Suomen Palloliitto

Suomen Palloliitto ry (lyh. SPL, ) on suomalaisen jalkapallon ja futsalin korkein järjestö. Se on perustettu vuonna 1907, ja se on ollut FIFAn jäsen vuodesta 1908 ja UEFAn vuodesta 1954. Palloliiton puheenjohtajana on vuodesta 2018 lähtien toiminut Ari Lahti. Liiton pääsihteerinä toimii Marco Casagrande. Suomen Palloliiton 930 jäsenseurassa on vuonna 2023 160 129 rekisteröityä pelaajaa. Jalkapalloa harrastaa Suomen Gallupin tutkimusten mukaan noin 500 000 suomalaista. Futsalin harrastajia oli Palloliiton tilastojen mukaan 27 530 vuonna 2023. Sääntöjen mukaan Palloliiton jäseniksi voivat kuulua rekisteröitynä yhdistyksenä toimivat piirit, seurat ja yhteisöt. ==Historia== Suomen Palloliitto perustettiin 19. toukokuuta 1907 Ravintola Catanissa Helsingissä.SPL100: Kansainvälinen pääjuhla Kalastajatorpalla Perustavaan kokoukseen osallistuivat Unitas (Helsinki), Polyteknikkojen urheiluseura (Helsinki), Stjernan (Helsinki), Viborgs Hockeyklubb (Viipuri), Åbo Idrottsvänner (Turku), Turun Jalkapalloseura ja Idrottens Vänner (Kokkola). Jääpallo kuului Suomen Palloliiton ohjelmaan aina vuoteen 1972 asti, kunnes Suomen Jääpalloliitto perustettiin jääpalloilun itsenäiseksi lajiliitoksi. Jääkiekon ensimmäiset SM-kilpailut järjesti 1928 Palloliitto vaikka laji kuului myös Suomen Luistinliiton ohjelmaan. Oman lajiliittonsa – Suomen Jäähockeyliitto – kiekkoilijat saivat 20. tammikuuta 1929.Historia – Suomen Jääkiekkoliitto Myös pesäpallo ja sitä edeltänyt pitkäpallo järjestettiin Palloliiton alaisuudessa vuoteen 1925 saakka. ==Toiminta== Palloliitto organisoi jalkapallon ja futsalin sarja- ja cup-muotoisen kilpailutoiminnan Suomessa Veikkausliigaa lukuun ottamatta.. Liitto on vastuussa myös maajoukkuetoiminnasta sekä jalkapallon ja futsalin kehittämisestä muun muassa valmentajakoulutuksen sekä seura- ja olosuhdekehitystoiminnan avulla. Liiton toiminta-ajatuksena on olla jalkapallon erikoisliitto ja kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n jäsenenä vastata Suomen kaikesta jalkapallotoiminnasta ja sen kehittämisestä sekä kasvatus- ja harrastustoiminnan että kilpa- ja huippu-urheilun alueilla ihmis- ja asiakaskeskeisestä lähtökohdasta. Toiminnan päämäärinä ovat Suomen jalkapalloilun nostaminen pysyvästi kansainväliselle huipputasolle, lajin kehittäminen kokonaisuudessaan suosituimmaksi suomalaiseksi urheilulajiksi – myös katsojamäärillä mitattuna, Fair Play -hengen ulottaminen toiminnan kaikille tasoille sekä liiton aseman vahvistaminen. ===Kilpailutoiminta=== Jokaisella viralliseen kilpailuun osallistuvalla pelaajalla tulee olla voimassa kyseessä olevaan kilpailuun oikeuttava pelaajalisenssi ja vakuutusturva. Lisenssien yhteydessä on saatavilla myös vakuutusturva, mutta vähintään vastaavan tasoisen vakuutuksen voi halutessaan hankkia myös itse. *Ykkönen, Kakkonen, Kolmonen, Liigacup, Suomen Cup *Kansallinen liiga, Naisten Suomen Cup Lasten, nuorten, aikuisten sarjoissa pelaavien alle 21-vuotiaiden, JKKI- ja erotuomarien pelitoiminnassa käytössä on pelipassi. Lapsille ja nuorille vakuutusturva on pakollinen, aikuisten pelipassilla, joka on tarkoitettu korkeintaan 20-vuotiaille aikuisten kilpailusarjoissa pelaaville, se on pakollinen Veikkausliigasta Kakkoseen. Muissa aikuisten sarjoissa sekä JKKI- ja erotuomareiden pelitoiminnassa vakuutusturvan hankintaa suositellaan. ===Koulutustoiminta=== Palloliitto järjestää valmentajakoulutusta D-, C-, B-, A- ja valiotasolla. Korkein suoritettava kurssi on Jalkapallovalmentajakoulu (JVK), jonka suorittaneilla on mahdollisuus saada valio- ja UEFAn pro-lisenssi. ===Maajoukkuetoiminta=== ===Seuratoiminta=== Palloliitto tukee sääntöjensä mukaisesti jalkapalloseuroja. Tavoitteena on kehittää seuratoimintaa ja kouluttaa seuratyöntekijöitä ja näin edistää jalkapalloharrastusta Suomessa. Palloliiton välineinä seuratoiminnan tukemisessa ovat: * Koulutusten ja seminaarien järjestäminen seuratoiminnassa mukana oleville * Jalkapalloseuran perustamisen ja organisoinnin ohjeistukset * Vapaaehtoistoimijoiden ja seurojen yhdistäminen Omien oppaiden ja koulutusten lisäksi Palloliitto suosittelee jalkapalloseuroille uusia työvälineitä ja tukia: *Lasten jalkapalloharrastuksen kustannustason nousua hillitsemään on kehitetty seuratoiminnan kehittämistuki, jonka hakemiseen Palloliitto on tehnyt seuratason ohjeistuksen. *Joukkueiden johtajien työmäärää helpottamaan Palloliitto ja Nimenhuuto julkaisivat verkkotyökalun, jonka avulla joukkueet voivat hoitaa viestintää ja saada Palloliiton tiedotteita. ==Päätösvalta ja hallinto== Palloliiton hallintomalli uudistettiin Seurojen Palloliitto -hankkeessa ja uudistukset astuivat voimaan 1. tammikuuta 2020. Keskeistä uudistuksessa oli aiemmin itsenäisinä yhdistyksinä toimineiden piiriorganisaatioiden lakkauttaminen ja yhdistyminen yhdeksi "Seurojen Palloliitoksi". Palloliiton ylin päätäntäelin on seurojen kokous, joka kokoontuu kerran kahdessa vuodessa. Seurojen kokouksien välillä ylintä päätösvaltaa käyttää seuraparlamentti. ===Seuraparlamentti=== Seurojen kokouksien välisenä aikana ylintä päätösvaltaa käyttää seuraparlamentti. Seuraparlamentin jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi seurojen kokouksessa. Jäsenet valitaan rekisteröityjen seurojen keskuudesta määritellyiltä vaalialueilta siten, että jokaiselta vaalialueelta valitaan edustaja alkavaa 5000 rekisteröityä pelaajaa kohden. Seuraparlamentti hyväksyy toiminta- ja taloussuunnitelman. Se valitsee hallituksen (pl. puheenjohtaja) kahdeksi vuodeksi ja tekee muita luottamushenkilövalintoja (mm. kurinpitovaliokunnan puheenjohtaja ja jäsenet). Seuraparlamentti kokoontuu hallituksen kutsumana kaksi kertaa vuodessa. Seuraparlamenttipaikkojen määräytyminen (marraskuu 2021) Alue Vaalialue Seuraparlamenttipaikkoja Eteläinen alue Helsinki 5 Muu pääkaupunkiseutu (Espoo, Vantaa ja Kauniainen) 4 Muu Uusimaa, Päijät-Häme ja Kymenlaakso 4 Läntinen alue Pirkanmaa ja Kanta-Häme 4 Varsinais-Suomi ja Satakunta 4 Pohjanmaa (Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa ja Keski-Pohjanmaa) 3 Itäinen alue Etelä-Savo, Etelä-Karjala ja Keski-Suomi 3 Pohjois-Savo ja Pohjois-Savo 2 Pohjoinen alue Pohjois-Pohjanmaa, Lappi ja Kainuu 3 Ahvenanmaa Ahvenanmaa 1 Seuraparlamentti (23.4.2022-) * Jaana Järvenpää, puheenjohtaja (Apassit) * Samuel Broman, varapuheenjohtaja (VIFK) * Jukka Airaksinen (MPS) * Jarmo Anttonen (KajHa) * Kaj Björkqvist (VJS) * Kirsi Haltia (Paimion Haka) * Johanna Itkonen (JyPK) * Pirkko Itälä (MYPA) * Juho Juusela (HJS) * Heidi Kullberg (Åland United) * Jari Kurittu (JäPS) * Jaana Kuusilehto (EuPa) * Kyösti Koivuniemi (Ilmajoen Kisailijat) * Jussi Koskinen (SJK Juniorit) * Pasi Lod (KoiPS) * Ismo Loukoila (MP) * Ville Luotola (Tervarit) * Esko Manninen (FC POHU) * Mikko-Tapio Mattila (MuSa) * Vesa Marttinen (LPS) * Harri Metsänen (Lahden Reipas) * Jussi Mononen (EsPa) * Risto Murto (IF Gnistan) * Petri Mäkinen (LeKi) * Rami Niinikoski (FC Futura Juniorit) * Ari Niskanen (JIPPO) * Tuomas Lantto (TP-47) * Kari Pansio (Ilves) * Pasi Patrikainen (KuPS) * Jarmo Santala (HPS) * Veli-Matti Suoranta (PEPO) * Olli Tuominen (KaaPo) * Jari Virrankoski (FC Espoo) ===Seurojen kokous=== Palloliiton ylintä päätösvaltaa käyttää seurojen kokous. Se kokoontuu kerran kahdessa vuodessa ja osallistumisoikeus on kaikilla seuroilla. Seurojen kokous valitsee Palloliiton puheenjohtajan neljäksi vuodeksi ja ehdollepanotoimikunnan, joka valmistelee puheenjohtajan ja hallituksen jäsenten valinnan. Lisäksi se hyväksyy Palloliiton strategian, arvopohjan, vision ja mission. Seurojen kokous hyväksyy sääntömuutokset 3/4 äänienemmistöllä. ===Hallitus=== Palloliiton hallitus vastaa strategian toimeenpanosta ja sen toteutumisen seurannasta. Se päättää seuraparlamentille esiteltävästä toiminta- ja taloussuunnitelmasta sekä valmistelee seuraparlamentille toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen. Lisäksi hallitus valmistelee valtakunnalliset kehitysryhmät sekä FIFAn ja UEFAn edellyttämät luottamuselimet. Hallituksen puheenjohtaja sekä 1. varapuheenjohtaja valitaan seurojen kokouksessa nelivuotiskaudeksi ja muut jäsenet seuraparlamentissa kaksivuotiskaudeksi. 2. varapuheenjohtajan hallitus valitsee keskuudestaan. Hallituksen jäsenistä puolet on kerrallaan erovuorossa. Hallitus kokoontuu kuusi kertaa vuodessa. Palloliiton hallitus (25.11.2023-) *Ari Lahti, puheenjohtajaLiittohallitus, Palloliitto 10.3.2018 *Katri Mattsson, 1. varapuheenjohtaja *Kaarlo Kankkunen, 2. varapuheenjohtaja * Matti Hannuksela * Mervi Katainen * Juha Luusua * Ari Murtonen * Joakim Strand ====Puheenjohtajat==== Puheenjohtaja Kausi Walter Flander 1907–1908 John Catani 1909 Uno Westerholm 1910–1911 Carolus Lindberg 1912 Walter Qvist 1913–1917 Erik von Frenckell 1918–1952 Juuso W. Walden 1953–1963 Osmo P. Karttunen 1963–1974 Ove H. Rehn 1974–1975 Jouko Loikkanen 1975–1983 Lauri Pöyhönen 1983–1987 Pentti Seppälä 1987–1997 Pekka Hämäläinen 1997–2009 Sauli Niinistö 2009–2012 Markku Lehtola (va.) 2012 Pertti Alaja 2012–2017 Markku Lehtola (va.) 2017–2018 Ari Lahti 2018– === Alueet === Eteläinen alue * Helsinki * Muu pääkaupunkiseutu (Espoo, Vantaa ja Kauniainen) * Päijät-Häme * Kymenlaakso Läntinen alue * Pirkanmaa * Varsinais-Suomi * Satakunta * Pohjanmaa * Etelä-Pohjanmaa * Keski-Pohjanmaa Itäinen alue * Etelä-Savo * Pohjois-Savo * Etelä-Karjala * Pohjois-Karjala Pohjoinen alue * Pohjois- Pohjanmaa * Lappi * Kainuu ==== Alueparlamentti ==== Alueparlamentit koostuvat kunkin alueen seurojen puheenjohtajista. Esittelijänä alueparlamenteissa toimii Palloliiton aluepäällikkö. Alueparlamentti seuraa lähipalveluiden toteuttamista, arvioi toiminta- ja taloussuunnitelmaa sekä käsittelee aloitteita. Alueparlamentit kokoontuvat kaksi kertaa vuodessa. == Talous == Suomen Palloliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 12 544 000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 2 135 000 euroa. === Jalkapallo-Säätiö === Vuonna 1975 Palloliiton liittohallituksen perustama Jalkapallo-Säätiö tukee Palloliiton toimintaa sekä muita jalkapalloa ja futsalia edistäviä hankkeita. Säätiössä on Pertti Alaja -rahasto, joka tukee vähävaraisten lasten ja nuorten jalkapalloharrastamista. Palloliitto on vuokralla Jalkapallo-Säätiön omistamissa toimistotiloissa Töölön jalkapallostadionilla. === Fanimo Oy === Suomen jalkapallomaajoukkueen, Suomen naisten jalkapallomaajoukkueen ja muiden maajoukkueiden kannattajatuotemyyntiä hoitaa vuonna 2012 perustettu Fanimo Oy, jonka Palloliitto omistaa 100-prosenttisesti. Tilikaudella 2021 yrityksen liikevaihto oli 2,8 miljoonaa euroa ja tilikauden tulos 211 000 euroa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Suomen Palloliitto, viralliset sivut * Suomen Palloliitto ry:n säännöt * Kaikki Pelaa -ohjelma * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit