EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Työväenpuolue

Työväenpuolue on työväenliikkeen piirissä alkunsa saaneista poliittisista liikkeistä kehittynyt puolue. Nimityksen sijasta käytetään yleensä nimityksiä sosiaalidemokraattinen puolue (sosiaalidemokratia) ja kommunistinen puolue (kommunistinen liike). Työväenpuolue voi myös tarkoittaa työväen etuja ajavaa puoluetta. Nimeä "Työväenpuolue" käyttävät muun muassa seuraavat puolueet: *Työväenpuolue (Australia) *Työväenpuolue (Alankomaat) *Työväenpuolue (Brasilia) *Työväenpuolue (Espanja) *Työväenpuolue (Gibraltar) *Työväenpuolue (Irlanti) *Työväenpuolue (Israel) *Työväenpuolue (Liettua) *Työväenpuolue (Liettua) *MPLA *Työväenpuolue (Malta) *Työväenpuolue (Norja) *Työväenpuolue (Puola) *Työväenpuolue (Ruotsi) *Työväenpuolue (Salomonsaaret) *Työväenpuolue (Venäjä) *Työväenpuolue (Yhdistynyt kuningaskunta) *Työväenpuolue (Yhdysvallat) ==Suomi== Perussuomalaiset on ollut Suomen suurin työväenpuolue kesästä 2019 asti. Se on työväestön eniten kannattama puolue. 2010-luvulla ajoittain myös Sdp on ollut kärjessä. Perussuomalaiset oli suurin työväenpuolue myös 2015 ja 2013. Vuonna 2016 Suomen Keskusta oli suurin työväenpuolue Ylen kyselyssä. == Katso myös == * Vasemmisto == Lähteet == Luokka:Puolueet Luokka:Työväenliike
Talousmaantiede

Talousmaantiede on kulttuurimaantieteen haara, joka tarkastelee taloudellisten toimintojen sijaintia, alueelli​sta organisoitumista ja toimintojen välisiä suhteita. Kiinnostuksen kohteena on talouden toimijoiden ja alueellisen toimintaympäristön vuorovaikutus. Tarkastelun taso voi vaihdella paikallisesta globaaliin, ja keskeiset käsitteet tutkimusaiheesta riippumatta ovat alue, paikka ja sijainti.Turun kauppakorkeakoulu. Talousmaantiede Talousmaantiede tarkastelee ihmisten kulutustottumuksia ja niiden muuttumista, kansainvälistä kauppaa, liikepaikojen suunnittelussa käytettyä strategiaa, matkailuelinkeinoja ja talousmaantieteeseen liittyviä taloudellisen kestävyyden arvoja. Suomessa talousmaantiedettä voi opiskella Turun yliopiston kauppakorkeakoulussa. == Uusi talousmaantiede == Uusi talousmaantiede sai alkunsa 1991 kun Paul Krugman, kansainvälisen kaupan teoreetikko, kehotti taloustieteilijöitä kiinnittää enemmän huomiota talousmaantieteeseen kirjassaan Geography and Trade. Krugman esitti keskittymisen johtavan taloudellisiin etuihin, jotka olivat aiemmin jääneet vähälle huomiolle. Krugmanin julkaisut uudistivat taloustieteilijöiden mielenkiinnon aluetieteeseen. "Uuden talousmaantieteen" ominaispiirteinä on kvantitatiivisten menetelmien yhdistäminen muihin menetelmiin tutkimuksessa. Krugman lanseerasi kotimarkkinavaikutuksen (engl. home market effect) käsitteen, jonka mukaan taloudellisen toiminnan keskittyminen on seurausta tuotannon mittakaavaeduista: alueet joilla on eniten tuotantoa tuottavat suurimmat voitot ja siten houkuttelevat entistä enemmän tuotantoa. Krugmannin mukaan sen sijaan että tuotannolla olisi taipumusta jakautua tasaisesti ympäri maailman, se keskittyy rajalliseen joukkoon maita, alueita ja kaupunkeja, joissa väestön keskittymisen rinnalla tapahtuu tulojen nousua. Kristian Behrens, Frédéric Robert-Nicoud (2009), "Krugman's Papers in Regional Science: The 100 dollar bill on the sidewalk is gone and the 2008 Nobel Prize well- deserved", Papers in Regional Science, 88(2), pp467-489Forbes, 13.10.2008, "Paul Krugman, Nobel" Kaupunkialueen kasvaessa myös eri hyödykkeiden kysyntä kasvaa, mikä houkuttelee alueelle uusia yrityksiä. Tätä ilmiötä kutsutaan takaisinkytkennäksi (eng. backward linkage). Paikallisesti tuotetut hyödykkeet syrjäyttävät tuontihyödykkeitä, mikä sekä alentaa yksikkökustannuksia että kasvattaa reaalituloja ja siten kysyntää entisestään. Alueen houkuttelevuus sekä yrityksille (alemmat kustannukset) että asukkaille (suuremmat reaalitulot) kasvaa. Hyödykekirjon ja reaalitulojen kasvun aiheuttamaa houkuttelevuutta asukkaille kutsutaan eteenpäinkytkennäksi (engl. forward linkage).Loikkanen, H.: Kaupunkitaloustiede-kurssin luentomateriaali. Helsingin yliopisto, 2011. ==Katso myös== *Aluetiede == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Tyttö

pienoiskuva|Ruotsalainen tyttö Tyttö on nuori nainen, usein lapsi tai teini. Termiä tyttö voidaan myös käyttää kuvatessa nuorta naista ja varsinkin puhekielessä on joskus synonyymi tyttärelle. ==Katso myös== *Poikatyttö ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lapsuus Luokka:Naisten nimitykset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
TJ

Tj tarkoittaa seuraavia asioita: * * * * toimitusjohtaja, tj. tai toim.joht., yrityksen toimeenpaneva johtaja * toiminnanjohtaja, tj. tai toim.joht., järjestön tai yhdistyksen toimintaa johtava henkilö * työnjohtaja, tj., työntekoa valvova ja ohjaava toimihenkilö * tykistön tulenjohto, tykistön ohjaamisesta vastaava henkilöstö * tänään jäljellä, TJ, Suomessa asevelvollisuudessa jäljellä olevat aamut eli toisin sanoen palveluspäivät varusmiehenä * TJ Group, nykyinen Westend ICT.
Tiina (kirjasarja)

Tiina-kirjasarja on Anni Polvan kirjoittama tytöille suunnattu kirjasarja. Siitä on ilmestynyt 29 osaa. Tiina-sarja on kirjoitettu vuosina 1956–1986. Kirjasarjan kirjoja on myyty yli miljoona kappaletta. Tiina-kirjat käsittelevät tamperelaisen Tiina Lehtolan elämää. Tapahtumat sijoittuvat Tammelan kaupunginosaan, ja kirjojen näyttämönä toimii usein Tiinan pihapiiri, jossa naapuruston lapset leikkivät ja kasvavat yhdessä. Tiina kuvataan oikeudenmukaisena, rehellisenä, hyväsydämisenä ja kapinallisenakin poikatyttönä. Kirjat perustuvat Anni Polvan omiin lapsuudenmuistoihin. Tiinan paras ystävä on naapurin Juha, joka on komea ja Tiinan mielestä reilu kaveri. Hänen kanssaan Tiina kokee seikkailuja, viettää kesäisin aikaa mummolassa ja järjestää urheilukilpailuja naapuruston poikien kanssa. Kirjan muita henkilöhahmoja ovat esimerkiksi turhamainen Leila, talonmiehenä toimivan äitinsä kurin alla elävä Kalle ja tunnollinen, arka Elvi. Kirjoissa esiintyy myös Tiinan vanhempi veli Veli, jonka kanssa Tiina on jatkuvasti tukkanuottasilla, joskin heidän välillään kuvataan myös sisarellisia ja lämpimiä tunteita. Lisäksi Tiinan perheeseen kuuluvat isä ja äiti. Tiinan perheessä työt jaetaan perinteisten sukupuoliroolien mukaisesti: isä käy töissä konttorissa ja antaa työstä ansaitut rahat äidin käyttöön, joka hoitaa kotia. Perheen äidillä on kuitenkin sanottavanaan viimeinen sana. Perheen malli heijastelee kirjojen kirjoittamisajankohdan perinteisiä arvoja. Tiinan toiminta ja hänen ainainen pulaanjoutumisensa asettavat haasteita ajan tyttöihanteelle. Kirjojen tapahtumat saavat ajan mukaisen kulttuurisen merkityksen, mutta ne kuvaavat myös ajattomia ilmiöitä, kuten ystävyyttä, vanhemmuutta ja moraalista päätöksentekoa. == Tiina-kirjat == * Tiina (1956) * Tiina aloittaa oppikoulun (1957) * Tiina kesälaitumilla (1958) * Tiina toimii (1959) * Tiina ei pelkää (1960) * Tiinalla on hyvä sydän (1961) * Tiina epäilee Juhaa (1962) * Tiina seikkailee (1963) * Tiina on aina Tiina (1964) * Tiinan uusi ystävä (1965) * Tiina saa ehdot (1966) * Tiinastako näyttelijä (1967) * Tiinaa harmittaa (1968) * Tiinalla on hauskaa (1969) * Tiinaa ei ymmärretä (1970) * Tiinan ampiaiskesä (1971) * Tiinaa tarvitaan (1972) * Tiina joutuu sairaalaan (1973) * Tiinakin ratsastaa (1974) * Tiina ottaa vastuun (1976) * Tiinalle otetaan pikkusisko (1978) * Tiina ei löydä Tinttamaria (1979) * Tiina saa suukon (1980) * Tiina eksyy (1981) * Tiina etsii juuriaan (1982) * Älä itke, Tiina (1983) * Tiina ja vieras poika (1984) * Tiina vauhdissa (1985) * Taitaa olla rakkautta, Tiina (1986) * Tiina ja Juha (2000) – sisältää teokset Tiina, Tiina epäilee Juhaa ja Taitaa olla rakkautta, Tiina ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Tiina-sarja Ylen Elävässä arkistossa * Tiina-raitti kirjailija Anni Polvan lapsuudenmaisemissa * Tiina-kirjasarjaan pohjautuva televisiosarja Yle Areenassa Luokka:Suomalaiset kirjasarjat Luokka:Suomalaiset lastenkirjat
Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistys

Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistys oli Tampereella ja lähialueilla toiminut yhdistys, jonka päätavoitteet olivat tieteellisen maailmankuvan levittäminen ja vakaumusten tasa-arvon ajaminen. Yhdistys lakkautettiin vuonna 1939 ja sen toimintaa jatkaa nykyään Tampereen vapaa-ajattelijat ry. Yhdistys kuului jäsenenä nykyiseen Vapaa-ajattelijoiden liittoon (silloinen Suomen Siviilirekisteriyhdistysten keskusliitto). == Historia == Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistyksen edeltäjänä voidaan pitää Tampereen kirkostaeronneiden yhdistystä, joka perustettiin vuonna 1930, mutta se ei liene pitänyt montakaan kokousta ja joutui myöhemmin lakkautetuksi. Sen puheenjohtajana oli Arvi Stenman ja sihteerinä Aino Koponen, jäsenmäärän ollessa tiettävästi 52. Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistys perustettiin syksyllä 1936. Siihen liittyi heti yli sata jäsentä, ja sen jäsenmäärä kasvoi muutamassa vuodessa lähes viiteensataan. Yhdistys julkaisi syksystä 1937 alkaen lehteä nimeltä Ajatuksen Vapaus. Lehti levisi muille samaan aikaan syntyneille siviilirekisteriyhdistyksille, ja pian lehden ympärille syntyikin valtakunnallinen liitto. Virallisesti lehti siirtyi liiton julkaisemaksi vuoden 1939 alusta, vaikka käytännössä jo aiemmin osa työstä oli hoidettu muualla kuin Tampereella. Kun myös perustetun liiton, Suomen Siviilirekisteriyhdistysten Keskusliiton, kotipaikka oli Tampere, voidaan sanoa että nykyinen Vapaa-ajattelijain liitto syntyi Tampereella. Talvisodan lähestyessä asenteet kiristyivät ja hallitusta vaadittiin lakkauttamaan epäilyttäviksi katsottuja järjestöjä. Silloinen sisäministeri Urho Kekkonen suostui lopulta ja lähetti lakkauttamisvaatimuksen, jonka nojalla nostettiin syyte ja lopulta yhdistys lakkautettiin. Viralliseksi syyksi tuli jumalanpilkka ja hyvien tapojen vastainen käytös. Keskusliittoa ei koskaan lakkautettu, mutta Tampereen yhdistyksen lakkauttaminen lähestulkoon lopetti toiminnan jo hieman ennen talvisotaa. Liiton kotipaikka siirrettiin Turkuun, ja tiettävästi varsinaista toimintaa liiton tasolla oli seuraavan kerran vasta keväällä 1942. Kunnolla toiminta ymmärrettävästi jatkui vasta jatkosodan jälkeen 1945. Luokka:Tamperelaiset järjestöt Luokka:Suomalaiset uskonnottomien järjestöt
Topaz

Topaz on Alfred Hitchcockin ohjaama yhdysvaltalainen vakoiluelokuva vuodelta 1969. Elokuva perustuu Leon Urisin menestysromaaniin, jonka Hitchcock valitsi paremman puutteessa, jotta voisi aloittaa jälleen elokuvan tekemisen.Harris & Lasky 1976, 235. Käsikirjoituksen elokuvaan teki Samuel A. Taylor, joka oli aiemmin käsikirjoittanut Hitchcockin Vertigon.Taylor 1980, 332 Topaz on kylmän sodan aikaan sijoittuva vakoiludraama, jossa matkataan Ranskasta Yhdysvaltoihin ja Kuubaan. Ohjaaja Alfred Hitchcock käytti elokuvassa autenttista kuvamateriaalia Havannan puoluejuhlallisuuksista. Elokuvassa vilahtavat lyhyesti Che Guevara ja Fidel Castro. ==Rooleissa== == Vastaanotto == Topaz sai ensi-iltanaan murskaavan vastaanoton. Kriitikot teilasivat sen täysin, eikä sillä ollut yleisömenestystäkään. Aikalaisarvioiden mukaan elokuvassa on muutamia hyviä kohtauksia, mutta kokonaisuutena se on valju ja helposti unohtuva. Huhujen mukaan Hitchcock olisi kuvannut peräti viisi erilaista loppua, mutta vain kolme on säilynyt.Harris & Lasky 1976, 236. Elokuva valittiin vuonna 1996 Yhdys­valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti­sesti, historialli­sesti tai kulttuuri­sesti merkittäviä amerikkalais­elokuvia.Complete National Film Registry Listing, National Film Preservation Board, Library of Congress. Viitattu 13.7.2016. The New York Timesin kriitikot valitsivat Topazin vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Alfred Hitchcockin ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1969 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Poliittiset trillerit Luokka:Vakoiluelokuvat
Téa Leoni

Téa Leoni (oik. Elizabeth Téa Pantaleoni, s. 25. helmikuuta 1966 New York, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on esiintynyt useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. == Ura == Leoni sai vuonna 1995 pääroolin tilannekomediasarjassa Paparazzi vasten tahtoaan. Sarja jatkui vuoteen 1998 asti. Hän on näytellyt elokuvissa Pahat pojat (1995), Deep Impact (1998), Family Man – perhe on paras (2000), Jurassic Park III (2001) ja Taalat taskuun, Dick & Jane (2005). Lisäksi Leoni näyttelee pääosaa televisiosarjassa Rouva Ministeri. == Yksityiselämä == Leoni solmi ensimmäisen avioliittonsa Neil Tardion kanssa vuonna 1991. Liitto päättyi eroon neljän aviovuoden jälkeen vuonna 1995. Leoni meni naimisiin näyttelijä David Duchovnyn kanssa vuonna 1997. Heillä on kaksi lasta, tytär ja poika. Vuonna 2008 parin ilmoitettiin eronneen, ja olleen asumuserossa jo kuukausia ennen eroilmoitusta. He halusivat pitää eronsa yksityisasianaan lastensa vuoksi. Erosta huolimatta pari näyttäytyi yhdessä. Pari palasi nopeasti yhteen vuoden 2008 eroilmoituksen jälkeen, mutta vuonna 2011 heidän ilmoitettiin jälleen olevan asumuserossa. He hakivat avioeroa vuonna 2014, ja se astui voimaan saman vuoden kesäkuussa. == Filmografia == Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Nimi Rooli 1991 Apua, olen muuttunut naiseksi Connie 1992 Omaa luokkaansa Racine 1994 Wyatt Earp Sally 1995 Pahat pojat Julie Mott 1996 Sikasiistit sukujuuret Tina 1998 There’s No Fish Food in Heaven Landeene 1998 Deep Impact Jenny Lerner 2000 Family Man – perhe on paras Kate Reynolds 2001 Jurassic Park III Amanda Kirby 2002 Eye Witness Jilli Hopper 2002 Hollywood Ending – elokuvan päätepysäkki Ellie 2004 Spanglish – käännöskukkasia Deborah Clasky 2004 House of D Katherine Warshaw 2005 Taalat taskuun, Dick & Jane Jane Harper 2007 You Kill Me Laurel Pearson 2008 Ghost Town Gwen 2009 Manure Rosemary Rose 2011 Tower Heist Claire Denham Televisioelokuvat Televisioelokuvat Televisioelokuvat Vuosi Nimi Rooli 1994 Valekreivitär Gina Leonarda Nardino Televisio Televisio Televisio Televisio Vuosi Sarja Rooli Jaksot 1989 Santa Barbara Lisa DiNapoli 6 1992–1993 Flying Blind Alicia 22 1995 Frasier Sheila ”The Show Where Sam Shows Up” 1995–1998 Paparazzi vasten tahtoaan Nora Wilde 55 2000 Salaiset kansiot oma itsensä ”Hollywood A.D.” 2011 Spring/Fall Margo Unsold TV pilot 2014– Rouva Ministeri Elizabeth McCord 44 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Amerikanitalialaiset Luokka:Amerikanpuolalaiset Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
The Sugarcubes

The Sugarcubes oli islantilainen vaihtoehtorockyhtye, jonka pääasiallinen laulaja oli Björk ennen soolouralle ryhtymistään. Muita yhtyeen jäseniä olivat Sigtryggur Baldursson (rummut), Einar Örn Benediktsson (laulu, trumpetti), Einar Melax (koskettimet), Þór Eldon (kitara), Bragi Ólafsson (basso) ja Margrét Örnólfsdóttir (koskettimet). == Diskografia == * Life's Too Good (1988) * Here Today, Tomorrow, Next Week! (1989) * Stick Around for Joy (1992) * It's-It (1992) * The Great Crossover Potential (1998) Luokka:Islantilaiset rockyhtyeet
Taajuus

Taajuus (vanhalta nimeltä jaksoluku ) kuvaa jonkin ilmiön tapahtumien määrää aikayksikköä kohti. Taajuus merkitään tunnuksella f. Taajuuden SI-yksikkö on hertsi (tunnus Hz), joka on sekunti–1, eli 1 Hz = 1 / s. Yksikön nimi tulee saksalaisen fyysikon Heinrich Rudolf Hertzin nimestä. Yksi hertsi kertoo yhden tapahtuman kestoksi yhden sekunnin. Kymmenellä hertsillä tapahtuma toistuu säännöllisesti kymmenen kertaa sekunnissa; jokaisen yksittäisen jakson pituus on . == Ilmiön taajuus == Jonkin ilmiön taajuus voidaan selvittää mittaamalla yhden jakson pituus sekunteina ja ottamalla siitä käänteisluku. Jos ajanjaksona tapahtuu n tapahtumaa, mutta tapahtumien jaksonaika vaihtelee, niin kyseessä ei ole taajuus ensinkään. == Sähkösignaalin taajuus == Ennen puolijohde-elektroniikan kehittymistä sähkösignaalin taajuus mitattiin resonaattoreilla. Matalilla taajuuksilla käytettiin mekaanisia värähtelijöitä, jotka herätettiin mitattavan virran syöttämällä sähkömagneetilla. Korkeammilla taajuuksilla käytettiin LC-resonanssipiirejä, joiden imemä virta mitattiin. Hyvin korkeilla taajuuksilla (yli GHz) käytettiin onteloresonaattoreita. Resonanssissa virta saavutti maksimiarvon. Nykyään matalia taajuuksia mitataan määrittämällä jännitteen kahden nollakohdan välinen aikaero ja korkeita taajuuksia laskemalla aikaväliin osuneiden jännitteen merkinvaihtojen lukumäärä. Elektroniset taajuusmittarit voidaan helposti tehdä hyvin tarkoiksi. Ne ovatkin tarkimpia yleisesti käytettyjä mittareita. Monia eri taajuuksia sisältävän signaalin eri komponentit voidaan erottaa toisistaan spektrianalysaattorilla. === Kulmataajuus === Sähkötekniikan sinimuotoisten signaalien yhteydessä puhutaan usein kulmataajuudesta. Taajuuden f ja kulmataajuuden ω välillä on seuraava riippuvuus: :ω = 2π*f. Täsmällisemmin ilmaistuna sinimuotoisen aaltoliikkeen kulmataajuudelle ω on määritelmä: :ω = dΦ / dt missä Φ on kiertokulma. https://www.princeton.edu/hubbert/about- ken.html Kulmataajuuden merkitys näkyy siinä, että taajuudeltaan f olevan virran suuruus I noudattaa kaavaa :I=Ip sinωt, jossa Ip on virran huippuarvo ja t on aika. == Katso myös == * Sävel * Aallonpituus * Aalto * Aaltoloukku * Fourier-muunnos * Siniaalto * Sähkömagneettinen spektri == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aaltoliike Luokka:Suureet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Telnet

Telnet on yhteysprotokolla pääteyhteyksiin Internetin ylitse. Telnet on myös telnet-protokollaa käyttävä hyvin yleinen ohjelma. Usein pääteyhteys muodostetaan asiakkaan tietokoneesta palvelimen komentorivipalveluihin, jolloin päästään käyttämään palvelimen ohjelmia ja palveluita, esimerkiksi lukemaan sähköpostia. Telnet-ohjelma löytyy käytännössä kaikilta käyttöjärjestelmiltä vakiona lukuisien Internetistä löytyvien hyvien pääte- emulaattorien lisäksi. Koska telnet-protokollan asiakaspuoli ei oletusarvoisesti liikennöi palvelinpuolelle mitään protokollakohtaista, voi telnet-ohjelmia käyttää myös yksinkertaisten puhtaiden TCP-yhteyksien ottamiseen tiettyihin palveluihin vaikkapa niiden testaamista varten. Telnet ei salaa liikennettä (mukaan luettuna salasanoja) millään tavalla, ja muutenkin protokollan tietoturvan taso on heikko. Muun muassa tämän vuoksi telnetin käyttö pääteyhteyksiin on 1990-luvun lopulta alkaen vähentynyt jyrkästi. SSH-protokolla on monissa käyttötarkoituksissa käytännössä korvannut telnetin. == Katso myös == * netcat - Telnet-ohjelmaa monipuolisempi testaustyökalu * portti - mm. esimerkki Telnet-ohjelman käytöstä == Standardointi == * * - Telnet Protocol Specification * Luokka:OSI- sovelluskerros Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Internet- standardit Luokka:Etähallintaohjelmistot
Virginiantupakka

Virginiantupakka eli tupakka (Nicotiana tabacum) on Keski-Amerikasta ja pohjoisesta Etelä-Amerikasta kotoisin oleva koisokasvi, jonka kuivattuja lehtiä on eri tavoin valmistaen käytetty vuosituhansien ajan nautintoaineena ja rituaalien elementtinä. Intiaanit viljelivät alun perin ns. palturitupakkaa (Nicotiana rustica) eli kessua (mahorkkaa) Pohjois-Amerikassa ja virginiantupakkaa Keski- ja Etelä-Amerikassa. Virginiaan laji tuli Länsi- Intiasta eurooppalaisten mukana. Kasvi sisältää myrkyllisiä alkaloideja kuten nikotiinia ja sen rakenteellista isomeeria anabasiinia.http://www.inchem.org/documents/pims/plant/nicotab.htm International Programme on Chemical Safety (IPCS), Inchem: Nicotiana tabacum == Kasvatus == Virginiantupakka kasvaa 125 cm korkeaksi. Sillä on punaiset, torvimaiset kukat.Exotic garden Kasvina tupakka pystyy tulemaan toimeen hyvinkin vaihtelevissa ilmasto-olosuhteissa ja suurehko osa sen viljelystä tapahtuukin Yhdysvaltain pohjoisvaltioissa kuten Virginiassa, vaikka aromikkaimpia lajikkeita kasvaakin lämpimimmillä leveysasteilla. Luonnonvaraisena virginiantupakka kasvaa Meksikossa, Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Intiassa. Nicotianaksi tupakkaa on alettu kutsua ranskalaisen diplomaatin Jean Nicot'n mukaan. Hän toi tupakan Ranskaan vuonna 1560. Jean Nicot, after whom nicotine is named Languedoc Nautintoainekäytön lisäksi tupakkaa kasvatetaan koristekasvina, ja Suomen perinnekasviyhdistys pyrkii pitämään tupakan kasvatuksen osaamista elossa. == Käyttö == Tupakkaa viljellään nikotiinipitoisten lehtiensä takia pääasiassa tupakkateollisuuden tarpeisiin, joka tuottaa tupakkatuotteita. Alun perin tupakan käyttö on ollut lääkinnällistä, mutta nykyään kaupoissa myytävä tupakka on täynnä erilaisia synteettisiä aineita lisäämään sen tehoa päihteenä. Tupakalla on hoidettu monia vaivoja kuten ihottumaa, munuaissairauksia, kivunhoidossa ja jopa matoihin. Savukkeiden jälkeen suosituimpia tapoja nauttia tupakasta ovat piippu, sikari, bidi ja suunuuska. Harvinaisempia muotoja ovat nenänuuska ja varsinainen purutupakka. ==Katso myös== *Tupakan synty (suomalainen kertomus) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Virginiantupakka (Nicotiana tabacum) *United States Department of Agriculture (USDA): Nicotiana tabacum *Flora of China: Nicotiana tabacum *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Nicotiana tabacum Luokka:Tupakat Luokka:Viljelyskasvit Luokka:Tupakointi
ThinkPad

ThinkPad on alun perin IBM:n valmistama ja markkinoima kannettavien tietokoneiden sarja. Vuonna 2005 IBM myi henkilökohtaisten tietokoneiden valmistuksensa kiinalaiselle Lenovolle. ThinkPadeissä on perinteisesti ollut TrackPoint-tappihiiri. Useimmat mallit ovat mustan värisiä, mutta joitakin malleja on saatavilla muun muassa punaisen ja sinisen värisenä. ThinkPadin nimi tuli nahkaisista taskumuistikirjoista, joita jaetaan kaikille IBM:n työntekijöille. Niiden kannessa oli yhtiön motto, eli "Think" (ajattele). IBM:n nimitiimi alusta lähtien vastusti nimeä, sillä siihen asti kaikki IBM- tietokoneet oli tunnettu mallinumeroilla nimien sijaan, mutta vaihtoi mielipidettä kun huomattiin miten tunnetuksi ThinkPad tuli mediassa. Suunnittelutyön ensimmäisille ThinkPadeille teki IBM:n japanilainen Yamato- suunnittelukeskus. ThinkPadien puhtaat mustat linjat on ilmeisesti otettu perinteisestä japanilaisesta bentō-lounaslaatikosta. == Kuvia == Thinkpad logo comparison.jpg|Vuodesta 2007 käytössä ollut Lenovo ThinkPadin logo ja alkuperäinen IBM ThinkPadin logo ThinkPad X1 Carbon Japanese Keyboard.jpg|Näppäimistö, kosketuslevy ja punainen TrackPoint-tappihiiri TORU docking system.jpg|ThinkPadeja kansainvälisellä avaruusasemalla 2004 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lenovo – ThinkPad * ThinkPad Wiki Luokka:Kannettavat tietokoneet Luokka:IBM:n tietokoneet Luokka:Tietotekniikan tuotemerkit
Annuiteettilaina

Annuiteettilainalla tarkoitetaan lainaa, jossa jokainen takaisinmaksuerä on alkutilanteessa yhtä suuri. Maksuerään sisältyy sekä lyhennys että korko. Annuiteettilaina eroaa tasaerälainasta eli kiinteästä tasaerälainasta siten, että koron muuttuessa myös maksuerä muuttuu, mutta laina-aika pysyy samana. Tasaerälainassa laina-aika lyhenee koron laskiessa ja pitenee koron noustessa, mutta maksuerä pysyy koko ajan samana. Mikäli lainan korko on sovittu kiinteäksi, maksuerä on samankokoinen riippumatta siitä, onko kyseessä annuiteetti- vai tasaerälaina. Laina-ajan alussa suuri osa maksuerästä kuluu korkoihin, kun taas lainan pääoma lyhenee hitaasti. Ajan kuluessa koron osuus maksuerästä pienenee ja vastaavasti lyhennyksen osuus kasvaa. Annuiteettilaina on yleisesti käytetty lainan lyhennystapa: esimerkiksi Nordeasta otetuista lainoista jopa yli 80 prosenttia on annuiteettilainoja. Nordnetin osakestrategi Jukka Oksaharju suosittelee valitsemaan lyhennystavaksi joko annuiteetin tai kiinteän tasaerän. Annuiteettilaina on hyvä vaihtoehto silloin, kun lainan ottaja haluaa tietää tarkan laina-ajan etukäteen ja hänen maksukykynsä kestää mahdollisen koron nousun. Eri lyhennystapojen eroja pohtiessa syntyy helposti sekaannuksia, koska lyhennystapojen nimitykset ja kuvaukset muistuttavat toisiaan. Lisäksi eri pankkien käyttämät termit ovat ristiriitaisia. Esimerkiksi annuiteettilainoja kutsutaan myös tasaerälainoiksi, vaikka joissakin pankeissa kiinteää tasaerääkin nimitetään lyhyesti vain tasaeräksi. == Kaavoja ja esimerkkejä == Maksuerä A voidaan laskea kaavalla A = \frac{\left(1 + \frac{p}{100}\right)^n \cdot \frac{p}{100}} {\left(1 + \frac{p}{100}\right)^n - 1}\cdot N missä N on lainasumma, p korkokanta prosentteina ja n maksuerien määrä. === Esimerkki === Pankin asiakas ottaa 20 000 euron kulutusluoton. Maksuaika on kuusi vuotta ja vuosikorko kiinteä 4,9 prosenttia. Laina maksetaan takaisin kuukausittaisin tasaerin. Tällöin N = 20\,000\text{ €}, p = \frac{4{,}9~\%}{12} ja n = 6\cdot12 = 72. A = \frac{\left(1 + \frac{4{,}9~\%}{12}/100\right)^{72} \cdot \frac{4{,}9~\%}{12}/100} {\left(1 + \frac{4{,}9~\%}{12}/100\right)^{72} - 1} \cdot 20\,000\text{ €} = 321{,}17\text{ €} Takaisinmaksettava summa on näin ollen 72\cdot321{,}17\text{ €} = 23\,124{,}24\text{ €} ja kokonaiskorko 23\,124{,}24\text{ €} - 20\,000\text{ €} = 3\,124{,}24\text{ €}. Korko R voidaan laskea kaavalla R = \frac{k \cdot p \cdot t}{100} missä k on jäljellä oleva pääoma, p vuotuinen korkokanta prosentteina ja t aika vuosina. Näin ollen ensimmäisestä maksuerästä korkoa on \frac{20\,000\text{ €} \cdot 4{,}9~\% \cdot \frac{1}{12}}{100} = 81{,}67\text{ €} ja lyhennystä 321{,}17\text{ €} - 81{,}67\text{ €} = 239{,}50\text{ €}. == Katso myös == * Tasaerälaina * Tasalyhennyslaina * Korkolaskenta == Lähteet == Luokka: Pankkitoimi
Tasalyhennyslaina

Tasalyhennyslainassa maksuerä koostuu kiinteästä lyhennysosasta sekä kertyneestä korosta. Tämä tarkoittaa sitä, että lainan alussa kuukausittaiset maksuerät (lyhennysosa + korko-osa) ovat suuria. Jos korkotaso pysyy samana, jokainen maksuerä on edellistä pienempi, koska koron osuus pienenee. ==Lähteet== * == Katso myös == * Tasaerälaina Luokka:Pankkitoimi
Tippukivi

thumb|Stalaktiitteja israelilaisessa Soreqin luolassa. Tippukivi on puikkomainen muodostuma kalkkikiviainesta. Erityisen tippukiviluolan kattoon syntyneistä puikkomaisista muodostumista käytetään nimitystä stalaktiitti, kun taas niiden alapuolelle luolan pohjalle muodostuvista muodostumista käytetään nimitystä stalagmiitti. Stalagmiitti voi lopulta kasvaa kiinni stalaktiittiin, joten niistä voi muodostua yhtenäinen kivipylväs. Tippukivien muodostuminen voi kestää tuhansia vuosia ja ne voivat kasvaa jopa 20-metrisiksi. Tippukiviluolia esiintyy erityisesti seuduilla, missä kallioperä on kalkkikiveä. Kalkkikivi koostuu enimmäkseen kalsiitista. Tippukivet muodostuvat, kun luolan katosta tippuu kalsiittipitoista vettä. Kiviaines voi saostua kattoon puikkomaiseksi muodostumaksi, joka muistuttaa muodoltaan monille tutumpaa jääpuikkoa. Tippukivien muodostumisprosessi käynnistyy, kun sadevesi reagoi maaperän hiilidioksidin kanssa, jolloin muodostuu hiilihappoa. Pieneliöiden aineenvaihdunnan seurauksena maaperässä on noin 30 kertaa enemmän hiilidioksidia kuin ilmassa. Hiilihappo liuottaa kalkkikiveä, ja kalkkikivestä vapautuvat kalkki- ja bikarbonaatti-ionit kulkeutuvat syvemmälle maahan. Osa niistä päätyy luolien kattoon. Veden haihtuessa ionit reagoivat luolassa olevan ilman kanssa. Tällöin ne alkavat saostua ja kalsiumkarbonaatti jähmettyy uudestaan kalkkikiveksi, josta muodostuu aluksi pillimäinen tappi, minkä jälkeen se alkaa kasvattaa kokoaan puikoksi. Kun alun pillimäisen muodostuman suuaukko tukkeutuu, vesi alkaa kulkea muodostuman ulkoreunoilla ja stalaktiitin muoto muuttuu porkkanamaiseksi. == Lähteet == * Tieteen Kuvalehti 14/2006 Luokka:Luolageologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ujous

Ujous on arkuutta uusien ihmisten edessä tai yllättävissä sosiaalisissa tilanteissa. Tällöin ujo ihminen kiusaantuu ja tuntee itsensä epämukavaksi, ja hänen on vaikea olla vuorovaikutuksessa ja ilmaista itseään. Tuntemukseen voi liittyä nolostumista ja häpeää. Usein ujous liittyy vain kohtaamisen alkuvaiheeseen ja hälvenee kun henkilö tutustuu toisiin. Ujous voi olla synnynnäinen temperamenttipiirre eli luonteenpiirre, jolla on biologinen pohja. Lapsilla on ujo ja varautunut ikäkausi ennen kuin he ovat saaneet itsevarmuutta toimia ryhmässä ja vuorovaikutuksessa. Ujous kehittyy eri tavoin eri ympäristöissä. Oman ujoutensa ilmenemiseen voi vaikuttaa omalla käyttäytymisellään, kuten näyttämällä itsevarmalta ja puheliaalta. Ujous voi johtaa siihen elämää rajoittavaan haitalliseen kierteeseen, että ihminen alkaa vältellä kaikkia uusia ja ahdistusta aiheuttavia tilanteita. Ujouteen liittyy usein herkkyyttä, myötätuntoa ja kykyä kuunnella ja ymmärtää muita. Ujous ei välttämättä kerro rohkeuden puutteesta, huonosta itsetunnosta tai haluttomuudesta olla muiden ihmisten kanssa. Ujo ihminen voi vaikuttaa ylimieliseltä tai vihamieliseltä silloinkin kun ei sitä ole. Ujo ihminen saattaa yrittää kätkeä ujoutensa sarkasmiin ja kriittisyyteen, jolloin hänestä syntyy kuva kylmänä ja tunteettomana. On usein mahdotonta piilottaa ujous muilta ihmisiltä. Ujouden merkkejä voivat olla esimerkiksi puhevaikeudet, änkytys, mumina, epäröinti, punastelu, vapina ja hikoilu.Mielenterveyshelmi.fi ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * Mattila, Juhani: Ujoudesta, yksinäisyydestä (WSOY 2004) ISBN 951-0-28447-5 * ==Aiheesta muualla== *Ujot soturit, näkökulmia ujouteen. Ylen Elävä arkisto. * Kosonen, Laura: Psykiatri Juhani Mattila: Ujo on johtaja-ainesta. Kodin kuvalehti 8.7.2015. Luokka:Sosiaalipsykologia Luokka:Tunteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ihmisen ulkonäkö

Ihmisen ulkonäkö tarkoittaa ihmisen kaikkia ulkoisia piirteitä ja ulkomuotoa. Siihen kuuluvat niin perinnölliset ja synnynnäiset piirteet kuin elämän aikana hankitut piirteetkin, kuten myös vaatetus ja itsensä koristelu. ==Osatekijät== Ihmisen ulkonäköön vaikuttavia tekijöitä ovat esimerkiksi: Pysyvät fysiologiset piirteet: * sukupuolen mukaan määräytyvät erot * perinnöllisesti määräytyvät erot – kehon ja ruumiinosien koko ja muoto, ihonväri, hiustyyppi ja hiusten väri, silmien väri ym. * syntymän jälkeen muodostuneet erot – ravitsemuksen vaikutukset, sairauksien ja vammojen jäljet ym. Vanhenemisen seuraukset: * ihomuutokset (ryppyyntyminen, värimuutokset ym.), kaljuuntuminen, hiusten harmaantuminen ym. Vaihtelevat piirteet: * kehon koostumus (lihasmassa, rasvakerros ym.), ihon karvoitus (ihokarvat, hiukset, parta, viikset ym.), rusketus, sairauksien ja vammojen aiheuttamat ohimenevät muutokset (näppylät, mustelmat ym.) ym. Hetkelliset muutokset: * ilmeet, punastuminen, kalpeneminen ym. Koristautuminen: * vaatetus, korut, kampaus, värjäys, ehostus, tatuoinnit, kehonmuokkaus ym. ==Merkitys== Ulkonäön merkitystä yksilön itsensä kannalta on tutkittu paljon. Usein arvellaan, että ulkonäöllä on erityisen paljon merkitystä esimerkiksi parisuhde- ja ystävyyssuhdemarkkinoilla, työhönotossa ja työssä menestymisessä sekä politiikassa. Ihanteellisen ulkonäön kriteerit vaihtelevat paljon esimerkiksi tilanteen, sukupuolen, aikakauden ja yhteiskuntaluokan mukaan.Tätä on ulkonäkösyrjintä työelämässä: Lähetimme 300 työhakemusta, joissa vain kuva oli eri – kaunis hakija sai lähes kaksi kertaa enemmän haastattelukutsuja Yle, 2020 Evan vuoden 2022 asennetutkimuksessa ulkonäkö oli keskeinen identiteetin rakennusosa 36 prosentille vastanneista. Ulkonäkö oli tärkeä 55 prosentille 18–25-vuotiaista, mutta sen merkitys väheni iän kasvaessa. ===Palkkataso=== Hyvä ulkonäkö ennustaa korkeampaa palkkatasoa mutta ei vaikuta palkkaan kausaalisesti. Meta-analyysin mukaan tämä näyttää johtuvan siitä, että älykkäät ihmiset ovat kauniimpia. Kun älykkyys kontrolloidaan, kauneus ei ennusta ulkonäköä missään ammatissa paitsi seksityöntekijöillä. Tätä tukee sekin, että kauneus ennustaa yhtä lailla korkeampaa työn tuottavuutta kuin korkeampaa palkkatasoa. Kauneuden ja älykkyyden yhteys on mahdollisesti geneettinen. Ainakin kolmannes tutkimuksissa löytyneestä kauneuden ja palkkatason yhteydestä (4,3 %) on julkaisuharhaa. Tutkimusten perusteella ihmisiä ei syrjitä kauneuden perusteella (työmarkkinoilla). ==Katso myös== * Fenotyyppi * Kauneus * Näkö ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * Kukkonen, Iida & Pajunen, Tero & Sarpila, Outi & Åberg, Erica: Ulkonäköyhteiskunta: ulkoinen olemus pääomana 2000-luvun Suomessa. Into 2019. ISBN 9523511572. == Aiheesta muualla == Ulkonäkö
Ulla-Maj Wideroos

Cecilia Ulla-Maj Wideroos (o.s. Staffans, s. 22. lokakuuta 1951 Pietarsaari) on suomalainen poliitikko, RKP:n entinen kansanedustaja (1995-2015) ja ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Wideroos on myös toiminut Folktingetin puheenjohtajana. Hän toimi toisena valtiovarainministerinä Jäätteenmäen hallituksessa ja Vanhasen I hallituksessa vuosina 2003–2007. Wideroos valmistui merkonomiksi Vaasan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1971 ja hän on suorittanut opintoja Svenska social- och kommunalhögskolanissa. Hän valmistui ylioppilaaksi Närpiön lukiosta keväällä 2013. Wideroos ei asettunut ehdolle enää vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Suomen valtiovarainministerit Luokka:Oravaisten kunnanjohtajat Luokka:Närpiön kaupunginvaltuutetut Luokka:Vaasan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon kirkolliskokousedustajat
Viihde

Viihde on yleisnimi kevyelle ajanvietteelleViihde, viihdemusiikki, viihdeteollisuus. , sellaisille tapahtumille, esityksille tai toiminnoille, joiden tarkoitus on tuottaa huvia tai mielihyvää yksittäiselle ihmiselle tai suuremmalle yleisölle. Yleisö voi osallistua viihteeseen passiivisesti (esimerkiksi television katsominen) tai aktiivisesti (esimerkiksi videopelin pelaaminen). Esimerkkejä perinteisestä viihteestä ovat muun muassa sirkus, tanssi, huumori, taikuus, musiikki, elokuvat, pelit, huvipuistot, urheilu, teatteri, kirjat, televisio, radio ja lehdet. Useilla edellä mainituilla viihteen muodoilla on kuitenkin muitakin tarkoituksia kuin pelkkä viihdyttäminen. Viihdeteollisuus tuottaa kaupallista massaviihdettä. Viihdettä esitetään ja käsitellään monissa medioissa. Populaarimusiikkia tai kevyttä musiikkia kutsutaan usein viihdemusiikiksi. Televisiossa on paljon ajanvieteohjelmia, joita ovat muun muassa erilaiset tietovisailuohjelmat. Viihteellisiä aikakauslehtiä on runsaasti. Viihdelehdiksi voidaan osaltaan lukea myös iltapäivälehdet. Radio esittää myös paljon viihteellistä ohjelmaa. Sen lukuisat musiikkiaiheiset ohjelmat voidaan lukea viihteeksi. Kirjallisuuden saralla romaanit on ollut tapana jakaa niin sanottuun taiteelliseen korkeakirjallisuuteen ja kevyeen viihdekirjallisuuteen eli ajanvietekirjallisuuteen. Internetissä on useita portaaleja, jotka ovat ensi sijassa keskittyneet viihteeseen. Viihde-elektroniikka tarkoittaa erilaisia kodin mukavuutta lisääviä laitteita, kuten televisiota ja radiota. Kolikkopelit ovat palvelumuotoista viihde-elektroniikkaa. == Katso myös == * Populaarikulttuuri == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ventti

Ventti on korttipeli, jota pelataan jakajaa vastaan. Pelaaja tai pelaajat ottavat kortteja yksitellen ja yrittävät saada mahdollisimman suuren tuloksen menemättä yli pisteluvun 21 eli ventin. Erään teorian mukaan nimi on lähtöisin ranskankielisestä lukusanasta vingt-et-un eli kaksikymmentäyksi. Pistemäärän 21 ylittänyt pelaaja häviää heti. Ventin saanut voittaa suoraan, muutoin jakaja pelaa oman kätensä kun pelaajat eivät enää halua lisää kortteja. Venttiä muistuttava peli on blackjack, joka poikkeaa ventistä siinä, että kortit pelataan avoimena. Lisäksi ventissä seuraavien korttien arvot poikkeavat blackjackin arvoista. Ventissä sotamies on 11, rouva 12, kuningas 13 ja ässä on 1 tai 14 (pelaaja valitsee kumpaa arvoa haluaa kulloinkin käyttää). Blackjackissä kaikki kuvakortit ovat kymmenen pisteen arvoisia. Ässä on 1 tai 11. Venttiä voidaan pelata myös blackjackin arvoilla. Ventin muunnelma on macao. Kokeneet pelaajat eivät yleensä ota enempää kortteja, jos käden arvo on 17 tai suurempi. ==Muut merkitykset== Puhekielessä ventti voi tarkoittaa myös lukua 21. Esimerkiksi kenttäradiota LV 217 kutsutaan puhekielessä "ventti-seiskaksi". == Lähteet == Luokka:Korttiuhkapelit
Videonpakkaus

Videonpakkaus tarkoittaa videokuvan pakkaamista vähemmän tilaa vievään muotoon. Se on yleensä yhdistelmä kuvanpakkausta ja liikkeen pakkausta. Usein tilantarvetta saadaan pienennettyä poistamalla videokuvasta sellaista informaatiota, jota ihmissilmä ei näe (häviöllinen pakkaus). Liikkuvassa kuvassa peräkkäisten kuvien välillä on erityisen paljon toistoa, joka voidaan poistaa. Pakattu videokuva säilötään säiliömuotona käytettäviin tiedostomuotoihin. Tiedon pakkauksesta ja purkamisesta vastaa koodekki. Säiliömuotojen sisällä voidaan käyttää vaihtelevaa määrää videokoodauksia ja äänikoodauksia, joilla tehdään varsinainen sisällön pakkaus. Säiliömuodot usein tukevat erilaisia pakkausmuotoja eri koodekeilla. Luokka:Koodausmenetelmät Luokka:Multimedia Luokka:Digitaalinen video
Väkivaltaviihde

Väkivaltaviihde on viihdettä, joka perustuu väkivallan näyttämiseen. Väkivaltaviihteen tärkeimmät kanavat ovat elokuvat, televisio ja videopelit. Hollywood tuottaa paljon väkivaltaviihdettä. Joidenkin mielestä väkivaltaviihde saattaa aiheuttaa väkivaltaista käyttäytymistä. Väkivaltaviihteen vaikutuksista on käyty kiivasta keskustelua, mutta kiistattomia tutkimustuloksia ei ole vielä saatu. Ongelmana väkivaltaviihteen tutkimuksessa näyttää olevan mediaväkivallan vaikutusten näkeminen liian yksinkertaisena syy-seuraussuhteena. Mediaväkivallan vaikutusten kolme suosituinta mallia ovat katharsismalli, sosiaalisen oppimisen malli ja kultivaatiomalli. ==Katso myös== *Gore *Splatter Luokka:Viihde
Luettelo vuosisadoista

Tämä on luettelo vuosituhansista ja vuosisadoista. Vuosisatojen sivut sisältävät listat vuosikymmenistä ja vuosista. Katso myös Historian teemasivu. Kolmastoista vuosituhat eaa. - Kahdestoista vuosituhat eaa. - Yhdestoista vuosituhat eaa. - Kymmenes vuosituhat eaa. - Yhdeksäs vuosituhat eaa. - Kahdeksas vuosituhat eaa. - Seitsemäs vuosituhat eaa. - Kuudes vuosituhat eaa. - Viides vuosituhat eaa. \---- Vuosituhat Vuosisata Neljäs vuosituhat eaa. 3900-luku eaa. 3800-luku eaa. 3700-luku eaa. 3600-luku eaa. 3500-luku eaa. 3400-luku eaa. 3300-luku eaa. 3200-luku eaa. 3100-luku eaa. 3000-luku eaa. Kolmas vuosituhat eaa. 2900-luku eaa. 2800-luku eaa. 2700-luku eaa. 2600-luku eaa. 2500-luku eaa. 2400-luku eaa. 2300-luku eaa. 2200-luku eaa. 2100-luku eaa. 2000-luku eaa. Toinen vuosituhat eaa. 1900-luku eaa. 1800-luku eaa. 1700-luku eaa. 1600-luku eaa. 1500-luku eaa. 1400-luku eaa. 1300-luku eaa. 1200-luku eaa. 1100-luku eaa. 1000-luku eaa. Ensimmäinen vuosituhat eaa. 900-luku eaa. 800-luku eaa. 700-luku eaa. 600-luku eaa. 500-luku eaa. 400-luku eaa. 300-luku eaa. 200-luku eaa. 100-luku eaa. ensimmäinen vuosisata eaa. Ensimmäinen vuosituhat ensimmäinen vuosisata 100-luku 200-luku 300-luku 400-luku 500-luku 600-luku 700-luku 800-luku 900-luku Toinen vuosituhat 1000-luku 1100-luku 1200-luku 1300-luku 1400-luku 1500-luku 1600-luku 1700-luku 1800-luku 1900-luku Kolmas vuosituhat 2000-luku 2100-luku 2200-luku 2300-luku 2400-luku 2500-luku 2600-luku 2700-luku 2800-luku 2900-luku Vuosisadat * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vallanjako-oppi

Vallanjako-oppi on valtioteoria, jonka mukaan toimeenpano-, lainsäädäntö- ja tuomiovallan on kuuluttava eri elimille. Se on vaikuttanut useimpiin nykyaikaisiin valtiosääntöihin. Opin on kehittänyt ranskalainen Montesquieu. Vallanjako-oppi on esitelty Montesquieun pääteoksessa Lakien henki. Samaa olivat aiemmin jo hahmotelleet Niccolò Machiavelli, John Locke ja James Harrington. Montesquieun Ranskan monarkiaa arvostelevat kirjoitukset ovat kuitenkin tärkeimpiä oppia määritteleviä töitä.Otavan suuri ensyklopedia 1979. Osa 6, ISBN 951-1-05122-9, artikkeli Montesquieu, s. 4 395–4 396. Vallan kolmijako-oppi on perustava osa länsimaisten demokratioiden hallintomuotoa. Suomen hallitusmuodossa kolmijako-oppi otettiin käyttöön itsenäistymisen jälkeisenä vuonna 1919, mutta alkuperäisestä mallista luovuttiin ajan kuluessa kytkemällä lainsäädäntövalta ja toimeenpanovalta kiinteästi toisiinsa. Perusajatus säilyi kuitenkin edelleen uuden perustuslain esitöissä. == Periaate == Täydellistä vallan kolmijakoa harjoittavassa maassa kaikki kolme vallankäytön elementtiä ovat riippumattomia toisistaan, jolloin jokaisella elementillä on oma tehtävänsä. Suomessa vallan kolmijako tapahtuu seuraavasti: lainsäädäntövaltaa käyttää eduskunta, toimeenpanovaltaa käyttävät presidentti sekä valtioneuvosto, ja tuomiovaltaa käyttävät riippumattomat tuomioistuimet. Suomessa vallan kolmijako ei toteudu täydellisesti, sillä samat henkilöt voivat olla säätämässä ja toimeenpanemassa lakeja. Hallitusvalta on tehty osittain riippuvaiseksi lainsäädäntövallasta, sillä hallituksen on nautittava eduskunnan luottamusta. Tämä periaate tunnetaan parlamentarismina. == Sovellukset == Presidenttijohtoiset valtiot ovat tietynlainen sekamuoto parlamentarismista ja monarkiasta, esimerkiksi Suomen valtiomuototaistelun seurauksena luovuttiin monarkistisista haaveista, mutta hyväksyttiin valtionpäämiehen vahva hallinnollinen rooli. Suomen hallitusmuotoa tuolta ajalta on kuvattu ranskalaistyyppiseksi. Nykyisessä perustuslaissa on omaksuttu näkemys, jonka mukaan kansa eli eduskunta on nostettu kansanvallan periaatteen mukaisesti kahden muun valtiovallan yläpuolelle. Presidenttikeskeisissä valtioissa valtion päänä ja korostettuna vallankäyttäjänä on yleensä presidentti. Kriitikoiden mukaan jokainen tällainen valtio on ajautunut vähintään kerran kriisiin lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan keskinäisten jännitteiden vuoksi (Suomessakin itsenäisen Suomen historian alkuvuodet ja autonomian ajan eduskunnan ja senaatin suhde). Parlamentarismissa lainsäädäntö- ja toimeenpanovalta ovat yleensä kytkettyjä toisiinsa, sillä toimeenpanevan elimen pitää nauttia lakia säätävän elimen luottamusta. Parlamentti voi siis erottaa hallituksen antamalla sille epäluottamuslauseen. == Katso myös == * Neljäs valtiomahti * Kansalaisyhteiskunta * Oikeusvaltio * Laillisuusperiaate * Lobbaus * Checks and balances ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit *
Junanvaunu

thumb|InterCityn vaunu. Vaunu on junaan liitettävä joko henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen rautateitse tarkoitettu vaunu. Vaunuja voidaan kytkeä junan perään useampia. Vaunussa ei ole omaa moottoria, vaan sen vetämiseen tarvitaan veturi. Vaunut liitetään veturiin kytkimen avulla, kytkimiä on käytössä useampia; yleisin on ruuvi- tai lenkkikytkin. Vaunut jaetaan käyttötarkoituksensa mukaisesti matkustaja-, tavara-, liite- ja ohjausvaunuihin. Vaunuja on tehty useita erilaisia malleja, jotta ne soveltuisivat paremmin erilaisiin käyttötarkoituksiin, kuten muun muassa ravintola-, yö-, päivä-, ja konduktöörivaunut. == Esimerkkejä == * Salonkivaunu, kuten Suomen presidentin salonkivaunut, Marsalkka Mannerheimin salonkivaunut ja A100 * Autovaunu, kuten Gd ja Gfot * Ravintolavaunu, kuten Rx eli Bistro ja Rkt eli Raileri * Makuuvaunu, kuten Edm ja CEmt * Vuonna 1972 VR:llä oli käytössä diskovaunu eli Kiskoteekki * Fiktiivisiä esimerkkejä: ks. elokuva Snowpiercer == Lähteet == Luokka:Rautatiekalusto
Virroitin

Virroitin välittää sähkövirran raiteen keskilinjan yläpuolelle ripustetusta ajojohtimesta sähköveturin tai raitiovaunun apulaitteille, tehonsäätölaitteistolle ja edelleen sähkömoottorille. Virroitintyyppejä ovat sekä rautatie- että raitioliikenteessä käytettävät lyyra- eli kaarivirroitin ja saksivirroitin sekä ainoastaan raitiovaunujen ja johdinautojen käyttämä tankovirroitin, joka on raitioliikenteessä enimmäkseen poistunut käytöstä. Vetureilla pyritään ajamaan pääsääntöisesti lähtöaseman suuntaan osoittava virroitin ylhäällä, jotta mahdollisten vaurioiden siirtyminen veturin katolla oleville sähkölaitteille tai toiselle virroittimelle vältettäisiin. Akkukäyttöisissä sähköbusseissa käytetään myös virroittimia ajoakkujen latauksessa. Euroopassa kehitetyssä OPP-charge standardin mukaisessa latausjärjestelmässä virroitin on sijoitettu esimerkiksi linja-autojen päätepysäkeille pystytettyihin lataustolppiin, josta virroitin laskeutuu lataustilanteessa bussin katolle asennettuihin kiinteisiin virroitinkiskoihin, josta latausvirta välittyy ajoneuvon ajoakkuihin. Löytyy myös päinvastaisia latausratkaisuja, joissa liikkuva virroitin on kiinnitetty ajoneuvon katolle (panto on the roof). Lataustilanteissa virroitin nousee ajoneuvon katolta lataustolppaan asennettuihin latauskiskoihin. Luokka:Rautatietekniikka Luokka:Raitiotietekniikka
Viinilasi (soitin)

Viinilasia voi käyttää idiofonisena soittimena siten, että kostutettua sormenpäätä liu'utetaan pitkin lasin reunaa jolloin se alkaa resonoimaan. Viinilasien reunaa pitkin liu-utetun sormen aiheuttaman liikkeen nopeus eli resonanssitaajuus on ihmisen kuulon alueella minkä vuoksi sen kuulee äänenä. Syntyvän äänen korkeutta voidaan virittää lasin nestemäärää säätämällä. Suurempi nestemäärä tekee lasista raskaamman jolloin sen on vaikeampi värähdellä ja ääni madaltuu. Kun lasi alkaa värähtelemään se jatkaa sitä vaikka sormen ottaisi pois, mitä käytetään hyväksi laseilla soitettaessa. Nykyisin esiintyviä viinilasinsoittajia ovat muun muassa Anna ja Arkadiusz Szafraniec jotka esiintyvät nimellä GlassDuo ja Robert Tiso. == Historia == Viinilasella soittamisen keksi irlantilainen Richard Pockrich vuonna 1741. Hänellä oli 25 vedellä viritettyä viinilasia jotka oli kiinnitetty laatikkon. Pian hänen jälkeensä tuli muitakin artisteja jotka soittivat viinilaseilla. 1800-luvun loppuun mennessä Euroopassa soitettiin paljon musiikkia viinilaseilla. Vaikka viinilasin soittajat esiintyivät usein sirkuksissa, varietee-esityksissä ja muissa vastaavissa tilaisuuksissa, tuolloin myös useat tunnetut säveltäjät esimerkiksi Mozart, Beethoven ja Tšaikovski sävelsivät musiikkikappaleita varta vasten viinilaseille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Idiofonit
Varietee

Varietee on näyttämö, jolla esitetään hilpeitä laulu-, tanssi-, ilveily-, kabaree- tms. esityksiä tai siksi kutsutaan sellaisen sisältöistä esitystä. Suomalaisista varieteeteattereista ehkä kaikkein kuuluisin on Uusi Iloinen Teatteri, joka esiintyy joka kesä Linnanmäen Peacock-salissa. ==Katso myös== * Kabaree * Music hall * Revyy * Vaudeville == Aiheesta muualla == * Vuosisadan vaihteen varieteetähtiä, Kuva, 02.03.1938, nro 5, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot *