EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Caddy by Amulet

__NOTOC__ Caddy by Amulet on lahtelaisen rockyhtye Amuletin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1976. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Kokoonpano == * Teddy Sormunen – laulu, basso * Heikki "Mickey" Hiiri – kitara * Wally Heinomaa – kitara, laulu * Pekka "Rocket" Sormunen – rummut, laulu == Lähteet == * Caddy by Amulet kansalliskirjasto.finna.fi -sivustolla Luokka:Vuoden 1976 esikoisalbumit Luokka:Amuletin albumit
Marie de Rabutin-Chantal

Marie de Rabutin-Chantal eli Madame de Sévigné (5. helmikuuta 1626 – 17. huhtikuuta 1696) oli ranskalainen markiisitar. Madame de Sevigné tuli tunnetuksi tyttärelleen Françoise de Sévignélle, Grignanin kreivittärelle lähettämistään kirjeistä, joissa hän kuvaa Ludvig XIV:n ajan hovia ja sen tapoja. Madame de Sévignén kirjeenvaihto julkaistiin vuonna 1726. Kirjeet korostavat muodin merkitystä ranskalaiseen eliittiin kuuluvien naisten elämässä. Markiisittaren kerrotaan myös olleen ensimmäinen, joka kirjoitti maidon lisäämisestä teehen. == Elämä == Marie de Rabutin-Chantalin isällä oli paronin arvo ja äiti kuului varakkaaseen porvarissukuun. De Rabutin-Chantal meni naimisiin Sévignén markiisi Henrin kanssa 4. elokuuta 1644. Pariskunnan tytär Françoise syntyi vuonna 1646 ja poika Charles vuonna 1648. Markiisi kuoli rakastajattaresta käydyssä kaksintaistelussa saamiinsa vammoihin vuonna 1651. Ennen avioliittoaan markiisittaren oli onnistunut säilyttää oma omaisuutensa ilman miehensä hallintaoikeutta. Tämä ja leskeys takasivat hänelle riippumattoman elämän.Helsingin Sanomat 16.8.2020: Markiisittaren kirjeet paljastavat tarkan ihmisen arvioijan, s. C4–C5 Kuultuaan miehensä kuolemasta markiisitar lausui kuuluisat sanansa: Vihdoinkin tiedän, missä hän nukkuu yönsä. Mies oli tunnettu siitä, että vietti aikaansa rakastajattariensa luona, milloin missäkin. Kirjeissä, joita markiisitar lähetti etupäässä tyttärelleen, käy ilmi hyvä kirjallinen sivistys ja kyky arvioida ihmisluontoa vailla harhakäsityksiä. Molieren tuotannosta hän oli hyvin perillä ja viittaa tämän näytelmien hahmoihin useasti. Leikkisä ilmaisu saattaa hänen kirjeissään vaihtua nopeasti purevaan ivaan. On otettava huomioon, että hän ei ollut tarkoittanut niitä julkaistaviksi, päätöksen niiden julkaisemisesta teki hänen lapsenlapsensa. Madame de Sévigné asui Pariisissa kaupunkipalatsissa nimeltä Hôtel Carnavalet vuosina 1677–1696. Hän oli tunnettu seurapiirikaunotar, joka edusti aikansa naisihannetta käytöksensä, elämäntapansa sekä pukeutumisensa puolesta. Madame de Sévigné kuoli sairastuttuaan isorokkoon 17. huhtikuuta 1696. ==Teokset== * Kirjeitä tyttärelle vuosilta 1671-1694, suom. Toini Kaukonen, Helsinki: WSOY 1953 * Markiisitar de Sévignén kirjeet 1648–1696. Suom. työryhmä, toim. Riikka-Maria Rosenberg ja Ulla Tuomarla. Teos 2020 ISBN 978-952-363-041-3 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lettres de Madame de Sévigné Gutenberg-projektissa * Markiisitar de Sévignén kirjeet 1648–1696 kirjaesittely, Teos.fi Luokka:Vuonna 1626 syntyneet Luokka:Vuonna 1696 kuolleet Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Ranskalaiset aateliset
Play It!

__NOTOC__ Play It! on lahtelaisen rockyhtye Amuletin albumi, joka julkaistiin vuonna 1977. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Kokoonpano == * Teddy Sormunen – laulu, basso * Heikki ”Mickey” Hiiri – kitara * Wally Heinomaa – kitara, laulu, kosketinsoittimet * Pekka ”Rocket” Sormunen – rummut, laulu == Lähteet == * Play it! kansalliskirjasto.finna.fi -sivustolla Luokka:Vuoden 1977 albumit Luokka:Amuletin albumit
Nogyangin asema

Nogyangin asema (, hanja 綠楊驛, ) on metroasema Uijeongbussa, Etelä-Koreassa. Aseman kautta kulkee Soulin metron linja 1. Asema on Uijeongbun pohjoisin asema. ==Laiturit== * Laiturilta 1: Ganeung / Soulin asema / Seongbuk / Incheon * Laiturilta 2: Yangju / Dongducheon / Soyosan ==Uloskäynnit== * Uloskäynti 1: Nogyang-dongin monitoimitalo, Uijeongbun käräjäoikeus, Uijeongbunin alueen syyttäjänvirasto, Uijeongbu Kwangdongin lukio * Uloskäynti 2: Nogyangin puisto, Hadonggyo, Nogyangsageori, Pyeonghwa-ro Edeltävä asema: Yangju Soyosaniin päin Linja 1 Seuraava asema: Ganeung Incheoniin päin Luokka:Soulin metroasemat
Jacky Eeckelaert

Jacky Eeckelaert (s. 11. tammikuuta 1955) on belgialainen DTM-sarjassa kilpailevan Abt Sportsline -tallin tekninen johtaja. Eeckelaert toimi kaudella 2001 Sauberilla Kimi Räikkösen kisainsinöörinä. Vuonna 2006 hän siirtyi Hondalle insinööriosaston johtajajaksi. Vuonna 2010 hän aloitti HRT F1 -tallin teknisenä johtajana, jossa työskenteli kauden 2012 alkuun asti. Vuonna 2012 Eeckelaert nimettiin DTM-sarjassa kilpailevan Abt Sportslinen tekniseksi johtajaksi. Hän toimi myös saman yhtiön Formula E -tallissa, josta siirtyi myöhemmin Dragon Racing ja Venturin talleihin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * GrandPrix.com Luokka:Formula 1 -tallien työntekijät Luokka:Belgialaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Chris Dyer

Chris Dyer (s. 12. helmikuuta 1968) on australialainen Renault’n Formula 1 -tallin insinööri. Dyer liittyi Ferrari-talliin vuonna 2001, jossa hänen työtehtävänsä oli aluksi tallin tietokoneohjelmistosta vastaaminen. Hän toimi kausilla 2003–2006 Michael Schumacherin ja 2007–2008 Kimi Räikkösen kisainsinöörinä. Vuosina 2009–2011 hän toimi tallin ratatoimintojen johtavana insinöörinä. Tammikuussa 2011 Dyer sai potkut Ferrarilta. Vuosina 2012–2015 Dyer toimi DTM-sarjassa BMW:n pääinsinöörinä. 4\. helmikuuta 2016 Dyer nimettiin johtamaan Renaultin auton suorituskyvystä vastaavaa insinööriryhmää. ==Lähteet== Luokka:Australialaiset henkilöt Luokka:Formula 1 -tallien työntekijät Luokka:Ferrarin henkilöstö Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fengin luokittelu

Fengin luokittelu on Tse-yun Fengin vuonna 1972 ehdottama luokittelu tietokonearkkitehtuurien rinnakkaisuuden määrittelylle. Luokittelu jakaantuu neljään ryhmään: * Word Serial Bit Serial (WSBS) ** yksi sana ja yksi bitti kerrallaan käsittelyssä * Word Serial Bit Parallel (WSBP) ** yksi sana, jonka kaikki bitit käsitellään kerralla * Word Parallel Bit Serial (WPBS) ** useista sanoista käsitellään yksi bitti kerralla * Word Parallel Bit Parallel (WPBP) ** kaikkien sanojen kaikki bitit käsitellään kerralla ** varhainen esimerkki on ILLIAC IV tietokone ==Katso myös == * Flynnin luokittelu * Handlerin luokittelu == Lähteet == Luokka:Tietotekniikka
Gelmerbahn

Gelmerbahn on Keski-Sveitsissä, Bernin kantonissa, Haslitalin alueella, Guttannenin kunnassa sijaitseva kiskoköysirata eli funikulaari. Rata nousee Aarejoen laaksosta Gelmersee-tekojärvelle. == Historiaa == Funikulaari rakennettiin alun perin tekojärven padon rakennustarvikkeiden kuljettamiseksi ja otettiin käyttöön vuonna 1926. Rata uusittiin 2000-luvun vaihteessa ja otettiin matkailukäyttöön vuonna 2001. == Rata == Rata on 1 028 metriä pitkä. Se nousee Handeggin pikkukylästä 1 412 metrin korkeudesta Gelmerseen padolle 1 860 metriin. Radan raideleveys on 1 000 mm. Radan suurin jyrkkyys on 106 prosenttia eli 47 astetta. == Liikenne == Funikulaari kuljettaa matkailjoita vain kesäkaudella, kesäkuun alusta lokakuulle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka: Sveitsiläiset rautatieyhtiöt Luokka: Funikulaarit Luokka: Sveitsin nähtävyydet Luokka: Bernin kantoni
Kuremaa järv

Kuremaa järv (myös Kurema järv) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Kuremaan kylätaajama. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 400 hehtaaria (ha) ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Rannan tuntumassa sijaitsee vain yksi saari, jonka pinta-ala on 0,08 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 83,0 metriä mpy. Järveen laskee runsaasti pelto- ja metsäojia, joista huomattavimmat ovat Toovere kraavi ja Tammemetsa kraavi. Sen laskujoki on Amme jõgi, joka lähtee järven kaakkoispäästä ja virtaa parin kilometrin päässä Palamusen taajaman läpi. Amme jõgi laskee lopulta Kaiavere järveen. Kuremaa järven valuma-alueen laajuus on 25,4 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys 13,8 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,0234 kuutiokilometriä eli 23,4 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 11,3 kilometriä, jostapuolet on metsää ja loput peltojen rantoja. Rannat ovat pääsääntönä kovapohjaisia ja enimmäkseen hiekkaa. Järven syvänteessä on mutakohja. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu () säännöllisesti. Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. == Luotoarvot == Järvi melko kalaisia. Sen runsaimat kalalajit ovat lahna, ahven ja särki, mutta yleisiä ovat myös salakka, allikkosalakka ja hauki. Saaliiksi on saatu myös vähäisissä määrin kiiski, kivisimppu, ankerias, made, sorva ja kolmipiikki. Järveen on istutettu Coregonus maraenoides, muikku, kuha, karppi, peledsiika, kuore ja ruutana. Alueella elää jokirapu sekä silmällä pidettävä vesisiippa. == Historiaa == Vuonna 1870 suoritettiin järvenlasku, jolloin vedenpinta aleni noin metrin ja vuonna 1963 laskettiin sitä vielä puoli metriä. == Lähteet == Luokka:Jõgeva Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Amme jõen valuma-alue
Luca Baldisserri

Luca Baldisserri (s. 11. joulukuuta 1962 Bologna) on italialainen entinen Ferrarin Formula 1 -tallin insinööri. Baldisserri toimi vuodesta 2007 lähtien tallin ratatoimintojen johtava insinöörinä. Baldisserri sai potkut tehtävästään 2009 Malesian osakilpailun jälkeen, ja hänet korvasi Chris Dyer. Vuodesta 2010 lähtien Baldisserri työskenteli Ferrari Driver Academyn nuorten kuljettajien johtajana. Hän jätti Ferrarin kokonaan vuonna 2015 toimiakseen Lance Strollin managerina. ==Lähteet== Luokka:Italialaiset insinöörit Luokka:Formula 1 -tallien työntekijät Luokka:Ferrarin henkilöstö Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kahala järv

Kahala järv on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 346 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskevat Miku kraav ja Oldoja, joka on samalla sen laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 16,4 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031 kuutiokilometriä eli 3,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,7 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluuden ja avoimuuden takia lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea, veden humuspitoisuus on suuri eli järvi on dystrofinen ja se on rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Kuusalu Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Olgoi

Olgoi (Olga, syntynyt noin 1818, kuolinaika tuntematon) oli inkeriläinen runonlaulaja. Kansallisuudeltaan hän oli inkeroinen. Volmari Porkan Hevaan Vepsänkylässä vuonna 1883 tapaama ”Olgoi-akka Tönttölästä” on yksi tuntemattomiksi jääneistä inkeriläisistä runonlaulajista. Matkakertomuksessaan Porkka kohottaa Hevaan seudun suurimmaksi runonlaulajaksi Lentiisissä asuneen Varvanan ja nimeää Tönttölän ja Ruitsan kylien parhaimmiksi laulajiksi Paroi Sakun naisen ja Nastoi Kormoin tyttären. Tuolloin noin 65-vuotiasta Olgoita Porkka kuvailee matkakertomuksessaan sanoilla ”eräs vanha juoppo akka, jolta jälkeenpäin sain oivallisia lauluja”.Kuusi, s. 213–214. Porkka törmäsi Olgoihin laulattaessaan paikkakunnan parhaimpana mieslaulajana itseään kehunutta metsänvartija Oleksia. Paikalla ollut ”juoppo akka” ryhtyi korjailemaan ”Kristukseksi” kutsutun metsänvartijan runoja, herätti runonkerääjän huomion ja pääsi lopulta itse laulamaan. Käytyään välillä Syrjissä ja Varvanan luona Lentiisissä Porkka palasi Hevaan kirkonkylään, jossa hän jatkoi Olgoin runojen muistiin merkitsemistä. Porkka kirjoitti häneltä muistiin 29 runotoisintoa, joista 20 on julkaistu Suomen kansan vanhoissa runoissa. Säkeitä on yhteensä 1803, joista 153 on jäänyt julkaisematta. Laulajan repertuaarin laajuutta on niiden perusteella mahdoton arvioida, koska malttamaton runonkerääjä tallensi pikakirjoituksella vain erityisen arvokkaina pitämänsä toisinnot.Kuusi, s. 213–215, 226–227. Olgoin esittämistä laulurunoista merkittävimpiä ovat Ritvalan helkavirsinä tunnetut Annikaisen virsi, Mataleenan virsi ja Hirvi ja käärme, Päivän päästön legendaredaktio, länsisuomalaisperäinen Anteruksen virsi, Sairastavan neidon ainoa kristilliseen lopputoivotukseen päättyvä toisinto, Kilpalaulanta ja kolme lyyristä ketjua. Hänen laulajaprofiilissaan on havaittavissa Hevaan perinteen lisäksi huomattavan paljon Soikkolan runoalueelta tulleita vaikutteita. Mukana on myös kannakselaispiirteitä sekä Kaprion tai Tyrön aineksia, joiden selitykset saattavat löytyä laulajan liikkuvasta elämäntavasta. Keskeisiin aiheisiin kuuluvat sairaus ja kuolema, viha–rakkaus- suhde äitiä kohtaan sekä uskonnolliset motiivit. Runojen perusteella mahdollisesti aviottomana lapsena syntynyt ja elämässään kovia kokenut Olgoi on kansanrunoudentutkija Matti Kuusen mukaan ”portteja muinaisuuteen avaava” poikkeusyksilö, jonka paikka on Inkerin suurimpien runonlaulajien rinnalla.Kuusi, s. 227–230. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Inkeriläiset henkilöt Luokka:Runonlaulajat Luokka:1810-luvulla syntyneet Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Tõhela järv

Tõhela järv on Virossa Pärnumaalla Pänun kaupungissa sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 338 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Tõhelan kylä ja lounaispuolella Tõhela raba (suo). Saaria on yhdeksän, joiden yhteinen pinta-ala on 4,0 ha. Sen laskujoki on Paadrema jõgi, joka virtaa ensin pohjoiseen, mutta kääntyy sitten länteen Paatsalun kohdalla ja laskee siellä Paatsalun lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 21,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00530 kuutiokilometriä eli 5,29 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Luontoarvoja == Järvessä on erityisesti mainittu tarkkailtavina lajeina lummelampikorento, täplälampikorento ja sirolampikorento sekä piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (Misgurnus fossilis). == Lähteet == Luokka:Pärnu Luokka:Pärnumaan järvet Luokka:Pärnun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Pühajärv

Pühajärv ( Kotimaisten kielten keskus: Viron paikannimet: suomeen mukautettu vai vironkielinen nimiasu?(ohje), viitattu 28.4.2017) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 291 hehtaaria ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Pohjoisempana sijaitsevat Sösarin saaret, järven selällä Kloostrisaar ja etelässä Lepasaared. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 115,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Huomattavimmat siihen laskevat ojat ovat Marguse oja, Neitsijärve oja ja Poslovitsa oja. Järven valuma-alueen laajuus on 44,0 neliökilometriä. Järven oma laskujoki on Pieni Emajoki (), joka lähtee järven eteläpäästä ja juoksee ensin etelään ja kääntyy sitten länteen ja pohjoiseen. Joki laskee lopulta Võrtsjärveen. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys 8,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,013 kuutiokilometriä eli 13 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 16,3 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Otepään ylänkö Luokka:Pienen Emajoen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Narvan tekojärvi (läntinen)

Narvan tekojärvi (läntinen) on Virossa Narva-Jõesuun kaupungissa Itä- Virumaalla sijaitseva tekojärvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 291 hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. == Lähteet == Luokka:Narva-Jõesuu Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Narvanjoen alue Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Tan Zhongyi

Tan Zhongyi (; s. 29. toukokuuta 1991 Kiinan kansantasavalta) on kiinalainen shakin naisten suurmestari. Hän voitti shakin naisten maailmanmestaruuden 2017–2018 ja nopean shakin maailmanmestaruuden vuonna 2022. ==Lähteet== * FIDE:n pelaajakortti. Viitattu 3.3.2017 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kiinalaiset shakinpelaajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Shakin naisten maailmanmestarit
Wiki Loves Monuments

Wiki Loves Monuments (WLM) on vuosittain syyskuussa järjestettävä kansainvälinen valokuvauskilpailu. Sen järjestävät eri puolilla maailmaa olevat Wikimedia-yhteisön jäsenet yhteistyökumppaneineen. Osallistujat ottavat valokuvia paikallisista historiallisista monumenteista ja kulttuuriperintökohteista omilla alueillaan ja lataavat ne Wikimedia Commonsiin. Tapahtuman tavoitteena on tuoda esiin osallistuvien maiden kulttuuriperintökohteita ja kannustaa ihmisiä ottamaan kuvia monumenteista. Näitä avoimen lisenssin alaisia kuvia voidaan käyttää uudelleen, ei vain Wikipediassa, vaan miltei kaikkialla. Ensimmäinen Wiki Loves Monuments -kilpailu järjestettiin vuonna 2010 Hollannissa pilottihankkeena. Seuraavana vuonna se levisi muihin Euroopan maihin ja oli Guinnessin ennätystenkirjan mukaan vuoden 2011 Wiki Loves Monuments oli maailman suurin valokuvauskilpailu. Vuonna 2012 kilpailu laajeni Euroopan ulkopuolelle, yhteensä 35 osallistuvaan maahan. Wiki Loves Monuments 2012 sai aikaan yli 350 000 valokuvaa, historiallisia monumentteja latasi yli 15 000 osallistujaa. Vuonna 2013 Wiki Loves Monuments -kilpailu järjestettiin kuudessa maanosassa, mukaan lukien Antarktis, ja siihen osallistuttiin yli viidessäkymmenessä maassa ympäri maailmaa. Vuonna 2016 Wiki Loves Monumentsia tuki Unesco, kilpailussa oli 10 700 kilpailijaa 43 maasta, ja osallistuvia kuvia 277 000. Suomessa kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa syyskuussa 2017. Viidennen kerran Suomen osakilpailu järjestettiin syyskuussa 2021. Sekä Suomen osakilpailun että kansainvälisen WLM2021 -kilpailun voittajat julkistettiin huhtikuussa 2022. == Kansainvälisen kisan voittajat == Kuva:Amsterdam - Vijzelstraat 27-35 (halsgevel).JPG|2010 Kuva:Mănăstirea Chiajna - Giulești.jpg|2011 Kuva:Tomb of Safdarjung, New Delhi.jpg|2012 Kuva:RhB Ge 4-4 II Wiesener Viadukt.jpg|2013 Kuva:Svjatogorsk, Lavra 3.jpg|2014 Kuva:Leuchtturm in Westerheversand.jpg|2015 Kuva:Landgericht Berlin, Littenstraße, Eingangshalle (2), 160906, ako.jpg|2016 Kuva:Khandoba temple Pune.jpg|2017 Kuva:Sheikhlotfolah.jpg|2018 Kuva:Stawiszyn Nieczynny Kościół Tył kościoła.jpg|2019 Kuva:Holy_SURP_Hovhannes_Church.jpg|2020 Kuva:Real Gabinete Português de Leitura 10.jpg|2021 == Suomen kisan voittajat == File:Kaupunginteatteri illalla.jpg|2017, Helsingin kaupunginteatteri, Sandraa File:Vanha voimalaitos.jpg|2018, Vaajakosken vesivoimalaitos, Teuvo Salmenjoki File:Haltioletto.jpg|2019, Haltioletto, Eerik Lehto File:Koivukoski power plant on a winter morning.jpg|2020, Koivukosken voimalaitos, Teuvo Salmenjoki File:Pasilan Veturitallit aerial at night.jpg|2021, Pasilan veturitallit, Ragnar Ljusström File:Gustavsvärn linnoitus- ja majakkasaari.jpg|2022, Gustavsvärn, Teuvo Salmenjoki == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kansainvälisen kilpailun verkkosivut * Wiki Loves Monuments – Suomen kilpailun sivut * Wiki Loves Monuments -projektisivu Wikimedia Commonsissa * Wiki Loves Monuments in Finland -projektisivu Wikimedia Commonsissa * Guinness World Record Wiki Loves Monuments Maailman suurin valokuvauskilpailu Luokka:Valokuvakilpailut Luokka:Wikimedia-hankkeet
Endla järv

Endla järv on Virossa Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 286 hehtaaria. Saaria on 34, joiden yhteinen pinta-ala on 38,5 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 75,0 metriä mpy. Siihen laskevat Põltsamaa jõgi, Linnussaare oja, Räägu kanal, Nava jõgi, Mustjõgi, Koidu peakraav ja Endla peakraav (Põllussaare kraav). Sen läpi virtaa Põltsamaa jõgi, joka jatkaa edelleen Sinijärven läpi. Järven huomattavimmat tulojoet ovat Endla kraavi ja Mustjõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 433 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0043 kuutiokilometriä eli 4,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 28,1 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Luontoarvoja == Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen. == Lähteet == Luokka:Jõgeva Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Põltsamaa jõen valuma-alue
Handlerin luokittelu

Handlerin luokittelu on Wolfgang Handlerin vuonna 1977 esittämä luokittelu ja merkintätapa tietokoneiden rinnakkaisuudelle ja liukuhihnamaisuudelle (). Luokittelu perustuu kolmelle tasolle: * suorittimen ohjainyksikkö () * aritmeettis-looginen yksikkö () * bittitason piiri () ==Katso myös == * Fengin luokittelu * Flynnin luokittelu == Lähteet == Luokka:Tietotekniikka
Soodlan tekojärvi

Soodlan tekojärvi on Virossa Harjumaalla Anijan ja Kuusalun kuntien välisellä rajalla sijaitseva padottu järviallas. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 263 hehtaaria ja se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 10 ha. Sen läpi virtaa Soodla jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 178,2 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00900 kuutiokilometriä eli 9,00 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 26,5 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. == Luontoarvot == Järven kalaston tuotto on 15–20 kilogrammaa hehtaarilta. == Lähteet == Luokka:Jägala jõen vesistö Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Värska laht

Värska laht on Virossa Setomaan kunnassa Võrumaalla sijaitseva Peipsijärven eteläosan eli Pihkovanjärveen aukeava lahti. == Maantietoa == Lahden pinta-ala on 257 hehtaaria ja lahdensuu rajautuu Rõsnan ja Popovitsan väliin. Siitä aukeaa lähes kymmenen kilometriä leveä järvenosa, jonka keskellä sijaitsee Venäjälle jäävä 6,5 kilometriä pitkä ja 4,0 kilometriä leveä Kulknan saari. Venäjän raja kulkee aivan Värska lahden edustalla ja seuraa sitten pohjoiseen jatkuvan lahdenhaaraa sen keskeltä. Lahden pohjukka alkaa etelässä Värskan kohdalta. Saaria on neljä, joiden yhteinen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Suurin saari, joka sijaitsee pari kilometriä Värskasta, on 500 metriä pitkä ja sen pinta-ala on lähes viisi hehtaaria. Siihen laskevista ojista huomattavimmat ovat Karisilla oja, Tsistigõ kraav ja Ristoja (myös Lobotka peakraavi). Karisilla oja on 14,6 kilometriä pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 42 neliökilometriä. Se laskee lahteen Rõsnan eteläpuolelle lännestä, mutta se tuo vedet etelästä Nedsajasta asti. Ristoja on 4,5 kilometriä pitkä ja se laskee lahteen aivan Värskan pohjoispuolelle ja sen valuma-alueen pinta-ala on 12 neliökilometriä. Tsistigõ kraav on lyhyt Suursuun laskuoja. Värska oja laskee lahden pohjukkaan, mutta siitä ei ole tietoja saatavilla. Lahden rantaviivan pituus on 23,3 kilometriä. Lahden pohjukassa Värskan keskustaajama levittäytyy molemmille rannoille. Pohjoisempana sijaitsevat lahden länsirannalla Lobotka, Tonja ja Rõsna, ja itärannoilla Väike-Rõsna, Kremessova ja Popovitsa. == Lähteet == Luokka:Peipsijärvi Luokka:Venäjän ja Viron raja Luokka:Setomaan kunta
Kaiavere järv

Kaiavere järv on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 248 hehtaaria ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 51,0 metriä mpy. Järveen laskee Kõlaoja (Kõlajõgi) ja viereisestä Elistveren järvestä tuleva Amme jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Amme jõgi laskee 11 kilometrin päässä sijaitsevaan Kuremaan järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 92,2 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 5,0 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00700 kuutiokilometriä eli 7,02 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Tarton kunta Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Amme jõen valuma-alue
Aheru järv

Aheru järv (myös Kandsi järv, Kansi järv, Suurjärv, Aherjärv) on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta- ala on 233 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 69,3 metriä mpy. Kuussaarõ järven ja Härjäsilmän yhteinen laskuoja sekä Murujärven laskuoja laskevat eteläpäässä sijaitsevaan Karaskin lahteen. Sen huomattavin laskuoja on Laanemetsa oja, joka on samalla järven läpivirtausoja. Se lähtee järven luoteispäästä ja se laskee 200 metrin jälkeen pieneen Mudajärveen, josta se jatkaa matkaansa ensin etelään ja sitten länteen. Se yhtyy rajajokeen Koiva jõgeen 7,5 kilometrin päässä Aheru järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 52,4 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00880 kuutiokilometriä eli 8,78 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai soistunutta metsää. Seutu on harvaan asuttua seutua. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on samalla rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Valga Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Undu laht

Undu laht (myös Käärme laht) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 227 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Saaria on yli 20, joista kahden moreenipohjaisen saaren yhteinen pinta-ala on 3 ha. Suurin saari on 450 metriä pitkä Rooglaid ja pohjoispäässä järveä sijaitsee 260 metriä pitkä nimetön saari. Useimmat saaret ovat mutasaaria, jotka ovat ruohikkoisia ja näkyvät selvästi matalan veden aikana. Järven rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä. Järvi on erotettu merestä 150 metrisellä padolla, joka tukkii lahdensuun suonalaiselta vedenvirtaukselta. Järvialtaasta on kaivettu oja ja kanava, jota pitkin makea- ja merivesi voivat virrata sisälle ja ulos järvestä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, koska veden suolapitoisuus on lievästi koholla (, HA). == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Hino järv

Hino järv (myös Hino järv Pugula järv, Henno-Pugula järv, Pugola järv, Suur- Pugola järv, Henno järv) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 207 hehtaaria ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvenselkä on muodoltaan kuin suuri taipunut makkara. Saaria on kuusi, joiden yhteinen pinta-ala on 4,7 ha. Pikksaar on 300 metriä pitkä, mutta se on hyvin kapea. Mar'asaar ja Valgõsaar sijaitsevat vierekkäin ja ne ovat yli 200 metriä pitkät. Pidusaar ja Kõosaar sijaitsevat järven itärannan tuntumassa. Pienin saarista on Tsõõriksaar. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 180,0 metriä mpy. Järveen laskee joitakin lyhyitä ojia ja järven laskuoja on vain 90 metriä pitkä. Se laskee viereiseen Mustjärveen, jolla on laskuojana Siksälä oja, joka laskee Sika silgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,5 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 10,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0064 kuutiokilometriä eli 6,4 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,5 kilometriä. Järven itä-, koillis- ja etelärantojen ympäristössä on peltomaita ja koillisessa sijaitsee teollisuuslaitos. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi. Hino järv.jpg|Hinojärven rantaheinikkoa == Lähteet == Luokka:Rõuge Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Botin luomat artikkelit
Sutlepa meri

Sutlepa meri (myös Sutlepa laht, Saaremõisa järv; ) on Virossa Läänemaalla Lääne-Nigulan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 203 hehtaaria, ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Saaria on kolme ja niiden yhteispinta-ala on 3,1 ha. Järveen laskee muutama oja, joista huomattavimpia ovat Võimerin laskuoja, Kulani kraavi ja oja Nooarootsin kirkon suunnalta. Järven laskuojaa ei ole nimetty. Järven valuma-alueen laajuus on 18,8 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0024 kuutiokilometriä eli 2,4 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa merenrantakosteikkoa tai -heinikkoa ja paikoin suota. Asutusta ei liielmälti ole. Järvi kuuluu suojelualueeseen. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikkojärven kartoitusta. == Lähteet == Luokka:Lääne-Nigula Luokka:Läänemaan järvet Luokka:Matsalun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Kalli järv

Kalli järv (myös Pühajärv, Kaali järv) on Virossa Tartumaalla Kastren kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 199 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on lounaispäässä pitkä, mutkitteleva ja kapea lahti, jota kutsutaan Sääreperäksi. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 30,0 metriä mpy. Siihen laskee kaakosta Kalli jõgi, joka virtaa järven läpi ja jatkaa järven pohjoispäästä pohjoiseen 3,5 kilometriä ja laskee Peipsijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 82,8 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys 1,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0022 kuutiokilometriä eli 2,2 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,6 kilometriä ja rannat ja rantojen lähiympäristö on suota. Ylempänä sijaitsee Leego järvi, joka laskee Kalli jõgeen. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin matalan järven pohja- ja rantakasvillisuus sekä kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Veden ravinnepitoisuudet ovat nostaneet sen eutrofiseksi järveksi. == Lähteet == Luokka:Kastre Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kalli jõen valuma-alue
Raku järv

Raku järv (myös Männiku liivakarjäär) on Virossa Harjumaalla Sakun kunnassa sijaitseva tekojärvi. == Maantietoa == Tekojärvi on osa Tallinnan raakavesivarastointijärjestelmää. Männiku järv sijaitsee 200 metriä lounaaseen järven luoteispäästä ja se kuuluu samaan järjestelmään. Raku järven pinta-ala on 230 hehtaaria. Se muodostuu useasta hiekan ja soranotossa syntyneestä altaasta, jotka yhdessä muodostavat nykyisen tekojärven. Pohjoisemman pääaltaan poikki työntyy kaksi niemeä, joiden väliin jää keskelle vielä 150 metriä. Pääallas on kulmikkaan muotoinen ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Pääaltaan eteläpäässä on 200 metriä leveä kapeikko, jonka alapuolella aukeaa kaksilahtinen järvenpää. Järven pohjoispuolella 1,6 kilometrin päässä sijaitsee Ülemistejärvi. Järvessä on viisi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,9 ha. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys 12 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00800 kuutiokilometriä eli 8,00 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 15,1 kilometriä. Raku järv 08.08.2013 varahommikul kell 06.06.jpg|Järvi kuvattuna niemeltä klo 6 aamulla 8.8.2013 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Forte: Tallinna ümbruse kalastuskohad vol. 3: Raku järv (1), viitattu 12.6.2016 * Kupits, Karl: Männiku järvistu (Raku ja Männiku järved) veeressursi säilimiseks vajalikud uuringud, 2008, viitattu 3.3.2017 Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Lavassaare järv

Lavassaare järv on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 196 hehtaaria ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Saaria on neljä, joiden yhteispinta-ala on yli 0,4 ha. Sen laskujoki on Audru jõgi, mutta tulo-ojia ei ole merkitty karttaan. Järven valuma-alueen laajuus on 30,5 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014 kuutiokilometriä eli 1,4 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota ja ne ovat autiot. Järven länsipuolta kutsutaan Kõima rabaksi ja itäpuolta Maima rabaksi. Maalaiskunnan raja ohittaa järven itärannan tuntumassa. Lavassaare kylä ja sen teollisuuslaitos sijaitsevat järvestä kaakkoon päin. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat, mikä tekee siitä myös dystrofinen järvi. == Lähteet == Luokka:Lääneranna Luokka:Pärnumaan järvet Luokka:Pärnun alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Õisu järv

Õisu järv on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 194 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 45,5 metriä mpy. Järveen laskee Kõpu jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Muita järveen laskevia ojia ovat Mõõnaste kraav, Raadi oja ja Vidva oja, joka laskee järveen Mäeküla järvestä Õisun kylässä sijaitsevan Veskejärven läpi. Järven valuma- alueen laajuus on 199,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0054 kuutiokilometriä eli 5,4 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja se on pääasiassa suota, rantaheinikkoa tai soistunutta metsää. Järven lähiympäristössä on runsaasti viljelymaata, joiden kuivatusvesiä ojat tuovat järveen. Õisun kylä sijaitsee järven kaakkoispuolella. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudestaan johtuen lämpötilakerrostu ollenkaan (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea samalla kun sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Õisu järv.jpg|Vene järvellä Lake Õisu - panoramio.jpg|Talvinen näkymä lintutornista == Lähteet == Luokka:Viljandimaan järvet Luokka:Pärnunjoen vesistö Luokka:Mulgi Luokka:Botin luomat artikkelit
Turtle Beach

Turtle Beach Corporation on yhdysvaltalainen elektroniikkavalmistaja. Se valmista tietokoneisiin äänikortteja ja headsetteja. Vuonna 1995 yhtiö yhdistyi Voyetraan, joka on kehittänyt omia ohjelmistoja äänikorteille. Yhdessä ne muodostivat Voyetra Turtle Beachin , jonka pääkonttori sijaitsee Yonkersissä New Yorkissa. Vuonna 2014 Voyetra Turtle Beach sulautui Parametric Soundin kanssa säilyttäen Parametric Sound nimet, kunnes nimi muutettiin muotoon Turtle Beach Corporation. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Verkkosivut Luokka:Yhdysvaltalaiset elektroniikkayhtiöt
Cactus

Cactus on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut Paul Coxin ohjaama, tuottama ja käsikirjoittama australialainen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert ja Robert Menzies. Paul Coxin lisäksi elokuvan käsikirjoitusta oli laatimassa myös Bob Ellis, Norman Kaye ja Morris Lurie. Jane Ballantyne oli Coxin ohella elokuvan tuottajana. Cactus sai kaksi AFI- ehdokkuutta parhaasta ohjauksesta ja miespääosasta. == Juoni == Colo (Isabelle Huppert) on ranskalaisnainen, joka matkustaa Australiaan jätettyään aviomiehensä. Hän loukkaantuu auto-onnettomuudessa, jossa hän menettää lähes kokonaan näkönsä. Hän tapaa sokean nuoren Robert-nimisen lääkärin (Robert Menzies), joka omistaa kasvihuoneen täynnä kaktuksia. == Näyttelijät == == Tuotanto == Paul Cox sai inspiraation elokuvaan lapsuudestaan, jolloin hänen äitinsä sokeutui väliaikaisesti.Stratton, s. 95-96. Cox työsti elokuvan tarinaa muutaman vuoden ajan ja kun päätti haluavansa työskennellä Isabelle Huppertin kanssa, hän kirjoitti käsikirjoituksen Huppert mielessään. Cactuksen kuvaukset alkoivat lokakuussa 1985, ja sen kuvauspaikkana oli Victorian osavaltio Australiassa. Elokuvan budjettina oli 1,5 miljoonaa Australian dollaria ja tuotantoyhtiöinä olivat Australian Film Commission, Dofine Productions ja Film Victoria. == Julkaisu ja vastaanotto == Cactus sai ensi- iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa toukokuussa 1986, ja elokuvan Australian ensi-ilta oli 4. syyskuuta 1986. Cactuksen teatterilevittäjänä oli Australiassa Roadshow Film Distributors. Elokuva esitettiin myös vuoden 1986 Montrealin ja Toronton elokuvajuhlilla. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 100% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 7,4/10 keskiarvolla. Keräys perustuu viiteen arviointiin. 309 käyttäjästä 67% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 4/5 keskiarvolla. == Palkinnot ja ehdokkuudet == Palkinnot ja ehdokkuudet Palkinnot ja ehdokkuudet Palkinnot ja ehdokkuudet Palkinnot ja ehdokkuudet Palkinto Kategoria Ehdokas Tulos AFI-palkinto Paras ohjaus Paul Cox AFI-palkinto Paras miespääosa Robert Menzies == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * * Cactus Rotten Tomatoes -sivustolla * Cactus Screen Australiassa Luokka:Vuoden 1986 australialaiset elokuvat Luokka:Australialaiset draamaelokuvat Luokka:Independent-elokuvat
Luettelo Android-valmistajista

Tämä on luettelo Android-valmistajista. Se sisältää yrityksiä, jotka ovat tehneet Android-käyttöjärjestelmällä varustettuja tuotteita. Luettelo sisältää myös yrityksiä, jotka eivät enää valmista Android-laitteita. Vuonna 2016 suurimpia Android-älypuhelinten valmistajia olivat Samsung, Huawei, Oppo ja Vivo. == Luettelo == Valmistaja Kotipaikka Tuotetut laitteet Lähteet Puhelimet Tabletit Älykellot Acer Alcatel Alps Amazon Archos Asus BenQ BlackBerry BLU BQ Bullitt Group Celkon Coolpad Dell Doro Fairphone GeeksPhone Gigabyte Gigaset Gionee Google HTC Huawei‎ HMD Global Infinix Intex Karbonn Lava LeEco Lenovo LG Meitu Meizu Micromax Motorola Ningbo Bird OnePlus Oppo Oukitel Razer Samsung‎ Sony Tecno TCL Ulefone ? Vertu Vivo Wiko Xiaomi Yota ZTE XOLO == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Top Android phone manufacturers – AppBrain Luokka:Android AMD:n suorittimista
Factorio

Factorio on Wube Softwaren kehittämä strategiapeli. Pelin kehitysversio julkaistiin Steam-palvelussa "Early Access"-versiona 25. helmikuuta 2016 Pelin viimeistelty versio on tarkoitus julkaista vuoden 2019 aikana Microsoft Windowsille, OS X:lle ja Linuxille.https://factorio.com/blog/post/fff-269 Pelissä pelataan ihmisen kaltaisella hahmolla, joka on törmännyt planeetalle avaruusaluksella. Ainoana selviytyneenä hänen täytyy kerätä materiaaleja rakentaakseen teollisen infrastruktuurin ja lopulta hänen täytyy rakentaa avaruusalus päästäkseen planeetalta pois taistellen samalla planeetalla eläviä avaruusolentoja vastaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Strategiapelit Luokka:Vuoden 2016 videopelit Luokka:Linux-pelit Luokka:Mac OS -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Videopelit, joissa on proseduraalisesti tuotettuja tasoja Luokka:Selviytymispelit Luokka:Toimintapelit Luokka:Tšekissä kehitetyt videopelit
Nobunaga’s Ambition

Nobunaga's Ambition () on japanilaisen Koein (nykyisin Koei Tecmo) kehittämä strategiaroolipelien sarja. Sarjan ensimmäinen osa on julkaistu vuonna 1983 ja uusin vuonna 2015. Nimi viittaa Oda Nobunagan elämään ja Japanin valloitukseen Sengoku-kaudella. == Pelit == * Nobunaga no Yabō (), julkaistu 1983 ** Nobunaga's Ambition ** remake Nobunaga no Yabō Returns (, Nobunaga's Ambition Returns) julkaistu vuonna 1995 * Nobunaga no Yabō: Zenkokuban (), julkaistu 1986 ** Nobunaga's Ambition (Nobunaga's Ambition: Country-Wide Edition) ** sarjan ensimmäinen japanin ulkopuolella julkaistu osa * Nobunaga no Yabō: Sengoku Gun'yūden (), julkaistu 1988 ** Nobunaga's Ambition II (Nobunaga's Ambition: Tales of the Sengoku Warlords) * Nobunaga no Yabō: Bushō Fūunroku (), julkaistu 1990 ** Nobunaga's Ambition: Lord of Darkness (Nobunaga's Ambition: Records of the Generals) * Nobunaga no Yabō: Haōden (), julkaistu 1992 ** Nobunaga's Ambition: Flammable of Castle (Nobunaga's Ambition: Tales of the Conquerors) * Nobunaga no Yabō: Tenshōki (), julkaistu 1994 ** Nobunaga's Ambition: Chronicles of the Ascension * Nobunaga no Yabō: Shōseiroku (), julkaistu 1997 ** Nobunaga's Ambition: Records of the Star Generals * Nobunaga no Yabō: Reppūden (), julkaistu 1999 ** Nobunaga's Ambition: Tales of the Storms * Nobunaga no Yabō: Ranseiki (), julkaistu 2001 ** Nobunaga's Ambition: Chronicles of Turbulent Times * Nobunaga no Yabō: Sōtensoku (), julkaistu 2002 ** Nobunaga's Ambition: Records of the Blue Skies * Nobunaga no Yabō: Tenka Sōsei (), julkaistu 2003 ** Nobunaga's Ambition: Rise to Power (Nobunaga's Ambition: The Creation of the World) * Nobunaga no Yabō: Kakushin (), julkaistu 2005 ** Nobunaga's Ambition: Iron Triangle (Nobunaga's Ambition: Innovation) * Nobunaga no Yabō: Tendō (), julkaistu 2009 ** Nobunaga's Ambition: Roads of the Heavens * Nobunaga no Yabō: Sozou (), julkaistu 2013 japanissa ** Nobunaga's Ambition: Sphere of Influence (Nobunaga's Ambition: Creation) ** julkaistu mm. PlayStation 4- ja Windows- alustoille Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa vuonna 2015 == Alustat == Ennen julkaisuja euroopassa ja pohjois-amerikassa pelisarja on julkaistu japanilaisille kotitietokoneille ja konsoleille: FM-7, FM Towns, MSX, NEC PC-9801, NEC PC-8801, NES, PC Engine, PlayStation, Sega Dreamcast, Sega Saturn, Sharp X68000, SNES, Wii, WonderSwan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pelisarja Mobygamesissä Luokka:Suurstrategiapelit Luokka:Videopelisarjat Luokka:Koei Tecmo
Pierre Goudiaby Atepa

Pierre Goudiaby Atepa (30. kesäkuuta 1947 Casamance) on senegalilainen arkkitehti ja insinööri, joka on yksi Afrikan tunnetuimmista rakennussuunnittelijoista.Biography of Pierre GOUDIABY ATEPA , African Success -sivusto. Viitattu 3.3.2017. Atepan suunnittelemia ovat muun muassa West Africa Central Bankin rakennus Senegalin Dakarissa, Banjulin kansainvälinen lentoasema Gambiassa sekä Länsi-Afrikan talousyhteisön rakennus Togon Loméssa. Vuonna 2010 paljastettiin Dakarissa Senegalin 50-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi rakennettu valtava pronssiveistos Afrikkalainen renessanssi, jonka Atepa on suunnitellut. Joulukuussa 2021 Pierre Goudiaby Atepa aikoo ryhtyä oikeustoimiin Kamerunissa OAPI:tä (African Intellectual Property Organization) vastaan. Tammikuussa 2023 Pierre Goudiaby Atepa aloitti Senegal Investors Clubin (CIS) puheenjohtajana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Senegalilaiset henkilöt Luokka:Arkkitehdit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
7-PET

7-PET on K. W. Bentleyn löytämä voimakas opioidi, se on 300 kertaa morfiinia vahvempi suhteessa painoon. Se on sukua etorfiinille, joka on voimakas analgeetti ja jota käytetään lähinnä suurten eläinten sedaatiossa. Etorfiinista poiketen 7-PET:iä ei ole luokiteltu laittomaksi huumausaineeksi, mutta sen luokittelua laittomaksi on suunniteltu Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. ==Lähteet== Luokka:Opioidit