EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Koltur

Koltur on saari Färsaarilla. Se sijaitsee Streymoysta länteen ja Hesturista pohjoiseen. Saaren ainoa kylä on Koltur. Saarella on vuori nimeltään Kolturshaman (478 m). Saaresta tuli asumaton 1980-luvulla, mutta kaksi asukasta palasi vuonna 1994. Kolturin pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Vokatiivi

Vokatiivi (puhuttelusija) on sijamuoto, joka ilmaisee substantiivin olevan se, jolle puhe kohdistetaan. Vokatiivia käytetään ainakin latinassa, sanskritissa ja muinaiskreikassa sekä useissa slaavilaisissa ja kelttiläisissä kielissä, mutta ei suomen kielessä, jossa vokatiivin tehtävät ovat nominatiivilla. Indoeurooppalaisiin kieliin vokatiivi periytyy indoeurooppalaisesta kantakielestä, jossa se oli e-päätteinen tai päätteetön (vrt. latina). Esimerkkejä nominatiivin vokatiivisesta käytöstä suomen kielessä: * ”Opettaja, tiedän vastauksen!” * ”Äiti, mitä meillä on ruokana?” * ”Sinuna, Petteri, en uskoisi moista puhetta.” * ”Hyvät naiset ja herrat!” * ”Oi Jumalani, miksi minut hylkäsit?” *”Isä meidän, joka olet taivaissa...” ==Romaaniset kielet== Latinassa vokatiivi on useimmiten nominatiivin näköinen. Kuitenkin toisen deklinaation us-päätteisillä maskuliineilla se päättyy e-kirjaimeen. Esimerkiksi: *Et tu, Brute – Sinäkin, Brutus. (William Shakespeare näytelmässä Julius Caesar) *Quo vadis, Domine? – Minne menet, Herra? (tarinan mukaan Paavali paetessaan Roomasta, kohdatessaan Jeesuksen) Romaanisista kielistä myös romaniassa on vokatiivisijamuoto. Romaniassa feminiinin vokatiivin pääte on yleensä ‑o, mutta maskuliinissa ja neutrissa ‑e. Monikossa pääte on ‑lor. *”Doamnelor și domnilor!” - Hyvät naiset ja herrat! ==Slaavilaiset kielet== Vokatiivi on käytössä muun muassa puolassa, tšekissä, serbokroatiassa, bulgariassa ja ukrainassa, mutta slovakista se katsotaan kadonneeksi. Puolassa ja tšekissä vokatiivi on yleisesti feminiinissä ‑o-päätteinen ja maskuliinissa ‑e-päätteinen. Joissakin taivutusluokissa on kuitenkin ‑u-pääte. Neutreilla ja monikolla vokatiivi ei eroa nominatiivista. *Mamo! - Äiti! Venäjässä ei ole vokatiivia, mutta sitä käytetään sanojen Бог (Jumala) ja Господь (Herra) yhteydessä ja joissakin raamatunlainauksissa kirkkoslaavin vaikutuksesta. *Боже мой! (Bože moi) - Jumalani! == Lähteet == Luokka:Sijamuodot
Basiliski

Basiliski on taruolento, lohikäärmemäinen kukon ja liskon sekoitus. Basiliskia pidettiin käärmeiden kuninkaana, ja sen nimitys tulee kreikan sanasta basiliskos, joka tarkoittaa pientä kuninkaallista. Basiliskin esikuvana on saattanut olla töyhtöpääkyy tai kobra. Plinius vanhempi kuvasi sen käärmeeksi, jolla oli kultainen kruunu. Keskiajan mytologiassa basiliski oli muuttunut käärmeeksi, jolla oli kukon tai joskus jopa ihmisen pää. Taiteessa basiliski oli paholaisen ja antikristuksen symboli. Protestanteille se puolestaan symboloi paaviutta. Heraldiikassa basiliski kuvataan eläimeksi, jolla on kukon pää, vartalo ja jalat, käärmeen kieli ja lepakon siivet. Käärmemäinen takapuoli päättyy nuolimaiseen häntään. Kertomusten mukaan basiliski syntyy seitsemän vuoden ikäisen kukon munimasta munasta, jonka rupikonna hautoo. Muna munitaan Koirantähden eli Siriuksen ollessa taivaalla, eikä pyöreässä munassa ole lainkaan keltuaista. Kun muna särkyy, siitä tulee esiin karmea hirviö. Basiliski syntyy myös kukon täydenkuun aikaan munimasta munasta. Tarujen mukaan basiliskeja on kahta lajia: ensimmäinen polttaa kaiken tieltään ja toinen voi tappaa pelkällä katseella. Kummatkin ovat niin kammottavia, että niiden hengitys saa kasvit lakastumaan ja kivet särkymään. Uskottiin myös, että basiliski on niin myrkyllinen, että jos ratsastaja yrittäisi tappaa sen keihäällä, basiliskin vahva myrkky nousisi keihästä pitkin ja surmaisi niin ratsastajan kuin hevosenkin. Ainut keino tappaa basiliski oli näyttää sille sen omaa peilikuvaa, jolloin olento kuolisi kauhusta nähdessään oman kuvansa. Joidenkin lähteiden mukaan basiliskin katse kivettää vain uhrin ulkokuoren ja jättää sisuksen ehjäksi. Jähmetettyään uhrinsa basiliski rikkoo kuoren ja syö sisäelimet. Basiliskilla on kuitenkin kaksi luonnollista vihollista, kärppä ja kukko. Tarujen mukaan kärppä on immuuni basiliskin katseelle, ja jos basiliski onnistuu puremaan kärppää, kärppä käy syömässä tuoksuruutaa, parantuu ja palaa taistelemaan basiliskin kanssa. Yhtä pelottava vihollinen on kukko, sillä jos basiliski kuulee kukon kiekuvan, se kuolee välittömästi. Harry Potter -kirjasarjassa basiliski oli jättiläiskäärme jonka katse tappaa, mutta epäsuora katse (esimerkiksi peilin, veden, linssin tai aaveen kautta) jähmettää. Basiliski on myös myrkyllinen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Medieval Bestiary – Basilisk Luokka:Mytologia Luokka:Taruolennot Luokka:Mytologioiden hirviöt
Fugloy

Fugloy on saari Färsaarilla ja muodostaa oman Fugloyn kunnan. Se on Färsaarten itäisin saari. Saarella on kaksi asutuskeskusta. Ne ovat Kirkja, joka sijaitsee saaren etelärannikolla sekä Hattarvík, joka sijaitsee saaren itärannikolla. Fugloyssä on kolme vuorta: Mikla (420 m), Klubbin (621 m) sekä Norðberg (549 m). Saaren pinta-ala on 11,2 neliökilometriä ja asukasluku 37 (2013). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret Luokka:Färsaarten kunnat
Kunoy

Kunoy on saari Färsaarilla. Se sijaitsee Kalsoyn ja Borðoyn välissä. Kunoyssa on kaksi asutuskeskusta. Ne ovat länsirannikolla sijaitseva Kunoy ja kaakkoisrannikolla sijaitseva Haraldssund. Saarella oli myös kolmas asutuskeskus, Skarð, mutta se on ollut asumaton vuodesta 1913 lähtien. Saarella on myös viisi vuorta: Havnartindur (820 m), Middagsfjall (806 m), Kunoyarnakkur (820 m), Ranndalur (703 m) sekä Urðafjall (817 m). Saaren pinta- ala on 35,5 neliökilometriä ja asukasluku noin 135 (2013). == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Färsaarten saaret
Kimarakvartetti

Kimarakvartetti oli vuosina 1952–1975 toiminut helsinkiläinen lauluyhtye. Se aloitti nimellä Sävelpojat ja teki ensimmäisen levytyksensä nimellä Lauluyhtye Trubaduurit vuonna 1952. Kimarakvartetin eräänlainen tyylillinen esikuva oli saksalainen Comedian Harmonists -yhtye. Kvartetin ohjelmisto koostui klassisesta viihteestä ja eri maiden kansanlauluista kymmenellä eri kielellä esitettynä. Yhtyeen ääniala oli poikkeuksellisen laaja, kolme ja puoli oktaavia. Kvartetti oli 1950-1960-luvuilla suosittu radioesiintyjä ja esiintyi myös muutamissa elokuvissa sekä televisiossa. Kvartetin kokoonpano: Martti Kurki (10.6.1926 - 23.2.2008) - 1. tenori 1952 - 1966 Kalevi Vallineva (25.10.1924 - 27.2.2006) - 1. tenori 1966 - 1975 Yrjö Pavloff (22.9.1919 - 4.11.2005) - 2. tenori 1952 - 1975 Sergei Rumbin (5.9.1920 - 31.8.2007) - 1. basso 1952 - 1967 ja 1972 - 1975 Jukka Lönnqvist (12.7.1930 - 23.11.1972) - 1. basso 1967 - 1972 Konsta Häkkälä (s. 3.6.1926 - 27.10.2021) (Lähde: Kolminaisuuden kirkon kuoron Facebook-sivu 28.10.2021) - 2. basso 1952 - 1975 Kapellimestari, sovittaja ja säestäjä: Peter Mirolybov (8.2.1919 - 30.9.2004) ==Levytyksiä== * Kimarakvartetti: Laulelmia ja romansseja. Äänityksiä 1954 - 1971. Fuga 9180 (2004). ==Aiheesta muualla== * Kimarakvartetti Pomus.netin tietokannassa * Luokka:Suomalaiset lauluyhtyeet
Haraldssund

Haraldssund on kylä Färsaarilla. Se sijaitsee Kunoyn saaren itärannikolla. Kylän asukasluku on noin 70. Haraldssundista pohjoiseen sijaitsee vuonna 1913 autioitunut Skarðin kylä. Luokka:Färsaarten kylät
Kantoni

Kantonilla tarkoitetaan hallintoaluetta tai osavaltiota. Suomessa se on tunnetuin Sveitsiä koskevana ilmaisuna. == Sveitsin kantonit == Sveitsi koostuu 26 kantonista, joilla jokaisella on oma perustuslakinsa ja omat lainsäädäntö- ja toimeenpano- ja tuomioelimensä. Kaikissa kantoneissa on yksikamarinen parlamentti, jonka nimi vaihtelee kantoneittain. Kuusi kantoneista on niin sanottuja puolikantoneita, joskaan nimitystä ei enää virallisesti käytetä. Ne valitsevat Sveitsin liittokokouksen ylempään kamariin vain yhden edustajan kahden sijasta, mutta muuten ne eivät nykyään eroa muista kantoneista. == Belgian kantonit == Belgiassa kantoni on pienen hallintoalueen nimitys. Belgiassa kantonilla tarkoitetaan tiettyä määrää kuntia, joilla on yhteinen toimisto vaalien arvioimiseksi. Oikeuskantoni on yhteisen tuomarin alainen hallinnollinen jaosto. == Luxemburgin kantonit == Luxemburgin 12 kantonia ovat aluejaollinen kuntienyhteenlittymä, jossa kunnat yhdistyvät kantoniksi. Hallinnollisella tasolla kantonilla ei ole enää roolia Luxemburgissa. Hallintohierarkiassa kunta oli vuoteen 2015 asti johtava käskynhaltiapiiri. == Ranskan kantonit == Ranskassa kantoni on yleensä muutamia kuntia käsittävä alue, joka toimii vaalipiirinä departementin yleisneuvoston vaaleissa. == Bosnia ja Hertsegovinan kantonit == Bosnia ja Hertsegovinan federaatio, toinen Bosnia ja Hertsegovinan valtion poliittisista entiteeteistä, jakautuu 10 kantoniin, joita ovat Una-Sanan, Posavinan, Tuzlan, Zenica-Dobojn, Bosnian-Podrinjen, Keski-Bosnian, Herzegovina-Neretvan, Länsi- Herzegovinan, Sarajevon ja Herzeg-Bosnian kantonit. Federaation kantonien asema on hyvin itsenäinen, niillä on omat lainsäädäntö- ja hallintoelimet. == Costa Rican kantonit == Costa Rican on 7 maakuntaa, jotka on jaettu yhteensä 81 kantoniin. == Ecuadorin kantonit == Ecuadorin provinssien hallinnollinen jako. == El Salvadorin kantonit == El Salvadorin Municipiosin (kuntien) hallinnollinen jako. == Bolivian kantonit == Bolivia Municipiosin (kunnat) ovat entinen hallinnollinen jako. == Maantieteellisenä nimityksenä == Maantieteelliset kohteet: * Kantoni: Ecuadorissa ja Nigerissä. * Kantoni: Kiinan kansantasavallan eteläosassa sijaitsevan Guangzhoun (Kanton) kaupungin entinen nimi. * Kantoni: harvoin käytetty nimi Etelä-Kiinan Guangdongin maakunnasta. * Kanton: Kiribatin atolli. * Kanton: Kaupunki Ekeröllä Ruotsissa. == Provinssin nimitys == Provinssia kutsutaan myös hallinnolliseksi maakuntajaoksi, esimerkiksi Alankomaissa "Hollannissa" yhdityneitä maakuntia kutsutaan tasavallan Provinssiksi. *
Ossi Aalto

Osmo ”Ossi” Adolf Aalto (17. elokuuta 1910 Helsinki – 19. tammikuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen jazzrumpali ja orkesterinjohtaja. Hän johti vuodesta 1945 big band -yhtyettä Ossi Aallon orkesteri (myöhemmin Ossi Aallon sekstetti ja Ossi Aallon kvintetti). Aalto toimi Dallapén rumpalina 1936–1939 ja jatkosodan aikana Erkki Ahon yhtyeen rumpalina. Aalto on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon Helsinkiin. == Yhtyeet == * Black Birds, rumpali 1927 * The Saxophon Jazz Band, rumpali 1928–1930 * Dallapé, rumpali 1936–1939 * Erkki Ahon orkesteri, rumpali 1940–1945 * Ossi Aallon orkesteri, rumpali, johtaja 1945–1948 * Ossi Aallon sekstetti, rumpali, johtaja 1948–1954 * Ossi Aallon kvintetti, rumpali, johtaja 1954– == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Ossi Aallon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. * Osmo Aalto Pomus.netin tietokannassa. * Ossi Aallon orkesterin musiikkinäyte - Jercey Bounce. Luokka:Suomalaiset jazzrumpalit Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Hevonen (kiinalainen horoskooppi)

Hevonen on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Hevosen kuukausi on välillä 5. kesäkuuta – 7. heinäkuuta. ==Hevosen vuosia== Vuodet on seuraavassa listassa sovitettu kansanomaisesti kuukalenteriin. Ammattiastrologit käyttävät aurinkokalenteria, johon eläimiksi nimetyt vuodet ja kuukaudet alun perin perustuvat. * 25. tammikuuta 1906 – 12. helmikuuta 1907 (tuli) * 11. helmikuuta 1918 – 31. tammikuuta 1919 (maa) * 30. tammikuuta 1930 – 16. helmikuuta 1931 (metalli) * 15. helmikuuta 1942 – 4. helmikuuta 1943 (vesi) * 3. helmikuuta 1954 – 23. tammikuuta 1955 (puu) * 21. tammikuuta 1966 – 8. helmikuuta 1967 (tuli) * 7. helmikuuta 1978 – 27. tammikuuta 1979 (maa) * 27. tammikuuta 1990 – 14. helmikuuta 1991 (metalli) * 12. helmikuuta 2002 – 31. tammikuuta 2003 (vesi) * 31. tammikuuta 2014 - 18. helmikuuta 2015 (puu) * 17. helmikuuta 2026 - 5. helmikuuta 2027 (tuli) Luokka:Kiinalainen horoskooppi Luokka:Kiinalainen kalenteri
Kongregationalismi

Kongregationalismi on alun perin Englannin kirkossa 1600-luvulla syntynyt reformoituun teologiaan perustuva hengellinen liike. Tyypillisin piirre kongregationalismille on seurakunnan itsenäisyyden korostaminen ja kannattaminen. Kirkkohistoriassa Englannin kongregationalisteista käytetään myös nimitystä independentit. Kongregationalismilla tarkoitetaan nykyisin seurakunnallista järjestäytymismuotoa, jossa paikallisseurakunta on itsenäinen yksikkö eikä sen yläpuolella ole mitään hallinnollista elintä tai päätösvaltaista tahoa. Kongregationalistiset seurakunnat ovat tyypillisesti pastorijohtoisia, vastakohtana presbyteriaaniselle seurakuntamallille. Yhdysvalloissa kirkkokunnat jaoteltiin tyypillisesti 1800-luvulla ja osin edelleen kongregationalistisiin, presbyteriaanisiin ja episkopaalisiin. Siinä missä kongregationalistiset seurakunnat ovat itsenäisiä ja tyypillisesti pastorijohtoisia, presbyteriaaniset seurakunnat ovat vanhimmisto-/synodijohtoisia ja episkopaaliset seurakunnat piispa-/hiippakuntajohtoisia. Lopullisen päätöksen tärkeissä asioissa tekevät seurakuntalaiset enemmistövaalilla; paikalliskirkot ovat itsenäisiä eikä mikään ulkopuolinen taho voi määräillä niitä hallinnollisissa tai hengellisissä kysymyksissä. == Lähteet == Luokka:Kirkkolaitos Luokka:Kirkko- oppi Luokka:Kristilliset käsitteet
Föri

Föri on Turussa Aurajoen poikki kulkeva lossi, joka on rakennettu vuonna 1903. Förille mahtuu 75 matkustajaa, ja se kulkee ilman aikataulua Tervahovinkadun ja Wechterinkujan välillä, noin puoli kilometriä Martinsillalta joen suulle päin, millä osuudella Aurajoen yli ei ole yhtään siltaa. Nykyinen föri tunnettiin aiemmin myös nimellä alinen föri, erotuksena yliselle förille, joka oli toiminnassa nykyisen Myllysillan kohdalla vuoteen 1940 saakka. Föri ylittää Aurajoen noin puolessatoista minuutissa. Polkupyörän kuljettaminen on sallittu. Föri on Suomen ainoa kunnallinen jokilautta. Nimi föri on väännös ruotsin kielen sanasta färja tai englannin kielen sanasta ferry. == Historia == Nykyisin liikennöivä föri rakennettiin Ab Vulcanin konepajalla vuonna 1903 Barkerin tehtaiden työntekijöiden matkatarpeisiin. Silloin siinä oli höyrykone, ja lautta kulki puuta polttamalla. Vuonna 1955 föriin asennettiin dieselmoottori, ja vanha höyrykone savupiippuineen poistettiin. Vuonna 2008 Turun kaupunki ulkoisti förin toiminnan West Coast Seaservices -nimiselle yritykselle.Latvakangas, Holmén, Kivelä s. 50. Kovina talvina föri ei liikennöi, jos jään paksuus on yli 30 senttimetriä, vaan sen tilalle rakennetaan jääsilta. Keväällä Förin kulkureitti joudutaan usein avaamaan jäänmurtajalla. Förin paikalle on välillä suunniteltu siltaa, mutta se on saavuttanut turkulaisten yleisen rakkauden ja siitä on tullut yksi Turun nähtävyyksistä, joten se on päätetty säilyttää. Vuosina 1856–1940 Turussa liikennöi Aurajoen poikki toinenkin lautta, nykyisen Myllysillan kohdalla, niin sanottu ylinen föri eli onkaföri.Latvakangas, Holmén, Kivelä s. 46.Latvakangas, Holmén, Kivelä s. 42 Aluksi se oli soutuvene, mutta 1880-luvun lopussa se vaihtui yksityiseen höyrylauttaan.Latvakangas, Holmén, Kivelä s. 41. Samoihin aikoihin Ylinen höyrylaivasatama siirtyi Auransillan kupeesta förin tietämille. Ylinen föri oli alkujaan maksullinen, mutta sen omistajan tehtyä konkurssin föri siirtyi kaupungin omistukseen vuonna 1907 ja ylityksestä tuli ilmainen. Ylinen föri poistettiin käytöstä vuonna 1940, kun läheinen Martinsilta valmistui. Jatkosodan pommituksissa käytöstä jo poistettu ylinen föri upposi Aurajokeen. Se nostettiin ja romutettiin. == Sähköistys == Vuoden 2017 maaliskuussa Föri vietiin telakalle sähköistettäväksi. Lautan kaksi dieselmoottoria poistettiin ja korvattiin sähkömoottoreilla. Muutostyöt toteutti turkulainen Mobimar Oy. Uudet sähkömoottorit on valmistanut lappeenrantalainen Visedo Oy. Sähkökäyttöisenä Föri on kahdeksan tonnia kevyempi kuin dieselmoottoroituna. Lautan akut ladataan öisin sen ollessa poissa käytöstä. Huhtikuussa 2017 sähköistettyä lauttaa koeajettiin Aurajoella ja liikenteeseen se palasi toukokuussa. == Katso myös == * Pikkuföri * Kakolan funikulaari == Lähteet == === Kirjallisuuslähteet === * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Turun liikenne Luokka:Turun nähtävyydet Luokka:Suomen lautta-alukset‎ Luokka:VII kaupunginosa Luokka:V kaupunginosa Luokka:IV kaupunginosa
Karhu (täsmennyssivu)

Karhu voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * karhu eli ruskeakarhu (Ursus arctos), suurpetolaji * karhut (Ursidae), petoeläinheimo biologiassa * karhut (Ursus), suku biologiassa * Karhu (L’Ours), ranskalainen elokuva * Karhu, olutmerkki * Karhu, urheiluvälinevalmistaja * Karhu, saari Iijoen suistossa Iissä * Karhu, saari Maskussa * Valmiusyksikkö Karhu, Suomen poliisin erikoisyksikkö * Karhu HT, porilainen jääkiekkojoukkue * Karhu 1, Karhu 2 ja Karhu 3, Karhumäen veljesten rakentamia lentokoneita * Kauhajoen Karhu, Kauhajoella toimiva urheiluseura * karhuaminen, maksamattoman laskun periminen * karhu, kookas ja karvainen mies sekä yhteisö homokulttuurissa * Runousyhdistys Karhu, Tanssiva karhu -palkintoa jakava yhdistys, per. 2023 * Veistoksia: ** Karhu, Eva Gyldénin veistos vuodelta 1913 Viipurin paraatikentällä ** Karhu, Emil Wikströmin veistos vuodelta 1918 Helsingissä Kansallismuseon portailla ** Karhu, Matti Visannin veistos 1920-luvulta Vaasan Koivupuistossa ** Karhu tai Porin Karhu, Emil Cedercreutzin veistos vuodelta 1938 Porin raatihuoneen edustalla ** Karhu, Mauno Juvosen veistos vuodelta 1956 Tampereen Tarkonpuistossa == Sukunimenä == * Antti Karhu (1844–1926), suomalainen kansanrunoilija * Clifton Karhu (1927–2007), yhdysvaltalais- japanilainen kuvataiteilija * Eino Karhu (1923–2008), inkeriläinen kirjallisuudentutkija, kriitikko ja kääntäjä * Eila Karhu (1924–1990), suomalainen kuulantyöntäjä * Iiris Karhu (s. 1963), suomalainen maantiepyöräilijä * Ilmari Karhu (1897–1971), suomalainen kenraali ja toimitusjohtaja * Juha Karhu (ent. Pöyhönen, s. 1953), suomalainen oikeustieteen emeritusprofessori * Juha Karhu (s. 1990), suomalainen harrastajanäyttelijä ja televisiojuontaja * Kustaa Vilhelm Karhu (1858–?), suomalainen kauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies * Marika Karhu (s. 1988), suomalainen pesäpalloilija * Matti Karhu (s. 1945), suomalainen toimittaja, ulkomaankirjeenvaihtaja ja viestintäalan yrittäjä * Mika Karhu (s. 1969), suomalainen kuvataiteilija * Mika Karhu, suomalainen snookerpelaaja * Minna Karhu (s. 1971), suomalainen freestylehiihtäjä * Niko Karhu (s. 1993), suomalainen jääkiekkoilija * Saara Karhu (s. 1957), suomalainen poliitikko ja entinen televisiokuuluttaja ja -toimittaja * Salla Karhu (s. 1994), suomalainen lentopalloilija * Santtu Karhu (oik. Aleksandr Medvedev, s. 1967), aunuksenkarjalainen laulaja ja lauluntekijä * Satu Tuuli Karhu (s. 1994), suomalainen näyttelijä * Tero Karhu (s. 1979), suomalainen jalkapalloilija * Tuulikki Karhu (o.s. Kaipiainen, 1920–2014), suomalainen näyttelijä * Veli Karhu, Tampereen yliopiston kansantaloustieteen dosentti * Viljo Karhu (1912–1983), suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja, Tuulikki Karhun puoliso. === Kuvitteellisia henkilöitä === * Antti Karhu, elokuvassa Häjyt * Otso Karhu, televisiosarjassa Uusi päivä * Tomi Karhu, Otso Karhun poika televisiosarjassa Uusi päivä. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Haruspeksi

Haruspeksi (, mon. haruspices) oli Roomassa ennustajapappi, joka käytti ennustamiseen uhrieläinten sisälmyksiä. Lampaiden maksat olivat suosittu ennustuslähde. Jumalten uskottiin vaikuttavan maksan eri osiin, ja epämuodostumat maksassa nähtiinkin osoituksena jumalten epäsuosiosta.Mustakallio, Katariina: Uskonto ja yhteisö antiikin Roomassa. Gaudeamus Helsinki University Press, 2008, s.56 Alun alkaen haruspeksit olivat lähinnä etruskeja. Haruspeksit käyttivät etruskin kieltä pitkään itse kansan häviämisen jälkeen. Lopulta kristinuskon myötä haruspeksien toiminta lakkasi. == Katso myös == * Auguuri == Lähteet == Luokka:Antiikin Rooman uskonto Luokka:Ennustaminen
Cinecolor

Cinecolor ja Super Cinecolor olivat eräitä varhaisia elokuvissa käytettyjä menetelmiä toistaa värit. Cinecolor oli käytössä 1930-luvulla, ja se kilpaili lähinnä Technicolorin kanssa. Järjestelmän takana oli Cinecolor Corporation, joka perustettiin Multicolor Corporationin mentyä konkurssiin. Cinecolor perustuu myös teknisesti lähes täysin sitä edeltäneeseen Multicolor- järjestelmään, joka oli 1920-luvulla kaksikomponenttisten Technicolor- järjestelmien lisäksi ainoa menestyksekäs elokuvissa käytetty värijärjestelmä. Kuten eräs varhaisistä Technicolor-järjestelmistä, Cinecolor oli subtraktiivinen kahden värikomponentin järjestelmä, joka tallensi komponentit kahdelle eri filmille, joista toinen tallensi punaiset ja toinen vihreät sävyt. Cinecolorille ominaista oli kuitenkin esityskopioiden valmistus: jälkituotannossa käytettiin kaksipuolista filmiä, jonka molemmille puolille valotettiin toinen värikomponenteista. Kun tämä filmi kehitettiin, komponentit näkyivät mustavalkoisina. Kemikaaleilla punaisen komponentin kuvat värjättiin sinivihreäksi, ja vihreän komponentin punaoranssiksi. Optinen ääniraita tulostettiin sinivihreän komponentin puolelle. Kaksi värikomponenttia ei tosin ollut tarpeeksi kattamaan koko spektriä: esimerkiksi kirkas vihreä ja violetti toistuivat väärin. Ongelmana oli myös esityskopiofilmien kaksipuolisuus: filmin paksuuden takia projektori pystyi tarkentamaan vain toiseen värikomponenttiin, joten toinen näkyi aina hieman pehmeänä. Myös värillinen optinen ääniraita toistui mustavalkoista huonommin (tätä esiintyi esimerkiksi Technicolor-kopioissa). Cinecolor oli silti suosittu varsinkin sinä aikana, jolloin Walt Disneyllä oli yksinoikeus kolmekomponenttiseen Technicolor- järjestelmään, erityisesti muiden, kun Disneyn animaatioissa käytettiin Cinecoloria. Muuten sitä käytettiin lähinnä lyhytelokuvissa. Cinecolor Corporation kehitti Super Cinecolor -järjestelmän vuonna 1948. Super Cinecolorissa kuvaus suoritetaan Kodakin komposiittivärifilmille, mutta jälkituotannossa leikattu elokuva siirretään kolmelle mustavalkofilmille, joista jokainen sisältää yhden värikomponentin. Näillä filmeillä tuotettiin esityskopiot värjäysmenetelmällä, jolla kopioitiin kaksi värikomponenttia filmin toiselle puolelle, ja kolmas toiselle. Tällä menetelmällä saatiin rikkaat värit, jotka eivät haalistuneet ajan mittaan, mutta esityskopiot olivat rakeisempia kuin Technicolorin. Filmin kaksipuolisuuden ja värillisen optisen ääniraidan takia Super Cinecolor -esityskopiot kärsivät kuitenkin samoista ongelmista kuin edeltäjänsä. Super Cinecolorin kysyntä pieneni nopeasti olemattomiin, kun Kodak julkisti 1950-luvun alussa menetelmän tehdä komposiittivärikopioita Eastman-negatiivifilmistä. Cinecolor Corporation meni konkurssiin vuonna 1954. Luokka:Värielokuvajärjestelmät Luokka:Elokuvan historia
Kaukajärvi

Kaukajärvi on yksi Tampereen kaupunginosista. Kaukajärven lähiötä alettiin rakentaa 1960-luvulla, ensimmäisenä kaupungissa. Nimensä se on saanut noin kolmen kilometrin mittaiselta järveltä. Kaukajärven tilastoalueella oli 12 326 asukasta vuonna 2017. Kaukajärvi sijaitsee Kangasalan rajalla. Kaukajärven naapurikaupunginosat ovat etelässä Hervanta ja Rusko, lännessä Lukonmäki ja Viiala sekä pohjoispuolella Hankkio, Haihara ja Vehmainen. Koillispuolella sijaitsevat Kangasalaan kuuluvat Nattari ja Vatiala. Alueen pääväylä on järven pohjoispuolitse kulkeva Kangasalantie, joka oli 1980-luvun lopulle saakka osa Tampereen ja Lahden välistä valtatie 12:ta. Kaukajärvellä on vuonna 1969 perustettu Kaukajärven koulu, joka antaa opetusta vuosiluokille 1–10. Se on kansainvälinen koulu, jolla on ystävyyskoulut Saksassa, Italiassa ja Tanskassa. Kaukajärvellä sijaitsee Haiharan kartano, jonka alueella on nykyisin taidekeskus ja kesäkahvila. Kaukajärvellä on huomattava määrä palveluita ja liikeyrityksiä, kuten kauppoja, ravintoloita, apteekki, kirjasto, posti ja terveysasema, mutta lähialueen teollisuus on keskittynyt Ruskoon ja järven pohjoispuolelle. Annala kuuluu myös Kaukajärveen. Sitä sanottiin aluksi Kaukajärven kolmosalueeksi eli kolmanneksi rakennusvaiheeksi. Se sijaitsee noin kaksi kilometriä Kaukajärven keskustasta Juvankatua etelään päin. == Historia == Ensimmäinen tunnettu ja varmistettu asutus Kaukajärven alueella on ajalta 800–1200 jaa. Vuonna 1961 löytyi viikinki- ja ristiretkiaikainen kalmisto Vilusenharjun sorakuopasta. Aina 1940-luvulle saakka yhtenäinen harjualue jatkui Messukylän kirkoilta Haiharan kartanolle saakka. Harjua alettiin kaivaa Vilusen kartanon jouduttua Tampereen kaupungin omistukseen. Puskutraktorit olivatkin kerinneet työntää osan haudoista soramonttuun. Hauta sijaitsi suurin piirtein nykyisen ostoskeskuksen ja Tammipuiston kohdalla. Löydetyistä haudoista miehille kuului varmasti 26 ja naisille seitsemän. Yhdessä haudassa oli merkkihenkilö, sillä vainajan rinnalla oli kuparipitoinen hopeasolki. Haudasta löytyneitä miekkoja oli taottu Saksassa ja osa rahoista oli tullut Bysantista saakka. Hautalöytöjen perusteella Vilusenharjun väki eli maanviljelyksellä, karjanhoidolla, metsästyksellä, kalastuksella ja kaupalla. Kylän tarkka sijainti jäi arvoitukseksi, koska maata oli ehditty siirrellä. Tämä esihistoriallinen aika näkyy Kaukajärvellä monissa kadunnimissä, kuten Muinaishaudankatu, Solkikatu tai Riipuksenkatu. ==Katso myös== * Kaukajärven kartano *Haiharan kartano *Runebergin mökki ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaukajärvi- kulttuuriraitti: esite ja video *
Laiskiaiset

Laiskiaiset ovat keskikokoisia eteläamerikkalaisia nisäkkäitä, jotka kuuluvat Pilosa-lahkoon yhdessä muurahaiskarhujen kanssa. Laiskiaisten kaksi heimoa – kolmivarvaslaiskiaiset (Bradypodidae) ja kaksivarvaslaiskiaiset (Megalonychidae) – muodostavat yhdessä Folivora-alalahkon. Laiskiaisille on kehittynyt erityissopeutumia puissa elämiseen. Lehdet, jotka ovat laiskiaisten pääravintoa, tarjoavat hyvin vähän energiaa ja ravintoa ja ovat myös huonosti sulavia. Tämän vuoksi laiskiaisilla on suuri ja erikoistunut mahalaukku, jossa on monta osastoa, joissa symbioosissa elävät bakteerit hajottavat lehtiainesta. Silti ruoansulatusprosessi voi kestää peräti kuukauden. Jopa kaksi kolmasosaa laiskiaisen painosta voi muodostua mahalaukun sisällöstä. Lehdistä saatavan vähäisen energiamäärän laiskiaiset käyttävät taloudellisesti: niiden aineenvaihdunta on todella hidasta – alle puolet siitä, mitä tämän kokoluokan eläimillä tavallisesti on – ja ruumiinlämpö on vain 28–32 °C. Laiskiaiset liikkuvat hitaasti, ja niillä on vain puolet siitä lihasmassasta, mitä muilla samanpainoisilla eläimillä on. Koska laiskiaiset eivät hitautensa takia pääse petoja pakoon, ne puolustautuvat voimakkailla kynsillään. Niiden erikoistuneet raajat ja kynnet antavat mahdollisuuden roikkua oksissa lähes ilman fyysistä rasitusta. Laiskiaiset syövät, nukkuvat ja jopa synnyttävät puussa. Ne laskeutuvat maahan vain noin kerran viikossa virtsaamaan ja ulostamaan. Raajojen turkki on sopeutuma ylösalaiseen elämään, sillä karvat kasvavat raajojen yläosaa kohti, toisin kuin muilla nisäkkäillä. Lisäksi laiskiaisen turkissa elää symbioosissa kaksi levälajia. Levät antavat laiskiaiselle suojaväritystä ja mahdollisesti ylimääräistä ravintoa. Useat luonnossa elävät laiskiaiset näyttävätkin levän takia vihertäviltä. Laiskiaisia on jäljellä kaksi heimoa: kolmivarvaslaiskiaiset ja kaksivarvaslaiskiaiset. Molempien heimojen edustajilla on kolme varvasta kummassakin takajalassa, mutta kaksivarvaslaiskiaisilla on vain kaksi sormea etujaloissa. Sukupuuttoon kuolleista laiskiaista mainitsemisen arvoinen on Megatherium, joka oli viime jääkauden aikaan elänyt ja maanpinnalla liikkunut lähes norsun kokoinen jättiläislaiskiainen. Laiskiaiset ovat manaattien kanssa harvinainen poikkeus nisäkkäiden joukossa siinä, että niiden niskanikamien määrä voi vaihdella 5–9 välillä; kaikilla muilla nisäkkäillä nikamia on aina seitsemän. Yleensä nisäkkäillä eri nikamamäärä johtuu mutaatiosta, joka aiheuttaa myös syöpää. Laiskiaisten hitaan aineenvaihdunnan vuoksi syöpäriski ei kuitenkaan ole niille yhtä haitallinen. == Elossa olevat lajit == *Kolmivarvaslaiskiaiset (Bradypodidae) **Bradypus pygmaeus **Ruskeakaulalaiskiainen (Bradypus variegatus) **Harjalaiskiainen (Bradypus torquatus) **Kolmivarvaslaiskiainen (Bradypus tridactylus) *Kaksivarvaslaiskiaiset (Megalonychidae) **Sierainlaiskiainen (Choloepus hoffmanni) **Kaksivarvaslaiskiainen (Choloepus didactylus) == Sukupuuttoon kuolleita laiskiaisia == Maalaiskiaiset, muun muassa *Megalonyx *Megatherium *Mylodon *Thalassocnus == Lähteet == * === Viitteet === * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
25th Hour – viimeinen ilta

25th Hour – viimeinen ilta on Spike Leen ohjaama yhdysvaltalainen rikosdraamaelokuva vuodelta 2002. Päähenkilö Montgomery ”Monty” Brogan, jota näyttelee Edward Norton, on 31-vuotias amerikanirlantilainen, joka on tuomittu seitsemän vuoden vankeuteen huumausaineiden välittämisestä. Elokuva sijoittuu viimeiseen päivään ennen Broganin vankeustuomion alkamista. Käsikirjoittaja David Benioff on myös kirjoittanut kirjan, johon elokuva perustuu. 25th Hour on ollut ehdolla viidelle elokuvapalkinnolle, mukaan lukien Golden Globe -palkinnolle, ja on voittanut kaksi palkintoa. Vuonna 2016 elokuva äänestettiin BBC:n kyselyssä alkaneen vuosisadan 30 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.The 21st Century’s 100 Greatest Films, BBC Culture 24.8.2016. ==Näyttelijät== ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2002 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Spike Leen ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset rikosdraamaelokuvat
Koiramäki

Koiramäki on Mauri Kunnaksen luoma lastenkirjasarja, joissa kerrotaan kuvitteellisesta suomalaisesta suvusta ja talosta 1800-luvulla. Suvun jäsenet ovat koiria, mutta tarinoissa esiintyy myös muita eläimiä. Tarinat kertovat elämästä suomalaisessa kylässä ja sen ympäristössä, ja ne pohjautuvat usein suomalaisiin kansantarinoihin. Esikuvana kirjoissa esiintyvälle Koiramäen talolle on ollut nykyään museona oleva Yli-Kirran talo Punkalaitumella. Kirjasarjaan perustuen on tehty myös Yleisradion tuottama animaatiosarja Koiramäki. Koiramäki | Elävä arkisto | yle.fi, yle.fi, julkaistu 10.06.2011, viitattu 21.11.2020. == Lähteet == Luokka:Kuvitteelliset paikat Suomessa Luokka:Lastenkirjasarjat Luokka:Mauri Kunnas Luokka:Suomalaiset kirjasarjat
Hyväntoivonniemi

Hyväntoivonniemi (, ) on Kapin niemimaan kärki Etelä-Afrikan tasavallassa noin 50 kilometriä Kapkaupungista etelään. Afrikan eteläkärkenä usein pidetty Hyväntoivonniemi ei itse asiassa ole sellainen, vaan mantereen eteläisin piste on Cape Agulhas noin 150 kilometriä itäkaakkoon. Hyväntoivonniemeä kutsutaankin muun muassa paikan päällä olevissa kylteissä ”Afrikan lounaiskärjeksi”. == Historiaa == Portugalilainen tutkimusmatkailija Bartolomeu Dias kiersi Hyväntoivonniemen ensimmäisenä eurooppalaisena 1488 ja antoi sille nimen ”myrskyjen niemi”. Portugalin kuningas Juhana II antoi niemelle nimen Hyväntoivonniemi, koska sen löytyminen antoi toivoa Intian meritien löytymisestä. Niemekkeestä tuli tärkeä välietappi Aasiaan purjehtiville eurooppalaislaivoille. == Myrskyisyys == Hyväntoivonniemen vedet ovat myrskyisiä, sillä sen kohdalla yhdistyvät Intian valtamereltä virtaava lämmin Agulhasinvirta ja Antarktikselta virtaava viileä Benguelanvirta. Niemekkeen vesillä on tapahtunut monta haaksirikkoa. Joidenkin mukaan niiden pohjalta on syntynyt tarina aavelaiva Lentävästä hollantilaisesta. ==Luonto ja maantiede== Niemeke on osa Pöytävuoren kansallispuistoa. Hyväntoivonniemeltä löytyy fynbos-kasvillisuutta, joka on ainut kasvillisuustyyppi maailmassa, joka sijaitsee vain yhden valtion alueella. Fynbos-kasveihin kuuluvat muun muassa erilaiset kanervat, isokukkainen Etelä-Afrikan kansalliskukka kuningasprotea sekä rooibos- ja honeybush-kasvit, joista valmistetaan Etelä- Afrikalle perinteistä teetä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi- Kapin maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Niemet
Punaiset

Punaiset voi tarkoittaa: *Punakaarti, Suomen sisällissodan osapuoli *Punaiset, norjalainen vasemmistopuolue *Punaiset, vuoden 1981 yhdysvaltalainen elokuva *Antiikin sirkuspuolue
Tübingen

Tübingen on yliopistokaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Kaupungin asukasluku oli 92 434 kesäkuun 2022 lopussa. Asukkaista opiskelijoita on noin 27 000. Kaupungin pinta-ala on 108,1 neliökilometriä, ja se sijaitsee Neckarjoen varrella noin 40 kilometriä Stuttgartista etelään. Tübingen on samannimisen hallintopiirin ja piirikunnan keskuskaupunki. Ensimmäinen kirjallinen maininta Tübingenistä on vuodelta 1078. Kaupunkioikeudet se sai 1200-luvulla. Tübingenin yliopisto perustettiin vuonna 1477. == Tunnettuja kaupunkilaisia == Lukuisat sittemmin merkittäviksi nousseet henkilöt ovat joko asuneet kaupungissa, toimineet professorina tai opiskelleet kaupungissa, joko Tübingenin yliopistossa tai pappiskollegiossa. Näihin kuuluvat esimerkiksi: * Georg Wilhelm Friedrich Hegel * Hermann Hesse * Alois Alzheimer * Horst Köhler * Hans Küng * Joseph Ratzinger eli paavi Benedictus XVI ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kaupungin verkkosivut Luokka:Baden-Württembergin kunnat Luokka:Saksan kaupungit
Vuorovesipato

Vuorovesipatoa voidaan käyttää sähköenergiantuotantoon sellaisilla rannikkoalueilla, joilla vuorovesi-ilmiö on erityisen voimakas. Pato rakennetaan esimerkiksi kapean lahden tai vuonon suulle. Nousuvesi pääsee padotulle alueelle avoimien patoluukkujen kautta, mutta laskuvesi pakotetaan purkautumaan takaisin mereen sähköä tuottavien turbiinien kautta. Luokka:Vesivoima Luokka:Padot
Vuorovesimylly

Perinteinen vuorovesimylly on energiansa vuoroveden vaihteluista saava mylly. Sopivan altaan suulle rakennetaan pato, jossa olevan aukon kautta nousuvesi täyttää altaan. Korkeimman veden aikaan aukko suljetaan ja vesi lasketaan pois myllyn kautta sitten, kun meriveden pinta on laskenut riittävästi. Vuorovesimyllyiksi saatetaan kutsua myös muulla periaatteella toimivia vuorovesivoimaloita. ==Katso myös== * Vuorovesienergia * Vuorovesivoimala Luokka:Vesivoima
Koitajoki

Koitajoki () on Vuoksen vesistön latvavesiin kuuluva noin 200 kilometrin pituinen erämainen joki, joka virtaa sekä Suomen että Venäjän alueilla Suomen ja Venäjän rajan kummankin puolen. Koitajoki alkaa Venäjän puolelta pienistä rajajärvistä ja virtaa länteen Suomen puolelle Ilomantsin pohjoisosiin. Se mutkittelee ensin kohti etelää Suomen puolella, koukkaa 50 kilometrin matkan Venäjän puolelle ja palaa takaisin Suomen puolelle Möhkön lähellä Petkeljärven kansallispuiston ja Nuorajärven maisemissa, mistä joki mutkittelee verkkaisesti länttä kohti Ilomantsin kunnan halki. Koitereesta Haapajokea pitkin purkautuvat vedet yhdistyvät Koitajokeen Hiiskosken eteläpuolella. Hiiskoski jakaa joen Koitajokeen ja Ala-Koitajokeen. Joki päätyy lännessä entisen Enon kunnan alueella Pamilon voimalaitokselle padottuun Tekojärveen, josta Koitajoki laskee Pielisen Rahkeenveteen. Todennäköisesti Koitajoen paikkeilla on ollut jo jääkauden aikana jäätikköjoki, joka on kasannut maa- aineksia Pohjois-Ilomantsin alueelle. Koitajoki on syntynyt jääkauden jälkeisen jääjärven purkautuessa jäätikköjokien kasaamien Palokankaan hiekkadeltojen läpi ja hitaasti syövyttänyt nykyisen uomansa. Koitajoen varrella on useita vanhoja uomia, juoluoita ja hiekkatörmiä. Suomen viimeinen aito siipiratasalus s/s Koita rakennettiin vuonna 1905 juuri Koitajoella tapahtuvaa puutavaran varppausta ja hinausta varten. Nykyisin Koitajoen reitti on erityisesti retkimelojien suosiossa rauhallisen luonteensa ja kauniiden maisemiensa takia. Karelia-soudun pienveneiden ja melojien reitti kulkee alas Koitajokea. == Elokuvajoki == Koitajoella on kuvattu kolme elokuvaa: Roland af Hällströmin Tukkijoella (1951), Teuvo Tulion Mustasukkaisuus (1952) ja Markku Pölösen Kuningasjätkä (1997).Karjalainen 20.5.2010 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Elämää Ala-Koitajoen varrella, toimittanut Simo Seppo. Pamilon kyläyhdistys 2010 * Pamilonkoski pauhaa vielä koskemattoman korven keskellä, Kuva, 21.06.1939, nro 13, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomen joet * Luokka:Ilomantsin luonto Luokka:Joensuun luonto Luokka:Eno Luokka:Luovutettujen alueiden joet Luokka:Karjalan tasavallan joet Luokka:Suojärven piiri
Siipiratasalus

thumb|PS Murray Princess Mannumissa thumb|Härkien pyörittämä Rooman valtakunnan asevoimien siipiratasalus 4. tai 5. vuosisadalta jaa. 1400-luvun miniatuurijäljennös. Siipiratasalus on konevoimalla toimiva laiva, jossa vetolaite muodostuu yhdestä tai kahdesta siipirattaasta. Ennen potkurin keksimistä ja yleistymistä höyryalukset varustettiin siipirattailla. Suomalaisissa laivoissa rattaat sijaitsivat yleensä laivan molemmilla kyljillä rungon keskikohdalla. Varsinkin Amerikan jokiliikenteessä on käytetty myös yhdellä aluksen perässä sijaitsevalla rattaalla varustettua alustyyppiä. Suomen ensimmäinen siipiratasalus ja samalla Suomen ensimmäinen höyrylaiva oli Nils Ludvig Arppen Kiteen Puhoksessa rakennuttama s/s Ilmarinen, joka teki neitsytmatkansa 10. elokuuta 1833. Viimeisin Suomessa valmistunut siipiratashöyry oli s/s Koita, joka rakennettiin vuonna 1905. Nykyisin Suomessa on matkustajaliikenteessä muutamia uusia siipiratasaluksia. Ensimmäinen uusista oli Keurusselällä liikennöivä M/S Elias Lönnrot, joka on samannimisen höyrylaivan ulkoasureplika. Lönnrot aloitti liikennöinnin vuonna 1986. Alus on ”aito” siipirataslaiva. Sen dieselkoneisto pyörittää sähkögeneraattoreita ja molemmilla siipirattailla on omat sähkömoottorit. Paitsi työntövoima, myös ohjaus toimii siipirattaiden avulla. Aluksessa ei siis ole potkuria eikä peräsintä.http://www.eliaksenristeilyt.fi/sivut/historia.htm Viimeinen Suomessa säilynyt aito siipirataskauden alus oli S/S Lahtis, joka romutettiin toukokuussa 2024. == Tunnettuja siipiratasaluksia == * SS Sultana * SS Lady Elgin * SS Central America * S/S Constantin * S/S Österbotten == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * S/S Örnsköld *
Økokrim

Økokrim (käännetty nimi: Norjalainen kansallinen virasto taloudellisten ja ympäristöön kohdistuvien rikosten tutkintaan ja syyttämiseen), jonka nimi on lyhenne Økonomisk Kriminalitetista ("Talousrikos"), on Norjan taloudellisia, ympäristöön kohdistuvia sekä tietokonerikoksia tutkiva virasto. Virasto perustettiin 1989 ja sen päätoimisto on Oslossa. Økokrim on sekä poliisiyksikkö että syyttävä viranomainen. Tällä hetkellä viraston johtajana on Trond Eirik Schea. Organisaatio on ollut tärkeä tekijä muutamissa suurissa oikeusjutuissa. Esimerkiksi vuosina 2002 ja 2003, DeCSS:ään liittyen, se syytti Jon Lech Johansenia, jonka puolustuksessa avusti EFF (Electronic Frontier Foundation). ==Lähteet== Ökokrim Ökokrim
Vágar

Vágar on saari Färsaarilla. Se on pinta-alaltaan Färsaarten kolmanneksi suurin saari Streymoyn ja Eysturoyn jälkeen. Vágarin suurin järvi on Sørvágsvatn. Sen asukasluku on noin 3 046 (2013). Saaren korkein kohta on Árnafjall (722 m). == Kylät == Vágarilla sijaitsevat seuraavat kylät: *Sandavágur *Miðvágur *Vatnsoyrar *Sørvágur *Bøur *Gásadalur Lisäksi saarella oli ennen kaksi kylää, jotka ovat nyt kuitenkin asumattomia: *Slættanes *Víkar == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Svínoy

Svínoy on saari Färsaarilla. Se sijaitsee Borðoyn ja Viðoyn saarista itään. Saarella on ainoastaan yksi asutuskeskus, Svínoy, jossa kaikki saaren asukkaat asuvat. Svínoyssa on 31 asukasta (1.1.2013). Saarella on kolme vuorta: Keldufjall (461 m), Havnartindur (587 m) ja Múlin (442 m). Svínoy muodosti vuoteen 2009 asti oman Svínoyn kunnan, joka on liitetty Klaksvíkin kuntaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Skúvoy

Skúvoy on saari Färsaarilla. Se sijaitsee saariston keskiosissa ja sen pinta- ala on 10 neliökilometriä. Skúvoy sijaitsee Sandoyn saaresta etelään. Saarella on yksi asutuskeskus, Skúvoy, joka sijaitsee saaren itärannikolla. Skúvoyssä on myös kaksi vuorta: Knúkur (392 m) sekä Heyggjurin Mikli (391 m). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Borðoy

Borðoy on saari Färsaarilla. Siellä sijaitsee Klaksvík, Färsaarten toiseksi suurin kaupunki. == Asutuskeskukset == Saarella on Klaksvíkin lisäksi seitsemän asutuskeskusta: *Norðyri *Ánir *Árnafjørður *Strond *Norðtoftir *Depil *Norðdepil == Vuoret == Saarella on viisi vuorta: *Lokki (vuori) (755 m) *Háfjall (647 m) *Borðoyarnes (392 m) *Depilsknúkur (680 m) *Hálgafelli (503 m) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Klaksvík

Klaksvík on Färsaarten toiseksi suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee Borðoyn saarella, joka on yksi Färsaarten pohjoissaarista (fääriksi Norðoyar). ==Historia== Ensimmäiset asutuksen merkit Klaksvíkin alueella ovat peräisin viikinkiajalta, mutta vasta 1900-luvulla alue yhdistyi muodostaen laajemman ja modernimman färsaarelaisen kaupungin, josta tuli pohjoissaarten ja laajemminkin Färsaarten kulttuurin ja kaupan keskus. ==Maantiede== Klaksvík sijaitsee kahdella vierekkäin sijaitsevalla niemellä. Kaupungissa on tärkeä satama, joka palvelee kalateollisuutta ja sen modernia kalastusveneistöä. Alun perin alueella sijaitsi neljä maatilaa. Aikoinaan niistä kehittyi neljä kylää, Vágur, Myrkjanoyri, Gerðar ja Uppsalar, jotka lopulta yhdistyivät muodostaen Klaksvíkin kaupungin vuonna 1938. Kaupungin syntymisen aiheuttavana tekijänä oli alueelle perustettu pohjoisten saarten keskusvarasto. ==Talous== ===Yritykset=== Perheomisteinen, vuonna 1888 perustettu panimo Föroya Bjór sijaitsee Klaksvíkissä. Alusta asti panimon symbolina on toiminut pässi. Elokuusta 2007 lähtien Föroya Bjór on ollut Färsaarten ainoa oluen ja virvoitusjuomien valmistaja, kun Restorffs Bryggjarí meni konkurssiin. ==Liikenne== Leirvíkiin johtavan merenalaisen tunnelin (Norðoyatunnilin) avaamisesta asti huhtikuussa 2006 Klaksvíkistä on yhteys Färsaarten muille saarille ja nykyään Klaksvík on yksi Färsaarten pääsatamista. Tunnelin myötä on käynnistynyt useita hankkeita, muun muassa uusi teollisuusalue tunnelin sisäänkäynnin liepeillä. ==Nähtävyydet== ===Kristianinkirkko=== Vuonna 1963 rakennettu Christianskirkjan on Skandinavian ensimmäinen muinalaisnorjalaiseen tyyliin rakennettu kirkko. Kattorakenteet on toteutettu samalla viikinkityylillä, joka on säilynyt färsaarelaisissa keittiöissä ja kyläkirkoissa. Tämä avoin kattorakenne on osoittautunut erityisen sopivaksi kirkkorakennuksiin, sillä tämäntyyppisten kirkkojen akustiikka on parempi kuin muiden vastaavankokoisten kirkkojen. Kirkko on omistettu Toisen maailmansodan aikana kuolleille merimiehille. ==Ystävyyskaupungit== * - Murmansk, Venäjä * - Wick, Skotlanti * - Sisimiut, Grönlanti * - Kópavogur, Islanti * - Trondheim, Norja * - Norrköping, Ruotsi * - Tampere, Suomi * - Grenå, Tanska * - Odense, Tanska ==Katso myös== * Klaksvíkar Ítróttarfelag (Klaksvíkin jalkapallojoukkue) * Luettelo Färsaarten kaupungeista ==Aiheesta muualla== * Faroeislands.dk: Klaksvík Faroeislands.dk * Tourist information * www.klaksvik.fo - Klaksvíkin verkkosivu * Alueen turistineuvonta Luokka:Färsaarten kylät
Nólsoy

Nólsoy on saari Färsaarilla. Se sijaitsee saariston keskiosissa, Streymoyn saaresta itään. Luoteisrannikolla sijaitseva Nólsoy on saaren ainoa asutuskeskus. Saarella on myös yksi vuori (Høgoyggj). Sen korkeinta kohtaa (372 m) kutsutaan Eggjarkletturiksi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Färsaarten saaret
Sandoy

Sandoy on saari Färsaarilla. Sen tärkein asutuskeskus on Sandur. Saaren pinta- ala on 111 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 264 (2013). Heistä yli kolmasosa asuu Sandurissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Viðoy

Viðoy on Färsaarten pohjoisin saari. Se sijaitsee Borðoyn saaresta itään. Viðoyssa on kaksi asutuskeskusta: kaakkoisrannikolla sijaitseva Hvannasund sekä koillisrannikolla sijaitseva Viðareiði. Saarella asuu 597 ihmistä (2013). Saarella on myös viisi vuorta: *Talvbord (557 m) *Enniberg (651 m) *Myrnafjall (687 m) *Malinsfjall (751 m) *Villingadalsfjall (841 m). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Prefekti

Prefekti () oli viranhaltija Rooman valtakunnassa. Aluksi prefekteillä oli vain sotilastehtäviä. Esimerkiksi Rooman liittolaisten auxilia-joukkoja johti yleensä prefekti. Keisariajalla ainoastaan keisari sai nimittää prefektit ja tähän aikaan alettiin myös nimittää prefektejä siviilivirkoihin. Keisariajalla pretoriaanikaartin prefektistä (praefectus praetorio) tuli tärkeä henkilö, koska kaarti saattoi päättää, kenestä tuli keisari. Myöhempinä aikoina prefektillä on tarkoitettu monien erityyppisten tehtävien haltijoita. == Luettelo prefekteistä == * pretoriaaniprefekti () * kaupunginprefekti () * praefectus alae, liittolaisjoukkojen prefekti * praefectus annonae, vastasi Rooman viljan hankinnasta * praefectus Aegypti, Egyptin varakuningas * praefectus castrorum, vastasi sotaleirin huollosta * praefectus classis, laivaston amiraali * praefectus fabrum, alkujaan pioneerien päällikkö, myöhemmin ylipäällikön adjutantti * praefectus iure dicundo, virkamies joka edusti preetoria Rooman ulkopuolella. * praefectus legionis, Egyptin legioonien ritarisäätyyn kuuluvan komentajan arvonimi * praefectus vehiculorum, keisarillisen postilaitoksen päällikkö * praefectus vigilum, Vigiles-joukkojen päällikkö Luokka:Roomalaiset virat ja arvonimet
Nanumea

Nanumea on atolli Tuvalussa Tyynellämerellä ja yksi maan kahdeksasta hallintoalueesta.. Nanumea on maan pohjoisin atolli, ja se koostuu viidestä saaresta, joista suurin on Nanumea. Muita saaria ovat Lakena, Lefogaki, Teatua a Taepoa ja Temotufoliki. Atollin pinta-ala on noin 3,9 neliökilometriä. Saarta johtaa saarineuvosto. Nanumean kaksi pääsaarta, Nanumean ja Lakenan erottaa kaksi laguunia. Lakenalla on myös pieni järvi. Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan Nanumealla on 556 asukasta. Pääsaarella on Yhdysvaltain armeijan toisen maailmansodan aikana rakentama Nanumean lentokenttä. Nanumealaiset siirrettiin sodan ajaksi Lakenalle. == Lähteet == Luokka:Tuvalun saaret
Thelonious Monk

Thelonious Sphere Monk (10. lokakuuta 1917 Rocky Mount, Pohjois-Carolina – 17. helmikuuta 1982 Weehawken, New Jersey) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti ja säveltäjä, joka tunnetaan omaperäisestä improvisaatiotyylistään sekä monista jazzstandardeiksi muodostuneista sävellyksistään. Monkia pidetään yhtenä jazzin bebop-tyylin perustajista. Monkin tunnetuimpiin sävellyksiin kuuluvat ”Ask Me Now”, ”Blue Monk”, ”I Mean You”, ”Rhythm-a-Ning”, ”’Round Midnight” ja ”Straight, No Chaser”. Monkin albumi Brilliant Corners (1957) valittiin mukaan vuonna 2005 julkaistuun englanninkieliseen hakuteokseen 1001 Albums You Must Hear Before You Die. == Valikoitu diskografia == * Brilliant Corners * Monk’s Music * Monk’s Dream * It’s Monk Time * With Coltrane * Big Band and Quartet in Concert * Monk * Thelonious Monk * Genius of Modern Music Vol. 1 * Genius of Modern Music Vol. 2 ==Kirjallisuutta== * * ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Viralliset kotisivut Luokka:Bebopmuusikot Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzmusiikin säveltäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzpianistit
Erkki Kääriäinen

Erkki Kääriäinen (30. lokakuuta 1909 PieksämäkiKuka kukin on (Aikalaiskirja) 1978, ss. 464–465. (Viitattu 8.9.2019) – 6. maaliskuuta 1990 HelsinkiHelsingin Sanomat 18.3.1990: Nimiä tänään) oli suomalainen geodeetti. Kääriäinen oli Geodeettisen laitoksen professori, joka tutki postglasiaalista maannousua ja johti suurelta osin Suomen toista tarkkavaaitusta. Kääriäinen oli aktiivinen esperanton harrastaja ja toimi Suomen Esperanto-Opiston johtokunnassa. Hän toimi myös Tähtitieteellisessä yhdistyksessä Ursassa johtavissa tehtävissä. == Julkaisuja == * On the recent uplift of the Earth's crust in Finland. Helsinki 1953. 106 sivua, 1 kartta. * Suomen toisen tarkkavaaituksen kiintopisteluettelo I. Bench mark list I of the Second Levelling of Finland. Helsinki 1963. 164 sivua, 2 karttaa. * Land uplift in Finland computed by the aid of precise levellings. Fennia 89, 1, 15-20. 1963 * The second levelling of Finland in 1935-1955. Geodeettisen laitoksen julkaisu 61. Helsinki 1966. 313 sivua, 1 kartta. * Astronomical determinations of latitude and longitude in 1954-1960. Helsinki 1970. 95 sivua, 1 kartta. * Astronomical determinations of latitude and longitude in 1961-1966. Helsinki 1971. 102 sivua, 1 kartta. * Maankohoaminen Suomessa merenkorkeushavaintojen perusteella. Maanmittaus No. 1-2. 1976. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset geodeetit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet