EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sonia O’Sullivan

Sonia O’Sullivan (s. 28. marraskuuta 1969 Cork, Irlanti) on irlantilainen juoksija, joka on keskittynyt kestävyysmatkoille. O’Sullivanin vahvin matka on 5 000 metriä. Vuoden 1995 MM-kisoissa Göteborgissa hän voitti matkan maailmanmestaruuden. 1998 maastojuoksun MM-kisoissa Marrakechissa hän voitti sekä pitkän että lyhyen matkan maailmanmestaruudet. Euroopan-mestaruuden hän voitti 3 000 metrillä vuonna 1994 sekä 5 000:lla ja 10 000 metrillä vuonna 1998. O’Sullivan on saavuttanut arvokisoista viisi hopeamitalia: 1993 Stuttgartin MM-kisoissa 1 500 metrillä, 1997 sisäratojen MM-kisoissa 3 000 metrillä, 2000 Sydneyn olympialaisissa 5 000 metrillä sekä 2002 Münchenin EM- kisoissa 5 000 sekä 10 000 metrillä. Vuodesta 2006 lähtien O’Sullivanilla on ollut Irlannin ja Australian kaksoiskansalaisuus. Hänellä on mahdollisuus edustaa Australiaa Kansainyhteisön kisoissa, mutta muuten hän edustaa Irlantia. O’Sullivan valittiin Australian joukkueeseen Kansainyhteisön kisoihin 2006. ==Henkilökohtaiset ennätykset== * 800 m: 2.00,69, Pietari, 28. heinäkuuta 1994 * 1 000 m: 2.34,66, Villeneuve-d’Ascq, 2. heinäkuuta 1993 * 1 500 m: 3.58,85, Monaco, 25. heinäkuuta 1995 * maili: 4.17,25, Oslo, 22. heinäkuuta 1994 * 2 000 m: 5.25,36, Edinburgh, 8. heinäkuuta 1994 (maailmanennätys) * 3 000 m: 8.21,64, Lontoo, 15. heinäkuuta 1994 * kaksi mailia: 9.19,56, Cork 27. kesäkuuta 1998 * 5 000 m: 14.41,02, Sydney, 25. syyskuuta 2000 * 10 000 m: 30.47,59, München, 6. elokuuta 2002 * 15 km katujuoksu: 49.50, New Delhi, 3. lokakuuta 2004 * 20 km katujuoksu: 1.03.52, South Shields, 6. lokakuuta 2002 * puolimaraton: 1.10.04, Bryssel, 5. toukokuuta 2002 * maraton: 2.29.01, Lontoo, 17. huhtikuuta 2005 * 5 km katujuoksu: 14.56, Lontoo, 1. syyskuuta 2002 * 10 mailin katujuoksu: 51.00, Portsmouth 8. syyskuuta 2002 ==Aiheesta muualla== * Luokka:Irlantilaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Irlantilaiset keskimatkojen juoksijat Luokka:Irlantilaiset maastojuoksijat Luokka:Irlantilaiset olympiamitalistit Luokka:Australialaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Wounded Knee

Wounded Knee (lakotaksi Čaŋkpé Opí) on kylä Pine Ridgen intiaanireservaatissa Etelä-Dakotassa. Kylän väkiluku on 382 (2010). Vuonna 1890 siellä tapahtui Wounded Kneen verilöyly. ==Katso myös== *Wounded Kneen valloitus Luokka:Etelä- Dakotan maantiede
Hannu Hoskonen

Hannu Tapio Hoskonen (s. 23. elokuuta 1957 Ilomantsi) on suomalainen metsätalousinsinööri ja keskustaa edustava poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana kausilla 2003–2011 Pohjois-Karjalan vaalipiiristä ja vuodesta 2015 Savo-Karjalan vaalipiiristä. ==Elämä== Hoskonen valmistui ylioppilaaksi Ilomantsin lukiosta vuonna 1976, metsäteknikoksi Nikkarilan metsäopistosta vuonna 1980 ja metsätalousinsinööriksi Joensuun metsä- ja puutalousopistosta. Vuosina 1981–2003 hän työskenteli Ilomantsin metsänhoitoyhdistyksen metsänhoidonneuvojana. ==Poliittinen ura== Eduskunnassa Hoskonen toimii kaudella 2023-2027 perustuslakivaliokunnan jäsenenä ja valtiovarainvaliokunnan varajäsenenä. Hän on myös Ilomantsin kunnanvaltuuston puheenjohtaja vuodesta 2000 ja Ilomantsin ortodoksisen seurakunnan valtuutettu. Vuodesta 2019 alkaen Hoskonen on ollut talousvaliokunnan jäsen. Hän toimi Ympäristövaliokunnan puheenjohtajana 2019–2021. Hoskonen oli 2020 ainoa hallituspuolueen edustaja, joka äänesti ulkoministeri Pekka Haaviston luottamusta vastaan perustuslakivaliokunnan katsottua ministerin toimineen lainvastaisesti al- Holin leiriä koskevassa asiassa. Hoskonen on myös vastustanut hallituksen ja oman puolueensa syksyllä 2020 hyväksymiä turpeen verokohtelun muutoksia, joiden hän katsoo lopettavan Suomen turvetuotannon. Myös 2021 keväällä Hoskonen äänesti EU:n elpymispakettia ja samalla oman puolueensa kantaa vastaan. Tästä syystä Hoskoselle ennustettiin keskustan eduskuntaryhmästä erottamista, mutta eduskuntaryhmä päätyi lievempään rangaistukseen. Hoskonen sai varoituksen ja menetti ympäristövaliokunnan puheenjohtajuuden. ==Yksityiselämä== Hoskonen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Sotilasarvoltaan Hoskonen on alikersantti (ylennetty 2004). ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Hannu Hoskosen kotisivut * Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Ilomantsin kunnanvaltuutetut Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri Luokka:Savo-Karjalan vaalipiiri Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Antikoagulantit

__NOTOC__ Antikoagulantit eli "verenohentajat" ovat lääkeaineita, jotka hidastavat veren hyytymiseen johtavia kemiallisia reaktioita. Ne eivät vaikuta mitenkään veren viskositeettiin. Nämä lääkkeet eivät hajota jo muodostuneita hyytymiä, mutta ehkäisevät niiden kasvua ja uusien muodostumista. Antikoagulantit ovat antitromboottien alaluokka. Antikoagulanttilääkitys saatetaan aloittaa tilanteissa, joissa potilaalla on kasvanut taipumus verihyytymien muodostumiseen, valtimonkovettumatauti tai juuri läpikäyty leikkaus. Usein syy pysyvään antikoagulanttilääkitykseen on pitkäaikainen eteisvärinä. Myös sydämen mekaaninen keinoläppä vaatii pysyvää antikoagulanttilääkitystä. Sydämen bioläppä taas vaatii lyhytaikaisemman lääkekuurin. K-vitamiinien toiminnan estoon perustuvia antikoagulantteja käytetään myös joissain rotanmyrkyissä, ja muissa vastaavissa käyttötarkoituksissa, joissa myrkytys perustuu eläimen sisäiseen verenvuotoon. Joitakin esimerkkejä antikoagulanteista ja niiden toimintamekanismeista: *hirudiini-, bivalirudiini-, lepirudiini- ja desirudiinipeptidit sekä argatrobaani ja dabigatraani ovat suoria trombiinin estäjiä. Niitä käytettäessä trombiinien kyky tuottaa verihyytymiä muodostavaa fibriiniä alenee. *apiksabaani, edoksabaani ja rivaroksabaani ovat suoria hyytymistekijä Xa:n estäjiä. Xa on osa hyytymisreaktion alkamista, mutta sitä ei vaadita fibriinin tuottoon. *hepariini aktivoi antitrombiinia, joka estää muun muassa veren hyytymistä edistävää hyytymistekijä Xa:ta ja trombiinia. Lähinnä vain hyytymistekijää Xa antitrombiinivälitteisesti estäviä hepariineja ovat fondaparinuuksi ja pienimolekyyliset hepariinit (LMW-hepariinit). Esimerkkejä jälkimmäisistä ovat enoksapariini ja daltepariini. *varfariini on K-vitamiini "antagonisti" (inhibiittori). Se estää K-vitamiinivälitteistä hyytymistekijöiden glutamaattien entsymaattista γ-karboksylaatiota γ-karboksiglutamaateiksi. Tätä vaaditaan tiettyjen hyytymistekijöiden kiinnittymiseen solukalvoihin, jolloin niiden hyytymistä edistävä toiminta tehostuu. ==Suorat antikoagulantit== Suoraan vaikuttavia antikoagulantteja ovat Suorat trombiinin estäjät Suorat hyytymistekijät Xa:n estäjät * Dabigatraani * Idarusitsumabi dabigatraanin vastalääkkeenä * Argatrobaani * Bivalirudiini * Lepirudiini * Desirudiini * Rivaroksabaani * Apiksabaani * Edoksabaani ==Katso myös== *Traneksaamihappo ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Elina Armstrong, Riitta Lassila: Antikoagulaatiohoidon edistysaskelia ja huolenaiheita (pdf) *
Kylmätutkimus

Kylmätutkimus on tieteenala, joka tutkii ihmisten selviytymistä, aineen ominaisuuksia ja tekniikan toimivuutta kylmissä olosuhteissa. Kylmätutkimusta voidaan suorittaa luonnollisessa ympäristössä arktisissa olosuhteissa tai keinotekoisesti aikaansaaduissa alhaisissa lämpötiloissa laboratorioissa. Suomessa on saavutettu kylmyysennätyksiä pyrittäessä lähestymään absoluuttista nollapistettä (−273,15 °C) ja saavutettu jopa 100pK lämpötila. ==Aiheesta muualla== * Kryogeniikka eli kylmäfysiikka * Kylmä- ja talviteknologia (Rovaniemi) ==Katso myös== *Lämpö *Kryogeniikka *Kylmätekniikka Luokka:Termodynamiikka
Nummitatti

Nummitatti (Suillus bovinus) on syötäväksi kelpaava sieni. == Koko ja ulkonäkö == Nummitatin lakki on 3–12 cm leveä ja muodoltaan kupera. Väriltään se on ruskeankellertävä, usein punertava. Lakin pinta on märkänä limainen, muuten aivan kiiltävän sileä. Sienen kellanvalkoinen malto on pehmeää, joustavaa ja sitkeää. Hyvänä lajituntomerkkinä on, etteivät pillikerroksen kaikki pillit ole yhtä pitkiä. Siten osittain johteinen pillikerros antaa epätasaisen vaikutelman. Väriltään pillistö on harmahtavan keltainen ja kulmikkaat pillit ovat väljäaukkoisia. Nummitatin jalka on myös sileäpintainen ja pitkä, väriltään se on lakin kaltainen. Muodoltaan jalka on usein käyrä. Nummitatin maku on hyvin mieto, eikä siinä ole juurikaan havaittavaa tuoksua. === Samankaltaiset lajit === Nummitatin voi usein helposti sekoittaa kangastattiin (Suillus variegatus), josta sen kuitenkin erottaa pillien muodon avulla. Myös ruskotatti (Boletus badius) ja samettitatti (Boletus subtomentosus) voivat myös joskus muistuttaa nummitattia. == Kasvuaika ja -paikka == Nummitatin kasvuaika on elokuusta lokakuun loppuun. Sientä tavataan männyn seuralaisena kuivissa, hiekkapitoisissa kangasmetsissä sekä kalliojäkäliköissä ja sammaleisissa kallion painanteissa. Se muodostaa usein tiheitä, jalan tyveltä yhteenkasvaneita ryhmiä, usein yhdessä punanuljaskan (Gomphidius roseus) kanssa. Ryhmässä kasvaessaan nummitattien lakit usein peittävät toisensa. Sieni on hyvin yleinen koko maassa. Sen pillit ovat kulmikkaat, kerrotut. == Käyttö ravinnoksi == Nummitatti on satoisa ja hyvä ruokasieni. Keitettäessä se muuttuu punertavaksi. Kenties makunsa vuoksi nummitattia ei aina pidetäkään kangas- ja voitatin veroisena. Nummitatti sopii kuitenkin hyvin erilaisten muhennosten ja kastikkeiden raaka-aineeksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luontoportti: Nummitatti Suillus bovinus * Laji.fi: nummitatti (Suillus bovinus) * Luonnossa.org: Nummitatti (Suillus bovinus) Luokka:Tahmatatit Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Eero Reijonen

Eero Juhani Reijonen (s. 10. syyskuuta 1947 Polvijärvi) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen Keskustan kansanedustaja ja on saanut rakennusneuvoksen arvonimen. Reijonen toimi kansanedustajana vuosina 2003–2015 ja Elsi Katainen siirryttyä Euroopan parlamenttiin uudelleen 1.3.2018 alkaen vuoteen 2019. Hän oli eduskunnassa useiden valiokuntien ja jaostojen jäsen. Hän on ollut Liperin kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1985 ja kunnanhallituksen jäsen vuosina 1992–1996, valtuuston puheenjohtajana vuodesta 2001. Lisäksi hänellä on muitakin yhteiskunnallisia luottamustoimia. Reijonen oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2019 mutta ei tullut valituksi. Reijonen on koulutukseltaan rakennusmestari ja on työskennellyt aikaisemmin parissa rakennusyrityksessä. Hän on naimisissa, ja perheessä on neljä lasta. == Katso myös == *Keskustan Pohjois-Karjalan piiri == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eero Reijosen kotisivut Luokka:Kansanedustajat Luokka:Liperin kunnanvaltuutetut Luokka:Pohjois-Karjalan aluevaltuutetut Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri Luokka:Savo-Karjalan vaalipiiri Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Suomalaiset rakennusmestarit Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hepola

Hepola on yksi Kemin kaupunginosista. Hepolan alue syntyi valtionyhtiö Veitsiluoto Oy:n (nykyisin Stora Enso) rakentaessa asuntoja työntekijöilleen Hepolaan. Hepolassa on () asukasta ja vain noin 80 työpaikkaa. Hepolassa sijaitsee yksi Kemin kolmesta yläasteesta, yksi kuudesta ala-asteesta. Hepola on suurimmaksi osaksi omakotitalovaltaista aluetta ja alueella sijaitsee myös rivitaloja. Hepola on myös yksi Tilastokeskuksen määrittelemistä tilastollisista taajamista. Taajama käsittää Hepolan kaupunginosan lisäksi viereisen Rytikarin kaupunginosan. Vuoden 2011 lopussa Hepolan taajamassa oli 1 942 asukasta ja sen maapinta-ala oli 3,31 neliökilometriä. == Nähtävää == * Veitsiluodon kirkko, suunnitellut arkkitehti Veikko Larkas, valmistunut 1957 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kemin kaupungin nettisivu * Hepolan koulun nettisivu Luokka:Kemin kaupunginosat Luokka:Kemin taajamat
Matti Väistö

Matti Kalervo Väistö (s. 14. marraskuuta 1949 Kitee) on suomalainen Joensuun Kiihtelysvaarassa asuva Suomen Keskustan entinen kansanedustaja. Hän oli eduskunnassa 1987–2007. Vuoden 2007 vaaleissa hän ei enää ollut ehdokkaana. Väistö oli valitsijamiehenä presidentinvaalissa 1988. Koulutukseltaan Väistö on vuonna 1976 Helsingin yliopistosta valmistunut agronomi. Hän on työskennellyt toimittajana Karjalan Maassa. Väistön sotilasarvo on yliluutnantti (2004). Väistö sai valtiopäiväneuvoksen arvonimen vuonna 2007. Väistön aviopuoliso on kasvatustieteen maisteri ja lastentarhanopettaja Reija _Eevi_ Aulikki Väistö o.s. Hämäläinen. Heillä on kolme lasta. == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Joensuun kaupunginvaltuutetut Luokka:Valtiopäiväneuvokset Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Erityisavustajat
Deadwood

Deadwood on yhdysvaltalainen HBO-yhtiön tuottama televisiosarja. Sen tapahtumapaikkana on todellinen etelädakotalainen Deadwoodin kaupunki Yhdysvalloissa 1870-luvulla. Suurella osalla sarjan päähenkilöistä, kuten Calamity Jane ja Wild Bill Hickok, on todellinen historiallinen vastineensa ja useat sarjan tapahtumista liittyvät todellisiin tapahtumiin. Sarjan varsinainen sisältö on kuitenkin käsikirjoittajien luomaa fiktiota. Pääosaa Seth Bullockia esitti Timothy Olyphant. Al Swearengeniä esitti Ian McShane. Sarjaa ohjasi David Milch. Suomessa sarjaa on esittänyt Nelonen ja ensiesitys oli tammikuussa 2006. Sarjaa tehtiin kolme tuotantokautta. ==Lähteet== * == Aiheesta muualla == *Sarjan viralliset kotisivut Luokka:2000-vuosikymmenen yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:Lännensarjat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:HBO:n televisio-ohjelmat
Välitodistus

Välitodistus on koulusta 1. luokasta alkaen mahdollisesti saatava todistus syyslukukaudelta. Ennen sana tarkoitti talvilomalla saatavaa entisajan välitodistusta. Välitodistuksessa oppilasta arvioidaan samoin perustein kuin lukuvuositodistuksessa ja oppilaan suoriutumista oppiaineissa ja käyttäytymisessä arvostellaan vuosiluokilla 1–3 sanallisella arvionnilla tai numeroarvosanoin ja vuosiluokilla 4–9 pääsääntöisesti numeroarvosanoin. Välitodistuksessa lasketaan syyslukukauden aikana aineista ollut kokeiden keskiarvo, tuntityöskentely, läksyjen teko, suhtautuminen sekä keskittyvyys. Suomen oppikouluissa annettiin aikoinaan lukukausitodistukset syys- ja kevätlukukauden päättyessä sekä lisäksi välitodistus kummankin lukukauden puolivälissä. Lukukausitodistusten tavoin nekin sisälsivät arvosanat käytöksestä, huolellisuudesta ja kaikista oppiaineista. Myöhemmin, 1960-luvulta lähtien tällainen välitodistus annettiin vain kevätlukukauden puolivälissä, maaliskuun lopulla. Syyslukukauden puolivälissä voitiin sen sijaan antaa kirjallinen kehotus oppilaalle, jonka olisi syytä tehostaa opiskeluaan. == Lähteet == Luokka:Koulutus
Haavanpunikkitatti

Haavanpunikkitatti (Leccinum aurantiacum, syn. Leccinum rufum) on hyvä ruokasieni. Se on Ruokaviraston suosittelemia sieniä. == Kuvaus == Haavanpunikkitatin lakki on 8–25 senttimetriä leveä ja kupera, ja väriltään se on oranssin punaruskea, mutta väri haalistuu sienen iän myötä. Lakin pintakelmu kääntyy sen alapuolelle. Pillit ovat kellertävän valkoisia ja myöhemmin harmaantuvia. Jalan pituus on noin 8–20 senttimetriä pitkä, ja se on noin 2–5 senttimetriä paksu. Sen malto on valkoista, leikkauspinnoissa väri vaihtelee harmaan liilan ja mustan välillä. Suomessa haavanpunikkitatti kasvaa haavan seuralaisena yleisenä koko maassa Lappia myöten. Haavanpunikkitatti ja lehtopunikkitatti sattavat olla sama laji, mutta niitä käsitellään erillisinä koska ne pystyy erottamaan toisistaan ulkoisten tuntomerkkien perusteella. Kaikki punikkitatit ovat syötäviä, mutta huonosti kypsennettyinä niistä saattaa tulla vatsanväänteitä ja pahoinvointia. Haavanpunikkitattia muistuttavia lajeja ovat esimerkiksi koivunpunikkitatti, lehmäntatti ja männynpunikkitatti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö Haavanpunikkitatti, Leccinum albostipitatum. * Sienikirja / Tatit. * Keski-Suomen luontomuseo: Haavanpunikkitatti (Leccinum aurantiacum). Luokka:Lehmäntatit Luokka:Suomalaiset ruokasienet Luokka:Suomalaiset kauppasienet
Nokitatti

Nokitatti (Leccinum variicolor) on hyvä ruokasieni. Sen lakki on 5–15 cm leveä, kupera ja kyhmypintainen. Väriltään se on harmaa tai harmaanmusta. Malto on valkoista, leikkauspinnoissa heikosti punertuvaa. Sieni kasvaa koivun seuralaisena kosteissa metsissä, kuten suon reunoilla, kesästä syksyyn. Suomessa sitä tavataan yleisenä koko maassa. == Lähteet == Luokka:Lehmäntatit Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Isohapero

Isohapero (Russula paludosa) on haperoihin kuuluva syötävä ruokasieni. == Ulkonäkö ja koko == Isohaperon lakki on 8–20 senttimetriä leveä ja kupera, joskus puolipallomainen. Väriltään se on heleän- tai verenpunainen ja vanhemmiten haalistuva. Haalistuessaan sienestä voi tulla jopa aivan valkoinen. Jalka on valkoinen, 10–15 senttimetriä pitkä ja 1,5–3 senttimetriä paksu. Malto on valkeaa ja nuorena kiinteää, mutta vanhemmiten hauraampaa. Heltat ovat hieman kellertäviä. === Samankaltaiset lajit === Isohaperoa muistuttavia sieniä ovat kangashapero (Russula decolorans), viinihapero (Russula vinosa), tulipunahapero (Russula emetica), punajalkahapero (Russula rhodopoda) ja koivunlehtohapero (Russula intermedia). Isohaperon erottaa näistä suuren koon, miedon maun ja valkosen mallon avulla. == Kasvupaikka == Isohapero kasvaa hyvin yleisenä koko Suomessa. Sieni kasvaa kangasmetsissä, rämeillä, korpimetsissä ja tunturikoivikoissa havupuiden ja kouvun seuralaisena. Kasvuaika on heinäkuusta syyskyyhun. == Käyttö ravinnoksi == Isohapero on syötävä ruokasieni.Sen haju ja maku on mieto. Haperoa ei tarvitse ryöpätä. Sen voi joko kuivata, pakastaa tai syodä sellaisenaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: isohapero (Russula paludosa) *Puutarha.net: Isohapero *Luontoportti: Isohapero (Russula paludosa) *Arktiset aromit: Isohapero (Russula paludosa) Luokka:Haperot Luokka:Suomalaiset ruokasienet Luokka:Suomalaiset kauppasienet
Keltahapero

Keltahapero (Russula claroflava) on haperoihin kuuluva ruokasieni. == Koko ja ulkonäkö == Keltahaperon lakki on 4–10 cm leveä ja laakeneva. Väriltään se on kirkkaankeltainen, lakin keskeltä joskus hieman oranssinsävyinen. Sienen vanhetessa väri haalistuu. Malto ja jalka ovat valkeat, mutta ne harmaantuvat murtumakohdista ja sienen iän mukana. Heltat ovat vaaleankeltaiset, vanhemmiten nekin muuttuvat harmahtaviksi. === Samankaltaiset lajit === Keltahaperoa muistuttavia lajeja on muutamia. Munahapero (Russula lutea) on pieni ja kellertävä laji, jonka heltat ovat tumman keltaiset ja jonka jalka ei harmaannu. Sinappihapero (R. ochroleuca) on puolestaan helppo erottaa keltahaperosta polttavan kirpeän makunsa ja ruskean keltaisen värinsä avulla. Myös kangashapero (R. decolorans) voi toisinaan olla kellertävä, mutta sen kasvupaikat ovat huomattavasti karumpia. == Kasvuaika ja -paikka == Sieni kasvaa koivun seuralaisena ranta- ja korpimetsissä kosteilla paikoilla heinä- syyskuussa. Suomessa sitä tavataan yleisenä koko maassa. == Käyttö ravinnoksi == Sienen maku on mieto. Sen voi syödä raakana tai paistaa, mutta laji soveltuu myös kuivattavaksi ja pakastettavaksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: keltahapero (Russula claroflava) *Luontoportti: Keltahapero (Russula claroflava) *Arktiset aromit: Keltahapero (Russula claroflava) Luokka:Haperot Luokka:Kauppasienet Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Pikkusormi

Pikkusormi (tai pikkurilli, latinaksi digitus minimus, digitus quintus tai digitus V) on ihmisen sormista tavallisesti ohuin ja peukalon kanssa lyhin ihmisestä riippuen. Pikkusormi sijaitsee kauimpana peukalosta. Joillakin ihmisillä pikkusormi, varsinkin sen viimeisestä nivelestä, on kämmeneen nähden sisäänpäin vinossa asennossa. == Katso myös == *Etusormi *Keskisormi *Nimetön Luokka:Sormet
Hevosenkenkärata

Hevosenkenkärata () on erikoinen taivaankappaleen rata, joka on saanut nimensä siitä, että sopivasti valitussa koordinaatistossa sen muoto muistuttaa hevosenkenkää. Radan olemassaolon ennusti teoreettisesti Ernest William Brown vuonna 1911. ==Teoriaa== Hevosenkenkärata on periaatteessa normaali aurinkokeskinen ellipsirata, mutta jos sitä tarkastellaan koordinaatistossa, jota pyöritetään Aurinkoa kiertävän planeetan tahtiin, sen erikoinen hevosenkenkää muistuttava muoto tulee esiin. Hevosenkenkärata on erikoistapaus troijalaisradasta ja esiintyäkseen se vaatii radalla liikkuvan asteroidin lisäksi kahta suurempaa massakappaletta, joista toinen on keskustähti ja toinen sitä kiertävä planeetta. Tällainen systeemi muodostuu esimerkiksi Auringosta ja Maasta. Maasta katsoen hevosenkenkä ympäröi Maan rataa siten, että Maa jää aina kengän kärkien väliin. Sitä milloin hevosenkenkärata tarkalleen ottaen voi esiintyä ei tunneta, mutta ainakaan tavallisten L4 ja L5 pisteitä kiertävien troijalaisasteroidien ratojen stabiilisuusehto ei näytä pätevän siihen. Hevosenkenkärata sijaitsee periaatteessa samassa kolmen kappaleen gravitaatiopotentiaalikuopassa kuin Lagrangen pisteet L4 ja L5, mutta esiintyy vain silloin, kun kuopan "syvyys" sallii asteroidin ohittaa Maasta katsottuna Auringon takana sijaitseva piste L3. Hevosenkenkäradalla tapahtuvaan liikkeeseen liittyy kaksi toisistaan poikkeavaa aikaskaalaa. Koska hevosenkenkäradalla liikkuva asteroidi on lukittunut planeetan kanssa 1:1-resonanssiin sen kiertoaika keskustähden ympäri on käytännössä sama kuin planeetan kiertoaika. Toinen aikaskaala vastaa aikaa, joka kuluu yhden hevosenkengän kiertämiseen. Tämä vastaa Maan etäisyydellä tyypillisesti runsasta sataa vuotta. ==Havainnot hevosenkenkäradasta== Vuonna 1981, 70 vuotta radan teoreettisen ennustamisen jälkeen, Dermott ja Murray osoittivat, että Saturnuksen kuut Epimetheus ja Janus kiertävät toisiaan hevosenkenkäradoilla siten, että nämä kuut vaihtavat noin 50 v välein paikkoja (Tässä systeemissä "keskustähtenä" toimii siis planeetta Saturnus). Vuonna 1997 Wiegert, Innanen ja Mikkola osoittivat, että Aurinkoa kiertävä asteroidi 3753 Cruithne liikkuu Maan suhteen hevosenkenkäradalla. Vuonna 2002 sama osoitettiin asteroidille 2002 AA29. Armaghin observatorion tähtitieteilijät A. A. Christou ja D. J. Asher raportoivat 2010 uudesta löydöstä 2010 SO16, joka on Maa-Aurinko hevosenkenkärataa stabiilisti kiertävä asteroidi. Sen läpimitta on 200-400 metriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Taivaanmekaniikka
Kuru (täsmennyssivu)

Kuru on: *kuru, rotkomainen maastonmuoto, tunturien välinen rotko *Kuru, entinen Suomen kunta *Kurun kirkonkylä, taajama ja edellä mainitun kunnan keskus * Kuru, kylä Hausjärvellä * Kuru, kylä Kangasalla *HL Kuru, sisävesialus *Kurun kuningaskunta, muinainen kuningaskunta Intian alueella *kuru (Polydactylus sexfilis), siimaeviin kuuluva ahvenkalalaji *Kuru, englantilainen punkyhtye *kuru, eräs prionisairaus *Kuru, taideteos Helsingin Tallinnanaukiolla *Kuru Korppi, sarjakuvahahmo *turkkilaisen kurufasulye- ruokalajin nimen lyhyempi muoto ==Sukunimi== *Bartolomej Kuru (s. 1987), itävaltalainen jalkapalloilija *Hannu Kuru (s. 1993), suomalainen jääkiekkoilija *Pia Kuru (1974–1991), suomalainen henkirikoksen uhri *Tuukka Kuru (s. 1990), suomalainen poliitikko, Sinimustan liikkeen puheenjohtaja.
Troijalainen asteroidi

Troijalainen asteroidi on planeetan tai joskus sen kuun Lagrangen pisteissä L4 ja L5 radalla 60 astetta sen edellä tai jäljessä kiertävä asteroidi. Nimitys johtuu siitä, että ensimmäiset löydetyt troijalaisasteroidit (ensimmäinen havainto vuodelta 1906) Jupiterin kiertoradalta nimettiin Troijan sodan henkilöiden mukaan. Aurinkokuntamme s. 129Larsson-Leander s. 107–108 ==Troijalainen rata== Tyypillinen troijalainen liikkuu suppealla, lähes ellipsinmuotoisella radalla Lagrangen 4 tai 5 pisteen ympäri, samalla kun nämä pisteet planeetan kiertäessä keskustähteä säilyvät vakioetäisyydellä planeetasta. Troijalaisrata on esimerkki stabiilista 1:1 keskiliikeresonanssista, tilanteesta jossa kahden keskustähteä kiertävän kappaleen sideeriset kiertoajat ovat yhtä pitkät. Pääsääntöisesti tällainen tilanne ei ole mahdollinen vaan yleensä toinen (pienempi) kappaleista sinkoutuu pois. Eniten troijalaisia tunnetaan Jupiterin kiertoradalla L4-pisteen luona 3 403 ja L5-pisteen luona 1 758\. . (huhtikuussa 2012) Troijalaisasteroideja tunnetaan Jupiterin lisäksi myös muilta planeetoilta: Neptunukselta 8 kpl ja Marsilta 3 kpl. Maalla tunnetaan 2 troijalaista Kummaallakaan ei ole muuta nimeä kuin luettelonumero * 2010 TK7. * (614689) 2020 XL5 Jupiterin troijalaisten ratojen keskietäisyydet ovat välillä 5,05–5,40 AU, kun Jupiterin keskietäisyys on 5,203 AU. Troijalaisvyöhyke ulottuu käytännössä noin 30–90 astetta Jupiterin eteen ja taakse. Suurin tunnettu troijalainen on 370 × 195 km:n mittainen 624 Hektor. Saturnukselta ei tunneta planeetan kanssa samalla aurinkokeskisellä radalla liikkuvia troijalaisia, mutta kahdella sen kuulla on sen sijaan samalla Saturnusta kiertävällä radalla liikkuvia seuralaisia: Tethyksellä on troijalaiset Telesto ja Calypso sekä Dionella Helene ja Polydeuces.Aurinkokuntamme s. 98 ==Vastaavia ratoja== Edellä mainitun tavallisten troijalaisten (small oscillations) lisäksi taivaanmekaniikassa tunnetaan myös kaksi muuta troijalaisrataa. Tadpole (ei kunnollista suomenkielistä nimeä), joka on huomattavan paljon L4 (tai L5) pisteestä planeetan edelle (tai jälkeen), ei koskaan kuitenkaan Lagrangen pisteeseen L1 saakka loittoneva muodoltaan hieman sammakontoukkaa muistuttava rata sekä hevosenkenkärata, jota pitkin liikkuva kappale pääsee edellisistä poiketen ohittamaan Lagrangen pisteen L1. Voidaan osoittaa, että teoriassa maankaltainen eksoplaneetta voisi liikkua keskustähtensä ympäri riittävän massiivisen jättiläisplaneetan troijalaisena. ==Lähteet== * * * * ===Viitteet=== Luokka:Jupiterin troijalaiset Luokka:Taivaanmekaniikka en:Jupiter Trojan hy:Յուպիտերի տրոյացի աստերոիդներ it:Asteroidi troiani di Giove no:Jupitertrojan nn:Jupitertrojan pt:Asteroides troianos de Júpiter ru:Троянские астероиды Юпитера zh:特洛伊小行星
Paul Desmond

Paul Desmond (ristimänimeltään Paul Emil Breitenfeld, 25. marraskuuta 1924 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat – 30. toukokuuta 1977 Manhattan, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen jazzsaksofonisti ja -säveltäjä. Hän soitti vuosina 1959–1967 pianisti Dave Brubeckin kvartetissa. Desmond sävelsi yhden yhtyeen tunnetuimmista kappaleista, ”Take Fiven”. Dave Brubeckin kvartetin hajottua vuonna 1967 Desmond piti lyhyen tauon. Myöhemmällä urallaan hän soitti yhdessä muun muassa Gerry Mulliganin, Jim Hallin, Chet Bakerin ja Ed Bickertin kanssa. Desmond kuoli keuhkosyöpään vuonna 1977. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzmusiikin säveltäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzsaksofonistit
Tura

Tura on kaupunkityyppinen taajama ja laajan, Krasnojarskin aluepiiriin itäosissa ylänköalueella sijaitsevan Evenkian piirin hallinnollinen keskus Keski-Siperiassa Venäjällä. Turan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5 535, edellisessä laskennassa se oli ollut 5 836 (2002). Tura on 16 253 asukkaan Evenkian suurin asutuskeskus; sen lisäksi piirissä ei ole muita kaupunkimaisia taajamia. Turan koordinaatit ovat (). ==Lähteet== Luokka:Evenkia Luokka:Krasnojarskin aluepiirin kaupunkimaiset taajamat
Sash!

Sash! on saksalainen kolmen DJ:n ja tuottajan muodostama yhtye, joka on julkaissut vuodesta 1995 alkaen elektronista musiikkia. Sashin johtohahmona toimii Sascha Lappessen, joka työskentelee yhdessä Ralf Kappmeierin ja Thomas "Alisson" Lüdken kanssa. Ennen Sashia yhtye oli toiminut jonkin aikaa nimellä Careca. Sashin levyjä on myyty maailmanlaajuisesti yli 22 miljoonaa kappalettaSASH! Biography ja levyt ovat voittaneet 65 eri kulta- ja platinapalkintoa. Heidän tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa "Encore Une Fois", "Ecuador", "Mysterious Times" ja "Stay". Sashin levyillä vierailleista naisvokalisteista mainittavimpia ovat Tina Cousins, Sarah Brightman, La Trec sekä suomalainen Inka. Sashilta ilmestyi kokoelma-albumi helmikuussa 2007 ja vuoden 2008 lopuksi uusi comeback kokoelma-albumi The Best Of parhaista kappaleista varustettuna remix-versioilla eri kappaleista ja myös varustettuna uudella comeback-kappaleella "Raindrops (Encore Une Fois)". ==Diskografia== === Albumit === ==== Studioalbumit ==== * It’s My Life – The Album (1997) * Life Goes On (1998) * Trilenium (2000) * S4! Sash! (2002) * Life Is a Beach (2012) * Life Changes (2013) ==== Kokoelma-albumit ==== * Best Of - Encore Une Fois (2000) * 10th Anniversary (CD/DVD) (2007) * The Best Of (2008) ==== Singlet ==== * "It’s My Life" (1996) * "Encore Une Fois" (1997) * "Ecuador" (featuring Rodriguez) (1997) * "Stay" (featuring La Trec) (1997) * "La Primavera" (1998) * "Mysterious Times" (featuring Tina Cousins) (1998) * "Move Mania" (featuring Shannon) (1998) * "Ma Baker" (1998) * "Colour the World" (featuring Dr. Alban) 1999) * "Adelante" (1999) * "Just Around the Hill" (featuring Tina Cousins) (2000) * "With My Own Eyes" (featuring Inka) (2000) * "Ganbareh" (2002) * "Run" (featuring Boy George) (2002) * "I Believe" (featuring TJ Davis) (2003) * "Ecuador Reloaded" (2007) * "Raindrops (Encore Une Fois)" (featuring Stunt) (2008) * "All is Love" (2010) * "Mirror mirror" (2011) * "What Is Life" (2012) * "The Secret" (featuring Sarah Brightman) (2013) * "Summer’s Gone" (featuring Tony T.) (2013) * "Can’t Change You" (featuring Plexiphones) (2014) * "Coming Home" (featuring Shayne Ward) (2021) * "Walking the Wire" (featuring Christina Novelli) (2021) * "Rainbow" (featuring Nicole Scholz) (2022) * "Never Be Alone" (with Gabry Ponte) (2022) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto Luokka:Saksalaiset eurodanceartistit ja -yhtyeet
Empiirinen kaava

Kemiassa empiirinen kaava ilmaisee eri alkuaineiden atomien suhteellisen määrän molekyylissä. Empiirinen kaava voidaan esittää esimerkiksi muodossa (H2O)x, joka kertoo, että kyseisessä molekyylissä on kaksi atomia vetyä jokaista happiatomia kohden. Empiirinen kaava ei kerro molekyylin rakenteesta eikä atomien lukumääristä molekyylissä (vertaa molekyylikaava). Empiirisestä kaavasta voidaan laskea alkuaineiden massaprosenttiset osuudet. Jos lisäksi tiedetään molekyylimassa, voidaan selvittää molekyylikaava. Fysiikassa empiirinen kaava tarkoittaa matemaattista yhtälöä, joka ennustaa havaitun ilmiön oikein ja jonka fysikaalista alkuperää ei osata selittää. Esimerkiksi 1888 Johannes Rydbergin keksimä Rydbergin kaava ennusti oikein vedyn spektriviivojen aallonpituudet Lymanin sarjassa kahden kokonaisluvun avulla. Koska vetyatomin rakennetta ei tunnettu ei osattu selittää miksi kaava toimi ennen kuin Niels Bohr esitti atomimallinsa vuonna 1913. Luokka:Kemialliset kaavat Luokka:Kokeellinen fysiikka
Rakennekaava

Rakennekaava ilmaisee molekyylin atomien määrän sekä sen, kuinka atomit ovat sitoutuneet toisiinsa. Monilla yhdisteillä on sama molekyylikaava mutta erilainen rakenne. Toisin kuin kemiallinen kaava tai aineen kemiallinen nimi, rakennekaava esittää tarkasti aineen molekyylirakenteen. Kemiallista reaktiota tai synteesiä kuvataan useasti rakennekaavalla sen visuaalisuuden takia. Yksinkertaisuuden vuoksi rakennekaavaan merkitään usein vain hiiliatomit ja heteroatomit. Tällöin sitä kutsutaan viivakaavaksi. Joitakin rakennekaavojen esitystapoja ovat *viivakaava *Fischerin projektio *Haworth-projektio *Lewis- rakenne *Newman-projektio ==Katso myös== *Stereokemia *Kiraalisuus ==Lähteet== Luokka:Kemialliset kaavat
Liukoisuustulo

Liukoisuustulo kuvaa niukkaliukoisen ioniyhdisteen pitoisuutta sen kylläisessä liuoksessa. Se on riippuvainen aineen lämpötilasta, liuottimesta ja liuotettavasta aineesta. Kun liukoinen kiinteä suola on kosketuksessa kylläisen liuoksensa kanssa, vallitsee liuoksessa olevien ionien ja liukenemattoman suolan välillä dynaaminen tasapaino. Tämä tarkoittaa, että samanaikaisesti liuoksessa olevat ionit sitoutuvat yhteen muodostaen kiinteää suolaa, mutta samalla suolaa liukenee hajoten ioneiksi. Dynaamisessa tasapainotilassa eri suuntiin, lähtöaineista tuotteisiin ja tuotteista lähtöaineisiin, kulkevat reaktiot tapahtuvat samalla nopeudella, jolloin reaktiossa olevien lähtöaineiden ja tuotteiden konsentraatiot eivät muutu pitkänkään ajan kuluessa. Jos ioniyhdisteen eli suolan kemiallinen kaava voidaan esittää muodossa MpXq, missä p ja q ovat kokonaislukuja, se hajoaa liuetessaan Mq+\- ja Xp- -ioneiksi. Sen liukoisuustulo on tällöin Ks = [Mq+]p [Xp-]q missä [Mq+] ja [Xp-] ovat ionien Mq+ ja Xp- konsentraatiot kylläisessä liuoksessa. Toisin sanoen liukoisuustulo on liukenemisreaktion tasapainovakio. Liukoisuustulo riippuu vahvasti myös liuoksessa ennestään olevien ionien konsentraatiosta. Tämän vuoksi liukoisuustulo on käyttökelpoinen mitta vain niukkaliukoisille yhdisteille ja niillekin vain, jos liuoksessa ei ole muiden aineiden ioneja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * OpetusTV: Liukoisuustulo Luokka:Liuokset
Million Dollar Baby

Million Dollar Baby on Clint Eastwoodin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2004. Elokuvan käsikirjoituksen on laatinut Paul Haggis F.X. Toolen (nyrkkeilymanageri Jerry Boydin nimimerkki) novellien pohjalta. Toolen alkuperäisnovelli oli nimeltään Rope Burns. Se on sittemmin julkaistu uudelleen elokuvan nimellä ja suomennettu nimellä Miljoonan taalan tyttö: tarinoita kehästä. Million Dollar Babyn pääosissa nähdään Clint Eastwood, Hilary Swank ja Morgan Freeman. Elokuva kertoo aliarvostetun nyrkkeilyvalmentajan tarinan, joka yrittää sovittaa tekemänsä virheet johdattamalla naisnyrkkeilijän ammattilaiskehiin. Million Dollar Baby oli vuoden 2005 Oscar-gaalan suurin voittaja, vaikka Lentäjä saikin viisi palkintoa Million Dollar Babyn neljää vastaan. Million Dollar Babyn Oscarit tulivat kuitenkin kaikista tärkeimmistä kategorioista. Elokuva palkittiin vuoden parhaana, Hilary Swank voitti parhaan naisnäyttelijän, Morgan Freeman parhaan miessivuosan ja Clint Eastwood parhaan ohjaajan tittelin. Vuonna 2006 elokuva sai César-palkinnon parhaana ulkomaalaisena elokuvana Ranskassa. Vuonna 2017 The New York Timesin elokuvakriitikot arvioivat sen kuluvan vuosisadan kolmanneksi parhaaksi elokuvaksi Vaatii tilauksen.. == Palkintoja == === Oscarit === *Paras elokuva: Clint Eastwood, Albert S. Ruddy ja Tom Rosenberg *Paras ohjaus: Clint Eastwood *Paras naispääosa: Hilary Swank *Paras miessivuosa: Morgan Freeman Ehdokkuudet: *Paras miespääosa: Clint Eastwood *Paras sovitettu käsikirjoitus: Paul Haggis *Paras leikkaus: Joel Cox == Lähteet == Luokka:Vuoden 2004 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Clint Eastwoodin ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Nyrkkeilyelokuvat Luokka:Parhaan elokuvan Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Golden Globe -palkitut elokuvat Luokka:SAG-palkitut elokuvat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Elokuvat köyhyydestä
Idel

Idel tarkoittaa seuraavia asioita: * Idel, taajama ja kunta Karjalan tasavallassa Venäjällä * Volgan tataarinkielinen nimitys
Hilary Swank

Hilary Ann Swank (s. 30. heinäkuuta 1974 Lincoln, Nebraska) on yhdys­valtalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan elo­kuvissa Boys Don’t Cry ja Million Dollar Baby, joista hän sai parhaan nais­pää­osan Oscar-palkinnot. == Ura == Swankin ura Hollywoodissa alkoi roolilla elo­kuvassa Buffy, vampyyrin­tappaja vuonna 1992. Ensimmäisen isomman roolinsa hän sai Karate Kid -sarjan neljännessä osassa Karate Kid saa seuraajan. Swankilla on tähti Hollywood Walk of Famella. == Yksityiselämä == Swank meni naimisiin näyttelijä Chad Lowen kanssa vuonna 1997. Tammi­kuussa 2006 he ilmoittivat asumus­erostaan ja kertoivat touko­kuussa eroavansa lopullisesti. Swank avioitui yrittäjä Philip Schneiderin kanssa vuonna 2018. == Valikoitu filmografia == * Beverly Hills 90210 * Boys Don’t Cry (1999) * Million Dollar Baby (2004) * P.S. Rakastan sinua (2007) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rotten Tomatoesissa Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saajat Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat Luokka:SAG-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Henrik VI

Henrik VI on ollut seuraavien hallitsijoiden nimenä: * Henrik VI, keisari Henrik III:n (1016–1056) hallitsijanimi Baijerin herttuana * Henrik VI (1165–1197), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari * Henrik VI (1421–1471), Englannin kuningas
Sillihapero

Sillihapero (Russula xerampelina) on hyvä, ruoaksi kelpaava hapero. Sen lakki on 5–12 senttimetriä leveä, kupera ja limainen. Väriltään se on hyvin vaihteleva. Osalla sienistä lakki on tummanpunainen tai violettiin vivahtava. Jalka on 4–10 senttimetriä pitkä ja valkoinen, hieman punahäiveinen. Joskus se voi myös olla aivan punainen. Malto on aluksi valkeaa, mutta vahingoittuneista kohdista ruskettuva. Sienen haju muistuttaa sillin tai keitetyn ravun hajua. Maku on mieto ja sieni on hyvä ruokasieni. Sientä tavataan yleisenä kangasmetsissä, kuusikoissa ja sekametsissä. Kasvuaika on heinäkuusta lokakuuhun. Sillihaperon taksonomia on vielä tutkimuksen alainen; kyseessä on lajiryhmä tai ryhmälaji. Tällä ei kuitenkaan ole merkitystä sienen käytön kannalta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: sillihapero (Russula xerampelina s. lato) * Luontoportti: Sillihapero (Russula xerampelina) * UPM - Metsätieto: Sillihapero ​Sillkremla, Russula xerampelina Luokka:Haperot Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Savuhapero

Savuhapero (Russula adusta) on haperolaji. Sen lakki on 6–15 senttimetriä leveä ja laakea. Se on harmahtavan ruskea ja kosteana tahmea. Jalka on 3–7 senttimetriä pitkä ja 1,5–3 senttimetriä paksu. Väriltään se on valkoinen. Malto on valkoista ja kiinteää, vahingoittuneista kohdista se muuttuu punertuvaksi ja sitten harmahtavaksi. Haju on ummehtunut ja maku on mieto. Se on kelvollinen syötäväksi, mutta maku ei ole hyvä. Suomessa sientä tavataan yleisenä kangasmetsissä ja havumetsissä kesäkuusta lokakuuhun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Savuhapero (Russula adusta) Luokka:Haperot
Viinihapero

Viinihapero (Russula vinosa syn. Russula obscura) on männyn ja kuusen juurisienenä esiintyvä haperolaji. Sen lakki on 4–15 senttimetriä leveä ja purppuranpunainen tai tumman viininpunainen. Keskeltä väri on tummempi. Jalka on 4–10 senttimetriä pitkä ja valkoinen. Malto on valkeaa ja kiinteää, mutta murtumakohdista ensin punertava ja sitten harmaantuva. Se on yleinen koko Suomessa kangasmetsissä ja tunturikoivikoissa. Viinihapero on kuusen ja männyn juurisieni. Tuntureilla se voi olla myös koivun juurisieni. Kasvuaika on heinäkuusta syyskuun. Suomessa laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. Viinihaperon haju on heikko, ja maku mieto. Se on kauppasieni ja hyvä ruokasieni. Viinihapero ei tarvitse esikäsittelyä. Viinihaperoa muistuttavia lajeja ovat muun muassa lehtoviinihapero (Russula pubescens), sillihapero (Russula xerampelina) ja kuusihapero (Russula queletii). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ruokavirasto: Viinihapero * Laji.fi: viinihapero (Russula vinosa) * Luontoportti: Viinihapero Russula vinosa * Arktiset aromit: Viinihapero Russula vinosa Luokka:Haperot Luokka:Kauppasienet Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Stuart Sutcliffe

Stuart ”Stu” Sutcliffe (23. kesäkuuta 1940 Edinburgh, Skotlanti – 10. huhtikuuta 1962 Hampuri, Länsi-Saksa) oli brittiläinen taiteilija ja muusikko. Hän toimi The Beatlesin alkuperäisenä basistina. Sutcliffe oli John Lennonin ystävä ja taideopiskelutoveri Liverpoolissa ennen liittymistään The Quarrymen -yhtyeeseen. Sutcliffe keksi Lennonin kanssa yhtyeen uuden nimen aluksi muodossa Beetles () Buddy Hollyn The Crickets -yhtyettä () mukaillen, sittemmin nimi muunnettiin sanaleikiksi beatmusiikista. Sutcliffe vaikutti välillisesti The Beatlesin ulkoiseen olemukseen. Hän omaksui tyttöystävänsä valokuvaaja Astrid Kirchherrin kautta uuden hiustyylin, jonka muut yhtyeen jäsenet omaksuivat vähitellen ja josta tuli varhaiskauden tunnusomainen piirre. Yhtyeen Hampurin-ajan ja sen jälkeiset esiintymisasut olivat myös Kirchherrin ja Sutcliffen kehittämiä ennen Brian Epsteinin yhtyeelle tuomaa tyyliä. Sutcliffe ei kehittynyt muusikkona muun yhtyeen mukana ja hän jätti The Beatlesin vuonna 1961 mentyään kihloihin Kirchherrin kanssa. Hän jäi Saksaan ja keskittyi taideopintoihin. Sutcliffe kuoli kuitenkin aivoverenvuotoon 21-vuotiaana vuonna 1962. Hän on mukana Beatlesin Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band -albumin kansikuvassa. == Aiheesta muualla == Stuart Sutcliffe Beatlesbible-sivustolla Luokka:The Beatlesin jäsenet Luokka:Brittiläiset basistit Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Franz Müntefering

Franz Müntefering (s. 16. tammikuuta 1940 Arnsberg, Saksa) on saksalainen poliitikko, joka toimi Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) puheenjohtajana vuosina 2004–2005 ja 2008–2009. Hän oli 22. marraskuuta 2005 – 21. marraskuuta 2007 Angela Merkelin johtaman suuren koalitiohallituksen työ- ja sosiaaliministerinä ja varakanslerina. Müntefering toimi Saksan liittopäivien jäsenenä ensin vuosina 1975–1992 ja uudelleen vuosina 1998–2013. Hän ei asettunut enää ehdolle vuoden 2013 vaaleissa, mutta hänen vaimonsa Michelle Müntefering valittiin liittopäiville. Müntefering syntyi Neheimissä (nykyään osa Arnsbergin kaupunkia) ja hän liittyi SPD:n jäseneksi vuonna 1966. Vuodesta 1992 vuoteen 1995 hän toimi Nordrhein-Westfalenin osavaltion työ-, terveys- ja sosiaaliministerinä, minkä jälkeen hän oli vuodesta 1996 vuoteen 1998 Nordrhein-Westfalenin maapäivien jäsenenä. Vuosina 1995–1998 Müntefering toimi myös SPD:n liittosihteerinä (Bundesgeschäftsführer). Oltuaan vuosina 1998–1999 lyhyen aikaa Gerhard Schröderin ensimmäisen hallituksen liikenne- ja rakennusministerinä hänestä tuli vuonna 1999 SPD:n pääsihteeri (Generalsekretär). Müntefering toimi tehtävässä vuoteen 2002 asti. Vuonna 2002 hänestä tuli SPD:n liittopäiväryhmän puheenjohtaja. Müntefering valittiin SPD:n puheenjohtajaksi Gerhard Schröderin jälkeen maaliskuussa 2004. Hän sai 95,1 prosenttia puoluekokouksessa annetuista äänistä. Müntefering jatkoi puolueen puheenjohtajana marraskuuhun 2005 asti, jolloin hän ilmoitti jättävänsä tehtävän, kun hänen ehdokkaansa SPD:n pääsihteeriksi, Kajo Wasserhövel, hävisi puoluehallituksen äänestyksessä puolueen vasemmistosiipeen kuuluvalle Andrea Nahlesille. Uudeksi pääsihteeriksi valittiin lopulta Hubertus Heil, kun Nahles vetäytyi ehdokkuudestaan. Münteferingin seuraajaksi puolueen puheenjohtajana valittiin marraskuun 2005 puoluekokouksessa Brandenburgin osavaltion pääministeri Matthias Platzeck. Müntefering ilmoitti marraskuussa 2007 jättävänsä hallituksen puhtaasti perhesyistä. Myöhemmin hän kertoi vaimonsa Ankepetra Rettichin sairastavan syöpää. Rettich menehtyi sairauden heikentämänä seuraavan vuoden heinäkuussa. Müntefering nousi uudelleen väliaikaisesti puolueen johtoon syyskuussa 2008, kun ulkoministeri Frank-Walter Steinmeierista tuli puolueen kansleriehdokas ja Kurt Beck erosi puolueen kehnojen kannatuslukujen vuoksi. == Aiheesta muualla == * Franz Münteferingin verkkosivut * Müntefering Saksan liittopäivien verkkosivuilla Luokka:Saksan ministerit Luokka:Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajat Luokka:Työministerit Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Saksan varakanslerit
Nortonin menetelmä

Nortonin menetelmää käytetään tasa- tai vaihtosähkössä virtapiirin yksittäisen vastuksen tai impedanssin virran selvittämiseen. Menetelmä on kolmivaiheinen ja muistuttaa Theveninin laskentamenetelmää. == Nortonin teoreema == Nortonin teoreeman mukaan mikä tahansa kaksinapainen resistansseista ja jännite- ja virtalähteistä koostuva piirielementti on sähköisesti ekvivalentti ideaaliselle virtalähteelle, jonka rinnalle on kytketty vastus. Teoreema pätee myös yksitaajuisille lineaarisille vaihtovirtajärjestelmille. Nortonin sijaiskytkentä on prototyyppipiiri, jota käytetään esittämään virtageneraattoria tai paristoa. Piiri koostuu ideaalisesta virtageneraattorista, jonka rinnalle on kytketty ideaalinen vastus. Bell Labsin insinööri Edward Lawry Norton (1898–1983) julkaisi teoreeman vuonna 1926. == Laskuesimerkki == Määritetään kuvan virtapiirin impedanssin \bar{Z}_{3} virta Nortonin laskentamenetelmällä. * Vaihe 1. Oikosuljetaan \bar{Z}_{3} ja lasketaan ko. virtapiirin kohtaan syntyvä oikosulkuvirta. \bar{I}_{0} Oikosulkuvirta \bar{I}_{0} voidaan laskea usealla eri laskentamenetelmällä, mutta seuraavassa esimerkissä käytetään silmukkamenetelmää. \bar{E}_{1}=\bar{I}_{A}\cdot(\bar{Z}_{1}+\bar{Z}_{2})-\bar{I}_{B}\cdot\bar{Z}_{2} -\bar{E}_{3}=-\bar{I}_{A}\cdot\bar{Z}_{2}+\bar{I}_{B}\cdot\bar{Z}_{2} \bar{I}_{B}\Rightarrow \bar{I}_{0} * Vaihe 2. Ratkaistaan virtapiirin kokonaisimpedanssi \bar{Z}_{0}, impedanssi \bar{Z}_{3}:n poistamisen jälkeen. * Vaihe 3. Muodostetaan Nortonin virtalähde \bar{Z}_{3}:n virran laskemiseksi. Kuva:I03z03.gif Tasavirralla laskettaessa pätee. {I}_{3}={{1 \over {R}_{0}}\over {1 \over {R}_{0}}+{1 \over {R}_{3}}}\cdot{I}_{0} Vaihtovirralla laskettaessa pätee. \bar{I}_{3}={\bar{Z}_{0} \over \bar{Z}_{0}+\bar{Z}_{3}}\cdot\bar{I}_{0} == Muita virtapiirien laskentamenetelmiä == *Tähtipistepotentiaalimenetelmä *Theveninin menetelmä *Kirchhoffin laskentamenetelmä *Silmukkamenetelmä *Solmumenetelmä == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * Luokka:Sähkötekniikka
Cairns

Cairns on kaupunki Australian koillisosassa, Queenslandin osavaltiossa. Cairnsilla tarkoitetaan kaupungin lisäksi myös ympäröivää paikallishallintoaluetta. Kaupungissa oli 144 733 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. == Maantiede == Cairns sijaitsee , Korallimeren rannalla, Cape Yorkin niemimaan juuressa, Barron- ja Mulgrave-jokien suistoalueella. Sinne on matkaa 1 700 kilometriä Queenslandin osavaltion pääkaupungista ja suurimmasta kaupungista Brisbanesta ja 2 500 kilometriä maan pääkaupungista Canberrasta, ja saman verran suurkaupunki Sydneystä. Cairns on suhteellisen tiiviisti rakennettu johtuen siitä, että kaupunki sijaitsee tasangolla korkeiden vuorten ja meren ympäröimänä. Tosin valtaosa asutuksesta, niin kuin muuallakin Australiassa, on omakotialueita. == Ilmasto == Vuoden lämpimintä aikaa on joulukuusta helmikuuhun, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on yli 31 °C. Viileintä on heinäkuussa, ja silloinkin keskimääräinen alin on 17 astetta. Sadetta saadaan ympäri vuoden, eniten helmikuussa keskimäärin 448 mm, vähiten elokuussa, keskimäärin 29 mm. Sadekauden ja trooppisten hirmumyrskyjen, syklonien aikana tulvat ovat ongelma keskustassa ja lähellä rantaa olevilla alavilla asuinalueilla. Barron-joki on tulvinut huomattavasti 2000-luvulla vuosina 2000, 2008, 2011, 2014 ja 2014. == Historia == Cairns perustettiin vuonna 1870 tulliasemaksi. Lähiuseudun kultalöydöt saivat sen kasvamaan 1800-luvun lopulla. Nimensä kaupunki on saanut William Wellington Cairns -nimisen Queenslandin osavaltion kuvernöörin mukaan. == Talous == Alueen pääelinkeinot ovat matkailu ja maatalous (sokeriruo'on ja banaanien viljely). Vilkkaan kansainvälisen lentokenttänsä, vehreän trooppisen luontonsa sekä ennen kaikkea Ison valliriutan ansiosta Cairns on suosittu lomakohde erityisesti japanilaisten ja muiden aasialaisten keskuudessa. Myös länsimaiset matkailijat viihtyvät alueella erityisesti talviaikaan, jolloin lämpötila pysyttelee alle 30 asteessa eikä sada niin kuin kesällä sadekauden aikaan, jolloin on hyvin kuumaa ja kosteaa. Kaupungin keskusta edullisine hostelleineen on nuorten reppumatkailijoiden suosiossa. Matkailukohteita ovat muun muassa sademetsäretket, köysirata Kurandan vuoristokylään, sukellusretket valliriutoille sekä sademetsäretket ympäristön kyliin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Cairnsin alueen virallinen verkkosivusto * Cairns post -lehden verkkosivusto on tarkoitettu myös matkailijoille Luokka:Australian kaupungit Luokka:Queensland