EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Antti Lehtomäki

Antti Sakari Lehtomäki (4. joulukuuta 1918 Viljakkala – 11. lokakuuta 1985 Tampere) oli suomalainen maanviljelijä, virkamies, opettaja ja rehtori, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. Viitattu 7.2.2023. ==Henkilöhistoria== Lehtomäen vanhemmat olivat maanviljelijä Kaarlo Vihtori Lehtomäki ja Signe Rauha Hietikko ja puoliso vuodesta 1948 sairaanhoitaja Tuovi Marjatta Lovisa Palojoki. Lehtomäki tuli ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1938 ja valmistui Helsingin yliopistosta agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1946. Kasvatusopin tutkinnon hän suoritti 1958 ja auskultoi seuraavana vuonna. Lehtomäki oli 65. maanluovutuslautakunnan agronomijäsen 1947–1948, Hämeen-Satakunnan maanviljelysseuran asutustoimikunnan agronomijäsen 1949–1951, asutustoiminnan vs. johtaja 1951 ja asutusagronomi 1951–1962, Ahlmanin maatalousoppilaitoksen maanviljelyksen vt. lehtori 1962 sekä lehtori ja vararehtori 1963–1965, Pienviljelysneuvojaopiston, vuodesta 1967 Hyvinkään maatalousopisto, maanviljelys- ja kansantalouden lehtori sekä rehtori 1965–1969 ja 1971–1981 ja Maataloushallituksen yleisen maatalousosaston vt. osastopäällikkö ja maatalousneuvos 1969–1971. Lehtomäki oli myös Hämeen-Satakunnan maanviljelysseuran apulaistoiminnanjohtaja 1952–1962, Seppälän koulutilan tilanhoitaja 1963–1965 ja Viertolan koulutilan tilanhoitaja 1965–1968 ja 1971–1981. Maanviljelyä hän itse harjoitti omalla maatilallaan Viljakkalassa. Lehtomäellä oli lisäksi useita maatalouteen liittyviä ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai 1982. ==Julkaisuja== * Maatalouskirjanpitotaulukot opetusta varten, 1977, Antti Lehtomäki, Leo Happonen ja Heikki Järvelä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Maanviljelysneuvokset Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Eebenpuutorni

Eebenpuutorni (The Ebony Tower, 1984) on John Mortimerin käsikirjoittama ja Robert Knightsin ohjaama televisioelokuva, joka pohjautuu John Fowlesin samannimiseen novelliin. == Juoni == Laurence Olivier esittää ikääntynyttä englantilaista taidemaalaria Henry Breasleyä, joka elää Ranskan Bretagnen maaseudulla kahden nuoren brittinaisen (Toyah Willcox ja Greta Scacchi) kanssa. Miestä haastattelemaan tuleva nuori taiteilija David Williams (Roger Rees) edustaa modernismia, jota iäkäs mestari inhoaa. Miehen vierailu sekoittaa myös Breasleyn suhdetta nuoriin rakastajattariinsa. == Vastaanotto == Elokuva on julkaistu DVD:llä sekä yksinään 2011 että osana kokoelmia Laurence Olivier Presents ja The Laurence Olivier Centenary Collection. Suomessa Yle TV1 esitti sen heinäkuussa 1987. Helsingin Sanomien televisiosivulla Mikael Fränti luonnehti Eebenpuutornia tyylikkääksi ja älylliseksi elokuvaksi, joka saattaa puhutella kuvataiteesta kiinnostumattomiakin. Hän kehui roolitöitä, etenkin Olivier’n: ”80-vuotias Laurence Olivier on Eebenpuutornin todellinen hermokeskus. Kun hän istuu alastomien naistensa keskellä aamiaisella ruohikolla, ajatukset vievät eittämättä vuosikymmenien taakse, ranskalaisiin impressionisteihin.” DVD- julkaisua vuonna 2016 arvioinut brittiläinen David Flint puolestaan piti juuri roolitöitä sinänsä kiinnostavan tarinan heikoimpana lenkkinä. Hänestä etenkään ylinäyttelevä Olivier ja punkmuusikkona paremmin tunnettu Willcox eivät vakuuta. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1984 brittiläiset elokuvat Luokka:Brittiläiset televisioelokuvat
Routasorsimo

Routasorsimo (Puccinellia vahliana) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, suolasorsimoiden (Puccinellia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se risteytyy joskus tunturihilven (Phippsia algida) kanssa. Routasorsimo on monivuotinen ja mätästävä heinälaji, joka ei kuitenkaan muodosta mattomaisia kasvustoja. Sen varret ovat pystyjä ja kasvavat 5–15 cm korkeiksi. Lehtilavat ovat 2–8 mm leveitä ja lehtien kielekkeet ovat 1–2,5 mm pitkiä. Kukintona oleva röyhy on 2–4 cm pitkä ja yleensä supussa, mutta joskus hedelmävaiheessa avonaisempi. Kukinnon tähkylät ovat 3,8–6,5 mm pitkiä ja niissä on kahdesta neljään tai joskus viisikin kukkaa. Kaleet ovat leveänsoikeita ja 2–4 mm pitkiä. Helpeet ovat 3–5,2 mm pitkiä ja yleensä purppuranvärisiä. Heteet ovat 0,8–1,5 mm pitkiä. Routasorsimo kasvaa kalkkipitoisella soralla, hiekalla, savella tai sammalalustalla kosteilla kasvupaikoilla ja meren rannikoiden rinteillä merenrannan läheisyydestä aina noin 700 metrin korkeuteen asti. Se kasvaa usein pioneerilajina kostealla savi- tai silttimailla, tulvajärvillä, jäätikköjokien varsilla sekä lumenviipymillä. Routasorsimoa kasvaa sirkumpolaarisesti arktisella alueella lukuun ottamatta Beringinsalmen ympäristöä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Puccinellia vahliana * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Puccinellia vahliana * The Flora of Svalbard: Puccinellia vahliana Luokka:Suolasorsimot
Onkkaalan työväentalo

Onkkaalan työväentalo eli Kostian työväentalo oli Pälkäneen kunnan keskustaajamassa Onkkaalassa sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Kostian työväenyhdistys perustettiin vuonna 1904. Vuonna 1905 se liittyi Sosialidemokraattiseen Puolueeseen. Vuonna 1908 yhdistyksessä oli 30 jäsentä. Kostian työväentalon vihkiäisiä vietettiin 6.11.1910. Sisällissodan jälkeen yhdistys aloitteli toimintaansa joulukuussa 1918. Yhdistys erosi 1920-luvun alussa Sosialidemokraattisesta Puolueesta ja liittyi SSTP:en. Lopulta yhdistys lakkautettiin kokonaan. Vuonna 1923 perustettiin kuitenkin uusi Kostian työväenyhdistys, joka oli sosialidemokraattinen. Se myös sai talon haltuunsa ja kunnosti sitä muun muassa sisämaalauksilla ja hankkimalla uuden esiripun syksyllä 1923. Yhdistys alkoi sittemmin toimia nimellä Onkkaalan työväenyhdistys. Talo on purettu luultavasti 1980-luvun lopussa tai 1990-luvun alussa. Paikalle on rakennettu liikerakennus ja asuinkerrostalo vuosina 1992–1993. ==Toimintaa työväentalolla== Vuonna 1931 talolla pidettiin työttömien kokous, johon saapui 14 henkeä. Sen seurauksena perustettiin kolmihenkinen toimikunta tekemään kunnanvaltuustolle aloitteita työtilaisuuksien aikaansaamiseksi. Koko kunnan yhteisiä työväestön juhlia pidettiin usein Kostian työväentalolla. Tapaninpäivänä 1936 yhdistys vietti 30-vuotisjuhliaan työväentalolla, joka oli ääriään myöten täynnä yleisöä. Ohjelmassa oli puheita, soittoa, yhteislaulua, kisällilaulua, humoristinen esitys, näytelmä ja lopuksi tanssia. Seuraavan vuoden pääsiäisenä järjestettiin ohjelmallinen iltama, jossa esitettiin näytelmä Uusi Pörriäinen. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Pälkäneen rakennukset ja rakennelmat
Teuvanjoki

Teuvanjoki on Pohjanmaalla Kristiinankaupungissa ja Etelä-Pohjanmaalla Karijoella ja Teuvalla virtaava 55 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa samalla Teuvanjoen vesistöalueen pääuoman. == Joen pituus == Joen pituudeksi mainitaan 55 tai 46 kilometriä. == Joen kulku == Teuvanjoen latvavedet sijaitsevat Teuvan Pontuksessa tai peräti Luomanperällä asti. Joki virtaa aluksi etelälounaaseen päin Teuvaan. Ennen Teuvaa siihen yhtyy idästä tuleva Riipinluoma. Teuvan jälkeen joen suunta on lounainen, mutta Perälässä se kääntyy takaisin etelälounaaseen ja ylittää kuntarajan Karijoen puolelle. Perälässä siihen yhtyy pohjoisesta tuleva Rääsynluoma. Niemenloukossa olevan pohjapadon takia joki on täällä aiempaa leveämpi. Padon alla sijaitsee haarautunut Viitakoski, jonka keskelle jää joitakin jokisaaria. Ennen Tiukkaa jokeen yhtyy koillisesta tuleva Peninluoma. Yhtymäkohdan alapuolella joki levenee, ja siinä on useita koskia (esimerkiksi Gladforsen, Kasforsen), ja Yrjensbackenissa sijaitsee joessa pohjapato. Joessa on Tiukan kohdalla kaksi monihaaraista koskea. Suiston lähellä joki tekee kaksi mutkaa, ja sen uoma haarautuu kahdesti rinnakkaisiksi tulvauomiksi. Suistoalue on luonnonsuojelualuetta, vaikka se sijaitsee Kristiinankaupungin keskustaajaman lähialueella. Vaikka joen keskijuoksulla sen äyräät ovat jyrkkärinteisiä, joen suisto ja Pohjoislahti ovat matalaa ja rehevää elinympäristöä. == Luontoarvoja == Teuvanjoen vedenlaatu kärsii suoalueilta huuhtoutuvasta orgaanisesta aineesta, joka nostaa veden humuspitoisuutta. Ongelmana ovat myös suuret virtaamavaihtelut, jotka voivat yltyä keväisin tai syksyisin tulviksi. Kesän kuivina kausina virtaama saattaa tyrehtyä lähes kokonaan. == Teuvanjoen vesistöalue == Teuvanjoen vesistöalueen pinta-ala on 542,45 neliökilometriä ja sen järvisyys on 0,08 %. Valuma-alueesta on 20 % peltomaata ja 12 % turvemaata. Joen keskivirtaama (MQ) on 5,5 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), ylikeskivirtaama (MHQ) 92 m³/s ja alikeskivirtaama (MNQ) 0,02 m³/s. == Lähteet == === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Teuvanjoen vesistöalue, vesi.fi Luokka:Teuvanjoen vesistö Luokka:Suomen joet
Luikalan työväentalo

Luikalan työväentalo on Pälkäneen kunnan Luikalan kylässä sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Luikalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Vuonna 1911 yhdistyksen jäsenluku oli 39. Talon yhdistys hankki vuonna 1910. Se rakennettiin talkoilla. Talo mahdollisesti valmistui lopullisesti vasta pari vuotta myöhemmin, sillä vuonna 2012 vietettiin sen 100-vuotisjuhlia. ==Rakennus== Talo on yksikerroksinen ja sen pinta-ala on noin 312 m². Siihen kuuluu juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Talo on hirsirunkoinen, lautavuorattu ja maalattu punaiseksi. Alkuperäinen pärekatto vaihdettiin peltiin vuonna 1974. Taloon tehtiin EU-rahalla perusteellinen remontti noin vuonna 2010. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla järjestettiin suosittuja tansseja, joihin tuli väkeä kauempaakin, jotkut järven yli soutamallakin. Vuonna 1982 talosta osa oli omassa käytössä, osa vuokrattuna ja osa autiona vuodesta 1970 lähtien. 2010-luvulla talossa on pidetty niin perhejuhlia kuin kansalaisopiston kurssejakin. Siellä on tehty myös äänityksiä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Pälkäneen rakennukset ja rakennelmat
Laitikkalan työväentalo

Laitikkalan työväentalo oli Pälkäneen kunnan Laitikkalan kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Laitikkalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1908 yhdistyksen jäsenluku oli 63, ja se oli Pälkäneen suurin työväenyhdistys. Jäsenmäärä alkoi kuitenkin laskea, ja vuonna 1913 jäseniä oli enää 20. Työväentalo valmistui vapuksi 1910. Sisällissodan jälkeen keväällä 1919 yhdistys aloitti toimintansa uudelleen. 1930-luvun alussa poliittisen ilmapiirin kiristyminen, lama ja työttömyys vaikuttivat yhdistyksen toimintaan lamauttavasti, ja vuonna 1931 se joutui toteamaan, ettei kokouksia voitu pitää osallistujien vähyyden vuoksi. Talolla järjestettiin kuitenkin myöhemmin 1930-luvulla muun muassa vappujuhla, jossa oli yleisöä noin sata henkeä ja puhumassa kansanedustaja Kaisa Hiilelä. Uutenavuotena 1933 työväentalon ilmoitustaulua ja ulko-ovea töhrittiin. Vuonna 1938 talo oli käyty ”pakkoliputtamassa”. Tuolloin talolla ei asunut vakinaisesti ketään (esimerkiksi vahtimestaria) vaan sitä käytettiin vain juhlissa. Talon vaiheista 1930-luvun lopulta eteenpäin ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Pälkäneen rakennukset ja rakennelmat
Nikolai Tsveljov

Nikolai Nikolajevitš Tsveljov (, 1925–2015) oli venäläinen (neuvostoliittolainen) kasvitieteilijä. Hän oli yksi Venäjän tiedeakatemian kasvitieteellisen instituutin (Komarov-instituutin) johtavista tutkijoista. Hänen tutkimusalueitaan olivat kasvien systematiikka, taksonomia ja evoluutio sekä putkilokasvien floristinen kasvimaantiede ja luonnonsuojelu. Kansainvälisesti Tsveljov tunnetaan erityisesti heinäkasvien (Poaceae) tuntijana, mutta hän tutki muitakin kasveja. Urallaan Tsveljov kuvasi tieteelle yli kymmenen uutta tribusta ja alatribusta, yli 50 uutta sukua sekä noin tuhat uutta putkilokasvilajia. Tsveljov syntyi tammikuussa 1925 Tambovin kaupungissa opettajaperheeseen. Jo kouluikäisenä Tsveljov kiinnostui luonnontieteistä, etenkin kasvitieteestä, entomologiasta ja mineralogiasta. Hän valmistui koulusta vuonna 1943 ja tammikuusta 1945 alkaen hän osallistui Neuvostoliiton rintamalle Puolassa ja Saksassa. Taisteluansioistaan toisessa maailmansodassa hänet palkittiin kahdella mitalilla. Vuosina 1946–1951 Tsveljov opiskeli Harkovan yliopiston biologisessa tiedekunnassa. Hänen diplomityönsä käsitteli Krimin heinien ekologiaa ja kasvimaantiedettä. Vuonna 1951 Tsveljov pääsi tohtoriopiskelijaksi Neuvostoliiton tiedeakatemian Komarov-instituuttiin ja vuonna 1954 hän jätti väitöskirjansa, joka oli monografia suolasorsimoiden suvusta. Vuodesta 1954 lähtien Tsveljov toimi tiedeakatemiassa nuorempana tutkijana ja vuodesta 1965 lähtien vanhempana tutkijana. Vuosina 1987–1992 Tsveljov toimi akatemian herbaarion hoitajana ja vuodesta 1992 alkaen herbaarion johtajana. Tsveljov kuoli heinäkuussa 2015 ja hänet on haudattu Pietarin eteläiselle hautausmaalle. Tsveljovin tunnetuimpia töitä on hänen vuonna 1975 kirjoittamansa ja seuraavana vuonna painettu teos Злаки СССР (Neuvostoliiton heinät). Vuonna 1983 teoksesta julkaistiin englanninkielinen käännös. Oman katsauksensa heinäkasvien taksonomiaan Tsveljov antoi vuonna 1987 julkaistussa teoksessaan Система злаков (Poaceae) и их эволюция (Heinien (Poaceae) luokittelu ja evoluutio), joka julkaistiin myös englanniksi. Lisäksi Tsveljov työsti useita eri alueiden kasvistoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Venäläiset kasvitieteilijät Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Länkipohjan työväentalo

Länkipohjan työväentalo on entisen Längelmäen kunnan (vuodesta 2007 osa Jämsää) Länkipohjan kylässä sijaitseva entinen työväentalo. ==Historiaa== Länkipohjan työväenyhdistys perustettiin syksyllä 1906. Alkuvaiheessa siihen liittyi 14 jäsentä. Yhdistys lakkasi kuitenkin 1910-luvun alussa toimimasta, minkä jälkeen sen jäsenet toimivat vuoteen 1917 asti Korvenkylän työväenyhdistyksessä. Sittemmin yhdistys alkoi jälleen toimia ja rakensi talkoovoimin talon vuonna 1926. Talo on sittemmin päätynyt yksityisomistukseen. ==Rakennus== Talo on yksikerroksinen ja pinta-alaltaan 260 m², mihin sisältyy juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja vaatehuone. Se on hirsirunkoinen, vuoraamaton ja punaiseksi maalattu. Pärekatto vaihdettiin vuonna 1964 peltikatoksi. Talossa ei 1980-luvun alussa ollut vesijohtoa, viemäriä tai wc:tä. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla järjestettiin kokouksia, iltamia ja juhlia. Siellä on myös esitetty elokuvia. Etenkin 1950–1960-luvuilla toiminta oli vilkasta: oli näytelmiä, tansseja, opintokerhoja ja kiertäviä elokuvia. Myös voimistelu- ja urheiluseura Riento harjoitteli talolla. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Jämsän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Längelmäki
Längelmäen Korven työväentalo

Korven työväentalo tai Korvenkylän työväentalo oli entisen Längelmäen kunnan (vuodesta 2007 osa Jämsää) Korven kylässä sijainnut työväentalo. Talo on purettu. ==Historiaa== Korvenkylän työväenyhdistys perustettiin keväällä 1910. Ensimmäisen toimintavuoden lopulla siinä oli 33 jäsentä. Vuonna 1915 yhdistys osti palstatilan ja sillä olevat rakennukset työväentaloksi ja rakensi seuraavana vuonna tilalle vielä toisen rakennuksen. Vuonna 1917 yhdistys järjesti talolla urheilukilpailut ja niiden jälkeen iltaman. 1930-luvulla talossa pidettiin muun muassa valistusjuhlia, joiden ohjelmassa oli puheita, lausuntaesityksiä ja näytelmiä sekä tanssia. Puhumassa oli vuonna 1935 kansanedustaja Hugo Aattela ja vuonna 1937 kansanedustaja Valfrid Eskola. Keväällä 1935 vietettiin myös yhdistyksen 25-vuotisjuhlia. Talo on sittemmin purettu. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Längelmäki Luokka:Jämsän rakennukset ja rakennelmat
Thomas Erskine May

Thomas Erskine May (1815–1886) oli englantilainen yhteiskunnallisista kysymyksistä ja historiasta kirjoittanut kirjailija. Hän oli 1871–1886 alahuoneen sihteeri. Hän sai 1886 päärin arvon nimellä Farnborough. Hän kirjoitti teokset A treatise upon the law, privileges, proceedings, and usage of parliament (1844) ja Constitutional history of England since the accession of George III, 1760–1860 (1861–1863), joka oli jatkoa Henry Hallamin samaa aihetta käsittelevälle teokselle. ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset henkilöt Luokka:Brittiläiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1815 syntyneet Luokka:Vuonna 1886 kuolleet
Red Bull Racing RB19

Red Bull Racing RB19 oli Formula 1 -talli Red Bullin käyttämä auto kaudella 2023. Auton julkistustilaisuus oli 3. helmikuuta 2023. Autolla kilpailivat Max Verstappen ja Sergio Pérez. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus Red Bull Honda BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU rowspan="5" 860 rowspan="5" 1. Red Bull Honda Max Verstappen 1 2 1 23 1 1 1 1 11 1 1 11 1 1 5 1 12 11 1 11 1 1 Red Bull Honda Sergio Pérez 2 1 5 11 2 16 4 6 32 6 3 2 4 2 8 Kesk. 10 45 Kesk. 43 3 4 Red Bull Honda Jake Dennis TD Red Bull Honda Isack Hadjar TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Red Bullin Formula 1 -autot Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
Kruunuyöhaikara

Kruunuyöhaikara (Nyctanassa violacea) on haikaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Pohjois-, Väli- ja Etelä-Amerikasta. ==Koko ja ulkonäkö== Kruunuyöhaikara voi kasvaa 55-70 cm pitkäksi ja koiraat ovat hieman naaraita suurempia. Ruumiinrakenteeltaan laji on haikaraksi suhteellisen lyhytkaulainen ja -jalkainen. Nokka on hyvin pitkä. Kruunuyöhaikaran päälaen höyhenet ovat väriltään vaaleankeltaset ja muodostavat pitkän töyhdön. Lajin pää on musta ja silmien alapuolella kulkee valkoinen juova. Kaula, rinta ja vatsa ovat harmaat. Linnun selkä- ja siipisulat ovat mustat ja harmaareunaiset. ==Levinneisyys ja elintavat== Kruunuyöhaikaran levinneisyysalue on laaja. Sitä tavataan Yhdysvaltojen itäosista Teksasiin ja rannikkoa pitkin Brasiliaan ja lännessä Meksikosta Peruun. Lintua esiintyy myös useilla Karibianmeren saarilla ja Galápagossaarilla. Levinneisyysalueen pohjoisosien linnut muuttavat talvehtimaan etelämmäksi. Kruunuyöhaikaran elinympäristöä ovat rannikkoseutujen suot ja mangrovemetsät. Laji on yöaktiivinen ja sen ravintoa ovat erityisesti ravut, mutta ne voivat syödä myös muita vesieläimiä kuten kaloja tai sammakkoeläimiä. Pesä sijaitsee puussa, pensaassa tai kivikossa, ja se rakennetaan risuista. Naaras munii 3-5 vaaleansinivihreää munaa, ja myös koiras hautoo munia. Laji pesii usein 4-5 parin kolonioissa. == Lähteet == Luokka:Haikarat
Ferrari SF-23

Ferrari SF-23 oli Formula 1 -talli Ferrarin käyttämä auto kaudella 2023. Autolla kilpailivat Charles Leclerc ja Carlos Sainz Jr. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus Ferrari Ferrari BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU rowspan="4" 406 rowspan="4" 3. Ferrari Ferrari Charles Leclerc Kesk. 7 Kesk. 32 7 6 11 4 2 9 7 35 Kesk. 4 4 4 5 DSQ3 3 DNS5 2 2 Ferrari Ferrari Carlos Sainz Jr. 4 6 12 55 5 8 5 5 63 10 8 Kesk.4 5 3 1 6 DNS6 36 4 68 6 18† Ferrari Ferrari Robert Shwartzman TD TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ferrarin Formula 1 -autot Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
Mercedes-AMG F1 W14 E Performance

Mercedes-AMG F1 W14 E Performance oli Formula 1 -talli Mercedeksen käyttämä auto kaudella 2023. Auton julkistustilaisuus oli 15. helmikuuta 2023. Autolla kilpailivat Lewis Hamilton ja George Russell. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus Mercedes Mercedes BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU rowspan="4" 409 rowspan="4" 2. Mercedes Mercedes Lewis Hamilton 5 5 2 67 6 4 2 3 8 3 4 47 6 6 3 5 Kesk.5 DSQ2 2 87 7 9 Mercedes Mercedes George Russell 7 4 Kesk. 84 4 5 3 Kesk. 78 5 6 68 17 5 16† 7 44 58 6 Kesk.4 8 3 Mercedes Mercedes Frederik Vesti TD TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mercedeksen Formula 1 -autot Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
Alpine A523

Alpine A523 oli Formula 1 -talli Alpinen käyttämä auto kaudella 2023. Auton julkistustilaisuus oli 16. helmikuuta 2023. Autolla kilpailivat Pierre Gasly ja Esteban Ocon. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus Alpine Renault BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU 120 6. Alpine Renault Pierre Gasly 9 9 13† 14 8 7 10 12 10 18† Kesk. 113 3 15 6 10 12 67 11 7 11 13 Alpine Renault Esteban Ocon Kesk. 8 14† 15 9 3 8 8 147 Kesk. Kesk. 8 10 Kesk. Kesk. 9 7 Kesk. 10 10 4 12 Alpine Renault Jack Doohan TD TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alpinen Formula 1 -autot Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
McLaren MCL60

McLaren MCL60 (kehitysvaihessa McLaren MCL37) oli Formula 1 -talli McLarenin käyttämä auto kaudella 2023. Autolla kilpailivat Lando Norris ja Oscar Piastri. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus McLaren Mercedes BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU 302 4. McLaren Mercedes Lando Norris 17 17 6 9 17 9 17 13 4 2 2 76 7 8 2 2 33 24 5 22 Kesk. 5 McLaren Mercedes Oscar Piastri Kesk. 15 8 11 19 10 13 11 16 4 5 Kesk.2 9 12 7 3 21 Kesk. 8 14 10 6 McLaren Mercedes Pato O’Ward TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == MCL37 Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
Praslin

Praslin (joskus myös , Palmujen saari) on Seychellien saaristoon kuuluva saari ja samalla myös saariston sekä Seychellien valtion toiseksi suurin saari. Praslin on noin 4 km leveä ja 11 km pitkä saari ja sen pinta-ala on noin 39,5 km2. Saari sijaitsee noin 40 km Mahélta koilliseen. Praslinilla asuu noin 7% Seychellien valtion väestöstä ja sen väkiluku vuonna 2010 oli noin 8600 henkeä. == Maantiede ja luonto == Praslin vuoristoinen ja kallioperältään graniittinen saari. Sen etelä- ja keskiosien vuoristoalueella sijaitsee Main laakson kansallispuisto. == Talous, matkailu ja liikenne == Praslinilla sijaitsevat Grande Ansen ja Baie Sainte-Annen asutuskeskukset toimivat turistikeskuksina. Myös Côte d’Orin ranta on suosittu turistikohde. Turismin lisäksi saarella tuotetaan kopraa, vaniljaa ja puutavaraa sekä kasvatetaan kasviksia, erityisesti tomaatteja. Saarta kiertää kaksi tietä ja yksi tie kulkee saaren etelä- ja keskiosien vuoristoalueen läpi. Lisäksi saarella on lentokenttä Amitiéssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Seychellien saaret
Alfa Romeo C43

Alfa Romeo C43 oli Formula 1 -talli Alfa Romeon käyttämä auto kaudella 2023. Auton julkistustilaisuus oli 7. helmikuuta 2023. Autolla kilpailivat Zhou Guanyu ja Valtteri Bottas. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus Alfa Romeo Ferrari BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU 16 9. Alfa Romeo Ferrari Zhou Guanyu 16 13 9 Kesk. 16 13 9 16 12 15 16 13 Kesk. 14 12 13 9 13 14 Kesk. 15 17 Alfa Romeo Ferrari Valtteri Bottas 8 18 11 18 13 11 19 10 15 12 12 12 14 10 Kesk. Kesk. 8 12 15 Kesk. 17 19 Alfa Romeo Ferrari Théo Pourchaire TD TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == C43 Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
Puharilan työväentalo

Puharilan työväentalo eli Längelmäen Eteläpuolen työväentalo oli entisen Längelmäen kunnan (vuodesta 2007 osa Orivettä) Puharilan kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Längelmäen Eteläpuolen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909. Vuonna 1916 yhdistys rakensi vuokratontille Puharilaan talon talkoovoimin. Talolla järjestettiin 1930-luvulla muun muassa vaali-iltamat ja syysjuhla. Syysjuhlan ohjelmassa oli puheita, lausuntaa, näytelmä Olympian kuumeessa sekä piirijärjestön toimitsija Kustaa Alangon puhe. Lisäksi ulkona oli urheilukilpailuja ja kenttäpelejä, ja illalla tanssia. Talon vaiheista 1930-luvun lopun jälkeen ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Längelmäki Luokka:Oriveden rakennukset ja rakennelmat
Aston Martin AMR23

Aston Martin AMR23 oli Formula 1 -talli Aston Martinin käyttämä auto kaudella 2023. Auton julkistustilaisuus oli 13. helmikuuta 2023. Autolla kilpailivat Fernando Alonso ja Lance Stroll. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus Aston Martin Mercedes BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU 280 5. Aston Martin Mercedes Fernando Alonso 3 3 3 46 3 2 7 2 55 7 9 5 2 9 15 8 68 Kesk. Kesk. 3 9 7 Aston Martin Mercedes Lance Stroll 6 Kesk. 4 78 12 Kesk. 6 9 94 14 10 9 11 16 WD Kesk. 11 7 17† 5 5 10 Aston Martin Mercedes Felipe Drugovich TD TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aston Martinin Formula 1 -autot Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
Haas VF-23

Haas VF-23 oli Formula 1 -talli Haasin käyttämä auto kaudella 2023. Autolla kilpailivat Kevin Magnussen ja Nico Hülkenberg. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus Haas Ferrari BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU 12 10. Haas Ferrari Kevin Magnussen 13 10 17† 13 10 19† 18 17 18 Kesk. 17 15 16 18 10 15 14 14 Kesk. Kesk. 13 20 Haas Ferrari Nico Hülkenberg 15 12 7 17 15 17 15 15 Kesk.6 13 14 18 12 17 13 14 16 11 13 12 19† 15 Haas Ferrari Oliver Bearman TD TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Haasin Formula 1 -autot Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
AlphaTauri AT04

AlphaTauri AT04 oli Formula 1 -talli AlphaTaurin käyttämä auto kaudella 2023. Autolla kilpailivat Nyck de Vries, Yuki Tsunoda, Daniel Ricciardo ja Liam Lawson. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus AlphaTauri Honda BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU 25 8. AlphaTauri Honda Nyck de Vries 14 14 15† Kesk. 18 12 14 18 17 17 AlphaTauri Honda Daniel Ricciardo 13 16 Louk. 15 7 13 14 11 AlphaTauri Honda Liam Lawson 13 11 9 11 17 AlphaTauri Honda Yuki Tsunoda 11 11 10 10 11 15 12 14 19 16 15 10 15 DNS Kesk. 12 15 8 12 96 18† 8 AlphaTauri Honda Isack Hadjar TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:AlphaTaurin Formula 1 -autot Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
Williams FW45

Williams FW45 oli Formula 1 -talli Williamsin käyttämä auto kaudella 2023. Auton julkistustilaisuus oli 6. helmikuuta 2023. Autolla kilpailivat Logan Sargeant ja Alexander Albon. Talli kilpaili yleisöäänestyksellä valitulla auton erikoisvärityksellä Singaporen, Japanin ja Qatarin osakilpailuissa. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Pisteet Sijoitus Williams Mercedes BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU 28 7. Williams Mercedes Logan Sargeant 12 16 16† 16 20 18 20 Kesk. 13 11 18† 17 Kesk. 13 14 Kesk. Kesk. 10 16† 11 16 16 Williams Mercedes Alexander Albon 10 Kesk. Kesk. 12 14 14 16 7 11 8 11 14 8 7 11 Kesk. 137 9 9 Kesk. 12 14 Williams Mercedes Zak O’Sullivan TD == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Williamsin Formula 1 -autot Luokka:Autot Formula 1 -kaudella 2023
Letytšiv

Letytšiv, myös: Ljatytšiv, on kaupunkityyppinen taajama ja entinen piirikeskus Hmelnytskyin alueella. Se on Vovkjoen rannalla Podolian ylängön itäosassa. Kaupungissa oli vuonna 2002 asukkaita 11 081. ==Historia== Letytšiv kuului vuoteen 1362 Galitsian ja Volynian ruhtinaskuntaan, ja sen jälkeen sitä hallitsi Liettua. Liettuan-Rutenian valtion aikana sinne rakennettiin linnoitus. Asiakirjoissa ensimmäinen maininta kaupungista on vuodelta 1411. Se joutui 1434 Puolan hallintaan, ja 1466 se sai Magdeburgin kaupunginoikeudet. Turkkilaiset ja Krimin tataarit hävittivät sitä 1400-1500-luvulla useita kertoja. Letytšivillä oli keskeinen asema kasakoiden ja Puolan välisessä sodassa (H’melnytskyin kansannousu) 1648–1657. 1600-luvulla kaupunki liittyi moniin kasakoiden, puolalaisten ja turkkilaisten käymiin taisteluihin. Se osallistui kasakoiden ja kansan kapinaan 1702–1703. Puolan toisen jaon jälkeen 1793 Venäjä otti sen haltuunsa ja siitä tuli Podilian kuvernementin piirikuntakeskus. Jälleen 1800-luvun alussa Letytšivin asema oli tärkeä kapinassa, jota johti Ustym Karmaljuk, joka haudattiin sinne 1835. Nykyisin kaupungissa on monenlaista teollista toimintaa. Sen arkkitehtonisia muistomerkkejä ovat 1500-luvun linnan muurit ja torni, 1600-luvulta peräisin olevat ortodoksinen Mihailin kirkko ja dominikaanikirkko ja -luostari (1606–1638). Kaupungin läheltä on löytynyt työkaluja Tripoljen kulttuurin ajalta (5400–2700 eaa.Mysteries of Ancient Ukraine: the Remarkable Trypilian Culture 5400–2700 BC Royal Ontario Museum. Viitattu 7.2.2023 ) ja kahdesta varhaisesta slaavilaisesta kulttuurista. Костел Небовзяття і Домініканський монастир Летичів.jpg|Letytšivin dominikaaniluostari. Башта і мур Летичівського замку, 6.01.2020.jpg|Letytšivin linnoitus ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:H’melnytskyin piiri Luokka:Ukrainan kaupunkityyppiset taajamat
Muroleen työväentalo

Muroleen työväentalo oli Ruoveden kunnan Muroleen kylässä sijainnut työväentalo. == Historiaa == Muroleen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1899 tai 1900. Perustamisjankohdasta ei ole täyttä varmuutta, mutta yhdistys vietti 35-vuotisjuhliaan vuonna 1935. Yhdistys toimi alkuun nimellä Ruoveden työväenyhdistys, sillä se oli Ruoveden ensimmäinen työväenyhdistys. Yhdistykseen liittyi etenkin Eklöfin sahan työmiehiä. Vuonna 1901 yhdistyksen jäsenluku oli jo yli sata. Alkuvuosina yhdistys sai hankittua myös toimitalon: se siirsi vanhan hirsirakennuksen vuokraamalleen tontille kylän keskelle. Lähes kaikki yhdistyksen jäsenet joutuivat takaamaan lainaa omissa nimissään, että varat saatiin kerättyä. Sosialidemokraattiseen puolueeseen yhdistys liittyi vuonna 1904. Sisällissodan aikaan talo oli takavarikossa ja kaikki yhdistyksen asiakirjat siihen asti katosivat. Talo saatiin takaisin maaliskuussa 1919. Jäsenmäärä 1930-luvun puolivälissä oli noin 40. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon. Talon vaiheista 1940-luvun loppupuolen jälkeen ei ole tietoa. == Toimintaa työväentalolla == Jo ennen vuotta 1905 talolla toimi lukutupa, 30-niteinen kirjasto, torvisoittokunta, puhujaseura ja käsityökerho. Kesäisin taloa vuokrattiin usein tamperelaisille. Yhdistyksen alaosastoina toimi pienviljelijäseura sekä voimistelu- ja urheiluseura. Ohjelmallisia ja näytelmäiltamia järjestettiin melko paljon; opintokerhojen järjestämistä sen sijaan hankaloitti talon sijainti: yhdistyksen jäsenet asuivat 4–5 kilometrin päässä talolta. == Lähteet == Luokka:Ruoveden työväentalot‎
Melodi Grand Prix 1972

Melodi Grand Prix 1972 oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 1972 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 175 kappaletta. Niistä raati, johon kuuluivat Sigurd Jansen, Benny Borg ja Terje Rypdal valitsi viisi finaaliin. Finaali pidettiin 19. helmikuuta Norjan yleisradioyhtiö NRK:n studiossa Oslossa. Finaalissa jokainen kappale esitettiin kahdesti, pienen ja suuren orkesterin säestyksellä ja eri esittäjien esittämänä. Voittajan valitsi 14-henkinen maallikkoraati, jonka jäsenistä kukin antoi jokaiselle kappaleella arvosanan välillä 1-5. Kilpailun voitti kappale "Småting", jonka karsinnassa esittivät Hanne Krogh ja duo Grethe Kausland & Benny Borg. Heistä Grethe Kausland & Benny Borg valittiin kappaleen esittäjiksi kansainväliseen Eurovision laulukilpailuun. ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija Pieni orkesteri Suuri orkesteri 1 Anita Hegerland Gro Anita Schønn "Happy hippie" Arne Hagen 38 3 2 Inger Lise Rypdal Kirsti Sparboe "Lillebror" Ivar Børsum 40 2 3 Hanne Krogh Grethe Kausland & Benny Borg "Småting" Kåre Grøttum, Ivar Børsum 43 1 4 Ellen Nikolaysen Anne-Karine Strøm "Håp" Hans M. Borchgrevink 33 4 5 Eli Tanja Jan Erik Berntsen "Et hus på landet" Tor Arne Johnsen 30 5 ==Lähteet== * * *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Norway1972.html Luokka:Eurovision laulukilpailu 1972 Luokka:Melodi Grand Prix
Södertäljen mafia

Södertäljen mafia, joka tunnetaan myös nimellä Syyrian Mafia, on assyrialais- syyrialainen/aramealainen rikollisjärjestö. Järjestön kotipaikka on Ruotsin Södertäljessä. Toiminta perustuu perheeseen, sukulaisuuteen ja yhteiseen alkuperään. Järjestöä ei johda yksittäinen henkilö tai tietty perhe. Järjestön toiminta perustuu yhteistyöhön ja palvelujen vaihtamiseen perheiden sisällä ja välillä. Syyskuussa 2014 Tukholman Svean hovioikeus vahvisti Södertäljessä rikollisjärjestön olemassaolon, jolla on laaja valtarakenne ja jolla on vaikutuksia politiikkaan ja hyvinvointiyhteiskuntaan. In September 2014 the Svea Court of Appeal in Stockholm confirmed the existence of a criminal organisation in Södertälje, with an extensive power structure with ramifications into politics and the welfare sector. Ruotsin poliisin lokakuussa 2019 antamien tietojen mukaan organisaatio kasvaa edelleen ja saa lisää valtaa. == Viitteet == Luokka:Järjestäytynyt rikollisuus Luokka:Rikollisuus Ruotsissa
Melodi Grand Prix 1971

Melodi Grand Prix 1971 oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 1971 Eurovision laulukilpailuun. Koska Norja ei osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuonna 1970, kilpailu pidettiin nyt vuoden tauon jälkeen. Kilpailu pidettiin kutsukilpailun ja avoimen sävellyskilpailun yhdistelmänä. Kuusi norjalaissäveltäjää kutsuttiin säveltämään kappale kilpailuun, minkä lisäksi avoimeen kilpailuun lähetettiin 196 kappaletta, joista raati, johon kuuluivat Karin Krog, Kjell Halvorsen, Finn Eriksen ja Rolv Wesenlund, valitsi kuusi finaaliin. Finaali pidettiin 20. helmikuuta Norjan yleisradioyhtiö NRK:n studiossa Oslossa. Voittajan valitsi 14-henkinen maallikkoraati, jonka jäsenistä kukin antoi jokaiselle kappaleelle arvosanan välillä 1-5. Kilpailun voitti Hanne Krogh kappaleella "Lykken er". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Odd Børre & Jan-Erik Berntsen "Ironside" Sigurd Jansen, Bjørn Hansen 48 2 2 Jan Høiland "Fjell-låt" Frode Færøyvik 38 6 3 Anita Hegerland "Gi meg en sebra" Carsten Klouman, Dag Frøland 44 4 4 Anne Lise Gjøstøl "Riv deg løs" Ivar Børsum 37 8 5 Dag Spantell "Gi verden et smil" Kari Neegaard 44 4 6 Inger Jacobsen "India" Kristian Hauger 30 12 7 Webe Karlsen, Dag Spantell & Geir Wenzel "Vi vil tro det vi synger" Kjell Karlsen, Terje Mosnes 45 3 8 Anne-Karine Strøm "Hør litt på meg" Tor Hultin, Marit Trulsrud 32 10 9 Jan-Erik Berntsen "Enkel ord" Ivar Børsum 31 11 10 Gro Anita Schønn "Maxi-midi-mini" Paul Cappelen 37 8 11 Odd Børre "Optimisten" Jan Berger, Sonja Berger 38 6 12 Hanne Krogh "Lykken er" Arne Bendiksen 52 1 ==Lähteet== * * *http://natfinals.50webs.com/70s_80s/Norway1971.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1971 Luokka:Melodi Grand Prix
Johannes Valentinus Andreae

Johannes Valentinus Andreae (tai Johann Valentin, Andreæ) (17. elokuuta 1586 Herrenberg, Württembergin herttuakunta – 27. kesäkuuta 1654) oli saksalainen luterilainen teologi ja satiirinen kirjailija. Andreaen satiirinen teos Chymische Hochzeit Christiani Rosenkreuz 1459 synnytti ruusuristiläisyyden myytin. ==Elämä ja ura== Andreaesta tuli Calwin superintendentti vuonna 1620 ja myöhemmin hovisaarnaaja ja konsistorineuvos Stuttgartissa. Andreae oli aikansa merkittävimpiä luterilaisia kirkonmiehiä, tunnettu kasvattaja ja saarnaaja, ja hänellä oli suuri vaikutus kolmikymmenvuotisen sodan runteleman luterilaisen kirkollisen elämän palauttamiseen. Andreae vastusti ankarasti 1600-luvun uutta skolastiikkaa, joka hänen mielestään jätti huomiotta käytännön kristillisen elämän ja asetti pääpainon dogmaattisiin määritelmiin. Useissa kirjoituksissaan hän analysoi aikansa uskonnollisia ja moraalisia epäkohtia satiirin ja allegorian keinoin. Hän hyökkäsi komediassaan Turbo ja satiirisissa dialogeissa Menippus (1618) aikakauden ylpeilevää puhdasoppisuutta vastaan. Teoksissa Herculis christiani luctus ja Reipublicæ christianopolitanæ descriptio (1619) hän hahmotteli kristillisen ihannevaltion ääriviivat. Oman tunnustuksensa mukaan Andreae laati vuonna 1602 tai 1603 teoksen Chymische Hochzeit Christiani Rosenkreuz 1459, joka ilmestyi vuonna 1616. Teosta Andreae kutsui myöhemmin nuoruuden kirjalliseksi pelleilyksi, jolla hän tahtoi pilkata ajan okkulttisiin ihmeisiin kohdistunutta villitystä. Ruusuristiläinen traktaatti Fama Fraternitatis Rosae Crucis (1615) on epäilemättä Andreaen tai ainakin jonkun hänen työtoverinsa myöhempi teos. Traktaattien fantastinen esitystapa on lainattu ritari- ja matkaromaaneista. Ruusuristi-symboli valittiin "veljeskunnan" symboliksi, koska se esiintyy Andreaen suvun vaakunassa ja on myös muinainen alkemistinen symboli. Andreaen ruusuristiläiset kirjoitukset olivat satiiria, mutta ne otettiin vastaan vakavasti ja ne levisivät Euroopassa laajalti herättäen valtavaa kiinnostusta. Myöhemmin Andreae luopui avoimesti ruusuristiläisyydestä ja viittasi siihen usein naurettavana typeryytenä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset teologit Luokka:Saksalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1586 syntyneet Luokka:Vuonna 1654 kuolleet
Melodi Grand Prix 1969

Melodi Grand Prix 1969 oli Norjassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 1969 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailuun kutsuttiin kaikki aiemmat Melodi Grand Prix'n voittokappaleiden säveltäjät, joista viisi lähti mukaan kilpailuun. Lisäksi pidettiin avoin sävellyskilpailu, johon lähetettiin 418 kappaletta. Niistä raati, johon kuuluivat Carsten Klouman, Terje Rypdal ja Egil Kapstad, valitsi viisi kilpailun finaaliin. Finaali pidettiin 1. maaliskuuta Norjan yleisradioyhtiö NRK:n studiossa Oslossa. Voittajan valitsivat kymmenen ympäri Norjaa kokoontunutta alueraatia. Raadeista jokaiseen kuului viisi jäsentä, joista kukin antoi yhden äänen omalle suosikilleen. Kilpailun voitti Kirsti Sparboe kappaleella "Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli". ==Tulos== Numero Artisti Kappale Lauluntekijä(t) Pisteet Sija 1 Vigdis Mostred "Friaren" Kristian Lindeman, Tore Pedersen 4 5 2 Elisabeth Granneman "BM Fordomsfri" Jan Berger, Sonja Berger 5 3 3 Kirsti Sparboe "Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli" Arne Bendiksen 18 1 4 Inger Lise Andersen "Eventyr" Ivar Børsum 1 9 5 Lill-Babs "Juksemaker pipelort" Sigurd Jansen, Rolv Wesenlund 0 10 6 Per Müller "Sangen om den flygender Hollender" Dag Kristoffersen, Gunnar Kaspersen 4 5 7 Lillian Askerland "La meg sove" Magnar Åm 5 3 8 Jan Høiland "Om du går på en strand" Olav Nikolaysen 2 7 9 Stein Ingebrigtsen "Viddu ha tjangs" Georg Elgaaen 2 7 10 Odd Børre "Lena" Kjell Karlsen, Terje Mosnes 9 2 ===Pistetaulukko=== Numero Kappale Vesisaari Tromssa Bodø Trondheim Ålesund Bergen Stavanger Kristiansand Hamar Oslo Yht. 1 "Friaren" 1 3 4 2 "BM. Fordomsfri" 2 3 5 3 "Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli" 5 2 1 1 3 1 2 3 18 4 "Eventyr" 1 1 5 "Juksemaker Pipelort" 0 6 "Sangen om den flygende hollender" 3 1 4 7 "La meg sove" 1 2 1 1 5 8 "Om du går på en strand" 2 2 9 "Viddu ha tjangs" 1 1 2 10 "Lena" 1 2 5 1 9 ==Lähteet== * * *http://natfinals.50webs.com/50s_60s/Norway1969.html ==Aiheesta muualla== *Koko karsintafinaali NRK:n sivuilla Luokka:Eurovision laulukilpailu 1969 Luokka:Melodi Grand Prix
Raakasokeri

Raakasokeri on sellaista ruokosokeria, jota on käsitelty tavallista vähemmän ja näin ollen siinä on tavallista enemmän sokerin luonnollista makua. Tarkemmin sanottuna raakasokeria syntyy siten, että sokeriruo'on mehusta erotetaan melassi ja sokeri kiteytetään yhden kerran. Raakasokerin myyntinimikkeitä ovat muun muassa Demerara-sokeri ja Turbinado-sokeri. 1800-luvun puoliväliin saakka sokeritehtailla käytetty yleinen sokerin valmistusmenetelmä oli raakasokerin liuottaminen vesiliuoksessa. == Lähteet == Luokka:Sokeri
Erik De Vlaeminck

Erik De Vlaeminck (23. maaliskuuta 1945 Eeklo, Itä-Flanderi, Belgia − 4. joulukuuta 2015 Wilskerke, Länsi-Flanderi, Belgia) oli belgialainen kilpapyöräilijä, joka voitti cyclocrossin maailmanmestaruuden ennätykselliset seitsemän kertaa (vuosina 1966, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972 ja 1973). Hän voitti myös cyclocrossin Belgian-mestaruuden neljästi (vuosina 1967, 1969, 1971 ja 1972). Maantiepyöräilyssä hän voitti yhden etapin Ranskan ympäriajossa vuonna 1968. Lisäksi hän voitti Belgian ympäriajon vuonna 1969 ja Pariisi–Luxemburg-etappiajon vuonna 1970. Erik De Vlaeminck ei jäänyt uransa aikana kiinni kielletyistä aineista, vaikka hänen tiedettiin olleen hoidossa amfetamiiniriippuvuuden vuoksi. Myös De Vlaeminckin veli Roger De Vlaeminck oli urallaan menestyksekäs kilpapyöräilijä. Erik De Vlaeminckin poika Geert kuoli 26-vuotiaana sydänkohtaukseen kesken cyclocross-kilpailun. Erik De Vlaeminck sairasti elämänsä loppuvaiheissa Parkinsonin tautia ja Alzheimerin tautia. == Lähteet == Luokka:Belgialaiset maantiepyöräilijät Luokka:Belgialaiset cyclocross-pyöräilijät Luokka: Vuonna 1945 syntyneet Luokka: Vuonna 2015 kuolleet
Chapada dos Parecis

Chapada dos Parecis (myös Serra dos Parecis) on laaja ylätasanko (chapada) Rondônian ja Mato Grosson osavaltiossa Keski-Brasilian länsiosassa. Se on osa laajempaa Brasilian ylänköä ja ulottuu 800 kilometrin pituisena Rondônian trooppisista sademetsistä Bolivian rajan tuntumasta Mato Grossoon lähelle Diamantinon kaupunkia. Sen itäpuolella levittäytyy Mato Grosson ylänkö. Ylätasanko kohoaa kaakossa yli 700 metrin korkeuteen ja viettää loivasti kohti luodetta. Paraguayjoen alkulähteet ovat sen etelärinteillä, ja Amazonin sivujoet Juruena ja Guaporé saavat alkunsa sen pohjois- ja länsireunalta. == Lähteet == Luokka:Brasilian maantiede Luokka:Etelä-Amerikan ylängöt
Seututie 599

Seututie 599 on Pohjois-Savon ja Pohjois-Pohjanmaan maakunnissa kulkeva seututie. Tie kulkee Kiuruveden kaupungin keskustaajamasta valtatieltä 27 Pyhännän kunnan kirkonkylään valtatielle 28. Väyläviraston joulukuussa 2021 teettämän kuntokartoituksen mukaan tie on hyväkuntoinen, mutta tieosuus Pyhännän Viitamäestä noin 10 kilometriä Pyhännän kirkonkylän suuntaan on päässyt heikkoon kuntoon. Helmikuussa 2019 seututie 599 jouduttiin sulkemaan useiksi päiviksi Kiuruveden Remeskylässä tielle tulvineen veden vuoksi. Tielle oli noussut vettä noin 250 metrin matkalle. Vettä tiellä oli enimmillään 40 senttimetriä. Tulvan syynä oli alueella tehdyt laajat suo-ojitukset. == Reitti ja tieyhteydet == * Kiuruvesi (valtatie 27 ja seututie 561 sekä seututie 595) * Koskenjoki (yhdystie 5970) * Herukkamäki (yhdystie 16027) * Remeskylä (yhdystie 16029) * Tihilä (yhdystie 16073) * Maaralanperä (yhdystie 18447) * Pyhäntä (valtatie 28) == Lähteet == 599 Luokka:Kiuruveden liikenne Luokka:Pyhännän liikenne
Anne-Lise Bakken

Anne-Lise Bakken (s. 30. maaliskuuta 1952 Oslo) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1977–1989 sekä toimi Norjan kuluttaja- ja hallintoministerinä 1986–1988. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Anne-Lise Bakken Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Einfrid Halvorsen

Einfrid Halvorsen (s. 13. lokakuuta 1937 Skien) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan kuluttaja- ja hallintoministerinä 1988–1989. Vuosina 1983–1986 hän oli Skienin pormestari. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Einfrid Halvorsen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ministerit Luokka:Norjan pormestarit Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Halvorsen

Halvorsen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Birger Halvorsen (1905–1976), norjalainen korkeushyppääjä * Einfrid Halvorsen (s. 1937), norjalainen työväenpuolueen poliitikko * Harald Halvorsen (1878–1965), norjalainen voimistelija * Johan Halvorsen (1864–1935), norjalainen taidemusiikin säveltäjä, kapellimestari ja viulisti * Kristin Halvorsen (s. 1960), norjalainen sosialistisen vasemmistopuolueen poliitikko * Kristoffer Halvorsen (s. 1999), norjalainen maantiepyöräilijä * Magnus Halvorsen (1853–1922), norjalainen poliitikko * Tero Halvorsen, suomalainen tietokirjailija ja levytuottaja * Tor Halvorsen (1930–1987), norjalainen työväenpuolueen poliitikko.
Illy (Ardennes)

Illy on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin viisi kilometriä Sedanin kaupungista pohjoiseen. Keskustan eteläpuolella on kukkula Calvaire d’Illy. Sieltä on näkymä kylään ja sitä ympäröivälle tasangolle. Vuonna 1870 Saksan–Ranskan sodan ratkaiseva Sedanin taistelu käytiin täällä. 1. syyskuuta ranskalaisten kenraali Margueritte kokosi ratsuväkidivisioonansa odottamaan saksalaisten jalkaväen hyökkäystä. Kenraali Margueritte sai surmansa taistelussa melkein välittömästi. Taistelu päättyi ranskalaisten häviöön ja antautumiseen. Keskustan pohjoispuolella sijaitsevassa Ollyn kylässä on vuonna 1830 rakennettu linna Château d'Olly. Linna on yksityisomistuksessa. Tiedosto:Un coin du cimetière d'Illy (Ardennes).jpg|Calvaire d’Illy Tiedosto:201603-chateau-olly.jpg|Château d'Olly ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ardennesin kunnat
Illy

Illy voi tarkoittaa seuraavia: * Illy, kunta Ranskassa Ardennesin departementissa * Illy, italialainen kahvimerkki
Erkko Virkkunen

Erkko Eljas Virkkunen (17. joulukuuta 1924 Helsinki – 15. kesäkuuta 1986) oli suomalainen arkkitehti.Opinkuja 2, Espoo Rakennuskortti, Arkkitehtitoimisto Ark—byroo 2020 Erkko Virkkusen vanhemmat olivat Helge Virkkunen ja Toini Riihimäki. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1946 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1954. Virkkunen oli vuosina 1946–1953 Arkkitehtitoimisto Einari Teräsvirran palveluksessa toimistoarkkitehtinä. Hän perusti oman toimistonsa Arkkitehtitoimisto Erkko Virkkunen Ky:n Helsinkiin vuonna 1954. Toimisto siirtyi myöhemmin hänen pojalleen rakennusarkkitehti Risto Virkkuselle ja se toimii nykyisin nimellä Arkkitehtitoimisto Virkkunen & Co.Virkkunen & Co Arkkitehtitoimisto == Rakennuksia == * Kelloseppäkoulu ja koulun asuntola, Tapiola, Espoo 1958 (purettu) * Leivonmäen kirkko, Joutsa 1960 * Auratalo-toimistorakennus, alunperin Keskinäisen vakuutusyhtiö Auran pääkonttori, Töölön tulli, Helsinki 1962 Töölön tullissa, Tukholmankadun alkupäässä, sijaitseva vuonna 1962 valmistunut Auratalo, valokuva vuodelta 1975. Helsingin kaupunginmuseo (Finna) * Heinolan seurakuntakeskus, Heinola 1963 Heinola 706 Seurakuntakeskus Asemakaavan muutos 30.1.2023, selostus ja liitteet 1-3, 5,8, Seurakuntakeskus * Lempoisten seurakuntatalo, Lempäälä 1963 Lempäälän seurakunta, Lempoisten seurakuntatalo * Kauniaisten vesitorni, Kauniainen 1964 * Kemien seurakuntatalo, Tohmajärvi 1964 Suomen urut : Tohmajärvi, Kemien seurakuntatalo * Kirkkopuiston seurakuntakoti, Hämeenkatu 5, Riihimäki 1964 Riksu-kotikaupunkipolku : Erkko Virkkunen, Kirkkopuiston seurakuntakoti * Multian seurakuntakoti, Multia 1965 Keuruun seurakunta : Multian seurakuntakoti * Otsolahden asuinalue lähikauppoineen, Espoo 1966 Muotolevy : As. Oy Elosalama, Espoo * Haukilahden vesitorni, Espoo 1968 * Lappajärven seurakuntatalo, Lappajärvi 1971 Lappajärven seurakunta : Seurakuntatalo * Juvan seurakuntatalo, Juva 1976 Etelä-Savon kulttuuriperintötietokanta : Juva : Juvan seurakuntatalo * Tapulin seurakuntakoti, Tapulikaupunki, Helsinki 1978 Tapulikaupungin kotikaupunkipolku : 19. Tapulin seurakuntakoti * Kellovasara- toimistorakennus, Opinkuja 2, Espoo 1987 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Boeing WC-135 Constant Phoenix

Boeing WC-135 Constant Phoenix on Boeing C-135 Stratolifteristä kehitetty sotilaslentokone, jota käyttää Yhdysvaltain ilmavoimat. Sen tehtävänä on kerätä ilmakehästä erilaisia näytteitä ydinräjähdysten tutkimiseksi. Koneita oli enimmillään rakennettu 14, mutta niistä on myöhemmin muunneltu koneita muihin tehtäviin, esimerkiksi Boeing OC-135B Open Skies. Constant Phoenixeja on käytetty mm. Pohjois-Korean ja Iranin asekokeiden tarkkailussa sekä Tšernobylin ja Fukushiman ydinvoimalaonnettomuuksien tutkimisessa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset sotilasilma-alukset WC-135 Constant Phoenix