IQ and the Wealth of Nations

IQ and the Wealth of Nations on vuonna 2002 ilmestynyt kirja, jossa psykologian emeritusprofessori Richard Lynn ja valtio-opin emeritusprofessori Tatu Vanhanen väittävät kansakuntien välisten varallisuuserojen johtuvan merkittäviltä osin niiden älykkyyseroista. Kirja sisältää mittaustuloksia tai arvioita, jotka Vanhasen ja Lynnin mukaan edustavat kansakuntien keskimääräistä älykkyysosamäärää, ja johtopäätöksen, että maan keskimääräinen älykkyysosamäärä ja bruttokansantuote henkeä kohti korreloivat kertoimella 0,82. Tutkimuksessa käytettyjä tilastollisia menetelmiä ja aineistoa on kritisoitu jyrkästi. Kirja on saanut myös kiitosta joidenkin älykkyystutkijoiden, esimerkiksi J. Philippe Rushtonin taholtahttps://archive.is/20120526063730/www.vdare.com/misc/rushton_iq.htm]. Aineistonsa poikkeuksia Lynn ja Vanhanen perustelevat maiden luonnonvaroilla ja poliittisten järjestelmien eroilla. Esimerkiksi Kiinan, jossa keskimääräinen älykkyysosamäärä on 100, matala bruttokansantuote (4 500 Yhdysvaltain dollaria) johtuu maassa pitkään vallinneesta tehottomasta talousjärjestelmästä. Sen sijaan verrattaen matalan ÄO:n (78) Qatarin korkea BKT (17 000 USD) on seurausta maan runsaista öljyvaroista. ==Valtioiden väliset älykkyyserot== Kirjan ehkä keskustelua herättävin osuus on taulukko, johon on eri lähteistä koottu mittaustulokset tai esitetty arviot maapallon maiden keskimääräisistä älykkyysosamääristä. Valtio Keskimääräinen ÄO Hongkong 107 Etelä-Korea 106 Japani 105 Taiwan 104 Singapore 104 Itävalta 102 Saksa 102 Italia 102 Alankomaat 102 Ruotsi 101 Sveitsi 101 Belgia 100 Kiina 100 Uusi- Seelanti 100 Yhdistynyt kuningaskunta 100 Unkari 99 Puola 99 Espanja 99 Australia 98 Tanska 98 Ranska 98 Norja 98 Yhdysvallat 98 Kanada 97 Tšekki 97 Suomi 97 Argentiina 96 Venäjä 96 Slovakia 96 Uruguay 96 Portugali 95 Slovenia 95 Israel 94 Romania 94 Bulgaria 93 Irlanti 93 Kreikka 92 Malesia 92 Thaimaa 91 Libya 90 Valtio Keskimääräinen ÄO Peru 90 Turkki 90 Indonesia 89 Suriname 89 Kolumbia 88 Brasilia 87 Irak 87 Meksiko 87 Samoa 87 Syyria 87 Libanon 86 Filippiinit 86 Marokko 86 Kuuba 85 Egypti 85 Iran 84 Marshallinsaaret 84 Puerto Rico 84 Fidži 83 Intia 81 Ecuador 80 Qatar 80 Barbados 78 Nepal 78 Guatemala 78 Sambia 77 Kongon tasavalta 73 Uganda 73 Jamaika 72 Kenia 72 Etelä-Afrikka 72 Sudan 72 Tansania 72 Ghana 71 Nigeria 67 Zimbabwe 66 Kongon dem. tv. 65 Sierra Leone 64 Etiopia 63 Päiväntasaajan Guinea 59 == Tutkimuksen kritiikki == Vanhasen ja Lynnin tutkimus joutui kovan arvostelun kohteeksi muutamissa artikkeleissa, mutta se on saanut myös kannatusta sekä älykkyystutkijoiden että muutamien suomalaisten yhteiskuntatieteilijöiden taholta. Vanhanen ja Lynn eivät tehneet itse perustutkimusta (ÄO-mittauksia maittain), vaan käyttivät olemassa olevaa aineistoa siten, että puuttuva data korvattiin laskemalla keskiarvoja olemassa olevista tutkimuksista. Eri aineistona käytetyt mittaukset ovat siis hyvin erilaisia ja ne on tehty useiden vuosikymmenien aikana, joten niiden vertailukelpoisuus voidaan kyseenalaistaa. Esimerkiksi El Salvadorin tulos 84 saatiin laskemalla keskiarvo sen kahden naapurimaan Guatemalan (79) ja Kolumbian (88) tutkimuksista. Kiinan tulosta 109,4, joka oli saatu Shanghaissa tehdystä tutkimuksesta, laskettiin kuudella pisteellä, koska tutkijat olettivat Kiinan maaseudun tulosten olevan alhaisempia. Ongelmia liittyi myös muihin yksittäisten maiden aineistoihin, jotka oli saatu yleistämällä jostakin pienestä ryhmästä kauan sitten tehty otos koko maata nykyään koskevaksi. Esimerkiksi Päiväntasaajan Guinean keskimääräinen ÄO-luku (59) oli estimoitu vammaisten lasten muodostaman ryhmän tulosten perusteella.Kamin, L. J., 2006, African IQ and Mental Retardation. South African Journal of Psychology, 36(1), 2006, pp. 1-9. Lisää epävarmuutta tutkimukseen aiheuttaa se, että ottaakseen huomioon Flynnin ilmiön vaikutuksen eri aikoina tehtyihin tutkimuksiin tutkijat kasvattivat vanhempien tutkimuksien keskiarvoja eri määrillä. Monet empiiriset tutkimukset, joihin Vanhanen ja Lynn nojasivat, oli tehty varsin pienillä otoksilla (useissa tapauksissa jopa alle sata henkilöä), joten kaikki havaitut erot eivät välttämättä saavuta tilastollista merkitsevyyttä. Toisen suuren ongelman aineiston luotettavuudelle muodostaa se, että testauskielenä ei aina ole käytetty tutkittavien äidinkieltä. Tämä pätee etenkin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tehtyihin tutkimuksiin, joiden tulokset olivat erityisen matalia. Vanhasen ja Lynnin tutkimus ei käynyt läpi tieteellistä vertaisarviointiprosessia. Tutkimuksen tilastollisia menetelmiä ovat kritisoineet esimerkiksi VolkenVolken, T. (2003), "IQ and the Wealth of Nations. A Critique of Richard Lynn and Tatu Vanhanen's Recent Book." European Sociological Review 19 (4), September 2003 sekä Jones ja SchneiderJones, G.,& Schneider, W. J.(2006), Intelligence, Human Capital, and Economic Growth: A Bayesian Averaging of Classical Estimates (BACE) Approach. Journal of Economic Growth, March 2006, 11:71-93 . Kuopion yliopiston sosiaalityön ja sosiaalipedagogiikan laitoksen professori Pertti Töttö osoitti 2005, että PISA-tutkimukset korreloivat positiivisesti Vanhasen ja Lynnin tulosten kanssa. Töttö toteaa Lynnin ja Vanhasen saamaan kritiikkiin viitaten: ”Jos Lynnin ja Vanhasen luvut ovat puhtaita arvauksia, emeritusprofessorit ovat ällistyttävän hyviä arvaajia.” Vuonna 2006 Lynn ja Vanhanen julkaisivat teoksen IQ and Global Inequality, jossa he vastaavat esitettyihin kritiikkeihin, esittävät lisää ÄO-testituloksia eri maista ja tarkastelevat testitulosten yhteyksiä sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen mittareihin. ==Julkinen keskustelu Suomessa== Suomessa Lynnin ja Vanhasen kirjasta nousi kohu Helsingin Sanomien kuukausiliitteessä olleen artikkelin myötä, joka julkaistiin vuonna 2004, kaksi vuotta kirjan ilmestymisen jälkeen. Oman lisänsä julkiseen reaktioon antoi se tiedotusvälineiden esillä pitämä seikka, että Tatu Vanhanen oli silloisen pääministeri Matti Vanhasen isä. Vanhasta syytettiin tiedotusvälineissä rasismista, koska hänen mielestään Afrikan maiden alhainen elintaso on seurausta afrikkalaisten matalasta älykkyysosamäärästä. Vähemmistövaltuutettu Mikko Puumalainen piti väitteitä matalasta älykkyysosamäärästä jo sinänsä panetteluna ja katsoi niiden ylittävän rikostutkinnan kynnyksen.Kaleva 15.8.2004: Pinnan alta paljastui lynkkausmentaliteetti Keskusrikospoliisi harkitsi esitutkinnan aloittamista kiihotuksesta kansanryhmää vastaanHelsingin Sanomat 12.8.2004. Poliisi harkitsee esitutkintaa Tatu Vanhasen lausuntojen vuoksi, mutta päätyi siihen tulokseen, ettei asiassa ole syytä epäillä rikosta eikä esitutkintaa tarvita.KRP:n tiedote 12.8.2004. KRP ei aloita esitutkintaa Vanhasen lausunnoista Saman totesi myöhemmin valtakunnansyyttäjä viitaten perustuslaissa säädettyyn sananvapauteen sekä tieteen harjoittamisen vapauteen.Apulaisvaltakunnansyyttäjä ei käynnistä esitutkintaa professori Tatu Vanhasen haastattelua koskevassa asiassa Helsingin Sanomat 1.10.2004. Valtakunnansyyttäjä: Tatu Vanhasen lausunnot eivät olleet rikollisia ==Katso myös== *Rotu ja älykkyysosamäärä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * PISA scores transformed into IQ values in comparison with IQ estimated by Lynn and Vanhanen Luokka:Älykkyys Luokka:Psykometriikka Luokka:Kirjat yhteiskunnasta Luokka:Vuoden 2002 kirjat