EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Open Your Mind and Your Trousers

Open Your Mind and Your Trousers on saksalainen Scooter-yhtyeen 21. studioalbumi, joka julkaistiin 22. maaliskuuta 2024. Albumi ylsi Saksan albumilistan sijalle 2, ja pysyi listalla yhteensä 2 viikkoa. == Kappaleet == == Singlet == * Waste Your Youth (Web) 13.01.2023 # Waste Your Youth (2:44) * Waste Your Youth - The Mixes (Web) 13.02.2023 # Extended mix (3:33) # Waste Your Youth (2:44) * Techno Is Back (Web) 14.04.2023 # Techno Is Back (2:56) * Techno Is Back (The Mixes) Web 04.05.2023 # Extended Mix (3:48) # Special Extended Mix (5:11) # Techno Is Back (2:56) * Constellations (Web) 23.06.2023 # Constellations (2:56) * Constellations - Extended mix (Web) 07.07.2023 # Extended mix (4:38) * For Those About To Rave (Web) 21.07.2023 # For Those About To Rave (2:42) * For Those About To Rave - Extended mix (Web) # Extended mix (3:36) * For Those About To Rave - LUNAX remix (Web) 04.08.2023 # LUNAX remix (2:21) * For Those About To Rave - LUNAX Extended remix (Web) # LUNAX Extended remix (3:12) * Berliner Luft (Web) 15.09.2023 # Berliner Luft (2:46) * Berliner Luft - Extended mix (Web) # Extended mix (4:42) * Rave & Shout (Web) 01.12.2023 # Rave & Shout (3:00) * Rave & Shout - The Mixes (Web) # Extended mix (3:46) # Special Extended mix (4:53) * I Keep Hearing Bingo (Web) 09.02.2024 # I Keep Hearing Bingo (2:25) * I Keep Hearing Bingo - Extended mix (Web) # Extended mix (4:00) * Let's Do It Again (Web) 01.03.2024 # Let's Do It Again (2:11) * Let's Do It Again - Extended mix (Web) # Extended mix (4:41) * Posse Reloaded (Web) # Posse Reloaded (2:23) == Arvostelut == * laut.de: Wenn der Allmächtige sonst schon nix auf die Kette bekommt == Lähteet == Luokka:Vuoden 2024 albumit Luokka:Scooterin albumit
Korean Airin lento 2708

Korean Airin lento 2708 oli Korean Airin reittilento Tokion kansainväliseltä lentoasemalta Gimpon kansainväliselle lentoasemalle. Lennolla 27. toukokuuta 2016 käytetty Boeing 777-300 keskeytti lentoonlähdön, kun vasen moottori syttyi tuleen. Kone evakuoitiin, ja kaikki 319 matkustajaa ja miehistön jäsentä selvisivät hengissä. == Lähteet == Luokka:Lento-onnettomuudet Japanissa Luokka:Vuoden 2016 lento-onnettomuudet
Mynttisetelit

Mynttisetelit () olivat Ruotsissa Kaarle XII:n valtakaudella vuosina 1716 ja 1717 liikkeelle laskettuja valtion obligaatioita. Ne olivat arvoltaan 25, 10 ja 5 hopeataaleria ja korottomia, eikä lunastusaikaa ilmoitettu. Niitä laskettiin liikkeelle rajattomasti, ja pian ne menettivät arvonsa. Kuninkaan 23. huhtikuuta 1719 antaman määräyksen mukaan ne lunastettaisiin takaisin puolesta nimellisarvostaan.Tietosanakirja 1909, osa 6, Hakusana: Mynttisetelit Verkossa Myntsedlar Nordisk familjebok ==Lähteet== Luokka:Ruotsin taloushistoria
Diana Seppä

Diana Seppä (s. 1976/7) on suomalainen järjestöjohtaja. Hänet valittiin Suomi–Venäjä-Seuran puheenjohtajaksi edeltäjänsä Petri Honkosen siirryttyä ministeriksi huhtikuussa 2022.Suvi Jylhänlehto, Suomi-Venäjä-seuran johtoon kulttuuriministeri Honkosen tilalle valittiin Diana Seppä: ”Monien vuosien työ ja ystävyystoiminta on valunut hukkaan” Maaseudun Tulevaisuus 8.6.2022, viitattu 3.9.2024Vaalitulospalvelu: Kuntavaalitulokset 2021 MTV Uutiset, viitattu 3.9.2024 Seppä työskenteli yli vuosikymmenen ajan sairaanhoitajana Venäjällä, kunnes muutti Suomeen vuonna 2003 ja asettui Haapavedelle.Hyvän elämän äärellä Haapavesi, viitattu 3.9.2024 Suomessa hän on työskennellyt matkailupalvelutuottajana, opettajana, ohjaajana, tulkkina ja kääntäjänä sekä osallistunut maahanmuuttajien kotouttamistyöhön. Seppä johti Suomi–Venäjä- Seuran Haapaveden-osastoa yli kymmenen vuoden ajan ja toimi valtakunnallisen Suomi–Venäjä-seuran varapuheenjohtajana ennen valintaansa puheenjohtajaksi vuonna 2022.Suomi–Venäjä-seura keskittyy pakolaisten ja maahanmuuttajien auttamiseen – Diana Seppä toimii nyt myös seuran valtakunnallisena puheenjohtajana Haapavesi-lehti 13.4.2022, viitattu 3.9.2024 Seura oli tässä vaiheessa jo keskeyttänyt yhteistyöhankkeensa Venäjällä. Seppä kannatti muuttuneessa tilanteessa panostamista Suomessa asuvien venäläisten ja venäjänkielisten kanssa työskentelyyn ystävyys-, kulttuuri- ja kotouttamishankkeissa. Seppä on toiminut Etnisten suhteiden neuvottelukunnan (Etno) jäsenenä. Hänet valittiin Haapaveden kaupunginvaltuutetuksi keskustan riveistä vuosina 2017 ja 2021.Kuntavaalit 2017: Haapavesi Yle, viitattu 3.9.2024 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Suomen venäläiset Luokka:1970-luvulla syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karhusaaren tuulivoimalaitos

Karhusaaren tuulivoimalaitos on Pohjanmaalla Kristiinankaupungin satamassa sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on 3,5 megawattia. Voimalan on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi Huikku Tuulivoima Oy. Tuulivoimalaitoksesta käytetään rekistereissä nimeä Karhusaari 4, koska aikaisemmat voimalat tilastoitiin tunnuksilla Kristiina 1, 2 ja 3. == Yleistä == Tuulivoimalaitos sijaitsee satama-altaan suojassa pienellä satamaan kuuluvalla niemekkeellä. Tuulivoimala huolletaan satama-alueella ja se hyödyntää Pohjolan Voiman voimalaitoksen vanhoja sähkölinjoja. Tuulivoimalaitos on tanskalaisisen Vestaksen valmistama V126-mallia, jonka tuuliturbiinin halkaisija 126 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,45 megawattia. Voimala sijaitsee merenpinnan tasossa. == Historiaa == === Kristiinankaupungin tuulivoimapuisto === Ensimmäiset kolme tuulivoimalaitosta pystytti PVO Innopower Oy satamaan joulukuussa 2012. Voimalat tunnettiin VTT:n vuositilastoissa tunnuksilla Kristiina 1, 2 ja 3. Ne olivat suomalaisen Winwindin mallia WWD−1−56, jonka napakorkeus oli 70 metriä , tuuliturbiinin halkaisija oli 56 metriä ja kapasiteetti oli 1,0 megawattia. Voimalat sijaitsivat rivissä satamaa suojaavalla läntisellä aallonmurtajalla. Voimaloiden välimatkat olivat noin 250 ja 300 metriä. Voimalat purettiin maaliskuussa 2016 ja ne ehtivät tuottaa sähköenergiaa 72 gigawattituntia . Tuulivoimalat tiettävästi romutettiin ja niiden materiaalit kierrätettiin. Innopowerilla oli lainvoimaiset luvat kuudelle tuulivoimalaitokselle , mutta niitä ei enää aiottu hyödyntää muuten kuin myymällä ne eteenpäin. PVO- Innopower käynnisti myös hankkeen rakentaa Kristiinankaupungin edustalle laaja merituulivoimapuisto. Se ei kuitenkaan ehtinyt toteutumaan ennen kuin yhtiö ajettiin alas ja lopetettiin. === Karhusaaren tuulivoimalaitos === Purettujen tuulivoimaloiden tilalle rakennettiin talvella 2016–2017 uusi tuulivoimalaitos, jonka valmistumisesta annettiin ilmoitus huhtikuussa 2017. Kyseessä oli satama-alueen neljäs tuulivoimalaitos, jonka on tanskalaisen Vestaksen V126-maalia ja kapasiteetiltaan 3,45 megawattia. Sen tunnukseksi tuli Björnön T4. Tuulivoimalan rakentaja oli Suvic Oy ja sen omistaja on Huikku Tuulivoima Oy.Yhtiö omistaa Hailuodossa Huikun tuulivoimalaitoksen. Huhtikuussa 2020 uutisoitiin, että ympäristöviranomaisen vaatimus ympäristöluvasta ei ollut tuomioistuimen mukaan laillinen. Ympäristölupaa ei olisi saanut vaatia ollenkaan. Kesäkuussa 2021 uutisoitiin, että tuulivoimalaitos myytiin uudelle omistajalle. Kuitenkin Suomen Tuulivoimayhdistyksen vuositilastossa vuodelta 2022 se on edelleen Huikku Tuulivoima. == Katso myös == * Luettelo Suomen tuulivoimaloista == Lähteet == Luokka:Kristiinankaupungin tuulivoimapuistot
Elektrometri

Elektrometri on laite, joka mittaa erittäin pieniä sähkövarauksia tai jännite- eroja kahden pisteen välillä. Elektrometrillä voidaan mitata virtaa, varausta, jännitettä ja vastusta. Elektrometrin kehitti alun perin William Snow Harris, ja William Thomson paransi sen rakennetta myöhemmin. Elektrometrejä on olemassa eri tyyppejä, aina varhaisista mekaanisista malleista nykyaikaisiin elektronisiin versioihin. Nykyaikaiset laitteet pystyvät mittaamaan erittäin pieniä virtoja, jopa 1 femtoampeeriin saakka, hyödyntäen elektroniputkia tai puolijohdetekniikkaa. Elekrometrit ovat yleismittareita parempia mitattaessa jännitteitä, joiden lähdevastus on suuri, tai virtoja, joiden lähdevastus on pieni. == Digitaaliset elektrometrit == Digitaaliset elektrometrit ovat laitteita, joissa mitattu jännite tai varaus näytetään suoraan digitaalisella näytöllä. Ne tarjoavat suuren tarkkuuden ja toistettavuuden, ja ovat erityisen käyttökelpoisia, kun mittauksia täytyy tehdä pienillä mittausalueilla. == Elektrometrityypit == Elektrometrejä on kolmea päätyyppiä: vibrating reed-, valve- ja solid-state -elektrometrit. Vibrating reed -elektrometrit sisältävät muuttuvan kondensaattorin ja kiinteän syöttöelektrodin. Kun kapasitanssi vaihtelee, sähkövaraus siirtyy kondensaattoriin ja sieltä ulos. Valve- elektrometrit sisältävät tyhjiöputken, jossa on erittäin suuri vahvistus ja sisääntulovastus. Tulovirta virtaa korkea-impedanssiseen verkkoon, mikä vahvistaa tuotettua jännitettä. Solid state -elektrometrit sisältävät vahvistimen, jossa on kenttäefektitransistori (FET). == Käyttö lääketieteessä == Elektrometrejä käytetään monilla lääketieteen alueilla, kuten brakyterapiassa, ulkoisessa sädehoidossa ja diagnostisessa radiologiassa. Brakyterapiassa nämä laitteet mahdollistavat nopean mittaamisen matala- aktiivisten isotooppien ja korkeampien iridiumlähteiden kohdalla. Ulkoisen sädehoidon sähkömittarit ovat hyödyllisiä ionikammioissa, tiedonkeruussa vesifantomeissa ja laadunvarmistustesteissä. Diagnostisessa radiologiassa niitä käytetään tavanomaisissa sovelluksissa sekä erityisesti mammografia- ja tietokonetomografiakuvauksissa. == Lähteet == Luokka:Elektroniset mittarit Luokka:Mittalaitteet Luokka:Sähkö
Aalto-yliopiston Sähköinsinöörikilta

Aalto-yliopiston Sähköinsinöörikilta ry (SIK) on Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulussa toimiva kilta. Kilta on perustettu vuonna 1921. Sillä on yli 500 jäsentä. Sähköinsinöörikilta ottaa vastaan uudet elektroniikan ja sähköfysiikan sekä sähköenergiatekniikan opiskelijat sekä huolehtii heidän fuksikasvatuksestaan. Vuoteen 2024 asti kilta vastaanotti elektroniikan ja sähkötekniikan opiskelijat. Killan tarkoitus on yhdistää Aalto-yliopiston elektroniikan ja sähkötekniikan opiskelijoita, herättää ja ylläpitää harrastuneisuutta ammatillisiin, sivistyksellisiin ja yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Kilta ajaa jäsentensä etua korkeakoulussa ja ammatillisissa yhteisöissä sekä pitää yllä tervettä teekkarihenkeä. Sähköinsinöörikillan toimintaan kuuluu mm. erilaisia tapahtumia, juhlia, sitsejä ja tutustumista alan yrityksiin esimerkiksi ekskursioiden muodossa. Killan edustajat tunnistaa puhtaanvalkoisista opiskelijahaalareista. Killan logossa esiintyy hehkulamppu rattaan sisällä. === Killan hallinto === ==== Yleinen kokous ==== Killan yleinen kokous on killan korkein hallinnollinen elin. Killan yleisiä kokouksia ovat vaalikokous, vuosikokous ja ylimääräiset kokoukset. Yleisissä kokouksissa päätetään esimerkiksi yleisen kokouksen puheenjohtaja, killan puheenjohtaja ja hyväksytään killan hallitus. ==== Hallitus ==== Killan jokapäiväisestä toiminnasta vastuussa on killan hallitus, joka valitaan yleisessä kokouksessa. Hallituksen muodostamiseen pakolliset virat ovat puheenjohtaja, sihteeri ja rahastonhoitaja. Lisäksi hallitukseen voidaan ehdottaa korkeintaan kymmenen muuta jäsentä. === Killan tilat === ==== Kiltahuone ==== Sähköinsinöörikillan kiltahuone sijaitsee TUAS-talossa osoitteessa Maarintie 8. Kiltahuoneella killan jäsenet voivat viihdyttää itseään esimerkiksi lautapeleillä tai pelikonsoleilla. Kiltahuoneella voi myös opiskella tai ihan vaan nauttia seurasta. Kiltahuoneella on myös killan hallituksen käytössä oleva toimisto. ==== SIK-paja ==== SIK-paja on Sähköinsinöörikillan jäsenten käytössä oleva paja, jossa on mahdollista kehittää omia projekteja. SIK-paja sijaitsee osoitteessa Otakaari 1. Ennen vuoden 2023 uudelleenbrändäystä SIK-paja tunnettiin elepajana. SIK-pajalta löytyy moniin elektroniikkaprojekteihin tarvittavat työkalut, kuten kolveja ja oskilloskooppeja. == Lähteet == Luokka:Aalto-yliopisto Luokka:Suomalaiset ainejärjestöt ja killat Luokka:Teekkarikulttuuri
Viherteisti

Viherteisti (Apodichthys flavidus) on teisteihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan itäisellä Tyynellämerellä. == Koko ja ulkonäkö == Viherteisti voi kasvaa suurimmillaan noin 45 cm pitkäksi. Laji on ruumiinrakenteeltaan hyvin pitkänomainen. Sen selkä- ja peräevät ovat pitkät ja matalat. Viherteistin pyrstö- ja rintaevät ovat pienehköt ja pyöreät. Kalan väritys vaihtelee elinympäristön mukaan ja voi olla vihreä, ruskehtava tai punainen. Päässä on tumma tai harmaa juova, ja erityisesti nuorilla viherteisteillä on kyljissä vaaleita tai tummia täpliä. ==Levinneisyys ja elintavat== Viherteistiä tavataan Alaskasta Kaliforniaan. Sen elinympäristöä ovat rannikoiden vuorovesialueet ja vuorovesilammikot. Viherteistit voivat hengittää ilmasta happea ja selviävät jonkin aikaa myös kuivalla maalla. Ne piileskelevät usein kivien alla tai levien joukossa. Lajin ravintoa ovat äyriäiset ja nilviäiset. == Lähteet == Luokka:Kivinilkkakalat
Sambianleimupuu

Sambianleimupuu (Brachystegia spiciformis) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon, leimupuiden (Brachystegia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se risteytyy helposti kunnasleimupuun (Brachystegia microphylla) sekä Brachystegia glaucescens -lajin kanssa. Sambianleimupuu on puu, joka kasvaa tavallisesti 8–25 metriä korkeaksi. Korkeimmillaan se voi kasvaa 28 metriä korkeaksi. Puun latvus on tasainen ja oksat ovat vankkoja sekä usein moneen kertaan kaareutuvia. Puun kuori on nuorena sileää ja vaaleanharmaata tai tummanruskeaa, mutta muuttuu vanhemmiten tummanharmaaksi, uurteiseksi ja karkeapintaiseksi. Puun maitiaisneste on tummanpunaista. Sambianleimupuun lehdet koostuvat 2–7 lehdykkäparista, tavallisimmin neljästä lehdykkäparista. Lehdykät ovat tummanvihreitä, puikeita tai soikeita, 2,5–8 cm pitkiä ja 1–4,5 cm leveitä. Sambianleimupuun kukat ovat pieniä sekä vihertäviä ja sijaitsevat tiiviissä tähkämäisissä kukinnoissa, jotka ovat 3–6 cm pitkiä. Kukista kehittyvät hedelmät ovat palkoja, joita voi olla vaikeaa havaita lehtien seasta. Palot ovat pisimmillään 16 cm pitkiä ja muuttuvat kypsyessään harmahtaviksi tai ruskeiksi. Palkojen sisältämät siemenet ovat pyöreitä ja ruskeita. Lajin kukinta-aika ja siementen tuottamisaika riippuvat kasvupaikan sääoloista ja laji ei välttämättä kuki tai tuota siemeniä joka vuosi. Eteläisessä Afrikassa kukinta tapahtuu yleensä elo–marraskuussa ja hedelmät kypsyvät sen jälkeen touko–elokuussa. Hedelmien kehittyminen pölytyksen jälkeen vie noin 7–8 kuukautta. Sambianleimupuu kasvaa erilaisissa avoimissa kausivihannissa metsissä, usein valtapuuna samettimnondopuun kanssa. Suomenkielisestä nimestään huolimatta sambianmnondopuuta tavataan laajalti päiväntasaajan eteläpuoleisessa Afrikassa. Sitä kasvaa luontaisena kymmenen valtion alueella: Keniassa, Tansaniassa, Sambiassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Angolassa, Malawissa, Mosambikissa, Botswanassa, Zimbabwessa ja Etelä- Afrikassa. Sambianleimupuuta on hyödynnetty erilaisiin tarkoituksiin, kuten raaka-aineena, kansanlääkintään ja koristepuuna. Puun puuainesta on käytetty huonekaluihin, ratapölkkyihin, polttopuuna sekä puuhiilen valmistukseen. == Lähteet == * Brachystegia spiciformis (pdf) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * JSTOR Global Plants: Brachystegia spiciformis Luokka:Hernekasvit Luokka:Puut
Ulla-Britt Wieslander

Ulla-Britt Rosberg (o.s. Wieslander, 10. kesäkuuta 1942 Borås – 29. marraskuuta 2023 Veenge) oli ruotsalainen pikajuoksija, joka hallitsi pikajuoksumatkoja Ruotsissa 1960-luvulla. Hän oli mukana kolmissa kesäolympialaisissa eli vuosina 1960, 1964 ja 1968. Hän oli myös Suomi–Ruotsi- maaotteluissa Ruotsin joukkueen merkittävä pisteiden kerääjä. Wieslander osallistui olympialaisiin vuonna 1960 200 metrin ja 80 metrin aitajuoksussa, 1964 100 metrin juoksussa ja 1968 100 metrin ja 80 metrin aitajuoksussa. Hän eteni Tokion vuoden 1964 olympialaisissa 100 metrin alkueristä välieriin; muulloin hän jäi alkueriin. Uransa aika Ulla-Britt Wieslanderista tuli Ruotsin-mestari viisi kertaa (1959-1960, 1963-1965, 1967) 100 metrin juoksussa, kuusi kertaa (1959-1961, 1963-1964, 1967) 200 metrin juoksussa ja viisi kertaa (1960-1961, 1963-1964, 1966) 80 metrin aitajuoksussa ja kolme kertaa pikaviestissä (1958-1960) IF Ymerin joukkueessa. Suomi-Ruotsi -maaotteluissa Wieslander oli vakiokilpailija vuosina 1959-1968 eli kaikkiaan 11 maaottelussa. Hän saavutti niissä kaikkiaan 15 henkilökohtaista lajivoittoa (seitsemän 100 metrillä, neljä 200 metrillä ja neljä 80 metrin aidoissa) ja oli mukana useita kertoja maaotteluviestin voittaneissa ruotsalaisissa pikaviestijoukkueissa. Kanssakilpailijoista erityisesti kovia vastustajia olivat maannainen Karin Wallgren-Lundgren ja aitajuoksussa suomalainen Sirkka Norrlund. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuja (PM) järjestettiin 1960-luvun alkupuoliskolla. Niissä Wieslander menestyi erinomaisesti. Hän saavutti kaikkiaan kuusi Pohjoismaiden mestaruutta kaksissa PM-kisoissa vuosina 1961 ja 1963 eli kaksi kertaa 100 ja 200 metrillä sekä kerran pikaviesissä ja 80 metrin aidoissa. == Tunnustusta menestyksestä == Vaikka urheilu-ura päättyi vasta 1968, Wieslander nimettiin vuonna 1961 Ruotsin yleisurheilun Stora Grabbariksi numerolla 211. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Banjaran Crocker

Banjaran Crocker on merkittävä vuorijono ja suojelualue Sabahissa, Malesiaan kuuluvassa osassa Borneon saarta. Tämä laaja vuoristoalue, joka ulottuu pohjoisesta etelään, on yksi Sabahin tärkeimmistä luonnonalueista, joka tarjoaa elinympäristön monille harvinaisille ja endeemisille lajeille sekä muodostaa tärkeän vedenjakajan alueen paikallisille joille. == Lähteet == Luokka:Borneo Luokka:Malesian maantiede
Liettuan väliaikainen hallitus

Liettuan väliaikainen hallitus oli Liettualaisen aktivistirintaman perustama ja toimi kuusi viikkoa 23. kesäkuuta 1941 alkaen. Sen tavoite oli palauttaa voimaan toista maailmansotaa edeltäneen tasavallan perustuslaki, kun puna- armeija vetäytyi Liettuasta Operaatio Barbarossan ansiosta. Väliaikaisen hallituksen pääministeriyttä suunniteltiin Liettuan Berliinin suurlähettiläälle Kazys Škirpalle, mutta saksalaiset estivät hänen paluunsa. Hallituksen ohjat otti professori Juozas Ambrazevičius, joka ryhtyi palauttamaan sotaa edeltäneen Liettuan hallintoelimiä. Kesäkuun 25. päivänä Saksan armeija marssi Kaunasiin ja huomasi kaupungin olevan jo Liettuan väliaikaisen hallituksen hallinnassa. Hallituksen perustaminen oli yllättänyt saksalaiset, mutta he sietivät sitä silti aluksi. Väliaikainen hallitus huomasi kuitenkin pian, ettei se voinut toimia tekemättä yhteistyötä saksalaisten kanssa, ja hajosi. Se ei halunnut olla pelkkä nukkehallitus. Liettuan väliaikaisen hallituksen kohtalo sai Viron ja Latvian luopumaan itsenäisyytensä palautusyrityksistä vuonna 1941. == Lähteet == Luokka:Liettuan historia Luokka:1941
Iso Salinjärvi

Iso Salinjärvi on suurelta osin matala järvi Kuopiossa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 18 kilometriä länteen. Noin neljä prosenttia järven pinta-alasta on vähintään kymmenen metriä syvä. == Maantiede == Ison Salinjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on noin 3,3 kilometriä. Allasta jakaa Pitkäniemi etelässä, Kapustaniemi sen pohjoispuolella ja Otraniemi pohjoisessa. Kaakossa järvi kapenee Pitkälahdeksi ja luoteessa Salinlahdeksi. Ison Salinjärven syvin alue sijaitsee Pitkäniemen ja Kapustaniemen välissä. Pitkäniemen kohdalla kolmen metrin syvyyskäyrä kulkee paikka paikoin muutaman metrin päässä rantaviivasta. Ison Salinjärven saariluku on neljä. Saarista laajin on mökitetty Otrasaari. Muut saaret ovat lähinnä luotoja. Ison Salinjärven rannoilla on verraten tiuhaan pientaloja. Iso Salinjärvi laskee Salinjokea luoteeseen Töyvyslampeen, joka on osa Naarajärveä (120,4 metriä merenpinnan yläpuolella). Etäisyys Ison Salinjärven Rajalahdesta sokkeloisen Naarajärven Rajalahteen on noin 300 metriä pohjoiseen. Ison Salinjärven vesitilavuus on 5 064 000 kuutiometriä. Iso Salinjärvi (04.284.1.027) kuuluu Suovunjärven valuma-alueeseen (04.284), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden yläosan alue (04.28) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Suovunjärven alueeseen kuuluu 47 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Naarajärvi, Suuri- Palonen–Pieni-Palonen, Iso Salinjärvi ja Rääpys-Rytky. Alueen järvistä seitsemäntoista on yli kymmenen hehtaarin laajuisia. == Lähteet == Luokka:Kuopion järvet Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue
Pekka Anttinen

Pekka Anttinen (13. lokakuuta 1941 Oulu) on suomalainen jääpallovaikuttaja koulutukseltaan lakimies. Hänet on palkittu pitkästä urastaan liikuntaneuvoksen arvonimellä. == Koulutus ja ammatillinen ura == Pekka Anttinen on Oulun lyseosta ylioppilaaksi vuonna 1961 valmistunut ja Oikeustieteen kandidaatti Helsingin yliopistosta vuonna 1970. Työuran hän on tehnyt Kelan lakimiessihteerinä 1971-1973 ja opetusministeriön urheilu- ja liikuntaosaston hallitussihteeri vuosina 1973-1992. Työhänsä liittyen hän toimi Valtion liikuntaneuvoston sihteerinä vuosina 1973-1988. ==Toiminta jääpallon parissa == Anttinen oli opiskeluaikanaan perustamassa jääpalloseura Botnia-69:ää. Sen taustana on Helsingin yliopiston Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan (PPO) aktiivi jääpallotoiminta 1950- ja 1960-luvuilla. Itse Anttinen pelasi osakuntajoukkueen jääpallomaalivahtina. Hänestä tuli Botnian puheenjohtaja vuonna 1971. Anttinen jatkoi uuden seuran maalivahtina ja pelasi ensimmäisellä pelikaudella osan edustusjoukkueen otteluista ja siirtyi sen jälkeen toimimaan seuran valmentajaksi, manageriksi ja joukkueenjohtajaksi. Hän toimi seuran puheenjohtajan tehtävässä 45 vuotta ja on sen jälkeen valittu seuran kunniapuheenjohtajaksi. Anttinen oli perustamassa Suomen Jääpalloliittoa vuonna 1972 ja toimi sen ensimmäisenä toiminnanjohtajana. Jääpalloliiton hallituksessa Anttinen toimi 1972-1973 ja 1993- . Jääpalloliiton luottamustehtävien lisäksi hän on kirjoittanut useita jääpallohistoriaa käsitteleviä kirjoja. == Julkaisut == * * * * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset jääpallovalmentajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kivijärvi (Simpele)

Kivijärvi on osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Rautjärvellä Etelä- Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Imatralta on 44 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Kivijärvi sijaitsee Simpeleen taajaman pohjoispuolella. Järven pohjoinen Kyysniemenlahti samoin kuin järven lounainen osa on erittäin matalaa vesialuetta. Kivijärven syvänne sijaitsee koillisessa ja se ulottuu 12,6 metriin. Simpelejärvi laskee Kivijärven kautta Kokkolanjokeen eli Hiitolanjokeen. Kivijärven saariluku on kolme. Saarista laajin on Juhonsaari. Simpelejärvi laskee vetensä Kivijärven kautta Kokkolanjokeen eli Hiitolanjokeen. Kivijärven vesitilavuus on 3 374 000 kuutiometriä. Järven vesi on rehevää. Kivijärvi (03.021.1.001) kuuluu Simpelejärven alaosan lähialueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Hiitolanjoen vesistössä (03). Toinen jakovaihe on Simpelejärven alaosan alue (03.02). Simpelejärven alaosan lähialueeseen kuuluu seitsemäntoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Simpelejärvi on selkeästi laajin. Sitä seuraavat Haapalahti, Kivijärvi ja Arkusjärvi. == Lähteet == Luokka:Rautjärven järvet Luokka:Hiitolanjoen vesistö
Petuelringin metroasema

Petuelring on Münchenin metron U3-linjan metroasema, se avattiin 8. toukokuuta 1972. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat
Suuri-Palonen–Pieni-Palonen

Suuri-Palonen–Pieni-Palonen on metsäjärvi Kuopiossa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 20 kilometriä länteen. == Maantiede == Suuri-Palonen on pääosin metsäjärvi vailla mökitettyjä rantoja. Kuponiemi määrittelee järven pohjoisosan muotoja. Niemen pohjoispuolella sijaitsee Kupolahti ja luoteispuolella Pohjoislahti. Järven lahdet lukuun ottamatta Kupolahtea (Kierinlevä, Louhulahti, Itälahti) ovat hyvin avosuisia. Suuri-Palosen syvin kohta on kartan mukaan 2,8 metriä. Kaakkoisosan Pieni-Palonen on sitä vastoin syvempi ja se ulottuu lähes kymmeneen metriin. Pieni-Paloseen kuljetaan Palossalmen kautta. Suuri-Palosen keskivaiheilla sijaitsee Vommo ja sen itäosassa Vommonlinna. Pieni-Palosen koillisrannalla on muutama pientalo. Suuri-Palosen tulouoma on Pohjoislahteen laskeva Suurijoki. Järven laskujoki, Palosenjoki, alkaa Pieni-Palosen koilliskolkasta ja jatkuu erinimisinä itään Kallaveteen (81,8 metriä merenpinnan yläpuolella). Suuri-Palonen–Pieni-Palosen vesitilavuus on 4 888 000 kuutiometriä. Suuri-Palonen–Pieni-Palonen (04.284.1.021) kuuluu Suovunjärven valuma-alueeseen (04.284), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden yläosan alue (04.28) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Suovunjärven alueeseen kuuluu 47 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Naarajärvi, Suuri-Palonen–Pieni-Palonen, Iso Salinjärvi ja Rääpys-Rytky. Alueen järvistä seitsemäntoista on yli kymmenen hehtaarin laajuisia. == Lähteet == Luokka:Kuopion järvet Luokka:Haukiveden–Kallaveden alue
César Aira

César Aira (23. helmikuuta 1949César Aira Fundacion Konex. Viitattu 3.9.2024 Coronel Pringles, Argentiina) on argentiinalainen kirjailija. Hän on opettanut kirjallisuutta Buenos Airesin yliopistossa ja Rosarion yliopistossa. Hän on kääntänyt ja toimittanut kirjoja. Hän on Argentiinan tuotteliaimpia kirjailijoita, ja hänen tuotantoaan on käännetty runsaasti. Hän kirjoittaa säännöllisesti espanjalaiseen sanomalehteen El Paísiin.César Aira, ndbooks, viitattu 3.9.2024 (Archive.org) ==Suomennetut teokset== * Varamo ; Maisemamaalari: kaksi pienoisromaania (Varamo; Un episodio en la vida del pintor viajero) suom. Anu Partanen. Helsinki: Siltala, 2012 ISBN 978-952-234-097-9 * Aaveet ; Kirjailijakokous: kaksi pienoisromaania (Los fantasmas; El congreso de literatura). suom. Anu Partanen. Helsinki: Siltala, 2013 ISBN 978-952-234-099-3 * Miten muutuin nunnaksi ; Syntymäpäivä (Cómo me hice monja; Cumpleaños) suom. Pentti Saaritsa, Helsinki: Siltala, 2015 ISBN 978-952-234-226-3 * Todiste ; Illallinen: kaksi pienoisromaania (La prueba; La cena). suomentanut Sari Selander. Helsinki: Siltala, 2018 ISBN 978-952-234-509-7 * Tohtori Aira, ihmeparantaja ; Lehmus: kaksi pienoisromaania (Doctor Aira; El tilo). suom. Anu Partanen. Helsinki: Siltala, 2024 ISBN 978-952-388-067-2 ==Lähteet== Luokka:Argentiinalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Xylospongium

Xylospongium oli antiikin Roomassa käytetty pesuväline, joka oli olennainen osa roomalaista hygieniakulttuuria. Esine koostui pitkästä kepistä, jonka päähän oli kiinnitetty sienieläin (spongia). Xylospongiumia käytettiin erityisesti julkisissa käymälöissä, kuten kylpylöissä. == Käyttö ja hygienia == Xylospongiumia käytettiin henkilökohtaiseen puhdistukseen käymäläkäynnin jälkeen. Antiikin Roomassa ei ollut saatavilla nykyajan mukavuuksia, kuten vessapaperia, joten xylospongium toimi tarkoitukseen kehitetyllä tavalla. Käytön jälkeen xylospongium puhdistettiin huolellisesti vedellä, johon saatettiin lisätä myös etikkaa tai suolaliuosta desinfioinnin parantamiseksi. Tämä oli tarpeen, sillä xylospongiumia saattoi käyttää useampi henkilö samassa julkisessa käymälässä. Roomalaiset julkiset käymälät olivat enemmän kuin vain saniteettitiloja; ne olivat myös sosiaalisia tiloja, joissa ihmiset tapasivat, keskustelivat ja viettivät aikaa yhdessä. Xylospongium oli siten osa sosiaalista ympäristöä, ja sen käyttö kuvastaa aikansa hygieniakäytäntöjä ja yhteiskunnallisia tapoja. Vaikka nykyisin käytäntö vaikuttaisi epähygieeniseltä, se oli yleinen ja hyväksytty osa roomalaista arkea. == Arkeologiset löydöt == Xylospongiumin käyttö on dokumentoitu sekä kirjallisissa lähteissä että arkeologisissa löydöissä. Esimerkiksi kirjailijat Seneca ja Martialis mainitsevat xylospongiumin teoksissaan. Pompejin ja Herculaneumin kaivauksista on löytynyt xylospongiumin jäänteitä, mikä vahvistaa sen käytön laajuuden ja merkityksen roomalaisessa yhteiskunnassa. == Lähteet == Luokka:Hygienia Luokka:Antiikin Rooman kulttuuri
Lembeye

Lembeye on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiques'n departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee noin 33 kilometriä Paun kaupungista koilliseen. == Historia == Lembeye sijaitsee Béarnin historiallisen maakunnan rajalla strategisesti tärkeällä paikalla. Kaupunki rakennettiin bastideksi 1200-luvun lopulla, ja se linnoitettiin 1300-luvulla. Tältä aikakaudelta on jäljellä kaupungin porttina toiminut torni. Torni oli tuolloin myös vankila. 1300-luvun jälkeen kaupungin asukasluku kasvoi, ja kaupunki levisi sen muurien ulkopuolelle. Kaupunki oli 1500-luvulla protestanttinen, ja se tuhoutui Ranskan uskonsodissa, jolloin katolisten joukot polttivat sen. Kaupunki kuitenkin jälleenrakennettiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pyrénées-Atlantiquesin kunnat
Molandin kirkko

Molandin kirkko () on Fyresdalin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1843. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Fyresdal
Veumin kirkko

Veumin kirkko () on Fyresdalin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1863. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Fyresdal
Hvasserin kirkko

Hvasserin kirkko () on Færderin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1903. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Færder
Tjømen kirkko

Tjømen kirkko () on Færderin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1867. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Færder
Nøtterøyn kirkko

Nøtterøyn kirkko () on Færderin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Færder
Teien kirkko

Teien kirkko () on Færderin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1977. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Færder
Baptismi Saksassa

Saksalainen baptismi on Saksan suurimpia vapaakirkollisia liikkeitä. Saksan baptistisia kirkkoja ovat Saksan evankelis-vapaakirkollisten seurakuntien liitto sekä International Baptist Convention. Yhteensä näihin kirkkokuntiin kuuluu noin 800 seurakuntaa ja 86 000 jäsentä. == Historia == right|thumb|Immanuel-seurakunnan baptistikirkko Wolfsburgissa. Saksan baptistiliikkeen historia ulottuu vuoteen 1834, jolloin Englannin reformoidun kirkon saksalainen saarnaaja Johann Oncken otti kasteen. Onckenista tuli eurooppalaisen baptismin isä. Seuraavien vuosikymmenten ajan Oncken piti työtovereineen esillä baptismia, mutta hediän työnsä koki jatkuvaa vainoa. Kokouksia häirittiin, baptisteja vangittiin ja kohdeltiin rikollisina sekä sylilapsia pakkokastettiin valtionkirkoissa. Myös uhkauksia, karkotuksia ja väkivaltaa esiintyi paljon. Erityisesti vuodet 1850–1854 olivat ankaraa vainon aikaa. Baptismi levisi Saksassa hiljalleen. Vuonna 1845 Saksassa oli 26 seurakuntaa ja 1 500 baptistia. Vuonna 1851 lukumäärä oli noussut 41 seurakuntaan ja 3 700 kannattajaan sekä vuoteen 1863 yli 11 000 kannattajaan. Seuraavan 50 vuoden aikana baptistien luku kasvoi tasaisesti ja vuonna 1923 kannattajien määrä oli 45 000 jäsentä 213 seurakunnassa. Baptistista herätystä esiintyi erityisesti vuosina 1920–1923. === Vuodet 1865–1950 === Vapaaseurakuntaliike koki voimakkaan elpymisen Saksan baptismin ansiosta. Vuoden 1870 jälkeen baptistit jatkoivat kasvavaa lähetystä, jossa kolmea pääkeskusta voimakkaasti laajennettiin. Ne olivat Saksan protetstanttiset osat: Hampurin alue, Berliinin alue ja Itä-Preussi. Baptistit kehittivät myös kustannus- ja sanomalehtitoimintaa. Hampurin teologinen seminaari avattiin 1880 ja pian siellä oli nelivuotinen kurssi Itä-Euroopan maista tulevia opiskelijoita varten. 1880-luvulle tultaessa baptistiyhdyskunnalle oli kehittynyt luja järjestys, hyvä teologian koulu ja menestyksellinen kustannustoiminta. Kustannustoiminta siirrettiin myöhemmin Kasseliin. Vuonna 1887 Saksan baptistit aloittivat diakonissakoulutuksen ja sairaanhoitotoiminnan, mikä myöhemmin kasvoi laajaksi yritykseksi. 1900-luvun alussa Saksan baptistien määrä oli 45 600\. 1940-luvulla baptisteihin liittyi Plymouthin veljet ja yksi helluntairyhmä. Samoihin aikoihin monet naapurimaiden saksalaiseen yhdyskuntaan kuuluneet ryhmät itsenäistyivät. Toisen maailmansodan aikana baptistien toiminta kohtasi laajaa vahinkoa, kun muun muassa Hampurin seminaarirakennus pommitettiin täysin hajalle. Kaikkiaan 74 baptistikirkkoa hävitettiin ja 190 vaurioitui. Vuonna 1950 baptistien määrä nousi yli 100 000:een, minkä jälkeen määrä on vakiintunut. == Lähetystyö == Saksasta baptismi levisi Johann Onckenin henkilökohtaisen vaikutuksen ansiosta Tanskaan, Liettuaan ja Sveitsiin. Onckenin ja työtovereiden matkat ulottuivat myös Venäjälle ja Unkariin. 1860-luvulla baptismi levisi useimpiin Euroopan maihin. == Katso myös == * Kristinusko Saksassa * Baptismi == Lähteet == *
Torødin kirkko

Torødin kirkko () on Færderin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1915. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Færder
Veierlandin kirkko

Veierlandin kirkko () on Færderin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1905. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Færder
Høyjord

Høyjord on taajama Sandefjordin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 551 vuonna 2023. ==Lähteet== Luokka:Sandefjord Luokka:Norjan taajamat
Sundbyfoss

Sundbyfoss on taajama Holmestrandin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 562 vuonna 2023. ==Lähteet== Luokka:Holmestrand Luokka:Norjan taajamat
Baptismi Romaniassa

Romanian baptismi on Romanian suurimpia vapaakirkollisia liikkeitä. Romanian baptistisia kirkkoja ovat Romanian baptistiliitto sekä Romanian unkarilaisten baptistikonventio. Yhteensä näihin kirkkokuntiin kuuluu noin 2 000 seurakuntaa ja 107 000 jäsentä. == Historia == right|thumb|Bălțin Emanuel-kirkko. Baptismi saapui Romaniaan verrattain myöhään. Kiinteä toiminta alkoi Bukarestissa vuonna 1878. 1900-luvun alkupuolella Romaniassa oli vain muutamia seurakuntia. Romania sai uusia alueita ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Romanian baptismista muodostui kuitenkin eräs 1900-luvun suurista herätysliikkeistä sekä uusien alueiden että menestyksellisen toiminnan ansiosta. Romanian baptismi kasvoi neljänneksi suurimmaksi eurooppalaiseksi baptistiliikkeeksi Venäjän, Ruotsin ja Saksan jälkeen. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Romaniaan perustettiin myös saarnaajaseminaari. Vuonna 1930 maassa oli yli 40 000 ja vuonna 1947 noin 200 000 baptistia. Noin 20 vuodessa Romanian baptistiseurakunnat kasvoivat yli 150 000 kannattajalla. Luvussa olivat mukana myös niin sanotut seuraajajäsenet. Vuonna 1970 seurakuntien jäsenten määräksi ilmoitettiin 120 000. == Katso myös == * Kristinusko Romaniassa == Lähteet == Romania Luokka:Kristinusko Romaniassa
Arkitektenes Fagforbund

Arkitektenes Fagforbund (lyh. AFAG) on norjalainen arkkitehtien ammattiliitto, joka on perustettu vuonna 1982. Sillä oli noin 5 800 jäsentä vuonna 2023 ja se kuuluu Akademikerne-keskusjärjestöön. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Liiton verkkosivut Luokka:Norjalaiset ammattiliitot Luokka:Norjalainen arkkitehtuuri
Grimslöv

Grimslöv on taajama Alvestan kunnassa Kronobergin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 601 asukasta vuonna 2021. Grimslövissä on jonkin verran pienteollisuutta, mutta moni käy myös töissä Växjössä tai Älmhultissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Alvestan kunta
Torpsbruk

Torpsbruk on taajama Alvestan kunnassa Kronobergin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 369 asukasta vuonna 2016. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Alvestan kunta
Hjortsberga

Hjortsberga on taajama Alvestan kunnassa Kronobergin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 253 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Alvestan kunta
Yttermarkin Betesda-seurakunta

Yttermarkin Betesda-seurakunta () on Närpiön Yttermarkissa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1885. Seurakunnan Betesda- rukoushuone sijaitsee Yttermarkissa Östra linjenin varressa. Seurakunta kuuluu Missionskyrkan i Finland -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat yhteiset rukouskokoukset yhdessä Närpiön lähetysseurakunnan kanssa. Ensimmäinen lähetystalo rakennettiin Yttermarkiin vuonna 1885. Tätä seurannut lähetystalo, nykyinen Betesda, rakennettiin itäiseen Yttermarkiin vuonna 1967. == Katso myös == * Luettelo Suomen vapaaseurakunnista * Vapaakirkollisuus Suomessa * Missionskyrkan i Finland == Lähteet == Luokka:Närpiön seurakunnat Luokka:Suomen vapaaseurakunnat
Carl Daniel Ekman

Carl Daniel Ekman (17. maaliskuuta 1845 Kalmar – 3. marraskuuta 1904 Gravesend, Yhdistynyt kuningaskunta) oli ruotsalainen kemian alan insinööri ja yksi sulfiittimenetelmän kehittäjistä 1870-luvulla. Ekman oli kotoisin kalmarilaisesta perheestä, jossa oli toistakymmentä lasta. Hän muutti vuonna 1861 Tukholmaan, missä hän opiskeli ensin apteekkariksi, mutta pääsi lopulta Teknologiseen instituuttiin insinöörikoulutukseen. Hän valmistui vuonna 1868 hyvin arvosanoin ja pääsi töihin Bergvikin puumassatehtaalle, jossa hän alkoi kokeilla erilaisia uusia tapoja paperin valmistukseen. Keittämällä puumassaa korkean paineen alla rikkihapossa hän onnistui liuottamaan seoksesta pois ligniinin, joka aiemmin oli aiheuttanut selluloosasta valmistetun paperin nopean kellastumisen. Tätä keksintöä kutsutaan sulfiittimenetelmäksi. Vuonna 1879 Ekman muutti Englantiin, jossa hän työskenteli Weguelinin paperitehtaalla Gravesendissä. Hän joutui kuitenkin vaikeuksiin, kun tehtaan jätevedet aiheuttivat läheisen kalkkilouhoksen pilaantumisen. Ekman hävisi asiasta käydyn oikeudenkäynnin. Tehdas jouduttiin sulkemaan, ja Ekman kuoli pian tämän jälkeen pilkkukuumeeseen vuonna 1904. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset insinöörit Luokka:Ruotsalaiset keksijät Luokka:Vuonna 1845 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Uladzimir Soltan

Uladzimir Jauhenavitš Soltan (, ; 9. tammikuuta 1953 Baranavitšy – 1. kesäkuuta 1997 Minsk) oli valkovenäläinen säveltäjä.Владимир Солтан (Уладзімір Солтан) Kino-teatr.ru, viitattu 4.9.2024 Soltan opiskeli Minskin konservatoriossa sävellystä Anatol Bahatyroun johdolla ja valmistui vuonna 1979. Hän sävelsi muun muassa musiikin elokuvaan Jurka – syn komandira (1984). Hänen tuotantoonsa kuuluu myös oopperaa, sinfonisia teoksia, konserttoja, kamarimusiikkia, lauluja ja kansanmusiikkisovituksia.Родился Солтан Владимир Евгеньевич 1871.by, viitattu 4.9.2024 Soltanille myönnettiin Valko-Venäjän sosialistisen neuvostotasavallan valtionpalkinto vuonna 1990. == Lähteet == Luokka:Valkovenäläiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Juuso Hahl

Juuso Hahl (s. 4. lokakuuta 1982 Mikkeli) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii SM-liigajoukkue Vaasan Sportin päävalmentajana. Aikaisemmin Hahl on työskennellyt päävalmentajana Mestis-seura Kooveessa kaudella 2020–2021. Apuvalmentajana Hahl on työskennellyt Mikkelin Jukureissa 2016–2020 sekä Risto Dufvan alaisuudessa Vaasan Sportissa vuosina 2021–2024. Lisäksi Hahl on valmentanut Tapparan juniorijoukkueita. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dmitri Kozak

Dmitri Nikolajevitš Kozak (; s. 7. marraskuuta 1958 Bandurove, Kirovohradin alue, Ukrainan SNT) on venäläinen poliitikko, juristi ja korkea Vladimir Putinin presidentinhallinnon virkamies.Dmitry Nikolayevich KOZAK OpenSanctions, viitattu 4.9.2024 Kozak valmistui Leningradin valtionyliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta. Hän työskenteli 1980–1990-luvuilla muun muassa syyttäjänä sekä Pietarin kaupungintalon ja pormestarin sihteeristön lakikomiteoiden puhemiehenä. Vuonna 1998 hänet nimitettiin Pietarin varakuvernööriksi. Kozak sai nimityksen hallituksen henkilöstöpäälliköksi ja ministerin aseman elokuussa 1999. Syyskuussa 2004 hänet nimitettiin presidentin lähettilääksi Eteläiseen federaatiopiiriin ja syyskuussa 2007 Venäjän aluekehitysministeriksi.Dmitry Kozak Government of the Russian Federation, viitattu 4.9.2024 Kozak nimitettiin Venäjän varapääministeriksi 14. lokakuuta 2008. Hän toimi tässä asemassa, kunnes hänet siirrettiin Venäjän presidentinhallinnon varajohtajaksi tammikuussa 2020. Hän sai tällöin vastuulleen muun muassa Venäjän suhteet Ukrainaan. Kozakin edeltäjä oli Vladislav Surkov.Ukraina-suhteista vastaava vaihtuu Kremlissä – entinen ”harmaa kardinaali” sivuun Ilta-Sanomat 11.2.2020, viitattu 4.9.2024 Pian Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 Kozak soitti Volodymyr Zelenskyin presidentinhallinnon johtaja Andri Jermakille ja vaati tuloksetta Ukrainan antautumista.Paul Sonne, Isabelle Khurshudyan, 5 ways Ukraine fought and saved its capital from Russian invaders The Washington Post 24.8.2022, viitattu 4.9.2024 Kozakille vuonna 2014 myönnetty Olympic Order -tunnustus peruttiin 28. helmikuuta 2022.IOC decides to withdraw Olympic Orders given to Putin, Chernyshenko and Kozak Interfax 28.2.2022, viitattu 4.9.2024 Kozak on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. == Lähteet == Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Venäläiset juristit Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Truderingin metroasema

Trudering on Münchenin metron U2-linjan metroasema, se avattiin 29. toukokuuta 1999 ja muodostaa vaihtoyhteyden samannimisen S-bahn aseman kanssa. == Onnettomuus metrotyömaalla 1994 == 20\. syyskuuta 1994 metroaseman rakennustyömaalla tapahtui vakava onnettomuus, jossa juuri louhitun tunnelin katto romahti ja bussi syöksyi syntyneeseen kraatteriin. Kaksi matkustajaa ja rakennustyöntekijä menettivät henkensä. == Lähteet == Luokka:Münchenin metroasemat
Kaskiahot – Elokuva

Kaskiahot – Elokuva (engl. The Casagrandes Movie) on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut animaatioelokuva, joka perustuu samannimiseen televisiosarjaan. Elokuva julkaistiin suoraan Netflixissä 22. maaliskuuta 2024. Elokuva toimii sarjan finaalina. Elokuva eroaa myös animaatiosarjasta suuresti sen synkemmällä ja tunteellisella sävyllään. Luokka:Vuoden 2024 elokuvat
Iso Venejärvi

Iso Venejärvi on kahdesta kapeasta, kaakkois–luoteissuuntaisesta altaasta muodostuva verraten kirkasvetinen latvajärvi Rovaniemen pohjoisosassa Lapin maakunnassa. Saaria ei ole. Ison Venejärven pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 52 kilometriä pohjoiskoilliseen. == Maantiede == Ison Venejärven eteläisen järvenosan nimi on Alaselkä ja sen pinta-ala on noin puoli neliökilometriä. Alaselkää yhdistää pohjoiseen järvenosaan salmi, jonka kapein kohta on noin 20 metriä. Noin kymmenesosa Isosta Venejärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven pohja kumpuilee, joten syvängöt eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä. Syvin piste, 18 metriä, sijaitsee pohjoisen järvenosan keskellä. Alaselän syvin piste on noin 13 metriä. Ison Venejärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Pohjoisen järvenosan kaakkoisrannalla sijaitsee jokunen pientalo. Korkeimmat maastonkohdat (Kiimaräme, Veneselkä, Piittisenlaki) järven läheisyydessä ovat noin 250 metriä merenpinnan yläpuolella. Alaselän länsiranta on melko jyrkkää Ison Venejärven ainoa nimetty tulouoma on koillisesta virtaava Tarkiaisoja.Järvi kääntyy alavirtaan Alaselän kaakkoiskolkasta, josta se laskee Uittokoskea Kursujärveen (184,1 metriä mpy). Kursujärvestä vedet virtaavat Kursujokea kaakkoon. Ison Venejärven vesitilavuus on 11 445 000 kuutiometriä. Järvi on oligotrofinen. Iso Venejärvi (65.762.1.004) kuuluu Kursujoen valuma-alueeseen (65.762), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Säynäjäjoen valuma-alue (65.76) ja ensimmäinen jakovaihe on Raudanjoen valuma-alue (65.7). Kursujoen valuma-alueeseen kuuluu viisi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Iso Venejärvi on laajin. Sitä seuraa Kursujärvi ja Harrilampi. Alueen kaksi pienintä järveä ovat alle kahden hehtaarin laajuisia ja vailla virallisia nimiä. == Lähteet == Luokka:Rovaniemen järvet Luokka:Raudanjoen valuma-alue
Airbus Beluga XL

Airbus Beluga XL on Airbusin valmistama kuljetuslentokone, jota käytetään muiden muassa Airbusin lentokoneiden osien siirtoon. Se on alkuperäisen Belugan, Airbus A300-600ST:n seuraaja. Beluga XL -mallia valmistettiin yhteensä kuusi kappaletta, joista viimeisin otettiin käyttöön kesäkuussa 2024. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Airbusin ilma-alukset Luokka:Rahtikoneet
Garuda Indonesian lento 421

Garuda Indonesian lento 421 oli Garuda Indonesian maansisäinen reittilento Selaparangin lentoasemalta Adisutjipton lentoasemalle. Lennolla 16. tammikuuta 2002 käytetty Boeing 737-3Q8 teki hätälaskun Solojokeen. Lennon molemmat moottorit sammuivat, kun se lensi ukkosmyrskyn läpi. Miehistö teki kolme epäonnistunutta yritystä moottoreiden uudelleenkäynnistykseen, minkä lisäksi he yrittivät käynnistää APU-järjestelmän. Seuranneessa hätälaskussa kuoli yksi lentoemäntä; kaikki muut selviytyivät. == Lähteet == Luokka:Lento- onnettomuudet Indonesiassa Luokka:Vuoden 2002 lento-onnettomuudet
Tomb Raider I–III Remastered

Tomb Raider I–III Remastered on Aspyrin kehittämä ja julkaisema Tomb Raider -toimintaseikkailupelien kokoelma, johon kuuluvat parannellut versiot alun perin Core Designin kehittämistä peleistä Tomb Raider (1996), Tomb Raider II (1997) ja Tomb Raider III (1998). Mukana on myös kaikkien kolmen pelin lisäosat Unfinished Business, Golden Mask ja The Lost Artifact, jotka julkaistiin 1990-luvulla vain Windowsille. Kokoelma julkistettiin syyskuussa 2023 ja julkaistiin helmikuussa 2024 digitaalisesti Nintendo Switchille, PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Windowsille sekä Xbox Series X/S:lle ja Xbox Onelle. Fyysisenä konsoliversiona kokoelma julkaistiin lokakuussa 2024. Peleissä on käytetty alkuperäistä pelimoottoria, mutta graafista ulkoasua on paranneltu. Tekstuureja ja hahmomalleja on uusittu ja ympäristöön on ripoteltu esimerkiksi uusia valoefektejä. Juonta tai muuta sisältöä ei ole muutettu laisinkaan. Peliin on lisätty tekstikäännökset useille eri kielille, mukaan lukien suomeksi. Pelaaja voi vaihdella alkuperäisen ja modernisoidun ulkoasun välillä yhtä nappia painamalla. Lisäksi kontrolleja voi vaihdella alkuperäisen ”tankkiohjauksen” ja nykyaikaisempaa ohjausta jäljittelevän version välillä. Pelaajan käytössä on myös kameratila, jolla voi tallentaa kuvakaappauksia eri tilanteista. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Videopelikokoelmat Luokka:Tomb Raider -pelit Luokka:Vuoden 2024 videopelit Luokka:Nintendo Switch -pelit Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:PlayStation 5 -pelit Luokka:Windows- pelit Luokka:Xbox One -pelit Luokka:Xbox Series X- ja Series S -pelit Luokka:PlayStation Network -pelit
China Airlinesin lento 006

China Airlinesin lento 006 oli China Airlinesin reittilento Taiwanin Taoyuanin kansainväliseltä lentoasemalta Yhdysvaltain Los Angelesin kansainväliselle lentoasemalle. Lennolla 19. helmikuuta 1985 käytetty Boeing 747SP oli syöksyä Tyyneen valtamereen, kun sen neljäs moottori sammui 12,5 kilometrissä ja yhtäkkäinen työntövoiman puute aiheutti syöksykierteen. Kapteeni sai koneen hallintaan 3 300 metrin korkeudessa, ja se oli jatkaa määränpäähänsä, mutta laskeutui San Franciscon kansainväliselle lentoasemalle polttoaineen vähyyden vuoksi. Koneessa olleista 274 matkustajasta ja miehistön jäsenestä loukkaantui 24, joista kaksi vakavasti. == Lähteet == Luokka:Lento-onnettomuudet kansainvälisessä ilmatilassa Luokka:Vuoden 1985 lento-onnettomuudet