EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Itä–Länsi-ottelu 2005

Vuoden 2005 Itä–Länsi-ottelu pelattiin Oulussa 23\. heinäkuuta-24. heinäkuuta. == Miehet == Miesten ottelun voitti Itä 1-0 (1-1, 2-1). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestykseksessä kakkosvahti Sami Haapakoski, kolmospolttaja Saku Kapanen, kolmosvahti Jani Komulainen, lukkari Toni Kohonen, kolmoskoppari Markku Hylkilä, kakkoskoppari Roope Korhonen, sieppari Jimi Heikkinen, kakkospolttaja Teemu Haataja, ykkösvahti Sami Partanen, jokeripelaaja Sami Joukainen, jokeripelaaja Jarmo Heikkinen, jokeripelaaja Jarkko Perttula ja jokeripelaaja Sami Karjala. Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kakkosvahti Teijo Kankaanpää, kolmosvahti Tommi Murto, kolmospolttaja Markus Meriläinen, kakkospolttaja Jarkko Kokko, sieppari Mikko Vainionpää, kakkoskoppari Henri Puputti, ykkösvahti Antti Kuusisto, kolmoskoppari Juha Suorauha, lukkari Antti Tokkari, jokeripelaaja Jere Dahlström, jokeripelaaja Tuomas Tervonen, jokeripelaaja Valtteri Ketonen ja jokeripelaaja Antti Vihtkari. Kentän parhaana palkittiin Idän Jani Komulainen. == Naiset == Naisten ottelun voitti Länsi 1-2 (4-3, 5-6, 0-0, 1-2). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmoskoppari Maaru Seppä, kakkosvahti Paula Järvi, sieppari Niina Rinkinen, lukkari Katja Saari, ykkösvahti Johanna Vikman, kakkoskoppari Mervi Koistinen, kolmosvahti Sonja Koskinen, kakkospolttaja Tiina Tolonen, kolmospolttaja Riina Surakka, jokeripelaaja Henna Kytösalmi, jokeripelaaja Terhi Laakkonen, jokeripelaaja Silja Rehunen ja jokeripelaaja Elina Mikkola. Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmosvahti Jenni Tolonen, kolmoskoppari Sari Lemponen, ykkösvahti Jonna Salminen, sieppari Kirsi Hänninen, kakkospolttaja Tiia Pöntinen, kakkosvahti Marjo Keskinen, kakkoskoppari Niina Jokinen, kolmospolttaja Johanna Pentilä, lukkari Sirpa Pollari, jokeripelaaja Tytti Lamppu-Nurminen, jokeripelaaja Annukka Issakainen, jokeripelaaja Hanna Mattia ja jokeripelaaja Kaisa Salmela. Kentän parhaana palkittiin Lännen Tiia Pöntinen. == Lähteet == Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut Luokka:Vuoden 2005 pesäpallo Luokka:Oulun urheilutapahtumat
Theodoros (asklepiadit)

Theodoros (, ) oli usean antiikin kreikkalaisen lääkärin nimi asklepiadien suvussa. == Theodoros I == Theodoros oli Kleomyttades I:n poika ja Sostratos II:n isä, ja Johannes Tzetzeen mukaan seitsemättä sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. Jos hän oli historiallinen henkilö, hän ajoittuisi noin 800-luvulle eaa.Tzetzes, Johannes: Khiliades 155, teoksessa == Theodoros II == Theodoros (n. 700/600-luku eaa.) oli Kleomyttades II:n poika ja Sostratos III:n isä, ja yhdettätoista sukupolvea Asklepioksesta laskettuna.Kirje Artakserkseelle (Epistula ad Artaxerxem), teoksessa Hippocr. Opera, vol. iii, s. 770. Johannes Tzetzeellä hän on kuitenkin Krisamis II:n poika ja näin kymmenettä sukupolvea Asklepioksesta laskettuna. == Lähteet == Luokka:Asklepiadit
Thessalos

Thessalos (, ) voi viitata seuraaviin: * Thessalos, useita hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa * Thessalos (500-luku eaa.), Peisistratoksen ja Timonassan poika * Thessalos (400/300-luku eaa.), lääkäri ja asklepiadi 18. sukupolvessa, Hippokrateen poika * Thessalos (300-luku eaa.), tragedianäyttelijä * Thessalos Tralleislainen (1. vuosisata jaa.), lääkäri
Artiniitti

Artiniitti (Mg2(CO3)(OH)2*3H2O, Karbonaattimineraali) on monokliininen mineraali. Artiniitti kuvattiin tieteelle vuonna 1902 ja se on nimetty löytäjänsä, italialaisen mineralogin Ettore Artinin (1866-1928) mukaan. Luokka:Karbonaattimineraalit
Selim Sesler

Selim Sesler (1957 Keşan – 9. toukokuuta 2014 Istanbul) oli turkkilainen klarinetisti. Hän kuului maan romanivähemmistöön ja tulkitsi sekä romanimusiikkia että turkkilaista kansanmusiikkia.Selim Sesler – Portrait Gypsy Music Network, viitattu 28.3.2024 Seslerin suku oli alun perin lähtöisin Drámasta, mutta siirrettiin Kreikan ja Turkin välisessä väestönsiirrossa pieneen kylään lähellä Keşania vuonna 1923. Seslerin isä oli muusikko, ja myös Sesler oppi lapsena zurnan- ja klarinetinsoiton. 14-vuotiaana hän aloitti soittamisen häissä ja muissa tilaisuuksissa. 1980-luvulla Sesler muutti Istanbuliin. Hän levytti monia pienen budjetin albumeita ja osallistui Ferhan Şensoyn musiikkiteatterituotantoihin. Vuonna 1997 Sesler tapasi kanadalaisen kansanlaulaja Brenna MacCrimmonin Istanbulissa. Kaksikko äänitti yhdessä albumin Karşılama ja teki vuonna 1998 yhteisen konserttikiertueen Kanadassa. Sesler sai huomattavaa tunnettavuutta Fatih Akınin elokuvien Suoraan seinään (2004) ja Crossing the Bridge: The Sound of Istanbul (2005) myötä. Hän esiintyi musiikkifestivaaleilla eri puolilla Eurooppaa ja konsertoi muun muassa New Yorkissa, Chicagossa sekä Lontoossa. Turkissa Sesler tuli laajalti tunnetuksi vasta kansainvälisesti saavuttamansa suosion myötä. Vuonna 2006 Sesler julkaisi Doublemoon- levymerkillä albumin Anatolian Wedding, jonka tuottivat Ben Mandelson ja Rob Keyloch. Yksi hänen suosituimmista albumeistaan oli Yüksek Yüksek Tepeler, jolla myös Brenna MacCrimmon lauloi. Viimeisenä albumina ilmestyi Özlem Plak -levymerkillä Romanes Clarinet. Sesler kuoli istanbulilaisessa sairaalassa sydänsairauteen ja tuli haudatuksi Keşaniin. == Lähteet == Luokka:Turkkilaiset muusikot Luokka:Klarinetistit Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Kreuzspiel

Kreuzspiel on Karlheinz Stockhausenin vuonna 1951 säveltämä musiikkiteos, joka esiintyy Stockhausenin teosluettelossa numerona 1/7. Stockhausen piti sitä ensimmäisenä aitona sävellyksenään, ja sitä edeltäviä teoksia vain tyyliharjoituksina. Sävellyksen virikkeitä olivat Olivier Messiaenin Mode de valeurs et d’intensités ja Karel Goeyvaertsin Sonaatti kahdelle pianolle. ==Lähteet== Luokka:1950-luvun musiikkiteokset Luokka:Karlheinz Stockhausenin teokset
Teollisuustyöntekijä Virtanen

Teollisuustyöntekijä Virtanen on Mainos-TV:n syyskaudella 1977 esittämä viisiosainen draamasarja teollisuuden työntekijöiden ja toimihenkilöiden ongelmista. Jokainen osa on oma itsenäinen episodinsa omine ohjaajineen. Käsikirjoittajina toimivat Heikki Kekkonen, Jorma Savikko ja Aira Ruishalme, joka oli kirjoittanut myös edellisvuoden yhteiskunnallisen sarjan Sosiaalityöntekijä Virtanen. ==Jaksot== # Saga Virtanen, siivooja. Esitetty 26.8.1977. Työskentelipä yrittäjänä tai ison siivousfirman palveluksessa, Saga Virtanen (Ritva Valkama) kohtaa aina samat ongelmat: hankalan työajan, kuluttavan työn ja olemattoman arvostuksen. Käsikirjoitus Aira Ruishalme, ohjaus Ville-Veikko Salminen. # Lakko. Esitetty 23.9.1977. Tehtaan trukinkuljettajat ryhtyvät palkkavaatimuksensa tueksi istumalakkoon, joka laajenee pian koko tehtaan käsittäväksi seisokiksi. Rooleissa mm. Tapio Hämäläinen ja Yrjö Tähtelä. Käsikirjoitus Heikki Kekkonen, ohjaus Pekka Parikka. # Kun Virtanen sai potkut. Esitetty 21.10.1977. Insinööri Heikki Virtanen on sanottu irti tuotekehittelylinjan johtajan paikastaan, mutta arvelee joutuneensa juonittelujen kohteeksi ja alkaa epäillä, mitä asioita hänen erottamisella halutaan peittää. Käsikirjoitus Jorma Savikko, ohjaus Tarja-Tuulikki Tarsala. # Pohojosen poikia. Esitetty 18.11.1977. Nuori mies Pohjois-Suomesta (Markku Huhtamo) hakeutuu koulutukseen ja työhön Etelä- Suomeen. Käsikirjoitus Heikki Kekkonen, ohjaus Pekka Parikka. # Äiti, jää kotiin. Esitetty 16.12.1977. 34-vuotias Airi Mehto (Ritva Vepsä) on palannut töihin 14 vuoden jälkeen, mutta perhe haluaisi hänen jatkavan kotiäitinä. Käsikirjoitus Heikki Kekkonen, ohjaus Pekka Parikka. ==Vastaanotto== Jukka Kajava (Helsingin Sanomat) piti neljättä jaksoa sarjan siihen asti parhaana luontevasti toimivine teatterikeinoineen, joskin turhan monine sivujuonineen. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset draamasarjat Luokka:1970-luvun televisiosarjat Luokka:MTV:n tuottamat televisio-ohjelmat
Mykenin majakka

Mykenin majakka () on Norjassa Nordlandin läänissä Rødøyn kunnassa sijaitseva majakka. Se on perustettu vuonna 1918 ja automatisoitu ja jätetty miehittämättömäksi 1975. ==Lähteet== Luokka:Norjan majakat Luokka:Rødøy
Rødøyn kirkko

Rødøyn kirkko () on Rødøyn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1885. Rødøy kirke SLH.F.000001-09360b.jpg|Alttari ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Rødøy
Sørfjordenin kirkko

Sørfjordenin kirkko () on Rødøyn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1916. ==Lähteet== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Rødøy
Tjongsfjordin kirkko

Tjongsfjordin kirkko () on Rødøyn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1962. ==Lähteet== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Rødøy
Maaperäbiologia

Maaperäbiologia käsittelee maaperän biologisia ominaisuuksia. Näiden ominaisuuksien myötä syntyy eloperäisiä maalajeja, kuten multaa, turvetta tai liejua. Maaperän biologisia ominaisuuksia ovat eliöiden jäänteiden ja mikrobitoiminnan vaikutukset. Maaperän oleellisia ominaisuuksia maaperäeliöiden kannalta ovat sen jotkut ominaisuudet, jotka ovat maaperäbiologisia ja maaperäkemiallisia, kuten ravinne-, vesi- ja happipitoisuus. Maaperäeliöille tarpeellista on myös jotkut maaperän maaperäfysiikkaan liittyvät tekijät, kuten eliöiden käyttämä tila ja suoja lämpötilanvaihteluilta ja kuivuudelta. Maaperän eloperäisen aineksen määrä on yhteydessä sitä hajottavien pieneliöiden määrään, koska eloperäinen aines lisää maaperässä pieneliöiden tarvitseman hiilen pitoisuutta. == Lähteet == Luokka:Maaperätiede
Simon Federbusch

Simon Federbusch (15. joulukuuta 1892 Narol, Galitsia, Puola – 20. elokuuta 1969 New York, Yhdysvallat) oli puolalaissyntyinen juutalainen oppinut, joka toimi Helsingin juutalaisen seurakunnan rabbina ja koko Suomen päärabbina. ==Henkilöhistoria== Puolaan nykyisin kuuluvassa Galitsian itäosassa syntyneen Federbuschin isä oli oppinut, liikemies Zwi Federbusch ja äiti Cherna. Talmudia opiskellut Simon Federbusch suoritti rabbin tutkinnot sekä 17-vuotiaana juutalaisessa koulussa jeshivassa että Israelitisch-theologische Lehranstalt -koulussa Wienissä 1923, samoin kuin tohtorin tutkinnon. Hän oli Galitsian sionistisen liikkeen Mizrahin johtaja 1924–1930 ja Puolan parlamentin jäsen 1922–1928. Sionististen hepreaksi julkaistujen Giljonot- ja Mizraha-lehtien toimittaja Federbusch oli 1920-luvulla. Federbusch oli Helsingin juutalaisen seurakunnan rabbi 1930–1940 ja Suomen päärabbi 1931–1940. Suomeen Federbusch perusti juutalaisten seurakuntien kattojärjestön, Suomen Juutalaisten Seurakuntien Keskusneuvoston, ja toimi vahvistaakseen juutalaista opetusta. Hän myös edusti Suomessa ollessaan Suomen sionistijärjestöä Maailman sionistikongressissa. Talvisodan aikana alkuvuonna 1940 Federbusch pakeni Haitin kautta Yhdysvaltoihin. Hän oli sittemmin siellä sekä New Yorkin rabbi että Israel Salanter -nimisen jeshivan rehtori 1940–1969. Federbuschilla oli lisäksi useita yhdysvaltalaisten ja kansainvälisten juutalaisjärjestöjen tehtäviä. Federbusch tunnettiin myös nykyheprean innokkaana puolestapuhujana. (ei-vapaa) ==Julkaisuja== * Siionin viisaitten salaiset pöytäkirjat totuuden valossa, 1934 (myös ruotsiksi) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Puolalaiset henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset henkilöt Luokka:Suomen juutalaiset Luokka:Rabbit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Susanna Gideonsson

Susanna Gideonsson (s. 1963) on ruotsalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi ammattiliittojen keskusjärjestö Landsorganisationenin puheenjohtajana vuosina 2020–2024. Tätä ennen hän oli Handelsanställdas förbund -liiton puheenjohtaja vuodesta 2014. Gideonsson on kotoisin Storumanin kunnassa sijaitsevasta Umnäsistä ja asuu Uumajassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset ammattiyhdistysjohtajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Handelsanställdas förbund

Handelsanställdas förbund (puhekielessä Handels; alun perin Svenska Varuutkörareförbundet) on ruotsalainen vuonna 1906 perustettu ammattiliitto, johon kuuluu pääasiassa vähittäiskaupan alalla työskenteleviä, muun muassa myyjiä ja varastotyöntekijöitä, mutta myös esimerkiksi konttoritoimihenkilöitä ja parturi-kampaajia. Handels kuuluu keskusammattijärjestö Landsorganisationeniin. Handelsanställdas förbund.JPG|Liiton pääkonttori Upplandsgatanin ja Wallingatanin kulmassa Tukholmassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Liiton verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset ammattiliitot
Upplandsgatan

pienoiskuva|200px|Upplansgatania etelään päin. Taustalla häämöttävät Riddarholmskyrkanin torni ja Skatteskrapan. Upplandsgatan on Norrmalmin ja Vasastadenin kaupunginosissa Tukholmassa sijaitseva katu, joka ulottuu Norra Bantorgetilta Västmannagatanille. ==Kuvia== Handelsanställdas förbund.JPG|Upplandsgatan 5: Handels-ammattiliiton päkonttori At Stockholm 2019 241.jpg|Upplandsgatan 12: Pyhän Pietarin kirkko (Erik Lallerstedt, 1901) Agda Östlunds minnesskylt.jpg|Upplandsgatan 61: Agda Östlund asui osoitteessa vuosina 1905–1925. Rödabergsskolan 2017a.jpg|Upplandsgatan 100: Rödabergin koulu ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tukholman kadut Luokka:Norrmalm Luokka:Vasastaden
Maaperäkemia

Maaperäkemia käsittelee maaperän kemiallisia ominaisuuksia. Maaperäkemiaan liittyy läheisesti maan mineralogia. Erilaisilla mineraaleilla on erilaisia ominaisuuksia, niiden liukenevuus veteen ja ionisointuminen on erilainen. Maan mineraalipitoisuudella ja mineraalien kemiallisilla ominaisuuksilla on merkitystä kasvien ravinteiden ottoon, koska mineraaleista vapautuvat ionit ovat kasvien käytettävissä ravinnoksi. Myös se, millaisia kemiallisia reaktioita maaperässä tapahtuu, riippuu maaperän kemiallisesta koostumuksesta. Maaperän laatuun kasvualustana vaikuttaa myös sen pH. Maaperän kemialliset ominaisuudet vaikuttavat myös maaperäbiologiaan. Esimerkiksi maaperän pieneliömäärä määräytyy maaperän hiili-typpisuhteen perusteella. == Lähteet == Luokka:Maaperätiede
Frendit (6. tuotantokausi)

Frendien kuudennen tuotantokauden esitys alkoi Yhdysvalloissa 23. syyskuuta 1999 ja päättyi 18. toukokuuta 2000. Kausi sisältää 25 jaksoa. Se keräsi Yhdysvalloissa keskimäärin 22.6 miljoonaa katsojaa, ja parhaiten menestyi kaksiosainen päätösjakso. == Näyttelijät == == Jaksoluettelo == |} == Lähteet == Luokka:Frendit-tuotantokaudet
Keltanapsija

Keltanapsija (Capsiempis flaveola) on tyranneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa. == Koko ja ulkonäkö == Keltanapsija kasvaa 11–12 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää ja selkä ovat ruskehtavan vihreät ja sävy vaihtelee hieman alalajeittain. Siivet ja pyrstö ovat tumman ruskeat ja siivissä on kaksi kellertävää raitaa. Keltanapsijan päässä on keltainen silmäkulmajuova. Linnun rinta ja vatsa ovat kirkkaan tai ruskehtavan keltaiset. ==Levinneisyys ja elintavat== Keltanapsijaa tavataan laajalla alueella mutta laikuttaisesti. Levinneisyysalue ulottuu Nicaraguasta Argentiinan koillisosiin. Lajin elinympäristöä ovat metsien ja metsien reunamaiden pensaikot ja tiheiköt. Se liikkuu pareittain tai muutaman linnun ryhminä. Keltanapsijan ravintoa ovat hyönteiset ja marjat. Keltanapsija rakentaa sammalista kuppimaisen pesän puuhun ja naaras munii kaksi munaa. == Lähteet == Luokka:Tyrannit
Kasvien ravinteet

Kasvien ravinteet ovat kasvien käyttämiä ravinteita. Kasvi ottaa ravinteita maasta juurillaan, tarkemmin ottaen juurikarvojen ja juuren pintasolukon avulla. Kasvi ottaa ravinteet maanesteeseen liuenneina. Kasvien tarvitsemia ravinteita sisältävät eloperäinen jäte, maan kolloidihiukkasissa sekä kivennäishiukkasissa ja- rakeissa. Kasvien tarvitsemia ravinteita ovat muun muassa typpi, kalsium, kalium, fosfori, rikki ja magnesium. Viljelykasveja lannoitetaan puutarhanhoidossa ja maanviljelyssä. Lannoitustarve riippuu kasvin iästä. Lannoitteeksi sopivat muun muassa kompostimulta, nokkosvesi ja ruohosilppu. Kasvien tarvitsemaa lannoitusta varten on saatavana kaupallisia lannoitteita, joista löytyy luonnonlannoitteita, kevätlannitteita ja syyslnnoitteita. == Lähteet == Luokka:Ekologia Luokka:Puutarhanhoito Luokka:Maatalous
Fallout (televisiosarja)

Fallout on yhdysvaltalainen tieteissarja, jonka ensiesitys oli 11. huhtikuuta 2024 Amazon Prime Video -palvelussa. Sarja perustuu Interplay Entertainmentin Fallout-videopelisarjaan. == Juoni == Sarjassa osa ihmiskuntaa selviytyi ydinsodasta suojautumalla bunkkereihin. Yli 200 vuotta sodan jälkeen nuori nainen lähtee bunkkerista vaaralliseen erämaahan, joka ennen oli Los Angeles. == Tuotanto == Todd Howardin mukaan sarjasta piti poistaa kohtauksia, jotka olisivat paljastaneet tietoja tulevasta Fallout 5 -pelistä. Sarjaa kuvattiin Luurankorannikolla Namibiassa. == Näyttelijät == == Lähteet == Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset draamakomediasarjat Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset scifi-sarjat Televisiosarja Luokka:Post-apocalypse- televisiosarjat Luokka:Prime Video -alkuperäissarjat Luokka:Videopeleihin perustuvat televisiosarjat
Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke

Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke () oli Pohjois- ja Etelä-Vietnamin rajalla sijainnut demilitarisoitu vyöhyke. Vyöhyke kulki suurin piirtein 17. leveyspiiriä pitkin Etelä-Kiinan meren rannikosta Laosin rajalle. Vyöhyke sijaitsi Quảng Trịn maakunnassa. Se kattoi noin 76 kilometriä maata 5 kilometrin leveydeltä Bến Hải-joen molemmin puolin karun viidakon ja vuoriston keskellä. Vietnamin demilitarisoitu vyöhyke jakoi maan kahtia Geneven konferenssin mukaisesti vuonna 1954. Vyöhyke oli tarkoitettu lyhytaikaiseksi ratkaisuksi, mutta Vietnamin sodan puhjettua vuonna 1955 demilitarisoitu vyöhyke vakiintui maiden väliseksi rajaksi. Sodan aikana se tuli tärkeäksi taistelutantereeksi. Alue lakkasi olemasta Vietnamin yhdistymisen myötä vuonna 1976. Vyöhykkeestä ei enää ole paljoa jäljellä, koska sotilastukikohdat tuhottiin amerikkalaisten toimesta niiden evakuoinnin yhteydessä. Suuri osa maasta on raivattu kumipuiden ja kahviviljelmien tieltä. == Katso myös == * Khe Sanhin taistelu * Korean demilitarisoitu vyöhyke == Aiheesta muualla == == Lähteet == Luokka:Vietnamin sota Luokka:Vietnamin historia Luokka:Kylmän sodan käsitteet Luokka:Kylmän sodan käsitteet Luokka:Etelä-Vietnam
Mediasoitinohjelmisto

Mediasoitinohjelmisto on sovellusohjelma, joka toistaa ääni- ja videotiedostoja sekä animaatioita tietokoneella. Mediasoitin voi tarkoittaa myös laitetta, jossa on median toisto-ominaisuus. Mediasoitinohjelmia on lukuisia. Esimerkkejä mediasoitinohjelmista ovat Foobar2000, Windows Media Player, Winamp ja VLC, vaikka jotkin voivat toistaa vain äänitiedostoja. == Katso myös == * Luettelo mediasoittimista == Lähteet == Luokka:Mediasoittimet
Neljäs merivoimien taistelulaivue (Ruotsi)

Neljäs merivoimien taistelulaivue () on Ruotsin merivoimien yksikkö, jonka tukikohdat sijaitsevat Bergassa Tuhkholman eteläpuolella ja Skredsvikissä Gullmansfjordin rannalla. Se ylläpitää ja kehittää merivoimien merisodankäynnin valmiuksia. Rauhan aikana se harjoittelee, tarvittaessa puolustaa Ruotsin aluetta sekä etuja. Se valvoo merialuetta, kerää tiedustelutietoa, osallistuu minnanraivaukseen, suojaa merialueita ja -väyliä sekä laivaliikennettä. Laivueessa työskentelee noin 550 henkeä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Neljäs merivoimien taistelulaivue Ruotsin puolustusvoimien sivulla Luokka:Ruotsin merivoimat
Ettore Artini

Ettore Artini (29. elokuuta 1866 – 7. maaliskuuta 1928) oli italialainen mineralogi. Artini väitteli tohtoriksi Firenzessä vuonna 1887. Hän toimi Pavian yliopistossa vuoteen 1893. Vuonna 1911 hänet nimitettiin professoriksi Milanon teknilliseen korkeakouluun. == Lähteet == Luokka:Mineralogit Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Jänis ja kilpikonna

Jänis ja kilpikonna on yksi Aisopoksen faabeleista eli eläinsaduista. Tarina kertoo kahdesta hyvin erilaisesta eläimestä. Siinä on mukana jänis ja kilpikonna. Jänis on ylimielinen ja nopea, kun taas kilpikonna on hidas ja nöyrä. Jänis nauraa kilpikonnalle tämän hitauden takia, ja kilpikonna tuntee itsensä nöyryytetyksi. Kilpikonna suuttuu ja ehdottaa kilpailua jänikselle selvittääkseen, kumpi heistä on nopeampi. Jänis hyväksyy haasteen ja kilpailu järjestetään, jolloin koko metsän väki saapuu sitä seuraamaan. Kilpailun alussa jänis juoksee kovaa vauhtia ja saa nopeasti etumatkaa kilpikonnaan. Jänis luulee voittavansa helposti ja päättää levähtää hetken nauttiakseen auringosta. Hän nukahtaa, kun taas kilpikonna jatkaa hitaasti mutta varmasti etenemistään. Kun jänis herää, hän huomaa kilpikonnan ohittaneen hänet ja lähestyvän maaliviivaa. Jänis yrittää juosta kilpikonnaa kiinni, mutta on liian myöhäistä. Kilpikonna ylittää maaliviivan voittajana. Kun jänis lopulta saavuttaa maaliviivan, hän on nöyryytetty ja oppii läksynsä. "Jänis ja kilpikonna" opettaa, että ylimielisyys voi johtaa epäonnistumiseen, kun taas nöyryys ja sitkeys tuovat menestystä. Se myös muistuttaa siitä, että jokaisella on omat vahvuutensa ja että on tärkeää kunnioittaa muita ja tunnustaa heidän kykynsä. == Aiheesta muualla == *Aisopoksen eläinsatu Jänis ja kilpikonna suomen kielellä Luokka:Aisopoksen faabelit
Helmstedt

Helmstedt [ˈhɛlmˌʃtɛt] () on kaupunki Saksan itäisosassa Ala-Saksin osavaltiossa. == Aiheesta muualla == *Helmstedtin kaupunki Luokka:Ala-Saksin kunnat Luokka:Saksan kaupungit
Petteri Löppönen

Petteri Löppönen on suomalainen radion ja television uutistoimittaja. Hän on työskennellyt vuodesta 1995 Yleisradion uutistoimituksissa, ensin lähes 30 vuotta radiossa ja 2020-luvun taitteesta lähtien myös televisiouutisissa. 2010-luvulla hän oli Yle Uutisten päivittäisen uutistoiminnan päällikkö. Hän jätti radiotyön, kun hänet nimitettiin keväällä 2024 Ylen televisiouutisten vakituiseksi lukijaksi samoihin aikoihin, kun Matti Rönkä jäi eläkkeelle. Löppönen toimii myös tv-uutisten tuottajana. Ennen Yleä Löppönen oli toimittajana Oriveden Sanomissa Pirkanmaalla. Hän on kotoisin Orivedeltä ja käynyt Oriveden yhteiskoulun. Nuoruudessaan hän työskenteli vuoden verran matkaoppaana Egyptissä ja Turkissa ja opiskeli sen jälkeen Tampereen yliopiston valtio-opin koulutusohjelmassa. Löppönen on kertonut julkisuudessa keväällä 2023 läpikäymästään laihdutusleikkauksesta. ==Lähteet== Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Suomalaiset uutisankkurit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Suomalaiset televisiotoimittajat
Epsom

Epsom on asukkaan kaupunki Surreyn kreivikuntaan kuuluvassa Epsomin ja Ewellin kaupunkipiirissä Kaakkois-Englannissa. Se sijaitsee 22 kilometriä Lontoon keskustasta lounaaseen ja luetaan Lontoon metropolialueeseen. Hallinnollisesti Epsom toimii Epsomin ja Ewellin kaupunkipiirin keskuspaikkana eikä sillä ole kunnallista itsehallintoa (unparished area). == Historia == Roomalaisaikana Epsomin kautta kulki Lontoosta Chichesteriin johtanut Stane Street ja Ewellin paikalla oli merkittävää asutusta. Paikannimi Epsom on saksilaisperäinen ja johdettu sanasta Ebbisham, joka tarkoittaa kutakuinkin ’Ebbin omistukseensa ottamia maita’ (). Keskiajalla kylän maat siirtyivät Chertseyssä sijainneen luostarin omistukseen. Epsomin merkitys kasvoi vuoden 1618 jälkeen, kun sen lähistöltä löydettiin mineraalilähteitä, joiden vesi sisälsi runsaasti epsomsuolaa eli magnesiumsulfaattia. Lähteiden yhteyteen perustettiin kylpylä, josta tuli 1600-luvulla suosittu Lontoon yläluokan keskuudessa, ja siellä vierailivat muun muassa Samuel Pepys ja Nell Gwyn. Lontoosta saapuvia vierailijoita varten rakennettiin High Streetin länsipäähän kokoontumistila, kauppoja ja kahviloita. Epsom Downsilla alettiin järjestää hevoskilpailuja 1600-luvulla Englannin sisällissodan jälkeen. Epsom Oaks järjestettiin ensimmäisen kerran 1779 ja Epsom Derby 1780. Epsom Derby on saanut nimensä Derbyn 12. jaarlilta Edward Smith-Stanleylta. Kerrotaan, että jaarli voitti tämän kunnian osakseen heitettyään kolikkoa derbyn toisen perustajan kanssa. Kilparadalle rakennettiin ensimmäinen katsomo 1830 ja kaksi muuta vuosina 1927 ja 1995. Nykyään derby järjestetään kesäkuun ensimmäisellä viikolla, ja sitä pidetään Englannin viidestä klassisesta hevoskilpailusta arvostetuimpana. == Lähteet == Luokka:Asutut paikat Surreyssä Luokka:Englannin kaupungit
Vilho Nurmi

Vilho "Ville" Kullervo Nurmi (19. marraskuuta 1913 – 23. syyskuuta 1976) oli suomalainen kilpauimari ja uransa jälkeen urheilun järjestötoimija ja urheilutoimittaja. Hän oli Suomen parhaita pitkien matkojen vapaauimareita 1930-luvun jälkipuoliskolla ja 1940-luvulla. == Moninkertainen uinnin Suomenmestari == "Ville" Nurmi saavutti ensimäisen SM-kisojen mitalin vuoden 1932 SM-kisoissa 1 500 metrin vapaauinnissa sijoittuessaan kolmanneksi. Sen jälkeen hän kilpaili SM-kisoissa aina vuoteen 1946\. Hän saavutti 400 metrin vapaauinnissa neljä Suomen mestaruutta vuosina 1935-1944, 1 500 metrin vapaauinnissa kahdeksan vuosina 1934-1944 ja viestimestaruuksia yhdeksän Helsingin Uimarien (HU) joukkueessa. Vesipallossa Nurmi saavutti yhteensä 11 mestaruutta HU:n riveissä vuosina 1934-1948. Näin hän voitti kaikkiaan 32 Suomen mestaruutta. Maaotteluihin Nurmi osallistui 14 kertaa. Nurmi sai säilyttää 1 500 metrin vuonna 1937 uiman vapaauinnin Suomen ennätyksensä 10 vuoden ajan, kunnes HU:n Bror Labart rikkoi sen elokuussa 1947. === Henkilökohtaiset ennätykset === * 400 metrin vapaauinti 5.18,4 (1937) * 1 500 metrin vapaauinti 21.22,3 (1937) == Uintiuran jälkeen lajin monipuolinen toimija == Uransa jälkeen Nurmi toimi Suomen Uimaliitossa, ensin toimistosihteerinä vuodesta 1946 lähtien ja vuosina 1948–1963 toiminnanjohtajana. Vilho Nurmi toimi Uimari-lehden päätoimittajana vuosina 1947–1957 ja Uinti-lehden päätoimittajana 1957–1963. Itse hän kirjoitti Helsingin Sanomiin ja Iltasanomiin nimimerkillä HAI. Hän toimi uintilajien radio- ja televisioselostajana Helsingin, Rooman, Tokion ja Meksikon olympialaisissa. Vilho Nurmen nuorempi veli Paavo oli myös nuoruudessaan uimari ja voitti vuonna 1947 rintauinnin Suomen mestaruuden. == Kirjallisus == *Vilho Nurmi & Mikko Tiilikainen: Viisi vuosikymmentä uintiurheilua 1916–1966. 72 sivua. 1966. *Vilho Nurmi, Kallio Kotkas, Otaniemen urheilusäätiö 25-vuotishistoriikki 1950–1975. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Maataistelukoulu (Ruotsi)

Maataistelukoulu () on Ruotsin puolustusvoimien oppilaitos, joka sijaitsee Sködessä ja Kvarnissa Motalan ulkopuolella. Siellä koulutetaan puolustusvoimien johtajia. Se osallistuu myös menetelmien, määräysten, varusteiden ja asejärjestelmien kehittämiseen puolustusvoimien tarpeisiin. Maataistelukoulussa työskentelee noin 200 henkeä. Maataistelukoulu osallistuu erikoisupseerien peruskoulutukseen sekä taso- ja taitokoulutukseen. Lisäksi järjestetään ammatillisia kursseja. Maataisteluihin keskittyvä erikoisupseerikoulutus järjestetään Kvarnissa. Siellä on ampuaratoja, harjoitusalueita ja koulutustiloja. Kouluttajina on kokeneita upseereita, joilla on laaja kokemus alalta. Maataistelukoululla on esimerkiksi Ruotsin laajin harjoitusalue taisteluun rakennetussa ympäristössä (STA MOUT). Sen pita-ala on 500 metriä x 500 metriä. Ruotsin ja Suomen puolustusvoimat ovat järjestäneet yhteisiä kaupunkitaisteluharjoituksia alueella, esimerkiksi vuonna 2016. Ruotsin Yhdysvaltojen kanssa solmimassa DCA-sopimuksessa on sovittu, että Ruotsi luovuttaa tarvittaessa Kvarnin sotilasleiri- ja harjoitusalueen Yhdysvaltojen käyttöön. == Lähteet == ==Lisätietoja== *Maataistelukoulun (Ruotsi) viralliset verkkosivut Luokka:Ruotsin asevoimat
The Expedition

The Expedition on power metal -yhtye Kamelotin ensimmäinen livealbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2000 Noise Recordsin kautta. Kolme viimeistä kappaletta ovat harvinaisia studionauhoituksia: "We Three Kings" (instrumentaali) ja "One Day" ovat lisämateriaalia Siege Perilous -sessioista, ja "We Are Not Separate" on uudelleennauhoitettu versio Dominion-albumin kappaleesta. == Kappaleet == == Kokoonpano == === Bändin jäsenet === * Roy Khan – laulu * Thomas Youngblood – kitara, taustalaulu * Glenn Barry – bassokitara * Casey Grillo – rummut * Günter Werno – kosketinsoittimet === Tuotanto === * Äänitys: Sascha Paeth, konserteista Saksassa ja Kreikassa huhtikuussa 2000 * Miksaus ja masterointi: Sascha Paeth, Pathway Studios, Wolfsburg, Saksa * Avustajat paikan päällä: Ralf Schindler, Thomas Kuschewski, Bonni "Q-ryched!" Bilski * Kappaleet 9 ja 10 nauhoitettu vuonna 1998 Morrisound Studiosilla, Tampassa, Floridassa - äänittänyt Howard Helm. Kosketinsoittimet: Howard Helm * Kappale 11 nauhoitettu vuonna 2000 Pathway Studiosilla Wolfsburgissa, Saksassa - äänittäjänä Sascha Paeth. Koskettimet merkiltä Miro * Hans Zimmerin intro (09.10sek – 10:04sek kappaleesta "Rocket Away" elokuvan soundtrackilta The Rock) * Kuvat: Axel Jusseit, Claudia Ehrhardt, Edwin Van Hoof ja Kamelot * Antiikkikartat: © Photo Essentials * Kuvitus ja taitto Maren/Noise Graphics * Kannen kuvat: Axel Jusseit == Arvostelut == Ammattiarviot Arviot Lähde Arvosana Imperiumi 9+/10 The Metal Crypt 3/5 Soundi 4/5 == Lähteet == Luokka:Kamelotin albumit Luokka:Vuoden 2000 konserttitallenteet
Georg Malvius

Georg Malvius (s. 30. toukokuuta 1945 Timișoara, Romanian kuningaskunta) on ruotsalainen teatteriohjaaja ja -pedagogi, joka on työskennellyt myös Suomessa. Hän on toiminut musikaaliohjauksen professorina Göteborgin yliopistossa ja saksalaisessa August Everding -akatemiassa Münchenissä. Vuosina 1979–1982 Malvius toimi Turun ruotsalaisen teatterin johtajana ja sitä ennen ruotsinkielisen teatterikoulutuksen pääopettajana Suomessa. Turusta hän siirtyi Örebron lääninteatterin johtajaksi 1982. Sittemmin hän johti Norrköpingin Östgötateaternia vuoteen 1987 asti. Vuosituhannen vaihteen jälkeen Malvius on ohjannut Helsingin kaupunginteatteriin musikaalit Miss Saigon (2004) ja Hairspray (2005) sekä Turun ruotsalaiseen teatteriin musikaalin Evita (2008) ja Helsingin Svenska Teaterniin musikaalin La Cage aux Folles (2008). Malvius on ohjannut paljon myös Virossa, jossa hänet valittiin vuoden ohjaajaksi 1990 ja vuoden musikaaliohjaajaksi 2003. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Georg Malviuksen verkkosivusto Luokka:Ruotsalaiset teatteriohjaajat Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Göteborgin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fredrik Sjöberg

Fredrik Sjöberg (s. 1958Fredrik Sjöberg, Albert Bonniers förlag. Viitattu 28.3.2024 ) on ruotsalainen Ig Nobelilla palkittu kirjailija. Hän sai kunnianosoituksen omaelämäkerrallisesta esseetrilogiasta, jossa hän käsittelee kärpästen keräilyä. Kirjan mittaiset esseet ovat Flugfällan (2004), Flyktkonsten (2006) ja Russinkungen (2009). Hänen kiinnostuksensa kohteena ovat erityisesti kukkakärpäset (Syrphidae).Sanna Nyqvist, Vaihtoehtoinen nobelisti. Parnasso 4/2017, s. 25 Sanna Nyqvist kehuu Sjöbergin kirjoituksia Parnassossa: "[ne ovat] assosiaatioiden ja ajattelun sivupolkujen riemukulkua". Sjöberg peilaa kirjoituksissaan myös oman elämänsä tapahtumia ja kuvaa epätodennäköisiä sankareita, ajelehtijoita ja epäonnistujia. Flugfällanissa hän kertoo René Malaisesta, maineikkaasta hyönteistutkijasta ja löytöretkeilijästä, joka päätyy tieteen sivuraiteelle ja ansaitusti unohduksiin. Uudemmassa teoksessa Ge upp idag – i morgon kan det vara för sent (2013) hänen aiheenaan on ajoissa lopettaminen ja malliesimerkkeinä kuvataiteilijat Olof Ågren ja Lotte Laserstein, joista Ågren lopetti koska uskoi taitojensa ruostuvan, Laserstein pakeni Saksasta natseja Ruotsiin eikä lopulta kyennyt enää jatkamaan uudessa kotimaassaan uraansa menestyksellisesti. Nyqvist pitää Sjöbergiä mielenkiintoisempana kirjailijana kuin samana vuonna varsinaisen kirjallisuuden Nobelin saanutta Bob Dylania. ==Suomennetut julkaisut== * Me ja ne (Vi och dom), suom. Maarit Tillman. Helsinki: Art House 1999 ISBN 951-884-242-6 ;Artikkelit * Voiko köyhyydestä päästä eroon?, Julkaisussa Solidaarisen Euroopan puolesta, toim. Folke Sundman ja Juha Rekola s. 69–72 Helsinki : Työväen sivistysliitto, 2004 ISBN 951-701-490-2 ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vidselin lentokenttä ja testialue

Vidselin lentokenttä ja testialue on Ruotsin puolustusmateriaalihallinnon (FMV) käytössä. Alue sijaitsee Ruotsin Lapissa ja se on vartioitu. Alueen pinta-ala on 1650 km2 ja siellä on matala vuoristoalue. Alueella testataan hävittäjälentokoneita, ilma-, maa- ja meritorjuntaohjuksia sekä miehittämättömiä ilma-aluksia (UAV). Aluetta on käytetty 60 vuoden ajan testaustoimintaan. Ruotsin Yhdysvaltojen kanssa solmimassa DCA-sopimuksessa on sovittu, että Ruotsi luovuttaa tarvittaessa Vidselin lentokentän ja testialueen Yhdysvaltojen käyttöön. == Lähteet == Luokka:Ruotsin asevoimat
Eroraha

Eroraha on työsuhteen tai virkasuhteen päättyessä työnantajan työntekijälle maksama palkkaan kuulumaton erillinen korvaus. ==Suomi== ===Lakiin perustuvat korvaukset=== Työnantaja on työ- tai virkasuhteen päättyessä suoraan lain perusteella velvollinen maksamaan palkansaajalle tiettyjä korvauksia. Tällaisen korvauksen maksaminen voi perustua muun muassa työsopimuslakiin (55/2001, TSL), merityösopimuslakiin (756/2011, MTSL) valtion virkamieslakiin (750/1994, VVL) tai kunnallisista viranhaltijoista annettuun lakiin (304/2003, KVL). Lisäksi työ- tai virkasuhteen päättymiseen liittyviä korvauksia voidaan maksaa myös esimerkiksi vuosilomalain (162/2005, VLL) taikka eri yhteistoimintalakien perusteella. Työ- tai virkasuhteen päättymiseen liittyviä korvauksia koskevia määräyksiä voi sisältyä myös työ- ja virkaehtosopimuksiin. ===Muut kuin lakiin perustuvat korvaukset=== Työnantaja ja palkansaaja voivat keskenään sopia siitä, että työnantaja maksaa työsuhteen päättyessä palkansaajalle muita kuin lain edellyttämiä korvauksia. Erilaisista lakiin perustumattomista korvauksista saatetaan sopia ennen työsuhteen alkamista, työsuhteen aikana tai vasta työsuhteen päätyttyä. Korvausta voidaan nimetä esimerkiksi erorahaksi, tukipaketiksi, kehittämisrahaksi tai rahakorvaukseksi. Puhekielessä korvausta saatetaan kutsua myös kultaiseksi kädenpuristukseksi. Korvauksesta saatetaan sopia esimerkiksi yhteistoimintaneuvottelujen yhteydessä tai työsuhteen päättymisen riitauttamisen seurauksena. Korvauksesta saatetaan sopia, kun palkansaajaan ei sovelleta työntekijää suojaavaa työoikeudellista sääntelyä. Tällainen palkansaaja on esimerkiksi osakeyhtiön toimitusjohtaja. == Lähteet == Luokka:Työoikeus
Ravlundan ampumarata

Ravlundan ampumarata () on Ruotsissa sijaitseva Etelä-Skånen rykmentin (P7) ampumaharjoitusalue. Harjoitusalueille on vapaa kulku harjoitustoiminnan ulkopuolella. Alueen käyttäjiä varoitetaan mahdollisista räjähtämättömistä ammuksista. Alueelle ei tule mennä, jos tiet on suljettu puomein. Koirat tulee pitää kytkettyinä ja telttailu on sallittu, mutta vain yhdeksi yöksi samassa paikassa. Ruotsin Yhdysvaltojen kanssa solmimassa DCA-sopimuksessa on sovittu, että Ruotsi luovuttaa tarvittaessa Ravlundan sotilasleiri- ja harjoitusalueen Yhdysvaltojen käyttöön. == Lähteet == Luokka:Ruotsin asevoimat Luokka:Ampuma- alueet
Fighter Wing Skrydstrup

Fighter Wing Skrydstrup on Tanskan kuninkaallisten ilmavoimien Etelä-Tanskassa sijaitseva lentotukikohta. Alueen pinta-ala on 856 hehtaaria. Tukikohdassa on kolme kiitotietä, jotka kaikki ovat 3,5 kilometrin pituisia ja 25–50 metrin levyisiä. Leveimmällä kiitotiellä kaksi konetta voi nousta ja laskeutua samaan aikaan. Tukikohdassa toimii F-16 ja F-35-hävitäjiä sekä T-17 Saab Supporter koneita, joita käytetään koulutus- ja kuljetustehtäviin. Lisäksi lentokentällä on jatkuvassa hälytysvalmiudessa oleva etsintä- ja pelastushelikopteri (SAR) valmiina auttamaan Etelä-Tanskan etsintä- ja pelastustehtävissä. Lentotukikohdassa työskentelee noin 700 työntekijää. Tanskan ja Yhdysvaltojen 21. joulukuuta 2023 solmiman DCA-sopimuksen perusteella Yhdysvallat saa tarvittaessa käyttöönsä Skrydstrupin lentotukikohdan. == Lähteet == Luokka:Tanskan ilmavoimat Luokka:Tanskan lentoasemat
Jacob Alexejevitsch Kavaleff

Jacob Alexejevitsch Kavaleff (19. lokakuuta 1799 Lappeenranta – 12. syyskuuta 1879 Helsinki) oli suomalainen venäläistaustainen kartanonomistaja, kauppias ja hyväntekeväisyyden edistäjä. Kavaleff muutti 1820-luvulla Lappeenrannasta Helsinkiin ja hankki Tuomarinkylän kartanon Helsingin maalaiskunnasta vuonna 1845. Venäjän keisari Nikolai I oli lahjoittanut perheelle arvokkaan helmi- ja timanttikorun kiitokseksi vieraanvaraisuudesta yövyttyään Kavaleffin suvun talossa Helsingissä. Jacob käytti kartanon hankkimiseen korun myymisestä saatuja varoja. Jacob lahjoitti vaimonsa kanssa Lappeenrannan kaupungille ja Lapveden kunnalle rahaa koulujen toimintaan.Lappeenrannan Uutiset 11.3.1890, 1-2 == Perhe == Hänen puolisonsa oli Natalia Vilhelmina Klementina Kavaleff os. Hultman (1809–1888), hän oli kauppaneuvos Carl Hultmanin ja Lovisa Böninghin tytär. He menivät naimisiin Tammisaaressa 4.2.1827 ja juhlivat kultahäitään 1877.Helsingfors Dagblad 7.2.1877, 3 Heillä oli neljä poikaa ja tytär.Helsingfors Dagblad 14.9.1879 Hänellä oli sisko Anna von Möller. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1799 syntyneet Luokka:Vuonna 1879 kuolleet
MyPaint

MyPaint on avoimen lähdekoodin ohjelma, joka on suunnattu digitaaliseen piirtämiseen ja maalaamiseen. MyPaint ei sisällä muista ohjelmista löytyviä ominaisuuksia kuvankäsittelyyn, tekstien lisäämiseen tai geometrisiin hahmoihin. MyPaint keskittyy maalaamiseen ja se on suunniteltu kosketusherkän piirtopöydän tarpeisiin mallintaen luonnollisen median simulaatiota. Ohjelmassa on erilaisia profiileja siveltimen, hiilen, vesivärin ja musteen käyttöön, ja ne reagoivat eri tavoin riippuen paineesta, nopeudesta ja suunnan muutoksista. Osa ohjelman toiminnoista on julkaistu erikseen ylläpidettävänä libmypaint-kirjastona, jota voi käyttää myös muissa ohjelmissa. Sintel- elokuvan taiteellinen ohjaaja David Revoy on kertonut käyttäneenä MyPaintia GIMPin ja Al.chemyn ohella osana työvuotaan. == Lähteet == Luokka:Grafiikkaohjelmistot
Glåmosin kirkko

Glåmosin kirkko () on Rørosin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1926. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Røros
Brekkenin kirkko

Brekkenin kirkko () on Rørosin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1878. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Røros
Heikki Haapaniemi (asianajaja)

Heikki Tuomas Haapaniemi (24. toukokuuta 1920 Karkku – 8. joulukuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka tunnettiin asianajotoiminnan kehittäjänä ja erityisesti rakennusalan yritysjuridiikan asiantuntijana. Heikki Haapaniemen vanhemmat olivat maanviljelijä Jalmari Viktorinus Haapaniemi ja Jenny Augusta Sandell ja puoliso vuodesta 1946 Juno Inkeri Sysikaski, aiemmin Sjöholm. Haapaniemi tuli ylioppilaaksi 1940 ja suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon 1947. Varatuomarin arvon hän sai 1947. Hän oli Helsingin lakiasiaintoimiston apulainen 1947–1952 ja osakas 1952–1957 ja Asianajotoimisto Heikki Haapaniemen vastuunalainen yhtiömies 1957–1980 ja äänetön yhtiömies 1980–1983. Kansaneläkelaitoksen valtuutettujen sihteeri Haapaniemi oli 1962–1972. Haapaniemi oli tunnettu liikejuridiikan asiantuntija, joka hoiti asianajajana muun muassa kiinteistökauppoihin ja yritysjärjestelyihin liittyviä asioita. Hän oli paneutunut varsinkin rakennusurakoiden toimintatapoihin, sopimussuhteisiin ja riitojen ratkaisuun. Haapaniemen luottamustoimiin kuuluivat muun muassa Suomen Asianajajaliiton hallituksem jäsenyys 1966–1974 ja sen säätiön hallituksen jäsenyys 1973–1982 ja varapuheenjohtajuus 1982–1983.Kuka kukin on 1978, s. 159. Viitattu 29.3.2024 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Glåmos

Glåmos on Rørosin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva kylä. Vuosina 1926–1964 se oli itsenäinen kunta. Kuntaliitoshetkellä Glåmosin pinta- ala oli 239 neliökilometriä ja asukasluku 700 henkeä. ==Kuvia== Glåmos stasjon.jpg|Glåmosin asema Rørosin radan varrella. Glåmos kirke.jpg|Glåmosin kirkko ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Røros Luokka:Norjan entiset kunnat Luokka:Norjan kylät
Efektiivinen lämpötila

Efektiivinen lämpötila on tähtien pintalämpötilaan liittyvä suure. Se on oleellisin keino mitata tähtien pintalämpötilaa. Se vastaa mustan kappaleen mustan kappaleen lämpötilaa silloin kun kappaleen säteilemä kokonaisvuotiheys on yhtä suuri kuin kohteen. Täten säteilyssä aaltojen pituudet eivät välttämättä ole Planckin lakien mukaisia. Efektiivinen lämpötila voidaan laskea tarkasti myös siinä tapauksessa, että mustan kappaleen säteily poikkeaa huomattavasti kohteen säteilystä. Efektiivisiä lämpötiloja esitetään muun muassa spektriluokituksessa. == Lähteet == Luokka:Säteily Luokka:Tähdet
Brekken

Brekken (eteläsaameksi Praahka) on kylä Rørosin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Vuosina 1926–1964 se oli itsenäinen kunta. Kuntaliitoshetkellä Brekkenin pinta-ala oli 843 neliökilometriä ja asukasluku 964 henkeä. Brekken herredshus.jpg|Entinen kunnantalo ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Røros Luokka:Norjan entiset kunnat
Peter Møller

Peter Joachim Møller (26. huhtikuuta 1793 Røros – 27. marraskuuta 1869 Kristiania) oli norjalainen apteekkari. Hän kehitti uuden tavan valmistaa kalanmaksaöljyä. Hänen nimellään myydään edelleen Möller-kalanmaksaöljyä. Tuotemerkin omistaa Orkla. Peter moller grav.jpg|Møllerin ja hänen vaimonsa hauta Vår Frelsers gravlundissa Oslossa. Petter Møllers vei Oslo TRS.jpg|Møllerin mukaan nimetty Peter Møllers vei Oslossa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset apteekkarit Luokka:Vuonna 1793 syntyneet Luokka:Vuonna 1869 kuolleet
Per Edgar Kokkvold

Per Edgar Kokkvold (s. 26. maaliskuuta 1946 Røros) on norjalainen toimittaja. Hän on opiskellut valtio-oppia Oslon yliopistossa. Kokkvold toimi Dagsavisenin ulkomaankirjeenvaihtajana 1973–1984, ulkomaanosaston uutispäällikkönä 1984–1991 ja päätoimittajana 1991–1996. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bernt Ingvaldsen

Bernt Ingvaldsen (12. lokakuuta 1902 Trondheim – 24. huhtikuuta 1985 Drammen) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1945–1973 ja toimi niiden puhemiehenä 1966–1972. Koulutukseltaan hän oli sähköinsinööri. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Bernt Ingvalsen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Suurkäräjien puhemiehet Luokka:Norjalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Kiertoratamekaniikka

Kiertoratamekaniikka on gravitaatioon liittyvien voimien vaikutuksen perusteella määräytyvien liikkeiden mekaniikkaa. Tyhjässä tilassa, kuten avaruudessa ainoa kappaleisiin vaikuttava voima on gravitaatio. Tyhjiössä kahden kappaleen välistä vuorovaikutusta on helppo määrittää ja matemaattiset arvot on helppo laskea, mutta kun kappaleita on useampia, se on vaikeaa. Kuten planeetat, myös satelliitit kiertävät ellipsin muotoisia ratoja, joita koskee Keplerin ensimmäinen laki. Newtonin ensimmäinen laki ilmaisee, että kappaleen liikkuessa ympyräradalla kappaleeseen kohdistuu aina jokin voima, joka kiertoratamekaniikassa on gravitaatio. Gravitaation voimakkuus voidaan laskea Newtonin gravitaatiolain perusteella. Gravitaatiosta tulee kappaleeseen keskeiskiihtyvyys. Kulmaliikemäärä ja potentiaalienergian summa ovat ellipsiradalla vakioita. == Lähteet == Luokka:Kiertoradat
Frem (lehti)

Frem oli tanskalainen populaari tiedelehti, joka ilmestyi ensin 1897–1918. Vuosina 1924–1928 lehti ilmestyi uusimuotoisena. Lehden aiheita olivat muun muassa historia, kirjallisuushistoria, taidehistoria ja luonnontieteet.Frem Salmonsens konversationsleksikon / Den nye Salmonsen (4. udgave, 1949) Lehden aloitteentekijä oli Nordiske Forlagin kustantaja Ernst Bojesen. Lehden päätoimittajina toimivat Julius Schiøtt ja Helge Holst. Artikkelit olivat usein peräisin laajemmista julkaisuista. Lehden levikki oli parhaimmillaan 100 000 kappaletta, ja se oli siten Tanskan ja Norjan suurilevikkisin kansantajuinen valistusjulkaisu. Lehden ilmestyminen jatkui edelleen, kun Nordiske Forlag yhdistyi Gyldendaliin 1903. Vuosina 1925–1928 ilmestyneen lehden toimittajia olivat pedagogi H. A. Svane ja geologi Victor Christian Madsen.Fem Den store danske. Viitattu 29.3.2024 Frem Danish-Magazine 1 1897.png|Frem, 1897. Ensimmäinen Frem ilmestyi 1897–1918. Frem Danish-Magazine Nb 22 1925.png|Frem, 1925 Toinen Frem ilmestyi 1925–1928. ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset aikakauslehdet Luokka:Tiedelehdet
Frem

Frem tarkoittaa muun muassa seuraavia: * Frem, tanskalainen populaari tiedelehti * Boldklubben Frem, tanskalainen jalkapalloseura ==Sukunimi== Frem on libanonilainen sukunimi: * Fadi Frem, poliitikko * Georges Frem, tehtailija ja poliitikko * Neemat Frem, liikemies ja parlamentaarikko * Alfred Frem Boustany, kirjailija ja konsultti Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Galaksien muodostuminen

Galaksien muodostuminen on avaruuden järjestäytymisessä merkittävä tekijä. Ensimmäiset galaksit alkoivat muodostua heti alkuräjähdyksen jälkeen, noin 13 miljardia vuotta sitten. Maailmankaikkeuden alkuaikoina, vielä 10 miljardia vuotta sitten, galaksit olivat kaoottisempia kuin nykyään. Niissä tapahtui enemmän supernovia ja niissä tähtien muodostuminen oli vilkkaampaa kuin nykyisissä galakseissa. Maailmankaikkeudessa on paljon pimeää ainetta, joka vaikuttaa galaksien pyörimiseen ja massaan ja sitä kautta niiden muotoon. == Lähteet == Luokka:Galaksit
Heorhi Sudakov

Heorhi Viktorovytš Sudakov (; s. 1. syyskuuta 2002 Brjanka) on ukrainalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 177-senttimetrinen. Hän edustaa Ukrainan liigassa pelaavaa Šah’tar Donetskia. Hän on pelannut Ukrainan A-maajoukkueessa vuodesta 2021. Sudakov pelasi juniorisarjoissa Sokil Brjankan, Metalist Harkovan ja vuodesta 2017 Šah’tar Donetskin joukkueissa. Hän nousi Šah’tar Donetskin edustusjoukkueeseen syksyllä 2020. Hän on pelannut maaliskuun 2024 puoliväliin mennessä 63 Ukrainan liigan ottelua ja tehnyt niissä 13 maalia. Hän on pelannut Mestarien liigassa 15 ottelua ja tehnyt maalin lokakuussa 2023 vierasottelussa Barcelonaa vastaan. Eurooppa-liigassa hän on pelannut kahdeksan ottelua ja tehnyt maalin helmikuussa 2024 vierasottelussa Marseillea vastaan. Sudakov pelasi Ukrainan alle 16-, alle 17- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2023 Ukraina ylsi välieriin ja Sudakov oli kolmella maalillaan turnauksen maalintekijätilaston jaetulla ykkössijalla: hän teki maalin alkulohkon viimeisessä ottelussa Espanjaa vastaan ja kaksi maalia puolivälierässä Ranskaa vastaan. Sudakov pelasi Ukrainan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran toukokuussa 2021 ystävyysottelussa Bahrainia vastaan. Hän kuului Ukrainan joukkueeseen kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa mutta ei päässyt kentälle. Hän palasi maajoukkueeseen maaliskuussa 2023 ja kuului vakiokokoonpanoon vuoden 2023 aikana pelatuissa ja maaliskuun 2024 jatkopeleihin huipentuneissa EM-karsinnoissa. Jatkokarsinnan loppuottelu Islantia vastaan päättyi Ukrainan 2–1-voittoon ja Sudakov antoi syötön Ukrainan molempiin maaleihin. Hän on pelannut maaliskuun 2024 loppuun mennessä 14 A-maaottelua, joissa hän on ollut 11 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin lokakuussa 2023 EM-karsinnan kotiottelussa Pohjois-Makedoniaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Ukrainalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt