EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hangaslahti (Kangasala, Sahalahti)

Hangaslahti on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden taajaman lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä ja se on Myllyojan läpivirtausjärvi. Kummallakin puolella lampea on pienet mäet. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoiset ja koillispuolelta peltojen reunustamat. Sen lähialueella sijaitsee kaksi maatilaa. Lammelle tulee vain peltotie. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Se on sama korkeus kuin on Kirkkojärvellä ja Längelmävedelläkin. Lampeen laskee pohjoisesta Perälahden lampi. Hangaslahden lasku-uoma on Myllyoja, joka virtaa sen läpi ja laskee Längelmäveden Isoniemenselälle. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on Längelmäveden tilanne piirretty huomattavasti korkeammalla vedenpinnan korkeudella kuin nykyään. Myllyojan valuma-alueen suistoalue oli täysin erilainen kuin nykyään. Nykyään erilliset järvet Perälahti, Iso-Jauksa ja Hangaslahti olivat samaa salmea tai järven osaa Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä. Silloin oli vielä olemassa näiden koillispuolella Mertajärvi, joka on järvenlaskun jälkeen voitu menestyksekkäästi kuivata peltomaaksi. Vuoden 1830 Kaivannon kanavan romahtamisesta johtuneessa järvenlaskussa edellä mainitut lammet kuroutuivat erillisisksi lammiksi ja kuivatusyhtiön osallistujat kaivoivat Myllyojan uoman nykyiselle paikalleen. Vuoden 1957 peruskartassa näkyy vielä, kuinka Mertajärven kuivattaminen peltomaaksi on vielä kesken, kun se vuoden 1975 kartassa näyttäisi olevan valmis. == Lähteet == Luokka:Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Töykänä
Perälahti (Kangasala)

Perälahti on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kirkonkylässä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä Maamonvuoren juurella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa. Lammelle ei tule teitä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kolme johto-ojaa peltoaukealta ja sen oma lasku-uoma on perattu oja Hangaslahden järveen. Hangaslahdesta pääsee Myllyojaa myöten Längelmäveden Isoniemenselälle. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli Kangaslahden peräosa (merkitty tosin torpan nimeksi), kun Längelmäveden pinta oli huomattavasti nykyistä korkeammalla. Kangaslahti yhtyi nykyiseen Kirkkojärveen (Iso Laks Sjö) johtavaan salmeen pohjoiseen työntyvänä haarana. Längelmäveden vedenpinta laski Kaivannon kanavan rakenteiden pettäessä vuonna 1830, jolloin vedenpinta aleni noin kaksi metriä ja lahtikin maatui. Lahdenperälle jäi jäljelle kosteikko ja sen keskelle pieni lampi, jota kutsutaan Perälahdeksi. Vuoden 1957 peruskartassa oli lammen ympäristö kosteikkoa, jonne oli johdettu kolme metsä- ja pelto-ojaa. Kosteikkoa on myöhemmin kuivatettu perkamalla yhdysojaa ja siitä on raivattu peltomaata. == Lähteet == Luokka:Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Töykänä
Iso-Jauksa

Iso-Jauksa on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kurmittavuoren pohjoispuolella sen juurella. Järvi on muilta sivuiltaan peltomaiden ympäröimä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannoille on rakkennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Mäen rinteeseen on tehty nurmialue, joka palvelee uimarantana. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy. Järvestä laskee oja, joka yhtyy Myllyojaan Hangaslahden yläpuolella, ja josta pääsee Myllyojaa myöten Längelmäveden Isoniemenselälle. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli Joukslahden osa, kun Längelmäveden pinta oli huomattavasti nykyistä korkeammalla. Joukslahti työntyi lounaaseen päin nykyisen Myllyojan paikalla olleesta salmesta. Kun Längelmäveden vedenpinta laski Kaivannon kanavan rakenteiden pettäessä vuonna 1830. Vedenpinta aleni noin kaksi metriä . Joukslahdesta jäi jäljelle kaksi pienti järveä Vähä-Jauksa ja Iso-Jauksa, joista Vähä-Jauksa on sittemmin kuivatettu suoksi. Vuoden 1957 peruskartassa oli vielä mäen ja järven välissäkin peltomaata, joka on nykyään metsitetty ja nurmikenttää. == Lähteet == Luokka:Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Töykänä
Töykänäsjärvi

Töykänäsjärvi , tai myös Töykänänjärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Töykänän kylän eteläpuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee yli 40 metriä korkean Mustikkavuoren eteläpuolella sekä Sikovuoren ja Töykänäsvuoren koillispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispäähän on rannalle rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie yhdystieltä 3231. Järvi on muuten autio. Järven länsipään ylittää Sahalahdelle johtava sähkölinja. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,0 metriä mpy. Järven länsipäähän tulee lähes neljä kilometrinen metsäoja. Järven laskuoja lähtee tämän ojan vierestä ja se putoaa Töykänän kylän peltoaukealle ja mutkittelee sen läpi Kirkkojärveen. Kirkkojärvi laskee Myllyojaa myöten Längelmäveteen. == Luontoarvoja == Vesi on kirkasta ja vähäravinteista. Järven vesi on luokiteltu hyväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.Kangasalan kunta: Sahalahden rantaosayleiskaavan luontoselvitys, FCG Finnish Consulting Group Oy, 10.5.2012, viitattu 18.1.2018 == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso lampi”. Sen länsipuolella oli suot raivattu niityiksi ja sen laskuojassa oli vesimyllä. Myös laskuojan ympäristöä oli raivattu niityiksi. Ojan varressa sijaitsi Töykänän viiden talon kylä (”Töykene by”). Vuoden 1957 peruskartassa 1800-luvun niityt oli osittain vielä peltomaata. Pellot olivat vuoden 1977 kartassa jätetty viljelemättä ja seuraavassa vuoden 1980 kartassa metsitetty. == Lähteet == Luokka:Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Töykänä
Lahnajärvi (Kangasala, Isolahti)

Lahnajärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Sahalahdella Isolahden kulmakunnalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen Satiaismäki ja länsipuolella yhtä korkealle laajempii nimetön mäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Lammen vieressä on suokannaksen erottama pikkulampare. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa rantasuota. Järven ympäristöissä on peltomaata. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. Järveen on johdettu pelloilta kuivatusojia ja siitä lähtee laskuoja Kirkkojärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Lahdenlampi” ja koko sen laskuojan varsi oli raivattu niityiksi. Nämä niityt on myöhemmin muokattu peltomaaksi ja sitäkin on raivattu molemmissa suunnissa lisää. Vanhassa kartassa järvi vaikuttaa suhteellisesti suuremmalta kuin se on nykyään. Jos kartanpiirtäjä on piirtänyt järven oikean kokoisena, on laskuojaa perattu ja järven vedenpintaa laskettu. Vuoden 1957 peruskartassa järven rannassa on latoja, joten on todennäköistä, että sen rantasuolta on niitetty rehua eläimille. == Lähteet == Luokka:Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Tursola
Ukki (Kangasala)

Ukki on Pirkanmaalla Kangasalla Mäntyveräjässä ja Vesaniemessä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkoharjun itäpäässä sen koillisrinteen juurella Vesijärven ranta-alueella. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat asuinalueeksi muutettua metsämaata. Harjun ja järven välistä kulkee yhdystie 3400. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu avo-ojia ja sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta ja laskee Vesijärveen 150 metrin päässä. Ojalla on pudotusta alle puoli metriä. == Historiaa == Järven historia on suomalaisittain varsin lyhyt. Suur-Längelmävedeksi kutsuttun järven vedenpinnan korkeus oli useita metrejä nykyistä korkeampi. Silloin silaitsi rantaviiva koreammalla Kirkkoharjun rinteellä eikä Ukkia ollut olemassa. Järvelle aukesi vuonna 1604 uusi lasku-uoma, jonka vakiinnuttua oli suurjärven vedenpinta laskenut useita metriä. Uusi tilanne jätti Sarsanvirran kuivilleen ja Vesijärvi alkoi laske Längelmäveteen Vääksyn­jokea pitkin. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on Ukki piirretty vielä Vesijärven lahtena, mutta myöhemmin on järven vedenpintaa ilmeisesti laskettu hieman, koska järvien väliin on syntynyt 150 metriä leveä kannas. Vuoden 1953 peruskartassa oli tienvierustat rakekennettuja ja uusia asuintalojen tontteja oli merkitty karttaan järvien väliseltä kannakselta, missä oli aiemmin peltomaata. Niille ilmaantukin harvakseltaan taloja, mutta kaikille tonteille ei ole edelläänkään rakennettu. Vuoden 1987 karttaan oli ojan ympäristöön merkitty luonnonsuojelualue. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Mäntyveräjä Luokka:Vesaniemi
Nevasjärvi

Nevasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Ruutanassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ruutanassa Iskelän ja Jussilan asuinalueiden välissä alavalla maalla. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on osittain peltomaata tai asuinaluetta. Ainoa tie rantaan tulee Iskelän puolella olevalle uimarannalle. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme avo- ojaa ja sen laskuoja lähtee sen etelärannasta. Oja yhtyy Saappaanpohjanojaan, joka mutkittelee asuinalueen tai peltojen läpi idässä sijaitsevaan Vesijärven Saappaanpohjan lahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Näväsjärvi”. Sen ympäristö oli niittymaata ja sen laskuojan alajuoksulla oli laajempi peltmaa. Nykyinen yhdystie 3400 oli silloinen kylätie, jonka varrella oli kaikki asutus. Vuoden 1954 peruskartassa oli vielä hiljattain ollut metsä- ja peltomaan ympäröimää, mutta nyt sen ympäristö oli kaavoitettu asuinalueen tonteiksi, joista osalle oli jo rakennettu asuntoja. Aluksi kaikkia tontteja ei rakennettu, mutta vuoden 1975 kartassa ne on kaikki menny kaupaksi. Vuoden 1986 kartassa on peltomaan määrässä tapahtunut vähäistä vähenemistä. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Ruutana Luokka:Botin luomat artikkelit
Ruutanajärvi (Kangasala)

Ruutanajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Ruutanassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Ruutaman asuinalueen pohjoispuolella loivassa notkossa, joka on hieman soistunut. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja se on metsämaata. Vaikka lampi sijaitsee asuinalueen reunalla, ei aivan rannoilla ole rakennuksia. Asuinalueen läpi kulkee yhdystie 3400 ja Tampere-Haapamäki- rautatie ohittaa 100 metrin etäisyydellä sen itäpuolelta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,0 metriä mpy. Siihen on johdettu lännestä lyhyt suo-oja ja sen laskuoja lähtee vastarannasta kohti itää. Se laskee Vesijärven Saappanpohjaan kahden kilometrin päässä Ranssilassa. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven paikka on liian idässä ja se on siinä autio ja nimetön. Lammen kautta kulkee metsäpolku Onkijärven länsipuolilla oleville niityille. Vuoden 1954 peruskartassa rautatiellä oli lammen kohdalla Ruutanan seisake ja sen ympärillä sijaitsi Lokomon omakotialue, jonka rakentaminen oli vielä kesken. Järven rantaan rakennettiin 1960-luvulla kaksi tietä ja rannassa tehtiin laiturit. Niitä ei ole enää merkitty nykykarttoihin. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Ruutana Luokka:Botin luomat artikkelit
Mustijärvi (Kangasala, Onkijärvi)

Mustijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Tampere-Haapamäki-rautatien ja valtatien 9 vieressä, siitä noin 100 metriä etelään. Järven ympäristö on alavaa maastoa lukuun ottamatta etelästä esille työntyvää niemeä, joka on kuin harju. Niemi jakaa järven kahteen osaan, joita yhdistävät toisiinsa kapea salmi. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta kauempana on muuta haja-asutusta. Niille tulee tiet valtatieltä ja yhdystieltä 3403 alkavalta tieltä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt metsäoja. Sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee Suinilan läpi ja se päätyy lopulta kolmen kilometrin päässä Vesijärven Havisevanlahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei näy ja järven alue oli metsämaata. Vuoden 1954 peruskartassa järvi oli autio, vaikka sinne oli rakennettu tie ja karttaan merkitty kaksi laituria. Järveltä etelään sijaitsi maatila ja hieman teollisuutta. Vuoden 1958 kartassa oli rannasta otettu soraa. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Suinula
Maalisjärvi (Kangasala)

Maalisjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Mutikon kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Raudanmaalla Vesijärven itäpuolella peltoalueen keskellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat pensaikkoista suota, joka rajautuu peltomaihin. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on autio. Järvelle ei tule tietä, vaikka eräs peltotie ohittaa sen itäpuolelta. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,6 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu avo-ojia ja sen laskuoja lähtee sen länsipäästä. Se laskee 1,3 kilometrin päässä Vesijärven Mutikonsalmeen. Laskuojalle tulee pudotusta 10,7 metriä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi sijaitsi laajan suon keskellä. Suon länsipuoli oli raivattu niittymaaksi ja niityn reunoja asuttivat torpat. Alueen peltomaat sijaitsivat järvenrannalla ja ojan alajuoksulla. Pellot kuuluivat Mutikon maatilalle. Vuoden 1954 peruskartassa ympäristön tilanne oli viljelyn osalta samanlainen kuin nykyäänkin. Järven rannassa nostettiin vielä pehkua vuonna 1961 ja siihen oli johdettu kaksi avo- ojaa. Ojat näkyvät vielä vuoden 1987 kartassa. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Löyttyjärvi (Kangasala)

Löyttyjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla osittain Suinulassa ja osittain Lihasulassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria, ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Suinulan ja Lihasulan välissä niiden pohjoispuolisella metsäalueella aivan valtatien 9 itäpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Järvelle ei tule teitä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,4 metriä mpy. Siihen on johdettu suolta viisi kuivatusojaa. Suo-ojista on yksi laskuoja, joka lähtee järven itäpäästä. Se virtaa aluksi kaivettuna ojana Tampere-Haapamäki-rautatien alitse ja virtaa etelässä Huhtalan läpi. Se laskee Huhtalassa Vesijärven Suolahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen karttanimi oli ”Löytajärvi”. Järven laskuojan alajuoksun ympäristössä ei silloin ollut peltomaata, vaan erään torpan niittyjä. Vuoden 1954 peruskartassa ei Löyttyjärvelle ollut merkitty laskuojaa. Sen suotkin olivat vielä ojittamattomia. Tilanne oli näin vielä vuoden 1961 kartassa, mutta seuraavassa vuoden 1975 kartassa sille oli merkitty laskuoja ja siihen oli johdettu kaksi ojaa Löytynsuolta. Nyt näkyi kartalla myös valtatie 9. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Suinula Luokka:Lihasula Luokka:Botin luomat artikkelit
Vähäjärvi (Kangasala, Lihasula)

Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Lihasulassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Lihasulan peltoalueen metsärajassa korkean mäen juurella. Sen loivalla puolella on peltomaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on soistunutta metsämaata. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja siihen tulee pohjoisesta Palojärven laskuoja. Vähäjärven laskuoja Vähäjärvenoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Vesijärveen 800 metrin päässä Hepolahdella. Ojalle tulee pudotusta 7,2 metriä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty nimettömänä näkyviin kahden niityn väliin . Vuoden 1954 peruskartassa oli järven pohjoispuolella niittymaata, joka on raivattu pelloksi vuoden 1975 kartassa. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Lihasula Luokka:Botin luomat artikkelit
Palojärvi (Kangasala)

Palojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Lihasulassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Lihasulan kylän pohjoispuolella kallioisella metsäalueella. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Länsirantaan tulee pieni peltotilkku ja sen koillispuolella on ollut viljelyssä nykyinen niitty. Järvellä on kahdeksan vapaa-ajan asuntoa sekä yksi tila. Niille tulee tiet Lihasulan ja Säynäjärven yhdistävältä tieltä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy. Siihen on johdettu järveltä alkava Heramaanoja ja vastarantaan laskeva lyhyt metsäoja. Järven laskuoja lähtee etelärannasta. Laskuoja laskee 400 metrin päähän Vähäjärveen. Laskuojalle tulee pudotusta 13,4 metriä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järveen piirretty laskuoja Heramaanjärvestä. Palojärvi on kartassa nimetön ja autio järvi, jonka luoteispuolelta on raivattu niittymaata. Vuoden 1954 peruskartassa on järven ympärillä kolme peltoaluetta, jotka kuuluivat todennäköisesti kahdelle maatilalle. Vuoden 1975 kartassa on asuintaloja kolme lisää, mutta ne ovat nykyään vapaa-ajan asuntoja. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Lihasula Luokka:Botin luomat artikkelit
Pahujärvet (Orivesi)

Pahujärvet , tai yksikössä vain Pahujärvi , ovat Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylän lähellä sijaitsevaa kaksi järveä. Järvien karttanimi on edelleen yksikkömuodossa Pahujärvi, vaikka järvenlaskun aiheuttama vedenpinnan lasku on kurouttanut sen kahdeksi järvialtaaksi. == Maantietoa == Suurempi järviallas sijaitsee pienemmän lounaispuolella ja niiden pinnat ovat samalla korkeudella. Niitä yhdistää kosteikon läpi virtaava 230 metriä pitkä yhdysoja. Suuremman järvialtaan pinta-ala on 14,8 hehtaaria, pituus 750 metriä ja leveys 300 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat peltomaiden ympäröiminä. Sen vaikutuspiirissä on neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Pienimmän järvialtaan pinta-ala on 4,8 hehtaaria, pituus 300 metriä pitkä ja leveys 230 metriä. Järvi on saareton. Siihen on ruoppaamalla tehty 200 metriä pitkä kanava, jota ei huomioitu leveydessä. Järvialtaan vaikutuspiirissä on kolme maatilaa ja sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. == Vesistösuhteet == Järvialtaat kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueessa ne sijaitsevat. Järvien vedenpinnan korkeudet ovat 88,1 metriä mpy. Pienempään järvialtaaseen laskee metsäalueelta Iso Korkijärvi, jonka laskuoja on Pihtioja. Suurempi Pahujärvi laskee 700 metriä pitkää ojaa myöten Vesijärven Taipaleenlahteen, joka sijaitsee 1,2 metriä alempana. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa erilliset järvet on piirretty yhdeksi järveksi nimellä ”Padusjärvi”. Järven pohjoisrannoilla sijaitsi kolme torppaa ja Taipaleenlahden puolella sijaitsi ”Padustaipaleen talo”. Joitakin peltopalstoja ulottui järveen asti. Niittyjä oli raivattu laskuojan ympäriltä ja Hormaan johtavaan painaumaan. Vuoden 1956 peruskartassa järvet on piirretty yhdeksi järvialtaaksi, jonka nimeksi oli kirjoitettu ”Pahujärvi”, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1977 niillä on jo eri järvialtaat. Koska Kalmbergin kartassa järvellä on erilainen rantaviiva kuin vuoden 1959 peruskartassa on todennäköistä, että järven vedenpintaa olisi laskettu. Järvenlaskun jälkeen se olisi alkanut kasvaa umpeen, mikä olisi aiheuttanut erilleen kuroutumisen. On huomattava, ettei tätä kirjoittaessa ole ollut käytettävissä kirjallisia tietoja järvenlaskun vaiheista. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Korkijärvi

Iso Korkijärvi tai joskus myös Iso Korkiajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Siitaman ja Naappilan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta- ala on 3,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Siitaman ja Naappilan pohjoispuolla olevalla metsäalueella sijaitsevalla ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen kaakkoispäässä sijaitsee yksinäinen kämppä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven luoteispään vierestä kulkee korkeajännitelinja ja metsäautotie kiertää suon pohjoispuolelta. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma- alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo- tai metsäojaa. Järven laskuoja Pihtioja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee ensin Pahujärveen ja sitten Vesijärven Taipaleenlahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Korkiajärvi”. Siitä oli piirretty alkamaan puro, joka laski kaakossa sijainneeseen ”Padusjärveen”. Se tarkoittaneen nykyistä Pahujärveä, joka on selvästi laskettu järvi. Vuoden 1956 peruskartassa järveä ympäröimää suota ei ollut vielä ojitettu, mutta sen ohitti kylläkin korkeajännitelinja. Suo-oja on piirretty seuraavaan, vuonna 1977 julkaistuun, karttaan. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Muhojärvi

Muhojärvi tai myös Muhujärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Salosen kalliovuoren lounaispuolella vuoren juurella. Rinteen alla rantaa seuraten kulkee Naappilaan johtava yhdystie 14207 ja järven luoteispuolella tiestä haarautuu Ruokoseen vievä tie, jolla on sama tienumero. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalle on rakennettu neljä taloutta ja kuusi vapaa-ajan asuntoa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma- alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä. Se laskee puolen kilometrin päässä Vesijärven Siitamalahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Mahojärvi”. Se oli autio metsäjärvi, mutta sen ohi kulki metsäpolku Härkijärvelle. Vuoden 1956 peruskartassa oli järven ympärillä vielä peltomaata sekä asutusta, jota saatiin lisää vuoden 1986 karttaan. Myöhemmin on pellot metsitetty. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Haukijärvi (Orivesi, Siitama)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Siitaman lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee suon laidalla Säynäjärven ja Siitaman välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat etelärantoja lukuun ottamatta suomaata. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen etelärannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee metsäautotie Siitaman suunnalta. Neljäsataa metriä pohjoiseen kulkee Tampere–Haapamäki-rautatie. Tampereen vastainen kuntaraja ohittaa järven lounaisrannan sitä hipoen. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,4 metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetulta suolta ojia. Sen laskuoja on yksi suo-ojista, joka lähtee aluksi koilliseen, mutta sitten se kääntyy etelän kulkien pienemmän Haukijärven läpi, yhtyy toiseen ojaan, mikä laskee lopuksi Vesijärven Siitamanlahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi kirjoitettiin ”Iso Haukjärvi”. Syy on ilmeisesti ollut viereinen pinenmpi Haukijärvi, jonka nimi kuitenkin puuttuu kartasta. Pienemmällä Haukijärvellä oli raivattu niittymaata. Vuoden 1954 peruskartassa järven karttanimi oli ”Kuljun Haukijärvi”. Suolle oli jo kaivettu kaksi ojaa, jotka laskivat järveen. Nimi vaihtui vuoden 1975 karttaan. Vielä 1986 kartassa ojia oli vähän, mutta tämän jälkeen on ojitusta tihennetty. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Oriveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vuorijärvi (Kangasala, Ponsa)

Vuorijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Raudanmaan kaupunginosassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ponsan itäpuolella kohoavalla kalliovuoren pohjoisreunalla. Lampi on Härmänpaltanvuoren ja Sudenpesänvuoren välisessä notkossa ja sitä ympäröi muutama jyrkänne. Notko viettää ala Päivä- Heikin laaksoon. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen länsirantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee pohjoisesta metsäautotieltä Pikkujärvelle johtava kärrypolku. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,9 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta kohti Päivä-Heikin laaksoa, jonne tulee pudotusta noin 25 metriä. Laakson oja laskee Vesijärvessä Mäyränlahden Mottoseen. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Raudanmaa
Risujärvi (Kangasala)

Risujärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Suinulassa sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Huhtalan länsipuolella peltoalueen metsänrajassa. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka sijaitsee peltomaiden lähellä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sinne ei tule tietä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsäoja ja sen laskuoja lähtee kaakkoispäästä. Oja virtaa peltoalueen reunaa itään ja se laskee yli kahden kilometrin päässä Vesijärven Suolahteen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty nimettömänä karttaan. Huhtalan peltoaujkean kohdalla sijaitsi silloin vain niittymaita ja kolme torppaa. Lammelle johti kuitenkin kahdesta suunnasta polku. Vuoden 1954 peruskartassa oli joka puolella lampea peltomaata, joita viljeltiin vielä 1961. Vuoden 1975 kartassa lammen länsipuoliset pellot oli metsitetty. == Lähteet == Luokka:Vesijärven lähialue (Pirkanmaa) Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Suinula
Särkijärvi (Kangasala, Suinula)

Särkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Havisevanjärvestä länteen Havialan asuinalueen lähellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjoisrannalla sijaitsee kolme taloutta. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma- alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy. Siihen on johdettu maatama lyhyt metsäoja. Järven laskuoja laskee noin 300 metrin päässä Havisevanjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen kaakkoispuolelle oli raivattu niittyjä, jonne tuli metsäpolkuja lännestä ja etelästä. Järvellä ei ollut tuolloin asutusta. Vuoden 1954 peruskartassa järven pohjoispuolella sijaitsi kaksi maatilaa, joiden peltopalstoja oli järven pohjois-, itä- ja eteläpuolella. Suinulasta oli rakennettu tie Havisevanjärven pohjoispuolelle ja järvien väliin ja Onkijärven pohjoispuolelle oli kaavoitettu Tampellan omakotialueet. Osalla tonteista oli jo rakennuksia, mutta niiden määrä lisääntyi vuosien aikana. Peltopalstoja oli metsitettu jokunen vuoden 1975 kartassa ja nykyään niitä ei enää ole. Järven pohjoisrannassa on jäljellä tilan rakennuksia. == Lähteet == Luokka:Havisenjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Suinula Luokka:Botin luomat artikkelit
Personlammi

Personlammi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan pohjoispuolella sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Havisevanjärven pohjoispuolella ja Personsoiden lounaispuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suomaata ja metsämaata. Lammelle ei tule teitä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,4 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi suo-ojaa ja siihen laskee Alisen Salmijärven laskuoja. Personlammin laskuoja Personoja lähtee sen länsirannasta ja se laskee 700 metrin päässä Havisevanjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen karttanimi oli ”Iso Persojärvi”. Sen nimistä järveä, kuin ”Pientä Persojärveä”, ei ollut merkitty minnekään kartalle. Personsuot olivat luontaisessa tilassa ja Alisen Salmijärven ja Personlammin laskuoja virtasivat nykyisen kaltaista reittiä Havisevanjärveen. Vuoden 1980 peruskartassa ei lampeen ollut johdettu suo-ojia, mutta ne ilmaantuvat seuraavaan vuoden 1987 karttaan. == Lähteet == Luokka:Havisenjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Suinula
Alinen Salmijärvi

Alinen Salmijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan ja Havisevan pohjoispuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 13,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Käpykankaan metsäalueella Personsoiden ja Havisevanvuoren välissä. Järvellä on kartan mukaan kaksi järviallasta, joita yhdistää toisiinsa kapea ja umpeenkasvava salmi. Kummassakin järvialtaassa on saari. Ilmavalokuvan perusteella itärannassa sijaitsee vielä kolmas järvenallas, joka on soistunut omaksi suolammeksi rannan tuntumaan. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja se on metsämaata ja suomaata. Rantojen läheisyydessä kiertää paikoitellen kapea avosuon vyöhyke. Järven pohjoisrantaan on rakennettu vapaa- ajan asunto, jonne tulee tie valtatieltä 9. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo- tai metsäojaa. Yksi ojista on Personsuolla sijaitsevan Haukijärven laskuoja. Pohjoisesta laskee vielä Ylisen Salmijärven laskuoja ja idästä Muuranjärvi ja Pöykkyjärvi. Samaa ojaa myöten tulee kalliolouhokselta vettä. Läntisestä ja pienemmästä järvialtaasta alkaa järven laskuoja, joka juoksee lounaaseen päin. Se virtaa Personsoiden läpi Personlammiin, ja jatkaa siitä Personojana Havisevanjärveen. Ojalle tulee koko matkalla pudotusta 11,1 metriä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli sama ”Salmijärvi”. Sen laskujoki virtasi ”Ison Personjärven” kautta ”Havisevanjärveen”. Järveä ympäröivät suot olivat luonnontilassa, mutta sen itäpuolella sijaitsi nittymaita. Vuoden 1954 peruskartassa oli Haukijärveltä kaivettu yhdysoja Salmijärveen. Sen itäpuolella oli kapea peltotilkku, jonka kuivatusoja laski järven itärantaan. Vuoden 1961 kartan jälkeen on pellot metsitetty ja pikkujärvistä on kaivettu kuivatusoja Salmijärveen. Järvelle oli nyt rakennettu myös vapaa-ajan asunto, jonne pääsi metsäautoteitä myöten. == Lähteet == Luokka:Havisenjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Suinula
Ylinen Salmijärvi

Ylinen Salmijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla noin kolme kilometriä Suinulasta pohjoiseen sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Käpykankaan koillispuolella olevassa kalliomäkien välisessä painaumassa. Järven länsipuolella mäki kohoaa vaiheittain yli 20 metrin korkeuteen, mutta järven lähiympäristö on soistunutta metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven länsipuolella kulkee metsäautotie, mutta järvi on autio. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma- alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo-ojaa ja etelästä lähtee Aukeissuolle virtaava laskuoja. Ojat laskevat lopulta kilometrin päässä Aliseen Salmijärveen, joka laskee vuorostaan Havisevanjärveen. == Lähteet == Luokka:Havisenjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Suinula
Haukijärvi (Kangasala, Suinula)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan pohjoispuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Alisen Salmijärven pohjoispuolella sen kanssa samalla Personsuolla. Järven rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Sillä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järvelle ei tule tietä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven- Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,0 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä suo-ojaa, joista eteläisin on samalla sen laskuoja Aliseen Salmijärveen. Järvien vedenpinnoilla on 0,2 metriä korkeuseroa. == Lähteet == Luokka:Havisenjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Suinula
Muuranjärvi

Muuranjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan koillispuolella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Havisevanjärven koillispuolella valtatien 9 varressa Matinsuon eteläosassa. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven länsipuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatieltä alkavalta metsäautotieltä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma- alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven- Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,0 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä suo-ojaa, joista eteläisin tuo itäpuolelta vettä Pöykkyjärvestä. Matinsuon suo-ojat johtavat Muuranjärven vedet Aliseen Salmijärveen. == Lähteet == Luokka:Havisenjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Letkumaanjärvi

Letkumaanjärvi tai myös Letkunmaanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Säynäjärven pohjoispuolella alavassa ja soistuneessa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat suomaata, jotka ovat enimmäkseen avosuota. Alueen asutus sijaitsee Säynäjärven rannalla, mutta Letkumaanjärven ympäriltä on raivattu vain peltomaata. Tampere-Haapamäki-rautatie kukee 250 metrin päässä ohitse. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma- alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Järveä ympäröivälle suolle on johdettu kahdeksan metsä- ja pelto-ojaa. Järveen on johdettu yli kahden kilometrin päästä Haukijärven laskuoja. Järven lounaispäästä lähtee laskuoja, joka laskee Säynäjärveen 600 metrin päässä. Ojalle tulee tällä matkalla pudotusta 0,7 metriä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi kirjoitettiin ”Letkumajärvi”. Se sijaitsi suolla, joka ylettyi leveänä Säynäjärven rantaan asti. Alue oli asutuksesta autio, vaikka pohjoispuolelta oli raivattu pieni ala niittyä. Asutus keskittyi Vesijärven rantaan. Vuoden 1954 peruskartassa Letkumaanjärveä ympäröivän suon länsireunasta oli raivattu peltomaata, joka ulottui lähes rantaan asti. Suon itäreunaa ja järven rannassa pitkin kulki Tampere-Haapamäen-rautatie, jonka linjaus on myöhemmin suoristettu kulkemaan kauempana. Järveen oli johdettu luoteispuolen soilta kuivatusoja. Vuoden 1964 kartan jälkeen oli raivattu suon ympäriltä lisää peltomaata, jotka esitetään 1975 julkaistussa kartassa. == Lähteet == Luokka:Säynäjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lihasula
Haukijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Matalajärven ja valtatien 9 välissä. Järven luoteispuolella kohoaa matala Haukivuori, joka kohoaa 28 metrin korkeuteen järven vedenpinnasta. Haukijärven on keskivaiheilla lahti, jonka eteläpuolella sijaitsee saman kokoinen niemi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven koillispäässä on vapaa-ajan asunto, jonne tulee valtatieltä metsätie. Järven lounaispuolen rannan ohittaa läheltä valtatieltä Sorilaan johtava maantie. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma- alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt suo-oja, mutta lounaispäähän laskeva oja on useiden lampien yhteinen laskuoja. Niistä suurin on Joutsenenpesä, jonka rannat on rauhoitettuja, ja pienempiä lampia ovat suojelualueeseen kuuluvat Norojärvet. Joutsenpesään tule järviketjun kautta seuraavien järvien vedet: Saapasjärvi, Kalliojärvi, Mustijärvi, Palasjärvi ja Kangasjärvi. Haukijärven koillispuolella sijaitsee Valkijärvi, jolla ei ole laskuojaa. Se sisällytetään siitä huolimatta samaan valuma-alueeseen. Haukijärven laskuoja lähtee lahdenpohjukasta ja sen laskee parin kilometrin päässä Letkumaanjärveen. Laskujoki virtaa matkallaan sinne ojitettujen Heinäsuon ja Metsälänsuon läpi. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa esiintyi samalla nimellä järvi, joka sijaitsi ”Palijärven” kaakkoispuolella. Siitä lähti laskuoja Letkumaanjärvelle. Järvi oli tuolloin autio erämaajärvi, joka oli säilyttänyt lonnontilansa. Vuoden 1954 peruskartassa oli järvi edelleen siinä mielessä luonatisessa kunnossa, ettei siihen oltu vielä johdettu kaivettuja ojia muualta. Sen laskuoja oli kuitenkin jo kaivamalla suoristettu. Tilanne muuttuu hieman vuoden 1975 karttaan mennessä, jolloin metsien ojitusta on lisätty, metsiin on rakennettu metsäautoteitä ja kaakkoisrannalle on ilmaantunut vapaa-ajan asunto. == Lähteet == Luokka:Säynäjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lihasula
Valkijärvi (Kangasala)

Valkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen valtatien 9 lähellä Koukkusuon eteläreunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat lounaispäätä lukuun ottamatta suomaata tai kosteikkoa. Se rantaan on rakennettu 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä alkavalta metsäautotieltä, joka kulkee Matalajärvelle asti. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,8 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaakaan. Silti se luetaan mukaan Haukijärven valuma-alueeseen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se on piirretty näkyviin ”Walkijärven” karttanimellä . Vuosien 1954 ja 1964 peruskartoissa järvi oli luonnontilaisen metsäjärvenä, mutta sen jälkeen alueelle rakennettiin valtatieltä metsäautoteitä. Vuoden 1975 kartassa sen eteläpäähän oli rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. == Lähteet == Luokka:Säynäjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lihasula
Joutsenenpesä (Kangasala)

Joutsenenpesä on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen valtatien 9 lähellä. Sen itärannassa on pieni niemi, mutta muuten se on selväpiirteisen muotoinen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio, vaikka sen läheltä kulkee valtatieltä alkava ja Sorilaan kulkeva maantie. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rantoja seuraa kävelypolku. == Luontoarvoja == Järven rannat ovat osa Joutsenenpesän–Norojärvien suojelualuetta, johon kuuluvat myös Norojärvet ja niiden laskuoja lähes Haukijärveen asti. Alueen pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on suojeltu Metso-ohjelman mukaisesti vuonna 2015 alkaen. Alueella kasvaa iäkästä puustoa, jossa esiintyy lahopuita. Alueella voi marjastaa ja sienestää. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma- alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yhden kautta laskevat myös Saapasjärvi, Mustijärvi, Palasjärvi ja Kangasjärvi. Järven laskuoja yhtyy Norojärviltä tulevaan ojaan, joka laskee Haukijärveen. Järvien välillä on pudotusta 4,0 metriä. Haukijärveltä on laskuoja Säynäjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty nimettömänä Haukijärven viereen . Vuoden 1954 peruskartassa järven laskuoja kulki Haukijärveen ja Norojärvien oja yhtyi siihen. Järvessä oli saari siinä paikassa, missä on nykyään niemi. Vuoden 1975 ja 1986 karttoihin on piirretty länsirannan tuntumaan toinenkin saari. Tämä toinen saari on mystisesti kadonnut, vaikka isompi saari on maatunut koillisrantaan kiinni niemeksi. Saaresta ei ole merkkiäkään ilmavalokuvassa , joten se saattaa olla karttavirhe. == Lähteet == Luokka:Säynäjärven–Myllyojan valuma-alue Luokka:Kangasalan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Lihasula