EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Opar

Opar on kuvitteellinen muinaiskaupunki Edgar Rice Burroughsin Tarzan- kirjoissa. Opar rakennettiin Atlantiksen aikakautena. Se jäi olemaan kun varsinainen valtakunta tuhoutui. Asukkaita oli aluksi paljon, mutta he halveksivat mustia afrikkalaisia ja lisääntyivät vain keskenään. Tästä seurasi että sukusiitos alkoi rappeuttaa vähin erin väkeä, ja lopulta edessä oli väistämättä se että uutta verta oli pakko saada. Koska ihmiset oli karkotettu lähiseuduilta, ainoa vaihtoehto olivat apinat. Tästä seurasi että oparilaiset muuttuivat vähä vähältä yhä enemmän apinoiden näköisiksi. Muinainen kielikin on unohtunut ja tilalla on suurten apinoiden alkeellinen kurkkuääninen murahtelu. Oparissa on suuria rikkauksia, ja siksi monet himoitsevatkin niitä. Espanjalainen seikkailija Esteban Miranda onnistuukin ryöstämään suuren erän kultaa - joka kuitenkin monen mutkan jälkeen päätyy Tarzanin haltuun. Samoin kaksikin oparilaista jalokivipussia kokee kirjavia vaiheita eri käsissä ennen paluutaan oikealle omistajalleen eli Tarzanille. pienoiskuva|Mademoiselle Kithnou näytteli ylipapitar La:ta elokuvassa Tarzan the Tiger (1929) Oparia hallitsee ylipapitar La. Hän on ylpeä ja kaunis nainen, joka on onnistunut pitämään sukuhaaransa puhtaana apinanverestä. Hän rakastuu Tarzaniin eikä missään välissä tahdo ymmärtää että tämä ei ole vapaa mies. Tästä seuraa omat mielenkiintoiset tilanteensa. Oparilaiset palvovat aurinkoa, "Liekehtivää Jumalaa", ja uhraavat tälle ihmisiä. Uhriveitsi on tehty Atlantiksessa ja se onkin äärimmäisen pyhä. Kerran veitsi joutuu Tarzanin uhrialttarilta pelastaman miehen käteen ja oparilaiset pakenevat veistä kauhun vallassa. Myöhemmin ylipapitar kokoaa takaa-ajojoukon hakemaan veistä takaisin, mutta tämä yritys päättyy siihen että Tarzan pelastaa hänet lemmenkaipuun hulluksi tekemän urosnorsun hyökkäykseltä. Tarinoiden loppuun asti Opar on keskeinen: jopa itse Stalin lähettää ryöstöretkikunnan kaupunkiin mutta tulos on surkea: apinan näköiset oparilaiset saavat hyökkääjät pakenemaan taikauskoisen kauhun vallassa ja retkikunnan johtaja Pjotr Zveri kuolee. Zwerin kuolemaa kostamaan lähetetään kirjassa Urhea Tarzan koulutettu salamurhaaja - mutta tämä saa huomata että viidakko on liian kova vastustaja ja jää tehtävälleen. ==Aiheesta muualla== * The Secret History of Opar ERBzine No. 1937 Luokka:Edgar Rice Burroughsin romaanit Luokka:Kuvitteelliset valtiot Luokka:Kuvitteelliset kadonneet paikat Luokka:Tarzan
Pyhäjokiseutu

Pyhäjokiseutu on suomalainen Oulun Eteläisen alueella ilmestyvä tilattava sanomalehti. Lehti ilmestyy kerran viikossa, torstaisin. Lehden pääkonttori sijaitsee Oulaisissa. Lehden päätoimittaja on Sirpa Kortet. Elokuussa 2017 Alma Media myi Pyhäjokiseudun Kaleva Oy:n tytäryhtiö Kaleva365 Oy:lle. Kauppa astui voimaan 1. lokakuuta 2017. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Lehden kotisivut Luokka:Suomalaiset paikallislehdet Luokka:Alma Median sanomalehdet Luokka:Oulainen
Denis Johansson

Denis Severus Johansson (8. huhtikuuta 1928 Parainen – 17. tammikuuta 1991) oli suomalainen keskimatkojen juoksija, jonka päämatka oli 1 500 metrin juoksu. Hän edusti Turun Urheiluliittoa. Johansson sijoittui kahdenneksitoista 1 500 metrillä Lontoon olympialaisissa 1948. Neljä vuotta myöhemmin Helsingin olympialaisissa hän oli samalla matkalla kymmenes ajalla 3.49,8. Bernin EM- kilpailuissa 1954 Johansson sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi ajalla 3.47,7. Hän voitti uransa aikana kaikkiaan kuusi maaottelujuoksua 1 500 metrillä. Johansson voitti 1 500 metrin Suomen mestaruuden Kotkassa 1949, Helsingissä 1951, Seinäjoella 1952 ja Turussa 1954. Saman matkan SM-hopeaa hän saavutti Tampereella 1947 ja Jyväskylässä 1950. Hän voitti lisäksi 5 000 metrin Suomen mestaruuden Helsingissä 1951. 800 metrillä hän saavutti SM- hopeaa Porissa 1953 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1950 ja Turussa 1954. ==Urheilu-uran jälkeen== Johansson opiskeli 1950-luvun alussa Purduen yliopistossa Yhdysvaltojen Indianassa, työskenteli makeistehdas Hellaksen myyntiedustajana ja palveli 1960-luvulla Kyproksella YK:n rauhanturvajoukoissa. Hän muutti 1960-luvun lopussa Ruotsiin, jossa hän työskenteli pitkään Södertäljessä muun muassa siirtolaisviraston päällikkönä ja kunnan tiedotussihteerinä. Eläkevuosikseen hän palasi Turkuun. Juuri ennen kuolemaansa hän oli laatimassa väitöskirjaa Suomen urheiluelämän rikkonaisuudesta Åbo Akademihin. Denis Johansson tunnettiin urheilijapiireissä boheemina taiteilijaluonteena, joka poltti sikareita ja joi alkoholia. Hän kirjoitti dekkarin Operaatio Berliini (1964) ja urheiluaiheisen pamfletin Turvenuijat (1972). (Tilaajille.) == Ennätykset == *400 m – 51,8 (1951) *800 m – 1,52,2 (1954) *1 000 m – 2.22,2 (1955) *1 500 m – 3.44,8 (1953) *Maili – 4.04,0 (1953) *2 000 m – 5.16,6 (1953) *3 000 m – 8.11,4 (1950) *5 000 m – 14.38,2 (1951) == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Denis Johansson - turkulainen boheemimaileri, osa radion Kiveen hakatut -sarjasta (audio 28 min, Yle Areena) Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Ylipapitar La

thumb|Mademoiselle Kithnou näytteli ylipapitar La'ta elokuvassa Tarzan the Tiger (1929) Ylipapitar La on henkilöhahmo Edgar Rice Burroughsin Tarzan- kirjoissa. La on puhdasverinen atlantislaista rotua oleva nainen. Hän on Oparin valtakunnan kuningatar ja ylipapitar. Arvonimi on Oparin La. Kun sukurasitus ja sittemmin apinoiden kanssa parittelu alkoivat rappeuttaa muuta Oparin väestöä, ylipapittaret onnistuivat pitämään sukulinjansa puhtaana. La tapaa Tarzanin varsin varhain ja rakastuu. Tästä seuraakin koko kirjasarjan ajan monta mielenkiintoista tilannetta, kun apinamies yrittää kaikin mahdollisin keinoin muuttaa tätä käsitystä; hän tekee selvääkin selvemmäksi että hänellä on jo puoliso jota rakastaa - mutta mustasukkainen yllipapitar ei tahdo millään uskoa tätä! Ainoa lopputulos on joka kerta, että La putoaa valtaistuimeltaan joksikin aikaa - ja Tarzan nostaa hänet sinne takaisin. == Lähteet == * Luokka:Edgar Rice Burroughsin romaanit Luokka:Kuvitteelliset papit ja papittaret Luokka:Kirjallisuuden henkilöhahmot Luokka:Tarzan
Kukruse

Kukruse on kylä Toilan kunnassa Itä-Virumaalla Virossa. Asukkaita kylässä on 69 (1. tammikuuta 2010). Kukrusessa sijaitsee kartano (), joka kuului vuoteen 1919 saakka baltiansaksalaiselle von Tollin aatelissuvulle. Kartanon viimeinen omistaja oli Hermann von Toll. == Lähteet == Luokka:Viron kylät Luokka:Toila
Furosemidi

Furosemidi on diureetteihin eli nesteenpoistolääkkeisiin kuuluva lääkeaine. Furosemidin vaikutusmekanismina on munuaisen Henlen lingon nousevassa osassa olevan Na+-K+-2Cl--symporttereiden esto, jolloin natriumin reabsorptio estyy ja virtsaan jää enemmän vettä takaisinimeytymisen vähentymisen seurauksena. Furosemidin käyttötarkoituksina voivat olla esimerkiksi verenpainetaudin, sepelvatimotaudin ja sydämen vajaatoiminnan hoito. Furosemidi kuuluu Maailman terveysjärjestön (WHO) välttämättömien lääkeaineiden listalle sekä myös urheilussa kiellettyjen doping-aineiden listalle. == Aineenvaihdunta == Furosemidin metabolia tapahtuu pääasiassa munuaisissa ja pienemmässä määrin maksassa. Munuaiset vastaavat noin 85% furosemidin kokonaispuhdistumasta, jossa noin 40% liittyy biotransformaatiota.Pichette V., du Souich P.: Role of the kidneys in the metabolism of furosemide: its inhibition by probenecid. J Am Soc Nephrol. 1996 Feb;7(2):345-9. (PubMed ID 8785407) Furosemidin kaksi päämetaboliittia ovat furosemidiglukuronidi, joka on farmakologisesti aktiivinen, ja saluamiini (CSA) tai 4-kloori-5-sulfamoyyliantraniilihappo.Ponto L. L., Schoenwald R. D.: Furosemide (frusemide). A pharmacokinetic/pharmacodynamic review (Part I). Clin Pharmacokinet. 1990 May;18(5):381-408. doi: 10.2165/00003088-199018050-00004. (PubMed ID 2185908)https://go.drugbank.com/drugs/DB00695 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Terveysportti: Furosemidi *PubChem: Furosemide *KEGG: Furosemide *ChemBlink: Furosemide Luokka:Eläinlääkkeet Luokka:Diureetit Luokka:WHO:n tärkeimmät lääkkeet Luokka:Furaanit
Aateliskaarti

Aateliskaarti (italiaksi Guardia Nobile) oli yksi paavin henkivartiokaarteista. Siihen kuului pelkkiä aatelismiehiä. Paavi Pius VII perusti aateliskaartin vuonna 1801 ja aluksi se oli ratsuväen rykmentti, jonka tehtävänä oli saattaa paavia ja muita kirkkoruhtinaita matkoilla Kirkkovaltiossa. Aateliskaartiin liityttiin vapaaehtoisina ja sen jäsenet joutuivat kustantamaan omat varusteensa. Yksi aateliskaartin ensimmäisistä tehtävistä oli saattaa Pius Napoleonin kruunajaisiin Pariisiin. Aateliskaarti muutettiin jalkaväen yksiköksi kun Kirkkovaltio liitettiin Italiaan 1870. Toisen maailmansodan aikana aateliskaarti jakoi sveitsiläiskaartin kanssa vastuun paavin turvallisuudesta. Paavi Paavali VI lakkautti aateliskaartin vuonna 1970. Taustalla oli Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen uudistukset. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Pius XII kunnianosoituspuhe aateliskaartille 26.12.1939, Libreria Editrice Vaticana . Luokka:Vatikaanivaltion historia
Ketohopeatäplä

Ketohopeatäplä (Argynnis adippe) on ruskehtavan hopeatäpläinen perhoslaji. Samannäköinen lähisukulainen on esimerkiksi yleisempi orvokkihopeatäplä (Argynnis aglaja). == Koko ja ulkonäkö == Ketohopeatäplä on noin viiden sentin kokoinen oranssin ja mustan kirjava päiväperhonen. Se muistuttaa suuresti muita hopeatäpliä, mutta koiraalla voimakkaan oranssien etusiipien yläpinnalla toiseksi ja kolmanneksi takimmaisen siipisuonen ympärillä on selvä, musta varjostuma. Naaraalla sävy on himmeämpi ja siipien tyviosassa on ruskeaa kehnää. Etusiiven alapinnalla, siiven kärjessä on kolme vaaleaa täplää ja siiven ulkoreuna on hivenen sisäänpäinkaartunut.Bestimmungshilfe des Lepiforums Paras tuntomerkki on kuitenkin takasiipien alapinta, jossa laajojen vaaleiden täplien lisäksi näkyy neljän punaruskean, rengasmaisen silmätäplän muodostama rivi. Värimuodolla f. cleodoxa takasiipien vaalet täplät ovat vaaleankeltaiset. Lisäksi takasiiven alapinnan reunajuova on himmeä.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/argynnis_adippe.htmlhttp://perhoset.perhostutkijainseura.fi/historia/nymphalidae/maaritys/boloria.htm Fabriciana adippe MHNT CUT 2013 3 25 Sornac Dorsal.jpg|Ketohopeatäplä Fabriciana adippe MHNT CUT 2013 3 25 Sornac Ventral.jpg|△ Ketohopeatäplä == Levinneisyys ja lentoaika == Ketohopeatäplää tavataan lähes koko Euroopassa sekä Pohjois-Afrikassa ja Turkissa.http://www.butterfly- guide.co.uk/species/fritillaries/ukl6.htm Etelä- ja Keski-Suomessa laji on yleinen ja levinneisyyden pohjoisraja kulkee suunnilleen Vaasa-Lieksa- linjalla. Perhoset ovat lennossa heinäkuun alusta elokuun puoleen väliin.Tietoa lajista KeskisuomalainenLuontoPortti: Ketohopeatäplä (Argynnis adippe)http://www.insects.fi/Lepidoptera/Nymphalidae/Argynnis/adippe/Argynnis%20adippe.htm == Elinympäristö ja elintavat == Ketohopeatäplä elää kedoilla ja niityillä, teiden pientareilla sekä metsänreunoilla. Lämpiminä ja aurinkoisina päivinä molemmat sukupuolet vierailevat kukilla ja koiraat lentelevät etsimässä naaraita. Pilvisellä tai viileällä säällä perhoset oleskelevat enimmäkseen maassa tai kasveilla lähellä maanpintaa, eivätkä juuri liiku. Yöksi tai sateella ne lentävät ylös puihin tai pensaisiin.http://www.learnaboutbutterflies.com/Britain%20-%20Argynnis%20adippe.htm Naaras munii puiden kuorenrakoihin lähelle orvokkikasvustoja. Talvehtii kuoriutumisvalmiina toukkana munan sisällä. Toukat ovat aktiivisia päivisin piilotellen ruokailukertojen välillä lehtien alapinnoilla. Kotelo on yhteenkiedottujen lehtien välissä. == Ravintokasvit == Toukka elää orvokeilla, etenkin aho-orvokilla (Viola canina). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Ketohopeatäplä * UK Butterflies * Moths and Butterflies of Europe and North Africa * Iltalehti: Ketohopeatäplä (Argynnis adippe) * UniProt, Taxonomy: Fabriciana adippe Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Carson

Carson voi tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä: ==Paikannimet== * Carson, Kalifornia * Carson, Iowa * Carson, Pohjois-Dakota * Carson, Washington * Carson, Wisconsin * Carson City, Nevada ==Henkilönnimet== * Carson sukunimenä: ** Anne Carson (s. 1950), kanadalainen runoilija, esseisti, kääntäjä, klassisti ja professori ** Ben Carson (s. 1951), yhdysvaltalainen aivokirurgi ja tietokirjailija ** Billy Carson (s. 1955), yhdysvaltalainen Suomessa asunut näyttelijä ja muusikko ** Brett Carson (s. 1985), kanadalainen jääkiekkoilija ** Clarice Carson (1929–2015), kanadalainen oopperalaulaja ** D. A. Carson (s. 1946), kanadalainen Uuden testamentin tutkija ja teologi ** Edward Carson (1854–1935), irlantilainen poliitikko ** Ernest Hope-Carson, Britannian maavoimien everstiluutnantti ** Gladys Carson (1903–1987), brittiläinen uimari ja olympiamitalisti ** Hunter Carson (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä ** Jack Carson (1910–1963), kanadalais- yhdysvaltalainen näyttelijä ** Jeannie Carson (s. 1928), brittiläinen näyttelijä ** Johnny Carson (1925–2005), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko ** Julia Carson (1938–2007), yhdysvaltalainen poliitikko ** Ken Carson, Kenyatta Lee Frazier Jr. (s. 2000), yhdysvaltalainen hip hop -artisti ** Kit Carson (1809–1868), villin lännen henkilö ** Lisa Nicole Carson (s. 1969), yhdysvaltalainen näyttelijä ** Paul Carson (s. 1949), irlantilainen kirjailija ** Rachel Carson (1907–1964), yhdysvaltalainen eläintieteilijä ja biologi ** Scott Carson (s. 1985), englantilainen jalkapallomaalivahti ** Silas Carson (s. 1965), englantilainen näyttelijä ** Sofia Carson (s. 1993), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä ** Terrence C. Carson (s. 1958), yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja, tanssija ja ääninäyttelijä ** Trevor Carson (s. 1988), pohjoisirlantilainen jalkapallomaalivahti ** Wayne Carson (1943–2015), yhdysvaltalainen countrymuusikko * Carson etunimenä: ** Carson Daly (s. 1973), yhdysvaltalainen televisiopersoona ** Carson Lambos (s. 2003), kanadalainen jääkiekkoilija ** Carson McCullers (1917–1967), yhdysvaltalainen kirjailija ** Carson Palmer (s. 1979), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ** Carson Parks (1936–2005), yhdysvaltalainen lauluntekijä, musiikkikustantaja, muusikko ja laulaja ** Carson Soucy (s. 1994), kanadalainen jääkiekkoilija ** Carson Wentz (s. 1992), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja * Kuvitteellisia Carson-nimisiä: ** Carson Beckett, scifi-sarjassa Stargate Atlantis ==Muita merkityksiä== * 6572 Carson, asteroidi Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Orvokkihopeatäplä

Orvokkihopeatäplä (Argynnis aglaja) on noin viisisenttinen hopeatäpläinen täpläperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Niin kutsuittuihin isoihin hopeatäpliin kuuluva, yleinen päiväperhonen. Koiraan siipien pohjaväri on lämpimän oranssi, naaraalla sävy on himmeämpi. Koiraan etusiiven yläpinnalla neljä takimmaista siipisuonta ovat kapealti mustakehnäiset. Molemmilla sukupuolilla etusiiven ulkoreuna kaartuu hieman ulospäin. Takasiiven alapinnan tyviosa on voimakkaan vihreänsävyinen ja alapintaa kirjovat laajat, pyöreähköt, vaaleat laikut. Ulkosarake on yksivärisen kellertävä ilman kuvioita.Bestimmungshilfe des Lepiforumshttp://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/a/argynnis_aglaja.htmlhttp://perhoset.perhostutkijainseura.fi/historia/nymphalidae/maaritys/boloria.htm Varsin samannäköisiä lähisukulaisia ovat esimerkiksi ketohopeatäplä (Argynnis adippe) ja rinnehopeatäplä (Argynnis niobe). Speyeria aglaja MHNT CUT 2013 3 25 Auzat Dorsal.jpg|Orvokkihopeatäplä Speyeria aglaja MHNT CUT 2013 3 25 Auzat Ventral.jpg| △ Orvokkihopeatäplä == Levinneisyys ja lentoaika == Yleinen perhonen, jonka esiintymisalue kattaa jokseenkin koko Euroopan Välimeren saaria lukuun ottamatta ja jatkuu idässä Aasian poikki Japaniin saakka. Lisäksi laji elää Pohjois- Afrikassa.http://www.learnaboutbutterflies.com/Britain%20-%20Argynnis%20aglaia.htm Suomessa orvokkihopeatäplä elää koko maassa, joskin harvinaistuu huomattavasti pohjoista kohti. Etelä- ja Keski-Suomessa se on yleinen. Perhoset lentävät heinäkuun alusta elokuun puoleenväliin.http://www.insects.fi/Lepidoptera/Nymphalidae/Argynnis/aglaja/Argynnis%20aglaja.htm == Elinympäristö ja elintavat == Niityillä, kedoilla, teiden varsilla sekä metsänreunoilla viihtyvä perhonen. Laji vierailee mielellään ohdakkeilla ja horsmilla imemässä mettä. Yleisyydestään ja laajasta levinneisyydestään huolimatta yksittäisten perhospopulaatioiden välillä ei ole todettu tapahtuvan mainittavaan siirtymistä paikasta toiseen. Orvokkihopeatäplä on voimakas lentäjä, joka pääsee härittäessä nopeasti karkuun. Aurinkoisella säällä koiraat lentävät etsimässä naaraita ja sellaisen löytäessään parittelevat välittömästi. Pilvisellä tai viileällä säällä perhoset pysyvät aktiivisina, mutta viettävät paljon aikaa lepäillen maassa. Illansuussa perhoset keskittyvät alueille, joille aurinko paistaa mahdollisimman myöhään. Yöksi ne nousevat ylös puihin ja pensaisiin tai asettautuvat heinien korsille.LuontoPortti: Orvokkihopeatäplä (Argynnis aglaja) Naaras munii ravintokasvien läheisyyteen yksittäisiä munia tai pieniä munaryhmiä. Munat kuoriutuvat paria viikkoa myöhemmin ja syötyään munankuoren pieni toukka siirtyy heti talvilepoon ja aloittaa elämän ravintokasvilla vasta seuraavana keväänä. == Ravintokasvi == Toukat käyttävät ravintonaan orvokkeja (Viola). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Perhoset: Orvokkihopeatäplä (Argynnis aglaja) * Suomen Perhoset: Orvokkihopeatäplä * UK Butterflies * Moths and Butterflies of Europe and North Africa * Tietoa lajista iltalehdessä * UniProt, Taxonomy: Argynnis aglaja Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Rämehopeatäplä

Rämehopeatäplä (Boloria eunomia) on koko Suomessa esiintyvä, Pohjois-Suomessa yleisenä esiintyvä hopeatäplälaji. Perhonen on noin 3,5 senttimetrin kokoinen. Se viihtyy ainoastaan soilla suopursujen läheisyydessä. Lajista tunnetaan kolme eri tyyppiä, etelässä perhonen on suuri ja vaalea ja pohjoisessa pieni ja vaalea. Perhosen toukat elävät juolukoilla, orvokeilla, suokukalla sekä mahdollisesti jopa nurmitattarella (Polygonum viviparum). Se talvehtii toukkana. == Kuvaus == Nacré de la bistorte MHNT CUT 2013 3 22 Porté- Puymorens Dos.jpg|Dosal side Nacré de la bistorte MHNT CUT 2013 3 22 Porté- Puymorens Ventre.jpg| △ Ventral side == Lähteet == *Iltalehti: Rämehopeatäplä (Boloria eunomia) ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *LuontoPortti: Rämehopeatäplä (Boloria eunomia) *Suomen Perhoset: Rämehopeatäplä *Perhosopas: Rämehopeatäplä (Boloria eunomia) *Keskisuomalainen: Rämehopeatäplä *UniProt, Taxonomy: Boloria eunomia Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Erich Mielke

Erich Fritz Emil Mielke (28. joulukuuta 1907 Berliini – 21. toukokuuta 2000 Berliini) oli saksalainen kommunisti. Hän oli Saksan demokraattisen tasavallan turvallisuuspoliisin Stasin päällikköMitä Missä Milloin 1995 s. 23. Otava 1994 ISBN 951-1-13254-7 1957–1989. Berliinin työläiskaupunginosassa Weddingissä syntyneen Mielken äiti kuoli varhain, hänen isänsä oli käsityöläinen, joskin Mielke itse kertoi tämän ammatiksi työväenluokkaisemman metsätyömiehen liittyessään 14-vuotiaana Saksan kommunistisen puolueen nuorisojärjestöön. 20-vuotiaana Mielke sai puoluejäsenyyden. Hän osallistui kommunistien itsesuojelujoukkojen toimintaan ja osallistui 9. elokuuta 1931 Berliinin Bülowplatzilla kahden poliisin, Paul Anlaufin ja Franz Lenkin, murhiin. Välttääkseen vangitsemisen hän pakeni Belgian kautta Neuvostoliittoon. Neuvostoliitossa Mielke opiskeli Moskovan Lenin-koulussa vuodesta 1933. Hän toimi poliittisena upseerina Espanjan sisällissodassa 1936–1939 ja pakeni tasavaltalaisten hävittyä sodan Ranskaan jossa esiintyi latvialaisena Richard Hebelinä. Toisen maailmansodan aikana hän osallistui saksalaisten kommunistien maanalaiseen toimintaan Ranskassa mutta pidätettiin ja määrättiin edelleen latvialaiseksi luultuna pakkotyöhön Organisation Todtin palvelukseen vuodeksi 1944. Toisen maailmansodan päätyttyä ja puna-armeijan vallattua Saksan itäiset osat Mielke palasi kotimaahansa nousten nopeasti vasta perustetun Saksan demokraattisen tasavallan poliittiseen eliittiin. Hänet nimitettiin vuonna 1950 Stasin valtiosihteeriksi ja vuodesta 1957 hän toimi organisaation johtajana. Mielke kuului maata johtaneen kommunistisen yhtenäispuolueen SED:n politbyroohon vuodesta 1971 kandidaattina ja vuodesta 1976 täysjäsenenä. Vuonna 1980 hän sai kenraalin sotilasarvon. Berliinin muurin murruttua ja vielä ennen Saksan jälleenyhdistymistä Mielke erotettiin SED:n jäsenyydestä ja vangittiin vuoden 1989 lopulla tutkintavankeuteen epäiltynä "kansantalouden vahingoittamisesta", mutta vapautettiin seuraavan vuoden maaliskuussa terveydellisistä syistä. Heinäkuussa hänet vangittiin kuitenkin uudelleen epäiltynä poliittisten vankileirien suunnittelusta ja Punaisen armeijakunnan terroristien suojelusta. Murhia koskevat paperit löytyivät vuonna 1989 hänen toimistostaan. Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen hänet asetettiin syytteeseen vuonna 1931 tapahtuneista poliisimurhista, ja hänet tuomittiin 26. lokakuuta 1993 kuuden vuoden ehdottomaan vankeuteen kahdesta murhasta ja yhdestä murhan yrityksestä. Hänet laskettiin ehdonalaiseen vapauteen elokuussa 1995 hänen oltuaan vangittuna noin viisi ja puoli vuotta. Mielke kuoli vanhainkodissa Berliinissä 92-vuotiaana. Hänen ruumiinsa tuhkattiin ja uurna haudattiin 6. kesäkuuta 2000 Berliinin Friedrichsfelden keskushautausmaalle nimettömään hautaan Mielken oman toiveen mukaisesti. Hänen Berliinissä sijaitseva Stasi- toimistonsa on nykyisin museona. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Biographie: Erich Mielke – Politiker und Geheimdienstchef Luokka:Stasi Luokka:Itäsaksalaiset poliitikot Luokka:Saksalaiset murhaajat Luokka:Espanjan sisällissodan sotilaat Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Kääpiöhopeatäplä

Kääpiöhopeatäplä (Boloria improba) on täpläperhosiin kuuluva perhoslaji. Suomen lajien uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN)Jari-Pekka Kaitila, Kari Nupponen, Jaakko Kullberg & Erkki Laasonen 2010. Perhoset. Julk.: Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. s. 430–470. Lisäksi laji kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin erityisen suojelutoimen alueita vaativiin lajeihin ja on Suomessa rauhoitettuFinlex . == Koko ja ulkonäkö == Kääpiöhopeatäplä on sukunsa pienin, noin kolmen sentin kokoinen perhonen. Siivet ovat pohjaväriltään tumman oranssit mutta kauttaaltaan tummanruskeakehnäiset eikä pohjaväri yleensä erotu kovin hyvin. Tumma yleissävy auttaa perhosta keräämään auringon lämpöä. Takasiiven alapinnalla hopeätäplille tyypillinen vaalea poikkivyö on lähes saman värinen kuin muukin siipi. Vain etummainen ja keskimmäinen täplä erottuvat vaaleina.http://www.luontoportti.com/suomi/fi/perhoset/kaapiohopeataplahttp://perhoset.perhostutkijainseura.fi/historia/nymphalidae/maaritys/boloria.htm http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/b/boloria_improba.html == Levinneisyys ja lentoaika == Lajia tavataan Pohjois-Amerikassa Alaskasta, Baffininsaarelle ja Albertan länsiosiin. Lisäksi Yhdysvalloissa Wyomingissä ja Coloradossa on eristäytyneet populaatiot. Euroopassa kääpiöhopeatäpliä elää Skandinaviassa ja Siperiassa. Suomessa lajia tavataan harvinaisena vain Enontekiön takatuntureilla. Perhoset lentävät heinäkuussa.http://www.insects.fi/Lepidoptera/Nymphalidae/Boloria/improba/Boloria%20improba.htm == Elinympäristö ja elintavat == Laji elää tun tuntureiden paljakalla, hieman kosteammilla tunturikankailla ja -niityilläPanu Välimäki, Kalle Männistö & Jari-Pekka Kaitila: Katsaus Enontekiön uhanalaisiin tunturiperhoslajeihin ja tunturiperhosseurannan esiintymisaluehavaintoihin vuosina 2008–2011. Baptria, 2011, 36. vsk, nro 3, s. 80-81\. Suomen Perhostutkijain Seura. ja viihtyy lapinorvokkia kasvavilla rinteillä. Esiintymät ovat hyvin paikallisia eikä perhosia tavata joka vuosi. Toisaalta lyhyen lentonsa aikana ja sopivalla säällä se voi olla elinpaikallaan jopa runsaslukuinen. Koiraat lentävät hyvin lähellä maanpintaa etsimässä naaraita. Kääpiöhopeatäplä talvehtii toukkana peräti kahdesti. == Ravintokasvi == Toukat elävät ilmeisesti ainakin verkkolehtipajulla (Salix reticulata) ja nurmitatarilla (Bistorta vivipara). Näistä jälkimmäinen sopii lajin esiintymiskuvaan Suomen alueella. (MHNT) Boloria improba improbula - Suède Norrbotten Mts Nuolja - male dorsal.jpg|Boloria improba improbula ♂ (MHNT) Boloria improba improbula - Suède Norrbotten Mts Nuolja - male ventral.jpg|Boloria improba improbula ♂ △ == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Suomen Perhoset: Kääpiöhopeatäplä * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
OLW (yritys)

OLW on ruotsalainen yritys, joka valmistaa snackstuotteita, kuten perunalastuja ja suolapähkinöitä. Yritys on perustettu vuonna 1967.http://www.olw.se/webb.asp?menu=3&smenu;=2&umenu;=1&page;=om_historia OLW:n emoyhtiö on vuonna 1919 perustettu Wasabröd. Yrityksen tuotantotilat sijaitsevat Filipstadissa ja pääkonttori Tukholmassa. Yrityksessä työskentelee 110 työntekijää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Ruotsalaiset elintarvikeyhtiöt Luokka:Ruotsalaiset teollisuusyritykset
Angervohopeatäplä

thumb Angervohopeatäplä (Brenthis ino) on pieni 3,5 sentin kokoinen hopeatäplätön perhoslaji. Sen siivet ovat ruskeankeltaiset ja kirjavat. Laji aloittaa lentonsa kesäkuun alusta ja jatkaa sitä elokuun loppuun. Sitä esiintyy mesiangervojen ja sikoangervojen läheisyydessä. Lajia esiintyy paljon rannoilla ja tienvarsilla. Toukat elävät vadelmalla, lillukalla, mesiangervolla tai suomuuraimella. Toukat talvehtivat aivan isäntäkasvin varren tyvellä. Keväällä toukat heräävät horroksestaan ja alkavat syödä nuoria lehtiä. Muiden hopeatäplien tavoin kotelo on riippuvassa asennossa. Sen kellanruskealla pinnalla on teräväkärkisiä kyhmyjä. Brenthis ino MHNT CUT 2013 3 20 Espezel Dos.jpg|Angervohopeatäplä Brenthis ino MHNT CUT 2013 3 20 Espezel Ventre.jpg|△ Angervohopeatäplä Brenthis ino - Keila.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Angervohopeatäplä (Brenthis ino) *Ötökkätieto: Angervohopeatäplä (Brenthis ino) *LuontoPortti: Angervohopeatäplä (Brenthis ino) *Suomen Perhoset: Angervohopeatäplä *UniProt, Taxonomy: Brenthis ino *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Brenthis ino Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Ilmari Taipale

Ilmari Rikhard Taipale (18. toukokuuta 1928 Tampere – 22. maaliskuuta 2008 Porvoo) oli suomalainen keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija. Hän edusti seuroja Siikaisten Sisu, Rosenlewin Urheilijat -38 ja Helsingin Kisa- Veikot ja häntä valmensi Olli Virho. == Ura == Taipale sijoittui neljänneksi 1 500 metrillä Brysselin EM-kilpailuissa 1950 ajalla 3.50,4. Helsingin olympialaisissa 1952 hän oli 5 000 metrillä kahdestoista ajalla 14.40,0. Melbournen olympialaisissa 1956 hän putosi samalla matkalla alkuerissä. Hän voitti uransa aikana kaikkiaan 11 maaottelujuoksua. Taipale juoksi 1. tammikuuta 1954 São Paulon yöjuoksussa kahdeksanneksi. Taipale voitti yhteensä 19 aikuisten Suomen mestaruutta. Hänen lisäkseen vain Paavo Nurmi on voittanut miesten Suomen mestaruuden sekä 800, 1 500 että 5 000 metrillä. Taipale voitti Suomen mestaruuden myös maastojuoksun henkilökohtaisessa ja joukkuekilpailussa sekä 4 × 800 ja 4 × 1 500 metrin viesteissä. Hän rikkoi uransa aikana kahdeksan Suomen ennätystä, muun muassa Paavo Nurmen nimissä olleen mailin SE:n heinäkuussa 1950 ajalla 4.09,4 ja Taisto Mäen hallussa olleen 5 000 metrin Suomen ennätyksen 1955 – niin Nurmen kuin Mäenkin tulokset olivat aikanaan olleet maailmanennätyksiä. Vuonna 1951 hän juoksi 1 500 metrillä uuden Suomen-ennätyksen 3.47,8 ja 2 000 metrin SE:n 5.14,6. == Kalevan kisojen mitalit== *800 metriä: **kultaa: Jyväskylä 1950, Helsinki 1951 *1 500 metriä: **kultaa: Jyväskylä 1950 **hopeaa: Kymi 1949, Helsinki 1951, Seinäjoki 1952 *5 000 metriä: **kultaa: Turku 1954, Kuopio 1955, Lahti 1956 **hopeaa: Pori 1953 **pronssia: Seinäjoki 1952 *10 000 metriä: **hopeaa: Lahti 1956 == Ennätykset == *800 m – 1.52,5 (1950) *1 000 m – 2.25,2 (1950) *1 500 m – 3.46,8 (1953) *2 000 m – 5.14,6 (1951) *3 000 m – 8.10,6 (1954) *5 000 m – 14.05,2 (1956) *10 000 m – 29.38,4 (1955) == Lähteet == * *Muistokirjoitus SUL:n sivustolla (arkistoitu versio) === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Ilmari Taipaleen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Sinappiperhonen

Sinappiperhonen (Pontia edusa) on kaaliperhosten heimoon kuuluva perhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Etusiivet ovat valkoiset ja niiden kärjissä on mustat, valkotäpläiset laikut. Lisäksi siivessä on musta keskitäplä. Alapuolella siiven kärki on likaisen kellanvihreä. Takasiivet ovat yläpuolelta vaalean harmaat ja niissä on vaaleampia laikkuja sekä harmaa tai musta, vaihtelevasti erottuva reunavyö. Takasiipien alapinta on kauttaaltaan vihreän ja valkoisen kirjava. Naaraan kuviointi on voimakkaampaa kuin koiraalla. Siipiväli 35-47 mm.Luontoportti: Sinappiperhonen (Pontia daplidice)http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/p/pontia_daplidice.html Nopea ja suoraviivainen lentotapa erottaa sinappiperhosen yleisemmistä valkoisista päiväperhoisista.http://www.perhostutkijainseura.fi/historia/pieridae/pon- daplidice.htm (MHNT) Pontia daplidice - St Foy d'Aigrefeuille - France - female dorsal.jpg|Pontia daplidice ♀ (MHNT) Pontia daplidice - St Foy d'Aigrefeuille - France - female ventral.jpg|Pontia daplidice ♀ △ == Levinneisyys ja lentoaika == Sinappiperhosta tavataan vakituisesti laajassa osassa Länsi-Eurooppaa sekä Pohjois-Afrikassa. Se on kuitenkin vaeltaja, minkä seurauksena lajia tavataan paljon sen vakituista esiintymisaluetta laajemmalla alueella ja joinakin vuosina aina Suomessa asti. Sinappiperhosta esiintyi Suomessa erityisen runsaasti esimerkiksi vuosina 2000Keskisuomalainen: Sinappiperhonen sekä 2010Kimmo Saarinen: Valtakunnallinen päiväperhosseuranta 2010. Baptria, 2010, 35. vsk, nro 4, s. 105. Suomen Perhostutkijain Seura., mutta useimpina vuosina lajia ei tavata lainkaan. Suomessa laji lentää pääasiassa heinä-elokuussa ja vaeltaneiden yksilöiden jälkeläisiä voi tavata syyskuun loppuun saakka.http://www.insects.fi/Lepidoptera/Pieridae/Pieris/daplidice/Pieris%20daplidice.htm == Elinympäristö ja elintavat == Laji elää pääasiassa viljelys- ja joutomailla, mutta vaeltavan luonteensa takia perhoseen voi törmätä missä tahansa ympäristössä. Talvehtii toukkana Keski- ja Etelä- Euroopassa.Sinappiperhonen (Pieris daplidice) == Ravintokasvi == Toukat syövät erilaisia ristikukkaiskasveja kuten pölkkyruohoa (Arabis glabra) ja rannikoilla esimerkiksi merisinappia (Cakile maritima). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Sinappiperhonen * Iltalehden artikkeli lajista * Taksonomian lähde: ZipcodeZoo *Bath white - Pontia daplidice Luokka:Kaaliperhoset
Ernst Wollweber

Ernst Friedrich Wollweber (29. lokakuuta 1898 – 3. toukokuuta 1967) oli saksalainen (itäsaksalainen) kommunisti. Hän toimi Stasin päällikkönä vuosina 1953–1957 Wilhelm Zaisserin jälkeen ja Erich Mielkeä ennen. Wollweber toimi 1930-luvulla ja toisen maailmansodan alkuvuosina Francon ja natsien vastaisen salaisen verkoston johdossa Kööpenhaminassa, vallatussa Oslossa ja Tukholmassa. Wollweberin johtama vastarintaverkosto upotti sodan aikana malmi- ja sotilaskuljetuksia vaikeuttaakseen toistakymmentä saksalaista, italialaista, japanilaista ja espanjalaista alusta Itämerellä. Wollweber pidätettiin Ruotsissa kesällä 1941 ja tuomittiin passirikoksista kolmeksi vuodeksi pakkotyöhön. Myöhemmin hänet karkotettiin Ruotsista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Biographie: Ernst Wollweber – Politiker Luokka:Itäsaksalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Kukruse (kaupunginosa)

Kukruse on Kohtla-Järven kaupunginosa Toilan kunnan sisällä Itä-Virumaalla Virossa. Kukruse sijaitsee muiden Kohtla-Järven kaupunginosien tavoin erillään muista kaupunginosista. Asukkaita Kukrusessa on 632 (1. tammikuuta 2010). Kukrusessa sijaitsee vuonna 1966 perustettu Kohtla-Järven palavakivimuseo (). Tosin Kukrusessa museo on toiminut vuodesta 2007 lähtien. Kukrusessa on kaivettu öljyliusketta eli palavaakiveä jo 90 vuotta. Kaupunginosassa toimii myös Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolin Kohtla-Järven toimipaikka. == Lähteet == Luokka:Kohtla-Järven kaupunginosat
Muurainhopeatäplä

Muurainhopeatäplä (Boloria freija) on hyvin harvinainen rämeillä esiintyvä täpläperhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Muurainhopeatäplän siipien kärkiväli on koiraalla keskimäärin noin 35 mm ja naaralla 37 mm. Laji on tyypillisen pienen hopeatäplän näköinen, mutta lähilajeista sen erottaa muun muassa ulospäin kaartuvasta etusiipien ulkoreunasta ja takasiipien alapintojen mustasta sahanteräkuviosta. == Levinneisyys ja lentoaika == Muurainhopeatäplä on pohjoinen laji, jota esiintyy Fennoskandiassa ja Baltian maissa. Idässä sen levinneisyys ulottuu Pohjois-Siperian kautta aina Japaniin asti. Lajin lentoaikaa Suomessa on loppukevät ja alkukesä toukokuun loppupuolelta kesäkuun puoleenväliin. Lapissa lentoaika alkaa vasta juhannuksena ja päättyy heinäkuun puolessavälissä. Eteläisessä Suomessa laji on taantunut. == Elinympäristö ja elintavat == Muurainhopeatäplä on soiden perhonen. Suomen eteläosissa sitä tavataan ainoastaan rämeillä, mutta Lapissa myös koivuvyöhykkeen suomaiset alueet ja kosteat tunturiniityt ovat lajin elinaluetta. Laji talvehtii täysikasvuisena toukkana. == Ravintokasvi == Toukat käyttävät ravinnokseen muurainta, isokarpaloa (Vaccinium oxycoccos), riekonmarjaa (Arctostaphylos alpinus) ja harvoin juolukkaa (Vaccinium uliginosum). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luontoportti: Muurainhopeatäplä (Boloria freija) * Suomen Perhoset: Muurainhopeatäplä *UniProt, Taxonomy: Clossiana freija Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Rahkahopeatäplä

Rahkahopeatäplä (Boloria frigga) on Suomessa hyvin harvinainen luonnontilaisilla soilla esiintyvä perhoslaji. == Koko ja ulkonäkö == Rahkahopeatäplän siipien kärkiväli on koiraalla keskimäärin noin 40 mm ja naaraalla 42 mm. Laji on tyypillisen pienen hopeatäplän näköinen, mutta lähilajeista sen erottaa muun muassa ulospäin kaartuvasta etusiipien ulkoreunasta ja takasiipien alapintojen ulkoreunojen ruskeista kaarikuvioista, jotka muistuttavat muodoltaan lähes suoria poikkiviivoja. Lisäksi esimerkiksi lajin alasiipien keskisaran tyvi on väriltään tumman punaisen ruskea. == Levinneisyys ja lentoaika == Rahkahopeatäplä on holarktinen laji. Sitä tavataan Fennoskandian lisäksi Baltian pohjoisosissa sekä idässä Aasian pohjoisosien kautta Amurille. Suomessa laji on harvinainen ja kohtalaisen yleinen ainoastaan Lapissa, Etelä- ja Keski-Suomessa laji on taantunut. Aikuisten yksilöiden parasta lentoaikaa on alkukesä. Laji lentää kesäkuun alusta kesä-heinäkuun vaihteeseen asti. Lapissa lentoaika alkaa vasta kesäkuun lopulla ja jatkuu heinäkuun puoliväliin. == Elinympäristö ja elintavat == Rahkahopeatäplä on suolaji. Suomen eteläisissä osissa lajia tavataan pääasiassa rämeillä, mutta pohjoisessa lajille kelpaavat kaikentyyppisten soiden lisäksi koivuvyöhykkeen kosteat tunturien rinteet. Keskenkasvuinen toukka talvehtii. == Ravintokasvi == Lajin toukat syövät yksinomaan muuraimia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Luontoportti: Rahkahopeatäplä (Boloria frigga) *Suomen Perhoset: Rahkahopeatäplä *ITIS: Boloria frigga *UniProt, Taxonomy: Boloria frigga Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Sabine Bergmann-Pohl

Sabine Bergmann-Pohl (s. 20. huhtikuuta 1946 Eisenach, Neuvostoliiton miehitysvyöhyke) on saksalainen lääkäri ja kristillisdemokraattinen poliitikko. Hän toimi Itä-Saksan Volkskammerin puhemiehenä ja samalla Itä- Saksan viimeisenä vt. valtionpäämiehenä huhtikuusta lokakuuhun 1990. Valtionpäämiehen tehtävät siirtyivät parlamentin puhemiehelle, sillä Itä- Saksan valtioneuvosto lakkautettiin huhtikuussa 1990. Myöhemmin Bergmann-Pohl jatkoi poliittista uraansa yhdistyneessä Saksassa ja oli liittopäivien jäsenenä vuoteen 2002. Bergmann-Pohl on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän on protestantti. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksan demokraattisen tasavallan valtionpäämiehet Luokka:Saksalaiset kristillisdemokraattiset poliitikot Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pursuhopeatäplä

Pursuhopeatäplä (Boloria euphrosyne) on soilla esiintyvä hopeatäplälaji. Lähisukulainen on niittyhopeatäplä, jota se muistuttaa suuresti. Laji on 3,5 sentin kokoinen. Se lentää kesä- ja heinäkuussa. Toukkien ravintoa ovat erilaiset orvokit sekä juolukka ja suopursu. Se talvehtii toukkana. Grand collier argenté MHNT CUT 2013 3 21 Lalbenque Dos.jpg| Pursuhopeatäplä Grand collier argenté MHNT CUT 2013 3 21 Lalbenque Ventre.jpg| △ Pursuhopeatäplä == Lähteet == * Suomen Perhoset: Pursuhopeatäplä * Iltalehden artikkeli lajista *Luontoportti: Pursuhopeatäplä (Clossiana euphrosyne) *Keskisuomalainen: Pursuhopeatäplä *Perhosopas: Pursuhopeatäplä (Boloria euphrosyne) *UniProt, Taxonomy: Boloria euphrosyne === Viitteet === Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Manfred Gerlach

Manfred Gerlach (8. toukokuuta 1928 Leipzig – 17. lokakuuta 2011 Berliini) oli poliitikko Itä-Saksassa. Hän toimi vuosina 1967–1990 Saksan liberaalidemokraattisen puolueen puhemiehenä. Hän oli Volkskammerin jäsen vuodesta 1949 ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 1989–1990. Kommunistisen järjestelmän kukistumisen jälkeen hän oli myös virkaatekevä valtioneuvoston puheenjohtaja eli Itä-Saksan valtionpäämies joulukuusta 1989 huhtikuuhun 1990. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksan demokraattisen tasavallan valtionpäämiehet Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Niittyhopeatäplä

Niittyhopeatäplä (Boloria selene) on yleinen valkoisen-, keltaisen- ja punaisenkirjava täpläperhoslaji. Se muistuttaa suuresti pursuhopeatäplää. Lajin tunnistaa erityisesti takasiipien mustista täplistä. Laji viihtyy kedoilla ja tienvarsilla. Se lentää kesä- heinäkuussa. Laji on noin 3,5 sentin kokoinen. Se käy erityisesti kurjenpolvilla. Lajin toukat syövät orvokkeja ja talvehtivat toukkana paitsi Pohjois-Suomessa osa voi talvehtia koteloina. Boloria selene MHNT CUT 2013 3 21 Sornac Dos.jpg|DNiittyhopeatäplä Boloria selene MHNT CUT 2013 3 21 Sornac Ventre.jpg| △ Niittyhopeatäplä == Lähteet == * Keskisuomalainen: Tietoa lajista ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *LuontoPortti: Niittyhopeatäplä (Boloria selene) *Suomen Perhoset: Niittyhopeatäplä *UniProt, Taxonomy: Boloria selene Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Metsäpapurikko

Metsäpapurikko (Lasiommata petropolitana) on tummanruskea metsäteiden varsilla ja rinteillä viihtyvä perhoslaji. Papurikkojen siivissä on selkeitä silmätäpliä. Laji on melko yleinen. Sen siipien väli on alle 4 senttiä. Toukat elävät eri heinäkasveilla (Poaceae), esimerkiksi ruokohelvellä (Phalaris arundinacea) ja korpikastikalla (Calamgrostis purpurea). Toukat talvehtivat koteloissa. == Katso myös == *Tummapapurikko == Lähteet == * Keskisuomalaisen artikkeli lajista * Taksonomian lähde: ZipcodeZoo * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *LuontoPortti: Metsäpapurikko (Lasiommata petropolitana) *Suomen Perhoset: Metsäpapurikko *UniProt, Taxonomy: Lasiommata petropolitana Luokka:Heinäperhoset
Suohopeatäplä

Suohopeatäplä (Boloria aquilonaris) on rämeillä, niityillä ja rannoilla tavattava oranssinmusta perhoslaji. Se on melko tavallinen laji Suomessa. Siipien kärkiväli on noin 3 senttiä. Se lentää kesäkuun lopusta heinäkuun lopulle. Toukat elävät karpaloilla, suokukilla ja orvokeilla ja talvehtivat. == Kuvaus == Boloria aquilonaris MHNT CUT 2013 3 22 Foret de Bray Dos.jpg|Suohopeatäplä Boloria aquilonaris MHNT CUT 2013 3 22 Foret de Bray Ventre.jpg|△ Suohopeatäplä == Lähteet == * *LuontoPortti: Suohopeatäplä (Boloria aquilonaris) *Suomen Perhoset: Suohopeatäplä *Perhosopas: Suohopeatäplä (Boloria aquilonaris) *Keskisuomalainen: Suohopeatäplä *UniProt, Taxonomy: Boloria aquilonaris ===Viitteet=== Luokka:Kaposiivet ja hopeatäplät
Vikingskipet

Vikingskipet (), virallisesti Hamar Olympiske Anlegg, on pikaluistelu- ja jääpallohalli Hamarissa, Norjassa. Halli rakennettiin vuonna 1993 seuraavana vuonna käytyjä Lillehammerin talviolympialaisia varten. Olympiapikaluisteluitten lisäksi hallissa käytiin muun muassa 1993 jääpallon MM-turnaus ja samana vuonna ratapyöräilyn MM-kisat sekä yleisluistelijoiden MM-kilpailut. Hallissa on järjestetty lukuisia pikaluistelun arvokilpailuja, viimeisimpänä vuoden 2013 yleisluistelijoiden MM-kilpailut ja 2014 EM- kilpailut. Hallia käytetään myös muun muassa curlingin peluuseen ja jalkapalloiluun sekä konserttien järjestämiseen. Halli on 250 metriä pitkä ja 110 metriä leveä. Korkeimmasta kohdastaan 36 metriä korkea. == Hallissa järjestetyt pikaluistelun arvokilpailut== * 1993: Miesten yleisluistelun MM- kilpailut * 1994: EM-kilpailut * 1994: Talviolympialaisten 1994 pikaluistelu * 1996: Matkakohtaiset MM-kilpailut * 1997: Sprintti-MM-kilpailut * 1999: Yleisluistelun MM-kilpailut * 2000: EM-kilpailut * 2002: Sprintti-MM-kilpailut * 2004: Yleisluistelun MM-kilpailut * 2006: EM-kilpailut * 2007: Sprintti-MM- kilpailut * 2009: Yleisluistelijoiden MM-kilpailut * 2010: EM-kilpailut * 2013: Yleisluistelijoiden MM-kilpailut * 2014: EM-kilpailut == Luistelumatkojen ennätykset - naiset ja miehet == Päivitetty 14. helmikuuta 2015 {| class="wikitable" Matka Luistelija Maa Aika Päiväys 500m Jenny Wolf 37,52 25.1.2008 1000m Anni Friesinger 1.14,81 27.1.2008 1500m Ireen Wüst 1.54,65 25.1.2008 3000m Gunda Niemann 4.00,26 17.2.2001 5000m Martina Sáblíková 6.50,07 21.11.2009 10000m Trude Nielsen 17.14,70 17.1.1998 Yhteispisteet 194,192 ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivu * Luistinratojen ennätykset ml. Hamar Luokka:Norjan pikaluisteluradat Luokka:Jääpallohallit Luokka:Norjan jääpallo Luokka:Hamar
Carpe DiEnd

__NOTOC__ Carpe DiEnd on ruotsalaisen power metal -yhtye Steel Attackin kuudes ja uusin studioalbumi. Se julkaistiin 22. helmikuuta 2008. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # Bonus: # * Angels (video) *Kaikki kappaleet on säveltänyt Steel Attack ja sanoittanut Ronny Hemlin == Kokoonpano == * Ronny Hemlin – laulu, kosketinsoittimet * John Allan – kitara * Simon Johansson – kitara * Johan Löfgren – basso * Peter Morén – rummut == Arvostelut == * Metal Crypt: Metal Crypt: Album review * Metal Temple: Metal Temple: Album review == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Steel Attackin albumit Luokka:Vuoden 2008 albumit
Sinisiipiset

SinisiipisetMikkola, Murtosaari & Nissinen (toim.): Perhosten lumo, s. 243.Marttila: Suomen päiväperhoset elinympäristöissään, s. 5. (Lycaenidae) on täpläperhosten jälkeen suurin päiväperhosheimo ja siihen kuuluu maailmanlaajuisesti noin 40 % kaikista tunnetuista päiväperhoslajeista eli lähes 6 000 lajia.http://www.springerlink.com/content/rmrv30142015l422/http://www.ias.ac.in/currsci/jul252005/245.pdf Joskus sinisiipisistä käytetään nimeä sinisiivet, jota käytetään toisinaan varsinaisista sinisiivistä, alaheimosta Polyoammatinae. Sinisiipisiin kuuluvat pienimmät päiväperhoset, mukaan luettuna pienin päiväperhoslaji vähäsinisiipi (Brephidium exilis)Mikkola Kauri, Murtosaari Jussi ja Nissinen Kari: Perhosten lumo: suomalainen perhostieto. Tammi 2005, sivut 241 sekä 289. ISBN 951-31-3317-6. ==Kuvaus== Monet lajit ovat suhteellisen pieniä tai keskikokoisia ja nimensä mukaisesti siiviltään sinisiä, mutta myös muita värejä esiintyy. Koiras- ja naarasyksilöiden väritys ja kuviointi eroavat usein selvästi toisistaan. Takasiipien takaosassa, alapinnalla on usein silmätäpliä, joiden tarkoitus on hämätä saalistajia. Joillakin lajeilla takasiipeen liittyy myös ohut kannus, jonka tarkoitus saattaa olla tuntosarven jäljittely. Lepäävä perhonen liikuttaa usein takasiipiään edestakaisin, mikä lisännee entisestään vaikutelmaa valepäästä.Malcolm Scoble: The Lepidoptera: Form, Function and Diversity. Oxford University Press 1995 ISBN 978-0198549529 s. 84 Heimoa yhdistävinä tuntomerkkeinä tuntosarven tyvi koskettaa verkkosilmää ja kotelovaiheessa tuppi, jonka sisälle siipi kehittyy on selvästi lyhentynyt. Toukat ovat litteitä, etanamaisia, ja niiden pää jää piiloon niskapoimun alle. Toukilla ei ole muille päiväperhosille tyypillistä, pahanhajuista eritettä tuottavaa rintarauhasta ja toukan peräosan vatsajalkojen sisäreunassa on katkos jalkapohjaa reunustavien tarttumakoukkujen jonossa. Koirasyksilöiden etummainen jalkapari on usein surkastunut.Malcolm Scoble: The Lepidoptera: Form, Function and Diversity. Oxford University Press 1995 ISBN 978-0198549529 s. 313 ==Elintavat== Toukkien ravinto vaihtelee kasviperäisestä muiden hyönteisten, etenkin kirvojen saalistamiseen.Malcolm Scoble: The Lepidoptera: Form, Function and Diversity. Oxford University Press 1995 ISBN 978-0198549529 s. 125 Viisi prosenttia lajeista käyttää toukkana vain eläinperäistä ravintoa. Varsin monet heimon lajit ovat myrmekofiilejä eli ne elävät vuorovaikutussuhteessa muurahaisten kanssa. Lajista riippuen tämä suhde voi perustua perhostoukan ja muurahaisten yhteistyölle, mutta toukka voi myös elää pesässä loisena tai jopa käyttää muurahaisia ravinnokseen. Kaikissa tapauksissa toukka kuitenkin saa muurahaiset sietämään sen läsnäoloa ja jopa huolehtimaan toukasta ja sitä seuraavasta kotelosta. == Lähteet == * * === Viitteet === * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Acta Print

Acta Print on kirjapainoyhtiö, joka painaa yli puolet Suomen aikakauslehdistä. Se muodostettiin WSOY:n graafisen laitoksen Porvoon lehtipainoista, jotka siirrettiin Acta Printille 1. toukokuuta 1998.http://www.sanoma.com/print.aspx?f=32&d;=5431&site;=1&print;=true&news;=1 Acta Printin omistivat puoliksi WSOY sekä Otava. Vuonna 1999 Acta Printin liiketoiminta myytiin Editalle, jolloin siitä tuli Edita Acta Oy.http://www.otava-kuvalehdet.fi/virstanpylvaat/ http://www.viestintaliitto.fi/kirjatyo/1999/5/ajankohtaista/edita.html Vuonna 2003 lakkautti Acta Print lehtipainon Porvoon Tarmolassa.http://www.uusimaa.fi/Uutiset/Arkisto/2008/09/09/Kirjapainoalan- heilahtelut-Acta-Print-Alprint Edita Actaan liitettiin Alprintin Raholan lehtipainolaitos Tampereelta, jolloin yrityksestä tuli jälleen Acta Print Oy. Raholan lehtipainolaitos tuotti Alprintille 36 prosentin omistusosuuden yhtiöön Editan osuuden ollessa 64 prosenttia.http://www.kilpailuvirasto.fi/cgi- bin/suomi.cgi?sivu=ratk/r-2003-81-0405a Entinen Otavan Kivenlahden syväpaino jäi edellisille omistajille Acta Print Kivenlahti Oy:nä.http://www.digitoday.fi/bisnes/2003/05/12/alma-media-ja-edita- yhdistavat-painoyhtioitaan/20036331/66 Kivenlahden syväpaino lakkautettiin kannattamattomana.Painojen ylikapasiteetti iskee: Acta Print lopettaa Kivenlahden syväpainon , Mediaviikko 25.5.2007, viitattu 4.12.2014. Lakkautetun entisen WSOY:n graafisen laitoksen Porvoon lehtipainon tiloihin tuli kuitenkin jälleen kirjapainotoimintaa, kun Alprintin Hyvinkään toiminnot siirrettiin Tarmolaan 2004 lopulla. Alprint meni konkurssiin talvella 2007–2008. Acta Printin aikakauslehtiliiketoiminnot, entinen Alprintin Raholan offset-lehtipaino ja Hietalahden konttoritoiminnot siirtyivät 2007 Forssan Kirjapainon tytäryhtiölle, Forssan Kustannus Oy:lle. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kirjapainot
Jyväskylän Seudun Palloseura

Jyväskylän Seudun Palloseura (JPS) (entinen Jyväskylän Palloseura) on Jyväskylässä toimiva palloiluseura. JPS:n miesten jääpallojoukkue pelaa Bandyliigassa ja jalkapallojoukkue Kakkosessa. Jyväskylän Palloseura perustettiin 10. huhtikuuta 1962. Seuran ainoana lajina oli jalkapallo vuoteen 1964, jolloin jääpallotoiminta alkoi. Seura jatkaa jääpallossa Jyväskylän Palloilijoiden (JyP) perinteitä. Jyväskylän Seudun Palloseura on voittanut jääpallon naisten Suomen mestaruuden vuosina 1985, 1989, 1990, 1991 ja 1992. Kaukalopallossa JPS on voittanut naisten suomen mestaruuden juuri samoina vuosina 1985, 1989, 1990, 1991 ja 1992.Kilpakenttien sankarit 4 Miesten jääpallojoukkue pelasi pääsarjassa ensimmäisen kerran kaudella 1981–1982. Ensimmäisten miesten Suomen-mestaruutensa JPS voitti keväällä 2019. Aiemmilta kausilta sillä oli yksi hopea ja yksi pronssi. Ensimmäisen tittelin miesten jääpallossa JPS voitti marraskuussa 2013 voittamalla Jääpallon Suomen Cup -turnauksen Varkaudessa. Kaudella 2016–2017 se voitti myös Suomen Cupin kaatamalla Veiterän finaalissa maalein 4–3. JPS:n jääpallojoukkueen ja jalkapallojoukkueen kotikenttänä toimii Nisulan monttu eli Viitaniemen liikuntapuisto. == Katso myös == * Jyväskylän Seudun Palloseura (jääpallo) * Jyväskylän Seudun Palloseura (jalkapallo) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *JPS:n virallinen sivusto Luokka:Jyväskyläläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1962 perustetut urheiluseurat Luokka:Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenseurat