EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vilma Alina

Vilma Alina (oik. Vilma Alina Lähteenmäki, s. 8. elokuuta 1993 Helsinki) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän sai levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa vuonna 2013 Youtube-videopalveluun lataamansa videon seurauksena. Videolla hän esitti loopperilla tekemänsä potpurin Anssi Kelan ja Robinin kappaleista. Ensimmäisen singlensä ”Hullut asuu Kallios” hän julkaisi marraskuussa 2014. Esikoisalbuminsa Ufoja hän julkaisi helmikuussa 2016. Toinen albumi Tulva julkaistiin maaliskuussa 2019. Vilma Alina soitti vuosina 2013–2016 koskettimia poplaulaja Robinin keikkabändissä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Sibelius-lukiosta keväällä 2012. Hän on opiskellut muusikoksi Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa, mutta on laittanut opintonsa tauolle uransa vuoksi. Koskettimien lisäksi Vilma soittaa myös kitaraa. Elokuussa 2021 julkaistulta kolmannelta albumilta True Crime on julkaistu singlet ”Rikollinen”, ”Nuoret rakastavaiset” ja ”Särkymisen arvoinen”. Keväällä 2021 julkaistiin myös Kiinteistömaailman mainoskappale ”Mä välitän”. Vilma Alinan neljäs albumi Polut kasvaa umpeen julkaistiin 8. maaliskuuta 2024. == Diskografia == === Albumit === Nimi Julkaisutiedot Lista Myynti Albumilista Ufoja *Julkaistu: 26. helmikuuta 2016 *Formaatti: CD / digitaalinen *Levy- yhtiö: Universal Music #20 kultalevy Tulva *Julkaistu: 1. maaliskuuta 2019 *Formaatti: CD / digitaalinen *Levy-yhtiö: Universal Music #13 True Crime *Julkaistu: 27. elokuuta 2021 *Formaatti: LP / digitaalinen *Levy-yhtiö: Universal Music #10 Polut kasvaa umpeen *Julkaistu: 7. maaliskuuta 2024 *Formaatti: digitaalinen *Levy-yhtiö: Universal Music #16 === Singlet === Nimi Vuosi Listasijoitukset Albumi Lataus- lista Single- lista Radio- lista ”Hullut asuu Kallios” 2014 – – 43 Ufoja ”Ota mut niin” 2015 – – 96 ”Tulevaisuuden lupauksii” – – – ”Juha88” (feat. Teflon Brothers) 2016 3 2 37 ”Jeesus” – – – ”Tänään ei nukuta” 2017 13 – 59 Tulva ”Tyynysotaa” (Vilma Alina, Nelli Matula, Sini Yasemin & Ida Paul) 2 – 51 ”Syliin” (feat. Jon-Jon) 21 – 40 Tulva ”Uhanalasii” 2018 – – – ”Ballerina” – – – Tulva ”Voimaeläin” (feat. Gasellit) – – – ”Palasina” – 13 5 ”Tanssii susien kaa” 2019 – – – ”Rikollinen” 2020 – – 6 True Crime ”Nuoret rakastavaiset” – – 46 ”Mä välitän” 2021 – – – ”Särkymisen arvoinen” – – 62 True Crime ”Usko toivo rakkaus” – – – ”Paha tapa” 2022 – – 55 Polut kasvaa umpeen ”Pidän susta irti” 2023 – – – ”Mä kävin tääl” – – – ”Parasta elämää" 2024 === Musiikkivideot === * Hullut asuu Kallios (2014 – ohj. Kaapo Kamu & Maryam Razavi) * Ota mut niin (2015 – ohj. Samu Amunét) * Juha88 (2016 – ohj. Samu Amunét) * Tänään ei nukuta (2017) * Tyynysotaa (2017 – ohj. Viivi Huuska & Cristal Snow) * Syliin (2017 – ohj. Samu Amunét & Janne Amunét) * Uhanalaisii (2018 – ohj. Jaakko Kangas) * Nuoret rakastavaiset (2021 – ohj. Mikko Harma) * Paha tapa (Lyric Video) (2022) * Pidän susta irti (Lyric Video) (2023) * Parasta elämää (Lyric Video) (2024) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vilma Alinan kotisivut * Vilma Alinan YouTube-kanava Luokka:Suomalaiset poplaulajat Luokka:Suomalaiset lauluntekijät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1993 syntyneet
Butwal

Butwal () on kaupunki Nepalin Läntisen kehitysalueen Lumbinin vyöhykkeellä. Kaupunki sijaitsee Kathmandusta linnuntietä noin 185 kilometriä länteen. Vuoristosta johtuen ajomatka pääkaupunkiin on suuruusluokkaa kolmanneksen linnuntietä pidempi. Kaupunki sijaitsee runsas 160 kilometriä Pokharasta etelään Siddharthanagariin (22 km) ja edelleen Intian Uttar Pradeshin osavaltioon johtavan maantieyhteyden sekä poikittaisen, Bharatpurin kautta Kathmanduun vievän maantien risteyksessä. Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 118 462\. Butwal on runsaan 880 000 asukkaan Rupandehin piirikunnan ja koko 2,8 miljoonan asukkaan (2011) Lumbinin vyöhykkeen hallintokeskus. Kaupungin pinta-ala on 69,3 neliökilometriä. Vuoden 2014 joulukuussa Butwal nostettiin yhdeksi Nepalin yhdestätoista suurkaupungista. Tässä yhteydessä siihen liitettiin kaksi läheistä maaseutualuetta (kyläkehityskomiteoita, VDC) väestöineen (Motipur ja Semlar), jolloin sekä kaupungin asukasluku että pinta- ala kasvoivat. Kaupunki on Lumbinin vyöhykkeen koulutuksen, teollisuuden ja vapaa-ajan keskus. Nepalin opiskelijamäärältään valtavalla (yli 600 000) Tribhuvanin yliopistolla on kolme kampusta kaupungissa. Lähin kansallisen liikenteen lentokenttä on runsas 20 kilometriä etelässä oleva Siddharthanagarin lentoasema. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nepalin kaupungit Luokka:Lumbini
Kyösti Laihi

Kyösti Laihi (s. 1959) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan 1970–1980-luvuilta varsinaissuomalaisten yhtyeiden kosketinsoittajana sekä Suomen vuoden 1988 euroviisuedustajan, Boulevard-yhtyeen esittämän ”Nauravat silmät muistetaan” laulusolistina. Boulevardin lisäksi Laihi on ollut jäsenenä yhtyeissä Kaamos ja Pasi & Mysiini. Laitilassa varttuneen Laihin ensimmäinen yhtye oli 1970-luvun alun Hermannin Nuorisoseura eli HNS, jossa hän soitti alle 15-vuotiaana aluksi sähköurkuja ja sitten bassoa. Vuonna 1974 HNS hajosi, ja Laihi alkoi tehdä omia progetyylisiä kappaleita kitaristi Jyrki Lemmetin kanssa. Tästä muodostui yhtye nimeltä Naavan lämmin nipistys, jonka muut jäsenet olivat Jari Nordman ja Juha Jokiranta. Se voitti Nuorison taidetapahtuman Turun-aluekilpailun 1975.Laihinen, Marko: Laitilan bändikulttuurin historiikki, 2.7.2012, julkaistu alun perin Laitilan Sanomissa. Viitattu 1.5.2015. Pian Laihi liittyi kosketinsoittajaksi turkulaiseen progeyhtye Kaamokseen. Vuonna 1982 Laihi perusti Erkki Korhosen kanssa Boulevardin, jonka kanssa keikkaili vuosituhannen vaihteeseen asti. Tuolloin Laihi joutui jäämään työkyvyttömyyseläkkeelle vuonna 1989 todetun MS- tautinsa takia. 2000-luvulla Laihi on työskennellyt Anna Hanskin kanssa. Hän asuu Helsingissä.Kyösti Laihin Music & MS -blogi 11.1.2015, viitattu 1.5.2015.Suomi 1988: Boulevard – Nauravat silmät muistetaan, Viisukuppila 16.5.2012, viitattu 1.5.2015.Anna Hanski, Auraviihde. Viitattu 1.5.2015. Laihi on toiminut lauluntekijänä Boulevard-yhtyeelle sekä muutamille artisteille. Vuonna 2002 hän lisäksi levytti Seitsemän seinähullua veljestä-yhtyeen kanssa kappaleen Eteenpäin. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Suomalaiset kosketinsoittajat Luokka:Suomalaiset lauluntekijät Luokka:Elävät henkilöt
Lasse Berghagen

Lars ”Lasse” Nils Berghagen (13. toukokuuta 1945http://www.birthday.se/sok/?f=Lars&l;=Berghagen Enskede, Tukholma – 19. lokakuuta 2023) oli ruotsalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. ==Ura== Berghagen julkaisi ensimmäisen levynsä 1965. Vuonna 1969 hän julkaisi singlen ”Teddybjörnen Fredriksson”, josta tuli klassikko. Berghagenin muita menestyskappaleita ovat ”Sträck ut din hand”, ”En kväll i juni” ja ”Stockholm i mitt hjärta”. Berghagen voitti ruotsalaisen Melodifestivalen-kilpailun vuonna 1975 laululla ”Jennie, Jennie”.http://svt.se/melodifestivalen/ommelodifestivalen/melodifestivalen-1975 Eurovision laulukilpailussa 1975 kappale sijoittui kahdeksanneksi. Edellisvuoden Melodifestivalenissa hän sijoittui Abban jälkeen toiseksi laululla ”Min kärlekssång till dig”.http://svt.se/melodifestivalen/ommelodifestivalen/melodifestivalen-1974 Vuonna 1973 Berghagenin kynästä syntynyt pop-sävellys ”Ding-dong” sijoittui Melodifestivalenin seitsemänneksi. ”Ding-dong” oli Svensktoppen-hittilistalla seitsemäntoista viikkoa vuonna 1973.Svensktoppen - 1973 Berghagen isännöi jokakesäistä suosittua televisio-ohjelmaa Allsång på Skansen vuosina 1994–2003. Hänen aikanaan ohjelman katsojaluvut yli kolminkertaistuivat 600 000:sta kahteen miljoonaan. ==Yksityiselämä== Berghagen oli aviossa laulaja Barbro ”Lill-Babs” Svenssonin kanssa 1965–1968. Hänen tyttärensä on näyttelijä Malin Berghagen. ==Diskografia== *Lars Berghagen (1969) *Min värld i toner (1972) *Ding Dong (1973) *Jennie, Jennie (1975) *Hålligång på krogen (1975) *Jag ville bli någon (1976) *Tacka vet jag logdans (1977) *Det är jul (1978) *Tillsammans igen (1980) *Dagboksblad (1983) *Nära naturen (1988) *På begäran (1991) *Sträck ut din hand (1995) *Inte bara drömmar (1997) *Till sommaren och dig (1999) *Som en blänkande silvertråd (2001) *Det bästa med Lasse Berghagen (4-disc box) (2001) *Stockholm, mina drömmars stad (2002) *Lasses favoriter from "Allsång på Skansen" (3-disc box) (2003) *Lars Berghagen 20 klassiker (2004) *Jul i vårt hus (2004) *Lasse Berghagen och Sveriges Radios Symfoniorkester (2009) *Bara lite längtan (2011) ==Filmografia== *Firmafesten (1972) *Dante akta're för Hajen (1978) *Bert - den siste oskulden (1995) ==Lähteet== * *Swedish Media Database *Virallinen internet-sivu ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Ruotsalaiset lauluntekijät Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Ruotsin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1975 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Robert Charles Sproul

Robert Charles Sproul (13. helmikuuta 1939 Pittsburgh, Pennsylvania – 14. joulukuuta 2017 Altamonte Springs, Florida) oli yhdysvaltalainen, reformoitua kristillisyyttä edustanut teologi ja pastori. Hän oli perustaja ja puheenjohtaja Ligonier Ministries -järjestössä. Sproul puhui päivittäin radio- ohjelmassa Renewing Your Mind. R. C. Sproul oli kalvinisti. Hän työskenteli pastorina Saint Andrews Chapel Sanfordissa Floridassa. Sproulilla oli akateemisia tutkintoja: Westminster College, Pennsylvania (BA, 1961), Pittsburgh Theological Seminary (M.Div, 1964), Vrije Universiteit (”vapaa yliopisto”) Amsterdam (Drs., 1969) ja Whitefield Theological Seminary (PhD, 2001). Hän opetti monissa korkeakouluissa ja pappisseminaareissa, mm. seuraavissa: Reformed Theological Seminary, Orlando Jackson Mississippi ja Knox Theological Seminary, Fort Lauderdale Florida. Sproul kirjoitti yli 60 kirjaa ja lukuisia artikkeleita evankelikaalisiin lehtiin, kuten Table Talk Magazineen. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset papit Luokka:Kristilliset apologistit Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Voiman filosofia

Voiman filosofia () on pseudonyymin ”Ragnar Redbeardin” kirjoittama vuonna 1890 julkaistu kirja. Redbeard puoltaa vahvasti luonnonvalintaa, moraalittomuutta ja hedonismia. Redbeard hylkää perinteiset ajatukset ihmis- ja luonnonoikeuksista ja esittää, että vain fyysinen voima voi määrittää moraalin. Kirjaa voidaan pitää sosiaalidarvinistisena. == Sisältö == Redbeard käsittelee kirjassaan 1800-lukulaisia rotuoppeja muun muassa valkoisen ja arjalaisen rodun ylemmyydestä mustiin nähden. Kirjoittaja viittaa aikalaisiin käsityksiin esimerkiksi kallonmuodon ja ulkonäön olennaisuuteen ”älykkyyden” kertojana. Hän myös väittää, että sorretut ja huono-osaiset ovat ansainneet sortamisensa, koska eivät ole olleet tarpeeksi älykkäitä, vahvoja tai halukkaita puolustamaan oikeuksiaan ja ovat näin myös oikeutetut kuolemaan vahvemman ja paremman tieltä. Hän kritisoi voimakkaasti kristinuskoa, jota hän pitää lähinnä luonnonlakeja vääristävänä, turhana ja ihmisten hallitsemiseen kehitettynä koneistona ja rahastamisena. Hän myös hylkää kaikki olemassa olevat talousteoriat, mukaan lukien sekä sosialismin että kapitalismin, molemmat eri tavoilla luonnonvalintaa vääristävinä orjuutusmenetelminä. == Kirjoittajasta == Monet, kuten S. E. Parker on esittäneet epäilyn, että Ragnar oli uusiseelantilaisen anarkistin, Arthur Desmondin salanimi.S. E. Parker, Introduction to Might is Right Myös amerikkalaista sosialistina tunnettua kirjailijaa, Jack Londonia on epäilty Redbeardin nimimerkin taakse. Tämä on kuitenkin epätodennäköistä, koska hänen tunnetut mielipiteensä erosivat merkittävästi kirjan mielipiteistä. Kirjan on myös väitetty olevan satiirinen kannanotto sosiaalidarwinismiin. S. E. Parker on kirjoittanut: ”Might Is Rightia vaivaavat monet suuret ristiriitaisuudet.” Erityistä huomiota hän kiinnittää kirjan pääteeman, induvidualismin avoimeen seksistisyyteen ja rasistisuuteen. Kuitenkin hän huomauttaa, että ”sen raaka elinvoimaisuus voi kuitenkin hälventää joitain esi-isiltämme perimiämme taikauskoja moraalin, uskonnon ja politiikan osalta.” ==Vaikutus== Anton LaVey otti paljon tekstiä suoraan Might Is Rightista Saatanallisen kirkon perustusteokseen, Saatanalliseen raamatun osaan "Saatanan kirja". Lavey myös väitti kirjan kirjoittajaksi Jack Londonia ja kirjoitti vuonna 1996 julkaistun englanninkielisen uudelleenjulkaisun esipuheen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Might Is Right. Teoksen verkkoversio. * Smith, John: Hypocrisy, Plagiarism and LaVey. Luokka:Antisemitismi Luokka:Kirjat filosofiasta Luokka:Pamfletit Luokka:Vuoden 1890 kirjat
Kaamos (täsmennyssivu)

Kaamos voi tarkoittaa seuraavia: *kaamos, maapallon napa-alueiden pimeä ajanjakso *Kaamos, suomalainen progeyhtye 1970-luvun lopulla *Kaamos, suomalainen peruuntunut televisiosarja *Kamarikuoro Kaamos
Pansuola

Pansuola on eräs mineraalisuolamerkki. Siinä on puolet vähemmän natriumia kuin tavallisessa suolassa.http://www.pansuola.fi/ Pansuola sisältää 28 % kaliumkloridia ja 12 % magnesiumsulfaattia.http://www.pansuola.fi/miksi_pansuola/ Sen sisältämä kalium auttaa ylläpitämään normaalia verenpainetta.Pansuola.pakkaus == Lähteet == Luokka:Suolat
Margaret Elphinstone

Margaret Elphinstone (s. 1948 Kentissä) on skotlantilainen kirjailija. ==Elämä== Margaret Elphinstone syntyi Kentissä, Englannissa. Hän opiskeli Queen's Collegessa Lontoossa ja Durhamin yliopistossa. Hän oli kirjoittamisen professori Strathclyden yliopiston englannin laitoksella Glasgow'ssa, kunnes jäi hiljattain eläkkeelle. Hänen akateemisen uransa merkittävimmät tutkimuskohteet ovat skotlantilaiset kirjailijat sekä kirjallisuus Skotlannin saaristossa. Elphinstone on tehnyt laajoja opintomatkoja Islantiin, Grönlantiin, Labradoriin ja Yhdysvaltoihin. Hän asui kahdeksan vuotta Shetlanninsaarilla. Hänellä on kaksi lasta. Ennen ryhtymistään professoriksi Glasgow'ssa 2003, hän työskenteli vaihtelevissa tehtävissä eri paikoissa. Joitakin kokemuksiaan hän hyödynsi myöhemmin kirjoissaan. *Islanders ilmestyi Elphinstonen osallistuttua arkeologisiin kaivauksiin Shetlanninsaariin kuuluvalla Papa Stourilla. *Työskenneltyään vuoden puutarhurina Gallowayssä hän julkaisi kaksi puutarhakirjaa. *Voyageurs perustuu vuoden oleskeluun Central Michigan Universityssä ja kanoottiseikkailuihin Ottawa-joella. ==Teokset== Margaret Elphinstonen teoksia ei ole ilmestynyt suomeksi. * 1985 Spinning the Green, novelli * 1987 The Incomer or Clachanpluck, romaani. ISBN 0-7043-4070-4 * 1989 A Sparrow's Flight, romaani. ISBN 0-7486-6025-9 * 1991 An Apple from a tree, novellikokoelma. ISBN 0-7043-4281-2 * 1994 Islanders, romaani. ISBN 0-7486-6178-6 * 2000 The Sea Road, romaani. Perustuu islantilaisen Guðríðr Þorbjarnardóttirin elämään * 2002 Hy Brasil, romaani. Perustuu myyttiseen Brasilin saareen * 2003 Voyageurs, romaani * 2006 Light, romaani. ISBN 978-1-84195-805-7 * 2009 The Gathering Night, romaani. ISBN 978-1-84767-288-9 ==Palkinnot== * 1990 Scottish Arts Council Writer's Bursary * 1991 Scottish Arts Council Travel Award Teoksesta The Sea Road * 1993 Scottish Arts Council Writer's Bursary * 1994 Scottish Arts Council Travel Award * 2001 Scottish Arts Council Spring Book Award Teoksesta Hy Brasil * 1997 Scottish Arts Council Writer's Bursary Teoksesta Voyageurs * 2000 Scottish Arts Council Writer's Bursary ==Aiheesta muualla== *Website of Margaret Elphinstone (englanniksi) *Margaret Elphinstone in booksfromscotland.com (englanniksi) *Margaret Elphinstone in Contemporary Writers in the UK (englanniksi) *Science fiction (saksaksi) *Scottish Arts Council (englanniksi) *Margaret Elphinstone: Stromaufwärts. List Verlag 2006, p. 2 below. 522 pp., ISBN 3-548-60636-9 Luokka:Skotlantilaiset kirjailijat Luokka:Skotlantilaiset henkilöt Luokka:Brittiläiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juha-Pekka Rusanen

Juha-Pekka Rusanen (s. 22. maaliskuuta 1990) on Kiuruveden kaupunginjohtaja. Kiuruveden kaupunginvaltuusto valitsi hänet uudeksi Kiuruveden kaupunginjohtajaksi toukokuussa 2021. Aikaisemmin hän on toiminut Keiteleen kunnanjohtajana. Koulutukseltaan Rusanen on yhteiskuntatieteiden maisteri. Rusanen tunnetaan laulavana kuntajohtajana. Hän on järjestänyt lukuisia laulutempauksia korona-aikana, mitkä saivat myös valtakunnallista huomiota. Hän tuli tunnetuksi myös Aamulypsy Areena tempauksesta, sillä Kiuruveden jäähalli nimettiin Aamulypsy-Areenaksi Radio Suomipopin aamuohjelman tempauksen siivittämänä. Tempaus palkittiin Radiogaalassa vuoden radiopromootiona. Rusanen on kotoisin Lapinlahdelta, jossa hän toimi kuntapäättäjänä yli kymmenen vuotta. Rusanen valittiin Lapinlahden kunnanvaltuustoon vuosina 2008 , 2012 ja 2017 toimitetuissa vaaleissa. Ensimmäisellä kaudellaan hän oli tarkastuslautakunnan puheenjohtaja. Valtuustokaudella 2013–2017 hän toimi Lapinlahden kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Rusanen toimi vuosina 2017–2020 Lapinlahden kunnan tarkastuslautakunnan puheenjohtajana sekä valtuustoryhmän puheenjohtajana. Lisäksi hän on toiminut Ylä-Savon koulutuskuntayhtymän yhtymävaltuuston puheenjohtajana vuosina 2017–2020 sekä Pohjois-Savon liiton maakuntahallituksen jäsenenä 2017–2021. Marraskuussa 2014 Rusanen valittiin Keskustan Pohjois-Savon piirin puheenjohtajaksi. Hän luopui puheenjohtajan tehtävästä 2017. Hän on toiminut Keskustan puoluehallituksen jäsenenä. Aiemmin hän on toiminut Keskustanuorten Ylä-Savon ja Pohjois-Savon piirien puheenjohtajana sekä Keskustan Opiskelijaliiton varapuheenjohtajana. Rusasen nimi oli myös esillä, kun Keskustan puoluesihteeriä valittiin vuonna 2016. Harkinnan jälkeen Rusanen ei kuitenkaan lähtenyt tavoittelemaan puoluesihteerin tehtävää. Rusanen on toiminut menettelytapavaliokunnan puheenjohtajana useassa Keskustan puoluekokouksessa. Hän on työskennellyt myös paikallisradiotoimittajana, kansanedustajan avustajana sekä Euroopan parlamentin jäsenen kotimaan erityisavustajana. == Lähteet == Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Lapinlahden kunnanvaltuutetut Luokka:Kiuruveden kunnan- ja kaupunginjohtajat Luokka:Keiteleen kunnanjohtajat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokousedustajat
Venäläinen silta

Venäläinen silta () on vuonna 2012 valmistunut maailman pitkäjännevälisin vinoköysisilta Venäjän kaukoidässä Vladivostokin kaupungin ja sen edustalla olevan Venäläisen saaren välillä. Silta ylittää Itä-Bosporinsalmen. Sillan pääjänne on 1 104 metriä pitkä. Venäläisen sillan rakennustyöt aloitettiin kesällä 2008. Pääministeri Dmitri Medvedev avasi sillan 2. heinäkuuta 2012, tosin sillan testaukset olivat vielä kesken. Liikenteelle silta avattiin elokuun alussa. APEC:in eli Aasian ja Tyynenmeren maiden talousjärjestön kokous pidettiin saarella syyskuussa 2012. Sillan 1 104 metristä pääjännettä reunustaa kaksi teräsbetonista A-kirjaimen muotoista pylonia, joiden korkeus 321 metriä on ennätys sekin, kuten myös pisimmän vinoköyden mitta 575 metriä. Pääjännevälissä sillan kansi on teräksinen kotelopalkki, jonka kokonaisleveys on 29,5 metriä ja rakennekorkeus 3,2 metriä. Sillalla on neljä 3,75 metriä leveää ajokaistaa. Vinoköysisillan kokonaispituus on 1 885,5 metriä ja koko sillan pituus liittymäsiltoineen 3 100 metriä. Sillan suurin alikulkukorkeus on 70 metriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Venäläinen silta Structuraessa Luokka:Vinoköysisillat Luokka:Venäjän tieliikennesillat Luokka:Vladivostok
Työväen laulukirja

Työväen laulukirja on suomalainen työväenlaulujen kokoelma, joka ensimmäistä kertaa ilmestyi vuonna 1900. Sen jälkeen teoksesta on julkaistu lukuisia uusia ja laajennettuja versioita, joista viimeisin on vuodelta 2013. Kirja oli suosittu erityisesti 1900-luvun alkuvuosikymmeninä, vuoteen 1920 mennessä sitä oli painettu jo yli 200 000 kappaletta.Gronow, Pekka: Laulukirja: Työväenlauluja kahdeksalta vuosikymmeneltä, s. 13–14. Tammi 1973. Työväen laulukirjan ensimmäinen painos oli 15-sivuinen vihkonen, jonka oli koonnut ja kustantanut ilmeisesti helsinkiläinen nimimerkki Eero S. Sama vihkonen ilmestyi uudelleen kotkalaisen Reino Drockilan kustantamana 1903 ja samana vuonna siitä julkaistiin myös ensimmäinen amerikansuomalainen painos Massachusettsin Worchesterissa. Myöhempiä painoksia ovat kustantaneet muun muassa Työväen Kirjapaino Oy, amerikansuomalainen Työmies-kirjapaino sekä Suomen Sosialidemokraattinen Puolue. Toimittajina ovat olleen muun muassa Kaarle Lehtinen ja Eemeli Kunnas. Kirjan viimeisin uusintapainos on ilmestynyt vuonna 2013 Suomen Työväen Musiikkiliton kustantamana. Se pohjautuu F-Musiikin vuonna 2007 julkaisemaan painokseen, jonka on toimittanut Virpi Kari. Teoksessa on mukana 1900-luvun alkupuolen työväenlaulujen lisäksi muun muassa 1960–1970-lukujen poliittisen laululiikkeen tunnetuksi tekemiä kappaleita. Sanoitusten lisäksi kirja sisältää nuotit ja sointumerkit, laulujen historiikkia sekä valokuvia. == Lähteet == *Suomen kansallisbibliografia Fennica ===Viitteet=== Luokka:Vuoden 1900 kirjat Luokka:Työväenmusiikki
Kauko Heikkilä (kommunisti)

Kauko Heikkilä (16. joulukuuta 1897 SippolaArkistoyksikkö: 18 Heikkilä Kauko Kansallisarkisto. Viitattu 16.2.2017. – 7. marraskuuta 1985 Helsinki) oli Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) pitkäaikainen vaikuttaja. Heikkilä osallistui Suomen sisällissotaan Tiutisen punakaartin riveissä, ja hänet tuomittiin sodan jälkeen kuudeksi vuodeksi kuritushuoneeseen mutta armahdettiin jo joulukuussa 1918. Hän toimi sen jälkeen sahatyöläisenä, kunnes meni vuonna 1925 Neuvostoliittoon ja opiskeli Leningradissa Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistossa vuoteen 1929.Veli-Pekka Leppänen: Ohranasta oppositioon: Kommunistit Helsingissä 1944–1951, s. 224. SKP:n Helsingin piirijärjestö, Helsinki 1994. Hänen puoluenimensä Neuvostoliitossa oli Kauko Saari. Toimittuaan jonkin aikaa opettajana Kontupohjassa Heikkilä palasi Suomeen vuonna 1930 tai 1931. Hän toimi SKP:n maanalaisena organisaattorina, kunnes jäi kiinni marraskuussa 1934 Toivo Antikaisen jutun yhteydessä. Heikkilä oli lähes yhtäjaksoisesti vankilassa seuraavat kymmenen vuotta; alkuperäinen vankeustuomio päättyi lokakuussa 1940, mutta oltuaan vapaalla jalalla vain alle kolme kuukautta hänen vangittiin uudelleen turvasäilöön. Vankilassa Heikkilä kuului Aimo Aaltosen ja Ville Pessin ohella vankilakommunistien keskuudessa muodostuneeseen johtoryhmään, joka otti SKP:n johdon käsiinsä, kun puolue aloitti julkisen toimintansa syksyllä 1944. Hänet valittiin myös ensimmäiseen sodanjälkeiseen puoluetoimikuntaan.Kimmo Rentola: Kenen joukoissa seisot: Suomalainen kommunismi ja sota 1937–1945, s. 191–194, 489. WSOY 1994. SKP:ssä Heikkilä erikoistui kaaderiasioihin ja hänen erikoisalaansa oli puolueen omien jäsenten valvonta. Hänen on sanottu olleen viimeiseen asti uskollinen puolueelle, ja hän oli puolueen sisällä suorastaan pelätty mies tiukan linjansa ja jäykän asenteensa vuoksi. Heikkilä toimi vuosina 1946–1947 SKP:n Helsingin-piirisihteerinä, mistä hänet siirrettiin puolueen ay-jaostoon. Hän toimi sen jälkeen puolueen palveluksessa eri tehtävissä eläkeikään saakka.Leppänen 1994, s. 225–232, 301, 306–307. Vuodesta 1956 alkaen hän johti salaista operaatiota, jolla pyrittiin paljastamaan ”ohranan agentteja” puolueen sisältä. Viimeksi Heikkilä toimi Kansan Arkiston hoitajana, mistä tehtävästä hän jäi eläkkeelle vuonna 1966.Veli-Pekka Leppänen: Veli-Pekka Leppänen: Kivääri vai äänestyslippu? Suomen kommunistisen puolueen hajaannus 1964–1970, s. 155, 376. Edita, Helsinki 1999. SKP:n hajaannuksen aikana Heikkilä tuki innokkaasti vähemmistöä.Leppänen 1994, s. 307. ==Lähteet== Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Rieti (nimi)

Rieti on suomalainen miehen etunimi. Se on Fredrik-nimen suomalainen muoto ja oli almanakassa vuosina 1929-1949.Kustaa Vilkuna: Etunimet (5. painos, toimittanut Pirjo Mikkonen), s. 81 Tunnettuja Rieti-nimisiä henkilöitä ovat olleet: * Rieti Itkonen (1889–1951), suomalainen asianajaja ja poliitikko * Rieti Jorkama (vuoteen 1935 Björkman, 1898–1964), suomalainen pakinoitsija ja kirjailija * Antti Rieti Helaakoski (1858–1945), suomalainen maantieteilijä, runoilija Aaro Hellaakosken isä Fiktiossa Rieti on esiintynyt Heimo Vesan kissan nimenä Pertti Jarlan Fingerpori-sarjakuvissa. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Styrbjörn

Styrbjörn on miehen etunimi. Suomessa se on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä hieman alle 100 henkilölle. Nimi Styrbjörn on ollut myös ainakin kolmella Ruotsin merivoimien aluksella. Nimi tarkoittaa räyhäävää karhua. == Nimipäivät == Styrbjörn esiintyy suomenruotsalaisessa kalenterissa. Nimipäivä oli alun perin 8. marraskuuta, mutta vuodesta 2015 alkaen se on ollut 11. lokakuuta samana päivänä Björnin kanssa. == Tunnettuja Styrbjörnejä == * Styrbjörn Oskarsson (s. 1959), suomalainen jalkapalloerotuomari * Wolmar Styrbjörn Schildt (1810–1893), suomalainen piirilääkäri, fennomaani, uudissanaston kehittäjä ja suomentaja == Styrbjörn-nimisiä laivoja == * Styrbjörn, Ruotsin rannikkolaivaston fregatti, käytössä 1790–1808 * HMS Styrbjörn (52), Ruotsin merivoimien Styrbjörn-luokan miinanraivaaja, käytössä 1935–1959 * HMS Styrbjörn (P163), Ruotsin laivaston partioalus, käytössä 1980–2008 == Lähteet == Luokka:Etunimet
Siddharthanagar

Siddharthanagar () eli Bhairahawa tai Bhairawa on kaupunki Nepalin Läntisen kehitysalueen Lumbinin vyöhykkeellä, lähellä Intian Uttar Pradeshin osavaltion rajaa. Kaupunki kuuluu Rupandehin piirikuntaan ja sijaitsee vyöhykkeen keskuskaupungista Butwalista 22 kilometriä etelään. Nepalin pääkaupunki Kathmandu jää linnuntietä noin 185 kilometriä länteen. Vuoristosta johtuen matka pääkaupunkiin on maanteitse luokkaa kolmanneksen pidempi. Kaupunki on saanut nimensä Gautama Buddhan nimen eli Siddhartha Gautaman mukaan. Hänen syntymäpaikkansa Lumbini sijaitsee kaupungin länsipuolella (noin 20 km:n päässä). Gautama Buddhan mukaan on nimetty myös kaupungin lentoasema, joka on Nepalin toinen kansainvälinen. Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 63 483. Kaupungin pinta-ala on 36,0 neliökilometriä (2011). Noin viisi kilometriä kaupungin eteläpuolella on maantien rajanylityspiste Intiaan. Nepalin puoleisen raja-aseman/paikkakunnan nimi on Belahiya ja Intian puoleisen Sunauli tai Sonauli. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Introducing Sunauli & Bhairawa (lonelyplanet.com) Luokka:Nepalin kaupungit Luokka:Lumbini
Rami Louke

Rami Louke (s. 20. lokakuuta 1978 Vaasa) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta kykeni pelaamaan myös keskellä. Louke on Vaasan Palloseuran kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa seuran edustusjoukkueessa 2. toukokuuta 1998 vierasottelussa Helsingin Jalkapalloklubia vastaan. Pääsarjatasolla hänelle kertyi 19 ottelua ilman maaleja 1998–2000. Kahden myöhemmän kauden loppupuolet Louke vietti lainalla Ykkösessä pelanneen Närpes Kraftin riveissä. Kaudeksi 2001 Louke siirtyi pysyvästi sarjatasoa alemmaksi FF Jaroon. Alkukaudesta tullut vaikea jalkapöydän murtuma uusiutui kauden kynnyksellä ja leikkauksesta toipuminen kesti pitkälle alkusyksyyn. Hän palasi joukkueen mukaan loppukaudesta ja auttoi Jaroa nousemaan Veikkausliigaan tekemällä liigakarsinnoissa hattutempun Turun Palloseuraa vastaan ja maalin molemmissa osaotteluissa FC Jokereita vastaan. Louke palasi pääsarjatasolle Vaasan Palloseuran riveihin, mutta kausi oli pettymys VPS:n sijoittuessa yhdennelletoista sijalle ja pudoten Ykköseen. Seuraavan kahden vuoden aikana hän pelasi hajanaisesti nilkkavamman ja katkenneen polven eturistisiteen johdosta. Kausi 2005 oli Loukelle menestyksekäs VPS:n noustua Veikkausliigaan ja hänen itsensä ollessa Ykkösen paras maalintekijä 16 maalillaan yhdessä Dawda Bah’n kanssa. Louke jakoi myös Veikkauspörssin voiton Roni Porokaran kanssa. Kausi 2006 jäi Loukelta väliin kokonaan munuaissairauden diagnoosin johdosta. Seuraavalla kaudella hän palasi lyhyeksi aikaa VPS:n mukaan, lopettaen kuitenkin pian uransa huipputasolla lääkityksen tehdessä pelaamisen mahdottomaksi. Vuonna 2009 Louke esiintyi vielä Kakkosessa pelanneen Vasa IFK:n riveissä, mutta loukkaantumisten johdosta hänen kautensa rajoittui esiintymisiin vaihtopenkiltä ja kausi jäi Louken viimeiseksi valtakunnallisissa sarjoissa. ==Lähteet== * http://yle.fi/urheilu/jaro_kampesi_jokerit_liigasta/5937945 * http://www.vepsu.fi/item/284-r-mies-pisti-kotisivut-uusiksi.html * http://www.mtv.fi/sport/jalkapallo/veikkausliiga/artikkeli/munuaissairaudesta- toipunut-louke-palaa-vps-paitaan/4098662 * http://www.vepsu.fi/item/285-julkkistulosvedossa-rami-louke.html Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elvis Presleyn filmografia

Elvis Presley näytteli 31 elokuvassa vuosina 1956–1969. Lisäksi hän teki kaksi dokumenttielokuvaa ja kolme televisio-ohjelmaa. ==Elokuvat== Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1956 Rakasta minua hellästi Love Me Tender Clint Reno 1957 Kiihkeitä rytmejä Loving You Jimmy Tompkins / Deke Rivers Rock'n roll -suosikki Jailhouse Rock Vince Everett 1958 Kitara kainalossa King Creole Danny Fisher 1960 Café Europa G.I. Blues Tulsa McLean Puoliverinen Flaming Star Pacer Burton 1961 Kapinallisen laulu Wild in the Country Glenn Tyler Sininen Havaiji Blue Hawaii Chad Gates 1962 Elä elämäsi laulaen Follow That Dream Toby "Tobe" Kwimper Nyrkkeilysankari Kid Galahad Kid Galahad Walter Gulick / Dustin Holmes Tyttöjä! Tyttöjä! Tyttöjä! Girls! Girls! Girls! Ross Carpenter 1963 Sydän tarjolla It Happened at the World's Fair Mike Edwards Rytmiä ja riemua Acapulcossa Fun in Acapulco Mike Windgren 1964 Suukottelevat serkut Kissin' Cousins Josh Morgan / Jodie Tatum Viva Las Vegas! Viva Las Vegas Lucky Jackson Huoleton kulkuri Roustabout Charlie Rogers 1965 Tyttöjen Elvis Girl Happy Rusty Wells Kutita minua Tickle Me Lonnie Beale / Panhandle Kid Elvis ja 1001 yötä Harum Scarum Johnny Tyronne 1966 Frankie ja Johnny Frankie and Johnny Johnny Hula-hula paratiisi Paradise, Hawaiian Style Rick Richards Loma Kaliforniassa Spinout Mike McCoy 1967 Kalifornian paratiisi Easy Come, Easy Go Ted Jackson Ansa Elvikselle Double Trouble Guy Lambert Vauhtia ja vedenneitoja Clambake Scott Hayward / Tom Wilson 1968 Painu pois, Joe Stay Away, Joe Joe Lightcloud Speedway – vauhtihullut Speedway Steve Grayson Tytöstä tyttöön Live a Little, Love a Little Greg Nolan 1969 Charro! Charro! Jess Wade Tytöistä on pelkkää harmia The Trouble with Girls Walter Hale Change of Habit Change of Habit Tohtori John Carpenter ==Dokumenttielokuvat== Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1970 Tämä on Elvis! Elvis: That's the Way It Is Omana itsenään 1972 Elvis kiertueella Elvis on Tour ==Televisio-ohjelmat== Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1968 ’68 Comeback Special Elvis Omana itsenään 1973 Elvis: Aloha from Hawaii Elvis: Aloha from Hawaii 1977 Elvis konsertissa Elvis in Concert == Elviksen esiintymispalkkiot elokuvista == * Elvis: Aloha from Hawaii (1973, TV) 450 000 dollaria * Tämä on Elvis (1970) 500 000 dollaria + 60 % voitosta * Paradise, Hawaiian Style (1966) 225 000 dollaria + 50 % voitosta * Tickle Me (1965) 750 000 dollaria * Tyttöjen Elvis (1965) 500 000 dollaria + 50 % voitosta * Viva Las Vegas! (1964) 500 000 dollaria + 50 % voitosta * Rytmiä ja riemua Acapulcossa (1963) 500 000 dollaria + 50 % voitosta * It Happened at the World's Fair (1963) 500 000 dollaria + 50 % voitosta * Follow That Dream (1962) 500 000 dollaria + 50 % voitosta * Sininen Havaiji (1961) 175 000 dollaria * Café Europa (1960) 175 000 dollaria + osuus voitosta * Frank Sinatra’s Welcome Home Party for Elvis Presley (1960, TV) 125 000 dollaria * Jailhouse Rock (1957) 250 000 dollaria * Kiihkeitä rytmejä (1957) 150 000 dollaria * Love Me Tender (1956) 100 000 dollariaInternet Movie Database, 25.10.2005 == Lähteet == * Presley, Elvis
Elämälle kiitos

Elämälle kiitos voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Musiikkikappale, jota ovat esittäneet esim. Liisa Tavi ja Arja Saijonmaa (alkuperäiskappale Violeta Parran Gracias a la Vida) * Elämälle kiitos, lauluja vuosilta 1979–1994, Liisa Tavin kokoelma-albumi * Harri Pystysen kirjoittama kirja.
Fabiano

Fabiano Ribeiro de Freitas, yleensä vain Fabiano (s. 29. helmikuuta 1988 Mundo Novo, Brasilia) on brasilialainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa portugalilaista Portoa. Toukokuussa 2012 Fabiano teki nelivuotisen sopimuksen Porton kanssa.Fabiano reforça dragões Record. Viitattu 2.5.2015. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fabianon tilastot Soccerway-sivustolla Luokka:Brasilialaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sundan kuningaskunta

Sundan kuningaskunta oli hindukuningaskunta Jaavan saaren länsiosassa. Kuningaskuntaa kutsutaan joissain yhteyksissä myös nimellä Pajajaran, kuningaskunnan pääkaupungin mukaan. Kuningaskunnan tärkeä satama oli Sunda Kelapa, Ciliwungjoen suulla nykyisen Jakartan alueella. Sundan kuningaskunta syntyi vuonna 669 jaa., kun Tarumanagaran kuningaskunta jakautui kahtia Sundan ja Galuhin kuningaskunniksi. Kuningaskuntien rajaksi muodostui Citarumjoki. Vuonna 732 kuningas Sanjaya yhdisti kuningaskuntien alueet uudelleen. Hän oli myös Kalinggan kuningaskunnan kruununperijä ja Mataramin kuningaskunnan perustaja. 1500-luvulla islam levisi Malaijien saaristossa ja hindulaisen Sundan kuningaskunnan olo kävi tukalaksi islamilaisten sulttaanikuntien painostuksen alla. Samaan aikaan Portugalin imperiumi laajeni alueella ja Sunda liittoutui portugalilaisten kanssa, sillä Keski-Jaavalla sijainnut Demakin sulttaanikunta aiheutti uhan Sundalle. Portugalilaiset eivät kuitenkaan kyenneet suojelemaan Sundaa tarpeeksi, sillä vuonna 1527 Demakin ja Cirebonin sulttaanikunnan liitto valloitti Sunda Kelapan. Demakin muslimijohtaja Sunan Gunungjati perusti Jaavan länsiosaan Bantenin sulttaanikunnan ja islamin levitessä monet Jaavan hindut pakenivat Balille. Hän nimesi Sunda Kelapan uudelleen Jajakartaksi, mitä pidetään Jakartan perustamisvuotena. Vuonna 1579 Bantenin sulttaanikunta otti haltuunsa Sundan kuningaskunnan rippeet. == Lähteet== Luokka:Hindulais-buddhalaiset kuningaskunnat Luokka:Indonesian historia
Gullkrona

Gullkrona on saari ja venesatama Paraisten kunnan Nauvossa. Saaren pinta-ala on 45 hehtaaria ja sillä asuu ympärivuotisesti kolme ihmistä. Gullkrona sijaitsee Gullkronanselän länsireunalla ja sen asukkaat ovat perinteisesti saaneet elinkeinonsa kalastuksesta ja luotsaamisesta. Gullkronan merenkulkuhistoria ulottuu 1700-luvulle. Se oli aikoinaan merenkulkuväylän varrella. Gullkrona oli pitkään suosittu vierasvenesatama, mutta vuonna 2008 rantautumista rajoitettiin. Satama avattiin uudelleen vuonna 2019. Vuonna 2022 Gullkrona valittiin Suomen Messusäätiön ja Suomen Purjehdus ja Veneily ry:n järjestämässä äänestyksessä Vuoden vierasvenesatamaksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Paraisten saaret Luokka:Nauvo
The First Immortal

The First Immortal on vuonna 1998 ilmestynyt, James L. Halperinin kirjoittama tieteisromaani. Kirjan päähenkilö on mies nimeltä Benjamin Smith, joka haluaa elää ikuisesti. Sitä varten tämä suostuu kryosäilöttäväksi. The First Immortal julkaistiin alun perin tammikuussa 1998. Kirjan esipuheessa kirjailija pyytää lukijoita ilmoittamaan kirjassa olevista tieteellisistä virheistä. Kirjasta julkaistiin myöhemmin vuonna 1998 uusi painos, johon kirjailija oli korjannut virheitä ja lisännyt hieman juonenkäänteitä. Kryoniikkapalveluita tarjoavat järjestöt Alcor Life Extension Foundation ja Cryonics Institute suosittelevat kirjaa. == Katso myös == * Eliniän pidentäminen == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The First Immortal ladattavana ilmaiseksi Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteisromaanit Luokka:Vuoden 1998 kirjat Luokka:Transhumanismi
Dharan

Dharan (), lempinimeltään Dharan Bazar, on kaupunki Nepalin Itäisen kehitysalueen Kosin vyöhykkeellä. Dharan sijaitsee Kathmandusta linnuntietä 220 kilometriä itäkaakkoon. Kaupungin pohjoispuolella kohoaa Mahabharatan (eli Ala-Himalajan) vuorijono, joka sijaitsee Himalajan päävuorijonon eteläpuolella. Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 116 181. Kaupunki kuuluu runsaan 763 000 asukkaan Sunsarin piirikuntaan. Dharan on nepalin kieltä ja tarkoittaa eräänlaista saharakennusta, jossa tyypillisesti kaksi henkeä sahasi puutavaraa pitkällä käsisahalla. Kaupungin pinta-ala on 103,4 neliökilometriä. Joulukuussa 2014 Dharan kohotettiin suurkaupungiksi (Sub-metropolitan city). Muutoksen yhteydessä ainakin osaan uusista suurkaupungeista liitettiin läheisten kylä(kehitys)komiteoiden (VDC) alueita ja väestöä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nepalin kaupungit Luokka:Kosi
Stenskär

Stenskär on saari ja kylä Paraisten kunnan Nauvossa. Se sijaitsee Gullkronanselän länsiosassa Gullkronan läheisyydessä. Saaren pinta-ala on 39 hehtaaria ja sen vakituinen asukasluku on kahdeksan. Stenskär on vierasvenesatama. Stenskär on asutettu viimeistään 1600-luvulla. Saarella on vierailijoita varten luontopolku, sauna, yleinen wc ja suihku. Stenskärin asutus ja satama sijoitsevat sen pohjoisrannalla. Saari on kasvanut yhteen eteläpuolella sijaitsevan Högskärin kanssa, jonka korkein kohta on 28,5 metriä merenpinnasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *www.stenskar.fi Luokka:Paraisten saaret Luokka:Nauvo
Erland Aarnio

Erland Aarnio (17. lokakuuta 1881 Hausjärvi – 18. heinäkuuta 1938 Helsinki)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 19.7.1938, s. 1 oli suomalainen toimittaja ja suomentaja. Hän kuului Työmies-lehden toimitukseen vuonna 1905, vuosina 1906–1907 hän toimi Eteenpäin-lehdessä ja sen jälkeen jälleen Työmies- lehdessä vuoteen 1916 saakka, jolloin siirtyi Elannon sihteeriksi ja Elanto- lehden toimittajaksi. Hän kirjoitti lisäksi Sosialistiseen Aikakauslehteen. Aarnio tunnettiin myös suomentajana. Hän käänsi muun muassa kolme sosiaalidemokratian johtavan teoreetikon Karl Kautskyn teosta, joihin lukeutuu hänen pääteoksensa Tie valtaan (1909). Aarnion vanhemmat olivat rakennusmestari Erland Inberg ja Amanda Aurora Malakiaantytär. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1901. Aarnio oli naimisissa vuodesta 1917 Hilda Henrika Järvenpään, o.s. Åkerblom, kanssa.Ylioppilasmatrikkeli 1901, matrikkelinumero 27249 Aarnio ei osallistunut sisällissotaan, jonka vuoksi hän oli heti toukokuussa 1918 perustamassa SDP:n uutta äänenkannattajaa Suomen Sosialidemokraattia lakkautetun Työmiehen tilalle.Hentilä, Marjaliisa: Sovittelija – Matti Paasivuori 1866–1937, s. 210. Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura, 2013. ISBN 978-952-5976-12-0. Teoksen verkkoversio. 1920-luvulla Aarnio toimi myös muun muassa Helsingin kaupunginkirjaston johtokunnassa.Helsingin kunnalliskertomus 1920 Helsingin kaupunki. Viitattu 2.5.2015. Vuodesta 1928 Aarnio toimi Elannon säästökassan kamreerina. == Suomennoksia == *Ida Axelrod: Venäjän vallankumouspuolueet vuosina 1898–1905 (1906) *Ladislaus Gumplowicz: Avioliitto ja vapaa rakkaus (1907) *Karl Kautsky: Parlamentarismi, kansanlainsäädäntö ja sosialidemokratia (1907) *Karl Kautsky: Tie valtaan (1909) *August Winnig: Sotilaselämää: kertomuksia saksalaisesta kasarmista (1912) *Robert Danneberg: Sosialidemokratian ohjelma: sen periaatteiden yleistajuinen selitys (1913) *Franz Mehring: Saksan uskonpuhdistus ja kolmikymmenvuotinen sota: ruhtinaspeili työläisten opiksi ja hyödyksi (1913) *August Winnig: Keisarimanööverit: sotilaskertomus (1913) *Karl Kautsky: Terrorismi ja kommunismi: vallankumouksen luonnonhistorian selvittelyä (1920) *Julius Braunthal: Kommunismista imperialismiin: kuvia bolshevistisesta Georgiasta (1922) *Anders Örne: Osuustoimintakysymyksiä (1925) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomentajat Luokka:Suomalaiset sosialistit Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Pilvenveikot

Pilvenveikot on vuonna 1976 perustettu suomalainen sotilaslentäjien veteraaniyhdistys. Yhdistyksen perustajia oli kaksitoista, muun muassa Valistuksen toimitusjohtaja Kullervo Virtanen ja mainosalan yrittäjä Aapo K. TulkkiKuolleet . Helsingin Sanomat 20.12.2011, s. C 7.. Pilvenveikoista kertoo dokumenttielokuva Pilvenveikot – Sotakertomuksia ilmasta.Pilvenveikot, Jukka Kemppisen blogi. Vuodesta 2005 jäseneksi on otettu muitakin kuin sodan käyneitä ilmavoimien lentäjiä. == Puheenjohtajia == * lääkintöneuvos Olli Kivioja 2003–2011 * kenraali Heikki Nikunen 2012–2023 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Pilvenveikot 30 vuotta Luokka:Suomalaiset veteraanijärjestöt Luokka:Suomen ilmailu
Pauli Kurikka

Pauli Kurikka (8. helmikuuta 1927 Uusikirkko Luovutettu Karjala – 24. maaliskuuta 2015 Tampere) oli tamperelainen opetusalan vaikuttaja, oopperalaulaja ja television lastenohjelmien juontaja. Kurikka oli perustamassa Tampereen Iltalukiota vuonna 1963. Hän oli Tampereen Oopperan solisti 1956–1977 ja toimi Amurin koulun rehtorina vuoteen 1987, jolloin hän jäi eläkkeelle. Hän sai opetusneuvoksen arvonimen 1985. Kurikka valmistui lentoupseeriksi 1950 ja oli Pilvenveikkojen jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset oopperalaulajat Luokka:Suomalaiset televisiojuontajat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Kotkarausku

Kotkarausku (Myliobatis aquila) on kotkarauskujen heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen rustokalalaji. Sitä tavataan Atlantin itäosassa ja Välimeressä. Kotkarausku kasvaa yleensä 120-senttiseksi, mutta lajin yksilön suurin havaittu pituus on ollut 183 senttiä ja paino 14,5 kiloa. Kala on selkäpuolelta sileä ja väriltään ruskea, kun taas vatsapuoli on likaisen valkoinen. Pyrstö on musta. Kotkarausku elää 1–300 metrin syvyydessä, tosin yleensä matalissa lahdissa ja suistoissa. Sen erottaa saman alueen keihäsrauskuista sen ulostyöntyvästä päästä. Uidessaan kotkarausku pitää päätään selvästi rintaeviä korkeammalla. Kala liikkuu usein parvina. Kotkarausku syö pohjaeläimistöä, pääasiassa nilviäisiä, mutta myös kaloja. Se murskaa nilviäisten kuoret vahvoilla hampaillaan. Kotkarausku on kaikkien kotkarauskujen tapaan ovovivipaarinen, eli se hautoo munat sisällänsä ja synnyttää poikaset elävinä. Poikanen saa ravintonsa alkuun ruskuaispussista, mutta myöhemmin se saa lisäravintoa suoraan emon kohtunesteistä. Naaraat ovat raskaana 6–8 kuukautta ja synnyttävät 3–7 jälkeläistä kerralla. == Lähteet == Luokka:Rauskut Luokka:Uhanalaiset kalat
Sysisähkörausku

Sysisähkörausku (Torpedo nobiliana, myös Tetronarce nobiliana) on sähkörauskuihin kuuluva kalalaji. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Suku Tetronarce nobiliana *ITIS: Torpedo nobiliana *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Torpedo nobilianus *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Torpedo nobiliana, Numbfish Luokka:Rauskut
Aavekärsäkuningas

Aavekärsäkuningas eli australiankärsäkuningas (Callorhinchus milii) on eräs koppapäisten rustokalojen laji. == Lähteet == Luokka:Koppapäiset
Hanneke Vromen holkki

Hanneke Vromen holkkiSuomenlahdesta löytyi keskiaikainen hylky – odottaako merenpohjassa kulta-aarre? Yle Uutiset 7.5.2015. (myös Hanneke Vrome tai Hanneke Wrome) oli saksalainen holkki, joka upposi myrskyssä marraskuussa 1468 läntiselle Suomenlahdelle Suomen rannikon edustalle. Alus lähti Lyypekin satamasta Travemündestä 11. marraskuuta kolmen muun kanssa. Sen ja yhden muun laivan päämäärä oli Tallinna, mutta myrsky pakotti ne kääntymään Osmussaaren luota pohjoiseen kohti Suomen rannikkoa. Laivan matkustajana oli muun muassa Raaseporin linnanherran Lauri Akselinpoika Tottin puoliso Katariina Jönsintytär Viffert ja heidän poikansa. Kaikki laivalla olleet 180–200 henkeä hukkuivat laivan mukana. Laivan uppoamisesta on säilynyt aikalaiskuvaus, sillä sitä Lyypekistä asti seurannut toinen alus oli uppoamishetkellä yhä näköetäisyydellä. Laivaa kutsutaan usein virheellisesti Hanneke Vromeksi lyypekkiläisen omistajansa ja kapteeninsa mukaan. Laivan nimeä ei mainita aikalaisasiakirjoissa, mutta tarkat lastiluettelot ovat säilyneet. Laiva oli harvinaisen suuri holkiksi, ja sen lasti oli poikkeuksellisen arvokas, muun muassa 10 000 kultarahaa. Niiden nykyarvo voi olla jopa miljoonia euroja. Laivan tarkkaa uppoamispaikkaa ei tiedetä. Aikalaiskuvauksessa sen sanotaan uponneen Raaseporin linnan ”luona”, mutta tällä voitiin viitata laajaan alueeseen läntisen Uudenmaan rannikon edustalla. Suositun tulkinnan mukaan uppoamispaikka olisi ollut Jussarön saaren lähistöllä Raaseporin edustalla. Dosentti Mikko Huhtamiehen teorian mukaan todennäköisempi paikka olisi lännempänä, Russarön lähellä Hankoniemestä etelään. Aluksen luultiin löytyneen Jussarön edustalta vuonna 2015, mutta helmikuussa 2016 Museovirasto ilmoitti, ettei hylky ollut Hanneke Vrome vaan jokin 1700-luvun alus. Raaseporin linnan lähiseudulle Karjaalle oli laivan uppoamisaikaan rakenteilla Karjaan kirkko, joka on nimetty Pyhän Katariinan mukaan, ja nimi viittaa myös Katarina Viffertiin. Vuonna 2016 valmistui Yleisradion esittämä draamasarja Heroes of the Baltic Sea, joka kertoo aluksen kohtalosta. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Jaakkola, Jalmari: Unohtunut keskiaikainen suurhaaksirikko. Historiallinen arkisto 52, 1947. * Suomalaisia aarrelaiwoja. Helsinki: Urheilusukeltajain liitto, 1987. ==Aiheesta muualla== * Urheilusukeltaja nro 5–6/1986. * Hanneke Vromen holkki. Hylyt.net. * Luokka:Purjelaivat Luokka:Suomenlahden hylyt Luokka:Suomen keskiaika Luokka:1460-luku Luokka:Laivaonnettomuudet Suomessa Luokka:Uudenmaan historia Luokka:Lyypekin historia Luokka:Raaseporin historia
Tott

Tott oli ruotsalais-suomalainen, tanskalaisesta Thott-suvusta haarautunut ylimyssuku. Suvun Suomessa 1500- ja 1600-luvuilla asunut haara käytti siuntiolaisen sukukartanonsa, Sjundbyn kartanon mukaan nimeä Tott af Sjundby. Suvun kantaisä oli tanskalaissyntyinen valtaneuvos Axel Pedersen Tott, jonka pojat olivat erittäin vaikutusvaltaisia Kalmarin unionin aikana. Suomalainen sukuhaara, joka polveutui Axel Pedersen Tottin Ruotsiin asettuneista jälkeläisistä, sai kreivin arvoon korotettuna Kaarleporin kreivikunnan vuonna 1652.Otavan iso tietosanakirja, osa 8, palstat 1548–1549. Helsinki: Otava, 1964. Kuningatar Kristiina lahjoitti suosikilleen Klaus Åkenpoika Tottille Maksamaalla sijainneen Tottesundin kartanon vuonna 1652.Otavan iso tietosanakirja, osa 8, palsta 1550. Suomessa asunut Tottin sukuhaara sammui nuoremman Klaus Åkenpoika Tottin kuollessa vuonna 1674. ==Suvun jäseniä== ;Aikajärjestyksessä kuolinvuoden mukaan * Axel Pedersen Tott (k. 1446/1447), tanskalainen sotilas, valtaneuvos, valtionhoitaja * Eerik Akselinpoika Tott (1415–1481), valtaneuvos, Ruotsin valtionhoitaja ja Olavinlinnan rakennuttaja * Lauri Akselinpoika Tott (k. 1483), valtaneuvos, Raaseporin ja Viipurin linnojen käskynhaltija * Ivar Akselinpoika Tott (k. 1487), tanskalais- ruotsalainen valtaneuvos * Ingeborg Tott (k. 1507), Ruotsin valtionhoitaja * Åke Yrjänänpoika Tott (k. 1520), valtaneuvos, Suomen sotilaskäskynhaltija * Tönne Erikinpoika Tott (k. 1522), Viipurin linnan, Olavinlinnan ja Raaseporin linnan linnanpäällikkö * Klaus Åkenpoika Tott (k. 1590), valtaneuvos ja Suomen käskynhaltija * Åke Tott (1598–1640), suomalainen sotamarsalkka * Klaus Åkenpoika Tott (1630–1674), sotapäällikkö, Liivinmaan kenraalikuvernööri ;Aakkosjärjestyksessä * Axel Pedersen Tott (k. 1446/1447), tanskalainen sotilas, valtaneuvos, valtionhoitaja * Eerik Akselinpoika Tott (1415–1481), valtaneuvos, Ruotsin valtionhoitaja ja Olavinlinnan rakennuttaja * Ingeborg Tott (k. 1507), Ruotsin valtionhoitaja * Ivar Akselinpoika Tott (k. 1487), tanskalais-ruotsalaianen valtaneuvos * Klaus Åkenpoika Tott (k. 1590), valtaneuvos ja Suomen käskynhaltija * Klaus Åkenpoika Tott (1630–1674), sotapäällikkö, Liivinmaan kenraalikuvernööri * Lauri Akselinpoika Tott (k. 1483), valtaneuvos, Raaseporin ja Viipurin linnojen käskynhaltija * Tönne Erikinpoika Tott (k. 1522), Viipurin linnan, Olavinlinnan ja Raaseporin linnan linnanpäällikkö * Åke Yrjänänpoika Tott (k. 1520), valtaneuvos, Suomen sotilaskäskynhaltija * Åke Tott (1598–1640), sotamarsalkka ==Lähteet== Luokka:Ruotsin aateli Luokka:Tanskan aateli Luokka:Suomen keskiaikaiset suvut
Seuraa johtajaa

Seuraa johtajaa on peli tai leikki, jossa valitaan yksi johtaja, joka johtaa muuta joukkoa. Muut matkivat johtajan liikkeitä ja eleitä, sekä seuraavat häntä. Kukin leikkijä valitaan kerrallaan johtajaksi. == Katso myös == * Hippa * Kapteeni käskee == Lähteet == Luokka:Leikit