Neuvostotasavalta

Neuvostotasavalta, pidemmin sosialistinen neuvostotasavalta (lyh. SNT) oli muodollisesti suvereeni osa laajempaa kokonaisuutta Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoa, lyhennettynä Neuvostoliittoa. Liittovaltion hajotessa 1991 neuvostotasavaltoja oli käytännössä 15, joista jokaisessa oli oma kommunistinen puolueensa lukuun ottamatta Venäjän sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa (SFNT) aina vuoteen 1990. Neuvostoliiton perustuslain mukaan neuvostotasavalloilla oli oikeus erota Neuvostoliitosta. Käytännössä tämä oli mahdotonta, mutta neuvostovallan heikennyttyä ja ennen kaikkea konservatiivisten kommunistien vallankaappauksen epäonnistuttua 1991 SNT:t pääsivät itsenäistymään Neuvostoliitosta, jonka purkanut sopimus 11 SNT:n välillä synnytti alueellisen järjestön, Itsenäisten valtioiden yhteisön. == Nimi == Monissa kielissä koko nimen sanajärjestys on toisin kuin suomessa, kuten englannissa Soviet socialist republic (SSR), venäjässä советская социалистическая республика (ССР), sovetskaja sotsialistitšeskaja respublika (SSR) ja virossa nõukogude sotsialistlik vabariik (NSV) eli ”neuvostojen sosialistinen tasavalta”. == Neuvostoliiton neuvostotasavallat == Tunnus Nimi Lippu Pääkaupunki Viralliset kielet Perustettu Liittyi Suvereniteettijulistus Itsenäistyi Väestö (1989) Väestö. % Pinta-ala (km2) (1991) Pinta-ala % Itsenäinen valtio ja "de facto" -valtiot Järjestys Armenian sosialistinen neuvostotasavalta Jerevan armenia, venäjä 13 Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta Baku azeri, venäjä 7 Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta Minsk valkovenäjä, venäjä 3 Viron sosialistinen neuvostotasavalta Tallinna viro, venäjä 15 Georgian sosialistinen neuvostotasavalta Tbilisi georgia, venäjä 6 Kazakstanin sosialistinen neuvostotasavalta Alma-Ata kazakki, venäjä 5 Kirgisian sosialistinen neuvostotasavalta Frunze kirgiisi, venäjä 11 Latvian sosialistinen neuvostotasavalta Riika latvia, venäjä 10 Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta Vilna liettua, venäjä 8 Moldavian sosialistinen neuvostotasavalta Chișinău moldova, venäjä 9 Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta Moskova venäjä 1 Tadžikistanin sosialistinen neuvostotasavalta Dušanbe tadžikki, venäjä 12 Turkmenistanin sosialistinen neuvostotasavalta Ašgabat turkmeeni, venäjä 14 Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta Kiova ukraina, venäjä 2 Uzbekistanin sosialistinen neuvostotasavalta Taškent uzbekki, venäjä 4 ===Lyhytikäiset neuvostotasavallat=== Tunnus Nimi Lippu Pääkaupunki Pääkansallisuudet Jäsennyys Väestö Alue (km2) Seuraaja Buharan sosialistinen kansantasavalta Buhara uzbekit, tadžikit, turkmeenit 1920–1924 2 000 000 182 193 Karjalais-suomalainen sosialistinen neuvostotasavalta Petroskoi karjalaiset, suomalaiset 1940–1956 651 300 (1959) 172 400 ( Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta) Horezmin sosialistinen kansantasavalta Hiva uzbekit, turkmeenit 1920–1924 800 000 62 200 Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta Tiflis azerit, armenialaiset, georgialaiset 1922–1936 5 861 600 (1926) 186 100 ===Neuvostoliiton tunnustamat neuvostotasavallat=== Tunnus Nimi Lippu Pääkaupunki Viralliset kielet Itsenäisyys julistettiin SSR:stä Itsenäisyys Neuvostoliitosta julistettiin Väestö Alue (km2) Itsenäinen valtio ja "de facto" -valtiot Pridnestrovian moldovalainen sosialistinen neuvostotasavalta Tiraspol venäjä, ukraina ja moldova 2.syyskuuta 1990 25. elokuuta 1991 680 000 (1989) 4 163 (1989) ===Muut Neuvostoliittoon kuulumattomat neuvostotasavallat=== Tunnus Nimi Lippu Pääkaupunki Luotu lakkautettu Seuraajavaltiot Nykyiset valtiot Kaukoidän tasavalta Verhneudinsk Tšita 1920 1922 Tuvan kansantasavalta Kyzyl 1921 1944 () == Autonomiset neuvostotasavallat == Tunnus Nimi Lippu Jäsenvuodet Pääkaupunki Viralliset kielet Pinta-ala (km2) Sosialistinen neuvostotasavalta Nykyinen alue Abhasian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1931–1992 Suhumi abhaasi, georgia, venäjä 8 600 Adžarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1921–1990 Batumi georgia, venäjä 2 880 Baškiirien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1919–1991 Ufa baškiiri, venäjä 143 600 Burjaatti-Mongolien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1923–1990 Ulan-Ude burjaatti, venäjä 69 857 Tšetšeenien ja inguušien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1936–1944 1957–1991 Groznyi tšetšeeni, inguuši, venäjä 19 300 Tšuvassien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1925–1992 Tšeboksary tšuvassi venäjä 18 300 Dagestanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1921–1991 Mahatškala agul, avaari, azeri, tšetšeeni, kumykki, lezgi, lak, nogai, tabasaran, tat, venäjä 50 300 Gorno-Altain autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1990–1991 Gorno-Altaisk 92 600 Kabardi-Balkarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1936–1944 1957–1991 Naltšik kabardi, karatšai-balkaari, venäjä 12 500 Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1935–1943 1958–1991 Elista kalmukki venäjä 76 100 Karakalpakian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1932–1991 Nukus karakalpak (1956-1980s) venäjä 165 000 Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1923–1940 1956–1991 Petroskoi suomi (1956-1980s) venäjä 147 000 Komin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1936–1990 Syktyvkar komi, venäjä 415 900 Marin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1936–1990 Joškar-Ola mari venäjä 23 200 Mordvalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1934–1990 Saransk ersa, mokša, venäjä 26 200 Nahitševanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1921–1990 Nahitševa azeri, venäjä 5 500 Pohjois-Ossetian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1936–1993 Ordžonikidze osseetia, venäjä 8 000 Tataarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1920–1990 Kazan tataari, venäjä 68 000 Tuvan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1961–1992 Kyzyl tuva, venäjä 170 500 Udmurtian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1934–1990 Iževsk udmurtia, venäjää 42 100 Jakuuttien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 1922–1991 Jakutsk jakuutti, venäjä 3 083 523 === Entiset autonomiset sosialistiset neuvostotasavallat === Tunnus Nimi Lippu Pääkaupunki Nimikansallisuus Vuosien jäsenyys Väestö Alue (km2) Sosialistinen Neuvostotasavalta Itsenäinen valtio ja "de facto" -valtiot Krimin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Simferopol krimintataarit * * * venäläiset 1921–1945 * * * 1991–1992 1126 000 (1939) 26 860 Kabardi-Balkarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Naltšik kabardit 1944–1957 42 0115 (1959) 12 470 Kirgiisien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Alma-Ata kazakit 1920–1925 6503 000 (1926) 296 0000 Kazakkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Alma-Ata kazakit 1925–1936 6503 000 (1926) 296 0000 Kirgiisien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Frunze kirgiisit 1926–1936 993 000 (1926) 196 129 Moldavian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Tiraspol moldovalaiset 1924–1940 599 150 (1939) 8 288 Vuoriston autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Vladikavkaz balkaarit, tšetšeenit, inguušit, kabardit, karatšait, ossetit, terek-kasakat 1921–1924 128 6000 (1921) 7 4000 Tadžikistanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Dušanbe tadžikit 1924–1929 740 000 (1924) Turkestanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Taškent uzbekit, kazakit, kirgiisit, tadžikit, turkmeenit 1918–1924 5 221 963 (1920) Volgan saksalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Engels volgansaksalaiset 1923–1941 606 532 (1939) 27 400 == Katso myös == * Itäblokki * Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto * Münchenin neuvostotasavalta * Puolan–Neuvosto-Venäjän sota * Unkarin neuvostotasavalta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit