EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kvanttikenttäteoria

Kvanttikenttäteoria on fysiikan teoria, joka yhdistää kvanttimekaniikan ja klassisten kenttien teorian. Kvanttikenttäteorian avulla on mahdollista kuvata järjestelmiä, joissa hiukkasten lukumäärä ei pysy vakiona, vaan joissa hiukkaset voivat syntyä ja tuhoutua. Kvanttikenttäteorian avulla on mahdollista yhdistää erityisen suhteellisuusteorian ja kvanttimekaniikan perusperiaatteet yhteen teoriaan, ja se on siksi keskeinen työkalu hiukkasfysiikassa. Epärelativistisia kvanttikenttäteorioita puolestaan käytetään yleisesti tiiviin aineen fysiikassa esimerkiksi suprajohtavuuden BCS-teoriassa. Kvanttimekaniikassa klassisen mekaniikan suureet (kuten paikkakoordinaatit ja liikemäärät) muutetaan operaattoreiksi. Varsinainen aine kuvataan hiukkasina ja vuorovaikutukset klassisina kenttinä (kuten sähkökenttä). Kvanttikenttäteoriassa kvanttimekaniikan aaltoyhtälöiden (kuten Diracin yhtälö) ja klassisten kenttäyhtälöiden (kuten sähkömagnetismia kuvaavat Maxwellin yhtälöt) ratkaisut muutetaan operaattoreiksi. Kenttäoperaattorit esitetään luomis- ja hävittämisoperaattoreiden avulla. Luomisoperaattori luo tilaan yhden hiukkasen lisää ja hävittämisoperaattori vähentää siitä yhden hiukkasen. Kvanttikenttäteorioiden rakentamisessa on kaksi yleisesti käytettyä tapaa. Niin sanottu kanoninen formalismi pohjautuu Hamiltonin mekaniikkaan. Hamiltonin formalismia mukaillen kullekin kentälle määritellään kanonisesti konjugoitu liikemäärä(kenttä). Kvanttimekaniikan kommutaattorisääntöjen oletetaan sitten olevan voimassa myös kenttäoperaattoreille. Polkuintegraaliformalismissa lähdetään puolestaan Lagrangen mekaniikan pohjalta. Alkutilan ja lopputilan välinen todennäköisyysamplitudi esitetään kompleksisena polkuintegraalina. Kunkin polun painoarvo (kompleksiluvun pituus) on sama, mutta vaiheen (argumentin) määrää polun klassinen vaikutus (Lagrangen funktion aikaintegraali). Oikea tapa muodostaa jonkin teorian kvanttikenttäteoreettinen vastine ei ole yleensä etukäteen selvää, vaan saadun teorian tuloksia tulee verrata kokeisiin. Toistaiseksi on löydetty toimivat teoriat sähkömagnetismille, heikoille ja vahvoille vuorovaikutuksille. Gravitaatiolle toimivaa kvanttikenttäteoriaa ei ole löydetty. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Yrjö Engeström

Yrjö Engeström (s. 1948 Lahti)Yrjö Engeström Biography. Viitattu 24.3.2014. toimii aikuiskasvatustieteen professorina Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisessä tiedekunnassa. Väitöskirjassaan Learning by Expanding (1987), hän on kehitellyt teoriaa ihmisten yleisestä toimintamallista. Hän on tehnyt kirjan Lev Vygotskin ja A.N. Leontjevin välittyneen toiminnan kolmiomallin pohjalta. Engeström toimii myös viestinnän professorina Kalifornian yliopiston San Diegon kampuksella, jossa hän työskenteli Laboratory of Comparative Human Cognition -yksikön johtajana 1990–1995. Engeström on lisäksi Birminghamin yliopiston kunniatohtori.Yrjö Engeström, Professor , Center for Activity Theory and Developmental Work Research. Viitattu 24.3.2014. Engeström toimi jo lukioaikoinaan Lauttasaaren yhteiskoulussa aktiivisesti teinipolitiikassa ja valittiin Teiniliiton kouluasiainsihteeriksi eli käytännössä pääideologiksi. Teiniliiton tavoitteeksi tuli perustaa Helsinkiin Summerhill-ideologiaan pohjautuva vapaa kokeilukoulu, mutta hanke hyytyi samaan aikaan käynnissä olleeseen peruskoulu- uudistukseen. Hankkeen tuloksena perustettiin edelleen toimiva päiväkoti, Pakilan Lastenpaikka.Rentola, Kimmo: Kevään 1968 isänmaan toivot, artikkeli teoksesta Työväen verkostot (2003), s. 96-132. Viitattu 24.3.2014. Engeström valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2011. Yrjö Engeströmin poika on Yhdysvalloissa asuva internetyrittäjä Jyri Engeström.Mäntylä, Juha- Matti: Piilaakson kuninkaat, Talouselämä 45–46/2014 s. 43. ==Teokset== *Koulutus luokkayhteiskunnassa : johdatus kapitalistisen yhteiskunnan koulutusongelmiin, 1970. *Learning by Expanding, 1987. *Training for change. New approach to instruction and learning in working life, 1994. *Kehittävä työntutkimus: perusteita, tuloksia ja haasteita, 1995. *Ekspansiivinen oppiminen ja yhteiskehittely työssä, 2004. *Developmental Work Research: Expanding Activity Theory In Practice, 2005. *From Teams to Knots: Activity- Theoretical Studies of Collaboration and Learning at Work, 2008. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yrjö Engeströmin haastattelu Europe's Journal of Psychology -lehdessä 2012 . * Yrjö Engeströmin Helsingin yliopiston sivut . * Engeströmin julkaisuja. * Yrjö Engeström kertoo Teiniliiton kokeilukoulun perustamisesta 1969, Ylen Elävä arkisto. Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset kasvatustieteilijät Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Timo Järvilehto

Timo Järvilehto (s. 1946 Vaasa) on suomalainen psykologi ja emeritusprofessori. Järvilehto oli psykologian professorina Oulun yliopistossa vuodesta 1998 (apulaisprofessori vuodesta 1986). Järvilehto opiskeli psykologiaa, fysiologiaa, filosofiaa, sosiologiaa ja musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa. Hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1969 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1973 Helsingin yliopistossa. Järvilehto on työskennellyt Saksassa Marburgin (fysiologian assistentti) ja Leipzigin yliopistoissa (Wilhelm Wundt -professori), Moskovassa (Venäjän Tiedeakatemia) sekä Helsingin, Joensuun ja Oulun yliopistoissa. Hän toimi Suomen psykologisen seuran puheenjohtajana vuosina 1975–1982. Järvilehdon pääasialliset tutkimusalueet ovat aivotutkimus ja psykofysiologia, EEG-ongelmat (CNV, herätepotentiaalit), aistinfysiologia ja psykofysiikka, käyttäytymisen ja yksittäisten hermosolujen toiminnan rekisteröinti erityisesti ihmisen ääreishermostosta (mikroneurografia). Järvilehto on julkaissut useita aivotoiminnan periaatteita, oppimista ja koulutusta käsitteleviä teoksia. Vuodesta 1990 lähtien Järvilehto on kehittänyt uudenlaista lähestymistapaa psykologisten ongelmien tarkasteluun nimikkeellä ”systeeminen psykologia”, joka perustuu eliö-ympäristö -järjestelmän teoriaan ja jossa pyritään yhdistämään 1900-luvun aikana kehittyneet keskeiset psykologiset suuntaukset (funktionalismi, behaviorismi, psykoanalyysi, kognitiotiede) yhtenäiseksi ja johdonmukaiseksi psykologiseksi teoriaksi. Vuonna 1995 Järvilehto kirjoitti näkemyksensä koulusta seuraavasti: ”Koulusta on poistettava kiinteät työajat, ikävuosiluokat, numeroarvostelu, ylioppilaskirjoitukset, koulukokeet nykyisessä muodossa sekä koulun ikäsidonnaisuus ylipäänsä.” == Teoksia == * * * * == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Oulun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset psykologit Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Kirsti Lonka

Kirsti Maaria Lonka (s. 4. heinäkuuta 1961 Helsinki)Kuka kukin on 2007, Otava 2006 on suomalainen kasvatuspsykologian professori Helsingin yliopistossa. Lonka väitteli psykologian tohtoriksi vuonna 1997. Hänet nimitettiin Helsingin yliopiston kasvatuspsykologian dosentiksi vuonna 2000. Vuosina 2001–2005 Lonka toimi lääketieteen pedagogiikan professorina ja Oppimistutkimuskeskuksen (CUL) johtajana Karoliinisessa instituutissa Tukholmassa. Vuodesta 2005 hän on ollut kasvatuspsykologian professori Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisessä tiedekunnassa. Lonka johtaa Maijaliisa Rauste-von Wrightin aloittamaa kasvatuspsykologian luokanopettajalinjaa Helsingin yliopistossa. Longan erityisosaamisalueita on muun muassa oppimisen tutkimus. Hän on tutkimustyössään keskittynyt erityisesti nuoren aikuisen oppimiseen. Hän on tutkinut esimerkiksi tekstistä oppimista, prosessikirjoittamista, opiskelijavalintoja, tietokoneavusteisia oppimisympäristöjä ja ongelmalähtöistä oppimista. Lisäksi hän on ollut mukana kehittämässä yliopisto-opetusta. == Julkaisuja == * Aktivoiva opetus, Käsikirja aikuisten ja nuorten opettajille (1991) * Explorations of constructive processes in student learning (1997) * Rohkene tutoroida, Opas oppimisen psykologiaan (1999) * Tutkiva oppiminen, Älykkään toiminnan rajat ja niiden ylittäminen (1999) * Muodonmuutos, Avauksia henkiseen kasvuun (2000) * Aiotko opiskelijaksi? (2001) * Writing as a learning tool integrating theory and practice (2001) * Tutkiva oppiminen, Järki, tunteet ja kulttuuri oppimisen sytyttäjinä (2004) * * Phenomenal learning from Finland (2018j *Growing Minds-21st Century Competences and Digitalisation among Finnish Youth? (2018) *Engaging leadership training – fostering social interaction skills through e-learning and blended solutions (2019) *University students' epistemic profiles, conceptions of learning, and academic performance (2020) *Ilmiölähtöinen oppiminen kasvatuspsykologian näkökulmasta (2020) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kirsti Longan kotisivut. * Kirsti Lonka Tuhat- tutkimustietojärjestelmässä. Luokka:Suomalaiset psykologit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Munkkikorppikotka

Munkkikorppikotka (Aegypius monachus) on tumma, maailman suurin korppikotka ja Euraasian suurin päiväpetolintu. BirdLife Suomen hyväksymän luokittelun mukaan se on Aegypius-suvun ainoa laji, mutta jotkin lähteet luokittelevat samaan sukuun myös korvakorppikotkan (Torgos tracheliotus). == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 100–120 cm ja siipien kärkiväli 250–295 cm. Koiraan paino 7–11,5 kg, naaraan 7,5–12,5 kg. Vanha lintu on tumman harmaanruskea, ja sen päälaki on vaalea, ja vaaleammassa kurkussa on musta juova. Nuori lintu on musta. Lähes samankokoisesta hanhikorppikotkasta eroina ovat pään väritys ja tasaleveät siivet. Vankeudessa munkkikorppikotka on elänyt 39-vuotiaaksi. == Levinneisyys == Munkkikorppikotkan esiintymisalue kattaa Etelä-Euroopan Espanjasta aina Turkin kautta Aasian puolelle Kiinaan ja Intiaan saakka. Maailman kannan kooksi arvioidaan 7 200–10 000 paria, josta Euroopan osuus on 1 700–1 900 paria.Vuonna 2020 on aloitettu toimenpiteet munkkikorppikotkan palauttamiseksi Bulgariaan, missä se ei ole pesinyt vuoden 1993 jälkeen. Valmistelut sisälsivät muun muassa tekopesien rakentamista ja voimalinjojen eristämistä. Vuoden 2022 kesäkuussa Bulgariaan siirrettiin 17 nuorta lintua Espanjasta, jotka sijoitettiin aluksi laajaan totutustarhaan. Munkkikorppikotka on varmasti havaittu Suomessa neljästi, vuosina 2010, 2014, 2018 ja 2024. Tarhakarkuriksi luokiteltu havainto Ylivieskan Raudaskylästä noin 10.–24. kesäkuuta 1976 hylättiin Rariteettikomitean uudelleenkäsittelyssä 30. elokuuta 2008. Suomen ensimmäinen luonnonvaraisesti harhautunutta lintua koskeva havainto tehtiin 19. toukokuuta 2010 Mynälahdella Varsinais-Suomessa. Sieltä lintu jatkoi rannikkoa pitkin kohti itää ja ylitti rajan Vaalimaan raja-aseman kohdalta 21. toukokuuta 2010. == Elinympäristö == Vuoristot, korkeat alpit ja laajat metsäalueet. == Lisääntyminen == Pesä on tavallisesti puussa ja on valtava risupesä halkaisijaltaan 1,5–2 m. Pesintä tapahtuu helmi- huhtikuussa. Munii vain yhden munan, jota hautoo 50–62 vuorokautta. == Ravinto == Munkkikorppikotka on haaskalintu, joka syö myös kiinni saamiaan liskoja, isoja hyönteisiä yms. sekä huonokuntoisia lintuja ja nisäkkäitä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hongell, Harri 1978: Munkkikorppikotka Aegypius monachus* ensi kerran Suomessa. - Lintumies 4.1978 s. 143. LYL. * Luokka:Haukat
Maijaliisa Rauste-von Wright

Maijaliisa Rauste-von Wright (o.s. Rauste; s. 12. maaliskuuta 1936 Helsinki) on suomalainen kasvatustieteilijä ja professori. Rauste-von Wright toimi Tampereen yliopistossa kasvatustieteen apulaisprofessorina 1988–1996 ja Helsingin yliopistossa kasvatuspsykologian professorina 1996–2000. Hänen yhdessä miehensä Johan von Wrightin kanssa kirjoittamaansa konstruktivistista oppimiskäsitystä käsittelevää kirjaa Oppiminen ja koulutus, käytetään yleisesti yliopistojen ja korkeakoulujen oppikirjana. Rauste-von Wright oli perustamassa Helsingin yliopistoon 1999 alkanutta kasvatuspsykologian luokanopettajalinjaa. Opintolinja on siinä suhteessa poikkeuksellinen, että se suunniteltiin yhteistyössä opiskelijoiden kanssa. Vuodesta 2005 alkaen linjan johtajana on toiminut Kirsti Lonka. Rauste-von Wright on Suomen Tiedeseuran jäsen.http://scientiarum.fi/fin/wp-content/uploads/sites/2/2019/02/Ordinarie- ledam%C3%B6ter.pdf == Teoksia == * The image of man among Finnish girls and boys. Diss. 1975. * On the life process of Finnish adolescents. 1987. * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yliopistolainen-lehden artikkeli. Luokka:Suomalaiset kasvatustieteilijät Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Bulgaria Air

Bulgaria Air () on bulgarialainen kansallinen lentoyhtiö, joka lentää Euroopan lentoja. == Lentokohteet == *Itävalta: Wien *Belgia: Bryssel *Tšekki: Praha *Tanska: Kööpenhamina *Ranska: Pariisi *Saksa: Berliini, Frankfurt am Main *Irlanti: Dublin *Israel: Tel Aviv *Italia: Milano, Rooma *Alankomaat: Amsterdam *Portugali: Lissabon *Venäjä: Moskova *Espanja: Barcelona, Madrid, Málaga, Palma de Mallorca, Alicante *Sveitsi: Zürich *Yhdistynyt kuningaskunta: Lontoo, Manchester == Laivasto == thumb|Bulgaria Airin Embraer 190 Schipholin kansainvälisellä lentoasemalla. Laivaston keski-ikä heinäkuussa 2022 on 10,2 vuotta. Bulgaria Airin laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Airbus A319-100 2 — Airbus A320-200 5 — Embraer 190 4 — Yhteensä 11 0 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Bulgaria Air – kotisivut Luokka:Bulgarialaiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt
Aihiolääke

Aihiolääke () on lääkeaineen esimuoto, eli lääkeainemolekyylin ei-aktiivinen muoto, joka vasta elimistössä metaboloituu vaikuttavaksi lääkeaineeksi. Aihiolääkkeillä modifioidaan lääkeaineen fysikokemiallisia, farmaseuttisia ja biofarmaseuttisia ominaisuuksia tavoitteena esimerkiksi parantaa lääkeaineen rasvaliukoisuutta, vesiliukoisuutta, läpäisevyyttä solukalvon läpi tai hyötyosuutta. Aihiolääketeknologialla voidaan myös pidentää lääkeaineen vaikutusaikaa tai kohdentaa lääkeaineen vaikutusta esimerkiksi aivoihin tai syöpäsoluihin. Aihiolääke-teknologiaa voidaan soveltaa lääkkeen kaikkiin antoreitteihin ja -muotoihin (tabletti, liuos, voide, jne.). == Aihiolääkkeitä == * Useimmat kliinisessä käytössä olevat ACE:n estäjät (mm. enalapriili, kinapriili, ramipriili ja silatsapriili) ovat aktiivisen lääkeaineen rasvaliukoisia estereitä, jotka vapauttavat aktiivisen aineen imeytymisen jälkeen (enimmäkseen maksassa). * Avitsafonista muodostuu veressä diatsepaamia. * Beta-laktaamiantibiootit, kuten pivampisilliini ja bakampisilliini ovat ampisilliinin rasvaliukoisia estereitä. * Diasetyylimorfiini eli heroiini on morfiinin diasetyloitu johdos, josta aineenvaihdunnan seurauksena muodostuu morfiinia, 6-monoasetyylimorfiinia ja 3-monoasetyylimorfiinia. * Dipivefriini on adrenaliinin dipivaloyylijohdos, jota käytetään glaukooman hoidossa. * Erytromysiiniasistraatti on erytromysiinin aihiomuoto, joka imeytyy oraalisen annon jälkeen paremmin ja aiheuttaa vähemmän gastrointestinaalisia sivuvaikutuksia kuin erytromysiini. * Famsikloviiri hydrolysoituu elimistössä ja edelleen hapettuu maksassa tuottaen pensikloviiria. * Fenytoiinifosfaatti on ionisoituvan fosfaattiryhmänsä vuoksi fenytoiinia vesiliukoisempi aihiolääke, joka elimistön fosfataasien vaikutuksesta vapauttaa aktiivisen lääkeaineen nopeasti annon jälkeen. * Gammabutyrolaktonista sekä 1,4-butaanidiolista muodostuu veressä gammahydroksivoihappoa. * Kandesartaanisileksitiili muuttuu esterihydrolyysin kautta imeytymisen yhteydessä ruoansulatuskanavassa kandesartaaniksi. * Karisoprodolista muodostuu veressä meprobamaattia. * Kefpodoksiimiproksetiili on kefpodoksiimin aihiomuoto. * Kefuroksiimiaksetiili on kefuroksiimin aihiomuoto, jota voidaan käyttää oraalisesti. * Kodeiini metabolisoituu kodeiini-6-glukuronidiksi ja morfiiniksi. * Parkinsonin taudin hoidossa käytetty L-Dopa kulkeutuu aivoihin aktiivisen kuljetusmekanismin avulla ja dekarboksyloituu dopamiiniksi. * Lisdeksamfetamiinista muodostuu veressä deksamfetamiinia. * Nabumetoni hydrolysoituu maksassa aktiiviseksi 6-metoksi-2-naftyylietikkahapoksi, joka aikaansaa prostaglandiinin synteesiä estävän kipulääkevaikutuksen. * Protonipumpun estäjät eli happosalpaajat muuntuvat aktiiviseen muotoon vasta nieltynä vatsahappojen muuntaessa ne aktiiviseksi sulfenamidiksi tai sulfeenihapoksi. * Psilosybiini sekä psilasetiini metabolisoituvat psykoaktiiviseksi psilosiiniksi. * Valasikloviiri on asikloviirin L-valiiniesteri, joka imeytyy paremmin ja vapauttaa täydellisesti ja nopeasti aktiivisen asikloviirin imeytymisen jälkeen. == Lähteet == * Järvinen T, Rautio J, Niemi R: Aihiolääkkeet. Duodecim 24:2564–2568, 1997 *
Johan von Wright

Johan Magnus von Wright (31. maaliskuuta 1924 Helsinki – 30. huhtikuuta 2015 Kemiönsaari) oli suomalainen psykologian tutkija ja filosofi. Johan von Wright nimitettiin vuonna 1983 Helsingin yliopiston soveltavan psykologian professoriksi. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1942 (Tölö svenska samskola). Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1950 ja Oxfordin yliopistosta filosofian tohtoriksi 1955. Hän teki opintomatkoja Englantiin vuosina 1949, 1951–1953 ja 1963. Johan von Wright työskenteli Helsingin yliopiston psykologian laitoksen assistenttina 1952–1958. Hän oli Åbo Akademin psykologian dosentti vuodesta 1958 lähtien, ja Helsingin yliopiston psykologian dosentti vuodet 1960–1962. Svenska handelshögskolanin (Helsinki) psykologian apulaisprofessorina hän toimi vuonna 1960. Hän oli Turun yliopiston virkaatekevänä professorina 1958–1960 ja vuosina 1960–1983 professori sekä yhteiskunnallisen tiedekunnan dekaani vuosina 1969 ja 1973–1975. Hänellä oli Suomen Akatemian tutkijaprofessuuri 1975–1978. Helsingin yliopiston psykologian (erityisesti soveltavan psykologian) professorina hän oli vuodet 1983–1989. Hänellä oli useita luottamustehtäviä, hän toimi esimerkiksi Suomen psykologiliiton puheenjohtajana vuosina 1958–1967. Yhdessä toisen vaimonsa Maijaliisa Rauste- von Wrightin kanssa hän kirjoitti laajasti käytetyn tenttikirjan Oppiminen ja koulutus. Professori von Wright oli Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 1963, Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1974 ja Academia Europæan jäsen vuodesta 1991. Hän sai kunniatohtorin arvonimen vuonna 2008. Johan von Wright kuului suomalaiseen von Wright -aatelissukuun. Hänen isänsä oli jääkärimajuri ja metalliteollisuusyhdistyksen johtaja Sven von Wright. Filosofi Georg Henrik von Wright oli Johan Wrightin serkku.Finlands ridderskaps och adels kalender 1992, s. 672–673. Esbo 1991. ISBN 951-9417-26-5 Johan von Wrightin tytär on kasvatustieteen professori Moira von Wright ja poika on Åbo Akademin tietojenkäsittelytieteen professori Joakim von Wright. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset psykologit Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset skeptikot Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Academia Europæan jäsenet
Wampa

Wampat ovat kuvitteellisia olentoja George Lucasin Tähtien sota -elokuvassa ja -oheismateriaalissa. Wampat asuvat lumiplaneetta Hothilla. Ne väijyvät saalistaan loputtomilla lumikentillä ja syövät uhrinsa, joskus pakastavat ne. Wampat ovat suuria, valkoturkkisia ja sarvekkaita petoja. Imperiumin vastaiskun alkuperäisessä 1980 versiossa wampaa ei nähty kunnolla. Ainostaan osa vartalosta. Wamban pää nähtiin juuri ennen kuin se oli hyökkäämässä Luke Skywalkerin kimppuun. Vuonna 1997 Tähtien sodan alkuperäisen elokuvan 20-vuotisjuhlaksi muutoksia tehtiin elokuviin. Wampaa esimerkiksi muutettiin niin, että sen pää näyttää erilaiselta ja lisättiin kuva wampasta syömässä tauntaunia. Alkuperäinen lähikuva ennen kuin wampa hyökkää Luken kimppuun, säilytettiin eli se voidaan yhä nähdä uudemmissa versiossa esim vuoden 2004 DVD-julkaisussa, 2011 Blu-ray-julkaisussa sekä Disney+-suoratoistopalvelun 4K UHD-versiossa. Elokuvassa Imperiumin vastaisku yksi wampa surmasi tauntaunin, jolla Luke Skywalker ratsasti, ja raahasi pyörtyneen Luken luolaansa myöhemmin syötäväksi. Luke heräsi wampan synkässä luolassa pää alaspäin ja onnistui Voiman avulla saamaan valomiekkansa, vapautti itsensä, ja iski käden irti wampalta, joka yritti pysäyttää hänet. Luokka:Tähtien sodan olennot Luokka:Kuvitteelliset eläinlajit en:List of Star Wars creatures#Wampa sv:Lista över raser i Star Wars#Wampa
Maasusi

Maasusi eli termiittihyeena (Proteles cristata) on yksi neljästä hyeenalajista. Sillä on koiramainen ulkonäkö ja etukäpälissä viisi varvasta. Maasusi on yöeläin, jonka ravintoa ovat pääasiassa termiitit. Vaikka hyeenoilla yleisesti on nisäkkäistä vahvimmat leuat, maasusi ei käy haaskoilla eikä tapa suuria eläimiä johtuen sen muita hyeenoita heikommista leuoista ja pienemmästä koosta. Maasusi saa noin 2–4 pentua pentueessa ja kaksi pentuetta vuodessa. Nisäkäsnimistötoimikunta ehdotti vuonna 2008 lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi termiittihyeenaa.Proteles cristatus. Nisäkkäiden suomenkieliset nimet. Nisäkäsnimistötoimikunta. Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus.fi. == Ulkonäkö ja koko == Maasusi painaa 8–14 kg ja on 85–105 cm pitkä. Sen turkissa on mustia raitoja kellanruskehtavalla tai tummanruskealla pohjalla. Niskasta hännäntyveen kulkee tuuhea harja. Jalat ovat yleensä lähes kokonaan mustat, säärissä on vaakasuuntaisia epäsäännöllisiä raitoja. Muiden hyeenoiden tapaan maasusillakin on pidemmät etujalat kuin takajalat. Maasusi muistuttaa ulkonäöltään juovahyeenaa, mutta painaa vain neljänneksen sen painosta. Maasuden raidat ovat säännöllisemmät kuin juovahyeenan. == Levinneisyys ja elinympäristö == Maasutta esiintyy luonnonoloissa ainoastaan Afrikassa, jossa siitä on kaksi erillistä kantaa, eteläinen ja pohjoinen. Alueiden välillä on noin 1500 km välimatka. Levinneisyysalueet seurailevat Trinervitermes-suvun termiittien esiintymisaluetta. Maasudet elävät avoimilla ruohotasangoilla tai pensasaroilla, eivät metsissä eivätkä aavikoilla. Ne syövät termiittejä, ja tyydyttävät termiittien avulla myös nesteen tarpeensa, joten ne voivat elää alueilla joissa ei ole juomavettä saatavana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Termiittihyeena (maasusi) (Proteles cristatus) *iNaturalist: Termiittihyeena (Proteles cristata) *ITIS: Proteles cristata *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Proteles cristata Luokka:Hyeenat
Ruostepääsky

Ruostepääsky (Hirundo daurica) on haarapääskyä muistuttava pieni varpuslintu. Tunnetaan myös tieteellisellä nimellä Cecropis daurica. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 14–19 cm, siipien kärkiväli 24–32 cm ja paino 15–20 g. Habitukseltaan muistuttaa lähinnä haarapääskyä, mutta siivet hieman pyöreäkärkisemmät ja lyhyemmät, sekä pyrstö hieman lyhyempi. Väritys: päältä sinimusta, alta vaalea, yläperä vaalea, niska ruskea. Haarapääskyn tumma rintavyö puuttuu ruostepääskyltä. == Esiintyminen == Aasian keski- ja eteläosat, päiväntasaajan pohjoispuolinen Afrikka ja Euroopan eteläosat. Suomessa tavataan muuttoaikoina vuosittain. Ei ole pesinyt Suomessa. Euroopan pesimäpopulaatio kooltaan 41 000–132 000 paria. == Elinympäristö == Vuoristot ja rannikoiden jyrkänteet. Talvehtii Afrikan savanneilla ja avomailla sekä aavikoilla. == Lisääntyminen == Rakentaa pesän savesta ja ruohonkorsista kuten haarapääsky, varustettuna lyhyellä putkimaisella lentoaukolla. Pesä sijaitsee kalliojyrkänteessä, silloissa, moskeijoissa tms. ihmisen rakennelmassa. Munia on 3–5, ja molemmat puolisot hautovat 2 viikkoa. == Ravinto == Ruostepääskyn ravintoa ovat ilmameren hyönteiset ja muut selkärangattomat. Sadesäällä se voi poimia termiittejä maasta. Lintu seurailee mielellään kamelilaumoja niiden ulostekasoissa parveilevia kärpäsiä napsien. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Palmgren, Jörgen, Rauste, Visa & Salonen, Vesa 1978: Ruostepääsky Hirundo daurica* Lemlandin Lågskärillä. – Lintumies 4.1978 s. 144–145. LYL. *Kuvia ruostepääskyistä Luokka:Haarapääskyt
Mozilla Corporation

Mozilla Corporation on yhdysvaltalainen yhtiö, jonka omistaa Mozilla Foundation. Mozilla Foundation perusti sen 3. elokuuta 2005 vastaamaan käytännön työstä ohjelmistojen kehityksessä ja levittämisessä, sillä suuri osa Mozilla-projektissa mukana olevista on sen palkkalistoilla. Yhtiö vastaa myös julkaisemisesta ja markkinoinnista. Sen lisäksi se hoitaa yhteyksiä ulkopuolisiin yrityksiin, jotka tukevat Mozillaa rahallisesti. Vastapainona yleishyödylliselle säätiölle Mozilla Corporation on veronalainen yritys, mikä antaa suurempia vapauksia liiketoimiin. Mozilla Corporationilla oli vuonna 2018 noin tuhat täyspäiväistä työntekijää. Vuoden 2020 aikana se on erottanut noin kolmanneksen työntekijöistään.https://www.zdnet.com/article/mozilla-lays- off-250-employees-while-it-refocuses-on-commercial-products/ == Katso myös == * Mozilla Foundation == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tietoa Mozilla Corporationista Luokka:Ohjelmistoyhtiöt Luokka:Yhdysvaltalaiset yritykset
Coloretto

Coloretto on Michael Schachtin kehittämä ja Abacusspielen julkaisema korttipeli. 77 kortin pakka sisältää 63 värillistä korttia, 3 jokerikorttia, 10 "+2"-korttia sekä yhden lopetuskortin. Värikortteja on seitsemää eri väriä ja niissä on kameleontin kuva. Pelin tarkoituksena on hankkia pisteitä keräämällä mahdollisimman paljon kolmea väriä ja erikoiskortteja. ==Pelin kulku== ===Valmistelut=== Jokaiselle pelaajalle arvotaan yksi aloitusväri, joka ei saa olla sama kahdella pelaajalla. Aloituskortti ei myöskään voi olla "+2"-kortti tai jokeri. Pakka sekoitetaan ja asetetaan ylösalaisin pöydälle. Lopetuskortti laitetaan 15. alimmaiseksi pakkaan. Pöydälle asetetaan niin monta rivimerkkiä kuin on pelaajia. ===Kierros=== Vuoron aikana pelaaja saa: * nostaa kortin pakasta ja asettaa sen valitsemaansa riviin pöydällä TAI * nostaa yhden rivin pöydältä itselleen Kun rivissä on kolme korttia, siihen ei saa enää lisätä kortteja. Kierros loppuu, kun jokainen pelaaja on nostanut yhden rivin. Seuraavan kierroksen aloittaa se pelaaja, joka edellisellä kierroksella nosti viimeisen rivin. ===Pelin päättyminen=== Peli päättyy sen kierroksen loppuun, jonka aikana pakasta on vedetty lopetuskortti. ===Pisteenlasku=== Pelaaja saa kolmesta väristä pluspisteitä ja jokaisesta lisäväristä miinuspisteitä, molempia alla olevan pistetaulukon mukaan. Jokerikortin voi laskea haluamakseen väriksi ja jokaisesta "+2"-kortista saa ylimääräiset kaksi pistettä. Pelaaja, jolla on eniten pisteitä, voittaa. samanvärisiä kortteja pisteet 1 1 2 3 3 6 4 10 5 15 6 tai enemmän 21 ==Aiheesta muualla== * Lautapelaajat.net * Boardgamegeek Luokka:Erikoiskorttipakkaa käyttävät korttipelit Luokka:Perhekorttipelit
August Jacob Liebeskind

August Jacob Liebeskind (1758–1793) oli saksalainen pastori, kirjailija ja Johann Gottfried von Herderin lasten kotiopettaja. Hän nai 1788 Amalie Wielandin, Christoph Martin Wielandin nuorimman tyttären. Liebeskind kirjoitti monia satuja, joista osa julkaistiin Wielandin kokoelmassa Dschinnistan. Liebeskindin satu Lulu, oder die Zauberflöte () toimi joidenkin oopperoiden ja näytelmien pohjana: *Das Sonnenfest der Braminen (musiikki: Wenzel Müller, libretto: Karl Friedrich Hensler, kantaesitys: Wien, 1790) *Kaspar, der Fagottist, oder: Die Zauberzither (musiikki: Wenzel Müller, libretto: Joachim Perinet, kantaesitys: Wien, 11. heinäkuuta 1791) *Die Zauberflöte (Taikahuilu) (musiikki: Wolfgang Amadeus Mozart, libretto: Emanuel Schikaneder, kantaesitys: Wien, 30. syyskuuta 1791) == Aiheesta muualla == * Kirjallisuusluettelo Saksan kansalliskirjaston sivuilla Liebeskind, August Jacob Liebeskind, August Jacob Liebeskind, August Jacob
Riste

Riste on Kokemäellä sijaitseva kylä. Kylässä toimi kevääseen 2018 koulu, jossa opetettiin peruskoulun 1–6 luokkia.Simula, Timo: Satakunnan Kansa , 11.12.2017, viitattu 14.11.2018 Ristellä toimii kylätoimikunta, Risten Praasu ry, sekä vapaaehtoinen palokunta. Siellä sijaitsevat myös JM-rata, motocrossrata ja Suomen Viljavan viljavarasto. ==Risten rautatieasema== Risten kautta kulkee Tampereen ja Porin välinen rautatie. Risten rautatieasema (lyhenne Rte) valmistui Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan junaliikenteen alkamisen aikaan vuonna 1895, samanlaisena kuin esimerkiksi Nokian, Siuron, Karkun ja Nakkilan asemat samalla rataosalla. Kansalaissodan aikana vuonna 1918 asemarakennus yritettiin polttaa, mutta silloisen asemapäällikön rouva sai aikeen estetyksi; samaan aikaan kuitenkin läheinen Pahakosken rautatiesilta räjäytettiin ja Peipohjan, Kokemäen ja Kyttälän asemarakennukset poltettiin. Risten asemalta rakennettiin sivuraiteet sorakuopalle pääradan rakentamisen aikoihin ja edelleen voimalaitokselle vuonna 1919 sekä viljavarastolle vuonna 1938. Asemarakennuksen ulkonäköä muutettiin vuosina 1947 ja 1952. Riste ja Peipohja esiintyivät 1900-luvun alkupuolella kaavailtuina vaihtoehtoisina risteysasemina, kun Helsingistä suunniteltiin uutta rautatietä Loimaan kautta Satakuntaan. Risten asema jäi vuonna 1966 valmistuneen rataoikaisun vuoksi sivuun uudesta ratalinjasta, jolla avattiin samanniminen seisake ja jolta rakennettiin viljavarastolle uusi pistoraide. Vanha asemarakennus purettiin 1970-luvun alussa, henkilöliikenne Risten seisakkeella lopetettiin vuonna 1983 ja liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1999. Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat(2. painos), s. 125. Helsinki: Karttakeskus, 2010. ==Lähteet== Luokka:Kokemäen kylät Luokka:Satakunnan maakunnan entiset taajamat
Onotoa

Onotoa on Kiribatin Gilbertsaariin kuuluva atolli Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu eteläisiin Gilbertsaariin. Onotoa sijaitsee 65 kilometriä Tamanasta pohjoiseen. http://www.oceandots.com/pacific/gilbert/onotoa.php Atollin pinta- ala on noin 16 km² ja asukasluku oli 1 393 vuonna 2015. http://www.janeresture.com/onotoa/index.htm Yleisimmän teorian mukaan brittiläiset löysivät Onotoan 1826. Samana vuonna atollin näki yhdysvaltalainen kapteeni Chase. Onotoalla on lentokenttä. http://www.world- airport-codes.com/kiribati/onotoa-5476.html == Lähteet == Luokka:Kiribatin saaret
Purolan seisake

Purolan seisake (, ) on entinen Suomen rataverkon liikennepaikka Järvenpään Purolassa. Seisake avattiin 1. tammikuuta 1922, silloin varsin syrjäiselle seudulle, jonka kasvulle liikennepaikalla oli keskeinen merkitys. Paikalle rakennettiin vaatimaton puinen laiturirakennus. Vuonna 1978 Purolasta tuli miehittämätön seisake. Nykyiset laiturit rakennettiin vuonna 1998. Vuonna 2007 Purola lakkautettiin omana rautatieliikennepaikkana ja se yhdistettiin osaksi Järvenpään rautatieliikennepaikka. Järvenpään neljästä seisakkeesta Purolan seisake oli vähiten käytetty. Se muodostuu kahdesta reunalaiturista. Henkilöliikenteen pysähdykset seisakkeella lopetettiin aamuyöllä 27. maaliskuuta 2016. Samaan aikaan lakkautetun Nuppulinnan seisakkeella järjestettiin mielenosoitus. Purolalaiset kokivat, että julkiset kulkuyhteydet Purolaan olivat jo valmiiksi huonot ja junayhteyden lakkauttaminen olisi ollut siksi kohtuutonta.Purolan seisakkeelta nousi vuonna 2004 noin 32 000 junamatkustajaa, mikä oli noin 40 % edellistä vuotta enemmän. Lokakuussa 2014 tehdyn laskelman mukaan Purolan seisaketta käytti 129 matkustajaa arkivuorokaudessa (nousijat ja poistujat yhteensä). Helsinkiin liikennöitiin raiteelta 1 ja Riihimäelle raiteelta 2. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Vaunut.org: kuvia Purolasta Luokka:Järvenpään rautatieliikennepaikat Luokka:Järvenpään historia Luokka:Uudenmaan lakkautetut rautatieliikennepaikat
Tamana (Kiribati)

Tamana on pienin Kiribatin Gilbertsaarista Tyynellä valtamerellä. Tamanan pinta-ala on noin 4,8 km² ja väkiluku oli 1 104 vuonna 2015.http://www.janeresture.com/tamana/index.htm Atolli sijaitsee eteläisillä Gilbertsaarilla, 70 kilometriä Onotoasta kaakkoon ja 86 kilometriä Aroraelta luoteeseen.http://www.oceandots.com/pacific/gilbert/panorama.php Tamanalla ei ole laguunia. == Lähteet == Luokka:Kiribatin saaret
Arotasku

Arotasku (Oenanthe isabellina) on kivitaskua muistuttava pieni varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 15–16½ cm, siipien kärkiväli 27–31 cm ja paino 27–33 g. Ulkonäöltään se on kuin syyspukuinen kivitasku. Sukupuolet ovat samanvärisiä. == Levinneisyys == Arotasku elää Kaakkois-Euroopasta Keski- Aasiaan. Se talvehtii Afrikassa ja Intiassa. Suomessa lajin ensimmäinen varmistettu havainto on tehty 8. syyskuuta 1977 Siikajoen Tauvossa. Arotaskua tavataan Suomessa nykyisin vuosittain. == Elinympäristö == Avoimet lyhytvartista ruohoa kasvavat arot ja puoliaavikot. == Lisääntyminen == Pesä maakolossa, usein jyrsijän, joskus mehiläissyöjän vanhassa pesässä. Pesä on rakennettu kuivista korsista, juurista ja karvoista, vuorattu höyhenillä ja karvoilla. Munia on 5–6, joita naaras hautoo noin 12 päivää. == Ravinto == Arotasku on hyönteissyöjä, ja sille maistuvat varsinkin muurahaiset ja muut pistiäiset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Alanen, Markku, Tiussa, Jouko & Kapanen, Matti 1984: Arotasku Oenanthe isabellina Kontiolahdessa. – Lintumies 3.1984 s. 130–131. LYL. * Haataja, Kari, Kaarto, Ilari & Tynjälä, Matti 1980: Arotasku Oenanthe isabellina* ensi kertaa Suomessa. – Lintumies 4.1980 s. 175–176. LYL. * Luokka:Kivitaskut
Hämeentie 38

Hämeentie 38 on suomalaisen rockyhtyeen Jussi & The Boysin studioalbumi. Rhythm and blues- ja countrytyylisistä käännöskappaleista koostuvan albumin kaikki suomenkieliset sanoitukset on tehnyt Juice Leskinen. Albumin 15:stä kappaleesta peräti viisi on alun perin ”pub rockin kummisedäksi” kutsutun englantilaisen Mickey Juppin tuotantoa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Eero Raittinen – laulu * Jussi Raittinen – laulu, kitara, rytmikitara * Nono Söderberg – kitara * Jukka Hakoköngäs – kosketinsoittimet * Måns Groundstroem – bassokitara * Kalle Fält – saksofonit * Hannu Lemola – rummut, lyömäsoittimet, rototomit * Eero Lupari – kitara * Juhani Aaltonen – tenorisaksofoni * Kaj Westerlund – piano, moog, mersey- kitara, string-kitara * Unto Torniainen – congat * Timo Vakkilainen – kitara, mandoliini * Olli Haavisto – kitara, steel-kitara * Ahti Marja-aho – viulu, kitara, western-swing fiddle * Teuvo Lampinen – piano * Juha Tikka – bassokitara * Markku Luukkanen – rummut * Kaj Westerlund – ravintolaurku, Shadows-kitara, konserttopiano, moog, piano * Pekka Tammilehto – kitara * Antti Tammilehto – bassokitara, kitara * Aimo Hakala – rummut, lyömäsoittimet, congat * Kalle Lae – kitara ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Rytmimusiikin Syke: Hämeentie 38 Luokka:Vuoden 1980 albumit Luokka:The Boysin albumit
Carmenère

Carmenère-rypäle on alun perin kotoisin Médocin alueelta Ranskasta, jossa se oli paljon käytetty rypälelajike 1800-luvulla. Sitä pidettiin pitkään Merlot- lajikkeena, mutta nykyisin Carmenère on kuitenkin tunnistettu omaksi rypäleekseen, ja siitä tehnyt viinit myydään joko nimellä Carmenère tai Grande Vidure. Phylloxera–viinikirva hävitti lajikkeen Ranskasta täysin 1890-luvulla. Chile, jonne rypäle tuotiin 150 vuotta sitten, on ainoa maa maailmassa, missä lajike on säilynyt. Carmenère ei täysin sovellu pitkään pullokypsytettävien viinien rypälelajikkeeksi. Parhaimmillaan siitä tehty viini on useimmiten 2–5 vuoden ikäisenä. Parhaimpana Carmenère-alueena pidetään Colchaguan laaksoa, joka sijaitsee Chilessä noin 130 km etelään Santiagosta. Rypäle viihtyy ja antaa parhaan sadon leudon välimerellisessä ilmastossa.Drinkkiklubi: Arboleda Carmenère Maaperän tulisi olla hedelmällistä savensekaista lietemaata. Myös savensekainen hiekkamaa käy. Carmenère-viinin tuoksu on runsas, yrttinen ja rehevä, sekä aina voimakas. Kaikkia Carmenère-viinejä yhdistää runsas ja täyteläinen, lämmin, hieman mausteinen, pehmeä, mehevä, pitkä maku. == Lähteet == Luokka:Viinirypälelajikkeet
MacBook

MacBook on Applen valmistama mallisto kannettavia Macintosh-tietokoneita. MacBook-mallisto julkaistiin 16. toukokuuta 2006. MacBook suunniteltiin korvaamaan iBook G4-mallisto. MacBook on rakennettu Intel Core 2 Duo -suorittimen ympärille ja se on saatavilla kolmena eri kokoonpanona: 2.1 GHz ja 2.4 GHz malleina valkoisella kotelolla sekä mattamustana 2.4 GHz mallina. Jokainen kokoonpano on varustettu näytön yläreunassa sijaitsevalla iSight- kameralla ja magneettisella kannen lukolla. MacBook on suorituskykyisemmän MacBook Pro -malliston sisarmallisto. Toinen sisarmalli on MacBook Air. Näyttö on MacBookeissa 13,3 tuuman (33,8 cm) TFT-näyttö, jonka resoluutio on 1280 x 800 pikseliä. Apple poisti MacBook White:n mallistostaan 27. toukokuuta 2009. == Mallisarjan vaiheet == Lokakuussa 2008 Apple uudisti 13-tuuman MacBook- mallin. Uusitun MacBookin runko on kaiverrettu alumiinista, ja siinä on LED- taustavalaistu näyttö. Kesäkuussa 2009 Apple päivitti kannettavat tietokoneensa. Alumiininen 13,3 tuuman kannettava siirtyi Macbook Pro tuoteperheen sisälle ja tavallista Macbookia on saatavilla vain polykarbonaattikuorilla. Samalla malliston prosessoriin, näyttöön ja näppäimistöön tuli pieniä muutoksia. Lokakuussa 2009 Apple päivitti polykarbonaattikuorisen MacBookin alumiinimallistosta tutulle Unibody- kuorelle, joka tosin edelleen on valmistettu polykarbonaatista. Samalla malli sai myös Pro-perheestä tutun uuden akun, jonka luvattu kestoaika on seitsemän tuntia. Toukokuussa 2010 Apple päivitti MacBookia. 7 tuntia kestävä akku vaihtui 10 tuntia kestävään akkuun, prosessori 2.4 GHz Intel Core 2 Duo:hon. Myös näytönohjain vaihtui Nvidia GeForce 320M, jossa oli 256MB sisäistä muistia. Koneen mukana toimitettiin Mac OS X 10.6.3. Luokka:Applen tietokoneet Luokka:Kannettavat tietokoneet
Sirpa Lane

Sirpa Lane (oik. Salo; 1952 Turku – 1999 Formentera) oli suomalaissyntyinen näyttelijä ja malli. Hänet löysi alun perin Ruotsissa ohjaaja ja valokuvaaja David Hamilton. Elokuvaura vaikutti alussa lupaavalta: Roger Vadim nimesi Salon ”uudeksi Brigitte Bardot’ksi”. Lanen tunnetuimpia rooleja ovat aatelisnainen Walerian Borowczykin elokuvassa La Bête ja Roger Vadimin elokuvan Charlotte nimirooli. Lane lähti ulkomaille jo nuorena ja saavutti kulttimainetta Ranskassa ja Italiassa, mutta jäi kotimaassaan varsin tuntemattomaksi elokuvasensuurin takia. Lanen elokuvia nähtiin Suomessa ensimmäistä kertaa valkokankaalla vasta Suomen elokuva-arkiston sarjassa syksyllä 2006. Vuonna 1982 Sirpa Lane esiintyi Playboy-lehden ranskalaisen painoksen elokuun numeron kansikuvassa. Lanen elokuva-uran hiipuessa 1980-luvulla alan varjopuolet synkensivät sekä hänen työ- että yksityiselämäänsä. Hän sairastui AIDSiin ja menehtyi 46-vuotiaana.Jyrki Hämäläinen: Neitsytöljy, s. 12–16 Viimeisinä vuosinaan Lane antoi suomalaisille aikakauslehdille useita haastatteluja, joissa hän puhui avoimesti taudistaan. == Filmografia == * Fluff (1974) * La jeune fille assassinée aka. Charlotte (1974) * Pedon vallassa (1975) * Nazi Love Camp 27 – hakaristi kohdussa (Nazi Love Camp 27, 1977) * Malabestia (1978) * Papaya, Love Goddess of the Cannibals (1978) * La bestia nello spazio (1980) * Trois filles dans le vent (1981) * The Secret Nights of Lucrezia Borgia (1982) * Exciting Love Girls (1983) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset mallit Luokka:Ranskansuomalaiset Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Walerian Borowczyk

Walerian Borowczyk (21. lokakuuta 1923 Kwilcz, Puola – 3. helmikuuta 2006 Pariisi) oli puolalainen elokuvaohjaaja. Hänen maineensa on vaihdellut eri aikoina melkoisesti. Hän aloitti työnsä animaation parissa ja eteni siitä erotiikkaan. Ohjaajalle ovat ominaisia suljetut todellisuudet, joissa esineilläkin tuntuu olevan sielu. == Lähteet == == Aiheesta muualla== * Luokka:Puolalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Columbia Games

Columbia Games Inc. on kanadalainen rooli- ja strategiapelien julkaisija. ==Tuotantoa== *HârnMaster-roolipeli *HârnWorld-pelimaailma *Blockgames- strategiapelisarja == Aiheesta muualla == *Columbia Gamesin kotisivu *Hârn- keskustelufoorumi Luokka:Lautapelien valmistajat Luokka:Roolipelikustantamot
Dinant

Dinant on Belgian kunta Namurin provinssissa, Valloniassa. Se sijaitsee Maasjoen rannalla. 1\. tammikuuta 2006 Dinantin väkiluku oli 13 012\. Pinta- ala on 99,80 km², joten asukkaita on 130 neliökilometriä kohden. == Dinantilaisia henkilöitä == * Joachim Patenier, taidemaalari * Georges Pire, Nobelin rauhanpalkinnon saaja * Adolphe Sax, saksofonin keksijä ==Ystävyyskaupungit== * Disneyland Paris, Ranska * Dinan, Ranska * Caldas da Rainha, Portugali * Hoddesdon, Yhdistynyt kuningaskunta * Chios, Kreikka * Cagayan de Oro, Filippiinit == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut , , Luokka:Namurin kunnat
Sampo (lehti)

Sampo on Saarijärvellä ilmestyvä paikallislehti. Lehti ilmestyy kerran viikossa torstaisin. Sampo-lehden levikki oli 4 872 vuonna 2016 ja sen levikkialue käsittää Saarijärven lisäksi Kannonkosken kunnan. Sampoa julkaisee Keski-Suomen Media Oy, ja sen vastaava päätoimittaja on Marja Tarvainen. Lehti on poliittisesti sitoutumaton. Sampo alkoi ilmestyä vuonna 1943. Kustantajina olivat Lanneveden Sampo-Nuorisoseura ja Lanneveden Työväen yhdistys. Perustamisen puuhamiehenä ja lehden vastaavana toimittajana oli Eeti Hänninen. Lehteä painettiin 350 kappaletta ja se jaettiin ilmaiseksi 8-sivuisena. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Sampolehti Luokka:Saarijärvi Luokka:Suomalaiset paikallislehdet
Pico de Orizaba

Pico de Orizaba (tai Citlaltépetl) on Meksikon korkein ja Pohjois-Amerikassa kolmanneksi korkein vuori. Tulivuori on tällä hetkellä horrostilassa, muttei lopullisesti sammunut; viimeinen purkaus tapahtui vuonna 1846, sitä aiemmin vuosina 1687, 1613, 1569, 1566 ja 1545. F. Maynard ja William F. Raynolds valloittivat vuoren vuonna 1848. == Katso myös == * Luettelo suurimmista prominensseista * Luettelo maiden korkeimmista kohdista == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Meksikon tulivuoret Luokka:Pohjois-Amerikan vuoret
Jani Sointula

Jani Sointula on suomalainen pokeriammattilainen. Sointula voitti Monte Carlo Millions -turnauksen vuonna 2004 voitettuaan ystävänsä Juha Helpin lopun kaksinpelissä. Kolmanneksi sijoittui Phil Ivey. Sointula ansaitsi voitostaan 400 000 dollaria. World Poker Tourin Pariisin osakilpailussa kesäkuussa 2006 Sointula oli toinen tanskalaisen Christian Grundtvigin voittaessa, kolmanneksi sijoittui Suomen Thomas Wahlroos. Kakkostilastaan Sointula sai 356 250 euroa eli 452 438 dollaria. European Poker Tourilla Sointula on ollut parhaimmillaan neljäs elokuussa 2011 Tallinnassa. Rob Hollinkin voittamassa Monte Carlon EPT- finaalissa maaliskuussa 2005. World Series of Pokerin pääturnauksessa 2005 Sointula oli rahasijoilla (198.). Vuonna 2012 hän oli WSOPE:n Majestic Super High Rollerissa kuudes. Joulukuussa 2014 Sointula voitti Prahassa Prague Poker Festivalilla "€ 10,000 + 600 King's Casino Pot Limit Omaha - High Roller"-turnauksen voittaen 132 300 euroa. Syyskuussa 2018 Sointulan pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,8 miljoonaa dollaria. Internetissä Sointula on pelannut nimimerkillä Hellraiser. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Jani Sointula - pokeriturnausvoitot * Jani Sointulan videohaastattelu 24.10.2009 Luokka:Suomalaiset pokerinpelaajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Hirvi, älä tule tielle

Hirvi, älä tule tielle on suomalaisen laulajan Jussi Raittisen vuonna 1984 ilmestynyt kuudes sooloalbumi. == Kappaleet == Kaikki sovitukset Eero Lupari. # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Jussi Raittinen – laulu, taustalaulu ja kazoo * Eero Lupari – sähkökitara, akustinen kitara, Yamaha DX7 ja taustalaulu * Antero Jakoila – akustinen kitara, slide-kitara ja mandoliini * Juha Tikka – bassokitara * Tomi Parkkonen – rummut ja lyömäsoittimet === Vierailevat muusikot === * Antti Hytti – kontrabasso * Hillel Tokazier – piano * Aaro Kurkela – harmonikka * Heikki Jäntti – huuliharppu * Antero Priha – trumpetti * Mircea Stan – pasuuna * Risto Pensola – klarinetti, alttosaksofoni * Irina Milan – laulu, taustalaulu * Esa Nieminen – taustalaulu * Jokke Seppälä – taustalaulu == Aiheesta muualla == * Rytmimusiikin Syke: Hirvi, älä tule tielle Luokka:Vuoden 1984 albumit Luokka:Jussi Raittisen albumit
Victoria Silvstedt

Karin Victoria Silvstedt (s. 19. syyskuuta 1974 Skellefteå) on ruotsalainen valokuvamalli, näyttelijä, laulaja ja julkisuuden henkilö.Victoria Silvstedtin virallinen kotisivu, victoriasilvstedt.com, 8. toukokuuta 2010. == Elämäkerta == Silvstedt tuli vuonna 1993 toiseksi Fröken Sverige -kauneuskilpailussa. Hän oli joulukuun 1996 Playboy-lehden Playmate of the MonthPlayboy, joulokuu 1996. ja vuoden 1997 Playmate of the Year.Playboy, kesäkuu 1997. Silvstedt on tehnyt menestyksekästä mallinuraa, hän on työskennellyt mm. Chanelille, Christian Diorille, Loris Azzarolille, Givenchylle, Valentinolle ja Giorgio Armanille.Lifestyle Asia, lifestyleasia.com, 10. joulukuuta 2008. Hän on Guess-merkin keulahahmo ja esiintyi muun muassa Claudia Schiffer ja Anna Nicole Smith.Iltalehti, 22. elokuuta 2008. Hän esiintyi myös italialaisessa ja ranskalaisessa Onnenpyörä-ohjelmassa. == Diskografia == === Albumit === * Girl on the Run (1999) === Singlet === * Hello Hey (1999) * Rocksteady Love (1999) * Party Line (1999) * Saturday Night (2010) == Valikoitu filmografia == * BASEketball (1998) * Naken (2000) * Ivans XTC (2002) * Boat Trip (2002) * Victoria Silvstedt: My Perfect life (2008) (Victoria Silvstedtin täydellinen elämä) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Silvstedtin virallinen kotisivu * * Victoria Silvstedt Playboy.com:issa Luokka:Ruotsalaiset mallit Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Playboyn Playmatet Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rust (yhtye)

RUST on suomalainen vuosina 2001–2011 vaikuttanut vaihtoehtometalliyhtye Helsingistä. Heidän debyyttialbuminsa Softly julkaistiin elokuussa 2004 ja se saavutti vähäistä listamenestystä. YleX valitsi Softlyn viikon albumiksi elokuussa 2004. Laulaja/basisti Mikko Herranen on äänittänyt ja tuottanut kaikki yhtyeen levytykset mukaan lukien kolme albumia, kaksi EP:tä sekä viisi singleä. ==Jäsenet== * Mikko Herranen – laulu, basso * Arto "Zenko" Kuronen – kitara, laulu * Kimmo "kN" Nissinen – kitara, laulu * Rainer "Raikku" Tuomikanto – rummut ==Entiset jäsenet== * Atte Sarkima – rummut * Antti Leminen – rummut * Risto Niinikoski – rummut * Mikko Kaakkurinniemi – rummut * Jura Sarlin – basso ==Diskografia== Nimi Julkaisupäivä Levy-yhtiö The Black EP July 8, 2003 RUST/TCM Miss You -single January 26, 2004 TCM Ordinary World -single May 7, 2004 TCM Softly August 13, 2004 TCM Levottomat 3 Soundtrack January 16, 2004 Poko Pray -single September 3, 2004 Edel Records Slave -single July 27, 2005 TCM Away -single June 8, 2006 92dawn Songs of Suffocation August 30, 2006 92dawn Scars -EP June 4, 2007 92dawn Dark Deep Times July 17, 2010 RUST ==Videografia== * I Don't Belong – Tuuliajolla 2006 * Ordinary World 2004 * Hate Me – Live @ Nosturi 2004 * Down 2003 == Aiheesta muualla == *RUST virallinen sivusto *RUST Myspace Luokka:Suomalaiset alternative metal -yhtyeet Luokka:Post-grunge-yhtyeet
Manchesterin lentoasema

Manchesterin lentoasema () on Ison-Britannian neljänneksi suurin lentoasema ja suurin Lontoon ulkopuolella sijaitseva lentoasema. Se sijaitsee Cheshiren ja Suur-Manchesterin rajalla. Lentoasema avattiin vuonna 1938, ja alun perin sen nimi oli Ringway Airport. Vuosina 1975–1986 lentoaseman nimi oli Manchesterin kansainvälinen lentoasema. Lentoasema on bmin ja British Airwaysin Atlantin välisten lentojen tukikohta. Lentoasemassa on kolme terminaalia. Terminaalit 1 ja 3 ovat samassa rakennuksessa, ja ovat yhdistetty käytävällä. Terminaalit 1 ja 2 on yhdistetty kävelysillalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Manchesterin lentoasema – Viralliset kotisivut *Yhdistyneen kuningaskunnan ilmailukäsikirja – Manchesterin lentoasema Luokka:Englannin lentoasemat Lentoasema
Swiss Re

Swiss Re on jälleenvakuutusyhtiö, jolla on 180 metriä korkea pilvenpiirtäjä 30 St Mary Axe Lontoon Cityssä. Vuonna 1863 perustettu yhtiö toimii nykyään yli 30 maassa. == Katso myös == * Luettelo Sveitsin pörssissä noteeratuista yhtiöistä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Swiss Ren kotisivut Luokka:SMI- indeksi Luokka:Jälleenvakuutusyhtiöt Luokka:Sveitsin finanssipalveluyhtiöt Luokka:Sveitsiläiset pörssiyhtiöt Luokka:SLI-indeksi