EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Anna Halonen (taiteilija)

Anna Halonen (30. heinäkuuta 1889 Lapinlahti – 18. tammikuuta 1972 Lapinlahti) oli Halosten taiteilijasukuun syntynyt käsityönopettaja ja kutomoyrittäjä. Halosen isä oli Jussi Halonen ja äiti Anna-Liisa Puurunen. Anna Halonen valmistui Fredrika Wetterhoffin kotiteollisuusopistosta käsityönopettajaksi. Hän perusti kutomon Kouvolaan 1920 yhdessä siskonsa Hannan kanssa. Sisar kuoli kuitenkin pian ja kutomo jäi Haloselle. Taidekutomon matto- ja ryijymalleja suunnittelivat muun muassa Halosen veljet taidevalaja Arttu, näyttelijä ja kuvanveistäjä Eemil sekä taidemaalari Kalle Halonen. Anna Halonen värjäsi kaikki malleissa käytetyt langat itse. Kutomo toimi 1950-luvulle asti. Nykyisin Anna Halosen kutomon matto- ja ryijyluonnosten kokoelman omistaa Halosten museosäätiö. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Halosten Museosäätiö * AnnaQ - Ylä-Savon käsi- ja taideteollisuus -yhdistyksen Anna Halosen perintöä vaaliva tuotemerkki Luokka:Suomalaiset tekstiilitaiteilijat Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Alfa Arietis

Alfa Arietis (α Ari / α Arietis) eli Hamal on 65,9 ± 1,3 valovuoden päässä oleva tähti. Näennäinen kirkkaus 2,01. Kirkkaus vaihtelee hieman korkeudella 0,05 välillä 1,98—2,04. Absoluuttinen kirkkaus 0,48. Tähti on spektriluokan K2IIIab Ca-1 oranssi jättiläinen, kalsiumin ylimäärä spektrissä. Väri-indeksi 1,15. Pintalämpötila 4 590 kelviniä. Tähden kokonaissäteily noin 90 aurinkoa, säde 14,7 aurinkoa, massa 2 (tai 4,5) Auringon massaa. Tähden kulmaläpimitta on mitattu hyvin tarkasti, se on 0.00680". Luokka:K-spektriluokan jättiläiset
Zeta Puppis

Zeta Puppis (ζ Pup / ζ Puppis) eli Naos tai Suhail Hadar on Suomessa näkymätön, eteläisellä tähtitaivaalla Peräkeulan tähtikuviossa sijaitseva kuuma, kirkas sininen tähti. Naosin näennäinnen kirkkaus on 2.21http://www.constellation-guide.com/constellation-list/puppis- constellation/. Tyypiltään tähti on Alfa Cygni eli sykkivä muuttuja. == Lähteet == Luokka:Alfa Cygni -muuttujat Luokka:O-spektriluokan tähdet Luokka:Ylijättiläistähdet
Naos

Naos voi tarkoittaa seuraavia: *Zeta Puppis -tähden toinen nimi *Naos, ydinrakennus antiikin aikaisissa peripteros-temppeleissä *Naos, kaupunki Namibiassa
Epsilon Ursae Majoris

Epsilon Ursae Majoris (ε UMa / ε Ursae Majoris) eli Alioth on Otavan tähtikuviossa oleva tähti. Alioth on Otavan kattilan kahvan kattilaosaa lähin tähti. Tämä Ison Karhun tähdistön tunnettu tähti on taivaan 31. kirkkain näennäisellä kirkkaudellaan 1,76. Tähti on 80,9 ± 1,2 valovuoden päässä ja kuuluu Otavan liikkuvaan ryhmään. Tähden spektrityyppi on A0VpCr, ja se on Alfa2 Canum Venaticorum -tyyppinen muuttuja. Alioth on kirkkain Ap-tähti, jonka spektrissä on huomattavasti kromia ja europiumia. Voimakkaat magneettikentät lajittelevat eri alkuaineita tähdessä, ja jotkut aineet näkyvät voimakkaampina tähtien spektrissä. Tähden magneettikenttä on eri kulmassa tähden pyörimisakseliin nähden, ja näin tähden pyöriminen saa aikaan spektrimuutoksia, kun tähden eri puolet ilmestyvät näkyviin pyörimisen tahdissa. == Lähteet == Luokka:Alijättiläistähdet Luokka:Alfa2 Canum Venaticorum -muuttujat
Eta Canis Majoris

Eta Canis Majoris (η Canis Majoris, η CMa) eli Aludra on Ison koiran tähtikuvion kirkkaimpia tähtiä suuruusluokallaan 2,45. Aludra on kuuma, kirkas sininen ylijättiläistähti. Tähden etäisyysarviot ovat hyvin epätarkkoja. Yleisesti käytetään epätarkkaa arviota 3 200 ± 1 800 valovuotta. Toisaalta tähti kuulunee joukkoon, joka on noin 1 760 valovuoden päässä. Absoluuttinen kirkkaus -7,51, jos etäisyys 3 200 valovuotta. Väri-indeksi B-V -0,08, spektrityyppi B5Ia. Tähden pintalämpötila on 13 500 kelviniä, ja sen kokonaissäteily, joka on enimmäkseen ultraviolettia, on noin 66 000 aurinkoa. Tähden säde on mittausten mukaan 43 aurinkoa ja massa 15 aurinkoa. Tähden ikä on 12 miljoonaa vuotta, ja se on kehittymässä nopeasti punaiseksi jättiläiseksi, eli se on "kuoleva tähti". Tähti puhaltaa tähtituulta 500 km/s. Tähti menettää tähtituulena noin miljoonasosan massastaan, ja on menettänyt noin kolmasosan. Lähellä Aludraa on optinen seuralainen tyyppiä A0V 169" päässä. Sen suunta on 285° ja näennäinen kirkkaus 6,90. Se on huomattavasti lähempänä maata kuin Aludra eikä kierrä Aludraa. Luokka:Alfa Cygni -muuttujat Luokka:B-spektriluokan ylijättiläiset
Ranskalais-flaamilainen koulukunta

Ranskalais-flaamilainen koulukunta hallitsi eurooppalaista musiikkielämää 1400-luvun puolestavälistä aina 1520-luvulle asti. Se on saanut nimensä pohjoisranskalaisilta, alankomaalaisilta ja erityisesti flaamilaisilta säveltäjiltä, jotka työskentelivät hoveissa ja kaupungeissa eri puolilla Eurooppaa aina Italiaa, Itävaltaa ja Espanjaa myöten. Raphael G. Kiesewetterin teoksen Die Verdienste der Niederländer um die Tonkunst (, 1826) perusteella musiikinhistoriassa on ollut tapana puhua flaamilaisesta (tai alankomaalaisesta) koulukunnasta, jota edusti erityisesti Dufay, Ockeghem ja Josquin. Nykyisin katsotaan, että vaikka nykyisten Hollannin ja Belgian alueet olivatkin renessanssin vokaalimusiikin keskeisiä alueita, samaan vaikutuspiiriin kuuluivat myös Ranska, erityisesti Burgundi, ja Italia ja käytetään termiä ranskalais-flaamilainen koulukunta. Latinan ohella koulukunnan teoksissa käytettiin myös flaamia ja ranskaa ja etelässä italiaa. ==Varhaiskausi== Säveltäjät Johannes Ockeghem ja Antoine Busnoys edustivat koulukunnan varhaisempaa vaihetta. He käyttivät vielä monia keskiaikaisia sävellystekniikoita, kuten cantus firmus-rakenteita ja tenori-ääneen pohjautuvaa kontrapunktia, vaikka keksivät ja kehittivät jo monia renessanssimusiikin keskeisiä piirteitä: keskiajan musiikkia laajempi ääniala, äänien suurempi yhdenvertaisuus ja imitaation laajempi käyttö. ==Myöhäiskausi== Ranskalais-flaamilaisen koulukunnan myöhäisemmän vaiheen säveltäjiin kuuluvat Jacob Obrecht, Heinrich Isaac ja ennen kaikkea Josquin Desprez. Koulukunnan myöhäiskauden säveltäjien musiikissa on monia yhdistäviä piirteitä. Teosten rakenteen määritteli pääasiallisesti vokaaliteoksen teksti ja kaikki äänet olivat suurin piirtein yhtä merkittäviä ja tenor äänen aseman harmonian pohjana korvasi hitaasti basso, eli harmonian alin ääni. Lainatut melodiat olivat edelleen yleisiä, mutta cantus firmus tavasta poiketen melodia jaettiin usein eri äänten kesken. Merkittävin koulukunnan säveltäjistä oli Josquin Desprez (tai Des Prez), joka toimi elämänsä aikana useissa merkittävissä viroissa Ranskassa ja Italiassa. Ottavio Petrucci, polyfonisen musiikin ensimmäinen painaja, julkaisi kolme kirjaa Desprezin musiikkia ja otti jokaisesta myös uusintapainoksen aikana, jolloin kukaan muu säveltäjä ei saanut julkaistua enempää kuin yhden teoksen. Josquin Desprezin musiikkia, joka sisältää muun muassa 18 messua, yli 50 motettia ja 65 chansonia imitoitiin, kopioitiin ja uudelleentyöstettiin aina 1500-luvun lopulle asti. == Lähteet == Luokka:Renessanssimusiikki
Browning Automatic Rifle

Browning Automatic Rifle (Rifle, Caliber .30, Automatic, Browning, M1918, myöhemmin Browning Automatic Rifle, .30 Caliber, M1918A2) BAR M1918 on Yhdysvaltain armeijan ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa ja Korean sodassa käyttämä avoimelta lukolta ampuva, kaasumäntätoiminen pikakiväärimalli.Modern Firearms - Browning Automatic Rifle BAR M1918 ==Historia== Aseen suunnitteli 1917 John Browning korvaamaan ranskalaisen Chauchat-pikakiväärin ja Hotchkiss M1909:n konekiväärin. BAR oli alun perin tarkoitettu raskaaksi automaattikivääriksi, mutta sitä käytettiin suurimman osan sen urasta pikakiväärinä haaratuella varustettuna. Se on kevyin palveluksessa ollut .30-06 Springfield -patruunaa ampuva sarjatulikivääri, vaikkakin sen keveys ja ainoastaan 20 patruunan lipas haittasi käyttöä konekiväärin korvaajana. Ensimmäiset Browning Machine Rifle-nimellä tuolloin tunnetut aseet valmistuivat Winchesterin tehtaalta joulukuussa 1917 ja toimitukset armeijalle alkoivat helmikuussa 1918. Kivääriä valmistivat Colt, Winchester ja Marlin-Rockwell. Siitä toivottiin ratkaisijaa ensimmäisen maailmansodan asemasotaan; automaattikiväärien oli tarkoitus tulituksellaan pitää vihollisen jalkaväki suojautuneena juoksuhautoihinsa hyökkäyksen edetessä ei-kenenkään-maan yli. BAR-ampujien lipasvyö oli varustettu teräs"kupilla" aseen tukin tukemiseksi ampujan edetessä lonkalta ampuen. Asetta valmistettiin 85 000 kappaletta ennen sodan loppua. Kesäkuussa 1937 pieni määrä aseita muutettiin pikakiväärimalleiksi mallinimellä M1918A1. Viimeinen BAR:in malli, pelkästään sarjatulta ampuva M1918A2 tuli käyttöön 1940. Tulinopeus oli säädettävissä "nopeaksi" 500–650 laukausta minuutissa ja "hitaaksi" 300–450. Tukijalat olivat tässä mallissa kiinnitetty piippuun, mutta ne usein hylättiin lähdettäessä hyökkäykseen. Vuonna 1942 muovinen tukki korvattiin pähkinäpuisella. Myöhemmin piippuun lisättiin kantokahva. BAR oli käytössä vielä Korean sodassa ja aseapuna Etelä-Vietnamin armeijalla. Monin paikoin sitä käytettiin 1990-luvulle asti. Ruotsi (Kulsprutegevär m/21 ja m/37), Puola (Browning wz.1928) ja Belgia (FN M1930) kehittivät BAR:sta 1930-luvulla versioita, joissa oli erillinen pistoolikahva ja vaihdettava piippu. ==Käyttö Suomessa== Muutamia satoja ruotsalais-ja belgialaisvalmisteisia BAR-pohjaisia pikakivääreitä oli käytössä myös Suomessa vuosina 1940-45 lähinnä rannikkolinnoitusjoukkojen käytössä. Aseita saatiin lisäksi pieniä määriä sotasaaliiksi Puna-armeijalta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *The BAR-family in Sweden *The BAR-based LMG in Finland Luokka:Pikakiväärit Luokka:Ensimmäisen maailmansodan sotilaskalusto
Bessus

Bessus (kuoli vuonna 329 eaa.) oli persialainen aristokraatti. Hän oli Baktrian ja Sogdianan satraappi. Hän murhasi Persian kuninkaan Dareios III:n ja julistautui kuninkaaksi nimellä Artakserkses V. Bessus johti maakuntansa joukkoja Gaugamelan taistelussa vuonna 331 eaa., kun Aleksanteri Suuri kukisti Dareioksen. Bessus selvisi taistelusta hengissä ja seurasi Dareioksen mukana Ekbatanaan. Samalla Aleksanteri valloitti Mesopotamian ja Persian sydänmaan. Kun Aleksanteri lähestyi Ekbatanaa, Dareios lähti pakoon. Darioksen aikeena oli päästä Baktriaan ja kerätä siellä uusi armeija. Matkan aikana Bessus vangitsi Dareioksen. Luultavasti hän aikoi luovuttaa kuninkaan makedonialaisille. Kun Aleksanteri sai kuulla Dareioksen vangitsemisesta, hän lähti entistä kiivaammin ajamaan takaa Dareioksen seuruetta. Heinäkuussa 330 eaa. Bessus ja hänen kumppaninsa menettivät malttinsa ja murhasivat Dareioksen. Sen jälkeen Bessus julistautui kuninkaaksi ja otti uudeksi nimekseen Artakserkses V. Luultavasti Bessus oli sukua Dareiokselle, koska Baktrian satraapit olivat tavallisesti kuninkaan lähisukulaisia. Bessus hallitsi kuitenkin vain valtakunnan koillisosaa, eikä häntä siksi yleensä pidetä virallisesti Persian kuninkaana. Aleksanteri taas oli julistanut, että aikoi kostaa Dareioksen murhan. Bessus palasi Baktriaan, missä hän yritti kerätä joukkoja makedonialaisia vastaan. Kun Aleksanteri lähestyi Baktriaa, Bessuksen kumppanit vangitsivat Bessuksen ja luovuttivat Aleksanterille. Persialaisen tavan mukaan Aleksanteri määräsi, että Bessuksen nenä ja korvat oli leikattava irti. Sitten Bessus luovutettiin Dareioksen sukulaisille, jotka teloittivat hänet. Erään lähteen mukaan hänet ristiinnaulittiin samalla paikalla, missä Dareios oli kuollut. == Aiheesta muualla == * Livius.org Bessus / Artaxerxes V Luokka:Satraapit Luokka:Persian kuninkaat Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:300-luvulla eaa. kuolleet
Valtatie 16

thumb|Valtatie 16 Ylistarossa Valtatie 16 on Pohjanmaan rannikolta Seinäjoen Ylistarosta Lapuan ja Alajärven kautta Keski-Suomeen Kyyjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 106 kilometriä. Tie on kokonaisuudessaan kaksikaistainen ja varsin hyvälaatuinen. Liikennemäärät ovat melko vähäiset. Yhdessä valtatien 13 kanssa valtatie 16 muodostaa yhteyden Vaasasta Jyväskylään. Reitti on hieman pidempi (283 km), kuin valtatietä 18 kulkeva reitti (270 km), mutta parempilaatuinen. Valtatie 16 on osa pitkää Vaasan ja Joensuun välistä 490 kilometrin pituista itä-länsisuuntaista reittiä, joka valtatien 16 lisäksi seuraa pääosin kantatietä 77 ja valtatietä 9. Tie on myös osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle Karjalan tasavaltaan. ==Reitti== Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: *(Seinäjoki) *Lapua *(Lappajärvi) *Alajärvi *Kyyjärvi ==Historiaa== Vaasan ja Kyyjärven välinen tie sai numeron 16 vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä. Tie on uudelleenrakennettu 1960-luvulla lähelle alkuperäistä reittiään. Poikkeus tästä on Vaasan ja Vähänkyrön Tervajoen väli, joka kulki Vähänkyrön kirkonkylän kautta alemmaksi Kyrönjokivartta nykyisen seututien 717 reittiä. Vuonna 2005 Vaasa–Ylistaro-osuus numeroitiin valtatie 18:ksi, jolloin 16 jäi vain Ylistaron itäpuolisen tien numeroksi. ==Joukkoliikenne== Valtatie 16:lla kulkee päivittäin muutamia linja- autovuoroja. Päivittäin kulkee molempiin suuntiin pikavuoro Vaasasta Seinäjoelle, josta Lapuan kautta valtatielle 16 ja edelleen Kuopion kautta Joensuuhun. == Suunnitelmia == Pidemmän aikavälin suunnitelmissa on valtatien 16 numeroinnin jatkaminen kantateitä 77 ja 75 pitkin Kyyjärveltä Siilinjärven kautta Kuhmoon. Näin muodostuisi uusi pitkä valtatieyhteys Pohjanmaalta Keski- Suomen, Savon ja Karjalan kautta Kainuuseen. == Lähteet == * * * * Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google. * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == 16 Luokka:Seinäjoen liikenne Luokka:Lapuan liikenne Luokka:Lappajärven liikenne Luokka:Alajärven liikenne Luokka:Kyyjärven liikenne
Valtatie 17

Valtatie 17 on entinen suomalainen valtatie, joka johti Kuopiosta Joensuuhun. Vuonna 2010 tie liitettiin osaksi valtatietä 9, ja tienumero 17 poistui käytöstä. Valtatie 17 alkoi Kuopion pohjoispuolelta Siilinjärven Vuorelassa valtatie 5:n eritasoliittymästä ja päättyi Joensuussa valtatiehen 6. Nopeusrajoitus oli pääosin 80 kilometriä tunnissa, joillakin lyhyillä osuuksilla 60 kilometriä tunnissa. Osuudet Jännevirta–Vartiala ja Viinijärvi–Ylämylly ovat 2+1-kaistaista sekaliikennetietä, joiden nopeusrajoitus on kesäaikaan 100 kilometriä tunnissa. Tien pituus oli 126 kilometriä. Valtatie 17 kuului yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Tiellä on paljon vaarallisia tasoliittymiä, mutta Joensuun ja Kuopion päässä on muutamia eritasoliittymiä. Tie oli osa pitkää Vaasan ja Joensuun välistä itä–länsisuuntaista reittiä, johon kuuluvat lisäksi valtatie 16 ja kantatie 77 sekä lyhyet osuudet muita teitä. Matkaa Vaasasta Joensuuhun on 490 kilometriä. Tie oli myös osa Sinistä tietä. Tie kulki seuraavien kuntien ja taajamien kautta: *Siilinjärvi **Vuorela *Kuopio **Jännevirta **Riistavesi *Tuusniemi **Kirkonkylä **Paakkila *Outokumpu **Kuusjärvi *Liperi **Viinijärvi **Ylämylly *Joensuu ==Historiaa== 1800-luvun lopulle asti Kuopio oli liikenteellisesti Kallaveteen työntyvä niemi. Kelloniemestä Toivalaan oli usean kilometrin mittainen lossiyhteys Pohjois-Kallaveden yli aina rautatieyhteyden valmistumiseen vuoteen 1901 asti. Vuosien 1922 ja 1932 välillä autoja oli mahdollisuus kuljettaa Kallaveden poikki rautatievaunuissa. Yhteys autoliikenteelle Kallaveden yli (Kallansillat) valmistui vuonna 1932, jolloin vuosisadan alussa valmistuneita rautatiesiltoja ryhdyttiin hyödyntämään myös maantieliikenteessä. Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Kuopion ja Joensuun välinen reitti nimettiin valtatieksi 17. Matkanteko ei tuohon aikaan vielä ollut kovin sujuvaa, koska Juurusveden ja Kallaveden välisessä Jännevirrassa sekä Juojärven ja Rikkaveden välisessä Ohtaansalmessa olivat lossit. Tien uusiminen aloitettiin 1940-luvun lopulla ja sillat Jännevirran ja Ohtaansalmen yli valmistuivat vuosina 1951 ja 1952. Ohtaansalmen kaunis kaarisilta rakennettiin kapeaksi, ja se ei enää riittänyt kasvavalle liikenteelle; sen rinnalle valmistui uusi silta vuonna 1996. Joensuun päässä olevat nelikaistaiset tieosuudet valmistuivat 1960- 1990- ja 2000-luvuilla. Vuonna 2010 valtatie 17 liitettiin osaksi valtatietä 9. Syynä oli liikenne- ja viestintäministeriön tavoite tehdä valtateistä pitkiä maakuntia yhdistäviä liikenneväyliä. Valtatie 9 saatiin näin ulottumaan Turusta Niiralaan. == Katso myös == *Savon rata == Lähteet == * * * *Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google. * * ===Viitteet=== 17 Luokka:Siilinjärven liikenne Luokka:Kuopion liikenne Luokka:Tuusniemen liikenne Luokka:Outokummun liikenne Luokka:Liperin liikenne Luokka:Joensuun liikenne sv:Riksväg 17, Finland
Golden Gate

Golden Gate (”Kultainen portti”) voi viitata muun muassa: * Golden Gate, San Franciscon lahden Tyyneenmereen yhdistävä salmi * Golden Gate Bridge, samannimisen salmen ylittävä silta ja San Franciscon kaupungin tunnusmerkki * Golden Gate, John Maddenin ohjaama elokuva vuodelta 1994.
Ekbatana

Ekbatana (, Hagmatāna tai Haŋmatāna;Stausberg, Michael; Vevaina, Yuhan Sohrab- Dinshaw (2015). The Wiley-Blackwell Companion to Zoroastrianism. John Wiley & Sons. ISBN 9781118786277. , Aħĕmĕta; m.kreik. tai ; , kura-gam-ta-nu) oli muinaisen Meedian pääkaupunki. Nykyään se tunnetaan nimellä Hamadan ja se sijaitsee 400 km lounaaseen Teheranista. Se oli tärkeällä paikalla pääteiden varrella. Persian kuningas Kyyros Suuri valtasi kaupungin vuonna 549 eaa. Meedian kuningas Astyageeltä. Kaupungista tuli aikanaan Persian kuninkaiden kesäasuinpaikka. Parthialaiset tekivät siitä oman pääkaupunkinsa kun he valtasivat Persian seleukideilta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikki Luokka:Hamadān (provinssi)
Chitty Chitty Bang Bang

Chitty Chitty Bang Bang on kirjailija Ian Flemingin lastenkirjaklassikko, joka kertoo lentävästä ihmeautosta. Se on alun perin julkaistu englanniksi vuonna 1964. Siitä on tehty myös samanniminen elokuva vuonna 1968. Chitty Chitty Bang Bang on julkaistu myös suomeksi vuonna 1968 nimellä Ihmeauto Chitty-Chitty- Bang-Bang (Gummerus) ja uudelleen vuonna 2003 (Art House).Fennica – Suomen kansallisbibliografia Viitattu 17.3.2012 == Lähteet == Luokka:Lastenkirjat Luokka:Vuoden 1964 kirjat Luokka:Brittiläiset romaanit
Ubikviteetti

Ubikviteetti voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * jokapaikan tietotekniikan (sulautetun tietotekniikan) käsite * teologian käsite
Supervenienssi

Supervenienssi eli päältävyys, päällätuleminen tai looginen päällekkäisyys on filosofiassa relaatio, joka vallitsee kahden eri tasoisiksi ajatellun ominaisuusluokan välillä. Epämuodollisesti "ylempi" ominaisuusluokka X supervenioi "alempaa" ominaisuusluokkaa Y, jos minkä tahansa olion X-ominaisuudet määräytyvät täysin sen Y-ominaisuuksien mukaan. Tällöin Y subvenoi X:ää. Muodollisesti supervenienssin voi määritellä seuraavasti: Ominaisuusluokka X supervenioi ominaisuusluokkaa Y, jos kaikille olioille a, b pätee joko 1 tai 2: # Jos a ja b eroavat X-ominaisuuksiltaan, ne eroavat myös Y-ominaisuuksiltaan. # Jos a ja b ovat identtiset Y-ominaisuuksiltaan, ne ovat myös identtiset X-ominaisuuksiltaan. 1 ja 2 ovat yhtäpitävät. Esimerkiksi hyvän voidaan ajatella supervenioivan luonnollisia ominaisuuksia: yksi asia ei voi olla hyvä ja toinen paha ilman, että niiden (relevantit) empiiriset ominaisuudet eroavat. Jos vaikkapa on hyvä antaa ropo Pelastusarmeijan joulupataan vuonna 2005, niin on myös hyvä antaa ropo Pelastusarmeijan joulupataan vuonna 2006, mikäli yhteiskunnassa ja Pelastusarmeijassa ei sillä välin tapahdu jotakin asiaan vaikuttavaa muutosta. Samoin mielen ja ruumiin välillä voidaan ajatella vallitsevan supervenienssi. Henkilön mentaalinen tila ei voi muuttua, jos ei hänen aivoissaan tapahdu mitään periaatteessa mitattavaa muutosta. Mielenfilosofiassa John Haugeland on esittänyt heikomman supervenienssin käsitteen: siinä kahdessa mahdollisessa maailmassa ilmenevät mentaaliset ominaisuudet voivat erota toisistaan vain, jos myös maailmoissa ilmenevät fysikaaliset ominaisuudet eroavat toisistaan. Näin kahdella yksilöllä, joiden fysikaalinen tila on identtinen, voi olla eri mentaaliset tilat. Esimerkiksi jos henkilö A näkee koiran ja henkilö B silmäänsä projisoidun kuvan koirasta, niin A:lla on todella "koiran näkemisen" mentaalinen tila, mutta B:llä vain harha koiran näkemisestä. Supervenienssiä on kahta lajia, heikkoa ja vahvaa. Heikon supervenienssin vallitessa korkeamman tason muutoksia, esimerkiksi muutoksia teknologiassa, edeltää alemman tason muutos, siis muutos ihmisessä ja koneiden käytössä. Heikko supervenienssi näyttäisi vallitsevan aina, eli korkeamman tason muutoksia ei voi tapahtua ilman alemman tason muutoksia. Vahva supervenienssi tarkoittaa puolestaan sitä, että alemman tason muutokset saavat aikaan kausaalisesti korkeamman tason muutoksia. Vahvan supervenienssin vallitessa voidaan hallitusti tuottaa ja ennakoida korkeamman tason muutoksia, esim. psyykenlääkkeiden vaikutuksia mielialoihin.Kamppinen, Matti; Kuusi, Osmo; & Söderlund, Sari: "Tulevaisuudentutkimus – perusteet ja sovellukset", s. 62 Supervenienssiä voi soveltaa myös mm. esteettisten ja luonnollisten ominaisuuksien tai sosiaalisten ja yksilöllisten ominaisuuksien suhteisiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Filosofian termit Luokka:Metafysiikka Luokka:Mielenfilosofia
LUT-yliopiston ylioppilaskunta

LUT-yliopiston ylioppilaskunta (lyhenne LTKY, vanhasta nimestä Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta) on perustettu vuonna 1969 silloisen Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun (nykyisin Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT) aloittaessa toimintansa.Perustietoa Yliopistolain ja ylioppilaskunnan sääntöjen mukaan: Ylioppilaskunnan tarkoituksena on olla jäsentensä yhdyssiteenä ja edistää heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä sekä opiskeluun ja opiskelijan asemaan yhteiskunnassa liittyviä pyrkimyksiä. Ylioppilaskunta huolehtii, että opiskelijoilla on edustajansa kaikissa yliopiston eri päätöksentekoelimissä, joissa opiskelijoiden mielipiteitä pitää ottaa huomioon. Näitä elimiä ovat yliopiston hallitus, osastoneuvostot, tieteelliset neuvostot ja erillislaitosten johtokunnat. Ylioppilaskunnan jäsenten terveydenhoidosta huolehtii Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiössä (YTHS). LTKY:lla on edustaja YTHS:n valtuuskunnassa. Asumisesta ylioppilaskunta huolehtii Lappeenrannan seudun opiskelija- asuntosäätiön (LOAS) kautta, jonka valtuuskunnassa ja hallituksessa on ylioppilaskunnan edustajia. Ylioppilaskunnan vapaa-aikaan ja kulttuuriin keskittyvät sektorit järjestävät jäsenistölle erilaisia tapahtumia ja aktiviteetteja opiskelun vastapainoksi. Ylioppilaskunnan alaisuuteen kuuluu kymmeniä harrastekerhoja, joiden jäseniksi kaikki LTKY:n jäsenet voivat liittyä tai tarvittaessa perustaa uuden kerhon, jos sopivaa kerhoa ei vielä ole. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunta Luokka:Lappeenrannan teknillinen yliopisto Luokka:Ylioppilaskunnat
Tomsk

Tomsk () on Tomskin alueen pääkaupunki Keski-Siperiassa Venäjällä Tomjoen varrella. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 524 669. ==Historia== Venäjän tsaari Boris Godunov määräsi kasakkajohtaja Gavril Pisemskin perustamaan linnoituksen Tomjoen varrelle Tataarien maahan vuonna 1604. Tomsk oli tärkeä sotilaallinen keskus sodissa alueen alkuperäisväestöä vastaan. Siitä kehittyi myös merkittävä hallintokeskus. Kaupungin väkiluku kasvoi nopeasti 1830-luvun alun kultalöytöjen myötä. Kaupungissa on useita yliopistoja ja korkeakouluja. Tomskin yliopisto perustettiin 1878 ja se oli ensimmäinen yliopisto Siperiassa. 1890-luvulla rakennettu Siperian rata kulkee lähes 70 km Tomskin eteläpuolelta ja sen valmistumisen jälkeen Tomskin suhteellinen tärkeys alueella laski esimerkiksi Novosibirskiin verrattuna. Haara Tomskiin valmistui 1896. ==Kaupungin hallintopiirit== Tomsk on jaettu neljään hallintopiiriin, rajoniin, joissa oli asukkaita vuonna 2010 seuraavasti: * Kirovski (128 591) * Leninski (123 940) * Oktjabrski (159 157) * Sovjetski (112 981) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Tomsk. Information and Entertainments. *Tomsk * Tomskin yliopiston kotisivu Luokka:Tomskin alueen kaupungit
Pakistanin rupia

Pakistanin rupia (lyhenne PKR) on Pakistanin virallinen rahayksikkö. Se jakautuu 100 paisaan. Pakistan alkoi käyttää omaa valuuttaansa vuonna 1948. Itsenäisyyden alkuaikoina käytettiin Intian valuuttaa, jossa oli leimattuna "Pakistan". 1 euro (EUR) on noin 157 rupiaa (PKR) ja 1 rupia on noin 0.006 euroa (tilanne 18. helmikuuta 2019http://www.ratesfx.com/rates/rate- converter.fi.html Valuuttamuunnin). ==Setelit== Ensimmäiset rupian setelit laskettiin käyttöön 1948. Käytössä olevat setelit julkaistiin vuonna 2005, ja niissä on Muhammad Ali Jinnahin kuva. *5 rupiaa *10 rupiaa *20 rupiaa *50 rupiaa *100 rupiaa *500 rupiaa *1000 rupiaa *5000 rupiaa ==Lähteet== Luokka:Aasian rahayksiköt Luokka:Pakistan
Selkämeri

Selkämeri (), aikaisemmin Raumanmeri, on Pohjanlahden eteläosan nimitys. Etelässä se rajoittuu Ahvenanmaahan ja Ahvenanmereen ja pohjoisessa Merenkurkkuun. Selkämeri jakaantuu Suomen ja Ruotsin kesken, mutta keskellä Selkämerta on myös huomattavan suuri kansainvälinen vesialue. Saaria on vain rannikkoalueilla, kauempana rannikosta niitä ei ole. Selkämeren suolapitoisuus on noin 0,5 %. Merisääennustuksissa käytetään Selkämeren rajoille seuraavaa määritelmää: meren eteläraja kulkee leveyspiiriä 60°30′ N seuraten. Selkämeren eteläosan pohjoisrajana on leveyspiiri 62° N, joka on samalla Selkämeren pohjoisosan eteläraja. Selkämeren pohjoisraja seuraa linjaa Ruotsin Järnas uddesta Suomen rannikon Halsögrundiin. Selkämeren kansainvälinen lyhennekoodi on B3, missä B on lyhennys Itämeren englanninkielisestä nimestä (the Baltic Sea). Selkämeren eteläosan lyhenne on B3S ja pohjoisosan B3N, missä S ja N viittaavat englanninkieleen (S= south ’etelä’; N= north ’pohjoinen’). == Raumanmerestä Selkämereksi == Aiemmin Rauman edustalla ollut Pohjanlahden eteläinen osa tunnettiin Raumanmerenä. Vielä 1800-luvulle saakka nimi Raumanmeri säilyi, mutta 1900-luvun alussa sen rinnalle alkoi nousta nykyinen Selkämeri-nimitys. Aluksi nimi Selkämeri mainittiin kartoissa ja kirjoissa vain suluissa, mutta pian Selkämeri vakiintui viralliseksi nimeksi. Raumalla nimenmuutosta vastaan protestoitiin. Vuonna 1933 kaupunginhallitus lähetti Suomen Maantieteelliselle seuralle pyynnön puuttua asiaan. Mitään ei kuitenkaan tapahtunut, ja vielä vuonna 1944 kaupunginhallitus osoitti valituksen suoraan Valtioneuvostolle. Tämäkään ei johtanut mihinkään. Nimi Raumanmeri kuitenkin elää vielä nykyäänkin. Selkämeren suurin syvyys on noin 300 metriä. Tämä syvin kohta (Ulvödjupet) sijaitsee Ruotsin aluevesillä. == Suurimmat rannikkokaupungit == * Pori * Rauma * Gävle * Sundsvall == Katso myös == * Selkämeren kansallispuisto == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Pak sarzamin shad bad

Pāk sarzamīn šād bād (, suomeksi ”Siunattu olkoon pyhä maa”), tunnettu myös nimellä Qaumi Taranah, on Pakistanin kansallislaulu. Se otettiin käyttöön 1954, jolloin Pakistanista tuli tasavalta. Sen sanat on kirjoittanut pakistanilainen runoilija Abul Asar Hafeez Jalandhari ja sävelen Ahmed G. Chagla. Laulun on sävelletty ennen sanojen kirjoittamista. Kansallislaulu on urdunkielinen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kuuntele kansallislaulu - WMA-tiedosto Luokka:Kansallislaulut Luokka:Pakistanilainen kulttuuri
Puerto Plata

Puerto Plata on Dominikaanisen tasavallan provinssi, joka sijaitsee maan pohjoisosassa. Puerto Platan pinta-ala on 1 806 neliökilometriä, ja sen väkiluku oli vuoden 2022 väestölaskennan mukaan 338 355 henkilöä. Provinssin pääkaupunki on Puerto Plata. Provinssin muista kaupungeista Sosúa, Cabarete sekä Playa Dorada ovat matkailijoiden suosiossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Dominikaanisen tasavallan provinssit
E-fed

E-fed tai Electronic-federation on internetissä pelattava roolipeli, jonka aiheena on vapaapaini. Pelissä jokainen pelaaja luo itselleen hahmon ja kirjoittaa roolipelauksia, joiden perusteella ottelut järjestetään ja otteluiden voittajat valitaan. Suomessa on aikojen saatossa esiintynyt muutamia e-fed järjestöjä. Tällä hetkellä toiminnassa ovat New Horizon Pro Wrestling ja Universal Contentious Crusaders. == Aiheesta muualla == * New Horizon Pro Wrestling * Universal Contentious Crusaders Luokka:Internet- roolipelit Luokka:Fantasiaurheilu it:Terminologia del wrestling#E
Linz

Linz on Itävallan kolmanneksi suurin kaupunki Wienin ja Grazin jälkeen. Se on Ylä-Itävallan osavaltion pääkaupunki. Siellä asui vuonna 2014 193 814 asukasta.Linz Zahlen - Bevölkerung. Stat Cube. Statistical Database of Austria. Linz toimi Euroopan kulttuuripääkaupunkina 2009. Linz sijaitsee Tonavan varrella 160 km Wienistä länteen, lähellä Saksan ja Tšekin rajaa. Linz on laajentunut kaistaleelle Tonavan ja sen sivujoen Traunin välissä, kunnes rakennusmaasta alkoi tulla pulaa. Vuosituhannen vaihteessa keskustan kaakkoispuolelle suunniteltiin SolarCity, uusi lähiö, jonka tavoitteena oli ympäristöystävälliset ratkaisut. == Historia == Linz oli alkujaan roomalaisten linnoitus nimeltä Lentia. Siitä tuli merkittävä kauppapaikka keskiajalla. Siitä tuli maakunnan merkittävin kaupunki 1400-luvulla, kun keisari Fredrik III asui siellä. Roomalaiskatolinen piispan istuin on ollut Linzissä vuodesta 1785. Teollistuminen alkoi 1800-luvulla, kun kaupunkiin rakennettin suuri telakka ja veturitehdas. Adolf Hitler kävi koulua Linzissä, mutta ei koskaan asunut kaupungissa. Kun Itävalta liittyi Saksaan, Hitler alkoi tehdä suurisuuntaisia suunnitelmia kaupungin kehittämiseksi. Niistä ehdittiin toteuttaa Tonavan yli kulkeva Nibelungen-silta ja sen päässä olevat symmetriset suurrakennukset. Suuri taidemuseo jäi toteuttamatta. == Talous == Kaupunki on merkittävä teollisuuskaupunki ja tärkeä liikenneristeys, ja siellä on muun muassa Itävallan suurin jokisatama. Kaupungissa on myös yliopisto vuodesta 1966. Linz on myös tärkeä teollisuuskeskus, jossa on mm. metalli-, kone- ja kemianteollisuutta. Linzin työpaikat vetävät väkeä myös muualta: vuonna 2009 siellä oli 200 000 työpaikkaa joissa kävi 90 000 työmatkalaista kaupungin ulkopuolelta. Natsit perustivat kaupunkiin asetehtaan, joka perustettiin 1946 uudestaan nimellä Voest Alpine. Sen laadukasta terästä tuottava tehdas työllistää nykyisin yli 40 000 ihmistä. == Väestö == Vuoden 2011 laskennassa kaupungissa oli lähes 190 000 asukasta, vuonna 2019 arviolta 205 700. == Ystävyyskaupungit == Linzillä on 20 ystävyyskaupunkia: * Albufeira, Portugali (2008) * Brașov, Romania (2012) * České Budějovice, Tšekki (1987) * Charlottenburg-Wilmersdorf, Saksa (1995) * Chengdu, Kiina (1983) * Dodoma, Tansania (2019) * Eskişehir, Turkki (2012) * Halle, Saksa (1975) * Kansas City, Yhdysvallat (1988) * Kwangyang, Etelä-Korea (1991) * Linköping, Ruotsi (1995) * Linz am Rhein, Saksa (1987) * Modena, Italia (1992) * Nasu-Shiobara, Japani (2016) * Nižni Novgorod, Venäjä (1993) * Norrköping, Ruotsi (1995) * San Carlos, Nicaragua (1988) * Tampere, Suomi (1995) * Tuzla, Bosnia ja Hertzegovina (2014) * Zaporižžja, Ukraina (1983) ==Kuvagalleria== Linz,_Hauptplatz.jpg|Linzin pääaukio (Hauptplatz), jossa raitiovaunulinja 1 ja monumentti Dreifaltigkeitssäule Linz_Hauptplatz_im_Winter.jpg|Linzin pääaukio talvella. Pyhän kolminaisuuden pylväs ja kaupungintalo. Linz Landstraße Taubenmarkt.jpg|Taubermarkt, Linz Linz_Hauptplatz_0517C2.JPG|Linzin pääaukio Generali-Gebaeude in Linz 1.jpg|Generali-rakennus Linzissä, Adalbert-Stifter- Platz 2 == Lähteet == * Stadt Linz * Linz === Viitteet === *
Roksane

Roksane (ennen 341 eaa.-n. 309 eaa.) oli Aleksanteri Suuren baktrialainen vaimo. Hän meni Aleksanterin kanssa naimisiin 327 eaa. Baktria oli Persian itäosissa nykyisen Afganistanin alueella. Roksanen isä oli Oksyartes Balkhista. Balkh oli viimeinen Aleksanterin käsiin joutuneista Persian provinsseista ja avioliitto oli yritys sovitella välejä baktrialaisiin satraappeihin. Antiikin lähteissä kuitenkin kerrotaan, että Aleksanteri rakasti vaimoaan. Roksane seurasi Aleksanteria Intiaan 326 eaa. Aleksanteri kuoli Babylonissa 323 eaa., mutta Roksane synnytti hänelle vielä tämän jälkeen pojan Aleksanteri IV:n. Aleksanterin luoma valtakunta kuitenkin natisi liitoksistaan ja äidistä ja pojasta tuli valtapelin nappuloita. Aleksanterin äiti Olympias suojeli heitä Makedoniassa. Olympias kuitenkin murhattiin 316 eaa. Lopulta Kassandros murhautti Roksanan ja hänen poikansa noin 309 eaa. Luokka:Antiikin kreikkalaiset
Fjodor I

Fjodor I Ivanovitš (; 31. toukokuuta 1557 – 17. tammikuuta (J: 7. tammikuuta) 1598) oli Venäjän tsaari vuosina 1584–1598. Hänet tunnetaan myös nimellä Fjodor Kellonsoittaja. Fjodorin äiti kuoli hänen ollessaan kolmevuotias ja hän kasvoi aikuiseksi isänsä, tsaari Iivana Julman varjossa. Hallituskaudellaan Fjodor osoitti vetäytyvänä ja hurskaana uskovaisena vain vähän mielenkiintoa valtion hallintoa kohtaan. Tämän seurauksena Fjodorin neuvonantajana ja lanko Boris Godunovista tuli Venäjän de facto hallitsija. Godunovista tuli myös Venäjän virallinen hallitsija Fjodor I:n kuoltua, mitä seurasi Venäjän vaipuminen niin sanottuun sekasorron aikaan. == Varhaiset vuodet == Fjodor syntyi Moskovassa Iivana Julman ja tämän ensimmäisen vaimon Anastasia Romanovnan kuudentena ja nuorimpana lapsena. Fjodor kasvoi kuitenkin ainoastaan isoveljensä Ivanin kanssa, koska kaikki muut hänen sisaruksensa kuolivat ennen kuin Fjodor oli vuoden ikäinen. Fjodorin äiti kuoli hänen ollessaan kolmevuotias, mikä vaikutti suuresti lapsen isään Iivanaan, joka oli ollut hyvin kiintynyt vaimoonsa. Fjodorin lapsuusaikoina tsaari Iivana Julma alkoi ansaita lisänimensä "Julma" ja meni useita kertoja uusiin naimisiin. Näistä liitoissa syntyi hengissä ainoastaan Fjodoria 25 vuotta nuorempi velipuoli, Dmitri Ivanovitš. Fjodor meni naimisiin vuonna 1580 Irina Fjodorovna Godunovan (1557–1603) kanssa, jonka veli Boris Godunov oli Iivana Julman ministeri. Avioliitto oli aikakauden normeihin nähden poikkeuksellisen läheinen ja lämmin. Parille syntyi kuitenkin vain tytär Feodosia kaksitoista vuotta avioliiton solmisen jälkeen vuonna 1592, pikkutyttö kuoli kaksivuotiaana. == Hallituskausi == Fjodorin vanhempi veli Ivan Ivanovitš kuoli isänsä raivokohtauksen tai sairauden seurauksena marraskuussa 1581. Tämän seurauksena Fjodorista tuli ensimmäinen kruununperillinen, mihin rooliin häntä ei ollut valmisteltu millään tavalla. Iivana IV Julma kuoli kolme vuotta myöhemmin ja Fjodor I kruunattiin Venäjän tsaariksi ja itsevaltiaaksi Moskovan Uspenskin katedraalissa. Fjodor I:stä voidaan pitää käytännössä kokonaan nimellisenä hallitsija, jonka aikana Boris Godunovista toimi Venäjän de facto hallitsija. Koska Fjodorin avioliitto ei tuottanut lapsia, sammui hänen mukanaan vuosisatoja vanha Rurikin dynastian päälinja, vaikka monet dynastian sivulinjojen ruhtinaat olivatkin vielä merkittävässä roolissa myöhempinä aikoina. Perimyslinjan katkeamista voidaan pitää yhtenä keskeisenä syynä sekasorron ajan alkuun Fjodorin kuoleman jälkeen. Fjodor I Ivanovitš kuoli 17. tammikuuta 1598 Moskovassa ja hänet haudattiin Kremlin Arkkienkelin katedraaliin. Tämän jälkeen tsaariksi valittiin Boris Godunov. == Perhe == Fjodor I Ivanovitšin vaimo vuodesta 1580 oli Boris Godunovin sisar, Irina Fjodorovna Godunova (1557–1603). Liitosta syntyi yksi lapsi: # Feodosia (s. 1592, k. 1594) == Taiteessa == * Aleksei Tolstoi kirjoitti murhenäytelmän Tsaari Feodor Joannovitsh, jonka on suomentanut Martti Wuori. == Lähteet== Luokka:Venäjän tsaarit Luokka:Vuonna 1557 syntyneet Luokka:Vuonna 1598 kuolleet
Fjodor II

Fjodor II Borisovitš Godunov (), (1589 Moskova, Moskovan Venäjä – 20. kesäkuuta (J: 19. kesäkuuta) 1605 Moskova) oli Venäjän tsaari muutaman kuukauden vuonna 1605 Venäjän historian sekasorron aikana tunnetulla ajanjaksolla. Hän oli Boris Godunovin poika. Isänsä kuoleman jälkeen Fjodor valittiin huhtikuussa 1605 tsaariksi. Pajarit vihasivat koko Godunovin sukua, ja kansa uskoi väärän tsaarin olevan syynä onnettomuuksiin. Kesällä saapuivat Moskovaan Vale-Dmitrin lähettiläät, jotka vaativat Fjodorin syrjäyttämistä. Selitettiin, ettei vallanperijä, Iivana Julman poika Dmitri ollutkaan kuollut Uglitšissa, vaan aikoi palata Moskovaan. Kansa nousi kapinaan ja pajarit, yhtenä johtomiehenä Vasili Šuiski, pidättivät Fjodorin. Fjodor ja tämän äiti murhattiin pian. Vale-Dmitri ratsasti Moskovaan, jossa Dmitrin äiti Maria Nagaja tunnusti tämän pojakseen. Luokka:Venäjän tsaarit Luokka:Venäläiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1589 syntyneet Luokka:Vuonna 1605 kuolleet
Gamma Draconis

Gamma Draconis (γ Dra / γ Draconis) eli Eltanin/Etamin/Ettanin/Rastaban/Rasabenon Lohikäärmeen tähdistössä oleva tähti. Tähden näennäinen kirkkaus 2,24 ja etäisyys 147,6±3,1 valovuotta. Absoluuttinen kirkkaus -1,04. Tähden spektriluokka on K5III. Väri-indeksi B-V 1,52 ja pintalämpötila 4 000 K. Kokonaisluminositeetti 600 aurinkoa, näkyvän valon luminositeetti 200 aurinkoa, läpimitta 50 (25?) aurinkoa, massa 1,7 (5,0?) aurinkoa. Tähden kirkkaus vaihtelee 0,08 magnitudia. Tähden He 10830 - spektriviiva vaihteleva. Eltaninin liikkeestä voidaan päätellä, että tähti ohittaa meidät 28 valovuoden päästä. Tähden ominaisliike on 0.025 kaarisekuntia vuodessa, ja tähti lähestyy spektrimittausten mukaan meitä nopeudella 26 km/s. Luokka:K-spektriluokan jättiläiset
Tatarstanin lippu

Tatarstanin lippu on Venäjän federaatioon kuuluvan Tatarstanin tasavallan symboli. Lippu otettiin virallisesti käyttöön 23. marraskuuta 1991, jolloin se korvasi neuvostoaikana käytössä olleen lipun. Tatarstanin lipun on suunnitellut Tawil Xaciəxmətov (Тавил Хаҗиәхмәтов). Lippu muodostuu vihreästä ja punaisesta vaakaraidasta, jotka erottaa ohut valkoinen vaakaraita. Lipun väreistä vihreä kuvaa elpymistä ja kevään vehreyttä, valkoinen puhtautta ja punainen kypsyyttä, energiaa, voimaa ja elämää. Toisen tulkinnan mukaan vihreä kuvaa Islamia, punainen venäläisiä ja valkoinen etnisten ryhmien yhteiseloa. Luokka:Venäjän tasavaltojen liput Luokka:Tatarstan
Vale-Dmitri I

Dmitri II (), ensimmäinen kolmesta Vale-Dmitristä, oikealta nimeltään mahdollisesti Grigori Otrepjev, oli Venäjän tsaari vuosina 1605–1606. Hän väitti olevansa Iivana IV Julman nuorin poika Dmitri Ivanovitš, joka oli poikaiässä kuollut onnettomuudessa tai murhattu. Dmitri II ilmeisesti menehtyi 17. toukokuuta 1606 kapinassa. Dmitrin seuraajaksi tuli Vasili IV. == Vallankaappaus == Vale-Dmitri ilmestyi historiaan vuoden 1600 tienoilla väittäen olevansa Iivana IV:n nuorin poika, joka olisikin muka säilynyt hengissä murhayrityksestä. Tsaari Boris Godunov väitti vallantavoittelijan olevan todellisuudessa karannut munkki Grigori Otrepjev (synt. Juri Otrepjev), mutta ei ole tiedossa, mihin hän väitteensä perusti. Dmitri sai taakseen puolalaiset käännyttyään nimellisesti katolilaiseksi ja myös monet Venäjän ylimysaateliset pajarit, jotka halusivat vihaamansa tsaari Boris Godunovin ja koko Godunov-suvun pois vallasta. Dmitrin ensimmäinen yritys valtaannousussa epäonnistui hänen pienen armeijansa kärsittyä tappion, mutta Boris Godunovin samanaikainen äkillinen kuolema mahdollisti Dmitrin nousun tsaariksi Godunovin pojan Fjodor II:n lyhyen hallintokauden ja murhan jälkeen vuonna 1605. == Tsaarina == Tsaarina Dmitri petti useimmat tukijansa; pajareille hän oli liian länsimielinen ja aloitti epämiellyttäviä uudistuksia. Puolalaiset pettyivät, kun hän ei aloittanut Venäjän katolistamista vaan kääntyi päinvastoin takaisin ortodoksiksi. Vale-Dmitri avasi suljetun Moskovan ulkomaalaisille, ja venäläisen valtion heikkous ja asteittainen hajoaminen antoivat Länsi-Euroopan valloille mahdollisuuden tunkeutua syvälle Itä-Eurooppaan. Puola-Liettua, Tanska, Saksalais-roomalainen keisarikunta, Ruotsi, Turkki ja myös Venäjän kaukaiset kauppakumppanit Englanti ja Hollanti yrittivät kaikki saada etua siitä valtatyhjiöstä, joka oli yllättäen muodostunut Euroopan itäiselle laidalle. Hän houkutteli kanssaan naimisiin puolalaisen aatelisen Marina Mnišekin eli Maria Jurjevnan (1588-1614), jolle hän lupasi rahaa ja timantteja, tsaarittaren aseman, Pihkovan ja Novgorodin kaupungit, oikeuden säilyttää katolinen uskontonsa sekä luvan naida uudelleen, jos mies itse kuolisi. Marina ehdittiin kruunata tsaarittareksi viikkoa ennen Vale-Dmitrin kuolemaa toukokuussa 1606.Mnishek. Suuri Venäläinen Ensyklopedia 2007-2014. [ru]Mnishek, Marina. Teoksessa: Brockhausin ja Efronin ensyklopedinen sanakirja 86 osassa. Osa XIXa, 1896. Ss. 545-546. Pietari 1891-1907. [ru] Pajarit lietsoivat Dmitriä vastaan kapinan, jonka yhteydessä hänet syöstiin vallasta toukokuussa vuonna 1606. Kapinan yhteydessä tsaari ilmeisesti kuoli hallittuaan alle vuoden. Valtaistuimelle nousi nyt pajarien johtava mies, Vasili Ivanovitš Šuiski. Tarinan mukaan Dmitrin ruumis poltettiin ja tuhkat ammuttiin tykillä Puolan suuntaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Venäjän tsaarit Luokka:Huijarikruununtavoittelijat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1606 kuolleet
Tatarstanin vaakuna

Tatarstanin vaakuna (Aq Bars) on Tatarstanin tasavallan virallinen vaakuna vuodesta 1991 lähtien. Aq Bars on vanha turkkilainen ja bolgaarilainen symboli, joka on suomennettuna Valkoinen Leopardi tai Lumileopardi. Vaakunassa olevista väreistä vihreä kuvaa elpymistä ja kevään vehreyttä, valkoinen kuvaa puhtautta ja punainen kuvaa kypsyyttä, energiaa, voimaa ja elämää. Kulta puolestaan kuvaa Tatarstanin kunniaa, kauneutta ja rikkautta. Siivekäs lumileopardi puolestaan on Tatarstanin tasavallan väestön suojelija. Bolgaaria ja Kazanin kaanikunta, molemmat nyky-Tatarstanin edeltäjävaltioita, käyttivät tätä samaista symbolia valtiotunnuksenaan. Vaakunan nykyasun on suunnitellut Rif Fəxretdinov (Риф Фәхретдинов). Kazanin jääkiekkojoukkue Ak Bars Kazan hyödyntää tätä symbolia. Luokka:Venäjän tasavaltojen vaakunat Luokka:Tatarstan
Tatarstanin tasavallan hymni

Tatarstanin tasavallan hymni otettiin virallisesti käyttöön 4. heinäkuuta 1993. Sen on säveltänyt Röstəm Yaxin ja sanoittanut vuonna 2013 Ramazan Baytimerov, perustuen hänen aikaisempaan runoonsa Tuğan yağım ("kotimaani"). Hymnin sanoista puolet on tataariksi ja puolet venäjäksi. == Sanoitukset == I. Mäñge yäşä, ğaziz Watanıbız, Xalqım teli izge teläklär! Ğomerlekkä yaqın tuğan bulıp Yäşi bezdä törle millätlär. II. Küp ğasırlar kiçkän çal tarixlı Danlı ilem, üzeñ ber dastan! 𝄆 Sindä genä bezneñ yazmışıbız, Respublikam minem, Tatarstan! III. Tsveti, svjaštšennaja zemlja moja, Da budet mirnym tvoi nebosvod! Yedinyi dom u nas, odna semja, Živjot v soglasi naš narod. IV. Bogatyi mudrostju sedyh vekov, Nadeždoi, veroju ty nam stal, 𝄆 I pust hranit tebja moja ljubov, Moja Respublika, moy Tatarstan!𝄇 == Alkuperäinen runo == Tuğan yağım - Ramazan Baytimerov : Qüpme yullar yördem, dönya kürdem, : Nazlı cillər yözem sıypadı. : Siña qaytqaç qına, tuğan yağım, : Qüqrəgemə şatlıq sıymadı. : Tiq ber genə qöngə ayırılsam da : Yamansulap sine yuqsınam. : Sinnən başqa miña, tuğan yağım, : Bu dönyada tormış yuq sıman. : Tiq ber genə qöngə ayırılsam da : Yətim qalğan kebeq bulamın. : Tiq sin genä yəşəü maturlığı, : Güzəllege yaqtı dönyanıñ ==Lähteet== Luokka:Kansallislaulut Luokka:Tatarstan
Harmaaorava

Harmaaorava (Sciurus carolinensis) on Pohjois-Amerikasta Eurooppaan levinnyt jyrsijä. == Koko ja ulkonäkö == Harmaaorava on väriltään pääosin harmaa. Turkin selkäpuolella on hajanaisia, ruosteenruskeita karvoja. Vatsa on väriltään vaaleampi. Harmaaorava on pituudeltaan noin 20–31 senttiä, ja sen häntä on lähes ruumiin pituinen, noin 20–25-senttinen. Aikuinen yksilö painaa 510–700 grammaa. == Levinneisyys == Harmaaorava on peräisin Yhdysvaltain ja Kanadan itäisistä osavaltioista ja territorioista. Niiltä laji on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Amerikan länsiosiin, Etelä-Afrikkaan, Australiaan ja moniin Euroopan valtioihin, kuten Britanniaan ja Italiaan. Isossa-Britanniassa se on vieraslajina lähes syrjäyttänyt eurooppalaisen oravan (Sciurus vulgaris). Harmaaorava onkin luokiteltu sadan haitallisimman vieraslajin joukkoon. == Lisääntyminen == Harmaaorava on sukukypsä 11 kuukauden ikäisenä. Sen tiineysaika on likimain 44 vuorokautta. Pariutumishaluinen harmaaoravanaaras levittää hormonipitoisia eritteitä ympäri elinaluettaan. Sen tuoksu saattaa houkutella paikalle jopa 30 urosta. Ne ajavat naarasta takaa, kunnes voimakkain uros voittaa kisan ja parittelee naaraan kanssa. Onnistuneen parittelun jälkeen naaras rakentaa poikaspesän, johon se synnyttää jälkeläisensä. Harmaaorava saa yleensä 3, mutta joskus jopa 9 jälkeläistä. Harmaaorava saa kaksi pentuetta vuodessa. Ensimmäisen keväällä maalis- huhtikuussa ja toisen kesällä kesä-heinäkuussa.Kiehtova maailmamme -kortit. Ryhmä 1: Nisäkkäät, kortti n:o 24: harmaaorava. Vastasyntyneet poikaset käyttävät ravinnokseen emon maitoa ja ne ovat valmiita jättämään pesän seitsemän viikon ikäisenä. Nuoret oravat joutuvat kuitenkin helposti petojen saaliiksi. Nuoret yksilöt ovat myös hyvin leikkisiä. Tämän käyttäytymisen uskotaan kehittävän eläimen selviämistaitoja. Poikaset itsenäistyvät lopullisesti noin puolivuotiaina. == Ravinto == Harmaaoravat käyttävät mieluiten ravinnokseen pähkinöitä ja tammenterhoja, joiden kuorien avaamiseen niiden etuhampaat soveltuvat hyvin. Syksyisin orava kätkee talvea varten ravintoa, joita se ei heti tarvitse. Kätköt orava löytää muistinsa ja hajuaistinsa avulla. Oravat syövät myös hedelmiä ja puiden mahlaa kun niitä on saatavilla. Joskus ne ryöstävät myös linnunpesiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Oravat
Ketšualaiset kielet

Ketšualaiset kielet on kielikunta, johon kuuluvia kieliä puhutaan pohjoisen Etelä-Amerikan alueella. Se on koko Andien alueen tärkein ja suurin kielikunta, mikäli indoeurooppalaista kielikuntaa ei lasketa lukuun. Ketšualaisten kielten puhutuin kieli on ketšua, jolla on lähteestä riippuen 4–10 miljoonaa puhujaa. Luku vaihtelee kielten häilyvien rajojen vuoksi. Riippuen siitä, mitkä lasketaan omiksi kielikseen ja mitkä murteiksi, ryhmään katsotaan kuuluvan kaksi tai 46 kieltä. Ketšuan kymmenet murteet sekoittavat kielikunnan luokittelua. Nykyisin standardisoitu ketšua (kehittynyt Cuzcon murteesta) näivettää yhä enenevässä määrin murre-eroja. Ei kuitenkaan voida sanoa, että kaikki ketšuankielisiksi itsensä kokevat ymmärtäisivät äidinkielen omaisesti Cuzcon murretta, joten on turvallisempaa puhua ketšualaisesta kielikunnasta kuin yhdestä ainoasta kielestä. Kielikunnan alkukodin uskotaan sijainneen Perun eteläisillä ylängöillä. == Ketšuan ja aimaran suhde == Toisinaan aimara on laskettu kuuluvaksi tähän kielikuntaan, mutta suurin osa tutkijoista pitää mm. kielten yhteistä sanastoa tiiviin kanssakäymisen tuloksena ennemmin kuin kielten välisen sukulaisuuden merkkinä. Loppujen lopuksi aimara ja ketšua ovat hyvinkin erilaisia keskenään. Ketšua yhtenäistyy Cuzcon murteen yleistyessä, ja murre-erot vähenevät. Samalla syntyy lisää eroa aimaraan ja sen sukulaiskieliin. Jotkin kielitieteilijät haluavat yhdistää ketšualaiset ja aimaraiset kielet ketšumaralaiseen kielikuntaan, mutta monien mielestä tällaisen kielikunnan muodostaminen on kaukaa haettua ja liian teennäinen. == Lähteet == * de:Quechua-Sprachen en:Quechuan languages
Fanny

Fanny tarkoittaa seuraavia asioita: * Fanny, naisen etunimi * Fanny, paikkakunta Länsi-Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa * Fanny, Juha-Matin eli Jussi Mäkelän yhtye * Fanny, yhdysvaltalainen musikaali * Fanny, ranskalainen elokuva vuodelta 1932 * Fanny, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1961 * Fanny (yhtye), 1970-luvulla toiminut Jean ja June Millingtonin, Nicole de Barclayn ja Alice de Buhrin muodostama rock-yhtye.
Keskuskenttä

Keskuskenttä on useiden Suomessa sijaitsevien urheilukenttien nimi. * Joensuun keskuskenttä * Karhulan keskuskenttä * Kokkolan keskuskenttä * Kuopion keskuskenttä * Pietarsaaren keskuskenttä * Porvoon keskuskenttä * Rovaniemen keskuskenttä * Seinäjoen keskuskenttä
Teijo Erkinharju

Teijo Tapani ”Twist Twist” Erkinharju (s. 24. tammikuuta 1962Helsingin Sanomat 24.1.2012, s. C5, Teijo Erkinharjun merkkipäiväilmoitus Kuusankoski) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Peer Güntin pitkäaikaisimpana rumpalina, jona hän oli vuosina 1981-2005\. Erkinharjun muita yhtyeitä ovat olleet muun muassa Leningrad Cowboys, Los Bastardos Finlandeses, Road Crew, Daavid & Goljat, Daltons, Devil’s Milk sekä MegaSnake. Tällä hetkellä Erkinharju soittaa The Zönk! -yhtyeessä. Hän on toiminut myös sessiomuusikkona. Erkinharju tunnetaan räväkästä ja nopeasta soittotyylistään. 1980-luvulla hän käytti enimmäkseen Pearl-merkkisiä rumpusettejä, jotka sisälsivät kaksi bassorumpua ja muun muassa neljä octobania. Nykyisin Erkinharju soittaa Drum Workshopin rummuilla ja käyttää pääasiassa vain yhtä bassorumpua. Paiste-merkkisiä symbaaleja hän on käyttänyt lähes koko uransa. Erkinharjun uraa kunnioittava taideteos julkaistiin Kouvolassa vuonna 2024. Taideteos sijaitsee Asemakadulla aivan kaupungin keskustassa. Se esittää Erkinharjun soittaman rumpusetin rumpukalvoja. Taideteoksen on tehnyt kouvolalainen taiteilija Jonne Pitkänen. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset rockrumpalit Luokka:Suomalaiset sessiomuusikot Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt