Pohjanmaan maakunnan kuntien vaakunat

Pohjanmaan maakunta Punaisessa kentässä kuninkaallinen Vaasain tunnuskuva ja lakio, molemmat kultaa; lakiossa neljä punaista juoksevaa kärppää asetettuina 2+2. Juhani Vepsäläinen Vaakuna Kunnan nimi, vaakunan kuvaus, suunnittelija ja vahvistamispäivä Kaskinen Halkoisen kilven oikeassa sinisessä kentässä hopeinen perämela, vasemmassa hopeisessa kentässä vihreä laakerinlehvä. A.W. Rancken vanhan vaakunan pohjalta, 9. huhtikuuta 1793 Korsnäs Sinisessä kentässä ristikkäin kaksi ylös työntyvää harppuunaa, joiden kärjet hopeaa ja varret kultaa; yläkulmassa saatteena kultainen Mantovan risti.) Gustaf von Numers, 8. kesäkuuta 1968 Kristiinankaupunki Aaltokoroisen hopea-sinihalkoisen kilven oikeassa kentässä yksitoista kentästä kasvavaa vihreää kuusta asetettuina 3 + 3 + 3 + 2. Olof Eriksson (piirtänyt uudelleen), 7. maaliskuuta 1652 Kruunupyy Punaisessa kentässä kruunattu apilaristi, jonka alasakara muodostaa kaateisen aurankärjen, kaikki kultaa. Gustaf von Numers, 14. kesäkuuta 1974 Laihia Vihreässä kentässä kultaisella oksalla istuva, etukäpälissään kultakäpyä pitelevä hopeinen orava. Ahti Hammar, 11. maaliskuuta 1952 Luoto Sinisessä kentässä hopeinen kaksimastoinen verkkovene. Gustaf von Numers, 17. lokakuuta 1952 Maalahti Sinisessä kentässä aaltokoroinen tyviö ja kolme lukkopeltiä asetettuina 2:1, kaikki hopeaa. Karl- David Långbacka, 9. heinäkuuta 1982 Mustasaari Punaisessa kentässä reunoihin ulottuva kolmoisriu’un ja kaksoisvartaan muodostama risti, jonka risteyskohtaa ympäröi rengas, kaikki kultaa; kuviot ovat toisiinsa punottuina. Gustaf von Numers, 20. tammikuuta 1975 Närpiö Punaisessa kentässä kaateinen, kultainen vesilehvä, jolla on hopeasiivet. Gustaf von Numers, 4. elokuuta 1955 Pedersören kunta Punaisessa kentässä kolmen naularistin ympäröimä ohrantähkä; kaikki kultaa. Bo Aurén, 9. huhtikuuta 1984 Pietarsaari Kultakentässä sininen, aaltokoroinen tyviö, josta nousee punainen torni; tornista nousee sininen, punavaruksinen leijona, päässään punainen kruunu, häntä kaksihaarainen; leijona pitää oikeassa kämmenessään sinistä, punakahvaista iskuun kohotettua miekkaa. Gustaf von Numers (piirtänyt uudelleen), 28. joulukuuta 1957 Uusikaarlepyy Sinisessä kilvessä pystyyn asetettu kultainen tervatynnyri, jonka kannesta ja molemmista sivuista kultaiset, punakielekkeiset tulenlieskat lähtevät. Gunnar Clément (piirtänyt uudelleen), 19. marraskuuta 1943 Vaasa Punaisessa kentässä kultainen Vaasain tunnus, sen alapuolella kulta-valkoinen vapaudenristi kultaisine laakeriseppeleineen ja miekkoineen riippumassa kultaisessa, kahdella punaisella viivalla kirjatussa nauhassa, joka ympäröi kilven alaosaa. Eric O. W. Ehrström (piirtänyt uudelleen), 10. marraskuuta 1922 Vöyri Sinisessä kentässä vedenhaltia pitäen oikeassa kädessään kalaa ja vasemmassa apilanlehteä; kaikki hopeaa. Gustaf von Numers, 1. tammikuuta 2011 (ottanut käyttöön Vöyri-Maksamaan vaakunan) == Käytöstä poistuneet tai lakkautettujen kuntien vaakunat == Vaakuna Kunnan nimi, vaakunan käytössäoloaika, kuvaus, suunnittelija ja vahvistamispäivä Alaveteli (1958–1968) Punaisessa kentässä Mantovan risti kaateisen aurankärjen yläpuolella; molemmat kultaa. Gustaf von Numers, 31. maaliskuuta 1958 Bergö (1962–1972) Punaisessa kentässä kultainen hylje, jonka selkä on kaartunut vasemmalle. Gustaf von Numers, 29. elokuuta 1962 Björköby (1959–1972) Punaisessa kentässä aaltokoroinen tyviö ja postitorvi, josta riippuu kolme koivunlehteä; kaikki kultaa. Matti Visanti, 7. heinäkuuta 1950 Jepua (1965–1974) Punaisessa kentässä kultaiset länget. Gustaf von Numers, 28. joulukuuta 1965 Koivulahti (1955–1972) Sinisessä kentässä lilja, saatteena lakioittain kaksi kuusisakaraista tähteä; kaikki kultaa. Gustaf von Numers, 8. maaliskuuta 1955 Kruunupyy (1955–1974) Kultakentässä punainen hirsi, jossa kultakruunu. Gustaf von Numers, 15. helmikuuta 1955 Lapväärtti (1960–1972) Punaisessa kentässä kultainen lyhde ja hopeinen, aaltokoroinen tyviö, jossa punainen, aaltokoroinen hirsi. Gustaf von Numers, 25. marraskuuta 1960 Maalahti (1965–1982) Sinisessä kentässä kaksi vastapielestä ulkonevaa saranarautaa; kaikki hopeaa. Gustaf von Numers, 4. helmikuuta 1965 Maksamaa (1954–2006), Vöyri-Maksamaa (2007–2010) Sinisessä kentässä vedenhaltia pitäen oikeassa kädessään kalaa ja vasemmassa apilanlehteä; kaikki hopeaa. Gustaf von Numers, 19. kesäkuuta 1954 Munsala (1965–1974) Sinisessä kentässä kultainen alainen hirsi ja sen yläpuolella kaksi lentävää hopeajoutsenta. Gustaf von Numers, 4. marraskuuta 1965 Mustasaari (1960–1975) Punaisessa kentässä risti, jonka kolme ylintä sakaraa kapenevat keskustaa kohti ja ovat suippokärkisiä alimmaisen muodostaessa alaspäin levenevän, kolmoisvuorella seisovan paalun; ristin sakaroiden päälikkeenä rengas; kaikki hopeaa paitsi kolmoisvuori kultaa. Gustaf von Numers, 2. marraskuuta 1960 Oravainen (1954–2010) Sinisessä kentässä palkeittain asetettu hopeinen väkivasara, saateena sen kummallakin puolella hopeinen kultaliekkinen kranaatti. Gustaf von Numers, 14. syyskuuta 1954 Petolahti (1968–1972) Sinisessä kentässä alapuolelta sahakoroinen hirsi; saatteena ylä- ja alapuolella perunankukka; kaikki hopeaa, kukkien emiöt kultaa. Gustaf von Numers, 3. tammikuuta 1968 Pietarsaaren maalaiskunta (1958–1984) Punaisessa kentässä kuularisti, jonka ympärillä reunuksittain asetettu köysi, molemmat kultaa. Gustaf von Numers, 19. helmikuuta 1958 Pirttikylä (1963–1972) Sini-hopeakatkoisessa kentässä kaksi tasakylkistä viisikulmiota, joista kumpikin yhdellä sivullaan koskettaa pitkin toista erottavaa koroa; kuviossa lipuke; kaikki vuorovärisiä. Gustaf von Numers, 26. marraskuuta 1963 Purmo (1954–1976) Sinisessä kentässä kolmoisvuori, jolla seisoo taakseen katsova ilves; kaikki kultaa paitsi ilveksen varukset punaiset ja korvatöyhdöt mustat. Torsten von Numers, 19. kesäkuuta 1954 Raippaluoto (1957–1972) Punaisessa kentässä kultainen kotkanpää. Gustaf von Numers, 26. marraskuuta 1957 Siipyy (1969–1972) Kilpi havukoroisesti hopea- vihreähalkoinen. Gustaf von Numers, 14. marraskuuta 1969 Sulva (1968–1972) Punaisessa kentässä kultaiset tuulimyllyn siivet. Gustaf von Numers, 15. marraskuuta 1968 Teerijärvi (1956–1968) Punaisessa kentässä aaltokoroinen hopeatyviö, jonka yläpuolella kultainen apilaristi. Gustaf von Numers, 17. heinäkuuta 1956 Tiukka (1969–1972) Punaisessa kentässä kultahirsi, jossa kaksi punaista punosruutua. Gustaf von Numers, 10. syyskuuta 1969 Uudenkaarlepyyn maalaiskunta (1965–1974) Punaisessa kentässä kaksi vastakkain kääntynyttä ja lomittaista puolikuuta, joiden päällä kruunu; kaikki kultaa. Carol Hedberg, 9. kesäkuuta 1965 Vähäkyrö (1954–2012) Sinisessä kentässä kaksikorvainen hopeamalja, jossa kolme kultaista tähkää. Ahti Hammar, 11. helmikuuta 1954 Vöyri (1955–2006) Kultakentässä palkeittainen, musta karhunkäpälä, jonka kynnetkin mustat, saatteena molemmin puolin vihreä apilaristi. Gustaf von Numers, 28. joulukuuta 1955 Ylimarkku (1968–1972) Sinisessä kentässä aaltokoroinen palkki; saatteena kaksi paaluittaista lyhdettä; kaikki hopeaa. G. Lindström, 8. kesäkuuta 1968 Ähtävä (1962–1976) Kultakentässä aaltokoroinen, yläinen hirsi ja sen alapuolella neljä kissankelloa, joiden varret yhtyvät ristiksi; kaikki sinisiä. Gustaf von Numers, 10. huhtikuuta 1962 * Pohjanmaan maakunta Vaakunat kunnittain Luokka:Luettelot Suomen kuntien vaakunoista maakunnittain