EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Castaway Cay

Castaway Cay on The Walt Disney Companyn omistama saari Bahamalla. Saari toimii yksityissaarena Disney Cruise Linen aluksien Disney Wonderin ja Disney Magicin satamana. Saari sijaitsee lähellä Abacoa, ja se tunnetaan myös nimellä Gorda Cay. Saaren postiasemalla on erikoinen Bahaman postimaksu, ja ”Castaway Cay” -postileima. ==Aiheesta muualla== ==Kuvagalleria== Image:Castaway Cay dock.jpg|Näkymä laiturista risteilyalukselta. Image:Castaway Cay runway.jpg|Vanha kiitotie, jota käytetään pyöräilytienä. Image:Castaway Cay lagoon.jpg|Etäinen näkymä saaren rantaan ja laguuniin. Image:CastawayCayFlyingDutchman.jpg |Lentävä hollantilainen Castaway Cayn satamassa. Image:Flying_Dutchman_at_Castaway_Cay.JPG |Lentävän hollantilaisen taustalla näkyy Disney Wonder. Image:Castaway Cay beach.jpg |Castaway Cayn ranta, kauempana näkyy Disney Magic. Luokka:Bahaman saaret Luokka:Disney Cruise Line
Donnie Nietes

Donnie Nietes (s. 13. toukokuuta 1982 Murcia, Negros Occidental, Filippiinit) on filippiiniläinen kärpässarjan nyrkkeilijä. Paremmin Nietes tunnetaan alemmassa kärpässarjassa hallussaan olleesta WBO-liiton mestaruusvyöstä josta hän luopui vuonna 2016 siirtyäkseen kärpässarjaan.http://www.espn.com/boxing/story/_/id/17249500/donnie-nietes- vacating-junior-flyweight-title-move-flyweight Uransa alkuvaiheessa Nietes otteli myös korsisarjassa. Nietes aloitti nyrkkeilyn vuonna 2003 ja vuonna 2007 hän kohosi WBOn Aasian-mestariksi marraskuussa 2006http://boxrec.com/media/index.php?title=Human:215599 hävittyään sitä ennen yhden ottelun Angky Angkotalle ja kahden ottelun päätyttyä ratkaisemattomaan. Vuonna 2007 Nietes kohosi myös WBO-liiton korsisarjan väliaikseksi mestariksi voitettuaan Pornsawan Porpramookin kaikin tuomariäänin 12 eräisessä ottelussa. Ottelun neljännessä erässä Nietes myös käytti Kratingdaenggymiä kanveesissa.http://boxrec.com/media/index.php?title=Fight:1229268 Vuonna 2008 Nietes varmisti mestaruutensa tyrmäämällä Eddy Castron ottelun toisessa erässä. Vuonna 2009 Nietes puolusti mestaruuttaan Erik Ramirezia vastaan. Ramirezia Nietes käytti ottelun aikana neljästi kanveesillahttp://boxrec.com/en/boxer/215599 ja voitti ottelun kaikin tuomariäänin. Vuonna 2009 Nietes voitti Manuel Vargasin hajaäänituomiolla 12 eräisen ottelun päätteeksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *boxrec.com Luokka:Filippiiniläiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Talvisodan pommitukset Mikkelissä

Talvisodan pommitukset Mikkelissä tapahtuivat 5. tammikuuta, 20. helmikuuta, 2. maaliskuuta ja 5. maaliskuuta kymmenenä pommituskertana, joihin liittyi 110 konesuoritusta. Pommituksissa kuoli 63 ihmistä. Tuhoutuneita tai vaurioituneita rakennuksia oli 194. Ensimmäinen, 5. tammikuuta 1940 tapahtunut pommitus johti Päämajan hajasijoittamiseen.http://materiaalit.internetix.fi/fi/opintojaksot/9historia/paamaja/talvisodan_pommitukset Mikkelin kaupunkiin oli kaivettu 45 sirpalesuojaa. Mikkelin ilmapuolustuksesta vastasivat muun muassa kaksi Rokkalaan sijoitettua 76 mm:n ja kaksi Linnanmäelle sijoitettua 40 mm:m ilmatorjuntatykkiä. Näiden lisäksi ilmapuolustuksella oli käytössään ilmatorjuntakonekivääreitä. Naisvuorella oli kaksoisilmatorjuntakivääri. Mikkelin kaupunginvaltuusto päätti lisäksi ostaa kaksi 40 mm:n ja neljä 20 mm:n ilmatorjuntatykkiä varusteineen ja ammuksineen. Ensimmäisessä ilmahyökkäyksessä 5. tammikuuta pommitusalue rajoittui Runeberginaukioon, Mannerheimintiehen, Vilhonkatuun ja Vuorikatuun. Pommituksessa kuoli 21 ihmistä ja lähes 20 loukkaantui. Rakennuksia tuhoutui 64, joista 48 pommien osumista. Kärsineiden tai tuhoutuneiden rakennusten joukossa olivat Mikkelin poliisilaitos, tyttökoulu, postikonttori, Savon valssimylly, yhteiskoulu, Säästöpankin talo, Mikkelin kaupungintalo, seurakuntatalo, tullikamari, maanviljelysseuran toimitalo, valtionrautateiden liikennekonttori, Elim-rukoushuone ja illalla syttynyt hotelli Kaleva. 128 muulle rakennukselle aiheutui mittavia vahinkoja. Ilmapuolustuspäivystäjiin ei puhelinyhteys toiminut eikä ilmatorjuntaa saatu ampumakuntoon 20 minuutissa, kunnes Neuvostoliiton pommikoneet jo olivat kaupungin yläpuolella. Suomen ilmapuolustuksen johdon neuvotteluhuoneen katon läpi meni palopommi tyttökoulun tiloissa Mikkelin torin laidalla. 42 neuvostoliittolaista lentokonetta osallistui suoritukseen noin kello 11:stä kello 15:een. Kaikkiaan pommituksissa kuoli 30 henkilöä, joista kymmenen oli naisia ja neljä lapsia. Pommitusten seurauksena päämaja siirrettiin Otavan kansanopistolle ja sen toimintoja hajautettiin Juvalle, Tuukkalaan ja Heimariin. Mikkelin lääninhallitus siirtyi Rämälän kansakoululle kahdeksan kilometrin päähän. Mikkeliä pommitettiin myös 5.–6. maaliskuuta välisenä yönä. Yksi pommituskone sai palamaan useita rakennuksia, mutta kuolleilta vältyttiin. Viimeinen ilmahyökkäys Mikkelin kaupunkia vastaan talvisodan aikana tapahtui 11. maaliskuuta 1940. ==Katso myös== *Talvisodan pommitukset ==Lähteet== Mikkeli Luokka:Mikkelin historia
Kultaranta (vene)

Kultaranta on Suomen tasavallan presidentin käyttöön tarkoitettu edustus- ja huvialus, jonka sijaintipaikka kesäisin on Naantalin Kultaranta. Muina aikoina vene on Turussa Pansion laivastoasemalla.Martti Vuorenjuuri: Presidentin uusi vene Kultaranta VII. Tekniikan Maailma, 9/1985, s. 32–37 *avonainen yhteysvene Kultaranta tuli ilmeisesti Kultarannan kesälinnan lahjoituksen mukana Alfred Kordelinilta. *Kultaranta II rakennettiin 1929 varta vasten presidentti Relanderin käyttöön. Se myytiin 1971 huutokaupalla. Sanoma Oy hankki sen itselleen, kunnosti ja lahjoitti edelleen Suomen merimuseolle. Nykyään vene on esillä Merikeskus Vellamossa Kotkassa. *Kultaranta III otettiin käyttöön 1960, kun Neste Oy:n silloinen pääjohtaja Uolevi Raade lahjoitti sen presidentti Kekkoselle. Edeltäjiensä tavoin se oli tehty puusta. Se oli valmistettu Helsingin Jollaksessa Vator Oy:n veneveistämöllä. Vene tuhoutui 1972 tulipalossa. *Kultaranta IV oli myös Neste Oy:n 1971 lahjoittama Finmar- Pemarin veistämöllä rakennettu Finmar Admiral -mallinen lasikuituvene. Vene tuhoutui samassa tulipalossa kuin edeltäjänsä. *Kultaranta V annettiin 1973 presidentin käyttöön ja se oli myös malliltaan Finmar Admiral. *Kultaranta VI oli sekin Neste Oy:n hankkima, mutta malliltaan pienempi Finmar Commodore. Se otettiin käyttöön 1974. Se oli presidentin saattoveneenä vielä seuraavankin veneen aikana. *Kultaranta VII hankittiin 1983 presidentti Mauno Koivistolle. Aiempia veneitä ei pidetty enää riittävän turvallisina tasavallan päämiehen käyttöön. *Kultaranta VIII luovutettiin 2008 Uudenkaupungin Työvene Oy:n telakalta presidentti Tarja Halosen käyttöön. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Suomen presidenttien Kultaranta-veneet kautta aikojen Kippari-lehden artikkeli kuvineen *Edustuskyytiä 1920-luvulta – nämä veneet veivät presidentit vesille Lisää kuvia Moottori-lehden jutussa * Kuva Kultaranta VI- veneestä *Presidenttien veneet Kultaranta I-VIII Kaikki Kultaranta-veneet esitellään lyhyessä videossa *
Koneiden vuokraus

thumb|Erilaisia nostureita varikolla Ranskassa Koneiden vuokraus on yritystoimintaa, jossa vuokrataan koneita ja laitteita sovittua korvausta vastaan. == Historia Suomessa == === 2005–2010 === Vuonna 2005 konevuokrauksen markkinoiden arvo Euroopassa oli 12-13 miljardia euroa ja Suomessa noin 200 miljoonaa euroa. Alaa pidettiin kasvualana Itä-Euroopan korjaus- ja uudisrakentamisen ansiosta.Konevuokraamo otti jättiloikan länteen, Talouselämä 19.10.2005 Vuonna 2006 enemmistö konevuokraamojen asiakkaista toimi rakennusteollisuudessa. Pohjoismaissa yritykset käyttivät 30-40 prosenttisesti vuokrattuja koneita, kun taas Itä-Euroopassa yritykset turvautuivat vuokrakoneisiin alle 10 prosentissa tapauksista.Uudelle RK:lle lentävä lähtö, Kauppalehti Vip 2.10.2006 Suomalaiset konevuokraamot Cramo (aiemmin Rakentajain Konevuokraamo) ja Ramirent kuuluivat Euroopan kymmenen suurimman konevuokraamon joukkoon. Muut alan suomalaisyritykset toimivat tuolloin lähinnä kotimaassa. === 2011–2020 === Vuoteen 2011 mennessä Cramo ja Ramirent olivat nousseet liikevaihdolla mitaten Euroopan kolmen suurimman konevuokraamon joukkoon, niiden edellä oli vain ranskalainen Loxam. Vuokraustoiminnan arvo vuonna 2012 oli 600 miljoonaa euroa, seuraavana vuonna 610 miljoonaa euroa ja vuonna 2014 reilut 620 miljoonaa euroa. Vuokrauksen liikevaihto asiakasryhmittäin 2014 (tutkimuslaitos Forecon 12/2015) * talonrakentaminen 38 % * korjausrakentaminen 25 % * teollisuus 12 % * infrarakentaminen 11 % * palvelut 7 % * kuluttajat 5 % * julkiset 4 % Vuokrakoneiden penetraatio oli Suomessa vuonna 2015 noin 45 prosenttia, ja kasvupotentiaalista kertoi se, että esimerkiksi YIT:llä oli toistaiseksi runsaasti omaa kalustoa. Ramirentin liikevaihto Suomessa oli 160 miljoonaa euroa, Cramon 111 miljoonan euroa. Vuonna 2016 perustettiin Renta Group. Rakentamisen kalustovuokrauksen arvo Suomessa nousi yli 670 miljoonaan euroon. Renta laajeni kesällä 2018 Ruotsiin. Markkinoilla toimi muutama suuri yritys, muutama keskisuuri ja useita pieniä toimijoita. Vuosina 2012–2017 vuokraustoimiala kasvoi Suomessa sadalla miljoonalla eurolla. Vuonna 2017 konevuokraustoiminnan arvo oli tutkimuslaitos Foreconin mukaan 720 miljoonaa euroa. Vuonna 2018 vuokrattavien koneiden käyttö yleistyi ja penetraatio markkinoilla oli toukokuussa 2018 noin 49 prosenttia konekäytöllä mitattuna. Kaikki koneryhmät olivat kasvussa, mutta erityisesti kasvua oli ajanut telineiden ja suojauskaluston lisääntyminen. Vuonna 2019 ranskalainen Loxam osti Ramirentin ja hollantilainen Boels Cramon. === 2021– === Vuonna 2021 vuokraustoiminnan arvo Suomessa oli 900 miljoonaa euroa, kaksi prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin. Rakennustoimialan osuus konevuokrauksesta oli 590 miljoonaa euroa, muita alan asiakkaita olivat huolto- ja asennustoiminta teollisuudessa, maataloudessa, palvelu- ja tapahtumasektorilla, julkishallinnossa ja yksityistalouksissa. == Lähteet == Luokka:Liiketalous
Child’s Play 2 – murhaava nukke

Child’s Play 2 – murhaava nukke () vuonna 1990 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, joka on jatkoa ensimmäiselle Child’s Playlle. == Juoni == Andy Barclay on joutunut sijaisperheeseen äidin joutuessa hullujen huoneelle. Samaan aikaan on käynnistetty uudelleen Kiva kaveri -nukkien tuotanto, jossa korjataan uuden veroiseksi vanha kunnon Chucky. Tapahtuu onnettomuus ja Chucky on jälleen elävien kirjoissa, aikeenaan etsiä Andy käsiinsä ja siirtää sielunsa häneen ennen kuin nuken vartalossa alkaa tapahtua inhimillistymisen merkkejä. Chucky saa tietää Andyn olinpaikan ja alkaa vainota tätä, saaden Andyn sijaisvanhemmat luulemaan pojan olevan mielenvikainen, vaikka kuinka Andy yrittää vakuuttaa Chuckyn elävän. Ainoa, jolta Andy voi saada apua, on sijaisperheessä asuva Kyle, joka huomaa pian itse Andyn olevan tosissaan. == Roolit == ==Arvioita== Video-oppaassa vuodelta 1994 elokuva saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. ==Lähteet== Luokka:Child’s Play -elokuvat Luokka:Vuoden 1990 yhdysvaltalaiset elokuvat
Reima Punanenä

Reima Punanenä on päähenkilö kolmessa BBC:n tuottamassa animaatioelokuvassa. Reima Punanenä on Petteri Punakuonon poika ja joulupukin 10. poro. ==Elokuvat== Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi 1999 Suuri porokisa Hooves of Fire 2002 Kadonneen klaanin legenda Legend of the Lost Tribe 2007 Close Encounters of the Herd Kind Close Encounters of the Herd Kind Luokka:Piirroshahmot Luokka:Kuvitteelliset eläimet
Uuni (kirja)

Uuni on Antti Hyryn vuonna 2009 ilmestynyt romaani. Se sai samana vuonna Finlandia-palkinnon. Finlandia-palkinnon voittajan valinnut Tuula Arkio luonnehti Hyryn teosta niin, että siitä jäi tyven ja hyvä olo ja usko siihen, että jokainen voi arvovalinnoillaan vaikuttaa omaan elämäänsä.Hyry sai Finlandia-palkinnon Teoksessa kuvataan leivinuunin rakentamista ilman dramaattisia juonikäänteitä. Hyryn tuotannossa teos liittyy hänen aiemmin kirjoittamiinsa rakentamista ja erilaisia rajattuja tiloja käsittelevään tuotantoonsa. Kirjan päähenkilö Pietari muuraa uunia pirttiinSirpa Pääkkönen, Finlandia-noppa osui Hyryn Uuniin, Helsingin Sanomat s. C1 3.12.2009, joka muodostaa rajatun tilan. Kriitikko Seppo Puttonen pitää teosta kannanottona nykyihmisen kiireeseen: uunintekijällä ei ole kiire, vaan hän tekee huolellista työtä, varmistaa uunin suoruuden linjalangoilla ja huolehtii että hormit, hengityselimet, kuljettavat savun sutjakasti. Työtä tehdessään Pietari samalla tarkkailee ikkunan ulkopuolella elävää luontoa tai käy välillä marjastamassa suolla. Teoksen päättää uunin valmistuminen ja ensimmäinen leivänpaisto: ”Ilmassa oli tuoksu, kuin kesän, tai vasta alkavan elämän.” Haastattelussa Hyry toteaa, ettei kirjoittaminen ole kielipeliä, vaan lauseet tarkoittavat aina jotakin, ja toistensa yhteydessä ne muodostavat maiseman.Antti Hyry, Elävä Arkisto Hän tekstissään on aina ollut behavioristista minimalismia, mutta nyt kriitikko epäilee että hän on alkanut tahallisesti pyrkiä lapsenomaiseen lauseparteen, mikä ärsyttää häntä, ja hän haluaisi vetää Hyryn uuninmuurauksesta ydinvoiman aikakauteen.Arto Virtanen, Tällaista on?, 5.11.2009 Parnasso Edellisen teoksen Aitta ja tämän ilmestymiseen väliin jäi kymmenen vuotta. Ennen aktiivisen Hyryn julkaisutahti oli hidastunut. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Antti Hyryn teos Uuni Otavan sivustolla *Finlandia-palkinto 2009, kulttuurineuvos Tuula Arkion puhe, Suomen Kirjasäätiö Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Vuoden 2009 kirjat Luokka:Finlandia-palkitut teokset
The Essential Dolly Parton

The Essential Dolly Parton on Dolly Partonin The Essential -sarjan kokoelmalevy, joka julkaistiin vuonna 2005. == Kappaleet == Levy 1 # Dumb Blonde – 2:29 # Just Because I'm A Woman – 3:04 # My Blue Ridge Moutain Boy – 3:29 # Mule Skinners Blues (Blue Yodel no. 8) – 3:09 # Joshua – 3:04 # Coat Of Many Colors – 3:29 # Touch Your Woman – 2:41 # My Tennessee Mountain Home – 3:07 # Jolene – 2:41 # Please Don't Stop Loving Me – 2:47 # I Will Always Love You – 2:55 # Love Is Like A Butterfly – 2:21 # Bargain Store – 2:42 # The Seeker – 3:15 # We Used To – 3:12 # All I Can Do – 2:25 # Light Of A Clear Blue Morning – 4:56 # It's All Wrong, But It's All Right – 3:17 Levy 2 # Here You Come Again – 2:54 # Two Doors Down – 3:06 # Heartbreaker – 3:30 # I Really Got A Feeling – 3:08 # You're The Only One – 3:20 # Starting Over Again – 3:58 # Old Flames Can't Hold A Candle to You – 3:25 # 9 To 5 – 3:00 # But You Know I Love You – 3:18 # Single Women – 3:44 # Heartbreak Express – 3:13 # Islands In The Steam – 4:10 # Save The Last Dance For Me – 3:50 # Tennessee Homesick Blues – 3:23 # God Wont Get You – 4:13 # To Know Him Is To Love Him – 3:51 # Why'd You Come Here Lookin Like That – 2:33 # Rockin' Years – 3:26 # Shine – 5:10 Luokka:Vuoden 2005 kokoelma-albumit Luokka:Yhdysvaltalaiset albumit Luokka:The Essential
2-fosfoglyseriinihappo

2-fosfoglyseriinihappo (C3H7O7P) on glyseriinihapon johdannainen. 2-fosfoglyseriinihappo esiintyy välituotteena muun muassa glykolyysissä. == Glykolyysi == Glykolyysin seitsemännessä vaiheessa 3-fosfoglyseriinihappomolekyyli isomerisoidaan fosfoglyseromutaasientsyymin avulla 2-fosfaglyseriinihapoksi. Entsyymi siirtää fosfaattiryhmän molekyylin sisältä kolmoshiileltä kakkoshiilelle. Glykolyysin kahdeksannessa vaiheessa enolaasientsyymi muuntaa 2-fosfoglyseriinin fosfoenolipalorypälehapoksi, joka sisältää hyvin korkeaenergiaisen enolifosfaattiryhmän. Magnesiumionien läsnäolo on entsyymin toiminnan edellytys. Molemmat reaktiot ovat tasapainoreaktioita eli voivat tapahtua myös käänteiseen suuntaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Human Metabolome Database 2-Phosphoglyceric acid Luokka:Metabolia Luokka:Orgaaniset fosfaatit Luokka:Karboksyylihapot
Georg Joseph Vogler

Georg Joseph Vogler, myös Abbé Vogler (1749–1814) oli saksalainen säveltäjä. Hän oli katolinen pappi ja pedagogi, joka harrasti yksinkertaisia messusävellyksiä. Hän toimi muun muassa kapellimestarina Tukholmassa 1786–1799. Voglerin sävellyksistä tunnetuin Suomessa on "Hoosianna", jota lauletaan adventin alkaessa. Georg Joseph Vogler oli viuluntekijän poika ja hän sain perusteellisen musiikkikoulutuksen. Hän opiskeli myös teologiaa ja vihittiin papiksi Roomassa ja häntä kutsutaan joskus nimellä ”abbé Vogler”. 1755 asettui hän Mannheimiin jossa hän piti musiikkikoulua ja hänet tunnettiin niin urkurina, urkujenrakentajana, säveltäjänä ja kapellimestarina. Hän matkusteli paljon ja päätyi siten Tukholmaan 1786. Hänet palkattiin Kuninkaalliseen Teatteriin, Oopperaan ja hän viipyi Tukholmassa vuoteen 1799. Säveltäjänä hän oli tuottelias. Tukholmassa hän sävelsi muun muassa oopperan Kustaa Adolf ja Ebba Brahe. Hän oli urkuvirtuoosi, joka rakasti suuria tehokeinoja urkujensoitossaan. Kerrotaan, että hänen bravuurinumeroitaan on ollut muun muassa "Jerikon valtaus" tai "Viimeinen tuomio" uruilla kuvattuna. "Hoosiannan" ensiesitys on tapahtunut vuonna 1795 Tukholmassa toukokuun 3. päivä pidetyssä Hovikapellin, oopperaorkesterin leskikassan hyväntekeväisyyskonsertissa. Aluksi teoksen nimi oli ”Marche”, marssi ja esitysnopeus larghetto. Seuraavana vuonna se liitettiin osaksi kärsimysajan musiikkia ”Flera händelser, utdragne ur vår Herres och Frälsares lidandes Historia” nimellä ”Chorus af Israels barn” jolloin se esitettiin Pyhän Klaaran kirkossa palmusunnuntaina 20. maaliskuuta. Uppsalan tuomiokirkon urkuri J. A. Josephson oli musiikkilehdessään Zion 1867 julkaissut Voglerin "Hoosianna"-hymnin, ja siitä tuli Ruotsissa vähitellen yksi kirkkokuorojen suosituimmista numeroista. Suomessa "Hoosianna" on mahdollisesti esitetty julkisesti ensi kerran jo 1797 ruotsiksi Turussa. Suomenkielisenä sen julkaisi E. A. Hagfors toimittamassaan kokoelmassa Suomalainen lauluseppele 1871. ==Lähteet== *Suuri Musiikkitietosanakirja (Weilin & Göös) === Viitteet === Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Saksalaiset papit Luokka:Vuonna 1749 syntyneet Luokka:Vuonna 1814 kuolleet
Robert Menzies

Robert Gordon Menzies (20. joulukuuta 1894 – 15. toukokuuta 1978) oli australialainen poliitikko, joka oli Australian pääministerinä yhteensä 19 vuotta. Hänen toinen kautensa on pisin maan pääministereistä. Menzies valittiin Australian parlamenttiin ensimmäisen kerran Victorian edustajana 1928. Menzies nousi pääministeriksi vuonna 1940, jolloin hänen puolueensa United Australia Party (UAP) voitti täpärästi vaalit. Vuotta myöhemmin hänen hallituksensa ajettiin alas. Vuoden 1943 vaaleja varten perusti UAP:n tilalle uuden Australian liberaalipuolueen. Menzies vietti kahdeksan vuotta opposition johdossa. Hänestä tuli uudestaan pääministeri vuonna 1949, ja hän hallitsi Australian politiikkaa aina vuoteen 1966, jolloin hän jäi eläkkeelle. Menzies tunnettiin myös loistavana puhujana. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Australian pääministerit luokka:Australian ulkoministerit Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Lahden kauppala

Lahden kauppala oli Hollolan kuntaan kuulunut alkujaan Lahden kylän pääasiassa käsittänyt epäitsenäinen kauppala. Paikkakuntaa kutsuttiin Lahdeksi siksi, että se sijaitsi Vesijärven ja Pikku-Vesijärven rannalla sijaiten Päijänteen eteläisimmän osan, Asikkalan Vääksyn Vääksyn kanavan eteläpuolella Vesijärven lahdella. Siitä tuli epäitsenäinen kauppala Nordenstamin senaatin heinäkuussa 1877 tekemän periaatepäätöksen perusteella, jonka Aleksanteri II vahvisti julistuksella 5. kesäkuuta 1878. Lahden kauppala itsenäistyi Hollolan kunnasta 1. marraskuuta 1905 tehdyn keisarillisen päätöksen perusteella, joka saatiin tiedoksi vasta 16. marraskuuta. Päätöksellä Lahden kauppala itsenäistyi Hollolan kunnasta ja siitä tuli Lahden kaupunki. Pinta-alaltaan Lahden kauppala oli paljon 16. marraskuuta 1905 1. marraskuuta perustetuksi julistettua Lahden kaupunkia pienempi, koska Lahden kaupunkia on laajennettu Hollolan kunnan alueelle vuosina 1916, 1923, 1933 ja 1956. Lahtelaiset pyrkivät saamaan Lahden kauppalalle kaupungin aseman 1890-luvun lopulla, kun F. F. Frostell alkoi hankkia vertailutietoja Suomen suuriruhtinaskunnan eri kauppaloista ja kaupungeista. Lahden kauppalanhallitus laati tietojen pohjalta suunnitelman anoa Lahden kauppalalle kaupunginoikeuksia. Hollolan pitäjä, johon Lahden kauppala kuului kunnallishallnnollisesti, vastusti suunnitelmaa. Hämeen läänin maaherra kannatti kaupungiksi tulosuunnitelmaa 2. heinäkuuta 1890 ottaen huomioon viime vuosina tapahtuneen suuren edistymisen ja liikkeen vilkastumisen. Vuonna 1904 hyväksyttiin Lahden perustamisasiakirja, joka toimitettiin Nikolai II:n ratkaistavaksi toukokuun lopulla 1904. Vuoden kuluttua järjestysmies F. F. Frostell ja pankinjohtaja Carlstedt lähtivät tiedustelemaan asian eteenpäin menoa Pietarista. http://www.lahti.fi/www/bulletin.nsf/PFAArch/D07C068D8E580881C22570AB00455804?opendocument ==Lähteet== Luokka:Hollolan kylät Kauppala
Maa aikojen alussa II

Maa aikojen alussa 2 (The Land Before Time II: The Great Valley Adventure) on 1994 suoraan videoille ja myöhemmin myös DVD:lle julkaistu jatko-osa vuoden 1988 menestysanimaatiolle Maa aikojen alussa. Elokuvan ohjasi Roy Allen Smith. ==Tarina== Dinosauruspoikaset Pikkutassu, Sera, Alli, Piikki ja Petri elävät Suuressa laaksossa perheidensä kanssa. Suureen laaksoon saapuvat kuitenkin munavarasveljekset Ossi ja Pate, jotka varastavat yhden Allin äidin munista ja kuljettavat sen "Suureen tuntemattomaan". Viisikko lähtee pelastamaan munaa, mutta se päätyykiin itsestään takaisin kotipesäänsä ja poikaset kuljettavat vahingossa terävähampaan (tyrannosaurus) munan, josta kuoriutuu jälkeenpäin terävähampaan poikanen, joka ristitään Jompeksi. Jompen vanhemmat tulevat etsimään poikastaan ja aiheuttavat pienoisen sekasorron etsiesään poikaansa, samalla kun Ossi ja Pate pyörivät Pikkutassun ja tämän ystävien riesana... == Ääninäyttelijät == Hahmo Alkuperäinen ääniElokuvan lopputekstit Suomenkielinen ääni Dinosauruslaji Kertoja John Ingle Veikko Honkanen Pikkutassu Scott McAfee Tuomas Oksanen Apatosaurus Sera Candace Hutson Meri Holopainen Triceratops Alli Heather Hogan Mari Haavisto Saurolophus Petri Jeff Bennett Antti Pääkkönen Pteranodon Ossi Jeff Bennett Antti Pääkkönen Struthiomimus Pate Rob Paulsen Seppo Pääkkönen Struthiomimus Piikki Rob Paulsen Rob Paulsen Stegosaurus Pikkutassun isoisä Kenneth Mars Veikko Honkanen Apatosaurus Seran isä John Ingle Veikko Honkanen Triceratops Pikkutassun isoäiti Linda Gary Maija-Liisa Peuhu Apatosaurus Petrin äiti Tress MacNeille Maija-Liisa Peuhu Pteranodon Allin äiti Tress MacNeille Maija-Liisa Peuhu Saurolophus Maiasaura Tress MacNeille Maija-Liisa Peuhu Maiasaura Jomppe Rob Paulsen Rob Paulsen Tyrannosaurus Jompen vanhemmat Frank Welker Frank Welker Tyrannosaurus Elokuvan suomenkielisen jälkiäänityksen on ohjannut ja kääntänyt Costi Snellman. ==Katso myös == * Maa aikojen alussa (elokuvasarja) == Lähteet == Luokka:Maa aikojen alussa -elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaelokuvat Luokka:Suoraan videolle julkaistut elokuvat Luokka:Vuoden 1994 yhdysvaltalaiset elokuvat
Alfa Romeo Giulietta (1954)

Alfa Romeo Giulietta (750-sarja ja noin vuodesta 1960 eteenpäin 101-sarja) oli ensimmäinen massatuotantona valmistettu Alfa Romeo. Auto esiteltiin vuonna 1954. Alfa Romeo ilmoitti 2009 kymmenen vuotta vanhan 147-mallin korvaajaksi Giuliettaa. Uusi Giulietta esiteltiin 2010 Genevessä.02.12.2009 ALFA ROMEO FINALLY PREVIEW THE GIULIETTA, THE LONG AWAITED REPLACEMENT FOR THE ALFA 147, viitattu 2.12.2009 == Giulietta (750/101-sarja, 1954–1964) == Mallisarjan ensimmäinen versio oli Bertonen muotoilema Giulietta Sprint (kuvassa). Auto oli 2-ovinen 2+2-paikkainen coupe. Moottorina autossa oli 1,3-litrainen (1 290 cm³) nelisylinterinen DOHC-kone, joka tuotti 80 hv. Sekä edessä että takana oli rumpujarrut. Erikoisuutena voidaan mainita, että vuoteen 1958 asti vaihdekeppi oli sijoitettuna ratin alle. Seuraava vuonna ilmestyi Berlina, joka oli 4-ovinen samalla moottorilla (53 hv) varustettu sedan-malli. Vuonna 1956 markkinoille ilmestyi Giulietta Spider, joka oli samalla tekniikalla kuin mallisarjan aloittanut Sprint. Sprint Velocessa (1956) oli alumiinista valmistetu ovet, konepelti ja takaluukku. Taka- ja sivulasit olivat muovia. Veloce-mallia varten alkuperäinen moottori oli viritetty 90 hv:n tehoiseksi. Vuonna 1957 esiteltiin Giulietta TI ja siinä oli 65 hv Sprint-mallin moottori. Tästä mallista tuli koko sarjan suosituin auto. Autosta tehtiin myös erikoismalleja kuten Bertonen Sprint Speciale (SS) ja Sprint Zagato (SZ), joissa oli alkuperäiseen malliin verrattuna kokonaan uusi kori. Autoissa oli sama 1,3-litrainen (1 290 cm³) moottori, josta otettiin irti 100 hv. Vaihteisto oli 5-portainen. Berlinan tuotanto loppui 1963 ja TI-mallia tehtiin vuosi pidempään. * Valmistusmäärät: ** Berlina 39 057 kpl ** TI 92 728 kpl ** Sprint 24 084 kpl ** Sprint Veloce 3 058 kpl ** Spider 16 075 kpl ** Spider Veloce 3 164 kpl == Lähteet == == Aiheesta muualla == Giulietta (1954) Luokka:D-segmentin autot Luokka:1950-luvun autot Luokka:1960-luvun autot
Yhteisvelkasuhde

Yhteisvelkasuhde tarkoittaa, että kaksi tai useampi henkilö vastaa samasta velasta. He ovat vastuussa velan maksusta joko solidaarisesti tai ositellusti eli jaetusti. Velalliset ovat solidaarisessa vastuussa eli yhteisvastuussa silloin, kun he vastaavat suorituksesta omasta ja toistensa puolesta. He ovat tällöin sitoutuneet velkavastuuseen sopimatta vastuun jaosta tai he ovat aiheuttaneet vahingon yhdessä. Velkoja voi periä koko velan yhdeltä velalliselta tai kaikilta velallisilta heidän osuuksiensa mukaan. Velallisten väliset suhteet määrittyvät takautumisoikeussäännösten perusteella. Ositellusta vastuusta on kyse silloin, kun kukin velallinen vastaa vain omasta osastaan velkaa. Tällöin velallinen ei ole vastuussa toisen velallisen maksukyvystä, ellei asiasta ole erikseen sovittu. Vastuu velasta jakautuu tasaosuuksiin, ellei osuuksista ole sovittu tai jako ilmene olosuhteista.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 1045–1046. ==Lähteet== Luokka:Velvoiteoikeus
Carl Corazzini

Carl Corazzini (s. 21. huhtikuuta 1979 Framingham, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi kaudeksi 2010–2011 DEL-liigan Straubing Tigers. Rightilta pelaavalla laitahyökkääjällä on myös 19 NHL- ottelun (tehot 2+1=3) kokemus Boston Bruinsista ja Chicago Blackhawksista. AHL:ssä Corazzini on pelannut yli 500 ottelua. == Ura == Corazzinia ei ikinä varattu NHL:ään, vaan hän siirtyi Boston Bruinsin organisaatioon vapaana agenttina Bostonin yliopistojoukkueesta kaudeksi 2001–2002. Hän debytoi NHL:ssä kaudella 2003–2004 ja teki 12 ottelussa kaksi maalia. Kauden jälkeen Boston ei tehnyt jatkosopimusta Corazzinin kanssa, mutta Bostonin farmijoukkue AHL:ssa pelaava Providence Bruins hankki hänet joukkueesensa. Corazzini pelasi Providencessa vain kauden alun, kun hänet kaupattiin marraskuussa Hershey Bearsiin vaihdossa Darrel Scovilleen. Corazzini pelasi kauden loppuun Hersheyssä ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi Norfolk Admiralsin AHL- joukkueeseen. Kaudeksi 2006–2007 hän sai jälleen NHL-sopimuksen, kun Chicago Blackhawks teki sopimuksen hänen kanssaan. Chicagossa Corazzini pelasi seitsemän NHL-ottelua. Seuraavaksi kaudeksi hän allekirjoitti sopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Corazzini pelasi AHL:ssa uransa parhaan kauden, kun hän teki Detroitin farmijoukkueessa Grand Rapids Griffinsissä 60 pistettä ja oli joukkueensa paras pistemies. Kauden jälkeen hän vaihtoi jälleen joukkuetta, kun Edmonton Oilers teki sopimuksen hänen kanssaan. Corazzini aloitti kauden 2008–2009 AHL-joukkue Springfield Falconsissa, mutta kauden lopulla hänet kaupattiin Peoria Rivermeniin vaihdossa Charles Lingletiin. Corazzini siirtyi joulukuussa 2009 Lahden Pelicansiin, SM-liigaan. Hän ei kuitenkaan täyttänyt Lahdessa odotuksia ja hän pelasi joukkueessa vain viisi ottelua. Lahdesta Corazzini siirtyi Allsvenskanin Västeråsiin, jossa hänen oli tarkoitus korvata joukkueesta lähtenyt Patrick Yetman. Vähän ennen siirtoajan umpeutumista Corazzini siirtyi loppukaudeksi Västeråsista Saksan DEL-liigan ERC Ingolstadtiin. DEL-joukkue Straubing Tigers hankki Corazzinin kaudeksi 2010–2011. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Flower-luokka (sluuppi)

Flower-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston ensimmäisen maailmansodan aikainen sotalaivaluokka, joka koostui viidestä hätäohjelmina tilatusta alaluokasta: *Acacia-luokka 24 alusta, 1915 *Azalea-luokka 12 alusta, 1915 *Arabis-luokka 36 alusta, 1915-1916 *Aubretia-luokka 28 alusta, 1917-1918 *Anchusa-luokka 12 alusta, 1916-1917 Amiraliteetti totesi pian ensimmäisen maailmansodan alettua elokuussa 1914 tarvitsevansa aluksia, jotka kykenisivät miinanraivaukseen, toimimaan yleisaluksina, hinaajina sekä kuljettamaan miehistöjä sekä materiaalia. Suunnittelutoimisto valmisteli piirustukset, jotka pohjautuivat kauppalaivan ominaisuuksiin. Se oli yksinkertainen ja kestävä sekä valmistettavissa kaupallisilla telakoilla.Conway's 1906-1921 s. 94 Vakioimalla alusten valmistuksessa tarvittavat tukirakenteet tuotantoaikaa saatiin nopeutettua, jolloin osa aluksista valmistuikin 19–21 viikossa. Yhdellä potkurilla varustettujen alusten kääntösäde oli suuri ja vaativat runsaasti työtä suunnan pitämiseksi kovassa tuulessa. Alusten suojan lisäyksenä oli takaosaan rakennettu kevyesti panssaroitu ammusvarasto, joka muutamassa tapauksessa oli lentänyt miinaan ajettaessa räjähtämättä sellaisenaan mereen. Myöhemmissä erissä oli alusten keulaa vahvistettu ja rakennettu vedenpitäviä väliseiniä keulaosastojen väliin. == Aubretia-luokan saattajasluupit == Kuudesta sluupista tehtiin tammikuussa 1916 lisätilaus, mutta samalla esitettiin toivomus alusten sukellusveneentorjuntakyvyn parantamisesta, joka saavutettaisiin kauppalaivoja muistuttavalla ulkomuodolla ja varustamalla ne tarvittavalla aseistuksella. Varhaisemmat Flower-luokkien alukset olivat osoittautuneet tehokkaiksi sukellusveneitä vastaan, mutta niiden sotalaivamainen ulkonäkö karkotti toisinaan sukellusveneen ennen yhteenottoa.Gardiner 1985 s. 95 Toiset kuusi alusta tilattiin joulukuussa. Telakoille annettiin vapaat kädet tehdä muutoksia ulkonäköön, mutta alusten koon tuli pysyä samana kuin aiemmin valmistetuissa aluksissa. Tämän seurauksena osassa aluksissa majoituskapasiteetti ja sisätilat tulivat tehtävään sopimattomiksi, mutta sitä pidettiin kohtuullisena hintana siitä, että alukset kykenivät tehokkaammin tuhoamaan sukellusveneitä. == Anchusa-luokan saattajasluupit == Luokan alukset muistuttivat Aubretia-luokan aluksia, ja nekin olivat ulkoisesti telakoiden vapaasti muokkaamia. Aluksista kuusi ensimmäistä tilattiin 6. tammikuuta 1917, kaksi seuraavaa 13. tammikuuta ja loput 21. helmikuuta. Alukset saatiin palvelukseen kesäkuusta 1917 kesäkuuhun 1918. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *
Mikko Pennanen

Mikko Ilmari Pennanen (4. lokakuuta 1918 Lempäälä – 16. helmikuuta 2004)Akaan seurakunta, Pennanen Mikko Ilmari, Akaan (Toijalan) hautausmaa, osasto F, viitattu 21.9.2021 oli suomalainen pesäpalloilija. Hän edusti Toijalan Pallo- Veikkoja. Mikko Pennanen voitti vuosina 1945 ja 1946 Suomen mestaruuden sekä vuonna 1945 ensimmäisen virallisen lyöjäkuninkuuden. Vuonna 1947 TPV saavutti suurkisamestaruuden ja SM-hopean. Pennanen oli mukana Itä–Länsi-ottelussa kahdesti sekä Häme–Kymenlaakso-ottelussa vuosina 1945 ja 1946. Pennasen veljiä olivat pesäpalloilijat Pekka Pennanen ja Matti Pennanen. == Saavutukset == === Pelaajana === * 2 SM-kultaa: 1945, 1946 * 1 SM-hopea: 1947 * 1 SM-pronssi: 1943 * 2 Itä-Länsi-ottelua: 1943, 1945 * Pesäpallon lyöjäkuningas: 1945 ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Reijo Salo

Reijo Salo on seuraavien henkilöiden nimi: * Reijo Eino Salo (1939–2018), pesäpalloilija * Reijo Olavi Salo (1941–2015), pesäpalloilija
Pekka ja Susi (albumi)

Pekka ja Susi on samannimisen rock-yhtyeen vuonna 1994 ilmestynyt ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt albumi. Albumi ei saanut mainittavaa menestystä, vaikka single ”Karhun elämää” saikin jonkin verran radiosoittoa.Diskografia == Kappaleet == Säv. & san. Anssi Kela, ellei toisin mainita. Sovitukset Pekka ja Susi. # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Anssi Kela – laulut, basso, kosketinsoittimet & akustinen kitara * Pete Prauda – kitarat * Antti K. J. Nieminen – kosketinsoittimet & bouzouki * Ville Kela – rummut & perkussiot * Markus Poussa – perkussiot === Vierailevat muusikot === * Säde Rissanen – taustalaulu * Nina Nordin – taustalaulu * Laura Kilpeläinen – viulu * Nanna Eerola – viulu * Mikko Eerola – sello == Aiheesta muualla == * Pekka ja Susi -albumi discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 1994 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset pop rock -albumit
Erkki Latvala

Paavo Erkki Latvala (7. huhtikuuta 1923 Vimpeli – 21. joulukuuta 1976)Vimpelin seurakunta, Latvala Paavo Erkki, Vimpelin hautausmaa, Vimpeli, viitattu 28.1.2022 oli suomalainen pesäpalloilija. Hän pelasi Vimpelin Vedossa. Latvala pelasi Vedon joukkueessa mestaruussarjassa 1940–1947, saavutti SM-pronssin vuosina 1940, 1946 ja useita Etelä-Pohjanmaan piirin mestaruuksia. Vuonna 1946 Latvala voitti pesäpallon SM-sarjan lyöjäkuninkuuden. == Saavutukset == === Pelaajana === * 2 SM-pronssia: 1940, 1946 * 1 Itä-Länsi-ottelu: 1947 * Pesäpallon lyöjäkuningas: 1946 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vimpelin Vedon pelaajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Yonago

Yonago () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun tai San’inin alueella Tottorin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin länsiosassa Japaninmeren Mihonlahden, Nakaumijärven ja Daisenvuoren välissä. Kaupunki ulottuu lännessä alavalle Yumigahaman niemimaalle, kun taas idässä siihen kuuluu vuoristoalueita. Japaninmereen laskeva Hinojoki virtaa sen läpi. Yonagossa on 148 478 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 132,42 neliökilometriä. Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Yonago kehittyi linnanaluskaupunkina ja Hōkin provinssin talouden ja politiikan keskuksena. Meiji-kaudella paikkakunnalle kehittyi teollisuutta ja vilkasta liiketoimintaa, minkä ansiosta sitä alettiin kutsua lempinimellä ”San’inin Osaka”. Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kunnallishallinnon puitteissa Yonago sai vuonna 1927. Kaupungin hallinto järjestettiin uudelleen vuonna 2005, kun se liittyi yhteen Yodoen maaseutukaupungin kanssa. Yonagoa palvelevat JR Nishi-Nihonin San’in-päälinja, Hakubi-linja ja Sakai-linja sekä Yonagon lentoasema, joka sijaitsee pääosin viereisen Sakaiminaton kaupungin alueella. == Kuvia == Tiedosto:Sanin_history_of_museum01s4592.jpg|San’inin historiallinen museo Tiedosto:Yonago Station01bs4592.jpg|Yonagon rautatieasema == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Tottorin prefektuurin kaupungit
Pauli Vainio

Pauli Veli Vainio (7. tammikuuta 1923 Sippola – 23. helmikuuta 2018 Mikkeli) oli suomalainen urheilija. Pauli Vainio kuului aktiiviurallaan kahden lajin harrastajiin, sillä talvisin hän kilpaili mäkihypyssä ja kesäisin pelasi pesäpalloa. Mäkihypyssä Vainio voitti akateemisen maailmanmestaruuden vuosina 1949 ja 1951. Hän toimi mäkihypyn arvostelutuomarina Squaw Valleyn talviolympialaisissa 1960 ja Zakopanen MM-kisoissa 1962. Hän toimi FIS:n tuomarivaliokunnan ja mäkivaliokunnan jäsenenä 1959–1978 ja Suomen Hiihtoliiton johtokunnan jäsenenä 1954–1978. Pesäpallossa Vainio voitti Suomen mestaruuden vuonna 1943 Haminan Palloilijoissa ja vuonna 1947 lyöjäkuninkuuden Myllykosken Kilpa-Veikkojen joukkueessa pelatessaan. Vuosina 1945 ja 1946 hän osallistui Itä–Länsi-otteluun kakkosvahtina. Vainio toimi Mikkelin lyseossa voimistelunopettajana vuodesta 1954 alkaen. Lyseon rehtorina hän toimi vuosina 1961–1984 ja lukion rehtorina vuodesta 1974 alkaen. Ansioistaan urheilussa Vainiolle myönnettiin Suomen Urheilun Kultainen ansioristi. Laulaja ja lauluntekijä Juha Vainio oli Pauli Vainion veljenpoika ja sanoittaja Ilkka Vainiolle hän on isosetä. Hänen puolisonsa oli taitoluistelijana ja taitoluistelutuomarina tunnettu Leena Vainio. == Saavutukset pesäpallossa == === Pelaajana === * 1 SM-kulta: 1943 * 2 Itä–Länsi-ottelua: 1945, 1952 * Pesäpallon lyöjäkuningas: 1947 ==Lähteet== * Urheilumme Kasvot 1 – Talviurheilu,. s. 794 * Reijo Ikävalko: Täyttä elämää, Junnu – Kotkan poikii ilman siipii ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Pauli Vainion muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Suomalaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Whipplen tauti

Whipplen tauti on Tropheryma whipplei -bakteerin aiheuttama harvinainen sairaus. Tyypillisesti sairastuneet ovat 40–70-vuotiaita miehiä.Gastrolab Whipplen tauti vaikuttaa pääasiassa ohutsuoleen, mutta oireita voidaan tavata myös laajalti muualla. Whipplen taudin oireet vaihtelevatkin suuresti. Eräitä tyypillisiä sairauden merkkejä ovat (joskus verinen) ripuli, vatsakipu, laihtuminen, vatsan turvotus, kuume, anemia ja nivelkivut. Joskus sairauden yhteydessä esiintyy vaihtelevia neurologisia oireita. Silloin tällöin neurologisia oireita ja sydän- sekä keuhko-oireita esiintyy ilman maha- suolioireita.Whipple’s Disease Hoitamattomana Whipplen tauti johtaa kuolemaan. Vuonna 1998 sairaudesta oli raportoitu noin tuhat kertaa. Todellisuudessa sairauden esiintyvyys lienee suurempi.Whipple Disease Ensimmäinen Whipplen tautitapaus raportoitiin vuonna 1907.Bacteria Genomes - TROPHERYMA WHIPPLEI Sairaus on nimetty George Whipplen mukaan.Whipple's disease (www.whonamedit.com) == Lähteet == Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet Luokka:Harvinaissairaudet
Matti Rauko

Yrjö Matias (Matti) Rauko (4. helmikuuta 1907 Akaa – 18. elokuuta 2000) oli suomalainen pesäpalloilija. Rauko pelasi mestaruussarjassa Toijalan Pallo- Veikkojen joukkueessa 1929–1950 ja saavutti Puolustusvoimain mestaruuden 1926 sekä Suomen Mestaruuden 1945 ja 1946. Kautta aikojen ensimmäiseksi Vuoden lukkariksi hänet valittiin 1947 ja Itä–Länsi-otteluun hän osallistui kolme kertaa. SM-sarjassa Rauko toimi tuomarina yli 15 vuotta ja tuomitsi yhden Itä–Länsi-ottelun. == Saavutukset == === Pelaajana === * 2 SM-kultaa: 1945, 1946 * 2 SM-hopeaa: 1939, 1947 * 1 SM-pronssi: 1943 * 3 Itä–Länsi-ottelua: 1939, 1945, 1947 * Vuoden lukkari: 1947 http://www.pesis.fi/pesapalloliitto/historia/parhaat-pelaajat- kausittain/vuoden_lukkarit/ === Pesäpallotuomarina === * Vuoden tuomari: 1958 * Miesten Itä–Länsi-tuomari: 1958 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Pesäpallotuomarit Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Al-Masudi

Abu al-Hasan Ali ibn al-Husayn ibn Ali al-Mas'udi (noin 896–956) oli arabialainen historioitsija ja maantieteilijä. Ensimmäisenä arabina hän yhdisti historiaa ja maantiedettä pääteoksessaan Murūj adh-dhahab wa maʿādin al-jawāhir (Kultaiset niityt ja timanttikaivokset) joka oli kattava esitys maailmanhistoriasta. kaikkiaan jälkipolville on säilynyt tietoja yli kahdestakymmenestä Al-Masudin teoksesta, joiden joukossa on myös kirjoja Islamin perusasioista ja myrkkyopista.Britannica Online Encyclopedia Hän syntyi Bagdadissa, ja matkusteli poikkeuksellisen laajasti: ainakin Persian eri maakunnissa, Armeniassa, Azerbaidžanissa, Arabiassa, Syyriassa ja Egyptissä, Indus-joen laaksossa ja muualla Intiassa ja Itä-Afrikassa. Hänen merimatkansa ulottuivat Välimerelle, Punaisellemerelle, Intian valtamerelle ja Kaspianmerelle. == Lähteet == Luokka:Keskiajan henkilöt Luokka:Maantieteilijät Luokka:Historioitsijat Luokka:890-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 956 kuolleet
Pentti Paavola (vuonna 1923 syntynyt pesäpalloilija)

Pentti Juha Emil Paavola (3. helmikuuta 1923 Hamina – 18. heinäkuuta 2020 Helsinki)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 16.8.2020, s. C 14 oli suomalainen pesäpalloilija. Pentti Paavola valittiin Suomen parhaaksi pesäpalloilijaksi vuonna 1948 sekä vuoden 1949 parhaaksi lukkariksi. Suomen mestaruuden hän saavutti Haminan Palloilijoiden joukkueessa vuosina 1943, 1947 ja 1948 sekä junioreissa vuonna 1939. Paavola oli vuosina 1946–1950 mukana Itä–Länsi- otteluissa ja valittiin vuoden 1947 ottelun parhaaksi pelaajaksi. Paavola pelasi myös vuosien 1946–1948 PPL–TUL-otteluissa. SAUL:n mestaruuden hän voitti 1946. Paavola pelasi myös PPL–Lehdistö-otteluissa sekä näytöskiertueilla Ruotsissa. == Saavutukset == === Pelaajana === * 3 SM- kultaa: 1943, 1947, 1948 * 2 SM-hopeaa: 1946, 1950 * 1 SM-pronssi: 1945 * 6 Itä–Länsi-ottelua: 1945–1950 * Vuoden lukkari: 1949 http://www.pesis.fi/pesapalloliitto/historia/parhaat-pelaajat- kausittain/vuoden_lukkarit/ Ansiomerkit * Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki no. 21 (1968) ==Lähteet== * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Pentti Paavolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Haminan Palloilijoiden pelaajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Tropheryma whipplei

Tropheryma whipplei on grampositiivinen bakteeri, joka aiheuttaa vuonna 1907 ensi kertaa raportoitua Whipplen tautia.Bacteria Genomes - TROPHERYMA WHIPPLEI Bakteeri on aiemmin tunnettu nimellä Tropheryma whippelii.Monoclonal Antibodies to Immunodominant Epitope of Tropheryma whipplei == Lähteet == Luokka:Grampositiiviset bakteerit
Rauhanoppositio

Rauhanoppositio oli jatkosodan loppuvaiheessa Suomen politiikassa toiminut sodan jatkamista vastustanut ryhmä. Rauhanopposition toiminta sai alkunsa Stalingradin taistelun jälkeen tammikuussa 1943 ruotsalaisen Nyliberala studentförbundetin jäsenten keskuudessa. Oppositioon kuuluneet halusivat Suomen hallituksen aloittavan rauhanneuvottelut Neuvostoliiton kanssa ja irtautuvan sodasta jo ennen syksyä 1943. He harkitsivat jopa varjohallituksen perustamista Lontooseen ja Tukholman käyttämistä tällöin väliasemana. Rauhanoppositio laajeni pian muihinkin poliittisiin ryhmiin ja siihen kuului lopulta muun muassa SAK:n puheenjohtaja Eero A. Wuori, K. A. Fagerholm, Eino Kilpi, Sakari Tuomioja, Urho Kekkonen, Åke Gartz, J. O. Söderhjelm, Ralf Törngren, Nils Meinander ja C. O. Frietsch. Eduskunnassa siihen kuului pääasiassa SDP:n, RKP:n ja edistyspuolueen kansanedustajia. Rauhanoppositioon kuuluneet luovuttivat jatkosodan aikana 5. elokuuta 1943 presidentti Risto Rytille niin sanotun Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän, johon kaikki jälkeenpäin ryhmään luetut eivät tosin osallistuneet. Esimerkiksi Urho Kekkonen ei allekirjoittanut. Rauhanoppositio ei kuitenkaan kyennyt painostamaan Suomen hallitusta, joka sodan jatkamisesta ja siitä aikanaan irtautumisesta päättäessään katsoi liittolaissuhteen ylläpitämisen Saksan kanssa olleen vallinneissa oloissa Suomen etujen mukaista. Pienin osin rauhanopposition vaatimusten mukaista politiikkaa kuitenkin toteutettiinkin, sillä esimerkiksi kotiuttamalla vapaaehtoisen SS-pataljoonan Saksasta vuonna 1943 ja perustamalla arvovaltaisten kansalaispiirien tukemana kesällä 1944 amerikkalais-suomalaisen yhdistyksen Linkomiehen hallitus pyrki varautumaan Saksan ja Suomen liittosuhteen päättymisen jälkeiseen aikaan. Jatkosodan jälkeen monet rauhanoppositioon kuuluneet nousivat Suomen politiikan tärkeimpiin johtoasemiin. == Lähteet == == Kirjallisuutta == Fagerholm, K-A.: Puhemiehen ääni. S. 155-175. Tammi, 1977. ISBN 951-30-3980-3. == Aiheesta muualla == * * Luokka:Jatkosodan poliittinen historia
Ilmapuolustusaluekeskus

Ilmapuolustusaluekeskus, lyhenne IPAK, oli vuosina 1939–1940 käydyn talvisodan aikana ilmapuolustuksen keskuksia. Ilmapuolustuksen uudelleen organisoinnissa välirauhan aikana 17. kesäkuuta 1940 tuli alueiden välille uusi aluejako ja ilmapuolustusaluekeskukset muuttuivat ilmavalvonta-aluekeskuksiksi. Ilmapuolustusesikunta määräsi 1. heinäkuuta 1940, että Suomi oli jaettu 37 ilmavalvonta-aluekeskukseen. ilmapuolustusaluekeskus paikka tunnus muuta Antrean ilmapuolustusaluekeskus Antrea 2600 Forssan ilmapuolustusaluekeskus Forssa 125 Haapamäen ilmapuolustusaluekeskus Haapamäki 56 Haminan ilmapuolustusaluekeskus Hamina 1900 Helsingin ilmapuolustusaluekeskus Helsingin Suomenlinna 15 51. Valonheitinpatteri Ingbyn ilmapuolustusaluekeskus Jomala 18 Imatra ilmapuolustusaluekeskus Imatra 2400 Ivalon ilmapuolustusaluekeskus Ivalon Salmijärvi 81 Kajaanin ilmapuolustusaluekeskus Kajaani 74 Kiviniemen ilmapuolustusaluekeskus Sakkola 2900 -16. maaliskuuta 1940 Koiviston ilmapuolustusaluekeskus Koivisto 2300 Kuhmoisten ilmapuolustusaluekeskus 145 Käkisalmen ilmapuolustusaluekeskus 2800 Lahden ilmapuolustusaluekeskus Lahti 14 Lappeenrannan ilmapuolustusaluekeskus Lappeenranta 2200 Mikkelin ilmapuolustusaluekeskus Mikkeli 45 Nurmeksen ilmapuolustusaluekeskus Nurmes 32 Porvoon ilmapuolustusaluekeskus Porvoo 17 Porin ilmapuolustusaluekeskus Rauma 53 Puumalan ilmapuolustusaluekeskus Puumala 2900 Rovaniemen ilmapuolustusaluekeskus Rovaniemi 56 Sallan ilmapuolustusaluekeskus Salla 78 Seinäjoen ilmapuolustusaluekeskus Seinäjoki 61 Tampereen ilmapuolustusaluekeskus Tampere 51 kapt T. Maunula http://www.tampere.fi/ekstrat/taidemuseo/muistomerkit/ilmatorj2.html http://talvisota70.blogspot.fi/2009/10/07101939.html Turun ilmapuolustusaluekeskus Turku 11 Uudenkirkon ilmapuolustusaluekeskus Uusikirkon käräjätalo 2500 Viitasaaren ilmapuolustusaluekeskus Viitasaari 55 Vaasan ilmapuolustusaluekeskus Vaasa 64 Hjalmar Johannes Nykvist, joukkueenjohtaja Viipurin ilmapuolustusaluekeskus Viipurin linnantorni 2100 Ylivieskan ilmapuolustusaluekeskus Ylivieska 72 Äyräpään ilmapuolustusaluekeskus 2700 ==Lähteet== *Kansallisarkistoon talletettujen sota-arkiston digitalisoidut sotapäiväkirjat ===Viitteet=== luokka:Talvisodan suomalainen ilmapuolustus luokka:Aisti-ilmavalvonta
Hiekkalaatikko (tietotekniikka)

Hiekkalaatikko on tietokoneohjelmien testaukseen tarkoitettu ympäristö, jossa ohjelmaa voidaan suorittaa siten, että se ei vaikuta isäntäkoneen muun ohjelmiston toimintaan. Hiekkalaatikon pääsyä laitteistoresursseihin on usein rajoitettu, esimerkiksi ylivuotojen estämiseksi. Ohjelmistokehityksen lisäksi hiekkalaatikkoa käytetään muun muassa tietokonevirusten toiminnan tutkimiseen. ==Katso myös== *Testi Luokka:Käyttöjärjestelmätekniikka Luokka:Tietoturva
Björnlunda

thumb|right|250px|Björnlundan kotiseutumuseo. Björnlunda on taajama ja entinen kunta Gnestan kunnassa Keski-Ruotsissa. Alue sijaitsee Södermanlandin läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa. Björnlundassa oli 827 asukasta vuoden 2010 lopussa. Björnlunda mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1314 nimellä Biornlundum. Paikkakunta alkoi kasvaa vasta vuoden 1862 jälkeen, jolloin avattiin rautatieasema. Asema sai nimensä Björnlundan pitäjän ja kirkonkylän mukaan. Björnlunda yhdistettiin Grytin ja Gåsinge-Dillnäsin kanssa Dagan kunnaksi vuoden 1952 kuntauudistuksessa. Vuonna 1974 Dagan kunta liitettiin Nyköpingin kuntaan ja vuodesta 1992 lähtien alue on kuulunut Nyköpingistä erotettuun Gnestan kuntaan. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Ruotsin entiset kunnat Luokka:Gnestan kunta
Minä taistelen (Arja Korisevan kappale)

Minä taistelen on Arja Korisevan toinen single marraskuussa 2009 julkaistulta albumilta, joka myös kantaa nimeä Minä taistelen. Alkuvuodesta 2010 single pysyi Radio Suomen soitetuimpien listalla kahdeksan viikkoa ja nousi parhaimmillaan sijalle 3. Tosiasiassa viikkomäärä on suurempi, sillä jouluviikkoina Radio Suomi ei listaa julkaissut. Kappaleen on säveltänyt Kikka Laitinen yhdessä Janne Halmelan kanssa ja sanoittanut Jukka Saarinen. == Listasijoitukset == {| width="0%" |- valign="top" | width="50%" | Lista Paras sijoitus Radio Suomi 3. SUN Radio 4. Suomen virallinen lista Ei sijoitusta == Lähteet == Luokka:Suomalaiset iskelmät Luokka:Suomalaiset popkappaleet Luokka:Vuoden 2009 kappaleet
Glenn Medeiros

Glenn Alan Medeiros (s. 24. heinäkuuta 1970) on yhdysvaltalainen laulaja- lauluntekijä Havaijin osavaltiosta. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat ”Nothing's Gonna Change My Love for You”, joka ylsi Billboard Hot 100 -listan sijalle 12, sekä Billboard Hot 100 -listan sijalle 1 noussut Bobby Brownin kanssa levytetty ”She Ain’t Worth It”. == Ura == Medeiros aloitti musikaalisen uransa kymmenvuotiaana. Ollessaan 17-vuotias hän voitti paikallisen radiokykykilpailun Havaijilla coverversiollaan George Bensonin kappaleesta ”Nothing's Gonna Change My Love for You”. Vuonna 1988 hän levytti kappaleen ”Un Roman d’amitié” Elsa Lunghinin kanssa. Nykyään Medeiros toimii opettajana Honolulussa Maryknollin koulussa opettaen Yhdysvaltain historiaa. == Yksityiselämä == Medeiros meni naimisiin vuonna 1996 Tammy Armstrongin kanssa. Parilla on kaksi yhteistä lasta (s. 2000 ja s. 2001). Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt