Kustaa V

Kustaa V (Oscar Gustaf Adolf); (16. kesäkuuta 1858 Drottningholmin linna, Tukholma – 29. lokakuuta 1950 Drottningholmin linna, Tukholma) oli Ruotsin kuningas vuosina 1907–1950. ==Suku ja koulutus== Hän oli Ruotsin ja Norjan kuningas Oskar II:n ja kuningatar Sofian vanhin poika. Syntyessään hän sai Värmlannin herttuan arvonimen. Hänellä oli kolme veljeä: Oscar (1859-1953), Carl (1861-1951) ja Eugen (1865-1947). Perhe asui Perintöruhtinaan palatsissa, ja äiti oli prinssin kasvatuksessa merkittävä henkilö. Kesät vietettiin Sofieron linnassa, jonka isä oli hankkinut omistukseensa. Varhaisvuosinaan prinssillä katsottiin olevan heikko ruumiinrakenne, minkä vuoksi hänet hoidettiin sähköllä 10. toukokuuta 1871. Aikuisena hänestä tuli hyväkuntoinen ja hoikka. Vuonna 1869 prinssi Gustaf alkoi käydä Beskowin koulua veljiensä kanssa, mutta isänsä tultua kuninkaaksi vuonna 1872 hänet otettiin sieltä pois niin sanotun palatsikoulutuksen piiriin, jossa hänestä koulutettiin tulevaa kuningasta. Tuolloin hänen pääopettajanaan toimi Carl Lundberg. Vuonna 1874 kruununprinssi Gustaf lähti vuoden mittaiselle ulkomaanmatkalle salanimellä Gustaf Fredriksson Sveitsiin ja Italiaan, jonka tarkoituksena oli yhtäältä ruokkia tulevan kuninkaan kulttuurien tuntemusta, vaikka tämä ei vaikuttanut Gustafia kiinnostavan, ja toisaalta tarjota hänelle mahdollisuus tutustua potentiaaliseen puolisoon. Hän suoritti ylioppilastutkinnon linnassa 16. joulukuuta 1876 ja kirjoittautui Uppsalan yliopistoon vuonna 1877 Värmlantilaiseen osakuntaan. Samana vuonna hän toimi ensimmäistä kertaa valtionhoitajana isänsä Saksan-matkan aikana. Yliopistossa hän opiskeli latinaa, taloustiedettä, Pohjoismaiden historiaa, taidehistoriaa, prosessioikeutta ja Ruotsin valtiotieteitä. Ollessaan kruununprinssi Gustaf palveli Ruotsin armeijassa. Hän opiskeli muiden opintojensa ohella myös Ruotsin sotakorkeakoulussa. Hänet ylennettiin vuonna 1884 kenraalimajuriksi ja vuonna 1898 kenraaliksi. Kruununprinssi Gustaf teki vuonna 1878 vuoden kestäneen ulkomaanmatkan, jonka aikana hän vieraili ensin Tanskan kuningasperheen luona, sitten Ranskassa kuusi viikkoa ja tämän jälkeen Roomassa ja Italiassa neljä kuukautta. Paluumatka kulki Konstantinopolin kautta; sitten vierailtiin Itävallassa ja Englannissa. Vuonna 1879 kruununprinssistä tuli "siviilioikeuden tohtori" Oxfordin yliopistossa 18. kesäkuuta ja hän vietti sen jälkeen lähes neljä kuukautta Englannissa ja Skotlannissa. Lisäksi matka suuntautui Belgiaan ja Hollantiin sekä Saksaan. Matka oli ratkaiseva koko hänen loppuelämänsä kannalta, sillä Saksassa hän tapasi ensimmäisen kerran tulevan puolisonsa Badenin prinsessa Victorian, jota hän kosi 2. maaliskuuta 1881. == Avioliitto ja jälkeläiset == Kruununprinssi Gustav avioitui Karlsruhen linnan kappelissa Badenin prinsessa Viktorian kanssa 20. syyskuuta 1881. He olivat kihlautuneet maaliskuussa 1881. Viktoria oli Ruotsin prinsessa Sofia Wilhelminan, Kustaa IV:n Aadolfin tyttären pojan Badenin suurherttua Fredrik I:n ja Preussin prinsessa Louisen tytär, ja näin Ruotsia hallitseva ranskalaistaustainen ja vielä suhteellisen nuori Bernadotte-suku yhdistyi entisiin kuningassukuihin Vaasaan ja Holstein- Gottorpiin. Avioliittoa on kuvattu onnettomaksi 1890-luvulta lähtien Viktorian miessuhteen vuoksi ja puolisot asuivat erillään. Huonon terveytensä vuoksi Viktoria vietti talvet Caprilla lääkärinsä Axel Munthen huvilassa vuodesta 1901 lähtien. Kuninkaaksi ja kuningattareksi vuonna 1907 tultuaan aviopuolisot lähenivät uudelleen. Kustaalle ja Viktorialle syntyi kolme poikaa: * Kustaa VI Aadolf (1882–1973) * Södermanlandin herttua Vilhelm (1884–1965) * Västmanlandin herttua Erik (1889–1918), sairasti epilepsiaa ja oli lievästi kehitysvammainen äitinsä raskaudenajan lääkityksen vuoksi. Häntä ei koskaan tuotu julkisuuteen ja hän kuoli 21-vuotiaana espanjantautiin. === Yksityiselämä === Kustaa V:n kiinnostuksenkohteita olivat musiikki ja taideteollisuus. Hän keräsi 1650-1850 -luvun ruotsalaista hopeaa. Hän harrasti myös Englannissa vuonna 1881 oppimaansa tennistä yli 85-vuotiaaksi saakka ja kilpaili salanimellä Mr. G sekä perusti Tukholmaan Kuninkaallisen tennisseuran vuonna 1896. Lisäksi metsästys oli yksi kuninkaan harrastuksista aina 91-vuotiaaksi asti. Hänen suosikki kesänviettopaikkansa oli Tullgarnin linna Södertäljessä. Kustaan seksuaalinen suuntautuminen on ollut keskustelun aihe Ruotsissa jo vuosia. Kuninkaalla väitettiin olleen suhde ravintoloitsija Kurt Haijbyn kanssa. Vuonna 1952 Haijby asetettiin syytteeseen hovin painostamisesta. Hänen väitettiin kiristävän suuria rahasummia; muutoin hän paljastaisi juorutun seksisuhteensa kuninkaan kanssa. Tästä niin sanotusta Haijbyn tapauksesta on tehty dramatisoitu televisiosarja, joka esitettiin SVT:llä vuonna 2021. == Kuningas == Kustaa V nousi kuninkaaksi isänsä Oskar II:n kuoltua 8. joulukuuta 1907. Kuninkaana Kustaan motto oli ”Kansan kanssa isänmaan hyväksi” (). Ruotsin kuninkaille oli järjestetty kruunajaiset 1200-luvulta lähtien, mutta Kustaasta tuli ensimmäinen kuningas, joka kieltäytyi kruunajaisista. Norja oli itsenäistynyt personaaliunionista omaksi kuningaskunnakseen vuonna 1905, joten toisin kuin isänsä, Kustaa ei koskaan hallinnut Norjaa. Kun Norjan suurkäräjät julisti maan itsenäiseksi 7. kesäkuuta, Kustaa oli vierailulla Berliinissä. Kustaa V oli viimeinen Ruotsin kuningas, joka puuttui suoraan politiikkaan. Hän arvosteli hallitusta vuoden 1914 puolustusbudjettiriidassa, mikä aiheutti niin sanotun linnanpihakriisin. Tämän jälkeen hän hallitsi parlamentaristisesti. Kuninkaan valta Ruotsissa oli vähentynyt tuntuvasti jo ennen Kustaan valtaannousua, mutta taatakseen monarkian säilymisen Ruotsissa hän pyrki sopeutumaan ajan henkeen. Kustaa V teki virallisen valtiovierailun kuningatar Viktorian kanssa Suomeen vuonna 1925. Vuoden 1928 jälkeen kuningatar muutti pysyvästi Roomaan, jossa hän kuoli vuonna 1930. Kuninkaana Kustaa V pyrki vahvistamaan perustuslaillista monarkiaa ja demokratiaa Ruotsissa. === Toinen maailmansota === Kesän 1941 juhannuskriisin aikaan, jolloin natsi-Saksa vaati lupaa kuljettaa 15 000 miehen Engelbrecht-divisioona Etelä-Norjasta Suomen rajalle Haaparannalle, Kustaa V kannatti kuljetusluvan myöntämistä. Monet päähallituspuolueen eli sosiaalidemokraattien valtiopäiväedustajista vastustivat Saksan vaatimukseen suostumista, mutta hallituskoalition oikeistopuolueet, puolueisiin kuulumaton ulkoministeri Christian Günther ja yleensä hallituksen politiikkaan puuttumista vältellyt Kustaa V kannattivat sitä. Yhtenä perusteluna vaatimukseen suostumiselle oli, että Ruotsin tulisi tukea Suomea, jonka tiedettiin liittyvän pian sotaan Saksan rinnalle.Nationalencyklopedin, 13. bandet, MALAY–MÖNJ, s. 296. Bra böcker, Höganäs 1994. Lopulta sosiaalidemokraattinen pääministeri Per Albin Hansson taivutteli hallituksensa suostumaan väittämällä, että kuningas luopuisi muuten kruunusta. Historiantutkimus ei ole kyennyt vahvistamaan, uhkasiko Kustaa V todella hallitusta kruunustaluopumisella.Herman Lindqvist: Ruotsin historia – jääkaudesta tulevaisuuteen (suom. Seppo Hyrkäs), s. 753–754, 755–757. WSOY, Helsinki 2003. Alkuteos Historien om Sverige – från istid till framtid (2002). === Viimeiset vuodet ja kuolema === Kuollessaan 92-vuotiaana Kustaa V oli Ruotsin historian vanhin hallitseva monarkki. Myös kaikki hänen veljensä elivät 82-93 -vuotiaiksi. Hänet on haudattu Riddarholmskyrkaniin Tukholmaan. == Kunnianosoituksia == === Ruotsalaiset ja norjalaiset === * Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi, 1858) * Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunnan ritari (Ruotsi, 1858) * Miekkaritarikunnan suurristi (Ruotsi, 1858) * Pohjantähti-ritarikunnan suuristi (Ruotsi, 1858) * Vasa-ritarikunnan suurristi (Ruotsi, 1886) * Pyhän Olavin ritarikunta ketjulla (Norja, 1858) * Norjan leijonan ritarikunnan ritari (Norja, 1858) * Haakon VII:n vapaudenristi (Norja, 1858) Lähde: === Ulkomaalaiset === * Elefanttiritarikunnan ritari (Tanska, 1874) * Dannebrogin ritarikunnan suurkomentaja (Tanska, 1950) * Pyhän Tapanin ritarikunnan suurristi (Itävalta-Unkari, 1879) * Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (Espanja, 1881) * Chakri-dynastian ritarikunnan ritari (Siam) * Valkoisen norsun ritarikunnan erikoissuurristi (Siam) * Kamehameha I:n kuninkaallinen ritarikunnan suurristi (Havaiji) * Vapauttajan ritarikunta ketjulla (Venezuela) * Sukkanauharitarikunnan ritari (Yhdistynyt kuningaskunta) * Kuninkaallinen viktorialaisketju (Yhdistynyt kuningaskunta) * Kunnialegioonan suurristi (Ranska) * Sotilasmitali (Ranska) * Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia) * Etelän Ristin ritarikunnan suurristi (Brasilia) * Valkoisen leijonan ritarikunnan 1. luokka (Tšekkoslovakia, 1937) * Kotkaristin ritarikunnan 1. luokka (Viro, 1930) * Valkoisen Tähden ritarikunnan 1. luokka (Viro, 1938) * Vapaudenristin 1. luokka sotilasjohtajuudesta (Viro, 1925) * Valkoisen ruusun ritarikunta ketjulla (Suomi, 1919) * Salomon sinetin ritarikunta ketjulla (Etiopia, 1945) * Krysanteemiritarikunnan suurristi (Japani) * Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka) * Takovon ristin ritarikunnan suurristi (Serbia) * Kunniamaininnan ritarikunta (Ottomaanivaltakunta) * Osmanin ritarikunnan 1. luokka (Ottomaanivaltakunta) * Romanian tähden ritarikunnan suurristi (Romania) * Romanian kruunun ritarikunnan suurristi (Romania) * Sotilashyveen mitali (Romania) * Pyhän Kaarlen ritarikunnan suurristi (Monaco, 1875) * Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunnan ritari (Italia) * Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunta ketjulla (Portugali) * Kristuksen sotilaallinen ritarikunta ketjulla (Portugali) * Avizin sotilaallinen ritarikunta ketjulla (Portugali) * Pyhän Jaakon miekan sotilaallinen ritarikunta ketjulla (Portugali) * Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä) * Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä) * Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä) * Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä) * Pyhän Stanislauksen ritarikunnan 1. luokka (Venäjä) * Zähringerin leijonan ritarikunnan suurristi (Badenin suurherttuakunta) * Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat) * Nassaun perheen kultaisen leijonan ritarikunnan ritari (Alankomaat) * Tammikruunun ritarikunnan suurristi (Luxemburg) * Wendien kruunun ritarikunnan suurristi (Mecklenburgin ruhtinaskunta) * Uskollisuuden ritarikunnan ritari (Badenin suurherttuakunta) * Berthold I:n ritarikunnan ritari (Badenin suurherttuakunta) * Württembergin kruunun ritarikunnan suurristi (Württembergin kuningaskunta) * Guelphin kuningashuoneen ritarikunnan ritari (Hannover) * Hohenzollernin perheen ritarikunnan suurkomentaja (Preussin kuningaskunta) * Ludvigin ritarikunnan suurristi (Hessenin suurherttuakunta) * Pyhän Hubertin ritarikunnan ritari (Baijerin kuningaskunta) Lähde: == Esivanhemmat == == Galleria == Tiedosto:Santeri Salokivi - Gustav V Visiting Finland.jpg|Santeri Salokiven maalaus Kustaa V:n vierailusta Suomessa 22.8.1925 Tiedosto:Royal Monogram of King Gustaf V of Sweden.svg|Kustaa V:n kuninkaana käyttämä monogrammi Tiedosto:Gustaf V 1945 eclipse.jpg|Kuningas seuraa auringonpimennystä vuonna 1945 == Kirjallisuutta == * == Viitteet == == Aiheesta lisää == * Kahdeksankymmenvuotias kuningas, Suomen Kuvalehti, 04.06.1938, nro 22, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Ruotsin kuningas Kustaa V 80-vuotias, Kuva, 08.06.1938, nro 12, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Kuningas metsällä, Kuva, 09.11.1938, nro 23, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Ruotsalaiset tennispelaajat Luokka:Ruotsalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit