá kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Irakleiá muodostaa oman Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Irakleián kunnallisyksikön. Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Irakleián kyläkunta. Irakleiá sijaitsee noin 3,3 meripeninkulmaa (noin 6 kilometriä) Náxoksesta etelään. Sen koillispuolella sijaitsee Schoinoúsa. Saaren pääkylä on Irakleián kylä eli Panagía tai Chóra (36 asukasta). Saaren suurin asutus on Ágios Geórgios (105 asukasta). (Katso myös: Luettelo Irakleián kunnallisyksikön kylistä ja saarista.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Iraklia.gr. Saaren verkkosivut. Luokka:Pienet Kykladit
Kaméni

Kaméni (, ”Palanut”) voi viitata kahteen tuliperäiseen Kreikan saareen, jotka sijaitsevat Santorínin kalderan keskellä: * Néa Kaméni, uudempi kraatterisaari * Palaiá Kaméni, vanhempi kraatterisaari
Kardiótissa

Kardiótissa () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,05 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kardiótissa kuuluu Síkinoksen kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kardiótissa sijaitsee Egeanmeressä Síkinoksen ja Folégandroksen saarten välissä Síkinoksen länsi- ja Folégandroksen itäpuolella. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Síkinos
Káto Antikéri

Káto Antikéri () eli Dríma (Δρίμα) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Kéroksen ja Amorgóksen välissä. Saaren pinta-ala on 1,079 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Káto Antikéri kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Káto Antikérin (”Alempi Antikéri”) itäpuolella sijaitsee Áno Antikérin (”Ylempi Antikéri”) eli Antíkeroksen saari. == Lähteet == Luokka:Amorgós Luokka:Kykladit
Káto Koufonísi

Káto Koufonísi (, ”Alempi Koufonísi”) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin Áno Koufonísin ohella. Saaren pinta-ala on 3,898 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Káto Koufonísi kuuluu Koufonísian kunnallisyksikköön, Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Káto Koufonísi sijaitsee noin 3 meripeninkulmaa (noin 5,5 kilometriä) Náxoksesta kaakkoon. Sen koillispuolella sijaitsee Áno Koufónisi, kaakkoispuolella Kéros ja lounaispuolella Schoinoúsa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koufonisia.gr. Koufonísian saarten verkkosivut. Luokka:Pienet Kykladit
Kéros

Kéros () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 15,042 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Kéros kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Maantiede == Kéros sijaitsee noin 5,4 meripeninkulmaa (noin 10 kilometriä) Náxoksesta kaakkoon. Saaren pituus itä-länsisuunnassa on noin seitsemän kilometriä. Kéroksen ympärillä sijaitsee joukko pieniä kalliosaaria, länsipuolella Daskalió, itäpuolella Voúlgari ja eteläpuolella Megáli Pláka, Plakí, Tsouloúfi, Lázaros ja Ágios Andréas. Kauempana etelässä Kéroksen ja Amorgóksen välissä sijaitsevat Antíkeroksen saaret eli Káto Antikéri ja Áno Antikéri. Pohjoispuolella Náxoksen ja Kéroksen välissä ovat Koufonísian saaret eli Áno Koufonísi ja Káto Koufonísi. Kéros on vuoristoinen. Sen entinen autioksi jäänyt kylä sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. == Historia == === Esihistoria === Kéroksen Kávoksesta ja sen edustalla sijaitsevasta pienestä Daskalión saaresta on löydetty merkittävä kykladisen kauden aikainen asutus ja pyhäkköalue. Saari oli ennen Kérokseen kuulunut niemeke, jolla on ollut aikakaudelle laajakokoinen asutus ja saaren satama. Pyhäkköalueelta puolestaan on löydetty suuri määrä rikottuja kykladisia idoleita. Tutkija arvelee, että idolit oli rikottu uskonnollisista syistä ja niitä on tuotu Kérokselle muiltakin Kykladien saarilta. Siellä on jalostettu metallia, vaikka metallinjalostus oli siihen aikaan vielä erittäin harvinaista. Saarella on kasvatettu oliivia ja viiniköynnöstä, jotka oli siihen aikaan uusia viljelykasveja. Löytöjen ansiosta saari on antanut nimensä kykladiselle Kéros- Sýros-kulttuurille noin 2800–2300 eaa.Renfrew, Colin: ”Cyclades”. Teoksessa Saari on suojeltu arkeologisena alueena, eikä siellä yöpyminen ole sallittua. === Antiikki === Antiikin aikana saari tunnettiin nimellä Keria tai Kereia (lat. Ceria, Cereia). Saarella oli oma polis eli kaupunkivaltio Keria. Sen kaupunkikeskuksen sijaintia ei kuitenkaan tunneta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Zündapp Janus

Zündapp Janus on vuosina 1957–1958 valmistettu kääpiöauto. Moottoripyöriä valmistanut Zündapp-tehdas pyrki 1950-luvun kääpiöautomarkkinoille omalla kääpiöautollaan, joka jäi tehtaan ainoaksi automalliksi. Auton erikoisuus ovat edessä ja takana olevat ovet (sivuilla ei ole ovia) sekä korin symmetrisyys edessä ja takana. Edessä ja takana matkustavat istuvat seläkkäin näkemättä toisiaan. Pieni moottori on keskellä istuinten välissä. Yksisylinterisen kaksitahtisen ilmajäähdytteisen moottorin iskutilavuus on 248 cm³. Suurin teho on 10 kW / 5 000 r/min (14 hv). Puristussuhde 6,8. Vaihteita on neljä eteen sekä peruutusvaihde. Huippunopeus on vain noin 80–85 km/h. Janus painaa 425 kiloa ja sen kantavuus noin 300 kiloa. Januksen tuotanto alkoi kesäkuussa 1957. Ajossa ongelmia aiheutti keskellä oleva kevyt moottori, joka saattoi johtaa painopisteen muuttumiseen ajon aikana. Varustelu oli niukka. Pienestä koostaan huolimatta Janus ei ollut erityisen halpa. Kotimaassaan Länsi- Saksassa Janus maksoi 3 290 D-markkaa (ja 40 DM lämmityksestä), joka on euroina noin 7 768 €. Halvin Volkswagen Kupla maksoi tuohon aikaan Saksassa noin 3780 DM. Tekniikan Maailman (9/1957) mukaan sarjatuotantoon päässyt Zündapp Janus olisi maksanut Suomessa noin 300 000 markkaa.Tekniikan Maailma 9/1957, s. 15. Lehti kertoi Zündapp Janusissa olevan tilaa neljälle hengelle, moottorin iskutilavuus oli vain 245 cm³.Tekniikan Maailma 10/1957, pikkuautokatsaus. Vuonna 1957 valmistui vain 1 731 Janusta. Zündappin ainoan automallin valmistus loppui vuoden 1958 puolivälissä kannattamattomana. Kaikkiaan valmistettiin 6 902 Zündapp Janus -kääpiöautoa. == Mitat == Pituus 2 890 mm Leveys 1 410 mm Korkeus 1 400 mm Akseliväli 1 825 mm Raideleveys (edessä / takana) 1 150 / 1 180 mm Omapaino 425 kg == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kääpiöautot Luokka:1950-luvun autot
Koufonísi

Koufonísi () eli Áno Koufonísi (Άνω Κουφονήσι, ”Ylempi Koufonísi”) tai Páno Koufonísi (Πάνω Κουφονήσι) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin Káto Koufonísin ohella. Saaren pinta-ala on 5,77 neliökilometriä ja asukasluku 399 (2011). Hallinnollisesti Koufonísi kuuluu Koufonísian kunnallisyksikköön, Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Koufonísi sijaitsee noin 2,3 meripeninkulmaa (noin 4 kilometriä) Náxoksesta kaakkoon. Sen eteläpuolella on Káto Koufónisin saari ja kaakkoispuolella Kéros. Saaren pääkylä on Koufonísin kylä (391 asukasta). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koufonisia.gr. Koufonísian saarten verkkosivut. *
Makáres

Makáres (, myös Mákares, Μάκαρες) eli Makárioi (Μακάριοι) on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Sen saaret sijaitsevat Náxoksen itäpuolella sen ja Donoúsan saaren välissä. Saariryhmä on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Makáres-saarten nimeä on selitetty sillä, että ne olisi yhdistetty kreikkalaisen mytologian Autuaiden saariin (). Paikallisessa perinteessä nimi olisi tullut siitä, että saarten rantaan lyöneet aallot kuulostivat ihmisten laululta ja muilta ääniltä. Nykyisin Makáres-saaret ovat syrjäisen sijaintinsa ansiosta tärkeää lintu- ja luontoaluetta. == Saaret == Saariryhmän saaret ovat: Saari Väkiluku (2011) Pinta-ala (km²) 1 Ágios Nikólaos (Máchaires) 0 0,912 2 Strongylí (Strongyló) 0 0,354 3 Agía Paraskeví (Prasíni) 0 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Tampereen Ilves (naisten jalkapallo)

Ilves on tamperelainen jalkapalloseura ja osa samannimistä yleisseuraa. Ilveksen naisten edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Kansallisessa Liigassa. Ilveksellä on Helsingin Jalkapalloklubin jälkeen toiseksi eniten naisten pääsarjakausia, 30 kauteen 2018 mennessä, mutta ei yhtään mestaruutta. Hopealla se on ollut kahdesti (1992, 2016) ja pronssilla kolmesti (1991, 1993, 1996). Suomen Cupin loppuottelussa Ilves on pelannut viidesti (1991, 1997, 2010, 2011, 2014), mutta hävinnyt joka kerta. == Historiaa == Jalkapallo palasi vuonna 1931 perustetun Ilveksen ohjelmaan vuosien hiljaiselon jälkeen kaudeksi 1975, kun Ilves-Kissat ja Tampellan Palloilijat yhdistivät jalkapallotoimintansa Ilveksen alaisuuteen. Naisten Suomen-mestaruudesta pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1971, ja sarjamuotoinen kilpailu alkoi vuonna 1974. Ilves-Kissojen joukkue oli mukana naisten SM-sarjassa kaudella 1974, ja Ilves otti sen paikan kaudeksi 1975. Ilves putosi SM-sarjasta kauden 1976 päätteeksi ja palasi vasta kaudeksi 1989 TaPan seuraajaksi perustetun Ilves-Pallon hankkimalla paikalla. Kaudet 1989–2012 Ilves pelasi sarjassa yhtäjaksoisesti. == Junioritoiminta == Naisten edustusjoukkueen lisäksi Ilveksellä on kuusi tyttöjen edustusjoukkuetta. Lisää tyttöjunioreita pelaa Ilveksen Futis-Liiga-korttelisarjassa. Muun muassa kolmissa EM-kilpailuissa pelannut Sanna Talonen on Ilveksen kasvatti. == Joukkue kaudella 2022 == *Tilanne 18.5.2022 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ilveksen naisten sivusto * Ilves Naisten liigan sivustolla Luokka:Suomalaiset naisten jalkapalloseurat Luokka:Tampereen Ilves
Makrónisos (Kykladit)

Makrónisos () eli Makronísi (Μακρονήσι), ”Pitkä saari”, on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 18,427 neliökilometriä ja asukasluku 9 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makrónisos kuuluu Kéan kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Maantiede == Makrónisos sijaitsee Attikan rannikon eteläisimmän kärjen Soúnion niemen edustalla aivan sen itärannikolla. Sen etäisyys rannikkoon on 3–6 kilometriä. Tästä huolimatta se luetaan kuitenkin muutoin kauempana merellä sijaitseviin Kykladien saariin. Saari on pitkä ja kapea, ja sen pituus on noin 12,9 kilometriä. Makrónisoksen kaakkoispuolella sijaitsee Kéan saari. == Historia == === Antiikki === Antiikin aikana saari tunnettiin nimillä Helenē () ja Makris (). Ensin mainittu nimi oli peräisin siitä, että kreikkalaisen mytologian Helenan uskottiin käyneen saarella; jälkimmäinen nimi viittasi puolestaan nykyisen nimen tavoin saaren pituuteen. Saarella oli yksi polis eli kaupunkivaltio, Helene. === Myöhempi historia === Myöhempinä aikoina Makrónisos on toiminut usein vankisaarena. Ensimmäisen ja toisen Balkanin sodan aikaan vuosina 1912–1913 sinne sijoitettiin turkkilaisia sotavankeja. Kreikan sisällissodan alusta vuodesta 1946 aina Kreikan sotilasjuntan kaatumiseen vuonna 1973 saakka saari toimi vankipaikkana kommunisteille ja muille poliittisille vangeille. Vankeja kidutettiin, ja monet kuolivat siellä. Saaren tunnettuihin vankeihin lukeutuvat muun muassa säveltäjä Míkis Theodorákis, runoilija Giánnis Rítsos ja elokuvaohjaaja Pantelís Voúlgaris. Sittemmin saari on toiminut tapahtumien muistopaikkana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kéa Luokka:Kykladit
Makronísi (Foúrnoi)

Makronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Se sijaitsee Egeanmeressä saariryhmän pääsaaren Foúrnoin eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,647 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makronísi kuuluu Foúrnoi Korseónin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Foúrnoi Korseón Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Nikoúria

Nikoúria () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Amorgóksen pohjoispuolella Ágios Pávloksen kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 2,59 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Nikoúria kuuluu Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Nikoúrian ja Amorgóksen erottaa noin 290 metriä leveä salmi. Saarella on Neitsyt Marialle (Panagía) omistettu kirkko. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Amorgós Luokka:Kykladit
Pipéri (Kykladit)

Pipéri () eli Kalapódi (Καλαπόδι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Kýthnoksen kaakkoispuolella. Sen kaakkoispuolella on pieni Serifopoúlan saari ja eteläpuolella Sérifos. Saaren pinta-ala on noin 0,432 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pipéri kuuluu Kýthnoksen kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Kýthnos
Polýaigos

Polýaigos (; transl. myös Políegos) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 18,146 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Polýaigos kuuluu Kímoloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Polýaigos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä aivan Kímoloksen kaakkoispuolella ja Míloksen itäpuolella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kímolos Luokka:Kykladit
Ríneia

Ríneia (; myös Rínia), antiikin Rheneia (), on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 13,904 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ríneia kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Maantiede == Ríneia sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren ja Kykladien saariryhmän keskellä aivan Deloksen ja Mýkonoksen saarten länsipuolella. Kauempana pohjoispuolella sijaitsee Tínoksen saari ja länsipuolella Sýros. Saaren pituus on noin 8 kilometriä ja se jakautuu kahteen osaan, pohjois- ja eteläosaan, joita yhdistää vain noin 80 metriä leveä kannas. == Historia == === Antiikki === Antiikin aikana Rheneialla sijaitsi Rheneian kaupunki, joka liittyi läheisesti pyhänä pidetyn Deloksen saaren elämään. Kaupungin historian alkuvaiheessa, kun vain Deloksen kulttiin suoraan liittyneet henkilöt asuivat Deloksella, kaupunki mahdollisesti jopa toimi Deloksen kaupunkina. Ainakin myöhemmin se oli Deloksesta erillinen polis eli kaupunkivaltio. Saarelta on löydetty kaupungin jäänteiden ohella muun muassa Herakleelle omistetun temppelin rauniot sekä laajoja hautausmaita. Rheneia toimi Deloksen saaren hautapaikkana sen jälkeen, kun ateenalaiset puhdistivat Deloksen vuonna 426 eaa. ja siirsivät kaikki sinne haudatut joukkohautaan Rheneialle. Tämän jälkeen ketään kiellettiin enää syntymästä tai kuolemasta Deloksella, ja hautaukset suoritettiin myös jatkossa Rheneialle. Myös synnyttävät ja sairaat siirrettiin Delokselta sinne. Hautalöytöjä nähtävillä Mýkonoksen arkeologisessa museossa sekä Ateenan kansallisessa arkeologisessa museossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kykladit Luokka:Mýkonos
Schoinoúsa

Schoinoúsa (; transl. myös Schoinoússa, Schinoúsa, Schinoússa) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 8,144 neliökilometriä ja asukasluku 227 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Schoinoúsa kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Schoinoúsa muodostaa oman Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Schoinoúsan kunnallisyksikön. Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Schoinoúsan kyläkunta. Schoinoúsa sijaitsee noin 4 meripeninkulmaa (noin 7,5 kilometriä) Náxoksesta etelään. Sen koillispuolella ovat Koufonísian saaret (Áno Koufonísi ja Káto Koufonísi) ja lounaispuolella Irakleiá. Saaren pääkylä ja suurin asutus on Schoinoúsan kylä eli Chóra (211 asukasta). Sen muihin asutuksiin kuuluu Mesarián kylä (16). (Katso myös: Luettelo Schoinoúsan kunnallisyksikön kylistä ja saarista.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pienet Kykladit
Serifopoúla

Serifopoúla (; myös Serfopoúla, Σερφοπούλα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sérifoksen koillis- ja Kýthnoksen kaakkoispuolella. Saaren pinta-ala on 1,75 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Serifopoúla kuuluu Sérifoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren nimi on suomeksi ”Pieni Sérifos”. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Sérifos
Strongylí (Antíparos)

Strongylí (; transl. myös Strongilí) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Antíparoksen ja Despotikón saarten lounaispuolella. Saaren pinta-ala on 1,638 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Strongylí kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Antíparos Luokka:Kykladit
Yūsuke Suzuki

Yūsuke Suzuki (, s. 2. tammikuuta 1988 Nomi) on japanilainen kilpakävelijä. Hän on 50 kilometrin kävelyn maailmanmestari ja 20 kilometrin kävelyn maailmanennätysmies. 169 senttimetriä pitkä ja 57 kilogrammaa painava Suzuki edustaa Fujitsu Track and Field Teamia ja hänen valmentajanaan toimii Fumio Imamura.http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/su/yusuke- suzuki-1.html == Ura == Suzuki voitti kultaa vuoden 2019 Dohan MM-kilpailujen 50 kilometrin kävelyssä ajalla 4.04.20. Se oli hänen ensimmäinen arvokisakävelynsä 50 kilometrillä. 20 kilometrillä hän on ollut MM- kilpailuissa mukana neljästi, parhaana sijoituksenaan neljäs sija vuoden 2011 MM-kilpailuista Daegusta. Suzuki oli mukana vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa, jossa hän oli 20 kilometrillä 36:s. Vuoden 2014 Aasian kisoista Incheonista Suzuki saavutti hopeaa. Suzukilla on vuoden 2005 alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuista ja seuraavan vuoden alle 20-vuotiaiden MM- kilpailuista yksi pronssi. Maaliskuussa 2015 Suzuki teki kotikaupungissaan Nomissa 20 kilometrin kävelyn maailmanennätyksen 1.16.36.http://www.iaaf.org/news/report/yusuke-suzuki-20km-race-walk-world- record-jap == Henkilökohtaiset ennätykset == === Ulkona === Laji Tulos Paikka Päivä 20 kilometrin kävely 1.16.36 WR Nomi 15. maaliskuuta 2015 50 kilometrin kävely 3.39.07 Wajima 14. huhtikuuta 2019 == Lähteet == Luokka:Japanilaiset kävelijät Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Abdul Hakim Sani Brown

Abdul Hakim Sani Brown (, s. 6. maaliskuuta 1999 Fukuoka) on japanilainen pikajuoksija, joka kilpailee 100 ja 200 metrin juoksussa. Sani Brownin valmentajana toimii Takahiko Yamamura. Sani Brown saavutti kultaa 100 ja 200 metriltä vuoden 2015 alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuista Kolumbian Calista. Molemmat tulokset olivat kisaennätyksen lisäksi myös hänen omia ennätyksiään. Sani Brown osallistui Pekingin MM-kilpailuihin 2015 ollen 200 metrillä MM-historian nuorin miesosanottaja. Hän eteni välieriin ajalla 20,35, mutta karsiutui välierissä loppukilpailusta ajalla 20,47. Vuonna 2015 hän saavutti Japanin-mestaruuskilpailuissa hopeaa sekä 100 metriltä että 200 metriltä. Hän voitti Japanin-mestaruuden 100 ja 200 metrillä 2017. Lontoon MM- kilpailuissa hän sijoittui 200 metrillä seitsemänneksi ja karsiutui 100 metrillä välierissä. Sani Brown sivusi 60 metrin juoksun sisäratojen Japanin ennätystä 6,54 Alabaman Birminghamissa maaliskuussa 2019. Hän teki 100 metrin Japanin ennätyksen 9.97 Austinissa kesäkuussa 2019. Hän voitti 2019 Japanin- mestaruuden sekä 100 että 200 metrillä. Dohan MM-kilpailuissa hän juoksi ankkuriosuuden Japanin pikaviestijoukkueessa, joka saavutti pronssia Aasian ennätysajalla 37,43. Samojen kisojen 100 metrillä hän karsiutui välierissä. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän karsiutui 200 metrin alkuerissä. Hän voitti 100 metrin Japanin-mestaruuden 2022. Eugenen MM- kilpailuissa 2022 hän sijoittui 100 metrillä seitsemänneksi ajalla 10,06. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän oli 100 metrillä kuudes ajalla 10,04. Sani Brownin isä on ghanalainen ja äiti japanilainen. == Henkilökohtaiset ennätykset == Laji Tulos Paikka Päivä 100 metrin juoksu 9,97 Austin 7. kesäkuuta 2019 200 metrin juoksu 20,08 Austin 7. kesäkuuta 2019 == Lähteet == Luokka:Japanilaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Muur van Geraardsbergen

Muur van Geraardsbergen on 110 metriä korkea mäki Geraardsbergenissa, Itä- Flanderissa, Belgiassa. Huipulle johtavan tien korkeus merenpinnasta on 18 metriä mäen juurella lähellä Denderjokea. Kilometrin pitkän tien keskikaltevuus on 9,2 prosenttia. Nousu on ollut monesti osa Flanderin ympäriajoa. Nousu on vaativa mukulakivipäällysteen ja enimmillään 19 prosentin kaltevuuden vuoksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Flanderin ympäriajo
Etelä-Suomen Pankki

Etelä-Suomen Pankki Osakeyhtiö oli suomalainen vuosina 1917–1927 toiminut liikepankki, joka fuusioitiin vuoden 1928 alussa Liittopankkiin. Etelä-Suomen Pankki perustettiin muuttamalla Pankkiiriliike Hugo Hertzberg liikepankiksi vuonna 1917. Pankin taustavoimat olivat pääasiassa ruotsinkielisiä liike- ja vakuutusmiehiä. Pankin perustaja ja toimitusjohtaja oli Hugo Hertzberg (1864–1947). Hän omisti Hertzberg & Co pankkiiriliikkeen. Etelä-Suomen Pankki jatkoi Hertzbergin liikkeen toimintaa ja erikoistui valuuttakauppaan. Koska pankki ei kuulunut Pankkiyhdistykseen, se saattoi maksaa myös korkeampaa talletuskorkoa. Vuonna 1926 Hertzberg joutui eroamaan toimitusjohtajan paikalta ja hän myi samalla 130 000 pankin osaketta eli yli 80 % osakepääomasta Liittopankille. Etelä-Suomen Pankkia rasittivat Hella Wuolijoen johtamalle Aunuksen Puuliike Oy:lle myönnetyt lainat ja pankkia syytettiin myös koronkiskonnasta. Tämä johti lopulta siihen, että Etelä-Suomen Pankki fuusioitiin Liittopankkiin.Pörssitieto G. Kock : 1912-72 poistuneet pörssiyhtiöt A-J : Etelä-Suomen Pankki OsakeyhtiöRenne Klinge : "Pankkiboomi" : Vuosina 1916-1920 perustetut liikepankit ja niiden kohtalot. Suomen Pankki työpaperi 5/93 21.2.1993m s. 34-35, 45-47 == Lähteet == Luokka:Entiset suomalaiset pankit
Ekomodernismi

Ekomodernismi on ympäristöliike, joka pyrkii parantamaan ympäristön hyvinvointia samalla, kun lisätään mahdollisuuksia ihmisten hyvinvoinnille. Ekomodernismin perusajatus on, että samalla kun kaikille maailman ihmisille on annettava mahdollisuus hyvään elämään, tämä on tehtävä tavalla joka jättää tilaa myös luonnolle. Ihmiskunnan hyvinvoinnin kasvun irtikytkentä luonnonvarojen kulutuksesta saavutetaan tehokkaalla resurssien käytöllä, johon kuuluu niin kaupungistuminen, puhdas energiantuotanto kuin tehokas ruoantuotantokin. ==Ekomodernistinen manifesti== Ekomodernismi käsitteenä lanseerattiin huhtikuussa 2015 kun 18 ympäristötutkijaa, aktivistia ja mielipidevaikuttajaa julkaisi Ekomodernistisen manifestin. Manifestin pääsanoma yhden sen kirjoittajista mukaan on: ==Hyvinvoinnin irtikytkentä luonnon tuhoamisesta== Ekomodernismin ajatuksena on luontaisten irtikytkentää edistävien kehityskulkujen tukeminen. Tällaisia ovat muun muassa tehokas ruoantuotanto, kaupungistuminen sekä ympäristöä vähän kuluttava energiantuotanto. Tehokas ruoantuotanto on mahdollistanut ravinnon tuottamisen sekä pienemmällä pinta-alalla ruokittua ihmistä kohden että vähemmällä työvoimalla. Tämä on puolestaan edesauttanut kaupungistumista, joka mahdollistaa aiempaa pienemmän ekologisen jalanjäljen ihmistä kohden. Sekä tehokas maatalous että kaupungistuminen vaativat energiaa, joka on tuotettava puhtaasti. Ekomodernistinen manifesti listaa maapallon tasolle skaalautuvista mahdollisista energianlähteistä tulevaisuuden aurinkoenergiateknologian, hyötöreaktorit sekä fuusion. ==Ekomodernismin kritiikki== Ekomodernismia kuten se manifestissa on kuvattu on kritisoitu muun muassa sen idealistisesta oletuksesta että ihmiskunta voi toimia viisauden ohjaamana, degrowth-liikkeen väheksymisestä sekä siitä että se ei aseta selviä tavoitteita hiilidioksidirajoiksi. ==Lähteet== Luokka:Ympäristönsuojelu
Herbert Nürnberg

Herbert Nürnberg (16. heinäkuuta 1914 Kiel – 24. kesäkuuta 1995) oli saksalainen nyrkkeilijä, joka ennen toista maailmansotaa voitti kaksi kertaa amatöörien Euroopan-mestaruuden ja otteli sodan jälkeen ammattilaisena vuosina 1945–1951. Nürnberg tuli laajempaan tietoisuuteen voitettuaan vuonna 1933 Pohjois-Saksan mestaruuden. Vuoteen 1934 mennessä hän oli otellut noin 75 amatööriottelua. Hän edusti silloin hampurilaista nyrkkeilyn erikoisseuraa BC Sportmannia mutta siirtyi sittemmin edustamaan dresdneriläistä yleisseuraa Dresdner SC. Berliinin vuoden 1936 kotiolympialaisiin Nürnberg ei vielä päässyt. Saksalaisedustajan paikan otti Karl Schmedes, vuoden 1934 EM-kisojen pronssimitalisti, joka putosi tosin jo ensimmäisellä kierroksella. ==Nousu Saksan amatöörinyrkkeilyn huipulle== Nürnbergin ura Saksan kevyen sarjan eli sarjan alle 61,2 kg ykkösenä alkoi seuraavana vuonna eli 1937, jolloin hän voitti ensimmäisen Saksan-mestaruutensa. Lisäksi hän edusti Saksaa toukokuussa 1937 EM-kisoissa Milanossa, jossa hän pudotti jatkosta toisessa ottelussaan Ruotsin edellisvuotisten olympialaisten pronssimitalistin Erik Ågrenin. Välierissä vastassa oli Italian Mario Facchin, jonka hän myös voitti. Loppuottelussa oli vastassa Berliinin olympialaisten hopeamitalisti, virolainen Nikolai Stepulov, jonka Nürnberg voitti pistein. Pian sen jälkeen Euroopan huiput, joihin Nürnbergkin kuului, suuntasivat matkansa Yhdysvaltoihin, jossa Yhdysvallat ja Eurooppa kohtasivat kahdessa ottelussa. Nürnberg voitti molemmat amerikkalaisvastustajansa. Huhtikuussa 1938 Nürnberg voitti Ågrenin uudelleen, tällä kertaa tyrmäyksellä, valittaessa ottelijoita Euroopan joukkueeseen Yhdysvaltoja vastaan. Tällä kertaa Nürnberg hävisi yhdysvaltalaisvastustajalleen Chicagossa käydyssä ottelussa. Vuonna 1939 Nürnberg edusti Saksaa jälleen EM-kisoissa Dublinissa. Voitettuaan englantilaisvastustajansa alkuottelussa hän sai vastaansa Puolan Zbigniew Kowalskin, jonka hän voitti pistein. Loppuottelussa oli vastassa Viron Harald Kanepi, jonka Nürnberg voitti pistein. Herbert Nürnberg jatkoi uraansa käynnissä olleen maailmansodan aikana. Hän voitti kevyen sarjan Saksan amatöörimestaruuden sotavuosina 1940, 1941 ja 1942 ja tuli toiseksi vuosina 1943 ja 1944. ==Ura ammattilaisena== Nürnberg aloitti uransa ammattilaisena heti sodan jälkeen lokakuussa 1945. Voitokkaiden ottelujensa jälkeen hän pääsi syyskuussa 1948 Saksan raskaan keskisarjan mestaruusotteluun Heinz Sandersia vastaan. Sanders-voiton jälkeen hän puolusti mestaruuttaan menestyksellisesti viisi kertaa aina helmikuuhun 1950 asti, jolloin hän koki tappion Walter Demkelle. Nürnberg jatkoi ammattilaisuraansa vielä runsaan vuoden huhtikuuhun 1951 asti. Ammattilaisuralla hän otteli kaikkiaan 74 kertaa, joista sai 51 voittoa ja koki vain neljä tappiota. Ratkaisemattomia otteluita oli kaikkiaan 19. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Bjarne Westermarck

Bjarne Rudolf Alexander Westermarck (15. tammikuuta 1887 Helsinki – 18. syyskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja. Hän omisti Järvenpään kartanon ja hän perusti myös Järvenpään taajaman. Westermarckin vanhemmat olivat metsänhoitaja Anton Walter Westermarck (1860–1929) ja Alfhild Augusta Ehrström. Hän kävi oppikoulua ja opiskeli sitten 1906–1907 Kööpenhaminassa Landbohøjskolen- maatalouskorkeakoulussa. Westermarck oli isänsä omistaman Tuusulassa sijainneen Järvenpään kartanon maataloudenhoitajana 1908–1924 ja hän omisti Järvenpään kartanon sivutiloineen 1923–1924. Westermarck perusti muun muassa kartanon alueelle vuonna 1918 kasvinjalostuslaitoksen ja otti käyttöön traktoreita maanviljelyssä. Vuonna 1922 Westermarckin tiloilla oli muun muassa oma paviljonki Tampereen maatalousnäyttelyssä ja hän sai kunniapalkinnon tekemistään maataloudellisista uudistuksista. Westermarck oli mukana erilaisissa liiketoimissa ja hän velkaantui pahoin 1920-luvun alkuvuosina. Hän joutui helmikuussa 1923 syytteeseen kavalluksesta mutta oikeudenkäynnissä hänet todettiin syyttömäksi. Eino Nyyssölä julkaisi tapauksesta vuonna 1923 kirjan Westermarck-asiasta. Westermarck joutui kuitenkin myymään suurimman osan omaisuudestaan velkojensa vuoksi ja muun muassa Järvenpään kartanon kantatila siirtyi 1924 valtion omistukseen. Westermarck palstoitti jäljelle jääneen Järvenpään rautatieaseman lähellä omistamansa maa-alueen jolle hän oli teettänyt asemakaavan ja hän kuljetti myös Karjalan kannakselta ostamiaan hylättyjä venäläisten omistamia huvilarakennuksia Järvenpäähän. Näin sai alkunsa Järvenpään taajama josta myöhemmin tuli kauppala. Westermarck teki konkurssin 1929 ja hänelle jäi vain Nastolasta ostamansa maatila. Hän oli sitten Lantmannabladetin toimittajana 1934–1945 ja toimi maanviljelijänä Nastolassa kuolemaansa saakka 1945. Westermarck sai maanviljelysneuvoksen arvon 1919. Westermarck oli kansanedustajana 1922–1923 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän sai vapautuksen edustajantoimesta sairauden takia helmikuussa 1923 ja hänen seuraajakseen tuli maalaisliiton Anshelm Alestalo. Westermarck oli myös Tuusulan kunnanvaltuutettuna ja hän toimi muun muassa Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n puheenjohtajana. Bjarne Westermarck oli naimisissa vuodesta 1909 Elvi Ingeborg Cannelinin kanssa. Akateemikko, ministeri ja professori Nils Westermarck oli heidän poikansa. Sosiologi ja professori Edvard Westermarck oli Bjarne Westermarckin setä. Maanviljelysneuvos Bjarne Westermarck ja Järvenpään yhteiskouluKartanoitten katveessa – muistikuvia Järvenpäästä, toimittanut Väinö Kyrölä. Järvenpää- seuran julkaisuja nro 2. Järvenpää 1984 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Tuusulan kunnanvaltuutetut Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Makkarajoki

Makkarajoki on joki Jyväskylässä Matinmäen ja Puuppolan rajalla. Se laskee Lehesjärvestä Korttajärveen.Jyväskylän kartta; Jyväskylän karttapalvelu Joessa esiintyy ahventa, haukea ja siikaa. Jokea on mahdollista laskea alas kajakilla, mutta ei ilmeisesti veneellä. == Lähteet == Luokka:Jyväskylän joet Luokka:Makkarajoen valuma-alue
Maitiaislahti

thumb|250x250px|Maitiaislahti kuvattuna pohjoisen suuntaan. Maitiaislahti on Konniveden lahti Heinolassa Tommolan, Sahanniemen, Asemantauksen ja Rautsalon kaupunginosien alueella. Muodoltaan lahti on kapea ja pitkä, ja syvyydeltään matala, useissa kohdissa vain noin 2–3 metriä. Maitiaislahden yli kulkee pistoraideyhteys Lahti–Heinola-radalta Rautsalon kaupunginosaan. Maitiaislahden ylittävä rautatiesilta on alun perin sijainnut Kuopion Suosaaressa osana Kallansiltoja. Sillä korvattiin vanha vuonna 1932 valmistunut silta 1990-luvun alussa. Lahdella on 1900-luvulla uitettu puuta läheisten tehtaiden tarpeisiin. Aiemmin tehtaiden jätevesiä laskettiin suoraan Maitiaislahteen, mikä aiheutti ongelmia ympäristölle ja kalakannoille. Nykyisin lahteen johdetaan ainoastaan jäähdytys- ja hulevesiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Maitiaislahti Google Maps -palvelussa Luokka:Suomen lahdet Luokka:Heinolan luonto Luokka:Konniveden alue
Kruununkyyti

Kruununkyyti oli maanomaisuuden omistajan velvollisuus kyydittää arvohenkilöitä, virkamiehiä, sotaväkeä, vankeja ja valtion omaisuutta.Kodin suuri tietosanakirja, osa 7, s. 2151930-luvun Iso tietosanakirja, osa 7, palsta 171 Se ei yleensä koskenut aatelismaata. Ruotsissa ja sen mukana Suomessa kyyditysvelvollisuutta rajoitettiin Alsnön valtiopäivillä vuonna 1279, ja Suomessa sen jäänteet poistettiin Suomen itsenäisyyden ajan alussa, tosin vielä 1950-luvulla irtolaisten, vankien ym. kuljettamista yhteisön kustannuksella voitiin kutsua kruununkyydiksi.Pieni tietosanakirja, osa 2, painos vuodelta 1950, s. 575 == Lähteet == Luokka:Liikenne
Sudensaari (Päijänne)

Sudensaari on Päijänteen saari Keski-Suomessa Muuramessa. Se sijaitsee Pohjois-Päijänteellä Ristinselällä. == Maantietoa == Saari on 260 metriä pitkä, 110 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 neliökilometriä . Saaren korkein huippu sijaitsee sen keskellä. Se yltää noin 84 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle, jolloin se kohoaa lähes 6 metrin korkeuteen Päijänteen vedenpinnasta, joka on 78,3 metriä mpy. Saari on pisaran muotoinen ja sen seuralaisena on pieni luoto. Sudensaaresta on matkaa Muuratsalon eteläkärkeen noin kilometri. Saari on kalastusretkien kohde, jonka omistaa Muuramen kalastuskunta. Toukokuussa 2008 Muuramen kalastuskunta hankki saareen betoniponttoonilaiturin sen osakkaiden ja muiden kalastajien käyttöön. Saaressa on myös laavu. == Historiaa == Vuodelta 1884 olevassa Pohjois- Päijänteen purjehdusliikenteen vesistökartassa saaren karttanimi on ”Sujensaari”.Meriluoto, Timo: Jyväskylä-Muuratsalo (JPG), 1884, Vesistökarttojen pienennökset, viitattu 14.9.2019 == Huomautukset == == Lähteet == Luokka:Päijänteen saaret Luokka:Muuramen saaret
Havumäki

Havumäki voi viitata seuraaviin: * Havumäki, kylä Leivonmäellä Joutsassa * Esko Havumäki (1916–1994), kirjailija * Kalle Havumäki (s. 1991), muusikko, Marjukka Havumäen poika * Marjukka Havumäki (s. 1961), toimittaja * Urho Havumäki (ent. Höök, 1904–1961), näytelmäkirjailija. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Kepler-438b

{{Eksoplaneetta | nimi = Kepler-438b | kuva = Exoplanet_Comparison_Kepler-186_f.png | kuvateksti = Maan ja Kepler-438b:n likimääräinen kokovertailu | kuvakoko = | löytäjät = Kepler-avaruusteleskooppi | löytöpäivä = 6. tammikuuta 2015 (varmistuminen julkistettu) | löytötapa = ylikulkumenetelmä | tähden nimi = Kepler 438 | etäisyys auringosta = noin 470 vv | tähden massa = 0,540 M☉ | tähden spektriluokka = | tähden metallipitoisuus = 0,160 | luminositeetti = | tähden ikä = 4,4 (+0,8 / −0,7) Gyr | isoakselin puolikas = | eksentrisyys = | kiertoaika = | kiertoaika vuotta = | inklinaatio = | peri pituus = | peri aika = | massa = | massa maa = | säde = | säde maa = 1,120 | tiheys = | lämpötila = 273–333 | putoamiskiihtyvyys = }} Kepler-438b (tunnetaan myös Kepler Object of Interest -nimellään KOI-3284.01) on varmistettu eksoplaneetta, joka kiertää Kepler-438-nimistä punaista kääpiötähteä noin 470 valovuoden (145 pc) päässä Maasta, Lyyran tähdistössä. NASAn Kepler-avaruusteleskooppi löysi planeetan ylikulkumenetelmällä eli menetelmällä, jossa planeetta huomataan, kun se kulkee tähtensä editse himmentäen tästä tulevaa valoa. NASA julkisti tiedon planeetan varmistumisesta 6. tammikuuta 2015. Sitä ennen se tunnettiin planeettakandidaattina nimellä KOI-3284.01. Sen Earth Similarity Index on 0,88 eli suurempi kuin millään muulla tunnetulla eksoplaneetalla. Kepler-438b:n säde on 1,12-kertainen Maan säteeseen verrattuna. Kepler-438b:n tähti Kepler-438 on Aurinkoa huomattavasti pienempi ja kylmempi. Kepler-438b kiertää tähtensä kerran 35,2 vuorokaudessa. Planeetta sijaitsee tähtensä elinkelpoisella vyöhykkeellä ja on todennäköisesti kiviplaneetta. == Lähteet == Luokka:Eksoplaneetat Luokka:Lyyran tähdistö
Tinker, Tailor, Soldier, Spy (minisarja)

Pappi, lukkari, talonpoika, vakooja on television minisarja vuodelta 1979, jonka on ohjannut John Irvin ja tuottanut BBC. Sarja perustuu John le Carrén samannimiseen romaaniin, jossa hän on käyttänyt hyväkseen Kim Philbyn tositarinaa. Sarja on seitsenosaisen ja se kestää yhteensä yli viisi tuntia. Pääroolia George Smileya näyttelee Alec Guinness. Sarjan musiikin on säveltänyt Geoffrey Burgon, ja se on saanut runsaasti kiitosta. Kunkin jakson päätöskappale ”Nunc Dimittis” nousi jopa Britanniassa myyntilistoille. Suomessa sarja esitettiin Kolmoskanavalla vuonna 1988. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Brittiläiset televisiosarjat Luokka:1970-luvun televisiosarjat Luokka:Minisarjat Luokka:BBC:n televisio-ohjelmat
Bergamini-luokka (1960)

Bergamini-luokka oli Italian laivaston neljän 1960 vesillelasketun aluksen muodostama fregattiluokka. == Alukset == Bergamini-luokan fregatitGardiner, Robert s. 209 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Carlo Bergamini CRDA Trieste 19. heinäkuuta 1959 16. kesäkuuta 1960 23. kesäkuuta 1962 poistettu alusluettelosta marraskuussa 1981 Virgilio Fasan Castellammare 6. maaliskuuta 1960 9. lokakuuta 1960 10. lokakuuta 1962 poistettu alusluettelosta 7. joulukuuta 1988 Carlo Margottini Castellammare 26. toukokuuta 1957 12. kesäkuuta 1960 5. toukokuuta 1962 poistettu alusluettelosta 31. toukokuuta 1988 Luigi Rizzo Castellammare 26. toukokuuta 1957 6. maaliskuuta 1960 15. joulukuuta 1961 poistettu alusluettelosta 30. marraskuuta 1980 == Lähteet == * === Viitteet === *
Pikkukoski

Pikkukoski voi tarkoittaa seuraavia: * Pikkukoski, koski Vantaanjoessa Helsingin Veräjämäessä ** Pikkukosken uimaranta Veräjämäessä * Pikkukoski, koski Keravanjoessa Vantaan Rekolassa * Pikkukoski, koski Jyrängönvirrassa Heinolassa.