EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kauniaisten työväentalo

Kauniaisten työväentalo oli Kauniaisten kauppalassa sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Espoon työväenyhdistys II perustettiin vuonna 1903 Kauniaisiin. Yhdistys sai vuokrattua tontin vuoden 1910 tammikuussa. Myöhemmin samana vuonna tontti rakennuksineen siirtyi työväenyhdistyksen haltuun. Tammikuussa 1918 syttynyt Kansalaissota johti niin sanotun Punaisen Espoon syntymiseen. Kunnan järjestyksenvalvonta ja muu kunnallinen toiminta siirtyi sodan ajaksi Espoon Sos.dem. kunnallisjärjestölle. Työväentalo toimi keskuspaikkana, ja siellä oli myös punaisten tärkein esikunta. Kunnassa oli tuolloin kolme esimiestä, joista yksi oli työväenyhdistyksen jäsen, kivityömies Matti Manninen. Hänen vastuullaan oli kunnan talous. Työväenyhdistys menetti yhteensä 52 jäsentään kansalaissodan aikana ja sen jälkiseurauksena. Työväentalo takavarikoitiin vuonna 1918, ja yhdistys sai sen takaisin seuraavana vuonna. Espoon työväenyhdistys erosi vuonna 1920 Sosialidemokraattisesta puolueesta ja liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. SSTP:n lakkauttamisen jälkeen toimintaa jatkettiin nimellä Grankullan työväenyhdistys. Grankullan työväenyhdistys lakkautettiin kommunistilakien perusteella 1930-luvun alussa ja työväentalo takavarikoitiin. Helsingin Työväen Säästöpankki osti työväentalon vuonna 1933 järjestetyssä pakkohuutokaupassa. Talo vuokrattiin Kuusiston työväenyhdistykselle, joka muutti nimensä Kauniaisten työväenyhdistykseksi. Tontin vuokra-aika oli päättynyt jo vuonna 1948, mutta talo oli edelleen yhdistyksen hallinnassa. Talo myytiin keväällä 1957 yksityishenkilölle, joka purki sen. == Toimintaa työväentalolla== Yhdistystoiminnan lisäksi talolla järjestettiin alusta alkaen monipuolista iltama- ja huvitoimintaa. Näillä tilaisuuksilla kerättiin varoja yhdistykselle. Yhdistys sai vuonna 1916 huvi- ja ravintolatuottoina yhteensä 6 483 markkaa. Myös vuonna 1910 perustettu nuoriso-osasto toimi talolla aktiivisesti. Talvisodan aikana työväentalossa toimi vuokralaisena Urheilutarpeita Oy, joka valmisti armeijalle telttoja, lumipukuja ja jalkineita. Sotien jälkeen työväentalolla toimi erittäin aktiivinen nuoriso- osasto. Vuonna 1949 nimismies kielsi huvitoiminnan järjestämisen kokonaan, koska työväentalo oli niin huonossa kunnossa. Vuonna 1953 talo vuokrattiin varastoksi. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kauniaisten entiset rakennukset ja rakennelmat
Minna Martikainen

Minna Martikainen (s. 30. heinäkuuta 1969 Ylivieska) on kauppatieteiden tohtori ja Vaasan yliopiston rehtori. Hän aloitti yliopiston rehtorina vuoden 2023 alussa. Ennen sitä hän työskenteli yli kaksi vuotta Vaasan yliopiston tutkimuksesta vastaavana vararehtorina. Aiemmin Martikainen on toiminut Hankenin (Svenska Handelshögskolan) vararehtorina sekä laskentatoimen professorina. Lisäksi hän on työskennellyt Aalto-yliopiston laskentatoimen professorina, Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston kansainvälisyydestä vastaavana vararehtorina sekä yritysrahoituksen ja laskentatoimen professorina, tutkijana Vaasan yliopistossa sekä vierailevana tutkijana Louisiana State Universityssä Yhdysvalloissa. Martikainen valmistui Vaasan yliopistosta kauppatieteiden maisteriksi vuonna 1994 ja lisensiaatiksi vuonna 1996. Hän on väitellyt vuonna 1998 Vaasan yliopistosta kauppatieteen tohtoriksi laskentatoimen ja rahoituksen alalta. Martikainen on tutkijanurallaan keskittynyt yritysten kannattavuuteen ja kasvuun erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Muita tutkimusteemoja ovat olleet hyvä hallinnointi, omistusrakenteet, sisäpiirikaupat ja yrityksen arvonmääritys. Martikaisella on myös pitkä kokemus yrityssektorilta hallitusjäsenyyksien ja asiantuntijatehtävien kautta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Minna Martikaisen julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston tutkimustietokannassa Luokka:Vaasan yliopiston rehtorit Luokka:Vaasan yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1969 syntyneet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1974

Suomen vuoden 1974 miesten ja naisten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Pälkäneellä 19. – 20. tammikuuta. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Jouko Salakka 43,1 6 8.05,5 1 2.16,9 2 16.55,6 2 188,063 2 Olavi Köppä 42,8 3 8.17,0 4 2.7,8 4 17.10,7 4 189,968 3 Tapani Renko 44,3 15 8.10,6 2 2.20,0 7 16.45,2 1 190,287 4 Matti Liimatainen 43,5 9 8.17,4 5 2.17,7 3 17.08,6 3 190,570 5 Olavi Hjellman 43.0 5 8.22,9 6 2.16,3 1 18.06,2 7 193,033 6 Jorma Alppi 44,7 17 8.25,8 7 2.21,5 10 17.31,9 5 195,042 7 Kim Osterjärvi 43,8 12 8.36,9 9 2.21,2 9 18.01,5 6 196,632 8 Urpo Pikkupeura 51,5 18 8.39,7 10 2.25,8 14 18.19,2 8 207,030 9 Jorma Veistola 42,9 4 8.20,1 8 2.18,9 5 140,210 10 Kari Hujanen 41,3 1 8.54,2 13 2.19,6 6 141,253 11 Pertti Niittylä 43,4 7 8.44,0 12 2.23,0 11 143,466 12 Markku Poikela 44,4 16 8.40,8 11 2.27,0 17 145,480 === Naisten yleismestaruus === Sija Kilpailija 500 m # 1 500 m # 1 000 m # 3 000 m # Pisteet 1 Paula Halonen 46,2 2 2.31,4 3 1.35,8 2 5.27,6 3= 199,167 2 Anneli Repola 47,8 5 2.30,0 1 1.38,2 3 5.24,0 2 200,900 3 Tuula Vilkas 47,5 4 2.31,0 2 1.40,0 5 5.20,0 1 201,166 4 Pirjo Hyvärinen 45,8 1 2.32,1 4 1.35,7 1 5.44,4 8 201,750 5 Merja Törrönen 49,6 6 2.32,6 5 1.39,1 4 5.27,6 3= 204,617 6 Sinikka Veijola 46,9 3 2.37,7 7 1.42,8 7 5.52,4 10 209,600 7 Sirkku Santala 49,7 8 2.36,9 6 1.42,7 6 5.41,5 7 210,266 8 Aila Tartia 50,1 9 2.40,9 8 1.48,0 8 5.47,8 9 215,700 == Lähteet == * Tuloksia SpeedSkatingNews-sivustolta (miehet) * Tuloksia SpeedSkatingNews-sivustolta (naiset) Luokka:Vuoden 1974 pikaluistelu Luokka:Pikaluistelun Suomen-mestaruuskilpailut Luokka:Pälkäne
Keravan työväentalo

Keravan työväentalo oli Keravan kaupungissa sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Keravan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1904 aluksi Tuusulan työväenyhdistyksen alaosastoksi. Vuonna 1906 yhdistyksen käyttöön vuokrattiin huone. Samalla kuitenkin asetettiin rakennustoimikunta valmistelemaan työväentalon rakentamista. Tiilitehtaalta saatiin tontti lokakuussa vuonna 1906. Talolle ryhdyttiin heti kaivamaan perustuksia, muun muassa rautatieläiset tekivät töitä työvuorojensa lomassa. Talo valmistui vuonna 1907. Vuonna 1916 yhdistys sai ostaa hieman lisää maata. Kansalaissodan aikana talo oli ensin punaisten ja sitten valkoisten hallussa. Työväenyhdistys sai talon takaisin vuoden 1919 keväällä. Talo oli pakkohuutokaupassa, josta työväenyhdistys sai sen lunastettua itselleen. Johtokunnan jäsenet saivat tarvittavat varat lainaksi yksityishenkilöiltä. Työväenyhdistys osti neljä liiketonttia Keravan keskustasta. Niille rakennettiin liiketalo Aleksintori vuosina 1970–1971. Vanha työväentalo myytiin vuonna 1967 Osuusliike Elannolle, joka purki rakennukset vuonna 1983. ==Rakennus== Vuonna 1907 valmistuneessa talossa oli tilava juhlasali, avara eteinen, parveke ja ravintola. Taloa laajennettiin vuosina 1911–1912. Taloa laajennettiin taas vuonna 1920, jolloin näyttämöä suurennettiin sekä rakennettiin leipomo ja pesula. Vuonna 1927 purettiin vuosina 1911–1912 tehty laajennusosa. Sen tilalle tehtiin kaksikerroksinen tiilirakennus. Rakentamista varten otettujen lainojen maksamisessa ei ollut ongelmaa, koska ravintolatoiminta tuotti edelleen hyvin. == Toimintaa työväentalolla== Työväenyhdistys alkoi harjoittaa ravintola- ja kahvilatoimintaa työväentalolla jo vuonna 1908. Toiminta sai suuren suosion. Työväenyhdistyksestä tuli näin myös merkittävä työnantaja. Vuonna 1917 yhdistys työllisti yhdeksän henkilöä. Talolla oli myös monipuolista valistus- ja kulttuuritoimintaa. Talossa oli kirjasto. Keravan työväenyhdistyksen torvisoittokunta Tarmo ja näytelmäseura olivat aloittaneet toimintansa vuonna 1907. Monet ammattiteatterit vierailivat työväentalolla, joka sijaitsi hyvien rautatieyhteyksien varrella. Vuonna 1917 järjestettiin kahdet suuret arpajaiset, joilla kerättiin varoja työväentalon laajennusta varten. Sotavuosinakin 1940-luvulla talolla oli toimintaa. Elokuvateatterin tulo työväentalolle syrjäytti työväennäyttämön toiminnan sotien jälkeen. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Keravan rakennukset ja rakennelmat
Gustavsburg

Gustavsburg on Saksassa Ginsheim-Gustavsburgin kaupunginosaStadt & Rathaus gigu.de. Viitattu 2.1.2023 Reinin itärannalla, vastapäätä Mainzin kaupunkia. Ginsheim-Gustavsburgissa on noin 16 000 asukasta. Alueella oli asutusta jo kelttiläisten aikaan. Roomalaiset rakensivat sinne linnoituksen, ja myöhemmin Gustavsburgina tunnetulle paikalle Mainin suulle rakennettiin kastelli. 30-vuotisen sodan aikana Kustaa II Aadolf soti seudulla, ja sinne rakennettiin linnoitus, joka sai 1633 nimen hänen mukaansa Axel Oxenstiernan laatimassa asiakirjassa. Jotta seudulle syntyisi pysyvä asutus, asiakirjassa luvattiin etuoikeuksia, kuten verovapaus. Asukkaita se ei kuitenkaan linnoitukseen saanut houkutelluksi. Rakennustöiden aikana löytyi paljon arvokasta aineistoa, jota Oxenstierna lähetti matkaan Ruotsiin, mutta laiva upposi myrskyssä ja vei aarteet mennessään. Gustavsburg sai uuden alun 1859, jolloin Reinin yli rakennettiin silta. Sinne syntyi myös tehdas MAN, ja paikkakunnan kehitys pääsi käyntiin.Gustavsburg-History gustavsburg-germany.de. Viitattu 2.1.2023 Kaupunkiin perustettiin 1858 Vereinigte Maschinenfabrik Augsburg und Maschinenbaugesellschaft Nürnberg, A.-G:n (MAN) haaraosasto Brückenbauanstalt Gustavsburg, joka oli Saksan suurin ja huomattavin sillanrakennuspaja. Se on rakentanut muun muassa 170 metrin jänteisen ja 107 metriä korkean rautatie- kaarisillan Wupperlaakson yli Müngstenin lähelle, Grünenthal-sillan Itä- Pohjanmeren kanavan yli, katusillat Reinin yli Wormsissa sekä sillan Ruhrortin ja Hombergin välille (625,8 m) ja Suomessa Kyrönsalmen sillan Savonlinnan lähelle. Laitoksen johtajana oli 1858–1884 tunnettu sillanrakentaja Heinrich Gerber.Gustavsburg, Tietosanakirja. Osa 11. Täydennysosa. Palstat 321–322. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1922 Natsi-Saksan aikana paikkakunnalla oli työleiri, josta tuli työläisiä lähiseudun tehtaisiin.Slave labor in Nazi Germany dpcamps.org. Viitattu 2.1.2023 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksan kaupunginosat
Saxperiment

Saxperiment oli suomalainen saksofonikvartetti, jonka kokoonpanossa välillä käytettiin muitakin puhallinsoittimia. Sen perusti Paroni Paakkunainen vuonna 1988.Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14518-5 Muut jäsenet olivat Pentti Lahti, Pepa Päivinen ja Janne Murto.Saxperiment kutsuttiin kiertueelle Ranskaan Helsingin Sanomat 9.7.1998, viitattu 3.1.2023 Saxperiment omaksui ohjelmistoonsa myös improvisaatiota ja huumoriesityksiä. Se muun muassa esiintyi Pori Jazzissa vuonna 1989Paakkunainen's Saxperiment Pori Jazz Archives, viitattu 3.1.2023 ja suuntasi vuonna 1998 kiertueelle Ranskaan. Vuonna 1997 ilmestyi Saxperimentin ensimmäisenä levytyksenä Janne Murron tuottama Saxperiment.Janne Murto Jazz Finland, viitattu 3.1.2023 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jazzyhtyeet Luokka:Saksofonikvartetit
Saint-Pierren ja Miquelonin alueneuvostovaalit 2022

Saint-Pierren ja Miquelonin vuoden 2022 alueneuvostovaalit pidettiin 20. maaliskuuta ja niissä valittiin kaikki paikallisen alueneuvoston 19 edustajaa seuraavaksi viisivuotiskaudeksi. == Tulokset == Puolue Ääniä Osuus äänistä (%) Paikat AD 1 529 45,92 15 CSA 1 231 36,97 4 Ensemble pour construire 570 17,12 0 Tyhjiä/ hylättyjä ääniä 105 Äänestysprosentti 68,63 % Lähde: == Lähteet == Luokka:Ranskan vaalit 2022 Luokka:Saint-Pierre ja Miquelon
Vera Froloff

Vera Froloff (o.s. Timofeijeff; 1913 Minsk – 26. joulukuuta 2008 Kokkola) oli suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja (koloratuurisopraano).Muistot: Vera Froloff Anu Komsi, Helsingin Sanomat 26.12.2008, viitattu 3.1.2023 Froloff emigroitui perheensä kanssa Venäjän vallankumouksen aikoihin Viipuriin. Hänen äitinsä oli konserttipianisti. Froloff sai lapsena tanssiopetusta Alexander Saxelinilta, mutta nämä opinnot keskeytyivät opettajan muutettua Helsinkiin.Maailman Teatteripäivä tiistaina 27.3.1962 Keskipohjanmaa 24.3.1962, viitattu 3.1.2023 Äitinsä ja musiikkiopiston henkilökunnan kehotusten mukaan Froloff suuntautuikin lauluopintoihin. Hän meni naimisiin jo Viipurissa koulutoverinaan olleen liikemies, harrastajanäyttelijä Vladimir Froloffin kanssa. Avioliitosta syntyi lapsia. Sodan myötä pariskunta lähti evakkoon Kokkolaan, jossa Froloff jatkoi laulun opiskelemista Raili Kahilaisen johdolla. Hänen muita lauluopettajiaan olivat Frida Sergejeff ja Lina Boldemann.Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 ISBN 951-1-14518-5 Froloff piti ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1945. Vuonna 1947 hän teki läpimurtonsa yhteisessä konsertissa Kalervo Nissilän kanssa. Vuonna 1949Vera Froloff Suomen kansallisoopperan ja -baletin esitystietokanta, viitattu 3.1.2023 ja 1950-luvulla Froloff esiintyi Suomen kansallisoopperassa muun muassa Gildan (Rigoletto), Violettan (La traviata) ja Yön kuningattaren (Taikahuilu) rooleissa. Hän esiintyi myös Turun kaupunginorkesterin ja Radion sinfoniaorkesterin solistina. Oopperalaulajana Froloff esiintyi lisäksi Tampereella sekä Vaasassa, ja liedkonsertteja hän piti George de Godzinskyn sekä vakituisen säestäjänsä Ellen Nybergin kanssa. Froloff toimi miehensä kanssa ohjaajana ja tuottajana eräissä oopperaesityksissä 1970-luvun alussa. Lisäksi hän työskenteli Kokkolassa laulupedagogina ja oli vaikuttajana alueen kulttuuripiireissä. Froloff esitti koloratuuriaarioita vielä levynsä julkaisukonsertissa vuonna 1995. Hän kuoli 95-vuotiaana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset oopperalaulajat Luokka:Sopraanot Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Luettelo maailman pisimmistä asioista

Tämä on luettelo asioista, jotka ovat alallaan maailman pisimpiä. * Asuinrakennus, Karl-Marx-Hof * Auto, ks. Autoilun ennätykset * Eläin, Isolimamato * Huvijahti, ks. Luettelo pisimmistä moottoroiduista jahdeista * Hyönteinen, Phobaeticus chani * Ihminen, Sultan Kösen (elävistä) ja Robert Wadlow * Joki, ks. Luettelo joista pituuden mukaan * Käärme, Verkkopyton * Mäkihyppy, ks. Luettelo pisimmistä mäkihypyistä * Musiikkivideo, Michael Jackson’s Ghosts * Puu, Hyperion * Rantaviiva, Kanada * Rautatietunneli, ks. Luettelo maailman pisimmistä rautatietunneleista * Riippusilta, 1915 Çanakkalen silta * Tunneli, Delawaren vesitunneli * Vuorijono, Andit Luokka:Luettelot Wikipedian artikkeleista
Pihlajankylä

Pihlajankylä on Pohjois-Parkanossa valtatie 3 varrella sijaitseva kylä, joka rajoittuu idässä Kuivasjärveen. Kylän väkiluku on noin 40 asukasta. Kylä on osa Pohjois-Parkanoa. Kylästä on 4 km Kuivasjärven kylään, 16 km Parkanoon, 17 km Kihniöön sekä 29 km Karviaan. == Toimintaa kylässä == Kylässä sijaitsee entinen saha, jonka toiminta loppui 2000-luvun loppupuolella. Sahan tilalla sijaitsi ennen Pohjois-Parkanon meijeri. Kylässä on sijainnut myös kauppa. Nykyään kylässä toimii muun muassa lintujen ruokaa valmistava Luisenniemen Tila Oy sekä rakennusalan yritys. Kylästä noin 4 kilometriä pohjoiseen sijaitsee SEO:n kylmäasema. Kylä on osa Pohjois-Parkanoa ja alueella on toimintaa esimerkiksi elokuisten markkinoiden muodossa, mutta eniten ohjelmaa on Pohjois-Parkanon kylätalolla, jossa on satunnaisten tapahtumien lisäksi myös muun muassa Petäjäopiston jokaviikkoista ohjelmaa. == Alueen vesistöt == Kylän läpi laskee vesi Kuivasjärveen, johon se myös rajautuu. Vatajanjoki on Kuivasjärven laskujoki, joka laskee Vatajanjärvestä ja se leikkaa kylän pohjoispuolelta. Tämän lisäksi kylän eteläpuolelta laskee myös luoma Nivusjärvestä Kuivasjärveen. == Lähteet == * https://www.parkanonkylat.fi/ Luokka:Parkanon kylät
Yhdystie 6760

Yhdystie 6760 on yhdystie, joka kulkee Närpiöstä Ylimarkun kautta Pirttikylään. Tien pituus on 29 kilometriä. Tie saa alkunsa Närpiön keskustan pohjoispuolelta Seututeiden 673 ja 676 kiertoliittymästä. Tie kulkee lyhyen matkan suoraan ja kaartuu hieman, minkä jälkeen tie jatkuu viivasuorana Ylimarkkuun yhdystien 6765 liittymään asti. Ylimarkusta tie jatkuu Pirttikylään asti valtatien 8 liittymään, minne tie myös päättyy. Vilkkaimmillaan tie on Närpiön kohdalla, missä tiellä ajaa yli 1900 ajoneuvoa vuorokaudessa. Ylimarkussa sijaitsevan Yhdystien 6772 liittymään asti liikennemäärät pysyvät yli 1000 ajoneuvon vuorokautta kohti, kunnes Ylimarkusta Pirttikylään asti liikennemäärät tippuvat ja pysyttelevät 500-800 ajoneuvossa vuorokautta kohden. Tien osoitenimi on koko matkalla Vasavägen (Vaasantie). Tie oli ennen osana valtatietä 8, kunnes korvaava tie rakennettiin hieman idemmäs entisen valtatien viereen. Yhdystiehen kuuluva Närpiön ja Ylimarkun välinen 13,5 kilometriä pitkä suora on Suomen pisin täysin suora tieosuus. == Reitti == Tie kulkee koko matkallaan Pohjanmaan maakunnan ja Närpiön kunnan alueella. Närpiössä tie kulkee etelästä pohjoiseen katsottuna seuraavasti: Närpiön keskustaajama - Yttermark - Ylimarkku (Övermark) - Pirttikylä (Pörtom). == Historia == Tien rakentaminen otettiin esille ensimmäistä kertaa 1700-luvun alussa, jolloin Närpiöläiset tekivät aloitteen tien rakentamisesta Närpiöstä Ylimarkun, Pirttikylän ja Riimalan kautta Vaasaan. Tähän aikaan kulki vain Närpiön länsirannasta heikkokuntoinen talonpoikien käyttämä ja ylläpitämä tie. Myös maaherrat ajoivat ajatusta uuden tien rakentamisesta, koska sitä pitkin pääsisi kulkemaan suoremmin verrattuna silloiseen mutkittelevaan ja rannikkoa myötäilevään rantatiehen. Kruunu vei asiaa tien rakentamisesta eteenpäin vuonna 1752, kun kuningas Adolf Fredrik oli Suomen matkallaan kulkemassa etelä-suomesta Vaasaa kohti. Tietä alettiin kruunun toimesta rakentamaan vuonna 1763. Tie rakennettiin kulkemaan erämaassa, ja tieltä kuljettiin muihin kyliin risteävin tieyhteyksin. Asutusta ja maataloutta levisi myös tien varrelle suon kuivauksen seurauksena. Vuonna 1778 postia jaettiin ympärivuotisesti myös Pirttikylän kautta. Lopulta tie julistettiin valmistiiksi vuoden 1775 puolivälin jälkeen ja nimettiin silloisen kuninkaan mukaan Adolf Fredrikin postitieksi. Nykyinen yhdystie 6760 kulkee edelleen postitien kanssa samalla tielinjauksella. Vuonna 1938 silloinen Turun ja Oulun välinen tie numeroitiin valtatieksi 8. Yhdystie 6760 oli tähän aikaan osana kyseistä reittiä, ja tällöin on ollut osana myös valtatietä 8. Vuonna 1963 valmistui uuden valtatien 8 tielinjaus silloisen Vaasan läänin rajalle asti. Kun uutta tietä jatkettiin rajalta eteenpäin Vaasaa kohti, numeroitiin vanha valtatie 8 Närpiön ja Pirttikylän välillä yhdystieksi 6760. == Lähteet == 6760 Luokka:Närpiön liikenne Luokka:Pohjanmaa
Ahti Peltonen

Ahti Alvar Aleksi Peltonen (tyyliteltynä AHTI, s. 6. joulukuuta 1999 Vaasa) on suomalainen rap-artisti. Hänet tunnetaan mm. ”Maanantai sessarit” -nimisestä rap-sarjasta, johon kuuluu kahdeksan osaa. Ahti on julkaissut useita singlejä. Hän julkaisi debyyttialbuminsa "Normijäbä" huhtikuussa, 2023. Albumi striimasi platinaa.AhtiAlbumi Warnerstriimasi Musicplatinaa. Live Ahdin menestyneimpiä kappaleita ovat ”Matkustaja” (feat. Aksel Kankaanranta), ”Väärään aikaan” (feat. Hugo) ja ”Yksinkertasta” (feat. Costi). 27.09.2024. AHTI julkaisi myös toisen albumin. (AHTI). Ahtin sanoituksia voi löytää myös muiden artistien lauluista. == Diskografia == === Albumit === Nimi Julkaisutiedot Listasijoitukset Albumilista Normijäbä * Julkaistu: 21. huhtikuuta 2023 * Formaatti: digitaalinen lataus * Levy-yhtiö: Warner Music Finland 2. AHTI * Julkaistu: 27. syyskuuta 2024 * Formaatti: digitaalinen lataus * Levy-yhtiö: Warner Music Finland - === Singlet === Vuosi Single Albumilta Listasijoitukset Singlelista 2016 "Uppoova laiva" – – 2017 "Silmä" (feat. Jonihey) – "Maanantai sessarit" – – "Jotain Enemmän" – "Unelmii" – "Mitä Susta Saan" – 2018 "Maanantai sessarit pt. II" – "Epätietoisuus" – "Maanantai sessarit pt. III" – 2020 "Maanantai sessarit pt. IV" – "Greta" – "Pelastat mut taas" – "Kehumatta paras" – 2021 "Emppu" – "Matkustaja" (feat. Aksel Kankaanranta) 11. "Maanantai sessarit 5" – 2022 "Goose" – "Gang (Maanantai sessarit 6)" – "Stara" (feat. Costi) – "100%" – "Yksinkertasta" (feat. Costi) Normijäbä 8. "Maanantaisessarit 7" – – "Mitä sul oli mieles" Normijäbä 8 2023 "Kaikkee sitä kuulee" – "Kiltti" 12. "XO" (feat. Madboiali) 20\. "Välivesi" Normijäbä (deluxe) – "Ensi-ilta" (feat. Aliisa Syrjä) 38. "Taiteilijaelämää" (feat. VilleGalle) AHTI 9. "Just sillee" 11. "Väärään aikaan" (feat. HUGO) 1\. 2024 "Kissa" (feat. Averagekidluke) 4\. "Taustapeili" 14. "Ärsyttävä" 7. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset hip hop -artistit Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valtteri Hämäläinen

Valtteri Hämäläinen (s. 15. tammikuuta 1998 Kouvola) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa miesten Superpesiksessä pelaavaa Kouvolan Pallonlyöjiä. Ulkopelissä Hämäläisen pelipaikka on koppari ja sisäpelissä vaihtaja tai kotiuttaja. Uransa aikana Hämäläinen on myös edustanut Imatran Pallo-Veikkoja, Haminan Palloilijoita sekä Kankaanpään Mailaa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nicola di Bari

Nicola di Bari (oik. Michele Scommegna, s. 29. syyskuuta 1940 Zapponeta, Apulia, Italia) on italialainen laulaja ja näyttelijä. Di Bari voitti Canzonissima-laulukilpailun vuonna 1971 kappaleella "Chitarra suona più piano". Di Bari sijoittui San Remon musiikkifestivaaleilla toiseksi vuonna 1970 kappaleella "La prima cosa bella" sekä voitti kilpailun vuonna 1971 kappaleella "Il cuore è uno zingaro" ja vuonna 1972 kappaleella "I giorni dell'arcobaleno". Vuonna 1972 di Bari myös edusti Italiaa Eurovision laulukilpailussa samalla kappaleella. Eurovision laulukilpailussa di Bari sijoittui kuudenneksi. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Nicola di Barin kotisivut Luokka:Italialaiset laulajat Luokka:Italialaiset näyttelijät Luokka:Italian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1972 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jukka Mäki (kauppaneuvos)

Jukka Santeri Mäki (18. huhtikuuta 1935 Turku – 12. huhtikuuta 2014 Calahonda Espanja) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 3.1.2023. Mäen vanhemmat olivat apulaisjohtaja Uuno Aleksanteri Mäki ja pankkivirkailija Aili Anna Regina Vuoksi ja puoliso vuodesta 1961 arkkitehti Marja Kaarina Turunen. Mäki tuli ylioppilaaksi Turun klassillisesta lyseosta 1954 ja valmistui ekonomiksi Turun kauppakorkeakoulusta 1958. Hän oli Raision Tehtaat Oy:n ostopäällikön ja hankintajohtajan apulainen 1958–1961, ulkomaanosaston päällikkö 1961–1963, myyntipäällikkö 1963–1965, markkinointijohtaja 1965–1974, elintarvikeryhmän johtaja 1974–1992, johtokunnan ja hallituksen jäsen 1965–1987 ja varajäsen 1987–1997 sekä Raision Yhtymän johtaja ja johtoryhmän jäsen vuodesta 1982 ja varapääjohtaja 1992–1997. Mäellä oli myös useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Mäki pelasi aikanaan koripalloa Suomen mestaruussarjassa Turun Urheiluliiton joukkueessa ja toimi pitkään mestaruussarjan erotuomarina. Hän oli Turun Palloseuran hallituksen jäsen ja Suomen Koripalloliiton kunniapuheenjohtaja. Kauppaneuvoksen arvonimen Mäki sai 1991. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Milano – San Remo 2022

Milano – San Remo 2022 oli järjestyksessään 113. maantiepyöräilyn Milano – San Remo -kilpailu. Se käytiin 293 kilometrin reitillä Milanosta San Remoon 19. maaliskuuta 2022. Kilpailu kuului UCI World Touriin. Matej Mohorič voitti kilpailun. Hän karkasi kärkiryhmästä Poggion huipulta laskettaessa noin 4,4 kilometrin päässä maalista, ja pystyi pitämään johtonsa maaliin saakka. Häntä takaa-ajanut ryhmä saapui maaliin Anthony Turgis'n ja Mathieu van der Poelin johdolla kaksi sekuntia myöhemmin. == Tulokset == Lähteet: Pro Cycling Stats, Cyclingnews == Osallistuneet joukkueet == Lähde: Pro Cycling Stats == Lähteet == Q108913874 Luokka:Milano–San Remo Luokka:pyöräilykausi 2022
Luamben kansallispuisto

Luamben kansallispuisto (Luambe National Park) on Sambiassa sijaitseva pieni, 247 km2 laajuinen kansallispuisto. Luamben kansallispuisto sijaitsee Pohjois- ja Etelä-Luangwan kansallispuistojen välissä. Luamben kansallispuiston ympärillä on laaja riistansuojelualue, jolla metsästys on rajoitetusti mahdollista. Luamben kansallispuisto koostuu pääasiassa mopanepuiden muodostamasta metsästä. Osa puista on korkeita ja paljon tilaa vieviä, ja niiden alla on vain vähän kasvillisuutta. Mopanepuumetsien lisäksi kansallispuiston alueella on miombotyyppistä savannia sekä heinikkomaita. Luamben kansallispuistoon pääsee autolla vain suunnilleen toukokuun ja lokakuun välisenä aikana, sillä ensimmäiset rankemmat sateet muuttavat alueen maaperän mahdottomaksi ajaa nelivetoisellakaan autolla. Alueen tiet ovat myös kuivan kauden aikaan varsin huonokuntoisia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Zambia Tourism: Luambe National Park Luokka:Sambian kansallispuistot
Gustaf af Geijerstam

thumb|upright|Gustaf af Geijerstam Gustaf af Geijerstam (1858–1909) oli ruotsalainen kirjailija. Hän valmistui ylioppilaaksi 1877 ja filosofian kandidaatiksi 1879 ja antautui sitten kokonaan kirjalliselle uralle. Hän oli 1880-luvun realistisen kirjallisuuden huomatuimpia edustajia ja julkaisi suunnan uranuurtajana muun muassa teokset Gråkallt (1882), Strömoln (1883), Fattigt folk (1884), Erik Grane (1885), Pastor Hallin (1887), Tills vidare (1887), Fattigt folk (1889), Kronofogdens berättelser (1890). Geijerstam kirjoitti myös näytelmiä, muun muassa: Svärfar (1888), Aldrig i lifvet (1890), Per Olson och hans käring (1894), Lars Anders och Jan Anders (1894). Hänen tuotannossaan on 1890-luvun keskivaiheilla huomattavissa muutos siinä, että hän antautuu syvällisempään ja hienostuneempaan sielunelämän kuvaukseen ja varsinkin sen mystisiin ilmauksiin. Hän oli aikanaan Ruotsin luetuimpia kirjailijoita, joka kirjailijaominaisuuksiensa ja myötätuntonsa kautta saavutti laajan lukijakunnan.Ester Hällström: Geijerstam, Gustaf af, Tietosanakirja. Osa 2. Palsta 1387. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1922 Geijerstamin poika oli taidemaalari Gustaf (Gösta) af Geijerstam (1888–1954).Geijerstam, af, släk, Svensk biografiskt lexikon. Viitattu 3.1.2023 ==Suomennetut teokset== * Avioliiton ilveily; suom. Antti Kaila. Yrjö Weilin 1907 * Eksyksissä (Vilse i lifvet); suomentanut Fanny Davidson. Tampere: K. Kaatra 1907 * Kirja pikku veikosta: erään avioliiton romaani; suomentanut Aukusti Simelius. Osmo 1907 ** myös nimellä Pikku-Veikon kirja, suomentanut Antti Kaila. Yrjö Weilin 1907 ** myös nimellä: Pikku-Veikon kirja: avioliittoromaani, Helsinki: Kirja 1916 ** myös nimellä: Kirja pikkuveikosta: erään avioliiton romaani (Boken om lille-bror); suomentanut Siiri Teirilä Porvoo: WSOY 1921 * Ikuinen arvoitus; suomentanut Antti Kaila. Hämeenlinna: Karisto 1908 * Junula ja Tanula: 3-näytöksinen laulunäytelmä (kansannäytelmä), Yrjö Weilin 1911 * Velan kahleissa: saaristolaiskertomus; Suom. Kaarlo Pulkkinen. Hämeenlinna: Arvi A. Karisto 1915 * Iso-Niilo ja Pikku-Niilo: seitsemänkuvaelmainen satunäytelmä vanhojen satujen pohjalta (Stor-Klas och Lill-Klas), suomentanut Esko Elstelä. Helsinki: TNL 1972. (Näytelmämoniste) ;Satuja * Svante laskee mäkeä. Teoksessa: Aarteiden kirja 4: Maailma on avara, Porvoo: WSOY 1957 * Palleron tukka leikataan. Teoksessa: Lapsi maailmankirjallisuudessa, toim. I. Havu, Turku: Kirjokansi 1946 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Gustaf Geijerstam, af Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Anthony Turgis

Anthony Turgis (s. 16. toukokuuta 1994 Bourg-la-Reine, Ranska) on ranskalainen maantiepyöräilijä, joka on menestynyt etenkin yksipäiväisissä kilpailuissa. Hän aloitti ammattilaisuransa Cofidis-tallissa 2014–2018 ja siirtyi nykyiseen joukkueeseensa Team TotalEnergiesiin 2019. Turgis sijoittui Matej Mohoričin jälkeen toiseksi Milano – San Remo -suurklassikossa 2022. Hän voitti 14 soratieosuutta sisältäneen yhdeksännen etapin Ranskan ympäriajossa 2024. Myös Turgis'n veljet Jimmy ja Tanguy Turgis ovat olleet ammattipyöräilijöitä, mutta he joutuivat lopettamaan uransa sydänvaivojen vuoksi. == Saavutuksia == Lähteet: Pro Cyclings Stats, Cycling Archives ;2010 :Maantieajon "noviisien" Ranskan-mestaruus ;2011 :Cyclocrossin junioreiden EM-kilpailut, viides ;2012 :Maantieajon junioreiden EM-kilpailu, hopeaa ;2014 :Liège-Bastogne-Liège, alle 23-v. kilpailu, voitto :EM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa pronssia ;2015 :Boucles de la Mayenne, kokonaiskilpailun, nuorten kilpailun ja 2. etapin voitto :MM-kilpailut, alle 23-v, maantieajossa pronssia ;2016 :Classic Loire Atlantique, voitto :Luxemburgin ympäriajo, 3. etapin voitto ;2017 :Tour de l'Eurométropole, kolmas ;2019 :Grand Prix La Marseillaise, voitto :Dwars door Vlaanderen, toinen :Dunkerquen neljän päivän ajo, nuorten kilpailun voitto :Luxemburgin ympäriajo, nuorten kilpailun voitto :Paris–Chauny, voitto ;2020 :Flanderin ympäriajo, neljäs ;2021 :Kuurne–Bryssel–Kuurne, toinen :Flanderin ympäriajo, kahdeksas ;2022 :Milano – San Remo, toinen ;2023 :Super 8 Classic, toinen ;2024 :Ranskan ympäriajo, 9. etapin voitto == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
El Migu

Miguel Castellón eli El Migu on suomalainen reggaeton-artisti. Kuubalais- bolivialaiset juuret omaava artisti tunnetaan varsinkin menestyssinglestään Erilainen, joka on striimannut tuplaplatinaa.https://www.vantaansanomat.fi/paikalliset/1491124 == Diskografia == === EP:t === *Uus visio (2021) === Singlet === Vuosi Single Vierailijat 2019 Mojito Criminaali 2020 Tsunami Cake Kiitollinen Caribbean flow 2021 Ei velkoi 2022 Holleil Erilainen Shake Etta === Vierailijana === Vuosi Single Artisti Muut vierailijat 2020 LEGO Ares 2021 Hyppää kyytii M€GI 2022 Leffa Tinze ez, Risanaamio == Lähteet == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Reggaetonlaulajat
Seututie 673

Seututie 673 on tie, joka kulkee Teuvan Perälästä Närpiön, Korsnäsin ja Maalahden kautta Mustasaaren Vikbyhyn. Tien pituus on 95 kilometriä. Tie saa alkunsa Teuvan Perälästä Kantatien 67 liittymästä. Seututie ohittaa ensimmäisenä Pohjanmaan maakuntarajan noin kilometrin matkan jälkeen. Ennen Närpiötä tie risteää Valtatien 8 kanssa entisen Närpiön Rantahovin vieressä. Tie kulkee suurimman osan loppumatkastaan lähellä rannikkoa, mutta vain Nässkatanin kohdalla voi kunnolla nähdä meren. Tie kulkee keskeisesti Korsnäsin ja Maalahden keskustojen läpi. Maalahden keskustan kohdalla tie ylittää myös Maalahdenjoen. Mustasaaressa Vikbyn kohdalla seututiellä on oma eritasoliittymänsä valtateiden 3, 8 ja 18 yhteisen moottoritien kanssa. Tie päättyy eritasoliittymän vieressä sijaitsevaan seututien 715 liittymään. Tie kulkee Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakuntien alueella. Tien alkupisteestä Valtatien 8 liittymään asti osoitenimi on Karlåvägen (Karlåntie). Valtatien 8 liittymästä Närpiöön seututien 676 ja yhdystien 6760 kanssa yhteiseen kiertoliittymään asti osoitenimi on Närpesvägen (Närpiöntie). Kiertoliittymästä tien loppuun asti osoitenimi on Strandvägen (Rantatie). Tie on vilkkaimmillaan Mustasaaressa Vikbyn kohdalla, missä tiellä kulkee päivittäin yli 6000 ajoneuvoa. Hiljaisinta on Kantatien 67 ja Valtatien 8 liittymien välisellä tieosuudella, missä tiellä kulkee päivittäin alle 1000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Liikennemäärät perustuvat vuonna 2021 annettuihin tietoihin. == Lähteet == 673 Luokka: Vaasan liikenne Luokka: Maalahden liikenne Luokka: Närpiön liikenne Luokka: Teuvan liikenne
Kalsiumkromaatti

Kalsiumkromaatti (CaCrO4) on kalsium- ja kromaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa kalsiumkromaatti on keltaista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on tetragonaalinen. Tunnetaan myös kidevedellinen dihydraatti (CaCrO4·2H2O), jonka kiderakenne on monokliininen. Kidevesi poistuu rakenteesta kuumennettaessa. Kalsiumkromaatti liukenee hyvin veteen. Yhdiste on voimakas hapetin ja karsinogeenista.Billie J. Page & Gary W. Loar: Chromium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2001. Kalsiumkromaattia voidaan saostamalla vesiliukoisten kalsiumsuolojen liuoksista kromaattien avulla, natriumdikromaatin ja kalsiumkarbonaatin reaktiolla tai kuumentamalla kromimalmeja kalsiumoksidin ja -nitraatin kanssa. Kalsiumkromaattia käytetään väriaineena taiteilijaväreissä ja korroosionestomaaleissa. Yhdistettä käytetään myös depolarisaattorina korkean lämpötilan akuissa. == Lähteet == Luokka:Kalsiumyhdisteet Luokka:Kromaatit
Helena Värri

Helena Värri (25. maaliskuuta 1960 Karhula – 13. joulukuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen musiikkielämän vaikuttaja.Muistokirjoitus: Helena Värri 1960-2021 Helsingin Sanomat 9.1.2022, viitattu 3.1.2023 Värri sai lapsena perheensä kotiin pianon ja aloitti pianotunnit Kotkan musiikkiopistossa. Hän jatkoi musiikkiopintojaan Turun konservatoriossa ja opiskeli kuoronjohtoa Klemetti- opistossa. Värri perehtyi jatko-opinnoissaan taidehallintoon ja valmistui maisteriksi Turun yliopistosta. Hän aloitti 24-vuotiaana työskentelyn Turun keskusvankilan kanttorina ja jatkoi työskentelyä Varsinais-Suomen seurakunnissa. Hän johti lapsi- sekä eläkeläiskuoroja ja antoi pianonsoiton opetusta. Värri työskenteli vuosikymmenen ajan Vantaalla seurakunnan musiikkisihteerinä. Lisäksi hän oli Vantaan Barokki -tapahtuman toiminnanjohtaja ja koordinoi Vantaan Pyhän Laurin kirkon 500-vuotisjuhlallisuudet. Värri toimi tämän jälkeen lähes kahdenkymmenen vuoden ajan keskeisenä vaikuttajana Espoon musiikkielämässä. Hän oli Sellosalin johtaja ja Tapiola Sinfoniettan intendentti. Vuonna 2017 Värristä tuli Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n toiminnanjohtaja. Hän sairastui syksyllä 2021 haimasyöpään ja kuoli saman vuoden joulukuussa 61-vuotiaana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset musiikkivaikuttajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Yhdystie 6772

Yhdystie 6772 on tie, joka kulkee Ylimarkusta Tallbackeniin. Tien pituus on 2 kilometriä. Tie alkaa Ylimarkun keskustasta Yhdystien 6760 liittymästä ja kulkee itää kohti samalla ylittäen Närpiönjoen. Tie jatkuu eteenpäin melko suorasti ja 2 kilometrin kohdalla päättyy valtatien 8 liittymään Tallbackenissa. Tien osoitenimi on koko matkalla Övermarkvägen (Ylimarkuntie). Tien läpi kulkee noin 460-730 ajoneuvoa vuorokaudessa. == Lähteet == 6772 Luokka:Närpiön liikenne
Kalifornian kuvernöörinvaalit 2022

Kalifornian vuoden 2022 kuvernöörinvaalit pidettiin 8. marraskuuta ja niissä valittiin osavaltion kuvernööri ja varakuvernööri seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Istuva kuvernööri Gavin Newsom pystyi asettumaan uudelleen ehdolle. Kalifornian kuvernöörin virkakaudet on rajattu kahteen nelivuotiskauteen henkilön elinaikana. == Tausta ja äänioikeus == Vuoden 2022 vaalien osalta Kaliforniassa käytettiin kirjeäänestystä, mutta halukkaat saivat äänestää myös äänestyspaikalla. Osavaltiossa on tarkoitus tarjota mahdollisuus kirjeäänestykseen kaikissa tulevissa osavaltion ja paikallisissa vaaleissa. Äänioikeutettuja ovat kaikki sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot: * Yhdysvaltain kansalainen, joka asuu Kaliforniassa * Vähintään 18-vuotias * Ei istu tuomiota osavaltion tai liittovaltion vankilassa * Ei ole oikeuden päätöksen perusteella vajaavaltainen == Ehdokasasettelu == Demokraatit valitsivat ehdokkaakseen istuvan kuvernöörin Gavin Newsomin kesäkuussa 2022. Newsom oli haastettu vuotta aikaisemmin, kun 1,7 miljoonaa äänestäjää allekirjoitti aloitteen, jolla Newsom olisi pantu viralta erikoisvaalin kautta. Newsom kuitenkin voitti äänestyksen ja sai jatkaa kuvernöörinä kautensa loppuun asti. Ensimmäisen kerran Newsom vannoi virkavalansa vuonna 2019. Republikaaneja edustava osavaltion senaattori Brian Dahle ilmoitti haastavansa Newsomin kuvernöörivaaleissa tammikuussa 2022. Puolue valitsi hänet ehdokkaakseen kesäkuussa. == Tulokset == Ehdokas Ääniä Osuus äänistä (%) Newsom 6 470 099 59,18 Dahle 4 462 910 40,82 Hyväksyttyjä ääniä 10 933 009 Annettuja ääniä 11 146 610 Äänioikeutettuja 21 940 274 Lähde: == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain vaalit 2022 Luokka:Yhdysvaltain kuvernöörinvaalit Luokka:Kalifornian historia
Punainen ammattiyhdistysinternationaali

Punainen ammattiyhdistysinternationaali eli Profintern oli vuosina 1921–1935 toiminut useiden valtioiden kommunististen ammattiyhdistysten yhteinen kansainvälinen järjestö. Se perustettiin Moskovassa korvaamaan Amsterdamin sosiaalidemokraattinen ammatti-internationaali. Perustavassa kokouksessa, joka pidettiin vuonna 1921 Moskovassa, Suomen ammattijärjestöä edustivat varapuheenjohtaja Arvo Tuominen, Kuljetustyöntekijäin liiton Edvard Jokela ja Sekatyöväenliiton Viherkoski. Kokouksen yhteydessä annettiin julkilausuma, jossa lausuttiin "kansojen halveksuminen" sen johdosta, että porvarillinen terrori kohdistuu ammattiyhdistysten edustajiin. Se julkaistiin kommunistisissa lehdissä. Profinternin pääsihteerinä toimi Solomon Lozovski. Vuonna 1935 järjestön toimintaa arvosteltiin voimakkaasti Kominternin kongressissa, ja Lozovski itse myönsi sen epäonnistuneen täydellisesti. == Lähteet == Luokka:Kommunistiset järjestöt Luokka:Komintern
Archibald Geikie

Archibald Geikie (28. joulukuuta 1835 Edinburgh, Skotlanti – 10. marraskuuta 1924, Haslemere, Surrey, Englanti) oli skotlantilainen geologi.Sir Archibald Geikie National Records of Scotland. Viitattu 3.1.2023 Hän oli vuodesta 1867 Skotlannin geologisen toimiston johtaja, vuodesta 1871 geologian professori Edinburghin yliopistossa ja vuodesta 1881 Ison-Britannian geologisen toimiston johtaja, josta virasta hän erosi 1901. Geikie oli nuoresta asti aktualismin eli uniformitarianismin kannattaja, ja Charles Lyellin jälkeen hän edisti näkemyksen leviämistä eniten. Geikien johdolla on tehty suuri Englannin ja Walesin geologinen kartta (1897). Hänen tärkeimmät erikoistutkimuksensa koskevat vulkanismia, josta on ilmestynyt teos The ancient volcanoes of Great Britain (1897). Muita tutkimuksia sisältää Geological sketches at home and abroad (1882). Lisäksi Geikie on julkaissut oppikirjoja, esimerkiksi: Outlines of field geology (5 p. 1900), Classbook of geology (1886), Textbook of geology (3 p. 1893). Teos Founders of geology (1897) on esitys geologian historiasta.Geikie 1., Archibald G., Tietosanakirja, osa 2, palsta 1387. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1910 Geikien veli oli geologi James Geikie.Geikie 2, James G., Tietosanakirja, osa 2 palsta 1387. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1910 ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset geologit Luokka:Brittiläiset professorit Luokka:Edinburghin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1835 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
James Geikie

James Geikie (23. elokuuta 1839 Edinburgh, Skotlanti – 1. maaliskuuta 1915 Edinburgh, Skotlanti) oli skotlantilainen geologiJames Geikie (1839-1915) National Records of Scotland. Viitattu 3.1.2023 . Hän oli Edinburghin yliopiston geologian professori vuodesta 1882, jääkaudenmuodostumien erikoistutkija ja etenkin tunnettu sen näkemyksen kannattajana, että kvartääriajalla on ollut useita jääkausia, hänen mukaansa seitsemän. Pääteokset: The great ice-age (1874 ja 1877) ja Pre-historic Europe (1881). Hänen veljensä oli geologi Archibald Geikie.Geikie 2, James G., Tietosanakirja, osa 2 palsta 1387. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1910 ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset geologit Luokka:Brittiläiset professorit Luokka:Edinburghin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Ismete

Ismete on täkykalastuslaji, jota harrastetaan talvella. Ismete on peräisin Ruotsista ja siellä ensimmäiset harrastajat alkoivat muokkaamaan vapoja 1980-luvulla. Suomeen laji rantautua 2000-luvulla ja vasta vuonna 2013 laji tuli suuren yleisön tietoisuuteen, kun Yle lähetti Erätulilla-ohjelman Kokkolasta talvella 2013. Mikko ”Peltsi” Peltolaa opasti Markus Sällinen ja yli 10 kiloinen suurhauki nostettiin ylös ja vapautettiin. Catch&Release- kalastus; sai myös paljon huomiota ja on yleistynyt vahvasti ohjelman ansiosta. Ismetessä käytetään lyhyitä 120cm pitkiä vapoja ja enimmäkseen hyrräkeloja. Tärpinilmaisu hoidetaan vipalla, siikakelloilla tai elektronisilla hälyttimillä tai näiden yhdistimillä. Siiman päähän tulee n. 50cm pitkä vaijeriperuke, jossa on kolmihaarakoukku. Syöttinä käytetään esimerkiksi särkiä. Myös muut lajit ovat edustettuna. Ismeten etuna on monivapamahdollisuus, joka vaatii vedenomistajan luvan. Useammalla vavalla saadaan katettua suurempi alue. == Aiheesta muualla == *https://www.keskipohjanmaa.fi/uutiset/328366/eratulilla-ohjelmaa-kuvattiin- kokkolassa Luokka:Kalastusmenetelmät
Teuvan helluntaiseurakunta

Teuvan helluntaiseurakunta on vuonna 1971 perustettu helluntaiseurakunta Teuvalla. Seurakunnan tilat sijaitsevat Teuvalla osoitteessa Juusentie 1. Seurakunnan pastori on Tarvo Vallinneva. Seurakunnan tilaisuuksia lähetetään muun muassa TV7:n televisio- ja verkkokanavilla. == Historia == Helluntaiystävien toiminta alkoi Teuvalla 1920-luvulla Perälässä ja Horossa. Parikymmentä vuotta myöhemmin hengellistä liikedintää oli Kirkonkylässä, Kauppilassa, Norissa ja Äystöllä. Teuvalaiset toimivat ennen seurakunnan syntyä Kauhajoen helluntaiseurakunnan alaisena rukouspiirinä. Teuvan Helluntaiseurakunta perustettiin 30. toukokuuta 1971. Seurakuntaan liittyi 18 uskovaa. Tunnettuja kokouspuhujia hankittiin Niilo Yli-Vainiosta alkaen. Ensimmäinen kokoaikainen saarnaaja palkattiin seurakuntaan vasta 1986 alkaen. Teuvan Helluntaiyhdistys perustettiin 22. huhtikuuta 1981 ja rekisteröitiin 2. marraskuuta 1982. Yhdistys vuokrasi tilat entisestä lakkitehtaasta Teuvan Säästöpankilta ja aloitti kirpputoritoiminnan siellä. Unelmana oli rakennuttaa oma rukoushuone, ja tontti ostettiin 10. syyskuuta 1992 Teuvan kunnalta ja Jukka Muotiolta. Rukoushuoneen rakennus aloitettiin kesällä 1993 ja sen kustannusarvio oli 1,3 miljoonaa markkaa. Talkoita järjestettiin varojen keräämiseksi. Jäsenmäärä oli tuolloin 58. Kesällä 2018 Kauhajoen, Kurikan, Jalasjärven, Jurvan, Teuvan ja Kristiinankaupungin helluntaiseurakunnat järjestivät Myötätuulta lakeudella -kesäjuhlat Kauhajoella. == Seurakunnan johtajat == Seurakunnan pastoreina ovat toimineet Hannu Mehtonen, Tarvo Vallineva, Heimo Hynynen, Pekka Saarinen, Veli-Matti Köykkä ja Arto Nironen, sekä vuodesta 2016 lähtien Tarvo Vallineva toistamiseen. Muita julistustyöntekijöitä ovat olleet Kaisu Paajaste, Erkki Hietanen, Hellen Hynynen, Markus Mäenpää, Janne ja Sara Saarela sekä Helvi Palmroth. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat Luokka:Teuvan seurakunnat
Rattikelkkailu talviolympialaisissa 2022

Rattikelkkailussa kilpailtiin Pekingin 2022 talviolympialaisissa 13.–20. helmikuuta National Sliding Centressä, Yanqingissa. == Aikataulu == : Kaikki ajat paikallista aikaa (UTC+8). Seuraavassa listassa on kaikkien kolmen tapahtuman aikataulut. Lihavoidut tapahtumat ovat loppukilpailuja. Päivä Aika Kilpailu 13\. helmikuuta 9.30 Naisten yksilö, 1. ja 2. lasku 14\. helmikuuta 9.30 Naisten yksilö, 3. ja 4. lasku 20.15 Miesten kaksikko, 1. ja 2. lasku 15\. helmikuuta 20.05 Miesten kaksikko, 3. ja 4. lasku 18\. helmikuuta 20.00 Naisten kaksikko, 1. ja 2. lasku 19\. helmikuuta 9.30 Miesten nelikko, 1. ja 2. lasku 20.00 Naisten kaksikko, 3. ja 4. lasku 20\. helmikuuta 9.30 Miesten nelikko, 3. ja 4. lasku == Mitalitaulukko == Rattikelkkailu talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Sijoitus Maa Kulta Hopea Pronssi Yhteensä 1 3 3 1 7 2 1 1 1 3 3 0 0 2 2 Yhteensä 4 4 4 12 == Tulokset == Miesten kaksikko tiedot Francesco Friedrich Thorsten Margis 3.56,89 Johannes Lochner Florian Bauer 3.57,38 Christoph Hafer Matthias Sommer 3.58,58 Miesten nelikko tiedot Francesco Friedrich Thorsten Margis Candy Bauer Alexander Schüller 3.54,30 Johannes Lochner Florian Bauer Christopher Weber Christian Rasp 3.54,67 Justin Kripps Ryan Sommer Cam Stones Ben Coakwell 3.55,09 Naisten yksilö tiedot 4.19,27 4.20,81 4.21,03 Naisten kaksikko tiedot Laura Nolte Deborah Levi 4.03,96 Mariama Jamanka Alexandra Burghardt 4.04,73 Elana Meyers Taylor Sylvia Hoffman 4.05,48 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Talviolympialaiset 2022 2022
Navajoiden reservaatin presidentinvaalit 2022

Navajoiden reservaatin vuoden 2022 presidentinvaalit järjestettiin 8. marraskuuta ja siinä valittiin Navajoiden reservaatin presidentti ja varapresidentti seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Samaan aikaan pidettiin myös reservaatin parlamenttivaalit sekä paikaillisvaaleja. == Tausta ja äänioikeus == Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet, joilla on Navajoiden reservaatin myöntämä väestönlaskentanumero. Äänioikeuettuja oli Uuden Meksikon, Arizonan ja Utahin alueella. Huolimatta siitä, että ehdokkaat voivat kuulua johonkin puolueeseen, itse vaaleissa ehdokkaat ovat virallisesti sitoutumattomia. Vaalien teemoja olivat mm. liittovaltion miljardin dollarin korona-apupaketti ja se, että kymmenet tuhannet reservaatin asukkaat elävät ilman vesijohtovettä ja verkkovirtaa. == Ehdokasasettelu == Yhteensä viisi ehdokasta ilmoittautui presidenttikisaan. Näistä kaksi suosituinta selviytyisi itse vaalipäivänä pidettäviin vaaleihin. Varapresidenttiehdokkaat valittaisiin esivaalien jälkeen jahka ehdokkaiden määrä on rajattu kahteen. Elokuun alussa esivaaleissa virallisiksi ehdokkaiksi valittiin istuva presidentti Jonathan Nez ja Buu Nygren. Nez valitsi varapresidenttiehdokkaakseen Chad Abeytan. Nygrenin varapresidenttiehdokkaaksi valittiin Richelle Montoya. == Tulokset == Ehdokas Äänet Osuus äänistä (%) Nygren 34 568 52,67 Nez 31 069 47,33 Lähde: Nygrenin voiton myötä Montoyasta tuli ensimmäinen nainen, joka on valittu Navajoiden reservaatin presidentiksi. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain vaalit 2022 presidentinvaalit_2022
Vantaan barokki

Vantaan Barokki oli musiikkitapahtuma, joka järjestettiin kuutenatoista kesänä, ennen kuin se lakkautettiin vuonna 2008. Syynä oli, että järjestäjät pettyivät Vantaan kaupungin rahoitukseen. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1993. Päätapahtumapaikka oli Vantaan Pyhän Laurin kirkko. Viimeisenä vuonna tapahtumassa oli 13 konserttia ja yleisöä noin 2 500.Vantaan Barokki vaarassa loppua Iltalehti 9.1.2009. Viitattu 3.1.2023 Viikon mittaisen tapahtuman johtaja oli Vantaan ruotsalaisen seurakunnan kanttori Håkan Wikman.Vantaan barokkia ei pidetä ensi kesänä amfion.fi 5.1.2009. Viitattu 3.1.2023Hannu-Ilari Lampila: Vantaan barokkia ei järjestetä ensi kesänä Helsingin Sanomat 31.12.2008. Viitattu 3.1.2023 Finland Festivals valitsi vuonna 2008 Vantaan Barokin Vuoden festivaaliksi.Vantaan Barokki Instituto Italiano di Cultura 10.8.2008. Viitattu 3.1.2023 Vantaan Barokin perinnettä jatkaa vuonna 2010 perustettu Vantaan musiikkijuhlat ainakin sikäli, että sekin painottaa vanhaa musiikkia. Uuden festivaalin kattama ajanjakso on kuitenkin laajempi, ja taiteellisen johtaja Markku Luolajan-Mikkolan mukaan se keskittyy enemmän periodisoittimiin kuin tiettyyn aikakauteen. ==Lähteet== Luokka:Entiset musiikkitapahtumat Suomessa Luokka:Vantaan tapahtumat
Seututie 679

Seututie 679 on tie, joka kulkee Långåminnestä Maalahteen. Tien pituus on 11 kilometriä. Tie saa alkunsa Maalahden keskustasta, missä tie erkanee seututiestä 673. Tie kulkee Maalahden keskustan vierestä Övermalaxin kautta Långåminneen, missä tie päättyy valtatien 8 liittymään. Tien osoitenimi on koko matkalla Malaxvägen (Maalahdentie). Vuonna 2022 liikennemäärät tiellä olivat 890–2600 autoa vuorokaudessa. Tie on vilkkaimmillaan Maalahden puoleisella tieosuudella ja hiljenee Långåminneen päin kuljettaessa. == Lähteet == * Luokka:Maalahden liikenne 679 Luokka:Pohjanmaa
Navajoiden neuvosto

Navajoiden neuvosto (, ) on Navajoiden reservaatin lakiasäätävä elin. Se koostuu 24 vaaleilla valitusta edustajasta, jotka valitaan neljän vuoden välein. Samoissa vaaleissa valitaan myös reservaatin presidentti ja varapresidentti. Näissä vaaleissa saavat äänestää kaikki vähintään 18-vuotiaat henkilöt, jotka kuuluvat virallisesti navajoihin. Viimeisimmät vaalit pidettiin 8. marraskuuta 2022. Ensimmäinen navajoiden neuvosto perustettiin vuonna 1923 ja ensimmäiset vaalit pidettiin 1938. Nykymuodossaan se perustettiin vuonna 1989 ja edustajien määrä laskettiin 88 nykyiseen 24 vuonna 2011. Neuvosto kokoontuu Arizonan Window Rockissa Yhdysvalloissa. Nykyisenä puhemiehenä toimii Otto Tso. Hän aloitti virassa marraskuussa 2022. == Lähteet == Luokka:Navajoiden reservaatin politiikka Luokka:Itsehallintoalueiden parlamentit