EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vili Auvinen

Vilho Emil ”Vili” Auvinen (11. marraskuuta 1931 Lohja – 2. elokuuta 1996 Tampere) oli suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hänen tunnetuin roolisuorituksensa oli Heikki ja Kaija -televisiosarjan Heikkinä. Auvinen toimi samalla myös sarjan henkilöohjaajana. Kaijan roolissa oli hänen vaimonsa Eila Roine. Roineella ja Auvisella on kaksi poikaa, ohjaaja-näyttelijä Tommi Auvinen ja valo- ja äänisuunnittelija Janne Auvinen. Auvinen esitti Edvin Laineen ohjaamassa elokuvassa Tuntematon sotilas Asumaniemeä. ==Uran alku== Auvisen vanhemmat olivat molemmat näyttelijöitä, joten teatterin maailma tuli tutuksi jo lapsena. Vili ja hänen sisarensa Hely vilahtavat elokuvassa Kulkurin valssi mustalaislapsina. Isä Vilho Auvinen näyttelee elokuvassa mustalaisviulisti Fedjaa. Äiti Hellin Auvinen-Salmi toimi pitkän näyttelijäuransa ohella myös teatterinjohtajana ja kouluttajana. Auvinen aloitti teatteriuransa näyttelijä-lavastajana Varkauden kaupunginteatterissa 1949–1951. Ohjaajan ura käynnistyi 1960-luvun alussa Tampereen Työväen Teatterissa, johon Auvinen oli kiinnitetty 1953 näyttelijäksi. ==Huomattavimmat työt== Auvinen oli näyttämörytmin mestari, ja juuri siksi hän tuli erityisesti tunnetuksi Dario Fo -ohjauksistaan. Uran suurimmaksi menestykseksi nousi aivan uudenlainen tulkinta Teuvo Pakkalan kansannäytelmästä Tukkijoella, jota esitettiin TTT:n näyttämöllä seitsemän vuotta täysille katsomoille. Auvinen ohjasi näytelmän myös Suomen Kansallisteatteriin, jossa siitä tuli samanlainen menestys. Tukkijoella, jota yleisesti pidettiin pölyttyneenä ja vanhanaikaisena teoksena ajan edistyksellisessä teatterissa, oli päänavaus suomalaiseen musikaaliteatteriin. Oskar Merikannon tutut laulut, Thelma Tuuloksen hurjat koreografiat ja ennen muuta taitava dramaturginen uudistaminen puhalsivat kansantarinasta pölyt kauas pois. Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu -kirjoihin perustuvat televisiosarjat, jotka Auvinen sekä dramatisoi että ohjasi, saivat suuren suosion lasten ja nuorten parissa. Maanläheiset tarinat kotkalaispojista (jotka tosin puhuivat Tampereen murretta Raumalla) rikollisten kimpussa on uusittu yleisön pyynnöstä lukuisia kertoja. Auvinen sai Ida Aalberg -mitalin vuonna 1977. ==Hauta== Auvinen on haudattu puolivuotiaana kuolleen esikoispoikansa Tommi Petterin viereen Kalevankankaan hautausmaalle Tampereelle. == Filmografia == === Näyttelijänä elokuvissa === Vuosi Elokuva Rooli 1941 Kulkurin valssi pikkupoika mustalaisharjakaisissa (kreditoimaton) 1955 Poika eli kesäänsä renki, Taaven kaveri 1955 Tuntematon sotilas Asumaniemi 1957 Vääpeli Mynkhausen Reino "Reiska" Visaoksa 1958 Murheenkryynin poika korpraali Aitanen 1958 Äidittömät symboliikasta laulava mies taidenäyttelyssä (kreditoimaton) 1963 Villin Pohjolan kulta Kai Vorna, oik. Jäärä ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * *Vili Auvinen: Kuka kukin on 1978 (Project Gutenberg) Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Nisä

Nisä on nisäkkäiden maitorauhanen side- ja rasvakudoksineen. Nisiensä kautta naaras imettää poikasiaan. Nisien lukumäärä vaihtelee eläimillä riippuen siitä, montako poikasta ne yleensä saavat kerrallaan. Ihmisnaisella on vain kaksi rintaa, koska nainen synnyttää tavallisimmin vain yhden lapsen. Myös urospuolisilla nisäkkäillä on nisät. Joidenkin kotieläinten nisiä kutsutaan utareiksi. ==Lähteet== Luokka:Anatomia
Anacleto Jiménez

Anacleto Jiménez (s. 24. helmikuuta 1967) on espanjalainen entinen kestävyysjuoksija. Jiménez voitti 5 000 metrin juoksun universiadeissa 1987. Sevillan sisäratojen MM-kisoissa 1991 hän oli 3 000 metrin juoksussa seitsemäs. Vuonna 1995 hän voitti Barcelonan sisäratojen MM-kisoissa samalla matkalla hopeaa ajalla 7.50,98 ja Göteborgin ulkoratojen MM-kisoissa juoksi 5 000 metrillä kolmanneksitoista. Jiménez sijoittui Pariisin sisäratojen MM- kisoissa 1997 yhdeksänneksi 3 000 metrillä. Samana vuonna Ateenan ulkoratojen MM-kisoissa hän karsiutui 5 000 metrin alkuerissä. Vuonna 1998 hän osallistui Marrakechissä järjestettyihin maastojuoksun MM-kisoihin, joissa sijoittui lyhyellä matkalla kolmanneksikymmenenneksi. 2001 Oostenden maastojuoksun MM- kisoissa hän oli lyhyellä matkalla kuudeskymmeneskahdeksas. ==Ennätykset== * 1 500 metrin juoksu: 3.37,24 (1997) * 3 000 metrin juoksu: 7.35,83 (1998) * 5 000 metrin juoksu: 13.08,30 (1997) * 10 000 metrin juoksu: 28.27,98 (1999) ==Lähteet== * Luokka:Espanjalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
CCM

CCM (aiemmin Canada Cycle & Motor Co. Ltd) on jääkiekkovarusteita valmistava yritys, joka perustettiin vuonna 1899. CCM-merkillä valmistetaan myös polkupyöriä. CCM oli NHL-liigan virallinen sponsori ja jääkiekkovarusteiden toimittaja vuoteen 2014 saakka. ==Historia== CCM on vuonna 1899 perustettu yhtiö, joka valmisti polkupyöriä ja lyhyen ajan myös autoja. Vuonna 1905 yritys alkoi valmistaa myös jääkiekkoluistimia ja myöhemmin erilaisia jääkiekkovarusteita. Vuosien varrella CCM osti muita jääkiekkovarusteiden valmistajia (kuten suomalaisen Karhun) ja tuli tunnetuksi ”The Hockey Company” -nimellä. Vuonna 2004 Reebok osti The Hockey Companyn CCM-brändeineen. Reebok puolestaan on osa kansainvälistä Adidas Group -konsernia. Vuonna 2017 Adidas myi CCM:n 110 miljoonalla dollarilla sijoitusyhtiö Birch Hill Equity Partnersille. ==Käyttö Suomessa== Suomessa Hämeenlinnan Pallokerho, Tampereen Ilves, Pelicans, Saimaan Pallo, Oulun Kärpät ja Helsingin IFK käyttävät CCM:n varusteita. Myös Jokereiden päävarustekumppani on CCM. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * CCM Hockeyn kotisivut Luokka:Adidas Luokka:Urheiluvälinevalmistajat
Nike Bauer

Bauer on maailman johtavia jääkiekkovarusteiden valmistajia. Bauerista tuli 1994 kokonaisuudessaan Niken tytäryhtiö. Vuonna 2006 NikeBauer Vapor XXX Nike Bauer Vapor XXXX Nike Bauer Supreme One95:n julkaisu esitteli ensimmäistä kertaa uuden tuotenimen: Nike Bauer. Silloin Nike käytti yhteisnimeä tuotteessaan ensimmäinen kerran. Kaudelle 2009–2010 Nike Bauer ottaa käyttöönsä vanhan nimen Bauer. Bauer perustettiin vuonna 1927 Kitchenerissä Ontariossa Kanadassa. Bauer valmisti vuonna 1933 ensimmäisenä luistimia, joissa terä oli yhdistetty jalkineeseen. Vuonna 1994 Bauer alkoi käyttää rei'itettyä TUUK-asennuspohjaa, jolla terä kiinnitettiin luistimen kenkäosaan. Luistimista tuli kevyempiä ja kestävämpiä, mikä vaikutti jääkiekon pelaamiseen. Baueria Suomessa Jääkiekon SM-Liiga joukkueet käyttävät Bauerin jääkiekkovarusteita esim: Rauman Lukko, Porin Ässät, Mikkelin Jukurit, Turun Palloseura, Jyväskylän JYP, Kalevan Pallo, Kouvolan KooKoo ==Aiheesta muualla== * Bauer Website Luokka:Urheiluvälinevalmistajat Luokka:Urheiluvälinemerkit
Spoonman

”Spoonman” on Soundgardenin kappale. Se julkaistiin ensimmäisenä singlenä albumilta Superunknown vuonna 1994. Alun perin se kirjoitettiin elokuvaa Singles (1992) varten. Kappale löytyy myös Soundgardenin kokoelmalta A-Sides. Single nousi Suomen virallisen listan sijalle 8. Kappaleen nimen idea tuli Pearl Jamin basistilta Jeff Amentilta. Chris Cornell keksi kirjoittaa aiheesta kappaleen. Kappale kertoo seattlelaisesta katutaiteilijasta Artis the Spoonmanista, joka soittaa musiikkia lusikoilla. Hänen ”lusikkasoolonsa” kuullaan kappaleen lopussa. Kappale sai paljon hyviä listasijoituksia ja voitti parhaan metalliesityksen Grammy-palkinnon. == Kappaleet == # # # # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs * Luokka:Soundgardenin kappaleet Luokka:Vuoden 1994 kappaleet
Alex Staropoli

Alessandro (Alex) Staropoli (s. 9. tammikuuta 1970, Trieste) on italialainen muusikko, joka soittaa koskettimia Rhapsody of Fire -yhtyeessä. Staropoli oli mukana perustamassa Rhapsody of Firea vuonna 1993. Hän syntyi Triestessä ja sai ensimmäisen pianonsa 8-vuotiaana. 14-vuotiaana hän osti ensimmäisen sähkökitaransa. Rhapsody of Firen perustamisen jälkeen hän alkoi käyttää Korgin kosketinsoitinta. Staropoli kirjoittaa orkestraatiot kaikkiin Rhapsody of Firen kappaleisiin. Staropoli työskentelee myös ensimmäisen sooloalbuminsa parissa. == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Italialaiset metallimusiikin kosketinsoittajat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bauhaus (täsmennyssivu)

Bauhaus tarkoittaa seuraavia: * Bauhaus, Saksassa toiminut taide- ja arkkitehtuurikoulu * Bauhaus, brittiläinen rock-yhtye * Bauhaus, rautakauppaketju.
The Day I Tried to Live

The Day I Tried to Live on Soundgardenin kappale, joka julkaistiin singlenä albumilta Superunknown vuonna 1994. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Chris Cornell. Single on saatavilla CD:nä, kasettina, 12" vinyylinä sekä 7" vinyylinä. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi Matt Mahurin. Se julkaistiin Alive In The Superunknown CD+-formaatissa. Yhtye Between the Buried and Me teki kappaleesta oman versionsa. Se löytyy heidän kolmannelta albumiltaan The Anatomy Of. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs * Luokka:Soundgardenin kappaleet Luokka:Vuoden 1993 kappaleet
Bleed Together

Bleed Together on Soundgardenin vuonna 1997 julkaisema single. Monet sanovat sitä yhtyeen kokoelman A-Sidesin ainoaksi ennenjulkaisemattomaksi kappaleeksi. Tosiasiassa se julkaistiin jo "Burden In My Hand"-singlen b-puolena vuonna 1996. Ainut versio singlestä on yksi-raitainen promo-single. Promo-singlen Meksikon versio tavaa A-Sidesin väärin. Meksikon versiolla lukee albumilta A-Slides. == Kappaleet == # == Aiheesta muualla == * Bleed Together * Luokka:Soundgardenin kappaleet Luokka:Vuoden 1996 kappaleet
Jukka Kuikka

Jukka Olavi Kuikka (s. 8. toukokuuta 1947 Jyväskylän mlk) on suomalainen toimittaja. Kuikka on kotoisin Lahdesta. Vuodesta 1970 lähtien hän on työskennellyt muun muassa Helsingin Sanomien, Suomen Kuvalehden, Uuden Suomen ja Iltalehden toimittajana. Lisäksi on hän työskennellyt joitakin vuosia copywriterina mainostoimistossa, muun muassa VPV:llä ja Lowe Lintaksella. Kuikka on kirjoittanut 30 vuoden aikana kolumneja Helsingin Sanomiin, Suomen Kuvalehteen, Uuteen Suomeen, Kauppalehti Optioon, Iltalehteen, Ilta-Sanomiin, Ekonomi-lehteen, MikroPC-lehteen ja muutamiin muihin. Kuikka on toimittanut joitakin kirjoja, mm. Julkkiskirjan ja Uuden Julkkiskirjan Jari Tervon kanssa sekä Talouselämän sanavaraston varasanaston Henri Juvan kanssa. ==Televisioesiintymiset== Kuikka on aika ajoin ollut mukana myös televisiotyössä. 1990-luvun alkupuolella hän esiintyi yhtenä Anteeksi kuinka? -keskusteluohjelman "lautamiehistä". Sittemmin hän on osallistunut julkiseen keskusteluun Yle TV1:n lähettämän Aamu-TV:n suositussa Jälkiviisaat- ajankohtaisosuudessa. ==Teokset== *Lahden kuvat, kuvateos 1973 *Päijät-Hämettä vasta-alkajille, 1985 *Kansakunnan kuplat, Jukka Kuikka, Hannu Savola, Jukka Ukkola, WSOY 1985 *Suomen seuraava presidentti, Martti Huhtamäki, Jukka Kuikka, Jaakko Okker, Kauppalehti Business Books 1988 *Julkkiskirja, nimellisiä pakinoita, Jari Tervo, Jukka Kuikka, WSOY 1989 *Maserati, romaani? Tammi 1994 *Uusi julkkiskirja, nimellisiä pakinoita, Jari Tervo, Jukka Kuikka, WSOY 1998 *158 syytä ottaa ryyppy, Mauno Saari, Eeva-Liisa Sjöholm, Jukka Kuikka, Art House, 2003 *Talouselämän sanavaraston varasanasto, Jukka Kuikka, Henri Juva, WSOY 2003 *Tasavallan tulppa - Lasse Lehtinen: isokenkäisten ikäluokka muistelee, toim. Jukka Kuikka ja Riitta Aarrevuo, WSOY 2007 Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset mainonnan suunnittelijat
Mauno Saari

Mauno Eljas Saari (s. 16. kesäkuuta 1947 Tornio) on suomalainen toimittaja, kirjailija ja käsikirjoittaja. Syntyjään peräpohjalainen Saari on ollut toimittaja Suomen Kuvalehdessa, Uudessa Suomessa, Helsingin Sanomissa ja päätoimittajana Iltaset-lehdessä. Hän on kirjoittanut elämäkertakirjoja muiden muassa Lasse Virénistä, Niilo Yli-Vainiosta, Christopher Wegeliuksesta, Paavo Haavikosta ja eräistä muista julkisuuden henkilöistä. Wegelius-kirjan lisäksi hän on käsitellyt 1990-luvun alun talouskriisiä kirjoissaan Näkymätön käsi ja Rahat ja henki. Haavikko ja Saari tekivät pitkään yhteistyötä . Saari on tehnyt käsikirjoituksia televisioelokuviin ja -sarjoihin. Timo Bergholmin ohjaama Hyvä veli -sarja kuvaa Suomen pankkikriisiä 1990-luvun alussa. Presidentin mies on kohdehenkilön karrikatyyri kirjana ja sarjana. Televisioelokuva Klooni on Timo Bergholmin ohjaama tarina geeniteknologiasta. Saaren Paavo Haavikosta kertova kirja Haavikko-niminen mies sai aikaan ennakkokohua, kun Paavo Haavikon poika Heikki Haavikko esitti käräjäoikeudelle vaatimuksen, ettei kirjaa saa julkaista. Käräjäoikeus hylkäsi vaatimuksen. Vuonna 2022 Saari perusti yhdessä entisen kansanedustajan Mikko Elon kanssa Venäjä-mielisen Naapuriseura-yhdistyksen. Seuraan kuuluu myös Mauno Saaren puoliso, psykiatri, entinen kansanedustaja Pirkko Turpeinen-Saari. Saari on seuran puheenjohtaja.Mikko Marttinen, Ystävyyttä Venäjän kanssa vaaliva Naapuriseura juhli kosteita pikkujouluja Tehtaankadulla Ilta-Sanomat 4.12.2024, viitattu 4.12.2024 == Teokset == * * * * * * * * * * * * * * * * * * * 2. laitos Juuka: Tulikivi, 2019 ISBN 978-951-95520-7-1 * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mauno Saari kirjoitti kirjan ystävästään Paavo Haavikosta, Kirjastokaista-video Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset kristilliset kirjailijat Luokka:Suomalaiset televisiokäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Etelä-Suomen Kalastusvakuutusyhdistys

Etelä-Suomen Kalastusvakuutusyhdistys on yksi Suomen kuudesta kalastusvakuutusyhdistyksestä. Sen toimialuetta on Etelä-Suomen läänin rannikko. Toiminnan painopiste on alueen itäosassa, Pyhtään, Kotkan, Haminan ja Virolahden alueella. Etelä-Suomen Kalastusvakuutusyhdistys vakuuttaa päätoimisten ammattikalastajien kalastusvälineitä, esimerkiksi kalastusaluksia ja kalanpyydyksiä. Liiton toimisto on Kotkassa. Etelä-Suomen Kalastusvakuutusyhdistyksen puheenjohtajana toimii Jan Sjögren ja toimitusjohtajana Teemu Tast. Kalastusvakuutusyhdistysten toimintaa ohjaavia säädöksiä ovat mm. laki ja asetus kalastusvakuutusyhdistyksistä, vakuutusyhdistyslaki ja vakuutussopimuslaki. Katso myös Etelä-Suomen Merikalastajain Liitto. == Aiheesta muualla == * Etelä-Suomen Kalastusvakuutusyhdistyksen kotisivut Luokka:Suomalaiset vakuutusyhdistykset Luokka:Suomen kalatalous
Pablo Birger

Pablo Américo Birger (7. tammikuuta 1924, Buenos Aires – 9. maaliskuuta 1966) oli argentiinalainen Formula 1 -kuljettaja. Birger ajoi vuonna Argentiinan osakilpailun vuokratulla Simca-Gordinilla. Hänen osaltaan kilpailu päättyi 21. kierroksen kohdalla. Kaksi vuotta myöhemmin hän kokeili Argentiinan osakilpailua uudelleen Gordinin autolla, mutta joutui jälleen keskeyttämään, tällä kertaa ensimmäisen kierroksen jälkeen. == Lähteet == Luokka:Argentiinalaiset Formula 1 -kuljettajat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Kalastusvakuutusyhdistys

Kalastusvakuutusyhdistys on kalastusvakuutukseen erikoistunut vakuutusyhdistys. Suomessa toimii kuusi kalastusvakuutusyhdistystä ja Ahvenanmaalla keskinäinen vakuutusyhtiö. Kalastusvakuutusyhdistykset vakuuttavat päätoimisten ammattikalastajien kalastusvälineitä, esimerkiksi kalastusaluksia ja kalanpyydyksiä. Tätä kutsutaan kalastusvakuutukseksi. Kalastusvakuutusyhdistysten toimintaa ohjaavia säädöksiä ovat muun muassa laki kaupallisen kalastuksen vakuutustuesta, vakuutusyhdistyslaki ja vakuutussopimuslaki. ;Kalastusvakuutusyhdistyksiä (suluissa toimipaikka) * Etelä-Suomen Kalastusvakuutusyhdistys (Kotka) * Nylands Fiskerisäkringsförening (Tammisaari) * Åbolands Fiskeriförsäkringsförening (Parainen) * Satakunnan Kalastusvakuutusyhdistys (Turku) * Österbottens Fiskeriförsäkringsförening (Vaasa) * Pohjanmaan Kalastusvakuutusyhdistys (Raahe) == Aiheesta muualla == * Etelä-Suomen Kalastusvakuutusyhdistyksen kotisivut Luokka:Suomalaiset vakuutusyhdistykset Luokka:Suomen kalatalous
Vessölandet

Vessölandet on saari Porvoon edustalla Suomenlahdella. Saaren pinta-ala on 52 km². Vessölandet on 14 kilometriä pitkä ja kuusi kilometriä leveä. Sen hiekkakerrostumista Helsinki on saanut huomattavan määrän hiekkaa rakennusteollisuuteen. Vessölandetiin johtaa tie numero 1551 (Porvoo–Sondby). Saaren erottaa mantereesta kapea lähes umpeenkasvanut Fladanin kanava. Vessölandetin eteläosassa lähellä Sondbyn kylää on Porvoon kaupungin virkistysalueita. Alueella on myös paljon kesähuviloita. Huvilan rakentamisedellytyksenä on minimissään hehtaarin maatontti. Luokka:Porvoon saaret
FC Kuusankoski

FC Kuusankoski on kouvolalainen jalkapalloseura. Sen kotikenttänä toimii Kuusankosken urheilupuisto. == Historia == FC Kuusankoski perustettiin 24. lokakuuta 1996 ja vuonna 1997 se aloitti varsinaisen kilpailutoiminnan Kakkosessa. Ykkösessä joukkue pelasi vuosina 2001–2004. Seura luopui miesten edustusjoukkueestaan ja Kakkosen sarjapaikastaan kauden 2010 päätteeksi. Seuran toimintaa jatkoivat naisten sekä B-poikien ja -tyttöjen joukkueet. FC Kuusankosken junioriseura on Kumu Junior Team. Kuusankosken Kumu on Kuusankosken entinen seura, joka pelasi myös Veikkausliigassa yhden kauden 1990. Tuolloin tuli yleisöennätys 3 269 Hakaa vastaan. FC Kuusankoski perustettiin Kumun ja voikkaalaisen Pallo-Peikkojen yhdistäessä toimintojaan. Seurat tekivät yhteistyötä jo vuosina 1975–1988 nimellä Kumu-Peikot. == Entisiä pelaajia == * Tuomas Aho * Henri Halonen * Konsta Hietanen * Jukka Hirvonen * Ville Iiskola * Tuomas Kansikas * Aleksandr Komov * Toni Lindberg * Niko Nakari * Tomi Pakarinen * Jani Uotinen * Maksim Votinov == Katso myös == * FC Kouvola == Lähteet == == Aiheesta muualla == * FC Kuusankosken sivusto Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Kouvolalaiset urheiluseurat Luokka:Kuusankoski Luokka:Vuonna 1996 perustetut urheiluseurat
Ferdinand Boberg

Ferdinand Boberg (11. huhtikuuta 1860 Falun – 7. toukokuuta 1946 Tukholma) oli ruotsalainen arkkitehti. Boberg oli yksi näkyvimmistä ja tuotteliaimmista arkkitehdeista Ruotsissa 1800-luvun ja 1900-luvun vaihteessa. Hänen läpimurtonsa arkkitehtina tapahtui vuonna 1890, kun hänen suunnittelemansa kaasulaitos Värtegasvärketin rakennustyöt alkoivat Hjorthagenin kaupunginosassa Tukholman keskustassa. Muita hänen suunnittelemiaan tunnettuja rakennuksia on muun muassa Tukholmassa Södermalmilla sijaitseva sähkölaitos, joka nykyisin toimii Tukholman moskeijana. Hän on myös suunnitellut Nordiska Kompanietin, joka on yksi huomattavimmista tavarataloista sekä Tukholmassa että koko Ruotsissa. Arkkitehdin töiden lisäksi Boberg toimi ajoittain muotoilijana, muotoillen varsinkin huonekaluja, lasiesineitä ja keramiikkaa. ==Aiheesta muualla== * Nordisk familjebok * Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Ruotsalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Cubase

Steinberg Cubase on MIDI- ja audiosekvensseri-ohjelmistosarja. Cubasen on alun perin kehittänyt saksalainen Steinberg vuonna 1989. Cubasen kaltaisista audiotyöasemaohjelmista käytetään nykyisin myös lyhennettä DAW (). Cubase toimii kuin moniraitanauhuri, sen käyttöliittymä ja monet eri toiminnot ovat sekä nimiltään että visuaaliselta ulkonäöltään analogisten esikuviensa mukaisia. Cubasen ensimmäiset versiot olivat Atari ST-tietokoneille, mutta myöhemmin siitä tehtiin versiot myös Mac OS- ja Windows-alustoille. Nykyisin Cubasea kehitetään vain Windows - ja Mac OS X -alustoille. Saatavilla on myös halvempi ja ominaisuuksiltaan hieman riisutumpi Cubase Artist 10.5 ja vieläkin riisutumpi Cubase Elements 10.5. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Steinbergin viralliset kotisivut * Cubase.net-foorumi * VST 4 FREE Luokka:Musiikkiohjelmistot
Suuret setelit

Suuret setelit (The Color of Money) on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva, joka pohjautuu löyhästi Walter Tevisin romaaniin The Color of Money. Elokuvan on ohjannut Martin Scorsese. Suuret setelit on jatkoa elokuvalle Suurkaupungin hait (The Hustler), joka sekin perustuu Tevisin romaaniin. Elokuvan pääosaa, Fast Eddie Felsonia näyttelee Paul Newman, joka näytteli myös Suurkaupungin hait -elokuvassa. Suurissa seteleissä näyttelevät lisäksi Tom Cruise, Mary Elizabeth Mastrantonio, Helen Shaver ja John Turturro. Scorsese myönsi myöhemmin, että Suuret setelit oli hänelle vain välityö, jolla hän rahoitti Kristuksen viimeinen kiusaus -elokuvan tekemisen. Paul Newman sai roolityöstään Oscarin parhaasta miespääosasta ja oli ehdolla Golden Globe -voittajaksi. Kaikkiaan elokuva sai neljä Oscar-ehdokkuutta. The New York Timesin kriitikot valitsivat Suuret setelit vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. ==Näyttelijät== *Paul Newman – Fast Eddie Felson *Tom Cruise – Vincent Lauria *Mary Elizabeth Mastrantonio – Carmen *Helen Shaver – Janelle *John Turturro – Julian *Bill Cobbs – Orvis == Palkinnot == ===Oscarit=== *Paras miespääosa: Paul Newman Ehdokkaana: *Paras naissivuosa: Mary Elizabeth Mastrantonio *Paras sovitettu käsikirjoitus: Richard Price *Paras lavastus: Boris Leven, Karen O'Hara ===Golden Globet=== Ehdokkaana: *Paras miespääosa draamaelokuvassa: Paul Newman *Paras naissivuosa: Mary Elizabeth Mastrantonio ==Arvioita== Video- oppaassa vuodelta 1994 Suuret setelit saa neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Vuoden 1986 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Martin Scorsesen ohjaamat elokuvat Luokka:Uhkapelielokuvat
Pedro de Cristo

Pedro de Cristo (1545/1550, Coimbra – 16. joulukuuta 1618, Coimbra) oli portugalilainen säveltäjä. Hän työskenteli pääasiassa Coimbrassa ja Lissabonissa. Pedro de Cristo sävelsi kirkkomusiikkia, kuten messuja, virsiä, motetteja, hymnejä, kiitosvirsiä ja responsorioita. Luokka:Portugalilaiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:1500-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1618 kuolleet
Käänteisnimipalvelu

Käänteisnimipalvelu () on Internetin DNS-nimipalvelun toiminto, jonka tarkoitus on hakea IP-osoitetta vastaava nimipalvelunimi. Tyypillisesti DNS:ää käytetään määrittämään nimeä vastaava IP-osoite, jotta siihen voidaan ottaa yhteys. Esimerkiksi nimi `example.com` voi palauttaa osoitteen `10.11.12.13`. Huomaa että nimellä ja nimipalvelunimellä ei useinkaan ole yksi-yhteen vastaavuutta. Samalla palvelimella voi olla useampi nimi ja `www.example.com`:in IP-numeron takaa voi löytyä esimerkiksi nimi `web- palvelin.example.com`. Käänteisnimipalvelu kertoo osoitetta vastaavan nimen. Tähän käytetään erikoisdomainia `in-addr.arpa`. IPv4-osoitetta haettaessa IP- osoite käännetään takaperin ja siihen lisätään kyseessä oleva verkkotunnus. Esimerkiksi osoitteen `10.11.12.13` nimeä haettaessa tehdään PTR-tietueen nimipalvelukysely nimelle `13.12.11.10.in-addr.arpa`. IPv6-osoitteille vastaava domain on `ip6.arpa`. IPv6-osoitetta vastaava nimeä selvitettäessä tehdään kysely nibbleittäin käännetyllä osoitteella heksadesimaalimuodossa. Esimerkiksi osoitettava `4321:0:1:2:3:4:567:89ab` vastaava selvitys on `b.a.9.8.7.6.5.0.4.0.0.0.3.0.0.0.2.0.0.0.1.0.0.0.0.0.0.0.1.2.3.4.ip6.arpa`. Käänteisnimipalvelu on monissa yhteyksissä tärkeä palvelu, jolla saadaan IP- osoitteet suhteellisen ymmärrettävään muotoon. Monet verkkotunnusten jakelijat, esimerkiksi RIPE määräävät sen pakolliseksi. Käytännössä kuitenkin merkittävä osa, ehkä noin kymmenes käytetyistä IP-osoitteista ei reversoidu miksikään nimeksi. Tämä on yleensä merkki huolimattomasta ylläpidosta. Osa sähköpostipalvelimista ja monet IRC-palvelimet kieltäytyivät yhteydenotoista tällaisten osoitteiden kanssa, koska niitä on perinteisesti käytetty roskapostin lähettämiseen ja häiriköintiin. Varsinaisena autentikaatiokeinona reverse-DNS on kuitenkin heikko. == Standardit == * == Katso myös == * DNS Luokka:Nimipalvelujärjestelmä nl:Domain Name System#Omgekeerde lookups
Mäntsälän Jää-Tiikerit

Mäntsälän Jää-Tiikerit ry on vuonna 1986 perustettu mäntsäläläinen jääkiekkoseura, joka on keskittynyt kasvatus- ja harrastetoimintaan. Seura pelaa ja harjoittelee Mäntsälän Tokmanni Areenalla. Mäntsälän Jääkiekkoilun Tuki ry huolehtii Jää-Tiikereiden edustusjoukkueen toiminnasta. Tämä seura aloitti toimintansa kesäkuussa vuonna 2005, kun Jää-Tiikereiden taustajoukoissa tutkittiin keväällä 2005 mahdollisuutta perustaa miesten edustusjoukkue Mäntsälään. Varsin pian päädyttiin Suomessa jo käytännöksi muuttuneeseen tapaan perustaa edustusyhteisölle oma seura. Seuran puheenjohtajaksi valittiin Jorma Taljavaara. Suomen Jääkiekkoliiton ja molempien seurojen kanssa tehtiin edustusyhteisösopimus, jonka ansiosta juniori-ikäiset pelaajat voivat vapaasti liikkua seurojen välillä. Seuran edustus pelaa kaudella 23-24 IV-divisioonaa. Seura vaihtoi logoaan ja yleisilmettään kesällä 2016. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mäntsälän Jää- Tiikereiden kotisivut Luokka:Mäntsälä Luokka:Suomalaiset jääkiekkoseurat
Nagant M1895

Nagant M1895 (Venäjällä / Neuvostoliitossa ) on belgialaisen Léon Nagantin yhdessä veljensä Emilen kanssa vuonna 1892 suunnittelema yksi- tai yksi- ja kaksitoiminen, seitsemästilaukeava revolveri, jota valmistettiin vuosina 1895-1945 Belgiassa, Venäjällä / Neuvostoliitossa ja pieni määrä Puolassa. Nagant on lisäksi ollut armeijan palvelusaseena Ruotsissa, Ranskassa ja pienimuotoisesti lähinnä sotasaaliina Suomessa. Naganteja on arvioiden mukaan valmistettu kaikkiaan yli kaksi miljoonaa kappaletta, näistä suurin osa Venäjällä / Neuvostoliitossa. Aseesta tuli niin suosittu, että "nagan"ista tuli venäjän kielessä yleinen revolveria tarkoittava termi, vastaavasti kuin Colt englannin kielessä. Naganteja valmistettiin yksi- ja kaksitoimisina. Yksitoimisen aseen laukaisemiseksi aseen hana on viritettävä ennen liipaisimen vetämistä. Lataaminen tapahtuu aseen vasemmalla sivulla sijaitsevan latausportin kautta yksi patruuna kerrallaan. Hylsyt poistetaan latausportista, työntämällä ne ejektoripuikolla ulos rullasta Nagant M1895 on ollut palveluskäytössä useissa sodissa, muun muassa Venäjän-Japanin sodassa, ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa, Korean sodassa ja jopa Vietnamin sodassa. Suomen armeija on käyttänyt sotasaaliiksi saamiaan Naganteja hyvin vähäisessä määrin, lähinnä kotijoukkojen upseerien aseena jatkosodan aikana nimikkeellä "7,62 rev/Nagant". Nagantin tunnetuin ominaisuus lienee sen kaasusulkumekanismi, mikä mahdollistaa aseen vaimentamisen, mikä on revolvereissa erittäin harvinaista. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Suomalainen asekeräily: Nagant m/1895 *Jaeger Platoon: Finnish army 1918-1945 revolvers & pistols part 2 *La pistola a rotazione Nagant modello 1895 Luokka:Revolverit Luokka:Ensimmäisen maailmansodan sotilaskalusto Luokka:Suomen puolustusvoimien kalusto Luokka:Jatkosodan aseet
Johannes VIII (paavi)

Johannes VIII oli paavina 14. joulukuuta 872 – 16. joulukuuta 882.Hanska 2005: 319. Johannes valittiin paaviksi 14. joulukuuta 872, mutta hänen kruunajaisensa pidettiin vasta vuonna 875. Kruunajaisista tiedetään sen verran, että frankkihallitsija Kaarle Kaljupää lahjoitti hänelle oman valtaistuimensa. Se on nähtävänä Pietarinkirkossa Pyhän Pietarin istuimena.Hanska 2005: 273–274. Johannesta pidetään yhtenä 800-luvun kyvykkäimmistä paaveista. Hän teki useita hallinnollisia uudistuksia. Eurooppalaisten kuninkaiden vähäisellä avulla hän pyrki karkottamaan Italiasta saraseenit, jotka olivat edenneet Roomaan asti. Siinä tarkoituksessa hän oli käynyt useita eri sotia Italian pikkuvaltioita vastaan.Hanska 2005: 51. Ponnistelussaan hän ei onnistunut. Johannes puolusti Metodiusta, joka käytti saksalaisten vihollistensa vastustuksesta huolimatta muinaiskirkkoslaavia liturgisena kielenä. Johannes vahvisti edeltäjänsä antaman luvan. Hän tunnusti Fotioksen Konstantinopolin patriarkaksi, puolusti slaavilaista apostolia Methodiosta. Johannes salli slaavilaisen liturgian vuonna 880, mutta ei onnistunut palauttamaan Bulgariaa lännen kirkon piiriin.Otavan Iso tietosanakirja, 3. osa, palsta 1593 Paavi Johannasta kertovan legendan mukaan aiemmin 800-luvulla eräs nainen hallitsi nimellä Johannes VIII. Useimmat tutkijat pitävät kertomusta kuvitteellisena, mahdollisesti paaviuden vastustajien kehittämänä satiirina. Johanneksen aikakausi osuu niin sanottuun paaviuden alennustilaan vuosille 800–900. Johannes VIII oli hänkin kiinnostuneempi maallisista asioista, kuten sodankäynnistä, ja johti itsekin sotatoimia, esimerkiksi laivasto-osastoa taistelussa. Lopulta hänen kohtalokseen tuli joutua oman seurakuntansa jäsenten myrkyttämäksi. Myrkky oli ilmeisen tehotonta, koska hänet hakattiin lopulta vasaroilla kuoliaaksi. Hän koki siten saman kohtalon, jonka oli antanut useille poliittisille vastustajilleen. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Paavit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 882 kuolleet
Vares – yksityisetsivä

Vares – yksityisetsivä on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut suomalainen rikoselokuva, jonka on ohjannut Aleksi Mäkelä. Elokuva on ohjaajansa kuudes kokoillan elokuva ja ensimmäinen Vares-elokuva. Tarina pohjautuu Reijo Mäen romaaniin Keltainen leski. ==Juoni== Kaunis ja tyylikäs kersantti Eeva Sunila vangitsee armeijan kertausharjoituksissa vastapuolen Jussi Vareksen ja hurmaa tämän sotaharjoitusten jälkeisessä illanvietossa. Eeva kertoo olevansa menossa naimisiin. Eevan yllättävä ilmestyminen valtakunnan uutisten pääaiheeksi tempaa Vareksen mukaan ajojahtiin Etelä-Suomessa. Venäjän mafialta kaapatuilla miljoonilla on monta ottajaa, joille lähimmäisen henki ei ole minkään arvoinen. Eeva Sunila huomaa olevansa syötävä nappula pelissä, jossa mukana ovat vastavihitty aviomies Antero Kraft, miestennielijä Ifigenia Multanen, bisneshai Karl E. Miesman, lahjottu poliisi Mikko Koitere sekä ammattitappajat Jari Hillosilmä Munck ja Tetsuo Sinkkonen. ==Palkinnot== Kimmo Taavila voitti elokuvasta parhaan leikkauksen Jussi-palkinnon, lisäksi Aleksi Mäkelä (ohjaus) ja Samuli Edelmann (miessivuosa) olivat ehdolla Jussi-palkinnon saajiksi. ==Jatko-osat== Elokuvan jatko-osa V2 – Jäätynyt enkeli ilmestyi vuonna 2007. Vuonna 2011 ilmestyivät Vares – Pahan suudelma, Vares – Huhtikuun tytöt ja Vares – Sukkanauhakäärme ja vuonna 2012 elokuvat Vares – Kaidan tien kulkijat, Vares – Uhkapelimerkki ja Vares – Pimeyden tango. Vuonna 2015 ilmestyi jatko- osa Vares – Sheriffi. == Näyttelijät == == Tiivistetyt tuotantotiedot == Elokuva on kuvattu täysin digitaalisena teräväpiirtona. http://www.elonet.fi/fi/elokuva/1241556 * Tuotantoyhtiö : Solar Films Inc. Oy * Elokuvan levitys : Nordisk Film Theatrical Distribution Oy * Kuvaukset : 9. syyskuuta – 25. lokakuuta 2003 * Ensi-ilta : 23. heinäkuuta 2004 * Tuotantobudjetti : 1 800 000 euroa * Elokuvasäätiön tuki : 350 000 euroa * Rahoittava TV-yhtiö : MTV3 == Arvioita == Turun Sanomien Tapani Maskula sanoo Aleksi Mäkelän mieltyneen televisiosarjoista tuttuun tapaan seurata eri päähenkilöitä 10–15 kerrallaan, minkä avulla yksinkertainen juoni saadaan näyttämään dynaamisemmalta. Mainoksista taas ovat Maskulan mukaan peräisin päähenkilöitä luonnehtivat ”tyhjäpäiset” tekstiplanssit pysäytyskuvineen, jotka katkaisevat kerronnan tempon. Elokuvan valopilkkuna on hänestä Jari Halonen esittämässä äkkipikaista ja häiriintynyttä sadistia Miesmannia. Muilta osin Maskula on melko tyly: ”Yksityisetsivä Vares on kauttaaltaan kehnoa, nuhruista, änkyttävää ja halvan makuista korvikeviihdettä aitojen jenkkirymistelyjen rinnalla. Sen vauhtijaksot supistuvat yhden poliisiauton kuperkeikkaan, aiheeseen olennaisesti liittyvistä tappeluista puolestaan puuttuu sähäkkä iskevyys ja väkivallasta verinen realistisuus.” == Katso myös == * Musiikkia elokuvasta Vares -soundtrack == Lähteet == * Solar Films - Elokuvat: Vares === Viitteet === Luokka:Vuoden 2004 suomalaiset elokuvat Luokka:Vares-elokuvat Luokka:Jussi-palkitut elokuvat Luokka:Aleksi Mäkelän ohjaamat elokuvat Luokka:Pekka Lehtosaaren käsikirjoittamat elokuvat Luokka:Suomalaiset toimintatrillerit
Kyrillos ja Methodios

Kyrillos (noin 827–869) ja Methodios (noin 815–885) (myöhemmin Pyhä Kyrillos ja Pyhä Methodios) olivat 800-luvulla Thessalonikissa syntyneet veljekset, joista tuli kristinuskon lähetyssaarnaajia kasaarien parissa ja Määrissä. He edistivät muinaiskirkkoslaavin käyttöä liturgisena kielenä ja kehittivät kyrillisen kirjaimiston edeltäjän glagoliittisen kirjaimiston.The Great Moravian Empire and the Přemyslid Dynasty My Czech Tosiasiassa Kyrilloksen kastenimi oli Konstantinos, ja hän toimi filologina ja yliopistonopettajana Konstantinopolissa. Methodioksen alkuperäistä nimeä ei ole vieläkään saatu selville, mutta hän oli munkki ja työskenteli jossakin elämänvaiheessa myös hallintomiehenä. == Lähteet == Luokka:Bysanttilaiset henkilöt Luokka:Kirkkoisät Luokka:Lähetyssaarnaajat Luokka:Pyhimykset Luokka:Pyhät Luokka:Sisarukset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Kristinusko Slovakiassa
TerraSAR-X

TerraSAR-X on pieni saksalainen kaukokartoitussatelliitti, jonka instrumenttina on SAR-tutka. ==Uusi rahoitusmalli== TerraSAR-X on ensimmäinen satelliitti Saksassa, joka on valtion tutkimuskeskuksen DLR:n ja yksityisen yrityksen yhdessä rahoittama. DLR:n osuus on 102 miljoonaa euroa ja EADS Astrium GmbH-yrityksen osuus on 28 miljoonaa euroa. Myös Bundesministerium für Bildung und Forschung (BMBF) eli Saksan opetus- ja tutkimusministeriö on mukana satelliitin rahoituksessa. TerraSAR-X-satelliitin projektipäällikkö on Rolf Werninghaus. ==Tekniikka== Tutka toimii X-taajuuskaistalla (aallonpituus 31 mm eli 9,6 GHz taajuus). Kuvan resoluutio eli tarkkuus on noin yksi metri. SAR-tutkan massa on 394 kg. Satelliitissa on Laser Communication Terminal (LCT), joka on tiedonsiirtokoe. Sen rakensi DLR:n rahoituksella saksalainen TESAT-yhtiö. Siinä on myös Tracking, Occultation and Ranging Experiment eli TOR-koe, jonka rakensivat GeoForschungsZentrum Potsdam (GFZ) ja Center for Space Research (University of Texas). TOR mahdollistaa satelliitin tarkan asennonsäädön, joka parantaa tutkakuvien laatua. Siinä on kaksitaajuinen GPS (Global Positioning System) ja laserreflektori. TerraSAR-X on 5 m korkea ja painaa 1000 kg. Sen rata on naparata, aurinkosynkroninen kiertorata, jonka inklinaatio on 98 astetta. Satelliitin nominaalinen elinikä on viisi vuotta. ==Laukaisu== Satelliitti laukaistiin Dnepr-kantoraketilla Baikonurin kosmodromilta 15. kesäkuuta 2007. Laukaisu tapahtui seitsemän kuukautta myöhässä alkuperäisestä aikataulusta. Tämä johtui Dnepr-kantoraketin tuhoutumisesta vuoden 2006 lopun laukaisussa ja sen aiheuttamasta onnettomuustutkinnasta. ==Katso myös== * TanDEM-X, TerraSAR-X:n sisaralus (laukaisu v. 2010) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * * Luokka:Kaukokartoitussatelliitit
Vasaparken

Vasaparken on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman puistoista. Se sijaitsee Vasastadenin kaupunginosassa, ja se on nimetty kuninkaallisen Vaasa-suvun mukaan. Puisto perustettiin 1800-luvulla. Toisen maailmansodan aikaan puistossa viljeltiin perunoita kaupungin tarpeita varten. Kuuluisa ruotsalainen lastenkirjailija Astrid Lindgren asui puiston laidalla sijaitsevassa rakennuksessa. Vasaparken mainitaankin useissa hänen kirjoissaan, ja hänen kuolemansa jälkeen yksi osa puistosta nimettiin hänen mukaansa. Vuonna 1917 puistoon pystytettiin Arbetaren ("Työläinen") -nimen saanut veistos. Sen suunnitteli taiteilija Gottfrid Larsson, ja se pystytettiin Ruotsin työläisluokan kunniaksi. Puistossa sijaitsee myös toinen veistos, nimeltään Romeo och Julia ("Romeo ja Julia"), jonka tekijä on Olov Thorwald Olsson. Luokka:Tukholman puistot Luokka:Vasastaden
Vares

Vares on suomen yleiskielen sanan varis vastine eräissä suomen kielen murteissa sekä viron kielessä. Sana esiintyy muun muassa seuraavissa yhteyksissä: ==Sukunimenä== * Johannes Vares (1890–1946), virolainen runoilija, lääkäri ja poliitikko * Vesa Vares (s. 1963), suomalainen poliittisen historian tutkija ja professori ==Paikannimissä== * Varesjoki, joki Salossa * Varesjärvi, järvi Salossa * Varesjärvi, järvi Rovaniemellä * Varessäikkä, niemi Siikajoella * Vareksenböle (oik. Vareksenpyöli), kylä (vir.) ja historiallinen autiopyöli Suomusjärvellä Salossa ==Fiktiossa== * Vares, Reijo Mäen kirjoittama rikosromaanisarja. Tähän liittyvät: ** Jussi Vares, fiktiivinen yksityisetsivä Reijo Mäen Vares-romaaneissa ** Vares- elokuvasarja *** Vares – yksityisetsivä, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (2004) *** V2 – Jäätynyt enkeli, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (2007) *** Vares – Pahan suudelma, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (tammikuu 2011) *** Vares – Huhtikuun tytöt, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (huhtikuu 2011) *** Vares – Sukkanauhakäärme, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (elokuu 2011) *** Vares – Kaidan tien kulkijat, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (tammikuu 2012) *** Vares – Uhkapelimerkki, Reijo Mäen Vares- romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (maaliskuu 2012) *** Vares – Pimeyden tango, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (lokakuu 2012) ** Vares, televisiosarja. ==Muita== * Vareš (myös Vares), kunta Bosniassa
Kyrillos

Kyrillos voi tarkoittaa: * Pyhä Kyrillos Aleksandrialainen (m. 376–444), Aleksandrian patriarkka, kirkkoisä * Pyhä Kyrillos (n. 827–869), ortodoksisen kirkon kirkkoisä, lähetyssaarnaaja ja kyrillisen kirjaimiston kehittäjä. * Kyrillos Jerusalemilainen (315–386), Jerusalemin patriarkka, teologi * Kyrillos, Beryllos (k. 90), Catanian piispa ja pyhimys de:Kyrillos
Kungsträdgården

Kungsträdgården (sananmukaisesti ) on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman puistoista. Se sijaitsee Norrmalmin kaupunginosa-alueella, kaupungin keskustan tuntumassa. Se on yhdessä Humlegårdenin kanssa Tukholman vanhin säilynyt puisto. Keskeisen sijaintinsa ja lukuisten ulkoilmakahviloidensa vuoksi se on yksi suosituimpia tapaamispaikkoja Tukholmassa. Kesäkuukausina se isännöi usein ulkoilmakonsertteja ja -tapahtumia, ja talvikuukausina sinne jäädytetään luistelurata. Kungsträdgårdenin ympäryksillä sijaitsee useita Tukholman suosittuja nähtävyyksiä, kuten Ruotsin kuninkaallinen ooppera ja tavaratalo Nordiska Kompaniet. Kungsträdgårdenissa sijaitsee myös Tukholman metron sinisen linjan pääteasema. Puistoa reunustavat puistokadut on nimetty kuuluisten oopperalaulajien mukaan Jussi Björlings alléksi ja Birgit Nilssons alléksi. Kungsträdgården sai alkunsa 1500-luvulla perustetusta hovin yksityisestä puutarhasta, joka oli ympäröity muureilla ja suljettu ulkopuolisilta. Puisto avattiin 1700-luvun jälkipuoliskolla ja se muodostui suosituksi kävely- ja kohtaamispaikaksi. Puistossa järjestettiin vuoden 1866 Tukholman suuri taide- ja teollisuusnäyttely, jonka peruina on edelleen jäljellä niin sanottu Molinin suihkulähde.Fredric Bedoire: Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild, s. 76. Norstedts, Tukholma 2012. Sen vastakkaisilla puolilla on kaksi patsasta, jotka esittävät kuninkaita Kaarle XII:tta ja Kaarle XIII:tta. Puistossa kasvavan pienen jalavametsikön kohtalosta käytiin vuonna 1971 kamppailu, jonka päätteeksi puut päätettiin säilyttää kansalaisliikkeen vaatimuksesta. Puiston pohjoispää uudistettiin vuonna 1998 Aleksander Wolodarskin suunnitelmien mukaan, jolloin sinne rakennettiin suuri vesilammikko, jonka ympärille istutettiin japanilaisia kirsikkapuita. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kungsträdgården Park & Evenemang Luokka:Norrmalm Luokka:Tukholman puistot
Friedrich Reinhold Kreutzwald

Friedrich Reinhold Kreutzwald ([kröitsvalt]; 26. joulukuuta (J: 14. joulukuuta) 1803 Jõeperen kartano, Kadrina, Vironmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 25. elokuuta (J: 13. elokuuta) 1882, Tartto, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta) oli virolainen lääkäri, kirjailija ja Viron kansalliseepoksen Kalevipoegin kokoaja. ==Elämäkerta== Kreutzwald oli maaorjan poika. Hänen isänsä oli suutari Juhan Reinholdson (1766–1832) ja äitinsä sisäkkö Ann (1770–1846); isä vapautettiin maaorjuudesta vuonna 1815. Kreutzwaldin kotitila (mäkitupa) oli nimeltään Ristimets, ja koulussa nimi muutettiin saksalaiseen muotoon Kreutzwald.Suits 1953: 18–24. Kreutzwald suoritti kotiopettajantutkinnon Räävelissä (nyk. Tallinna) vuonna 1825 ja ylioppilastutkinnon Tartossa vuonna 1826 ja valmistui lääkäriksi Tarton yliopistosta vuonna 1833.Zetterberg 1995: 229. Opintojensa jälkeen hän asettui Võrun kaupunkiin, jossa hän asui eläkkeelle jäämiseensä saakka. Kreutzwald aloitti kansanvalistajana. Hänen ensimmäisiin kirjallisiin töihinsä kuului Wina-katk (1840), joka varoitti viinan kiroista. Vuosina 1843–61 julkaistiin kokoelma Sipelgas ja vuonna 1850 kirja Reinwadder Rebbane. Kaikki nämä olivat saksalaisten teosten käännöksiä. Hänen runonsa tulivat tunnetuksi vuonna 1865 julkaistun Viru lauliku laulud -teoksen myötä. Kreutzwaldin tunnetuimman teoksen, Viron kansalliseepoksen Kalevipoegin julkaisi Viron oppineiden seura (Õpetatud Eesti Selts), ja sitä kokosi ensin Friedrich Robert Faehlmann, mutta tämän kuoltua vuonna 1850 työ siirtyi Kreutzwaldille. Teoksen runoja julkistettiin ensimmäisen kerran Viron oppineiden seuran toimituksina vuosina 1857–1861. Ensimmäinen kansanpainos valmistettiin vuonna 1862 Kuopiossa.Zetterberg 1995: 230. Kreutzwaldin työ ei päättynyt siihen, vaan vuonna 1866 julkaistiin teos Eesti rahva ennemuistsed jutud, joka sisälsi virolaisia kansansatuja.Zetterberg 1995: 231. Kreutzwald jäi eläkkeelle kaupunginlääkärin virasta vuonna 1877 ja vietti viimeiset vuotensa Tartossa, jossa hän kuoli 25. elokuuta 1882. ==Teoksia== * Wina-katk (1840) * Sippelgas I–II (1843–1861) * Narrilased. Reinuvader Rebane: Lühhikene õppetus loodud asjust (1847) * Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on (I–II) (1848) * Reinuvader Rebane, II osa (1848) * Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on (III–V) (1849) * Risti-sõitjad (1851) * Lenora: Üks kuulus muistne laulujutt (1851) * Kalevipoeg (1857–1861) * Kilplaste imevärklikud jutud ja teud (1857) * Eesti-rahva Ennemuistsed jutud ja Vanad laulud I–II (1860–1864) * Angervaksad (1861) * Viru lauliku laulud (1865, 1926, 1946) * Eestirahva Ennemuistsed jutud (1866) * Lühikene seletus Kalevipoja laulude sisust (1869) * Rahunurme lilled I–II (1871–1875) * Lembitu (1885) * Kodutohter (1879) * Teosed (1953) ==Kirjallisuutta== * * * == Lähteet == Luokka:Virolaiset kirjailijat Luokka:Virolaiset folkloristit Luokka:Virolaiset lääkärit Luokka:Vuonna 1803 syntyneet Luokka:Vuonna 1882 kuolleet Luokka:Võru
Birger Jarlsgatan

Birger Jarlsgatan on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman pisimmistä kaduista. Se sijaitsee kaupungin keskustassa, ja toimii Östermalmin ja Norrmalmin sekä Östermalmin ja Vasastadenin kaupunginosien rajana. Katu nimettiin Birger- jaarlin mukaan vuonna 1885, tuolloin muodossa Birger Jarls gata. Nykyistä kirjoitusmuotoa on käytetty vuodesta 1932 lähtien. Kuuluisa aukio Stureplan sekä Balettiakatemia sijaitsevat Birger Jarlsgatanilla. Katu tunnetaan myös isäntänä Tukholman hienoimmille liikkeille, kuten Guccille, Louis Vuittonille, Mulberrylle, Armanille sekä Cerrutille. Luokka:Tukholman kadut
Hämähäkkinainen

Hämähäkkinainen ( tai ) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä nimi useille eri supersankarittarille. Jokainen hahmon inkarnaatio perustuu Hämähäkkimieheen. == Marvel-universumin normaalijatkumon Hämähäkkinaiset == * Hämähäkkinainen (Jessica Drew), alkuperäinen ja nykyinen Hämähäkkinainen. * Hämähäkkinainen (Julia Carpenter), entinen Kostajien jäsen, nykyään kutsuu itseään Madame Webiksi. * Hämähäkkinainen (Mattie Franklin), esiintyi jonkin aikaa Hämähäkkimiehenä, kunnes lopulta sai oman, lyhytaikaisen sarjakuvansa. * Hämähäkkinainen (Charlotte Witter), ainoa superroisto, joka on käyttänyt nimeä. == Muiden jatkumojen Hämähäkkinaisia == * Ultimate Marvel -jatkumossa Ultimate Hämähäkkinainen on Peter Parkerin klooni == Hämähäkkinainen muissa medioissa == Hämähäkkinainen ja monet hänen inkarnaatioistaan esiintyvät Marvel: Ultimate Alliance -pelissä yhtenä pelattavista hahmoista. == Samankaltaisia hahmoja == *Hämähäkkityttö (May Parker), Hämähäkkimiehen tytär vaihtoehtoisesta tulevaisuudesta *Madame Web (Cassandra Webb), Charlotte Witter isoäiti *Musta Leski (Natasha Romanoff) Luokka:Marvel-universumin sivuhenkilöt hu:Pók (Marvel Comics)
Generation Terrorists

Generation Terrorists on walesilaisen Manic Street Preachers -yhtyeen vuonna 1992 julkaistu debyyttialbumi. Sen työnimi oli Culture, Alienation, Boredom & Despair, joka on kohta levyn viidennessä kappaleessa, Little Baby Nothingissa. Levyn tuotti Steve Brown. Levy äänitettiin Blackbarnin levytysstudiolla Englannissa lähellä Guildfordia. Vaikeuksien välttämiseksi levy julkaistiin Yhdysvalloissa osittain sensuroidussa muodossa. Muualla albumi julkaistiin alkuperäisenä. Manicsien innoittaja The Clash oli ajautunut samanlaiseen tilanteeseen esikoisalbuminsa (The Clash) kanssa. Levyn kaikki kappaleet ovat Nicky Wiren ja Richey James Edwardsin sanoittamia ja musiikin puolestaan sävelsivät James Dean Bradfield ja Sean Moore. Näistä pois luettuna Damn Dog, joka on cover-versio Sleez Sistersin kappaleesta vuodelta 1980. ==Kappaleet== ===UK-versio=== # "Slash 'N' Burn" - 3:59 # "Nat West – Barclays – Midlands – Lloyds" - 4:32 # "Born to End" - 3:55 # "Motorcycle Emptiness" - 6:08 # "You Love Us" - 4:18 # "Love's Sweet Exile" - 3:29 # "Little Baby Nothing" - 4:59 # "Repeat (Stars And Stripes)" - 4:09 # "Tennessee" - 3:06 # "Another Invented Disease" - 3:24 # "Stay Beautiful" - 3:10 # "So Dead" - 4:28 # "Repeat (UK)" - 3:09 # "Spectators of Suicide" - 4:40 # "Damn Dog" - 1:52 # "Crucifix Kiss" - 3:39 # "Methadone Pretty" - 3:57 # "Condemned to Rock 'N' Roll" - 6:06 ===USA- versio=== # "Slash 'N Burn" # "Natwest – Barclays – Midlands – Lloyds" # "Love's Sweet Exile" # "Little Baby Nothing" # "Another Invented Disease" # "Stay Beautiful" # "Repeat (UK)" # "You Love Us" # "Democracy Coma" # "Crucifix Kiss" # "Motorcycle Emptiness" # "Tennessee" # "Repeat (Stars and Stripes)" # "Condemned to Rock 'N' Roll" Luokka:Vuoden 1992 esikoisalbumit Luokka:Manic Street Preachersin albumit
Raastin

Raastin on yleisesti ruoanlaitossa käsin käytettävä apuväline. Sen tehtävänä on leikata ruoka-aineksesta ohuita palasia, suikaleita tai jauhoa. Raastimen synonyyminä käytetään usein myös termiä riivinrauta. Raastimen toiminta perustuu yleensä teräksisessä tasossa oleviin teräväreunaisiin reikiin. Kun kiinteää ruoka-ainesta liu'utetaan tätä tasoa pitkin, terävät reunat repivät siitä pieniä siivuja, jotka putoavat reikien läpi alla olevaan astiaan. Saman raastimen eri puolilla on usein eri kokoisia reikiä. Raastin voi olla myös reiätön malli, jossa teräksisen tason pinnassa on teräviä väkäsiä. Raastimia on olemassa lukuisia erilaisia eri käyttötarkoituksiin. Erilaisten mallien koossa, ulkonäössä ja reikien muotoilussa on paljon vaihtelua. Suosittuja raastettavia ovat esimerkiksi juusto, suklaa ja porkkana. Moniin leivonnaisiin ja jälkiruokiin käytetään raastettua sitrushedelmien kuorta. Luokka:Keittiövälineet