EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Thmuis

Thmuis ( tai Thmouis) eli Ta-maut (, ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Mendesioksen nomokseen.Herodotos: Historiateos 2.168; Klaudios Ptolemaios: Geografia 4.5.51. Kaupungin rauniokumpu eli tell tunnetaan nimellä Tell el-Timai. == Maantiede == Thmuis sijaitsi kanavan varrella Niilin Tanitikos- ja Mendesios- suuhaarojen (Taniksen ja Mendesin suuhaarojen) välillä. Sen ympärillä oli soista maastoa, ja niin sen olemassaolo oli suuressa määrin riippuvainen kanavoinneista ja patovallituksista. Mendesin kaupunki sijaitsi vain noin puolen kilometrin päässä Thmuisista, ja kaupungit muodostavat historiassa eräänlaisen kaksoiskaupungin. Nykyisin Thmuisin rauniot ovat lähellä Al- Mansuran kaupunkia. == Historia == Thmuis oli alun perin oman Thmuitesin nomoksensa pääkaupunki. Herodotoksen aikaan nomos oli yhdistetty Mendesioksen nomokseen. Tämä oli mitä todennäköisimmin seurausta siitä, että Mendes oli tuohon aikaan suurempi kaupunki, sekä siitä, että kaupungeilla oli yhteinen kultti, jonka kohteena oli vuohenhahmoinen Banebdjedet- eli Mendes-jumala. Kreikkalaiset yhdistivät jumalan Paniin. Thmuis kukoisti hellenistiseltä kaudelta lähtien, jolloin se syrjäytti Mendesin, jonka paikka jäi asumattomaksi mahdollisesti Niilin uomassa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Tituksen johtama Rooman armeija kokoontui Thmuisiin ensimmäisen juutalaissodan aikaan vuonna 70 jaa. ennen hyökkäystä Jerusalemiin. Thmuis kukoisti vielä myöhemmällä roomalaisella tai varhaisella bysanttilaisella kaudella 300-luvulla jaa. keisareiden Valentinianuksen ja Theodosius Suuren aikana. Tuolloin sillä oli oma hallintonsa, joka ei ollut Aleksandrian alaisuudessa. Ammianus Marcellinus kutsui kaupunkia yhdeksi Egyptin merkittävimmistä tuolloin.Ammianus Marcellinus: Res gestae 22.16.6 Varhaisella kristillisellä kaudella kaupunki oli piispanistuin. Sen tunnetuin piispa on Serapion Thmuislainen, jota ortodoksinen kirkko kunnioittaa pyhänä. Kaupunki vaikuttaa tulleen hylätyksi arabikaudella vuonna 831 verokapinan tukahduttamisen jälkeen. == Rakennukset ja löydökset == Tell el-Timai on yksi Niilin suiston suurimpia kaupungin rauniokumpuja. Kaupungin paikalta on löydetty muun muassa hellenistiselle kaudelle ajoittuvan, Ptolemaios II:n rakennuttaman temppelikokonaisuuden rauniot. Se on mahdollisesti ollut omistettu jumalattareksi korotetulle kuningatar Arsinoe II:lle. Paikalta on löydetty myös muun muassa hautoja ja sarkofageja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tell Timai Archaeological Project Luokka:Aegyptuksen provinssin kaupungit Luokka:Muinaisen Egyptin kaupungit
Misskärr

Misskärr on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Västanfjärdin länsiosassa. Misskärr sijoittuu Galtarbyvikenin ja Västanfjärdsvikenin välisen niemimaan länsirannalle eli Galtarbyvikenin puolelle. Valtaosa kylän alueesta on mäkistä ja soista metsämaata ja kylän keskus sijaitsee kyläalueen keskellä peltolaaksossa, jonka halki kulkee Sirnäsintie. Oja Storbäcken virtaa laaksosta etelään ja laskee mereen Misskärrsvikeniin kylän rajalla. Kyläkeskuksen ulkopuolelle on rakennettu vain vähän ja uudempi rakennuskanta muodostuu lähinnä kesämökeistä rannikolla. Misskärr mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1540. Kylä lienee saanut nimensä kyläkeskuksen vieressä olevalta suolta. Kylässä on kaksi kantatilaa, joista on lohkottu yhdet uudet tilat 1930- ja 1960-luvuilla. ==Lähteet== Luokka:Västanfjärdin kylät
Japaninorava

Japaninorava (Sciurus lis) on Japanin Honshūn ja Shikokun saarilla tavattava orava. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen elinvoimaiseksi lajiksi. == Koko ja ulkonäkö == thumb|vasen|Orava pähkinä suussaan Inokashiran eläintarhalla. Japaninoravien ruumiin pituus on 160–220 mm ja hännän pituus 130–170 mm. Painoa niillä on 250–310 g. Turkki on selkäpuolelta punertavanruskea. Kylkien ja lantion seudulla voi olla oranssin sävyisiä laikkuja. Vatsapuoli on valkoinen. Silmien ympärillä voi olla valkoinen tai kellertävä rengas. Talvisin turkki on kesää harmaampi. Häntä on samanvärinen, kuin turkin selkäpuoli. == Levinneisyys ja elinympäristö == Japaninoravaa tavataan nimensä mukaisesti Japanissa Honshūn ja Shikokun pääsaarilla. Se on yleinen etenkin Honshūn kaakkoisosissa ja harvinainen sen länsiosissa. Lajia on esiintynyt Awajilla, jolta ei kuitenkaan tunneta tuoreita havaintoja. Epäselvempää on, onko lajia tavattu historiallisesti Kyūshūlla. Lajin elinympäristö käsittää primaarisia ja sekundaarisia mänty- ja sekametsiä alangoilla ja ylängöillä. == Elintavat == Japaninorava on päiväeläin ja se on aktiivinen koko vuoden. Ravinnonhaussa se liikkuu usein puissa ja maassa. Täysikasvuiset yksilöt elävät yleensä yksin. Talvisin on mahdollista, että samassa pesässä on useampia aikuisia. Ne liikkuvat kotialueella, jonka koko uroksilla on 4–30 hehtaaria ja naarailla 4–17 hehtaaria. Alueet saattavat olla eri yksilöillä hieman päällekkäisiä. Japaninoravat lisääntyvät kahdella kaudella helmi-maaliskuussa, sekä touko- kesäkuussa. Naaras on vastaanottavainen vain yhtenä päivänä lisääntymisaikana, jolloin sitä seuraavat usein useammat urokset. Tiineys kestää 39–40 päivää ja poikaset syntyvät lehdistä rakennetussa pesässä tai pesäkolossa. Poikasia on kerrallaan 2–6. Emo imettää muutaman viikon ajan ja pian vieroituksen jälkeen poikaset hajaantuvat muille alueille. Vuosittainen kuolleisuus on arviolta 63 %. Japaninoravat käyttävät ravinnokseen enimmäkseen kasvisperäistä ravintoa. Ne syövät esimerkiksi sieniä, versoja, kukkia ja hedelmiä. Ne voivat syödä myös hyönteisiä ja sieniä. Mahdollisuuksien mukaan ne kätkevät hitaasti pilaantuvaa ravintoa, kuten pähkinöitä, useisiin eri paikkoihin talvea varten. Japaninoravan petoeläimiä ovat esimerkiksi näädät, kettu, petolinnut, varikset, sekä kesykissat ja koirat. == Uhat ja suojelu == Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt japaninoravan elinvoimaiseksi lajiksi. Sitä tavataan suhteellisen laajalla alueella ja suurimmalla osasta siitä sitä pidetään yleisenä. Lajilla ei uskota olevan huomattavampia uhkia. Ajoittain kannat saattavat kärsiä mäntypuiden kuolemista ulkomaisten puutautien takia. Tavallista oravaa (Sciurus vulgaris) on esiintynyt vieraslajina Tokion seudulla 1990-luvulta lähtien, mutta sen vaikutuksia japaninoravaan ei tunneta kunnolla. Japaninoravaa on aikanaan metsästetty, mutta metsästys on ollut kiellettyä vuodesta 1994 lähtien. == Lähteet == Luokka:Oravat
Kuurinmaanajokoira

Kuurinamaanajokoira on sukupuuttoon kuollut latvialainen koirarotu. == Ulkonäkö == Kuurinmaanajokoira oli nykyistä latvianajokoiraa pitkäraajaisempi.Morris, Desmond. Dogs - The Ultimate Dictionary of Over 1000 Dog Breeds, s. 106–107. Trafalgar Square, 2008: North Pomfret, Vermont. == Luonne ja käyttäytyminen == Kuurinmaanajokoiralta edellytettiin ennen kaikkea tottelevaisuutta. == Alkuperä == Rotu kehitettiin englantilaisista ajokoirista, puolanajokoirasta ja luzerninajokoirasta. Se oli suosittu 1800-luvulla, ja sitä käytettiin kauriin ja villisian ajamiseen. Vuonna 1920 Latvian metsähallitus päätti alkaa suojella riistaeläimiä. Siitä lähtien metsästyksessä käytetyt ajavat koirat saivat olla korkeintaan 51 cm korkeita – vaikkei lähteissä mainitakaan tarkemmin kuinka korkeita kuurinmaanajokoirat keskimäärin olivat, olivat ne joka tapauksessa liian kookkaita uuteen lakiin nähden. Täten paikallisten metsästäjien oli jalostettava alkuperäisestä paikallisesta ajokoirasta pienikokoisempi versio: latvianajokoira. == Katso myös == *Eestinajokoira *Latvianajokoira *Liettuanajokoira == Lähteet == Luokka:Ajokoirat Luokka:Sukupuuttoon kuolleet koirarodut Luokka:Balttilaiset koirarodut
Zębowice

Zębowice () on maalaiskunta () Olesnon piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 3 631\. Olesnon piirikunnan asukkaista 5,6 prosenttia asuu Zębowicen kunnassa ja piirikunnan pinta-alasta 9,8 prosenttia kuuluu Zębowicen kuntaan. Kylät Zębowicen kunnassa ovat Kadłub Wolny, Knieja, Łąka, Osiecko, Poczołków, Prusków, Radawie, Siedliska sekä Zębowice. Zębowicen kunnan alueen läpi kulkevat valtatie 46 ja voivodikunnan tie 901. Se rajautuu Dobrodzieńin, Lasowice Wielkien, Olesnon, Ozimekin ja Turawan kuntiin. Zębowicen pinta-alasta noin 34 prosenttia on maatalouskäytössä ja noin 62 prosenttia metsää. Zębowicen kunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 4,8 prosenttia. Vuoden 2019 lopussa 49,2 prosenttia Zębowicen asukkaista oli naispuolisia ja 50,8 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 14,6 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 67 prosenttia ja eläkeikäiset 18,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,6 vuotta. Vuonna 2019 Zębowicen kunnassa syntyi 35 lasta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 28,3 prosenttia oli saksalaisia, ja saksan kielellä onkin kunnassa virallisen avustavan kielen asema. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gmina Wiejska Zębowice Opolen tilastokeskus. Luokka:Opolen voivodikunnan kunnat
Luettelo Sudanin valtionpäämiehistä

Sudanin valtionpäämiehen titteli on vaihdellut vuosien varrella. Vuoden 2019 kaapauksen jälkeen maata on johtanut presidenttineuvoston puheenjohtaja Abdel Fattah al-Burhan. Nimi Kausi Kauden päättyminen Ibrahim Abboud 17. marraskuuta 1958 – 15. marraskuuta 1964 Vaalit Sirr Al-Khatim Al-Khalifa 16. marraskuuta 1964 - 3. joulukuuta 1964 Vaalit Neuvosto 3. joulukuuta 1964 – 10. kesäkuuta 1965 Vaalit Ismail al-Azhari 10. kesäkuuta 1965 – 25. toukokuuta 1969 Kaappaus Jaafar Nimeiri 25. toukokuuta 1969 – 19. heinäkuuta 1971 Vaalit Babiker al-Nur Osman 19.–22. heinäkuuta 1971 Kaappaus Jaafar Nimeiri 22. heinäkuuta 1971 – 6. huhtikuuta 1985 Kaappaus Abdel Rahman Swar al-Dahab 6. huhtikuuta 1985 – 15. toukokuuta 1986 Vaalit Ahmad al-Mirghani 6. toukokuuta 1986 – 30. kesäkuuta 1989 Kaappaus Omar al-Bashir 30. kesäkuuta 1989 – 11. huhtikuuta 2019 Kaappaus Ahmed Awad Ibn Auf (tp.) 11.-12. huhtikuuta 2019 erosi Abdel Fattah al-Burhan 12. huhtikuuta 2019 alkaen == Katso myös == * Sudanin historia Sudan *
Lemmikki Talas

Aina Lemmikki (Lempi) Talas (os. Raivio, 1. joulukuuta 1898 Jyväskylä – 1. heinäkuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja matkakirjailija. Talas kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän tyttölyseosta vuonna 1920 ja suoritti varanotaarin tutkinnon Helsingin Yliopistossa 1926. Hän työskenteli virkailijana Puolustusministeriössä, SOK:ssa ja Maatalous-Osake-Pankissa vuosina 1919–1934. Vuosina 1946–1955 Talas toimi Uuden Suomen kirjeenvaihtajana Roomassa. Kuorolaulua harrastanut Talas oli myös pitkäaikainen Suomen Laulun jäsen. Lemmikki Talaksen puoliso oli poliitikko ja diplomaatti Onni Talas, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1935. == Teokset == * * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset matkakirjailijat Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Sincan

Sincan on piirikunta Turkin Ankaran maakunnassa ja Ankaran kaupungissa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Sincanin väkiluku oli 535 637. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ankaran maakunnan piirikunnat Luokka:Ankara
Liuskateurikka

Liuskateurikka (Teucrium botrys) on huulikukkaiskasveihin kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen haarovavartinen pysty ruoho, joka kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat kahteen kertaan pariliuskaiset. Kukan teriö on 1–2 cm pitkä, vaalean sinipunainen, hienokarvainen. Teriö on ylähuuleton ja sen alahuuli on viisiliuskainen, keskimmäinen liuska on selvästi suurin. Liuskateurikka esiintyy alkuperäisenä Keski- ja Etelä-Euroopassa. Se kasvaa myös harvinaisena tulokkaana Ruotsissa Gotlannissa.The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity: Teucrium botrys Viitattu 13.1.2021.Den virtuella floran: Druvgamander (Teucrium botrys) == Lähteet == Luokka:Teurikat
Gopalkrishna Gandhi

Gopalkrishna Gandhi (; s. 22. huhtikuuta 1945) on intialainen diplomaatti ja poliitikko. Diplomaatin uransa aikana hän toimi Intian päävaltuutettuna Etelä- Afrikassa, Lesothossa ja Sri Lankassa 1990-luvulla ja 2000-vuosikymmen alussa. Vuonna 2002 hän oli maansa suurlähettiläs Norjassa ja Islannissa. Vuosina 2004–2009 hän toimi Länsi-Bengalin kuvernöörinä. Hän on Mahatma Gandhin pojan Devdasin poika, hänen äitinsä Lakshmin isä oli C. Rajagopalachari joka toimi Intian ensimmäisenä intialaissyntyisenä kenraalikuvernöörinä. Vuonna 2017 hän oli kongressipuolueen johtaman Yhdistyneen edistyksellisen allianssin ehdokas Intian varapresidentiksi. Toimiessaan Länsi-Bengalin kuvernöörinä Gandhi sai vuonna 2006 vastuulleen myös Biharin kuvernööriyden Buta Singhin jouduttua eroamaan. Kuvernöörinä hän ajautui toistuvasti ristiriitoihin Länsi-Bengalia hallinneen marxilaisen kommunistipuolueen (CPI(M)) kanssa. Joulukuussa 2006 hän vieraili paikallisen nälkälakkoilleen oppositiojohtaja Mamata Banerjeen luona. Seuraavana vuonna hän kritisoi Nandigramin poliisiväkivaltaisuuksia. Gandhin puheet Nandigramin väkivaltaisuuksista nousivat esille uudestaan Gandhin tultua valituksi yhdistyneen edistyksellisen allianssin varapresidenttiehdokkaaksi vuonna 2017. Hän sai tuolloin tukea myös CPI(M):n johdolta, mikä aiheutti suuttumusta Länsi-Bengalin marxilaisten keskuudessa. Gandhi kritisoi Intian keskusrikospoliisia (CBI) vuonna 2014 itsenäisyyden puutteesta ja "hallituksen kirveenä" toimimisesta. Hänen mukaansa CBI:n asema hallituksen alaisuudesta on tehnyt siitä "likaisten temppujen jaoston", jota on jatkuvasti käytetty politikointiin aloittamalla tutkintoja opposition poliitikoista. Hän on myös vastustanut kuolemantuomiota, joka hänen mukaansa on epäoikeudenmukainen ja "keskiaikainen" rangaistus. Osana kuolemantuomion vastustamista hän anoi Bombayn vuoden 1993 pommi-iskuista kuolemaantuomitun Yakub Memonin hengensäästämistä. Gandhille myönnettiin vuonna 2018 kongressipuolueen Rajiv Gandhi National Sadbhavana Award -palkinto rauhan, hyväntahtoisuuden ja yhteisöllisen harmonian edistämisestä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Intialaiset diplomaatit Luokka:Länsi-Bengalin kuvernöörit Luokka:Biharin kuvernöörit Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lehtoteurikka

Lehtoteurikka (Teucrium scorodonia) on huulikukkaiskasveihin kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen karvainen ruoho, joka kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat muodoltaan herttamaisia ja laidaltaan tylppähampaisia. Kukat kasvavat tähkämäisesti varressa ja sen haaroissa. Kukan teriö on noin yhden senttimetrin pituinen vihertävänkeltainen ja siitä ulkonevat pitkät punapalhoiset heteet. Lehtoteurikka kasvaa alkuperäisenä Keski-Euroopassa ja Pohjoismaista Norjassa. Suomessa sitä ei ole koskaan havaittu.The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity: Teucrium scorodonia Viitattu 13.1.2021. Lehtoteurikan vanha suomenkielinen nimi on kelta-akankaali,Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Teucrium scorodonia vaikka se ei kuulu saman heimon sukuun akankaaleihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Lehtoteurikka – Teucrium scorodonia Luokka:Teurikat
Mettisenmelittis

Mettisenmelittis (Melittis melissophyllum) on huulikukkaiskasveihin kuuluva eurooppalainen kasvilaji. Se on melittiksien suvun ainoa laji. Mettisenmelittis jaetaan kolmeen eri alalajiin, joiden levinneisyys keskittyy Euroopassa eri osiin: M. m. subsp. albida Etelä-Euroopassa, M. m. subsp. carpatica Itä-Euroopassa ja M. m. subsp. melissophyllum Länsi-Euroopassa.The Euro+Med PlantBase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity: Melittis melissophyllum Viitattu 13.1.2021. Mettisenmelittis on monivuotinen karvainen ruoho, joka kasvaa noin 30 senttimetriä korkeaksi.Plants For A Future: Melittis melissophyllum Viitattu 13.1.2021. Se muistuttaa ulkonäöltään esimerkiksi pähkämöitä, joiden kanssa se on läheistä sukua. Sen kukkien teriö on neliliuskainen (joista alahuulessa kolme), suhteellisen suuri (2,5–4 cm pitkä), väriltään valkoisesta violettiin, alahuulessa on tummemman violetteja kuvioita. Mettisenmelittis esiintyy luonnonvaraisena Keski- ja Etelä-Euroopassa, mukaan lukien Britannia, Baltia ja Turkki. Se kasvaa yleensä metsissä. Pohjoismaissa lajia ei esiinny lainkaan. == Lähteet == Luokka:Huulikukkaiskasvit
Bobi Wine

Bobi Wine (oikealta nimeltään Robert Kyagulanyi Ssentamu, s. 12. helmikuuta 1982, Mpigin piirikunta, Uganda) on ugandalainen laulaja, näyttelijä ja poliitikko. Hän haastaa maansa presidentinvaaleissa 2021 istuvan presidentin Yoweri Musevenin. Wine edustaa puoluetta nimeltä National Unity Platform, joka pyrkii muun muassa parantamaan maan koulutuksen ja terveydenhuollon tilaa. ==Elämä ja ura== Bobi Wine syntyi vuonna 1982 Mgipissä keskisessä Ugandassa ja muutti myöhemmin perheensä mukana pääkaupunkiin Kampalaan, jonka slummissa hän varttui. Teini-ikäisenä hän kiinnostui taiteesta, ja aloitettuaan Makereren yliopistossa sosiaalitieteiden opinnot hän vaihtoi ne ensimmäisen lukukauden jälkeen musiikin, tanssin ja näyttämötaiteen opintoihin. Hän valmistui vuonna 2003. Saavutettuaan suurta suosiota kantaaottavalla afrobeat-musiikillaan Wine lähti mukaan politiikkaan ehdokkaana vuoden 2017 täydennysvaaleissa, ja pääsi kansanedustajaksi. Elokuussa 2018 armeijan erikoisjoukot pahoinpitelivät hänet hotellihuoneessa Aruan kaupungissa, ja häntä vastaan myös nostettiin syyte maanpetturuudesta. Taustalla oli Winen näkyvä asema presidentti Musevenin arvostelijana. Marraskuussa 2020 oppositiopuolue National Unity Platform (NUP) nimesi hänet presidenttiehdokkaakseen tammikuun 2021 vaaleihin. Vaalien alla joulukuussa hänen apulaisiaan loukkaantui turvallisuusjoukkojen kumiluodeista ja kolme viikkoa ennen vaaleja hänen henkivartijansa kuoli sotilaspoliisin ajoneuvon ajettua tämän päälle. ==Lähteet== Luokka:Ugandalaiset muusikot Luokka:Ugandalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Guinatenpäivännouto

Guinatenpäivännouto (Helianthemum bramwelliorum) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon, päivännoutojen (Helianthemum) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla Lanzaroten pohjoisosissa kasvava endeeminen laji, jolta tunnetaan vain yksi eristynyt populaatio. Laji on luokiteltu Espanjassa äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Lajin merkittävimpiä uhkia ovat karjaeläinten laidunnus sekä pidemmät kuivuusjaksot. Guinatenpäivännouto voi kasvaa noin 5–20 cm korkeaksi ja se on kasvutavaltaan maanmyötäinen tai koheneva. Varret haarautuvat usein tyveltään. Elomuodoltaan guinatenpäivännouto on kamefyytti. Sen lehdet ovat muodoltaan suikeita tai puikeita ja väriltään oliivinvihreitä. Kukinto on muutamakukkainen. Kukkien verholehdet ovat 7–7,5 mm pitkiä ja terälehdet ovat vaaleankeltaisia. Kukissa on 20–25 hedettä. Guinatenpäivännouto kukkii helmikuun ja toukokuun välillä, joskus heinäkuussakin, ja tuottaa hedelmiä maaliskuun ja kesäkuun välillä, joskus elokuussakin. Kukinta-ajan pituus riippuu osittain sääolosuhteista. Guinatenpäivännouto on hyönteispölytteinen, muttei ole erikoistunut mihinkään tiettyyn pölyttäjähyönteislajiin. Guinatenpäivännouto kasvaa rinteillä, joissa on basalttista kallioperää, ja voi kasvaa hyvin vähäisessäkin maaperässä. Guinatenpäivännouto kasvaa usein yhdessä nystykaninkelton (Andryala glandulosa), lanzarotenasterikin (Asteriscus intermedius), kaunokilokan (Campylanthus salsoloides), palsamityräkin (Euphorbia balsamifera), jubantyräkin (Euphorbia regis-jubae), kanarianmehivillakon (Kleinia neriifolia) sekä kanariansilkkisarven (Periploca laevigata) kanssa. Kivisemmillä kasvupaikoilla seuralaislajeina voivat olla myös muun muassa famaranajuruoho (Thymus origanoides), lenkokeltapaunikko (Aichryson tortuosum) sekä famaranolkikukka (Helichrysum gossypinum). Ruderaattiympäristöissä seuralaislajeina voi puolestaan olla muun muassa pensasrisuvalvatti (Launaea arborescens), makaronesianlaventeli (Lavandula pinnata) sekä pensastupakka (Nicotiana glauca). == Lähteet == * Atlas y Libro Rojo de la Flora Vascular Amenazada de España (s. 280–281): Helianthemum bramwelliorum Luokka:Päivännoudot Luokka:Kanariansaarien kasvit
Japaninisoliituri

Japaninisoliituri eli japaninjättiläisliito-orava (Petaurista leucogenys) on Japanin Honshūlla, Shikokulla ja Kyūshūlla tavattava isoliituri. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen elinvoimaiseksi lajiksi. ==Taksonomia== Japaninisoliituri voidaan jakaa neljään alalajiin: *P l. leucogenys Shikokun ja Kyūshūn saarilla *P. l. hintoni Etelä-Koreassa *P. l. nikkonis Honshūn keskiosissa *P. l. oreas Wakayaman seudulla Honshūn eteläosassa Alalaji P. l. hintoni perustuu holotyyppiin nykyisin Lontoon Natural History Museumissa. Holotyyppi perustuu Soulista vuonna 1920 ostettuun nahkaan. Se saattaa kuitenkin olla todellisuudessa peräisin maan ulkopuolelta. Geenitutkimuksen perusteella Japanissa laji voidaan jakaa kolmeen päälinjaan, yksi Kyūshūlla, toinen Kyūshūlla ja Honshūlla ja kolmas Honshūlla ja Shikokulla. Tutkimusten perusteella laji on levinnyt nopeasti pohjoiseen pleistoseenin viimeisellä jääkaudella. ==Koko ja ulkonäkö== Japaninisoliituri on yksi isoliiturien suurimmista lajeista. Ruumiin pituus on noin 375 mm ja hännän pituus 345 mm. Painoa on 1 178,9 g. Turkin selkäpuolen väritys vaihtelee huomattavasti lähes kokonaan mustasta tumman punaisenruskeaan ja harmaankeltaiseen. Vatsapuoli vaihtelee kellertävänruskeasta valkoiseen. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Laji on endeeminen laji Japanissa. Japanin pääsaarista sitä tavataan Honshūlla, Shikokulla ja Kyūshūlla. Hokkaidōlla sitä ei tavata. Lajin elinympäristö käsittää primaarisia ja sekundaarisia metsiä, havumetsäviljelmiä ja paikoitellen myös kaupunkialueita. ==Elintavat== Japaninisoliituri on yöeläin. Luonnossa siitä tulee aktiivinen tavallisesti noin 30 minuuttia auringonlaskun jälkeen. Ne liikkuvat kotialueilla, jotka voivat olla hyvin päälekkäisiä keskenään. Laji liikkuu yksinomaan puissa ja se liitäen niistä toiseen. Sen liitämisen tehoa on tutkittu. Liidon teho eli liidetyn matkan suhde lähtökorkeuteen on keskimäärin 1,87 ja korkeimmillaan 3,5. Liitonopeus on 4,39–9,47 m/s. Liitojen pituus vaihtelee 10–100 metrin välillä ja se on keskimäärin 17,1–33,1 metriä. Japaninisoliiturin ravinnosta noin 26–40 % on lehtiä, 34 % siemeniä ja 12 % hedekäpyjä. Se voi syödä pienempiä määriä neulasia männyistä ja sugipuista. Tarkemmin ruokavalio vaihtelee kausittain. Lehdet ja kukat korostuvat talvisin, keväisin ja myöhään kesällä. Siemeniä kulutetaan kesällä ja alkutalvesta. Japaninisoliituri ei tee ruokavarastoja. Kasvipainoitteinen ruokavalio edellyttää huomattavaa ajankäytön ruokailun parissa. Lajin paksusuoli on suuri. ==Uhat ja suojelu== Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt japaninisoliiturin elinvoimaiseksi lajiksi. Se on suhteellisen yleinen ja sitä esiintyy laajalla alueella. Lajilla ei uskota olevan suurempia uhkia ja sen levinneisyysalue käsittää suojeltuja alueita. ==Lähteet== Luokka:Oravat
Uuden-Seelannin parlamenttivaalit 2020

Uuden-Seelannin vuoden 2020 parlamenttivaalit järjestettiin 17. lokakuuta 2020. Alun perin vaalit oli tarkoitus järjestää 19. syyskuuta, mutta niitä lykättiin koronapandemian vuoksi. Ennakkoäänestys alkoi 3. lokakuuta.. Uudessa-Seelannissa vaalit pidetään vaalit joka kolmas vuosi. 72 edustajaa valitaan enemmistövaalitavalla vaalipiireistä ja 48 puolueiden asettamilta listoilta suhteellisella vaalitavalla.Number of electorates and electoral populations: 2018 Census. stats.govt.nz. Viitattu 13. elokuuta 2021. . Parlamenttivaaleissa äänioikeutettuja ovat kaikki vähintään 18-vuotiaat Uuden- Seelannin kansalaiset, jotka ovat asuneet maassa vähintään 12 kuukautta ennen vaaleja. Äänioikeutettujen tulee rekisteröityä äänestäjiksi.. Samaan aikaan parlamenttivaalien kanssa Uudessa-Seelannissa järjestettiin myös kaksi kansanäänestystä, jotka käsittelivät kannabiksen ja eutanasian laillistamista. == Tulokset == Vaaleissa suurimmaksi puolueeksi kansallispuoleen ohi nousi työväenpuolue, joka johti edellistä hallitusta. Puolue Listavaali Vaalipiirit Paikat Muutos Ääniä % Muutos (%-yks.) Paikat Ääniä % Muutos (%-yks.) Paikat Työväenpuolue 1 443 545 50,01 +13,12 19 1 357 501 48,07 +10,19 46 65 +19 Kansallispuolue 738 235 25,58 -18,87 10 963 845 34,13 -9,92 23 33 -23 Vihreät 226 757 7,86 +1,59 9 162 245 5,74 -1,17 1 10 +2 ACT 219 031 7,59 +7,08 9 97 697 3,46 +2,45 1 10 +9 New Zealand First 75 020 2,60 -4,60 0 30 209 1,07 -4,38 0 0 -9 Opportunities 43 449 1,51 -0,94 0 25 181 0,89 -0,14 0 0 0 New Conservative 42 613 1,48 +1,24 0 49 598 1,76 +1,52 0 0 0 Maoripuolue 33 630 1,17 -0,01 1 60 837 2,15 +0,04 1 2 +2 Advance NZ 28 429 0,99 uusi 0 25 054 0,89 uusi 0 0 uusi Legalise Cannabis 13 329 0,46 +0,15 0 8 044 0,28 +0,12 0 0 0 ONE 8 121 0,28 uusi 0 6 830 0,24 uusi 0 0 uusi Vision NZ 4 237 0,15 uusi 0 2 139 0,08 uusi 0 0 uusi Outdoors 3 256 0,11 +0,05 0 7 982 0,28 +0,23 0 0 0 TEA 2 414 0,08 uusi 0 2 764 0,10 uusi 0 0 uusi Sustainable NZ 1 880 0,07 uusi 0 2 421 0,09 uusi 0 0 uusi Social Credit 1 520 0,05 +0,02 0 2 699 0,11 -0,09 0 0 0 Heartland 914 0,03 uusi 0 8 462 0,30 uusi 0 0 uusi Rekisteröimättömät puolueet – – – – 3 391 0,12 +0,08 0 0 0 Sitoutumattomat – – – – 7 299 0,26 -0,24 0 0 0 Hyväksytyt äänet 2 886 420 98,88 +0,34 2 824 198 96,75 0,58 Virheelliset äänet 21 372 0,73 +0,32 57 138 1,96 +0,80 Hylätyt äänet 11 281 1,04 -0,65 37 737 2,66 -1,37 Yhteensä 2 919 073 100 48 2 919 073 100 72 120 Äänioikeutetut ja äänestysprosentti 3 549 580 82,24 +2,49 3 549 580 82,24 +2,49 Edellisen hallituksen tukipuolue New Zealand First menetti kaikki paikkansa vaaleissa. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 vaalit 2020
Nokia 3.4

Nokia 3.4 on HMD Globalin 22. syyskuuta 2020 julkistama ja 26. lokakuuta 2020 julkaisema älypuhelin. Nokia 3.4:ssä on kahdeksanydinprosessori ja 6,39 tuuman näyttö. Tallennustilaa on valittavana 32 tai 64 gigatavua ja keskusmuistia on kolme tai neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä, laajakulmakameran viisi megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on kahdeksan megapikseliä. Puhelimessa on sormenjälkitunnistin ja akun kapasiteetti on 4 000 milliampeerituntia. Käyttöjärjestelmänä on Android 10. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nokia 3.4 Nokian sivuilla 3.4 3.4 Luokka:Vuoden 2020 matkapuhelimet Luokka:Android-pohjaiset laitteet
Tertta Saarikko

Tertta Saarikko (s. 1953) on suomalainen televisiotuottaja ja -ohjaaja sekä entinen malli. Konserttipianistin tai tennisammattilaisen urasta haaveillut Saarikko kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta 1972 ja opiskeli Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä sekä valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Hän toimi mallina Eileen Fordin toimistoissa Lontoossa ja Hampurissa ja sai televisioalan oppia muun muassa BBC:ssä Lontoossa ja Jeremy Ironsin kurssilla Kööpenhaminassa. Saarikon tv-ura alkoi 1970-luvun keskivaiheilla, jolloin hän juonsi yhdessä Jyrki Hämäläisen kanssa Mainostelevision popmusiikkiohjelmaa Kuukauden sävel. Hän toimi pitkään Ylen dokumenttoimituksessa. 1980-luvun taitteessa Saarikko toimitti Pekka Holopaisen ja Paula Lehdistön kanssa yhteiskunnallista ohjelmasarjaa Avoin kanava. Hän oli mukana tekemässä Television kanavauudistuksen 1993 yhteydessä aloitettua, lyhytaikaiseksi jäänyttä alkuillan ajankohtaisohjelmaa Suomen Televisio.Saarikko, Tertta, Radio- ja tv-tietokanta Ritva. Viitattu 14.1.2021. Nykyisin Saarikko antaa julkisuuden henkilöille esiintymisvalmennusta yrityksensä TS Media Produktion kautta. Hän on opettanut myös muun muassa Lahden ammattikorkeakoulussa sekä Santo Domingon yliopistossa Dominikaanisessa tasavallassa. ==Yksityiselämä== Tertta Saarikon äiti oli musiikinopettaja, sosiaalineuvos Seija Järvinen. Saarikon elämänkumppani 1990-luvun alusta lukien oli vuonna 2016 kuollut lahtelainen valtiopäiväneuvos Jouko Skinnari. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Suomalaiset televisio-ohjaajat Luokka:Suomalaiset televisiotuottajat Luokka:Suomalaiset mallit Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Borchsenius

Borchsenius on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Hanne Borchsenius (1935–2012), tanskalainen näyttelijä * Otto Borchsenius (1844−1925), tanskalainen kirjailija * Poul Borchsenius (1897−1983), tanskalainen pappi ja kirjailija, vastarintaliikkeen aktiivi
Erkki Pulli

Erkki Ilmari Pulli (13. syyskuuta 1935 Sortavala – 17. marraskuuta 2020 LappeenrantaKuolleet. Erkki Pulli 1935–2020. Rauhanturvaaminen elämäntyönä. Helsingin Sanomat, 14.1.2021, s. B13.) oli suomalainen sotilas ja Suomen Eläkeläisten Puolueen puoluejohtaja. Pullin vanhemmat olivat kauppateknikko Matti Pulli ja Katri Virolainen ja puoliso vuodesta 1957 Pirkko Hussi. Pulli tuli ylioppilaaksi Lappeenrannan lyseosta 1957 ja suoritti Kadettikoulun 1960, kapteenikurssin 1964 ja esikuntaupseerin kurssin 1974. Hän oli opetusupseeri, toimistopäällikkö ja komppanianpäällikkö Uudenmaan rakuunapataljoonassa 1960–1967, toimistopäällikkö ja -upseeri Kaakkois-Suomen sotilasläänin esikunnassa 1967–1973, 3. Erillisen autokomppanian päällikkö 1974–1975, komppanianpäällikkö Reserviupseerikoulussa 1976–1983 ja Lappeenrannan sotilaspiirin esikunnan palveluksessa 1983–1985. Vakinaisesta palveluksesta 1987 eronnut Pulli oli useita kertoja rauhanturvaamistehtävissä 1970-luvulta lähtien. Komppanianpäällikkö YK:n suomalaisessa pataljoonassa Kyproksella hän oli 1970–1971 ja UNTSO:n sotilastarkkailija Golanilla ja Siinailla 1975–1976 ja Libanonissa 1981–1982. Hän toimi everstiluutnantin arvolla YK:n UNIFIL -joukkojen komentajan pääedustajana Libanonin sodan aikana Etelä-Libanonissa. Gazan alueella YK:n pakolaisvirkailijana Pulli toimi 1988. Suomen Eläkeläisten Puolueen puheenjohtaja Pulli oli 1990–1994 ja Lappeenrannan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 2001–2004.Eläkeläispuolueet huutokauppasilla. Helsingin Sanomat, 25.2.1991, s. A7. Pulli ylennettiin vänrikiksi 1959, luutnantiksi 1961, yliluutnantiksi 1964, kapteeniksi 1967 ja majuriksi 1975. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Lappeenrannan kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Anaganpäivännouto

Anaganpäivännouto (Helianthemum broussonetii) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon, päivännoutojen (Helianthemum) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla Teneriffalla ja La Palmalla endeemisenä kasvava kasvilaji. Anaganpävännouto on kasvutavaltaan pysty ja pensasmainen laji, joka muistuttaa muita samantapaisia lajeja, mutta eroaa niistä muun muassa lehtiensä sekä kukkiensa verholehtien ulkonäön perusteella. Anaganpäivännoudon lehdet ovat 2–2,5 cm pitkiä ja muodoltaan suikeita tai puikeita. Kukkien verholehdet ovat nelisuonisia ja tiheän valkokarvaisia. Anaganpäivännoudon tieteellisen nimen lajinimi (broussonetii) viittaa 1761–1807 eläneeseen ranskalaiseen tutkijaan ja konsuliin Pierre Marie Auguste Broussonetiin, joka on sittemmin ollut kasvitieteen professorina Montpellierissä. == Lähteet == * Flora Vascular de Canarias: Helianthemum broussonetii Luokka:Päivännoudot Luokka:Kanariansaarien kasvit
Tanasirokki

Tanasirokki (Micromeria benthamii) on huulikukkaiskasvien (Lamiaceae) heimoon, sirokkien (Micromeria) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla Gran Canarian saarella endeemisenä kasvava kasvilaji. Tanasirokki on pensasmainen laji, jolla on useita pystyjä varsia. Sen lehdet ovat pieniä ja toiselta puolelta valkokarvaisia. Kukat sijaitsevat latvakukinnoissa ja ovat pieniä sekä vaaleanpunaisia tai -violetteja. Tanasirokin tieteellisen nimen lajinimi benthamii viittaa 1800–1884 eläneeseen englantilaiseen kasvitieteilijään George Benthamiin. == Lähteet == * Flora Vascular de Canarias: Micromeria benthamii == Aiheesta muualla == *Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tanasirokki (Micromeria benthamii) *iNaturalist: Micromeria benthamii *UniProt: Taxonomy - Micromeria benthamii *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Micromeria benthamii Luokka:Huulikukkaiskasvit Luokka:Kanariansaarien kasvit
Hapsunapit

Hapsunapit (Dicranolepis) on näsiäkasvien (Thymelaeaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 20 lajia. Suvun lajeja esiintyy Afrikassa. == Lajeja == * Dicranolepis buchholzii * Dicranolepis cerasifera * Dicranolepis grandiflora * Dicranolepis laciniata * Dicranolepis pulcherrima * Dicranolepis pyramidalis * Dicranolepis thomensis * Dicranolepis usambarica – tansanianhapsunappi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Hapsunapit (Dicranolepis) * iNaturalist: Hapsunapit (Dicranolepis) * UniProt: Taxonomy - Dicranolepis * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dicranolepis Luokka:Näsiäkasvit
Mona Malm

Mona Kristina Malm (oik. Wahlström, o.s. Ericsson; 24. tammikuuta 1935 Tukholma – 12. tammikuuta 2021Mona Malm är död Svenska Dagbladet. Retrieved 14 January 2021. Tukholma) oli ruotsalainen elokuva-, näyttämö- ja televisionäyttelijä. Hän syntyi vuonna 1935 Harald Ericssonin ja Inez o.s. Malmbergin perheeseen ja aloitti uransa Ruotsin Kuninkaallisessa draamateatterissa vuonna 1957. ==Valikoitu filmografia== * Kesäyön hymyilyä (1955) * Seitsemäs sinetti (1957) * All These Women (1964) * Heja Roland! (1966) * Fanny ja Alexander (1982) * Nånting levande åt Lame-Kal (1988) * Den goda viljan (1991) * Den tatuerade änkan (1998) * Häiden jälkeen (2006) ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Litteris et Artibus -palkitut Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Adventure into Fear

Adventure into Fear oli suunniteltu joukko Marvel Cinematic Universeen (MCU) sijoittuvia kauhuteemaisia supersankaritelevisiosarjoja, jotka perustuvat Marvel Comicsin sarjakuviin. Marvel Televisionin ja ABC Signature Studiosin tuottamia, mutta muiden MCU-televisiosarjojen tapahtumat eivät vaikuta niihin vahvasti. Kun Marvel lopetti kaikki Netflix-sarjansa, Hulu tilasi Marvelilta toukokuussa 2019 uusia kauhuteemaisia sarjoja. Gabriel Lunan oli tarkoitus palata ABC:n televisiosarjasta S.H.I.E.L.D. Agentit näyttelemään Robbie Reyesiä / Aaveajajaa sarjassa Ghost Rider ja Tom Austen ja Sydney Lemmon näyttelijät Daimon Helstromia ja Ana Helstromia sarjassa Helstrom. Ghost Rider peruttiin, mutta Helstrom julkaistiin lokakuussa 2020. Adventure into Feariin oli suunnitteilla muitakin televisiosarjoja, mutta ne peruttiin, kun Marvel Television yhdistyi joulukuussa 2019 osaksi Marvel Studiosia. Lisäksi Helstrom lopetettiin joulukuussa 2020 yhteen ainoaan tuotantokauteen. == Helstrom (2020) == Sarja Tuotantokausi Jaksot Alkuperäinen julkaisu Verkko Showrunner Helstrom 1 10 Hulu Paul Zbyszewski Daimon ja Ana Helstrom, voimakkaan ja vaarallisen sarjamurhaajan lapset, jahtaavat ihmiskunnan pahimpia henkilöitä. Toukokuussa 2019 paljastettiin, että Hulu oli tilannut 10 jakson mittaisen sarjan, joka keskittyy sisaruksiin Daimon Helstrom / Helstrom ja Ana Helstrom / Satana. Paul Zbyszewski palkattiin sarjan showrunneriksi sekä toimimaan Jeph Loebin ohella yhtenä sarjan vastaavista tuottajista. Lokakuussa 2019 Tom Austen ja Sydney Lemmon valittiin Daimonin ja Anan rooleihin. Kuvaukset alkoivat Vancouverissa saman kuukauden aikana ja kestivät maaliskuuhun 2020 asti. Sarja julkaistiin kokonaisuudessaan 16. lokakuuta 2020. Hulu julisti sarjan virallisesti lopetetuksi 14. joulukuuta 2020. == Vastaanotto == Sarja Tuotantokausi Rotten Tomatoes Metacritic Helstrom 1 27% (26 arvostelua) 40 (9 arvostelua) == Perutut projektit == === Ghost Rider === Texasin ja Meksikon rajalla oleskeleva Robbie Reyes kostaa rikollisille viattomien kärsimykset demonisilla ”Aaveajajan” voimillaan. Toukokuussa 2019 paljastettiin, että Hulu oli tilannut sarjan, joka keskittyy Robbie Reyesin versioon Aaveajajasta. Hahmon oman televisiosarjan toteuttamisesta oli keskusteltu jo siitä asti, kun hahmo esiintyi S.H.I.E.L.D. Agenttien neljännellä tuotantokaudella, Gabriel Lunan tullessa palaamaan rooliinsa. Ingrid Escajeda palkattiin sarjan showrunneriksi sekä toimimaan Paul Zbyszewskin ja Jeph Loebin ohella yhtenä sarjan vastaavista tuottajista. Syyskuussa 2019 ilmoitettiin, että luovien erimielisyyksien vuoksi sarja ei etene tuotantoon. Sarjan ei ollut tarkoitus olla perinteinen S.H.I.E.L.D. Agenttien spin-off, vaan keksittyvän ”samaan hahmoon uudessa itsekseen elävässä tarinassa.” === Muut === Joulukuussa 2019, kun Marvel Television lakkautettiin ja vastuu kaikista jo tuotannossa olevien sarjojen tuotannoista siirtyi Marvel Studiosille, kehitysvaiheeseen jääneet sarjat päätettiin jättää toteuttamatta. == Lähteet == Luokka:Marvel Cinematic Universe -televisiosarjat
Turrinapit

Turrinapit (Iliamna) on malvakasvien (Malvaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu kahdeksan lajia. Turrinappeja ei kasva luonnonvaraisena Suomessa. == Lajeja == * Iliamna bakeri * Iliamna corei * Iliamna crandallii * Iliamna grandiflora – upeaturrinappi * Iliamna latibracteata * Iliamna longisepala * Iliamna remota – ruusuturrinappi * Iliamna rivularis – ruusumalvioFinto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sphaeralcea rivularis == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Turrinapit (Iliamna) * Flora of North America: Iliamna * ITIS: Iliamna * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Iliamna Luokka:Malvakasvit
Australianaavikkorotta

Australianaavikkorotta (Zyzomys pedunculatus) on Muridae-heimoon kuuluva jyrsijälaji. Lajia tavataan uhanalaisena Australiassa. ==Koko ja ulkonäkö== Australianaavikkorotan ruumiinpituus voi olla 10–15 cm, ja häntä on yhtä pitkä kuin ruumis. Se voi painaa 70–120 grammaa. Lajin karvapeite on paksu, ja myös häntä on karvainen. Väriltään australianaavikkorotta on selästään kellertävän ruskea ja vatsastaan vaaleampi. Sen korvat ovat melko kookkaat. ==Levinneisyys ja elintavat== Australianaavikkorottaa tavataan ainoastaan Australiassa Pohjoisterritoriossa. Lajin luultiin jo kuolleen sukupuuttoon, kunnes siitä saatiin jälleen havaintoja vuonna 1996. Lajin elinympäristöä ovat ruohoalueet, kallioiset ja kivikkoiset alueet sekä avoimet metsät. Australianaavikkorotta on todennäköisesti yöaktiivinen eläin. Sen ravintoa ovat pääasiallisesti siemenet, mutta se voi syödä muitakin kasvinosia ja satunnaisesti selkärangattomia eläimiä. Sen lisääntymiskausi on mahdollisesti ympärivuotinen. Australianaavikkorotta luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi, ja jäljellä olevan kannan kooksi arvioidaan alle tuhat täysikasvuista yksilöä. Tärkeimmät uhat kannalle ovat elinympäristön tuhoutuminen maastopalojen vuoksi, lajia saalistavat ketut ja villiintyneet kissat ja koirat. ==Lähteet== Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät Luokka:Varsinaiset rotat ja hiiret
Barbara Taylor Bradford

Barbara Taylor Bradford (10. toukokuuta 1933 Leeds, EnglantiBradford, Barbara Taylor, Kirjasampo, viitattu 31.1.2022 – 24. marraskuuta 2024) oli brittiläinen kirjailija ja toimittaja. Hän asui Yhdysvalloissa. Hänen tuotantoonsa kuuluu sisustuskirjoja ja viihderomaaneja. Romaanisarja Rahan ruhtinatar, Unelmien valtiatar ja Nainen ylitse muiden kertoo liike-elämässä toimivista naisista. Toimittajana Bradford kirjoitti lehtiin lähinnä sisustuksesta ja muodista. ==Suomennetut teokset== * Rahan ruhtinatar, (A woman of substance), suom. Anu Niroma, WSOY 1982 ISBN 951-0-11207-0 * Unelmien valtiatar, (Hold the dream), suom. Anu Niroma, WSOY 1986 ISBN 951-0-13800-2 * Naisen tahto, (Act of will), suom. Anu Niroma, WSOY 1987 ISBN 951-0-14547-5 * Nainen ylitse muiden, (To be the best), suom. Anu Niroma, WSOY 1988 ISBN 951-0-15307-9 * Hänen elämänsä naiset, (The women in his life), suom. Margit Salmenoja, WSOY 1991 ISBN 951-0-17208-1 * Muistojensa vanki, (Remember), suom. Kaijamari Sivill, WSOY 1992 ISBN 951-0-18183-8 * Enkelikasvo, (Angel), suom. Kaijamari Sivill, WSOY 1994 ISBN 951-0-19052-7 * Kaikki voitettavana, (Everything to gain), suom. Kristiina Drews, WSOY 1995 ISBN 951-0-20000-X * Ajan naamio, (Dangerous to know), suom. Irmeli Ruuska, WSOY 1996 ISBN 951-0-20974-0 * Naisen voima, (Power of a woman), suom. Inkeri Wallenius, ja Hilkka Pekkanen WSOY 1998 ISBN 951-0-22535-5 * Ystävyyden voima, (A sudden change of heart), suom. WSOY Hanna Tarkka, 1999 ISBN 951-0-23807-4 * Sydämesi paikka, (Where you belong), suom. Kristiina Savikurki, WSOY 2000 ISBN 951-0-24876-2 * Tie tähtiin, (The triumph of Katie Byrne), suom. Päivi Paappanen, WSOY 2002 ISBN 951-0-27250-7 * Emman salaisuus, (Emma's secret), suom. Liisa Honkasaari, WSOY 2005 ISBN 951-0-30710- * Pariisin viikot, (Three weeks in Paris), suom. Liisa Honkasaari, WSOY 2005 ISBN 951-0-30291-0 * Onnen yllätykset, (Unexpected blessings), suom. Anja Meripirtti, WSOY 2008 ISBN 978-951-0-33270-2 * Tahtonaiset, (Just Rewards), suom. Anja Meripirtti, WSOY 2009 ISBN 978-951-0-34067-7 * Suvun vihollinen, (Breaking the rules), suom. Anja Meripirtti, WSOY 2010 ISBN 978-951-0-35842-9 * Cavendon Hall: muutoksen tuulia, (The Cavendon women), suom. Virpi Kuusela, Harper Collins Nordic 2015 ISBN 978-91-509-0606-6 * Cavendon Hall: uuden ajan portailla, (Cavendon Hall), suom. Virpi Kuusela, Harper Collins Nordic 2015 ISBN 978-91-509-0605-9 * Cavendon Hall: sodan tuulet, (The Cavendon luck), suom. Virpi Kuusela, Harper Collins Nordic 2017 ISBN 978-91-509-2697-2 ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset kirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Jätkänkynttilä

Jätkänkynttilä on perinteisesti kelosta tehty ulkotuli, joka tehdään sahaamalla kelohongan pätkän toinen pää halki neljään osaan tai poraamalla siihen reikä keskelle. Siihen saatetaan myös porata ilmareikiä alapäähän, jotta se saa ilmaa ja palaa sisältä päin niin, että siitä jää jäljelle ulkopuolen pinta. Jos ei ole käytettävänä keloa, niin joskus jätkänkynttilä tehdään myös uudesta pöllistä, joka on mäntyä tai kuusta. Sahattu osa on pystyssä olevan pätkän yläosassa. Sen sisälle sytytetään tuli, ja sisällä puussa oleva tervainen puu palaa ulkotulena. Sytytykseen käytetään yleensä tervaisia tikkuja, grillinsytytysnestettä tai -paloja. Jätkänkynttilän historiasta on hyvin vähän tutkittua tietoa, mutta metsämuseo Lustosta saadun informaation mukaan se on syntynyt Pohjois-Suomessa, jossa metsätyömiehet polttivat kuivaa Lapin keloa lämmitellessään ja valmistaessaan ruokaa metsätyömaalla. Puukynttilä muistuttaa rakovalkeata, joka palaa pitkään puun sisältämän tervan ansiosta. 1950-luvulla moottorisahojen yleistyessä alettiin valmistaa sahaamalla puupölkkyjä, joista syntyi nykyisen kaltaisia jätkänkynttilöitä. Ne asetettiin pystyyn lumihankeen palamaan. Pohjoisesta tapa levisi koristetuleksi Etelä-Suomeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kynttilät
Ola Fredricson

Ola Fredricson (s. 5. helmikuuta 1968) on entinen ruotsalainen jääpalloilija, nykyinen jääpallovalmentaja. Hän aloitti pelaajauransa kotipaikkakuntansa Nässjön joukkueessa 16-vuotiaana, jossa hän kaudella 1990-1991 oli nostamassa Nässjö IF:ää pääsarjaan eli Allsvenskaniin. Kuitenkin hän vaihtoi syksyllä 1991 ajan ruotsalaiseen suurseuraan karlstadilaiseen IF Bolticiin, jossa hän pelasi kevääseen 1997 voittaen yhden mestaruuden ja ollen lisäksi kaksi muuta kertaa loppuottelussa häiävänä osapuolena. IF Boltic oli myös menestyvä Eurooppa cup- ja Maailman cup-seura. Syksyllä 1991 hän vaihtoi seuraa eli Västerås SK:n riveihin, jossa hän saavutti kaksi Ruotsin mestaruuta. Kaikkiaan jääpallon pääsarjapelejä kertyi 773 ottelua, joissa hän teki 441 maalia. Claesson pelasi 1990-luvulla urallaan 79 maaottelua. Hän oli viisissä MM- kisoissa ja saavutti kolme MM:ää vuosina 1993, 1995 ja 1997. MM-otteluissa hän on tehnyt 27 ottelussa kaikkiaan 11 maalia. ==Saavutukset== Maajoukkueessa * 3 MM-kultaa: 1993, 1995 ja 1997 * 1 MM-hopea: 1991 * 1 MM-pronssi: 1999 Seurajoukkueissa * 3 Ruotsin mestaruutta: 1995 IF Bolticin riveissä, 1998 ja 1999 Västerås BK:n riveissä, * 2 Ruotsin mestaruushopeaa: 1992, ja 1993 IF Bolticin riveissä, * Jääpallon maailmancup-mestari: 1993 Vetlandan riveissä sekä 1999 ja 2001 Hammarbyn riveissä, * Jääpallon Euroopan cup-mestari: 1995 ja 1996 IF Bolticin ja 1997 Västerås BK:n riveissä Henkilökohtaisesti * Vuosien 1993 ja 1995 MM-kisojen paras keskikenttäpelaaja, * 2 kertaa Ruotsin vuoden jääpalloilija: 1993 ja 1998 * Ruotsin jääpallon Stora Grabbar #30 ja Ruotsin urheilun Stora Granbbar #203 == Lähteet == *International Bandy Database ===Viitteet=== Luokka:Ruotsalaiset jääpalloilijat Luokka:Ruotsalaiset jääpallovalmentajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Şereflikoçhisar

Şereflikoçhisar on piirikunta ja kaupunki Turkin Ankaran maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Şereflikoçhisarin väkiluku oli 33 821. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ankaran maakunnan piirikunnat
Seksuaalinen pidättyvyys

Seksuaalinen pidättyvyys tarkoittaa vapaaehtoista tai vastentahtoista pidättymistä seksisuhteista. Seksistä pidättyvyyden tarkoituksena voi olla säännellä joko seksuaalista aktiivisuutta sinänsä, tai sen vaikutuksia, kuten lisääntymistä ja seksitautien leviämistä. Seksuaalinen pidättyvyys voi olla yhtäjaksoinen tai jaksottaisesti toistuva tila. Se riippuu usein henkilön iästä, sukupuolesta, aviollisesta tilanteesta, lisääntymiskyvystä ja raskaaksi tulemisen mahdollisuudesta. Lisäksi sosiokulttuuriset syyt voivat vaikuttaa yhteisön käsityksiin esimerkiksi selibaatista, neitsyydestä ja lisääntymisen lopettamisesta isoäidiksi tulon jälkeen. Ihminen yleensä pidättyy seksistä ennen sukupuolista kypsyyttään. Nuoren pidättyvyyttä sääntelevät myös avioitumisikää ja esiaviollista seksiä koskevat säännöt ja tavat. Avioliiton sisällä vaimo pidättyy seksistä tyypillisimmin kuukautisten ja raskauden aikana. Naimattomat ja avioituneet naiset käyttävät seksistä pidättymistä myös ehkäisykeinona, ja ajoittavat pidättyvyyden ovulaation aikaan, synnytyksen jälkeen, tai pysyvästi. Afrikassa seuraavan synnytyksen siirtäminen myöhemmäksi tällä tavoin on ollut tärkeää vastasyntyneiden selviytymiseksi. Entisaikaan seksuaalista pidättyvyyttä on käytetty ennen kaikkea keinona rajoittaa lisääntyminen avioliittoon. Pidättyvyyttä ennen avioliittoa ja avioliiton ulkopuolella vaaditaan yleensä naisilta useammin kuin miehiltä, sillä naisella pidättyvyys suojaa epätoivotulta avioliiton ulkopuoliselta raskaudelta. AIDS-epidemian aikana 1980- ja 1990-luvuilla pidättyvyyttä suositeltiin HI-viruksen leviämisen rajoittamiseksi. ==Lähteet== Luokka:Seksuaalisuus
Jørgen Gustava Brandt

Jørgen Gustava Brandt (1929 Kööpenhamina, Tanska – 2006Jørgen Gustava Brandt, Dansk forfatterleksikon, viitattu 14.1.2021 ) oli tanskalainen kirjailija. Hänen runoutensa on kokeilevaa, sen kuvakieli värikästä, ja se sisältää runsaasti assosiaatioita. Hänen esikoisrunokokoelmansa Korn i Pelegens ilmestyi 1949. Lisäksi hän kirjoitti proosaa. ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Siekajoki

Siekajoki (, ) on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaaran kunnassa sijaitseva 2 kilometriä pitkä Rånejoen sivu-uoma. Se saa alkunsa Siekajärvestä ja yhtyy pääuomaansa Iso Mukkassa. == Joen kulku == Siekajoki sijaitsee neljä kilometriä Nattavaarasta kaakkoon päin. Se alkaa Siekajärvestä ja virtaa siitä pääasiassa luoteeseen päin. Joki yhtyy Rånejokeen Iso Mukkan laajan mutkan etelärantaan. Siekajoen pohjoispuolella aukeaa laaja suoalue Lukujänkä, jonka eteläpuolisessa metsässä joki virtaa. == Luontoarvoja == Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (44,6 %), turve (45,3 %), kalliomaa (6,4 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,1 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (58,6 %), soita ja kosteikkoja (38,4 %), viljelymaita (0,1 %) ja joutomaita (0,2 %). Näiden lisäksi on 2,7 % vesistöjä. == Valuma-alue == Siekajoen valuma-alueen pinta- ala on 48 neliökilometriä. Sen on 1,1 % koko Rånejoen vesistön (päävesistötunnus 7) valuma-alueesta, joka on 4 207 neliökilometriä. Siekajoki muodostaa valuma-alueensa pääuoman alajuoksun. Siekajärven yläpuolella on kaakosta luoteeseen päin virtaava neljä kilometriä pitkä Harrijoki (), joka alkaa Venetjärvestä (Vanásjávrre). Järveen tulee eri ilmansuunnista puroja, joista Venetjoki voidaan katsoa kuuluvan valuma-alueen pääuomaan. Se alkaa Iso Venetvaaran (Vanásvárre) itäpuolella sijaitsevasta Njallasvuomasta (Njalásáhpe). Joen keskivirtaamaksi (MQ) on arvioitu 0,57 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaamaksi (MHQ) 5,45 m³/s ja keskialivirtaamaksi (MNQ) on 0,07 m³/s . == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === * Luokka:Jällivaaran joet