Ylitornio

Ylitornio () on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km2. Naapurikuntia ovat Suomen puolella Pello, Rovaniemi, Tervola ja Tornio sekä Ruotsin puolella Övertorneå. Suomen Ylitornio (ja Pello) sekä Ruotsin Ylitornio muodostivat yhden yhtenäisen pitäjän ennen vuotta 1809, jolloin Haminan rauhan raja jakoi sen kahtia. Tuolloin myös nykyinen Pello kuului vielä Ylitornion pitäjään. Ylitornion nimi taipuu ulkopaikallissijoissa (Ylitorniolla, Ylitorniolta, Ylitorniolle) toisin kuin naapurinsa Tornio (sisäpaikallissijoissa Torniossa, Torniosta, Tornioon). == Maantiede == === Luonto === Noin 10 kilometriä kuntakeskuksesta pohjoiseen sijaitsee 242 metriä korkea vaara, Aavasaksa, joka on yksi Suomen 27 virallisesta kansallismaisemasta. Aavasaksalta löytyy kahvila-ravintola, hiihtokeskus ja majoituspalveluita. Kuntakeskus sijaitsee rehevässä Tornionjokilaaksossa, joka on perinteistä viljelysmaata. Maisemaa hallitsevat Torniojoki ja jylhät vaaramaisemat. === Ilmasto === === Kylät === Aavasaksa, Ainiovaara, Aittamaa, Alkkula (kirkonkylä), Alposjärvi, Armassaari (Paloistenkylä), Etelä-Portimojärvi, Haarasaajo, Hyllykylä, Jolanki, Kainuunkylä (Helsinginkylä), Kaitajärvi, Kantomaanpää, Kapusta, Kauliranta, Kivijärvi, Kivilompolo, Koivistonpää, Kopanmäki, Kuivakangas, Kuuroskoski, Lohijärvi, Meltosjärvi, Mellakoski, Mellajärvi, Nuotioranta, Närkki, Pessalompolo, Pekanpää, Portimojärvi, Raanujärvi, Ratasvuoma, Sompanen, Suutarinmäki, Taloniemi, Taroniemi, Tengeliö, Tolppi, Törmäsjärvi, Vietonen, Välikylä, Väystäjä === Taajamat === Vuoden 2017 lopussa Ylitorniolla oli 4 118 asukasta, joista 1 931 asui taajamassa, 2 142 haja-asutusalueilla ja 45:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ylitornion taajama-aste on 47,4 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Ylitornion kirkonkylä. == Väestö == === Väestönkehitys === Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Uskonto == Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ylitorniolla toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon itsenäinen seurakunta: * Ylitornion seurakunta Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Ylitorniolla toimii Ylitornion helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ylitornion alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta. == Koulutus == Ylitorniolla on Meän Opisto. Kirkonkylältä löytyvät Ainiovaaran ylä- ja ala-aste sekä lukio, muita sivukouluja on muun muassa Kaulinrannassa, Mellakoskella ja Raanujärvellä. == Kulttuuri == Suomen puolen Ylitornio ja Ruotsin puolen Övertorneå muodostavat yhdessä historiallisesti, kielellisesti ja kulttuurillisesti ainutlaatuisen kokonaisuuden. Seudulla puhutaan kolmea kieltä: suomea, ruotsia ja meänkieltä. == Liikenne == Ylitorniolle on hyvät tieyhteydet. Valtatie 21 kulkee kuntakeskuksen länsipuolitse, ja itse kylänraitti, Alkkulanraitti, kulkee aivan valtatien välittömässä läheisyydessä. Raitin varren palvelukeskittymästä löytyvät nauhamaisessa asetelmassa kaikki liikkeet ja palvelut. Ylitorniolla on rajanylityspaikka ruotsin puolelle Aavasaksan kylässä, ja Aavasaksalta lähtevät myös seututiet 932 Raanujärvelle ja 930 Mellakosken kautta Muurolaan, Muurolan kautta pääsee myös kätevästi maakuntakeskukseen Rovaniemelle, jonne matkaa kirkonkylältä kertyy 113 kilometriä. Mellakoskelta haarautuu myös Seututie 929 Tervolaan. Valtatietä 21 pitkin on Tornioon 63 kilometriä ja Pelloon 60 kilometriä. Ruotsin puolelle Övertorneån keskustaan Matarenkiin on Ylitornion keskustasta noin 8 kilometriä. Ylitornion rautatieasemalla pysähtyvät kaikki Kolariin menevät ja Kolarista tulevat VR:n matkustajajunat. ==Palvelut== Ylitorniolla on lähes kaupunkitasoiset palvelut. ==Muuta== Ylitorniolla sijaitsee Suomen pohjoisin vankila. Se aloitti toimintansa 18. huhtikuuta 1997. Yksikkö on tarkoitettu avolaitoskelpoisia vankeja varten. Miespaikkoja siellä on 40. Vankilan neljä naispaikkaa siirrettiin lokakuussa 2012 Kestilän avovankilaan. Ylitorniolla sijaitsee Ylitornion kirkko, joka on rakennettu vuonna 1940. == Tunnettuja ylitorniolaisia== * Akseli O. Aho, kauppaneuvos * Mauri Gardin, poliitikko * Hanne, laulaja * Mikko Heikka, piispa * Lauri Impiö, kansanedustaja, pappi ja rehtori * Matti Jama, runoilija * Olavi Jama, runoilija ja kriitikko * Sami Jauhojärvi, hiihtäjä * Unto Joensuu, kauppaneuvos * J. A. Juvani, kuvataiteilija * Juho Herman Jurva, valtiopäivämies * Annikki Kariniemi (vuosina 1944–1962 Kariniemi-Willamo), kirjailija * Väinö Kataja, kirjailija * Jarkko Kauvosaari, jääkiekkoilija * Toni Koivisto, jääkiekkoilija * Henri Kyntäjä, voimanostaja, vahvamies * Katja ja Virpi Kätkä, CatCat-lauluduo * Rosa Liksom, kirjailija * Markus (Markku Tranberg), laulaja * Teuvo Oinas, laulaja, Tangokuningas 1986http://www.tornionlaakso.net/fi/uutiset/teuvo-oinas-on-pitkan-tien-kulkija Tornionlaakso.net * Tapani Rantala, taidemaalari * Yrjö Rautio, Kansan Uutisten ex-päätoimittaja * Matti Sandqvist, kenraalimajuri, Rajavartiolaitos * Mika Tapaninen, diplomaatti == Katso myös == * Luettelo Ylitornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ylitornion kunnan kotisivut * Tilastokeskus – Ylitornion avainluvut * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit