EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Melissos

Melissos (, ; s. noin 470 eaa.) oli kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi, joka kuului elealaiseen koulukuntaan. Hän oli kotoisin Samokselta. Diogenes Laertioksen ja Plutarkhoksen mukaan Melissos ei ollut ainoastaan ajattelija, vaan myös poliittinen johtaja kotikaupungissaan. Hän komensi myös laivastoa, joka puolusti kaupunkia Perikleen johtamia ateenalaisia vastaan vuonna 422 eaa. Diogenes sanoo hänen olleen Parmenideen ja Herakleitoksen oppilas.Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, Perikles 26. Melissoksen töistä on olemassa Simplikioksen säilyttämiä katkelmia, sekä Aristoteleen antama todistus. Melissos puolusti teoksissaan Parmenideen oppeja. Ne oli kirjoitettu joonialaisella murteella, ja koostuivat pitkistä argumentaatioketjuista. Melissos sanoi olemisen olevan ikuista. Sillä ei voinut olla alkua, koska se ei ole voinut saada alkuaan ei-olevasta (vrt. ex nihilo nihil), eikä myöskään olevasta. Se ei voi tuhoutua, sillä oleva ei voi tulla ei-olevaksi, ja jos siitä tulisi jokin muu oleva, se ei olisi tuhoutunut. Aristoteles jakoi myöhemmin saman ajatuksen. Simplikioksen mukaan (Fysika, f. 22b) hän oli tässä asiassa eri mieltä Parmenideen kanssa erottaessaan olevan absoluuttisesti olevasta. Hän jatkaa sanomalla, että ikuisen oleminen täytyy olla rajatonta myös laajuudessa, ja siksi myös yhtä ja muuttumatonta. Kaikki muutos, oli se sitten saanut alkunsa sisäisestä tai ulkoisesta syystä, oli hänen mukaansa mahdotonta: Yksi oli muuttumaton sekä määrässä että laadussa. Tätä ykseyttä ei voinut myöskään jakaa, sillä kaikki jaot olisivat tarkoittaneet tyhjän olemassaoloa: mutta tyhjyys ei ole mitään, joten sitä ei ole. Hän sanoi myös olemisen olevan aineetonta, koska esimerkiksi ruumiilla olisi koko ja se koostuisi osista. Tässä ajattelussa on vastaavanlainen paradoksi kuin Zenonin tunnetummissa paradokseissa, sekä suuressa määrässä myös nykyisessä ajattelussa esiintyvissä paradokseissa. Paradoksi koostuu ensisijaisesti siitä, että älyn ja aistien antamat tulokset poikkeavat toisistaan täysin. Melissoksen abstraktit argumentit osoittivat, että ykseyden muutos on mahdotonta -- aistit kuitenkin kertovat, että kuuma muuttuu kylmäksi, kova pehmeäksi, elävä kuolleeksi ja niin edelleen. Kun Zenonin ja Melissoksen ajattelua verrataan, havaitaan, että filosofinen dialektiikka oli kehittymäisillään, vaikkakaan se ei vielä ollut tietoinen omasta voimastaan. Kuitenkaan sen enempää Melissos kuin Zenonkaan ei tuntunut olevan tietoinen, että heidän argumenttejaan moneutta vastaan voitiin käyttää myös heidän esittämäänsä ykseyttä vastaan -- ja näin heidän Parmenideen puolustamiseksi takomiaan aseita voitiin käyttää yhtä hyvin heitä itseään vastaan. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Melissoksen elämäkerta * Diogenes Laertios: Melissoksen elämäkerta Luokka:Esisokraatikot
Polysynteettinen kieli

Polysynteettiset kielet inkorporoivat lekseemejä kompositionaalisiksi yhdyssanoiksi. Se tarkoittaa, että yksi tällainen sana sisällöltään vastaa muiden kielten kokonaista lausetta. Erilaiset lekseemit ja morfeemit, sanat ja sanankaltaiset liitteet, yhdistetään eli inkorporoidaan yhdeksi yhdyssanaksi, jonka osat voivat olla jopa eri sanaluokista. Polysynteettisiä kieliä ovat esimerkiksi inuktitut, grönlanti ja ketšua. == Ainakin jossain määrin polysynteettisiä kieliä == Afrikka * bantukielet Siperia ja Pohjois-Amerikka * eskimo-aleuttikielet * athabaskakielet * algonkinikielet * siouankielet * salishankielet Keski-Amerikka * mayakielet * totonaakkikielet * uto- asteekkikielet * mixe-zoque-kielet Etelä-Amerikka * ketšua * aimara * tupi- guaraníkielet * monet Amazonin kielet * mapudungun Kaukasus * luoteiskaukasialaiset kielet * koilliskaukasialaiset kielet Tyynenmeren seutu * monet papuakielet * Australian kielet: tiwikielet ja gunwinyguan-kielet Luokka:Kielitypologia
Lekseemi

Lekseemi tarkoittaa leksikaalisia morfeemeja. Lekseemi käsittää kaikki sanan taivutusmuodot. Lekseemi on sanaston perusyksikkö, sanan (merkityksineen) ja koko sen paradigman abstraktio, yleensä annettu sanan perusmuodossa (nominatiivi, infinitiivi). Esimerkiksi muodot kirjoittakaa, kirjoittaisimme ja kirjoititko edustavat kaikki lekseemiä kirjoittaa; toisaalta vasta-sanan eri merkitykset (1. vihta, koivun lehdellisistä oksista kerätty kimppu; 2. adverbi juuri, vastikään) ovat eri lekseemejä. ==Lähteet== *Tieteen termipankki 18.04.2018: Kielitiede:lekseemi. (Tarkka osoite: http://www.tieteentermipankki.fi/wiki/Kielitiede:lekseemi.) *Kotimaisten kielten tutkimuskeskus www.kotus.fi *Rune Ingo: Lähtökielestä kohdekieleeseen - Johdatusta käännöstieteeseen (WSOY, Juva 1990) Luokka:Muoto-oppi
Mordred

Mordred tai Modred (walesin kielellä Medraut) on kuvitteellinen henkilö ja yksi pyöreän pöydän ritareista, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä taruissa. Hän on petturi, joka taistelee Arthuria vastaan Camlannin taistelussa. Arthur surmaa taistelussa Mordredin, mutta haavoittuu myös itse kuolettavasti. Arthur ja Mordred ovat sukulaisia, lähteistä riippuen joko eno ja sisarenpoika tai isä ja poika, tai joskus jopa molempia. Yleensä Mordred esiintyy kirjallisuudessa aviottomana poikana, joka on syntynyt Arthurin ja tämän sisarpuolen Morgausen sukurutsaisesta suhteesta. Hahmo on vähitellen kehittynyt taruston eri versioissa nykyisenkaltaiseksi pahuuden ruumiillistumaksi. Mordredin nimi oli alun perin Medraut, ja hän on saattanut olla walesilainen historiallinen henkilö, joka vastusti Arthuria ja taisteli hänen kanssaan Camlannissa tuhoisin seurauksin. Walesilaisissa kertomuksissa hän ei kuitenkaan ole juonittelija tai paha. Vasta Geoffrey Monmouthilainen antoi teoksessaan Historia Regum Britanniae Mordredille tutun konnan roolin, joka on sittemmin säilyi myöhäiskeskiajan kirjallisuudessa. Geoffrey myös nimesi hahmon Mordrediksi, joka on kornilainen tai bretonilainen nimi. Geoffrey Monmouthilaisen kertomuksessa Mordred on Arthurin sisarenpoika, joka hallitsee valtakuntaa yhdessä Guineveren kanssa sillä aikaa kun Arthur on sotaretkellä Galliassa. Modred taivuttelee kuningattaren aviorikokseen, kaappaa valtaistuimen ja tekee rauhan vihattujen saksien kanssa, jotka Arthur oli tuhonnut Badonissa. Arthur palaa kiireesti kotiin ja kohtaa Mordredint Camel-joen rannalla Cornwallissa. Kapinallinen vallananastaja tapetaan ja Arthur viedään Avaloniin. Mordred säilyttää pahan roolinsa keskiaikaisissa ritariromaaneissa. Hänen himonsa Guineverea kohtaan on vain yltynyt, mutta nyt kuningatar yllyttää Mordredia suhteeseen. Tämä on kenties provokaatiota, sillä Mordred juonittelee Agravainin kanssa paljastaakseen kuningattaren suhteen Lancelotiin. Vulgata-syklissä Mordredin luonnotonta pahuutta korostetaan tekemällä hänestä Arthurin ja tämän sisarpuolen Morgausen salattu poika. Vaikka sukurutsa on tahaton, se korostaa Mordredin roolia Arthurin vainoojana. Joissakin teksteissä Mordredin synkkää pahuutta kuitenkin vähätellään ja jopa säälitään. Ritariromaaneissa lopullinen taistelu sijoitetaan Cornwallin sijaan Salisburyn lähistölle. Sittemmin myös Maloryn Le Morte d’Arthur -runoelman mukaan Mordred saa alkunsa, kun Arthur makaa sisarpuolensa Morgausen kanssa tietämättä, että he ovat sukulaisia. Marion Zimmer Bradley käytti tätä tarinanosaa hyväkseen luodessaan romaaninsa Avalonin usvat. Hän vain vaihtoi Morgausen Morgaineen ja tilaisuudeksi rituaalin, joka päättyi seremonialliseen aktiin. Itse rituaali oli osa Arthurin kuninkaaksi vihkimistä ja sitä johti Avalonin ylipapitar Viviane, jonka juonittelusta tämä sukurutsa juuri aiheutui. ==Katso myös== *Avalonin usvat, minisarja == Lähteet == Luokka:Pyöreän pöydän ritarit
Robert McLiam Wilson

Robert McLiam Wilson (s. 1964 Belfastissa) on irlantilainen kirjailija. Hänen kirjojaan on käännetty 15 eri kielelle ja ne ovat usein olleet suositumpia käännöksinä kuin alkuperäiskielellä. Hän on myös tehnyt useita televisiodokumentteja BBC:lle. McLiam on naimisissa ja asuu Belfastissa. ==Teokset== * Ripley Bogle (1989) * Manfred's Pain (1992) * The Dispossessed (1992) * Ripley Bogle voitti Rooney Prize -palkinnon (1989), The Hughes Prize -palkinnon (1989), The Betty Trask Prize -palkinnon (1990) ja The Irish Book Award -palkinnon (1990). == Lähteet == Luokka:Irlantilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Leukippos

Leukippos (, 400-luku eaa.) oli kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi. Hän oli atomismin isä. Atomismin mukaan kaikki maailmankaikkeudessa koostui katoamattomista, jakamattomista elementeistä, joita kutsuttiin atomeiksi. Leukippos syntyi Miletoksessa tai Abderassa. Jotkut kuitenkin sanovat hänen syntyneen Eleassa, sillä hänen filosofiansa liittyy elealaisten filosofiaan. Hän oli elealaisen Zenonin, Empedokleen ja joonialaiseen koulukuntaan kuuluneen Anaksagoraan aikalainen. Leukippokselta ei ole säilynyt kirjoituksia, jotka voitaisiin varmasti laittaa hänen nimiinsä. Hänen kirjoituksensa näyttävät sulautuneen myöhemmin yhteen hänen kuuluisimman oppilaansa Demokritoksen töiden kanssa. Jälkeenpäin ei ole mahdollista erottaa yhtään asiaa, joissa heidän voitaisiin katsoa olleen eri mieltä. Hänen maineensa jäi kokonaan hänen näkemyksensä systematisoineen Demokritoksen maineen alle. Diogenes Laertioksen mukaan Epikuros jopa epäili Leukippoksen historiallisuutta. Aristoteles ja Theofrastos kuitenkin selkeästi antoivat hänelle kunnian atomismin keksimisestä. Diogeneen mukaan hän ajatteli, että kaikkeus on rajaton ja muutos on jatkuvaa kaikkien asioiden muuttuessa toisikseen. Kaikkeus koostuu sekä tyhjyydestä että kappaleista eli atomeista ja niiden muodostamista isommista kappaleista. Muutos on jatkuvaa liikettä, jossa kappaleet putoavat, kieppuvat ja törmäilevät tyhjyydessä ja synnyttävät sillä tavalla olemassa olevat maailmat. Tähdet ovat syntyneet liikkeessä ja syttyneet sen vuoksi tuleen. Maa on syntynyt, kun atomit ovat pakkautuneet yhteen keskelle. == Lähteet == * == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * * Diogenes Laertios: Merkittävien filosofian elämät ja opit: ** Leukippoksen elämäkerta ** Leukippoksen elämäkerta * Luokka:Esisokraatikot Luokka:Materialistit Luokka:Naturalismi (filosofia)
Theano

Theano (, 500–400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen pythagoralainen filosofi. Hän oli yksi harvoja naisia, jotka vaikuttivat antiikin ajan matematiikassa ja filosofiassa. == Elämä == Theanon syntymäpaikka ja hänen isänsä henkilöllisyys ovat epävarmoja, mutta yleisesti arvellaan hänen isänsä olleen orfilainen filosofi ja lääkäri, joka oli Pythagoraan innokas tukija. Theanoa on kutsuttu Pythagoraan vaimoksi tai oppilaaksi, ja on mahdollista, että hän oli myös Brontinoksen vaimo. Kerrotaan, että Pythagoras oli tuolloin noin 60-vuotias, ja Theano vielä nuori. Heillä oli kolme tytärtä nimiltään Arignote, Myia ja Damo. Kerrotaan, että Pythagoras uskoi Damolle kaikki salaisuutensa, eikä tämä suostunut paljastamaan niitä äärimmäisessä köyhyydessäkään, vaan vei ne mukanaan hautaan. Theano johti pythagoralaista koulua Pythagoraan kuoleman jälkeen. Hänen ansiotaan ovat sellaiset keksinnöt kuin kultainen leikkaus ja kultainen suorakulmio. == Teokset == Theanolta on säilynyt muutamia tekstejä, lähinnä kirjeitä. Nämä säilyneet kirjeet käsittelevät kotimaisia ​​huolenaiheita, kuten kuinka naisen tulee kasvattaa lapsia, miten hänen tulee kohdella palvelijoita ja kuinka hänen tulee käyttäytyä hyveellisesti miestään kohtaan. * Eubulelle – Vauvojen hoidosta. * Eukleideelle – Lyhyt kirje sairaalle lääkärille. * Eurydikelle – Käyttäytymisestä, kun aviomies on uskoton. * Kallistolle – Etiketistä piikoja kohtaan. * Nikostratelle – Käyttäytymisestä, kun aviomies on uskoton. * Rhodopelle – Filosofista nimeltä Kleon. * Timonideelle – Osoitettu uskottomalle rakastajalle Säilyneissä kirjeissä on myös viittauksia Timaretalle osoitettuun kirjeeseen, johon Julius Pollux viittaa Onomasticonissaan sanan vuoksi. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset matemaatikot Luokka:Pythagoralaiset filosofit
Loitsu

Loitsut ovat lausuttujen, kuiskattujen, ajateltujen tai laulettujen sanojen ketjuja, joilla on tarkoitus vaikuttaa tapahtumien kulkuun tai aikaansaada jotain tapahtumaan yliluonnollisesti. Loitsut luetaan muistista tai loitsukirjoista, ja tätä kutsutaan loihtimiseksi, loitsuamiseksi tai manaamiseksi. Myös kiroaminen on loihtimista. Kiroamisella pyritään toisen vahingoittamiseen elämässä tai jopa elämän jälkeen. Loitsut ovat perinteisesti liittyneet moniin uskontoihin, esimerkiksi Euroopan vanhoihin uskontoihin. Kristinuskon levittyä Eurooppaan ei-kristillisistä loitsuista tuli noituuden eräs merkki. Kuitenkin myös kristinuskoon on kuulunut pakanallisia loitsuja muistuttavia toimituksia, kuten pahojen henkien ulos manaaminen. Manaaminen on jonkun pahan loihtimista pois. Esimerkiksi paha henki, joka oli tunkeutunut ihmiseen, saatettiin uskomuksen mukaan manata pois. == Toiminta == Loitsijoiden keskuudessa on useita kantoja siitä, mikä saa loitsut toimimaan. Yksi kanta on se, että Jumalan, jumalten tai henkiolentojen avunanto antaa loitsulle sen voiman. Toiset ovat sitä mieltä, että loitsun nimenomaan erottaa rukouksesta se, ettei siinä vedota ulkopuolisiin voimiin vaan loitsijan oma henkinen voima saa aikaan toivotun muutoksen. Kolmannet väittävät, että loitsija ohjaa maailmassa kulkevia energiavirtoja. Nykyaikana yleinen käsitys on se, että loitsulla on lumevaikutus: se vaikuttaa, koska loitsija uskoo sen voimaan. Jos ihminen uskoo kokeneensa valkoista magiaa hän saa lumevaikutuksen seurauksena positiivisia tunteita ja taas uskoessaan kokeneensa mustaa magiaa hän saa plasebovaikutuksen seurauksena negatiivisia tunteita. == Suomalaiset loitsut == Suomalaisia ja karjalaisia loitsuja tunnetaan muistiinmerkittyinä paljon, useimmat niistä kalevalamittaisia. Suomalaisen loitsun eräs perustyyppi perustuu loihdittavan kohteen alkuperän eli synnyn tuntemiseen ja julkilausumiseen. Uskottiin, että jos jonkun asian, esimerkiksi vihollisen, raudan, veren tai pedon myyttinen alkuperä ja kehitys nykymuotoonsa asti tunnetaan, sitä voidaan myös tällä tiedolla hallita. == Kirjallisuutta == * * * * * Luokka:Taikuus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Isaak II Angelos

Isaak II Angelos (1156–1204) oli Angelos-sukuinen Bysantin keisari vuosina 1185–1195 ja uudelleen vuosina 1203–1204. Hänen hallituskaudellaan valtakunnan ongelmat kärjistyivät ja keskusvallan heikkeneminen kiihtyi. Isaak julistettiin keisariksi Andronikos I Komnenoksen hirmuvallan jälkeen vuonna 1185. Hänen valtakautensa alkoi lupaavasti sillä että hän löi normannit Sisiliassa. Toisaalla hänellä ei ollut yhtä paljon onnea. Kypros riistäytyi valtakunnan hallinnasta Isaak Komnenoksen johdolla. Vuonna 1186 bulgaarit ja serbit kapinoivat koventuneen verotuksen johdosta. Seuraavana vuonna kapinallisia vastaan lähetetty Aleksis Branas petti keisarin ja yritti vallata Konstantinopolin, mutta hänen lyötiin. Bulgaarit irrottautuivat Bysantista ja perustivat uudelleen Bulgarian valtakunnan. Vuonna 1189 keisari Fredrik I Barbarossa pyysi lupaa viedä kolmannen ristiretken joukot valtakunnan maiden läpi Pyhään maahan. Lupa annettiin, ja ristiretkeläiset kohtelivat Bysanttia kuin valloitettua maata ryöstäen, raiskaten ja hävittäen. Kun Isaak oli sotaretkellä vuonna 1195 hänen vanhempi veljensä Aleksios julistautui keisariksi. Isaak sokaistiin ja hänet vietiin vangiksi Konstantinopoliin. Kahdeksan vuoden vankeuden jälkeen hänet nostettiin taas valtaistuimelle neljännen ristiretken uhatessa Konstantinopolia. Todellinen valta oli kuitenkin hänen pojallaan Aleksios IV:llä. Isaak kuoli vain kuusi kuukautta tämän jälkeen. == Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 1156 syntyneet Luokka:Vuonna 1204 kuolleet
Maissihiutaleet

Maissihiutaleet ovat aamiaismuroja, jotka tehdään sekoittamalla keitettyä maissia sokerin, suolan ja vitamiinien kanssa, litistämällä ne telojen välissä ohueksi ja paahtamalla. Maissihiutaleet nautitaan kylmän maidon kanssa. Niiden kanssa käytetään myös muita maitotuotteita, kuten jogurttia tai maidon korvikkeita, kuten kauramaitoa. Niiden kanssa käytetään myös hedelmiä, marjoja, hilloa. Maissihiutaleet keksi yhdysvaltalainen lääkäri John Harvey Kellogg yhdessä veljensä Will Keith Kelloggin kanssa. He kehittivät ensin vuonna 1894 vehnästä valmistettavat aamiaishiutaleet terveelliseksi ravinnoksi John Kelloggin Battle Creekissä johtaman parantolan potilaille, ja esittelivät samalla menetelmällä valmistettavat maissihiutaleet vuonna 1898. Will Kellogg perusti vuonna 1906 maissihiutaleita valmistaneen yhtiön, joka tunnetaan nykyään nimellä Kellogg Company.Kellogg, Will Keith Business Leader Profiles for Students (1998), Encyclopedia.com. Viitattu 19.6.2023.Kellogg Company International Directory of Company Histories (2013), Encyclopedia.com. Viitattu 19.6.2023. Maissihiutaleita käytetään myös olutmaltaaseen. Niitä voidaan käyttää enimmillään 40 % olutmäskistä. Maissihiutaleita sisältävästä mäskistä tehty olut on tavallista vaaleampaa. Hiutaleet laitetaan suoraan mäskiin ilman esivalmistelua. Maissihiutaleita käytetään myös eläinten ruokiin, kuten lemmikkijyrsijöiden ruokiin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Maissivalmisteet Luokka:Viljatuotteet Luokka:Yhdysvaltalainen keittiö
Meštšeran kieli

Meštšeran kieli on muinaisten meštšeralaisten puhuma kuollut suomalais- ugrilainen kieli. Sen puhujat asuivat Keski-Venäjällä sijaitsevalla Meštšoran alangolla. Kielestä ei ole säilynyt muistiinmerkintöjä. Sen on arveltu olleen sukua mordvalaisille kielille. Okajoen seudun paikannimistössä on mahdollisesti meštšeran kieleen palautuvia aineksia. Meštšeralaiset sulautuivat venäläisiin ja tataareihin viimeistään 1600-luvulla ja samalla myös kieli sammui. Pauli Rahkonen esitti vuonna 2013 julkaistussa väitöskirjassaan arkeologisiin todisteisiin ja vesistöjen paikannimiin pohjautuen, että meštšeran kieli kuului mitä todennäköisimmin suomalais- ugrilaisten kielten joukossa permiläisiin kieliin. ==Lähteet== Luokka:Euroopan kuolleet kielet Luokka:Suomalais-ugrilaiset kielet Luokka:Venäjän kielet
Muroman kieli

Muroma oli suomalais-ugrilaiseen kieliryhmään kuulunut kieli. Muromalaiset asuivat nykyisen Vladimirin alueella, Oka-joen varrella. Alueen Murom-niminen kaupunki on saanut myös nimensä muromien mukaan. Muromat sulautuivat slaaveihin jo keskiajalle tultaessa. Luokka:Euroopan kuolleet kielet Luokka:Suomalais-ugrilaiset kielet
Kalteva taso

Kalteva taso on fysiikassa eräs yksinkertaisiksi koneiksi nimitetyistä systeemeistä. Kaltevaa tasoa voidaan käyttää avuksi nostettaessa esinettä alemmalta tasolta ylemmälle. Tällöin voiman ei tarvitse olla niin suuri kuin pystysuoraan nostettaessa, vaikka työntömatka kasvaakin. Tehty työ on yhtä suuri kummassakin tapauksessa, jollei oteta huomioon kitkan vaikutusta. == Tasapainoehto == Kaltevalla tasolla olevaan kappaleeseen kohdistuva painovoima mg voidaan jakaa pinnan suuntaiseen ja sitä vastaan kohtisuoraan komponenttiin. Pintaa vastaan kohtisuora komponentti on suuruudeltaan mg cos θ, missä m on kappaleen massa, g painovoiman kiihtyvyys ja θ pinnan kaltevuuskulma. Tämän komponentin vaikutuksen kuitenkin kumoaa pinnan antama tukivoima, minkä vuoksi painovoimasta jää vaikuttamaan vain tietty, kyseisen kaltevan pinnan suuntainen komponentti, jonka suuruus on mg sin θ. Kaltevalla tasolla oleva kappale on tasa­painossa, kun tason suuntaisesti kohti tason yläpäätä vaikuttava voima (f) on yhtä suuri kuin se kappaleen painon komponentti, joka on samoin kyseessä olevan kaltevan tason suuntainen: :f = mg \sin \theta Tällöin tämän voiman suhde kappaleen painoon on sama kuin kaltevan pinnan korkeuden suhde sen pituuteen eli tason kaltevuuskulman sini. Jos sen sijaan voima vaikuttaa vaaka­suoraan, kannan suuntaisesti, on kappale tasapainossa, kun tämän voiman suhde kappaleen painoon on yhtä suuri kuin kaltevan pinnan korkeuden suhde sen kantaan eli kun tämä suhdeluku on yhtä suuri kuin kaltevuuskulman tangentti. Kaltevan pinnan, tai kaltevan tason, kantaa vastaa kuvassa kolmion vaakasuora pohjaosa. == Kiihtyvä liike kaltevalla tasolla == Jos kaltevalla tasolla olevaan kappaleeseen ei vaikuta muita voimia kuin itse kappaleen paino, pinnan antama tukivoima ja kitka, kappale saa kiihtyvyyden :a = g \sin{\theta} - \mu g \cos{\theta}, missä μ on kappaleen ja pinnan välinen kitkakerroin. Kappale lähtee siis liikkeelle, mikäli kaltevuuskulman sini on suurempi kuin sen kosini kerrottuna kitkakertoimella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Astel-hanke: Kalteva taso Luokka:Klassinen mekaniikka
Multatuli

Eduard _Douwes_ Dekker (2. maaliskuuta 1820 Amsterdam – 19. helmikuuta 1887 Ingelheim, Saksa), salanimeltään Multatuli, oli alankomaalainen siirtomaavirkamies ja kirjailija. Douwes Dekker oli alankomaalaisen merikapteenin poika; isä toivoi hänestä kauppiasta. Hän päätti kuitenkin lähteä Alankomaiden Itä-Intiaan, ensin Jaavalle ja myöhemmin Molukeille. Hän havaitsi siirtomaavallan toiminnassa paljon moittimisen varaa. Palattuaan kotimaahansa hän kirjoitti salanimellään satiirisen kriittisen teoksen Max Havelaar. Tämä nimi on sittemmin tullut tunnetuksi Reilun kaupan tavaramerkkinäReilun kaupan merkin historia. Nimimerkki Multatuli on tiettävästi johdettu latinan sanoista ”Olen kärsinyt kovasti”. ==Teos== *Max Havelaar; suom. Helmi Krohn. Suomen kirja, 1946. Sarja:Viime vuosisadan valioita; 3 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1820 syntyneet Luokka:Vuonna 1887 kuolleet
481

== Tapahtumia == * Frankkien Klodvig nousi valtaistuimelle Galliassa, ainut voimakas valtakunta Länsi-Euroopassa syntyy. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Kilderik I, frankkien kuningas. Luokka:400-luku
482

== Tapahtumia == *Bysantin keisari Zenon julkaisi Henotikonin, sovitteluyrityksen monofysitismin ja ortodoksisuuden kannattajien välillä. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
483

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == *11. toukokuuta - Bysantin keisari Justinianus I == Kuolleita == * Luokka:400-luku
484

== Tapahtumia == *28. joulukuuta - Alarik II:sta tulee visigoottien kuningas. * Gundamundista tulee vandaalien kuningas. == Syntyneitä == * Teoderik I, frankkien kuningas, hallitsi Reimsiä ja Austrasiaa. == Kuolleita == * 23. joulukuuta - Hunerik, vandaalien kuningas * Eurik, visigoottien kuningas * Aelia Verina - Keisari Leo I:n vaimo. * Peroz I - Persian kuningas Luokka:400-luku
485

== Tapahtumia == * Alarik II tuli visigoottien kuninkaaksi. == Syntyneitä == * Teoderik I, frankkien kuningas. == Kuolleita == * Asklepigenia, kreikkalainen filosofi. Luokka:400-luku
487

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 17. huhtikuuta - Proklos, antiikin kreikkalainen filosofi Luokka:400-luku
488

== Tapahtumia == * Itägootit aloittivat valloitukset Apenniinien niemimaalla kuninkaansa Teoderik Suuren johdolla. * Oeric Oiscista tulee Kentin kuningas. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Hengist, anglosaksien päällikkö Englannissa. Luokka:400-luku
489

== Tapahtumia == *Teoderik Suuri voitti 28. elokuuta Odovakarin Isonzon taistelussa ja 27. syyskuuta Veronan taistelussa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
Kirgiisin kieli

Kirgiisin kieli (kirgiisiksi кыргызча, قىرعىز, kyrgyztša, кыргыз тили, قىرعىز تىلى, kyrgyz tili) on Kirgisiassa ja sen lähialueilla asuvien kirgiisien puhuma turkkilainen kieli. Kirgiisi on Kirgisian tasavallan virallinen kieli. ==Levinneisyys ja puhujamäärä== Vuonna 1989 Neuvostoliiton alueella laskettiin olevan 2,5 miljoonaa kirgiisiä, joista 97,8 % puhui kirgiisiä äidinkielenään. Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan Kirgisiassa asui 3,1 miljoonaa kirgiisiä. Heitä on myös Uzbekistanissa (175 000 henkeä), Tadžikistanissa (yli 64 000), Kazakstanissa (noin 15 000) ja Venäjällä (31 800 vuonna 2002). Kiinan Xinjiangin alueella kirgiisejä on noin 140 000, heistä valtaosa Kyzylsun kirgiisien piirikunnassa. Pieniä ryhmiä on Afganistanin koillisosassa ja Pakistanissa. ==Historia ja murteet== Kirgiisi kuuluu turkkilaisten kielten itäisen haaran kirgiisiläis-kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähin sukukieli on altai, tai pikemminkin sen etelämurteet. Molempien kielten pohjana ovat Jenisein muinaisten kirgiisiheimojen murteet, joihin on sekoittunut kiptšakkilaisia ja mongolilaisia aineksia. Nykyinen kirgiisin kieli muotoutui Tienšanin vuoristoalueella 1300–1500-lukujen aikana. Kieli jakautuu pohjoiseen ja eteläiseen murreryhmään. Monet piirteet ovat yhteisiä useille eri murteille, joita ei voida selkeästi erottaa toisistaan. ==Kirjakieli== Kirgiisin kirjakieli syntyi vuosina 1923–1924 reformoidun arabialaisen kirjaimiston pohjalta. Vuonna 1928 siirryttiin Neuvostoliiton turkkilaisten kansojen yhteiseen latinalaiseen kirjaimistoon (ns. uusi kirjaimisto) ja vuonna 1940 kyrilliseen aakkostoon, jota on täydennetty lisämerkeillä ө, ү ja ң. Kirjakielen normit perustuvat eri murteiden yhteisiin piirteisiin. Kirgiisin kirjaimisto А а Б б В в Г г Д д Е е Ё ё Ж ж З з И и Й й К к Л л М м Н н Ң ң О о Ө ө П п Р р С с Т т У у Ү ү Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ Ъ ъ Ы ы Ь ь Э э Ю ю Я я Suuri osa kirgiiseistä osaa venäjää ja monet myös uzbekkia, tadžikkia tai uiguuria. Kirgisian itsenäistymisen jälkeen kirgiisi julistettiin maan viralliseksi kieleksi ja sen käyttöä on pyritty laajentamaan. Venäjällä on yhä virallinen asema ”kansojen välisen kommunikaation välineenä”. Nykyään kirgiisiä osaa 70 % tasavallan koko väestöstä. ==Katso myös== * Kirgiisit * Kirgisia * Turkkilaiset kielet ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kirgiisinkielinen Wikipedia *Kirghiz. Systems of romanization (the The BGN/PCGN 1979 System ja ISO 9:1995) (eki.ee) *Unicode test page and transliteration / transcription tables for writing systems (alphabets, abjads, syllabaries) of various languages: Kirgiisin kieli (geonames.de) Luokka:Kazakstanin kielet Luokka:Kiinan kielet Luokka:Kirgisian kielet Luokka:Tadžikistanin kielet Luokka:Turkkilaiset kielet Luokka:Uzbekistanin kielet Luokka:Kirgiisit
Kirgiisi

Kirgiisi tarkoittaa seuraavia asioita: * kirgiisit, turkkilainen kansa * kirgiisi, turkkilainen kieli.
471

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Flavius Ardabur Aspar, roomalainen sotapäällikkö. Luokka:400-luku
472

== Tapahtumia == *Anicius Olybrius Länsi-Rooman keisarina 1. heinäkuuta – 23. lokakuuta. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Ricimer, Magister militum ja käytännössä Länsi-Rooman hallitsija Luokka:400-luku
473

== Tapahtumia == * Glycerius Länsi-Rooman keisariksi maaliskuun alussa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Gunderik, burgundien kuningas * Vidimir, ostrogoottien kuningas Luokka:400-luku
474

== Tapahtumia == *Julius Nepos Länsi-Rooman keisariksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Theodemir, ostrogoottien kuningas Luokka:400-luku
475

== Tapahtumia == *Romulus Augustuksesta tulee Länsi-Rooman keisari 31. lokakuuta == Syntyneitä == *Klotilde, burgundien prinsessa ja sittemmin frankkien kuningatar. == Kuolleita == * Luokka:400-luku
477

== Tapahtumia == * Hunerikista tuli vandaalien kuningas. * Ælle nousi maihin Englannissa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 25. tammikuuta – Geiserik, vandaalien kuningas Luokka:400-luku
478

== Tapahtumia == * Japanissa rakennetaan ensimmäiset shinto-pyhäköt == Syntyneitä == * Itä-roomalainen kenraali Narses == Kuolleita == * Luokka:400-luku
Buada

Buada on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Buadan pinta-ala on 2,6 neliökilometriä ja asukasluku 739 (2011). Alue sijaitsee kokonaan sisämaassa. Se rajoittuu pohjoisessa Denigomoduun ja Nibokiin, idässä Anibareen, etelässä Menengiin ja Yareniin sekä lännessä Aiwoon ja Boeen. == Lähteet == Luokka:Naurun alueet
Aiwo

Aiwo (joskus Aiue, aiemmin myös Yangor) on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta (district). Se sijaitsee saaren länsirannikolla ja rajautuu pohjoisessa Denigomodun, idässä Buadan ja etelässä Boen alueisiin. Aiwon pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2011 oli 1 220. Aiwo on yksi Naurun teollisuuden merkittävimmistä keskuksista. Sen vuoksi sitä (kuten myös Yarenia) toisinaan pidetään virheellisesti valtion pääkaupunkina. Valtiolla ei todellisuudessa ole pääkaupunkia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Naurun alueet
461

== Tapahtumia == *Magister militum Ricimer julisti Libius Severuksen Länsi- Rooman keisariksi 19. marraskuuta. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *10. marraskuuta paavi Leo Suuri. Luokka:400-luku
462

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Licinia Eudoxia, Itä- Rooman keisarin Theodosius II:n tytär. Luokka:400-luku
463

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
464

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
465

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == *15. elokuuta – Libius Severus, Länsi-Rooman keisari Luokka:400-luku
466

== Tapahtumia == *Eurikista tulee visigoottien kuningas. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Teoderik II, visigoottien kuningas. Luokka:400-luku
467

== Tapahtumia == *Anthemius Länsi-Rooman keisariksi 12. huhtikuuta. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
468

Vuosi 468 oli juliaanisen kalenterin mukaan maanantaina alkanut karkausvuosi. Vuosi oli 1221 Ab urbe condita roomalaisen ajanlaskun mukaan. == Tapahtumia == * Länsi-Rooma valloittaa Sisilian Vandaaleilta. * Vandaalit valloittavat Sisilian takaisin. * Keisari Leo I kerää massiivisen 1100 laivan ja sadan tuhannen miehen laivaston Vandaaleja vastaan. Laivasto maksoi 32 tuhatta kiloa kultaa, joka oli keisarikunnalle yli vuoden tulot ja ajoi valtion lähes vararikkoon. == Syntyneitä == * Pyhä Nectan, walesilainen prinssi ja pyhimys (syntymäaika arvioitu) == Kuolleita == * Pyhä Hilarius, paavi * Valamir, ostrogoottien kuningas (tai vuonna 469) *Dengizich, Hunnien johtaja ja Attilan poika *Marcellinus, Roomalainen kenraali ja Magister militum, Dalmatian hallitsija Luokka:400-luku
469

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Valamir, ostrogoottien kuningas (tai vuonna 468) Luokka:400-luku
Kansallinen hallintokoulu

Kansallinen hallintokoulu (, ENA) oli Ranskassa sijaitseva oppilaitos. Se perustettiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Pariisiin, mutta on sittemmin siirretty Strasbourgiin. Se koulutti johtavia ranskalaisia virkamiehiä ja muita johtajia. Presidentti Emmanuel Macron lakkautti koulun vuonna 2021. Sen tilalle perustettiin Kansallinen virkamiesinstituutti () tammikuussa 2022. ==Enarkki== Koulun käynyttä kutsutaan enarkiksi (). Ranskassa enarkit ovat arvostettuja poliittisia johtajia ja huippuvirkamiehiä, mutta heitä on myös syytetty teknokraattisiksi ja ylimielisiksi. Myös syytöksiä ”koulutuksellisesta nepotismista” on esitetty. Suomesta enarkkikoulutukseen pääsi vuosittain 1–2 henkilöä. Pääsyyn vaadittiin ainakin akateeminen loppututkinto ja hyvä ranskan kielen taito. ===Kuuluisia enarkkeja=== * presidentit: Valéry Giscard d'Estaing, Jacques Chirac, Nicéphore Soglo, François Hollande, Emmanuel Macron ja Adly Mansour * pääministerit: Édouard Balladur, Michel Rocard, Jacques Chirac, Edem Kodjo, Lionel Jospin, Jean-Paul Proust, Alain Juppé, Laurent Fabius, Dominique de Villepin ja Édouard Philippe * ministerit: Claude Cheysson, Pierre Joxe, Élisabeth Guigou, Martine Aubry, Michel Sapin, Ségolène Royal, Pierre Moscovici ja Fleur Pellerin * toimitusjohtajat: Gérard Mestrallet ja Henri de Castries * tutkijoita: Richard Descoings * muut: François-Xavier Ortoli, Michel Camdessus, Jean-Claude Trichet, Pascal Lamy ja Sylvie Goulard == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Koulun verkkosivu Ecole nationale d'administration Luokka:Strasbourg
Kyösti Virrankoski

Kyösti Tapio Virrankoski (s. 4. huhtikuuta 1944 Kauhava) on suomalainen entinen Euroopan parlamentin jäsen ja entinen kansanedustaja. Virrankoski oli Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja ja toimi vuoden 2008 EU:n budjetin yleisesittelijänä. Lisäksi hän oli talousarvion valvontavaliokunnan jäsen sekä maatalousvaliokunnan varajäsen. Virrankoski on ollut Kauhavan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1973 vuoteen 2000. Hän oli valtuuston puheenjohtaja koko 1990-luvun. Virrankoski työskenteli Euroopan parlamentissa vuosina 1996–2009. Keskustan kansanedustajana hän toimi vuosina 1991–1995. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Lisäksi hän työskenteli puolustusministerin poliittisena sihteerinä vuosina 1983–1987. Hänen vanhempansa ovat Väinö Antti Virrankoski (1906–1969) ja Impi Irja Ireene Klemola (1906–1992) Hänellä oli neljä vanhempaa sisaruksta, joista vanhin oli Lapuan toimitusjohtaja Antti Aimo Kullervo Virrankoski (1927–1993). Hänen serkkunsa oli toimittaja ja kirjailija Pertti Klemola (1939–2003). Kyösti Virrankoski on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri ja varsinaiselta ammatiltaan matematiikan lehtori. Virrankoskelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi marraskuussa 2024. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Suomen Keskustan europarlamentaarikot Luokka:Kauhavan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vaasan vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Erityisavustajat
Ewa

270px|right|thumb|Ewan kartta Ewa on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä.Tietoa Ewasta Alueella asuu 446 asukasta (2011). == Alueen tärkeät rakennukset == Ewassa on muun muassa Kayserin korkeakoulu. Se on nimetty lähes neljäkymmentä vuottaBiography of Alois Kayeser Naurulla viettäneen saksalaisen lähetyssaarnaja Alois Kayserin mukaan.Tietoa Alois Kayserista == Lähteet == Luokka:Naurun alueet
Rivendell

Rivendell on haltioiden asuinpaikka Keski-Maassa J. R. R. Tolkienin kirjoissa Hobitti eli sinne ja takaisin sekä Taru sormusten herrasta. Meren länsipuolella Valinorissa sitä kutsutaan myös nimellä ”Viimeinen Kotoisa Koti Meren Itäpuolella”. Sen perusti Elrond Puolhaltia Auringon Toisella Ajalla (neljä tai viisi tuhatta vuotta ennen Taru sormusten herrasta -kirjan tapahtumia). Elrondin lisäksi Rivendellissä asuu muitakin haltiaylimyksiä, kuten Arwen Undomiel ja Glorfindel. Kirjassa Hobitti eli sinne ja takaisin hobitti Bilbo Reppuli pysähtyi kääpiöiden kanssa Rivendellissä matkalla Yksinäiselle Vuorelle ja myös palatessaan Kontuun Gandalfin kanssa. Tarussa sormusten herrasta Frodo Reppuli ja hänen ystävänsä matkaavat Rivendelliin, missä he tapaavat syntymäpäiväjuhliensa jälkeen sinne muuttaneen Bilbon. Myös monet muut haltiat, kääpiöt ja ihmiset ovat saapuneet Rivendelliin eri teitä; Elrondin neuvostossa he kaikki saavat tietää Valtasormuksesta, ja heidän täytyy päättää, mitä sille tehdään. Lopulta hobitti päättää sen kysymyksen. Rivendell sijaitsee lähellä Bruinenjokea (yksi Bruinenin haara tulee lähelle Rivendelliä) hyvin kätkettynä Sumuvuorten juurikukkuloille. Rivendellin nimi sindariksi on Imladris, joka tarkoittaa ”syvää laaksoa kuilussa”. Luokka:Keski-Maan paikat Luokka:Keski-Maan valtiot
171

== Tapahtumia == *Rooma solmii rauhan kvadien ja jazygien kanssa == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
172

== Tapahtumia == *Avidius Cassius kukistaa kapinan Egyptissä *Sarmaatit hyökkäävät Rooman valtakuntaan Tonavan alajuoksulla *Roomalaiset aloittivat vastahyökkäyksen markomannisodissa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
173

== Tapahtumia == * Buddhalaisuus saapui Tiibetiin. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
174

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Pyhä Soter, paavi Luokka:100-luku
175

== Tapahtumia == * Eleuteriuksesta tulee 13. paavi, hänen periessään "pyhän istuimen" Soterilta. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Avidius Cassius, roomalainen usurpaattori. Luokka:100-luku
176

== Tapahtumia == * 27. marraskuuta – Commoduksesta tuli isänsä Marcus Aureliuksen kanssahallitsija. * Marcus Aureliuksen ratsastajapatsas tehtiin (arvioitu ajankohta). == Syntyneitä == * Fa Zheng, Liu Bein neuvonantaja (k. 220) * Yuan Xi, Yuan Shaon toinen poika (k. 207) == Kuolleita == * Luokka:100-luku
177

== Tapahtumia == * Marcus Aurelius aloitti järjestelmälliset kristittyjen vainot Rooman valtakunnassa == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
178

== Tapahtumia == * Commodus ja Marcus Aurelius hyökkäsivät markomanneja vastaan Tonavan varrella == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
179

== Tapahtumia == * Marcus Aurelius ajoi markomannit Rooman valtakunnasta == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
Alois Kayser

Alois Kayser (1877–1944) oli saksalainen katolinen lähetyssaarnaaja. Hän vietti noin neljäkymmentä vuotta elämästään Naurun saarella, Tyynellämerellä. Hän kuoli Chuukissa, Mikronesiassa. Kayser kirjoitti naurun kielen kieliopin sekä mahdollisesti sanakirjan. Naurun hallitus nimesi myöhemmin maan ainoan koulun Kayserin mukaan. Luokka:Naurulaiset henkilöt Luokka:Saksalaiset kielitieteilijät Luokka:Saksalaiset lähetyssaarnaajat Luokka:Naurun historia Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
181

== Tapahtumia == * Taupon kraatterijärvi syntyy tulivuorenpurkauksessa Uudessa-Seelannissa, vaikutukset näkyvät epätavallisina sääilmiöinä Kiinassa ja Roomassa asti. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
182

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
183

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
184

== Tapahtumia == * Keltaturbaanien kapina Kiinassa, sen kukistaminen kestää viisi vuotta, mikä uumoilee Han-dynastian loppua. Luokka:100-luku
185

== Tapahtumia == * Kiinalaiset tähtitieteilijät havaitsivat supernovan (SN 185). * Irenaeus kirjoitti, että oikeita evankeliumeja on vain neljä. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
186

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Caracalla, Rooman keisari == Kuolleita == * Luokka:100-luku
187

== Tapahtumia == * Rutto riehui Roomassa == Syntyneitä == * Cao Pi, Wei- kuningaskunnan ensimmäinen keisari (k. 226) == Kuolleita == * Luokka:100-luku
188

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
189

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Pyhä Eleutherius, paavi Luokka:100-luku
191

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:100-luku
192

== Tapahtumia == * 31. joulukuuta - Pertinax julistetaan Rooman keisariksi Commoduksen kuoleman jälkeen. == Syntyneitä == * Keisari Gordianus II == Kuolleita == * 31. joulukuuta - Commodus, Rooman keisari. == Lähteet == Luokka:100-luku
193

== Tapahtumia == 193 oli niin sanottu kolmen keisarin vuosi. Rooman keisareina olivat vuoden aikana Pertinax, Didius Julianus ja Septimius Severus. *28. maaliskuuta - Rooman keisari Pertinax murhataan. * Didius Julianus julistetaan keisariksi Roomassa. * Septimius Severus julistetaan keisariksi Pannoniassa. * Pescennius Niger julistetaan keisariksi Syriassa. * Severus julistaa Clodius Albinuksen caesariksi. == Kuolleita == *28. maaliskuuta - Pertinax, Rooman keisari. *1. kesäkuuta - Didius Julianus, Rooman keisari. == Lähteet == Luokka:100-luku
Éomer

Éomer on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa Taru sormusten herrasta ja siihen perustuvassa elokuvatrilogiassa. Eorlin huoneen Éomer oli Théodwynin, Théodenin sisaren, poika. Hänellä oli sisar, Éowyn. Sen jälkeen, kun he olivat orpoutuneet, Théoden adoptoi heidät ja kasvatti heitä kuin omia lapsiaan. Éomer oli Markin kolmas marsalkka ja ihmisten voimakas johtaja. Hän ja hänen éoredinsa jahtasivat uruk-haita, jotka olivat napanneet Meriadoc Rankkibukin ja Peregrin Tukin vangeikseen ja leiriytyneet Fangornin metsän liepeille. Siellä éored surmasivat kaikki uruk-hait. Éomer ei nähnyt hobitteja, sillä nämä pakenivat taistelun riehuessa. Myöhemmin hän tapasi Aragornin, Gimlin ja Legolaksen Rohanin tasangoilla, ja antoi heille kaksi hevosta. Éomer palasi Edorasiin, ja kertoi tavanneensa Samoojan ja tämän ystävät. Kuitenkin, Gríma Kärmekielen neuvosta, hänet pidätettiin. Hänet vapautettiin kun Théoden toipui Sarumanin hallinnasta, ja hän taisteli kuninkaansa rinnalla Helmin syvänteen taistelussa, jossa hänen éoredinsa ajoivat Sarumanin puoliörkit ja mustainmaalaiset Huornien metsään, jossa huornit surmasivat nämä. Myöhemmin hän ratsasti Aragornin, Théodenin ja Gandalfin kanssa Rautapihaan, jonne Saruman oli vangittu. Éomer ratsasti Pelennorin kenttien taisteluun kuninkaansa kanssa, ja taisteli urheasti Rohanin ja Gondorin puolesta. Hän käytteli taistelussa miekkaansa nimeltä Gúthwinë. Vuonna 3019 Kolmatta Aikaa Pelennorin kentillä Angmarin Noitakuningas tappoi Théodenin, ja Éomerista tuli hänen seuraajansa. Éomer oli Rohanin 18. kuningas ja kolmannen sukuhaaran ensimmäinen. Hän uudisti valansa Aragornille sen jälkeen kun tämä oli kruunattu Kuningas Elessariksi ja vannoi ikuista ystävyyttä Rohanin ja Gondorin välille. Hänet tunnettiin nimellä Éomer Éadig, eli ”Siunattu”, koska hänen valtakaudellaan Rohan toipui sodan jäljiltä ja siitä tuli jälleen rikas ja hedelmällinen maa. Éomer tapasi Lothírielin, Dol Amrothin prinssi Imrahilin tyttären ollessaan Gondorissa ja avioitui tämän kanssa. Lothíriel synnytti pojan, Elfwinen, josta tuli Rohanin seuraava kuningas Éomerin kuoltua vuonna 63 Neljättä Aikaa. == Elokuvat == Peter Jacksonin ohjaamassa Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogiassa Gríma Kärmekieli karkottaa Éomerin ennen kuin tämä tapaa Aragornin, eikä hän palaa ennen kuin Helmin syvänteen taistelun loppupuolella. Hänen hahmonsa korvasi elokuvassa Erkenbrandin, joka palaa Helmin syvänteelle Gandalfin kanssa. Éomeria esittää uusiseelantilainen näyttelijä Karl Urban. Eomer Eomer Eomer
194

== Tapahtumia == * huhtikuussa - Septimius Severuksen joukot kukistavat Pescennius Niger joukot Issoksen taistelussa. *Pescennius Niger, Septimius Severuksen haastaja Rooman keisari-istuimelle kuolee taistelussa Antiokian ulkopuolella. * Septimius Severus tekee sotaretken Efuratin takaisille alueille. *Xingping -kausi alkaa Han-dynastian aikana *Galenos, kreikkalais- roomalainen lääkäri, kirjoittaa 'Parannuksen taito' -oppikirjansa. * Irenaeus julistaa gnostilaiset opit vääräoppisiksi. == Kuolleita == * Pescennius Niger, roomalainen usurpaattori. == Lähteet == Luokka:100-luku
195

== Tapahtumia == * Rooman keisari Septimius Severus julistaa Commoduksen jumalaksi parantaakseen välejä tämän perheeseen. * Clodius Albinus julistautuu keisariksi Britanniassa. Hän tekee Lyonista pääkaupunkinsa. == Lähteet == Luokka:100-luku
196

== Tapahtumia == * Septimius Severuksen joukot valtaavat Byzantionin piirityksen jälkeen. Byzantionilaiset olivat tukeneet Severuksen vastustajaa Pescennius Nigeriä, joka oli kuollut jo vuonna 194. Luokka:100-luku
Infinitiivi

Infinitiivi eli nimitapa on verbin substantiivinen nominaalimuoto. Toisin sanoen verbiä, joka on infinitiivimuodossa, käytetään kuten mitä tahansa substantiivia. Se taipuu sijamuodoissa ja toimii lauseenjäsenenä kuten nominit. ==Suomen infinitiivi== Suomen kielessä on laskentatavasta riippuen kolme, neljä tai viisiHakulinen, Lauri: Suomen kielen rakenne ja kehitys I. Otava 1941. infinitiivimuotoa. Infinitiivit taipuvat vain jossain sijamuodoissa. Persoonamuodot muodostetaan lisäämällä muotoon possessiivisuffiksi, ei verbien persoonapäätteitä. I infinitiivin translatiiviin ja V infinitiiviin liittyy aina possessiivisuffiksi, samoin useimmiten II infinitiivin inessiiviin, tietyissä tilanteissa myös III infinitiivin abessiiviin. Neljännen ja viidennen infinitiivin asema on kyseenalainen. Ison suomen kieliopin mukaan niin kutsuttu "neljäs infinitiivi" on verbin teonnimen käyttöä verbiliitossa, kun taas "viides infinitiivi" on tietynlainen adverbiaali. Suurin osa neljännen infinitiivin tunnustavistakin lähteistä erottaa sen teonnimestä, joka taipuu kaikissa sijamuodoissa, kun taas neljännessä infinitiivissä on kyse käskyrakenteesta (se on tekeminen, sitä ei ole tekemistä) tai jatkuvaa tekemistä ilmaisevasta rakenteesta tekee tekemistään. Viidettä infinitiiviä on kutsuttu myös propinkvatiiviksi ja proksimatiiviksi. ===Esimerkki=== Laulaa-verbin infinitiivit Nimitys I infinitiivi II infinitiivi III infinitiivi IV infinitiivi V infinitiivi Tunnus A E MA MINEN MAINEN persoonamuodot laulaa translatiivi: * laulaakseni * laulaaksesi * laulaakseen * laulaaksemme * laulaaksenne * laulaakseen inessiivi: laulaessa * laulaessani * laulaessasi * laulaessaan ** (laulaessansa) * laulaessamme * laulaessanne * laulaessaan ** (laulaessansa) instruktiivi: laulaen laulama taipuu seuraavissa sijamuodoissa: * inessiivi: laulamassa * elatiivi: laulamasta * illatiivi: laulamaan * adessiivi: laulamalla * abessiivi: laulamatta * instruktiivi: laulaman (harvinainen) laulaminen taipuu seuraavissa sijamuodoissa: * nominatiivi: laulaminen * partitiivi: laulamista, laulamistaan adessiivi: * laulamaisillani * laulamaisillasi * laulamaisillaan, laulamaisillansa * laulamaisillamme * laulamaisillanne passiivi inessiivi: * laulettaessa instruktiivi: * laulettaman == Lähteet == Luokka:Kielioppi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
197

== Tapahtumia == * 19. helmikuuta - Rooman keisari Septimius Severus kukisti usurpaattori Clodius Albinuksen Lyonin lähellä käydyssä taistelussa. * Septimius Severuksen sota Parthiaa vastaan alkoi. Sota kesti vuoteen 199 asti. * Tertullianus kirjoitti Apologeticuksen. == Kuolleita == * Clodius Albinus - roomalainen usurpaattori. == Lähteet == Luokka:100-luku
198

== Tapahtumia == * Septimius Severuksen sota Parthiaa vastaan - Severuksen joukot valtasivat Ktesifonin. * Septimius Severuksen poika Caracalla julistettiin augustukseksi. == Lähteet == Luokka:100-luku
199

== Tapahtumia == * Septimius Severus kampanjoi Egyptissä vuosina 199–201. * Mesopotamiasta tulee osa Rooman valtakuntaa. Eufratin jakama alue jaetaan kahteen provinssiin, Mesopotamiaan ja Osroeneen. == Lähteet == Luokka:100-luku
Wolof

Wolof tarkoittaa ainakin seuraavia: * wolofit, kansa Senegalissa ja Gambiassa * wolof, nigeriläis-kongolainen kieli.
Wolofin kieli

Wolof on atlantinkongolaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhuvat äidinkielenään Senegalin ja Gambian wolofit. Kieli on Senegalin kansalliskieli ja maan puhutuin kieli. Kieltä äidinkielenään puhuvia on kaikkiaan 4,6 miljoonaa, minkä lisäksi se on lingua francan asemassa 7,8 miljoonalla. Wolofia puhutaan Senegalin lisäksi Gambiassa sekä jonkin verran Ranskassa, Mauritaniassa ja Malissa. Wolofilla on kaksi päämuunnosta, joista standardimuoto Senegalin wolofia puhutaan Senegalissa ja Gambian wolofia Gambiassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Leipoldt's Wolof Language Project *Wolof Online *An Annotated Guide to Learning the Wolof Language Luokka:Gambian kielet Luokka:Senegalin kielet Luokka:Mauritanian kielet Luokka:Atlantinkongolaiset kielet hr:Gambijski wolof (jezik)
Fujitan asteikko

Fujitan asteikolla mitataan tornadon tai trombin aiheuttamaa tuhoa, joka riippuu tornadon tai trombin nopeudesta. Asteikolla nopeus ulottuu 18 m/s:stä äänen nopeuteen noin 330 m/s:iin. F5:tä voimakkaampaa tornadoa ei ole havaittu. Heikon tornadon eli F0:n tuulet puhaltavat 18-32 m/s ja äärimmäisen voimakkaan tornadon eli F5:n 120-150 m/s. Veden yllä kulkeva tornado eli vesipatsas, joka ei käy maalla missään vaiheessa, ei aiheuta minkäänlaista tuhoa, jolloin se luokitellaan saman tien F0:ksi. Fujitan asteikko sai nimensä japanilaiselta Tetsuya Thodore Fujitalta (1920-1998), joka tutki tornadoja ja voimakkaita ukkosmyrskyjä. Vuonna 1953 hän muutti Japanista Yhdysvaltoihin ja sai kutsumanimekseen Mr. Tornado. Hän tiesi, että myrskyissä tuulen nopeuden mittaminen on vaikeaa, joten hän ehdotti vuonna 1971 käyttöön asteikkoa, jossa voimakkuuden mittaus tapahtuisi tuhojen mukaan. Tämä asteikko nimettiin Fujitan asteikoksi. == Tornadojen luokitus Fujitan asteikon pohjalta == F Tuulen nopeus Kuvaus Vaikutus solmua m/s km/h mph F0 alle 63 alle 32 alle 115 alle 72 Heikko tornado (Weak tornado) repii kattoja, siirtää autoja F1 63—97 32—50 115—179 72—112 F2 98—136 50—70 180—251 113—157 Voimakas tornado (Strong tornado) kiskoo puita juurineen, hajottaa parakkeja, raskaat ajoneuvot nousevat ilmaan F3 137—179 70—92 252—330 158—206 F4 180—226 92—116 331—416 207—260 Erittäin voimakas tornado (Violent tornado) autot lentävät ilmassa yli 100 metriä, rakennukset tuhoutuvat tai lentävät ilmassa F5 226 ja yli 116 ja yli 416 ja yli 260 ja yli == Muita asteikkoja == *Boforiasteikko *Torron asteikko *Saffir-Simpsonin hurrikaaniasteikko *Syöksyvirtausasteikko == Aiheesta muualla == *Tietoa eri asteikoista *Ilmatieteen laitos Luokka:Myrskyt Luokka:Asteikot