EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Aleksandăr Komanov

Aleksandăr Komanov (s. 27. toukokuuta 1990 Plovdiv) on bulgarialainen karateka ja vapaaottelija. Hän saavutti kilpaurallaan kaksi EM-mitalia Kyokushin karatessa. ==Kilpaura== Toukokuussa 2009 Komanov eteni Ukrainan EM-kilpailussa loppuotteluun. Hän saavutti hopeaa hävittyään hallitsevalle Euroopan mestarille Nicolae Stoianille.IKO European Championships kyokushinresults.com Viitattu 19.10.2023 Komanov saavutti vielä loppuvuodesta EM-pronssia avoimessa painoluokassa Ranskassa, voitettuaan mitaliottelussa Vusal Ismailovin.European Openweight Championships – IKO kyokushinresults.com Viitattu 19.10.2023 ==Lähteet== Luokka:Bulgarialaiset karatekat Luokka:Kyokushinin harjoittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Pláka (Paxoí)

Pláka () eli Mákri (Μάκρη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Paxoín ja Daskálian saariin, ja sijaitsee Antípaxoksen kaakkoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,025 neliökilometriä ja se on asumaton. Pláka on pienen Daskálian saariryhmän suurin saari. Hallinnollisesti Pláka kuuluu Paxoín kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Jooniansaaret Luokka:Paxoí
Mákri

Mákri () tai Makrí (Μακρή) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa: * Mákri, saari Ekhinadeilla Jooniansaarten saariryhmässä * Makrý eli Makrí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Ródosta * Pláka eli Mákri, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Paxósta == Katso myös == * Makrý, useita paikkoja
Aarno Vihantola

Aarno Johannes Vihantola (vuoteen 1906 Grönroos, 23. toukokuuta 1903 Turku – 13. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen lääninrovasti ja toimittaja. Aarno Vihantolan isä oli toimittaja ja maallikkosaarnaaja Oskari Vihantola. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lapuan yhteiskoulusta ja opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa. Opiskeluaikoinaan Vihantola kuului jyrkän nationalistiseen heränneiden teologianopiskelijoiden keskustelukerhoon, jossa hänen ohellaan olivat muun muassa Reino Ala-Kulju, Armas Antila, Olavi Kares ja Toivo Laitinen. Vihantola oli Lehtimäen vt. kirkkoherra 1928–1934), Pyhäjärven pitäjänapulainen 1934–1956 ja Ristijärven kirkkoherra 1956–1963. Hän toimi myös Heräävä Nuoriso -lehden päätoimittajana. Jatkosodan aikana vuonna 1944 Vihtantola oli Päämajan Kirkollisasiain osaston palvelukseen kutsumana sotilaspastorina. Aarno Vihantolan poika oli Haapajärven pitkäaikainen kirkkoherra Jussi Vihantola (1936–2019). == Teokset == * * == Lähteet == Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Herännäiset henkilöt Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet
Juho Haavisto

Juho Haavisto (14. elokuuta 1864 Kuhmalahti – 24. heinäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, pakinoitsija ja maallikkosaarnaaja. Maanvuokraajaperheeseen syntynyt Haavisto valmistui Jyväskylän seminaarista vuonna 1888, jonka jälkeen hän työskenteli kansakoulunopettajana Tottijärvessä ja vuosina 1890–1920 Tampereen kansakoulussa. Evankeliseen herätysliikkeeseen kuulunut Haavisto toimi maallikkosaarnaajana. Haavisto sai saarnaluvan Turun arkkihiippakunnalta 1889 ja vuosina 1893–1900 hänellä oli myös SLEY:n myöntämä kolportöörikirja. Haavisto suhtautui kriittisesti kirkkoon ja papistoon ja oli kiinnostunut työväenaatteesta. Hän oli kristillisen työväenliiton alkuvuosien merkittävimpiä hahmoja yhdessä Antti Kaarneen ja Oskari Vihantolan kanssa. Vuonna 1907 Haavisto toimi KrTL:n tamperelaisen äänenkannattajan Työkansan päätoimittajana ja oli puolueen ehdokkaana eduskuntavaaleissa. Haavisto oli myös kirkkovaltuuston sekä Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen. Suurlakon jälkeen Haavisto ryhtyi pakinoimaan Tampereella ilmestyneeseen sosialidemokraattiseen Kansan Lehteen nimimerkillä "Unilukkari". Vuodesta 1919 lähtien hän käytti nimimerkkiä "Tapani". Haavisto vietti eläkevuotensa Helsingin Käpylässä ja pakinoi Viikkosanomiin nimimerkillä "Setä". Hänet on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle. Haaviston veli oli tuomiorovasti K. H. Seppälä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Pakinoitsijat Luokka:Herännäiset henkilöt Luokka:Suomen Kristillisen Työväenliiton poliitikot Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenet Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
RDNA

RDNA voi tarkoittaa seuraavia: * Yhdistelmä-DNA-tekniikka (, rDNA), biotekniikan käsite * Radeon DNA, AMD:n grafiikkaprosessorien arkkitehtuuri
J. Michael Bailey

J. Michael Bailey (s. 2. heinäkuuta 1957) on yhdysvaltalainen psykologi ja professori Northwestern-yliopistossa. Bailey on tutkinut miesten seksuaalisen suuntautumisen alkuperää ja parafilioita. Bailey julkaisi vuonna 2003 kirjan The Man Who Would Be Queen, jossa hän esitti Ray Blanchardin tutkimuksiin perustuvia väitteitä transnaisista ja autogynefiileistä. Baileyn näkemys on, että miehen seksuaalinen suuntautuminen määrittyy ennen syntymää kohdussa. Homo- ja transyhteisöissä Bailey on herättänyt ristiriitaisia mielipiteitä.https://www.nytimes.com/2007/08/21/health/psychology/21gender.html Vuonna 2009 Bailey kysyi tutkimusartikkelissaan, onko naisilla seksuaalista suuntautumista.Bailey, J. M. (2009). What is sexual orientation and do women have one? In D. A. Hope (Ed.). The 54th Nebraska Symposium on Motivation: Contemporary perspectives on gay, lesbian, and bisexual identities, 54, 43-63. Baileyn mukaan Caitlyn Jenner (ent. Bruce Jenner) on autogynefiili. Tätä Bailey perustelee Jennerin heteroseksuaalisilla avioliitoilla ja salassa tapahtuneella ristiinpukeutumisella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *https://psychology.northwestern.edu/people/faculty/core/profiles/michael- bailey.html Luokka:Yhdysvaltalaiset psykologit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1957 syntyneet
Segalstad bru

Segalstad bru on taajama Gausdalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,3 neliökilometriä ja asukasluku 1 046 vuonna 2022. Gausdal VGS.jpg|Gausdalin lukio. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Gausdal
Aulestad

Aulestad on kartano Follebussa Gausdalin kunnassa Norjassa. Se oli Karoline ja Bjørnstjerne Bjørnsonin koti ja toimii nykyisin museona. Bjørnstjerne osti tilan vuonna 1874. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Museon verkkosivut , Luokka:Norjan kotimuseot Luokka:Norjan kartanot Luokka:Gausdal
Follebu

Follebu on taajama Gausdalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 1 176 vuonna 2022. Follebu kirke-2.JPG|Follebun kirkko Aulestad-3.JPG|Aulestad, Karoline ja Bjørnstjerne Bjørnsonin kotimuseo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Gausdal
Follebun kirkko

Follebun kirkko () on keskiaikainen kivikirkko Follebussa Gausdalin kunnassa Norjassa. Se rakennettiin todennäköisesti 1200-luvun jälkipuoliskolla, ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1305. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Gausdal
Forset

Forset on taajama Gausdalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Sen pinta- ala on 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 584 vuonna 2022. Vestre Gausdal kirke.JPG|Vestre Gausdalin kirkko. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Gausdal
Jan Heikkilä

Jan Mikael Heikkilä (s. 10. toukokuuta 1936 Tampere) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 20.10.2023. Heikkilän vanhemmat olivat toimitusjohtaja Gunnar Hjalmar Heikkilä ja Birgit Bjarma Svedberg. Hän avioitui 1959 farmaseutti Taina Helvi Viidan kanssa. Heikkilä tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1956 ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1960 ja kauppatieteiden maisteriksi 1963. Hän oli Hull Co-Operative Societyn PR-tehtävissä Hullissa Englannissa 1960, Kalevan kansalaiskoulun kaupallisten aineiden opettaja Tampereella 1960–1962 ja Piippo Oy:n vientipäällikkö Lempäälässä 1962–1963.60-vuotias. Ammattina huoleton yritysjohtaja. Helsingin Sanomat, 10.6.1996, s. A4. Otra Oy:ssä Heikkilä oli tiedotuspäällikkö ja tavaratalon apulaisjohtaja 1963–1965, Stockmannilla Tampereen tavaratalon myyntipäällikkö 1965–1967, Pietarsaaren tavaratalon paikallisjohtaja 1967–1970, Tampereen tavaratalon johtaja 1970–1974 ja yhtiön apulaisjohtaja 1971–1974. Tamron ensimmäisenä varatoimitusjohtajana hän toimi 1974–1981 ja Matkahuollon toimitusjohtajana 1981–1996. Heikkilällä on ollut myös useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1989. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Skeikampen

Skeikampen on vuori Gausdalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Sen korkeus on 1 124 metriä merenpinnasta. Vuorelle on rakennettu laskettelukeskus, joka kuuluu maansa suurimpiin. Gausdal komm.svg|Vuoren sivuprofiili on kuvattuna Gausdalin kunnanvaakunassa. ==Lähteet== Luokka:Opplandin läänin vuoret Luokka:Gausdal Luokka:Norjan talviurheilukeskukset
Ladislaus

Ladislaus voi tarkoittaa seuraavia: ;Unkarin kuninkaita: * Ladislaus I Pyhä, Unkarin kuningas 1077–1095 * Ladislaus II, Unkarin kuningas 1162–1163 * Ladislaus III, László III, Unkarin kuningas 1204–1205 * Ladislaus IV, László IV, Unkarin ja Kroatian kuningas 1272–1290 * Ladislaus V, Unkarin kuningas 1444–1457, Böömin kuningas 1452–1457 ;Muita hallitsijoita: * Ladislaus Losonci, unkarilainen aatelinen, Transilvanian voivodi 1376–1392 * Ladislaus Durrazzolainen, Napolin kuningaskunnan kuningas 1386–1414 * Ladislaus IV Puolalainen, Vladislav IV Vaasa, Puola-Liettuan kuningas 1632–1648 ;Muita henkilöitä: * Ladislaus Rona (1913–2007), unkarilainen jääkiekkoilija * Stephan Ladislaus Endlicher (1804–1849), itävaltalainen kasvitieteilijä.
Järvenpään helluntaiseurakunta

Järvenpään helluntaiseurakunta eli Järvenpään Saalem on vuonna 1938 perustettu järvenpääläinen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Ari Niemi. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Järvenpään keskustassa Valtuustonkadulla. Järvenpään helluntaiseurakunta on yksi vanhimmista helluntaiseurakunnista. Seurakuntaan kuuluu yli 400 jäsentä. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi musiikki- ja kuorotoiminta, lapsi- ja nuorisotyö, lähetys- ja ulkomaalaistyö kirpputori. Diakoniatyöhön kuuluvat sielunhoito, päihde- ja vankilatyö, ruoka-apu ja ystäväpalvelu. Järvenpään helluntaiseurakunnan yhteydessä on toiminut Royal Rangers- partiojärjestö. Järvenpään helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta.Leinonen 2001, s. 78–79 Alkukaikoina seurakunnassa oli useita vierailevia puhujia. Ensimmäinen vakituinen seurakunann johtaja oli Einari Korhonen, joka hoiti tehtävää vuodet 1954–1979. Vuonna 1980 tehtävässä seurasi Erkki Laine. Seurakunnan toimintaan on kuulunut alusta lähtien evankeliointityö kotimaassa sekä lähetystyö ulkomailla. Seurakunta on tehnyt evankelioimismatkoja muun maussa Venäjälle Karjalaan Suojärven ja Käkisalmen alueille. Seurakunnalla on myös Viron Lihulassa ystävyysseurakunta. == Toimitilat == Seurakunta sai oman rukoushuoneen vuonna 1950. Väliaikainen kirkko pystytettiin seurakunnan lahjoituksena saamalle tontille Valtuustokadulle. Seurakunnan nykyinen Saalem- rukoushuone valmistui 17. kesäkuuta 1961. == Katso myös == * Uskonto Uudellamaalla * Helluntaiherätys Suomessa * Järvenpään seurakunta == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Järvenpään seurakunnat Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat
Saproli

Saproli on seos korkeassa lämpötilassa kiehuvia hiilivetyjä ja noin 25-40 % kresolia. Aine on tummanruskeaa nestettä. Se liukenee vain osaksi veteen. Ainetta käytetään desinfiointiin.Saproli, Tietosanakirja. Osa 8, palsta 800. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Kasvihuoneissa härmän torjuntaan käytetty Saprol-niminen kasvinsuojeluaine, jonka tehoaine oli triforiini,Kansallinen kasvinsuojelustrategia 2004–2013 Työryhmämuistio Maa- ja metsätalousministeriö 2003 ISBN 952-453-155-0 on poistettu vuonna 2003 Tukesin rekisteristä.Rekisteristä poistetut kasvinsuojeluaineet 31.12.1998–31.12.2019 Tukes.fi ==Lähteet== Luokka:Kemia
Lohjan helluntaiseurakunta

Lohjan helluntaiseurakunta on vuonna 1952 perustettu lohjalainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Aleksi Oksanen. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Lohjan keskustassa Nyyrikinkadulla. Lohjan helluntaiseurakuntaan kuuluu noin 270 jäsentä. Seurakunta kuuluu Suomen Helluntaikirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukousiltojen lisäksi lapsi- ja nuorisotyö, ystäväpiiri, esirukouspalvelu sekä lähetystyö Etiopiassa ja tuki Sortavalan Karjala- instituutille. Lisäksi seurakunta tukee Fida Internationalin työtä. == Katso myös == * Uskonto Uudellamaalla * Helluntaiherätys Suomessa * Lohjan Asemakirkko * Lohjan seurakunta == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lohjan seurakunnat Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat
Jeon So-yeon

Jeon So-yeon ( koreaksi : 전소연 ; syntynyt 26. elokuuta 1998), joka tunnetaan nimellä Soyeon , on eteläkorealainen räppäri, laulaja, lauluntekijä ja levytuottaja Cube Entertainmentilla. Jeon on tyttöryhmän (G)I-dlen johtaja ja räppäri, jolle hän on kirjoittanut ja tuottanut eniten kappaleita. Hän on myös osa SM Station X -tyttöryhmäprojektia Station Young ja on esittänyt League of Legends -hahmoa Akalia virtuaalisissa musiikkiryhmissä K/DA ja True Damage. Jeon varttui Soulissa ja tanssi peruskoulussa balettia. Hänen nähtyään Big Bangin esiintymässä, hän vaihtoi tanssimisen musiikkiin. Vuonna 2014 Jeon pääsi Cube Entertainmentille harjoittelijaksi, ja vuonna 2016 hän sai huomiota kilpaillessaan yhtiön televisio-ohjelmissa Produce 101 ja Unpretty Rapstar. Tammikuussa 2018 hänet valittiin uuden tyttöryhmän, (G)I-dlen, johtajaksi. == Lähteet == Luokka:Eteläkorealaiset muusikot Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kotkan helluntaiseurakunta

Kotkan helluntaiseurakunta on vuonna 1928 perustettu kotkalainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Jussi Heikkilä. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kotkan keskustassa Kaivokadulla. Seurakuntaan kuuluu noin 260 jäsentä. Seurakunta kuuluu Suomen Helluntaikirkko -kirkkokuntaan. Kotkan helluntaiseurakunta on perustettu 10. huhtikuuta 1928 ja se rekisteröitiin yhdistykseksi kesäkuussa 1935. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja Sanan ja rukouksen iltojen lisäksi nuorten illat, lasten kerhot ja lähetystyö. == Siion-temppeli == Kotkan helluntaiseurakunnan Siion- temppeli on valmistunut vuonna 1982. Siion-temppelin pinta-ala on 1 650 neliömetriä ja kirkkosalissa on istumapaikkoja 645 henkilölle. Siion-temppelin suunnittelija on arkkitehti Veikko Gröhn. == Musiikki == Kotkan helluntaiseurakunnan kuoro ja orkesteri on julkaissut vuonna 1980 levyn Muuttolintujen laulu. == Katso myös == * Helluntaiherätys Suomessa * Kotka–Kymin seurakunta == Lähteet == Luokka:Kotkan seurakunnat Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat
Šaradi

Šaradi () on tavuarvoitus, jossa arvattavaksi annetaan jonkin sanan tavut ja itse sana, jotka kuvaillaan sanallisesti, yleensä runomuotoisesti.Šaradi, Tietosanakirja. Osa 8, palsta 800. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Tavut voidaan myös esittää näyttelemällä.Charade, Encyclopedia Britannica, viitattu 20.10.2023 (Wikisource) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Sanapelit Luokka:Seurapelit
Berlevågin lentoasema

Berlevågin lentoasema () on Berlevågissa pohjoisessa Norjassa sijaitseva lentoasema. Se avattiin vuonna 1971. Samalla paikalla oli jo Norjan miehityksen aikana Saksan ilmavoimien käyttämä kenttä, jonka puinen kiitotie purettiin sodan jälkeen jälleenrakennuksen tarpeisiin. ==Onnettomuudet== Maaliskuussa 1982 Berlevågista Mehamniin matkalla ollut Widerøen matkustajakone syöksyi mereen ja 15 henkeä sai surmansa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== lentoasema Luokka:Finnmarkin läänin lentoasemat
Alstahaugin kirkko

Alstahaugin kirkko () on Alstahaugissa Norjassa sijaitseva keskiaikainen kivikirkko. Se rakennettiin 1200-luvun vaihteessa romaaniseen tyyliin. Kirkkoa laajennettiin 1860-luvulla, ja alkuperäinen rakennus toimii nykyisen kirkon kuorina. Vanhaa osaa pyrittiin 1900-luvulla palauttamaan entiseen asuunsa. ==Kuvia== Altertavle Alstahaug 01.jpg|Alttaritaulu Portal Alstahaug.JPG|Portaali ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot kirkko
Mikko Saarenpää

Mikko Saarenpää (2. tammikuuta 1853 – 6. maaliskuuta 1914 Jalasjärvi) oli suomalainen maallikkosaarnaaja ja virsirunoilija, joka vaikutti lestadiolaisessa liikkeessä. Saarenpää oli 1800-luvun lopussa syntyneen uusherätyksen käynnistäjiä yhdessä Pietari Hanhivaaran ja Fredrik Paksuniemen kanssa. Vuonna 1896 lestadiolaisten keskuudessa syntyi voimakas heräysliike, jonka myötä Saarenpäästä tuli uusherännäiden merkittävimpiä johtohahmoja. Saarenpää saarnasi eri puolilla Suomea ja teki kaksi matkaa amerikansuomalaisten siirtolaisten keskuuteen Pohjois-Amerikkaan. Saarenpää oli myös käynnistämässä lestadiolaisen liikkeen ulkomaista lähetystyötä. Lisäksi Saarenpää sanoitti virsiä ja lauluja, joita on mukana Siionin lauluissa. == Teoksia == * * == Kirjallisuutta == * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset uskonnolliset vaikuttajat Luokka:Herännäiset henkilöt Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Karhulan helluntaiseurakunta

Karhulan helluntaiseurakunta on vuonna 1928 perustettu kotkalainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Marjaana Rauma. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kotkan Karhulassa Suntionkadulla. Seurakunta kuuluu Suomen Helluntaikirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja Sanan ja rukouksen iltojen lisäksi nuorten illat, raamattutunnit sekä englanninkielinen jumalanpalvelus. Lisäksi seurakunta järjestää ruoka-apua vähäosaisille. == Historia == Helluntaiherätys saapui Karhulaan noin vuonna 1915 evankelista Mimmi Tulimäen toiminnan seurauksena. Ennen tätä Karhulassa oli ollut jo vapaakirkollista ja Nuorten Naisten Kristillisen Yhdistyksen toimintaa.Lalu 1990, s. 2–5 Karhulan helluntaiseurakunta perustettiin vuonna 1920. Alkuaikoina seurakunnasssa vieraili monia puhujia, muun muassa Eino Heinonen ja Gerhard Smidt. Helluntaiseurakunta järjesti herätyskokouksia työväentalolla ja Sunilan palokunnantalolla. Seurakunnan ensimmäiseksi vakinaiseksi kokoontumispaikaksi tuli Marttilan tupa. Vuonna 1960 seurakunta sai oman 231-paikkaisen rukoushuoneen, joka rakennettiin pääosin talkoovoimin. == Seurakunnan johtajat == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Karhulan helluntaiseurakunnan pastoreina: * 1948–1964: Oiva Kormu * 1964–1967: Raimo Mänttäri * 1967–1971: Aulis Lehto * 1971–1973: Sulo Salo * 1973–1980: Esko Riikonen * 1980–1987: Reino Komonen * 1988–1989: Markku Pellinen * 1990– Hannu Rajala == Katso myös == * Helluntaiherätys Suomessa * Kotkan helluntaiseurakunta * Kotka–Kymin seurakunta == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kotkan seurakunnat Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat
Purppuratasku

Purppuratasku (Grandala coelicolor) on rastaisiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä- ja Itä-Aasiassa. == Koko ja ulkonäkö == Purppuratasku kasvaa 19–23 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Purppurataskukoiras on lähes kauttaaltaan violetinsininen. Siivet ja pyrstö ovat mustat. Lajin naaras on vaatimattomampi ja ruskehtavan harmaa. Naaraan päässä ja rinnassa on valkoisia juovia. Myös siivissä on valkoista. Perä on sinertävä. ==Levinneisyys ja elintavat== Purppurataskua tavataan Himalajalta Nepalista Kiinan keskiosiin. Lajin elinympäristöä ovat kivikkoiset ja pensaikkoiset vuoristoniityt 3 000–5 500 metrin korkeudella merenpinnasta. Talvisin lintu liikkuu matalammalla. Purppurataskut elävät kesäisin usean kymmenen linnun parvina ja talvella lintuja voi olla parvessa yli tuhat. Lajin ravintoa ovat hyönteiset ja erityisesti talvisin marjat ja siemenet. Purppurataskun lisääntymiskausi on maaliskuulta heinäkuulle. Kuppimainen pesä on kallionkielekkeellä ja naaras munii kaksi vihertävää munaa. == Lähteet == Luokka:Rastaat
The Killer’s Kiss

The Killer’s kiss on vuosina 2016–2017 kuvattu ja vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen rikosdraamaelokuva. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Dean Bivins. Elokuvan pääosissa nähdään William DeMeo ja Frank Vincent. Elokuva jäi Frank Vincentin viimeiseksi. == Juoni == Ryöstö menee pieleen, kun joukko Brooklynin gangstereita selvittää erimielisyytensä naisista. Kun ahneus ja mustasukkaisuus heikentävät heidän pyrkimyksiään, Vinny Gazzo noudattaa Kummisetänsä käskyä ja käyttää kaksoisristeytystä auttaakseen häntä pääsemään tasoihin kilpailijoidensa kanssa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset rikosdraamaelokuvat Luokka:Vuoden 2018 yhdysvaltalaiset elokuvat
Sargent

Sargent on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Alvin Sargent (1927–2019), yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja * Charles Sprague Sargent (1841–1927), yhdysvaltalainen kasvitieteilijä * Paul David Sargent eli Charlie Sargent, brittiläisen uusnatsiryhmän Combat 18:n perustajajäsen ja entinen johtaja * Dick Sargent (1930–1994), yhdysvaltalainen näyttelijä * Ida Sargent (s. 1988), yhdysvaltalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä * John Singer Sargent (1856–1925), yhdysvaltalainen taidemaalari * Joseph Sargent (1925–2014) yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja * Lia Sargent, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja ääniohjaaja * Malcolm Sargent (1895–1967), brittiläinen kapellimestari * Raymond Sargent (1952–2008), brittiläinen näyttelijä, muusikko ja näytelmäkirjailija * Thomas Sargent (s. 1943), yhdysvaltalainen taloustieteilijä
Poikela

Poikela on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Antti Poikela (s. 1989), lentopalloilija * Esko Poikela (s. 1961), kunnan- ja kaupunginjohtaja * Tuomas Poikela (1812–1890), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Jortikka

Jortikka on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Hannu Jortikka (s. 1956), jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja * Katriina Perkka- Jortikka (s. 1949), tietokirjailija ja filosofian tohtori * Mikko Jortikka (1886–1939), agronomi ja maatalous- ja metsätieteiden tohtori * Mikko Jortikka (s. 1984), jääkiekkoilija * Tiina Jortikka-Laitinen, diplomaatti ==Kuvitteelliset hahmot== * Lasse Jortikka, kuvitteellinen hahmo Yle TV2:n tuottamassa Maalaiskomedia-televisiosarjassa
Olympia (elokuvateatteri)

Olympia oli Turussa vuosina 1907–1967 sijainnut elokuvateatteri. Teatterirakennus sijaitsi osoitteessa Eerikinkatu 19, aivan Turun postitalon kyljessä. == Historia == Elokuvateatteri avattiin lokakuussa 1907 laajentamalla paikalla jo ennestään sijainnutta tiilistä varastorakennusta. 260-paikkaisen teatterin rakennutti ja omisti Pohjoismainen Biografi Komppania Fernander & Hallseth. Ennen oman elokuvateatterin rakentamista yhtiö oli esittänyt elokuvia Turun VPK:n talossa. Rakennuksen Eerikinkadulle aukeavan näyttävän julkisivun suunnitteli arkkitehti Helge Rancken. Alkuvuosina teatterissa esitettiin amerikkalaisia lännenelokuvia, kuten Texas-Tex ja Rifle-Bill. Myöhemmin, vuonna 1919 rakennusta uudistettiin uuden omistajan, Gustaf Gustafssonin Olympia-yhtiön toimesta. Uudistuksen suunnittelusta vastasi arkkitehti August Krook. Teatterisalia korotettiin, jolloin saliin lisättiin parvekkeet sekä sivu- ja taka-aitiot. Myös julkisivun ulkonäkö muuttui merkittävästi, kun fasadiin lisättiin kaksi symmetristä sisäänkäyntiä. Laajennuksen jälkeen Olympiaan mahtui 500 katsojaa. 1960-luvun alussa teatteriin asennettiin CinemaScope-laajakangaslaitteet. === Omistajat ja henkilökunta === Biografi Komppania omisti Olympian vuoteen 1916 asti, jolloin teatteri siirtyi Gustav Gustafssonin perustamalle Olympia-yhtiölle. Neljä vuotta myöhemmin, vuonna 1920, Olympian uudeksi omistajaksi tuli tanskalainen Jens Christian Skads, mutta jo syksyllä 1921 teatteri siirtyi edelleen Hjalmar ja Berta Nilssonille, jotka omistivat Olympian aina kesäkuuhun 1967 asti. Olympian alkuvuosina sen johtajana toimi Enfrid Isaksson, joka myöhemmin toimi myös kahden muun turkulaisen elokuvateatterin, Alhambran ja Bio-Bion johtajana. Olympian pitkäaikaisena koneenhoitajana työskenteli Kustaa Nikolai Aaltonen, jota kutsuttiin lempinimellä "Niko". Hän aloitti työskentelyn vuonna 1912, ensin Alhambrassa ja sitten 1920-luvun alussa Olympiassa. Aaltonen toimi koneenhoitajana 55 vuotta ja eläköityi vasta Olympian toiminnan päätyttyä vuonna 1967. Myös Aaltosen poika Esko Aaltonen työskenteli Olympiassa koneenhoitajana ja myöhemmin elokuvateatteri Bostonissa. === Purkaminen === Olympian yllä leijui purku-uhka jo 1950-luvulta alkaen. Tontin omistanut Osuusliike Tarmola suunnitteli pitkään puisten myymälärakennustensa korvaamista uusilla tiloilla samalla tontilla. Suunnitelmat toteutuivat lopulta vuonna 1967, jolloin Olympia joutui väistymään uuden Centrum- tavaratalon tieltä. Olympian viimeinen esitys oli 4. kesäkuuta 1967, jolloin esitettiin ohjaaja Buzz Kulikin elokuva Surmanlaukaus. Nykyisin Olympian paikalla sijaitsee ravintola Night Club Marilyn. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Turun elokuvateatterit Luokka:Turun historia Luokka:Suomen entiset elokuvateatterit
Hyöky

Hyöky tarkoittaa muun muassa seuraavia: ==Sukunimi== * Fredrik Hyöky, vuoteen 1904 Tevalin (1877–1952) oli suomalainen juristi ja Kajaanin pormestari * Riina Hyöky, entinen Vilén, o.s. Tolonen, (s. 1983), suomalainen keskimatkojen juoksija * Ritva Hyöky (1919–1999), suomalainen juristi, hovioikeuden presidentti ==Laivat== * Majakkalaiva Helsinki, myöhemmin S/S Hyöky, Helsingin edustan Äransgrundin matalikon majakkalaiva * Moottoritorpedovene Hyöky (H 1), Suomen merivoimien Hurja-luokan moottoritorpedovene ==Katso myös== * Hyökyaalto Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Heikki Sandberg

Heikki Sandberg (1834–1908 Oulu) oli suomalainen maanviljelijä ja maallikkosaarnaaja. Kemin maalaiskunnan Alapaakkolan kylässä asunut Sandberg vaikutti lestadiolaisessa liikkeessä. 1890-luvulla tapahtuneessa lestadiolaisten hajoamisessa Sandbergin seuraajat muodostivat oman lahkonsa, jota kutsuttiin nimellä "samperilaiset". Vuosisadan vaihteessa Sandberg kulki saarnamatkoilla myös Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Sandbergin kuoltua hänen kannattajansa liittyivät uusheränneisiin. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset uskonnolliset vaikuttajat Luokka:Herännäiset henkilöt Luokka:Vuonna 1834 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Marika Jalovaara

Marika Jalovaara (s. 1970) on suomalainen sosiologian ja väestötieteen tutkija ja Turun yliopiston professori. Hän on keskittynyt tutkimuksessaan perhedynamiikkaan (avoliitot, avioliitot, lastensaanti, syntyvyys) sekä sen ja sosiaalisen eriarvoisuuden välisiin yhteyksiin. Jalovaara väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2007. Hän on toiminut Turun yliopistossa sosiologian professorina heinäkuusta 2022 alkaen. == Tutkimushankkeet == Jalovaara johtaa kuusivuotista Muuttuva perheenmuodostus – Syyt, seuraukset ja mahdolliset tulevaisuudet (FLUX) -tutkimushanketta, jota rahoittaa Suomen Akatemian yhteydessä toimiva strategisen tutkimuksen neuvosto (2021–2027). Jalovaara toimii INVEST-tutkimuskeskuksessa Väestö ja elämänkulku -tutkimusalueen johtajana. Aiemmin hän on johtanut mm. nelivuotista Syntyvyyden lasku ja eriarvoisuus (NEFER) -tutkimushanketta, jota rahoitti Suomen Akatemia (2019–2023). == Tutkinnot ja dosentuurit == * väestötieteen dosentti, Helsingin yliopisto 2012 * taloussosiologian dosentti, Turun yliopisto 2012 * valtiotieteiden tohtori, Helsingin yliopisto 2007 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Marika Jalovaara utu.fi * Marika Jalovaara Turun yliopiston Converis-tutkimusportaalissa utu.fi * Marika Jalovaara researchgate.net * FLUX Muuttuva perheenmuodostus – Syyt, seuraukset ja mahdolliset tulevaisuudet * NEFER – Falling Fertility and the Inequalities Involved Luokka:Suomalaiset sosiologit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heiluva

Heiluva voi tarkoittaa seuraavia: * Heiluva, lampi Keuruulla * Heiluva, lampi Multialla
Pilkanlampi

Pilkanlampi voi tarkoittaa seuraavia: * Pilkanlampi, järvi Mänttä-Vilppulassa * Pilkanlampi, lampi Pielavedellä
Paavo Huotari

Paavo Johannes Huotari (s. 1988) on suomalainen pappi ja väitöskirjatutkija. Hän kirjoitti tubettaja ja teologian tohtori Ville Mäkipellon kanssa vuonna 2023 julkaistun Raamatun tekstien historiasta kertovan tietokirjan Sensuroitu, joka on vuoden 2023 vuoden kristillinen kirja -kilpailun finaalissa. == Palkinnot ja ehdokkuudet == Vuosi Palkinto Tulos Vastaanottajat Huomioita 2024 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto Paavo Huotari, Ville Mäkipelto Ville Mäkipellon kanssa == Teokset == * * * * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset teologit‎ Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Itseään toteuttava kysyntä

Taloustieteessä itseään toteuttava kysyntä () on ilmiö, jossa lisääntynyt tarjonta johtaa hinnan laskuun ja kulutuksen kasvuun. Toisin sanoen kun tuote tai palvelu tulee helpommin saatavaksi, se muuttuu edullisemmaksi ja kuluttajat ostavat sitä todennäköisemmin, mikä taas johtaa kysynnän kasvuun. Itseään toteuttavan kysynnän teoria on yhteensopiva perinteisen kysynnän ja tarjonnan teorian kanssa. Liikennesuunnittelussa itseään toteuttava kysyntä eli ”itseään kasvattava liikenne” () on merkittävä keskustelunaihe eri liikennemuotoja verrattaessa. Usein termiä käytetään kun halutaan kritisoida moottoriliikennekapasiteetin kasvattamista ratkaisuna liikenneruuhkiin, sillä teorian mukaan esimerkiksi autokaistojen lisääminen nykyisiin teihin kannustaa yhä useampia autoilemaan, jolloin lisätty kapasiteetti täyttyy ja palataan takaisin ruuhkiin. Itseään toteuttavan kysynnän vastakohta itseään vähentävä kysyntä () on myös havaittava ilmiö. == Katso myös == * Braessin paradoksi * Hedoninen oravanpyörä * Jevonsin paradoksi * Liikennevirta * Sayn laki * Ulkoisvaikutus * Yhteismaan ongelma == Lähteet == Luokka:Kuluttajan valintateoria Luokka:Liikennesuunnittelu
Giuseppe Sarti

Giuseppe Sarti (28. joulukuuta 1729 Faenza – 28. heinäkuuta 1802 Berliini) oli italialainen oopperasäveltäjä. Hänen opettajansa oli Padre Martini. Sarti oli vuosina 1755–1775 Kööpenhaminassa hovikapellimestarina, ja siellä ollessaan hän sävelsi muun muassa neljä tanskalaista laulunäytelmää. Sarti siirtyi sieltä ensin Venetsiaan ja 1779 Milanoon. Hän meni 1784 hovikapellimestariksi Pietariin, jonne hän perusti 1793 konservatorion. Hän sai 1794 nimityksen Pietarin tiedeakatemian jäseneksi. Hän sävelsi 1793 sielunmessun Ludvig XVI:n muistoksi.Sarti, Giuseppe, Tietosanakirja. Osa 8, palsta 820. Tietosanakirja- osakeyhtiö 1917 Terveyden heikentyessä hän halusi palata kotimaahan, ja keisari Aleksanteri II vapautti hänet tehtävästä ja myönsi hänelle runsaan eläkkeen. Hän kuitenkin kuoli kotimatkalla Berliinissä 28. heinäkuuta 1802.Sarti, Giuseppe, Britannica 1911 (Wikisource) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Italialaiset oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1729 syntyneet Luokka:Vuonna 1802 kuolleet
Himalajantuhkapensas

Himalajantuhkapensas (Cotoneaster microphyllus) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, tuhkapensaiden (Cotoneaster) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on matala, vajaan metrin korkuiseksi kasvava pensas, mutta voi kuitenkin kasvaa noin kahdesta kolmeen metriä leveäksi. Lehdet ovat kirkkaantummanvihreitä ja pieniä, enintään noin 1,5 cm pitkiä, sekä alapinnoiltaan villakarvaisia. Kukat ovat myös pieniä, halkaisijaltaan alle senttimetrin, ja sijaitsevat yleensä yksittäin. Kukat ovat väriltään valkoisia ja niissä on viisi terälehteä. Himalajantuhkapensas kukkii huhtikuun lopulta kesäkuulle. Kukista kehittyvät hedelmät ovat punaisia, pyöreitä ja halkaisijaltaan noin 0,6 cm. Hedelmiä voi syödä kypsennettyinä, mutta niiden syöminen sellaisenaan ei ole suositeltavaa. Himalajantuhkapensas kasvaa luonnossa kallioilla, rinteillä, tiheiköissä sekä korkealla vuoristossa Himalajan alueella. Himalajantuhkapensasta voi kasvattaa koristekasvina paikoilla, joilla lajin runsaasti leveyttä kasvavasta kasvutavasta ei ole haittaa. Laji soveltuu puuvartisia kasveja sisältävään puutarhaan, kivikkopuutarhaan tai aidanteeksi. Laji sopii kasvatettavaksi parhaiten pieninä ryhminä. Himalajantuhkapensas kasvaa parhaiten kosteassa, mutta hyvin vettä läpäisevässä savipitoisessa maassa täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Maaperän läpäisevyys on lajille tärkeää, eikä se viihdy märillä kasvupaikoilla, joilla vesi jää maaperään. Paikalleen juurtuneena laji kestää kuivuutta. Lajia voi lisätä siemenistä tai varsipistokkaista. == Lähteet == * Missouri Botanical Garden: Cotoneaster microphyllus Luokka:Tuhkapensaat
Toulouse Aerospace

Toulouse Aerospace, entinen Montaudran Aerospace tai Aerospace Campus, on kampushanke, joka liittyy ilmailu-, avaruus- ja sulautettujen järjestelmien työhön ja osa Vallée de l’Aérospatiale -aluetta. Se sijaitsee Toulousessa Montaudranin alueella, ja se rakennetaan kokonaan Toulousen metropoleen. Sen pinta-ala on 40 hehtaaria entisen Toulouse-Montaudranin lentokentän paikalla, jolla Aéropostale sai alkunsa. ==Kuvaus== Kaupunkisuunnittelija David Mangin johtaa koko hanketta, jonka rakentaminen aloitettiin vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä. Université Fédérale Toulouse Midi-Pyrénées yliopiston Institut Clément Ader on perustettu Espace Clémentin muurien sisälle. Ader maaliskuussa 2014 ja vihittiin käyttöön lokakuussa. 26 140 m2:n rakennus B 612 avasi ovensa 1.7.2018. Manginin hanketta suosittiin sen paikan vuoksi, jonka se antoi Aéropostalen perinnön säilyttämiselle: sille pitäisi varata kymmenen hehtaaria ja tietyt historialliset rakennukset säilytetään (karttahuone, Château Petit Raynal jne.) Envol des pionniers -museo. ==Projekti== Kuten onkologian Cancéropôle, tämä edellyttää alan, tässä tapauksessa ilmailun ja avaruuden, koulutuksen ja tutkimuksen tärkeimpien toimijoiden yhdistämistä samaan paikkaan: * Kokoaa yhteen GEA:n kaksi Toulousen ilmailun grandes écoles: ENAC ja SUPAERO – sekä samalla maantieteellisellä alueella sijaitsevat yliopistot ja yliopistoinstituutit: Paul Sabatier -yliopisto, INSA Toulouse ja INPT. Maison de la formation Jacqueline Auriol kokoaa siis saman katon alle kaikki Toulousen kone- ja tuotantotekniikan kurssit ilmailu- ja avaruusalalla (avataan tammikuussa 2022). * Ryhmä 1000 tutkijaa pääasiassa ONERAsta, Airbus Group:stä, CNRS:stä ja CNES:stä. * Pk-yritysten kehittämiseen tarvittavan infrastruktuurin luominen ja yhteisten palvelujen tarjoaminen. Tämä projekti on jatkoa Rangueil-tieteelliselle kompleksille, jossa ISAE, ENAC, INSA Toulouse, Paul Sabatier -yliopisto, LAAS-CNRS, CNES sijaitsevat... ja lähellä tärkeitä toimijoita, kuten Airbus, Airbus Defence and Space, Thales Alenia Space, Freescale, Latécoère, Siemens VDO Automotive, Thales. Toulouse Aerospace muodostuu siis tästä uudesta kehitteillä olevasta alueesta ja nykyisestä Rangueil-kompleksista. Se on osa jatkoa Toulousesta kansainväliseksi ilmailu- ja avaruuspääkaupungiksi. Aérodrome de Toulouse- Montaudran - janvier 1977 - 3Fi793 (cropped).jpg|Ilmakuva paikasta vuonna 1977. Toulouse - Immeuble B612.jpg|B612 rakennus. B612 (2).jpg|B612 rakennus yksityiskohtaisesti. Toulouse - La Cité (3).jpg|Halles de La Cité. Toulouse - La Cité (5).jpg|La Cité. Toulouse - La Cité (2).jpg|La Cité, sisällä. Envol des pionniers.jpg|l'Envol des pionniers museo. Minotaure.jpg|The Halle de La Machine ja the Minotaure. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Website of Toulouse Aerospace Luokka:Ranskan ilmailu Luokka:Toulouse Luokka:Oksitania Luokka:Ranskan avaruustoiminta
Solmupiste

Solmupiste tai pelkkä solmu tarkoittaa sähkötekniikassa ja piirianalyysissä hyödynnettävää käsitettä, jolla kuvataan virtapiirin osia, joissa virtapiirin haarat liittyvät yhteen. Solmupisteiden välillä ei koskaan ole oikosulkua, vaan samaan solmuun kuuluvat kaikki johtimien toisiinsa yhdistävät alueet. Monesti solmupistettä kuvataan piiriin merkittynä täplänä, joskaan ei aina. Kirchhoffin virtalain mukaan solmupisteeseen tulevien virtojen summa on sama kuin siitä lähtevien virtojen. ==Lähteet== Luokka:Sähkötekniikka
Aulla

Aulla on kunta Toscanan luoteisosassa Italiassa. Se kuuluu Massa-Carraran maakuntaan ja Lunigianan historialliseen alueeseen. == Maantiede == Aulla sijaitsee kukkuloiden reunustamana Magra-joen laaksossa lähellä Ligurian rajaa. Etäisyys Massasta on noin 25 kilometriä luoteeseen ja Firenzestä noin 115 kilometriä luoteeseen. Maanteitse etäisyys Firenzestä on noin 145 kilometriä ja Genovasta noin 103 kilometriä. == Historia == Aulla syntyi roomalaistie Via Francigenan varteen. Tie kulki Canterburysta Roomaan. Markiisi Adalberto I perusti paikkakunnalle San Caprasion luostarin vuonna 884. Keskiaikana Malaspinan suku ja Lunin piispat kiistelivät Lunigianan herruudesta. 1520-luvulla Giovanni delle Bande Nere pyrki saamaan jalansijaa alueella, mutta epäonnistui. 1540-luvulla genovalainen Centurionen suku osti Aullan Malaspinoilta ja samaan aikaan rakennettiin linnake Fortezza della Brunella. Malaspinan suku palasi vallan kahvaan 1700-luvun alussa ja piti asemansa vuoteen 1797, jolloin feodalismi lakkautettiin. Toisen maailmansodan pommitukset tuhosivat suuren osan Aullan historiallisesta arkkitehtuurista. Fortezza della Brunella on todennäköisesti Giovanni delle Bande Neren rakennuttama. Nykyisin siinä toimii Museo di storia naturale della Lunigiana. Aullaan kuuluu kantakaupungin ohella useita kyliä, kuten Albiano Magra, Bibola, Caprigliola, Olivola, Pallerone ja Quercia. Niissä on sotatuhoilta säästynyttä rakennuskantaa, kuten Chiesa di San Tommaso Becket. == Talous ja liikenne == Aulla on Lunigianan teollinen ja kaupallinen keskus. Aullan rautatieasema, Stazione di Aulla Lunigiana, sijaitsee rataosuudella Parma–La Spezia. Kaupungin halki kulkee moottoritie A15 (Autostrada della Cisa). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Aulla, Toscana, Italia — Sunrise, Sunset, and Daylength Luokka:Massa-Carraran maakunnan kunnat
Ritojärvi

Ritojärvi on saareton metsäjärvi Lieksan kaakkoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 80 kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Ritojärven pituus etelärannalta järven koillisosan Riutanlahden rantaan on noin 1,9 kilometriä. Pituus kaakkoisrannalta järven luoteisosan Riihilahden pohjukassa sijaitsevaan luusuaan on myös noin 1,9 kilometriä. Järvi levenee kohti pohjoista, jossa noin 30 hehtaarin laajuinen Ritoniemi jakaa sen edellämainittuihin lahtiin. Järven itärannalta suuntaa luoteeseen Pihaniemi. Ritojärven pohja kumpuilee. Noin puolet järvestä on vähintään kolme metriä ja enintään kuusi metriä syvä. Järven itäosassa on noin kymmenmetrinen syvänne Ritojärven ympärillä on runsaasti suoalueita, metsäjärviä ja -lampia. Itäpuolella kohoaa Ritovaara (noin 200 metriä merenpinnan yläpuolella) ja Pieni Ritovaara. Ritovaaran alueella on hieman asutusta. Ritojärveen virtaa Heinäpuro pohjoisesta suon halki. Järven laskujoki on mutkitteleva Ritojoki, joka laskee Riuttajärveen (164,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin kilometrin luoteeseen. Riuttajärvi laskee Hanhijokea luoteeseen Pankajärveen. Ritojärven vesitilavuus on 4 604 000 kuutiometriä. Ritojärvi (04.427.1.014) kuuluu Hanhijoen valuma-alueeseen (04.427), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Lieksanjoen alue (04.42) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Ritojärvi on laajin Hanhijoen valuma- alueen 28:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Pentujärvi ja Riuttajärvi. Neljänneksi laajin on Koiteroinen. Myös Joensuussa on Ritojärvi-niminen vakavesi. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Siltalampi (Lieksa)

Siltalampi on saareton metsäjärvi Lieksan luoteisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 23,9 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 109 kilometriä pohjoiseen. == Maantiede == Siltalammen pituusakseli on lounais–koillissuuntainen ja sen mitta on 1,15 kilometriä. Suurin osa järvestä on noin neljänneskilometrin levyinen. Mainittavia niemiä ei ole. Siltalampi syvenee suhteellisen tasaisesti rannoilta kohti järven keskikohtaa. Vähintään kymmenen metriä syvä vyöhyke on yhtenäinen ja se kattaa yli kolmanneksen altaan pinta-alasta. Vyöhykkeen eteläosassa on järven syvin kohta, noin 21 metriä. Siltalammen länsipuolella on soita (Suurisuo, Remessuo) ja itäpuolella vaaroja. Itärannalta kohoavan Siltalamminrinteen laki on noin 210 metriä merenpinnan yläpuolella eli runsaat 50 metriä järvenpintaa korkeammalla. Siltalammen etelärantaa viistää maantie. Järven kaakkoispuolella sijaitsee Siltavaaran kylä. Siltalammen luoteispuolella Nurmeksen alueella sijaitsee Kuohattijärvi, joka kuuluu toisessa jakovaiheessa alueeseen 04.47. Siltalammen vesitilavuus on 1 900 000 kuutiometriä. Siltalampi (04.486.1.002) kuuluu Syväjoen valuma-alueeseen (04.486), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Viekijoen valuma-alue (04.48) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Siltalampi on laajin Syväjoen valuma-alueen kolmesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Valkeislampi on alaltaan jonkin verran ja tilavuudeltaan huomattavasti pienempi. Remeslampi on runsaan hehtaarin laajuinen. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Suojarele

Suojarele on sähkötekniikassa käytettävä rele, jonka päätehtävänä on toimia katkaisijana sähköverkossa. Suojareleitä käytetään sähkönsiirto- ja jakeluverkoissa osana suojausjärjestelmää verkon komponenttien suojaamiseen. Suojareleiden toiminta perustuu sähköisten suureiden mittaamiseen ja suureiden arvoissa tapahtuvien muutosten tarkkailemiseen. ==Eri tyyppisiä suojareleitä== Erilaisia suojareleitä ovat muun muassa: * Ylivirtarele * Distanssirele * Nollavirtarele * Valokaarirele * Differentiaalirele * Taajuusrele * Kiskosuojarele * Katkaisijavikarele ==Lähteet== Luokka:Releet
Petäjäjoki

Petäjäjoki tarkoittaa seuraavia asioita: * Petäjäjoki, joki Ilomantsissa * Petäjäjoki, joki Kolarissa * Petäjäjoki, joki Kuopion Viitaniemessä * Petäjäjoki, joki Suonenjoella ja Kuopiossa * Petäjäjoki, joki Kuusamon Jokilammella * Petäjäjoki, joki Kuusamon keskustaajaman lähellä * Petäjäjoki, joki Pielavedellä * Petäjäjoki, joki Sotkamon Suovaarassa * Petäjäjoki, joki Sotkamon Teerivaarassa * Petäjäjoki, joki Vieremällä.
Savukosken seurakunta

Savukosken seurakunta oli vuosina 1916–1931 Savukoskella toiminut emäseurakunta. Seurakunta liitettiin vuonna 1931 Pelkosenniemen seurakuntaan. Savukosken seurakunta irroitettiin alunperin Sodankylän seurakunnan ja Kuolajärven seurakunnan osista itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi 1916. Kirkko rakennettiin valtion varoilla. Seurakuntaan kuuluneet Tanhuan kylän asukkaat anoivat liittämistä Pelkosenniemen seurakuntaan 1921. Lopulta seurakunta määrättiin liitettäväksi valtioneuvoston päätöksellä ja liittäminen toteutui 1931. == Katso myös == * Uskonto Lapissa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tietoja Suomen seurakunnista -tietokanta: Savukoski Luokka:Suomen entiset evankelis-luterilaiset seurakunnat Luokka:Savukoski
Alatornion seurakunta

Alatornion seurakunta oli vuosina 1477–2007 Alatorniossa toiminut seurakunta. Seurakunta liitettiin vuonna 2007 Tornion seurakuntaan. == Historia == Seurakunta mainitaan Uppsalan hiippakunnan Luulajan kappelina 1345 ja itsenäisenä kirkkoherrakuntana 1477. Seurakunnan 1400-luvulla rakennettua kirkkoa laajennettiin 1797. Haminan rauhassa Alatornio siirtyi Suomen suuriruhtinaskuntaan 1809. Keisarillisella käskykirjeellä seurakuntaan liitettiin kuuluvaksi Karungin kappeli ja Tornion kaupunki. Karunki itsenäistyi 1812 ja Tornio 1896. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Alatornion kirkkoherroina: * 1386: Anders * 1477: Ragvald * 1477: Nicolaus Gerdari * Andreas Andreæ Essevius * 1539–1543: Oloff * 1553–1560: Michael * 1560–1565: Andreas Nicolai * 1565–1596: Eschillius Andreas Ruuth * 1597: Magnus Jonae * 1599–1600: Hans Petri * 1599–1624: Canutus Martini Carelius * 1624–1639: Martinus Mathiae Warg * 1639–1681: Johannes Jonae Tornaeus * 1681–1682: Henricus Johannis Tornström * 1684–1705: Gabriel Johannis Tuderus * 1706–1724: Henricus Johannis Forbus * 1724–1760: Abraham Johannis Fougt * 1762–1783: Ericus Erici Brunnius * 1784–1809: Gustaf Vilhelm Rydman * 1816–1828: Simon Appelgren * 1832–1846: Erik Castrén * 1849–1864: Carl Arvid Castrén * 1865–1880: Erik Ulrik Castrén * 1882–1892: Fredrik Edvard Castrén * 1893–1902: Johannes Granö * 1903–1906: Eljas Lönnrot * 1907–1912: Gustaf Junnelius * 1912–1929: Ludvig Grönholm * 1934–1956: Oskari Jussila * 1956–1968: Olli Marttinen * 1968–1976: Yrjö Karanko * 1976–2007: Ossi Ylipekkala == Lähteet == Luokka:Suomen entiset evankelis-luterilaiset seurakunnat Luokka:Alatornio
Karungin seurakunta

Karungin seurakunta oli vuosina 1859–2007 Karungissa toiminut evankelis- luterilainen seurakunta. Seurakunta liitettiin vuonna 2007 Tornion seurakuntaan. == Historia == Karungin alue kuului alkujaan Luulajan hiippakuntaan ja Länsipohjan lääniin. Alue liitettiin Haminan rauhassa Suomen suuriruhtinaskuntaan. Karungin asukkaat kävivät Ruotsin puolella entisessä kirkossaan 1809–1817, kunnes uusi kirkko rakennettiin Ulkumäelle. Karunki erotettiin itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi 1859. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Karungin kirkkoherroina: * 1870–1873: Gustaf Adolf Snellman * 1874–1894: Johan Robert Castrén * 1897–1908: Juho Arvid Sarkkila * 1909– Antti Haikola == Lähteet == Luokka:Suomen entiset evankelis-luterilaiset seurakunnat Luokka:Karunki
Kaarlelan suomalainen seurakunta

Kaarlelan suomalainen seurakunta oli vuosina 1966–1993 Kokkolan Kaarlelassa toiminut seurakunta. Seurakunta muodostettiin vuonna 1966 Kokkolan maaseurakunnan jakautuessa suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan. Seurakunta yhdistettiin vuonna 1993 Kokkolan suomalaiseen seurakuntaan. == Katso myös == * Uskonto Kokkolassa * Uskonto Keski-Pohjanmaalla == Lähteet == Luokka:Suomen entiset evankelis-luterilaiset seurakunnat Luokka:Kaarlela Luokka:Kokkolan seurakunnat
Kaarlelan ruotsalainen seurakunta

Kaarlelan ruotsalainen seurakunta () oli vuosina 1966–2003 Kokkolan Kaarlelassa toiminut seurakunta. Seurakunta muodostettiin vuonna 1966 Kokkolan maaseurakunnan jakautuessa ruotsalaiseen ja suomalaiseen seurakuntaan. Seurakunta lakkautettiin vuonna 2003 ja sen tilalle perustettiin uusi Kokkolan ruotsalainen seurakunta. == Lähteet == Luokka:Suomen entiset evankelis- luterilaiset seurakunnat Luokka:Kokkolan seurakunnat Luokka:Kaarlela
Salon helluntaiseurakunta

Salon helluntaiseurakunta on vuonna 1927 perustettu salolainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan pastori on Tommi Suonpää. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Salon Mököisissä Mököistenkadulla. Seurakuntaan kuuluu noin 400 jäsentä. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi lapsi- ja nuorisotyö sekä musiikkitoiminta. Seurakunnassa järjestetään myös venäjänkielisiä tilaisuuksia. Seurakunta julkaisee Seurakuntasanoma-julkaisua. == Historia == Helluntaiherätyksen historia Salossa juontaa juurensa vuoteen 1888. Tuolloin Fredrik Haggström tuli uskoon Perniön Mathildedalin kylässä ja ryhtyi järjestämään uskovaisten kokoontumisia. Myöhemmin osa liittyi Mathildedalin baptistiseurakuntaan. Tehtaan hiljentyessä monet Mathildedalin kristityt muuttivat Saloon, jonne perustettin heinäkuussa 1927 paikallinen helluntaiseurakunta. == Katso myös == * Helluntaiherätys Suomessa * Salon seurakunta == Lähteet == Luokka:Salon seurakunnat Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat
Erling Sande

Erling Sande (s. 8. marraskuuta 1978 Bremanger) on norjalainen keskustapuolueen poliitikko. Hän toimi Norja kunta- ja alueministerinä lokakuusta 2023 helmikuuhun 2025. Sande on istunut suurkäräjillä vuodesta 2021. Hän on opiskellut historiaa ja ihmismaantiedettä Bergenin yliopistossa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan ministerit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt