Seinäjoen helluntaiseurakunta

Seinäjoen helluntaiseurakunta on Seinäjoella toimiva helluntaiseurakunta, joka kuuluu Suomen Helluntaikirkkoon. 2000-luvun alussa Seinäjoen helluntaiseurakunnassa oli yli tuhat jäsentä ja vuonna 2015 jäseniä oli 1 425\. Seinäjoen helluntaiseurakuntaa on luonnehdittu yhdeksi helluntaiherätyksen lippulaivoista. Seinäjoen Helluntaikirkko sijaitsee Vellamonrinteellä, Huhtalan kaupunginosassa. Seinäjoen helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta. == Historia == === Seurakunnan perustaminen === 1930-luvun alussa Seinäjoella oli muutama helluntaiherätykseen kuuluva henkilö, jotka toimivat keskenään ja vapaakirkon piirissä. Vuonna 1931 Veikko Lähde ja Kustaa Lähde saapuivat Seinäjoelle rappaustöihin ja aloittivat säännölliseen kokoustoiminnan paikkakunnalla. Seurakunnan perustamiskokous pidettiin 22 hengen joukolla 24. heinäkuuta 1935. Veikko Lähde toimi seurakunnan ensimmäisenä pastorina vuoteen 1936 asti. Lähteen työtä kuvasi aktiivinen vuorovaikutus myös ympäryskuntiin. Aluksi seurakunta kokoontui Lempi Keisalan talossa vuosina 1935–1936 ja vuosina 1937–1939 Valleniuksen talossa Vapaudentiellä. Vuonna 1939 perustettiin ensimmäinen rukoushuoneyhdistys, Seinäjoen Saalem ry.Renko 1985, s. 10Rinne, Päivi: Sateet Lähetä Sota-ajan ulkonainen puute näkyi seurakunnassakin, mutta se ei estänyt hengellistä työtä. Kesällä 1940 pidettiin maakunnan ensimmäiset lasten raamattupäivät. Vuonna 1943 Seinäjoella pidettiin ensimmäiset maakunnalliset veljespäivät, joihin otti osaa 20 henkilöä. Sotavuosien aikana seurakunta kokoontui pääasiassa Talvitien talossa Kauppakadulla ja Jalo Kasken talon kellarissa Rajakadulla. === Oma rukoushuone ja kansainvälisiä suurtapahtumia === Sotien jälkeen seurakunnan jäsenmäärä lähti selvään kasvuun. 1960-luvulle tultaessa seurakunnalla oli 280 jäsentä. Seurakunta hankki oman rukoushuoneen osoitteesta Kaartotie 79. Kiinteistö palveli seurakunnan tilana 20 vuoden ajan. Vuonna 1963 Seinäjoella alkoi voimakas nousukausi.Renko 1985, s. 12 1950-luvun suurin yksittäinen tapahtuma oli vuonna 1956 Törnävänsaaressa järjestetty helluntaikonferenssi. Konferenssin vierailevana puhujana oli amerikkalainen Lorne I. Fox. Helluntaikonferenssi oli maanlaajuinen tapahtuma, joka säteili hengellistä vaikutusta laajalle alueelle. Seurakunnan lähiympäristötyö laajeni erityisesti Nurmon alueelle, jossa koettiin herätystä vuosina 1958–1960. Nurmon työstä vastasivat erityisesti Jaakko Ylimäki ja Joel Kunto. Vuonna 1968 järjestettiin toinen suurtapahtuma Lyseon kentällä. Morris Cerullon nimellä tunnetut suurjuhlat kestivät valmisteluineen kolme viikkoa ja kokoussarja nousi valtakunnalliseksi tapahtumaksi. Tapahtuma keräsi parhaillaan yli 5 000 kuulijaa. 1960-luvulla aloitettiin hanke uudesta tilasta seurakunnalle, kun Kaartotien tilat olivat jäämässä ahtaaksi. Vuonna 1965 seurakunta lähetti Matti ja Kaarina Villikan Keniaan. === 1970- ja 1980-luvun herätykset ja uuden vuosituhannen kasvu === Seurakunnan uudet tilat Keponkadulla vihittiin käyttöön vuonna 1970. Uusien tilojen myötä seurasivat myös herätyksen ajat ja tilat monipuolistivat seurakunnan toimintaa. Soittokunnan toiminta toi merkittävän lisän seurakunnan musiikkitoimintaan. Vuosikymmenen lopulla Niilo Yli-Vainion herätys kosketti vahvasti Seinäjokea ja toi uutta ilmettä seurakuntaelämään. 1980-luvulla alkupuolella seurakunnan toiminta kasvoi sekä sisäisesti että ulkoisesti. Uusi elämä voittaa -kokoukset jatkuivat muun muassa raviradalla ja siirtyivät enemmän myös seurakuntatasolle. Samalla seurakunnan evankelioimistilaisuuksien lukumäärät lisääntyivät. Vuonna 1984 seurakunta osti Ylistaron Varrasjärveltä oman leirikeskuksen.Renko 1985, s. 14 Martti Kallionpään saadessa seurakunnan hoitoonsa johtavana pastorina vuonna 1989, seurakuntaan kuului 613 jäsentä. Kesällä 1995 telttakokouksessa Seinäjoen lyseon kentällä vieraillut evankelista Reinhard Bonnke profetoi, että Seinäjoen helluntaiseurakunta tulee kaksinkertaistumaan. Seurakunnassa päätettiin aloittaa päivittäinen rukous herätyksen puolesta. Samalla tehostettiin seurakunnan ulospäinsuuntautuvuutta. Kesä 2001 merkitsi seurakunnalle murroskohtaa. Evankelista Steve Hill vieraili tuolloin Seinäjoella, ja hänen kokoussarjansa jälkeen keskiviikkoillan rukouskokoukseen tuli yhtäkkiä 400 henkeä. Tästä alkoi seurakunnalle kasvun aika, ja keskiviikkoisin alettiin järjestää "Sateet lähetä" -iltoja, joiden vaikutus radioinnin myötä säteili myös muualle Suomeen. Kallionpään jäädessä eläkkeelle 2015 seurakunnassa oli 1 425 jäsentä. Kallionpään eläkkeelle siirtymisen jälkeen seurakunnan johtavana pastorina aloitti Markku Tuppurainen.https://ilkkapohjalainen.fi/arkisto/markku-tuppurainen- helluntaiseurakunnan-johtoon-1.1532493 2010-luvun puolivälissä seurakuntakulttuuria uudistaneet helluntailaiset nuoret perustivat Seinäjoelle Houm Church -seurakunnan. Seinäjoen helluntaiseurakunnan nuorisotyötä on helluntaiherätyksen piirissä pidetty esimerkillisenä. Vuonna 2014 nuortenilloissa kävi Kotimaa-lehden mukaan ainakin 250 nuorta. Uudeksi nuorisotyöstä vastaavaksi pastoriksi valittiin tämän jälkeen Pekka Perho kanadalaisesta Thunder Bayn Saalem- seurakunnasta.https://www.kotimaa24.fi/artikkeli/helluntailaisten- lippulaivasta-lohkesi-pala/ == Helluntaikirkko == Seinäjoen helluntaikirkko on arkkitehti Veikko Gröhnin kirkkorakennuskauden viimeinen työ. Helluntaikirkko on valmistunut vuonna 2000. Helluntaikirkon pääsalissa on 700 istumapaikkaa ja sivusalit avaamalla salin kapasiteetti nousee yli tuhanteen. Rakennuksen rakentamiskustannukset olivat kalustehankintojen kanssa yli 14 miljoonaa markkaa. === Arkkitehtuuri === Seinäjoen helluntaikirkko sijaitsee kaupunkirakenteen ulkopuolella avaran ilmavassa tilassa. Kirkko hallitsee suvereenisti ympäröivää maisemaa. Helluntaikirkon muotokielessä on viittauksia 1900-luvun amerikkalaiseen kirkkoarkkitehtuuriin, mutta myös uuteen postmoderniin tyyliin. Kirkon julkisivumateriaalin on punatiiltä. Helluntaikirkon arkkitehtoninen erityispiirre on suuri kahden kerroksen korkuinen sakraali-ikkuna, joka eteisalussa ikään kuin ohjaa ihmisiä sisälle kirkkoon. Korkeassa salissa parvi nousee voimakkasti. Erilaisten tilojen toiminnallinen luonne näkyy rakennuksen korkeusvaihteluissa ja massoittelun dynamiikassa, joilla rakenteeseen on luotu rytmiä. Kirkkosali sijaitsee rakennuksen keskellä, ja sitä palvelevat symmetrisesti ruokasali ja muut toiminnalliset tilat. Helluntaikirkon väriskaala poikkeaa monista kirkoista vaaleudellaan. Istuimissa on harmaan ja beesin yhdistelmä. Värit ovat maanläheisiä ja ne symboloivat seurakunnan arjen elämää. == Toiminta == Seurakunnalla on runsaasti erilaista toimintaa. Sunnuntain jumalanpalvelus on tarkoitettu kaikenikäisille. Keskiviikkoisin pidettävät Sateet lähetä -illat sisältävät rukousta, ylistystä, sananjulistusta sekä esirukouspalvelun. Kyseiset illat myös radioidaan Radio Dein kautta. Seurakunnassa järjestetään myös rukouskokouksia maanantaista lauantaihin ja päivähartauksia maanantaista torstaihin. Perjantaisin järjestetään varhaisnuorten Varkki-iltoja. Lauantaisin järjestetään tyyliltään moderni Seinäjoen Ilta -jumalanpalvelus. Seurakunta tekee myös monipuolista lapsityötä pyhäkoulujen, poikakerhojen, tyttökerhojen, perhekerhojen ja kuorotoiminnan kautta. == Seurakunnan johtajat == Seinäjoen helluntaiseurakunnan johtajana on vuodesta 1935 lähtien toiminut 12 eri pastoria.Renko 1980, s.32 * 1935–1936: Veikko Lähde * 1948–1951: Arvid Böhm * 1952–1955: Kalle Koskela * 1956–1959: Olavi Rantanen * 1959–1961: Kauko Hostikka * 1961–1971: Matti Rajamäki * 1971–1975: Rainer Mäkilä * 1976–1979: Onni Autio * 1979–1985: Toivo Haapala * 1985–1989: Alpo Renko * 1989–2015: Martti Kallionpää * 2015→: Markku Tuppurainen == Katso myös == * Helluntaiherätys Suomessa * Seinäjoen vapaaseurakunta * Seinäjoen seurakunta == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Seurakunnan verkkosivusto Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat Luokka:Seinäjoen seurakunnat Luokka:Huhtala