EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pariisin salonki

Pariisin salonki () on Académie des Beaux-Arts -taideakatemian virallinen taidenäyttely. Kuninkaan vahvistama ranskalainen taiteensuosimislaitos Académie royale de peinture et de sculpture (Kuninkaallinen maalaustaiteen ja kuvanveiston akatemia), joka on Ranskan kaunotaiteiden akatemian yksi osasto, piti vuonna 1673 ensimmäisen puolijulkisen näyttelyn Salon Carréssa. Vuodesta 1725 Salonki järjestettiin Louvren palatsissa, ja silloin se tuli tunnetuksi nimellä Salon de Paris. Salongin alkuperäinen tarkoitus oli esitellä École des Beaux-Arts -taidekoulusta valmistuneiden taiteilijoiden töitä. Koulun oli perustanut Ranskan pääministeri kardinaali Mazarin vuonna 1648. Salongilla oli merkittävä vaikutus Ranskan kulttuurielämään. Näyttely Salongissa oli ainakin seuraavan 200 vuoden ajan tärkeä jokaiselle taiteilijalle, joka halusi menestyä Ranskassa. Salongissa pidetty näyttely tarkoitti kuninkaallista hyväksymistä. Vuonna 1737 näyttelyt muuttuivat julkisiksi, ja alkuun niitä pidettiin vuosittain, myöhemmin joka toinen vuosi parittomina vuosina. Ne alkoivat kuningas Ludvig IX:n kunniaksi vietettynä juhlapäivänä 25. elokuuta ja kestivät muutamia viikkoja. Kun näyttelytoiminta säännöllistyi ja muuttui julkiseksi, Salongin asemaa ei enää asetettu kyseenalaiseksi. Salongissa oli esillä maalauksia koko seinän mitalta ja joka sentin täydeltä. Maalausten keskinäisen kilpailun takia taiteilijat saivat aiheita uusille maalauksille, kuten Pietro Antonio Martinin teokselleen Salonki vuonna 1785. Salongin painetut näyttelyluettelot ovat taidehistorioitsijoille tärkeitä lähteitä. Lehdissä julkaistut näyttelyistä kirjoitetut arviot olivat nykyaikaisen taidekritiikin alku. 1800-luvulla ajatus julkisesta Salongista laajeni vuosittaiseksi valtion rahoittamaksi uusien maalausten ja veistosten jurytetyksi näyttelyksi, joka pidettiin suurissa kauppahalleissa. Avajaisillan juhla oli merkittävä seurapiiritapahtuma ja juhla, josta lehdet saivat aihetta pilapiirroksiin. Impressionistimaalarit eivät kuitenkaan saaneet töitään riittävästi esille, ja syntyneen hälyn vuoksi Napoleon III perusti näyttelyn Salon des Refusés (”Hylättyjen salonki”), jossa olivat esillä Salongin sinä vuonna hylkäämät teokset. Näyttely avattiin 17. toukokuuta 1863, jolloin avantgardismin katsotaan syntyneen. Impressionistit pitivät useina vuosina omia näyttelyjään. Vuonna 1881 Salonki menetti valtion rahoituksen, jolloin eräs taiteilijaryhmä perusti Société des artistes françaisin (”Ranskan taiteilijaseura”), joka otti näyttelyn pitämisen vastuulleen. Vastauksena monien taiteilijoiden silloisiin ajatuksiin järjestön byrokraattisuudesta ja vanhoillisuudesta, ryhmä maalareita ja kuvanveistäjiä, johtajinaan Pierre- Auguste Renoir ja Auguste Rodin, perusti vuonna 1903 Salon d’Automnen eli Syyssalongin. == Katso myös == * Akateeminen taide == Lähteet == * Kuopion taidemuseo == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan taide Luokka:Taidenäyttelyt Luokka:Ranskan tapahtumat Luokka:Pariisin historia
Kiprian Storoževilainen

Pyhittäjä Kiprian Storoževilainen oli pyhittäjä Adrian Ondrusovalaisen oppilas. Ennen kääntymystään pyhittäjä Kiprian oli rosvopäällikkö, joka erilaisten vaiheiden jälkeen jäi vangiksi, koki ihmeellisen vapautumisen ja meni Ondrusovan luostariin vihkiytyen siellä munkiksi. Pyhittäjä Kiprian Storoževilainen kuoli noin vuonna 1598 ja hänet lasketaan Suomessa kuuluvaksi Karjalan valistajiin. Ortodoksinen kirkko kunnioittaa hänen muistoaan vuosittain marraskuun 2. päivänä sekä Karjalan valistajien yhteisenä muistopäivänä lokakuun viimeisen päivän ja marraskuun 6. päivän välisenä lauantaina. == Aiheesta muualla == *Ortodoksi.net / Pyhittäjä Kiprian Storoževilainen Luokka:Karjalan valistajat
Siegfried Buback

Siegfried Buback (3. tammikuuta 1920 Wilsdruff, Saksa – 7. huhtikuuta 1977 Karlsruhe, Länsi-Saksa) oli länsisaksalainen tuomari ja yleinen syyttäjä, jonka Baader-Meinhof ryhmä surmasi 7. huhtikuuta vuonna 1977 Karlsruhessa. Hän toimi valtionsyyttäjänä (Generalbundesanwalt) vuosina 1974–1977. Bubackin ajaessa töihin kaksi miestä ajoi moottoripyörällä auton viereen ja ampui. Buback ja autonkuljettaja Georg Göbel sekä oikeuden virkamies Georg Wurster kuolivat kadulle Karlsruhessa. Murhaajat katosivat nopeasti paikalta. Kaupungin laidalta löydettiin myöhemmin Suzuki-merkkinen moottoripyörä. Murhan tekijäksi ilmoittautui RAF:n ryhmä Kommando Ulrike Meinhof. Laukausten ampujasta ei ole tietoa, mutta kolme RAF:n jäsentä, Knut Folkerts, Christian Klar ja Brigitte Mohnhaupt, tuomittiin murhaan osallisina elinkautisiin rangaistuksiin.Saksan poliisi pidätti entisen RAF-terroristin viitattu 29.8.2009 Bubackin murhan taustaryhmässä toiminut Verena Becker pidätettiin 27. elokuuta 2009, kun kirjeistä löytyneiden dna-näytteiden todettiin yhdistävän hänet murhan valmisteluun. Becker sai vuonna 1977 elinkautisen tuomion poliisien murhayrityksestä, mutta hänet armahdettiin 1989.Mitteldeutsche Zeitung, Spur zu Becker war längst heiß, 21.8.2009 viitattu 29.8.2009 Heti Bubackin murhan jälkeen Länsi-Saksan poliisi julisti yleisen hälytyksen koko Liittotasavallassa. Molemmat oikeistopuolueet CDU ja CSU syyttivät epäsuorasti sosialidemokraattista hallitusta murhasta. Ruotsin poliisi antoi 9. huhtikuuta yleishälytyksen, koska kolmen Baader-Meinhofin ryhmän jäsenen oletettiin paenneen Ruotsiin. Tuolloin jo vangitun RAF:n entisen asianajajan, sittemmin aktiivisen jäsenen Siegfried Haagin oletetaan toimineen taustalla. Haas vapautettiin 1987. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset juristit Luokka:Saksalaiset tuomarit Luokka:Syyttäjät Luokka:Punaisen armeijakunnan uhrit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Mauno Hyvönen

Mauno Ilmari Hyvönen (8. elokuuta 1925 Jyväskylä – 2. elokuuta 2021 Lohja) oli suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hyvönen aloitti uransa 1940-luvulla sivurooleissa ja toimi monissa suomalaisissa elokuvissa kertojana, muun muassa Spede Pasasen elokuvissa Pähkähullu Suomi, Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut, Speedy Gonzales – noin 7 veljeksen poika, Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon ja Pölhölä. Hyvönen toimi selostajana lyhytelokuvissa ja toimi pitkään Televisioteatterissa. Hyvönen oli Mestarin äänenä Albert Barillén ohjaamassa animaatiosarjassa Olipa kerran Amerikka. Hyvönen näytteli muun muassa elokuvissa Tanssi yli hautojen, Lentävä kalakukko, Pekka Puupää, Hilja – maitotyttö, Kolmiapila, Villi Pohjola, Pikku Ilona ja hänen karitsansa, Punainen viiva, Sampo, ja Noin 7 veljestä. Hyvönen ohjasi myös lyhyitä elokuvia ja näytelmäelokuvia, muun muassa Obmolov vuodelta 1963. Hyvönen tunnettiin myös radiohupailusta Kankkulan kaivolla, jossa Hyvönen esitti ornitologi Sylfred Huilaa. Hyvönen kuoli 95-vuotiaana 2. elokuuta 2021, kuusi päivää ennen kuin olisi täyttänyt 96. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Österbottningen

Österbottningen oli Kokkolassa vuodesta 1898 lähtien ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti. Vuonna 2008 se yhdistettiin pietarsaarelaisen Jakobstads Tidningin kanssa uudeksi Österbottens Tidning -lehdeksi. Ruotsinmielinen Österbottningen perustettiin samansuuntaisen Norra Postenin seuraajaksi ja maltillisen Svenska Österbottenin kilpailijaksi. Luonteeltaan se oli Kokkolan ja sen lähikuntien Kruunupyyn, Öjan, Alavetelin ja Teerijärven paikallislehti. Itsenäisyyden ajan alussa Österbottningen oli linjaltaan oikeistolainen, mutta muuttui vuoden 1927 omistajanvaihdoksen myötä vapaamieliseksi. Lehti vastusti lapuanliikettä ja kannatti jatkosodan aikana rauhanpolitiikkaa, minkä seurauksena oikeistopiirit perustivat vuonna 1943 sen kilpailijaksi lyhytikäisen Nord-Österbotten-lehden. Yleisilmeeltään Österbottningen oli vanhahtava 1930-luvun lopulle saakka, jolloin siitä ryhdyttiin kehittämään parempaa uutislehteä. Uudistukset jatkuivat 1960–1980-luvuilla, minkä ansiosta lehti onnistui säilyttämään asemansa ahtaalla ja suomenkielistyvällä markkina-alueella. Konstsamfundet osti lehtiyhtiön osake-enemmistön vuonna 1990 ja lisäksi 35 % osakkeista siirtyi vuonna 1999 HSS Medialle. Österbottningen ja HSS Median Jakobstads Tidning yhdistettiin vuonna 2008 Kokkolassa ja Pietarsaaressa toimitettavaksi Österbottens Tidningiksi. Österbottningen ilmestyi aluksi kahdesti, vuodesta 1929 lähtien kolmesti, vuodesta 1947 kuudesti ja vuodesta 2004 seitsemän kertaa viikossa. Sen levikki oli 4 800 kappaletta vuonna 2005. == Päätoimittajat == *August Jakobsson (1898–1900) *Emil Sandström (1901–1906) *Erik Viklund (vastaava toimittaja 1906–1913) *Emil Kock (1912–1927) *M. E. Kulenius (1927–1931) *Sigurd Gadolin (1931–1937) *M. E. Kulenius ( 1937 -1940) *L. E. Carpelan (1940–1943) *Sölve Kulenius (1943–1947) *Erik Lodenius (1947) *Ole Torvalds (1947–1948) *Joel Granvik (1948–1957) *Bengt Appelgren (1957–1960) *Birger Thölix (1961–1964) *Erik Stenvall (1964–1965) *Erik Pakarinen (1965–1966) *Ernest Granskog (1966–1973) *Nils Grahn (1974–1983) *Birger Enges (1983–). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Österbottningen digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset ruotsinkieliset sanomalehdet Luokka:Kokkolan media
Västra Nyland

Västra Nyland on läntisellä Uudellamaalla kahdesti viikossa ilmestyvä ruotsinkielinen sanomalehti. Lehden päätoimittaja on Marina Holmberg ja sen toimitus sijaitsee Tammisaaressa Raaseporissa. Lehden levikki on noin 10 000 kappaletta ja sen levikkialue käsittää Raaseporin lisäksi Inkoon, Siuntion ja Kirkkonummen kunnat sekä Hangon ja Lohjan kaupungit. == Katso myös == * Luettelo suomalaisista sanomalehdistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Västra Nylandin kotisivu Luokka:Suomalaiset ruotsinkieliset sanomalehdet Luokka:Bonnier
Autismiliitto

Autismiliitto ry (vanhalta nimeltä Autismi- ja Aspergerliitto ry) on vuonna 1997 perustettu autismikirjon henkilöiden ja heidän perheidensä etujärjestö, joka on myös autismikirjon yhdistysten kattojärjestö. Liittoon kuuluu 25 jäsenyhdistystä (2014), ja näissä on yhteensä noin 3 500 henkilöjäsentä (2014)Vuosikertomus 2014, sivu 7; Autismi- ja Aspergerliitto . Autismiliitto on SOSTEn jäsenjärjestö. Autismiliiton keskeisiä toimintatapoja ovat: * autismikirjolaisten kuntoutus-, koulutus- ja työllistymismahdollisuuksiin vaikuttaminen * lainsäädännöllinen ja sosiaalipoliittinen edunvalvonta * autismikirjosta tiedottaminen * alan koulutuksen järjestäminen * autismikirjoon liittyvän työn koordinointi * jäsenyhdistysten toiminnan tukeminen Autismi- ja Aspergerliittoon perustettiin vuonna 2007 Empowerment- projekti, jonka tarkoituksena oli toimia siltana Autismi- ja Aspergerliiton, paikallisyhdistysten, vertaisryhmien ja muiden autismikirjolaisten välilläEmpowerment-hanke 2007 . Empowerment-projekti julkaisi muuan muassa vuonna 2009 perustettua Puoltaja-verkkolehteä ja vastasi kerran vuodessa järjestettävistä valtakunnallisista Empowerment-päivistä. Empowerment-projekti lakkautettiin vuonna 2010, jolloin Puoltajan toimittaminen ja Empowerment- päivien järjestäminen muuttuivat vapaaseen kansalaistoimintaan perustuviksi hankkeiksihttp://autismiliitto.fi/projektit/paattyneet_projektit/empowerment- projekti . Empowerment-päivien järjestämisvastuu siirtyi vuonna 2015 Suomen Asperger-yhdistykselle (ASY). == Katso myös == * Autismi * Aspergerin oireyhtymä * ADHD-liitto == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Autismi- ja Aspergerliiton kotisivut *Empowerment-toimikunta *Puoltaja-verkkolehti Luokka:Suomalaiset potilas- ja vammaisjärjestöt Luokka:Autismi
Maksniemi

Maksniemi on kylä ja taajama Simon kunnassa lähellä Kemin kaupungin rajaa. Maksniemi sijaitsee Perämeren rannalla noin 9 kilometriä länteen Simon kunnan keskustaajamasta ja noin 7 kilometriä kaakkoon Kemin keskustasta. Maksniemessä sijaitsevat myös Perämereen työntyvät Ykskuusen ja Karsikon niemet. Maksniemen taajaman väkiluku oli vuoden 2021 lopussa 562 ja pinta-ala 2,31 neliökilometriä. Vuonna 2005 taajaman väkiluku oli 744 ja pinta-ala 1,3 km², josta vesialuetta 0,1 km². Kylä sijaitsee valtatien 4 sekä Oulun–Tornion rautatien varrella. Nelostien varrella sijaitseva alue on kaavoitettu yritysalueeksi. Maksniemen "keskus" sen sijaan sijaitsee Postinlahden rannalla valtatien 4 meren puoleisella alueella. Karsikon niemellä sijaitsee harvempaa asutusta, sen sijaan niemellä sijaitsee paljon loma-asutusta. Maksniemen ja Kemin Sauvosaaren yhdistää kevyen liikenteen väylä. Kylästä on linja- autoyhteyksiä sekä Simoon että Kemiin. Kylän kohdalta alkaa lokakuussa 2010 avattu Kemin moottoritie. Entinen Maksniemen seisake on lakkautettu 1980-luvulla. Kylässä on kotieläinpuisto Arcadia. Kylällä on Maksniemen koulu, jossa annetaan opetusta vuosiluokille 1–6. Koulun yhteydessä toimii myös esikoulu. Koulujen vieressä toimii kylän päiväkoti. Karsikonniemi oli yksi sijoituspaikkavaihtoehto energiayhtiö Fennovoiman suunnittelemalle ydinvoimalalle. Maksniemi oli vuonna 2009 maailman pohjoisin sijaintipaikka, jossa todettiin puutiaisaivotulehdusta. == Historiaa == Maksniemi on Simon vanhimpia asutusalueita. Vanhaa rakennuskantaa purettiin kuitenkin paljon 1960- ja 1970-luvuilla. Maksniemi toimi 1920–1930-luvuilla salakuljetetun pirtun kauttakulkupaikkana. Vuosina 1927–1932 Maksniemessä takavarikoitiin kaikkiaan 18 530 litraa laitonta alkoholia.Alkoholin salakuljetus ja sen valvonta Perämeren rannikolla kieltolain aikana 1919–1932: Luku 4. Viranomaisten ote tiivistyy == Tulevaisuus == Maksniemen Karsikkoon, Fennovoiman ydinvoimalalle varatulle alueelle, valmistellaan uutta Karsikon aluetta, jossa tulisi olemaan 50 omakotitalotonttia ja 60 hehtaarin kokoinen teollisuusalue. Aiemmin alueelle suunniteltiin suurteollisuusaluetta.Simon Karsikkoon ei haaveilla enää suurteollisuutta (Arkistoitu versio) Pohjolan Sanomat, 5.4.2016. == Lähteet == Luokka:Simon kylät Luokka:Simon taajamat
Mämmilä (Pello)

Mämmilä on kylä Pellon kunnassa, Tornionjokilaaksossa. Kylä sijaitsee vain muutamia kilometrejä kuntakeskuksen eteläpuolella Torniontien (Vt 21) varressa. Luokka:Pellon kylät
Vega-ohjelma

Vega-ohjelma oli neuvostoliittolainen Venukseen lähetettyjen luotaimien sarja. Vega 1 ja Vega 2 olivat miehittämättömiä luotaimia, jotka kummatkin laukaistiin joulukuussa 1984. Niillä oli kaksiosainen tehtävä johon kuului sekä Venuksen tutkiminen että Halleyn komeetan ohilento. Halleyn komeetan ohilento oli lentoon viime hetkellä tehty muutos, joka seurasi US Halley- lennon perumisesta vuonna 1981. Myös myöhempi Venera-lento peruttiin, ja Venuksen tutkimisen osuutta Vega 1:n lennolla vähennettiin. Luotain perustui aikaisempiin Venera 9 ja Venera 10 -tehtäviin. Luotaimet laukaistiin 15. joulukuuta ja 12. joulukuuta 1984. == Aiheesta muualla == Luokka:Neuvostoliiton avaruustoiminta Luokka:Vuoden 1984 avaruustoiminta
Dario Dainelli

Dario Dainelli (s. 9. kesäkuuta 1979, Pontedera, Italia) on italialainen jalkapalloilija. 191 senttimetriä pitkän Dainellin pelipaikka on keskuspuolustaja. Aiemmin hän on edustanut pääsarjatasolla Bresciaa, Hellas Veronaa, Lecceä ja Empolia sekä alemmilla sarjatasoilla Fidelis Andriaa ja Cavesea. Dainelli on pelannut Italian maajoukkueessa yhden ottelun, kesäkuussa 2005 hän oli kentällä Ecuadoria vastaan pelatussa ystävyysottelussa. ==Aiheesta muualla== * Dainellin tiedot footballdatabase.com-tietokannassa Luokka:Italialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lumipalloilmiö

Lumipalloilmiö eli lumivyöryilmiö tarkoittaa tilannetta, jossa tapahtuma tai ilmiö kasvaa koko ajan voimakkaammaksi, suuremmaksi tai merkittävämmäksi. Sana voi sisältää myös merkityksen, että tällöin tapahtuman kehitystä on vaikea pysäyttää tai kääntää päinvastaiseksi. Ilmiön nimi tulee lumipallosta, joka kerää pinnalleen lisälunta ja täten kasvaa, kun sitä vieritetään suojakelillä maan pinnalla, tai toisaalta lumivyörystä, joka edetessään saa koko ajan lisää vauhtia ja kerää yhä enemmän lunta ja jäätä mukaansa. Luokka:Metaforat
Maksniemen seisake

Maksniemen seisake () on rautatieliikennepaikka Maksniemen kylässä, Simon kunnassa Lapissa. Se sijaitsee rataosalla Maksniemen kylän pohjoispuolella, suunnilleen Simon ja Kemin rautatieasemien puolivälissä. Nykyisin liikennepaikka toimii junakohtauspaikkana. == Historia == Maksniemi avattiin liikenteelle 16. lokakuuta 1903 rataosan valmistuessa. Paikalle rakennettiin rautatiehallituksen arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelema Platformskjul III -tyyppinen liikennepaikkarakennus, jota laajennettiin vuonna 1942. Liikennepaikan ympäristöön kehittyi asutusta. 3\. kesäkuuta 1973 Maksniemi muutettiin miehittämättömäksi seisakkeeksi. Henkilöliikenteen pysähdykset lopetettiin 27. toukokuuta 1979, ja Maksniemen seisake lakkautettiin 1. kesäkuuta 1980. 1980-luvulla rakennuksessa oli yksi poikkipääty eteläisessä päädyssä ja keskiosassa odotushuone. Pohjoispääty oli oveton ja ikkunaton. Rakennus on sittemmin purettu, ja siitä on nähtävissä vain kivijalka. Noin kuusi kilometriä Maksniemen seisakkeelta Kemin suuntaan sijainneelta Pyyn seisakkeelta lähti Veitsiluodon rata. Vuonna 2022 Maksniemeen rakennettiin junakohtauspaikka, ja liikennepaikka avattiin uudelleen 11. joulukuuta 2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Vaunut.org: Kuva Maksniemen liikennepaikkarakennuksesta Luokka:Lapin rautatieliikennepaikat Luokka:Bruno Granholmin suunnittelemat rakennukset Luokka:Simon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Simon liikenne
Charles Coquerel

Charles Coquerel (2. joulukuuta 1822 Amsterdam – 14. huhtikuuta 1867 Réunion) oli ranskalainen laivaston lääkäri ja hyönteistutkija. Coquerel väitteli lääketieteen tohtoriksi vuonna 1849 hämäräsokeutta käsittelevällä väitöskirjalla De la cécité nocturne. Hän keräsi hyönteisiä Madagaskarilla ja sen lähisaarilla. Coquerelin kuoleman jälkeen Léon Fairmaire kuvaili osan hänen löytämistään hyönteisistä teoksessaan Notes sur les Coléopteres recueillis par Charles Coquerel a Madagascar et sur les côtes d'Afrique (1869). Coquerel kirjoitti useita kirjoja ja artikkeleita, muun muassa hyönteisiä käsittelevän liitteen Auguste Vinsonin kirjaan Voyage à Madgascar au couronnement de Radama II (1865). Hänen kirjansa Lettres d'un marin à sa famille () ilmestyi postuumisti vuonna 1871. Useita eläinlajeja on nimetty Coquerelin mukaan, muun muassa käkiin lukeutuva lännenkuku (Coua coquereli), indreihin kuuluva Propithecus coquereli sekä rottamaki eli coquerelinkääpiömaki (Mirza coquereli). Luokka:Ranskalaiset entomologit Luokka:Ranskalaiset eläintieteilijät Luokka:Vuonna 1822 syntyneet Luokka:Vuonna 1867 kuolleet
Turtola

Turtola voi tarkoittaa seuraavia: ==Paikannimi== * Turtola, kylä ja entinen kuntakeskus Pellon kunnassa * Turtola, Pellon kunnan entinen nimi * Turtola, kaupunginosa Tampereella * Turtola, suunnittelualue Tampereella * Turtola (), kylä Ylitornion (Övertorneån) kunnassa Ruotsissa * Turtolan rautatieasema, lakkautettu rautatieliikennepaikka Kolarin radan varrella Pellossa. ==Sukunimi== * Jussi Turtola (1897–1941), eversti * Martti Turtola (s. 1947), historiantutkija * Sanni Turtola (1917–2012), kuulantyöntäjä Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Sergio Bernardo Almirón

Sergio Bernardo Almirón (s. 7. marraskuuta 1980 Santa Fe, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian pääsarjassa pelaavaa Calcio Cataniaa. 180 senttimetriä pitkän Almirónin pelipaikka on keskikentän keskellä hyökkäävässä roolissa, niin sanottuna piilokärkenä. Almiron aloitti uransa kotimaassaan Newell's Old Boysissa 1998. Hän siirtyi Eurooppaan ja Udinese Calcion joukkueeseen vuonna 2001. Peliaikaa ei kuitenkaan tullut ja kaudella 2003–2004 hän pelasi lainalla Hellas Veronassa. Kausilla 2004–2007 hän edusti Empolia vakiinnuttaen paikkansa joukkueessa. Vuonna 2007 hän siirtyi Serie A:han palanneeseen Juventukseen 9 miljoonalla punnalla. Paikkaa avauksessa ei hellinnyt ja tammikuussa 2008 hän siirtyi lainalle Ranskan pääsarjassa pelanneeseen AS Monacoon. Kauden 2008–2009 Almiron pelasi lainalla Fiorentinassa ja seuraavan kauden niin ikään lainalla Barissa, jonne siirtyi pysyvästi kaudeksi 2010–2011. Elokuussa 2011 hän vaihtoi kuitenkin taas seuraa, tällä kertaa Calcio Cataniaan. ==Lähteet== * Sergio Almirón Transfermarkt-sivustolla ==Aiheesta muualla== * Almirónin tiedot footballdatabase.com-tietokannassa Luokka:Argentiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sergio Almirón

Sergio Almirón voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: * Sergio Bernardo Almirón (s. 1980), argentiinalainen jalkapalloilija * Sergio Omar Almirón (s. 1958), argentiinalainen jalkapalloilija.
Cornelia Cinnilla

Cornelia Cinnilla (94 eaa. – 69 eaa. tai 68 eaa.) oli Mariusta kannattavan Lucius Cornelius Cinnan tytär ja Julius Caesarin ensimmäinen vaimo. 17-vuotias Caesar nai Cornelian vuonna 83 tai 84 eaa. Kun Sulla kaappasi vallan vuonna 86 eaa., hän vaati Caesaria eroamaan vaimostaan, mutta tämä kieltäytyi ja joutui perheineen pakenemaan Roomasta. Cornelia synnytti Caesarille tyttären (n. 83 eaa. tai 82 eaa.), joka sai nimen Julia. Cornelia kuoli lapsivuoteelle vuonna 69 tai 68 eaa. Luokka:Antiikin Rooman naiset Luokka:Vuonna 94 eaa. syntyneet Luokka:60-luvulla eaa. kuolleet
Luonnollinen anomalia

Luonnollinen anomalia ) on taivaanmekaniikassa käytetty rataelementti, joka ilmoittaa kappaleen suunnan radan polttopisteestä katsottuna. Luonnollisen anomalian nollasuunta on perihelin suunta. ==Luonnollinen anomalia== Kappaleen liikkuessa kartioleikkauksen muotoisella radalla (ympyrä, ellipsi, paraabeli tai hyperbeli), sen paikkavektori (tai oikeammin sen pituus) voidaan ilmaista napakoordinaatistossa kulman u funktiona muodossa r = \frac{a(1-e^2)}{1 + e \cos u} Tässä a on radan isoakselin puolikas ja e radan eksentrisyys ja radan polttopiste sijaitsee koordinaatiston origossa. Kulmaa u kutsutaan kappaleen luonnolliseksi anomaliaksi. Koska taivaankappaleet liikkuvat ellipsiradoilla, niiden nopeus radan eri kohdissa on erilainen. Asiaa hankaloittaa lisäksi se, että rata on (ympyrärataa lukuun ottamatta) epäsymmetrinen polttopistekeskisessä koordinaatistossa. Tästä syystä luonnollinen anomalia muuttuu vaihtelevalla nopeudella, eikä se siis ole lainkaan yksinkertainen ajan funktio. Tämä tekee siitä matemaattisesti hankalan käsiteltävän, eikä luonnollista anomaliaa käytetä radan laskemisessa käytännössä juuri koskaan oppikirjajohdantoja lukuun ottamatta. ==Muita kytkentöjä== Luonnollisen anomalian 'ν ja eksentrisen anomalian E suhde on :\cos{ u} = {{\cos{E} - e} \over {1 - e \cdot \cos{E}}},\, tai :\tan{ u \over 2} = \sqrt \tan{E \over 2}. paikavektorin anomalioiden suhde on :r = a \left ( 1 - e \cdot \cos{E} \right )\,\\! ja :r = a{(1 - e^2) \over (1 + e \cdot \cos{ u})}\,\\! Missä a kappaleen radan isoakselin puolikas (segmentti cz). z on periapsis eli lähin paikka polttopistettä s, mutta myös kaukaisin piste apuympyrän keskipisteestä c. == Katso myös == *Eksentrinen anomalia *Keskianomalia *Ellipsirata Luokka: Taivaanmekaniikka
Abbé Pierre

Abbé Pierre, isä Pierre, (alkup. nimi Henri Grouès, G.O.Q. 5. elokuuta 1912 Lyon – 22. tammikuuta 2007 Pariisi) oli ranskalainen pappi ja parlamentaarikko, joka perusti kansainväliseksi kasvaneen Emmaus-liikkeen Pariisissa vuonna 1949. Abbé Pierre oli katolinen pappi. Hän toimi toisen maailmansodan aikana Ranskan vastarintaliikkeessä ja avusti tuhansia juutalaisia sekä muita poliittisesti vainottuja ihmisiä pakenemaan Sveitsiin tai Algeriaan. Hän avusti muun muassa presidentti Charles de Gaullea pakenemaan maasta.Suomen Tietotoimisto 22.1.2007 Sodan jälkeen hän havahtui asunnottomien ja köyhien hädälle. Hän avasi Pariisissa ovensa muutamalle yhteiskunnan syrjimälle miehelle ja pyysi heidän apuaan auttaakseen toisia. Tästä syntyi Emmaus-liike, jonka periaatteena on pyrkiä auttamaan itseä ja toisia. Liike on laajentunut maailmanlaajuiseksi, poliittisesti ja uskonnollisesti riippumattomaksi liikkeeksi. Liike tunnetaan yhteisöistään, kirpputoreistaan ja kehittyneestä kierrätystoiminnastaan. Suomessa Emmaus- toiminta alkoi 1960-luvulla. Abbé Pierre oli yhteiskunnallisesti aktiivinen henkilö, ja hänet äänestettiin monena vuonna Ranskan suosituimmaksi henkilöksi; vuonna 2003 hän jätti jalkapallotähti Zinédine Zidanen toiselle sijalle. Vuonna 2006 hän sijoittui Charles de Gaullen ja Louis Pasteurin jälkeen kolmanneksi television Kaikkien aikojen suurin ranskalainen -kyselyssä. Abbé Pierre eli viimeiset vuotensa Rouenissa, Luoteis-Ranskassa. Hän kuoli keuhkokuumeeseen 22. tammikuuta 2007 pariisilaisessa sairaalassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fondation Abbé Pierre Luokka:Sosiaalityön kehittäjät Luokka:Ranskalaiset papit Luokka:Grand Officer of the National Order of Quebec Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Pickin lause

Pickin lauseen avulla (tunnetaan myös nimellä Pickin kaava) voidaan laskea annetun monikulmion, jonka kärkipisteet ovat hilapisteissä, pinta-ala A, mikäli tiedetään monikulmion sisustan hilapisteiden lukumäärä i ja reunalla olevien hilapisteiden lukumäärä b. Pickin kaavan mukaan tällöin on voimassa :A = i + ½b − 1\. Kuvassa olevassa esimerkissä on i = 39 ja b = 14, joten monikulmion ala on A = 39 + ½(14) − 1 = 39 + 7 − 1 = 45. Huomaa, että lause on voimassa vain yhtenäisille monikulmioille, joten monikulmion on koostuttava yhdestä palasta, ja siinä ei saa olla reikiä. Useamman reiän tapauksessa kaavan "−1" on korvattava termillä "−χ(P)", jossa χ(P) on P:n Eulerin karakteristika. Lauseen todisti Georg Alexander Pick vuonna 1899. Lause voidaan yleistää useampaan ulottuvuuteen käyttämällä hyväksi niin sanottuja Ehrhartin polynomeja. == Todistus == Tarkastellaan monikulmiota P ja kolmiota T, kun T:llä ja P:llä on yhteinen sivu. Todistetaan, että jos Pickin lause on voimassa monikulmiolle P, on se myös voimassa monikulmiolle PT, jossa PT on saatu liittämällä kolmio T monikulmioon P. Koska P:llä ja T:llä on yhteinen sivu, ovat kaikki tämän sivun pisteet PT:n sisäpisteitä lukuun ottamatta sivujen päätepisteitä. Siten jos c on P:n ja T:n yhteisten reunapisteiden lukumäärä, on :iPT = (iP \+ iT) + (c − 2) ja :bPT = (bP \+ bT) − 2(c − 2) − 2\. Yllä olevasta seuraa, että :(iP \+ iT) = iPT \- (c − 2) ja että :(bP \+ bT) = bPT \+ 2(c − 2) + 2. Koska lause on voimassa sekä P:lle että T:lle, on :APT = AP \+ AT : = iP \+ ½bP − 1 + iT \+ ½bT − 1 : = (iP \+ iT) + ½(bP \+ bT) − 2 : = iPT − (c − 2) + ½(bPT \+ 2(c − 2) + 2) − 2 : = iPT \+ ½bPT − 1\. Siten jos kaava on voimassa n-kulmiolla, on se voimassa myös (n + 1)-kulmiolle. Vielä pitää osoittaa, että kaava on voimassa kolmioille. Tämä voidaan tehdä kolmessa osassa: * Tarkistetaan ensin, että kaava on voimassa nelikulmiolle, jonka sivut ovat yhdensuuntaisia koordinaattiakselien kanssa. * Jakamalla tämä nelikulmio lävistäjän suhteen kahtia voidaan osoittaa, että kaava on voimassa suorakulmaisille kolmioille. * Jokainen kolmio voidaan täydentää nelikulmioksi liittämällä kolmioon korkeintaan kolme suorakulmaista kolmiota. Koska lause on voimassa kaikille kolmioille ja nelikulmioille, joiden sivut ovat koordinaattiakselien suuntaiset, on lause voimassa myös jokaiselle kolmiolle. Viimeisessä vaiheessa käytetään tietoa, että jos lause on voimassa monikulmiolle PT ja kolmiolla T, on se myös voimassa monikulmiolle P. Tämän osoittaminen on hyvin samantapaista kuin yllä oleva päättely. ==Aiheesta muualla== * Java-animaatio Pickin lauseesta Cut- the-knotissa. Luokka:Geometria
Luettelo Intian suurimmista metropolialueista

Luettelo Intian 50 suurimmasta metropolialueesta asukasluvun mukaan vuonna 2007. Alla olevien metropolialueiden yhdistetty asukasluku on noin kymmenesosa koko Intian asukasluvusta. ==Luettelo== Sija Metropolialue Asukkaita Osavaltio/Unioni territorio 1 Mumbai 18 414 288 Maharashtra 2 Delhi 16 314 838 Delhin pääkaupunkiterritorio 3 Kalkutta 14 112 536 Länsi-Bengali 4 Chennai 8 696 010 Tamil Nadu 5 Bangalore 8 499 399 Karnataka 6 Hyderabad 7 749 334 Andhra Pradesh & Telangana 7 Ahmedabad 6 352 254 Gujarat 8 Pune 5 049 968 Maharashtra 9 Surat 4 585 367 Gujarat 10 Kanpur 2 920 067 Uttar Pradesh 11 Lucknow 2 901 474 Uttar Pradesh 12 Nagpur 2 497 777 Maharashtra 13 Ghaziabad 2 358 525 Uttar Pradesh 14 Indore 2 167 447 Madhya Pradesh 15 Coimbatore 2 151 466 Tamil Nadu 16 Kochi 2 117 990 Kerala 17 Patna 2 046 652 Bihar 18 Kozhikode 2 030 519 Kerala 19 Bhopal 1 883 381 Madhya Pradesh 20 Thrissur 1 854 783 Kerala 21 Vadodara 1 817 191 Gujarat 22 Agra 1 746 467 Uttar Pradesh 23 Malappuram 1 698 645 Kerala 24 Thiruvananthapuram 1 687 406 Kerala 25 Kannur 1 642 892 Kerala 26 Nashik 1 562 769 Maharashtra 27 Vijayawada 1 491 202 Andhra Pradesh 28 Madurai 1 462 420 Tamil Nadu 29 Varanasi 1 435 113 Uttar Pradesh 30 Meerut 1 424 908 Uttar Pradesh 31 Rajkot 1 390 933 Gujarat 32 Jamshedpur 1 337 131 Jharkhand 33 Srinagar 1 273 312 Jammu ja Kashmir 34 Jabalpur 1 267 564 Madhya Pradesh 35 Asansol 1 243 008 Länsi-Bengali 36 Allahabad 1 216 719 Uttar Pradesh 37 Dhanbad 1 195 298 Jharkhand 38 Aurangabad 1 189 376 Maharashtra 39 Amritsar 1 183 705 Punjab 40 Jodhpur 1 137 815 Rajasthan 41 Ranchi 1 126 741 Jharkhand 42 Raipur 1 122 555 Chhattisgarh 43 Kollam 1 110 005 Kerala 44 Gwalior 1 101 981 Madhya Pradesh 45 Durg ja Bhilai Nagar 1 064 077 Chhattisgarh 46 Chandigarh 1 025 682 Chandigarh 47 Tiruchirappalli 1 021 717 Tamil Nadu 48 Mysore 983 893 Karnataka 49 Bareilly 979 933 Uttar Pradesh 50 Guwahati 968 549 Assam == Katso myös == * Intian väestö == Lähteet == Suurimmat metropolialueet Intian metropolialueet Intian suurimmat metropolialueet Luokka:Intian kaupungit
Viipurin Urheilijat

Viipurin Urheilijat ry (VU) on vuonna 1918 perustettu yleisurheiluseura. Seura perustettiin Viipuriin, ja nykyisin se toimii Helsingissä. ==Historia== Seura perustettiin 10. heinäkuuta 1918 Viipurissa, ja sen lajeina olivat yleisurheilu ja hiihto. Pian perustamisen jälkeen seurasta tuli parhaita ja suurimpia yleisurheiluseuroja. Talvi- ja jatkosodan aikana seuran toiminta oli vähäinen ja sijoittui lähinnä Helsinkiin. Vuonna 1945 seuran toimintaa päätettiin siirtää Helsinkiin. Seura voitti Kalevan maljan viisi kertaa peräkkäin vuosina 1971–1975, ja kaksi mestaruutta lisää tuli vuosina 1983 ja 1988. ==Viipurin Urheilijoita edustaneita urheilijoita arvokisoissa== *Päivi Alafrantti, keihäänheitto, Soulin olympialaiset 1988 ja Barcelonan olympialaiset 1992. Euroopan mestari Splitin EM-kisat 1990. *Ulla Hovinen, kiekonheitto, Moskovan olympialaiset 1980 ja Los Angelesin olympialaiset 1984 (neljäs). *Tapio Kantanen, 3 000 metrin estejuoksu, Műnchenin olympialaiset 1972 (pronssia) ja Montrealin olympialaiset 1976 (neljäs). *Tauno Lappalainen, Sankt Morizin olympialaiset 1928 ja Lake Placidin olympialaiset 1932. Myös MM- kisaedustuksia. *Arvo Peussa, 1 500 metrin juoksu, Pariisin olympialaiset 1924. *Riitta Salin, 400 metrin juoksu ja 4 × 400 metriä, Műnchenin olympialaiset 1972 (seitsemäs viestissä)ja Montrealin olympialaiset 1976 (400 metrillä kuudes ja viestissä seitsemäs). Euroopan mestari 400 metrillä ja EM- hopeaa viestissä Rooman EM-kisat 1974 *Julius Saaristo, keihäänheitto, Antverpenin olympialaiset 1920 (neljäs) *Hannes Sonck, 10-ottelu, Lontoon olympialaiset 1948. *Markku Taskinen, 800 metrin juoksu, Montrealin olympialaiset 1976. EM-pronssi Rooman kisoissa 1974. *Päivi Tikkanen, 10 000 metrin juoksu, Barcelonan olympialaiset 1992. *Elsa Torikka, keihäänheitto, Helsingin olympialaiset 1952. ==Aiheesta muualla== * Viipurin Urheilijat Luokka:Suomalaiset yleisurheiluseurat Luokka:Viipurilaiset urheiluseurat Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1918 perustetut urheiluseurat
Äänijänne

Äänijänne on parillinen elin, joka yhdistää kummankin kurkunpään kannuruston kilpirustoon. Äänijännettä, siihen liittyvää lihasta ja edellisten limakalvoa kutsutaan yhteisnimellä äänihuuleksi. Se ei ole jänne sanan varsinaisessa merkityksessä. == Lähteet == Luokka:Ääntöelimistö
Meerut

Meerut (, ) on kaupunki Uttar Pradeshin osavaltiossa Intiassa. Meerut sijaitsee noin 70 kilometriä koilliseen maan pääkaupungista New Delhistä. Kaupungissa asui 1 309 023 ihmistä vuonna 2011 väestönlaskennan mukaan. Kaupunki on maan- ja rautateiden risteyspaikka. Sen elinkeinoihin kuuluu elintarvikkeiden kauppaa ja jatkojalostusta sekä muuta pienteollisuutta. Siellä on myös yliopisto ja armeijan varuskunta. Sepoykapina alkoi Meerutista. Under- Construction_Flyover_on_NH-58_Sardhana_Road_Crossing_in_Meerut.jpg|Tietyö ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Official Meerut district site Luokka:Uttar Pradeshin kaupungit
Perihelin argumentti

Perihelin argumentti \omega on taivaanmekaniikassa kappaleen radan asentoa kuvaava suure. Se ilmoittaa kappaleen periapsidipisteen ja nousevan solmun välisen kulman asteina. Perihelin argumentti mitataan vastapäivään ratatasoa pitkin. Itse perihelin argumenttia käytetään rataelementtinä suhteellisen harvoin. Sen sijaan käytetään usein hieman tästä eroavaa perihelin pituutta ja lähdekirjallisuutta tutkiessa onkin syytä aina varmistaa kummasta kulmasta on kyse. Jos kappaleen rata on ympyrä tai jos radan kaltevuus on nolla, perihelin argumenttiä ei voida määritellä. Aurinkoon viittaavan perihelin sijasta olisi yleisessä tapauksessa oikeampaa puhua periapsiksen argumentista, mutta suomen kielessä termi on jokseenkin vakiintunut. Luokka: Taivaanmekaniikka ru:Кеплеровы элементы орбиты#Аргумент перицентра
Kenttätykistöpatteriston määrävahvuus (talvisota)

Kenttätykistöpatteriston määrävahvuus talvisodan aikana oli riippuvainen lähinnä siitä millainen tykkikalusto patteristolla oli käytettävissään. Pääsääntöisesti pyrittiin siihen, että kaksi alayksikköä (eli patteria, joka vastasi lähinnä jalkaväen komppaniaa) olisi varustettu kanuuna-kalustolla (yleensä 76,2 mm) ja yksi alayksikkö haupitsi-kalustolla (yleensä 122 mm). Patteristo vastasi lähinnä jalkaväkipataljoonaa määrävahvuuksiltaan. Aivan kaikkien patteristojen osalta kyseiseen kalustotavoitteeseen ei päästy. Muun kaluston osalta ongelmana oli myös kaluston riittävyys, jota puolustusvoimilla ei ollut kylliksi. == Vahvuus == Määrävahvuuteen kuului: *12 tykkiä *noin 780 henkilöä *noin 430 hevosta == Organisaatio == Kenttätykistöpatteristo oli organisoitu siten, että siihen kuuluivat muun muassa: *Esikunta **Komentotoimisto **Huoltotoimisto **Esikuntapatteri (vastasi siis esikuntakomppaniaa) ***Viestijaos ***Asemajaos (valmisteli tuliasemia) ***Toimitusjaos (talous-, lääkintä- ja eläinlääkintä) *Patteriston kolonna **Ampumatarvikekolonna **2 elintarvikekolonnaa *1. patteri **Komentoryhmä **Toimitusjaos **Tulenjohtue ***2 tulenjohtoryhmää **Tulipatteri (yhteensä 4 tykkiä) ***Asemajaos ***1. tulijaos (2 tykkiä) ***2. tulijaos (2 tykkiä) *2. patteri **kuten edellä *3. patteri **kuten edellä Numerointi perustui samaan menetelmään kuin jalkaväessä. Esimerkiksi KTR 13:n ensimmäisen patteriston toinen patteri numeroitiin 2.(/I)/KTR 13 ja KTR:n kolmannen patteriston ensimmäinen patteri numeroitiin 9.(/III)/KTR 13. ==Katso myös== *Suomalaisen kenttätykistön kalusto talvisodassa *Luettelo talvisodan tykistöyksiköistä ==Lähteet == * Luokka:Talvisodan suomalaiset tykistöyksiköt
Bhubaneswar

Bhubaneswar ( ) on Odishan osavaltion pääkaupunki Intiassa. Kaupungilla on pitkä historia, se oli jo antiikin ajalla Kalingan valtakunnan pääkaupunki. Bhubaneswarista tuli Orissan osavaltion pääkaupunki 1948, vuosi Intian itsenäistymisen jälkeen. Kaupungissa asui 885 363 ihmistä vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan. Kaupungin lempinimi on temppelikaupunki, koska kaupungissa on sadoittain erilaisia temppeleitä; arviot temppeleiden määrästä vaihtelevat 500–700 välillä. Vuonna 2013 trooppinen sykloni Phailin aiheutti laajoja tuhoja, ja Bhubaneswarissa satoi 130 millimetriä vuorokaudessa. Biju Patnaikin lentoasema kaupungin lähellä on osavaltion tärkein lentoasema. Usealla intialaisella lentoyhtiöllä on säännöllisiä maan sisäisiä reittilentoja asemalta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Intian osavaltioiden pääkaupungit Luokka:Odishan kaupungit
Oscar Parland

Oscar Percival Parland (20. huhtikuuta 1912 Kiova, Venäjän keisarikunta – 27. syyskuuta 1997 Helsinki) oli suomenruotsalainen lääkäri, kirjailija ja kääntäjä. Hän oli myös Liettuassa 1930 kuolleen kirjailijan Henry Parlandin sekä Ruotsissa vuodesta 1948 asuneen Ralf Parlandin veli. == Elämäkerta == Kiovassa syntyneellä Parlandilla ei kertomansa mukaan ollut mitään muistoja ensimmäisistä vuosistaan Ukrainassa. Hän puhui tuolloin venäjää lastenhoitajansa kanssa ja saksaa äitinsä ja isoäitinsä kanssa. Myöhemmin hän pääsi kosketuksiin myös suomen kielen kanssa. Kirjallisen kielensä, ruotsin, hän oppi perheen muutettua Kiloon ja aloitettuaan koulunkäynnin Kauniaisten yhteiskoulussa. Päästyään ylioppilaaksi vuonna 1930 Parland opiskeli lääketiedettä. Hän erikoistui hermo- ja mielisairauksiin. Hän oli kiinnostunut kuvataideterapiasta ja psykoanalyysista. Vuodesta 1960 vuoteen 1975 hän työskenteli Nikkilän mielisairaalan ylilääkärinä. Kirjailijana hän esiintyi ensi kerran vuonna 1945 psykologisen teoksensa Förvandlingar (Muuttumisia) myötä. Hänet tunnetaan parhaiten teoksestaan Den förtrollade vägen (Lumottu tie), josta Åke Lindman ohjasi pidetyn TV-elokuvan vuonna 1986. Myös teos Tjurens år (Härän vuosi) on tunnettu ja tehty Lindmanin ohjaamana samannimiseksi tv-elokuvaksi 1989. Kumpikin kirjoista kuvaa elämää Karjalankannaksella ennen ensimmäistä maailmansotaa ja sen aikana. Parlandin erityisharrastuksia olivat musiikki ja eläintiede. Oscar Parlandin puoliso vuodesta 1941 oli Heidi Parland (1902–1990), Nino Runebergin tytär, joka oli ollut aikaisemmin naimisissa Rabbe Enckellin kanssa. Heille syntyi kaksi lasta: poika Oliver Parland on psykoanalyytikko, ja tytär Nina Sandelin on kirjastonhoitaja. Oliver Parland on toimittanut isänsä jälkeenjääneitä käsikirjoituksia julkaistavaksi (mm. romaanin Peilipoika). == Teoksia == * Förvandlingar, 1945 * Den förtrollade vägen 1953 * Tjurens år, 1963 (Härän vuosi; suom. Eeva-Liisa Manner 1985) * Kunskap och inlevelse, 1991 * Spegelgossen, 2001 * Flanellkostym och farsans käpp, 2003 == Palkinnot ja huomionosoitukset == * Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto 1953 ==Lähteet== * Kaleva 29.12.1986 ==Kirjallisuutta== * ==Aiheesta muualla== * Oscar Parland. Yle Arkivet. * Oscar Parlandin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. * Authors’ Calendar. * Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Mahmood Mamdani

Mahmood Mamdani (s. 1947, Kampala, Uganda) on Columbian yliopiston professori ja Afrikan tutkimuksen johtaja. Hän on varttunut Ugandassa ja erikoistunut Afrikan tutkimiseen ja islamilaiseen maailmaan. Hänet tunnetaan sodanvastustajana ja hän on kirjoittanut väitetystä islamilaisen maailman ja lännen yhteentörmäyksestä. Mamdani analysoi aihetta tarkasti kirjassaan "Kylmä sota ja terrorin juuret" (engl. Good muslim, Bad muslim. America, the Cold War , and the roots of terror). Kirjassa Mamdani kyseenalaistaa väitetyn kulttuurien yhteentörmäyksen ja muistuttaa, että monet tämän päivän terroristiryhmistä olivat kylmän sodan aikaan Yhdysvaltain liittolaisia nationalistisia hallituksia vastaan, joita Yhdysvallat väitti Neuvostoliiton liittolaisiksi. Mamdani on myös kirjoittanut kirjan Ruandan kansanmurhasta, kirjan nimi on "When Victims Become Killers". ==Mamdanin julkaisut== *2004. Good Muslim, Bad Muslim: America, the Cold War and the Roots of Terror, Pantheon, New York. *2001. When Victims Become Killers: Colonialism, Nativism and Genocide in Rwanda, Princeton University Press, Princeton, N.Y. David Phillip, Cape Town: Fountain, Kampala; and James Currey, London. *2001. “Beyond Settler and Native as Political Identities: Overcoming the Political Legacy of Colonialism", Comparative Studies in Society and History, vol. 43, no. 4, October. *2000. “Indirect Rule and the Struggle for Democracy: A Response to Bridget O’Laughlin,” African Affairs, pp. 43–46. *1999. “Historicizing Power and Responses to Power: Indirect Rule and its Reform,” Social Research, vol.66, no 3, pp. 859–886. *1996. Citizen and Subject: Contemporary Africa and the Legacy of Late Colonialism, Princeton University Press, Princeton, N.Y. David Phillip, Cape Town: Fountain, Kampala; and James Currey, London. *1987. "Extreme but not Exceptional: Towards an Analysis of the Agrarian Question in Uganda," Journal of Peasant Studies, 14, 2, London. *1976. Politics and Class Formation in Uganda, Heinemann Educational Books, London, and Monthly Review Press, New York. *1973. From Citizen to Refugee, Francis Pinter Ltd. London. *1972. The Myth of Population Control: Family, Class and Caste in an Indian Village Monthly Review Press, New York. ==Suomennetut teokset== *2006 "Kylmä sota ja terrorin juuret" (Like) ==Aiheesta muualla== *Tietoa Mamdanin kirjasta *Mamdanin haastattelu *Mamdanin lyhyt elämäkerta Luokka:Ugandalaiset kirjailijat Luokka:Tietokirjailijat Luokka:Professorit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
QuteCom

QuteCom (aiemmin WengoPhone) on vapaa ja ilmainen QuteCom-nimisen avoimen lähdekoodin yhteisön kehittämä ohjelma ranskalaisesta Wengo VoIP -pikaviestintäohjelmasta Windows-, Linux- ja Mac OS -käyttöjärjestelmiin. QuteComin ominaisuuksia ovat äänipuhelu, videoneuvottelu, tekstiviestin lähetys, chat ja läsnäolo. QuteCom mahdollistaa maksuttoman ääni- tai videopuhelun tietokoneelta toiseen SIP-yhteensopivaan VoIP-ohjelmaan. Sillä voi siis soittaa äänipuheluita lankapuhelimiin ja matkapuhelimiin sekä lähettää tekstiviestejä ja olla videoneuvotteluissa. Yhtäkään näistä ominaisuuksista ei ole sidottu yksittäiseen SIP-palveluntarjoajaan ja sitä voidaan käyttää minkä tahansa markkinoilla olevan palveluntarjoajan kanssa toisin kuin suljetun tekniikan järjestelmissä kuten Skype ja muut vastaavat. SIP-yhteensopivia palveluja ovat muun muassa Microsoftin Messenger, Yahoon Messenger, AOL Messenger, Google Talk, ICQ ja Jabber. ==Historia== QuteComin kehistys alkoi syyskuussa 2004. Ensimmäinen julkistettu versio oli 0.949. Tammikuussa 2008 alkuperäinen kehittäjä Wengo siirsi projektin sponsoroinnin MBDSYS-yritykselle, jonka myötä nimeksi vaihtui QuteCom. Siirron taustalla oli Wengon keskittyminen muihin liiketoiminta-alueisiin. ==Puhelut== PC-koneelta toiselle PC-koneelle -puhelut ovat Hifi-laatua ja käyttävät useita koodekkeja kuten ILBC, AMR-WB, PCMA, PCMU, AMR ja GSM. On mahdollista aloittaa keskustelu toisten saman ohjelman tai minkä tahansa muun SIP-protokollaa tukevan ohjelman (kuten Gizmo) käyttäjän kanssa. QuteCom mahdollistaa videoneuvottelut ffmpeg- ohjelman kautta. QuteCom käyttää lankaliittymäpuheluihin oletuksena ranskalaista Wengoa, joka on pääsponsorina OpenWengo-projektille. QuteComilla on kuitenkin mahdollista käyttää muita SIP-palveluntarjoajia kuten VoIPBusteria. Tämä mahdollisuus on käyttäjälle lisäetu. Hän voi käyttää kulloinkin sitä SIP-operaattoria, joka on hänen puhelulleen edullisin. ==Protokolla== Protokollana käytetään standardia SIP-tekniikkaa. ==Käyttöliittymä== QuteComin käyttöliittymä on hyvin samantapainen muiden VoIP-ohjelmien kanssa kuten Gizmo ja Skype. Käyttöliittymän pääsivulta voi siirtyä välilehtien kautta puhelinluetteloon, soittolokiin ja myös SIP- tunnuksen hallintaan. Teknisesti se on ohjelmoitu QT/C++:lla. ==Ominaisuudet== * SIP-yhteensopivuus * Riippumattomuus palveluntarjoajasta * Mahdollistaa tekstiviestien lähetyksen Ranskaan (toimii myös suomalaisiin matkapuhelimiin) * Toimii myös NAT-järjestelmissä * Äänelliset hymiöt Luokka:Pikaviestintäohjelmat Luokka:Linux-ohjelmat Luokka:Windows-ohjelmat Luokka:Mac OS -ohjelmat
Asymptootti

Asymptootti on suora tai käyrä A, jota toinen käyrä B lähestyy äärettömyydessä. Kun B:tä kuljetaan eteenpäin rajatta, etäisyys A:n ja B:n välillä kutistuu kohti nollaa. On myös mahdollista, että käyrä leikkaa asymptoottiaan, jopa äärettömän monta kertaa. ==Asymptootit ja funktion kuvaaja== Asymptootit määritellään raja-arvon avulla: Olkoon f funktio. Tällöin suora y=a on f:n vaakasuora asymptootti, jos :\lim_{x \to \infty} f(x) = a \,\mbox{ tai } \lim_{x \to -\infty} f(x) = a. Intuitiivisesti tämä tarkoittaa sitä, että itseisarvoltaan suurilla x:n arvoilla f(x) on suunnilleen yhtä suuri kuin a ja approksimaatio tarkentuu, kun x kasvaa tai pienenee. Siten äärettömyydessä (tai miinus äärettömyydessä) käyrä lähestyy suoraa. Huomaa, että jos :\lim_{x \to \infty} f(x) = a \,\mbox{ ja } \lim_{x \to -\infty} f(x) = b, on funktion f kuvaajalla kaksi vaakasuoraa asymptoottia: y=a ja y=b. Esimerkiksi arkustangentti käyttäytyy tällä tavoin. Suora x=a on funktion f pystysuora asymptootti, jos jompikumpi seuraavista ehdoista on voimassa: # \lim_{x \to a^{-}} f(x)=\pm\infty # \lim_{x \to a^{+}} f(x)=\pm\infty Intuitiivisesti jos x=a on f:n asymptootti, voidaan ajatella, että kun x lähestyy a:ta jommaltakummalta puolelta, f(x) kasvaa tai vähenee rajatta. Esimerkki asymptootista löytyy funktion f(x)=1/x kuvaajasta, jonka asymptootteina ovat koordinaattiakselit x = 0 ja y = 0. Huomaa, että f(x):n ei tarvitse olla määritelty a:ssa. Funktion arvolla pisteessä x=a ei ole asymptootin käyttäytymiseen vaikutusta. Tarkastellaan esimerkiksi funktiota :f(x) = \begin{cases} 1/x & x > 0 \\\ 5 & x \le 0 \end{cases}. Kun \lim_{x \to 0^{+}} f(x) = \infty, f(x):llä on pystysuora asymptootti 0:ssa, vaikka f(0) = 5. Funktion asymptoottien ei tarvitse olla x- tai y-akselin suuntaisia. Esimerkiksi funktion f(x)=x +1/x asymptootteina ovat y-akseli ja suora y = x. Jos y = m x + b on mikä tahansa ei-pystysuora suora, on funktiolla f(x) tämä suora asymptoottina, jos ja vain jos :\lim_{x \to \infty} f(x)-(mx+b) = 0 \, \mbox{ tai } \lim_{x \to -\infty} f(x)-(mx+b) = 0. ==Toisia merkityksiä== Funktio f(x) sanotaan lähestyvän asymptoottisesti funktiota g(x), kun x → ∞. Tällä voidaan tarkoittaa seuraavia asioita: # f(x) − g(x) → 0. # f(x) / g(x) → 1. # f(x) / g(x) → a ≠ 0\. # f(x) / g(x) on rajoitettu eikä lähesty nollaa. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Analyysi
Long-Term Capital Management

Long-Term Capital Management oli John Meriwetherin 1994 perustama yhdysvaltalainen hedge-rahasto. Yhtiön hallitukseen kuuluivat myös taloustieteen Nobelin palkinnon voittajat Myron Scholes ja Robert C. Merton. Rahasto oli aluksi kannattava, mutta se kaatui 1998 menetettyään neljässä kuukaudessa 4,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. == Lähteet == Luokka:Sijoittaminen
Hämeen lennosto

Hämeen Lennosto (lyh. HämLsto) perustettiin 1. tammikuuta 1957 nimeämällä Tikkakoskella toiminut 1. lennosto uudelleen. Joukko-osasto siirrettiin Rovaniemelle 16. elokuuta 1973 Pohjois-Suomen ilmatilan koskemattomuuden valvonnan ja vartioinnin tehostamiseksi. Hämeen Lennoston nimi muutettiin 6. joulukuuta 1974 Lapin Lennostoksi. == Historia == Vuoden 1957 alussa nimettiin Suomen ilmavoimien lennostot maakuntien mukaan, jolloin Tikkakoskelle sijoitettu 1. lennosto sai nimen Hämeen lennosto. Nimen vaihto ei vaikuttanut lennoston kokoonpanoon eikä henkilömäärään. Lennoston kokoonpano oli tuolloin komentaja, jonka johtamisen apuna oli esikunta. Esikuntaan kuuluivat komento-, koulutus-, viesti-, operatiivinen- ja järjestely-, huolto- ja tekninen toimisto. Lennoston perusyksiköinä olivat kaksi hävittäjälentue, tiedustelulentue, korjaamo, lennonjohto, lentokuvakeskus, esikuntakomppania ja autokuljetusjoukkue. Lennostoon perustettiin 1958 hävittäjälentolaivue, Rovaniemelle sijoitettu viestikeskus 5 aloitti toimintansa vuonna 1962 ja vuotta myöhemmin lennoston korjaamo laajeni lentokonehuoltokorjaamoksi. Luutnantti Kalervo Myssylä ampui lennoston komentajan eversti Suonperän työpöytänsä ääreen 6. kesäkuuta 1973. == Komentajat == Lennoston komentajana olivat: *everstiluutnantti Yrjö Malmari 31. maaliskuuta 1956– *everstiluutnantti Reino Turkki 9. helmikuuta 1957– *everstiluutnantti Georg- Eric Stömberg 10. joulukuuta 1960– *eversti Aimo Huhtala (s. 1920, k. 1994) 5. heinäkuuta 1963–4. lokakuuta 1969 *eversti Teppo J. Suonperä 4. lokakuuta 1969–6. kesäkuuta 1973 *everstiluutnantti Veikko Tähtinen (vt) 6. kesäkuuta 1973– *eversti Rauno Meriö 16. elokuuta 1973– == Lähteet == * Hämeen lennosto