EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rhode Islandin kansalliskaarti

Rhode Islandin kansalliskaarti () on Rhode Islandin osavaltion alainen kansalliskaarti. Ensimmäiset kansalliskaartia muistuttavat joukot perustettiin jo vuonna 1638 Rhode Islandin siirtokunnan asukkaiden suojelemiseksi. Kaarti koostui vapaista miehistä. Yhdysvaltain itsenäisyyssodan alkaessa Rhode Islandin kansalliskaartin katsotaan tehneen ensimmäinen julkinen sotilaallinen teko, kun kaartilaiset hyökkäsivät brittiläisiä kuunareita vastaan19. heinäkuuta 1769. Kansalliskaartin komentajana toimii muiden osavaltioiden tavoin paikallinen kuvernööri. Rhode Islandin kuvernöörille kuuluu tätä kautta myös titteli kenraalikapteeni (). Kansalliskaarti koostuu nykyisin maa- ja ilmavoimista. Koronaviruspandemian aikana osaa kaartilaisista on mobilisoitu esim. avustamaan asukkaiden rokottamisessa. == Lähteet == Luokka:Rhode Island Luokka:Yhdysvaltain kansalliskaarti
Delawaren kansalliskaarti

Delawaren kansalliskaarti () on Yhdysvaltain kansalliskaartin alainen kaarti, joka toimii Delawaren alueella. Sen tehtävänä on suojella kriittistä siviili- infrastruktruuria kriisiaikoina sekä huolehtia siitä, että osavaltion alueella on sotilaan perustaidot omaavia henkilöitä, jotka liittovaltio voi tarvittaessa kutsua palvelukseen. Muiden osavaltioiden ja territorioiden tavoin myös Delawaren kansalliskaartia komentaa osavaltion kuvernööri. Kansalliskaarti jakaa seuraavia ansiomerkkejä: * Delaware National Guard Governor's Meritorious Unit Award * Delaware National Guard Medal * Delaware National Defense Service Ribbon * Delaware Recruiting Ribbon Lähde: == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain kansalliskaarti Luokka:Delaware
Esko Kuusela

Esko Ilmari Kuusela (12. kesäkuuta 1942 Kuusjärvi – 1. toukokuuta 2016 Salo) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Kuuselan vanhemmat olivat kaivosesimies Walde Kuusela ja Helmi Marja Anttila ja puolisot vuodesta 1963 Anneli Wahlroos ja vuodesta 1982 Marja Hirvonen. Kuusela kävi keskikoulun Perniön yhteiskoulussa 1960, valmistui merkonomiksi Salon kauppaoppilaitoksesta 1966, suoritti useita ammatillisia ja liikkeenjohdon kursseja ja opintokokonaisuuksia sekä kauppatieteiden kandidaatin tutkinnon Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa 1998. Hän oli Outokumpu Oy:n Aijalan kaivoksen rakennusmies, Fagersta Bruks Ab:n kapearaidekuljetusosaston vaihdemies Ruotsissa 1960–1961, Oy Vuoksenniska Ab:n Jussarön kaivoksen palveluksessa ja Outokumpu Oy:n Aijalan kaivoksen varastomies ja varastonhoitajan sijainen 1965. Liikkeenjohdon tehtäviin Kuusela suuntautui oltuaan liikkeenjohdollisessa kenttäkoulutuksessa Osuuskauppa Yhtymässä Lappeenrannassa 1966–1967. Hän oli Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan Kotkan konttorin apulaisluottotarkastaja 1968, luottotarkastaja 1968–1972, apulaisjohtaja vuodesta 1972, johtaja 1976–1979, Kouvolan konttorin johtaja 1979–1982 ja aluejohtaja 1983, Osuuskauppa Tuotannon toimitusjohtaja Tampereella 1983–1984 ja Pirkanmaan Osuuskaupan toimitusjohtaja 1984–2000. Kuuselalla oli myös useita osuustoiminnallisia, liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin majuri (1994). Kauppaneuvoksen arvonimen Kuusela sai 1997. Taiteilija Anja Ikonen maalasi hänen muotokuvansa 2000. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Ukrainian Museum

Ukrainian Museum (’Ukrainan museo’) on museo Yhdysvalloissa New Yorkissa. Museossa on tallennettuna ukrainalaista taidetta ja taidekäsityötä. Esineistö jakautuu kansantaiteen, taiteen ja historiallisen arkiston kokoelmiksi. Kansantaidekokoelmassa on esimerkiksi hää- ja juhlapukuja, koruja ja keramiikkaa. Taidekokoelmaan kuuluu kansainvälisesti merkittävien ukrainalaisten ja amerikanukrainalaisten taiteilijoiden teoksia, esimerkkeinä taidemaalari Alexander Archipenko, kuvanveistäjä Mykhailo Chereshnovsky ja arkkitehti Vasyl Krychevsky. Museolla on vuodesta 2005 ollut tilat East Villagessa. Näyttelytilojen lisäksi siellä on tiloja koululuokille ja työpajoille. Museossa on myös kirjasto, kokoustila, museokauppa ja kahvila. Museo on suurin Ukrainan ulkopuolella oleva Ukrainaa esittelevä instituutio. Museo kunnioittaa näyttelyllä Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaa vastaan kuolleen valokuvaajan Maks Levinin muistoa. Museon johtaja Peter Doroshenko on toisen polven amerikanukrainalainen. Hän on aiemmin toiminut yksitoista vuotta Dallasin nykytaiteenmuseossa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:New Yorkin museot Luokka:Ukrainalainen kulttuuri
Juho Erland Kuusela

Juho Erland (J. E., Janne) Kuusela (3. huhtikuuta 1912 Rovaniemen maalaiskunta – 9. marraskuuta 1988 Turku) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.Kuka kukin on 1978, s. 451. Viitattu 24.10.2022.Kuolleita. Kauppaneuvos J. E. Kuusela. Helsingin Sanomat, 11.11.1988, s. 22. Kuuselan vanhemmat olivat talousneuvos Juho Arvid Kuusela ja Hulda Margareetta Ollila ja puoliso vuodesta 1938 Eevi Katariina Joukanen. Kuusela kävi kauppakoulun 1930 ja perusti isänsä kanssa 1926 puutavaraliikkeen, jonka apulaisjohtaja hän oli 1930–1940 ja 1941–1945 ja toimitusjohtaja vuodesta 1946. Kuusela oli perustamassa myös Liikenneyhtiöt Veljekset Kuuselaa ja oli sen toimitusjohtaja 1947–1957. Kuuselan Autoyhtiön perustaja ja toimitusjohtaja hän oli vuodesta 1964. Lapin Kansaa julkaisevan Lapin Kansa Oy:n johtokunnassa, sittemmin yhtiön hallitus, hän toimi 1947–1986 ja oli vuodesta 1980 hallituksen puheenjohtaja. Yhtiön toimitusjohtajana hän työskenteli 1969–1981. Kuuselalla oli myös useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin vääpeli (1968). Kauppaneuvoksen arvonimen Kuusela sai 1969. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Ukrainan museo

Ukrainan museo voi tarkoittaa useita museoita: * Ukrainian Museum of Canada, Saskatoon * Ukrainian Museum, New York * Ukrainan itsenäisyysmuseo, Praha
Unto Arkela

Unto August Arkela (28. toukokuuta 1914 Pietarsaari – 9. toukokuuta 1982 Salo) oli suomalainen autoalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Arkelan puoliso oli Taimi Helena Akander. Arkela kävi kauppakoulun 1933–1935 ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osuuskauppakoulun 1938. Hän oli Osuuskauppa Mäki-Matin juoksupoika vuodesta 1928 ja rautaosaston myyjä vuoteen 1940, Jyväskylän Rengashuollon palveluksessa vuodesta 1940, työnjohtajana vuoteen 1946, Toiminimi Arkela ja kumpp:n osakas ja toimitusjohtaja vuodesta 1946, Toiminimi Arkelan Autohuollon osakas ja toimitusjohtaja vuodesta 1964 ja U. Arkela Oy:n osakas ja toimitusjohtaja 1971–1980. Arkela oli myös Jyväskylän Valta-auto Oy:n pääosakas vuodesta 1954, Kumipalvelu Lindell & Kumpp:n, vuodesta 1970 Auto-Kumipalvelu Oy, perustajia 1955, Mäntän Rengas ja Auto Oy:n perustajia 1960 ja Jyväs-Kiito Oy:n omistaja ja johtaja. Ammattiautoilijain Keski-Suomen lääninyhdistyksen toiminnanjohtaja Arkela oli vuodesta 1961. Hänellä oli myös useita autoalan ja muita luottamustehtäviä. Autonrengasliiton puheenjohtajana hän toimi 1964–1966 ja oli samaan aikaan Autoalan Keskusliiton keskushallituksen jäsen. Arkela oli myös Jyväskylän Weikot -urheiluseuran aktiivi aina vuodesta 1927 asti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1969. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Yrjö Valkama

Yrjö Valkama -nimisiä henkilöitä ovat olleet: * Yrjö Valkama (1887–1944), poliitikko ja Sosialistinen työväenpuolueen kansanedustaja * Yrjö Valkama (1894–1975), kenraalimajuri ja urheiluvaikuttaja * Yrjö Valkama (1913–1986), yrittäjä, yritysjohtaja ja kauppaneuvos.
Icarosaurus

Icarosaurus (nimen merkitys: ”Ikaros-lisko”) on sukupuuttoon kuollut Kuehneosauridae-heimoon kuuluva matelijasuku. Se eli myöhäistriaskaudella, ja sen fossiilit on löydetty New Jerseystä. Ainoa tunnettu laji on Icarosaurus siefkeri. == Kuvaus == Icarosaurus oli pieni, liskomainen eläin, joka muistutti varsinkin liitoagamia (Draco). Liitoagamien tapaan Icarosauruksen kylkiluut kannattelivat ihopoimua, jota eläin käytti liitämiseen. Icarosauruksen kylkiluut olivat kuitenkin huomattavasti liitoagamien kylkiluita pidemmät. Siten myös ”siivet” olivat suuremmat kuin nykyisillä liitoagamilla. Icarosaurus oli keskikokoisen liitoagaman pituinen, arviolta 95 millimetriä kuonon kärjestä peräaukkoon. 1970-luvulla Icarosauruksen painoksi arvioitiin 40 grammaa, mikä on huomattavasti enemmän kuin samanpituisten liitoagamien paino. Arviossa ei otettu huomioon sitä, että Icarosaurus oli luustoltaan kevytrakenteinen kuten nykyiset liitoagamat. Eräässä vuonna 2011 julkaistussa tutkimuksessa paino arvioitiin uudelleen, mutta pohjana käytettiin nyt liitoagamien painoa. Painoarvioksi saatiin 7,7 tai 11,2 grammaa, riippuen siitä, tehtiinkö arvio koiras- vai naaraspuolisten liitoagamien pohjalta. Samassa tutkimuksessa selvisi myös, että painoarviosta riippumatta Icarosaurus oli parempi liitäjä kuin sen suurempi sukulainen Kuehneosaurus. Myös kaukaisempaa sukua oleva Coelurosauravus oli melko huono liitäjä verrattuna Icarosaurukseen. == Löytö ja historia == Ainoan tunnetun ehdottomasti Icarosaurukselle kuuluneen fossiilisen luurangon löysi Alfred Siefker vuonna 1960 New Jerseyn North Bergenistä. Alfred oli tuolloin teini- ikäinen, ja hän törmäsi näytteeseen sattumalta louhosta tutkiessaan. Siefker toi näytteen tutkijoille American Museum of Natural History -museoon New Yorkiin tunnistamista ja valmistelua varten. Eläimen kuvasi paleontologi Edwin Harris Colbert vuonna 1966 ja antoi sille nimen Icarosaurus siefkeri Siefkerin kunniaksi. Fossiili säilyi AMNH:n kokoelmissa 1980-luvun lopulle asti. Vuonna 1989 Siefker sai takaisin näytteen ja säilytti sitä yksityisessä kokoelmassa seuraavan vuosikymmenen aikana. Vuonna 2000 Siefker myi fossiilin huutokaupassa San Franciscossa huutokauppakamari Butterfield & Butterfieldin kautta. Tämä siitä huolimatta, että paleontologit olivat huolissaan huutokaupan tekevän näytteen tieteellisen tutkimuksen mahdottomaksi. Fossiili myytiin kalifornialaiselle Dick Spightille hintaan 167 000 dollaria, mikä oli vain puolet sen hinta-arviosta. Samana vuonna Spight lahjoitti Icarosaurus- holotyypin takaisin AMNH:lle, jossa se asetettiin näytteille 7. lokakuuta 2000. == Lähteet == Luokka:Esihistorialliset matelijat Luokka:Diapsidit
Lidiia Burachynska

Lidiia Burachynska (, 28. joulukuuta 1902 Hrynjava, Stanyslavivin piiri, Galitsia, Itävalta-Unkari – 29. tammikuuta 1999 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli ukrainalainen toimittaja, etnografi ja Ukrainan naisliikkeen toimija. Burachynska opiskeli taloustieteitä Prahassa ja oli lviviläisen aikakauslehden Nova h’atan päätoimittaja 1930–1939. Hän työskenteli toisen maailmansodan saksalaismiehityksen aikana Krakovassa Ukrainan keskuskomiteassa. Sodan päätyttyä Burachynska pakeni Itävaltaan ja 1949 Yhdysvaltoihin, jossa hän oli naistenlehti Our Life – Naše žyttjan päätoimittaja 1951–1972. Burachynska oli naisjärjestön Ukrainian National Women’s League of American puheenjohtaja 1968–1971 ja varapuheenjohtaja 1972–1977) ja World Federation of Ukrainian Women’s Organizationsin puheenjohtaja 1977–1982. Hän oli perustamassa New Yorkiin Ukrainan museota (’Ukrainian Museum’). Hänen etnografisia artikkeleitaan ja tutkielmiaan ilmestyi aikakauslehdissä ja myös kokoelmassa Bukovyna – jiji mynule i sutšasne (1956, ’Bukovyna, sen menneisyys ja nykyisyys’). ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset toimittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset järjestöjohtajat‎ Luokka:Amerikanukrainalaiset Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Siilinjärven työväentalo

Siilinjärven työväentalo oli Siilinjärven kunnan kirkonkylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Siilinjärven kirkonkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja se liittyi SDP:hen vuonna 1907, jolloin yhdistyksessä oli jäseniä 77. Talo valmistui yhden lähteen mukaan vuonna 1910, mutta jo vuonna 1907 yhdistys ilmoitti SDP:n puoluetilastoon omistavansa talon. Vuonna 1910 yhdistyksen jäsenmäärä oli pudonnut 15:een. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja sen omaisuus takavarikoitiin. Talo päätyi ilmeisesti Suomen Ammattijärjestön haltuun, sillä vuonna 1934 uutisoitiin, että kyseinen järjestö oli lakkautettu, ja sen pesän selvitysmiehet huutokauppasivat talon. Talon osti yksityishenkilö yhtiön nimiin, jota oltiin vasta perustamassa. Huutokaupassa työväenliikkeen edustajat onnistuivat nostamaan hintaa 38 000 markkaan, mikä työväenlehti Savon Työmiehen mukaan oli reilusti yli talon arvon. Ostaja myi talon jo muutamaa kuukautta myöhemmin Siilinjärven kunnalle. Talo paloi vuonna 1939. Sinne oli sijoitettu yhdeksän köyhää perhettä, jotka menettivät palossa vähäisen omaisuutensa. Vuonna 1945 yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon ja ilmeisesti rakensi uuden talon, joka oli ainakin vuonna 1959 vielä käytössä. Yhdistyksen tai talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla järjestettiin muun muassa iltamia ja kesäjuhlia. Talolla toimi 1920-luvun alussa myös Voimistelu- ja Urheiluseura Nopsa. Syksyllä 1910 talolla vietettiin kolmen paikkakunnalta muuttavan yhdistyksen jäsenen ”erojaiset” kahvin ja puheiden merkeissä. Samalla talosta ja yhdistyksen jäsenistöstä otettiin valokuvat, jotka laitettiin talon seinälle. Vuonna 1911 talolla esitettiin elokuvaa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Siilinjärven rakennukset ja rakennelmat
Huonin niemimaa

Huonin niemimaa on pienehkö, itään päin suuntautuva niemimaa Papua-Uudessa- Guineassa. Huonin niemimaa sijaitsee Uuden-Guinean saaren koillisosassa ja se on noin 89 km leveä. Niemimaan pohjoispuolella sijaitsee Vitiazinsalmi, itäpuolella Salomonmeri ja eteläpuolella Huoninlahti. Lännessä niemimaa rajautuu Markham-jokeen. Huonin niemimaan alue kohoaa korkeimmillaan yli 4000 metriä merenpinnan yläpuolelle ja pääosa niemimaan alueesta on tiheää metsää. Alueen vuotuinen sadanta on 4600–4800 mm. Huonin niemimaalta läheltä Bobongaraa on löydetty merkkejä kivityökaluista ja asutuksesta noin 40000 vuoden takaa, ja ne ovat eräitä vanhimmista asutuksen merkeistä Oseaniassa. Nykyisin niemimaan etelärannikolla sijaitsee Laen kaupunki ja idässä niemimaan kärjessä sijaitsee Finschhafenin kaupunki. Toisessa maailmansodassa Japanin joukot valloittivat alueen 1942, mutta liittoutuneiden joukot valtasivat niemimaan takaisin vuonna 1943. == Lähteet == * Encyclopædia Britannica: Huon Peninsula (peninsula, Papua New Guinea) Luokka:Niemimaat Luokka:Papua-Uuden- Guinean maantiede
Mika Järvinen

Mika Järvinen -nimisiä henkilöitä ovat: * Mika Järvinen (s. 1965), suomalainen rockmuusikko, laulaja, kitaristi, lauluntekijä ja kirjailija * Mika Järvinen (s. 1972), suomalainen energiatekniikan professori * Mika Järvinen (s. 1988), suomalainen jääkiekkomaalivahti.
Keuruun työväentalo

Keuruun työväentalo on lähellä Keuruun kirkonkylän keskustaa sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä. Talon omistaa Keuruun Sosialidemokraatit.Keuruun työväentalo monessa menossa. Keuruun demarit ==Historia== Keuruun Työväenyhdistys on perustettu 1903 kunnantuvalla. Toiminta oli käynnistynyt jo aiemmin. Työväenyhdistys kokoontui aluksi jäsenten kotona. Vuonna 1905 on ostettu Abram Nybergin huutokaupasta Pohjola- niminen talo ja samassa yhteydessä vuokra-oikeus tonttiin. Jo samana vuonna aloitettiin talon laajennus yhdistyksen jäsenen ratamestari Kaarlo Suhosen piirustusten mukaan. Laajennus valmistui talkootyönä vuonna 1906. Vuonna 1916 talolle majoitettiin venäläisiä sotilaita. Sisällisodan aikana vuonna 1918 työväentalo takavarikoitiin suojeluskunnalle vangittujen työläisten sijoituspaikaksi. Vuonna 1924 tehtiin yläkertaan vahtimestarin asunto, ja samalla katon muotoa muutettiin parvekkeen ja yläkerran ikkunan kohdalta aumamuotoiseksi. Myös katon kolmioikkunat poistettiin. Työväentalon tontti ostettiin omaksi vuonna 1964. Uusi siipirakennus rakennettiin 1970-luvulla vanhan osan viereen. Tämä on kuitenkin tyylillisesti aivan erilainen. ==Rakennus== Työväentalo on hirsirunkoinen. Aluksi talo oli vuoraamaton. Vuonna 1947 se laudoitettiin. Katteena oli aluksi päre, joka vaihdettiin vuonna 1947 tiileen ja vuonna 1977 peltikatoksi. Sisäseinät ovat kuitulevyä ja sisäkatto paneelia. Ikkunoita on muutettu vuonna 1978 ja kuisteja vuonna 1977. Alun perin talossa oli uunilämmitys. Vuonna 1977 taloon asennettiin lämminilmapuhallin. Samana vuonna taloon vedettiin vesijohto ja viemäri. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja yhden huoneen ja keittiön asunto. Lisäksi vuonna 1962 on rakennettu talousrakennus. Talossa on nykyisin öljylämmitys. Vesi- ja viemärijärjestelmä uusittiin 1990-luvun alussa. Talon alakerrassa on aula, sali, keittiö, kokoustila ja wc:t. Yläkerrassa on kokoustila ja asuntona kaksio. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, juhlia ja bingoa. Vuonna 2017 alakerta oli vuokrattuna kirpputoriyrittäjälle. Yläkerran kokoustila on yhdistyksen ja Keuruun sos.dem. valtuustoryhmän käytössä. Yläkerran asunto on vuokrattuna. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Keuruun rakennukset ja rakennelmat
Pizzasäästäjä

thumb|Esine painetaan laatikossa olevan pizzan keskikohtaan. Pizzansäästäjä tai pizzanpelastaja () on pakkaustarvike, muovinen pidike, joka estää kuljetuslaatikon kantta koskettamasta pizzan pintaa, etteivät pizzatäytteet pääsisi takertumaan kanteen. Niin voi käydä, jos laatikko kallistuu kuljetuksen aikana tai sen kansi tai pohja pääsee painumaan notkolle. Tarvike on valmistettu muovista, ja siinä on 3–4 laatikon sisäkorkeuden mittaista jalkaa, jotka tukevat laatikon kantta. Jalat painetaan pizzan keskelle ennen kuin rasian kansi suljetaan kuljetusta varten. Esinettä voi käyttää uudelleen esimerkiksi nukkekodin pöytänä. Pizzasäästäjän on kehittänyt Carmela Vitale vuonna 1983. Vuonna 1985 Vitale sai patentin keksintöönsä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pizza Luokka:Pakkaustekniikka
Virtalampi (Hartola)

Virtalampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Virtalampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet
Karajärvi (Hartola)

Karajärvi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Karajärvi on 1,3 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet
Vanjärvi (Sysmä)

Vanjärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Vanjärvi on 6,4 kilometriä pitkä, 2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 354 hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä. Siinä on 39 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 13,8 hehtaaria eli noin noin 3,7 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on yli hehtaarin suuruisia, 22 yli aarin ja loput 14 ovat alle aarin kokoisia. Järven tilavuudeksi on määritetty 8,08 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,3 metriä. Otikonselän syvänne yltää 20,3 metrin syvyyteen . Järven rantaviivan pituus on 32,4 kilometriä, josta saarten rantoja on 5,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Hartolan järvet
Alanen (Hartola)

Alanen on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Alanen on 2,5 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta- ala on 54 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet
Viljamenlammi

Viljamenlammi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Taipaleen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Viljamenlammi on 1,2 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet
Niinilampi (Sysmä, Taipale, läntinen)

Niinilampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Taipaleen lähellä sijaitseva järvi. Lammen lähellä sijaitsee toinenkin Niinilampi. == Maantietoa == Niinilampi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on alle 120 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet
Niinilampi (Sysmä, Taipale, itäinen)

Niinilampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Taipaleen lähellä sijaitseva järvi. Niinilampia on kaksi, josta toinen on itäinen Niinilampi. == Maantietoa == Niinilampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on alle 120 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet
Löytänän työväentalo

Löytänän työväentalo on Viitasaaren kaupungin Löytänän kylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä. Talon omistaa Löytänän työväenyhdistys ry. Sitä vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin. ==Historia== Löytänän torppariosasto on perustettu 1906. Vuonna 1912 valittiin rakennustoimikunta. Vuonna 1914 yhdistys vuokrasi maanviljelijä Arvid Argillanderilta Löytänän talosta vanhan tuparakennuksen. Vuonna 1916 vuokrattiin kauppias Juho Niemiseltä Tuliniemen talosta huoneita. Vuonna 1917 ostettiin Eino ja Fredrika Argillanderilta puolen hehtaarin tontti. Taloa rakennettiin talkoilla vuosina 1917–1919, ja se saatiin valmiiksi vuonna 1920. Työväentalo oli takavarikossa sisällissodan aikana vuonna 1918. Vuonna 1939 työväentaloa laajennettiin rakentamalla ravintola ja näyttämö. Samoin rakennettiin yläkertaan vahtimestarin huoneet, jotka on kuitenkin myöhemmin purettu pois. ==Rakennus== Taloa on rakennettu talkoilla vuosina 1917–1919. Talo takavarikoitiin 18.9.1918, ja töitä jatkettiin vasta 18.5.1919. Talo on rankorakenteinen, ja se on pystylaudoitettu vuonna 1939. Alkuperäinen pärekate on vaihdettu peltiin vuonna 1964. Väritykseltään talo on punainen. Sisäseinät ovat alaosaltaan paneelia ja yläosaltaan haltex-levyä. Sisäkatto on ollut mäntylautaa, mutta vuonna 1955 se on vaihdettu koivuun. Ovet ja ikkunat on muutettu myös vuonna 1955. Kuistit on purettu jo vuonna 1939. Talossa on ollut alun perin puulämmitys. Vuonna 1976 on hankittu sähkölämmitys. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja asunto ullakolla. Lisärakennuksina on halkovaja, aitta ja vanha putka sekä käymälät. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, urheiluharjoituksia ja juhlia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Viitasaaren rakennukset ja rakennelmat
Volkswagen Motorsport

Volkswagen Motorsport on Volkswagenin osasto, joka kilpailee rallin maailmanmestaruussarjassa ja Dakar-rallissa. Talli osallistui rallin maailmanmestaruussarjaan ensi kertaa kaudella 2013. Kauden 2016 päätteeksi Volkswagen ilmoitti vetäytyvänsä maailmanmestaruussarjasta. Talli on voittannut rallin maailmanmestaruussarjassa kuljettajien ja valmistajien mestaruuden neljä kertaa peräkkäin. == Katso myös == * Volkswagen Polo R WRC * Volkswagen Race Touareg 2 == Lähteet == Luokka:Volkswagen Luokka:Rallin MM- sarjan tallit
East Village

East Village on alue Yhdysvalloissa New Yorkissa. Nimitys on epävirallinen mutta ollut käytössä 1960-luvun alkupuolelta alkaen, jolloin sinne muutti taiteilijoita pakoon Greenwich Villagen korkeita vuokria. Alue rajautuu Boweryn itäpuolella suurin piirtein 14th Streetin ja East First Streetin välille. Se on alkujaan kuulunut Lower East Sideen.Jesse McKinley, F.Y.I. New York Times 1.1.1995. Viitattu 24.10.2022 Viikkolehti East Village Other alkoi vuonna 1966 esitellä alueen tapahtumia. Alueelle syntyi alkujaan 1600-luvulla hollantilaisten viljelyksiä maahanmuuttoliikkeen seurauksena. 1830-luvulla alueelle rakennettiin Pyhän Markuksen kirkko. Alueelle tuli muuttoaaltoja esimerkiksi Saksasta, Ukrainasta ja Puolasta, ja se houkutteli toisen maailmansodan jälkeen myös eri taiteilijoita. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lower Manhattan
Jurvansalon työväentalo

Jurvansalon työväentalo on Viitasaaren kaupungissa Keiteleen saarella sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä. Talon omistaa Viitasaaren Demarit ry. Sitä vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin. ==Historia== Jurvansalon työväenyhdistys perustettiin torppariosastona 1906. Vuonna 1916 Jurvansalon torppariosasto muuttui Jurvansalon Työväenyhdistykseksi. Vuonna 1919 on aloitettu talon rakennustyöt Uudentalon maalla. Iltamia on pidetty ennen oman talon valmistumista Ruikkalassa, Naurislahdessa ja Uudellatalolla. Talon rakennustyöt olivat välillä tauolla, mutta vuonna 1920 niitä jatkettiin. Talo on lopullisesti valmistunut vuonna 1921. Taloa on vielä laajennettu vuonna 1925. ==Rakennus== Talo on lautarakenteinen ja satulakattoinen yksikerroksinen talo. Se on pystylaudoitettu. Katteena on pelti. Ulkoväri on valkoinen. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Viitasaaren rakennukset ja rakennelmat
Charles Dow

Charles Henry Dow (6. marraskuuta 1851 Sterling, Connecticut – 4. joulukuuta 1902 New York) oli yhdysvaltalainen toimittaja, joka perusti Edward Jonesin kanssa Dow Jones & Companyn sekä The Wall Street Journalin. Hänet tunnetaan nykyisin ehkä parhaiten Dow Jones Industrial Average -indeksistä. Dow muutti New Yorkiin vuonna 1880 tullakseen talousuutisten toimittajaksi. Vuonna 1882 hän perusti Edward Jonesin kanssa Dow Jones & Companyn, joka toimitti Wall Streetin yrityksille uutiskatsauksia. Myöhemmin Dow rakensi itselleen maineen talousasiantuntijana The Wall Street Journalin ensimmäisenä päätoimittajana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset liikemiehet Luokka:Yhdysvaltalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1851 syntyneet Luokka:Vuonna 1902 kuolleet
Kuhalampi (Sysmä)

Kuhalampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Virtaan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 270 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Sen pohjoispuolella sijaitsee peltoalue ja etelärannassa on kiinteä asuintila ja vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tie yhdystieltä 15033, joka johtaa Volmarinkylään. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Nuoramoisjärven alueeseen (14.811) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 82,3 metriä mpy., joka on sama kuin Tainionvirralla, jonne järvi laskee. Laskuoja on yli 300 metriä pitkä, mutta lampeen ei ole johdettu ojia. == Historiaa == Vuoden 1969 peruskartassa on Kuhalammen kaikissa ilmansuunnissa pieniä peltopalstoja ja niittyjä, jotka viettävät järveä kohti. Vuoden 1985 kartassa on ympäröivien peltojen määrä vähentynyt merkittävästi. Kuha-nimiötä esiintyy eteläpuolisessa Kuhalan tilan nimessä ja Päijänteen Kuhaselän, joensuun nimessä Kuhansuu ja sen viereisellä Kuhanlahden nimessä. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaakotin

Kaakotin on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nuoramoisten lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 360 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammen muoto on J-kirjaimen muotoinen, joten se tuntuu todellisuudessa kapeammalta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat autiota metsämaata. Lammen pohjoispuolella sijaitsee hautausmaa ja pieni järveen laskeva lähde. Ympäristö on viereisen harjujakson takia hiekkapohjaista kangasmetsää. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Nuoramoisjärven alueeseen (14.811) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,7 metriä mpy. Järven pieni laskupuro Koskuenoja on varjokartan perusteella kaivautunut hieman maastoon . Puroon yhtyy alempana Heroon laskupuro. Koskuenoja laskee parin kilometrin päässä Nuoramoisjärveen. == Historiaa == Vuoden 1969 peruskartassa on lampi samanlainen kuin se on nykyään. Sen länsipuolella sijaitsee kapea vyöhyke, jossa on turpeennoston karttamerkki. Eteläpuolisilla suopalstoilla on mahdollisesti latoja niitetyn heinän suojana. Koskuenojaan on padottu lampia, joita ei näy vuoden 1969 kartoissa. Vuoden 1985 kartassa näkyvät uusia järveen johdettuja lyhyitä suo-ojia. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Heroo

Heroo on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nuoramoisten lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 370 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Se sijaitsee pitkän harjujakson luoteispuolella tasalakisten mäkien välisessä laaksossa. Harjujaksosta erottuu koillispuolella 140 metrin korkeuteen kohoava Tepoonharju ja kaakkoispuolella 115 metrin korkeuteen kohoava harjun jatke. Harjujakso patoaa itäpuolelle suuremman Tepoonjärven, jonka vedenpinta on yli kuusi metriä korkeammalla kuin on Heroolla. Onkin todennäköistä, että Heroo on suppa, jollaisia esiintyy harjujaksojen rinnalla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja aution lammen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen länsipuolella on pieni hiekkakuoppa, jonne tulee läheseltä maatilalta tie. Järven ympäristö sopii retkeilyy ja Tepoonharjulla on myös laavu . == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma- alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Nuoramoisjärven alueeseen (14.811) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy. Siitä laskee kohti luodetta pieni puro, joka yhtyy alempana Nuoramoisjärveen laskevaan Koskuenojaan. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lassinlampi (Sysmä)

Lassinlampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kukkolanmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lassinlampi on 230 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee Leenharjun pohjavesialueen pohjoispuolella ja 150 metrin korkeuteen kohoavan pyöreälakisen Möyrylänmäen eteläpuolella. Leenharju on pitkittäisharju, jonka leveä kohta on jäätikköjoen suistoon syntynyt reunatasanne. Tasanteella olevat kuopat ovat suppia, jonne harjulammet Lassinlampi, Pohjaton ja Tikkalampi ovat syntyneet. Lassinlammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen autiot rannat ovat jyrkkärinteistä kangasmetsää. Lähin asutus sijaitsee Isosuon peltoaukealla harjualueen rinteen alla. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma- alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Nuoramoisjärven alueeseen (14.811) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Suomen supat
Lukkolampi

Lukkolampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Tokeensalmen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 1,0 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lauhlampi

Lauhlampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Tokeensalmen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 660 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pukaranjärvi

Pukaranjärvi on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Tokeensalmen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,7 kilometriä pitkä, 910 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 87 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma- alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Okslampi (Sysmä)

Okslampi tai Oksalampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Joutsmatkan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 610 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma- alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Paholampi

Paholampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Joutsmatkan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 220 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on noin 87 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kirjolampi (Sysmä)

Kirjolampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Valittulan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 350 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on noin 85 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Orilampi (Sysmä)

Orilampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Valittulan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 190 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ihanajärvi

Ihanajärvi on Päijät-Hämeessä Hartolassa kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 820 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kuterlampi

Kuterlampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Valittulan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 550 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Karhulankylän työväentalo

Karhulankylän työväentalo on Pihlajaveden Karhunlankylällä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä. == Historia == Karhulankylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1905. Yhdistyksen perustajiin kuuluivat maanmittausinsinööri Yrjö Koskisen työmiehet, jotka avustivat isonjaon täydennysmittauksessa. Insinööri jakoi työmiehilleen myytävänä olleen tilan kymmeneen osaan, ja näistä tiloista muodostui Karhunkylä. Näistä Karhunkylän taloista muodostui myös Karhunkylän työväenyhdistyksen kantajoukko. Ennen työväentalon rakentamista kokouksia ja iltamia pidettiin myös näissä taloissa. Työväentalon tontti ostettiin sitten Palomäen talosta. Siitä lohkaistiin myöhemmin osa urheiluseura Kontiolle. Työväentalo rakennettiin hirsistä talkoilla vuonna 1909. Taloa on laajennettu vuonna 1920 lisäämällä näyttämötilaa ja salin pinta-alaa. Vuonna 1930 taloa laajennettiin rakentamalla talon takaosa leveämmäksi. Laudasta rakennettiin uusi juhlasali ja näyttämö. Vanhoista tiloista tehtiin ravintola ja puvustamo. Taloa ympäröi laaja piha, ja urheiluseuralle lohkaistu kenttä on nykyisin kunnan omistuksessa. Karhulankylän työväentalolla kokoontui vuoteen 1918 saakka työväenyhdistys, vuonna 1909 perustettu urheiluseura, vuonna 1917 perustettu Sekatyöväen ammattiosasto ja vuonna 1916 perustettu nuoriso-osasto. Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväentalo oli suljettu ja palautui taas vuonna 1919 työväenyhdistykselle. Työväentalon laajennuksen myötä toiminta lisääntyi. Taloa käyttivät työväenyhdistyksen lisäksi Lasten sos.dem. Raittiusosasto Päivät Nuoret, Urheiluseura Kontio, opintokerhot, näytelmäseura sekä Karhulankylän Pienviljelijäosasto ja 1930-luvulla E-osuusliikkeen Naiset Mukaan -toimikunnat. Sota-aikana työväentalo oli suljettuna. Sotien jälkeen talon omistuksesta käytiin sosialidemokraattien ja kommunistien kesken kiistaa, joka päättyi sosialidemokraattien eduksi. 1950-luvulla käyttö väheni, ja 1970-luvulla talo oli käytössä lähinnä kesäisin. Talon katto uusittiin ja ulkoseinät maalattiin talkoilla vuonna 1982. == Rakennus == Talo on hirsirunkoinen ja vuoraamaton. Katteena on huopa. Alun perin vuoraamattomat sisäseinät peitettiin pinkopahvilla vuonna 1930 ja kuitulevyillä vuonna 1977. Keittiöön laitettiin kovalevyä. Sisäkatto on lautaa ja vuonna 1977 laitettua lastulevyä. Juhlasalissa on paneelia. Lämmitys oli aluksi puu-uuneilla. Vuonna 1930 hankittiin juhlasaliin kamiina ja ravintolaan kaakeliuuni. Ovia, ikkunoita ja kuisteja on uusittu vuonna 1930. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Lisärakennuksessa on varasto, puuliiteri sekä käymälät. == Toimintaa työväentalolla == Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja, urheiluharjoituksia ja juhlia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Työväentalot Luokka:Pihlajavesi Luokka:Keuruun rakennukset ja rakennelmat
Hakalanlammi (Hartola, läntinen)

Hakalanlammi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ositunkulman lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 230 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 11,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Nurmijärvi (Sysmä)

Nurmijärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 770 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 69 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Koiralammi (Sysmä, Taipale)

Koiralammi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Taipaleen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 250 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kattilalampi (Hartola, Ylemmäinen)

Kattilalampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 230 metriä pitkä, 50 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Sammallampi (Leppäkoski, pohjoinen)

Sammallampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Leppäkosken lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 500 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma- alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on alle 100 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mutasenlampi

Mutasenlampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Leppäkosken lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 420 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Elämänjärvi

Elämänjärvi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Leppäkosken lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 650 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Valkeislampi (Hartola)

Valkeislampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 190 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Telkäslampi

Telkäslampi tai Paavinlampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 230 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pohjanselkä

Pohjanselkä on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 790 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 40 hehtaaria. Sillä on 6 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,21 hehtaaria. Järven tilavuudeksi on saatu 320 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 2,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Sysmän järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kilpilampi (Hartola, Tokeensalmi)

Kilpilampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Tokeensalmen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 2,1 kilometriä pitkä, 680 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 49 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kilpilammen valuma-alueeseen (14.814) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Nuoramoisen alue Luokka:Hartolan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit