EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hr. Ms. De Ruyter (F804)

Hr. Ms. De Ruyter (runkonumero F804) on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston De Zeven Provinciën -luokan ohjusfregatti. == Valmistus == Alus tilattiin Royal Scheldeltä Vlissingenistä, missä köli laskettiin 1. syyskuuta 2000. Alus laskettiin vesille 13. huhtikuuta 2002 ja valmistui 22. huhtikuuta 2004.globalsecurity.org - De Zeven Provinciën -luokka == Palvelus == Alus vieraili 23. syyskuuta 2013 alkaen muutaman päivän Helsingissävenelehti ja se oli edelleen palveluksessa 2016. == Lähteet == Luokka:De Zeven Provinciën -luokan fregatit
Murattitädyke

Murattitädyke (Veronica hederifolia) on yksivuotinen matalakasvuinen tädykelaji, jota esiintyy Euroopassa. Sen alalajeja on peltomurattitädyke (Veronica hederifolia subsp. hederifolia) ja tarhamurattitädyke (Veronica hederifolia subsp. lucorum). Murattitädykkeen varsi on rentokasvuinen, karvainen ja kasvaa kymmenestä 40:een senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat ruodillisia. Niiden lapa on melkein pyöreä, kolmesta seitsemään liuskaan halkoinen. Kärjen liuska on suurin. Melko lyhytperäiset kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa. Verhiön liuskat ovat herttamaisen puikeita, pitkäkarvaisia ja runsaskarvaisia. Tarhamurattitädykkeellä ne ovat kokonaan karvaisia ja peltomurattitädykkeellä vain laidoiltaan karvaisia. Teriö on sininen tai sinipunainen. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki. Luokka:Tädykkeet
Keijo Jääskeläinen

Keijo Eero Jääskeläinen (4. tammikuuta 1934 Mikkeli – 2. lokakuuta 2012 Rovaniemi) oli suomalainen kokoomusta edustanut poliitikko. Hän toimi kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä vuosina 1987–1991. Vuonna 1954 Jääskeläinen valmistui ylioppilaaksi ja vuonna 1959 kauppatieteiden kandidaatiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta. Hän työskenteli vuosina 1959–1961 kirjanpidon ja kustannuslaskennan lehtorina Seinäjoen kauppaoppilaitoksessa ja vuosina 1961–1996 Rovaniemen kauppaoppilaitoksen rehtorina sekä kirjanpidon ja kustannuslaskennan lehtorina. Vuonna 1996 Jääskeläiselle myönnettiin opetusneuvoksen arvonimi. Jääskeläinen oli Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1973–1996, josta valtuuston puheenjohtajana vuodet 1975–1988. Rovaniemen kirkkovaltuuston jäsen hän oli vuosina 1971–1983. Jääskeläinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1978 ja 1988 vaaleissa. Hän vaikutti myös Rovaniemen (kaupungin)teatterin hallinnossa ja sai vuonna 1996 Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton ansiomerkin. https://www.teatterijarjestojenkeskusliitto.fi Jääskeläinen kuoli sairauskohtaukseen 78-vuotiaana lokakuussa 2012. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Rovaniemen kaupunginvaltuutetut Luokka:Lapin vaalipiiri Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Hr. Ms. Evertsen (F805)

Hr. Ms. Evertsen (runkonumero F805) on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston De Zeven Provinciën -luokan ohjusfregatti. == Valmistus == Alus tilattiin Royal Scheldeltä Vlissingenistä, missä köli laskettiin 3. syyskuuta 2001. Alus laskettiin vesille 19. huhtikuuta 2003 ja valmistui 10. kesäkuuta 2005.globalsecurity.org - De Zeven Provinciën -luokka == Palvelus == Alus vieraili 23. syyskuuta 2013 alkaen Helsingissävenelehti ja se oli edelleen palveluksessa kesällä 2016. == Lähteet == Luokka:De Zeven Provinciën -luokan fregatit
Persiantädyke

Persiantädyke (Veronica persica) on yksivuotinen matalakasvuinen tädykelaji, jota esiintyy alkuperäisenä Lounais-Aasiassa. Sen varsi on karvainen, rento tai koheneva ja kasvaa viidestä 30:een senttimetriä pitkäksi. Lyhytruotisten lehtien lapa on leveänpuikea ja isohampainen. Perälliset kukat kasvavat yksittäin lehtihangoissa. Verhiön liuskat ovat suikeita, suippoja, karvaisia, tyvestä ei juuri toisiaan peittäviä. Kukan sininen teriö on kahdeksasta kahteentoista millimetriä leveä. Kota on litteä, verkkosuoninen, nystykarvainen ja sen etupuolen lovi hyvin leveä. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki. == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Persiantädyke – Veronica persica * Luontoportti: Persiantädyke (Veronica persica) * Pohjolan kasvien pauloissa: Veronica persica – persiantädyke Luokka:Tädykkeet
Ripsialpi

Ripsialpi (Lysimachia ciliata) on Lysimachia-sukuun kuuluva monivuotinen esikkokasvi, jota esiintyy Pohjois-Amerikassa. Lajia käytetään koristekasvina. Ripsialpi on kuin 30:stä sataan senttimetriä kasvava tarha-alpi (Lysimachia punctata), mutta lähes tai kokonaan kaljuvartinen. Lehdet ovat pitkähköruotisia ja ruoti pitkäripsinen. Lehtilavoissa on kapeneva kärki. Ne ovat kaljuja paitsi laidoilta lyhytripsisiä. Perälliset kukat kasvavat ryhminä lehtihangoissa. Teriö on ratasmainen ja keltainen, sen keskellä on punainen rengas. Terälehdet ovat vastapuikeita, usein nipukkakärkisiä. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas: Ripsialpi (Lysimachia ciliata) * Puutarha.net: Ripsialpi (Lysimachia ciliata) Luokka:Alvet
Idännukki

Idännukki (Androsace filiformis) on nukkien (Androsace) sukuun kuuluva yksivuotinen esikkokasvi, jota esiintyy Itä-Euroopassa ja Aasiassa. Sen lehdet kasvavat tiiviinä maanmyötäisenä ruusukkena. Ne ovat selvästi ruodillisia, lehtilapojen muoto vaihtelee puikeasta soikeaan. Hennot vanat kasvavat kolmesta enintään 20:een senttimetriä korkeaksi. Ne ovat pystyjä tai kaarevia, kaljuja tai yläosasta harvaan karvaisia. Kukinto on hyvin harsu sarja, jonka tyvellä on hyvin pieniä tukilehtiä. Kukkaperät ovat pitkiä ja harvaan nystykarvaisia. Vähän verhiötä pidempi teriö on leveydeltään kahdesta kolmeen millimetriä. Kota on pallomainen, hyvin runsassiemeninen ja vähän verhiötä pidempi. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki. == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Idännukki (Androsace filiformis) * Pohjolan kasvien pauloissa: Androsace filiformis – idännukki Luokka:Nukit
Peltonukki

Peltonukki (Androsace elongata) on nukkien sukuun kuuluva yksivuotinen esikkokasvi, jota esiintyy Euroopassa. Se on kuin ketonukki (Androsace septentrionalis), joka voi kasvaa 40 senttimetriä korkeaksi, mutta tavallisesti enintään kymmenen senttimetriä. Sen hennoista tiheäkarvaisista vanoista ainakin suuri osa kasvaa kaarevassa tai vaaka-asennossa. Lehdet kasvavat tiiviinä maanmyötäisenä ruusukkeena. Lehtilapojen muoto vaihtelee suikeasta kapeanpuikeaan, ja tyveltä ne ovat leveähköjä. Kukinto on harsu sarja, jonka tyvellä on kolmesta kahdeksaan millimetriä pitkiä tukilehtiä. Kukan teriö ja kota ovat lyhyempiä kuin verhiö, ja kota on niukkasiemeninen. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki. == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Peltonukki (Androsace elongata) * Pohjolan kasvien pauloissa: Androsace elongata – peltonukki * ITIS: Androsace elongata * United States Department of Agriculture (USDA): Androsace elongata Luokka:Nukit
Otasiida

Otasiida (Sida spinosa) on yksivuotinen malvakasvi, jota esiintyy Pohjois- Amerikassa. Sen pysty, runsashaarainen ja lyhytkarvainen varsi kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat pitkäruotisia ja niiden lavat pitkänomaisia, sahalaiteisia. Kukat sijaitsevat yksittäin tai ryhminä lehtihangoissa. Niissä on tähtikarvainen verhiö ja pienet vaaleankeltaiset terälehdet. Lohkohedelmässä on viisi kaksikärkistä ja karvakärkistä lohkoa. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki. == Aiheesta muualla == * Kasviatlas: Otasiida (Sida spinosa) Suomessa. * ITIS: Sida spinosa * United States Department of Agriculture (USDA): Sida spinosa Luokka:Siidat
Master of Insanity

Master of Insanity on Black Sabbath-yhtyeen kappale ja single-julkaisu vuodelta 1992. Se on otettu Dehumanizer-albumilta. Single julkaistiin vain Euroopassa. == Kappaleet == === CDEIRSS 180 === #Master of Insanity (Butler, Dio, Iommi) - 5:54 #TV Crimes (live) (Butler, Dio, Iommi) - 3:58 #Neon Knights (live) (Butler, Dio, Iommi, Ward) - 3:49 === CDEIRS 180 === #Master of Insanity - 5:54 #Die Young (live) (Butler, Dio, Iommi, Ward) - 4:41 #Children of the Sea (live) (Butler, Dio, Iommi, Ward) - 5:30 === CDEIRSDJ 180 (promo) === #Master of Insanity (edit) - 4:07 #Time Machine (Butler, Dio, Iommi) - 4:10 #Neon Knights (live) #TV Crimes (live) #Die Young (live) #Children of the Sea (live) *Live-versiot nauhoitettu 25. heinäkuuta 1992 USF Sun Dome, Tampa, Florida == Kokoonpano == * Ronnie James Dio – laulu * Tony Iommi – kitara * Geezer Butler – basso * Vinny Appice – rummut \+ * Geoff Nicholls - kosketinsoittimet == Julkaisuhistoria == * 3. syyskuuta 1992: I.R.S. Records, CDEIRSS 180, tupla-digipak-kannet, CD, NED * 10. syyskuuta 1992: I.R.S. Records, CDEIRS 180, CD, NED * syyskuu 1992: I.R.S. Records, CDEIRSDJ 180, promo-julkaisu, CD, UK Luokka:Black Sabbathin kappaleet Luokka:Vuoden 1992 kappaleet
De Ruyter (täsmennyssivu)

De Ruyter tarkoittaa useimmiten alankomaalaista amiraalia Michiel de Ruyteria. Hr. Ms. De Ruyter on ollut kahdeksan Alankomaiden kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä. *Hr. Ms. De Ruyter (1853), sotalaiva *Hr. Ms. De Ruyter (1880), Atjeh-luokan risteilijä *Hr. Ms. De Ruyter (1901), Koningin Regentes -luokan panssarilaiva *Hr. Ms. De Ruyter (1926), Van Ghent -luokan torpedovene *Hr. Ms. De Ruyter (1935), kevyt risteilijä *Hr. Ms. De Ruyter (C801), De Zeven Provinciën -luokan risteilijä *Hr. Ms. De Ruyter (F806), Tromp-luokan ohjusfregatti *Hr. Ms. De Ruyter (F804), De Zeven Provinciën -luokan ohjusfregatti
Rikkakeltalemmikki

Lännenkeltalemmikki (Amsinckia menziesii, syn. A. micrantha) on yksivuotinen lemmikkikasvi, jota esiintyy läntisessä Pohjois-Amerikassa. Lajin siirottavakarvainen varsi kasvaa kymmenestä 30:een senttimetriä korkeaksi. Lehtien lavat ovat suikeita ja karvaisia. Kukinto on haarainen kiemura eli toispuolinen viuhko. Verhiö on lähes tyveen asti liuskoittunut munanmutoisiksi liuskoiksi. Torvimainen teriö on keltainen ja noin viisi millimetriä leveä. Lännenkeltalemmikki esiintyy alkuperäisenä Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Meksikossa. Suomessa lajia esiintyy harvinaisena uusulokkaana.Suomen Lajitietokeskus: Lännenkeltalemmikki – Amsinckia menziesii Viitattu 4.12.2023. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki. === LViitteet === Luokka:Lemmikkikasvit
Hr. Ms. Tromp

Hr. Ms. Tromp tai Zr. Ms. Tromp on ollut seitsemän Alankomaiden kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä. *Zr. Ms. Admiral C. Tromp, 7-tykkinen kuunari *Zr. Ms. Tromp (1808), 64-tykkinen linjalaiva *Zr. Ms. Tromp (1850), 74-tykkinen linjalaiva *Zr. Ms. Tromp (1877), Atjeh-luokan risteilijä *Hr. Ms. Tromp (1937), Tromp-luokan kevyt risteilijä *Hr. Ms. Tromp (F801), Tromp-luokan ohjusfregatti *Hr. Ms. Tromp (F803), De Zeven Provinciën -luokan ohjusfregatti
Martha Lille

Martha Sophia Lille (20. tammikuuta 1893 Helsinki – 9. maaliskuuta 1988 Helsinki)https://peoplepill.com/people/martha-lille/tc/academia/ oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut toimittaja ja kirjailija. Martha Lillen vanhemmat olivat Ruotsalaisen kansanpuolueen perustaja ja puheenjohtaja Axel Lille ja Aina Cronstedt. Lille kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun ja Margaretha-koulun seminaarin Tukholmassa. Hän toimi Astra- lehden toimittajana 1922–1926 ja Allas krönika-lehden toimittajana 1927–1933. == Teoksia == * Det finns en kungsväg. Söderström, Helsingfors 1944 * Min far i närbild : en minnesteckning över Axel Lille baserad på hans brev. Ekenäs tryckeri aktiebolag, Ekenäs 1965 * Sammanfogat : en släktkrönika genom fem generationer. Brummerska hemmet, Helsingfors 1982 == Lähteet == * * Projekt Runeberg : Svenskt författarlexikon 2 : 1941-1950 === Viitteet === Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Maj Granlund

Maj Kerstin Granlund (26. helmikuuta 1893 Turku – 3. tammikuuta 1985) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija. Granlundin vanhemmat olivat liikemies Arthur Lindblom ja Johanna Sofia (s. Thomé). Hän opiskeli musiikkia Suomessa ja ulkomailla ja toimi sitten pianonsoiton opettajana. Maj Granlund meni 1926 naimisiin turkulaisen kuoronjohtaja ja säveltäjä John Granlundin kanssa. Hän myös sävelsi jonkin verran ruotsinkielistä laulumusiikkia. Maj Granlundin nuottikäsikirjoituksia on Sibelius-museon arkistossa Turussa. == Teoksia == * Hyllningskväde till Svante Dahlström med anledning av hans 50-årsdag ; musik av John Granlund. Åbo 1933 * Till min stad : dikter. Bro, Åbo 1948 == Lähteet == * * Projekt Runeberg : Svenskt författarlexikon 2 : 1941-1950 == Viitteet == Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Gorgias (täsmennyssivu)

Gorgias () oli antiikin kreikkalainen nimi. Se voi viitata seuraaviin: * Gorgias Leontinoilainen (n. 483–375 eaa.), sofisti, tunnetuin Gorgias ** Gorgias, Platonin dialogi, joka on nimetty sofisti Gorgiaan mukaan * Gorgias (328 eaa.), makedonialainen sotilas * Gorgias (100-luku), syyrialais- seleukidilainen kenraali * Gorgias Ateenalainen (ensimmäinen vuosisata eaa.), reetori * Gorgias (100-luku), Roomassa toiminut lääkäri == Lähteet == *
Livingstone

Livingstone voi tarkoittaa seuraavia asioita: Paikkoja: * Livingstone, kaupunki Sambiassa Henkilöitä: * David Livingstone (1813–1873), skotlantilainen lääkäri, tutkimusmatkailija ja lähetyssaarnaaja * Ken Livingstone (s. 1945), brittiläinen vasemmistopoliitikko * Nicole Livingstone (s. 1971), australialainen uimari Muuta: * Livingstone, suomalainen 1980-luvulla toiminut kristillinen yhtye. Luokka:Sukunimet
Markku Arantila

Markku Arantila (s. 1960 Espoo) on suomalainen kuvataiteilija. Hän on opiskellut Vapaassa taidekoulussa vuosina 1978–1982. Arantilalla on ollut toistakymmentä yksityisnäyttelyä 1980-luvun alusta lähtien eri puolilla Suomea. Hän on myös osallistunut yli neljäänkymmeneen ryhmänäyttelyyn Suomessa ja ulkomailla. Arantilan töitä on useiden suomalaisten kaupunkien ja säätiöiden kokoelmissa. Arantila palkittiin Eduskuntatalon lisärakennuksen taidekilpailussa. Vuonna 2007 hänen 54 metriä pitkä temperamaalauksensa Kulkijat sijoitettiin lisärakennuksen ja Eduskuntatalon väliseen yhdyskäytävään. Arantila on toiminut opetustehtävissä useissa eri taiteen alan oppilaitoksissa. Vapaan taidekoulun lisäksi hän on toiminut muun muassa Taideteollisessa korkeakoulussa ja Oriveden Opistossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Markku Arantilan kotisivut * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Miku Hatsune

Miku Hatsune () on Vocaloid-tuoteperheeseen kuuluva laulusyntetisaattorituotesarja sekä tuotesarjan käyttämään lauluääneen yhdistetty kuvitteellinen hahmo. Ensimmäinen Miku Hatsune -ohjelmisto on julkaistu 31. elokuuta 2007. Miku Hatsune -tuotteet on kehittänyt japanilainen media-alan yritys Crypton Future Media. Jokaiseen Miku Hatsune -sarjan ohjelmistoon kuuluu muissakin Vocaloid-tuotteissa käytetty äänisyntetisaattoriohjelmisto sekä erityisesti Miku Hatsunea edustava äänipankki. Tuotemerkkiin liittyy olennaisesti visuaalinen piirroshahmo, joka usein kuvataan laulamassa syntetisaattorilla tehtyjä lauluja. Miku Hatsune on menestyksekkäin ja tunnetuin Vocaloid-tuoteperheen edustajista. Laajalti japanilaisessa mediassa esillä ollutta Miku Hatsunen hahmoa on usein kutsuttu ”poptähdeksi”. Hahmo on myös esiintynyt lavalla hologrammina konserteissa, joissa on soitettu sarjan syntetisaattoreilla toteutettua musiikkia. == Ääni == Miku Hatsunen äänipankki on tuotettu japanilaisen ääninäyttelijän Saki Fujitan () esittämistä äännenäytteistä. Äänipankkiin kuuluu ainoastaan japanin kielessä tarvittavat äännenäytteet, joten sillä ei voida kunnollisesti toteuttaa laulua muilla kielillä. Siitä huolimatta myös muilla kielillä tehdään lauluja. == Hahmo == Visuaalisena hahmona Miku Hatsune on 16-vuotias tyttö. Profiilinsa mukaan hän on 158 cm pitkä ja painaa 42 kg. Hahmon vaatetus perustuu löyhästi japanilaiseen tyttöjen koulupukuun ja siihen kuuluu mekko, paita, kravatti, irtohihat ja kengät. Hatsune Mikun on suunnitellut japanilainen kuvittaja KEI. == Pelit == Miku Hatsunen hahmon pohjalta on kehitetty myös Segan julkaisema rytmipelisarja. Sarjan ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 2009, ja 2010-luvun puoleen väliin mennessä sarjan osia oli myyty useita miljoonia kappaleita. == Esiintymiset muissa maissa == Miku Hatsunen hahmo on esiintynyt hologrammina tuotesarjan musiikin konserteissa myös Japanin ulkopuolella. Vuonna 2016 hahmo kävi Pohjois-Amerikan kiertueella. Hahmo on myös esiintynyt Late Show with David Letterman -ohjelmassa vuonna 2014. == Muuta ohjelmistoa == MikuMikuDance (MMD) on ilmainen animaatiosovellus, joka sallii käyttäjien tehdä ja animoida videoita. Sovelluksen on alun perin tehnyt Yu Higuchi (HiguchiM) Miku Hatsune -hahmon animointiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * MikuMikuDance-sovelluksen kotisivut Luokka:Musiikkiohjelmistot Luokka:Laulajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Virtuaaliyhtyeet
Välimäki

Välimäki on suomalainen sukunimi, joka voi viitata ainakiin seuraaviin henkilöihin: *Aarne Välimäki (1904–1982), yritysjohtaja, osuustoimintamies, kauppaneuvos *Asseri Välimäki (s. 2000), pikajuoksija *Einari Välimäki (s. 1994), seiväshyppääjä *Hans Välimäki (s. 1970), keittiömestari *Heikki Välimäki (1942–2024), koripalloilija *Henri Välimäki (s. 1984), painija *Heta Välimäki (s. 1981), poliitikko *Ida Välimäki, pikajuoksija *Ilkka Välimäki (1939–2014), lastenlääkäri, Turun yliopiston professori *John Välimäki (s. 1884), amerikansuomalainen ammattiyhdistysmies ja toimittaja *Julia Välimäki (s. 1987), valokuvamalli *Jussi Välimäki (s. 1974), ralliautoilija *Juuso Välimäki (s. 1966), kansantaloustieteilijä *Juuso Välimäki (s. 1998), jääkiekkoilija *Linda Välimäki (s. 1990), jääkiekkoilija *Matti Välimäki (s. 1987), pikajuoksija *Mikko Välimäki (s. 1976), lakimies *Pasi Välimäki (s. 1965), kenraali *Pauli Välimäki (s. 1955), toimittaja ja poliitikko *Pertti Välimäki (1950–2022), lakimies, Korkeimman oikeuden jäsen *Rami Välimäki (s. 1977), iskelmälaulaja *Sami Välimäki (s. 1971), muusikko *Sami Välimäki (s. 1998), golfaaja *Susanna Välimäki (s. 1970), musiikkitieteilijä *Teppo Välimäki (s. 1947), harmonikansoittaja *Teppo Välimäki (s. 1961), toimittaja ja jalkapallovalmentaja *Tero Välimäki (s. 1982), painija *Tuomas Välimäki (s. 1969), Suomen Pankin johtokunnan jäsen *Valtteri Välimäki (s. 1995), korkeushyppääjä *Vesa Välimäki (s. 1968), akustiikan tutkija ja professori *Vihtori Välimäki (1909–1983), näyttelijä *Vili Välimäki (s. 1994), YouTube- videoiden tekijä, ääninäyttelijä, animaattori ja käsikirjoittaja *Ville Välimäki (s. 1982), yleisurheilija. == Lähteet ==
Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2008–2009

Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2008–2009 pelattiin kahdessa lohkossa. Kummankin lohkon neljä parasta jatkoivat pudotuspelein otteluita ykkössarjan mestaruudesta ja kahdesta paikasta liigakarsintaan. ==Runkosarja== ===Lohko 1=== Joukkue O V H Erät P Lentopalloseura ETTA 20 18 2 56-12 36 Vaasan Kiisto 20 17 3 55-21 34 Napapiirin Palloketut 20 16 4 50-26 32 Nurmon Jymy 20 12 8 46-30 24 Tornion Lentis -88 20 11 9 40-37 22 Kokkolan Tiikerit 20 11 9 41-40 22 Lentopallo Kainuu 20 8 12 36-43 16 Ylivieskan Kuula 20 7 13 29-46 14 Kyyjärven Kyky 20 6 14 26-48 12 Himangan Urheilijat 20 3 17 21-55 6 Saloisten Salama 20 1 19 17-59 2 ===Lohko 2=== Joukkue O V H Erät P Vihdin Lentopallo 20 17 3 52-17 34 Korson Veto 20 16 4 52-16 32 East Volley 20 16 4 54-17 32 Enonkosken Pyrintö 20 16 4 51-17 32 Pielaveden Sampo 2 20 10 10 36-43 20 A-Volley 20 9 11 35-40 18 Laajasalon Voima 20 6 14 24-44 12 Kuortaneen Urheiluopisto 20 6 14 24-47 12 Mäntän Valo 20 5 15 25-49 10 Saarijärven Pullistus 20 5 15 22-47 10 Kimmo Volley 20 4 16 14-52 8 ==Pudotuspelit== * Vaasan Kiisto voitti ykkössarjan mestaruuden ja sai yhden hyvityspisteen Liigakarsintaan, johon myös ETTA selviytyi. Kumpikaan joukkueista ei onnistunut nousemaan SM-liigaan. ==Liigakarsinta== sija Joukkue O V3 V2 H1 H0 Vo Erät Hä Erät Eräpisteet Lähtöpisteet Pisteet 1 Muuramen Lentopallo 6 4 1 1 0 17 7 562–516 1 16 2 Keski-Savon Pateri 6 2 1 1 2 11 12 511–522 0 9 3 Lentopalloseura Etta 6 1 1 2 2 11 14 561–564 0 7 4 Vaasan Kiisto 6 1 1 0 4 8 14 483–515 1 6 Karsintasarjan ottelut 21\. maaliskuuta ETTA – Kiisto 2–3 18-25, 25-20, 25-20, 22-25, 18-20 Vaasan Kiisto 1-sarjan mestari. 21\. maaliskuuta MuurLe – Pateri 3–0 25-23 , 25-19 , 25-18 25\. maaliskuuta Kiisto – MuurLe 1–3 20-25 , 25-18 , 23-25 , 16-25 25\. maaliskuuta Pateri – ETTA 3–1 25-18 , 27-25 , 23-25 , 25-20 28\. maaliskuuta MuurLe – ETTA 3–0 25-17 , 26-24 , 25-23 29\. maaliskuuta Kiisto – Pateri 3–0 25-23 , 25-16 , 25-23 1\. huhtikuuta Kiisto – ETTA 0–3 20-25 , 26-28 , 20-25 1\. huhtikuuta Pateri – MuurLe 3–2 30-28 , 25-22 , 22-25 , 20-25 , 15-9 4\. huhtikuuta MuurLe – Kiisto 3–1 25-18 , 25-19 , 23-25 , 25-20 4\. huhtikuuta ETTA – Pateri 3–2 25-20 , 25-21 , 23-25 , 21-25 , 15-10 8\. huhtikuuta ETTA – MuurLe 2–3 23-25 , 28-30 , 25-23 , 25-18 , 13-15 8\. huhtikuuta Pateri – Kiisto 3–0 26-24 , 25-20 , 25-22 * Ykkösen putoamiskarsinnoissa Saarijärvi voitti Saloisen ja Kimmo Himangan. ==Lähteet== * Tulospalvelu Luokka:Vuoden 2008 lentopallo Luokka:Vuoden 2009 lentopallo Luokka:Lentopallon 1-sarjakaudet
Levänuoliaiset

Levänuoliaiset (Gyrinocheilidae) on karppikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Kaakkois-Aasiasta. ==Lajit ja anatomia== Levänuoliaisten heimoon kuuluu yksi suku ja kolme lajia. Lajit ovat levänuoliainen (Gyrinocheilus aymonieri), G. pennocki ja G. pustulatus. Ne ovat pienehköjä kaloja ja suurin laji Gyrinocheilus pustulatus voi saavuttaa 30 cm:n pituuden. Heimon lajeille tyypillisiä piirteitä ovat hampaaton suu, joka on muuntunut tarttumaelimeksi, viiksisäikeetön kuono ja kaksi kidusaukkoa. Levänuoliaisten uimarakko on surkastunut. ==Levinneisyys ja elintavat== Levänuoliaislajeja tavataan Kaakkois-Aasiasta Thaimaasta, Kambodžasta, Laosista ja Borneolta. Ne elävät vuoristoseutujen nopeasti virtaavissa kirkasvetisissä puroissa ja joissa. Ne elävät lähellä pohjaa ja tarttuvat suullaan kiviin. Levänuoliaisten ravintoa on levä. ==Lähteet== Luokka:Karppikalat
Sachsen-luokka (fregatti)

Sachsen-luokka eli F124-luokka on Saksan laivaston kolmen ohjusfregatin muodostama alusluokka, johon alun perin suunniteltiin kuuluvan neljä alusta. Neljännen aluksen tilausta ei kuitenkaan toteutettu. == Suunnittelu == Alusten taistelujohtojärjestelmänä on Thales Nederlandin (aiemmin Signaal) reaaliaikaisen tietokannan ja siihen liitetyn viestiverkon käsittävä Sewaco FD. Alusten keski- ja pitkän matkan ilmatorjuntajärjestelminä ovat Raytheon RIM-162 ESSM ja Standard SM2111-A -ohjukset, jotka laukaistaan 32 siilon VLS Mk41 laukaisualustalta. Alukset on varustettu kahdella lyhyen kantaman RAM Mk31 -ilmatorjuntaohjusjärjestelmällä ja kahdella neljän ohjuksen Boeing Harpoon -merimaaliohjusjärjestelmällä.naval-technology.com Luokan alusten aseistusta täydentävät Oto Melaran 76 millimetrin tykki ja kaksi Rheinmetallin 20 millimetrin tykkiä. Aluksilla on kaksi kolmiputkista Mk32 torpedoputkea, joilla voidaan laukaista Eurotorp MU90 -torpedoita ja aluksilla toimivat kaksi NH90-helikopteria kykenevät laukaisemaan pitkän kantaman torpedoita. Omasuojajärjestelminä ovat EADSin ja Defence Electronicsin FL1800 SII ECM- järjestelmä ja kuusi Sippican Hycor SuperBROC -heitintä, joilla voidaan laukaista suojasoihtuja. Tutkajärjestelminä on kaksi Atlas Elektronikin 9600-M I/J -alueen tutkaa, kaukovalvonta- ja seurantatutkana Thales Nederlandin toimittama SMART-L ja maalinosoitustutkana Thales Nederlandin APAR. == Alukset == Luokan aluksista kolme tilattiin kesäkuussa 1996 Alankomaiden ja Espanjan toteutettua vastaavat alukset. Sopimus tehtiin ARGE F124 -konsortion kanssa, jonka muodostivat Blohm + Voss, HDW ja Thyssen Nordseewerke.Walters, Conrad s. 146 Yhtiöt liitettiin tammikuussa 2005 ThyssenKrupp Marine Systemsiin. Alukset on sijoitettu 2. fregattilaivueeseen () Wilhelmshaveniin. Sachsen-luokan ohjusfregatit Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Sachsen Blohm + Voss, Hampuri 1. helmikuuta 1999 20. tammikuuta 2001 31. joulukuuta 2003 Hamburg Howaldtswerke-Deutsche Werft, Kiel 1. syyskuuta 2000 16. elokuuta 2002 13. joulukuuta 2004 Hessen Thyssen Nordseewerke, Emden 14. syyskuuta 2001 26. heinäkuuta 2003 21. huhtikuuta 2006 Thüringen (F222) - - - - toteuttamaton optio == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Deutsche Marine - Fregatte Sachsen-Klasse (124) *
Viktor Miinalainen

Viktor Miinalainen (27. joulukuuta 1902 Tohmajärvi – 16. joulukuuta 1988 Joensuu)Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 20.12.1988, HS Aikakone. Viitattu 8.5.2018. oli suomalainen upseeri, ampumaurheilija, päätoimittaja ja kirjailija. ==Henkilöhistoria== Viktor Miinalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Jaakko Miinalainen ja Maria Kuikka ja puoliso vuodesta 1924 Salli Kokko. Miinalainen kävi 7 luokka lyseota, suoritti Kadettikoulun 1928 ja Taistelukoulun 1932, ilmavoimien tähystäjätutkinnon 1933 ja kapteenikurssin 1936. Hän työskenteli ennen sotia rajavartiolaitoksen, merilentolaivueen ja ilmasotakoulun palveluksessa sekä ilmavoimien reserviupseerikoulun palveluksessa. Vakinaisesta palveluksesta Miinalainen erosi 1940 oltuaan Lentorykmentti 2:n huoltopäällikkö. Hänet ylennettiin reservin vänrikiksi 1932, luutnantiksi 1927, kapteeniksi 1934 ja majuriksi 1943. Miinalainen toimi vuosina 1940–1959 Suomen Ampumaurheiluliiton sihteeri- toiminnanjohtajana ja vuosina 1940–1950 liiton julkaiseman Urheiluampuja- lehden päätoimittajana. ==Urheilu-ura== Ammunnan MM-kilpailuissa Miinalainen saavutti vuosina 1931–1937 yhteensä 11 mitalia, joista kaksi henkilökohtaisia. Henkilökohtaiset mitalit tulivat vuoden 1935 MM-kisoista, jossa hän voitti vapaakiväärin 300 metrin asentokilpailusta kultaa ja polviasentokilpailusta hopeaa. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa Miinalainen voitti kuusi kultaa ja Suomen-mestaruuskilpailuissa 12 kultaa. Hän ampui sotilaskiväärin Suomen ennätyksen 528 vuonna 1932 ja 529 vuonna 1933. == Teoksia == * Mitenkähän Olaville on tänään käynyt? : kertoelma ampujamaailmasta. Karisto 1938 == Lähteet == * * Pohjoiskarjalaisten nykykirjailijoiden matrikkeli : Viktor Miinalainen ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * V. Miinalainen. Pohjoismaiden ampujamestari Hakkapeliitan haastattelijan ristitulessa, Hakkapeliitta, 23.10.1934, nro 43, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset ampujat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka: Suomalaiset upseerit Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Brandenburg-luokka (fregatti)

Brandenburg-luokka eli F123-luokka on Saksan laivaston neljän aluksen muodostama ohjusfregattiluokka. Luokan alukset valmistettiin korvaamaan Hamburg-luokan hävittäjät, joista myös siirrettiin aluksille Exocet-ohjukset. == Alukset == Luokan ensimmäinen alus tilattiin 28. kesäkuuta 1989 konsortiolta, jota johti Blohm + Voss. Muina yrityksinä olivat Thyssen Nordseewerke ja HDW Kielistä.Gardiner, Robert s. 146 Alukset on sijoitettu 2. fregattilaivueeseen () Wilhelmshaveniin. Brandenburg-luokan ohjusfregatit Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Brandenburg Blohm + Voss, Hampuri 11. helmikuuta 1992 28. elokuuta 1992 14. lokakuuta 1994 - Schleswig-Holstein Howaldtswerke-Deutsche Werft, Kiel 1. heinäkuuta 1993 8. kesäkuuta 1994 24. marraskuuta 1995 - Bayern Nordseewerke 16. joulukuuta 1993 30. kesäkuuta 1994 15. kesäkuuta 1996 - Mecklenburg-Vorpommern Bremer Vulcan 23. marraskuuta 1993 23. helmikuuta 1995 1. joulukuuta 1996 - == Lähteet == * === Viitteet === *
Sigge Strömberg

Sigurd (Sigge) Samuel Strömberg (24. toukokuuta 1902 Lapinjärvi – 4. tammikuuta 1982 Lapinjärvi) oli suomalainen maanviljelijä ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Strömberg oli aktiivisesti mukana kotiseutu- ja harrastajateatteritoiminnassa. Strömberg kirjoitti kolme romaania ja useita näytelmiä joita hän myös itse ohjasi. == Teoksia == * Adjö ... och välkomna tillbaka : stämningsbilder i 3 scener : utryckning, kriget, freden. Borgåbladets teaterbibliotek 83. Borgå 1941 * Min - vår tappra soldat : krigsspel i en akt. Borgåbladets teaterbibliotek 88. Borgå 1945 * Slättens melodi : näytelmä. 1948 * Brudvalet : en bondesaga : romaani. Söderström, Helsingfors 1957 * Bortombyn : romaani. Söderström, Helsingfors 1959 * Brödratid : romaani. Söderström, Helsingfors 1961 * Från Lappträskbygden 1979 : Lappträsk hembygdsförening 50 år ; redaktionskommittén 1979 Helge Rosas, Uno Silfvast, Sigge Strömberg. Lappträsk hembygdsförening, Lappträsk 1979 == Lähteet == * * Uppslagsverket Finland : Sigge Strömberg Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Lauri Elimäki

Lauri Elimäki (12. lokakuuta 1900 Iitti – 15. helmikuuta 1988 Jyväskylä)Kuolleita, Lauri Elimäki, Uusi Suomi, 1988, No 85, sivu 6, julkaistu 27.3.1988 oli suomalainen opettaja ja kirjailija.Suomen Kirjailijat 1917–1944, Elimäki, Lauri, sivu 57, toimittaneet Hannu Launonen, Maija Hirvonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 365, Jyväskylä 1981 Elimäki kirjoitti yhden romaanin ja lisäksi useita kansakoulujen oppikirjoja. Elimäki kävi Jyväskylän seminaarin 1923. Hän oli kansakoulun opettajana Lammilla 1923–1924, Kouvolassa 1924–1925, Mikkelin maalaiskunnassa 1925–1931, ja opettajana Jyväskylän seminaarin harjoituskoulussa 1931–1944 sekä johtajana 1944–1963. Elimäen vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Elimäki (aikaisemmin Helström) ja Maria (o.s. Haukka). Elimäen puoliso oli Kerttu Siviä (o.s. Alhonen) vuodesta 1924. == Teoksia == * Insinööri Patteri rakastuu mustasilmäiseen : romaani Revon pitäjästä. Kirja, Helsinki 1930 * Yksiopettajaisen maalaiskansakoulun työskentely. WSOY 1936 * Kansakoulun historian oppikirja ; kirj. Sakari Kuusi ja Lauri Elimäki. Täydellisesti uudistettu laitos Sakari Kuusen aikaisemmasta oppikirjasta. 2. painos Gummerus 1954, 3. painos 1958, 4. painos 1960 * Opin laskemaan. K 1, Kaupunkien ja niihin verrattavien asutuskeskusten kansakoulujen laskennon ja mittausopin oppikirja : III ja IV luokka ; kirj. Väinö Pajunen & Lauri Elimäki. WSOY 1952, 2. painos 1954, 7. painos 1964 * Opin laskemaan. M 1, Maaseudun kansakoulujen laskennon ja mittausopin oppikirja : III ja IV luokka.; kirj. Väinö Pajunen, Lauri Elimäki. WSOY 1953, 8. painos 1968 * Opin laskemaan. K 2, Kaupunkien ja niihin verrattavien asutuskeskusten kansakoulujen laskennon ja mittausopin oppikirja : V ja VI luokka ; kirj. Väinö Pajunen, Lauri Elimäki. WSOY 1954, 4. painos 1961, 6. painos 1965 * Opin laskemaan : maaseudun kansakoulujen laskennon ja mittausopin oppikirja. M 2, Yhdistetty V ja VI luokka ; kirj. Väinö Pajunen, Lauri Elimäki ; kuv. Olavi Vikainen. WSOY 1955, 4. painos 1961 * Opin laskemaan : maaseudun kansakoulujen laskennon ja mittausopin oppikirja. M 3, VII luokka ; kirj. Väinö Pajunen, Lauri Elimäki ; kuv. Olavi Vikainen. WSOY 1955, 4. painos 1961 * Opin laskemaan : laskennon koe- ja kertauskortisto kansakoulun III-VI luokille ; kirj. Väinö Pajunen, Lauri Elimäki. Kouluaitta, Helsinki 1960 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2007–2008

Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2007–2008 pelattiin kahdessa lohkossa. Kummankin lohkon kaksi parasta jatkoivat pudotuspelein otteluita ykkössarjan mestaruudesta ja kahdesta paikasta liigakarsintaan. Kuortaneen Urheiluopisto pelasi kerran kaikkia molempien lohkojen joukkueita vastaan. ==Runkosarja== ===Lohko 1=== Joukkue O V H Erät P Lentopalloseura ETTA 19 19 0 57-7 38 Himangan Urheilijat 19 14 5 45-26 28 Napapiirin Palloketut 19 13 6 43-31 26 Laihian Luja 19 11 8 41-28 22 Nurmon Jymy 19 9 10 40-38 18 Saloisten Salama 19 8 11 29-41 16 Kyyjärven Kyky 19 7 12 35-42 14 Kiuruveden Luomu-Wolley 19 6 13 31-48 12 Kuortaneen Urheiluopisto 10 5 5 19-20 10 Ylivieskan Kuula 19 5 14 22-47 10 Pielaveden Sampo 2 19 3 16 17-51 4 ===Lohko 2=== Joukkue O V H Erät P Keski-Savon Pateri 19 19 0 57-6 38 East Volley 19 17 2 51-11 34 Korson Veto 19 13 6 44-31 26 Vihdin Lentopallo 19 9 10 35-40 18 Äänekosken Urheilijat 19 9 10 33-39 18 Enonkosken Pyrintö 19 8 11 33-41 16 Laajasalon Voima 19 7 12 29-43 14 VG-62 19 6 13 30-43 12 Mäntän Valo 19 6 13 29-47 12 Kimmo Volley 19 4 15 23-47 8 Kuortaneen Urheiluopisto 10 2 8 12-28 4 Kuortaneen Urheiluopisto yht. 20 7 13 31-48 14 ==Pudotuspelit== ===Välierät=== East Volley – Lentopalloseura ETTA 1\. maaliskuuta East Volley ETTA 3–0 25-20 , 25-21 , 25-14 9\. maaliskuuta ETTA East Volley 3–2 25-15 , 22-25 , 27-25 , 30-32 , 15-13 lisäerä ETTA East Volley 1–0 25-23 ETTA loppuotteluun voitoin 2–1 Himangan Urheilijat – Keski- Savon Pateri 2\. maaliskuuta HU Pateri 0–3 21-25 , 17-25 , 20-25 , 25-19 8\. maaliskuuta Pateri HU 3–0 25-16 , 27-25 , 25-14 Pateri loppuotteluun otteluvoitoin 2–0 ===Loppuottelu=== Keski-Savon Pateri – Lentopalloseura ETTA 5\. huhtikuuta ETTA Pateri 2–3 22-25 , 25-22 , 25-21 , 19-25 , 7-15 Pateri voitti ykkössarjan mestaruuden == Liigakarsinta == sija Joukkue O V H Vo Erät Hä Erät Eräpisteet Lähtöpisteet Pisteet 1 Keski-Savon Pateri 6 6 0 18 5 551–479 1 13 2 Valkeakosken Isku-Veikot 6 3 3 14 11 559–547 1 7 3 Vaasan Kiisto 6 2 4 8 14 470–488 0 4 4 Lentopalloseura Etta 6 1 5 7 17 478–544 0 2 * Ykkössarjan finaali pelattiin liigakarsinnan yhteydessä, johon molemmat joukkueet selvisivät. Karsinnan jälkeen Pateri nousi SM-liigaan. mutta ETTA pysyi ykkössarjassa. * Ykkösen säilymiskarsinnoissa Mänttä voitti Pielaveden ja Ylivieska Kimmon. Sarjakarsinnassa Tornion Lentis -88 voitti Pielaveden ja A-Volley voitti Kimmon. ==Katso myös== * Keski-Savon Paterin joukkue 2007–2008 ==Lähteet== * Tulospalvelu Luokka:Vuoden 2007 lentopallo Luokka:Vuoden 2008 lentopallo Luokka:Lentopallon 1-sarjakaudet
Simo Mikkonen

Simo Mikkonen (s. 14. tammikuuta 1978 Jyväskylä) on suomalainen historioitsija ja Venäjän historian dosentti. Hän työskentelee sosiokulttuurisen muistamisen professorina Itä-Suomen yliopistossa. Aiemmin hän on ollut yliopistotutkijana Jyväskylän yliopiston historian ja etnologian laitoksella sekä vuosina 2014–2019 Suomen Akatemian akatemiatutkijana. Mikkonen valmistui ylioppilaaksi Kuopion musiikkilukiosta vuonna 1997 ja maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2002. Tohtoriksi hän väitteli yleisestä historiasta vuonna 2007 aiheenaan Stalinin kauden kulttuuripolitiikka (State composers and red courtiers. Music, ideology and politics in the Soviet 1930s). Mikkonen on tutkinut muun muassa taiteen ja politiikan suhdetta Neuvostoliitossa, kylmän sodan ajan radiopropagandaa sekä Suomen ja Neuvostoliiton välisiä kulttuurisuhteita kylmän sodan aikana. Mikkosen ja Antero Holmilan teos Suomi sodan jälkeen: Pelon, katkeruuden ja toivon vuodet 1944–49 (2015) on ehdolla maaliskuussa 2016 jaettavan Vuoden tiedekirja -palkinnon saajaksi. Vuonna 2019 Mikkoselta julkaistiin Suomen ja Neuvostoliiton välisiä kulttuurisuhteita käsittelevä "Te olette valloittaneet meidät!" Taide Suomen ja Neuvostoliiton suhteissa 1944-1960. Mikkonen on toiminut myös UMO Jazz Orchestran tiedottajana. == Teokset == *State Composers and the Red Courtiers: Music, Ideology, and Politics in the Soviet 1930s (väit.) , 2007. ISBN 978-951-39-3015-8 Koko teksti pdf *Music and Power in the Soviet 1930s: A History of Composers’ Bureaucracy, 2009. ISBN 978-077-34-4835-3 *Suomi sodan jälkeen: Pelon, katkeruuden ja toivon vuodet 1944-49, 2015. (kirjoitettu yhdessä Antero Holmilan kanssa) ISBN 978-952-30-0112-1 *Beyond the Curtain: Entangled Histories of Cold War Europe, 2015. (toim. Pia Koivusen kanssa) ISBN 978-178-23-8866-1 *Music, Art and Diplomacy: East-West Cultural Interactions and the Cold War, 2016. (toim. Pekka Suutarin kanssa) ISBN 978-147-24-6808-6 *Entangled East and West: Cultural Diplomacy and Artistic Interaction during the Cold War, 2019 (toim. Giles Scott-Smithin ja Jari Parkkisen kanssa) ISBN 978-311-05-7316-9 *"Te olette valloittaneet meidät!" Taide Suomen ja Neuvostoliiton suhteissa 1944-1960, 2019 ISBN 978-951-85-8129-4 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
C. V. A. Strandberg

thumb|upright|C. V .A. Strandbergin hauta Solnan hautausmaalla. C. V. A. Strandberg (myös C.W.A.), Carl Wilhelm August Strandberg (joskus Carl Vilhelm), salanimi Talis Qualis, toisinaan muodossa Talis Qvalis ("olen mikä olen") (16. tammikuuta 1818 Stigtomta, Södermanland, Ruotsi – 5. helmikuuta 1877 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja kääntäjä. Hän oli Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 1862. Hänen veljensä oli oopperalaulaja Olof Strandberg. Strandberg aloitti opinnot Lundin yliopistossa 1837 ja suoritti kansliatutkinnon 1847. Hän avioitui samana vuonna. Hän kuoli 1877 kirjoituspöytänsä ääreen, ja hänen seuraajansa Akatemian jäsenenä oli Viktor Rydberg, joka kuoli 1895 samalla tavalla. Strandberg kirjoitti sanat lauluun Kungssången ("Ur svenska hjärtans djup en gång", 1844), mutta syynä ei ollut ensisijaisesti kunnioitus kuningashuonetta kohtaan vaan halu saada kuningas sotaan Venäjää vastaan Suomen valloittamiseksi takaisin. Strandbergilla oli itse asiassa tasavaltalaisia ja vallankumouksellisia mielipiteitä. Strandberg oli runollinen sielu, ja hän oli Ruotsin merkittävimpiä runoilijoita jälkiromantiikan aikaan. Hänen ensimmäiset runonsa olivat luonteeltaan poliittisia, ja niihin vaikutti "Nuoren Saksan" poliittinen runous. Lundissa opiskellessaan hän antoi runoissaan ilmauksen nuorison vapauspyrkimykselle ja alistettua kansaa kohtaan tunnetulle myötätunnolle, joka 1840-luvulla sykki monen ruotsalaisen sydämessä, samoin silloin yleiselle vihalle Venäjää kohtaan. Strandberg löysi vähitellen oman ruotsalaisen tyylinsä, ja Runebergin tavoin hänen onnistui luoda todenmukainen, joskus hyvin voimakas ilmaus muodossa, jolle on ominaista reipas omaperäisyys ja tietynlainen niukkuus. Hänen ensimmäiset omat runonsa, jotka ilmestyivät sotaisalla otsikolla Sånger i pansar (1845), sisälsivät joukon leiskuvia, julkeita runoja, joukossa Vaticinium, joka monien muiden tavoin haastaa sotaan ("Finland, så jag ville ropa") "maailman Goljatia", naapuri Venäjää vastaan. Tähän kokoelmaan kuuluu myös pitkä kansanlaulun tapaan laulettu Kungssången, joka on lauletaan aina Ruotsin kuninkaan saapuessa johonkin tilaisuuteen tai juhlaan. Seuraava runokokoelma oli Vilda rosor, 1848, jonka jälkeen seurasi muita. Strandbergin runous kehittyi myöhemmin kypsemmäksi. Kiihko, hillittömyys väistyivät ja tilalle tuli hallitumpaa. Hänen runoilijanolemuksensa on nyt sukua Runebergin realismille. Hänen myöhemmistä runoistaan ovat merkittäviä sellaiset kuin "Mitt döda barn", "Fanny" ja "De små nattvardsbarnen". Kääntäjänä hänen ansiotaan on lordi Byronin kertovien runojen saattaminen ruotsin kielelle. ==Teokset== *Sånger i pansar (1845) *Vilda rosor (1848) *Dikter (1854, 1861) *Samlade vitterhetsarbeten (1877–1878) (Artikkelin ruotsinkielinen alkuteksti on osittain peräisin Karl Warburgin teoksesta Svensk litteraturhistoria i sammandrag (1904).) ==Aiheesta muualla== *C.V.A. Strandberg Nordisk familjebokissa Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Ruotsin akatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1877 kuolleet
Strychnine.213

__NOTOC__ Strychnine.213 on kuudes studioalbumi belgialaiselta death metal -yhtye Abortedilta. Nimiotsikolla tarkoitetaan strykniiniä. Albumi julkaistiin vuonna 2008 Century Median kautta. Edellisten levyjen tapaan joissain kappaleissa on käytetty lisänä ihmispuheiden taltiointeja, kuten kappaleessa A Murmur in Decrepit Wits osa Charles Mansonin haastattelusta vuodelta 1980. == Kappaleet == # # # # # # # # # # Rajoitetun ennakkotilausalbumin bonuskappale # * == Kokoonpano == * Sven de Caluwé – laulu * Sebastian Tuvi – kitara, taustalaulu * Peter Goemaere – kitara * Sven Janssens – basso * Dan Wilding – rummut == Arvostelut == * About.com: About.com: Album review * Allmusic: Allmusic review * Blabbermouth: Blabbermouth: CD review * Imperiumi: 8/10 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Abortedin albumit Luokka:Vuoden 2008 albumit
Jamaika kesäolympialaisissa 2012

Jamaika osallistui Lontoon kesäolympialaisiin 2012 50 urheilijan voimin tuoden yhteensä 12 mitalia. Avajaisissa lippua kantoi Usain Bolt ja päättäjäisissä Hansle Parchment. == Mitalistit == Mitali Mitalisti Laji Tapahtuma Kulta Shelly-Ann Fraser-Pryce Yleisurheilu Naiset 100m Kulta Usain Bolt Yleisurheilu Miehet 100m Kulta Usain Bolt Yleisurheilu Miehet 200m Kulta Kemar Bailey-Cole Yohan Blake Usain Bolt Nesta Carter Michael Frater Yleisurheilu miehet 4 × 100 m Hopea Yohan Blake Yleisurheilu Miehet 100m Hopea Shelly-Ann Fraser-Pryce Yleisurheilu Naiset 200m Hopea Yohan Blake Yleisurheilu Miehet 200m Hopea Schillonie Calvert Veronica Campbell-Brown Shelly-Ann Fraser-Pryce Samantha Henry-Robinson Sherone Simpson Kerron Stewart Yleisurheilu Naiset 4 × 100 m Pronssi Veronica Campbell-Brown Yleisurheilu Naisten 100m Pronssi Hansle Parchment Yleisurheilu Miesten 110m aidat Pronssi Warren Weir Yleisurheilu Miehet 200m Pronssi Dominique Blake Christine Day Shereefa Lloyd Rosemarie Whyte Shericka Williams Novlene Williams-Mills Yleisurheilu Naisten 4x400m == Lähteet == Luokka:Jamaika olympialaisissa Luokka:Valtiot kesäolympialaisissa 2012
Metsä (albumi)

Metsä on folk metal -yhtye Moonsorrow’n ensimmäinen virallisesti julkaistu demokasetti vuodelta 1997. Alkuperäinen demojulkaisua tehtiin 215 kappaletta ja se myytiin loppuun. Demosta tehtiin vuonna 2001 Marko Tarvosen remasteroima verkosta ladattava versio. Myöhemmin verkkoversio kuitenkin poistettiin saatavilta. Vuonna 2002 albumista julkaistiin remasteroitu uudelleenjulkaisu, johon lisättiin bassokitarat sekä kosketinsoitin- ja lauluosuuksia. Samalla levynkansi vaihdettiin uuteen. Kappaleesta Hvergelmir tehtiin kokonaan uudelleennauhoitettu versio Tulimyrsky-EP:lle vuonna 2008. == Kappaleet == # # # # Hvergelmir ja Elivagar ovat sekä alkuperäisellä että uudelleenjulkaistulla albumilla yhdistetty yhdeksi kappaleeksi. ==Kokoonpano== *Ville Urponpoika Sorvali – laulu *Henri Seponpoika Sorvali – rumpuohjelmointi, kitara, koskettimet, taustalaulu, puhtaat lauluosuudet, basso, huuliharppu ==Lähteet== Luokka:Moonsorrow’n albumit Luokka:Vuoden 1997 albumit
Lusikkarevonhäntä

Lusikkarevonhäntä (Amaranthus blitoides) on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kasvilaji. == Ulkonäkö ja koko == thumb|vasen|Lehtihangoissa olevia pieniä lusikkarevonhännän kukintoja. Yksivuotinen lusikkarevonhäntä kasvaa 5–50 senttimetriä korkeaksi. Kalju varsi on rento tai koheneva, pitkä- ja kaarevahaarainen, kiiltävä ja väriltään usein myös oljenkeltainen. Latva on usein lyhytkarvainen. Kierteisesti olevat pitkäruotiset lehdet ovat 1–4 cm pitkiä, ehyitä, ehytlaitaisia ja kaljuja. Muodoltaan ne ovat vastapuikeita, pitkänsoikeita tai vinoneliömäisen puikeita, suipputyvisiä ja otakärkisiä. Väriltään ne ovat tummahkonvihreitä, laidoilta vaaleita, tavallisesti litteälaitaisia ja usein myös lovikärkisiä. Kukinnot ovat pieniä ja sijaitsevat varren ja haarojen lehtihangoissa. Kukintojen esilehdet ovat suikeita, lyhytotaisia ja kehälehtiä lyhyempiä tai hieman pitempiä. Pienet kukat ovat yksineuvoisia ja säteittäisiä. Emikukkien kehälehtiä on viisi tai joskus neljä kappaletta. Kehälehdet ovat suikeita. Suomessa lusikkarevonhäntä kukkii heinä-syyskuussa. Hedelmä on pallomainen, sileä ja kaksiluomainen kota.Retkeilykasvio 1998, s. 124–125.Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 123. Laji muistuttaa suuresti valkorevonhäntää (A. albus).Retkeilykasvio 1998, s. 125. == Levinneisyys == Lusikkarevonhäntä on kotoisin läntisestä Pohjois- Amerikasta, mutta on levinnyt tulokkaana muun muassa Eurooppaan. Suomessa laji on satunnainen uustulokas, jota on tavattu eri puolelta maata Etelä-Suomea. == Elinympäristö == Suomessa lusikkarevonhäntää on tavattu kaatopaikoilla ja ratapihoilla. == Käyttö == Lusikkarevonhäntä sopii myös ihmisravinnoksi. == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003). ISBN 951-31-2924-1 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Lusikkarevonhännän levinneisyys Suomessa. Luokka:Revonhännät
Uimahypyt kesäolympialaisissa 2008 – miesten 3 metrin ponnahduslaudan
parihypyt

Miesten 3 metrin ponnahduslaudan parihypyt kilpailtiin 13. elokuuta Pekingin kansallisessa vesiurheilukeskuksessa. Joukkueita oli yhteensä kahdeksan. ==Tulokset== Joukkueet hyppäsivät kukin kuusi hyppyä. Sija Urheilija 1. hyppy 2. hyppy 3. hyppy 4. hyppy 5. hyppy 6. hyppy Pisteet 1 Wang Feng / Qin Kai 57,60 55,80 83,70 89,76 87,72 94,50 469,08 2 Dmitri Sautin / Juri Kunakov 54,60 52,20 80,10 79,56 67,32 88,20 421,98 3 Illja Kvaša / Oleksi Pryhorov 51,00 43,20 79,56 78,54 84,00 78,75 415,05 4 Chris Colwill / Jevon Tarantino 51,00 50,40 76,26 72,42 85,05 75,60 410,73 5 Alexandre Despatie / Arturo Miranda 53,40 49,80 77,40 71,61 77,52 79,56 409,29 6 Pavlo Rozenberg / Sascha Klein 50,40 52,20 73,44 76,65 76,65 73,50 402,84 7 Nicholas Robinson-Barker / Ben Swain 51,00 49,20 76,26 67,50 81,90 76,50 402,36 8 Scott Robertson / Robert Newbery 50,40 51,60 56,73 82,62 77,70 74,55 393,80 ==Lähteet== Luokka:Uimahypyt kesäolympialaisissa 2008
Mummonpalsami

Mummonpalsami (Impatiens balsamina) on trooppisesta Etelä-Aasiasta kotoisin oleva palsamilaji, jota käytetään koristekasvina. Se on yksivuotinen ruoho, jonka varsi on paksu, mehevä ja kalju. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat leveänsuikeita, hammaslaitaisia ja sulkasuonisia. Kukinto on isoista perällisistä kukista muodostuva terttu. Verhiön alin lehti on pussimainen ja kannuksellinen. Terälehdet ovat osittain yhdiskasvuisia, väriltään punaisesta valkeaan. Mummonplasamin viljelylajikkeet voivat olla myös kerrannaiskukkaisia. Hedelmä on kapea kota, joka hajoaa kypsänä viideksi liuskaksi sinkauttaen siemenet. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Mummonpalsami (Impatiens balsamina) *Puutarha.net: Mummonpalsami (Impatiens balsamina) *ITIS: Impatiens balsamina *United States Department of Agriculture (USDA): Impatiens balsamina *Flora of China: Impatiens balsamina *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Impatiens balsamina *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Impatiens balsamina (garden balsam) Luokka:Palsamit
Ryhmäsamettikukka

Ryhmäsamettikukka (Tagetes patula) on yksivuotinen koristekasvina viljelty mykerökukkaiskasvi, joka on kotoisin Meksikosta. Laji on runsashaarainen, sen pystykasvuiset ja melko hennot varret kasvavat vähintään 20 senttimetriä korkeaksi. Lehdistä alemmat sijaitsevat vastakkaisessa ylemmät vuorottaisessa asennossa. Lehtilavoissa on parittaisia liuskoja ja päätöliuska. Lehtiliuskat ovat sahalaitaisia. Melko suuret mykeröt kasvavat yksittäin latvassa. Ryhmäsamettikukan mykeröt ovat usein kaksivärisiä ja voivat olla yksinkertaisia tai kerrottuja. Kukat ovat väriltään keltaisia, oransseja, punaruskeita tai punaisia. == Lähteet == * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö, Ryhmäsamettikukka (Tagetes patula) Luokka:Asterikasvit