EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vilhelmiina

Vilhelmiina on naisen etunimi. Siitä esiintyy myös muotoja Vilhelmina, Wilhelmiina ja Wilhelmina. Vilhelmiinan ja Vilhelminan nimipäivä on 26. toukokuuta. Vilhelmiina on ollut Suomessa hyvin suosittu nimi 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella. Vuoden 2019 loppuun mennessä se oli Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 23 028 naiselle. Lisäksi väestötietojärjestelmään on kirjattu 9 088 Vilhelminaa, 3 471 Wilhelmiinaa ja 2 418 Wilhelminaa. Muoto Wilhelmiina oli pitkään harvinainen ja on yleistynyt vasta 1980-luvulta lähtien. == Nimen alkuperä == Vilhelmiina on naispuolinen muoto muinaissaksalaisesta nimestä Vilhelm. Suomessa nimen yleistymiseen vaikutti viimeinen Ruotsin vallan aikainen kuningatar, Kustaa IV Adolfin puoliso Fredrika Dorotea Vilhelmina. == Tunnettuja Vilhelmiinoja, Wilhelmiinoja ja Wilhelminoja == * Vilhelmiina (1880–1962), Alankomaiden kuningatar 1890–1948 * Wilhemina (1774–1837), preussilainen prinsessa ja Alankomaiden kuningatar, kuningas Vilhelm I:n puoliso * Wilhelmiina Arpiainen (1859–1922), suomalainen opettaja, kirjailija ja lähetystyöntekijä * Wilhelmina Cooper (1939–1980), alankomaalainen malli * Wilhelmina Cygnaeus (1851–1936), ruotsalais-suomalainen näyttelijä * Wilhelmina Donner, Minetta Donner (1848–1922), suomalainen filantrooppi, Otto Donnerin puoliso * Wilhelmina Gravallius (1807–1884), ruotsalainen kirjailija * Vilhelmiina Haapasalo (1881–1970), suomalainen SDP:n kansanedustaja * Vilhelmiina Hoskelin (1870–1918), suomalainen punakaartilaisnainen * Wilhelmina Nordström (1815–1902), suomenruotsalainen tyttökoulun johtaja ja runoilija * Vilhelmiina Riktig, myöh. Miina Sillanpää (1866–1952), suomalainen poliitikko ja ministeri * Wilhelmina Smith, yhdysvaltalainen sellisti * Wilhelmina Stålberg (1803–1872), ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä * Wilhelmina van Weerdenburg (1946–1998), alankomaalainen uimari == Kuvitteellisia Wilhelminoja == * Wilhelmina Matoisa-Lankku (), Tylypahkan opettajan sijainen Harry Potter -kirjoissa == Lähteet == Luokka:Etunimet
Teilaus

thumb|Teilauspyörä. Teilaus on vanha kidutus- ja teloitusmenetelmä. Teilauksessa uhri sidottiin suurta puista kärrynpyörää muistuttavaan telineeseen ja kaikki raajat murrettiin metallitangolla lyömällä kahdesti tai kolmesti pyörän hitaasti pyöriessä. Uhri saattoi menehtyä verenhukkaan ja šokkiin, mutta yleensä pyöveli surmasi hänet iskemällä aseella päähän ja rintakehään. Toisinaan teilattavan luut murskattiin ja ruumis paloiteltiin vasta mestauksen jälkeen. Ruumiinosat jätettiin teilirattaalle virumaan varoitukseksi muille. Kuuluisin teilauksen uhreista on Pyhä Katariina Aleksandrialainen, joka on katolisen ja ortodoksisen kirkon pyhimys. Suomessa Kaarinan ("Katariinan") kaupungin entisessä, vuoteen 2009 asti käytössä olleessa vaakunassa oli teilirattaan kuva, ja teiliratas tunnetaan myös nimellä katariinanpyörä. Suomessa ja Ruotsissa kuolemaantuomitut usein teilattiin 1800-luvun alkuun saakka. Teilipyörä on ensimmäinen kielletty kidutusmenetelmä: se kiellettiin useimmissa Euroopan maissa 1700-luvun alussa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Teloitusmenetelmät Luokka:Kidutusmenetelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kivitys

thumb|Kartta, josta nähdään maat, joissa julkinen kivittäminen on rangaistusta oikeudellisella tai muulla tavalla. Kivitys on teloitusmenetelmä, jossa ryhmä kivittää tuomitun kuoliaaksi. Rangaistusmuodon vastustajien mukaan kivitys on raaka kidutusmuoto, jota käytetään etenkin naisten vapauden ja seksuaalisuuden rajoittamiseksi ja siitä rankaisemiseksi. Kivityksestä on kuvauksia antiikin Kreikasta prostituoitujen, avionrikkojien ja murhaajien rangaistuksena. Kivitysrangaistus kuului myös juutalaisuuteen ja se tunnetaan Mooseksen kirjoissa ja Talmudissa. Apostolien teoissa kerrotaan, miten juutalaiset kivittivät diakoni Stefanuksen kuoliaaksi, kun hän puolusti kristinuskoa. Stefanuksesta tuli näin kristinuskon ensimmäinen marttyyri. Johanneksen evankeliumin kuvaama Jeesus kuitenkin vastusti kivitystä, ja hänen repliikkinsä "syytön heittäköön ensimmäisen kiven" on tullut kuuluisaksi (Joh. 8:7). == Kivitys islamissa == Kivitysrangaistus siirtyi juutalaisuudesta islamiin, ja Ibn Hisham kertoo 800-luvulla, miten Muhammed määräsi kaksi huorintekijää, miehen ja naisen, kivitettäväksi. Kivitys on islamissa rangaistus huorinteosta tai sodomiasta eli homoseksuaalisuudesta. === Koraani === Kivitystä ei ole mainittu Koraanissa, mikä aiheutti ihmettelyä muslimien keskuudessa 800-luvulla. Asiaa selitti Ibn Majah kertomuksella, jonka mukaan lammas olisi syönyt kyseisen Koraanin kohdan: > ”Aišan kerrotaan sanoneen: kivittämistä ja aikuisen rintaruokintaa > koskevista jakeista tuli kymmenen kertaa ilmoitus, ja niitä koskeva paperi > oli tyynyni alla. Kun Jumalan lähettiläs kuoli, olimme kaikki mietteissämme > hänen kuolemastaan, ja kesy lammas söi paperin.” Lainattu hadith on arvioitu luokkaan hasan, mikä on toiseksi korkein taso ja tarkoittaa "hyvä". Toisen version mukaan kalifi Umarin nimittämä Zaid ibn Thabitin komitea vaati kullekin säkeelle kaksi takaajaa, jotta se hyväksyttäisiin Koraaniin. Kun vain kalifi Umar itse muisti kivitysjakeen, se jätettiin pois Koraanista. === Kivityskäytännöt === Kivitys on laillista Iranissa, Mauritaniassa, osissa Nigeriaa, Pakistanissa, Qatarissa, Saudi- Arabiassa, Somaliassa, Sudanissa, Arabiemiraateissa ja Jemenissä. Lisäksi sitä käytetään muun muassa Irakissa ja Afganistanissa. Iranin islamilaisen rikoslain mukaan aviorikoksesta tuomittu mies tulee haudata vyötärön, ja nainen rinnan syvyydelle kivitystä varten. Kivet eivät saa olla niin isoja, että ne aiheuttaisivat välittömän kuoleman. Averroës, joka oli kuuluisa filosofi ja Aristoteleen tulkitsija, toimi 1100-luvulla myös šariatuomarina Córdobassa al-Andalusissa. Hän katsoi, että aviorikoksen tehnyt musliminainen tuli kivittää kuoliaaksi kaivamatta kuoppaa. Tämä tarkoitti sitä, että rangaistukseen kuului myös takaa-ajo. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Pipsa Palttala: Iran aikoo kivittää kahden lapsen äidin hengiltä. Helsingin Sanomat 5.7.2010. Luokka:Teloitusmenetelmät Luokka:Uskonto ja politiikka Luokka:Uskonto ja väkivalta he:ארבע מיתות בית דין
Orvokki (nimi)

Orvokki on naisen etunimi, joka perustuu kukan nimeen orvokki. Samoin kuin eräät muutkin kukka-aiheiset etunimet kuten Vuokko ja Vanamo, se yleistyi 1900-luvun alussa. Orvokki-nimen on Suomessa saanut 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 47 649 henkilöä, joista 35 miestä. Orvokki on yleinen varsinkin jälkimmäisenä etunimenä. Orvokkien lempinimiä ovat ainakin Orvo ja Vokki. == Nimipäivä == Orvokin nimipäivä on 3. kesäkuuta, joka on myös Violan nimipäivä. == Nimen alkuperä == Orvokki on luontoaiheinen nimi, suomenkielinen versio nimestä Viola. == Tunnettuja Orvokkeja == * Orvokki Annala (s. 1938), kirjailija * Orvokki Autio (s. 1941), kirjailija * Orvokki Kangas (1921–2000), keskustalainen poliitikko ja ministeri * Orvokki Kauppila (1929–2024), kokoomuslainen poliitikko * Orvokki Kuortti (1932–2020), lentokapteeni, helikopteri- ja mittarilentäjä * Orvokki Manninen (s. 1947), yleisurheilija * Orvokki Mäkinen (1926–2004), näyttelijä * Orvokki Oksanen (s. 1932), näyttelijä * Orvokki Peltola (1919–2003), kirjailija * Orvokki Ramsi (1915–2004), viulupelimanni ja director musices * Orvokki Siponen (1915–1978), tanssitaiteilija == Orvokki salanimenä == * Orvokki Itä, Reino Helismaan ja Toivo Kärjen salanimi == Kuvitteellisia Orvokkeja == * Orvokki, yksi päähenkilöistä Hannu Salaman romaanissa Minä, Olli ja Orvokki * Orvokki Jauhiainen, Roald Dahlin romaanissa Jali ja suklaatehdas == Lähteet == Luokka:Etunimet
Viola (nimi)

Viola on naisen etunimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä Viola-nimen oli Suomessa saanut 10 341 naista ja muutama mies. == Nimen alkuperä == Viola tarkoittaa latinaksi orvokkia. == Nimipäivä == Suomessa Violan nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisen kalenterin mukaan 3. kesäkuuta. Nimi oli tällä päivällä vuosina 1867–1928, joinakin vuosina myös kirjoitettuna Wiola tai Biola, ja palautettiin samalle päivälle vuonna 2000. Sama päivä on myös Orvokin nimipäivä. == Tunnettuja Viola-nimisiä == * Viola Allen (1867–1948), yhdysvaltalainen mykkäelokuvien näyttelijä * Viola Amherd (s. 1962), Sveitsin liittopresidentti * Viola Bauer (s. 1976), saksalainen maastohiihtäjä * Viola Calligaris (s. 1996), sveitsiläinen jalkapalloilija * Viola Čapková (s. 1966), tšekkiläissyntyinen Turun yliopiston kotimaisen kirjallisuuden professori ja kirjallisuuden kääntäjä * Viola Davis (s. 1965), yhdysvaltalainen näyttelijä * Viola Elo (s. 1948), suomalainen kirjailija * Viola Fischerová (1935–2010), tšekkiläinen runoilija * Viola Fletcher (s. 1914), yhdysvaltalainen kansalaisaktivisti ja puhuja * Viola Gråsten (1910–1994), suomalainen tekstiilitaiteilija * Viola Kuistio (1898–1992), o.s. Kariniemi, suomalainen näyttelijä * Viola Kowalschek, o.s. Poley (s. 1955), saksalainen soutaja * Viola Kuoksa (1904–1995), suomalainen opettaja, hammaslääkäri ja kirurgi * Viola Landvoigt, o.s. Goretzki (s. 1956), saksalainen soutaja * Viola Malmi (1932–2010), venäjänkarjalainen balettimestari, kansantanssinopettaja ja perinteentutkija * Viola Myers (1927–1993), kanadalainen pikajuoksija * Viola Nikkanen, Wiola Talvikki (s. 1934), suomalaissyntyinen laulaja * Viola Renvall (1905–1998), suomenruotsalainen runoilija * Viola Turpeinen (1909–1958), amerikansuomalainen muusikko * Viola Uotila (s. 1997), suomalainen muusikko * Viola Westling (s. 1999), suomalainen pika-, keskimatkojen ja aitajuoksija. == Viola salanimenä == * Viola Ahti, Albert Järvinen (1950–1991), suomalainen säveltäjä * Viola, Paulo Sérgio Rosa (s. 1969), brasilialainen jalkapalloilija == Kuvitteellisia Viola-nimisiä == * Viola, päähenkilö William Shakespearen näytelmässä Loppiaisaatto * Viola Angervuo, televisiosarjassa Salatut elämät * Viola Turpeinen, hahmo suomalaisissa Maalaiskomedia-televisiosarjoissa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Etunimet
Metroseksuaali

Metroseksuaali on estetiikkaa arvostava mies, joka käyttää paljon aikaa ja rahaa omaan ulkonäköönsä ja elämäntyyliinsä. Metroseksuaalit miehet pukeutuvat trendikkäästi, käyttävät koruja ja kosmetiikkatuotteita, hoidattavat kauneuttaan ja käyvät kuntosalilla näyttääkseen hyvältä. He ovat kosketuksissa herkkään puoleensa, ja he ovat usein kiinnostuneita asioista, jotka yleisesti mielletään naisten kiinnostuksen kohteiksi. Metroseksuaalisuus henkilöityy erityisesti jalkapalloilija David Beckhamiin, joka on Britanniassa ollut useiden hius- ja pukeutumistrendien alullepanija. Termin alkuosa tulee sanasta metropolis ('suurkaupunki'), jolla viitataan miestyypin esiintymiseen erityisesti suurkaupungeissa, missä parhaat kaupat ovat. ==Yleistyminen== Ensimmäisenä käsitettä käytti vuonna 1994 brittijournalisti Mark Simpson, ja vuoteen 2003 mennessä käsitteestä oli tullut britti- ja jossain määrin myös yhdysvaltalaislehdistön käyttämää sanastoa. Samoihin aikoihin televisio- ohjelmissa alkoi kasvavassa määrin esiintyä metroseksuaaleja hahmoja ja teemoja. Trendistä oli esimerkkinä Suomessakin Nelosen näyttämä Sillä silmällä (Queer Eye for the Straight Guy), jossa homoseksuaalit miehet antoivat tyylivinkkejä tavallisille heteromiehille. ==Metroseksuaali ja seksuaalisuus== Metroseksuaalisuus ei nimestään huolimatta viittaa ihmisen seksuaaliseen suuntautumiseen. Metroseksuaalisuudella viitataan enemmänkin käytökseen ja asenteeseen omaa seksuaalisuutta kohtaan. Metroseksuaali voi siis suuntautumiseltaan olla niin hetero-, bi- kuin homoseksuaalikin, mutta hän ei välttämättä koe tarvetta näiden termien käytölle, sillä haluaa toteuttaa itseään kokonaisvaltaisesti. Tällaista rajaseinätöntä seksuaalisuuden muotoa voidaan kutsua uniseksuaalisuudeksi. ==Läheiskäsitteitä== ===Retroseksuaali=== Metroseksuaalin vastakohta on niin ikään Mark Simpsonin määrittelemänä retroseksuaali eli ihminen, joka kokee konservatiiviset sukupuoliin liitetyt stereotypiat itselleen ominaisiksi ja toteuttaa niitä elämässään. ===Transvestiitti=== Metroseksuaalista erotetaan erilleen myös suoranaiset transvestiitit. Molemmat haluavat toteuttaa vastakkaiseen sukupuoleen liittyviä piirteitä ja roolia käytöksessään, mutta suhtautuminen omaan fyysiseen ja henkiseen sukupuoleen on erilainen. Siinä missä transvestiitti pyrkii mukailemaan myös kehonsa täysin vastakkaisen sukupuolen malliin, metroseksuaali on usein tyytyväinen omaan sukupuoleensa ja saattaa suhtautua siihen jopa narsistisesti. Transvestiitti yleensä kokee henkisen sukupuolensa olevan ristiriidassa fyysisen sukupuolen kanssa ja pyrkii mukailemaan kehonsa niin, että nämä puolet vastaisivat toisiaan. Metroseksuaali paremminkin pyrkii ilmaisemaan luonnettaan kokonaisvaltaisesti välittämättä konservatiivisista sukupuolirooleista tai fyysisestä sukupuolestaan. Hänessä saattavat toteutua vahvasti molempien sukupuolistereotypioiden piirteet. == Lähteet == Luokka:Muoti Luokka:Alakulttuurit Luokka:Stereotyypit Luokka:Miesten nimitykset Luokka:Miesten ulkonäkö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Roviolla polttaminen

Roviolla polttaminen on vanha teloitustapa, jossa ihminen sidotaan suuren puukasan päälle tai paaluun, joka sytytetään tuleen ja poltetaan roviona. Muun muassa homoseksuaalisuudesta, noituudesta, vääräuskoisuudesta ja maanpetturuudesta tuomittuja on vanhaan aikaan poltettu elävältä roviolla. Keskiajalla myös murhapolttajia rangaistiin usein elävältä polttamisella. Raivostunut väkijoukko saattoi lynkata raiskauksesta tai muista törkeinä pidetyistä teoista syytettyjä polttamalla heidät roviolla. Yleensä kuolemaantuomittu menetti tajuntansa myrkyllisten kaasujen ja šokin takia muutamassa minuutissa. Joissakin maissa roviolle tuomitut kuristettiin juuri ennen tuomion täytäntöönpanoa. Vanhassa Kiinassa roviolle tuomitut huumattiin oopiumilla. Pohjoismaissa roviolla poltettavat sidottiin kiinni tikkaisiin tai vastaavaan telineeseen ja heidät kaadettiin vatsalleen roihuavaan rovioon. Intiassa leskenpolttotapaa on pyritty kitkemään, mutta sitä väitetään yhä noudatettavan maaseudulla. Englannissa roviolla polttamisen taitoa kehitettiin kidutuksen kaltaiseksi: käytettiin tuoretta puuta ja valittiin tuomioiden täytäntöönpanopäiviksi sateisia päiviä, jotta uhrit kuolisivat hitaasti. Toisinaan roviolla poltettavien jalkojen väliin sekä selkää ja rintaa vasten aseteltiin huolellisesti risukimppuja, jotka polttivat uhria vähitellen ja mahdollisimman pitkään ennen kuolemaa. Vanhaan aikaan Venäjällä kuolemaantuomittuja laskettiin hitaasti kahleista tai köysistä roikkuen alas liekehtivään kuiluun. Tavan aloittajaksi mainitaan Iivana Julma. ==Tunnettuja roviolla poltettuja== *italialainen lahkolaissaarnaja Fra Dolcino (1307) *ranskalainen temppeliherra Jacques de Molay (1314) *tšekkiläinen uskonpuhdistaja Jan Hus (1415) *ranskalainen kansallissankari Jeanne d’Arc (30. toukokuuta 1431) *italialainen munkki, saarnaaja ja kumousjohtaja Girolamo Savonarola (1498) *espanjalainen tiedemies Miguel Serveto (1553) *englantilainen anglikaanisen kirkon perustajiin kuulunut teologi ja Canterburyn arkkipiispa Thomas Cranmer (1556) *italialainen filosofi Giordano Bruno (1600). *venäläinen pappi Avvakum (1682) Suomessa viimeinen noitana poltettu oli ruoveteläinen Antti Lieroinen vuonna 1643. Luokka:Teloitusmenetelmät Luokka:Tuli
Panama (kaupunki)

Panama tai Panama City ()Panama City ~ Panama, Eksonyymit, Kotus.fi, päivitetty 25.1.2021, viitattu 30.3.2021 on Panaman pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 880 691. Suurkaupunkialueella asuu yhteensä noin 1,7 miljoonaa ihmistä eli suunnilleen puolet maan väestöstä. Panama sijaitsee Tyynenmeren rannalla Panaman kanavan suulla. Kaupunki on maan hallinnollinen, poliittinen ja kulttuurinen keskus. Kaupungin perusti 15. elokuuta 1519 Pedro Arias de Avila eli Pedrarías Dávila. Se on vanhin eurooppalaisten perustama asutuskeskus Amerikan Tyynenmeren puoleisella rannikolla. 1800-luvulla Simón Bolívar yritti perustaa kaupunkiin yleisamerikkalaisen kongressin. Sitä varten rakennettu Salón Bolivar kuuluu kaupungin nähtävyyksiin. Panaman vanha keskusta (Panama Viejo) on Unescon maailmanperintökohde.Archaeological Site of Panamá Viejo and Historic District of Panamá Unesco == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Panaman kaupungit Luokka:Pohjois-Amerikan pääkaupungit Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Panamassa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pyykösjärvi

Pyykösjärvi on noin 1 500 asukkaan kaupunginosa Oulussa. Se sijaitsee noin viisi kilometriä keskustasta pohjoiseen samannimisen järven etelärannalla, Puolivälinkankaan ja Linnanmaan palvelujen lähellä. Pääosin alueella on omakoti- ja rivitaloasutusta. Talvisin Pyykösjärveä kiertää hiihtolatu. Järvi on myös pilkkijöiden suosiossa. Syksyllä ja keväällä järven ranta on lintubongareiden suosima paikka. Alueella levähtää useita muuttolintulajeja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oulun kaupunginosat
Turpo

Turpo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Urposta ja Turposta tunnetuksi tullut nalle * 15 GT Golden Turpo, Popedan ensimmäinen kokoelmalevy * Lyhenne turvallisuuspolitiikasta
Sararock

Sararock oli jokavuotinen rockfestivaali Laukaassa. Tapahtuma alkoi vuonna 1998, ja se tunnettiin aluksi nimellä Sararanta rokkii!. Vuoden 2007 jälkeen tapahtumalla ei kuitenkaan ole enää ollut järjestävää tahoa. == Esiintyjät == === 1998 === The Garden of Red Moon, Decoy, Hypnotic, Faceles Daze, My Dawn, Negatory, Marsalkan silmät, U. Pasanen Band, Mind Product, Gardenia. === 1999 === Control Gang, Veljesklaani, Mineapples, Ruumis RY, Liisa ihmemaassa, Minotauri, Clarity, Negatory, Gardenia, Mr.Freedom. === 2000 === Mr.Freedom, Moonstone, Veljesklaani, Bar Mitsva, Grimm's Journey, Psycho Mode, Liisa ihmemaassa, Maryzeel, Clarity, Flyingardenia. === 2001 === Y2k, Aes Sedai, Product of Rage, Mineapples, Creep Trap, Aivolävistys, Distiller, Maryzeel, Seuraava asiakas. === 2002 === Wanelus, Dii maiores, Normal Freak, Bronze Dore, Aivolävistys, Morian, Spank the Monkey, Product of Rage, Restless. === 2003 === Private Line, Product of Rage, Superchrist, Smash, Aivolävistys, Funeris Nocturnum, Waltimo, Lokki, Fold, Restless, Jose & The Hounddogs, Morian. === 2004 === Machine Men, Sunride, Lyijykomppania, Lapko, Swallow the Sun, SaraLee, Purity, Wiidakko, Aivolävistys, Blood-Stained, Product of Rage. === 2005 === YUP, Kometa, United Underworld, Total Devastation, Saralee, Maj Karma, Takiainen, Sunride, Presley Bastards, Aivolävistys, Au Pair, Nicole, Gotham O.D, Underwater Sleeping Society, Product of Rage, Blood-Stained. === 2006 === Ajattara, Abduktio, Aivolävistys, Roihu, Manufacturer's Pride, No Sign of Life, Wiidakko, Enter My Silence, Kerho, Agonizer, Misery inc. === 2007 === Viikate, Gotham O.D, Morian, Luomakunta, Manufacturer's Pride, Soulfallen, No Sign of Life, FM2000, Reprisal Scars, SaraLee, Au Pair. Viimeinen järjestetty Sararock. ==Aiheesta muualla== *Sararock (Vuoden -07 sivut, viimeksi luettu 17.1.2011 klo 22:32.) Luokka:Entiset rockfestivaalit Suomessa Luokka:Laukaa
Klaus Teuber

Klaus Teuber (25. kesäkuuta 1952 – 1. huhtikuuta 2023) oli saksalainen lautapelien kehittäjä. Teuber kehitti vuonna 1981 ensimmäisen pelinsä Barbarossa, joka voitti vuonna 1988 Spiel des Jahres -palkinnon. Hän perusti 1992 TM-Games-peliyhtiön yhdessä R. Müllerin, W. Lüdtken ja P. Neugebauerin kanssa. Vuodesta 1999 hän suunnitteli päätoimisesti lautapelejä. == Teuberin suunnittelemia lautapelejä == * Adel verpflichtet, () * Anno 1503 * Barbarossa * Catan ja sen lukuisat lisäosat * Elasund * Löwenherz * Uudet löytöretket * Drunter und Drüber == Lähteet == Luokka:Saksalaiset lautapelisuunnittelijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
VBoard

VBoard on Vesa Suonpään kehittämä suomalainen BBS-ohjelmisto, jonka kehitys alkoi vuonna 1993 ja jatkui 2000-luvun taitteeseen saakka. Sen käyttöliittymä muistuttaa MBBS:n ja BBBS:n käyttöliittymiä, ja alustana toimivat DOS-, OS/2- sekä Windows NT-käyttöjärjestelmät. Ohjelmiston kotipurkkina toimi Helsingissä sijainnut The Pit. Ohjelmistolla oli noin 50 rekisteröitynyttä käyttäjää. Luokka:Ohjelmistot Luokka:BBS-järjestelmät
Isoartisokka

Isoartisokka eli artisokka eli koppiloartisokka (ruotiartisokka, villiartisokka) (Cynara cardunculus) on artisokkien sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Sitä on aiemmin kasvatettu vihanneksena, mutta nykyisin siinä arvostetaan koristeellista hopeanhohtoista lehdistöä. Se kasvaa lähes kaksi ja puoli metriä korkeaksi, ja latvaan tulee artisokkaa ja ohdakkeita muodostava pallomainen kukinto.Cardoon BBC Garden Plant Finder Isoartisokka on luultavasti se kasvi, jota roomalaiset ja antiikin kreikkalaiset jo aikoinaan viljelivät latva-artisokkana. Theofrastos kirjoitti noin 400 eaa., että kasvi oli peräisin Sisiliasta. On kuitenkin todennäköistä, että se oli kulkeutunut Sisiliaan Pohjois-Afrikasta. Isoartisokka oli suosittu kasvi keskiaikaisessa keittiössä. Antiikin kreikkalaiset söivät kukan lisäksi myös kasvin varret ja lehtiruodit. Nuoret nuput säilöttiin etikkaan tai suolaveteen, joka maustettiin kuminalla ja silphiumilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Isoartisokka eli artisokka eli koppiloartisokka eli ruotiartisokka (Cynara cardunculus) * United States Department of Agriculture (USDA): Cynara cardunculus * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cynara cardunculus (cardoon) Luokka:Artisokat Luokka:Vihannekset
Mbala

Mbala on kaupunki Sambiassa. Se sijaitsee valtion pohjoisissa osissa ja lähellä Tansanian rajaa. Siirtomaa-ajalla kaupungin nimi oli Abercorn. Mbala tunnetaan Bemba-museostaan. Kaupungissa on nykyään noin 24 000 asukasta. == Historia == Ensimmäiset uudisasukkaat saapuivat Mbalan alueelle 1863. British South Africa Company otti alueen hallintaansa 1895 ja perusti Abercornin kaupungin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen kenraali Paul von Lettow-Vorbeck antautui liittoutuneille Abercornissa. Sambian itsenäistymisen jälkeen vuonna 1964 kaupungin nimeksi vaihdettiin Mbala. == Lähteet == Luokka:Sambian kaupungit
Pikaia

Pikaia gracilens on sukupuuttoon kuollut suikulainen, joka eli keskikambrikaudella. Kaikki sen fossiilit on löydetty Burgess Shale -fossiiliesiintymästä. Pikaia on yksi ensimmäisistä selkäjänteisistä. == Ulkonäkö ja koko == Fossiililöytöjen perusteella Pikaia oli litteä (sivuilta litistetty) ja alkeellinen selkäjänteinen eläin, joka kasvoi noin 3,5 senttimetriä pitkäksi. Se ui merenpohjan lähellä käärmeen tai ankeriaan tavoin heiluttaen vartaloaan ja suurta pyrstöeväänsä; myöhemmin kalat perivät samankaltaisen liikkumistavan. Pikaialla oli päässään kaksi lonkeroa ja pään molemmin puolin muutama lyhyt jaoke, jotka saattoivat liittyä kiduksiin. Ravinnokseen Pikaia luultavasti siivilöi merivedestä hiukkasia ja planktoneita. Vaikka Pikaia ei ensinäkemältä vaikuta ihmisen esimuodolta, sillä on useita selkäjänteisille ominaisia piirteitä: pitkä selkäjänne, selkää pitkin etenevä päähermorata ja lihaksia ruumiin molemmin puolin. Nämä ovat kaikki olennaisia myöhempien selkärankaisten evoluutiossa. Selkäjänne tarjosi kiinnittymispaikan lihaksille ja piti ruumiin muodon ehjänä. Samalla se oli kuitenkin riittävän taipuisa mahdollistaakseen Pikaian mutkittelevan uintitavan. Selkäjänteestä kehittyi myöhemmin kova selkäranka, joka suojasi hyvin selkäydintä. Nykyisistä eläimistä Pikaia muistuttaa eniten suikulaisia. Geenitutkimus onkin osoittanut suikulaisten olevan selkärankaisten lähimpiä eläviä sukulaisia vaippaeläinten ohella. == Fossiililöydöt == Pikaian löysi Charles Walcott vuonna 1911 tutkiessaan Burgess Shalen kambrikautisia fossiileja Kanadan Kalliovuoriin kuuluvalla Mount Pikalla. Koska fossiili oli selkeästi jaokkeinen, hän luokitteli sen virheellisesti monisukasmatoihin. Vuonna 1979 paleontologi Simon Conway Morris havaitsi fossiileissa merkkejä alkeellisesta selkäjänteestä ja uudelleenluokitteli sen selkäjänteisiin. Näin siitä tuli merkittävä löytö, sillä varhaisimpana tunnettuna selkäjänteisten edustajana se saattaisi olla kaikkien selkäjänteisten kantamuoto. Kiinasta on löydetty Pikaiaa vanhempia ja alkeellisempia, selkäjänteisten kantamuotoina pidettyjä yunnazooiitteja.Tiede 6/2009, sivu 52 == Lähteet == * Palmer, D., (2000). The Atlas of the Prehistoric World. London: Marshall Publishing Ltd. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * http://park.org/Canada/Museum/burgessshale/chordate.html * Smithsonian National Museum of Natural History Luokka:Suikulaiset Luokka:Esihistorialliset selkärangattomat
Musta Maija

Musta Maija -pelissä tavallisia pelikortteja jaetaan viisi kullekin pelaajalle yksi kerrallaan. Musta Maija on patarouva. Kun kortit on jaettu, jakajan vasemmalla puolella oleva aloittaa pelin lyömällä seuraavalle yhdestä viiteen samaa maata olevia kortteja tämän eteen pelipöydällä. Tämän jälkeen jakaja nostaa seuraavan kortin pakasta valitakseen valtin. Jos kortti on pata, se laitetaan keskelle pakkaa, ja valitaan uusi kortti joka asetetaan pöydälle arvopuoli ylöspäin poikittain pakan alimmaiseksi kortiksi. (Aloittajan kannattaa lyödä pataa sillä pata ei voi olla valtti). Tämän jälkeen peli etenee niin, että se jolle kortit eteen lyötiin, joko nostaa ne (varsinkin jos ne olivat valtteja), tai yrittää kaataa ne isomman pistemäärän omaavalla samaa maata olevalla kortilla tai (isommalla) valttikortilla. Jos pelaaja pystyy kaatamaan kaikki hänelle eteen lyödyt kortit, hän pääsee nostamaan pakasta kortteihinsa täydennystä niin, että hänellä on kortteja kädessään taas viisi. Sen jälkeen peli jatkuu niin, että hän lyö valitsemiaan kortteja taas seuraavalle. Jos hän ei pystynyt kaatamaan kaikkia, hän joutuu nostamaan kortit, ja seuraava pelaaja pääsee aloittamaan puhtaalta pöydältä. Jos pelaajalla on vaikka pelkästään valteja niin hän voi ottaa pakasta kortin ja antaa sen. Eteen lyötyjen korttien on oltava samaa maata ja niitä on oltava korkeintaan viisi, muuten seuraava pelaaja voi valita eteen lyödyistä korteista haluamansa kortit ja vastata vain niihin. Musta Maija on erikoiskortti. Sillä ei pysty kaatamaan muita kortteja, eikä sitä pysty kaatamaan. Pakan loputtua pelaajille saa lyödä vaan niin monta korttia kuin heillä on kädessään. Se, jolle pelin päättyessä jää Musta Maija, on hävinnyt. ==Erikoissääntöjä== Voidaan sopia että kortteja seuraavalle pelaajalle eteen lyönyt voi lyödä lisää kortteja täydennettyään kädessään olevaa korttipakkaa, mikäli seuraava pelaaja ei ole estänyt sitä lyömällä kämmentä saamiensa korttien päälle. Kortteja saa tällöinkin lyödä eteen kuitenkin korkeintaan viiteen saakka. Samalla voidaan sopia, että kortteja seuraavalle pelaajalle eteen lyönyt saa korjata lyöntiään nostamalla kortteja takaisin omaan käteensä (esimerkiksi tehtyään virhelyönnin useammalla maalla tai liian monella kortilla), mikäli seuraava pelaaja ei ole estänyt sitä lyömällä kämmentä saamiensa korttien päälle. == Katso myös == *Pekka-pelikortit ==Aiheesta muualla== *Musta Maija -pelin verkkoversio (Ei toimi Chromessa, Edgessä) Luokka:Lasten korttipelit
Ristiseiska

Ristiseiska on korttipeli, jossa pelaajat pyrkivät pääsemään eroon käsikorteistaan asettamalla niitä vuorollaan pöydälle pinoihin arvojärjestyksessä seiskoista alas- ja ylöspäin. Ristiseiska kuuluu Suomen suosituimpiin korttipeleihin. Pelin muita nimityksiä ovat seiska, kiusa, pihistys ja fan-tan. ==Säännöt== Tavallinen korttipakka jaetaan viimeistä korttia myöten kaikille pelaajille yksi kerrallaan. Ristiseiska aloittaa pelin. Kortteja ladotaan pöytään arvopuoli ylöspäin niin, että keskimmäiseksi tulevat seiskat, niiden alapuolelle sijoitetaan omaan pinoonsa saman maan kortit kuutosesta kakkoseen. Vastaavasti seiskan yläpuolelle tulevat kortit kahdeksasta kuninkaaseen. Pelaaja, joka pääsee ensimmäisenä päättämään kakkosella tai kuninkaalla, saa valita mihin päähän ässä laitetaan. Kun jonkin maan seiska on laitettu pöytään, siihen voi ensin lisätä saman maan kuutosen ja sen jälkeen kahdeksikon. Vasta sitten voi kyseiseen maahan jatkaa muiden korttien laittoa. Näin voi esimerkiksi haitata muiden pelaajien peliä panttaamalla kuutosta tai kasia mahdollisimman pitkään. Pelin voittaja on se, joka saa ensimmäiseksi kaikki korttinsa pois kädestään. ==Sääntömuunnelmia== Muilta pelaajilta lasketaan käteen jäävien korttien pisteet, jolloin ässä on arvoltaan 1, sekä mahdollinen pantti. Pisteet kannattaa kirjoittaa ylös jos peliä jatketaan uusilla kierroksilla. Jos pelaaja ei pysty laittamaan mitään korttia, hänen täytyy ottaa pantti. Pantin arvo on 25 pistettä. Hyvä pantti on esimerkiksi kynä, jolla pelipöytäkirjaa pidetään mahdollista pistelaskua varten. Jos joku toinen tarvitsee panttia, se vapautuu edelliseltä ja samalla pantin luovuttanut pelaaja vapautuu myös sakkopisteistä. Jos peliä pelataan ilman pistelaskua, eikä pelaaja pysty laittamaan korttia pöydälle, a) hänen täytyy ottaa sattumanvaraisesti joku kortti edeltävältä pelaajalta, tai b) edeltävä pelaaja antaa kortin pelaajalle (yleensä iso- tai pieninumeroinen, tai jokin muu pöydälle sopimaton kortti) riippuen sääntötulkinnasta, jolloinka vuoro siirtyy seuraavalle pelaajalle. Edeltävällä pelaajalla on oltava kuinkin vähintään kaksi korttia. Jos pelaaja laittaa pöydälle kuninkaan tai ässän, hänen täytyy kääntää täysinäinen sarja nurin päin, jonka jälkeen hän saa laittaa uuden kortin. Hän voi myös päättää olla jatkamatta. Joidenkin muunnelmien mukaan kasin voi lyödä pöydälle seiskan jälkeen, vaikka kuutosta ei olisikaan lyöty. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ristiseiska Korttipelit.net-sivustolla. Luokka:Korttipelit
Liopleurodon

Liopleurodon oli pliosauruksiin kuulunut merimatelija joka eli jurakaudella 165–150 miljoonaa vuotta sitten. Suurimmat yksilöt ovat kasvaneet noin seitsemän metrin mittaisiksi. Liopleurodonin fossiileja on löydetty Englannista, Ranskasta, Saksasta ja Itä-Euroopasta. Toisin kuin useimmilla joutsenliskoilla, liopleurodonin etuevät olivat pienemmät kuin takaevät. Se luultavasti ui liikuttamalla takaeviään ja käytti etueviään jarrutukseen, kääntymiseen ja pinnalle nousemiseen. Liopleurodon söi joutsenliskoja, kalaliskoja ja myös toisia pliosaureja. == Lähteet == Luokka:Esihistorialliset matelijat Luokka:Merimatelijat
Manitoban lippu

Manitoban provinssin lippu pohjautuu Brittiläisen imperiumin Red Ensign -kauppamerenkulkulippuun. Lipussa on punaisella pohjalla Manitoban vaakuna. Lipun hyväksyi Manitoban lainsäädäntökokous 11. toukokuuta 1965 ja kuningatar Elisabet II virallisti lipun lokakuussa 1965. Lippu otettiin käyttöön 12. toukokuuta 1966. Päätös lipun käyttöönotosta tehtiin sen jälkeen, kun Kanadan hallitus oli päättänyt Vaahteranlehtilipun käyttöönotosta kansallislippuna. Myös Ontarion lippu otettiin käyttöön samasta syystä. == Aiheesta muualla == * Provincial Flag Act of Manitoba , sisältää myös lipun virallisen kuvauksen. * Government of Manitoba, Travel Manitoba: Official Emblems * The Flags of Canada - Manitoba * 2001 Flag Contest Winner , Winnipeg Free Pressin järjestämän kilpailun voittaja mahdolliseksi Manitoban lipun korvaaksi. * Good Flag, Bad Flag , North American Vexillological Association käyttää Manitoban lippua esimerkkinä huonosta lippusuunnittelusta. Luokka:Kanadan liput Luokka:Manitoba
End of Innocence

End of Innocence on Nightwish-yhtyeen toinen DVD. Se julkaistiin Spinefarm Recordsin kautta vuonna 2003. DVD:llä pääosassa on Timo Halon ohjaama dokumentti, jossa käydään läpi Nightwishin tarina yhdessä kosketinsoittaja Tuomas Holopaisen ja rumpali Jukka Nevalaisen sekä yhtyeen hyvän ystävän Tapio Wilskan kanssa. Miehet istuvat Holopaisen mökillä ja kertovat yhtyeen menneisyydestä, sen hetkisestä tilanteesta ja tulevaisuudesta. Dokumentti on höystetty huumoripitoisilla videopätkillä konserttipaikkojen takahuoneista, kiertuebussista ja äänitysstudiosta. DVD:llä on myös kuvagalleria, kaksi musiikkivideota, Music Television Brasilin tekemä haastattelu sekä livemateriaalia Norjasta ja Saksan Summer Breeze -festivaalilta. ==Sisältö== *End of Innocence -dokumentti *Musiikkivideot **Over the Hills and Far Away **End of All Hope *Kuvagalleria *MTV Brasilin haastattelu *4th of July in Norway #Sleeping Sun #Wild Child #Beauty and the Beast #She's My Sin #Slaying the Dreamer *Summer Breeze Festival 2002 #End of All Hope #Dead to the World #10th Man Down #Slaying the Dreamer #Over the Hills and Far Away #Sleeping Sun Luokka:Nightwish Luokka:Musiikki-DVD:t Luokka:Musiikkidokumenttielokuvat
Manitoban vaakuna

Manitoban vaakunan vahvisti Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Edvard VII vuonna 1905. Vaakunassa on vihreällä pohjalla biisoni, jonka yläpuolella on Englannin lippu. Nykyisessä vaakunassa vuoden 1905 vaakunan yläpuolella on kultainen kypärä, puna-hopeat nauhat, kylmänkukkaa pitelevä majava ja ylimpänä kultainen kuningaskunnan kruunu. Vasemmalla vaakunaa kannattelee valkoinen yksisarvinen, oikealla valkoinen hevonen. Muina koristeina on muun muassa Redjoen kärryjen pyörä, alkuperäiskansojen helmi- ja luukoruja sekä vaahteranlehtiä. Vaakunan jalustassa on kuvattuna provinssin monipuolista maisemaa (vehnäpellot, metsät, preeriat ja vesi). Alinna jalustassa on provinssin latinankielinen motto Gloriosus et Liber, Kunniakas ja vapaa. == Aiheesta muualla == * Manitoba’s provincial symbols Government of Canada. Luokka:Kanadan vaakunat Luokka:Manitoba
Edvard I

Edvard I on ollut ainakin seuraavien hallitsijoiden nimi: * Edvard I (1239–1307), Englannin kuningas * Edvard I (1391–1438), Portugalin kuningas * Edvard I (1284–1329), Savoijin kreivi.
Oppimisteoria

Oppimisteorialla tarkoitetaan teoreettista mallia siitä, miten ihminen tai muu eliö oppii. Oppimisteorian ohella käytetään käsitettä oppimiskäsitys. Käsitys oppimisesta on muuttunut aikakausien mukaan. Perusoppimisprosesseina voidaan nähdä: *Oppiminen ymmärtämään, miten ympäristön tapahtumat liittyvät toisiinsa. Kun pesäpallo osuu ikkunaan, ikkuna särkyy. *Oman toiminnan seurauksien oppiminen. Kun lyömäni pesäpallo rikkoo naapurin ikkunan, seuraa erilaista epämukavaa. *Toisten toiminnan seuraamisella oppiminen. Isosisko lyö palloa aina ikkunoista poispäin. ==Kognitivismi ja behaviorismi== Keskeisimpiä oppimisteorioita ovat nykysuuntaus kognitivismi ja myöhemmin siitä "jalostettu" konstruktivismi. Näissä keskeistä on oppijan oma rooli oppimisessa ja tiedon ymmärtäminen sekä ajattelu. Nämä suuntaukset lähtivät kehittymään 1960-luvulta. Ennen 60-lukua vallassa ollut behaviorismi ja uus- behaviorismi perustivat oppimisnäkemyksensä siihen, että ihminen on ärsykkeisiin reagoiva mekaaninen kone, eikä tunteilla, motivaatiolla, mielentiloilla ym. ole mitään merkitystä oppimisen kannalta. Behaviorismissa keskeisiä oppimismalleja olivat välineellinen ehdollistuminen ja klassinen ehdollistuminen. ==Gagnén oppimistyylit== 1900-luvulla vaikuttanut Robert M. Gagné erotteli oppimisen eri tyylejä: *signaalioppimista tapahtuu esimerkiksi vauvan ymmärtäessä, että tuttipullosta saa maitoa *yritys-erehdys -oppiminen *ketjuoppiminen: lapsi oppii tavaroiden nimet, jolloin hän oppii pyytämään tavaroita nimeämällä ne *kielellinen assosiaatio *erottelu, ryhmittely *käsitteellinen (abstrakti) oppiminen *periaatteiden oppiminen (esimerkiksi fysiikassa) *loogisen ongelmanratkaisun oppiminen ==Suomalaisia oppimisteoreetikkoja== Tämän hetken merkittäviä suomalaisia oppimisteoreetikkoja ovat muun muassa * Yrjö Engeström * Timo Järvilehto * Kirsti Lonka * Maijaliisa Rauste-von Wright * Reijo Wilenius * Johan von Wright * Kai Hakkarainen ==Katso myös== *Kulttuurihistoriallinen psykologia *Oppimistyyli ==Kirjallisuutta== * Rauste-von Wright, Maijaliisa & von Wright, Johan: Oppiminen ja koulutus. WSOY, 2000. * Tynjälä, P. 1999. Oppiminen tiedon rakentamisena. Konstruktivistisen oppimiskäsityksen perusteita. Helsinki: Kirjayhtymä. * ==Aiheesta muualla== * Teorioita ja käsityksiä oppimisesta Luokka:Kasvatuspsykologia
Balzers

Balzers on Liechtensteinin ruhtinaskunnan eteläisin ja väkiluvultaan neljänneksi suurin kunta. Asukkaita on 4 595Väestötilasto, Llv.li viitattu 7.7.2019. Balzersin kuntaan kuuluvat Balzersin ja Mälsin kylät. Ensimmäinen pysyvä asutus nykyisen Balzersin alueella on ollut todistettavasti jo vuonna 842. Balzersin nimi tulee latinasta ja merkitsee kartanoa. Balzersissa sijaitseva Gutenbergin linna on rakennettu sydänkeskiajalla,Balzers, Rourismus.li todennäköisesti 1000-luvulla. Ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1263. Linna kuului Frauenbergin paroneille, kunnes se siirtyi vuonna 1314 Itävallan omistukseen yli viideksisadaksi vuodeksi. Balzersiin perustettiin 1817 Lindaun–Milanon postireitin hevosasema, josta tuli 1839 Liechtensteinin ensimmäinen postitoimisto. Toisen maailmansodan jälkeen Balzers koki ratkaisevan rakenteellisen muodonmuutoksen teollisuuden, kaupan ja palveluiden kehittyessä merkittävästi. Nykyisin Balzersissa on uimahalli ja useita muitakin virkistys- ja urheilumahdollisuuksia. Balzersissa sijaitsee 1946 perustetun Oerlikon Balrzersin pääkonttori. Yrityksen päätuotteita ovat pinnoitteet.The Balzers Story, Oerlikon.com ==Nähtävyyksiä== *Pietarinkappeli Mälsissä, rakennettu 1500-luvulla, kunnostettu 1873 ja 1934. *Gutenbergin linna, rakennettu todennäköisesti 1000-luvulla, ensimmäinen kirjallinen maininta vuodelta 1263. Linna kuului aluksi Frauenbergin paroneille, kunnes 1314 se siirtyi Itävallan omistukseen yli viideksisadaksi vuodeksi. Balzersin kunta osti 1750 rapistumaan jätetyn linnoituksen vuonna 1824. Vuonna 1905 kuvanveistäjä Egon Rheinberger Vaduzista osti linnan omiin tarkoituksiinsa ja laajensi sen nykyiseen muotoonsa vuosina 1906–1910. Joitakin vuosia linnassa toimi ravintola. Nykyään linna kuuluu valtiolle, ja sitä on kunnostettu. *Pyhän Nikolauksen seurakunnan kirkko, rakennettu vuonna 1912, wieniläisen arkkitehdin Gustav von Neumannin suunnittelema. Varat rakentamiseen lahjoitti ruhtinas Johann II Hyvä juhlistaakseen 50-vuotishallitsijajuhlaansa. ==Politiikka== Kunnanjohtaja on Hansjörg Büchel (FBP).Gemeindevorsteher, balzers.li, viitattu 7.7.2019 Kunnanvaltuustossa on 13 valtuutettua (VU 7, FBP 5, FL 1). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kunnan kotisivu, Balzers.li Luokka:Liechtensteinin kunnat
Latimeria

Latimeria (Latimeria chalumnae) on läntisellä Intian valtamerellä esiintyvä harvinainen syvänmeren varsieväkala. Se on elänyt satoja miljoonia vuosia lähes muuttumattomana eli on niin sanottu elävä fossiili. Tiedeyhteisössä latimerian uskottiin kuolleen sukupuuttoon miljoonia vuosia sitten, samoihin aikoihin dinosaurusten kanssa, kunnes vuonna 1938 eteläafrikkalaisen East Londonin museon kuraattori Marjorie Courtenay-Latimer sai tutkittavakseen Chalumnajoen suun tuntumasta pyydetyn erikoisen kalan. Se tunnistettiin varsieväkalaksi ja laji nimettiin löytäjänsä ja löytöpaikkansa mukaan. Sen jälkeen latimerioita on pyydetty useampia, mutta ne kuolevat pinnalle nostettaessa tai pian sen jälkeen, joten tiedot niiden elintavoista perustuvat pääosin sukellusveneestä filmattuihin kuviin. Latimeria voi kasvaa 1,8 metriä pitkäksi ja 80 kilogrammaa painavaksi. Niiden pääravintona ovat pikkukalat ja mustekalat, joita ne pyydystävät yöllä. Ne paikallistavat saaliinsa joidenkin haiden tapaan saaliin synnyttämän lähes olemattoman sähkömagneettisen kentän avulla. Naaras elää noin 11-vuotiaaksi. Se synnyttää eläviä poikasia. Komorien saarilla latimeria tunnettiin nimellä kombessa jo kauan ennen kuin tutkijat kiinnostuivat siitä. Paikalliset pyydystivät latimeriaa silloin tällöin, koska sen suomut sopivat kumin karhennukseen. Sen rasvainen liha maistuu monen mielestä pahalta. Nykyisin latimeriaa pyydetään matkamuistoksi, mikä on tehnyt lajista uhanalaisen. Vuonna 1997 Sulawesin saaren läheltä Indonesiasta löydettiin uusi varsieväkalapopulaatio, joka määritettiin uudeksi lajiksi Latimeria menadoensis. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Elävät fossiilit Luokka:Uhanalaiset kalat Luokka:Lihaseväiset Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit
Luettelo Suomessa kasvavista myrkkysienistä

__NOTOC__ Tämä on luettelo Suomessa kasvavista myrkkysienistä aakkosjärjestyksessä. ==H== thumb|250px|Valkokärpässieni. * Harmaakirjoheltta (hyvin myrkyllinen) * Harmaamustesieni (alkoholin kanssa syötynä lievästi myrkyllinen) * Hurmeseitikki (lievästi myrkyllinen) ==I== * Isokaulussieni (lievästi myrkyllinen) * Isorusokas (tappavan myrkyllinen) ==J== * Juurtomadonlakki (hyvin myrkyllinen) ==K== * Kangaskeltavalmuska (hyvin myrkyllinen) * Kangaskärpässieni (lievästi myrkyllinen) * Kartiovahakas (lievästi myrkyllinen) * Kavalakärpässieni (tappavan myrkyllinen) * Keltakärpässieni (lievästi myrkyllinen) * Kevätrusokas (hyvin myrkyllinen) * Kitkerälahokka (lievästi myrkyllinen) * Korvasieni (tuoreena tappavan myrkyllinen, oikein esikäsiteltynä herkullinen ruokasieni) * Kultasieni (lievästi myrkyllinen vanhana) ==L== * Laakamyrkkyseitikki (myrkyllisyyttä ei tarkasti tunneta) * Lakritsirousku (lievästi myrkyllinen) * Lantakaulussieni (lievästi myrkyllinen) ==M== * Myrkkymalikka (hyvin myrkyllinen) * Myrkkynääpikkä (tappavan myrkyllinen) * Myrkkyrisakas (tappavan myrkyllinen) ==N== * Nuijamalikka (alkoholin kanssa syötynä lievästi myrkyllinen) * Nystymukulakuukunen (lievästi myrkyllinen) ==O== * Okrakääpä (lievästi myrkyllinen) ==P== * Palttuseitikki (lievästi myrkyllinen) * Pantterikärpässieni (hyvin myrkyllinen) * Piikkiukonsieni (lievästi myrkyllinen) * Piruntatti (lievästi myrkyllinen) * Pisamavalmuska (lievästi myrkyllinen) * Pohjanpiispanhiippa (tuoreena lievästi myrkyllinen, pitää käsitellä korvasienen tavoin) * Polkurisakas (lievästi myrkyllinen) * Puistoukonsieni (lievästi myrkyllinen) * Pulkkosieni (tappavan myrkyllinen) * Punakärpässieni (hyvin myrkyllinen) * Punalahokka (lievästi myrkyllinen) ==R== * Rikkivalmuska (lievästi myrkyllinen) * Ruskokärpässieni (hyvin myrkyllinen) * Ruskovalmuska (myrkyllisyyttä ei tarkasti tunneta) * Rusotäplärisakas (lievästi myrkyllinen) * Rustonupikka (lievästi myrkyllinen) ==S== * Sinipunahiippo (lievästi myrkyllinen) * Suippumadonlakki (hyvin myrkyllinen) * Suippumyrkkyseitikki (tappavan myrkyllinen) * Suippurisakas (hyvin myrkyllinen) ==T== * Tauriontatti (lievästi myrkyllinen) * Tiikerivalmuska (hyvin myrkyllinen) * Torajyväsieni (hyvin myrkyllinen) ==V== * Valkokärpässieni (tappavan myrkyllinen) * Valkomalikka (hyvin myrkyllinen) * Valkorisakas (hyvin myrkyllinen) * Vanu-ukonsieni (lievästi myrkyllinen) * Verihelttaseitikki (lievästi myrkyllinen) * Veriseitikki (lievästi myrkyllinen) * Viherukonsieni (lievästi myrkyllinen) * Villaukonsieni (lievästi myrkyllinen) == Aiheesta muualla == *HUS:n myrkkysieniluettelo *Myrkylliset sienet Ruokavirasto Luokka:Myrkkysienet Luokka:Luettelot sienistä Myrkkysienistä
Bakau

Bakau on kaupunki Gambiassa. Se sijaitsee valtion länsiosassa Atlantin valtameren rannikolla, lähellä pääkaupunki Banjulia. Bakaussa on noin 23 600 asukasta. Luokka:Gambian kaupungit
Tykky

Tykky eli tykkylumi on puihin ja rakenteisiin kertyvää kovaa lunta ja huurretta. Tykkyä syntyy kahdella tavalla. Huurretykky syntyy pelkästä huurteesta, kun ilmassa olevia pieniä alijäähtyneitä nestepisaroita (sumusta tai pilvestä) tarttuu pakkasessa puunoksaan. Nuoskatykkyä syntyy, kun nuoskalunta kertyy puiden oksille ja jäätyy niihin kiinni. Nuoskatykyssä on vähintään puolet lunta.Tykyn sijaan ihan tavallista lunta? Erikoistutkija närkästyi väärän termin käyttämisestä sähkökatkojen ja metsätuhojen uutisoinnissa, Yle 22.1.2018Tykky Ilmatieteen laitos Suomessa tykkyä kertyy eniten Pohjois-Suomen vaara-alueiden lakimetsissä. Yhdessä kuusessa voi olla tykkylunta jopa kolme tonnia.Etelässä jo toinen epätavallinen talvi YLE 2011 Pohjoisimmilla alueilla tykkyä kertyy koko talven, kun etelämpänä lumi putoaa suojasääjaksojen aikana pois. Kun oksissa on iso tykkytaakka, myrskyt katkovat oksia ja puunlatvuksia, etenkin männyistä. Lapin kuuset ovat sopeutuneet tykkylumeen kasvattamalla lyhyet, vain vähän ulkonevat oksat, jolloin ne eivät katkea niin helposti. == Katso myös == * Kainuun sähkökatkot == Lähteet == Luokka:Lumi
Heinz-Wolfgang Schnaufer

Heinz-Wolfgang Schnaufer (16. helmikuuta 1922 – 15. heinäkuuta 1950) oli toisen maailmansodan hävittäjälentäjä, joka saavutti yli 100 ilmavoittoa. Hän oli johtavia yöhävittäjälentäjiä. Englantilaiset käyttivät hänestä nimeä St. Trondin yökummitus.Scutts s. 68 Schnaufer palveli Luftwaffessa toisessa maailmansodan aikana vuosina 1941–1945. Yhteensä 121 ilmavoittoaScutts s. 86 saavuttanut Schnaufer teki kaikki pudotuksensa öiseen aikaan. Hän lensi raskaalla Messerschmitt Bf 110:llä. Schnaufer aloitti sodan luutnanttina ja yleni sodan aikana majuriksi ja NJG (Nachtjagdgeschwader) 4:n komentajaksi.Scutts s. 67 Hän sai rautaristin ritariristin tammenlehvien, miekkojen ja timanttien kera. Schnaufer kuoli auto-onnettomuudessa Ranskassa, lähellä Bordeaux’ta, heinäkuussa 1950.Scutts s. 73 == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * http://www.luftwaffe.cz/schnaufer.html Luokka:Saksalaiset lentäjät Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Tuohus

Tuohus (ven. свеча) on ohut, ortodoksinen kirkkokynttilä, joita muun muassa kirkossakävijät laittavat kirkossa olevien ikonien edessä oleville telineille palamaan. Tuohus valmistetaan yleisimmin mehiläisvahasta. Pelkästä steariinista valmistettu tuohus ei ole ortodoksisen perinteen mukainen, sillä valmistusmateriaalissa on tärkeää sen puhtaus ja luonnonmukaisuus. Suomessa tuohukset valmistetaan Lintulan luostarissa. Valamon luostari valmistaa myös tuohuksia omaan käyttöönsä ja luostarikauppansa myyntiin. Lintulassa valmistettuja tuohuksia käytetään nykyään useissa luterilaisissa kirkoissakin. == Aiheesta muualla == *Tuohus Ortodoksi.netissä Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Kynttilät
Vapaaherra

Vapaaherra (, ) on ylhäisaateliin kuuluva kreiviä alempi aatelisarvo. Vapaaherrat saivat läänityksinä maata. Ruotsissa kuningas Eerik XIV antoi kruunajaisissaan vuonna 1561 ensimmäiset vapaaherran arvot. Suomessa vapaaherran epävirallisena puhuttelunimenä on paroni. Suomen 63:sta vapaaherrallisesta suvusta on elossa 29. Kuten muutkin aatelisarvot, myös vapaaherruus on suvussa periytyvää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aatelisarvot Luokka:Saksan aateli Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Paroni

Paroni (myös parooni) on kreiviä alempi aatelisarvo. Ranskassa sitä alettiin 1100-luvulla käyttää kaikista merkittävää läänitystä hallussaan pitävistä aatelisista, 1200-luvun lopussa vain suoraan kuninkaalta läänityksensä saaneista. Täten se oli muita aatelisarvoja korkeampi. Kuitenkin 1300-luvulla paroni katsottiin kreiviä alemmaksi, vaikka monilla paroneilla oli laajemmat omistukset kuin kreiveillä. Ranskan kuningas Ludvig XIV alensi paronin arvoa edelleen jakamalla monia paronin arvoja ilman arvoon liittyvää maaomaisuutta. Myöhemmin Napoleon I jatkoi perinnettä. Paronin arvo on ollut käytössä myös Englannissa, Skotlannissa, Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Navarrassa, Aragoniassa ja Venäjällä. Suomessa, Ruotsissa ja Saksassa paronia vastaava aatelisarvo on vapaaherra, joita usein puhutellaan paroneina. Baltian maissa ja Venäjällä paroni on vapaaherraa vastaava virallinen arvo. == Suomessa == Suomen aateliin on introdusoitu 63 vapaaherrallista sukua, joista mieslinjaisena on säilynyt 25. Suomen alueella myönnettiin useita läänitysalueita vapaaherrakunniksi 1500- ja 1600-luvuilla. Vapaaherrakuntien läänitykset peruttiin vuoden 1680 reduktiossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aatelisarvot * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit