EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Muusa

Muusat () eli runottaret olivat kreikkalaisessa mytologiassa taiteiden ja tieteiden jumalattaria. Muusa on nykyään taiteellisen innoituksen symbolihahmo. == Mytologia == Hesiodoksen Jumalten synnyn mukaan muusat olivat ylijumala Zeuksen ja muistin jumalattaren Mnemosynen tyttäriä. Heidän johtajanaan toimi itse Apollon, Apollōn Mūsagetēs (Muusain Apollon). Heidän syntymäpaikkansa oli Pierian lähde tai virta lähellä Olymposvuorta. Muusat olivat nymfejä, jotka elivät alkuaan vuorilla ja puroissa. Myöhemmin heidän asuinpaikkansa tarkentui Parnassos- ja Helikon-vuoriksi sekä Kastalian ja Hippokrenen lähteiksi. Helikonin itäpuolella sijaitsi Muusien laakso, joka oli merkittävä muusille omistettu pyhäkköalue. Siellä vietettiin näiden kunniaksi Museia-juhlaa. Muusien määräksi vakiintui yhdeksän. He olivat: * Kalliope – eeppisen runouden muusa, päämuusa * Euterpe – musiikin muusa * Kleio – historiankirjoituksen muusa * Erato – lyyrisen runouden muusa * Melpomene – tragedian muusa * Polyhymnia – pyhän runouden ja laulun muusa * Terpsikhore – tanssin muusa * Thaleia – komedian muusa * Urania – tähtitieteen muusa Klassisissa kouluissa opeteltiin muusien nimet niiden alkutavuista muodostetun hokeman avulla: “Klio–Me–Ter–Thal / Eu–Er–Ur–Po–Kal”. Maalaustaiteella, kuvanveistolla ja arkkitehtuurilla ei ollut omaa muusaa. Muusat kuvastavatkin aikansa kulttuuriarvoja. Museo-sana juontuu kreikkalaisesta sanasta museion, joka tarkoitti yhdeksälle muusalle omistettua paikkaa. Myöhemmin on käytetty sanaa muuso kuvaamaan miespuolista muusaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Muusat

Muusat voi viitata seuraaviin: * muusa eli runotar, jumalatar kreikkalaisessa mytologiassa * Muusa, rinnakkaisnimitys Herodotoksen teokselle Historiateos * Muusat, Terho Sakin pronssipatsas Turussa * Merikosken muusat, Terho Sakin graniittiveistos Oulussa * Muusa/Muistijälki, Wäinö Aaltosen veistoksen ja Juhani Pallasmaan ympäristötaideteoksen muodostama kokonaisuus Turussa
Innova

Innova on muun muassa: * Jyväskylän Lutakossa sijaitseva rakennus, joka on kaupungin korkein ja jossa toimii useita IT-alan yrityksiä kuten Digia. * Raumalla ja Laitilassa toimiva Länsi-Suomen Aikuiskoulutuskeskus. * ANF125 Innova, Honda Wave -moottoripyörän markkinointinimi Euroopassa * Innova on frisbeegolf-kiekkojen ja -tarvikkeiden valmistaja.
Dynamo

Dynamo on sähkögeneraattori, joka muuttaa mekaanisen pyöritysenergian sähköksi. Sähkötekniikan historiassa dynamoilla on tarkoitettu tasavirtaa tuottavia generaattoreita, kuten Grammen konetta tai magneettoa. Suomen kielessä on yleiseksi käytöksi tullut kutsua polkupyörän ajovalojen sähkön tuottamiseen käytettyjä generaattoreita dynamoiksi. Polkupyörässä ajovalon sähköä tuottava dynamo toimii useimmin vaihtovirtageneraattorin periaatteella. Dynamon sisällä on kestomagneetti, joka pyörii käämin sisällä tuottaen sähköä sähkömagnetismin periaatteiden mukaan. Dynamon periaatteen esitteli Michael Faraday. Perinteisen mallinen dynamo pyörii kumirengasta vasten olevan rullan avulla. Tämä rakenne on kuitenkin alttiina kuralle ja jäälle, jotka saattavat renkaaseen ja rullaan kerääntyessään estää dynamon pyörimisen. Nykyaikaisissa polkupyörissä käytetään varmatoimisempaa napadynamoa, joka nimensä mukaisesti sijaitsee renkaan navassa. ==Lähteet== *edu.fi, Sähkövirran synnyttäminen ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== Luokka:Generaattorit
Luettelo keinotekoisista kielistä

__NOTOC__ Tämä on luettelo tunnetuista keinotekoisista kielistä. On myös luettelo luonnollisista kielistä. ==A== *afrihili *anglish *Anglo-Romance *arovën *atlangovido.net/atlango *atlantis (Atlantean) ==B== *babel-17 *babm *baronh *Basic English *bluddian *borduuri *breathanach *brithenig *budinos ==C== *ceqli *codex seraphinianus *comunleng ==D== *danovën *dastmen *divine *d'ni *dothraki *drac *dunia ==E== *ekspreso *esperanto *esperanto II *europanto *ewok ==F== *fasala *fasile *folkspraak *furbish ==G== *gargish *gestuno *glide *globish *glosa ==H== * hutt ==I== *idiom neutral *ido *interslaavi *interlingua *ithkuil ==J== *jelkomia *jovian ==K== *kélen *kesh *Keski-Maan kielet *klingon *kobaian *kosmos *kotava ==L== *láadan *lango *lapine *latino sine flexione (taivutukseton latina) *lingua franca nova *lingwa de planeta *loglan *lojban ==M== *mando'a *marain *mondlango ==N== *nadsat *na’vi *novial *nuwaubic ==O== *occidental (interlingue) ==P== *pandunia *pravic *progressiva ==Q== *quenya ==R== *Raixe *ro *romanica *romanova *Rumantsch Grischun ==S== *sindarin *simlish (The Sims -peleissä käytetty kieli) *slovianski *slovio *solresol *sona *starckdeutsch *sydvetlish *syldaavi ==T== *talossa *teonaht *thosk *tokana *toki pona ==U== *unilingua *utopia *uuskieli (newspeak) ==V== *verduria *volapük ==W== *wenedyk ==Y== *Yvle ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Isompi luettelo keinotekoisista kielistä Luokka:Keinotekoiset kielet Keinotekoisista
Eversti

Eversti (lyhenne ev.) on Suomen Puolustusvoimissa käytettävä maa- ja ilmavoimien upseerinarvo. Merivoimissa sitä vastaa kommodori.Tasavallan presidentin asetus sotilas- ja palvelusarvoista sekä puolustusvoimien tunnuskuvasta 28.12.2007/1490 Everstin arvoon voidaan ylentää reservissä tai vakinaisessa palveluksessa oleva everstiluutnantti. Ylennyksen edellytyksenä on kuitenkin aina vakinainen palvelu puolustusvoimissa ja yleisesikuntaupseerin tutkinto. Upseerin perustutkintoja ovat sotatieteiden kandidaatin tutkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinto. Jatkotutkintoja ovat yleisesikuntaupseerin tutkinto ja sotatieteiden tohtorin tutkinto. Vain muutamia upseereita on ylennetty everstiksi ilman yleisesikuntaupseerin tutkintoa. Jatkosodan aikana Itä-Karjalan sotilashallinnon komentaja V. A. Kotilainen ja Päämajan valvontaosaston päällikkö Kustaa RautsuoAnsioluettelo AL 24093, Rautsuo Kustaa Erik. Kansallisarkisto. ylennettiin eversteiksi. == Arvomerkit == Kuva:Yleisesikuntaeversti_kauluslaatta.svg|Suomen maavoimien everstin kauluslaatta Kuva:Finland-AirForce-OF-5.svg|Suomen ilmavoimien everstin kauluslaatta == Everstin tehtävät== Everstin normaaliajan tehtäviä ovat joukko-osaston komentajatehtävät ja puolustushaaraesikuntien osastopäällikkötehtävät. Everstin tyypillisiä poikkeusolojen tehtäviä ovat esimerkiksi rykmentin tai prikaatin komentajana toimiminen sekä ylimpien esikuntien komentajatehtävät. Everstin arvomerkissä maavoimissa kauluslaatassa on kolme isoa heraldista ruusua, merivoimissa (kommodori) käytettävissä hihamerkeissä taasen neljä keskikokoista viivaa. Everstiä seuraava ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa prikaatikenraali ja merivoimissa kommodoria ylempi lippueamiraali. == Eversti-sanan historia == Nimitys eversti tarkoittaa ylempää eli tässä tapauksessa pataljoonaa komentanutta majuria ylempää henkilöä, joka sai aikanaan vastuun rykmentin komentamisesta. Venäjän kielessä sana eversti (полковник, polkovnik) ei tarkoita ylempää niin kuin saksassa Oberst, vaan rykmentin (polk) komentajaa (polkovnik). Englannin ja ranskan kielissä eversti on puolestaan colonel. Varhaisella uudella ajalla palkkasoturirykmentit olivat liikeyrityksiä, joiden toimitusjohtamisesta eversti vastasi myös talouden ja huollon osalta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Sotilasarvot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Etelä-Australia

Etelä-Australia () on Australian kolmanneksi suurin osavaltio. Sen pääkaupunki on Adelaide. Etelä-Australian pinta-ala on 1 043 514 km² ja väkiluku oli 1 676 653 vuoden 2016 väestönlaskennassa. Nimestään huolimatta Etelä-Australia ei ole Australian eteläisin osavaltio. Etelä-Australia on harvaan asuttua aluetta, siellä asuu alle kymmenen prosenttia koko mantereen väestöstä. Pääosa asukkaista keskittyy Adelaiden kaupunkiin, loput asuvat viljavilla mailla Murrayjoen varrella tai etelärannikolla. Etelä-Australian merkittävimmät vientituotteet ovat viini, vehnä ja villa. Yli puolet Australian viineistä tuotetaan tämän osavaltion alueella. == Hallinto == Etelä-Australia on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuninkaan seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Etelä-Australialla on 12 edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 11 edustajaa alahuoneessa. Etelä-Australialla on oma kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 22 paikkaa ja alahuoneessa 47 paikkaa. Parlamentin jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen puheenjohtajasta tulee pääministeri ja hän kokoaa hallituksen ja valitsee sen ministerit. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirjat. Hänellä on myös oikeus hajottaa parlamentti mikäli hallitusta ei saada muodostettua. Osavaltion tuomivalta on tuomioistuimilla. Osavaltion korkein tuomioistuin on korkein oikeus (engl. Supreme Court). Tämän alapuolella ovat käräjäoikeudet (engl. District Courts) ja niiden alapuolella maistraatit (engl. Magistrates Courts). Osavaltiolla on myös neljä erikoistunutta alaoikeuslaitosta, jotka ovat erikoistuneet tiettyihin oikeustoimiin kuten alaikäisiin, työpaikkoihin, ympäristöön ja perinkirjoituksiin. Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita osavaltiossa on 74. Alueet vastaavat kuntia ja niiden tehtävänä on ylläpitää kunnallistekniikka. Kunnat saavat myös tarjota lisärahoitusta ja -resursseja paikallisille palveluille kuten esimerkiksi terveydenhuollolle, palokunnalle, poliisille tai kouluille, joiden ensisijainen toiminnasta vastaa osavaltio. Paikallishallintoalueet saavat tulonsa osavaltiolta minkä lisäksi niillä on pieni verotusoikeus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivu *
Islay

Islay (; , ) on saari Hebridien eteläosassa, Skotlannin länsirannikolla. Nimi pohjautuu gaelin kielen sanaan ìle. Saaren koillispuolella sijaitsee Juran saari. Saaren pääkaupunki on Bowmore ja toinen suurempi kaupunki on Port Ellen. Pienempiä asutuskeskuksia ovat mm. Port Charlotte, Portnahaven, Bridgend, Port Askaig ja Bruichladdich. Saarella elää noin 3 400 asukasta ja sen pinta-ala on noin 620 km². Se on noin 40 km pitkä ja leveimmillään 32 km leveä. Islay'lle pääsee lentämällä Glasgow’sta sekä Edinburghista tai lautalla Kennacraigin satamasta. Lauttayhtedet ovat Port Elleniin ja Port Askaigiin. Saaren päätulonlähde on viskin tislaus. Saarella tuotetaan ainoastaan mallasviskejä useissa eri tislaamoissa. Voimakkaan turpeinen ”Islay-viski” onkin käsite viskiharrastajien keskuudessa. Islay'lla sijaisevat seuraavat tislaamot: * Ardbeg * Ardnahoe * Bowmore * Bruichladdich * Bunnahabhain * Caol Ila * Gartbreck (rakenteilla) * Kilchoman * Lagavulin * Laphroaig * Lochindaal / Port Charlotte (lopetettu 1929, uudelleenavaaminen suunnitteilla) * Port Ellen (lopetettu 1983, toiminta jatkuu mallastamona) Toinen merkittävä tulonlähde on matkailu. Saari on tunnettu kauniista ja vielä varsin koskemattomasta luonnostaan. Tämä houkuttelee viskimatkailijoiden lisäksi myös linnuista ja luonnosta kiinnostuneita matkailijoita. Golfvirran ansiosta saaren ilmasto on miellyttävämpi kuin muualla Skotlannissa. Saarella on myös merkkejä pronssikautisesta asutuksesta ja muita muinaismuistoja. Tunnetuin saaren kasvatti lienee George Robertson, joka on toiminut Naton pääsihteerinä ja Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministerinä. George Orwell kirjoitti kuuluisan romaaninsa Vuonna 1984 Islayn naapurisaarella Juralla. Port Askaigin lounaispuolella sijaitsi keskiajalla Donaldin klaanin hallinnollinen keskus, josta hallittiin laajoja alueita rannikolla ja sisämaassa.Finlaggan Finlaggan. Viitattu 6.11.2024 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Argyll ja Bute Luokka:Sisä-Hebridit
Conrad Schumann

Hans Conrad Schumann (1942 – 20. kesäkuuta 1998) oli itäsaksalainen sotilas, joka muistetaan kuuluisasta lehtikuvasta, jossa hän loikkasi rakenteilla olevan Berliinin muurin yli. Hän oli yksi kuuluisimmista Itä-Saksasta länteen paenneista henkilöistä. Hän palveli Itä-Saksan kansanarmeijassa Dresdenissä, josta hän päätyi vapaaehtoisena Potsdamin kautta Berliiniin. 19-vuotiaana, 15. elokuuta 1961 hän oli vartioimassa Berliinin muurin kolmatta rakennuspäivää Ruppinerstraßen ja Bernauerstraßen kulmassa. Tähän aikaan muuri ei ollut kuin matala piikkilanka-aita. Nähtyään tilaisuutensa tulleen hän päätti hypätä aidan yli länsipuolelle, jossa hänet otettiin poliisiauton kyytiin. Paikalla ollut valokuvaaja Peter Leibing onnistui saamaan hänestä valokuvan juuri kun hän on hyppäämässä aidan yli. Tästä kuvasta tuli yksi kuuluisimmista kylmää sotaa kuvaavista valokuvista. Myöhemmin hänen sallittiin poistua Länsi- Berliinistä, josta hän muutti Baijeriin, jossa hän avioitui ja eli lopun elämäänsä. Schumann työskenteli Baijerissa Audin kokoonpanolinjalla 27 vuoden ajan. Schumann sai perheeltään useita kirjeitä, joissa häntä pyydettiin palaamaan takaisin Itä-Saksaan. Schumann ei kuitenkaan tiennyt, että Stasi oli painostanut hänen perhettään pyytämään häntä palaamaan takaisin kotiin, minkä vuoksi hän vakavissaan harkitsi perheensä luona käymistä. Lopulta hän kuitenkin tapasi Itä-Saksan puolelle jääneen perheensä ja ystävänsä ensimmäisen kerran vasta muurin murtumisen jälkeen. Schumannin mukaan osa hänen läheisistään ei vielä tuolloinkaan ollut antanut hänelle anteeksi sitä, että hän oli loikannut länteen. Schumann hirtti itsensä 20. kesäkuuta 1998. Hän ei jättänyt jälkeensä itsemurhaviestiä. == Katso myös == * Peter Fechter == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Berliinin muuri Luokka:Itäsaksalaiset henkilöt Luokka:Saksalaiset sotilaat Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Stroh

Stroh on itävaltalainen alkoholijuomamerkki. Se kehitettiin alun perin kotimaiseksi korvikkeeksi rommille, koska Itävalta-Unkarilla ei ollut siirtomaita, joissa olisi voinut tuottaa ruokosokeria aitoa rommia varten. Sitä markkinoidaan nimellä Inländer Rum ("kotimainen rommi"). Vuodesta 2008 Inländer Rum on määritetty tehtäväksi 100% Itävallassa, eli se on maantieteellisesti suojattu tuote. Stroh’ta valmistetaan alkoholipitoisuudeltaan 38-, 40-, 54-, 60- ja 80-tilavuusprosenttisina versioina. Suomessa Stroh’ta saa vain Alkosta 54- ja 60-prosenttisena. Muita Stroh-tuotteita ovat Stroh Jagertee ja Stroh Punsch. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Stroh’n verkkosivut Luokka:Alkoholijuomamerkit Luokka:Itävaltalaiset juomat
KTP

KTP voi tarkoittaa seuraavia asioita: *Kotkan Työväen Palloilijat (KTP), kotkalainen palloiluseura, seuraan liittyy: **Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo), jalkapalloseura **FC KTP, entinen FC KooTeePee, jalkapalloseura **KTP-Basket, koripalloseura *Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta (KTP), suomalainen marxilais-leniniläinen puolue *Korean työväenpuolue (KTP), Pohjois-Korean suurin puolue *Keitelepohjan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Ktp, rautatieliikennepaikka Suomessa.
Assistentti

Assistentti tarkoittaa yleisesti apulaista. Yliopistossa assistentti on määräaikainen tehtävä (tyypillisesti 3-5 vuotta), joka on tarkoitettu tieteellistä jatkotutkintoa eli lisensiaatin tai tohtorin tutkintoa suorittaville jatko-opiskelijoille. Työtehtäviin kuuluu tutkimustyön lisäksi opetustehtäviä, kuten harjoitusten pitoa, harjoitustöiden tai laboratoriotöiden ohjausta sekä joskus myös luennointia. Assistentti on nimikkeenä poistumassa ja vastaavasta tehtävästä käytetään jatkossa tutkijakoulutettavan nimikettä. Erotukseksi varsinaisista assistenteista käytetään joskus termiä tuntiassistentti tarkoittamaan yliopistoissa tuntityönä muuta kuin luento-opetusta antavaa henkilöä. Tässä tehtävässä voi olla myös opiskelijoita, joilla ei vielä ole tutkintoa. Varsinaista tuntiassistentin nimikettä ei ole, vaan näitä tehtäviä hoitavat henkilöt ovat työnimikkeeltään sivutoimisia tuntiopettajia, tutkimusapulaisia tai tutkimusavustajia. Yliassistentti on yliopiston määräaikainen tehtävä (tyypillisesti 5 vuotta), johon pääsemiseksi vaaditaan pääsääntöisesti tohtorin tutkinto. Myös lisensiaatintutkinto tai ylempi korkeakoulututkinto ja erityinen perehtyneisyys alaan voi tulla kyseeseen. Käytännössä yliassistentuuri on nykyään pätevöitymistehtävä tohtoreille, joskin tämä nimike on korvaantumassa nimikkeellä tutkijatohtori. Tavallisesti työtehtäviin kuuluu opetusta samaan tapaan kuten assistentillakin, mutta luennoinnin osuus on suurempi. Yliassistentit ohjaavat myös opinnäytetöitä, erityisesti kandidaattitasolla. Luokka: Yliopiston virat de:Assistent de:Wissenschaftliche Hilfskraft ja:助手
Dekaani

Dekaani ( 'kymmenenpäämies') on akateeminen ja kirkollinen hallintotehtävä. ==Dekaani Suomessa== Suomessa dekaani on yliopiston tiedekunnan johtaja. Dekaanin tehtävää ei mainita yliopistolaissa, joten nimikkeen käyttö riippuu yliopistosta. Dekaaniksi valittavan on oltava ennestään tiedekunnan professori. Dekaanin tehtävä on määräaikainen, ja tehtävään valitaan yleensä 3−5 vuoden ajaksi. Perinteisesti dekaanin on valinnut tiedekuntaneuvosto järjestäytyessään, mutta vuoden 2010 alusta voimaan tulleen yliopistolain myötä dekaanin nimitystapa riippuu yliopistosta. Dekaani johtaa ja valvoo tiedekunnan toimintaa ja kehittämistä sekä toimii tiedekuntaneuvoston tai tiedekunnan johtokunnan puheenjohtajana. Dekaanin ollessa estynyt hänen tehtäviään hoitaa varadekaani.http://www.tut.fi/fi/tietoa- tty/organisaatio/tiedekuntaneuvostot/index.htm Dekaani voi vastata myös tiedekuntaa suuremman yliopiston osan hallinnoinnista. Tällainen tehtävä oli jonkin aikaa Aalto-yliopistossa käytössä ollut johtava dekaani.http://www.aalto.fi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tuomiokapitulin virastossa hiippakuntadekaani johtaa hiippakunnallista seurakuntia tukevaa toiminnallista työtä. Aikaisemmin kyseisen viran haltijasta käytettiin nimitystä hiippakunnan pääsihteeri. Kirkkolaki 30.12.2003/1274, Luku 19, §2-3 ==Dekaani muualla == Dekaani (decanus) tarkoitti alun perin Rooman keisarikunnan armeijassa ja sittemmin luostareissa kymmenen sotilaan ja munkin päämiestä. Ensimmäisten yliopistojen syntyessä usein luostareiden yhteyteen nimike siirtyi tarkoittamaan eriasteisia hallintotehtäviä yliopistoissa.http://blackslawdictionary.org/decanus/ Varsinkin englanninkielisessä maailmassa dekaani () voi tarkoittaa myös muunlaista hallintotehtävää kuin tiedekunnan johtamista. Toisaalta dekaani voi myös vastata jostain toiminta-alueesta kuten opiskelijapalveluista. Myös vuosikursseilla voi jokaisella olla oma dekaaninsa. Dekaanin nimikettä käytetään jokin verran myös alemmissa oppilaitoksissa tarkoittamassa hallintotehtävää.http://www.merriam-webster.com/dictionary/dean Dekaani on yhä käytössä myös katolisen ja anglikaanisen kirkon eri tasoisista johtotehtävistä. Esimerkiksi Joseph Alois Ratzinger (edellinen Rooman piispa ja katolisen kirkon johtaja) oli kardinaalikollegion dekaani, kunnes hänet valittiin Rooman paaviksi.http://www.vatican.va/holy_father/benedict_xvi/biography/documents/hf_ben- xvi_bio_20050419_short-biography_en.html ==Lähteet== Luokka:Yliopiston virat Luokka:Opetushallinto Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Laajavuori

Laajavuori on mäki Jyväskylässä Kortepohjan asuinalueen vieressä. Alue on vain muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta, ja siellä on laskettelu- ja vapaa-aikakeskus: Laajavuoren hiihtokeskus eli Hiihtokeskus Laajis. Laajavuoren lähellä on Vuorilampi-niminen pieni lampi. Mäki kohoaa Laajavuoren hyppyrimäkien ja hissien yläasemien välissä lähes 227 metrin korkeuteen. ==Historia== Laajavuori on ollut yksi Struven ketjun mittauspisteistä vuodelta 1834. Mittauspisteen merkkejä ei ole enää näkyvissä, lähin näkyvä piste on noin viisi kilometriä etelämpänä Myllyjärvellä sijaitseva Roninmäki. Jyväskylän päättäjät suunnittelivat alueelle hiihtokeskusta vuodesta 1954 alkaen. Sen rakentaminen alkoi vuonna 1961. Ensimmäinen laskettelurinne (nykyinen kilparinne) avattiin 13. tammikuuta 1963. Hissin pituus oli 250 metriä, ja nousu maksoi ensimmäisenä talvena 30 penniä. Murtomaahiihtäjien tukikohtana oli Jyväskylän Hiihtoseuran maja. Suurempi ”kansanrinne” avattiin laskettelijoiden käyttöön vuonna 1966. Hyppyrimäki valmistui 1965 ja se nimettiin Matti Nykäsen mäeksi 22. helmikuuta 1988. Laajavuoren rallipolulla ajettiin vuosittain Suomen rallin erikoiskoe vuosina 1972–1996. Jyväskylän kaupunki myi laskettelukeskuksen ja vuokrasi sen alueet yksityisille yrityksille vuonna 2011. ==Nykyiset palvelut== Yhdeksän laskettelurinteen lisäksi on tarjolla kilparinne sekä kaksi lastenrinnettä. Hiihtolatuja on yhteensä 62 kilometrin edestä. Talvisin alueella on järjestetty muun muassa hiihtosuunnistuskilpailuja. Laajavuoren aktiviteetteihin on jo useamman vuoden ajan kuulunut myös alamäkiluistelurata. Laajavuoren radalla on järjestetty vuosina 2016–2019 kansainvälisiä Red Bull Crashed Ice -osakilpailuja. Ravintola- ja majoituspalvelut löytyvät Retkeilyhotelli Laajiksesta mäen juurelta sekä parin sadan metrin päässä sijaitsevasta Kylpylähotelli Laajavuoresta. Läheiseltä Vuorilammelta voi vuokrata savusaunaa. Alueella toimii lisäksi 88-paikkainen Caravan-alue matkailuvaunuille. Kesäisin Laajavuoressa voi ulkoilla lenkkeilypoluilla ja ajaa maastopyörillä. Vuodesta 2014 alueella on ollut köysiseikkailupuisto. Seikkailupuistoon on rakennettu sen jälkeen vielä lisää ratoja, joista viimeisin avautui vuonna 2018. Laajavuoressa järjestetään myös maastopyörä- sekä alamäkiajokisoja. Tarjolla on myös maksullinen 18-väyläinen frisbeegolfrata, ja läheisellä Vuorilammella pienempi ilmainen rata. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laajavuoren kotisivut *Ajantasainen tieto latujen kunnostuksesta (latuinfo) Luokka:Jyväskylän maankohoamat Luokka:Jyväskylän urheilupaikat Luokka:Kortepohja Luokka:Suomen talviurheilukeskukset Luokka:Struven ketju
Viitaniemi

pienoiskuva|Katunäkymä Viitaniemessä. Viitaniemi on Nisulan kaupunginosaan kuuluva pienalue Jyväskylässä.Jyväskylän aluekartta Viitaniemen asuinalue koostuu vuosina 1959–1964 rakennetuista kerros- ja rivitaloista 35 hehtaarin alueella sekä alueen puistoista. Alueen rakennutti Asuntosäätiö arkkitehti Jorma Järven vuonna 1958 laatiman asemakaavan pohjalta. Se on rakennushistoriallisesti merkittävä, aikakautensa puutarhakaupunki-ideologiaa edustava alue. Vuonna 2007 alueelle laadittiin säilyttävä suojelukaava.Viitaniemen puistot. Jyväskylän kaupunkirakennepalvelut (Web Archive). Viitattu 2.12.2019. Viitaniemen alue kuuluu Museoviraston ylläpitämälle valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen listalle. Viitaniemessä on myös laajoja hoidettuja viheralueita kaupunkilaisten virkistyskäytössä. Viitaniemessä on Alvar Aallon suunnittelema 13-kerroksinen Viitatorni, joka oli pitkään Jyväskylän korkein rakennus. Viitatorni, kuten muutkin alueen kerrostalot, on väriltään valkoinen. Viitaniemessä sijaitsevat Viitaniemen koulu, Jyväskylän ammattiopiston Viitaniemen kampus, Viitaniemen liikuntapuisto eli Nisulan monttu, Stavangerin puisto, Viitaniemen uimaranta ja Viitaniemen liikennepuisto. ==Kuvia== == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nisula Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Jyväskylän lähiöt
Nu-jazz

Nu-jazz eli elektro-jazz kehittyi 1990-luvulla. Kyseessä on musiikkityyli, jossa on sekoitettu jazzia ja elektronista musiikkia. Nu-jazzin erottavat erilaisesta elektromusiikista house beatit. Usein musiikissa käytetään myös perinteisiä soittimia. Nu-jazz-yhtyeitä ovat muun muassa ranskalainen St Germain, saksalainen Jazzanova ja brittiläinen Fila Brazilia. Nu-jazz on sukua acid jazzille (eli groove jazzia), joka on kuitenkin lähempänä aikaisempaa funkia, soulia tai rhythm and bluesia. Suomalaiset yhtyeet RinneRadio ja Nuspirit Helsinki edustavat tätä tyyliä. == Artisteja == *Ananda Project *Avishai Cohen *Bonobo *Caravan Palace *Caro Emerald *Chuck Hammer *De-Phazz *The Cinematic Orchestra *DJ Logic *Elektrotwist *Erik Truffaz *Fingathing *Flying Lotus *Funki Porcini *Gabin *Goldfish *Hiromi *indigo jam unit *Jaga Jazzist *Jazzanova *Jazzhole *Jazztronik *Jimpster *Koop *Kyoto Jazz Massive *Little Dragon *Dualline *LTJ Bukem *Maliq & D'Essentials *Micatone *Mr. Scruff *Nicola Conte *Nils Petter Molvær *Nujabes *Nuspirit Helsinki *Parov Stelar *Plaster *Pretty Lights *Quantic *Quasimode *Revolution Void *The Rongetz Foundation *RJD2 *Robert Miles *Robotobibok *St. Germain *Skalpel *Snarky Puppy *Technicoloured Roses *Wayne Krantz *Xploding Plastix *Yesterdays New Quintet *Fat Jon *Nomak *Mop Mop *Jordan D. Mitchell *Uyama Hiroto Luokka:Elektronisen musiikin alalajit Luokka:Jazzin tyylilajit
Jalkalihas

Jalkalihaksiin kuuluvat: *nelipäinen reisilihas eli etureisi *kaksipäinen reisilihas eli takareisi *pohjelihakset *reiden lähentäjät *reiden loitontajat
Kolmipäinen pohjelihas

Pohjelihas () on kolmipäinen lihas. Se sijaitsee säären takapuolella. Pohjelihas muodostuu kahdesta lihaksesta, kaksoiskantalihaksesta (musculus gastrocnemius) ja leveästä kantalihaksesta (musculus soleus), jotka kiinnittyvät kantajänteellä eli akillesjänteellä (tendo calcaneus) kantaluuhun (os. calcaneus). Leveän kantalihaksen origo on pohjeluussa (os. fibula) sekä sääriluussa (os. tibia). Kaksoiskantalihas peittää leveän kantalihaksen lähes kokonaan, ja sen origo on reisiluun (os. femoris) mediaalisen ja lateraalisen nivelnastan takaosassa. Kolmipäisen pohjelihaksen päätehtävä on ylemmän nilkkanivelen plantaarifleksio, mutta kaksoiskantalihas osallistuu myös polven fleksioon. ==Lihaksen harjoittaminen== Kuntosalilla kaksoiskantalihasta harjoittavat parhaiten polvi suorassa tehdyt pohjeliikkeet, kuten pohjenousu seisten. Sitä enemmän saadaan harjoitusta leveälle kantalihakselle saadaan, kun pohkeita harjoitetaan polvi koukussa, kuten istuen tehdyssä pohjenousussa. == Lähteet == Luokka:Lihakset
Kaksoiskantalihas

Kaksoiskantalihas () luetaan kuuluvaksi kolmipäiseen pohjelihakseen yhdessä leveän kantalihaksen kanssa. Kaksoiskantalihas on kaksipäinen ja siinä on lateraalinen sekä mediaalinen pää. Lateraalinen pää lähtee reisiluun lateraalisen nivelnastan yläpuolelta ja mediaalinen pää vastaavasti mediaalisen nivelnastan yläpuolelta. Lihas kiinnittyy loppupäästään akillesjänteellä kantaluuhun. Kaksoiskantalihaksen tehtäviin kuuluu polvinivelen koukistus ja kinnernivelen ojennus. Luokka:Alaraajan lihakset
Appianos

Appianos (; ; noin 95 – noin 165) oli kreikkalais-roomalainen historioitsija, joka oli kotoisin Aleksandriasta. Hän eli Trajanuksen, Hadrianuksen ja Antoninus Piuksen aikana. Appianoksen elämästä tiedetään vain hyvin vähän. Tiedetään, että hän kirjoitti oman elämäkertansa, josta nykypäivään on säilynyt vain katkelmia. Tiedetään kuitenkin, että Appianos syntyi Aleksandriassa, roomalaisen Egyptin pääkaupungissa. Hänen vanhempansa olivat Rooman kansalaisia ja Appianos muuttikin myöhemmin Roomaan, jossa hän toimi lakimiehenä. Appianoksesta tiedetään myös vähän erään Cornelius Fronton kirjeen perusteella. Kirjeessään Fronto esittää, että Appianokselle annettaisiin prokuraattorin arvo. Tästä voidaan päätellä, että Appianos kuului Rooman ritarisäätyyn. Appianos kirjoitti kreikaksi Rooman historiaa käsittelevän teoksen, joka koostui 24 kirjasta. Kirjat eivät muodosta yhtenäistä historiaa, vaan käsittelevät eri aiheita. Appianos on yksi tärkeimpiä lähteitä Rooman sisällissodista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Appian of Alexandria – Livius.org * Appian: The Roman History – LacusCurtius Luokka:90-luvulla syntyneet Luokka:160-luvulla kuolleet Luokka:Antiikin kreikkalaiset historioitsijat Luokka:Roomalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 95 syntyneet
Mykyrokka

Mykyrokka on savolainen perinneruoka. Se on keittoruoka, joka sisältää perunoita, lihaa (yleensä sianlihaa), sydäntä, sisäelimiä, kuten maksaa ja munuaisia, sekä oleellisesti mykyjä. Mykyt (tai myvyt) ovat jauhosta ja verestä valmistettavia sattumia, jotka kypsennetään kiehuvassa vedessä.Mykykeitto (Kotikokki.net) Perinteisesti mykyrokka on ollut syksyllä (kekrin aikoihin) tapahtuvaan teurastukseen liittyvä sesonkiruoka. Mykyrokkaa tarjotaan paikallisissa kouluissa kouluruokana ja myydään annoksina ja litramyyntinä. Mykyrokan erityislaji on hirvirokka, jota metsästysseurat tarjoavat peijaisissa.. Pohjoispohjalainen rössypottu muistuttaa hieman mykyrokkaa. Rössypotussa myvyt kuitenkin korvaa paloiteltu veripalttu, ja lihana keitossa käytetään perinteisesti sian savukylkeä. Bertta Räsäsen vuonna 1983 tekemän ehdotuksen pohjalta keittiömestari Jaakko Kolmosen johdolla 450 kuntaan valittiin pitäjäruuat. Myös jokainen Savon silloisista kunnista valitsi omat perinneruokansa. Mykyrokka valittiin vuonna 1984 odotetusti Kiuruveden nimikkoruoaksi, ja Karttulan nimikkoruoaksi äänestettiin sen muunnelma, mykysoppa. == Katso myös == * klimppisoppa * tappaiskeitto == Lähteet == * Mikä on mutti? - perinneruokasanastoa (Finfood) * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Mykyrokan resepti nimellä mykykeitto (www.kotikokki.net) Luokka:Keitot Luokka:Sisäelinruoat Luokka:Veriruoat Luokka:Suomalainen keittiö
Tomi Kontio

Tomi Kalevi Kontio (s. 16. helmikuuta 1966 Helsinki)Kuka kukin on 2007, Otava 2006 on suomalainen kirjailija, kolumnisti ja runoilija. Hänen tuotantonsa sisältää runoja, laulutekstejä (mm. Kelpo Pojat), proosaa ja nuortenkirjoja. Vuonna 1993 Kontio sai J. H. Erkon palkinnon esikoisteoksestaan Tanssisalitaivaan alla. Vuonna 2000 hänen teoksensa Keväällä isä sai siivet sai Finlandia Junior -palkinnon. Teokselle myönnettiin myös Lasten LukuVarkaus -palkinto vuonna 2001. Romaani kuuluu trilogiaan, jonka kaksi muuta osaa ovat Austraasian viimeiset lapset sekä Maan veli. ==Elämä ja ura== Kontio opiskeli Helsingin yliopistossa kirjallisuustiedettä, filosofiaa ja estetiikkaa. Hän on toiminut myös kolumnistina ja avustanut Nuori Voima -lehdessä. Kontio toimittaa Kirjailija-lehteä yhdessä Markku Kaskelan kanssa. Kontion runoja on käännetty useille kielille, muun muassa englanniksi, espanjaksi, puolaksi, ruotsiksi, saksaksi, tšekiksi, unkariksi ja viroksi. Vuonna 1988 Kontio voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun ensimmäisen palkinnon. Hän julkaisi ensimmäiset runonsa valikoimassa Ryhmä 92. Vuonna 1993 ilmestynyt kokoelma Tanssisalitaivaan alla sai J. H. Erkon palkinnon vuoden parhaana esikoisteoksena sekä vuonna 1999 Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinnon viime vuosien parhaasta esikoisteoksesta. Kontio oli Runeberg- palkintoehdokkaana novellikokoelmalla Säädyttömät (1994) ja romaanilla Uumen (1995). Kontion ensimmäinen alle kouluikäisille suunnattu teos oli Lehmä, jonka kyljessä oli luukku (2006). Hänen isänsä oli Orvo Kontio. == Teoksia == ;Runokokoelmat * * * * * * * * * ;Lasten- ja nuortenkirjat * * * * * * * * * * * * * * ;Aikuisten romaanit * ;Novellit ja lyhytproosa * * * ;Tietokirjallisuus * * * === Käännettyjä === * Weihnachten in Kontula (kertomus), antologiassa Haefs - Hildebrandt - Missfeldt (toim.): Skandinavische Weihnachtsmärchen, Goldmann Verlag 2005 == Palkintoja == * Lasten LukuVarkaus -palkinto 2001 ja 2012 * Finlandia Junior -palkinto 2000 * Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto viime vuosien parhaasta esikoisesta (1999) * Kalevi Jäntin palkinto (1996) * J. H. Erkon palkinto parhaasta esikoisesta (1993) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tomi Kontion runoja Electric Verses -verkkoantologiassa * Ahvenjärvi, Kaisa: Sanan Soturi. Ylioppilaslehti 27.4.2001. * Tomi Kontio haastattelussa, Kirjastokaista-video Luokka:Suomalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Kalevi Jäntin palkinnon saajat Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rehtori

Rehtori (lyhenne reht.) on oppilaitoksen johtajasta käytetty nimitys. Se on käytössä kaikilla kouluasteilla alakoulusta yliopistoon. Sana rehtori on peräisin latinan sanasta rector. Tämä on tekijämuoto verbistä regere ’hallita’. Katolisessa kirkossa rehtoriksi kutsuttiin kirkkoherraa. Koulutuksen pariin termi siirtyikin kirkon kautta. Niin mannermaan yliopistoilla kuin kotimaan katedraalikouluilla oli johtajanaan rector, mahdollisesti peräti rector magnificus ’kunnianarvoisa rehtori’. Pohjoismaissa termi siirtyikin kokonaan kirkolliselta alalta koulutusalalle samoin kuin lehtori, joka aiemmin merkitsi lukijaa, jumalanpalveluksessa avustavaa henkilöä, jonka asema oli maallikkojen ja papiston välimailla. Suomessa rehtorilta vaaditaan kussakin koulumuodossaAsetus opetustoimen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista Finlex *ylempi korkeakoulututkinto *pätevyys kyseisen oppilaitosmuodon opettamiseen *riittävä kokemus oppilaitosmuodon opettajana toimimisesta *opetuskielen täydellinen hallinta *opetushallinnon tutkinto tai vastaavat, vähintään 25 opintopisteen laajuiset opinnot Siirtymäsäännös takaa, että ne, joilla oli vuonna 1998 pätevyys rehtorin virkaan, ovat edelleen muodollisesti päteviä. Taiteen ammattiopetuksessa ja vapaassa sivistystyössä pätevyysvaatimukset ovat hieman löysempiä. Yleensä perusopetuksessa ja lukioissa rehtorit antavat myös opetusta, mutta suurissa kouluissa ja oppilaitoksissa rehtori voi toimia puhtaasti hallintovirkamiehenä. Monissa kaupungeissa on lisäksi puhtaasti hallinnollisia rehtoreita, jotka toimivat esimerkiksi tietyn koulutusmuodon johtajina. Näillä rehtoreilla ei ole kuitenkaan lain varsinaisille rehtoreille antamaa kurinpitovaltaa. Aiemmin peruskoulujen ala-asteilla oli, suurimpia kouluja lukuun ottamatta, ainoastaan johtajaopettajia, mutta vuoden 1998 koululainsäädännön uudistus antoi näillekin rehtorin arvonimen. ==Korkeakoulut== Yliopiston rehtoriksi valittavan tulee olla ennestään tohtori tai professori. Käytännössä kaikki yliopistojen rehtorit ovat oman yliopistonsa professoreita. Rehtori valitaan nimittäin vaalilla, johon osallistuu yleensä laaja, kaikkia laitoksia edustava valitsijamieskunta. Tällaisessa järjestelmässä ulkopuolisella ei ole oikeastaan mahdollisuuksia saada tarvittavaa kannatusta. Poikkeuksen muodostavat säätiöyliopistot, kuten Aalto-yliopisto, jonka rehtorin valitsi säätiön hallitus. Ammattikorkeakoulun rehtorilta vaaditaan jatkotutkintona suoritettu lisensiaatin tutkinto tai tohtorin tutkinto, perehtyneisyyttä ammattikorkeakoulun toimialaan ja hallinnollista kokemusta. Rehtorin virkaan tai toimeen voidaan myös nimittää ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut henkilö, jos hänet muutoin katsotaan erityisen ansioituneeksi tehtävään. Lisäksi rehtorilta vaaditaan, että hän hallitsee ammattikorkeakoulun opetuskielet. == Katso myös == * Luettelo Helsingin yliopiston rehtoreista ==Lähteet== == Aiheesta muualla == ==Kirjallisuutta== * * * * * * * * * * * * *
Tiedekunta

Tiedekunta on useimmissa yliopistoissa hallinnollinen yksikkö, joka kokoaa yhteen lähekkäisten tieteenalojen laitokset. Sitä johtavan professorin työnimike on dekaani. Tiedekunnan ylin päätöksiä tekevä elin on yliopistosta riippuen nimeltään tiedekuntaneuvosto, osastoneuvosto tai tiedekunnan johtokunta. Se noudattaa ns. kolmikantamallia, jossa tietty osuus paikoista on varattu tiedekunnan professoreille, tietty osuus muille henkilökunnan jäsenille ja tietty osuus perustutkinto-opiskelijoille. Tiedekuntatasolla päätetään mm. uusien opiskelijoiden valintaperusteista, tutkintovaatimuksista sekä laitosten rahoitusosuuksista. Tiedekunta päättää myös väitöskirjojen hyväksymisestä. Suomessa tiedekuntien toiminnasta säädetään yliopistolain 22 §:ssä ja yliopistojen hallintojohtosäännössä. Suomessa koulun määrittely yliopistoksi edellyttää tiedekuntia olevan vähintään neljä, poikkeuksena Vaasan yliopisto, jossa tiedekunnat korvautuivat vuonna 2018 akateemisilla yksiköillä. Luokka: Yliopisto
Messier 25

Messier 25 on avoin tähtijoukko Jousimiehen tähdistössä. Sen havaitsi ensimmäisen kerran Philippe Loys de Chéseaux, vuonna 1745 tai 1746. Charles Messier lisäsi kohteen luetteloonsa 20. kesäkuuta 1764. Kohteessa on ainakin kaksi spektriluokan M ja kaksi spektriluokan G jättiläistähteä. Kohteesta on havaittu yksi muuttuva tähti, jonka jakson pituus on 6,74 päivää. Kohteen iäksi arvioidaan noin 90 miljoonaa vuotta. == Katso myös == * Messierin luettelo * New General Catalogue == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * 025 M025 Luokka:Orionin haara
Taloudellinen utilitarismi

Taloudellinen utilitarismi on klassisen utilitarismin perillinen, jossa etiikkaa ja moraalia tutkitaan taloustieteellisin, peliteoreettisin, sosiobiologisin ja sosiaalipsykologisin keinoin. Teoria tarkastelee moraalisia tekoja kaupankäynnin ja vastavuoroisuuden näkökulmasta, ja yrittää perustaa moraalisäännöt niistä seuraavalle molemminpuoliselle hyödylle, sekä tehokkuudelle. == Katso myös == *Klassinen utilitarismi *Taloustiede *Seurausetiikka *Subjektivismi *Vastavuoroisuus *Kaupan ylijäämä Luokka:Utilitarismi
Zoltán Kodály

Zoltán Kodály [koda:j] (16. joulukuuta 1882 – 6. maaliskuuta 1967) oli unkarilainen säveltäjä, etnomusikologi, opettaja, lingvisti ja filosofi. Kodály oli yksi ensimmäisistä perusteellisista kansanmusiikin tutkijoista. Hänestä tulikin myöhemmin yksi etnomusikologian uranuurtajista. Kodály sävelsi koko elinikänsä. Hän kiinnostui vanhempana musiikin opetuksesta. == Elämä == Kodály syntyi Kecskemétissä, mutta vietti suuren osan lapsuudestaan Galántassa ja Nagyszombatissa (nykyinen Trnava Slovakiassa). Kodály alkoi jo varhain viulunsoiton, ja oppi isältään, joka oli taitava amatöörimuusikko, musiikin peruskäsitteet. Opiskeltuaan sävellystä Hans Kösslerin opissa Budapestissa Kodály aloitti ensimmäisten joukossa kansanmusiikin tutkimisen. Tutkimusta varten Kodály kierteli kylissä ja keräsi kansanlauluperinnettä. Yhdessä Béla Bartókin kanssa hän julkaisi useita unkarilaisia kansanlaulukokoelmia. Kodály on myös säveltänyt paljon kansanmusiikkia kuoroteoksiksi. Vuonna 1942 Kodály emeritoitui professorin virasta. Toisen maailmansodan päätyttyä hänestä tuli unkarilaisen taideneuvoston puheenjohtaja. == Sävellystyö == Kodály sävelsi paljon pieniä teoksia, mutta myös täysmittaisen oopperan Háry János (1926), jota tosin ei ole kovin usein esitetty. Tunnetuimpiin teoksiin kuuluu myös sota-aikana (1944) solisteille, kuorolle, orkesterille ja uruille sävelletty messu Missa brevis. == Musiikkikasvatus == Vuodesta 1907 Kodály työskenteli professorina Budapestin konservatoriossa musiikinopetuksen parissa. Hän julkaisi aiheesta useita kirjoja ja esseitä. Kodály'in oppeihin viitataan musiikinopetuspiireissä usein termillä Kodály-metodi, vaikka hän ei koskaan suunnitellut täsmällistä metodia, vaan lähinnä luonnosteli erilaisia ideoita. Kodályn musiikkikasvatusfilosofia perustuu säveltapailuun: ihmisen oman äänen käyttämiseen ja kuuntelukyvyn kehittämiseen. Aikuiset tarjoavat lapselle rakennusaineita kehitykseen yhdessä lapsen kanssa laulaen, leikkien ja kuunnellen. Pohjana ovat synnyinmaan perinteiset lastenlaulut ja kansanlaulut. == Merkittäviä teoksia == === Vokaaliteokset === * 1923: Psalmus Hungaricus === Näyttämöteokset / Singspielit === * 1926: Háry János - Singspiel, jossa neljä seikkailua, esinäytös ja jälkinäytös * 1924–1932: Székely fonó (suom. transsilvanialainen kehräämö) * 1946–1948: Czinka Panna === Orkesteriteokset === * 1933: Tansseja Galántasta === Kamarimusiikki === * Sonaatti sellolle ja pianolle op. 4 * Soolosellosonaatti op. 8 * Sonatiini sellolle ja pianolle * Duo viululle ja sellolle op. 7 * Jousikvartetto No. 2 op. 10 === Pianomusiikkia === * 9 Pianoteosta op. 3 * 7 Pianoteosta op. 11 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Biography Naxos * Biography Boosey * Zoltán Kodály - A short biography International Kodaly Society Luokka:Unkarilaiset säveltäjät Luokka:Unkarilaiset oopperasäveltäjät Luokka:Etnomusikologia Luokka:Unkarilaiset professorit Luokka:Unkarilaiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Moraalinen motivaatio

Moraalinen motivaatio tarkoittaa syitä, jotka yksilöillä on toimia eettisesti. Juha Sihvola on sanonut, että vaikka ihmiset tietäisivät maailman tuhoutuvan huomenna, heillä olisi silti syy toimia moraalisesti. Hänen mukaansa voitaisiin ajatella seuraavasti. Tietoisena yksilönä oleminen edellyttää vuorovaikutusta muiden yksilöiden kanssa. Tämä edellyttää toisten ihmisten kohtelua itsessään arvokkaina olentoina sekä sellaisen yhteiskunnan muodostamista, jossa vuorovaikutus voi toteutua. Sihvolan mukaan monet ihmiset ajattelevat moraalista juuri tällä tavalla. == Katso myös == * Lawrence Kohlberg * Uskonto ja moraali == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rosati, Connie S. (2006): Moral Motivation. Stanford Encyclopedia of Philosophy Luokka:Etiikka
Dhaulagiri

Dhaulagiri on maailman seitsemänneksi korkein vuori (8 167 metriä). Dhaulagiri tarkoittaa "valkoista vuorta". Vuori sijaitsee Annapurnan alueella Himalajan vuoristossa. Läntinen maailma löysi Dhaulagirin vuonna 1808, ja sitä pidettiin maailman korkeimpana vuorena yli 30 vuotta, kunnes Kanchenjunga anasti siltä tittelin. Ympäristöstä mitatun korkeuden suhteen se on lähes ylittämätön; korkeuseroa 30 km päässä sijaitsevaan Kali Gandakin rotkoon on 7 000 m. Dhaulagirin valloitti ensimmäisinä 13. toukokuuta 1960 sveitsiläis- itävaltalainen retkikunta, johon kuuluivat Kurt Diemberger, Peter Diener, Ernst Forrer, Albin Schelbert, Nyima Dorji ja Nawang Dorji. Vain 30 ihmistä on kiivennyt vuoren huipulle onnistuneesti. Vuoren huipulle on noustu viimeksi vuonna 1996. ==Katso myös== *Luettelo maailman korkeimmista vuorista *Luettelo suurimmista prominensseista == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Nepalin vuoret Luokka:Himalajan vuoret Luokka:Yli 8000-metriset vuoret
Nanga Parbat

Nanga Parbat (, tunnetaan myös nimillä Nangaparbat Peak ja Diamir) on maailman yhdeksänneksi korkein vuori. Nanga Parbat tarkoittaa "alastonta vuorta". Nanga tarkoittaa alastonta sekä urdun että hindin kielellä, ja parbat tarkoittaa vuorta hindin kielellä. Šerpat, Himalajan seudun alkuperäisasukkaat, kutsuvat Nanga Parbatia "ihmissyöjäksi" tai "paholaisen vuoreksi". Vuoren huippu on 8 126 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen pohjoissivu putoaa 7 000 metriä Indus- jokeen kun taas etelärinne kohoaa 4 600 metriä viereisestä laaksosta. Nanga Parbatin huipun saavutti ensimmäisenä 3. heinäkuuta 1953 Hermann Buhl saksalais-itävaltalaisesta retkikunnasta. Tätä ennen oli jo 31 ihmistä saanut surmansa yrittäessään vuoren valloitusta. ==Katso myös== *Luettelo maailman korkeimmista vuorista *Luettelo suurimmista prominensseista == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nanga Parbatin murhenäytelmä, Helsingin Sanomat, 27.01.1935, nro 25, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot thumb|center|600px|Lähestyminen Nanga Parbatin perusleirille Luokka:Pakistanin vuoret Luokka:Himalajan vuoret Luokka:Yli 8000-metriset vuoret Luokka:Gilgit- Baltistan
Valemuistosyndrooma

Valemuistosyndroomalla () tarkoitetaan ilmiötä, jossa terapeutti aiheuttaa asiakkaalleen voimakkaita valemuistoja pedofiliasta, murhista ja jopa saatanallisista kulttimenoista. Valemuistosyndrooma saa useimmiten alkunsa, kun henkilö hakeutuu terapiaan jonkin henkilökohtaisen ongelman (esimerkiksi masennuksen) takia. Terapeutti tuo esille mahdollisuuden, että henkilöä olisi käytetty lapsena seksuaalisesti hyväksi. Tämä saattaa hämmentää asiakasta, sillä hänellä ei ole muistikuvaa tällaisesta. Terapeutti voi kuitenkin kertoa, että vaikka muistoa ei ole, tämä ei tarkoita, ettei hyväksikäyttöä olisi voinut tapahtua. Henkilö onkin vain voinut torjua muiston. Palautettujen muistojen terapian () keskeisenä ajatuksena on, että lapsuudessa syntynyt, traumaattinen, torjuttu muisto voi aiheuttaa erilaisia fyysisiä ja psyykkisiä ongelmia. Ajatus traumaattisten muistojen torjunnasta on peräisin itävaltalaiselta psykiatrilta Sigmund Freudilta (1856–1939). RMT:n tavoitteena on tiedostaa torjuttu trauma. Apuna käytetään esimerkiksi hypnoosia ja unien analysointia. Aluksi muisto on usein epämääräinen, mutta terapian edettyä se selkeytyy ja laajenee. Tiedostamisen uskotaan auttavan niihin ongelmiin, joiden takia henkilö tuli alun perin terapiaan. Asiakkaat ovat haastaneet lukuisia oikeusjuttuja esimerkiksi vanhempiaan vastaan ilmenneiden muistojen takia. Seurauksena on ollut vankilatuomioita ja miljoonakorvauksia. Terapia saa jatkuvasti kritiikkiä osakseen. Asiakkaat ja tutkijat ovat alkaneet epäillä terapiaa ja sen toimintaperiaatteita.Stocks 1998 Esimerkiksi lähtökohdiltaan freudilainen käsitys ajatusten ja tunteiden torjunnasta on joutunut voimakkaan tieteellisen kritiikin kohteeksi, ja piilotajuista torjuntaa pidetään yleisesti kyseenalaisena ilmiönä. Tämä vie luonnollisesti pohjan pois palautettujen muistojen terapialta. Terapia on ajanut toisinaan ihmisiä vielä suurempiin ongelmiin kuin mitä heillä oli terapiaan tullessaan. Onkin alettu puhua valemuistosyndroomasta, jossa potilas ja terapeutti luovat potilaalle harhaisia muistikuvia. == Lähteet == * * * ===Viitteet=== Luokka:Kognitiivinen psykologia Luokka:Kognitio Luokka:Psyykkiset sairaudet Luokka:Lääketieteen etiikka Luokka:Psykologia ja näennäistiede
Lapinmyyrä

Lapinmyyrä (Microtus oeconomus) on keskikokoinen Pohjois-Euroopassa ja Aasiassa sekä Pohjois-Amerikan luoteisosissa (mukaan lukien Alaska ja Luoteis- Kanada) esiintyvä myyrälaji. == Levinneisyys == Lapinmyyrää esiintyy Suomen pohjoisosissa. Yhtenäisen levinneisyyden eteläraja kulkee suunnilleen Rovaniemen tasolla. Lisäksi pieni erillinen kanta on löytynyt Pohjanlahden ulkosaarilta. Muualla Euroopassa lajia esiintyy Siperiassa ja sieltä sen levinneisyyden eteläinen haara ulottuu Itämeren eteläpuolella Elbelle asti. Pohjoinen haara, johon Suomikin kuuluu, ulottuu Kuolan niemimaalle ja Pohjois- Skandinaviaan. Hollannissa, Unkarissa ja Skandinavian eteläosassa on lisäksi erilliset kannat. == Tuntomerkit == Ruumiin pituus on n. 85–161 mm ja paino 20–80 g. Koiraat ovat noin 30 % suurempia kuin naaraat, ja Euroopan alalajit ovat pienempiä kuin Amerikan alalajit. Täysikasvuisen myyrän häntä on yleensä alle kolmannes eläimen pituudesta. Vanhoilla lapinmyyrillä se on yläpuolelta musta ja alta valkea. Turkin väri vaihtelee suuresti harmaanruskeasta kanelinväriseen, lähes oranssinsävyiseen. Turkin yleisväristä riippumatta kaikilla lainmyyrillä on selässään mustakärkisiä karvoja.Microtus oeconomus tundra vole Animal Diversity Web == Elintavat == Lapinmyyrää esiintyy luonnossa rehevillä suolaikuilla, missä on turvemättäitä, joihin kaivautua varsinkin talvisin. Erityisesti ojitetuilla soilla sen kannat kasvavat kun vesiraja laskee ja lisää ravintoa on saatavilla. Runsaimmin lapinmyyriä tavataan pakettipelloilta, joissa sen esiintymistiheys voi olla jopa 200–300 yksilöä hehtaarilla. Lapinmyyrä aiheuttaa myös metsätuhoja taimikoissa ja metsitetyillä pelloilla.Yleiskuvaus tuhonaiheuttajasta Metla == Ravinto == Lapinmyyrä syö kesäisin sarojen, viljojen ja heinien vihreitä osia. Talviravintonaan se käyttää samojen kasvien maanalaisia osia. Se voi kaivaa turpeeseen useita metriä pitkiä käytäviä juuresta toiseen, samoin pakettipelloilla lapinmyyrä kaivautuu maahan paljon paremmin kuin peltomyyrä. Puun kuori on myyrälle lisäravintoa, johon se turvautuu talviaikana. == Lisääntyminen == Lapinmyyrä on tehokas lisääntymään. Kesän aikana naarailla voi olla jopa 3–4 poikuetta, joissa n. 6–7 poikasta. Poikaset voivat saavuttaa sukukypsyyden nopeasti. Lapinmyyräkannat vaihtelevat voimakkaasti 4–5 vuoden syklissä. Kannan nousuun liittyy usein talvilisääntyminen, jos ravintotilanne hangen alla on hyvä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luonnonvarakeskus (Luke): Metinfo – Metsien terveys, myyrät * Johan Tast: The Root vole (Microtus oeconomus) Pallas as an inhabitant of seasonally flooded land. – Väitöskirja, Helsingin yliopisto 1966. Luokka:Myyrät Luokka:Metsätuhot
Vanua Levu

Vanua Levu on Fidžin saarista toiseksi suurin. Se sijaitsee suuremmasta Viti Levun saaresta noin 60 kilometriä koilliseen. Saarta ympäröivät koralliriutat. Se on melko epätasainen ja mäkinen. Vanua Levussa on noin 130 000 asukasta. Vanua Levun suurimmat asutuskeskukset ovat Labasa ja Savusavu. Labasa on niistä suurempi. Siellä on noin 25 000 asukasta. Savusavu on pienempi (noin 6 000 asukasta), mutta se on melko suosittu turistien keskuudessa. Molemissa suurimmissa asutuskeskuksissa on lentoasema. Vanua Levun tärkeimmät vientituotteet ovat sokeriruoko, riisi, sitrushedelmät ja kopra. Kiribati on ostanut saaren, joka olisi valtion uusi koti ilmastonmuutoksen vuoksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Fidžin saaret
Viti Levu

Viti Levu on Fidžin saarivaltion suurin saari. Se on noin 170 km pitkä ja sen pinta-ala on 10 531 km² ja asukasluku noin 580 000 asukasta. Saaren metsien peittämässä keskiosassa on myös saarivaltion korkein huippu, 1 324 metriä (toisen lähteen mukaan 1 224 m) korkea Tomanivi, joka on tunnettu myös nimellä Mt. Victoria). Viti Levussa sijaitsee valtion pääkaupunki Suva ja siellä asuu lähes kolme neljäsosaa saarivaltion väestöstä. Muita merkittäviä kaupunkeja (sijaitsevat rannikolla) ovat: * Ba * Lautoka * Nadi * Nausori * Rakiraki * Sigatoka == Lähteet == Luokka:Fidžin saaret