EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Artemisionin jumala

Artemisionin jumala () eli Artemisionin pronssipatsas, myös Artemisionin Poseidon/Zeus, on miespuolista jumalaa, todennäköisesti Poseidonia tai Zeusta, esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos. Se on ajoitettu klassiselle kaudelle noin vuoteen 460–450 eaa. Veistos on saanut nimensä siitä, että se löydettiin roomalaisaikaisesta hylystä Artemísion eli Artemisionin niemen edustalta. Nykyisin veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 15) Ateenassa. Artemisionin jumalpatsaan veistäjäksi on esitetty muun muassa Kalamista. Veistoksen toinen käsi löydettiin vuonna 1926 ja loput veistoksesta vuonna 1928. Veistosta on todennäköisesti oltu kuljettamassa laivalla Kreikasta Roomaan. Veistos on yksi parhaiten säilyneitä ja siksi merkittävimpiä antiikin kreikkalaisia pronssipatsaita. Veistos esittää alastonta, parrakasta miestä, joka seisoo vasen jalka ja käsi ojennettuna eteen ja oikea käsi ojennettuna taakse heittämään jotakin esinettä, joka on kadonnut. Myös veistoksen lasista tai puolijalokivistä tehdyt silmät puuttuvat. Veistoksen korkeus on 2,09 metriä. Veistoksen on yleensä oletettu esittävän joko Poseidonia tai Zeusta. Tästä riippuen jumalalla on ollut kädessään todennäköisesti joko kolmikärki tai salama. Joidenkin tutkijoiden mukaan voi olla mahdotonta tietää koskaan varmuudella, kummasta jumalasta on ollut kyse. On esitetty myös, että kyseessä olisi jumalan sijasta ollut keihästä heittävä urheilija. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikkalaiset veistokset Luokka:Kansallinen arkeologinen museo (Ateena)
Delfoin ajomies

Delfoin ajomies tai Delfoin vaununajaja () on hevosvaljakon ohjastajaa esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos. Se on ajoitettu varhaiselle klassiselle kaudelle noin vuodelle 478–470 eaa. Veistos löydettiin Delfoin alueen arkeologisten kaivausten yhteydessä ja se on sijoitettu Delfoin arkeologiseen museoon. Veistoksen jalustan piirtokirjoituksen mukaan sen pystytti Gelan tyranni Polyzalos. Veistos pystytettiin Delfoin pyhäkköalueelle kiitokseksi Apollonille Polyzaloksen voitosta Python kisojen valjakkoajoissa, ja samalla luonnollisesti kunnioittamaan itse voittoa. Toisen piirtokirjoituksen mukaan kuvanveistäjä oli Sotades. Veistoksen löysivät Delfoin kaivauksia suorittaneet ranskalaiset arkeologit vuonna 1896. Veistos on yksi parhaiten säilyneitä ja tunnettuja antiikin kreikkalaisia pronssiveistoksia. Se edustaa varhaisen klassisen kuvanveiston niin kutsuttua ankaraa tyylikautta. Vaununajaja on kuvattu voittonsa hetkellä, kun hän ohjastaa hevosvaljakkonsa uudelleen yleisön ohi voittonsa kunniaksi. Voitosta huolimatta vaununajajan ilme on tyyni osoituksena tunteiden hallinnasta. Veistoksen lasiset silmät ovat säilyneet poikkeuksellisen hyvin. Silmäripset ja huulet on tehty kuparista ja otsanauha hopeasta. Veistoksen korkeus on noin 1,8 metriä ja se on säilynyt kolmessa osassa: torson yläosa ja pää, torson alaosa sekä oikea käsi. Ohjastajasta itsestään on kadonnut vain vasen käsi. Koko veistosryhmään on alun perin kuulunut myös neljä hevosta sekä vaunut, jotka ovat kaikki kadonneet muutamia pieniä osia lukuun ottamatta. Delfoin arkeologisessa museossa veistokselle on varattu kokonaan oma sali, johon useimmat vieraat astuvat viimeisenä, museon kohokohtana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikkalaiset veistokset Luokka:Delfoin arkeologinen museo
Pireuksen Athene

Pireuksen Athene on Athene-jumalatarta esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos, joka on löydetty Pireuksesta. Se on veistetty myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 360–340 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Pireuksen arkeologiseen museoon. Veistos esittää seisovaa Athenea, joka on pukeutunut peplokseen ja jolla on kypärä päässään. Athenen Medusan päällä koristeltu aigis on vyömäinen ja kulkee poikittain rinnan päältä ennemmin Athenen tunnusmerkkinä kuin varsinaisena suojavarustuksena. Veistoksen korkeus on noin 2,35 metriä. Pireuksen Athene on mahdollisesti peräisin Deloksesta. Sen tekijäksi on ehdotettu Eufranoria. Toisaalta jotkut tutkijat ovat arvelleet säilynyttä veistosta hellenistisen ajan kopioksi alkuperäisestä 300-luvun eaa. veistoksesta. Veistos löydettiin Pireuksesta vuonna 1959 yhdessä niin kutsutun Pireuksen Apollonin sekä kahden niin kutsutun Pireuksen Artemiin kanssa. Veistokset oli kätketty vuonna 86 eaa. Sullan johtaman roomalaisten hyökkäyksen yhteydessä. Pireuksen Athenesta tunnetaan myös yksi antiikin aikainen kopio, Athena Mattei, joka on Louvressa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikkalaiset veistokset Luokka:Pireuksen arkeologinen museo
Artemisionin ratsastaja

Artemisionin ratsastaja on antiikin kreikkalainen pronssiveistos, joka esittää hevosella ratsastavaa poikaa. Se on ajoitettu hellenistiselle kaudelle noin vuoteen 300–100 eaa. Veistos on saanut nimensä siitä, että se löydettiin roomalaisaikaisesta hylystä Artemísion eli Artemisionin niemen edustalta. Nykyisin veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 21) Ateenassa. thumb|left|Artemisionin ratsastaja. Veistoksen tekijää ei tunneta. Viimeaikaisissa tutkimuksissa työ ajoitetaan yleisimmin noin vuosille 150–140 eaa. Se on todennäköisesti ollut omistettu jollekin merkittävälle pyhäkölle. Erään teorian mukaan veistos olisi osa Mummiuksen sotasaalista Korintista vuodelta 146 eaa. ja ollut Attalos II:n omistuksessa matkalla Pergamoniin. Veistoksen ensimmäiset osat löydettiin merenpohjasta vuonna 1928 ja loput vuonna 1937. Tämän jälkeen teos on kunnostettu. Veistos esittää täyttä vauhtia laukkaavalla kilpahevosella ratsastavaa hyvin nuorta afrikkalaista poikaa. Pojalla on yllään lyhyt khiton ja sandaalit. Toisessa kädessään hänellä ovat suitset ja toisessa piiska. Kokonaisuus on kuvattu hyvin elävästi ja realistisesti. Koko veistoksen korkeus on noin 2,1 metriä ja pituus noin 2,9 metriä. Ratsastajapojan korkeus on noin 0,84 metriä. Tutkijoiden mukaan on mahdollista, että poika on veistetty eri aikaan kuin hevonen. Teos on säilynyt nykyaikaan lähes kokonaisena, ja se on yksi parhaiten säilyneistä ja samalla merkittävimmistä antiikin kreikkalaisista pronssiveistoksista. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikkalaiset veistokset Luokka:Kansallinen arkeologinen museo (Ateena)
Frasikleia-kore

Frasikleia-kore on Frasikleia-nimistä neitoa esittävä antiikin kreikkalainen kore-veistos. Se on veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 550–540 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 11) Ateenassa. Kore on nuoren Frasikleian hautaveistos ja esittää oletettavasti neitoa itseään puettuna täysipituiseen hihalliseen khitoniin sekä kukkaseppeleeseen. Neidon vasemmassa kädessä on lootuksen kukan nuppu. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja se on ollut alun perin maalattu, mutta värit ovat haalistuneet lähes kokonaan. Khiton on ollut maalattu punaiseksi. Varsinaisen veistoksen korkeus on 1,79 metriä ja korkeus jalustalla 2,12 metriä. Jalustassa on piirtokirjoitus, joka kertoo neidon kuolleen nuorena ennen kuin sai astua avioon: Lisäksi piirtokirjoitus mainitsee veistoksen tekijän, Aristion Paroslaisen. Kore on löydetty Attikasta antiikin aikaisen Myrrhinuksen demoksen alueelta 1970-luvulla yhdessä samantyylisen kuros- patsaan kanssa. Piirtokirjoitus löytyi jo vuonna 1729, ja osattiin yhdistää veistokseen heti sen löytymisen jälkeen. Veistos on yksi parhaiten säilyneitä ja tunnetuimpia kore-veistoksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kansallinen arkeologinen museo (Ateena) Luokka:Koret
Paionioksen Nike

Paionioksen Nike on Paionioksen veistämä voitonjumalatar Nikeä esittävä antiikin kreikkalainen veistos. Se on tehty klassisella kaudella noin vuonna 425–420 eaa. Veistos sijaitsi Olympian pyhäkköalueella ja on nykyisin sijoitettu Olympian arkeologiseen museoon. Veistoksen jalustassa olevan piirtokirjoituksen mukaan se on tehty juhlistamaan messenialaisten ja naupaktoslaisten voittoa sodassa. Kyseessä on joko voitto spartalaisista Olpain taistelussa tai Pyloksen ja Sfakterian vapauttaminen spartalaisten vallasta, mitkä kummatkin tapahtuivat ateenalaisten avustuksella 426–425 eaa. Pausaniaan mukaan piirtokirjoituksessa ei kuitenkaan mainita voiton kohdetta siksi, että messenialaiset pelkäsivät spartalaisia eivätkä halunneet kehuskella voittaneensa nämä. Veistos esittää siivekästä voitonjumalatarta, jonka peplos liehuu tuulessa. Teos on kuitenkin pahoin vaurioitunut, ja muun muassa sen kasvot, kaula, siivet ja osa käsistä puuttuvat. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja sen korkeus on noin 1,98 metriä. Se on alun perin ollut sijoitettu Olympian suuren Zeuksen temppelin kaakkoiskulman edustalle noin 6 metriä korkean kolmikulmaisen pylvään päähään. Veistos löytyi saksalaisten suorittamissa Olympian arkeologisissa kaivauksissa 1875–1876. Se on entistetty useasta osasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikkalaiset veistokset Luokka:Olympian arkeologinen museo
Knidoksen Afrodite

Knidoksen Afrodite oli Praksiteleen noin vuonna 360–330 eaa. veistämä antiikin kreikkalainen Afroditea esittänyt veistos. Se oli sijoitettu Afrodite Euploian temppeliin Knidoksessa. Veistos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta se tunnetaan siitä tehtyjen kopioiden kautta. Veistos esittää rakkaudenjumalattaren juuri riisuuntuneena ja astumassa kylpyyn. Jumalatar peittää häpynsä oikealla kädellään. Vaate on hänen vasemmassa kädessään (tai joissakin kopioissa ripustettuna vasemmalle puolelle esimerkiksi suurikokoisen ruukun päälle). Plinius vanhemman mukaan Praksiteles teki samaan aikaan kaksi Afrodite- veistosta, joista puettu myytiin Kosiin ja riisuttu Knidokseen. Knidoksen Afroditesta tuli kuuluisampi. Veistos on ensimmäisiä, jossa jumalatar tai kunniallinen nainen yleensä esitetään täysin alastomana, mikä oli aiemmin ollut tyypillistä miehiä esittäville veistoksille, kuten kuros-patsaille. Praksiteleen kerrotaan käyttäneen mallinaan Fryne-nimistä hetairaa. Alkuperäinen veistos oli tehty marmorista. Knidoksen Afroditea ylistettiin antiikin kirjallisuudessa usein, ja siitä tehtiin useita kopioita erityisesti roomalaisella ajalla. Kyseistä Afrodite-tyyppiä kutsutaan nimellä Venus pudica, ”siveellinen Venus”. Parhaiten säilynyt kopio on Vatikaanin museossa. Tyyppiä edustavat myös muun muassa Medicin Venus ja Capitoliumin Venus. Nykyisinkin Knidoksen Afrodite on Praksiteleen veistoksista tunnetuin ja ehkä jopa koko antiikin Kreikan tunnetuin veistos Milon Venuksen ohella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikkalaiset veistokset Luokka:Knidos
Praksiteleen Hermes

Praksiteleen Hermes eli Dionysos-lasta kantava Hermes on Praksiteleen veistämä antiikin kreikkalainen veistos, joka esittää nimensä mukaisesti Hermestä ja Dionysos-lasta. Se on veistetty klassisen kauden lopulla noin vuonna 340 eaa. Veistos sijaitsi Olympian pyhäkköalueella Heran temppelissä ja on nykyisin sijoitettu Olympian arkeologiseen museoon. Veistos esittää Hermestä, joka pitää toisessa kädessään vielä vauvaikäistä Dionysosta ja toisessa kädessään viinirypäleterttua, jota kohti lapsi kurottaa. Kohtaus liittyy kreikkalaisen mytologian kertomukseen, jossa Zeus antoi vastasyntyneen Dionysoksen Hermeelle vietäväksi vuorinymfien hoiviin turvaan Heran vihalta. Pausanias kertoo nähneensä veistoksen Heran temppelissä noin vuonna 174 jaa. Veistos löytyi saksalaisten suorittamissa Olympian arkeologisissa kaivauksissa vuonna 1877. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikkalaiset veistokset Luokka:Olympian arkeologinen museo
Kykladiset paistinpannut

thumb|right|200px|Kykladinen ”paistinpannu” laiva-aiheisella koristelulla. Chalandrianí, Sýros. Varhaiskykladinen kausi II (EC II, Kéros-Sýros- kulttuuri), n. 2800–2300 eaa. Kansallinen arkeologinen museo, Ateena. Kykladisilla ”paistinpannuilla” viitataan kykladisen kulttuurin aikaisiin pronssikautisiin esineisiin, jotka muistuttavat ulkonäöltään paistinpannua. Tällaisia esineitä on löydetty lukuisia eri puolilta Egeanmeren aluetta. Niiden todellista käyttätarkoitusta ei kuitenkaan tunneta. Niin kutsutut ”paistinpannut” ovat suhteellisen pyöreitä ja litteitä. Niissä on yleensä jonkinlainen kahva, joiden tyypit vaihtelevat. Esineet on yleensä tehty terrakotasta, mutta myös kivestä ja pronssista tehtyjä esineitä tunnetaan. Monet esineet on koristeltu erilaisilla kuvituksilla. Paistinpannuja on löydetty muun muassa Kykladeilta, Euboialta, itäiseltä Kreetalta, Manner- Kreikasta ja Anatoliasta. Ensimmäiset löydettiin 1800-luvun lopulla. Kykladiset paistinpannut ovat kulttuurin toinen omaperäinen esinetyyppi niin kutsuttujen kykladisten idolien ohella. Esineet eivät todennäköisesti ole olleet todellisuudessa paistinpannuja, koska niissä ei ole merkkejä paistamisesta. Esineiden on ehdotettu olleen muun muassa lautasia; peilejä; koristeita; hautalahjoja; idoleita; rituaali- tai kulttiesineitä, kuten juomauhriastioita; rumpuja; tai jonkinlaisia navigointivälineitä. Koska kaikissa ei ole koristelua ja niitä löytyy usein kotiympäristöstä, ne ovat todennäköisesti olleet jonkinlaisia käyttöesineitä. Niitä löytyy usein haudoista, mutta ne eivät välttämättä ole olleet puhtaasti hautalahjoja tai kultti- tai rituaaliesineitä. Lautasteoriaa tukee se, että joissakin esineissä on merkkejä siitä, että niissä olisi voinut olla korkeammat reunat. Myös haudoissa ne ovat voineet olla ruoka-astioina. Peileinä esineet olisivat voineet toimia niin, että ne olisi täytetty vedellä tai öljyllä. thumb|left|210px|”Paistinpannu”, n. 2700–2300 eaa. Antikensammlung Berlin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kykladinen kulttuuri
Tanagralaiset pienoispatsaat

Tanagralaiset pienoispatsaat eli tanagralaiset figuriinit olivat antiikin kreikkalaisia terrakotasta tehtyjä pieniä patsaita, joita valmistettiin hellenistisellä kaudella 300-luvulta eaa. lähtien erityisesti Tanagran kaupungissa Boiotiassa. Niitä on kuitenkin valmistettu myös muualla. Nimensä ne ovat saaneet juuri Tanagrasta, josta tehtiin ensimmäiset löydöt. Tanagralaisten pienoispatsaiden huippukautta olivat noin vuodet 330–200 eaa. Niiden alkuperä saattaa olla Ateenassa, jossa vastaavia pienoispatsaita myytiin uskonnollisiin käyttötarkoituksiin sekä eräänlaisina muistoina teatterikäynnistä. Patsaat esittävät yleensä naisia, mutta joskus myös miehiä tai lapsia. Osa on kulttikuvia, mutta suuri osa esittää tavallisia ihmisiä arkipäiväisissä vaatteissa ja askareissa. Osa hahmoista vaikuttaa perustuvan Menandroksen luoman niin kutsutun uuden komedian hahmoihin. Toisaalta osa hahmoista on hienosti puettuja ja ne esittävät mahdollisesti uskonnollisiin juhliin osallistuvia naisia. Yleisiä vaatteita ovat peplos, khiton ja himation sekä erilaiset aurinkohatut. Patsaat valmistettiin muoteilla, jonka jälkeen muotoiltu savi poltettiin ja maalattiin. Patsaita on löydetty suuria määriä niin yksityisasunnoista, pyhäköistä kuin haudoistakin. Papposilenus Dionysophoros Louvre CA463.jpg|Sileeni ja Dionysos-lapsi, n. 350–300 eaa. Terracotta da tanagra, afrodite che accudisce eros, 300-275 ac..JPG|Afrodite ja Eros, n. 300–275 eaa. Arte greca, statuetta di ragazza con mantello alla sofocle, forse da tanagra, 310-200 ac. ca..JPG|Tyttö, n. 310–200 eaa. Woman Tanagra, small terracotta, late 4th–3rd c BC, Prague NM-H10 1913, 151102.jpg|Nainen khitonissa ja himationissa, 300–200-luku eaa. Greek - Tanagra Figurine - Walters 23281.jpg|Nainen, 300–100-luku eaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan keramiikka Luokka:Tanágra
Destiny’s Child (albumi)

Destiny’s Child on samannimisen yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 17. helmikuuta 1998. Levy myi maailmanlaajuisesti 3 miljoonaa kappaletta. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review * The Rolling Stone Album Guide: The Rolling Stone Album Guide == Lähteet == Luokka:Destiny’s Childin albumit Luokka:Vuoden 1998 esikoisalbumit
Henri Louste

Henri Louste (s. 2. joulukuuta 1992) on suomalainen jalkapalloilija ja futsalpelaaja. Jalkapallossa hän on pelipaikaltaan hän on vasen laitapuolustaja. Louste edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä. Futsalin puolella Louste pelaa kaudella 2019-2020 futsal-liigaa hallitsevan mestarin Kampuksen Dynamon riveissä. Louste on pelannut aiemmin liigafutsalia myös FC Kemin riveissä. Louste pelasi vuosina 2010–2011 PS Kemissä 26 Ykkösen ottelua. Kauden 2012 hän pelasi Kolmosessa FC-88:ssa. Vuodet 2013–2015 Louste pelasi Kakkosessa, jossa hän edusti TP-47:ää 38 ottelussa ja syyskuusta 2014 alkaen TPV:tä 27 ottelussa. Kaudeksi 2016 Louste palasi Veikkausliigaan nousseeseen PS Kemiin. Hän pelasi ensimmäisen pääsarjaottelunsa 28. toukokuuta, kun PS Kemi voitti Interin vieraissa 2–0. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset futsalpelaajat
Muistoja alikehityksen ajoilta

Muistoja alikehityksen ajoilta (Memorias del subdesarrollo) on Tomás Gutiérrez Alean ohjaama kuubalainen elokuva vuodelta 1968. Ohjaajansa pääteoksena pidetty elokuva perustuu Edmundo Desnoesin romaaniin ja kertoo eurooppalaismielisestä intellektuellista Kuuban vallankumouksen aikana.Muistoja alikehityksen ajoilta (1968), Andi Engel Sight & Sound -lehdessä syksyllä 1969, Kansallinen audiovisuallinen instituutti KAVI. Viitattu 29.8.2016. Elokuvan päähenkilö on kirjailija Sergio Carmona, jolla ei ole mitään kirjoitettavaa. Hänen perheensä paettua vallankumousta Floridaan hän elää porvarillisena talonomistajana, sivullisena, joka vastustaa vallankumousta eikä kykene osallistumaan yhteisönsä elämään. Elokuvassa kuvataan Kuuban ohjuskriisin aikaa lokakuussa 1962, jolloin kaikkialla maassa järjestetään kiireellä puolustusta mahdollisen hyökkäyksen varalta. == Näyttelijät == == Myöhempi arvostus == The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka: Kuubalaiset elokuvat Luokka: Vuoden 1968 elokuvat
Aurinkorinteen koulu

Aurinkorinteen koulu on Kuopion Pirtin kaupunginosassa toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy noin 500 oppilasta. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Pirtti (Kuopio)
Hiltulanlahden koulu

Hiltulanlahden koulu on Kuopion eteläosassa, Hiltulanlahden kaupunginosassa toimiva, suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun rehtorina toimii Harri Korteniemi. Koulu muutti valtatien läheiseen, äänekkääseen ympäristöön nousseeseen uudisrakennukseen lukuvuoden 2019-2020 alussa. Samassa rakennuksessa toimii päiväkoti. Uusi koulu on ensimmäinen rakennusvaihe Kuopion eteläiselle taajama-alueelle suunnitellusta yli 500 oppilaan alakoulusta. Koulun rakensi Lemminkäinen elinkaarimalliin pohjautuvalla sopimuksella. Ensimmäinen rakennusvaihe käsitti 300 oppilaan ja 72 esikoululaisen alakoulun sekä 122 lapsen päiväkodin. Liikunta-, ruokailu-, ja piha-alueet on mitoitettu riittämään myös mahdollisen toisen rakennusvaiheen - 150 oppilaan alakoulun lisärakennuksen - tuomat käyttäjätarpeet. Aiempi koulurakennus oli vuodelta 1926; sen viereen oli pystytetty laajennukseksi viipalekoulu vuonna 2003 ja lisätiloja oli haalittu myös yksityisestä päiväkodista. Koulua käy noin 170 oppilasta (2017). Hiltulanlahden koulu 1 - Hiltulanlahti - Kuopio - m.jpg|Hiltulanlahden aiemman koulurakennuksen keltainen päärakennus oli vuodelta 1926. Hiltulanlahden koulu2 - Hiltulanlahti - Kuopio - m.jpg|Hiltulanlahden aiempi koulu ja sen viereen vuonna 2003 pystytetty viipalekoululaajennus. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Hiltulanlahti
Hirvilahden koulu

Hirvilahden koulu oli Kallaveden länsirannalla sijaitsevassa Kuopion Hirvilahden kylässä toiminut suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Kahden opettajan kyläkoulua kävi 25 oppilasta (2016–2017). Pihapiirissä toimi myös päiväkoti. Vuonna 2021 koulu yhdistettiin Kaislastenlahden ja Rytkyn koulun kanssa Von Wrightin kouluksi. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut
Jynkän koulu

Jynkän koulu on periaatteessa Kuopion Jynkässä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Jynkän aiempi koulurakennus kärsi kuitenkin vakavista sisäilmaongelmista, ja se purettiin. Jynkkään päätettiin rakentaa uusi koulurakennus uudelle paikalle, ja vuoden 2016 alussa rakenteille saadun uudisrakennuksen kaavailtiin valmistuvan kesällä 2017. Uuden koulun kustannusarvio on 13,6 miljoonaa euroa. Koulua käy noin 550 oppilasta (2019). ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Jynkkä
Mustasatulamörsky

Mustasatulamörsky (Helvella atra) on mörskyihin luettava kotelosienilaji. Se on usein huomattavan tummalakkinen, tuhkanharmaa ja sekoitettavissa mustamörskyyn (Helvella lacunosa). Mustasatulamörsky on lakiltaan sileähkö, satulamainen. Sen jalka on sileä toisin kuin mustamörskyllä. Laji kasvaa suhteellisen harvinaisena kosteikoissa ja tuoreissa metsissä. Laji ei ole ruokasieni. Mustasatulamörskyn koko vaihtelee suuresti. Lakin halkaisija on 3-8 cm ja koko sieni voi olla 10 cm korkea. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Mustasatulamörsky (Helvella atra) Luokka:Mörskyt
Kemppaanmäen koulu

Kemppaanmäen koulu oli Kuopion länsiosassa, Karttulan Syvänniemen kylällä toiminut suomenkielinen alkuopetuksen kyläkoulu (luokka-asteet 0–2). Koulua kävi noin 30 oppilasta. Hallinnollisesti se oli kytketty opetusysiköksi Karttulan keskustaajamaan rakennettavaan Kissakuusen kouluun (yhtenäiskoulu). Sittemmin Kemppaanmäen koulun opetus on jaettu muualle: osaksi Kissakuusen kouluun Karttulan kirkonkylälle ja Pihkainmäen kouluun Pihkainmäelle. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Karttula Luokka:Entiset suomalaiset oppilaitokset
Pirtin koulu

Pirtin koulu on Kuopion Pirtin kaupunginosassa toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun päärakennus valmistui vuonna 1998 ja oli tarkoitettu 420 oppilaalle. Oppilasmäärien kasvaessa tilat kävivät ahtaaksi; lisätilaa on saatu neljästä viipalekoulusta. Lukuvuonna 2021–2022 koulussa oli yhteensä 695 oppilasta. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Pirtti (Kuopio)
Kissakuusen koulu

Kissakuusen koulu on Kuopion Karttulan kirkonkylässä ja Syvänniemen kylällä toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Nimellä voidaan jossain yhteydessä viitata pelkästään Kissakuusen yläkouluun (luokka-asteet 7–9). Yhtenäiskoulu muodostuu toistaiseksi (2016) kolmesta opetusyksiköstä: * Kemppaanmäen yksikkö (luokat 0–2; Syvänniemellä), * Karttulanlahden yksikkö (luokat 0–6) ja * Kissakuusen yksikkö (luokat 7–9). Koulussa on runsas 270 oppilasta (2016). Kissakuusen yksikön (koulukeskuksen) viressä toimii Karttulan kirjasto. Kissakuusen koululle rakennetaan uusi koulurakennus Kissakuusentie 20:n tontille. Tätä ennen eli vuosina 2016–2018 Kissakuusen yksikkö toimii osin Karttulan koulukeskuksessa ja osin väistötiloissa entisellä valtion virastotalolla eli V-talolla. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Karttula (kaupunginosa)
Minna Canthin koulu

Minna Canthin koulu on Kuopion Niiralassa toimiva, alkujaan vuonna 1960 perustettu suomenkielinen yläkoulu (luokka-asteet 7–10). Koulua käy noin 800 oppilasta. == Aiemmin myös lukio== Aiemmin Minna Canthin yläasteen yhteydessä oli Minna Canthin lukio, jossa toimi myös ilmaisutaidon linja. Elokuussa 2015 tämä runsaan 300 oppilaan lukio yhdistettiin Kuopion yhteiskoulun musiikkilukion kanssa uudeksi Kuopion taidelukio Lumitiksi. Kuopion taidelukion sijoituspaikaksi tuli musiikkilukion käytössä ollut kiinteistö Minna Canthin kadulla. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Minari 40. Minna Canthin yläaste ja lukio. 2000. Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Niirala (Kuopio) Luokka:Minna Canth
Jynkänlahden koulu

Jynkänlahden koulu on Kuopion Jynkän kaupunginosassa toimiva, alkujaan vuonna 1968 (jolloin Jynkkä oli vielä osa Kuopion maalaiskuntaa, vuotta ennen liitosta kaupunkiin) rakennettu suomenkielinen yläkoulu (luokka-asteet 7–9). Koulurakennus peruskorjattiin vuosina 2004-2006. Koulussa oli syksyllä 2020 yhteensä 438 oppilasta. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Jynkkä
Riistaveden koulu

Riistaveden yhtenäiskoulu, aiempi Riistaveden koulu on Kuopion Riistaveden keskustaajamassa Melalahdessa toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (aiemmin luokka-asteiden 7-9 yläkoulu). Se kuuluu hallinnollisesti yhteen ja muodostaa yhtenäiskoulun Vehkalammen alakoulun kanssa. Näin muodostettua yhtenäiskoulua käy noin 290 oppilasta (2016). Riistaveden Nuorisotila Kormu sijaitsee koulurakennuksen yhteydessä. Riistaveden yhtenäiskoululle valmisui uudisrakennus Riistaveden koulun tontille; tämä Riistaveden monitoimijatalo otettiin käyttöön elokuussa 2023. Rakennukseen muuttuvat myös Riistaveden kirjasto ja nuorisotoimi ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Melalahti (Kuopio)
Hatsalan klassillinen koulu

Hatsalan klassillinen koulu eli Hatsalan koulu on Kuopion Hatsalassa, valtatie 5:n (E63) ja Savon radan välisellä maa-alueella sijaitseva suomenkielinen yläkoulu (luokka-asteet 7–9). Koulua käy noin 700 oppilasta (2023-2024). Koulussa on yleis- ja kaksikielistä (suomi-englanti), sekä painotettua (kuvataide ja urheilu) opetusta. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Hatsala
Kalevalan koulu

Kalevalan koulu on Kuopion Linnanpellon kaupunginosassa toimiva luokka- asteiden 1-6 alakoulu. Samalla nimellä toimi heinäkuuhun 2016 saakka suomenkielinen, yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9), joista Pohjantien yksikkö (Pohjantie 2) jatkoi nimellä Kalevan koulu ja aiempi Kalevalan yksikkö (Linnanpellonkatu 25, ) lakkautettiin. Lakkautuspäätöksen jälkeen alakoululaiset (luokka-asteet 1–6) jatkoivat uudelleennimetyssä Pohjantien koulussa, ja yläkoulun oppilaat siirtyivät Hatsalan klassilliseen kouluun. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Linnanpelto
Alainen Särkilampi

Alainen Särkilampi (myös Alanen Särkilampi ) on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätön Juhtimäellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Alainen Särkilampi on osa Liesijoen aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 550 metriä, leveys 350 metriä ja pinta-ala 13 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisen kansallispuiston eteläpuolella ja Solastensuon Kaulinnevan lounaispuolella olevassa kangasmaastossa. Liesijoki virtaa järven läpi pohjoisesta etelään. Noin 350 metriä yläjuoksulla sijaitsee Ylinen Särkilampi ja 1,6 kilometriä alajuoksulle päin sijaitsee Särkijärvi. Alaiseen Särkilampeen laskee pari lyhyttä pelto-ojaa ja itärantaan tulee luontainen oja, joka tuo lampeen Jaulinnevan tiheästi ojitetun eteläosan kuivatusvedet. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Länsirannalle ja kaakkoisrannalle ulottuvat kahden maatilan pellot, ja lammella on niiden lisäksi seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Juhtimäeltä pohjoiseen kulkevalta tieltä. Tie sivuaa lammen itärantoja. == Virkistys == Alaisen Särkilammen läpi virtaava Liesijoki on Liesijärveltä Kyrösjärvelle ulottuvan melontareitin osa.Melontaopas: Sipsiöjoen reitti, Pirkanmaan liitto ja Pirkanmaan ELY- keskus, 2002 Järven rannalla on vuokrattavana mökkejä ja majatalo. == Lähteet == Luokka:Liesijoen alue (Sipsiöjärven valuma-alue) Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Pitkälahden koulu

Pyörön koulun Pitkälahden yksikkö (ent. Pitkälahden koulu) on Kuopion Pitkälahdessa toimiva, vuonna 1932 perustettu suomenkielinen alaluokkien 1-2 ja esikoulun opetuspiste. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut Luokka:Pitkälahti
Luettelo televisiosarjan Mr. Robot jaksoista

Mr. Robot on yhdysvaltalainen jännitysdraamasarja, jonka on luonut Sam Esmail. Sarjan päähenkilö on Elliot Alderson (Rami Malek), hakkeri ja kyberturvallisuusteknikko, joka kärsii sosiaalisesta fobiasta ja masennuksesta. Hänet värvää anarkisti nimeltä ”Mr. Robot” (Christian Slater), joka johtaa haktivistiryhmää fsociety. Ryhmän tavoitteena on poistaa kaikki velka iskemällä suuryhtiö E Corpia vastaan. Sarjan ensimmäinen jakso tuli saataville useissa internet- ja VOD-palveluissa 27. toukokuuta 2015, ja sarjasta tilattiin toinen tuotantokausi, ennen kuin ensimmäistä jaksoa oli ehditty näyttää USA Networkillä 24. kesäkuuta 2015. Kaksitoista jaksoa sisältävä toinen tuotantokausi alkoi 13. heinäkuuta 2016. USA Network tilasi sarjasta kolmannen tuotantokauden 16. elokuuta 2016, ja se esitettiin vuonna 2017. Neljäs tuotantokausi tilattiin 13. joulukuuta 2017. Sarja on julkaistu myös DVD- ja Blu-ray-tallenteina. ==Yleiskatsaus== {| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;" |- ! scope="col" colspan="2" rowspan="2" style="padding:0 8px;"|Kausi ! scope="col" rowspan="2" style="padding:0 8px;"| Jaksot ! scope="col" colspan="2" style="padding:0 8px;"| Ensiesitys |- ! scope="col" style="padding:0 8px;"|Avausjakso ! scope="col" style="padding:0 8px;"|Päätösjakso |- | style="background:#C61726; color:#100; text-align:center; width:10.5px;"| | scope="row" style="background:#f4f4f4; text-align:center"|1 | 10 | style="padding:0 8px;" | 24. kesäkuuta 2015 | style="padding:0 8px;" | 2. syyskuuta 2015 |- | style="background:#22393F; color:#100; text-align:center; width:10.5px;"| | scope="row" style="background:#f4f4f4; text-align:center"|2 | 12 | style="padding:0 8px;" | 13. heinäkuuta 2016 | style="padding:0 8px;" | 14. syyskuuta 2016 |- | style="background:#97CFCF; color:#100; text-align:center; width:10.5px;"| | scope="row" style="background:#f4f4f4; text-align:center"|3 | 10 | style="padding:0 8px;" | 11. lokakuuta 2017 | style="padding:0 8px;" | 13. joulukuuta 2017 |- | style="background:#B30922; color:#100; text-align:center; width:10.5px;"| | scope="row" style="background:#f4f4f4; text-align:center"|4 | 13 | style="padding:0 8px;" | 6. lokakuuta 2019 | style="padding:0 8px;" | |- |} ==Jaksot== ===Ensimmäinen tuotantokausi (2015)=== |} ===Toinen tuotantokausi (2016)=== |} ===Kolmas tuotantokausi (2017)=== |} ===Neljäs tuotantokausi (2019)=== |} ==DVD- ja Blu-ray-julkaisut== Kausi Julkaistu Levyt Lähde Alue 1 Alue 2 1 12. tammikuuta 2016 11. huhtikuuta 2016 3 2 10. tammikuuta 2017 23. tammikuuta 2017 4 3 27. maaliskuuta 2018 23. huhtikuuta 2018 3 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivusto * Mr. Robot Yle Areenassa * Mr. Robot
Haapaniemen koulu

Haapaniemen koulu on Kuopion Haapaniemen kaupunginosan Mölymäellä, lähellä Kuopion keskuskenttää toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy noin 340 oppilasta. Arkkitehtuuriltaan koulurakennus edustaa tyypillistä 1950-luvun koulua, jonka massoittelu ja aukotus ilmaisevat käyttötarkoituksen. Vuonna 1955 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Seppo Ruotsalainen, joka työskenteli Kuopion kaupunginarkkitehtina. ==Lähteet== Luokka:Kuopion peruskoulut
Where’s My Perry?

Where’s My Perry? oli Finias ja Ferb-teemainen spin-off-videopeli suositusta Disney Interactive Studiosin Where’s My Water?-videopelistä, päähenkilönään Nokkaeläin Perry. Se oli pulmapeli jonka kehitti Creature Feep ja julkaisi Disney Interactive Studiosin tytäryhtiö Disney Mobile. Peli julkaistiin iOS- alustoille 28. kesäkuuta 2012, Android-alustoille 18. heinäkuuta 2012 ja 10. joulukuuta 2013 Windows Phone-alustoille. Peli oli saatavilla myös BlackBerry 10-alustoille. == Katso myös == *Where’s My Water? Luokka:Android-pelit Luokka:IOS-pelit Luokka:Windows Phone -pelit Luokka:BlackBerry-pelit
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016 – miesten kaksinpeli

Novak Đoković oli turnauksen puolustava mestari, mutta hän hävisi tänä vuonna loppuottelussa Stanislas Wawrinkalle. == Sijoitetut pelaajat == # Novak Đoković (loppuottelu) # Andy Murray (puolivälierät) # Stanislas Wawrinka (mestari) # Rafael Nadal (4. kierros) # Milos Raonic (2. kierros) # Kei Nishikori (välierät) # Marin Čilić (3. kierros) # Dominic Thiem (4. kierros, luovutti) # Jo-Wilfried Tsonga (puolivälierät, luovutti) # Gaël Monfils (välierät) # David Ferrer (3. kierros) # David Goffin (1. kierros) # Richard Gasquet (1. kierros) # Nick Kyrgios (3. kierros, luovutti) # Roberto Bautista Agut (3. kierros) # Feliciano López (2. kierros) 17. Bernard Tomic (1. kierros) 18. Pablo Cuevas (2. kierros) 19. Steve Johnson (2. kierros) 20. John Isner (3. kierros) 21. Ivo Karlović (4. kierros) 22. Grigor Dimitrov (4. kierros) 23. Kevin Anderson (3. kierros) 24. Lucas Pouille (puolivälierät) 25. Philipp Kohlschreiber (1. kierros, luovutti) 26. Jack Sock (4. kierros) 27. Alexander Zverev (2. kierros) 28. Martin Kližan (1. kierros) 29. Sam Querrey (1. kierros) 30. Gilles Simon (2. kierros) 31. Albert Ramos-Viñolas (2. kierros) 32. Benoît Paire (2. kierros) ==Kaavio== ===Loppukierrokset=== ===Kaavion yläosa=== ====Lohko 1==== ====Lohko 2==== ====Lohko 3==== ====Lohko 4==== ===Kaavion alaosa=== ====Lohko 5==== ====Lohko 6==== ====Lohko 7==== ====Lohko 8==== == Lähteet == * Main Draw Luokka:Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016 – naisten kaksinpeli

Flavia Pennetta voitti turnauksen vuonna 2015, mutta ei puolusta mestaruuttaan lopetettuaan uransa vuoden 2015 päätteeksi. Angelique Kerber voitti mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Karolína Plíškován. == Sijoitetut pelaajat == # Serena Williams (välierät) # Angelique Kerber (mestari) # Garbiñe Muguruza (2. kierros) # Agnieszka Radwańska (4. kierros) # Simona Halep (puolivälierät) # Venus Williams (4. kierros) # Roberta Vinci (puolivälierät) # Madison Keys (4. kierros) # Svetlana Kuznetsova (2. kierros) # Karolína Plíšková (loppuottelu) # Carla Suárez Navarro (4. kierros) # Dominika Cibulková (3. kierros) # Johanna Konta (4. kierros) # Petra Kvitová (4. kierros) # Timea Bacsinszky (2. kierros) # Samantha Stosur (2. kierros) 17. Anastasija Pavljutšenkova (3. kierros) 18. Barbora Strýcová (1. kierros) 19. Jelena Vesnina (3. kierros) 20. Kiki Bertens (1. kierros) 21. Irina-Camelia Begu (1. kierros) 22. Elina Svitolina (3. kierros) 23. Darja Kasatkina (1. kierros) 24. Belinda Bencic (3. kierros) 25. Caroline Garcia (3. kierros) 26. Laura Siegemund (3. kierros) 27. Sara Errani (1. kierros) 28. Coco Vandeweghe (1. kierros) 29. Ana Ivanović (1. kierros) 30. Misaki Doi (1. kierros) 31. Tímea Babos (3. kierros) 32. Mónica Puig (1. kierros) ==Kaavio== ===Loppukierrokset=== ===Kaavion yläosa=== ====Lohko 1==== ====Lohko 2==== ====Lohko 3==== ====Lohko 4==== ===Kaavion alaosa=== ====Lohko 5==== ====Lohko 6==== ====Lohko 7==== ====Lohko 8==== == Lähteet == * Main Draw Luokka:Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016
Ylinen Särkilampi

Ylinen Särkilampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätön Juhtimäellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Ylinen Särkilampi on osa Liesijoen aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 350 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisen kanasallispuiston eteläpuolella heti Alaisen Särkilammen yläpuolella. Ympäristössä on ojitettuja soita, mutta lammen lähiympäristö on kangasmaastoa soistunutta itärantaa lukuun ottamatta. Liesijoki virtaa lammen läpi ja siihen laskee neljä suo-ojaa. Alajuoksulla on heti Alainen Särkilampi ja neljä kilometriä yläjuoksulle yhtyy Seitsemisjoki Liesijokeen. Sieltä 750 metriä yläjuoksulle sijaitsee Kettulammi. Rantaviivan pituus on 800 metriä. Itärannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Juhtimäeltä pohjoiseen kulkevalta tieltä. == Virkistys == Lammen läpi virtaava Liesijoki on Liesijärveltä Kyrösjärvelle ulottuvan melontareitin osa.Melontaopas: Sipsiöjoen reitti, Pirkanmaan liitto ja Pirkanmaan ELY- keskus, 2002 == Lähteet == Luokka:Liesijoen alue (Sipsiöjärven valuma-alue) Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016 – naisten nelinpeli

Martina Hingis ja Sania Mirza voittivat turnauksen vuonna 2015, mutta he eivät pelanneet tänä vuonna yhdessä. Mirza pelasi Barbora Strýcován kanssa, mutta he hävisivät puolivälierissä. Hingis pelasi Coco Vandeweghen kanssa, ja he hävisivät välierissä. Molemmat parit hävisivät Caroline Garciaa ja Kristina Mladenovicia vastaan. Bethanie Mattek-Sands ja Lucie Šafářová voittivat mestaruuden päihittämällä loppuottelussa Garcian ja Mladenovicin. == Sijoitetut pelaajat == # Caroline Garcia / Kristina Mladenovic (loppuottelu) # Chan Hao-ching / Chan Yung-jan (2. kierros) # Tímea Babos / Jaroslava Švedova (3. kierros) # Andrea Hlaváčková / Lucie Hradecká (3. kierros) # Jekaterina Makarova / Jelena Vesnina (Välierät) # Martina Hingis / Coco Vandeweghe (välierät) # Sania Mirza / Barbora Strýcová (puolivälierät) # Julia Görges / Karolína Plíšková (3. kierros) 9. Raquel Atawo / Abigail Spears (1. kierros) 10. Vania King / Monica Niculescu (3. kierros) 11. Xu Yifan / Zheng Saisai (3. kierros) 12. Bethanie Mattek-Sands / Lucie Šafářová (mestarit) 13. Andreja Klepač / Katarina Srebotnik (puolivälierät) 14. Darija Jurak / Anastasia Rodionova (2. kierros) 15. Kiki Bertens / Johanna Larsson (2. kierros) 16. Barbora Krejčíková / Kateřina Siniaková (puolivälierät) ==Kaavio== ===Loppukierrokset=== ===Kaavion yläosa=== ====Lohko 1==== ====Lohko 2==== ===Kaavion alaosa=== ====Lohko 3==== ====Lohko 4==== == Lähteet == * Main Draw Luokka:Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016 – miesten nelinpeli

Pierre-Hugues Herbert ja Nicolas Mahut olivat puolustava mestaripari, mutta he hävisivät välierissä parille Jamie Murray ja Bruno Soares. Murray ja Soares voittivat lopulta turnauksen. == Sijoitetut pelaajat == # Pierre-Hugues Herbert / Nicolas Mahut (välierät) # Ivan Dodig / Marcelo Melo (1. kierros) # Bob Bryan / Mike Bryan (puolivälierät) # Jamie Murray / Bruno Soares (mestarit) # Jean-Julien Rojer / Horia Tecău (3. kierros) # Daniel Nestor / Vasek Pospisil (1. kierros, luovuttivat) # Raven Klaasen / Rajeev Ram (2. kierros) # Feliciano López / Marc López (välierät) 9. Treat Huey / Maks Mirny (1. kierros) 10. Henri Kontinen / John Peers (2. kierros) 11. Julien Benneteau / Édouard Roger-Vasselin (1. kierros) 12. Łukasz Kubot / Alexander Peya (puolivälierät) 13. Juan Sebastián Cabal / Robert Farah (1. kierros) 14. Pablo Cuevas / Marcel Granollers (1. kierros) 15. Oliver Marach / Fabrice Martin (2. kierros) 16. Radek Štěpánek / Nenad Zimonjić (1. kierros) ==Kaavio== ===Loppukierrokset=== ===Kaavion yläosa=== ====Lohko 1==== ====Lohko 2==== ===Kaavion alaosa=== ====Lohko 3==== ====Lohko 4==== == Lähteet == * Main Draw Luokka:Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016 – sekanelinpeli

Martina Hingis ja Leander Paes olivat puolustava mestaripari, mutta he hävisivät toisella kierroksella Coco Vandeweghelle ja Rajeev Ramille. Laura Siegemund ja Mate Pavić voittivat turnauksen. == Sijoitetut pelaajat == # Sania Mirza / Ivan Dodig (2. kierros) # Jaroslava Švedova / Bruno Soares (puolivälierät) # Bethanie Mattek-Sands / Horia Tecău (vetäytyivät) # Raquel Atawo / Jean-Julien Rojer (1. kierros) # Chan Hao-ching / Maks Mirny (2. kierros) # Andrea Hlaváčková / Łukasz Kubot (2. kierros) # Coco Vandeweghe / Rajeev Ram (loppuottelu) # Lucie Hradecká / Marcin Matkowski (1. kierros) ==Kaavio== ===Loppukierrokset=== ===Kaavion yläosa=== ===Kaavion alaosa=== == Lähteet == * Main Draw Luokka:Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016
Ameraucana

Ameraucana on kanarotu, joka kehitettiin Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Se on jalostettu chileläisestä araucana-rodusta. Ameraucana on yksi harvoista kanaroduista, joka tuottaa sinisiä munia. Se on tunnustettu Yhdysvalloissa erillisenä rotuna, mutta joissakin muissa maissa, kuten Australiassa ja Britanniassa, araucana ja ameraraucana lasketaan saman rodun eri muodoiksi. Yhdysvalloissa rodusta tunnetaan kahdeksan eri värimuotoa. Ameraucana sopii hyvin lattiakanaloihin tai ulkotiloihin. Se ei tuota kovin monia munia. == Lähteet == Luokka:Kanarodut Luokka:Yhdysvaltalaiset eläinrodut
Kastaali

Kastaali on pyöreä tai neliömäinen lujarakenteinen puolustustorni. Se edustaa Pohjois-Euroopassa varhaiskeskiaikaisen linna-arkkitehtuurin ensimmäistä vaihetta. Kastaaleja on Pohjoismaissa varsinkin Gotlannin keskiaikaisissa kirkoissa ja Suomessa esimerkiksi Korppoon kirkossa.Honkala, Liisa (toim.) 2000. Arkkitehtuurin sanakirja. Helsinki: WSOY, s. 119. ISBN 951-0-24579-8 == Lähteet == Luokka:Ruotsin keskiaika Luokka:Tornit
Ellen Perez

Ellen Perez (s. 10. lokakuuta 1995 Shellharbour, Uusi Etelä-Wales) on australialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA- listan sijalla 175 tammikuussa 2019 ja nelinpelissä sijalla 88 marraskuussa 2018. Hän pääsi villillä kortilla mukaan Yhdysvaltain avoimiin 2016. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Australialaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kerro minulle jotain hyvää

Kerro minulle jotain hyvää (engl. Me Before You) on englantilaisen kirjailijan Jojo Moyesin kirjoittama romaani vuodelta 2012. Suomeksi romaani julkaistiin vuonna 2015. Romaaniin perustuva elokuva Kerro minulle jotain hyvää tuli elokuvateattereihin kesällä 2016. Sen pääosissa näyttelivät muun muassa Emilia Clarke ja Sam Claflin. Kirjalle julkaistiin jatko-osa Jos olisit tässä (engl. After You) vuonna 2015. Sen suomennos julkaistiin 2016. == Juoni == Louisa Clarken elämä englantilaisessa pikkukaupungissa on läpeensä turvallista ja tuttua. Kun hän aloittaa olosuhteiden pakosta ja vailla aiempaa kokemusta onnettomuudessa halvaantuneen Willin henkilökohtaisena avustajana, hän joutuu kyseenalaistamaan koko entisen elämänsä. Willin elämä on onnettomuuden jälkeen ollut harmaata – tai pikemminkin mustaa. Ennen hän eli kuin viimeistä päivää, ja nyt hän istuu katkeroituneena pyörätuolissa. Loulla ja Willillä ei ensin näytä olevan mitään yhteistä: Will haluaisi elää elämäänsä tyystin eri tavalla mutta ei voi, Lou taas voisi puolestaan tehdä mitä vain mutta ei uskalla levittää siipiään. Will on katkera, ylimielinen ja oikukas, mutta Lou ei suostu kohtelemaan häntä silkkihansikkain, vaan ottaa tehtäväkseen palauttaa värit ja ilon Willin maailmaan. Kun he vihdoin todella näkevät toisensa ja ymmärtävät mitä eläminen oikeastaan on, on aika tehdä suuria valintoja. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2012 kirjat Luokka:Brittiläiset romaanit
Niirala-raja

Niirala-raja (lyh. Nrlr, ratakm 554+080) on rautatieliikennepaikka Tohmajärven Värtsilässä rataosuudella Niirala-raja–Säkäniemi. Liikennepaikan alkuperäinen lyhenne oli Nrr.Niirala-raja, Vaunut.org Liikennepaikka sijaitsee valtakunnan rajan vieressä ja tämän lähellä on vaatimaton moottorikelkkatasoristeys nimeltään Niiralan rajalinja. Suomen puolella raja-asemana on Niiralan rautatieasema ja Venäjän puolella taas Wärtsilän rautatieasema. ==Lähteet== Luokka:Tohmajärven rautatieliikennepaikat
Okkulan seisake

Okkulan seisake (lyh. Ok, ratakm 558+839) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Keski-Karjalassa Niirala-raja-Säkäniemi-radalla Kaurilan kylässä. Okkula avattiin 1. kesäkuuta 1955, lakkautettiin 1. joulukuuta 1955 mutta se avattiin uudelleen 2. joulukuuta 1962 ja lakkautettiin sitten lopullisesti 1. kesäkuuta 1987, kun koko rataosuudella loppui matkustajaliikenne.Okkula, Vaunut.org Liikennepaikka oli varsin yksinkertainen, pieni puinen laituri ja valkoinen mustalla kirjoitettu kyltti. Samalla kilometrillä sijaitsee risteysmerkillä varustettu tasoristeys nimeltään Santamäki, Okkula. ==Lähteet== Luokka:Pohjois-Karjalan lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Tohmajärven rautatieliikennepaikat
Lahdenvaaran seisake

Lahdenvaaran seisake (lyh. Lhv, sijainti ratakilometrillä 569+162) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Tohmajärven kunnassa Niiralan radalla. Se avattiin 1. joulukuuta 1948 ja lakkautettiin samalla kun matkustajaliikenne lopetettiin 1. kesäkuuta 1987.Lahdenvaara, Vaunut org ==Lähteet== Luokka:Pohjois-Karjalan lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Tohmajärven rautatieliikennepaikat
Kaupin vesitorni

Kaupin vesitorni (Kaupin uusi vesitorni, Kaupin ylävesisäiliö) on Tampereen Petsamon kaupunginosaan vuonna 1959 valmistunut ja seuraavana vuonna käyttöön otettu vesitorni. Sen päällä sijaitsee Tampereen Ursan tähtitorni. Vesitornin rakentaminen alkoi vuonna 1957, sen suunnittelu ja rakentaminen tehtiin kaupungin omana työnä. Vesitornin vesitilavuus on 10 000 kuutiometriä. ja se on Tampereen suurin vesitorni sekä yksi Suomen suurimmista vesitorneista. Säiliön yhteyteen tähtitornin lisäksi näköalatasanne sekä tilat pientä kahviota varten. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Petsamo (Tampere) Luokka:Tampereen vesitornit
Raymond (aikakauslehti)

Raymond oli Raha-automaattiyhdistyksen perustama ja myöhemmin Veikkauksen tuottama julkaisu, joka ilmestyi painettuna lehtenä neljä kertaa vuodessa. Painettu Raymond-aikakauslehti jaettiin Veikkauksen rekisteröityneille ja aktiivisille asiakkaille, jotka olivat ilmoittaneet haluavansa lehden. Aktiivisiksi asiakkaiksi luettiin ne, jotka olivat viimeisen kolmen kuukauden aikana pelanneet Veikkauksen pelejä tunnistetusti verkossa tai maksukortilla pelipisteessä tai pelisaleissa.Raymond Lehti lakkautettiin vuonna 2018.https://www.sttinfo.fi/tiedote/66220873/veikkauksen-asiakaslehden-nimi- muuttui-uutuusnumerossa-muhkea-olympiapaketti?publisherId=54808465 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset ammattilehdet
Timothy (kilpikonna)

Timothy (n. 1839 – 3. huhtikuuta 2004) oli espanjankilpikonna jonka arveltiin kuollessaan olevan noin 165 vuotta vanha. Tämä teki hänestä Yhdistyneen kuningaskunnan vanhimman tunnetun asukkaan. 'War Hero Tortoise Dies, Aged 160' Sky News, 7. huhtikuuta 2004 Nimestään huolimatta Timothy oli naaras; 19. vuosisadalla kilpikonnien sukupuolen määrittely oli vielä vaikeaa. Timothyn löysi kuninkaallisen laivaston kommodori John Courtenau Everard portugalilaisen kaapparin aluksesta vuonna 1854. Timothy toimi maskottina useissa laivaston aluksissa vuoteen 1892 saakka. Hän oli HMS Queen -laivan maskotti ensimmäisen Sevastopolin pommituksen aikaan Krimin sodassa, ja oli myös viimeinen tämän sodan elossa ollut veteraani.'Timmy the tortoise dies aged 160' BBC News 7\. huhtikuuta 2004 Tämän jälkeen Timothy oli maskottina HMS Princess Charlottella ja HMS Nankinilla. Laivastopalveluksen jälkeen Timothyn kodiksi tuli Devonin jaarlin Powderhamin linna. Hänen mahakilpeensä on kirjoitettu perheen motto, "Where have I fallen? What have I done?" ("Minne olen kaatunut? Mitä olen tehnyt?") Vuonna 1926, Timothy omistajat päättivät että hänen tulisi paritella ja huomasivat, että Timothy olikin naaras.Powderham Castle Facts & Figures Tästäkin hyödyllisestä tiedosta huolimatta lisääntymisyritykset jäivät tuloksettomiksi. Timothy on haudattu lähellä kuolinpaikkaansa Powderhamin linnan lähelle. == Kirjallisuutta == * Rory Knight Bruce, Timothy the Tortoise (2004) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Telegraph * A Net Memorial Luokka:Kuuluisat kilpikonnat Luokka:Maskotit Luokka:Ison-Britannian laivastohistoria Luokka:Krimin sota
Ristimäen seisake

Ristimäen seisake () on lakkautettu rautatieliikennepaikka Tampere–Haapamäki–radalla. Se sijaitsi entisessä Vilppulan kunnassa kuusi kilometriä Haapamäen rautatieasemalta etelään. Ristimäen pysäkkirakennus valmistui 1946. Ristimäen seisake avattiin 1947 ja lakkautettiin 1979. Matkustajaliikenne lopetettiin 28. toukokuuta 1978, tavaraliikenne oli lopetettu jo 1972. Pysäkkirakennus siirrettiin Juupajoen Lylyyn vuonna 1992. Haapamäen kautta kulkevilla radoilla oli liikenne huipussaan 1940–1960-luvuilla. Kun yksiraiteisilla rataosilla risteysaseman viereinen junanlähetysväli oli pitkä, tämä viivästytti junien tuloa risteysasemalle ja lähtöä sieltä. Ristimäki rakennettiin junakohtauspaikaksi Kolhon ja Haapamäen välille helpottamaan Haapamäen ratapihan ruuhkaa. Pääraiteen viereen rakennettiin kohtausraide. Liikenteen ohjauslaitteena oli mekaaninen kampiasetinlaite ja vaihteet oli keskitetty asetinlaitteesta käännettäväksi, siten junanlähettäjä pystyi hoitamaan kohtaukset joustavasti. Asetinlaitepukki on nykyisin museoituna Suomen Rautatiemuseossa. Pysäkkirakennuksen lisäksi junankohtauspaikalle rakennettiin asunnot koko henkilökunnalle. Ristimäessä oli ratavartijan mökki ja neljän perheen rivitalo. Seisake sijaitsi Vilppulassa Kolhon pohjoispuolella aivan Keuruun rajan lähellä. Paikan itäpuolella on Valkealampi-niminen järvi ja paikasta lounaaseen Ristimäki- niminen talo. ==Lähteet== Luokka:Pirkanmaan lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Vilppula Luokka:Mänttä-Vilppulan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Mänttä-Vilppulan liikenne