EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kesälahti

Kesälahti () on entinen Suomen kunta Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunta liitettiin Kiteen kaupunkiin 2013, jolloin Kesälahdella asui ihmistä. Kunnan pinta-ala oli km2, josta km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km2. Kesälahden naapurikunnat olivat Kerimäki, Kitee, Parikkala, Punkaharju ja Savonlinna. Aikaisempia naapurikuntia olivat Parikkalaan vuonna 2005 liitetyt Saari ja Uukuniemi sekä Savonlinnaan vuonna 2009 liitetty Savonranta. Kesälahden korkein kohta on Särkvaara. Vuoden 2006 alussa Kesälahteen liitettiin Parikkalasta 31 hehtaarin laajuinen alue, Sarvisalon saaren itäinen pää, Otrapää. Siihen saakka kuntien rajalinja oli Uudenkaupungin rauhan (1721) mukaisesti viivasuora. Tämän takia Sarvisalon itäisen kärjen väestö oli asunut aluksi Uukuniemen ja sittemmin Parikkalan puolella. Aloite rajansiirrosta tuli asukkailta itseltään, koska yhteydet palveluihin olivat Kesälahden suuntaan tiiviimmät. Kesälahden nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1950 ja sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Aili ja Niilo Pulkka. Vanha, vuonna 1831 rakennettu puukirkko tuhoutui jatkosodassa 1941 Neuvostoliiton ilmapommitusten sytyttämässä tulipalossa. Vanhan kirkon aikainen kellotapuli on yhä jäljellä. Kiteen ja Kesälahden valtuustot hyväksyivät kuntaliitossopimuksen 26. huhtikuuta 2012. Kuntaliitos tuli voimaan 2013 alussa ja Kesälahdesta tuli osa Kiteen kaupunkia.http://www.iltasanomat.fi/kotimaa/kitee-ja-kesalahti- hyvaksyivat-kuntaliitoksen/art-1288464982788.html?pos=1288423908673 ==Kylät== Hummovaara, Kesälahti, Mehonmäki, Ristlahti-Purujärvi, Suurikylä (Suurkylä), Rasti-Salokylä, Varmo, Totkunniemi, Marjoniemi, Ruokkee, Villala, Sarvisalo (Sarvisaari) ja Rajavaara. Kesälahden kirkonkylän taajamassa oli vuoden 2019 lopussa 835 asukasta. ==Nähtävyyksiä== *Kesälahden kotiseutumuseo, Kesälahti *Lönnrotin petäjä, Hummovaarassa * Pirunpöytä, Hummovaarassa ==Ruokakulttuuri== Kesälahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikkukeitto ja juustomaito. == Tunnettuja kesälahtelaisia == * Helmi Jalovaara, opettaja, toimittaja ja teosofi * Sami Kero, valokuvaaja, syntynyt Kesälahdella * Alpo Kupiainen, toimittaja ja suomentaja, syntynyt Kesälahdella 1888 * Kerttu Kupiainen, runoilija, kesäasukas * Unto Kupiainen, runoilija, kesäasukas 1950-luvulta alkaen *Oku Luukkainen, DJ, radiojuontaja, kesäasukas * Pave Maijanen, muusikko, kesäasukas * Pekka Pennanen, maanviljelijä ja poliitikko * Simo Rahunen, pesäpalloilija * Hemmo Silvennoinen, mäkihyppääjä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kodisjoki

Kodisjoki on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnassa. Kunnassa asui 2000-luvun alussa hieman yli 500 henkeä, joten se oli Manner-Suomen (pl. Ahvenanmaa ja Turun saaristo) pienin kunta. Kodisjoen kunta perustettiin vuonna 1896. Sitä ennen se oli Laitilan kylä. Kodisjoen vanha saarnahuone valmistui todennäköisesti jonain vuosista 1777, 1778 tai 1779. Dokumentit eivät ole säilyneet tuolta ajalta, joten tarkkaa valmistumisvuotta ei kyetä määrittämään. Nykyinen Kodisjoen kirkko vihittiin käyttöön 6. marraskuuta 1906. Maaliskuussa 2006 Kodisjoen ja Rauman kunnanvaltuustot hyväksyivät kuntaliitosehdotuksen, joka astui voimaan 1. tammikuuta 2007. Tällöin Kodisjoen kunta lakkautettiin, ja se siirtyi osaksi Rauman kaupunkia. Kodisjoen viimeinen kunnanjohtaja oli Ritva-Liisa Korpela. Kodisjoki oli yksi harvoja Suomen kuntia, joilta puuttui oma evankelis-luterilainen seurakunta. Kodisjoki kuului saarnahuonekuntana pitkään (ainoana Suomessa) Laitilan seurakunnan alaisuuteen, mutta kuntaliitoksessa siitä tuli osa Rauman seurakuntaa. Kodisjoen entisen kunnan alueella on muutamia järviä, joista suurin on Otajärvi. Kunnan alueella kulkee myös monihaarainen Kodisjoki, joka laskee Otajärveen. Joki parantaa huomattavasti peltojen viljelykelpoisuutta. Nimi Kodisjoki pohjautuu lounaismurteissa ja Ala-Satakunnan murteissa tunnettuun murresanaan kodis (gen. kodiksen) tai kodiksin (gen. kodiksimen), jotka ovat johdoksia sanasta koti ja tarkoittavat 'kotitaloa' tai 'kotitonttia'. Paikkala, Sirkka et al. (toim.) 2019: Suomalainen paikannimikirja. Kotimaisten kielten keskus. Viitattu 2022-08-11. Nimeä on kansanetymologisesti selitetty myös tarinalla, jonka mukaan kun ensimmäiset asukkaat saapuivat Kodisjoen rannoille, he sanoivat "Kori joki" (= kaunis paikka). Tämä perustuu paikkakunnan nimen myöhempään paikalliseen ääntämykseen Korisjoki. == Kylät == Ahteri, Heinilä, Isopuoli, Kodisjoki (kirkonkylä), Sahankulma, Saluksenkulma, Vuorela, Ylöjänpää == Kulttuuri == === Murre === Kodisjoen alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Kodisjoen murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Rauman alaryhmään. === Ruokakulttuuri === Kodisjoen pitäjäruoiksi valittiin 1980-luvulla läskisoosi ja ruismarjapuuro.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 21. Helsinki: Patakolmonen Ky. == Lähteet == *
Korppoo

Korppoo () on entinen Suomen kunta, nyt osa Paraisten kaupunkia, joka sijaitsee Turunmaan saaristossa. Se kuului Varsinais-Suomen maakuntaan ja Länsi-Suomen lääniin. Kunta oli kaksikielinen ja enemmistönä 73 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 27 prosenttia puhui suomea vuonna 2008. Korppoon naapurikunnat olivat Nauvo, Kökar, Houtskari, Iniö, Velkua ja Rymättylä. Korppoossa oli asukasta. Korppoon pinta-ala on km², josta km² on maata, km² sisävesialueita ja loput km² merivesialueita. Korppoon tärkeimmät saaret ovat Kyrklandet ja Norrskata. Kaiken kaikkiaan Korppoossa on noin kaksituhatta saarta ja luotoa. Korppoo sijaitsee sotilaallisesti merkittävässä paikassa. Puolustusvoimat oli kunnan suurin työnantaja, sillä Korppoon alueella olivat vuoden 2006 loppuun mennessä lakkautettuun Turun Rannikkorykmenttiin kuuluneet Gyltön ja Utön linnakkeet. Muita työllistäjiä ovat maatalous ja turismi. Korppoon pääsaaren eteläreunalla sijaitsee Saaristokeskus Korpoström, sekä Rumarin säätutka, joka toimii myös näkötornina. Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät vuoden 2009 alussa uudeksi Länsi-Turunmaan kaupungiksi, joka vuoden 2012 alusta otti uudelleen käyttöön nimen Parainen. == Historia == Korppoon alue on ollut suomenkielistä ennen ruotsalaisten maahanmuuttoa alueelle keskiajalla. Varhaisesta suomalaisesta asutuksesta kertovat erityisesti kylännimet. Maskinnamo tulee muodosta Maskun Innanmaa ja kylännimi Pensor luultavasti nimestä Pärnäsaari. Muita alun perin suomenkielisiä kylännimiä ovat Kalax (Kahilaksi), Åvensor (Ahvensaari), Väcklax (Vehkalaksi), Kvivlax (Kuivalaksi), Sjölax (Syvälaksi) ja Hirsaludden (Hirvisalo). Suomen kielessä laksi on tarkoittanut aiemmin lahtea. Keskiajalla Korppoo oli kirkkopitäjä, joka mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1384. Alkujaan sen alueeseen on kuulunut myös Houtskari, joka vuonna 1554 mainitaan Korppoon kappeliseurakuntana. Vaikka alue onkin vanhastaan ruotsinkielistä, ==Kylät== Maarekisterin mukaan Korppoossa on 43 kylää: Ahvensaari (Åvensor), Aspö, Bendby, Björkö, Bonäs, Brunskär, Böle, Elvsjö, Finnö, Galtby, Gyltö, Havträsk, Houtsala, Innikorpi (Inikorp), Jurmo, Järvsor, Kalgarholm, Karby, Kjölingby, Kopois, Korpogård, Kälö, Kärvois, Lempersjö, Lillgyltö, Lomby, Markomby, Pappila, Pensor, Rosklax, Rumar, Skofatt, Strömma, Syvälax, Utö, Vattkast, Väsby, Västerkalax, Västerretais, Änkis, Österkalax, Österretais, Österskär ==Ruokakulttuuri== Korppoon pitäjäruoiksi valittiin 1980-luvulla utskärsgädda, joka on hauesta, perunasta ja lantusta haudutettu kalapata, sekä klimpvälling eli klimppivelli.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 21. Helsinki: Patakolmonen Ky. == Tunnettuja asukkaita == * Eliel Mickelsson (1886–1963), kansanedustaja (SDP) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Saariston venesatamia thumb|250px|Korpoströmin vierasvenesatama ja kuvassa vasemmalla Saaristokeskus Korpoström. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kuivaniemi

Kuivaniemi on Pohjois-Pohjanmaan pohjoisosassa sijainnut entinen Suomen kunta. Kuivaniemen lakatessa olemasta itsenäisenä kuntana sen väkiluku oli 1 987, ja väestötiheys 2,1 asukasta/km². Kunnan pinta-ala oli 1 149,58 km², josta 34,51 km² oli sisävesistöjä ja 187,86 km² merialueita. Kuivaniemen naapurikuntia olivat Ii, Pudasjärvi, Ranua, Simo ja Yli-Ii. Kuivaniemen alueen halki virtaa Kuivajoki, joka saa alkunsa alueen suurimmasta järvestä, Oijärvestä. Valtatie 4 sivuaa kunnan keskustaajamaa. Lähimmät kaupungit ovat Kemi ja Oulu. Kuivaniemen ystävyyskunta oli Pohjois-Ruotsissa Västerbottenin läänissä sijaitseva Bjurholmin kunta. Kuivaniemen alueella sijaitsevat Merihelmen matkailualue sekä Vatungin kalasatama. Kuivaniemen nimikkokasvi oli kullero ja nimikkoeläin oli puolestaan norppa (esiintyi myös kunnan vaakunassa). Iin kunta ja Kuivaniemi yhdistyivät 1. tammikuuta 2007. Kuntaliitoksen nimeksi tuli Iin kunta, mutta vaakunaksi tuli Kuivaniemen vaakuna. Entisen Kuivaniemen kunnan alue kuuluu poronhoitoalueeseen muusta Iin kunnan alueesta poiketen. ==Kylät== Asemakylä (kuntakeskus), Kuivaniemi (kirkonkylä), Myllykangas, Oijärvi, Luola-aapa, Jokikylä, Halttula, Koivuniemi, Harjula, Pohjoisranta, Hyry ==Saaria Kuivaniemen edustalla== Halttulanmatala, Hietakalla, Iso- Paskaletto, Jussinmatala, Koivuluodonmatala, Kokkosaari, Krassinletto, Kuivamatala, Liippa, Onsajanmatala, Pikku-Paskaletto, Rintamatala, Ryöskärinkalla, Samulinmatala. ==Tunnettuja kuivaniemeläisiä== * Mikko Alatalo (s. 1951), muusikko, kansanedustaja (keskusta), syntynyt Kuivaniemellä. * Iivari Ellilä (1892–1918), jääkäriluutnantti vapaussodassa. Kaatui Vesilahdella huhtikuussa 1918. * Kristiina Halttu (s. 1963), näyttelijä * Hilda Herrala (1881–1956), kansanedustaja (SDP) * Antti Hyry (1931–2016), kirjailija * Walde Hyry (1894–1985), kauppaneuvos * Helmi Kellokumpu (s. 1925), kirjailija * Hannes Paaso (1908–1970), saarnaaja, kansanedustaja (Maalaisliitto/keskusta) * Jenni Räinä (s. 1980), kirjailija ja toimittaja * Veli-Matti Karén (s. 1967), näyttelijä, ohjaaja ja laulaja ==Nähtävyyksiä== * Jääkärien etappitalo Veskassa * Närränharjut * Vatunginnokan kalasatama ja tuulivoimapuisto ==Muuta== * Kuivaniemellä järjestetään vuosittain heinäkuun kolmantena viikonloppuna Kuivaniemen Pitäjämarkkinat. * Kuivaniemen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolasiika, kuivalihavelli sekä jankki eli leipäkeitto. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== ===Kirjallisuutta=== *Paaso, Erkki: Kuivaniemi : kylästä kunnaksi, kappelista seurakunnaksi. Erkki Paaso, 2007. ISBN 978-952-92-2261-2. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kylmäkoski

Kylmäkoski on Pirkanmaan maakunnassa sijaitseva entinen Suomen kunta. Kylmäkosken naapurikunnat olivat Akaa, Hämeenlinna, Urjala ja Vesilahti. Aikaisempia naapurikuntia olivat Kalvola, joka liitettiin Hämeenlinnaan vuoden 2009 alussa, sekä Toijala ja Viiala, jotka yhdistettiin Akaan kaupungiksi vuoden 2007 alussa. Kylmäkosken kunta perustettiin vuonna 1895 erottamalla se Akaasta. Maaliskuussa 2010 Kylmäkoski päätti liittyä Akaan kaupunkiin vuoden 2011 alusta.http://www.hs.fi/kotimaa/artikkeli/Kylm%C3%A4koski+liittyy+Akaan+kaupunkiin/1135253578187 Kylmäkosken vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja se on vahvistettu vuonna 1965.Mitä-Missä-Milloin 1980, s. 163. Otava 1979, Helsinki. Kylmäkosken halki virtaa Urjalan puolelta tuleva ja Akaan puolella Vanajaveteen laskeva Tarpianjoki. Merkittävin järvi on Jalanti, muita ovat Lumijärvi ja Vähäjärvi. Kylmäkosken kautta kulkevat Tampereen ja Turun välinen rautatie ja valtatie 9. Arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema tiilirakenteinen Kylmäkosken kirkko on rakennettu vuonna 1900. Kylmäkosken seurakunta kuuluu Tampereen hiippakuntaan. Seurakunta oli alkujaan rukoushuonekunta, josta se vaihtui kappeliksi vuonna 1892 ja itsenäistyi 1897. Nykyisin Kylmäkoski on Akaan kappeliseurakunta; seurakunnallisesti Kylmäkoski liittyi Akaaseen jo vuonna 2007. Kylmäkoskella sijaitsevia kartanoita ovat Arola, Haavisto (Jokihaaviston Tila Oy) sekä Uusi ja Vanha hautaa. Haaviston kartanosta muodostettiin talvisodan jälkeen pika- asutuslain nojalla 17 asutustilaa Muolaan Keskikylästä, Viholasta ja Lavolasta siirtyneille kotitalouksille. Suurimpia yrityksiä ja työllistäjiä ovat Kumera, Tuomo Halonen Oy, Tokmanni ja Kylmäkosken vankila. Kylmäkosken pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla uunikuha ja piparjuurikastike.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 68. Helsinki: Patakolmonen Ky. Sotkiantien varrella sijaitsee linnavuoreksi oletettu Eskolanvuori. == Maarekisterikylät == Alpila, Haanoja, Hautaa, Jokihaavisto, Järvihaavisto, Järviö, Kaulo, Kuhavuori, Kurisjärvi, Kuusjoki, Kylmäkoski, Käyrälä, Lontila, Mellola, Mustue, Nauli, Onnia, Pappila, Poutala, Raidisto, Riisikkala, Savikoski, Saviniemi, Sontula, Sotkia, Taipale, Tipuri (Kurisniemi), Tiura ja Vuoltee. == Kylät == * Kirkonkylä * Asemakylä * Mellola * Taipale * Savikoski * Tipuri * Sontula * Sotkia * Kurisjärvi Kylmäkosken kirkonseudun taajamassa on 674 asukasta (31.12.2011). == Murre == Kylmäkosken alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kylmäkoski-seura * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Rovaniemen maalaiskunta

Rovaniemen maalaiskunta () oli Suomen kunta, joka sijaitsi Lapissa ja on nykyisin osa Rovaniemen kaupunkia. Maalaiskunta ympäröi koko Rovaniemen silloisen kaupungin, ja muut naapurikunnat olivat Kemijärvi, Kittilä, Kolari, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Sodankylä ja Tervola. Kunnassa asui 21 803 ihmistä (2004) ja sen pinta-ala oli 7 915,51 neliökilometriä, josta 409,06 neliökilometriä oli vesistöjä. Väestötiheys oli 2,9 asukasta neliökilometriä kohden. Suurin kylä oli Saarenkylä heti Rovaniemen kaupungin pohjoispuolella. Rovaniemen lentoasema sijaitsi kunnan alueella pari kilometriä napapiirin pohjoispuolella. Rovaniemen maalaiskunnalla oli Rovaniemen kaupungin kanssa yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta.Otavan iso tietosanakirja, artikkeli Rovaniemen maalaiskunta ==Historiaa== Vuonna 1929 siihenastisesta Rovaniemen kunnasta erotettiin Rovaniemen kauppala, ja ensiksi mainitun kunnan nimi pidentyi Rovaniemen maalaiskunnaksi. Silloiseen kauppalaan siirrettiin maalaiskunnasta vuonna 1948 Pöykkölä ja Viirinkangas sekä vuosina 1957 ja 1964 Kolpene, Ala-Korkalo ja Mäntyvaara. Vuonna 1960 Rovaniemen kauppala muutettiin kaupungiksi, ja vuonna 2004 Rovaniemi ja Rovaniemen maalaiskunta päättivät yhdistyä 1. tammikuuta 2006 Rovaniemen kaupungiksi. Rovaniemen maalaiskunnan vaakuna säilytettiin uuden Rovaniemen kaupungin vaakunana.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 6: maantieteellis- yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s.437–445. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1976. ISBN 951-0-06465-3. Rovaniemen kaupunki ja maalaiskunta muodostivat yhteisen Rovaniemen seurakunnan. Pääkirkko oli kaupungissa sijaitseva Rovaniemen kirkko, ja maalaiskunnan alueella olivat kyläkirkot Viirinkylässä, Meltauksessa, Autissa, Sinetässä, Muurolassa ja Jouttikerossa. Vuonna 1949 muodostetusta, kenttätykistön käyttämästä Rovajärven ampuma-alueesta noin puolet sijaitsi Rovaniemen maalaiskunnan alueella. Rovaniemen maalaiskunnalla ei ollut varsinaista keskustaajamaa, vaan muun muassa kunnantalo sijaitsi Rovaniemen kaupungin keskustassa. Suurimpia kyliä olivat Muurola sekä Rovaniemen kaupungin kanssa käytännössä yhtenäisen taajaman (Ounas- ja Kemijokien erottamana) muodostanut Saarenkylä. Muita kyliä: Hirvas, Jaatila, Kemihaara, Korkalo, Käyrämö, Marrasjärvi, Misi, Meltausjärvi, Muurola, Alanampa, Ylinampa, Tiainen, Niesi, Nivankylä, Rautiosaari, Saarenkylä, Meltaus, Sinettä, Marraskoski, Sonka, Tapionkylä, Ylikylä, Petäjäskoski nykyään Petäjäinen, Kivitaipale, Välijoki, Narkaus, Vanttauskoski, Tennilä, Viiri, Kaihua, Pirttikoski, Autti, Auttin asutusalue (Pajulampi), Vanttausjärvi, Juotasniemi, Saari-Kämä, Siika-Kämä, Osma, Perttaus, Vikajärvi, Olkkajärvi, Tolonen, Porokari, Lohiniva, Jokela. == Lähteet == *
Luonnontiede

Luonnontiede eli luonnontieteet on luontoa tutkivien tieteiden yhteisnimitys. Puhtaita luonnontieteitä ovat: * biologia, joka tutkii eliöiden ominaisuuksia, yhteisöjä ja kehitystä * fysiikka, joka tutkii ainetta, energiaa ja perusluonteisia luonnonlakeja * geotieteet eli maapalloa tutkivat tieteet, muiden muassa maantiede ja geologia * kemia, joka tutkii aineen koostumusta, ominaisuuksia ja muuttumista * tähtitiede, joka tutkii maailmankaikkeutta ja taivaankappaleita Soveltavia luonnontieteitä ovat esimerkiksi metsätieteet, joka tutkii metsiä, niiden toimintaa ja käyttöä, sekä lääketiede. Luonnontieteellisiä menetelmiä soveltavia tieteitä, jotka eivät sinänsä tutki luontoa, ovat esimerkiksi informaatiotutkimus ja tietojenkäsittelytiede. == Katso myös == * Luonnontieteellinen menetelmä * Luonnontieteelliset yliopistotutkinnot * Tiede * Matematiikka * Ihmistiede * Humanistiset tieteet * Kaksi kulttuuria * Yhteiskuntatieteet == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * == Aiheesta muualla == * Luova. Luonnontieteen verkkolehti nuorille. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Janina Andersson

Janina Maria Andersson (s. 28. helmikuuta 1971 Turku) on suomalainen poliitikko. Hän oli vihreiden kansanedustaja Varsinais-Suomen vaalipiiristä vuosina 1995–2011 ja Turun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1992–2004 sekä uudelleen 2013 alkaen. == Koulutus ja ura == Andersson valmistui ylioppilaaksi vuonna 1990. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri Åbo Akademista. Ennen eduskuntaa hän työskenteli tanssinopettajana (1985–1995) ja toimittajana (1991–1992). Andersson pyrki eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1991 vaaleissa, muttei tullut valituksi. Kun Andersson valittiin kansanedustajaksi vuoden 1995 vaaleissa hän oli pienen vauvan äiti ja herätti huomiota imetettyään eduskunnan tiloissa, mitä osa kansanedustajista piti sopimattomana. Eduskunnassa Andersson oli muun muassa pankkivaltuuston jäsen vuosina 2003–2007 ja lakivaliokunnan puheenjohtaja vuosina 2009–2011. Vuosina 2001–2003 hän oli vihreän eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja vuosina 2007–2009 ensimmäinen varapuheenjohtaja. Syksyllä 2009 Andersson ilmoitti, ettei asetu ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Hän perusteli päätöstään perhesyillä. Huhtikuussa 2011 hän aloitti yhteiskuntavastuuasiantuntijana Perjantai Markkinointiviestinnässä. Helmikuun lopulla 2015 Andersson aloitti Mannerheimin Lastensuojeluliiton Varsinais-Suomen piirin toiminnanjohtajana. == Yksityiselämä == Anderssonin puoliso on ollut vuodesta 1994 muusikko Kim Engblom. Heillä on kaksi lasta. Janina Anderssonin isä Jan Otto Andersson on osallistunut politiikkaan SKDL:ssä ja Vasemmistoliitossa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Vahti, Jukka: Ex-radikaali Vihreä Lanka. 11.2.2011. Luokka:Kansanedustajat Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Vihreän liiton poliitikot Luokka:Turun kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Varsinais-Suomen aluevaltuutetut
Luettelo frankkien kuninkaista

Luettelo frankkien kuninkaista: == Merovingit == * Merovech, 447–458 * Kilderik I, 458–481 * Klodvig I, 481–511 Klodvigin kuoleman jälkeen valtakunta jaettiin neljään osaan. Klotar I, 511–561 (Soissons) Kildebert I, 511–558 (Pariisi) Klodomir, 511–524 (Orleans) Teoderik I, 511–534 (Reims) Teodebert I, 534–548 (Reims) Hänen kuoltuaan valtakunta jaettiin Neustriaan (lännessä), Burgundiin ja Austrasiaan (idässä). Karibert I, 561–567 (Neustria) Kilperik I, 567–584 (Neustria) Guntram, 561–592 (Burgundi) Sigebert I, 561–575 (Austrasia) Kildebert II, 575–595 (Austrasia) Teodebert II, 595–612 (Austrasia) Teoderik II, 612–613 (Austrasia) Sigebert II, 613 (Austrasia) * Klotar II , 584—629 * Karibert II, 629—632 * Kilperik, 632 * Dagobert I, 632—639 Klodvig II, 639–658 (Neustria) Klotar III, 658–673 (Neustria) Sigebert III, 634–656 (Austrasia) Dagobert II, 656–661 (Austrasia) Teoderik III, 673, 679–691 Teoderik III, 673, 679–691 Dagobert II 676–679 (Austrasia) *Kilderik II, 673–675 *Klodvig III, 675–676 *Klodvig IV, 691–695 *Kildebert III, 695–711 *Dagobert III, 711–715 *Kilperik II, 715–720 *Teoderik IV, 720–737 *Kilderik III, 742–751 == Karolingit == Karolingit olivat aluksi Neustrian kuninkaiden major domuksia , kunnes Pipin Pieni valittiin frankkien kuninkaaksi vuonna 751. * Pipin Pieni, 751–768 * Kaarloman, 769–771 * Kaarle Suuri, 771–814 * Ludvig Hurskas, 814–840 Frankkien valtakunta jaettiin kolmeen osaan Ludvigin poikien kesken. Kaarle Kaljupää, 843–877 Ludvig Änkyttäjä, 877–879 Baijerin kuningas Kaarloman, 879–884 Kaarle Paksu, 884–887 Pariisin kreivi Eudes, 888–898 Kaarle Yksinkertainen, 898–922 Ranskan kuningas Robert I, 922–923 Burgundin herttua Rudolf, 923–936 Ludvig IV, 936–954 Lothar, 954–986 Ludvig V, 986–987 Jatkuu: Luettelo Ranskan kuninkaista Lothar I, 817–855 Keisari Ludvig II, 825–875 Lothar II, 835–869 Zwentibold, 870/871–900 Ludvig Saksalainen, 843–876 Baijerin kuningas Kaarloman Ludvig Nuori Kaarle Paksu, 876–887 Arnulf Kärnteniläinen 887–899 Ludvig Lapsi 899–911 Jatkuu: Luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Frankkien kuninkaat
Piristeet

pienoiskuva|Kuppi kahvia. Piriste eli stimulantti on elintoimintoja kiihdyttävä aine, joka usein vie näläntunteen ja unentarpeen. Nautintoaineet kofeiini, nikotiini sekä huumausaineet amfetamiini ja kokaiini ovat tunnetuimpia stimulantteja. Säännöllisesti piristeitä käytettäessä sietokyky kasvaa, ja aineeseen voi helposti muodostua riippuvuus. Piristeiden käytön lopettamisesta voi seurata vieroitusoireita. Keskushermostoon vaikuttavat sympatomimeetit *amfetamiini *atomoksetiini *deksamfetamiini *efedriini *fenetylliini *fenkamfamiini *fenotsoloni *kofeiini *kokaiini *ksantiinijohdokset *levoamfetamiini *mefedroni *metamfetamiini * metyleenidioksipyrovaleroni *metyylifenidaatti *modafiniili *nikotiini *pemoliini *propentofylliini *pseudoefedriini * useat piperatsiinijohdannaiset, fenyylipiperatsiinit ja bentsyylipiperatsiinit. Muut keskushermostoa stimuloivat *adrafiniili *anirasetaami *asetyylikarnitiini *deanoli *fipeksidi *idebenoni *linopirdiini *meklofenoksaatti *nitsofenoni *oksirasetaami *pipradroli *pirasetaami *pirisudanoli *pramirasetaami *prolintaani *pyritinoli *sitikoliini *vinposetiini Piristäviä aineita sisältäviä kasveja ja valmisteita *Efedrat *Energiajuoma *Guarana *Ilex guayusa *Kahvi *Khat *Kokapensaat *Tee *Tupakka == Lähteet == * Lääkelaitos ATC-luokitus (Lääkelaitoksetn ATC-luokitus ) == Aiheesta muualla == * Keskushermostostimulanttien käyttö Suomessa Suomen Lääkärilehti 49–50/2006 vsk 61. * Doupattu sotilas taistelee tykimmin – Puolustusvoimat vaitonaisena piristeistä Yle 9.9.2015.
Itsenäisyys

Itsenäisyys eli suvereniteetti tarkoittaa valtiolle, organisaatiolle tai hallitukselle samaa kuin itsemääräämisoikeus, kun toinen vaihtoehto on olla jonkin muun hallittavana. Itsenäisyyden saavuttaminen edellyttää joskus väkivaltaista irrottautumista. Itsenäisyyttä juhlistetaan useissa maissa kansallisena merkkipäivänä. Itsenäisyydellä voi olla eri asteita, jolloin osa asioista on omassa päätäntävallassa, kun taas joissakin asioissa joudutaan noudattamaan jonkun muun sanelemia tai yhdessä laadittuja ehtoja. == Katso myös == * Itsemääräämisoikeus * Itsenäisyyspäivä == Aiheesta muualla == * Luokka:Nationalismi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Loimaan kunta

Loimaan kunta (, vuoteen 1921 Loimaa tai Loimaan pitäjä ja 1921–1977 Loimaan maalaiskunta, ) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta, joka yhdistyi Loimaan kaupungin kanssa vuonna 2005. Vuonna 2004 Loimaan kunnassa oli 6 049 asukasta ja sen pinta-ala oli 434,08 km², josta 1,52 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 13,85 asukasta/km². Loimaan kunnan hallinnollinen keskus oli Hirvikoski. Loimaan kunta ympäröi Loimaan kaupungin joka puolelta, ja muut naapurikunnat olivat Alastaro, Humppila, Koski Tl, Mellilä, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero ja Ypäjä. Loimaan kunnan evankelis-luterilainen seurakunta oli nimeltään Kanta-Loimaan seurakunta, joka yhdistyi vuoden 2005 kuntaliitoksen yhteydessä Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa muodostaen Loimaan seurakunnan. == Historia == Alun perin Satakunnan historialliseen maakuntaan kuulunut Loimaa mainitaan ensimmäisen kerran kirkkopitäjänä vuonna 1420. Loimaan pitäjästä erotettiin Alastaro 1869, Metsämaa 1914, Mellilä 1916 ja Loimaan kauppala (myöh. Loimaan kaupunki) 1921, jonka jälkeen kunnasta käytettiin vuoteen 1977 saakka nimitystä Loimaan maalaiskunta. Metsämaa liitettiin takaisin Loimaan kuntaan vuonna 1976. Vuonna 2005 Loimaan kaupunki ja Loimaan kunta yhdistyivät uudeksi noin 13 000 asukkaan kaupungiksi, jonka nimeksi tuli Loimaa. Kaupunki otti vaakunakseen Loimaan kunnan vaakunan. == Palvelut == Entisessä keskustaajamassa Hirvikoskella on mm. K-Market, asiamiesposti (postitoimipaikka 32210 Loimaa kk), ravintoloita, kirjasto, terveysasema, yhtenäiskoulu, Loimaan kunnan kunnantalo, Loimaan evankelinen kansanopisto, liikuntakeskus Hirvihovi ja Loimaan uimahalli Vesihovi. Kuntaliitoksen myötä alueen palvelut ovat supistuneet, sillä Hirvikosken ja Loimaan asutuskeskukset ovat lähentyneet toisiaan. Tilastollisesti Hirvikoski ei ole enää taajama, vaan se luetaan osaksi Loimaan keskustaajamaa. == Kulttuuri == === Nähtävyydet === Vuonna 1837 rakennettu Kanta-Loimaan kirkko on alun perin Charles Bassin ja Carl Ludvig Engelin suunnittelma. Kirkko tuhoutui tulipalossa 1888, ja sen nykyinen ulkoasu on Josef Stenbäckin käsialaa. Kanta-Loimaan kirkko on Loimaan seurakunnan pääkirkko. Loimaan kotiseutumuseo toimii pitäjän vanhassa, vuonna 1855 rakennetussa kivisessä viljamakasiinissa. === Ruokakulttuuri === Loimaan maalaiskunnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ”porsaanmakkara” eli ryynimakkara sekä ”piapo” eli kauratalkkuna, joka syödään piimän ja sokerin kera.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 24. Helsinki: Patakolmonen Ky. === Tunnettuja Loimaan kuntalaisia === Luettelo tunnetuista loimaalaisista sisältää tunnettuja henkilöitä, jotka ovat kotoisin Loimaalta, Loimaan kunnasta, Alastarolta, Mellilästä tai Metsämaalta. == Lähteet == *
Maksamaa

Maksamaa () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjanmaalla. Maksamaan ja Vöyrin kunnat yhdistyivät Vöyri-Maksamaan kunnaksi vuoden 2007 alussa. Maksamaalla asui kuntaliitoksen toteutuessa runsaat tuhat henkeä. Kuntaliitoksen yhteydessä uuden kunnan vaakunaksi valittiin Maksamaan vaakuna. Kunta oli kaksikielinen (vuoteen 2002 asti yksikielisesti ruotsinkielinen), ja enemmistönä hieman vajaat 90 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja noin 10 prosenttia suomea (31. joulukuuta 2005). Maksamaalta on matkaa Vaasaan noin 30 kilometriä ja Kokkolaan noin 100 kilometriä. Maksamaan naapurikunnat olivat Mustasaari, Oravainen, Uusikaarlepyy, Vähäkyrö ja Vöyri. Maksamaalla sijaitsee tunnetun kirkonrakentajan Heikki Kuorikosken johdolla rakennettu puukirkko vuodelta 1824. Maksamaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa ja grötbullar eli ”puuropullat”. == Nimen alkuperä == Nimi on seudulla liikkuneiden suomenkielisten erämiesten tai varhaisten suomalaisten asukkaiden antama. Sen lopussa on suurta saarta merkitsevä sana maa. Nimi on alkuaan tarkoittanut saarta, jonka eteläkärjessä nykyinen kirkonkylä sijaitsee. Myöhemmät ruotsinkieliset asukkaat ovat paikalle asetuttuaan ottaneet sen oman asutuksensa nimeksi. Nimen alussa lienee varsinkin karjalaisissa lähteissä esiintyvä henkilönnimi Maksima-, Maksi-, Maksa- ja Maksi-alkuisia paikannimiä on myös Pohjois-Pohjanmaalla, jonka vanhassa paikannimistössä näkyy selvä itäinen vaikutus. Ruotsinkielistä Maxmo-nimeä vastaava suomalaistettu nimiasu on ennen vakiintumistaan etsinyt muotoaan: Elias Lönnrotin sanakirjassa 1874-80 nimi on muodossa Maksamo, Ralf Saxénilla Maksanmaa (1897) ja Suomenmaa-kirjassa 1925 Maksamaa. == Historia == Maksamaalla on sijainnut Tottesundin kartano, jonka kuningatar Kristiina lahjoitti sotamarsalkka Claes Tottille vuonna 1652. Tottin suvulle kuului useita muitakin kartanoita, mm. Sjundbyn kartano Siuntiossa, Mustion kartano Karjaalla ja Kytäjän kartano Hyvinkäällä. Tott-suvun sammuttua Tottesundin kartanosta muodostettiin vuonna 1734 valtion virkatalo, mistä lähtien sillä oli useita vuokraajia. Kartanossa vihittiin vuonna 1892 avioliittoon Aino Järnefelt ja Jean Sibelius. Vuonna 1947 kartanon maat myytiin asutustarkoituksiin, ja tällöin Maksamaan kunta osti vuonna 1800 rakennetun päärakennuksen, joka kunnostettiin kunnan- ja terveystaloksi. Maksamaan kunnassa oli sen lakkautusvuonna 1 035 asukasta, ja sen pinta-ala oli 772,06 km², josta vain 151,71 km² oli maata. Kunta oli viimeisinä vuosinaan (vuodesta 2003 alkaen) kaksikielinen, ja enemmistönä hieman vajaat 90 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja noin 10 prosenttia suomea. == Kylät == Brudsund, Djupsund, Kärklax, Kvimo, Maksamaan kirkonkylä (Maxmo Kyrkoby), Särkimo, Tottesund, Västerö, Ölis ja Österö. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Muurla

Muurla on entinen Suomen kunta ja nykyään osa Saloa. Ennen kuntaliitosta Muurla oli osa Varsinais-Suomen maakuntaa ja Länsi-Suomen lääniä, aiemmin Turun ja Porin lääniä. Sen rajanaapureita olivat Salo, Perniö, Pertteli ja Kisko. Kunnan ainoassa taajamassa, Muurlan kirkonkylässä oli vuoden 2017 lopussa 891 asukasta, mutta siellä ei ole taajaman liikennemerkkejä. "Muurla - hyvän asumisen kunta" oli kunnan slogan. ==Luonto== Suurin kokonaan entisen Muurlan kunnan alueella sijaitseva järvi on Ylisjärvi, jonka rannalla sijaitsee Muurlan kirkko. Muurlan alueelle ulottuu myös pääosin entisen Kiskon ja Kiikalan kuntien alueella sijaitseva Hirsijärvi. ==Historia== Muurla on historialtaan osa todennäköisesti jo 1200-luvulla perustettua Uskelan kirkkopitäjää. Uskelan sisällä Muurla on aluksi ollut osa keskiajalla, mahdollisesti 1440-luvulla Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen perustettua Salon kappeliseurakuntaa. Saarnahuonekunta, jolla oli oma kirkkorakennus, mutta ei omaa pappia, Muurlasta tuli osana Salon kappeliseurakuntaa vuonna 1724. Vuonna 1832 Salon kappeliseurakunta ja vanha Uskelan emäseurakunta yhdistettiin uudeksi Uskelan emäseurakunnaksi, johon myös Muurlan saarnahuonekunta tuli kuulumaan. Kappeliseurakunta, jolla on oma pappi, Muurlasta tuli Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen vuonna 1860. Muurlan kunta perustettiin vuonna 1868. Seurakunnallisesti Muurla itsenäistyi Uskelasta itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi vuonna 1919. Näin Muurla tuli olleeksi itsenäisenä kuntana 141 vuotta ja itsenäisenä seurakuntana 90 vuotta. Muurlan kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen. ==Kulttuuriympäristö== Muurlassa sijaitseva Ruotsalan kylä ja kulttuurimaisema on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. ==Yrityksiä ja oppilaitoksia== Muurlassa sijaitsee Muurlan lasitehdas, jonka tehtaanmyymälä on merkittävä turistikohde. Merkittävä Muurlassa toimiva oppilaitos on Muurlan Opisto. == Kylät == Muurlassa on 17 kylää: Hakola, Harjula, Iloniemi, Järvi, Kaivonpyöli, Kaukelmaa, Kaukola, Kistola, Koski, Muurla, Pullola, Pyöli, Ranta, Ruotsala, Suoloppi, Vähä-Pullola, Äijälä. == Kulttuuri == === Murre === Muurlan alueella puhutun kielen perustana on itäinen Lounais-Suomen murre. Muurlan murre kuuluu Lounais-Suomen itäryhmän rantaryhmään. === Ruokakulttuuri === Muurlan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla verimakkara.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 26. Helsinki: Patakolmonen Ky. == Tunnettuja asukkaita == * Juho Aitamurto, kansanedustaja (suom.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
IrDA

IrDA on Infrared Data Associationin määrittelemä standardi langattomaan tiedonsiirtoon käyttäen infrapunasäteilyä. IrDA-standardin mukaisia liitäntöjä ja lisälaitteita käytetään erityisesti liikuteltavissa laitteissa kuten matkapuhelimissa, kannettavissa tietokoneissa, kameroissa, videokameroissa tai kämmentietokoneissa. Yleisin IrDA:n käyttötarkoitus on kannettavan tietokoneen ja pöytäkoneen helppo yhdistäminen toisiinsa ilman johtoviidakkoa. IrDA 1.0- ja 1.1-standardien mukaiset laitteet toimivat enintään yhden metrin etäisyydeltä. Siirtonopeus vaihtelee välillä 2 400 – 115 200 bit/s. IrDA 1.1 ja 1.2 tukevat myös suurempia nopeuksia: 0,576, 1,152 Mbit/s, ja nopeimmillaan jopa 4 Mbit/s (0,5 Mtavu/s). 2000-luvun alussa oli kehitteillä myös VFIR (Very Fast Infrared), joka mahdollisti 16 Mbit/s nopeuden.Agilent IrDA Data Link Design Guide, s. 7 Infrared Data Association on voittoa tavoittelematon järjestö, jonka tavoitteena on kehittää maailmanlaajuisesti käytettäviä määrityksiä langattomaan tiedonsiirtoon infrapunan avulla. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * ==Aiheesta muualla== *Infrared Data Association Luokka:Optinen tiedonsiirto vapaassa tilassa
Oravainen

Oravainen () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Oravainen ja Vöyri-Maksamaa liittyivät maaliskuussa 2010 tehdyn päätöksen mukaisesti vuoden 2011 alusta uudeksi Vöyri-nimiseksi kunnaksi.http://www.hs.fi/kotimaa/artikkeli/Oravainen+ja+V%C3%B6yri- Maksamaa+yhdistyv%C3%A4t/1135253578399 Oravaisten kunnassa asui lakkautushetkellä ihmistä, ja sen pinta-ala oli km², josta km² oli sisävesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Kunta oli kaksikielinen. Enemmistö, 79 prosenttia asukkaista, puhui ruotsia ja 11 prosentilla oli suomi äidinkielenään. Muunkielisten osuus oli huomattavan korkea eli 10 prosenttia. Oravaisten naapurikunnat ennen yhdistymistä olivat Kauhava (vuoteen 2008 asti Alahärmä), Uusikaarlepyy (vuoteen 1974 asti Munsala) ja Vöyri-Maksamaa. Oravaisissa oli runsaasti havumetsän peittämiä mäkiä eli entisiä saaria. Mäkiä ympäröivät alavat pellot. Oravainen sijaitsi meren rannalla, ja on tuttu taukopaikka valtatie 8:n varrella. Kunnassa oli turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus. == Historiaa == Oravaisten alueella käytiin eräs Ruotsin tappioon Suomen sodassa johtaneista taisteluista, Oravaisten taistelu, josta kertoo muun muassa Johan Ludvig Runebergin Vänrikki Stoolin tarinat. Tarinoissa mainitun Lotta Svärdin todellinen esikuva nähtiin viimeksi 14. syyskuuta 1808 Oravaisten kunnassa sijainneella taistelutantereella. Kunnan alueella sijainnut Kimon ruukki oli yksi Suomen ensimmäisistä rautaruukeista. Ruukki perustettiin 1703 ja siellä valmistettiin taoksia noin 200 vuotta. Vuonna 1736 rakennettiin Oravaisten masuuni, josta syntyi 1800-luvun lopulla Oravaisten tehdasyhdyskunta. Oravaisten pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla riisipuuro ja sekahedelmäsoppa, jota tarjoiltiin aikoinaan häissä, hautajaisissa ja muissa suurissa juhlissa. == Kylät == Kimo, Oravainen (Oravais), Karvat, Komossa, Oxkangar, Paljakka (Paljak), Österby. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oravaisten teatteri *
Sekakäyttö

thumb|Alkoholia ja unilääkkeitä|alt= thumb|Alkoholia, unilääkkeitä, opioideja ja rauhoittavia lääkkeitä. Sekakäyttö on erilaisten päihteiden tai päihteinä käytettyjen keskushermostoon vaikuttavien lääkkeiden samanaikaista käyttöä. Sekakäyttöä voi esiintyä myös ilman, että sitä tietoisesti tavoiteltaisiinMyrkytykset THL 23.1.2015.. Sekakäyttö voi tapahtua esimerkiksi siten, että otetaan ensin alkoholia, sitten ylivilkkauteen rauhoittavaa, illan lopulla piristävää huumetta, unilääkettä nukahtamiseen ja krapulaisena aamulla vahvaa opioidisärkylääkettä. Tai jopa näitä kaikkia samanaikaisesti, jolloin haittavaikutukset voivat olla erityisen vaarallisia. Sekakäytön seurauksena voi syntyä riippuvuus moneen aineeseen, jolloin sen lopettaminen on vaikeaa. Suurimpana ongelmana on lääkeaineiden vaarallisuus, kun niitä yhdistellään keskenään, ja niiden vaikutusta voimistetaan alkoholin kanssa. Vakavimmillaan sekakäyttö aiheuttaa kuoleman (hengitys- tai sydänpysähdyksiä) tai vakavia myrkytystiloja. ==Kuolemantapaukset== Buprenorfiini on Suomen huumeiden käyttäjien keskuudessa yleisin opioidi. Hyvin harvat kuolevat yksistään opioidien yliannostukseen. Lähes aina on kyse sekakäytöstä bentsodiatsepiinien ja/tai alkoholin kanssa. Vuonna 2010 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vuosittaisen raportin mukaan 91:ssä tapauksessa 95:stä (96 prosenttia) vainajalla oli veressään myös bentsodiatsepiineja, ja tämän lisäksi 38:ssä tapauksessa 95:stä (40 prosenttia) verestä löytyi myös alkoholia.Huumetilanne Suomessa 2010 Raportti 40/2010, Terveyden ja Hyvinvoinnin laitos, Sivu 93 Vuonna 2009 tärkeimmät lääkeainelöydökset myrkytyskuolemissa eivät olleet kovia huumausaineita, vaan kodeiinia ja tramadolia. Yleisiä olivat kodeiinin ja ibuprofeenin yhdistelmä tai kodeiinin ja parasetamolin yhdistelmä. Apulaisylilääkäri Pekka Laine Oulun yliopistollisen sairaalan psykiatrian klinikalta mainitsi lääkevalmisteet Panacod ja Ardinex.Lääkkeiden väärinkäyttö on lisääntynyt Yle 3.11.2009. Osa Suomessa myrkytyskuolemien tärkeimmiksi löydöksiksi todetuista lääkeaineista vuoden 2010 järjestyksessä Myrkytyskuolemien määrä on kääntynyt laskuun Suomen Lääkärilehti 22/2012 vsk 67. Lääkeaine 2006 2007 2008 2009 2010 Buprenorfiini 28 35 32 38 49 Tramadoli 28 41 36 35 47 Kodeiini 49 44 61 46 39 Amitriptyliini 48 35 34 39 32 Levomepromatsiini 32 30 36 26 24 Tsopikloni 29 31 30 29 21 Fentanyyli 3 7 15 6 20 Ketiapiini 10 12 12 25 17 Mirtatsapiini 14 19 14 16 16 Metadoni 13 16 18 20 15 Pregabaliini 1 7 9 12 15 ==Katso myös== * Lääkkeiden väärinkäyttö * Lääkkeiden yhteisvaikutukset ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Riskinotto, hallinta ja käyttäjäidentiteetit huumeiden sekakäytössä. Analyysi sekakäyttöepisodeista Yhteiskuntapolitiikka 1/2016 * Nuorista yhä useampi on alkoholin ja kannabiksen sekakäyttäjä – ammattilaiset eivät tunnista viihdekäyttäjiä Helsingin Sanomat 19.10.2015 *https://paihdelinkki.fi/fi/tietopankki/tietoiskut/laakkeet/yleisimpien- laakkeiden-ja-alkoholin-yhteiskaytto Yleisempien lääkkeiden ja alkoholin yhteiskäyttö Luokka:Päihteiden käyttö
Ogg Media Format

Ogg Media Format (OGM) on videoformaatti, joka kehiteltiin paikkaamaan AVI:n pahimpia puutteita. Se tukee useita ääniraitoja, useita tekstityskieliä, videon kappaleita ja Ogg Vorbis -ääniä. Ogm perustuu Xiph.org-säätiön Ogg Vorbis -äänentallennusmuotoon. OGM määritellään dokumentissa . == Katso myös == * Ogg, säiliötiedostomuoto * Theora, videokoodekki Luokka:Koodausmenetelmät Luokka:Tiedostomuodot en:Ogg#History
Jättikengurut

Jättikengurut eli suurkengurut (Macropus) on kenguruiden (Macropodidae) heimoon kuuluva pussieläinsuku. == Ravinto == Muiden kenguruiden tapaan jättikengurutkin ovat kasvinsyöjiä, joten niiden ravintoon kuuluvat ruohot, lehdet ja juuret. Kengurut ovat joutuneet sopeutumaan Australian mantereen kuumaan ilmastoon ja usein pitkiin kuiviin kausiin. Kenguru saa vetensä pääosin syömästään kasveista, eikä sen tarvitse erikseen juoda vettä. == Lajit == Aikaisemmin jättikengurut jaettiin kolmeen alasukuun. Mammal Species of the World, 3rd edition (2005): genus Macropus Luettu 24.11.2011 (suomenkielisten nimien lähde) (suomenkielisten nimien lähde) (suomenkielisten nimien lähde) Vuonna 2019 taksonomian uudelleenarvioinnissa kuitenkin todettiin, että Notamacropus ja Osphranter olisi siirrettävä suvun tasolle. Australian Faunal Directory hyväksyi tämän muutoksen vuonna 2020. Jättikenguruiden (Macropus) sukuun kuuluu siis nykyisin vain kaksi lajia: *Harmaajättikenguru eli harmaajättiläiskenguru (Macropus fuliginosus) *Isojättikenguru eli isojättiläiskenguru (Macropus giganteus) === Esihistoriallisia lajeja === * Macropus dryas† * Macropus gouldi† * Macropus narada† * Macropus piltonensis† * Macropus rama† * Macropus woodsi† * Macropus pavana† * Macropus thor† * Macropus ferragus† * Pleistoseenijättikenguru, Macropus mundjabus† * Macropus pan† * Macropus pearsoni† * Macropus titan† (tai Macropus giganteus titan†) == Lähteet == Luokka:Kengurut bs:Macropus eo:Makropo eu:Macropus gl:Macropus jbo:Macropus mk:Macropus sr:Macropus
Popstars

Popstars on uusiseelantilaiseen formaattiin perustuva television kykyjenetsintäohjelma, jossa tavoitteena on muodostaa yksittäisistä kilpailijoista karsintojen kautta tytöistä tai pojista muodostuva lauluyhtye, joka pääsee levyttämään ohjelman jälkeen. == Popstars Suomessa == Popstarsia esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 2002. Ensimmäisen tuotantokauden yhtye oli Gimmel, jonka esikoislevy Lentoon oli myös vuoden toiseksi myydyin levy Suomessa. Ensimmäisestä Popstars-ohjelmasta ponnahti julkisuuteen myös rap-artisti Kana sekä sarjan loppuvaiheessa Gimmelistä erkaantunut Jonna Pirinen. Gimmelin Jenni Vartiaisesta on yhtyeen lopettamisen jälkeen tullut yksi Suomen menestyneimmistä sooloartisteista. Popstarsin kautta pinnalle nousivat myös viimeisessä vaiheessa pudonneet Paula Vesala ja Mira Luoti, jotka tapasivat toisensa ohjelman nauhoitusten jälkeen ja perustivat PMMP:n, joka nousi yhdeksi Suomen suosituimmista yhtyeistä. Toinen tuotantokausi Suomessa oli vuonna 2004 nimellä Popstars 2. Ohjelmassa toimi tuomarina muun muassa Risto Asikainen. Tällä kertaa kilpailun voitti kolmihenkinen poikabändi INDX. Toiseksi jäi tyttökvartetti Jane. INDX:n debyyttialbumi Jee jee jee floppasi myynnillisesti pahoin ja yhtye hajosi syksyllä 2005. Trioksi supistunut Jane julkaisi kaksi albumia ennen hajoamistaan alkuvuodesta 2007. Popstarsia esitettiin Suomessa MTV3-kanavallahttp://www.broadcasters.fi/ohjelmat/menneet/ . Se korvasi vuodesta 1968 lähtien esitetyn Syksyn sävelen, joka ei enää kiinnostanut sponsoreita ja oli kannattamaton. Ensimmäisen Popstars-tuotantokauden jälkeen MTV3 lanseerasi seuraavana vuonna 2003 brittiläisen formaatin mukaisen, sooloartisteja etsivän Idols-ohjelman. Tämän jälkeen Popstarsia ja Idolsia esitettiin vuorovuosina, kunnes Popstars lopetettiin toisen tuotantokauden jälkeen. Idols jatkui pidempään, ensin yhtäjaksoisesti vuoteen 2013 asti ja sittemmin uudelleen vuodesta 2017 alkaen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kykyjenetsintäohjelmat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
825

== Tapahtumia == * Al-Khwarizmi kirjoitti Algoritmi de numero Indorumin. * Wessexin kuningas Egbert löi mercialaiset Ellendunin taistelussa. == Syntyneitä == * Keisari Ludvig II == Kuolleita == * Luokka:800-luku
826

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Methodius, munkki joka veljensä Kyrilloksen kanssa kehitti Kyrilliset aakkoset. == Kuolleita == * Beornwulf, Mercian kuningas Luokka:800-luku
827

== Tapahtumia == * Valentinuksesta tulee paavi, mutta hän kuolee jo samana vuonna. Häntä seuraa Gregorius IV. * Arabit hyökkäävät Sisiliaan *Wiglaf nousi Mercian valtaistuimelle == Syntyneitä == * Kyrillos, munkki joka veljensä Methodiuksen kanssa kehitti kyrilliset aakkoset * Japanin keisari Montoku == Kuolleita == *Paavi Eugenius II *Paavi Valentinus * Ludeca, Mercian kuningas Luokka:800-luku
828

== Tapahtumia == * Pyhän Markuksen tuomiokirkkoa alettiin rakentaa. * Saraseenit valtasivat Civitavecchian. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Idris II, idrisidi-dynastian kuningas Keski-Marokossa. Luokka:800-luku
829

== Tapahtumia == *Keisari Ludvig Hurskas lähetti Ansgarin käännyttämään ruotsalaiset kristinuskoon *Theophilus II:sta tuli Bysantin keisari Mikael II:n kuoltua *Egbert yhdisti Englannin kuningaskunnat == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Mikael II, Bysantin keisari Luokka:800-luku
830

== Tapahtumia == * Ansgar saapui Birkaan käännyttämään ruotsalaisia. * Santiago de Compostelasta tuli pyhiinvaelluskohde * Borobudurin buddhalaispyhäkkö valmistui (arvioitu vuosiluku) == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
Antwerpen

Antwerpen () on kaupunki Pohjois-Belgiassa Flanderissa. Se on Belgian toiseksi suurin kaupunki ja myös samannimisen provinssin pääkaupunki. Väkiluku vuonna 2019 oli 525 935\. Kaupungin pinta-ala on 204,51 neliökilometriä ja asukastiheys 2 572 as./km². Enemmistö asukkaista puhuu äidinkielenään hollantia. Antwerpen sijaitsee Scheldejoen rannalla, ja sen kautta kaupunki on yhteydessä Pohjanmereen. Albertin kanava puolestaan yhdistää kaupungin Liègeen. ==Historia== Antwerpenilla on pitkä ja värikäs historia, ja se on ollut tärkeä kaupankäynnin keskus jo 1400-luvulla. Erityisesti se on tunnettu timanttikaupasta sekä satamastaan, joka on Euroopan vilkkaimpia. !500-luvun puolivälissä Antwerpen oli kansainvälisten raha-asioiden huomattavin keskus ja Euroopan rikkain kaupunki. Asukkaita kaupungissa oli 100 000 henkeä. Kahdeksankymmenvuotisen sodan tapahtumien vuoksi kulku Antwerpenin satamaan estettiin vuonna 1585 ja satamatoiminta keskittyi Amsterdamiin. Tätä kesti liki 200 vuotta, ja Antwerpen taantui tuona aikana paljon. Sataman uusi nousu koitti, kun Napoleon alkoi rakennuttaa Antwerpeniin uusia satama-altaita tarkoituksenaan tehdä siitä tukikohta englantilaisia vastaan. Nykyään satamatoiminta on siirretty pois kaupungista uuteen satamaan lähemmäksi merta. Antwerpenissa järjestettiin kesäolympialaiset 1920. Toisen maailmansodan jälkeen Antwerpenin satama, joka oli säästynyt tuhoilta, koki välittömän nousukauden liittoutuneiden joukkojen varastosatamana. ==Nähtävyyksiä== * Antwerpenin katedraali () * Sint-Jacobskerk, jossa on Peter Paul Rubensin ja hänen perheensä hautakappeli * historiallinen satama * eläintarha, joka on maailman vanhimpia ja kuuluisimpia Kuva:Antwerp_Groenplaats_D.jpg|Antwerpenin katedraali Kuva:0 Antwerp town hall (1).JPG|Antwerpenin kaupungintalo == Ystävyyskaupungit == Antwerpenilla on yhdeksän ystävyyskaupunkia: * Mulhouse * Pietari * Rostock * Shanghai * Akhisar * Haifa * Kapkaupunki * Barcelona * Ludwigshafen am Rhein == Katso myös == *Belgian suomalainen merimieskirkko == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kaupungin virallinen kotisivu * Kiiltäviä kiviä ja mustapartaisia miehiä - Antverpenin timanttipörssi, Seura, 27.07.1938, nro 30, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jäppilä

Jäppilä on Etelä-Savossa sijainnut entinen Suomen kunta. Kunnan maa-ala oli 331 km2 ja asukkaita oli 1 600 (vuonna 2000). Lisäksi kunnalla on runsaasti kesäasutusta. Jäppilä, Pieksämäen maalaiskunta ja Virtasalmi yhdistyivät uudeksi Pieksänmaan kunnaksi 1. tammikuuta 2004. 1\. tammikuuta 2007 alkaen Jäppilä on ollut osa Pieksämäen kaupunkia. Jäppilän naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Joroinen, Leppävirta, Pieksämäen maalaiskunta ja Suonenjoki. Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Syvänsi, jonka pohjoisrannalla Jäppilän kirkonkylä sijaitsee, on erityisen puhdas ja kirkasvetinen järvi, ja sen tilaa pyritään ylläpitämään ja edistämään etenkin ylempien lampien hoitokalastuksella. ==Historia== Jäppilän seutu asutettiin luultavasti 1400-luvun puolivälissä. Perimätiedon mukaan Jäppilä on saanut nimensä Jäppisten suvusta, joka ensimmäisenä asutti Heikinlammen rantoja jo 1500-luvulla. Tieyhteydet puuttuivat alueelta lähes kokonaan aina 1870-luvulle. Oma seurakunta kunnalla on ollut vuodesta 1894. Jäppilän kirkko rakennettiin 1872. Jäppilän seutu on vedenjakaja-alueena ollut aina hyvin maatalousvaltaista aluetta. ==Ruokakulttuuri== 1980-luvulla silloisille savolaiskunnille nimettiin omat nimikkoruoat. Jäppilän perinneruoiksi äänestettiin talkkuna ja tirripaisti. Pitäjäruokaprojektissa niin ikään 1980-luvulla nimettiin Jäppilälle potatti ja kasti, suolamuikut, rosolli, uunijuusto, naurishaudikkaat ja apposet. Apposjauho sisältää karkeita ruis- tai ohrajauhoja, tattarijauhoa ja pellavansiemeniä. ==Vaakuna== Jäppilän vaakunassa on tyylitelty kultainen haahla (hammastuksella säädettävä padan koukku) mustassa kentässä. ==Kylät== Hietakylä, Jäppilä, Järvikylä, Kontiomäki, Kotamäki, Kukkola, Kuvansi, Kähkölä, Maavesi, Oittila, Rummukka, Ruuhilampi, Sarkaniemi, Siikamäki, Sormula, Suontientaipale, Syvänsi, Tihusniemi, Tossavalansaari, Utriala, Väyrylä ==Nähtävyyksiä== Puukirkko (Ferdinand Öhman, 1870), oopperalaulaja Veikko Tyrväisen muistopatsas (K. Räsänen, 1988), Tuomiojärven lintujärvi ja Syrjänharjun retkeilyreitti. Jäppilässä toimii urheiluseura Jäppilän Urheilijat (JäU). Seuralla on mm. lentopallo-, yleisurheilu-, hiihto- ja salibandyjaostot. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * JäU salibandy * Eikö niin, vai... : Jäppilän kirkonkylän ja ympäristön kyläkirja. Pieksämäki : Jäppilän kirkonkylän kylätoimikunta, 2008. 322 sivua. ISBN 978-952-92-4515-4. *