Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

Taideyliopiston Sibelius-Akatemia (lyhenne SibA) on Taideyliopistoon kuuluva musiikkialan akatemia, joka on alallaan Suomen ainoa ja Pohjoismaiden suurin yliopistotason oppilaitos. Sibelius-Akatemian tehtävänä on vaalia ja uudistaa musiikkikulttuuria. Sibelius-Akatemiassa voi opiskella yhdeksässä eri koulutusohjelmassa. Opiskelijoita Sibelius-Akatemiassa on noin 1 500. Vuoden 2020 keväällä valittiin 175 opiskelijaa.Sibelius-Akatemian opiskelijavalinnan tulokset: kevät 2020 Yliopisto toimii Helsingissä, Kuopiossa ja Seinäjoella. Helsingissä on kolme toimipistettä: Musiikkitalo Mannerheimintiellä, R-talo Pohjoisella Rauta­tie­kadulla (eduskunnan käytössä vuosina 2015–2017) ja N-talo Nervanderinkadulla. Ennen Musiikkitalon valmistumista Sibelius- Akatemian käytössä olivat myös T-talo Töölössä ja P-talo Pitäjän­mäellä. Sibelius-Akatemiaa on johtanut tammikuusta 2021 lähtien dekaani Emilie Gardberg. == Historiaa == Sibelius-Akatemia perustettiin Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Sen ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Martin Wegelius, joka toimi tehtävässä vuoteen 1906 kuolemaansa saakka. Esikuvana oli keskieurooppalainen konservatoriomalli, joka pohjautui perinteiseen mestari–kisälli-koulutukseen. Gustav Djupsjöbacka: Saako kisälli olla kriittinen? Äänenkuljettaja 9.3.2007, s. 3. Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 ja Sibelius-Akatemiaksi vuonna 1939. Jean Sibelius opiskeli oppilaitoksessa vuosina 1885-1889 ja opetti siellä 1890-luvulla jonkin aikaa musiikinteoriaa ja sävellystä. Vuonna 1980 Sibelius-Akatemiasta tuli valtion laitos. Vuonna 1983 perustettiin Sibelius-Akatemian Kuopion koulutusyksikkö. Seinäjoen koulutusyksikkö perustettiin vuonna 1991. Sibelius-Akatemiasta tuli yliopisto vuonna 1998. Sibelius-Akatemia liittyi osaksi uutta Taideyliopistoa vuonna 2013, jolloin nimeksi tuli Taideyliopiston Sibelius-Akatemia. === Oppilaitoksen johtajat === Johtajan titteliksi tuli rehtori vuonna 1960 ja dekaani vuonna 2013. * Martin Wegelius, 1882–1906 * Armas Järnefelt, 1906–1907 * Karl Ekman, 1907–1911 * Erkki Melartin, 1911–1936 * Ernst Linko, 1936–1959 * Taneli Kuusisto, 1959–1971 * Veikko Helasvuo, 1971–1981 * Ellen Helevuo-Urho, 1981–1987 * Tuomas Haapanen, 1987–1990 * Erkki Rautio, 1990–1993 * Lassi Rajamaa, 1993–1999 * Pekka Vapaavuori, 1999–2004 * Gustav Djupsjöbacka, 2004–2012 * Tuomas Auvinen, 2012–2016 * Kaarlo Hildén, 2017–2020 *Emilie Gardberg 2021– == Osastot ja oppiaineet == Sibelius-Akatemiassa on kaksi osastoa, joiden alaisuudessa oppiaineet toimivat. Osasto Oppiaineet Klassisen musiikin osasto klassisen musiikin instrumentti- ja lauluopinnotsisältäen jousten, puhaltimien, lyömäsoittimien ja harpun, vanhan musiikin, pianon, harmonikan, kitaran ja kanteleen sekä laulun ja korrepetition aineryhmät sekä urkujen aineryhmän osana kirkkomusiikin oppiainetta sävellys ja musiikinteoria musiikin johtaminen kirkkomusiikki jatkokoulutus (DocMus-tohtorikoulussa) Musiikkikasvatuksen, jazzin ja kansanmusiikin osasto musiikkiteknologia jazzmusiikki kansanmusiikki musiikkikasvatus kulttuurinen musiikintutkimus taidehallinto (vain maisterikoulutus) Nordic Master in Global Music (vain maisterikoulutus) jatkokoulutus (MuTri-tohtorikoulussa) ===Muuta=== * Sibelius-Akatemian kirjasto * Sibelius-Akatemian nuorisokoulutus * Avoin yliopisto * Täydennyskoulutus == Julkaisut == Sibelius-Akatemia julkaisee kahta vertaisarvioitua tieteellistä aikakauslehteä, jotka ovat klassiseen musiikkiin keskittyvä Trio ja musiikin pedagogiikkaan keskittyvä Musiikkikasvatus. Lisäksi Sibelius-Akatemian julkaisusarjoissa on julkaistu tieteellisiä teoksia, tietokirjoja ja äänitteitä. == Konserttitalo == Sibelius-Akatemian konserttitalo, Pohjoisella Rautatiekadulla Eduskuntatalon vieressä sijaitseva niin sanottu R-talo, on yksi Helsingin huomattavimmista konserttitaloista. Rakennus valmistui vuonna 1930 ja sen suunnitteli arkkitehti Eino Forsman, joka oli itse suuri musiikinystävä. Forsman selvitti Akatemian taloa suunnitellessaan tarkasti oman aikansa sointitutkimuksen tuloksia, jotta talon musiikkisalien akustiikka olisi mahdollisimman hyvä. Vuonna 1930 valmistuneessa talossa on 647-paikkainen konserttisali, 125-paikkainen kamarimusiikkisali ja 70-paikkainen vanhan musiikin sali. Konserttisalien lisäksi rakennuksessa on Sibelius-Akatemian opetus- ja harjoitusluokkia. Suomen eduskunta kokoontui Sibelius-Akatemian konserttisalissa vuosina 2015–2017 Eduskuntatalon peruskorjauksen ajan. Helsingin Yliopistokiinteistöt Oy:n aiemmin omistama rakennus myytiin keväällä 2018 yksityiselle ruotsalaiselle kiinteistösijoittajalle Hemsölle, joka on erikoistunut yhteiskuntakiinteistöihin ja omistaa Suomessa useita oppilaitoskiinteistöjä. Rakennuksen peruskorjaus alkoi omistajanvaihdoksen jälkeen ja valmistui syksyllä 2019. == Katso myös == * Musiikinopetus Suomessa == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Dahlström, Fabian: Sibelius-Akatemia 1882–1982. Sibelius- Akatemia, 1982. ISBN 951-859-162-8 * Pajamo, Reijo: Musiikkiopistosta musiikkiyliopistoksi. Sibelius-Akatemia, 2007. ISBN 952-5531-29-5 == Aiheesta muualla == * Sibelius-Akatemian kotisivut *