Sigrid Elmblad

Sigrid Agneta Sofia Elmblad, o.s. Pettersson (28. toukokuuta 1860 Tukholma, Ruotsi – 23. toukokuuta 1926Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja kääntäjä. Hän käytti myös nimimerkkiä Toivo. ==Biografi== Elmblad vanhemmat olivat Abraham Pettersson (1824–1866) ja Elma Edvina Rosalie (Rosa) af Heurlin. Isä työskenteli yli-intendentinvirastossa ja kuului Kaarle XV:n lähipiiriin, isänisä oli Abraham Zacharias Pettersson, jonka isoisä taas oli hovisaarnaaja Abraham Pettersson. Musikaalisen äidin isä oli suomalainen valtioneuvos Carl Edvard af Heurlin. Perheen isä kuoli kun Sigrid oli kuusivuotias, ja Sigrid vietti suuren osan lapsuusvuosistaan sukulaisten luona Suomessa. Hän solmi avioliiton 1888 oopperalaulaja Johannes Elmbladin (1853–1910) kanssa. Heille syntyi kaksi tytärtä. Sigrid Elmblad asui Tukholmassa, mutta vuodesta 1888 hän oleskeli miehensä kanssa jaksoittain useita vuosia ulkomailla tämän uran vuoksi. Elämä eristyksissä ruotsalaisesta elämästä esti Elmbladin kirjallisen läpimurron, mutta Elmbladit seurustelivat Richard Wagnerin lähipiirissä, ja sitä kautta Elmblad sai tehtäväkseen kääntää ruotsiksi Wagnerin oopperoiden librettoja. Hänen kääntäminään niitä esitettiin Tukholman kuninkaallisessa oopperassa vuoteen 1955, jolloin esityskieleksi tuli saksa. Niillä on kuitenkin teksteinä ollut suuri merkitys ruotsalaisille oopperanharrastajille, jotka eivät aina päässeet katsomaan näyttämöesityksiä. Elmblad kirjoitti paljon musiikista, myös Wagnerista, ja Jenny Lindin elämäkerran. Lind kuului heidän perheystäviinsä. Puolisonsa kuoltua 1910 Elmblad palasi Ruotsiin. Hän kirjoitti ja teki käännöstyötä kirjankustantamoille. Elmbladin runoja ilmestyi 1880-luvulta alkaen kirjallisissa kalentereissa, ja 1885 ilmestyi runokokoelma Vind för våg. 1880-luvun puolivälissä hän alkoi työskennellä Dagens Nyheterissä ja oli myös Svenska Familj-Journalenin toimitussihteeri. Vuonna 1928 ilmestyi runokokoelma Dröm och längtan. Hän liittyi mukaan Nya Iduniin ja oli sen puheenjohtaja 1918–1921. Hän tutustui siinä tehtävässä ruotsalaisen naisliikkeen merkittäviin edustajiin, joista Ellen Keystä tuli hänelle tärkeä esikuva. ==Teokset== Elmbladin kertomuksia on julkaistu suomeksi kokoelmissa: *Haltijan satuja ja tarinoita K. E. Holm 1901 * Tyttöjen kirja. II Karisto 1919 *Aarteiden kirja : 1, Souda, souda Sorolaan. WSOY 1956 * Tarua ja totta, Porvoo : WSOY 1962 ;Kaunokirjallisuus * Vind för våg: dikter och skisser. Stockholm: Svenska familj-journalen. 1885 * Mot sin lycka: berättelse. Iduns romanbibliotek ; 15. Stockholm: Idun. 1897 * Fru grefvinnan: berättelse. Iduns romanbibliotek ; 29. Stockholm: Idun. 1902. Libris 2289543 * Dröm och längtan: dikter. Uppsala: Almqvist & Wiksell. 1928 ;Lasten- ja nuortenkirjallisuus * Ljusa skyar: sagor och berättelser. Stockholm: Sv. Familj-journ. 1886. * Sommarby och vinterskär. Stockholm: Skoglund. 1907. * Vi små i en vrå: samlade sagor i urval. Stockholm: Svithiod. 1910. * Rosengull. 1912 : saga. Stockholm: Folkskolans barntidning. 1912. * Ormkungen och andra sagor. Barnbiblioteket Saga, 99-0448970-X ; 83. Stockholm: Svensk läraretidning. 1921. * En fågel sjöng: samlade sagor i original och bearbetning. Uppsala. 1922 * Jag-ska-bara- landet. Göteborg: Melin. 1925. ;Muuta * Emil Sjögren in memoriam. Stockholm: C. A. V. Lundholm. 1918 *Jenny Lind: en livsstudie. Uppsala: Lindblad. 1920 Svenska kvinnor, 99-1307890-3 ; 1. *Hans Sachs. Stockholm. 1914. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * birger Scholdström: Sigrid Elmblad (Toivo). Idun 9.9.1892 nro 37 Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Ruotsalaiset kielenkääntäjät Luokka:Ruotsalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet