EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ihmiskoe

Ihmiskoe on ihmisen käyttöä tieteellis-teknisessä kokeessa kohdistamalle ihmiseen ärsykkeitä (kemikaaleja, ääniä, informaatiota, lääkkeitä tai muita olosuhteita) ja tarkkailemalla ärsykkeen vaikutuksia. Ihmiskokeilla testataan esimerkiksi lääkkeitä ja ravintoaineita. Näitä kokeita säännellään muun muassa lääketieteellistä tutkimusta koskevan lain perusteella. == Ihmiskokeisiin liittyvä lainsäädäntö Suomessa == Ihmiskokeiden suorittamista säädellään Suomessa muun muassa tutkimuslainLaki lääketieteellisestä tutkimuksesta Finlex - Ajantasainen lainsäädäntö ja kudoslainLaki ihmisen elimien, kudoksien ja solujen lääketieteellisestä käytöstä Finlex - Ajantasainen lainsäädäntö avulla. Ihmisellä tehtävää lääketieteellistä tutkimusta ei saa aloittaa ilman eettisen toimikunnan puoltavaa lausuntoa. == Katso myös == * Eläinkoe * Helsingin julistus * Hyvä tieteellinen käytäntö * Lääketieteen etiikka * Nürnbergin säännöstö * Tieteen etiikka * Tutkimusetiikka * Tutkimusvilppi == Lähteet == Luokka:Tieteelliset kokeet Luokka:Lääketieteen etiikka Luokka:Lääketieteellinen tutkimus
Andrea Montermini

Andrea Montermini (s. 30. toukokuuta 1964 Sassuolo, Italia) on italialainen entinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui 28 Formula 1 -sarjan osakilpailuun. Hän aloitti uransa korvaamalla juuri kuollutta Roland Ratzenbergeriä. Kuitenkin ensimmäisen kilpailun harjoituksissa hän ajoi kolarin ja loukkasi vasemman jalan kantapäänsä ja oikean jalkansa. Hän palasi formuloihin seuraavalla kaudella ja ajoi Pacific-tallissa. Vuonna 1996 hän ajoi Forti-tallissa maanmiehensä Luca Badoerin tallikaverina kunnes Forti lopetti formuloissa Ison-Britannian kilpailuun vuonna 1996. Koko uransa aikana hän ei saavuttanut yhtään pistettä eikä koskaan päässyt ajamaan kärkipään talleihin. Montermini osallistui CART-sarjaan vuosina 1994 ja 1999. ==Formula 1 -tulokset== Vuosi Talli 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Talli Pisteet 1994 Simtek BRA PFC SMR MON ESP DNQ CAN FRA GBR GER HUN BEL ITA POR EUR JPN AUS Simtek 0 1995 Pacific BRA 9 ARG Kesk SMR Kesk ESP DNS MON DSQ CAN Kesk FRA NC GBR Kesk GER 8 HUN 12 BEL Kesk ITA Kesk POR Kesk EUR Kesk PFC Kesk JPN Kesk AUS Kesk Pacific 0 1996 Forti AUS DNQ BRA Kesk ARG 10 EUR DNQ SMR DNQ MON DNS ESP DNQ CAN Kesk FRA Kesk GBR DNQ GER DNP HUN BEL ITA POR JPN Forti 0 Väri Tulos Sininen Maaliin, ei pisteille Violetti Ei päässyt maaliin (Kesk) Punainen Ei selvinnyt karsinnasta kilpailuun (DNQ), tai 107 prosentin sääntö pudotti lähtöruudukosta (vain vuosi 1996) Musta Hylättiin (DSQ) Valkoinen Ei osallistunut == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *montermini.com, viralliset sivut Luokka:Italialaiset Formula 1 -kuljettajat Luokka:Champ Car -kuljettajat Luokka:Porsche Supercup -kuljettajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
VTEC

VTEC (lyhenne sanoista Variable Valve Timing and Lift Electronic Control) on Hondan patentoima venttiilien ohjausjärjestelmä. SOHC VTEC -systeemissä imuventtiilien, sekä DOHC VTEC -systeemissä imu- sekä pakoventtiilien aukioloaikaa ja nousua muutetaan erityisellä suuremman venttiilinnoston ja aukiolon aikaansaavalla nokka-akselin nokalla. Hondan VTEC-järjestelmästä on olemassa vastaavanlaisia versioita eri autovalmistajilla, kuten BMW:n Vanos/Valvetronic, Nissanin VVL, Toyotan VVT-i ja Volvon VVT. Suuremmilla venttiilienaukioloilla ja -nostoilla saavutetaan moottorin korkeammilla kierrosnopeuksilla parempi sylinterien täytösaste, mikä parantaa moottorista saatavaa tehoa/vääntömomenttia. Toisaalta VTEC-järjestelmä mahdollistaa tasaisemman tyhjäkäynnin ja paremman ala-alueen toiminnan käyttämällä siihen soveltuvia pienemmän venttiilienaukiolon sekä -noston aikaansaavia nokkia matalammilla moottorin kierrosnopeuksilla. Tämä niin sanottu VTEC-nokka kytkeytyy toimintaan moottorin saavuttaessa tietyn kierrosnopeuden ja myös muiden kriteerien täyttyessä samalla (moottorin riittävä lämpötila ja kuormitustaso). Nokkien toimintaa ohjataan solenoidiventtiilillä, joka säätää öljynpaineen pääsyä venttiilikoneistolle suorittaen VTEC-nokkien kytkeytymistä päälle/pois päältä. Luokka:Polttomoottorit Luokka:Honda
Marko Tervaportti

Marko Sakari Tervaportti (s. 12. heinäkuuta 1969 Helsinki) on Helsingin katolisen hiippakunnan viestintäjohtaja ja Katolisen hiippakuntalehti Fideksen päätoimittaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lauttasaaren yhteiskoulusta 1988 ja opiskeli sen jälkeen matematiikkaa, germanistiikkaa ja filosofiaa Helsingin yliopistossa sekä Paavillisessa Angelicum-yliopistossa Roomassa. Hän on työskennellyt muun muassa Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan koulutuspoliittisena sihteerinä sekä suunnittelijana opetusministeriön rahoittamassa Opetusaineistot verkossa -projektissa Helsingin yliopiston opiskelijakirjastossa. Hänen luottamustoimiinsa ovat kuuluneet muun muassa Helsingin yliopiston konsistorin jäsenyys, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsenyys (kansainväliset asiat), Kokoomuksen opiskelijaliitto Tuhatkunnan liittohallituksen jäsenyys ja eurooppalaisen Erasmus Student Network -lehden päätoimittajan virka. Tervaportti on toiminut vuoden 2001 elokuusta alkaen Helsingin katolisen hiippakunnan Fides-lehden päätoimittaja sekä Katolisen tiedotuskeskuksen tiedottajana. Vuodesta 2004 alkaen Tervaportti on toiminut myös Katolisen tiedotuskeskuksen johtajana. Helsingin hiippakunnan organisaation uudistuessa keväällä 2018 Tervaportista tuli hiippakunnan viestintäjohtaja, samalla hän jatkaa hiippakuntalehden päätoimittajana. Fides-lehden toukokuun 2006 artikkelissa ”Usko koetuksella?” Tervaportti tuomitsee Da Vinci -koodi -kirjan siteeraten uskonopin kongregaation sihteerin, arkkipiispa Angelo Amaton lausuntoa, joka vaati elokuvaa boikottiin ja sanoo että kristittyjen pitäisi olla aktiivisempia ”vihaa ja loukkauksia” vastaan. Tervaportti pitää myös suomeksi käännetyn Juudaksen evankeliumin markkinointia sensaatiohakuisena ja arvostelee saksalaisella musiikkikanavalla esitettyä Popetown-sarjaa. Tervaportti valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta keväällä 2008. Hän on naimisissa urkuri-cembalisti Pilvi Listo-Tervaportin kanssa. Perhe asuu Helsingin Kalliossa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Helsingin julistus

Maailman lääkäriliiton Helsingin julistus on yksi keskeisiä lääketieteen etiikan perusteita erityisesti ihmisillä tehtävän lääketieteellisen tutkimuksen osalta. Julistus on alun perin hyväksytty Maailman lääkäriliitossa kesäkuussa 1964. Sitä on päivitetty useita kertoja hyväksymisen jälkeen, viimeksi vuonna 2013.Declaration of Helsinki The World Medical Association. Yksi Helsingin julistuksen keskeinen periaate on, että lääketieteelliseen tutkimukseen osallistuvalta koehenkilöltä täytyy olla hankittuna tietoon perustuva suostumus ennen kuin tutkimukseen voidaan ryhtyä. Lisäksi tutkimukselle tulee laatia ennakkosuunnitelma, joka tulee toimittaa riippumattomalle eettiselle toimikunnalle. Helsingin julistus asettaa yksityiskohtaisia vaatimuksia sille, mitä tietoinen suostumus tarkoittaa - esimerkiksi tutkimuksen rahoitus ja tutkijan mahdolliset eturistiriidat tulee kertoa koehenkilölle. ==Katso myös== * Nürnbergin säännöstö * Ihmiskoe * Tieteen etiikka * Tietoon perustuva suostumus * Tutkimusetiikka == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Helsingin julistus suomeksi Suomen lääkäriliiton sivulla Luokka:Julistukset Luokka:Lääketieteen etiikka Luokka:Lääketieteellinen tutkimus
Ferdinand Fabra

Ferdinand Fabra (8. lokakuuta 1906 Geseke, Preussi, Saksa – 22. joulukuuta 2007 Hampuri, Saksa) oli saksalainen jalkapallovalmentaja, joka toimi Suomen maajoukkueen ensimmäisenä kokopäiväisenä päävalmentajana. Hänet pestattiin tehtävään Berliinin olympialaisia (1936) varten. Fabra valmensi Suomea kahdeksassa ottelussa, joista Suomen ainoaksi voitoksi jäi 2–0 Norjaa vastaan Oslossa 6. syyskuuta 1936. Olympialaisissa Suomi pelasi vain yhden ottelun, häviten siinä 3–7 Perulle. Myöhemmin Fabra valmensi vuosina 1946–1948 Borussia Dortmundia voittaen Länsi-Saksan mestaruuden. Valmentajauransa jälkeen Fabra toimi vuosina 1957–1978 lukion lehtorina Lippstadtin kaupungissa. Viimeiset vuotensa 101-vuotiaaksi elänyt Fabra asui Hampurissa poikansa luona. ==Ottelut Suomen maajoukkueen päävalmentajana== 30\. kesäkuuta 1936 Suomi 1–4 Tanska Helsinki 4\. elokuuta 1936 Peru 7–3 Suomi Berliini 20\. elokuuta 1936 Viro 2–2 Suomi Tallinna 6\. syyskuuta 1936 Norja 0–2 Suomi Oslo 27\. syyskuuta 1936 Suomi 1–2 Ruotsi Helsinki 20\. toukokuuta 1937 Suomi 0–8 Englanti Helsinki 16\. kesäkuuta 1937 Ruotsi 4–0 Suomi Tukholma 29\. kesäkuuta 1937 Suomi 0–2 Saksa Helsinki 19\. elokuuta 1937 Suomi 0–1 Viro Turku 1 voitto, 1 tasapeli, 7 tappiota. Maaliero 9–30. == Lähde == * IS Veikkaaja, numero 39, 3. lokakuuta 2006 Luokka:Saksalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet saksalaiset Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
The Alice Cooper Show

The Alice Cooper Show on Alice Cooperin albumi vuodelta 1977. Se on nauhoitettu Las Vegasissa Alice Cooperin vuoden 1977 "King of the Silver Screen" -kiertueen aikana ja julkaistu joulukuussa 1977. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # Luokka:Alice Cooperin albumit Luokka:Vuoden 1977 albumit Luokka:Bob Ezrinin tuottamat albumit
Keskeneräisten tarujen kirja

Keskeneräisten tarujen kirja () on vuonna 1980 julkaistu kokoelma J. R. R. Tolkienin kirjoittamia tarinoita ja esseitä. Sen kokosi ja julkaisi hänen poikansa Christopher Tolkien, joka myös kirjoitti kirjan selittävät johdannot ja loppuviitteet. Keskeneräisten tarujen kirja sisältää nimensä mukaisesti enemmän tai vähemmän keskeneräisiksi jääneitä tarinoita Keski-Maasta ja Númenorista. Tarinat eivät liity juuri toisiinsa, joten ne eivät muodosta Christopher Tolkienin aiemmin koostamasta Silmarillionista poiketen yhtenäistä kokonaisuutta. Kirja sisältää myös paljon materiaalia, jota missään muualla ei kerrota. Teos voitti vuoden 1981 Mythopoeic-palkinnon. == Kirjan sisällys == *Ensimmäinen osa: Ensiaika ** I: Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin ** II: Narn i Hîn Húrin *Toinen osa: Toinen aika ** I: Númenorin saari ** II: Aldarion ja Erendis ** III: Elrosin perilliset ** IV: Galadrielin ja Celebornin tarina *Kolmas osa: Kolmas aika ** I: Kurjenmiekkakenttien murhenäytelmä ** II: Cirion ja Eorl ** III: Ereborin-retki ** IV: Sormuksen etsinnät ** V: Taistelu Rautkymin Kahlaamolla *Neljäs osa ** I: Drúedain ** II: Istari ** III: Palantíri == Lähteet == Luokka:J. R. R. Tolkienin kirjat Luokka:Vuoden 1980 kirjat
Viuhkasalama

Viuhkasalama on harvinainen yläsalamatyyppi. Viuhkasalama tunnettiin aikaisemmin mm. lentäjien kertomuksista, mutta sen olemassaolo varmistui avaruussukkulasta 21. lokakuuta 1989 kuvatulta videofilmiltä. Viuhkasalama iskee tyypillisesti ukkospilven aktiivisesta keskiosasta, eikä sen iskuilla näytä olevan yhteyttä pilvestä maahan tapahtuvaan salamointiin. Viuhkasalaman muodostaa pilvestä ylöspäin, yleensä noin 15 asteen levyisenä kartiona nouseva suihkumainen, sininen valoilmiö.Salamatyypit Ursa 2009 Viuhkasalama etenee noin 100 km/s ja sen isku kestää alle sekunnin. Tänä aikana salama etenee tyypillisesti 40 - 50 kilometrin korkeuteen maan pinnasta. Vuonna 2002 Etelä- Kiinan meren yläpuolella havaittiin valtavia, yli viidenkymmenen kilometrin korkeuteen nousevia puumaisesti haarautuvia jättiläisviuhkasalamoita. Tyypillisessä viuhkasalamaniskussa arvellaan olevan energiaa noin 30 miljoonaa joulea. Viuhkasalaman syntymekanismi on toistaiseksi täysin tuntematon. Suomessa viuhkasalama kuvattiin ensimmäisen kerran 23.8.2010 Mikkelissä.Suomen ensimmäinen viuhkasalama saatiin kuvattua Ursa 2011 Viuhkasalama on hitautensa vuoksi helpoimmin paljain silmin nähtävä yläsalamatyyppi, joskin sen havaitsemista vaikeuttaa esiintyminen pilvien keskiosien yläpuolella. == Katso myös == *Keijusalama == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kuva viuhkasalamasta *Alaskan yliopiston tietoisku viuhkasalamoista *Jättiläisviuhkasalama *Tietoa yläsalamoista Luokka:Salamat
Esgaroth

Esgaroth eli Järvikaupunki on fiktiivinen kaupunki J. R. R. Tolkienin kirjoissa. Esgaroth on rakennettu paalujen päälle Pitkäjärveen Yksinäisen vuoren Ereborin lähelle. Lohikäärme Smaugin vallattua Ereborin kääpiöiltä Esgarothin asukkaat ovat asuneet jatkuvasti pelon vallassa. Thorinin, Bilbo Reppulin ja kahdentoista muun kääpiön tullessa Ereborille Smaug hyökkää Esgarothiin ja tuhoaa sen. Bard Jousimies tappoi Smaugin ampumalla nuolen ainoaan paljaaseen kohtaan sen iholla. Tämän jälkeen Esgarothin kansalaiset, jotka selvisivät Smaugin hyökkäyksestä, suuntasivat kohti Ereboria, koska he ajattelivat, että kääpiöt olivat lähettäneet Smaugin niiden kylään. He kokosivat myös Synkmetsän metsänhaltiat ja lähtivät taisteluun kääpiöitä vastaan. Myöhemmin kävikin niin, että hiidet olivat kuulleet Smaugin kuolemasta ja olivat tulossa hakemaan kaikki aarteet, jolloin kääpiöt, haltiat ja ihmiset taistelivat niitä vastaan. Kun taisto oli ohi, kääpiöt antoivat aarteista suuren osan Esgarothin kansalle, jotta he pystyisivät rakentamaan kaupunkinsa uudelleen. Luokka:Keski-Maan paikat
Comedy Central

Comedy Central on yhdysvaltalainen kaapelitelevision maksullinen kanava. Comedy Centralin omistaa Paramount Domestic Media Networks, joka on osa Paramount Global-konsernia. Nimensä mukaisesti kanava keskittyy komedia- ja huumoriohjelmistoon. Kanava sekä ostaa ohjelmia että tuottaa niitä itse. Comedy Central on vuoden 2006 lopusta alkaen laajentunut eri puolille maailmaa paikallisten kanavien voimin. Comedy Central teki läpimurron Yhdysvalloissa vuoden 1997 aikana South Park -animaatiosarjan alettua kanavalla. South Parkista tuli kanavan siihen asti kaikkien aikojen katsotuin ohjelma. South Park ei sopinut lapsille ja sarja houkutteli Comedy Centralille mainostajia sekä lisää tilaajia. ==Kanavan ohjelmistoa== Comedy Central on kasvanut viime vuosina pienestä kanavasta yhdeksi suosituimmista kaapelikanavista. Esimerkkeinä ohjelmistosta mainittakoon South Park, Chappelle's Show ja "Roast of N.N." -ohjelmat, joissa ohjelman keskipisteenä on julkisuuden henkilö N.N. (esimerkiksi näyttelijä), jota ohjelman muut vierailijat pilkkaavat mitä erilaisin vitsein ja usein lapsille sopimattomalla kielenkäytöllä. * South Park * Chappelle's Show * Futurama (7. tuotantokaudesta lähtien) * The Daily Show with Trevor Noah * The Colbert Report * Reno 911 * Mind of Mencia * Drawn Together == Comedy Central Suomessa == Suomen valtioneuvosto myönsi 5. tammikuuta 2017 toimiluvat 6 uudelle kanavalle, ja Comedy Central oli yksi ilmaiskanavista listalla. Lupaehtojen mukaisesti Comedy Centralilla oli toukokuusta lähtien puoli vuotta (6 kuukautta) aikaa aloittaa lähetyksensä, mutta koska lähetyksiä ei 17.11.2017 mennessä ollut aloitettu, kanavan toimilupa raukesi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Comedy Centralin virallinen sivusto * Luokka:Vuonna 1990 perustetut televisiokanavat
Tänään (Anita Hirvosen albumi)

__NOTOC__ Tänään on Anita Hirvosen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1976. Albumin on äänittänyt Pekka Nurmikallio. == Kappaleet == Kaikki kappaleet sovittanut Jörgen Petersen. # # # # # # # # # # # # == Aiheesta muualla == * Tänään discogs.com -sivustolla * Tänään iTunesissa Luokka:Vuoden 1976 esikoisalbumit Luokka:Anita Hirvosen albumit Luokka:Satsanga Recordsin albumit
Ammoniumnitraatti

Ammoniumnitraatti (NH4NO3) on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä, hygroskooppista (ilmasta kosteutta helposti imevää), valkoista kiinteää ainetta. Se on typpihapon (HNO3) ammoniumsuola. Ammoniumnitraattia käytetään kylmäpusseissa, sillä se reagoi veden kanssa endotermisesti, lämpöä sitoen, jolloin sen lämpötila laskee. == Käyttö == Ammoniumnitraatin massasta on 34 % typpeä. Suuren typpipitoisuutensa vuoksi se on erityisen hyvä typpilannoite, ja sitä käytetään erityisesti sellaisilla mailla, joissa on jo entuudestaan fosforia riittävästi tai johon sitä saadaan karjanlantaa levittämällä. Pelkästään lannoitteena sitä käytetään maailmanlaajuisesti noin 20 miljoonaa tonnia vuodessa. == Vaarat == Kuumennettaessa ammoniumnitraatti hajoaa kaasumaisiksi aineiksi, jolloin vapautuu myös happea ja typpioksiduulia. Se onkin voimakas hapetin, ja jos se joutuu kosketuksiin palavan orgaanisen aineen kanssa, seurauksena voi olla räjähdys. Räjähdysvaaran vuoksi lannoitteena käytettävää ammoniumnitraattia usein laimennetaan sekoittamalla siihen muita aineita, jolloin typpipitoisuus vähenee 28 %:iin.Käytännön Maamies 1/2009, sivu 15 Puhtaalle ammoniumnitraatille Tukes on antanut ankaria varastointimääräyksiä.Käytännön Maamies 1/2009, sivu 14 Kuuluisia onnettomuuksia on muun muassa 1947 tapahtunut Texas Cityn onnettomuus, jossa ammoniumnitraattilastissa ollut laiva räjähti. Beirutin satamassa 4. elokuuta 2020 tapahtunutta suuronnettomuutta epäillään johtuvaksi siitä, että 2 750 tonnia ammoniumnitraattia räjähti. Myös Suomessa on Oulun silloisilla Typpi Oy:n tehtailla tapahtunut ammoniumnitraatin syttymisestä johtunut Typpi Oy:n räjähdysturma. == Katso myös == * Ajoaine (raketti) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hintsala, Juha. Yle Uutiset: Kohtalokkaasta tehdasräjähdyksestä 55 vuotta – koko Oulun kaupunki vavahteli ja uhreja on vieläkin kateissa. 9.1.2018. * * OVA-ohje * PubChem: Ammonium nitrate * Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Ammonium nitrate * Yara: Lannoitteiden käyttöturvallisuus Luokka:Nitraatit Luokka:Lannoitteet Luokka:Ammoniumyhdisteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Monotypia

Monotypia on teknisesti yksinkertaisin taidegrafiikan muoto, jossa tasaiselle laatalle tai lasilevylle maalatusta tai telatusta kuvasta saadaan painettua ainoastaan yksi ainutkertainen vedos. Tummapohjaisella menetelmällä saadaan aikaan kuva telaamalla väripinta suoraan laatalle, ja poistamalla siitä ylimääräinen väri esimerkiksi rättiä, sivellintä tai puutikkua avuksi käyttäen. Vaaleapohjaisella menetelmällä kuva maalataan suoraan laatalle. Molemmat menetelmät vedostetaan joko prässillä tai käsien hiertäen. ==Monotypioita tehneitä kuuluisia taiteilijoita == Muun muassa William Blake, Paul Gauguin ja Pablo Picasso tekivät monotypioita. Suomalaisista taiteilijoista monotypioita ovat tehneet Ellen Thesleff, Alvar Cawén ja Visa Norros. == Monotypioita == Kuva:Giovanni Benedetto Castiglione 002.jpg|Giovanni Benedetto Castiglione, Parrakkaan itämaisen miehen pää, 1655. Kuva:William Blake - Nebuchadnezzar (Tate Britain).jpg|William Blake, Nebukadnessar, 1795. Kuva:Degas monotype Sleep.jpg|Edgar Degas, Uni, 1883-85. Kuva:Gauguin Aha Oe Feii monotype.jpg|Paul Gauguin, Reo Mā`ohi: Aha Oe Feii? (Mitä, oletko mustasukkainen?), 1894. Kuva:Paul Gauguin, Eve (The Nightmare), 1899–1900 monotype.jpg|Paul Gauguin, Ilta (Painajainen), 1899-1900. Kuva:Two Marquesans monotype Gauguin.jpg|Paul Gauguin, Kaksi marguesalaista, 1902. == Aiheesta muualla == * Patricia Sennott, Spontaneous Color Blends with Monotypes , Daniel Smith.com. Luokka:Grafiikan menetelmät Luokka:Maalaustekniikat
Cowper-uuni

Cowper-uuni /ˈkuː.pər/- on laite, jolla masuunin huipulta kerättävä runsaasti hiilimonoksidia sisältävä masuunikaasu poltetaan hiilidioksidiksi. Reaktio on eksoterminen, ja samalla vapautuu lämpöä. : 2 CO + O2 → 2 CO2 Cowper-uuniin syötettävä masuunikaasu on noin 500 °C:n lämpötilassa. Kaasu kerätään masuunin huipulta ja johdetaan ensin pölynpoistimeen (sykloniin) ja puhdistimeen; tämän jälkeen se poltetaan Cowper-uunissa. Tuotteena saadaan kaasua, jonka lämpötila on noin 1000 °C. Se puhalletaan kompressoreilla masuuniin. Kuuma puhallusilma sytyttää koksin. Tällöin kehittyy hiilidioksidia, joka kulkiessaan koksikerroksen jälkeen pelkistyy hiilimonoksidiksi. Koska Cowper-uunista tulevassa kaasussa itsessäänkin on runsaasti hiilidioksidia, tästä saadaan masuuniin lisää hiilidioksidia, joka masuunissa vallitsevassa lämpötilassa pelkistyy Boudouardin tasapainoreaktion mukaisesti hiilimonoksidiksi. : 2 CO2 → 2CO + O2 Näin masuunin koksinkulutus pienenee huomattavasti ja energiatalous paranee merkittävästi. Cowper-uuni toimii siis sekä masuunikaasun jälkikäsittelimenä että puhallusilman esilämmittimenä. Nimensä Cowper-uuni on saanut keksijänsä Edward Alfred Cowperin (1865) mukaan. Cowper-uunissa on lämpöä varaavia keraamisia harkkoja järjestettyinä shakkilaudan tavoin kerroksittain niin, että harkkojen välinen ilmatila on yhtä suuri kuin harkon tilavuus. Masuunikaasu ja palamisilma syötetään uuniin alapäästä, ja masuunikaasun hiilimonoksidi palaa hiilidioksidiksi. Syntyvä kuuma kaasu palaessaan luovuttaa Cowper-uunin läpi kulkiessaan lämpöenergiaa keraamisiin harkkoihin, ja jäähtyy. Kun masuunia aletaan reaktiokierron alussa puhaltaa, puhallusilma johdetaan Cowper-uuniin, jolloin palokaasujen lämmittämät keraamiset harkot luovuttavat lämpöenergiansa ja kuumentavat kompressoreista tulevan puhallusilman noin 1000 °C:een. Periaate on sama kuin Siemens-Martin -uunin regeneraattorikammiossa. Masuuneissa käytetään Cowper-uuneja aina kolmittain niin, että kun yksi on käytössä masuunin puhallukseen, toista lämmitetään ja kolmas on varalla. Luokka:Metalliteollisuus Luokka:Metallurgia Luokka:1800-luvun keksinnöt
Taiteen keskustoimikunta

Taiteen keskustoimikunta oli opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalaan kuuluva asiantuntijaelin, jonka tehtävänä oli koordinoida valtion taidetoimikuntien taiteen edistämistyötä ja jakaa se valtion harkinnanvarainen taidetuki, jota ei ole osoitettu valtion taidetoimikuntien jaettavaksi. Taiteen keskustoimikunnan ja valtion taidetoimikuntien jäsenet nimitettiin kolmen vuoden määräajaksi taidealan järjestöjen ja taidelaitosten esityksistä. Vuoden 2013 alussa aloitti toimintansa taiteen edistämiskeskus ja syyskuun alussa 2013 taideneuvosto. == Katso myös == * Alueelliset taidetoimikunnat * Taiteilija-apuraha ==Lähteet== Luokka:Opetusministeriö Luokka:Apurahat Luokka:Taidehallinto
Valeri Tokarev

Valeri Ivanovitš Tokarev (, s. 29. lokakuuta 1952 Kapustin Jarissa, Astrahanin alueella, Venäjän SFNT:ssä, Neuvostoliitossa) on venäläinen kosmonautti. Tokarev valmistui hävittäjälentäjäksi vuonna 1973 Stavropolin sotilaskoulusta. Vuonna 1982 hän suoritti koelentäjän tutkinnon Akhtubinskissa sijaitsevassa koelentokoulussa. Hän on koelentänyt sekä Neuvostoliiton ilmavoimien että Neuvostoliiton laivaston tukialusten lentokoneita. 25.1.1989 hänestä tuli kosmonautti tarkoituksena osallistua Buran-avaruussukkulan koelentoihin. Koulutus kesti maaliskuusta 1989 huhtikuuhun 1991. Hän suoritti tutkinnon Gagarinin nimeä kantavasta ilmavoimien akatemiasta vuonna 1993. Tokarevin ensimmäinen avaruuslento tapahtui NASAn Avaruussukkulalla 6. kesäkuuta 1999. Lento oli ISS-avaruusaseman rakentamislento. Hän lensi Sojuz TMA-7 -lennolla ISS-avaruusasemalle 3. lokakuuta 2005. Tällä lennolla hän suoritti kaksi avaruuskävelyä. Kaikkiaan hänellä on avaruuslentoaikaa 199 vuorokautta. Siirtyi eläkkeelle 10. kesäkuuta 2008. Tokarev Venäjän ilmavoimien eversti (evp). Hän suoritti vuonna 1997 valtiotieteen maisterin tutkinnon. Tokarev asuu Tähtikaupungissa, Moskovan lähellä. Hän on naimisissa Irina Nikolajevnan kanssa. Perheessä on kaksi lasta, Olja ja Ivan. Harrastuksia autot, lentokoneet ja metsästys. 23.3.2008 hänet valittiin vaaleilla poliittiseen virkaan Rostovissa. == Aiheesta muualla == * NASA: Valeri Tokarev * Spacefacts: Valeri Tokarev * Kadikoyweb.com Luokka:Venäläiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikkukiuru

Pikkukiuru (Alaudala rufescens) on kiurua muistuttava pieni varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 13–14,5 cm ja paino 17–22 g. Puvultaan se muistuttaa pientä kiurua, mutta nokka on lyhyt ja tukeva. Kiurun tavoin se voi nostaa päälaen höyhenensä töyhdöksi. Koiras laulaa lennossa. Sukupuolet ovat samanvärisiä. == Esiintyminen == Euroopassa laji esiintyy vain osissa Espanjaa, Romaniaa ja Ukrainaa sekä Kaukasuksella. Euroopan populaation koko on 3,1–8 miljoonaa yksilöä. Euroopan ulkopuolella laji esiintyy Turkista itään kapeahkona vyöhykkeenä läpi Aasian Koreaan saakka, Pohjois-Afrikassa ja Kanariansaarilla. Lajista tunnetaan noin 10 alalajia. Se on paikkalintu esiintymisalueen länsiosissa ja muuttolintu alueen itäosissa.Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong. Suomessa pikkukiuru on tavattu kolmasti vuoden 2006 loppuun mennessä: Turku 18. marraskuuta 1962, Järvenpää 16. tammikuuta–1. helmikuuta 1975 ja Hailuoto 25.–26. syyskuuta 2004.Rariteettikomitea == Elinympäristö == Arot, suola-aavikot ja muut matalakasvustoiset avomaat. Pesimäajan jälkeen pikkukiurut liikkuvat parvissa, joissa voi joskus olla jopa 2 000 yksilöä. Suurimmat parvet tavataan juomapaikoilla ja siellä, missä siemenravintoa on tarjolla runsaasti. == Lisääntyminen == thumb|Alaudala rufescens minor Pesä on maassa mättäässä tai kasvillisuuden suojassa. Munia on 2–5, tavallisimmin 3 tai 4, joita naaras enimmäkseen hautoo. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka jättävät pesän lentokyvyttöminä noin 9 päivän ikäisinä. == Ravinto == Siemensyöjä, joka kesäaikaan syö pääasiassa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lampolahti, Janne 1985: Pikkukiuru Calandrella rufescens* tavattu Porissa. – Lintumies 6.1985 s. 312. LYL. * Luokka:Kiurut
Kaliumnitriitti

Kaliumnitriitti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan valkoista tai kellertävää, hygroskooppista kiinteää ainetta. Kaliumnitriitti voi räjähtää kuumentuessaan yli 530 °C. Elintarvikkeissa kaliumnitriittia käytetään lihavalmisteiden säilöntäaineena ja estämään värimuutoksia. Kaliumnitriitin E-koodi on E249. Yhdistettä valmistetaan pelkistämällä kaliumnitraattia. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * *Onnettomuuden vaaraa aiheuttavat aineet (OVA-ohje): Kaliumnitriitti *Food Component Database (FooDB): Potassium nitrite == Katso myös == *Nitriitti Luokka:Nitriitit Luokka:Kaliumyhdisteet Luokka:Säilöntäaineet
Sofian maailma

Sofian maailma (Sofies verden) on Jostein Gaarderin romaani filosofian historiasta ja samanaikaisesti kertomus 14-vuotiaan Sofian sijoittumisesta maailmanjärjestykseen aikuistumisen ohella. Kirja esittelee teini-ikäisen tytön saamien kirjeiden avulla filosofian historiaa antiikin filosofeista 1900-luvun loppupuolelle asti. Sofian maailma julkaistiin ensimmäistä kertaa norjan kielellä nimellä Sofies verden vuonna 1991, ja teos on sen jälkeen käännetty 54 kielelle. Teoksen suomenkielinen käännös julkaistiin vuonna 1994. Sofian maailma oli vuonna 1995 eniten myynyt kaunokirjallinen teos maailmanlaajuisesti, ja sitä on painettu yli 40 miljoonaa kappaletta. Teoksen pohjalta on tehty elokuva, televisiosarja, musikaali ja videopeli. == Juoni == Romaanin alussa Sofia on tavallinen norjalainen 14-vuotias koulutyttö, joka saa kaksi nimetöntä kirjettä. Ensimmäisessä kysytään "Kuka sinä olet?" ja toisessa "Mistä maailma on peräisin?". Lisäksi hän löytää postikortin, joka on osoitettu tuntemattomalle tytölle. Osoite kuitenkin kertoo tytön asuvan hänen luonaan.Gaarder 2007, 12,16, 18 Pian hän saa postitse filosofian kurssipaketin. Näiden salaperäisten yhteydenottojen kautta Sofiasta tulee viisikymppisen filosofin, Alberto Knoxin, oppilas. Alberto opettaa Sofialle filosofian historiaa, ja Sofia oppii muun muassa Platonista ja Simone de Beauvoirista. Monet Alberton filosofian tehtävistä alkavat kysymyksellä, johon Sofia yrittää löytää vastauksen. Pian Sofialle selviää outoja asioita tutuksi luullusta maailmastaan. ===Henkilöt=== * Sofia Amundsen * Helene Amundsen, Sofian äiti * Alberto Knox * Hilde Møller Knag * Albert (Majuri) Knag * Jorunn Ingebritsen, Sofian ystävätär * Jorunnin isä, rahoitusneuvoja Ingebritsen * Jorunnin äiti Cecilie Ingebritsen == Lähteet == Luokka:Filosofiset romaanit Luokka:Norjalaiset romaanit Luokka:Vuoden 1991 kirjat
Potsdamer Platz

Potsdamer Platz on aukio, joka sijaitsee noin kilometrin Brandenburgin portista etelään Berliinin keskustassa, Tiergartenin kaupunginosassa. Se on saanut nimensä Potsdamin kaupungin mukaan. Ennen toista maailmansotaa Potsdamer Platz oli Berliinin sydän ja eräs koko Euroopan vilkasliikenteisimmistä aukioista. Se kuitenkin tuhoutui maailmansodan aikana lähes maan tasalle ja jäi sen jälkeen vuosikymmenien ajaksi hylätyksi jättömaaksi.Edelgard Abenstein & Jeannine Fiedler: Taide & Arkkitehtuuri: Berliini (suom. Pirkko Roinila), s. 33, 44. Tandem Verlag (h. f. ullmann) 2009. Alkuteos Kunst & Architektur Berlin. Berliinin muuri jakoi aukion kahtia eikä Länsi- ja Itä-Berliinin välistä rajavyöhykettä jälleenrakennettu kylmän sodan aikana. Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen Potsdamer Platzia ympäristöineen alettiin rakentaa uudelleen vuodesta 1994 alkaen. Se oli 1990-luvun lopulla Euroopan suurin rakennustyömaa ja alue on nyttemmin rakennettu lähes täysin uudestaan. Nykyisin Potsdamer Platzin aluetta halkovat pilvenpiirtäjät ja mielikuvitukselliset rakennukset kuten Helmut Jahnin suunnittelema Sony Center. Aluetta ovat suunnitelleet tunnetut arkkitehdit ja sitä pidetäänkin tärkeänä modernin arkkitehtuurin luomuksena. Renzo Pianon johtama arkkitehtiryhmä suunnitteli Daimler-Chrysler-yhtiölle 19 rakennusta käsittävän korttelin aukion laidalle. Siihen kuuluu muun muassa pelikasino, musikaaliteatteri ja elokuvateatteri. Kolmas huomiota herättävä rakennus on Hans Kollhoffin suunnittelema tiilinen tornitalo. Aukion vanhoista rakennuksista ainoastaan Grand Hotel Esplanadesta on osa jäljellä, sekin Sony Centerin sisälle siirrettynä. Alueella sijaitsee yksi Berliinin keskeisistä maanalaisista rautatieasemista. Asemalta liikennöivät muun muassa metrolinja U2 sekä Nord-Süd-Tunnelin linjat S1, S2 sekä S25. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Berliinin aukiot
Hannu Saha

Hannu Simo Paavali Saha (s. ) on suomalainen musiikintutkija, säveltäjä ja kansanmuusikko, jonka pääinstrumentti on kantele. ==Ura== Saha on koulutukseltaan filosofian tohtori. Tampereen yliopistossa hyväksytyn väitöskirjan nimi on Kansanmusiikin tyyli ja muuntelu (1996). Saha on työskennellyt Kaustisella toimivan Kansanmusiikki-instituutin toiminnanjohtajana 1985–2002 ja etnomusikologian määräaikaisena professorina Tampereen yliopistossa 2002–2003. Vuosina 2004–2009 Saha toimi Taiteen keskustoimikunnan päätoimisena puheenjohtajana. Saha toimi kansanmusiikin professorina Sibelius-Akatemiassa 2009–2014. Taideyliopisto ei uusinut Sahan määräaikaista professuuria kiistanalaisen hakuprosessin jälkeen. Saha kanteli asiasta eduskunnan oikeusasiamiehelle, joka antoi yliopistolle moitteet. Vuodesta 2015 Saha on toiminut Musiikin edistämissäätiön johtajana. Kantelemestarin kanteleprojekti julkaistiin nimellä Mahla. Saha soittaa kuutta eri kannelta ja vastaa suurimmasta osasta sävellyksiä. Soittokavereina Hannulla on mm. Sanna Kurki-Suonio ja Aija Puurtinen (laulu), Matti Mäkelä (viulu), Andrew Cronshaw (tamburiini), Arto Järvelä (viulu, avainviulu), Ville Kangas (buzukit), Timo Myllykangas (basso), Kimmo Pohjonen (haitari) ja Hasse Walli (sähkökitara) Saha on soittanut muun muassa yhtyeissä Primo, Fedja Happo ja Salamakannel. Nuoruudessaan hän soitti yhtyeissä Mummi Kutoo ja Suistomaan Pojat. Hän on julkaissut soitto-oppaita ja kolmattasataa artikkelia tieteellisissä ja musiikkialan julkaisuissa. Sahalle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 2021. ==Levytettyjä sävellyksiä== *Anteron valssi *Arndt *Dagahm dahm (Salamakannel, 1990) *Eeli (Salamakannel, 1990) *Herra zheng *Kaustinen *Kirposi tulikipuna *Koivunrunkorakkautta *Lempo soikoon (Mummi Kutoo, 1975) *Lepo *Markunkoski *Mataleena *Mataleena ( pitkä sekoitus ) *Matias 7 v (Mummi Kutoo, 1975) *Pakenee pienet (Mummi Kutoo, 1975) *Plimprovisaatio *Plässi *Prassai *Rykälintu *Salamakannel (salamakannel, 1987) *Sekatyylipolkka (Värttinä, 1987) *Silloin kuutamo poltti rantaa (Salamakannel, 1992) *Tiernapoika (Mummi Kutoo, 1975) *Tiiroo (Salamakannel, 1984) *Toijala mielessään (Mummi Kutoo, 1975) *Unelmia (Mummi Kutoo, 1975) *Valamon kirkonkellot (Salamakannel, 1990) *Varilan kiirutta (Salamakannel, 1990) *Viikonloputon isä (Primo, 1984) *Virsi 1986 (Pokela-Saha, 1986) *Yö pööskalliolla (Salamakannel, 1992) ==Äänitykset== *Mahla, Hannu Saha, 2000 *Koivunrunkorakkautta, Salamakannel, 1992 *Väinön paluu, Salamakannel,1990 *Soittimella, Pokela Martti - Saha Hannu, 1986 *Salamakannel, Salamakannel, 1984 *Haltian opissa, Primo, 1984 *Mummi Kutoo, Mummi Kutoo, 1975 (osa levyn kappaleista Hannun säveltämiä ja sanoittamia) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Opetusministeriön verkkolehti 2004 * * Luokka:Suomalaiset kanteleensoittajat Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset kansanmuusikot Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Villitsee mun

__NOTOC__ Villitsee mun on Anita Hirvosen toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1977. Albumi uudelleenjulkaistiin vuonna 1980 nimellä Sydän rakastaa, uudessa painoksessa avausraidaksi valittiin "Sydän rakastaa",Discogs: Anita Hirvonen – Sydän rakastaa (Vinyl, LP, Album, Reissue, Stereo) joka on ajan saatossa noussut yhdeksi Anita Hirvosen suurimmista menestyskappaleista. == Kappaleet == === Alkuperäinen painos === #Villitsee mun #Sydän rakastaa #Välimeren välimailla #Hupimes #Elän elämääni huoleti niin #Olen valmis aikoihin parempiin #Lady Soleil #Jäi korfuun sielu sydänkin #Kuin unta #Sen kulta sulta mä sain #Ken tuo nainen oikein on #Milloin saavut === Vuoden 1980 uusintapainos === # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Anita Hirvosen albumit Luokka:Chrisse Johanssonin tuottamat albumit Luokka:Vuoden 1977 albumit Luokka:Satsanga Recordsin albumit
Saližan Šaripov

Saližan Šakirovitš Šaripov (, s. 24. elokuuta 1964 Uzgen, Kirgiisien SNT, Neuvostoliitto) on kirgisialainen kosmonautti. Šaripov valmistui sotilaslentäjäksi vuonna 1987. Tämän jälkeen hän toimi lennonopettajana. Šaripov valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1990. Hän suoritti vuonna 1994 Moskovan valtiollisessa yliopistossa kartografian tutkinnon. Šaripov lensi avaruudessa ensi kerran STS-89-lennolla 22.–31. tammikuuta 1998, joka oli Mir-avaruusaseman huoltolento. Hän lensi myös Sojuz TMA-5 -lennolla ISS- avaruusasemalle. Šaripov syntyi nykyisen Kirgisian alueella ja on Venäjän kansalainen. Hän on naimisissa Nadežda Šaripovan kanssa. Perheessä on yksi tytär ja yksi poika. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Saližan Šaripovin esittely Roskosmosin sivustolla * Saližan Šaripovin esittely NASAn sivustolla Luokka:Venäläiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ellinghamin diagrammi

Ellinghamin diagrammi on metallurgiassa käytettävä diagrammi, jossa abskissana eli x-akselilla on lämpötila ja ordinaattina eli y-akselilla Gibbsin energia. Ellinghamin diagrammi kuvaa aineen muodostumisenergiaa lämpötilan funktiona. Metallurgiassa Ellinghamin diagrammia käytetään ennustettaessa tasapainolämpötilaa metallioksidin ja pelkistyneen metallin ja hapen välillä. Metallurgiassa yleisesti käytettävissä lämpötiloissa metalli ja metallioksidi ovat kiinteitä tai nesteitä, ja happi kaasufaasissa. Le Châtelier'n periaatteen mukaisesti lämpötilan nostaminen siirtää reaktion tasapainoa endotermisen reaktion puolelle. Tällöin metallioksidin muodostumisen ΔG laskee lämpötilan funktiona ja eksoterminen hapettumisreaktio hidastuu. Kun lämpötila nousee riittävän korkeaksi, reaktio voi kääntyä ja oksidi pelkistyä spontaanisti metalliksi. Jos läsnä on kaksi metallia, on myös kaksi tasapainotilaa, ja metalli, jonka ΔG on pienempi, pelkistyy toisen hapettuessa. Teollisissa prosesseissa pelkistimenä käytetään yleensä hiiltä, joka on halpaa ja saatavina helposti pelkistyneenä alkuaineena koksina. Hiilen reagoidessa hapen kanssa se muodostaa kaasumaisia oksideja, hiilimonoksidia ja hiilidioksidia, joten sen dynamiikka on erilainen kuin metallien. Hiilen ΔG kasvaa lämpötilan kasvaessa, mutta hiilidioksidin muodostumisentalpia on lämpötilan suhteen vakio, kun taas hiilimonoksidilla se kasvaa; hiilimonoksidi on Le Châtelier'n periaatteen mukaisesti vallitseva hiilen oksidi korkeissa lämpötiloissa, ja Boudouardin tasapainoreaktion mukaisesti hiilidioksidi hajoaa hiilimonoksidiksi ja hapeksi korkeissa lämpötiloissa. Hiili siis kykenee pelkistämään metalleja ja riistämään oksideista hapen sekä kiinteässä faasissa että hiilimonoksidina. Tätä ominaisuutta voidaan käyttää metallien pelkistämiseen kaksoisredoxreaktiona suhteellisen alhaisissa lämpötiloissa. == Katso myös == *Kellogg-diagrammi == Aiheesta muualla == *Eetu-Pekka Heikkinen: Ellinghamin diagrammit, Oulun yliopisto, Prosessimetallurgian tutkimusryhmä, 2014 (pdf) *Massachusetts Institute of Technology (MIT): Ellingham Diagrams (pdf) Luokka:Metallurgia Luokka:Diagrammit
Juri Šargin

Juri Georgijevitš Šargin (, s. 20. maaliskuuta 1960 Engels, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kosmonautti. Hän valmistui Leningradissa sijainneesta sotilasakatemiasta. Hän on Venäjän avaruusjoukkojen everstiluutnantti. Šargin valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1996. Hän on toiminut lentoinsinöörinä Sojuz TMA-5 -lennolla ISS-avaruusasemalle. == Aiheesta muualla == * Spacefacts: Juri Šargin Luokka:Venäläiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Svenska Akademien (yhtye)

Svenska Akademien on ruotsalainen reggae/hip hop/ragga -yhtye. Yhtyeen perustivat vuonna 1999 Carl-Martin Vikingsson, Simon Vikokel ja Kristoffer Hellman. Yhtye on julkaissut viisi albumia ja viisi singleä. == Jäsenet == * Kenneth Björklund - rummut * Johan ”Räven” Pettersson – kosketinsoitin ja laulu * Ivan ”General Knas” Olausson-Klatil - laulu * Carl-Martin ”Sture Allén d.y” Vikingsson - laulu * Lars ”Lars på bas” Thörnblom - basso * Agnes Olsson – kosketinsoitin ja laulu * Simon ”Don Cho” Vikokel – kitara ja laulu == Diskografia == === Albumit === * 2001 - Snapphaneklanen (EP) * 2002 – Med anledning av * 2004 – Tändstickor för mörkrädda * 2005 – Resa sig opp * 2005 – Upphovsmännen till den skånska raggan * 2007 - Gör det ändå! === Singlet === * 2001 – Snapphaneklanen * 2002 – Rötter * 2004 - Psalm för mörkrädda * 2005 - Du vill så du kan * 2007 - Vakna == Aiheesta muualla == * Svenska Akademien kotisivut Luokka:Ruotsalaiset hip hop -yhtyeet
Gennadi Padalka

Gennadi Ivanovitš Padalka (, s. 21. kesäkuuta 1958 Krasnodar, Krasnodarin aluepiiri, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kosmonautti ja pisimpään avaruudessa oleskellut ihminen. Padalka on Venäjän ilmavoimien eversti. Vuosina 1979-1984 hän palveli Itä-Saksassa ja 1984-1988 Kaukoidässä. Padalkalla yli 1200 lentotuntia L-29, MiG-15UTI, MiG-17, Su-7U/BM ja Su-24 -koneilla. Lisäksi hän on tehnyt 300 laskuvarjohyppyä. Padalka valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1989. Padalka on naimisissa Irina Anatolijevnan kanssa ja heillä on kolme tytärtä. Vuonna 2005 Padalka lensi ilmapallolla Pohjoisnavalle. == Avaruuslennot == Hän on lentänyt seuraavat lennot: * Mir EO-26 – Sojuz TM-28 (1998–1999) * ISS (Retkikunta 9) – Sojuz TMA-4 (2004) * ISS (Retkikunta 19 ja Retkikunta 20) – Sojuz TMA-14 (2009) * ISS (Retkikunta 31 ja Retkikunta 32) – Sojuz TMA-04M (2012) 26\. maaliskuuta 2009 Padalka laukaistiin lennolla Sojuz TMA-14 kohti kansainvälistä avaruusasemaa (ISS). Hän toimi ISS:n Retkikuntien 19 ja 20 komentajana. Toukokuussa 2012 hänet laukaistiin lennolla Sojuz TMA-04M ISS-asemalle Retkikunta 31:n lentoinsinööriksi. Hän on tehnyt kahdeksan avaruuskävelyä yhteensä 27 tunnin ajan. Padalka rikkoi 30. kesäkuuta 2015 Sergei Krikaljovin ennätyksen oleskeltuaan avaruudessa 803 päivää. Hän palasi maahan syyskuussa, jolloin hän oli viettänyt avaruudessa yhteensä 879 päivää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * NASA: Gennadi Padalka * Spacefacts.de: Gennadi Padalka * Retkikunta 31:n lentoa edeltävä Nasan haastattelu (20.3.2012) *Retkikunta 19:n lentoa edeltävä Nasan haastattelu (9.3.2009) Luokka:Venäläiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aleksandr Kaleri

Aleksandr Jurjevitš "Saša" Kaleri (, s. 13. toukokuuta 1956 Jūrmala, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kosmonautti. Kaleri valmistui Moskovan fysiikan ja teknologian instituutista. Hän toimi vuoteen 1979 asti Mir- avaruusaseman kehitystyössä. Vuonna 1984 hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen. Hän lensi kolme pitkää lentoa Mir-avaruusasemalla vuosina 1992, 1996–1997 ja 2000. Hän työskenteli Kansainvälisellä avaruusasemalla 2003–2004 ja 2010–2011. Hän palasi Maahan lennolla Sojuz TMA-01M 16. maaliskuuta 2011. Hänellä on 769 vuorokautta kokemusta avaruuslennoista mukaan lukien lähes vuorokausi avaruuskävelyä. Kaleri on naimisissa ja perheessä on yksi lapsi. == Lennot == * Mir EO-11 Sojuz TM-14 (1992) * Mir EO-22 Sojuz TM-24 (1996–1997) * Mir EO-28 Sojuz TM-30 (2000) * ISS:n Retkikunta 8 Sojuz TMA-3 (2003–2004) * 7. lokakuuta 2010 Sojuz TMA-01M:lla avaruuteen liittyäkseen Retkikunta 25:n/Retkikunta 26:n miehistöihin (- 16.03.2011) == Aiheesta muualla == * Spacefacts: Aleksandr Kaleri * NASA: Aleksandr Kaleri Luokka:Venäläiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sotilasasiamies

Sotilasasiamies (lyhenne sasm), myös puolustusasiamies (vanhahtava termi sotilasattasea), on maansa lähetystössä työskentelevä upseeri, joka vastaa erilaisista sotilasasioista. Hän pitää yhteyttä asemamaansa asevoimiin ja osallistuu usein lähetystön turvallisuusasioiden hoitoon. Suurilla valtioilla on tärkeissä edustustoissaan myös laivasto- ja ilmailuasiamiehiäRuotsalainen 2020, s. 2. sekä muita erikoisalojen edustajia. Näistä laivastoasiamiehet ovat keskittyneet merivoimiin ja ilmailuasiamiehet ilmavoimiin. Pienet valtiot, kuten Suomi, ovat usein akkreditoineet sotilasasiamiehen useampaan valtioon samanaikaisesti. Eräillä valtioilla (esimerkiksi Ranskalla) sotilasasiamiehen tehtäviin kuuluu komentaa lähetystöön sijoitettuja turvallisuusyksiköitä. ==Sotilasasiamiesinstituution historiaa== Hallitsijat ovat lähettäneet ulkomaille tiedontarpeitaan palvelevia sotilasasiantuntijoita jo 1200-luvulla. Nykyisen kaltaisia sotilasasiamiehiä on toiminut Euroopassa 1700-luvun lopulta lähtien. 1800-luvulla valtiot käyttivät sotilaallisiin näkökohtiin liittyvissä ulkomaantehtävissä sekä sotilasasiamiehiä että muita sotilasasiantuntijoita. Ranskan keisari Napoleon Bonaparte oivalsi näiden merkityksen valtion tiedonhankinnan kannalta. Ensimmäisenä nimeltä tunnettuna sotilasasiamiehen kaltaisen tehtävän hoitajana pidetty Ange-François le Lièvre de la Grangea toimi hänen lähettämänään Itävallan keisarin hovissa vuodesta 1806 lähtien.Ruotsalainen 2020, s. 23 ja s. 25. Suomessa käytetty vanhempi nimitys sotilasattasea pohjautuu ranskan termiin attaché militaire, jota käytettiin Preussissa jo 1850-luvulla ja kansainvälisesti 1870-luvulta lähtien.Ruotsalainen 2021, s. 18. Eri maiden lähettämät varhaiset sotilasasiamiehet olivat taustoiltaan samankaltaisia, esimerkiksi hyvin verkostoituneita ja riittävän varakkaita ylläpitämään perheen ja suvun tuella omaa toimintaansa lähettäjämaansa rahoituksen välillä katkeillessakin. Myöhemmin kokemus sotilaana, esimerkiksi tiedustelu-upseerina, alkoi painaa enemmän.Ruotsalainen 2021, s. 22–23 ja s. 32. ==Suomen sotilasasiamiehet== Suomalaiset sotilasasiamiehet ovat Puolustusvoimain pääesikunnan ja puolustusministeriön asemamaahan lähettämiä. Tehtävissä toimivat puolustusasiamiehet ja apulaispuolustusasiamiehet nimittää virkaan ja määrää tehtävään tasavallan presidentti.Laki puolustusvoimista (L 551/2007) 38 §. Heidän palkkauksensa kuluista vastaa yleensä puolustusministeriö. Hallinnollisesti he ovat pääesikunnan tiedustelupäällikön alaisia. Tyypillisesti puolustusasiamiehen tehtäviin kuuluu muun muassa: *yhteyshenkilönä toimiminen kohdemaan ja lähettävän maan (asemamaan) puolustusministeriöiden kesken *kohdemaan puolustuspolitiikan ja asevoimien yleinen seuraaminen *puolustusteknologian vientikysymyksissä yhteyshenkilönä toimiminen kohde- ja asemamaiden välillä == Katso myös == * Attasea == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Lapin Helvetti

Lapin Helvetti voi tarkoittaa: * Lapin Helvetti eli Pakasaivo, rotkojärvi Muoniossa * Lapin Helvetti, yhtye ** Lapin Helvetti, yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 2017. * Lapin Helvetti (Terveiden Käsien albumi), 2015
Varjostinkuusi

Varjostinkuusi (Sciadopitys verticillata) on havupuulaji, joka on varjostinkuusikasvien (Sciadopityaceae) heimon ainoa nykyisin elävä edustaja. Kansainvälisessä uhanalaisuusluokittelussa varjostinkuusi on määritelty silmälläpidettäväksi.IUCN Red List of Threatened Species, Sciadopitys verticillata Se kasvaa tavallisesti noin 20–30 metriä korkeaksi. Sen kävyt ovat 4,5–10 senttimetriä pitkiä. Neulasmaisten lehtien pituus on jopa yli 10 senttimetriä. Ne kasvavat 10–30 neulasen muodostamissa sateenvarjomaisissa valekiehkuroissa. Jokainen neulanen koostuu joidenkin kasvitieteilijöiden mukaan itsessään kahdesta yhdiskasvuisesta lehdestä. Toisten tieteilijöiden mukaan neulaset ovat muuntuneita lehtivihreällisiä versoja eli laakavarsia.Mitchell, A. & Wilkinson, J. 1997: Euroopan puuopas. ISBN 951-1-14705-6 == Luokittelu == Varjostinkuusi on heimonsa ainoa elävä laji. Se on endeeminen laji Kaakkois-Japanissa Honshun vuoristometsissä. Eurooppaan varjostinkuusen toi ensimmäisen kerran John Gould Veitch syyskuussa vuonna 1860. Laji on elävä fossiili, jolla ei ole lähisukulaisia.Umbrella pine Forest Biology Tree Walk, University of Victoria, Canada Heimon esiintymiä tunnetaan jo triaskaudelta. Vanhimmat löydetyt fossiilit ovat 230 miljoonan vuoden takaa. Sciadopitys verticillata bark.JPG|Nuoren puun runko. Sciadopitys_verticillata2.jpg|Versoja. Sciadopitys verticillata cones.jpg|Käpyjä. == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Varjostinkuusikasvit Luokka:Silmälläpidettävät kasvit Luokka:Elävät fossiilit Luokka:Puut
Suomen sanojen alkuperä (teos)

Suomen sanojen alkuperä (SSA) on kolmiosainen suomen kielen etymologinen sanakirja, jonka ovat julkaisseet Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ja Kotimaisten kielten tutkimuskeskus. Ensimmäinen osa A–K julkaistiin 1992, toinen osa L–P vuonna 1995 ja viimeinen osa R–Ö vuonna 2000. Teoksen päätoimittajat ovat akateemikko Erkki Itkonen ja professori Ulla-Maija Kulonen. ==Sisältö== Suomen sanojen alkuperä koostaa ilmestymisaikaansa mennessä kertyneen tutkimustiedon suomen sanojen alkuperistä. Kirjassa on noin 9 000 sana-artikkelia, mutta käsiteltyjä sanoja on moninkertainen määrä, sillä kukin sana-artikkeli käsittelee myös samasta kannasta muodostettuja johdoksia ja yhdyssanoja. Teos keskittyy selvästi suomeen jo vakiintuneisiin sanoihin, eikä aivan tuoreimpia lainasanoja ei ole mukana. Harvinaisempia murteiden ja vanhan kirjakielen sanoja on myös mukana vain rajoitetusti. SSA pyrkii edeltäjäänsä Suomen kielen etymologiseen sanakirjaan nähden käsittelemään tasasuhtaisemmin eri aakkosvälien sanoja sekä esittämään johdonmukaisemmin ensiesiintymä- ja levikkitiedot. Tärkeänä lisänä ovat aiemmasta teossarjasta puuttuneet viitteet tutkimuskirjallisuuteen. Sana-artikkeleissa esitetään sanan vanhin tunnettu kirjallinen esiintymä suomen kielessä, kirjakielen ja murteiden tärkeimmät variantit ja johdokset sekä tunnetut tai oletetut etymologiset vastineet lähi- ja etäsukukielissä. Lainasanojen tapauksessa esitetään myös lainanantajakieli ja lainan lähtösanan vastineita omassa kieliryhmässään. Ellei sana jää vastineiden listauksen jälkeen tarkemmitta selityksittä ns. omaperäiseksi, saatetaan sitä esittää alkuperältään johdokseksi tai sitten onomatopoeettiseksi tai deskriptiiviseksi eli äänteillä kuvailevaksi (SSA:ta on arvosteltu deskriptiiviselitysten liiallisestakin käytöstä). Useampiakin aiemmin esitettyjä eri etymologisia selityksiä voidaan sana-artikkeleissa tuoda esiin ja arvioida niiden uskottavuutta, mutta monesti kaikkein vanhentuneimmat samoin kuin tuoreimmat ehdotukset, joita ei ollut vielä sanakirjan toimittamisaikana ehditty tieteellisissä julkaisuissa kommentoida, tulevat esiin vain artikkeleita seuraavissa, lyhyesti kommentoiduissa kirjallisuusviitteissä. == Verkkopalvelu == Vuodesta 2022 lähtien teoksen sisältö on ollut luettavissa myös Suomen etymologinen sanakirja -nimisessä verkkojulkaisussa. == Kirjat == * * * ==Katso myös== *Suomen kielen etymologinen sanakirja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Teoksen esittely Kotuksen kotisivuilla Luokka:Suomen kielen sanakirjat Luokka:Kirjat suomen kielestä Luokka:1990-luvun kirjat Luokka:2000-vuosikymmenen kirjat