EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mary Ann Hawkins

Mary Ann Hawkins on suomalainen yhtye, joka perustettiin Helsingissä vuonna 2015. Inspiroituneena Dick Dalen ja The Venturesin kaltaisista legendoista, yhtye sekoittelee perinteistä rautalankamusiikkia tiukkaan instrumentaaliseen surf rock -vetoiseen soundiin. Lisäksi yhtye on ottanut vaikutteita Ennio Morriconen spagettiwestern -sävellyksistä. Yhtyeen debyytti-EP “Waves Won’t Lie” julkaistiin kesällä 2017. Tammikuussa 2018 Rumba -lehti kirjoitti Mary Ann Hawkinsin täyttävän Laika & The Cosmonautsin jättämän tyhjän tilan suomalaisessa rautalankamusiikissa. Keväällä 2019 julkaistu "Rumble" -EP on nimetty kulttimainetta nauttivan, vuonna 2002 ensi-iltansa saaneen Rumble -elokuvan mukaan. EP:ltä löytyy yhtyeen versiointi Loton "Numerojytä" tunnussävelmästä, joka on alun perin Matti Tuomisen luoma kappale. Mary Ann Hawkins esittää kuitenkin pääsääntöisesti omia kappaleita, joiden sävellyksistä ja sovituksista vastaavat yhtyeen kaikki jäsenet. Yhtyeelle tunnusomaista ovat "kaurismäkeläiset" musiikkivideot, joita on julkaistu yhtyeen YouTube -kanavalla. == Diskografia == === EP:t === * "Waves Won't Lie" (2017) * "Rumble" (2019) === Singlet === * "Hot Hot Heat" (2017) * "Lotto" (2019) * "Lemon Cola Lollipop" (2019) * "Hawkinsmania" (2021) == Lähteet == __EISISLUETT__ Luokka:Suomalaiset yhtyeet Luokka:Rautalankamusiikki Luokka:Rautalankayhtyeet Luokka:Surfyhtyeet __INDEX__
New Mexicon lainsäädäntöelin

New Mexicon lainsäädäntöelin () on New Mexicon osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 70 edustajaa ja senaatissa 42 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti."Full- and Part-time Legislatures" Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on New Mexico State Capitol, joka sijaitsee pääkaupunki Santa Fessa. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lainsäädäntöelimen viralliset kotisivut Lainsäädäntoelin Luokka:Yhdysvaltain osavaltioparlamentit
Vladimir Vanek

Vladimir Vanek oli elokuvatuottaja ja Lontoossa toisen maailmansodan aikana toimineen Tšekkoslovakian pakolaishallituksen edustaja Ruotsissa. Hän auttoi liittoutuneita harjoittamalla vakoilutoimintaa oman ryhmänsä avulla ja oli erityisen hyvin perillä Suomen asioista. Hänen toimintansa Ruotsissa paljastui keväällä 1942 ja hänet tuomittiin vankeuteen. == Lähteet == Luokka:Tšekkoslovakialaiset henkilöt Luokka:Vakoojat
Puijo (täsmennyssivu)

Puijo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Puijo, Kuopiossa sijaitseva mäki ja luonnonsuojelualue * Puijo, Kuopion 27. kaupunginosa * Länsi-Puijo eli Rypysuo, Kuopion 19. kaupunginosa * M/S Puijo, sisävesilaiva * 2841 Puijo, asteroidi. == Katso myös == * Puijon torni * Puijon hiihtokilpailut * Puijon hyppyrimäet
Ivar Luuton

Ivar Luuton tai Ivar Ragnarsson (, k. 873 Dublin) oli tanskalainen viikinkipäällikkö. Hänet tunnetaan parhaiten yhtenä suuren pakana-armeijan päälliköistä. Se oli viikinkiarmeija, joka valloitti Englannin länsiosat 800-luvulla. Ivar lienee saanut lisänimensä luustosairauden tai jonkin vamman vuoksi. Ivar oli tarinoiden mukaan viikinkipäällikkö Ragnar Lodbrokin poika, mutta muuten Ivarin varhaisvaiheet ovat pitkälti hämärän peitossa. Ivarin mainitaan johtaneen vuonna 855 ryöstöretkeä Thamesin jokisuulle sekä osallistuneen 850-luvulla Olav Kviten joukoissa useisiin taisteluihin Irlannissa. Vuonna 865 Ivar sekä hänen veljensä Halfdan Ragnarsson ja Ubbe Ragnarsson johtivat Englantiin suuren viikinkiarmeijan, jota kristityt kutsuivat suureksi pakana-armeijaksi. Veljesten oli tarkoitus kostaa isänsä Ragnar Lodbrokin kuolema. Ragnar oli kuollut vankeudessa ehdittyään sitä ennen ryöstellä Northumbrian kuningaskuntaa. Tarujen mukaan Northumbrian kuningas Ælla oli heittänyt Ragnarin käärmekuoppaan voitettuaan hänet ensin taistelussa. Ivarin joukot rantautuivat Itä-Angliassa, jossa ne kohtasivat vain heikkoa vastarintaa. Sen jälkeen viikingit hyökkäsivät Northumbriaan, jossa valloittivat Yorkin vuonna 866. Ælla ja hänen syrjäyttämänsä Osberht yhdistivät voimansa viikinkejä vastaan, mutta saivat kummatkin surmansa maaliskuussa 867 käydyssä taistelussa. Joidenkin kertomusten mukaan Ælla ei olisi kuollut taistelussa, vaan viikingit olisivat teloittaneet hänet vasta taistelun jälkeen erityisen julmalla tavalla. Ivar asetti tämän jälkeen Northumbrian nukkehallitsijaksi Ecgberhtin ja johti viikinkiarmeijan Nottinghamiin, Mercian kuningaskuntaan. Mercian kuningas Burgred pyysi Wessexilltä apua, ja Wessexin kuningas Ethelred sekä hänen nuorempi veljensä Alfred (tuleva Alfred Suuri) saapuivat piirittämään Nottinghamia, jolloin tanskalaiset vetäytyivät Yorkiin taistelutta. Viikinkiarmeija viipyi Yorkissa vuoden verran. Vuonna 869 viikingit marssivat halki Mercian ja palasivat Itä- Angliaan, missä he voittivat taistelussa kuningas Edmundin. Ilmeisesti Ivar ei osallistunut 870-luvun epäonnistuneeseen yritykseen valloittaa Wessex. Sen sijaan hän liittyi vanhan toverinsa Olav Kviten joukkoihin Skotlannissa. Myöhemmin he palasivat Irlantiin, jossa Ivar kuoli vuonna 873. Ivar Luuton saattoi olla sama henkilö kuin Ímar, joka perusti Hy Ivarin eli Uí Ímairin dynastian 800-luvulla. == Lähteet == Luokka:Viikingit Luokka:800-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 873 kuolleet
Luettelo Julia Louis-Dreyfusin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

Tämä on luettelo Julia Louis-Dreyfusin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista. == Palkinnot ja ehdokkuudet == Primetime Emmy Primetime Emmy Primetime Emmy Primetime Emmy Vuosi Televisiosarja Kategoria Tulos 1992 Seinfeld Paras naissivuosa komediasarjassa 1993 Seinfeld Paras naissivuosa komediasarjassa 1994 Seinfeld Paras naissivuosa komediasarjassa 1995 Seinfeld Paras naissivuosa komediasarjassa 1996 Seinfeld Paras naissivuosa komediasarjassa 1997 Seinfeld Paras naissivuosa komediasarjassa 1989 Seinfeld Paras naissivuosa komediasarjassa 2006 Edessä uusi elämä Paras naispääosa komediasarjassa 2007 Edessä uusi elämä Paras naispääosa komediasarjassa 2008 Edessä uusi elämä Paras naispääosa komediasarjassa 2009 Edessä uusi elämä Paras naispääosa komediasarjassa 2010 Edessä uusi elämä Paras naispääosa komediasarjassa 2012 Rouva varapresidentti Paras naispääosa komediasarjassa 2012 Rouva varapresidentti Paras komediasarja 2013 Rouva varapresidentti Paras naispääosa komediasarjassa 2013 Rouva varapresidentti Paras komediasarja 2014 Rouva varapresidentti Paras naispääosa komediasarjassa 2014 Rouva varapresidentti Paras komediasarja 2015 Rouva varapresidentti Paras naispääosa komediasarjassa 2015 Rouva varapresidentti Paras komediasarja 2016 Rouva varapresidentti Paras naispääosa komediasarjassa 2016 Rouva varapresidentti Paras komediasarja 2017 Rouva varapresidentti Paras naispääosa komediasarjassa 2017 Rouva varapresidentti Paras komediasarja Luokka:Luettelot näyttelijöistä
Hietajärvi (Suomussalmi)

Hietajärvi on kylä Suomussalmen kunnassa aivan itärajan tuntumassa. Yhdessä läheisen Kuivajärven kanssa se on toinen Suomen kahdesta vienankarjalaiskylästä. Matkaa Venäjän rajalle on vain muutamia kymmeniä metrejä, kun sitä Suomussalmen keskustaan on lähes 80 kilometriä. Valtakunnanraja jakaa kylälle nimensä antaneen Hietajärven kahtia Suomen ja Venäjän puoleen. Hietajärvi on yksi Vienan runokylistä ja siten osa Vienan Karjalaa. Hietajärvi oli viimeisen runonlaulajan Jussi Huovisen kotipaikka. == Historia == Hietajärven ja muiden rajaseudun vienalaiskylien ensimmäiset asukkaat olivat ilmeisesti Venäjän puolelta asepalvelusta paenneita eli piekloita. Ensimmäinen asukas tuli Tunkualta. Muuan Lari Siikow eli Tament (Tomenttei) Sikov saapui alueelle 1700-luvulla Suikujärveltä ja nai piikatyttö Toarien (Darja), jonka on väitetty olleen kuuluisan Arhippa Perttusen sisar. Pari muutti asumaan Kuivajärvenniemelle ja alkoi viljellä maata. Tament palveli Aliipei Ahtosella renkinä, ja häntä pilkattiin Huoviseksi (huovi = sotilas), minkä hän sittemmin omaksui nimekseen. Vaikka Toarie Huoviselta kerättiin aikanaan vain neljä runoa, hänellä oli suuri vaikutus Kalevalan rakenteeseen, koska juuri hän kertoi joulukuussa 1845 D. E. D. Europaeukselle, että Joukahainen olisi ollut Pohjolan isäntä. Tämä sai Elias Lönnrotin siirtämään Väinämöisen ja Joukahaisen kilpalaulannan Kalevalan toisen painoksen alkuun, kun se Vanhassa Kalevalassa oli ollut vasta myöhemmin. Myöhemmin kylässä ovat käyneet lukuisat runonkerääjät, tärkeimpinä näistä A. A. Borenius, Genetz, Berner ja Samuli Paulaharju sekä valokuvaaja I. K. Inha. Kainuun vienalaiskylät poltettiin talvisodan aikana ja rakennettiin uudelleen 1940-luvulla. Tieyhteydet muualle Kainuuseen ja Suomeen olivat pitkään heikkoja: tie Kuivajärveltä Hietajärvelle valmistui vasta vuonna 1956. Hietajärvellä eli myös viimeinen runonlaulaja Jussi Huovinen, joka nukkui pois suomalaisuuden päivänä 12. toukokuuta 2017 93 vuoden iässä. Hietajärven ja Kuivajärven kylien yhteinen hautausmaa sijaitsee Kuivajärven Kalmisaaressa. Entinen hautausmaa oli Vuokkijärven Kalmasaaressa, mutta se jäi vuonna 1922 Suomen ja Neuvostoliiton väliselle rajalinjalle. == Kulttuuri == Aivan näihin päiviin saakka Kainuun vienalaiskylissä on puhuttu karjalan kielen vienankarjalan murretta, joka eroaa suomesta niin paljon, ettei kielten keskinäinen ymmärrettävyys ole enää täydellinen. Karjalan kielen asema on ollut nykypäiviin asti heikko, eivätkä kaikki vanhimmat karjalaiset ymmärrä, miten heidän kielestään on yhtäkkiä tullut osa vaalittavaa kulttuuriperintöä. Pääosa Hietajärven karjalaisista asukkaista on ortodokseja. Runonlaulantaa on Kainuun vienalaiskylissä harjoitettu vielä viime aikoina. Ruokakulttuuriin kuuluvat sultsinat ja kalakukot. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Palanen Vienaa Kainuussa, Hakkapeliitta, 08.05.1934, nro 19, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomussalmen kylät Luokka:Vienan runokylät
Kaarlo Fabian Rautajoki

Kaarlo Fabian Rautajoki (23. joulukuuta 1843 – 28. huhtikuuta 1889 Tyrvää)Billion Graves: Kaarlo Fabian Rautajoki Viitattu 22.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Ratsutilallinen Rautajoen puoliso oli Selma Rautajoki. Kaarlo Fabian Rautajoki oli talonpoikaissäädyssä Tyrvään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli valtiopäivillä jäsen säädyn yksityisessä valitusvaliokunnassa. Rautajoki kuoli vain 45-vuotiaana aivohalvaukseen kotitilallaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1843 syntyneet Luokka:Vuonna 1889 kuolleet
Matti Reinikkala

Matti Reinikkala (9. joulukuuta 1816 Virolahti – 26. tammikuuta 1893 Virolahti) Geni: Matti Juhananpoika Reinikkala Viitattu 23.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Reinikkalan vanhemmat olivat Johan Reinikkala ja Margareta Eliaantytär Ihalain ja puolisot Helena Juhanantytär Reinikkala ja Mari Antintytär Järvenkylä. Reinikkala oli palkittu maanviljelijä ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Kymin (Viipurin lääni) tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. Hän oli valtiopäivillä valitsijamies ja yleisen valitusvaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1816 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Berndt Magnus Reinius

Berndt Magnus Reinius (1837–1913) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Reinius oli maanviljelijä Viipurin maalaiskunnassa ja talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891. Hän esiintyi valtiopäivillä vain hyvin vähän. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1837 syntyneet Luokka:Vuonna 1913 kuolleet
Juho Riipinen

Juho Riipinen (19. huhtikuuta 1860 Laukaa – 28. marraskuuta 1920 Mikkeli) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Riipinen oli maanviljelijä ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Mikkelin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1905–1906. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Turku (täsmennyssivu)

Turku voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Turku, Suomen kaupunki ja Varsinais-Suomen maakuntakeskus * Turku, Turunkylä, kylä Lemillä * Turku, Suomen merivoimien ohjusvene * 1496 Turku, kaupungin mukaan nimetty asteroidi * Turku, Disgrace-yhtyeen albumi vuodelta 2001 * Turku, sukunimenä: ** Rudens Turku (s. 1978), albanialais-saksalainen viulisti == Katso myös == * Turun kaupunkiseutu * Turun keskustaajama * Turun seutukunta * Turun tauti
Dobrzeń Wielki

Dobrzeń Wielki (Gmina Dobrzeń Wielki, ) on maalaiskunta Opolen piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 9 478. Kunnan hallinnollinen keskus on Dobrzeń Wielkin kylä. Dobrzeń Wielkin kunta perustettiin vuonna 1972. Tammikuussa 2017 Borkin, Czarnowąsnyn, Krzanowicen sekä Świerklen kylät, osa Dobrzeń Małyn kylästä ja suurin osa Brzezien kylästä siirrettiin Dobrzeń Wielkin kunnasta osaksi Opolen kaupunkia. Kylät Dobrzeń Wielkin kunnassa ovat Chróścice, Dobrzeń Mały, Dobrzeń Wielki sekä Kup. Lisäksi siellä on pieni asumaton alue jäännöksenä Brzezien kylästä. Kylistä väkiluvultaan suurin oli Dobrzeń Wielki, jossa oli 4 497 pysyvää asukasta. Chróścicen kylässä asui pysyvästi 2 731 asukasta, Kupin kylässä 1 140 ja Dobrzeń Małyn kylässä 768. Kunta rajautuu Dąbrowan, Łubnianyn, Murówin, Lewin Brzeskin, Pokójin ja Popielówin kuntiin sekä Opolen kaupunkiin. Vuoden 2019 lopussa 51,6 prosenttia Dobrzeń Wielkin asukkaista oli naisia ja 48,4 prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat 16,8 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 64,3 prosenttia ja eläkeikäiset 19 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 41,8 vuotta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 17,8 prosenttia oli etnisiä saksalaisia, ja saksan kielellä onkin kunnassa virallisen avustavan kielen asema. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gmina Wiejska Dobrzeń Wielki 2020. Opolen tilastokeskus. Luokka:Opolen voivodikunnan kunnat
Otsalammi

Otsalammi on Jämsän ja Keuruun rajalla sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä luoteeseen ja Keuruun keskustasta 24 kilometriä eteläkaakkoon. Etäisyys Tampereelta on 85 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin kolmetoista kilometriä länsilounaaseen. == Maantiede == Otsalammen pituus on 300 metriä. Järven länsiosa kuuluu Keuruuseen ja itäosa Jämsän Koskenpään alueeseen. Järveä ympäröi metsäinen mäkimaa. Sen kaakkoispuolella sijaitseva Otsavuori kohoaa noin 210 metriä merenpinnan yläpuolelle, lounaispuolella on Vaarintallinmäki. Otsalammen pohjoisrannalta lähtee laskuoja Koukkulammiin. Otsalammi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kuutisen kilometriä Otsalammilta itäkoilliseen ja sen korkeustaso on noin 50 metriä Otsalammia alempana. Otsalammi sijaitsee vedenjakajalla: noin kilometrin sen länsipuolella sijaitseva Vuorisjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.Vuorisjärvi. Järviwiki. Viitattu 17.2.2021. Pirunryönin rotko sijaitsee noin 900 metriä Otsalammilta eteläkaakkoon. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Keuruun järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Salmijärvi (Jämsä, Koskenpää)

Salmijärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 3,5 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länsilounaaseen. == Maantiede == Salmijärven pituus on 600 metriä. Useat pienet niemet jakavat järveä lahtiin ja poukamiin. Järven länsipuolella on noin puolen hehtaarin laajuinen nimeämätön vakavesi. Idässä on Salmimäki, etelässä Valkeakangas, lounaassa Salmisuo ja luoteessa Piikkisuo. Salmijärven länsirannalle virtaa laskuoja Salmisuon halki, itärannalta lähtee Salmioja koilliseen ja päätyy Hanhijärven luoteiskolkkaan. Salmijärvi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kolmisen kilometriä Salmijärveltä koilliseen ja sen korkeustaso on noin 30 metriä Salmijärveä alempana. Noin puoli kilometriä Salmijärveltä kaakkoon sijaitsee Valkeajärven valuma-alueeseen kuuluva Valkeajärvi.Valkeajärvi. Järviwiki. Viitattu 17.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Metsäkylä (Perniö)

Metsäkylä on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön kirkonkylän lounaispuolella. Metsäkylä sijaitsee useamman mäkialueen välisessä laaksossa. Kylän pohjoisrajalla virtaa Juottimenoja. Kemiöntie kulkee kyläalueen läpi sen länsilaidalla ja erottaa Nummensyrjän kulmakunnan muusta kylästä. Metsäkylän maatila kylän itälaidalla muodostaa alueellisesti merkittävän rakennus- ja maisemakokonaisuuden. Metsäkylä on syntynyt viimeistään varhaiskeskiajalla. Vuonna 1540 kylässä on ollut kolme tilaa ja vuonna 1789 kaksi tilaa. Metsäkylän tilat Matitalo ja Lassintalo sekä viereinen Juvelan yksinäistila yhdistettiin 1860-luvulla uudeksi Metsäkylän tilaksi. Uudella tilalla oli kaksi torppaa sekä myöhemmin myös yksi palstatila. Torpat ja palstatila ovat itsenäistyneet 1900-luvun alkuvuosikymmeninä ja uusi Juvelan talo on lohkottu kylän koilliskulmalle. ==Lähteet== Luokka:Perniön kylät
Mattlar

Mattlar on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Erik Mattlar (1846–1928), maanviljelijä ja valtiopäivämies *Marja Mattlar (o.s. Pispa, s. 1953), laulaja, lauluntekijä, säveltäjä ja sanoittaja *Mikko Mattlar (s. 1980), DJ ja radiotoimittaja, Tapio ja Marja Mattlarin poika *Tapio Mattlar (s. 1953), muusikko, musiikkitoimittaja ja maaseutuaktivisti, Marja Mattlarin puoliso
Desfontainiales

Desfontainiales (syn. Columelliales) on koppisiemenisten kasvien lahko, jonka on kuvannut venäläinen Armen Tahtadžjan. Angiosperm Phylogeny Groupin eli APG:n luokittelussa siihen sijoitetaan heimo Columelliaceae. Lahkon ainoassa heimossa on kaksi eteläamerikkalaista puuvartisten pensaskasvien sukua, Columellia ja Desfontainia (joskus myös erikseen heimossa Desfontainiaceae), ja niissä viisi tai kahdeksan lajia. Columelliaceae-heimon systemaattinen asema on vaihdellut useasti, sillä alun perin APG on sijoittanut sen Dipsacales-lahkon sisarryhmäksi ja sittemmin Bruniales-lahkoon. Tarkemmassa analyysissä Bruniales on kuitenkin todettu polyfyleettiseksi ryhmäksi, jos Columelliaceae-heimo yhdistetään siihen yhdessä bruniakasvien (Bruniaceae) kanssa. == Lähteet == * Stevens, P.F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website: Desfontainiales Version 14, July 2017. Viitattu 23.2.2021. Luokka:Asteridit
Rudå

Rudå on pieni rekisterikylä Kemiönsaaren kunnassa. Se muodostuu Rudån maatilasta Kemiön luoteisosassa. Rudå sijaitsee Helgebodan ja Degerdalin välissä. Rudåbäcken virtaa kyläalueen länsirajalla ja Rudån maatila sijaitsee alueen läpi kulkevan Mjösundintien varrella. Rudå on vanhastaan kuulunut kirkolle ja alue on siirtynyt kruunun omistukseen uskonpuhdistuksen myötä. Vielä 1500-luvulla Rudå on ollut naapurikylien hyödyntämää niittyä, joka on siirtynyt vuonna 1621 Axel Oxenstiernan omistukseen ja sitä kautta Västankärrin kartanon alaiseksi. Rudå palasi kruunulle isossa peruutuksessa 1600-luvun lopulla. Rudån tila on perustettu 1700-luvun aikana. Tilan historiallinen päärakennus purettiin 1900-luvun lopulla ja sen paikalla on uudempi talo. ==Lähteet== Luokka:Kemiön kylät
Alabaman lainsäädäntöelin

Alabaman lainsäädäntöelin () on Alabaman osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 105 edustajaa ja senaatissa 35 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti."Full- and Part-time Legislatures" Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Alabama State House, joka sijaitsee pääkaupunki Montgomeryssa. Elin kokoontui aiemmin Alabama State Capitolissa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lainsäädäntöelimen viralliset kotisivut Lainsäädäntoelin Luokka:Yhdysvaltain osavaltioparlamentit
Illinois’n yleiskokous

Illinois’n yleiskokous () on Illinois’n osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 118 edustajaa ja senaatissa 59 senaattoria. Lainsäädäntöelin kokoontuu ympärivuotisesti."Full- and Part-time Legislatures" Yleiskokouksen kokoontumispaikka on Illinois State Capitol, Springfieldissa. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yleiskokouksen viralliset kotisivut Yleiskokous Luokka:Yhdysvaltain osavaltioparlamentit
Kontiolahden kirjasto

Kontiolahden kirjasto on Kontiolahden kunnassa toimiva yleinen kirjasto. Kontiolahden kirjasto on kunnan pääkirjasto, jonka ohella kuntalaisia palvelee Lehmossa toimiva Lehmon kirjasto. Lisäksi Kontiolahdella ja Enossa kiertää kuntien yhteinen kirjastoauto Runo-Antti. Kontiolahden kirjastot toimivat osana Joensuun seutukirjastoa ja Vaara-kirjastojen kirjastokimppaa. Kumppanuuskirjastojen palvelut ovat myös kontiolahtelaisten käytettävissä. == Lähteet == Luokka:Kontiolahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Duvergerin laki

Politiikan tutkimuksessa Duvergerin laki ilmaisee, että vaaleissa, joissa jokaista vaalipiiriä kohden valitaan vain yksi ehdokas, on todennäköistä, että syntyy kahden puolueen järjestelmä. == Lähteet == Luokka:Lähteettömät artikkelit Luokka:Vaalit
Floridan lainsäädäntöelin

Floridan lainsäädäntöelin () on Floridan osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 120 edustajaa ja senaatissa 40 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti."Full- and Part-time Legislatures" Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Florida State Capitol, joka sijaitsee pääkaupunki Tallahasseessa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lainsäädäntöelimen viralliset kotisivut Lainsäädäntoelin Luokka:Yhdysvaltain osavaltioparlamentit
Kalmukkien karkottaminen

Kalmukkien karkottaminen () oli Stalinin toteuttama etninen puhdistus vuonna 1943 nykyisen Kalmukian tasavallan alueella. Karkotukset aloitettiin joulukuussa 1943, ja niiden taustalla oli väitteet kalmukkien vehkeilystä natsi-Saksan kanssa. Karkotukset koskivat arviolta noin 100 000 ihmistä, jotka siirrettiin karjavaunuilla Siperiaan. Karkottaminen johti jopa 40 000 ihmisen kuolemaan. Kuolinsyitä olivat muun muassa hypotermia, nälkä ja taudit. Karkotusten yhteydessä myös Kalmukiassa sijainneet buddhalaiset temppelit hävitettiin ja uskontoa pyrittiin ylipäänsä kitkemään. Kalmukit pääsivät palaamaan kotiseuduilleen vuonna 1956. Muutamia Saksan puolella taistelleita kalmukkeja asetettiin syytteeseen 1960–1970-luvuilla. Välit etnisten venäläisten kanssa kiristyivät.. Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta perustettiin uudestaan vuonna 1958. Kalmukiaan palatessaan kalmukit joutuivat käymään läpi myös uudelleenkoulutuksen. Karkotus on edelleen kipeä aihe kalmukkien keskuudessa. Tammikuussa 2020 Kalmukian presidentti Batu Khasikov vaati Hakassian parlamentin puhemieheltä Vladimir Shtygashevilta, anteeksipyyntöä tämän sanottua kalmukkeihin kohdistuneen vainon olleen oikeutettua, koska nämä olivat taistelleet fasistien puolella. Shtygashev pahoitteli sanomisiaan myöhemmin.. Vuodesta 2004 alkaen Kalmukiassa on vietetty Muistamisen ja suremisen päivää 28. joulukuuta. == Lähteet == Luokka:1943 Luokka:Kalmukia Luokka:Neuvostoliiton väestönsiirrot
Nikon D3500

Nikon D3500 on Nikonin 30. elokuuta 2018 julkistama digitaalinen järjestelmäkamera, jossa on 24 megapikselin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Kameralla pystyy kuvaamaan viisi kuvaa sekunnissa ja videoimaan FullHD- laadulla 60 kuvaa sekunnissa. Lisäksi kamerassa on kolmen tuuman näyttö ja tuki Bluetoothille. Nikon D3500 on Nikon D3400:n seuraaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nikon D3500 Nikonin sivuilla D3500
Käyräjärvi

Käyräjärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Käyräjärvi, järvi Enontekiön Ketomellassa *Käyräjärvi, järvi Enontekiön Nunnasessa *Käyräjärvi, järvi Enontekiön Vuontisjärvellä *Käyräjärvi, järvi Inarissa *Käyräjärvi, järvi Kemijärvellä *Käyräjärvi, järvi Kuhmoisissa.
Burgred

Burgred (k. 874 tai 875, Rooma) oli Mercian kuningas vuosina 852–874. Noustuaan valtaan Burgred pyysi Wessexin kuningas Ethelwulfilta apua taistelussa walesilaisia vastaan. Ethelwulf suostui pyyntöön, ja sotaretki walesilaisia vastaan osoittautui menestykseksi. Wessexin ja Mercian liitto sinetöitiin Ethelwulfiin tyttären Aethelswithin ja Burgredin avioliitolla. Vuonna 868 Burgred joutui jälleen turvautumaan Wessexin apuun. Tanskalainen viikinkiarmeija oli valloittanut Nottinghamin, ja Burgredin avuksi tulivat Wessexin kuningas Ethelred ja tämän veli Alfred joukkoineen. Armeijat eivät käyneet varsinaisia taisteluita. Viikingit viipyivät Merciassa talven yli ja vetäytyivät sitten tukikohtaansa Yorkiin. Vuonna 872 viikingit valloittivat Lontoon, ja 874 he marssivat Lindseystä Reptoniin ja pakottivat Burgredin pakenemaan. Burgred pakeni Roomaan, jossa hän sittemmin kuoli. == Lähteet == Luokka:Englannin anglosaksikuninkaat
Selkäjärvi

Selkäjärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Selkäjärvi, järvi Hyrynsalmella *Selkäjärvi, järvi Inarin Kirakkajärvellä *Selkäjärvi, järvi Inarin Lauttajärvellä *Selkäjärvi, järvi Inarin Muokanruoktussa *Selkäjärvi, järvi Inarin Nellimissä *Selkäjärvi, järvi Inarin Suprussa *Selkäjärvi, järvi Jyväskylässä *Selkäjärvi, järvi Kuhmossa *Selkäjärvi, järvi Kuhmoisissa.
Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna oli Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan tunnus lipun ohella. Se oli käytössä vuosina 1919–1992, viimeisen vuoden itsenäisen Ukrainan vaakunana. Vaakunan otti käyttöön Ukrainan SNT:n hallitus 14. maaliskuuta 1919, ja siihen tehtiin muutoksia 7. marraskuuta 1928, 30. tammikuuta 1937 ja 21. marraskuuta 1949. Vuonna 1949 käyttöönotettu ja viimeiseksi jäänyt vaakuna perustui Neuvostoliiton vaakunaan, ja siinä oli kuvattuna tyypilliset kommunismin tunnukset: sirppi ja vasara, punainen tähti, auringonnousu ja vaakunaa ympäröivät vehnäntähkät. Nouseva aurinko symboloi Neuvosto-Ukrainan tulevaisuutta, tähti sekä sirppi ja vasara puolestaan kommunismin voittoa. Lipussa on Neuvostoliiton motto Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen! sekä ukrainaksi että venäjäksi; sen sijaan Ukrainan SNT:n nimi on vain ukrainaksi. Itsenäistyttyään 24. elokuuta 1991 Ukraina säilytti aluksi neuvostoaikaisen vaakunan. Seuraavana vuonna se vaihdettiin Ukrainan nykyiseen vaakunaan. Luokka:Neuvostotasavaltojen vaakunat vaakuna Luokka:Ukrainan vaakunat
Maxus

SAIC Maxus Automotive Co., Ltd. (kauppanimeltään Maxus ja joskus tunnettu pinyin-käännöksellä kiinalaisnimeltään, Datong (大通)) on kiinalainen ajoneuvovalmistaja. Rotator Oy aloitti Maxus täyssähköisten pakettiautojen myynnin Suomessa 2021. Vuonna 2021 Maxus-pakettiautoja rekisteröitiin Suomessa 19 kappaletta. Seuraavana vuonna rekisteröitiin 60 autoa. Vuonna 2023 Maxus ylsi 75 auton myyntiin, jolla sijoitus oli pakettiautojen merkkikohtaisessa tilastossa 11. Seuraavana vuonna Maxus-pakettiautojen rekisteröinnit jäivät 29 kappaleeseen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Maxusin suomenkieliset kotisivut Luokka:Automerkit Luokka:Kiinalaiset automerkit
Matolammi (Jämsä, Koivukylä)

Matolammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 1,6 hehtaarin laajuinen metsälampi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 29 kilometriä luoteeseen. == Maantiede == Matolammen pituus on 180 metriä ja leveys 140 metriä. Idässä sijaitsee Lähdejärvi ja etelässä Koukkulammi. Keuruun raja kulkee noin 600 metriä Matolammesta länteen. Matolammi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kuutisen kilometriä Matolammilta itään ja sen korkeustaso on noin 65 metriä Matolammia alempana. Neljä kilometriä Koskenpään Matolammilta etelälounaaseen sijaitsee 60 aarin laajuinen Matolammi. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Lähdejärvi (Jämsä)

Lähdejärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva noin 17 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 28 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 87 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin viisitoista kilometriä länsilounaaseen. == Maantiede == Lähdejärven rannat ovat metsäisiä. Lounaassa on järven kokoon suhteutettuna laaja koukkumainen lahti, pohjoiseen mentäessä järvi kapenee voimakkaasti. Lähdejärven keskellä sijaitsee noin 30 aarin laajuinen Kärmesaari, jonka pohjoispuolella on kolme pienempää saarta. Järven lounaiskolkkaan virtaa etelästä Koukkulamminpuro. Järven kaakkoiskolkasta lähtee Lähdeoja itään kohti Salmijärveä. Lähdejärveä ympäröi mäkinen maasto, joka ei kuitenkaan kohoa ylängöksi. Pohjoispuolinen Lähdevuori on korkeimmillaan noin 180 metriä merenpinnan yläpuolella, eli runsaat 30 metriä Lähdejärven pinnan yläpuolella. Lähdevuoren pohjoispuolella on Vataanjoen valuma-alueeseen kuuluva Joutsenlammi, lounaassa on Koukkulammi, lännessä Kivilammi ja Matolammi. Idässä levittäytyy Piikkisuo. Lähdejärvi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee nelisen kilometriä Lähdejärveltä itään ja sen korkeustaso on noin 47 metriä Lähdejärveä alempana. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Kultahydroksidi

Kultahydroksidi (Au(OH)3) on kulta- ja hydroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää valmistettaessa kultapinnoitteita ja muita kultayhdisteitä sekä keraamiikan värjäämiseen. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa kultahydroksidi on keltaista tai ruskeaa kiinteää ainetta, joka tummuu valon vaikutuksesta. Rakenteeltaan se on amorfista ja koostuu kulta- ja hydroksidi-ionien muodostamasta lineaarisesta polymeeristä. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee happoihin ja lisäksi emäksiin muodostaen kompleksisen tetrahydroksiauraatti(III)-ionin ([Au(OH)4]-). Kuumennettaessa kultahydroksidi hajoaa ensin kultaoksidihydroksidiksi ja lopulta kultaoksidiksi.J. G. Cohn, Eric W. Stern & Samuel F. Etris: Gold and Gold Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2010. Kultahydroksidia valmistetaan saostamalla emästen kuten alkalimetallihydroksidien tai -karbonaattien veteen liukenevien kultayhdisteiden, kuten tetraklorokultahapon tai alkalimetallitetrakloroauraattien, vesiliuoksista. :Na[AuCl4] + 3 NaOH → Au(OH)3 \+ 4 NaCl Kultahydroksidia käytetään valmistettaessa kultapinnoitteita elektrolyyttisesti ja lasin ja keramiikan värjäämiseen punaiseksi. Siitä myös valmistetaan muita kultayhdisteitä kuten syanokompleksejaHermann Renner, Günther Schlamp, Dieter Hollmann, Hans Martin Lüschow, Peter Tews, Josef Rothaut, Klaus Dermann, Alfons Knödler, Christian Hecht, Martin Schlott, Ralf Drieselmann, Catrin Peter & Rainer Schiele: Gold, Gold Alloys, and Gold Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. ja kultananopartikkeleita. ==Lähteet== Luokka:Hydroksidit Luokka:Kultayhdisteet
Cipolletti

thumb|Cipollettin linja-autoasema. Cipolletti on Argentiinassa Río Negron maakunnassa Río Neuquén -joen varrella sijaitseva kaupunki. Se on perustettu 1903 ja nimetty seudulle keinokastelujärjestelmiä suunnitelleen italialaisen insinöörin César Cipollettin mukaan. Vuonna 2010 kaupungissa oli 87 343 asukasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Argentiinan kaupungit Luokka:Río Negron maakunta
Kaali (täsmennyssivu)

Kaali voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * kaali, vihanneskaali, kasvilaji ja vihannes * kaalit, hyötykaalit, ristikukkaiskasveihin kuuluva kasvisuku * Kaali järv, järvi Virossa * Kaalin kraatteri, Virossa sijaitseva meteoriittikraatteri * 4227 Kaali, kraatterin mukaan nimetty asteroidi * Kaali, sukunimenä: ** Katharina Kaali (s. 1977), suomalais-saksalainen näyttelijä
Johan Simula

Johan Simula (1838–1899) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen Johan Simula Kokemäeltä oli talonpoikaissäädyssä Ala-Satakunnan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä valitsijamiesten varamies ja pankkivaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1838 syntyneet Luokka:Vuonna 1899 kuolleet
Adolf Fredrik Simolin

Adolf Fredrik Simolin (27. huhtikuuta 1824 – 19. huhtikuuta 1908 Kirkkonummi) Geni: Adolf Fredrik Simolin Viitattu 24.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Simolinin vanhemmat olivat Fredrik ja Hedvig Simolin ja puoliso Lovisa Wilhelmina Simolin. Ratsutilallinen Adolf Fredrik Simolin Kirkkonummelta oli talonpoikaissäädyssä Raaseporin itäisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1824 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Matti Teräs-Rautila

Matti Teräs-Rautila (Teräsrautela) (4. marraskuuta 1821 Maaria – 7. tammikuuta 1901 Maaria) Geni: Matti Matinpoika Teräs-Rautila Viitattu 24.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Teräs-Rautilan vanhemmat olivat Matti Teräsrautela ja Helena Matintytär ja puoliso Johanna Frederika Matintytär. Talollinen Teräs-Rautila oli talonpoikaissäädyssä Maskun tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä valtiovarainvaliokunnan varajäsen ja puolusti kotitarveviinan polttoa innokkaasti. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1821 syntyneet Luokka:Vuonna 1901 kuolleet
Lauri Tiainen (valtiopäivämies)

Lauri Tiainen (14. maaliskuuta 1815 Parikkala – 31. elokuuta 1886 Parikkala) Geni: Lauri Ollinpoika Tiainen Viitattu 24.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Lauri Tiaisen vanhemmat olivat Olli Laurinpoika Tiainen ja Euphemia Jaakontytär Pitkänen ja puoliso Helena Ristontytär Tiainen. Tiainen oli talonpoikaissäädyssä Käkisalmen keskisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä valtiovarainvaliokunnan ja säätytalovaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1815 syntyneet Luokka:Vuonna 1886 kuolleet
Rote Kapelle

Rote Kapelle (suom. Punainen orkesteri) oli toisen maailmansodan ajan tärkeimpiä kansallissosialismin vastaisia vastarinta- ja vakoilujärjestöjä. Se oli Neuvostoliiton hyväksi toiminut eri kansallisuuksista koostunut löyhä verkosto, joka tunnetaan saksalaisten sille antaman nimen Die Rote Kapelle mukaan. Saksalaiset antoivat satojen henkilöiden muodostamalle verkostolle punaista orkesteria tarkoittavan nimen siepattuaan sen viestejä ensi kertaa kesäkuussa 1941 Königsbergin lähellä sijainneella kuunteluasemallaan. Heistä se muistutti suurta Moskovan keskuksesta johdettua soittokuntaa. Verkosto myös käytti joitakin musiikkiin ja orkesteriin viittaavia koodisanoja, esimerkiksi radiolähetin oli piano ja sähköttäjä pianisti.Richelson 1995, 126 Vakoiluverkosto välitti Moskovaan tietoja muun muassa Peenemünden V-rakettikokeista, operaatio Edelweissista eli hyökkäyksestä Kaukasiaan, Kurskin taistelun valmisteluista, saksalaisista joukoista Suomessa ja Hitlerin Mannerheimin syntypäivän johdosta Suomeen tekemästä vierailusta. Paljastuneiden vakoojien vangitsemiset ja teloitukset aloitettiin Brysselissä kesällä 1942. Punaisen orkesterin jäseniä olivat saksalaiset ilmavoimien upseeri Harro Schulze-Boysen, kirjailija Adam Kuckhoff, taloustieteilijä Arvid Harnack ja kirjailija Günther Weisenborn, bulgarialainen Nikolai Jankov- Jablin, joka toimi SuomessaRislakki 1982, 228, Konstantin Jefremov ja unkarilainen Sándor Rádo (peitenimi Dora), joka toimi Sveitsissä. Sveitsi oli Punaisen orkesterin tärkein toimialue. Siellä se tunnettiin nimellä Viking.Rislakki 1982, 229West 2006, 221 == Lähteet == * * * ===Viitteet=== == Kirjallisuutta == * Blank, Alexander & Mader, Julius: Rote Kapelle gegen Hitler. Berliini 1979. Luokka:Vakoilu Luokka:Neuvostoliiton hallintoelimet Luokka:Toisen maailmansodan politiikka
Esaias Tykki

Esaias Tykki (Stycki) (1814 – 1870 Johannes) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Tykki oli talollinen Johanneksesta ja talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä valtiovarainvaliokunnan varajäsen. Tykki kuoli huhtikuussa 1870 Johanneksessa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1814 syntyneet Luokka:Vuonna 1870 kuolleet
Antti Uotila

Antti Uotila (22. toukokuuta 1811 Hauho – 8. helmikuuta 1886 Urjala) Geni: Antti Antinpoika Uotila (Luri) Viitattu 24.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Uotilan vanhemmat olivat Antti ja Anna Luri ja puoliso Ulrika Tuomaantytär Laatu. Kirjailija Oskar Uotila ja taidemaalari Aukusti Uotila olivat heidän poikiaan. Ratsutilallinen Antti Uotila oli talonpoikaissäädyssä Sääksmäen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä talousvaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1811 syntyneet Luokka:Vuonna 1886 kuolleet
Gustav Vanha-Seppälä

Gustav (Gustaf) Vanha-Seppälä (7. tammikuuta 1815 Piikkiö – 3. lokakuuta 1893 Piikkiö) Geni: Gustaf Michelsson Vanha-Seppälä Viitattu 24.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Vanha-Seppälän vanhemmat olivat Michel Kärme ja Anna Juhontytär ja puoliso Johanna Seppä. Ratsutilallinen, kunnallismies Vanha-Seppälä oli talonpoikaissäädyssä Piikkiön ja Halikon ylisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1815 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Vasa-jäynä

Vasa-jäynä Tapahtumapaikka Tukholma Toteuttajat Harri Leppänen, Krister Ahlström, Martti Tuomola ja Matti Kaje. Vuosi 1961 Opiskelupaikka Teknillinen korkeakoulu, Otaniemi, Espoo Vasa-jäynä on vuonna 1961 toteutettu kaikkien aikojen kuuluisimmaksi teekkareiden jäynäksi tituleerattu tempaus. Jäynä liittyy Vasa-laivan hylyn nostoon. Jäynän toteuttajat olivat Harri Leppänen ja Krister Ahlström sekä tempauksen ideoijat Martti Tuomola ja Matti Kaje. ==Tapahtumien kulku== Keväällä 1961 joukko Otaniemen teekkareita kuuli uutisesta, jonka mukaan ruotsalaiset tiedemiehet aikoivat nostaa pintaan kolmisen sataa vuotta aikaisemmin Tukholman edustalle uponneen Vasa-laivan hylyn. Opiskelijat olivat muutenkin matkalla Göteborgiin opiskelijoiden kevätjuhlaan, joten he päättivät tehdä matkalla jäynän. Teekkarit veivät ostamansa kestävyysjuoksija Paavo Nurmen patsaan pronssisen pienoismallin Tukholmaan laivan uppoamispaikalle. Illan tullen ryhmä sukelsi patsas mukanaan hylyn kannelle ja jätti pronssipatsaan sinne. Opiskelijat olivat varustautuneet märkäpuvulla, mutta itse sukellus tapahtui ilman sukellusvälineitä. Kun hylky nostettiin veden pinnalle, ruotsalaisasiantuntijat hämmentyivät patsaan löytymisestä. Patsaan henkilöllisyyden paljastuttua tutkijaryhmää ihmetytti, miten pienoisveistos oli kulkeutunut historialliseen alukseen. Teekkarit päättivät pitää Tukholmassa tiedotustilaisuuden, jossa he paljastivat löydön olleen heidän jäynänsä osana. Tapahtuman käänteet toi julki ensimmäisenä Svenska Dagbladet. Jäynää toteuttamassa ollut Harri Leppänen on myöhemmin kuvaillut uskovansa täydellisen ajoituksen olleen sen onnistumisen takana. == Merkitys == Vasa- jäynä on suomalaisessa mediassa poikkeuksellisen laajalti käsitelty tapaus. Sitä on kutsuttu jäynän maailmanennätykseksi, kaikkien aikojen jäynäksi, kuningasjäynäksi ja historialliseksi jäynäksi. ==Lähteet== Luokka:Kepposet Luokka:Tukholman historia Luokka:Teekkarikulttuuri Luokka:1961
Olof Johan Ekström

Olof Johan Ekström (10. syyskuuta 1819 Turtola – 3. tammikuuta 1885 Vaasa) oli suomalainen juristi ja virkamies, joka toimi talonpoikaissäädyn sihteerinä valtiopäivillä 1863–1864. Ekströmin vanhemmat olivat henkikirjuri, nimituomari Nils Ekström ja Katarina Grapet ja puolisot vuodesta 1858 Aurora Matilda Bladh (k. 1862) ja vuodesta 1867 Elise Marti (k. 1886). Professori Fritz Walter Ekström oli Olof Johan Ekströmin poika. Ekström tuli ylioppilaaksi 1836 ja suoritti tuomarintutkinnon 1841. Varatuomarin arvon hän sai 1844. Ekströn oli Vaasan hovioikeuden kanslisti vuodesta 1848 ja aktuaari vuodesta 1853. Vaasan läänin lääninsihteeri hän oli 1853–1884. Ekström sai laamannin arvonimen 1864 ja valtioneuvoksen arvonimen 1884.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Olof Johan Ekström. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 24.2.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Vuonna 1819 syntyneet Luokka:Vuonna 1885 kuolleet
Jezero

Jezero on Marsin Isidis Planitian tasangolla sijaitseva kraatteri. Sen halkaisija on 45 kilometriä, jonka uskotaan syntyneen meteoriitin iskeytymisestä 3,9 miljardia vuotta sitten. Jezero oli Nasan avaruusmönkijä Perseverancen laskeutumispaikka. Vuoden 2018 marraskuussa julkistettiin, että Perseverancen laskeutumispaikka tulee olemaan Jezero. Perseverance laskeutui kraatterille 18. helmikuuta 2021. == Lähteet == Luokka:Marsin kraatterit
Vähä-Havu

Vähä-Havu on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 33 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 35 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 93 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Keuruu noin viisitoista kilometriä luoteeseen. == Maantiede == Vähä-Havun pituus on 900 metriä ja leveys 600 metriä. Tilavuus on 822 000 kuutiometriä. Järven lounaisosassa on runsaan hehtaarin laajuinen Isosaari ja rannoilla on muutamia rakennuksia. Vähä-Havun koillispuolella sijaitsee Havunkylä, jonka luoteispuolella on Havunjärvi, jonka halki kulkee Jämsän ja Keuruun kuntaraja. Ympäristössä on peltotilkkuja ja metsälampia, kuten Saarislampi ja Lehtislampi. Saarislammesta virtaa Saarispuro Vähä-Havun itärannalle; Vähä-Havun eteläosassa on noin sadan metrin mittainen kapea lahti, josta lähtee laskuoja etelään Pirttilampeen. Vähä-Havu kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 28 metriä Vähä-Havua alempana. Havunkylä on vedenjakajalla, sillä Havunjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.Havunjärvi. Järviwiki. Viitattu 17.2.2021. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Saarislampi (Jämsä)

Saarislampi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 35 kilometriä pohjoisluoteeseen. == Maantiede == Saarislampi sijaitsee Kunnarsuolla Vähä- Havun ja Lehtislammen välissä. Tilavuus on noin 44 000 kuutiometriä. Saarislammen länsirannalta lähtee Saarispuro Vähä-Havuun. Järven itäosassa on pieni saari. Saarislammen koillispuolella sijaitsee Havunkylä, jonka luoteispuolella on Havunjärvi, jonka halki kulkee Jämsän ja Keuruun kuntaraja. Saarislampi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 38 metriä Saarislampea alempana. Koijärvi sijaitsee viitisen kilometriä Saarislammelta kaakkoon. Saarislampi on vedenjakajalla, sillä Havunjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.Havunjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.2.2021. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Lehtislampi

Lehtislampi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva runsaan kuuden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 35 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 95 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Keuruu noin kuusitoista kilometriä luoteeseen. == Maantiede == Lehtislammen pituus on noin 600 metriä ja leveys 200 metriä. Tilavuus on noin 196 000 kuutiometriä. Järvi on saareton ja sen kaakkoisrannalla on muutama rakennus. Lehtislammen koillispuolella sijaitsee Havunkylä, jonka luoteispuolella on Havunjärvi, jonka halki kulkee Jämsän ja Keuruun kuntaraja. Ympäristössä on peltotilkkuja, järviä ja lampia, kuten Saarislampi ja Vähä-Havu. Etelässä on Kunnarsuo, jonka eteläpuolella on Kunnarlampi. Idässä maasto kohoaa ylängöksi muutaman hehtaarin laajuisella alueella noin kilometri Lehtislammelta. Lehtislampi kuuluu Vataanjoen valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vesistön suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 38 metriä Lehtislampea alempana. Koijärvi sijaitsee viitisen kilometriä Lehtislammelta kaakkoon. Lehtislampi on vedenjakajalla, sillä Havunjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.Havunjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.2.2021. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Kunnarlampi

Kunnarlampi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva noin kolmen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 34 kilometriä pohjoisluoteeseen. == Maantiede == Kunnarlampi sijaitsee Kunnarsuon eteläosassa. Järvi on saareton ja sen tilavuus on noin 69 000 kuutiometriä. Sen koillispuolella sijaitsee Havunkylä, jonka luoteispuolella on Havunjärvi, jonka halki kulkee Jämsän ja Keuruun kuntaraja. Kunnarlammen länsipuolella on Vähä-Havu, luoteispuolella Saarislampi ja pohjoisessa Lehtislampi. Kunnarlampi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 37 metriä Kunnarlampea alempana. Koijärvi sijaitsee nelisen kilometriä Kunnarlammelta kaakkoon. Kunnarlampi on vedenjakajalla, sillä Havunjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.Havunjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.2.2021. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue