EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tampereen Ilves

Tampereen Ilves on 10. huhtikuuta 1931 perustettu tamperelainen urheiluseura. Ilveksellä on toimintaa jalkapallossa, jääkiekossa, futsalissa, salibandyssa, streetballissa, ringetessä ja cheerleadingissä. Seuran menneisiin lajeihin kuuluvat jääpallo, koripallo, käsipallo, lentopallo, amerikkalainen jalkapallo, keilailu ja taitoluistelu. == Puheenjohtajat == * 1931–1935 Niilo Tammisalo * 1935–1936 Mikko Tiitola * 1936–1938 Kauko Mankonen * 1938–1940 Jussi Tiitola * 1940–1944 Väinö Teivaala * 1944–1956 Risto Lindroos * 1956–1959 Aarne Honkavaara * 1959–1961 Allan Tokoi * 1961–1964 Pekka Terho * 1964–1969 Tero Jaakkola * 1969–1974 Paul Kirjavainen * 1974–1977 Pekka Terho * 1977–1980 Raimo Eskelinen * 1980–1982 Risto Hannula * 1982–1984 Jorma Huura * 1984–1992 Harri Pyhältö * 1992–1994 Hannu Telenius * 1994–2003 Kari Kaitasuo * 2003–2009 Markku Lehtola * 2009– Petri Ojala == Jalkapallo == Jalkapallossa Ilves on voittanut miehissä Suomen-mestaruuden kerran ja Suomen cupin kahdesti, ja osallistunut myös eurocupeihin. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Veikkausliigassa (2019) ja naisten edustusjoukkue Kansallisessa Liigassa (2019). Ilveksen jalkapallojaostossa on noin 4 000 pelaajaa, mikä on yli kolminkertainen määrä jääkiekkojaostoon verrattuna. Ilveksen kuuluisimpia pelaajia ovat toiseksi eniten maaotteluita pelannut Ari Hjelm ja ruotsalaisessa Djurgårdenissa pelannut Toni Kuivasto. Myös eniten maaleja Veikkausliigassa tehnyt Valeri Popovitš edusti urallaan kahteen otteeseen Ilvestä mutta pelasi pääosan Veikkausliigaurastaan FC Hakassa. Vuonna 1998 Ilves oli perustamassa Veikkausliigassa vuosina 1999–2010 pelannutta Tampere Unitedia. == Jääkiekko == Ilves tunnetaan jääkiekossa toiseksi parhaiten menestyneenä seurana Suomessa. Ilveksen edustusjoukkue on voittanut 16 Suomen- mestaruutta ja lisäksi naiset ja juniorijoukkueet yhteensä useita kymmeniä. Ilveksen kuuluisimpia pelaajia ovat maaotteluiden maailmanennätysmies Raimo Helminen ja lähes tuhat NHL-ottelua pelannut Jyrki Lumme sekä vuodesta 1960 vuoteen 1982 joukkuetta edustanut Lasse Oksanen. Juniorityöstään tunnettu seura on kunnostautunut erityisesti maalivahtien kasvattajana. == Salibandy == Ilveksen salibandyjoukkue pelaa kaudella 2012–2013 Miesten Salibandyliigassa. Korkeinta sarjatasoa salibandyliigaa Ilves on pelannut kaksi kautta 1995–1996 ja 1996–1997. == Futsal == Ilveksen futsal-joukkue, Ilves FS, pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla, Futsal-liigassa. Joukkue on moninkertainen Suomen mestari ja Suomen edustaja UEFA Futsal Cupissa. Se on myös voittanut Futsal Cupin kerran ja on yksi liigan kautta aikain menestyneimpiä futsal-seuroja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Tampereen Ilves ry. * Ilveksen jalkapallon edustusjoukkue * Ilveksen jalkapallonaiset * Ilveksen futsal- joukkue * Ilveksen jääkiekon edustusjoukkue * Ilveksen salibandytoiminta * Ilveksen cheerleading-toiminta * Ilveksen tilastoja (UrheiluSuomi.com) *
Santa Cruz de Tenerife (maakunta)

Santa Cruz de Tenerife on Espanjan maakunta, joka käsittää Atlantilla sijaitsevan Kanariansaarten itsehallintoalueen länsiosan. Siihen kuuluu noin puolet Kanariansaarista, mukaan lukien Teneriffan, La Gomeran, El Hierron ja La Palman saaret. Maakunnan pääkaupunki on Teneriffan saarella sijaitseva Santa Cruz de Tenerife, joka on myös toinen itsehallintoalueen pääkaupungeista. Noin 24 prosenttia maakunnan 1 007 641Instituto Nacional de Estadística (2017) asukkaasta asuu pääkaupungissa. Maakunnassa on yhteensä 53 kuntaa. Santa Cruz de Tenerifen maakunnassa on kolme Espanjan kansallispuistoa: Caldera de Taburiente La Palmalla, Garajonay La Gomeralla ja Teide Teneriffalla. Toinen osa Kanariansaarista kuuluu Las Palmasin maakuntaan. ==Lähteet== ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Kanariansaaret Luokka:Espanjan maakunnat
Luoti

Luoti voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * luoti, tuliaseen tai varsijousen ammus * luoti, merenkulussa käytettävä laite * luoti, rakentamisessa käytettävä työkalu * luoti, mittayksikkö * sukunimenä: ** Mira Luoti, suomalainen laulaja.
Biskaja

Biskaja (baskiksi ja virallisesti Bizkaia, ) on maakunta Biskajanlahden rannikolla pohjoisessa Espanjassa Baskimaan itsehallintoalueen luoteisosassa. Sen rajanaapureita ovat Cantabrian, Burgosin, Gipuzkoan ja Álavan maakunnat. Maakunnan pinta-ala on 2 217 neliökilometriä ja asukasluku 1 148 302 (vuonna 2017). 30 prosenttia asukkaista asuu pääkaupungissa Bilbaossa (Bilbo). Baskimaan hengellisenä keskuksena pidetty Guernica (Gernika-Lumo) sijaitsee Biskajassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Barakaldo, Portugalete, Durango ja Balmaseda. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
LC50

LC50 tai LC50 on annos, joka tappaa puolet koe-eläimistä tietyn ajan kestävän kokeen aikana. LC50 on lyhenne englannin kielen sanoista "Lethal Concentration, 50%" eli letaaliannos, 50%. Arvoa käytetään yleensä hengityksen kautta vaikuttavista kaasuista, sumuista tai aerosoleista. Eri koe-eläinten arvot eivät ole suoraan verrattavissa keskenään tai ihmiseen. Yleensä LC50 arvo ilmoitetaan mikrogrammoina (tai milligrammoina) ainetta per litra, tai käyttäen yksikköä parts per million (ppm). Mitä pienempi LC50-arvo on, sitä myrkyllisempää aine on.The MSDS HyperGlossary: LC50, 50% Lethal Concentration Viitattu 2.1.2016. Esim. Henkilö X on hengittänyt myrkyllistä kaasua. Tällöin käytetään tätä myrkyllisyyden mittayksikköä. Sitä käytetään myös vertailtaessa kemiallisten aseiden vaikutuksia. Joskus käytetään yksikköjä kuten LC25 tai LC75 jotka viittaavat kuolettavaan annokseen joka tappaa vastaavasti 25% tai 75% koe-eläimistä. LCLO () taas on vähäisin julkaistu pitoisuus, jonka on raportoitu tappaneen ihmisiä tai eläimiä. Toksikologiassa toinen suosittu myrkyllisyyden mittari on LD50, jota yleensä käytetään ihon läpi tai suun kautta nieltynä vaikuttavista myrkyistä. Euroopan unionin alueella, myös Suomessa, kaasumaista ainetta pidetään: * erittäin myrkyllisenä, jos sen LC50-arvo hengitettynä (rotilla) on alle 0,25 mg/L * myrkyllisenä, jos sen LC50-arvo hengitettynä on 0,25-1 mg/L , ja * haitallisena, jos sen LC50-arvo hengitettynä on 1-5 mg/L. Nämä arvot tarkoittavat milligrammaa kyseistä ainetta litrassa kyseistä ainetta keskimäärin neljän tunnin aikana.Sosiaali- ja terveysministeriön asetus kemikaalien luokitusperusteista ja merkintöjen tekemisestä (807/2001), liite 1 == Lähteet == Luokka:Yksiköt Luokka:Toksikologia de:LC50 fr:LC50
Magilla Gorilla

Magilla Gorilla on Hanna-Barberan samannimisen piirrossarjan päähenkilönä esiintyvä gorillahahmo, joka luotiin 1960-luvulla. Gorillahahmo seikkaili 1960-luvulla suomenkielisessä Retu ja kumppanit -lehdessäkin. Magilla Gorilla -piirretyssä Magilla on herra Piiparin (Mr. Peebles) lemmikkieläinkaupan näyteikkunassa ikävystyneenä odottamassa, että joku ostaisi hänet. Magilla syö jatkuvasti banaaneja, ja tämän takia hän käy Herra Peeblesin kukkarolle. Aika ajoin joku asiakas ostaa Magillan, mutta Magilla palautetaan aina pian, ja herra Piipari joutuu maksamaan rahansa takaisin. Magillan ovat ostaneet esimerkiksi varkaat, jotka halusivat käyttää häntä apuna pankkiryöstössä, sekä eräässä toisessa jaksossa mainostoimiston miehet, jotka halusivat käyttää häntä maskottina uudelle tuotteelleen. Ainoa asiakas, joka oikeasti haluaisi pitää Magillan, on pieni tyttö nimeltä Ogee (lausutaan englanniksi kuten ”oh gee”), mutta hänellä ei kuitenkaan ole tarpeeksi rahaa. == Sarjan äänet == *Allan Melvin – Magilla Gorilla *Howard Morris – Mr. Peebles *Jean Vander Pyl – Ogee ==Aiheesta muualla== *Big Cartoon DataBase: The Magilla Gorilla Show Luokka:Piirroshahmot Luokka:Kuvitteelliset apinat Luokka:1960-luvun piirrossarjat
Zaragoza (maakunta)

Zaragoza on maakunta pohjoisessa Espanjassa Aragonian itsehallintoalueen keskiosassa. Sen rajanaapureita ovat Lleidan, Tarragonan, Teruelin, Guadalajaran, Sorian, La Riojan, Navarran ja Huescan maakunnat. Maakunnan pääkaupunki on Zaragoza, joka toimii myös itsehallintoalueen pääkaupunkina. Toinen tärkeä kaupunki on Calatayud. Zaragozan pinta-ala on 17 275 neliökilometriä. Väkiluku on 953 486 (vuonna 2017) ja väestötiheys 55,2 asukasta neliökilometrillä. Lähes kolme neljännestä asukkaista asuu pääkaupungissa. Maakuntaan kuuluu yhteensä 292 kuntaa, joista yli puolet ovat alle 300 asukkaan kyliä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Haulikkorihla

Haulikkorihla on pitkäpiippuinen metsästykseen tarkoitettu taittolukkoinen yhdistelmäase, jossa on yksi haulipiippu ja yksi rihlapiippu. Rihlapiippu eli luotipiippu tavallisesti alempana. Piiput voivat sijaita myös rinnakkain, mutta se on harvinaista. Haulikkorihlaa ei tule sekoittaa rihlakkoon, jolla tarkoitetaan rihlattua metsästysasetta (luodikko ja kivääri). Vanhat suustaladattavat "metsästyspyssyt" olivat sileäpiippuisia ja ne ladattiin vaihtoehtoisesti joko haulipanoksella tai kuulalla aiotun riistan mukaan. Piipun rihlaaminen ja kaliiperin pienentäminen tarkkuuden ja lähtönopeuden parantamiseksi edustivat tuolloin uutta tekniikkaa ja aseiden eriytymistä käyttötarkoituksen mukaan. Nimityksiksi vakiintui haulikko ja luodikko eli rihlakko tai sotilastermein saksalaislainana kivääri ( jolloin karkottuvia tai lähietäisyydellä olevia saaliita pyydystetään haulipiipulla ja haulikon kantomatkan (noin 35 metriä) ulkopuolella olevia liikkumattomia maaleja rihlapiipulla. Näin vältytään kahden erillisen aseen kantamiselta. Haulikkorihla ei yleensä ole luotipiippunsa osalta yhtä tarkka kuin pulttilukkoiset kiväärit, mutta tarkkuus on silti yleensä täysin riittävä vaativaankin metsästykseen. Haulipiippu eroaa haulikon piipusta usein vain pituutensa osalta: haulikkorihlojen piippupari on usein lyhyempi aseen keventämiseksi ja sen käytön nopeuttamiseksi. Muita monipiippuisia yhdistelmäaseita ovat muun muassa drillinki kahdella hauli- ja yhdellä luotipiipullaan, ja kaksoisluodikko kahdella luotipiipullaan. Drillinki ei ole Suomessa niin yleinen kuin haulikkorihla. Kaksoisluodikko yleistyi Suomessa vasta, kun Valmet toi 412-sarjansa markkinoille 80-luvulla. Tätä ennen kaksoisluodikkoja ei yleisesti Suomessa käytetty, lähinnä aseiden korkean hinnan vuoksi. Edullisempia haulikkorihloja sekä kaksoisluodikoita on tullut viimeisen kymmenen vuoden aikana myyntiin Venäjältä. Niitä valmistaa venäläisen Kalašnikov-konsernin Iževskin asetehdas (Ižmaš). Kyseinen tehdas valmistaa Baikal-haulikot sekä Kalashnkikov AK-47 rynnäkkökiväärit. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kiväärit Luokka:Haulikot
Drillinki

Drillinki (saks. Drilling, kolmoset) on kolmipiippuinen metsästysase. Siinä on yleensä kaksi rinnakkaista, samaa kaliiperia olevaa haulipiippua ja yksi luotipiippu näitten alla. Toinen yleinen yhdistelmä on kaksi samaa kaliiperia olevaa rinnakkaista luotipiippua, joitten alla yksi haulipiippu. Myös kolmella haulipiipulla tai kolmella luotipiipulla varustettuja drillinkejä on olemassa sekä aseita, joissa on kaksi erikaliiperista luotipiippua ja yksi haulipiippu. Tällöin haulipiippu ja isompi luotipiippu ovat yleensä päällekkäin ja pienempi luotipiippu on kiinnitetty näitten väliseen saumaan yleensä oikealle puolelle. Drillinki soveltuu monenlaisen riistan metsästykseen. Ase on yleensä melko arvokas. Drillingit ovat saavuttaneet suosiota erityisesti Keski-Euroopassa, missä saman jahtitapahtuman aikana voidaan ampua monenlaista riistaa. Myös aseitten lukumäärää rajoittava lainsäädäntö on lisännyt drillingin suosiota joissakin maissa. Drillingin heikkouksia ovat aseen suurehko paino sekä se, että yhdistelmäase on aina kompromissi erilaisten ominaisuuksien välillä, eikä drillinki näin ollen vedä vertoja parhaille kivääreille tai haulikoille. Lämpölaajenemisen aiheuttama osumapisteen siirtyminen on varsin tavallinen drillingin haaste. Aseen kohdistamiseen onkin varattava aikaa. ==Lähteet== Luokka:Kiväärit Luokka:Haulikot
Heikki Palva

Heikki Väinö Kaleva Palva (5. toukokuuta 1935 Porvoo – 26. marraskuuta 2022 Tuusula)Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 11.12.2022, s. B 30 oli suomalainen kielitieteilijä ja arabian kielen professori Helsingin yliopistossa 1982–1998. Palva toimi sitä ennen Göteborgin yliopiston arabian kielen, erityisesti nykyarabian professorina vuosina 1970–1982. == Ura == Heikki Palva oli itämaiden tutkimuksen alalla kansainvälisesti arvostettu tutkija, jolla oli ansioita myös oman tieteenalansa ulkopuolella. Hän toimi teologisessa tiedekunnassa eksegetiikan assistenttina ja tuntiopettajana sekä ansioitui pitkäaikaisena raamatunkäännöskomitean jäsenenä (1983–1990). Palvan luottamustehtäviin lukeutuivat toiminta Uskonnonvapauskomitean jäsenenä, Suomen Itämaisen Seuran puheenjohtajana (1983–1993) ja Suomen Jerusalemin- instituutin (vuodesta 1997 Suomen Lähi-idän instituutti) hallituksen puheenjohtajana. == Tunnustukset == Palva sai 2001 Väinö Tannerin Säätiön tunnustuspalkinnon Lähi-idän kielten ja kulttuurien tuntemuksen sekä uskonnollisen suvaitsevuuden lisäämisestä. Palva oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1986, ja Tiedeakatemian kunniajäsen vuodesta 2012. Palva promovoitiin teologian kunniatohtoriksi vuonna 2005.Tohtoripromootio 2005. Helsingin yliopisto. == Muuta == Heikki Palvan veli on professori Antti Palva.Facta 2001, osa 12, p. 508. WSOY 1985. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * *Heikki Palvan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Göteborgin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Tumppi Vähä-Pesola

Tuomo ”Tumppi” Vähä-Pesola (s. 1962) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Dingon alkuperäisenä kosketinsoittajana. Hänen tunnetuin teoksensa on Dingon Levottoman Tuhkimon kosketinsoitinriffi. == Ura == === Dingossa === Vähä-Pesola oli Dingon alkuperäinen kosketinsoittaja ja vaikutti yhtyeessä ensin keväästä 1983 marraskuuhun 1983, jolloin Neumann päätti ottaa Pete Nuotion yhtyeeseen ja Vähä-Pesola lähti yhtyeestä. Neumannin mukaan syynä oli se, että Dingo tarvitsi toisenlaisen kosketinsoittajan. Vähä-Pesolan mukaan eron taustalla olivat yhtyeen sisäiset ilmapiiriongelmat.Lotila 2024, s. 93 Dingosta erottaminen oli Vähä-Pesolalle kova isku. Vuonna 1986 Neumann pyysi Vähä-Pesolaa takaisin Dingoon, sillä Pete Nuotio oli eronnut yhtyeestä. Vähä- Pesola suostui palaamaan yhtyeeseen. Esiintymiset eivät kuitenkaan onnistuneet, ja yhtye hajosi lokakuussa 1986. Vähä-Pesola ei ole ollut mukana Dingon toiminnassa 1980-luvun jälkeen.Lotila 2024, s. 95 Vähä-Pesola ei soita yhdelläkään Dingon levyllä lukuun ottamatta vuonna 1983 äänitettyä Hölmöläisten laiva -demoa, joka julkaistiin vuonna 2006 Dingon Kunnian päivät 1983–1986 -kokoelmalla. === Dingon jälkeen === Dingon jälkeen Vähä-Pesola on jatkanut musiikin tekemistä säveltämällä kappaleita eri artisteille sekä itselleen. Hän on omistanut Porissa Studio Sunset-nimisen äänitysstudion ja tehnyt musiikki TumSound-nimellä. Vähä-Pesola on soittanut myös useissa eri kokoonpanoissa kuten Pori Big Bandissa. Musiikin tekemisen lisäksi Vähä-Pesola toimii rekkakuskina. Lotila 2024, s. 88 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Dingon jäsenet Luokka:Suomalaiset kosketinsoittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Kaksoisluodikko

Kaksoisluodikko on nimensä mukaisesti kahdella, tavallisesti samankaliiperisella luotipiipulla varustettu kiväärimallinen ase. Piiput voivat sijaita joko päällekkäin tai rinnakkain. Kaksoisluodikoita käytetään yksinomaan metsästysaseina. Ne yleistyivät 1800–luvulla erityisesti Englannin siirtomaakaudella, jolloin niitä käytettiin suurriistan metsästykseen. Tämän vuoksi niiden kaliiperit painottuvat yleensä myös suurriistan metsästykseen tarkoitettuihin kaliipereihin. Pulttilukkoinen kivääri on edullisempana sittemmin lähes syrjäyttänyt kaksoisluodikon Suomessa. Maissa jossa villisian ajometsästys on yleistä, kaksoisluodikot ovat erinomaisia nopeasti kehittyviin tilanteisiin ja siksi yleisiä. Kaksoisluodikon etuna pulttilukkoiseen kivääriin on nopea toinen laukaus asetta virittämättä. Haittana taas lippaan puuttuminen, suurempi paino ja toisen piipun osumapisteen siirtyminen aseen piippuparin lämmetessä epätasaisesti sellaisissa aseissa joissa piiput on juotettu yhteen. Saatavilla on myös ratkaisuja joissa piiput ovat irti toisistaan ja toisen piipun osumapiste on itsenäisesti säädettävissä sekä sivu-, että korkeussuunnassa. Yleensä kaksoisluodikko ei ole osumatarkkuudeltaan parhaiden pulttilukkoisten veroinen, mutta osumatarkkuus on riittävä kaikkeen suurriistan metsästykseen. ==Lähteet== Luokka:Kiväärit
Peräaukko

Peräaukko eli anus () on ruoansulatuselimistön päätepiste. Ihmisellä peräaukkoa edeltää peräsuoli. Useimmilla eläimillä alkeellisista madoista ihmisiin on putkimainen suolisto, joka kulkee kokonaisuudessaan suusta peräsuoleen. Peräaukko viittaa yleisesti ottaen biologiassa siihen ruoansulatuskanavan kohtaan, jossa ulosteet poistuvat elimistöstä. Peräaukkoa kontrolloivat sulkijalihakset. Niitä on kaksi, sisäinen ja ulkoinen, joista ulkoinen on tahdonalainen ja sisäinen tahdosta riippumaton eli autonominen. Ulostaessa ulosteet poistuvat kehosta peräaukon kautta, mikä on peräaukon pääasiallinen tehtävä. Pieraistessa autonominen rengaslihas rentoutuu ja estää silti ulosteen karkaamisen. Peräaukko on erogeeninen alue, minkä vuoksi sillä on merkitystä useiden ihmisten seksuaalisuudessa. Tätä kutsutaan anaaliseksiksi. Peräaukon seutu voidaan valkaista esteettisistä syistä. Peräaukon sairauksiin lukeutuvat esimerkiksi peräpukamat, peräaukon syöpä ja peräaukon haavauma eli anaalifissuura. ==Katso myös== *Pakarat *Peräaukon kohottajalihas ==Lähteet== Luokka:Ruoansulatuselimistö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jamssit

Jamssit (Dioscorea) on jamssikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Lämpimissä oloissa kasvava jamssi on yleinen viljelykasvi Afrikassa, Karibialla ja osissa Aasiaa sekä Keski- ja Etelä-Amerikkaa. Länsi-Afrikassa ja Uudessa-Guineassa jamssi on tärkein viljelykasvi. Jamssien mukula muistuttaa ulkonäöltään suuresti punaista bataattia (Ipomoea batatas), jopa niin paljon, että asiaan perehtymättömän on vaikea erottaa niitä valokuvasta. Ainakin Yhdysvalloissa jamssi-nimitystä käytetään virheellisesti myös bataatista. Jamssit ovat trooppisen vyöhykkeen kasveja, ja niitä tunnetaan ainakin 12 lajia, joista vain yksi on peräisin uudelta mantereelta. Jamssit ovat ikivanhoja kasveja, joita on arveltu olleen jo jurakaudella. Jamssien koko vaihtelee suuresti: ne saattavat pienimmillään olla hieman perunaa suurempia juurimukuloita, mutta jotkin lajit tekevät jopa 20 kilon mukuloita. Suurin tunnettu juurimukula on löydetty isojamssilta (Dioscorea alata) Malesiasta, ja se painoi 60 kiloa. Jamssit tekevät mukulat noin kahden metrin syvyyteen. Jamssien viljely onkin melko monimutkaista; köynnöksiä pitää tukea vahvoin tukirakentein, kun mukuloita kaivetaan maasta. == Jamssilajeja == Tunnetuimpia viljeltyjä lajeja:Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7 * isojamssi (Dioscorea alata) * euroopankiiltoköynnös eli euroopantamus eli euroopanjamssiSuomen Lajitietokeskus: Jamssit – Dioscorea Viitattu 23.2.2021. (Dioscorea communis, syn. Tamus communis) * hottentottijamssi eli hottentotinleipä (Dioscorea elephantipes) * pikkujamssi (Dioscorea esculenta) * kiinanjamssi (Dioscorea opposita → D. oppositifolia) Muita lajeja: * tähtösjamssi (Dioscorea asteriscus) * albanianjamssi (Dioscorea balcanica) * mukulajamssi (Dioscorea bulbifera) * keltaguineanjamssi (Dioscorea cayenensis) * intianjamssi (Dioscorea deltoidea) * rohtojamssi (Dioscorea nipponica) * kiinanjamssi (Dioscorea polystachya) * valkoguineanjamssi (Dioscorea rotundata) * sansibarinjamssi (Dioscorea sansibarensis) * kuskusjamssi (Dioscorea trifida) * virginianjamssi (Dioscorea villosa) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Jamssit (Dioscorea) *ITIS: Dioscorea *United States Department of Agriculture (USDA): Dioscorea *Flora of China: Dioscorea *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Dioscorea sp. Luokka:Juurekset Luokka:Afrikkalainen keittiö
Jaén (maakunta)

Jaén on maakunta eteläisessä Espanjassa Andalusian itsehallintoalueella. Sen rajanaapureita ovat Córdoban, Ciudad Realin, Albaceten ja Granadan maakunnat. Maakunnan pääkaupunki on Jaén. Jaénin pinta-ala on 13 496 neliökilometriä. Väkiluku on 643 484 (vuonna 2017) ja väestötiheys 47,7 asukasta neliökilometrillä. Kuudesosa väestöstä asuu pääkaupungissa. Maakunnassa on yhteensä 97 kuntaa. Jáenissa on neljä kansallispuistoa. Maakunnassa on myös kaksi tärkeää renessanssinaikaista kaupunkia, Úbeda ja Baeza, jotka on nimetty Unescon maailmanperintökohteiksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Jaakko Tallus

Jaakko Tapio Tallus (s. 23. helmikuuta 1981 Lieksa) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka saavutti 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä useita arvokisamitaleja, muun muassa yhden olympiakultamitalin. Hän edusti urallaan Lieksan Hiihtoseuraa. Tallus voitti junioreiden MM-kilpailuissa kultaa joukkuekilpailussa 1998 ja 2000 sekä hopeaa normaalimatkalla, sprintissä ja joukkuekilpailussa 2001. Hän sijoittui Lahden MM-kilpailuissa 2001 sprinttikilpailussa neljänneksi, normaalikilpailussa kymmenenneksi ja oli saavuttamassa pronssia joukkuekilpailussa. Tallus voitti Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 henkilökohtaisessa normaalikilpailussa hopeaa, oli sprintin neljäs ja oli mukana Suomen olympiakultaa voittaneessa yhdistetyn joukkueessa. Talluksen hyvät suoritukset myös hiihto-osuuksilla olivat suuri yllätys – uransa alussa hänet oli opittu tuntemaan paremminkin vahvana hyppääjänä. Tallus oli mukana myös Val di Fiemmen MM-hiihtojen 2003 pronssia voittaneessa joukkueessa. Normaalimatkalla hän oli 13. ja sprintissä 20. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005 hän sijoittui normaalimatkalla kahdeksanneksi, sprintissä 12:nneksi ja joukkuekilpailussa neljänneksi. Vuoden 2006 Torinon olympialaisissa Tallus oli normaalikilpailussa ja sprinttikisassa viides ja oli mukana joukkuekisan pronssimitalin voittaneessa Suomen joukkueessa. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 Tallus kuului Suomen kultajoukkueeseen ja sijoittui normaalikilpailussa 11:nneksi. Liberecin MM- kilpailuissa 2009 hän oli yhteislähtökilpailussa yhdeksäs ja normaalimäen Gundersen-kilpailussa kahdeksastoista. Tallus sijoittui maailmancupissa kaudella 2001–2002 kokonaiskilpailussa neljänneksi ja sprinttikilpailussa kuudenneksi. Tallus ilmoitti kesäkuussa 2010 lopettavansa uransa vedoten motivaation puutteeseen ja perhesyihin. Uran jälkeen Tallus valmensi vuoden verran yhdistetyn urheilijoita Kuopion alueella kunnes pääsi opiskelemaan pelastusopistoon. 2013 Tallus muutti perheensä kanssa Jyväskylään ja toimii nykyisin Keski-Suomen Pelastuslaitoksella palomiehenä. == Maailmancupin palkintosijat == Päivä Kilpailupaikka Maa Mäki Sijoitus 3\. tammikuuta 1999 Schonach Saksa normaalikilpailu 2. 26\. helmikuuta 2000 Chaux-Neuve Ranska normaalikilpailu 2. 10\. maaliskuuta 2000 Oslo Norja normaalikilpailu 3. 13\. tammikuuta 2002 Ramsau Itävalta yhteislähtö 3. 1\. maaliskuuta 2002 Lahti Suomi normaalikilpailu 3. 15\. maaliskuuta 2002 Oslo Norja normaalikilpailu 2. 3\. helmikuuta 2007 Zakopane Puola yhteislähtö 2. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Jaakko Talluksen kotisivut *Ylen Elävä arkisto: Kultakumppanukset Tallus ja Lajunen *Tallus Suomen Hiihtoliiton sivuilla Luokka:Suomalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaki

Kaki (Diospyros kaki) on eebenpuiden eli persimonien (Diospyros) sukuun kuuluva kasvi, jonka makeat hedelmät ovat syötäviä. Sitä kutsutaan myös nimillä kakiluumu, persimon, persimoni ja sharon. == Puu == Kaki on lehtipuu, joka voi kasvaa 27 metrin korkuiseksi. Sen soikeat lehdet ovat 6–9 cm pitkiä. Pienet, karvaiset hedekukat kasvavat 3–5 kukan ryhmissä, kellertävänvalkeat emikukat yksitellen. Kaki on kotoisin Japanista ja Kiinasta, mutta sitä viljellään nykyisin muuallakin. == Hedelmä == Kakin hedelmä muistuttaa kellertävää tomaattia, jonka pinta punertuu hedelmän kypsyessä. Erittäin pehmeä kypsä malto on makea ja hapoton ja maultaan luumua muistuttava. Raa’at kakit ovat kovia ja syötäväksi kelpaamattomia, koska ne sisältävät paljon parkkihappoa, joka häviää kypsymisen aikana. Hedelmät muuttuvat kypsyessään pehmeiksi. Jos hedelmä kuivattaa suuta ja maistuu kitkerältä, se on vielä raaka. Israelissa viljeltävä sharon on kakin jalostettu muoto, jossa ei ole parkkihappoa eikä siemeniä. Se on raakanakin makea. Espanjassa viljeltävää lajiketta kutsutaan persimoniksi ja Uudessa-Seelannissa viljeltävää lajiketta kakiksi. Kakihedelmä säilyy parhaiten kylmässä. Se on arka etyleenille, joten sitä ei suositella säilytettävän runsaasti etyleeniä tuottavien kasvisten vieressä. Kakissa on hiilihydraattia noin 20 g / 100 g ja C-vitamiinia 11 mg / 100 g. Siinä on muihin hedelmiin verrattuna suhteellisen paljon A-vitamiinia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Diospyros kaki * United States Department of Agriculture (USDA): Diospyros kaki * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Diospyros kaki (persimmon) Luokka:Eebenpuut Luokka:Viljeltävät ravintokasvit Luokka:Hedelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Gregorius XIII

Paavi Gregorius XIII, syntymänimeltään Ugo Buoncompagni, oli paavina 13. toukokuuta 1572 – 10. huhtikuuta 1585).Hanska 2005: 322. Hän pyrki valloittamaan takaisin katoliselle kirkolle ne alueet, jotka uskonpuhdistus oli siltä vienyt. Hän oli katolisen vastauskonpuhdistuksen huomattavimpia paaveja ja jesuiittojen suosija. Hänen määräyksestään vuonna 1582 otettiin käyttöön gregoriaaninen kalenteri.Hanska 2005: 115. ==Vastauskonpuhdistajana== Gregorius XIII muun muassa lähetti Skandinaviaan jesuiittaisä Antonio Possevinon taivuttelemaan Ruotsin kuningas Juhana III:ta käätymään takaisin katoliseen kirkkoon. Possevinon matkakertomuksen mukaan erityisesti suomalaiset olisivat olleet valmiita jättämään luterilaisuuden, koska olivat mieltyneet vanhoihin kirkonmenoihin.Hanska 2005: 114. Ranskan uskonsodissa Gregorius XIII tuki katolisia heidän sodassaan protestanttisia hugenotteja vastaan. Hän jopa lyötätti juhlamitalin sen johdosta, että Ranskan katoliset olivat surmanneet noin 10 000 hugenottia, jotka olivat tulleet juhlimaan hugenottien johtomiehen Navarran kuninkaan Henrik Bourbonin (myöhempi Ranskan kuningas Henrik IV) ja Ranskan kuninkaan sisaren häitä Pariisiin. Tästä Pyhän Bartolomeuksen yön tapahtumasta on Vatikaanin palatsin valtaistuinsalissa fresko, jonka Giorgio Vasari maalasi Gregorius XIII:n määräyksestä.Hanska 2005: 113–114. Näistä tapahtumista huolimatta myöhemmin kuninkaaksi kruunattu entinen hugenottiprotestantti Henrik IV kääntyi lopulta katoliseen uskoon, mutta paavin harmiksi hän myös sääti niin sanotulla Nantesin ediktillä Ranskaan uskonvapauden ja oli siten lojaali myös entisille hugenottiveljilleen. Gregorius XIII antoi siunauksensa Espanjassa toimineen nuntiuksensa suunnitelmalle salamurhata Englannin kuningatar Elisabet I. Hän julisti hankkeen olevan Jumalan silmissä armollinen teko. Suunnitelma kumminkin epäonnistui. Hän toimi vastauskonpuhdistajana myös humanistisella puolella lahjoittamalla paaviutensa aikana kaksi miljoonaa kultarahaa vähävaraisille opiskelijoille. Opiskelijoita varten hän perusti lukuisia pappisseminaareja Roomaan niin englantilaisille, saksalaisille kuin kreikkalaisillekin. Myös lähetystyön hän otti vakavasti lähettämällä lähetyssaarnaajia aina Japaniin saakka.Hanska 2005: 114–115. thumb|150px|Paavi Gregorius XIII:n hauta. ==Kalenterin uudistajana== Gregorius XIII:n määräyksestä katolisissa maissa otettiin käyttöön hänen nimeään kantava gregoriaaninen kalenteri. Siihen siirryttiin lokakuussa 1582, jolloin lokakuun 4. päivän jälkeen seurasi suoraan 15. lokakuuta. Protestanttisissa ja ortodoksisissa noudatettiin kuitenkin vielä pitkään tämän jälkeen vanhaa juliaanista kalenteria, joten niissä oli eri päivämäärä kuin katolisissa maissa. Esimerkiksi Englannissa ja sen siirtomaissa uuteen ajanlaskuun siirryttiin vasta vuonna 1752, Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa 1753 ja Venäjällä vasta 1918. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Vuonna 1502 syntyneet Luokka:Vuonna 1585 kuolleet
Heikki Kirkinen

Heikki Kirkinen (22. syyskuuta 1927 Kuusjärvi – 9. tammikuuta 2018) oli Itä- Suomen yliopiston (Joensuu) historian professori. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1949 Joensuun lyseosta, valmistui filosofian kandidaatiksi 1952, lisensiaatiksi 1958 ja tohtoriksi 1961 Helsingin yliopistosta. Hän toimi Joensuun yliopiston rehtorina 1971–1981 sekä Sorbonnen yliopiston suomen kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin vierailevana professorina 1966–1970. Kirkinen ansioitui Karjalan historian ja karjalaisen identiteetin tutkijana. Hänen harrastuksiinsa kuului musiikki; hän on muun muassa opiskellut musiikkitiedettä sekä säveltänyt. ==Luottamustehtäviä== * Ortodoksisen kulttuurin säätiön valtuuskunnan varapuheenjohtaja (2003–) ==Palkintoja, kunnianosoituksia== * Joensuu-palkinto 1983 * Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1995 * Aleksis Kiven Seuran Eskon puumerkki -palkinto 1997. *Karjalan Liiton Pro Carelia -mitali 2006 == Teokset == * * * * * * * Heikki Kirkinen, päätoim.: Venäjän ja Neuvostoliiton historia. Otava 1986 ISBN 951-1-08450-X * * * * * * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Heikki Kirkisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Joensuun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Jälkimarkkinakelpoisuus

Jälkimarkkinakelpoisuus tarkoittaa sitä, että sijoittaja voi myydä hankkimansa rahoitusinstrumentin eteenpäin toiselle sijoittajalle, jälkimarkkinoille. Esimerkiksi joukkovelkakirjalainan kohdalla jälkimarkkinakelpoisuus tarkoittaa sitä, että sijoittajalla on mahdollisuus myydä lainasijoitus kesken laina- ajan. Tavallisesti kaikki osakkeet ovat jälkimarkkinakelpoisia ja julkisesti noteerattujen yhtiöiden (Oyj) osakkeilla voidaan käydä kauppaa pörssissä. Myös sijoitus-, yritys- ja kuntatodistukset, valtion velkasitoumukset ja omaisuudenhoitoyhtiöiden velkasitoumukset ovat jälkimarkkinakelpoisia velkapapereita. ==Lähteet== Luokka:Rahoitus Luokka:Sijoittaminen
Tokyo Marui

Tokyo Marui INC. (東京マルイ) on japanilainen airsoft-aseiden valmistaja, joka valmistaa jousi-, kaasu- sekä sähkökäyttöisiä muovikuula-aseita. Tokyo Marui (TM) on ennen airsoft-aseita valmistanut radio-ohjattavia autoja ja junia, sekä myös moottoreita käsipainokoneisiin. Tokyo Maruin ensimmäinen sarjatuotantosähköase oli Famas. Tokyo Marui lanseerasi muutama vuosi sitten pulttilukkoisten tarkkuuskiväärien sarjan. Aseitten eri versiot ovat: VSR-10 real shock, VSR-10 pro sniper version ja VSR-10 G-Spec. VSR-sarjan aseet muistuttavat Remington 700 -kivääriä. Tokyo Marui ja muut valmistajat ovat tehneet Tokyo Maruin aseita varten monia viritysosia ja lisävarusteita. ==Aiheesta muualla== *Tokyo Maruin kotisivut *Tietoa Suomeksi Luokka:Pelivälinevalmistajat Luokka:Japanilaiset teollisuusyritykset Luokka:Japanilaiset pörssiyhtiöt
Tesoma

Tesoma on Tampereen aluekeskus noin kahdeksan kilometriä ydinkeskustasta länteen. Kansan suussa Tesoma tarkoittaa Tesomajärven kaupunginosaa ympäristöineen. == Palvelut == * Kauppakeskus Westeri * Tesoman jäähalli * Tesoman kirkko * Tesoman kirjasto * Tesoman koulu * Tesoman palloiluhalli * Tesoman seisake * Tesoman uimahalli == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Tesoman yleissuunnitelma *
Aleksandr Maltsev

Aleksandr Nikolajevitš Maltsev (, s. 20. huhtikuuta 1949 Kirovo-Tšepetsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen neuvostoliittolainen jääkiekkoilija,Eurohockey olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän oli yksi tunnetuimmista ja taitavimmista pelaajista Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueessa vuosina 1968–1983. Hän teki 213 maalia 321 maaottelussa. Hänen hallussaan on maailmanmestaruuskisojen tehotilaston kolmas sija: 156 pistettä (77+79) 101 ottelussa. Hän pelasi neuvostoliigassa 530 ottelua vuosina 1967–1984 edustaen Moskovan Dynamoa. Hän on voittanut urallaan kaksi olympiakultaa, yhden olympiahopean, kahdeksan maailmanmestaruutta ja Kanada-cupin ja Neuvostoliiton mestaruuden. Maltsev tuli tunnetuksi pelintekijänä ja ratkaisijana. Hän pelasi keskushyökkääjänä ja oikeana laitahyökkääjänä. Uransa alussa hän pelasi Anatoli Firsovin keskusmiehenä, ja sai askeettisena urheilijana tunnetulta laitamieheltään myös kritiikkiä hedonistisen elämänasenteensa takia. Hän pelasi kekseliästä peliä ja pystyi tekemään yllättäviä liikkeitä jäällä ja taktisia muutoksia pelin aikana. Hän oli hyvä mailankäsittelijä ja pystyi yleensä voittamaan yksi vastaan yksi -tilanteet. Maltsev oli erittäin taitava ja nopea luistelija ja hänellä oli tarkka ja erittäin nopea laukaus. Yksilötaitojensa lisäksi häntä pidettiin hyvänä joukkuepelaajana. == Saavutuksia ja palkintoja == * Neuvostoliiton urheilumestarin arvo vuonna 1971 * talviolympialaisissa kultaa 1972 ja 1976, hopeaa 1980 Sports Reference LLC * jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa kahdeksan kultaa, tehotilaston voittaja 1970 ja 1972, paras hyökkääjä 1972 ja 1981 * Neuvostoliiton mestaruus 1972 * Kanada-cupin voitto 1981 * MM-kisojen tähdistökentällisessä 1970, 1971, 1972, 1978 ja 1981 Arponen, ym., s. 742 * IIHF Hall of Fameen vuonna 1999 == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Neuvostoliittolaiset jääkiekkoilijat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sfairos

Sfairos (, ; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Olbiasta eli Borystheneestä tai Pantikapaionista eli Bosporoksesta. Hän oli sekä Zenonin että Kleantheen oppilaana. Filosofian lisäksi hän osallistui myös valtioelämään Spartassa ja Aleksandriassa. Diogenes Laertios luettelee hänen kirjoittamikseen 32 teosta. Hän kirjoitti laajalti stoalaisen filosofian kaikilta aloilta, muun muassa kosmologiasta, etiikasta, psykologiasta, politiikasta ja dialektiikasta. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit: ** Sfairoksen elämäkerta ** Sfairoksen elämäkerta Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit
Alttari (tähdistö)

Alttari () on himmeä eteläinen tähdistö Kentaurin ja Suden tähdistöjen välissä. == Huomattavia piirteitä == Alttarin kirkkain tähti β Arae on näennäiseltä magnitudiltaan 2,9. Sen γ-tähti on kaksoistähti hieman etelään β:sta. Ainakin kolmen planeetan uskotaan kiertävän μ Araeta, joista yhden uskotaan olevan luonnoltaan kiinteä. == Huomattavia syväntaivaan kohteita == Alttarin luoteiskulma leikkaa Linnunrataa ja sisältää useita avoimia tähtiryhmittymiä ja tähtisumuja. Kirkkain tähtiryhmittymistä, NGC 6397, on 8 200 valovuoden päässä meidän aurinkokunnastamme ja saattaa olla lähin tämäntyyppinen tähtiryhmittymä. == Historia == Tämä tähdistö erotettiin Kentaurin ja Suden samalla kun Kulmaviivoitin luotiin, jonka loi Nicolas Louis de Lacaille vuonna 1790. == Mytologia == Alttari, yleensä ylösalaisin kuvattuna, mutta toisinaan oikein kuvattuna niin että näyttäisi kuin savua nousisi Linnunradalle, tunnistettiin täksi Kentaurin Chironista (alkuperäiseltä nimeltään tämä oli Ara Centauri). Sitä kutsuttiin toisinaan myös Dionysuksen alttariksi. Koska tähdistö on kuitenkin luotu 1700-luvulla, sen yhdistämisen mytologiaan on kuitenkin suorittanut tähdistön luoja ja on täten väärin olettaa että sillä olisi oikeasti mitään tekemistä Kreikan mytologian ja sen aikaisten ihmisten uskomusten kanssa. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dionysios Herakleialainen

Dionysios Herakleialainen eli Dionysios Luopio (, ; n. 330–250 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän sai liikanimen Luopio (Metathemenos), sillä hän luopui stoalaisuudesta ja ryhtyi hedonistiksi. Dionysios oli kotoisin Herakleia Pontikesta. Hänen opettajinaan toimivat Herakleides Pontoslainen, Aleksinos, Menedemos ja Zenon. Hänen kerrotaan saaneen silmätulehduksen, joka aiheutti suuria kipuja. Hän totesi, ettei millään kyennyt sietämään näitä kipuja, vaikka stoalaisen filosofian mukaan kaikki asiat, jotka eivät ole hyveitä tai paheita ovat yhdentekeviä. Tämän vuoksi hän päätti luopua stoalaisuudesta, ja siirtyi toiseen ääripäähän ryhtymällä kyreneläisen koulukunnan kannattajaksi ja sen mukaisesti hedonistiksi. Diogenes Laertios luettelee hänen kirjoittamikseen yhdeksän kirjaa. Filosofian lisäksi hän kirjoitti runoutta Aratoksen tyyliin. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit: ** Dionysioksen elämäkerta ** Dionysioksen elämäkerta Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Jennifer Paige

Jennifer Paige (synt. Jennifer Paige Scoggins s. 3. syyskuuta 1973 Marietta, Georgia) on yhdysvaltalainen poplaulaja. Hänet muistetaan parhaiten suuresta hitistään "Crush", joka nousi vuonna 1998 listojen kärkeen sekä Yhdysvaltain Billboardilla että Euroopan singlelistoilla. Myöhemmin kappale on noussut jonkinlaiseen kulttimaineeseen. Vuonna 1998 ilmestyi Paigen ensimmäinen sooloalbumi Jennifer Paige. Sitä seuranneista singleistä "Sober" ja "Always You" ei tullut suuria kaupallisia menestyksiä. Toisen albuminsa Positively Somewhere Paige julkaisi vuonna 2001; se menestyi edellislevyä kehnommin. Albumia seurasi vuonna 2002 single "Stranded", josta tuli Aasiassa ja osissa Eurooppaa iso radiohitti. Kolmannen albuminsa Best Kept Secret Paige julkaisi huhtikuussa 2008. __NOTOC__ ==Diskografia== ===Albumit=== * Jennifer Paige (1998) * Positively Somewhere (2001) * Best Kept Secret (2008) ===Singlet=== * Crush (1998) * Sober (1999) * Always You (1999) * These Days (2001) * Stranded (2002) * Wasted (2008) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Virallinen kotisivu * Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dionysios

Dionysios (, latinaksi Dionysius) on kreikkalais–roomalainen nimi, joka on johdettu Dionysos-jumalan nimestä. Nimi oli antiikin aikana hyvin yleinen ja kuului muun muassa seuraaville historiallisille henkilöille: * Dionysios vanhempi eli Dionysios I, Syrakusan hallitsija * Dionysios nuorempi eli Dionysios II, edellisen poika, isäänsä kuuluisampi tyranni * Dionysius, paavi 259–268 * Dionysius (kuoli n. 272), Pariisin piispa, marttyyri * Pyhä Dionysios Aleksandrialainen (200-luku), egyptiläinen piispa * Dionysios Areopagita, Paavalin käännyttämä areiopagin neuvoston jäsen * Pseudo-Dionysios Areopagita (400-luku), anonyymi kristillinen kirjoittaja * Dionysios bar Salibi (k. 1171), länsisyyrialainen orientaaliortodoksinen uskonnollinen kirjailija * Dionysius Exiguus (noin 470–540), daakialainen munkki, joka keksi Anno Domini -ajanlaskun * Dionysios Halikarnassoslainen (n. 60–7 eaa.), historioitsija * Dionysios Herakleialainen eli Dionysios Luopio (n. 330–250 eaa.), stoalaisuudesta luopunut filosofi * Dionysios Khalkedonilainen (n. 320 eaa.), dialektiseen koulukuntaan kuulunut filosofi * Dionysios Kolofonlainen (400-luku eaa.), taidemaalari * Dionysios Lamptrailainen (k. n. 205/204 eaa.), epikurolainen filosofi * Dionysios Periegetes (100- tai 200-luku), maantieteilijä * Dionysios Traakialainen (100-luku eaa.), grammaatikko.
Michelle Branch

Michelle Branch (s. 2. heinäkuuta 1983 Sedona, Arizona, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poprock-laulaja, lauluntekijä ja kitaristi. Branchin kaupallinen ura alkoi suuresta radiohitistä "Everywhere" vuonna 2001. Tätä seurasi "All You Wanted", joka nousi Billboardin myyntilistan kärkikymmenikköön. Branchin ensimmäinen albumi The Spirit Room oli valtava menestys etenkin Pohjois-Amerikassa. Branch ansaitsi myös useita palkintoja ja ehdokkuuksia. Kolmas levyltä otettu single oli "Goodbye To You", joka nousi listoille kesällä 2002. Samana vuonna Branch teki menestysdueton Santanan levylle. "The Game Of Love" nousi yhdeksi syksyn 2002 suurimmista listahiteistä pysyen Billboardin kärkikymmenikössä 11 viikkoa. Vuonna 2003 ilmestynyt toinen albumi Hotel Paper jatkoi esikoisen menestystä. Hiteiksi levyltä nousivat kappaleet "Are You Happy Now" ja "Breathe". Vuonna 2004 Branch jäädytti soolouransa avioliiton ja sitä seuranneen raskauden myötä. Vuonna 2005 hän perusti The Wreckers -duon, joka lopetti 2007. __NOTOC__ ==Julkaisut== ===Albumit=== *The Spirit Room (2001) *Hotel Paper (2003) *Everything Comes and Goes (2009) *Hopeless Romantic (2017) ===Singlet=== *Everywhere (2001) *All You Wanted (2002) *Goodbye To You (2002) *Are You Happy Now (2003) *Breathe (2003) *'Til I Get Over You (2004) *Sooner or Later (2009) *Loud Music (2011) *Hopelles Romantic (2017) ==Aiheesta muualla== *Michelle Branchin virallinen kotisivu * Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Käpälälauta

Käpälälauta on perinteinen suden tai ketun metsästyksessä käytetty ansa. Käpälälauta pystytetään maahan tai veistetään kolmihaaraiseksi ketulle noin 170–200 cm:n mittaiseksi jätettyyn kantoon. Käpälälaudan kärkeen laitetaan syötti niin korkealle, ettei peto yllä siihen hampaillaan, vaan yrittää pudottaa syötin käpälillään, jolloin käpälä saattaa tarttua eläimen pudotessa laudan molemmissa sivuissa oleviin loviin. Käpälästään juuttunut peto jää siis lautaan roikkumaan. Käpälälauta on levinnyt koko euraasialaiselle havumetsävyöhykkeelle Skandinaviasta Japaninmerelle saakka. Siitä on päätelty keksinnön olevan ikivanha. Käpälälautoja käytettiin Suomessa vielä 1900-luvun alkupuolella, harvinaisuutena myöhemminkin, mutta ei enää sen riistaeläimelle aiheuttaman kärsimyksen vuoksi, eli se on kiellettyFacta 2001, WSOY 1981, 9. osa, palsta 469. Nykyään metsästyslain sallimat ansat ovat jalkanaru ketulle, hetitappavia rautoja tai loukkuja, jotka eivät vahingoita eläintä. Sanonta jäädä käpälälautaan tarkoittaa kiikkiin eli kiinni jäämistä jostakin teosta.Hakusana > "Käpälälauta", Kielitoimiston sanakirja == Lähteet == Luokka:Ansat
Rintamaa

Rintamaa on vanha sana, joka tarkoittaa Suomessa lähinnä maanviljelijä- yhteisöjen asuttamaa tai asutuksen läheistä aluetta vastakohtana asumattomalle tai vain harvaan asutulle erämaalle, jonka luonnonvaroja yhteisö kuitenkin hyödynsi. Kaskiviljelyseudut lukeutuivat kuitenkin yleensä erämaihin, sillä kaskiviljely oli liikkuvaa. Laajemmassa käytössä rintamaa on tarkoittanut kulttuurin keskuspaikkaa.Nykysuomen sanakirja osa 4, hakusana 'rintamaa'. Muinaisaikoina Suomessa asutut ja pysyvästi viljellyt rintamaat sijaitsivat yleensä rannikoilla ja jokien suistoissa, kun taas erämaat olivat sisämaissa. Eri heimoilla tai asutuksilla oli omat erämaansa. Eränkävijät pääsivät erämaihinsa useimmiten vesistöjä pitkin. Tämän vuoksi erämaat olivat usein saman vesireitin varrella kuin rintamaatkin. Kylän ja jakokunnan tasolla vastaava käsitepari on ollut kotitilukset () ja ulkotilukset (), joista puhuttaessa myös on voitu käyttää käsitettä rintamaa () kotitilusten synonyyminä. Kotitilukset koostuivat aidatuista kotipelloista ja niihin mahdollisesti liittyvistä niityistä ja laitumista. Ulkotilukset olivat tämän aidatun alueen ulkopuolella sijainneita metsiä, niittyjä ja laitumia. Sanan rinta tästä merkityksestä ovat peräisin etenkin Pohjanmaalla esiintyvät monet Rinta-alkuiset talonnimet ja niistä johtuvat sukunimet. Etuliitteen eräs vastinpari on Latva-. Joskus sanan rintamaa vastinparina esiintyy sanan erämaa ohella myös takamaa. ==Lähteet== * * ==Viitteet== Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria
Lapinvero

Lapinvero tarkoitti osittain tarinoista, osittain historiallisista lähteistä tunnettua lappalaisten verottamista ja ryöstelyä esihistoriallisena ja varhais-historiallisena aikana, jolloin Lapiksi kutsutut Fennoskandian sisämaa-alueet olivat vielä eteläisten rannikkoseutujen kansojen ja -heimojen (maanviljelijöiden), ja myöhemmin valtioiden keskenään jakamaa eränkäynti- ja verotusaluetta. Lappalaisten kanssa käytiin myös paljon kauppaa. Lappalaisilta saatiin ennen kaikkea turkiksia, jotka olivat kysyttyjä ja arvokkaita Euroopan markkinoilla ja kauempanakin. Lappalaiset taas saivat muun muassa suolaa, metalliesineitä ja kankaita. Perinteisen näkemyksen mukaan lapinverotus oli usein raskas taakka lappalaisille, joille tehtiin väkivaltaa, jos nämä eivät maksaneet vaadittua määrää. Tarinoissa eri lapinkävijäryhmät saattoivat joskus verottaa toistensa lappalaiskyliä, jolloin verotus-oikeuksista syntyi kiistaa ja taisteluja. Osa nykytutkijoista katsoo, että lapinverossa oli alun perin kysymys kuitenkin rituaalisesta lahjojen vaihdosta, joka tunnetaan nykyisinkin joidenkin luonnonkansojen parissa, myös näiden kansojen suhteissa muihin kansoihin. Lahjojen vaihdossa oli kunnia antaa toiselle runsaasti ja yltäkylläisesti (kuten vieraanvaraisuudessa), ja se erosi siten omaa tuottoa tavoittelevasta kaupankäynnistä. == Sanan merkitys 1600-luvun lopulla == Vuonna 1673 Ruotsin kruunu halusi suosia Lapin asuttamista ja antoi julistuksen, joka takasi Lappiin muuttaville uudisasukkaille ikuisen vapautuksen sotaväenotoista, viidentoista vuoden vapautuksen veroista ja tämänkin jälkeen alhaisemman verotuksen. Tuon alhaisemman veron nimi oli myös lapinvero. ==Katso myös== *Erämaa *Erätalous == Lähteet == * * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Tarja Nahkiaisoja: ASUTUS JA MAANKÄYTTÖ INARISSA JA UTSJOELLA 1700-LUVUN PUOLIVÄLISTÄ VUOTEEN 1925 (Oikeusministeriön julkaisu 2006) Luokka:Lapin historia Luokka:Pohjoismaiden historia
Hugo Wolf

Hugo Wolf (13. maaliskuuta 1860 Slovenj Gradec (Windischgrätz) – 22. helmikuuta 1903 Wien Otavan iso tietosanakirja, osa 10. Helsinki: Otava, 1965.) oli itävaltalainen (alkuperältään slovenialainen) säveltäjä. Hän tuli tunnetuksi erityisesti lied-musiikin säveltäjänä. Hän toi liedeihin tiivistä ekpressiivistä intensiivisyyttä, mikä oli ainutlaatuista myöhäisromantiikan musiikissa. Tunnelmaltaan teokset muistuttavat toista wieniläistä koulukuntaa, mutta tekniikka on aivan erilainen. Huomattavana piirteenä Wolfin yksinlauluissa, joita hän sävelsi kaikkiaan 232, on pianosäestyksen tärkeys. Hugo Wolf opiskeli musiikkia jonkin aikaa Wienin konservatoriossa, mutta enimmäkseen hän kehitti itseään omin päin. Suurena Richard Wagnerin ihailijana tunnettu Wolf toimi 1880- ja 1890-luvuilla musiikkikriitikkona wieniläisessä Salonblatt-lehdessä. Hän työskenteli lyhyen ajan myös Salzburgin oopperan kapellimestarina. Laulusäveltäjänä Wolf jatkoi Franz Schubertin ja Robert Schumannin luomia lied-perinteitä, mutta hän sai vaikutteita myös Richard Wagnerilta, Johannes Brahmsilta ja Franz Lisztiltä. Wolfin katsotaan sovittaneen Wagnerin oopperatyylin yksinlaulun muotoon. Otavan iso tietosanakirja, osa 10. Helsinki: WSOY, 1965. Vaikka Wolfilla oli useita kiivaan luomisen kausia, varsinkin vuosina 1888 ja 1889, masennuskaudet haittasivat hänen luovia kausiaan. Vuodesta 1897 lähtien hän vietti lopun elämänsä mielisairaalassa. Viimeisen sävellyksensä hän kirjoitti 1898, viisi vuotta ennen kuin kuoli kuppaan. Hugo Wolfin tunnetuimpia sävellyksiä ovat laulusarjat Mörike Liederbuch (53 laulua Eduard Möriken runoihin, 1888), Kellerlieder (kuusi laulua, 1888), Goethe Liederbuch (37 laulua Johann Wolfgang von Goethen runoihin, 1889), Alte Weisen (kuusi laulua, 1890), Spanisches Liederbuch (44 laulua, 1890) ja Italienisches Liederbuch (1. osa 1891, 2. osa 1896, yhteensä 49 laulua) sekä Italialainen serenadi jousiorkesterille (1894). Lisäksi Wolf sävelsi mm. kaksi oopperaa, sinfonisen runon Penthesilea (1883) ja musiikin Henrik Ibsenin näytelmään Päiväkummun pidot (1891). Toivo Haapanen ym. (toim.): Musiikin tietokirja (2. painos), s. 560. Helsinki: Otava, 1957. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Hugo Wolf (koko sävellystuotanto listattuna suomalaisia tiedonhakijoita ajatellen). Luokka:Itävaltalaiset säveltäjät Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1903 kuolleet