Atostek

Atostek on suomalainen ohjelmistoalan yritys, joka toimii robotiikan, terveydenhuollon ja tekoälyn ohjelmistojen parissa. Vuonna 1999 perustettu yritys toimii Tampereella, Espoossa ja Jyväskylässä. == Historia == ===1999–2010=== Atostek perustettiin vuonna 1999 Tampereella. Neljän perustajan joukkoon kuuluivat muun muassa Atostekin ensimmäinen toimitusjohtaja, tekniikan tohtori Leena Eskola ja Jarkko Niittylahti. Vuonna 2007 Atostek työllisti neljä tohtoria, 12 diplomi-insinööriä ja kuusi teekkaria. Yritys kasvoi kannattavasti ja sillä oli asiakkaina Suomen eniten tuotekehitykseen sijoittavia suuryrityksiä. Atostek teki ohjelmistokehitystä laitevalmistajille, esimerkiksi RAYlle Atostek toimitti parituhatta räätälöityä wlan-reititintä, joilla peliautomaatteja kytkettiin langattomasti internetiin. Vuonna 2009 Atostek työllisti 25 henkilöä ja sen liikevaihto oli 1,6 miljoonaa euroa. Toimitusjohtajana toimi Juha Lemmetti. === 2011–2020 === Vuonna 2011 Atostek kehitti alustariippumattoman Corento-ohjelmointikielen, joka on tarkoitettu signaalinkäsittelyalgoritmien tehokkaaseen toteutukseen. Vuonna 2013 Atostek työllisti noin 50 henkilöä ja sen toimitusjohtajana aloitti DI Mika Torhola. Yhtiö alkoi kehittää omaa SaaS-palveluansa ERAa, joka saatiin tuotantoon seuraavana vuonna. Vuonna 2019 Atostek avasi ensimmäisen toimipisteen Hervannan ulkopuolelle, Espoon Otaniemeen. Vuonna 2020 Atostekissa oli käynnissä kaksi tekoälyyn liittyvää tutkimus- ja kehityshanketta. Eurooppalaiseen yhteistoimintaverkosto Eurekaan kuuluvassa Itea-hankkeessa kehitettiin Oxilate, jossa tekoälyä hyödyntävät ongelmanratkaisussa niin teollisuuden asentajat kuin loppuasiakkaatkin. Helsingin yliopiston kanssa panostettiin keinoihin, joilla lääkinnällisten laitteiden tekoälyohjelmistot saadaan nopeammin tuotantoon. === 2021– === Maaliskuussa 2021 Atostek julkisti massarokotuksiin tarvittavan henkilöstömäärän vähentämiseen tarkoitetun ERA Rokote -palvelun. Vuonna 2023 Atostek avasi uuden toimipisteen Jyväskylän Mattilanniemeen yliopiston viereen. Syyskuussa 2024 Atostekin uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin aiemmin yrityksen myyntijohtajana työskennellyt Tuomas Fjällström. Atostekia 11 vuotta toimitusjohtajana luotsannut Mika Torhola siirtyi uusien liiketoimintojen kehittämiseen. == Organisaatio == Vuonna 2023 Atostekin palveluksessa oli noin 100 henkilöä. Atostekilla on toimistot Tampereen Hervannassa, Espoon Otaniemessä ja Jyväskylän Mattilanniemessä. Atostekin omistajiin kuuluu sen toimiva johto ja avainhenkilöt. Atostekilla on poikkeuksellinen käytäntö tutkintoa varten opiskelevien työntekijöidensä valmistumisen varmistamiseksi: se maksaa noin kahden kuukauden ajan palkkaa gradun tai diplomityön tekijöille varsinaisesta kirjoittamistyöstä. Keskimäärin yrityksen palkkaamien opiskelijoiden lopputyöt ovat valmistuneet noin 273 työtunnissa. Vuoteen 2023 mennessä yritys oli rahoittanut yli 60 opinnäytetyön tekemistä. Tammikuussa 2024 Atostek valjasti tekoälyn osaksi henkilöstöhallintoaan. Yritys kehitti tekoälyllä toimivan AI-Marin, joka osaa vastata esimerkiksi sairauslomia tai perhevapaita koskeviin kysymyksiin. Tekoälyohjelma pohjautuu Atostekin sisäisiin ohjeisiin. Atostekissa huomattiin, että sen sote-alan digipalveluja kehittävän ERA-tiimiin sovelluskehittäjistä puolet on naisia. Moni heistä on päätynyt alalle mutkan kautta, kun innostus koodaamiseen on syttynyt aikuisena. == Tuotteet ja asiakkaat == Vuonna 2020 Atostekin liiketoiminta jakautui kolmeen liiketoiminta-alaan: teollisuudelle, lääketieteelle ja terveydenhuollolle sekä julkiselle sektorille tarjottaviin palveluihin. Atostekin asiakkaita ovat esimerkiksi lääketieteelliset laitevalmistajat ja teollisuuden kone- ja laitevalmistajat. Liiketoimintaan kuuluu ohjelmistojen hankintakonsultointi ja teknistä ja algoritmiosaamista vaativat ohjelmistohankkeet esimerkiksi robotiikan ja tekoälyn parissa. Yhtiö on patentoinut esimerkiksi tietoliikenteeseen ja terveydenhuoltoon liittyviä ratkaisujaan. Atostek on kehittänyt ABB:n Suomen taajuusmuuttajatehtaalle konenäkösovelluksen, joka analysoi kamerakuvaa. 5G-yhteyden kautta toimivan järjestelmän avulla valvotaan laatua moduulien kokoonpanossa. Myös Liikenteenohjauksen valtionyhtiö Fintraffic (aiemmin Traffic Management Finland) ja KL- Kuntahankinnat ovat Atostekin asiakkaita. Atostek on ollut mukana kehittämässä Mehiläisen omaa potilastietojärjestelmää Mehidocia. Atostek kehittää sovellusta, jonka avulla tavallinen kansalainen voisi tehdä itselleen ennakoivan terveystarkastuksen. Atostekilla on käytössään paikallinen, omassa konesalissa ajettava kielimalli, jonka avulla voidaan esimerkiksi tiivistää pitkät potilaskertomukset nopeasti omaksuttavaan muotoon. Maaliskuussa 2024 Atostek valittiin Digi- ja väestötietoviraston (DVV) kortinlukijaohjelmiston ja mobiilikortinlukijasovelluksen toimittajaksi. Sopimusten yhteisarvo on 3,8 miljoonaa euroa. Kortinlukijaohjelmiston avulla sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaiset, muiden toimialojen virkahenkilöt sekä kansalaiset voivat tunnistautua vahvasti ja allekirjoittaa asiakirjoja. Atostekin tarjoama ratkaisu pohjautuu ERA SmartCard -tuotteeseen, joka on Suomessa laajasti käytössä oleva kortinlukijaohjelmisto. === ERA === Atostekin oma SaaS-palvelu ERA (lyhenne sanoista eResepti ja eArkisto) otettiin käyttöön vuonna 2014. ERA(aiemmin eRA)-palvelun avulla kymmeniä kliinisiä tietojärjestelmiä ja tuhansia sote-käyttäjiä on yhdistetty Suomen Kansalliseen terveysarkistoon eli Kanta-palveluun sekä Kelan Kanta-arkistoon. Atostek on tuotteistanut ERA- palvelun pohjalta myös kansainvälisen sähköisesti toimivan Recibus- lääkemääräysratkaisun. Vuonna 2019 Digian ja Atostekin yhteenliittymä voitti sairaanhoitopiirien ja kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämiseen tähtäävän UNA-yhtiön julkisen kilpailutuksen integraatio- ja tiedonhallintaratkaisun toimituksesta. Ratkaisu hyödyntää Atostekin ERA- liityntäpalvelua. UNA-arkkitehtuuri todettiin toimivaksi vuonna 2017, kun UNA ja Atostek pilotoivat sitä Potilaan aikajana -sovelluksella. ERA Rokote -palvelu julkaistiin maaliskuussa 2021. Sen avulla vähennettiin massarokotuksiin tarvittavaa henkilöstömäärää. Siihen asti rokotustapahtumissa oli ollut avustamassa kaksi henkilöä, joista toinen kirjasi tapahtuman Kelan Kanta-palveluun ja toinen THL:n ylläpitämään valtakunnalliseen rokotusrekisteriin. Muutoksen jälkeen tieto siirtyi tarvittaviin palveluihin yhden käyttöliittymän kautta. Myöhemmin samana vuonna Atostek toteutti julkiselle sektorille palvelun, jonka avulla koronapasseja saatettiin tulostaa ihmisille, jotka eivät käyttäneet itse Omakanta-palvelua. Atostek ERA- järjestelmä on myös itsenäisesti toimiva potilastietojärjestelmien varajärjestelmä, jota voidaan käyttää esimerkiksi hyvinvointialueilla. Lokakuussa 2023 yli 900 000 sosiaalihuollon asiakirjaa arkistoitiin onnistuneesti Atostekin ja Digital Workforcen teknologioiden avulla Kanta- Hämeen hyvinvointialueella. Atostekin ERA-palvelun avulla tiedot saatiin konvertoitua arkistokelpoiseen tallennusmuotoon ja rikastettiin tarvittavilla metatiedoilla. Ruotsalainen Cambio Cosmic otetaan ensimmäistä kertaa käyttöön Ahvenanmaalla. Järjestelmä integroidaan Suomen kansalliseen sosiaali- ja terveydenhuollon infraan, jolloin se toimii osana Suomen terveydenhuoltojärjestelmää. Atostek toimii hankkeessa Cambion alihankkijana. === Flexbot === Atostekin Flexbot on ohjelmistokehitysalusta robotisaation sovelluksille. Atostekin alusta on yhteensopiva avoimen lähdekoodin Robot Operating System 2:n (ROS 2) -alustan kanssa. ==Tunnustuksia== *Vuonna 2010 Pirkanmaan Yrityskummit valitsivat Atostekin vuoden kummiyritykseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Atostek, kotisivut *ERA, potilastietojärjestelmistä riippumaton Atostekin liityntäpiste *PET ERP, Atostekin PET-keskusten toiminnanohjausjärjestelmä *Recibus, Atostekin e-reseptijärjestelmä Luokka:Suomalaiset ohjelmistoyritykset