Luettelo itämerensuomalaisten kielten slaavilaisista lainasanoista

Itämerensuomalaisissa kielissä on monia vanhoja lainasanoja, jotka on saatu slaavilaisista kielistä jo varhain. == Tuntomerkkejä == Lainasanojen ikä voidaan useimmissa tapauksissa parhaiten määrittää äännehistorian avulla. * Kantaslaavin lyhyet *a ja *ä ovat säilyneet sellaisenaan, eivät vielä supistuneet o:ksi ja e:ksi: esim. apea, värttinä. * Kantaslaavin *ĭ ja *ŭ (merkitään myös *ь ja *ъ) edustuvat lyhyinä vokaaleina i ja u, eivätkä ole vielä kadonneet: esim. lusikka. * Kantaslaavin nasaalivokaalit *ān, *ōn ovat säilyneet, esim. kuontalo. * Kantaslaavin pitkät *ā, *ǟ, *ē, *ō, *ī ja *ū ovat säilyneet sellaisenaan, eivät vielä lyhentyneet (tai muuttuuneet äännearvoiltaan): esim. saapas, määrä, viehkuri, kuoma, suuttua. * Kantaslaavin *l, *r ovat säilyneet tavunloppuisina, eivät saaneet vielä jälkeensä švaavokaalia: esim. talkkuna. Kaikki tuntomerkit eivät ole olleet samanaikaisia; niistä varhaisin lienee 600-luvulle ajoittuva kehitys *tj > č, myöhäisin taas 1200-luvulle ajoittuva *ь:n ja *ъ:n kato (Bjørnflaten 2006). Merkittävä on kuitenkin myös kristinuskoon liittyvä sanasto, joka voidaan historiallisten lähteiden nojalla ajoittaa 900-luvun lopun ja 1100-luvun puolivälin välimaastoon. Tähän ryhmään kuuluvat ainakin pakana, pappi, raamattu, risti, räähkä ja suomessa vain murteissa esiintyvä netäli. == Luettelo == Suomen sana Viro Vatja Karjala Vepsä Kantasuomi Kantaslaavi Venäjä ahrain (atrain) - astraga asrain azrag *acraga * острога akkuna (ikkuna) aken akkuna (ikkuna) (ikkun) *akkuna *akŭna окно apea - - apie abid *apida обида hauki haug autši hauki hauǵ *hauki < *šauki *ščaukā (> *ščōkā) щука hirsi hirs irsi hirsi - *hirci < *širti *žĭrdĭ жердь ies ike - - - *iges *ĭdžes- > *ĭžes- иго kalkkala 'pellavan siemenkota' - kalkkalõ kalkkalo kaukol *kalkkala *kalkal- колоколка kalu kalud kalu kalu kalu *kalu * кол kalsu 'sukanvarsi' kalts - kalšu kaľžud * *kalšā колоша karsta - karssa - - *karsta *karsta короста kassa 'hiukset' kassapea kassa kašša kas *kassa *kasā коса kassara - kasuri kaššara kasaŕ *kassara * kasukka kasukas - - - *kasukka *kažōx(V?) кожух kimalainen kimalane tšimalain - - *kimalainen *čĭmälĭ шмель kuoma - - kuoma kom *kooma *kōma кум kuontalo koonal koontala - - *koontala *kōndǟlĭ кудель \- - lonkka 'mutka' - - *lonkka *lōnkā лука lusikka lusikka luzikka lusikka luzik *lusikka *lŭžĭkā ложка läävä - - leävä läve *läävä *xlǟvŭ хлев \- - - muokka 'tuska' mok * *mōnka мука \- - mäsätä - - *mässät- *mǟžā- määrä määr määrä meärä mär *määrä *mǟrā мера netäli 'viikko' nädal nätäli netäli ńedaľ *netäli ~ *nätäli *nätǟljā неделя 'sunnuntai' näätä *näätä * paasma * *pāsma пасмо pakana pagan pakana pakana pagan *pakana *pakānŭ поганый palikka *palikka *pālŭkā палка palkka *palkka *palg murt. болого 'omaisuus' palttina - - palttina pauti̮ń *palttina *paltĭna полотно pappi papp pappi pappi papp *pappi *papъ поп papu - - - babu *papu *babъ боб \- - - parha 'puuterilumi' parh *parha * пороха patukka, paattua *paattuga *pātŭgŭ piirakka, piiras *piiraga *pīrag пирог pirta piird piirta pirta bird *pirta *bĭrda бёрдо raamattu raamat - - - *raamattu *grāmatā грамота rauta raud rauta rauta raud *rauta *raudā руда risti rist rissi risti rist *risti *krĭstŭ крест räähkä 'synti' reähkä grähk *räähkä *grǟxŭ грех saapas saappaga *saappaga *sāpagŭ сапог suntio sundija - - - * *sondĭja судья 'tuomari' suunta sund * suuttua - *suuttu- *sūtŭ сыт \- - suura 'juusto' *suura *sūrŭ сырь suvalkko - - suvalk suvalk * * sääli *sääli *žālĭ жаль \- sääs 'kalaverkko' - - - * *sǟžā сежа talka 'köli' - - - - * *dalgā - talkkuna - - talkkuna taukun *talkkuna *talakŭna толокно taltta - - taltta taut *taltta *dalta долото tappara tapper - tappara - *tappara *taparŭ топор turku * *tŭrkŭ tuska - tuska tuška tusk *tuska *tŭskā тоска \- und *unta *ōndā уда vapaa vaba - - - *vapada * свопода varpunen varblane värpi varpuine - *varpui *varbĭ воробей \- viehkuri 'tuulenpuuska' *veehkuri *vēxŭrĭ вихрь vilja *vilja * virsu - - viršu virzu *virsu *vĭrznī virta *virta *vĭrtā värtsi 'säkki' - värtsi värčči - * *värtje веретье värttinä värten värttänä värttinä värťin *värttinä *värtĭna веретено == Huomautuksia == == Katso myös == * Luettelo suomen venäläisistä lainasanoista == Lähteet == * Bjørnflaten, Jan Ivar. 2006. Chronologies of the Slavicization of Northern Russia Mirrored by Slavic Loanwords in Finnic and Baltic. Slavica Helsingiensia 27: The Slavicization of the Russian North. Mechanisms and Chronology, toim. Juhani Nuorluoto, s. 50–77. * Kallio, Petri. 2006. On the Earliest Slavic Loanwords in Finnic. Slavica Helsingiensia 27: The Slavicization of the Russian North. Mechanisms and Chronology, toim. Juhani Nuorluoto, s. 154–166. * Koivulehto, Jorma. 2006. Wie alt sind die Kontakte zwischen Finnisch-Ugrisch und Balto- Slavisch? Slavica Helsingiensia 27: The Slavicization of the Russian North. Mechanisms and Chronology, toim. Juhani Nuorluoto, s. 179–196. * Saarikivi, Janne. 2009. Itämerensuomalais-slaavilaisten kontaktien tutkimuksen nykytilasta. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 258, s. 109–160. Luokka:Luettelot suomen kielestä Luokka:Itämerensuomalainen sanasto Luokka:Luettelot sanoista