EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Giuseppe Zanardelli

Giuseppe Zanardelli (29. lokakuuta 1826 Brescia, Lombardia – 26. joulukuuta 1903 Moderno)Giuseppe Zanardelli Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 26.3.2014. oli italialainen poliitikko, joka toimi Italian pääministerinä vuosina 1901–1903. == Elämäkerta == Zanardelli osallistui vapaaehtoisena vuoden 1848 sotaan Itävaltaa vastaan Lombardiassa. Tappiollisen Novaran taistelun jälkeen hän palasi kotikaupunkiinsa Bresciaan, jossa toimi jonkin aikaa lakitiedon opettajana. Itävallan viranomaiset kuitenkin kielsivät häneltä opettamisen hänen poliittisten mielipiteidensä vuoksi. Vuonna 1859 Zanardelli valittiin Sardinian parlamenttiin. Seuraavina vuosina hän toimi yhdistyneessä Italiassa erilaisissa hallinnollisissa tehtävissä, mutta kohosi merkittäviin virkoihin vasta sen jälkeen, kun vasemmisto nousi maassa valtaan vuonna 1876. Zanardelli oli eri vasemmistohallituksissa työministerinä 1876–1877, sisäministerinä 1878–1881 ja oikeusministerinä 1881–1883. Viimeksi mainitussa virassa hän vei läpi uuden vaalilain.Nordisk familjebok (1922), s. 683 Runeberg.org. Viitattu 26.3.2014. Se nelinkertaisti äänioikeutettujen määrän puolesta miljoonasta kahteen miljoonaan.Italy: History Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 26.3.2014. Zanardelli kuitenkin erosi Agostino Depretisin hallituksesta, koska liberaalina ja irredentismin kannattajana hän ei hyväksynyt pääministerin lähentymistä oikeistoon ja ulkopolitiikassa Itävalta-Unkariin. Kun Depretis lopetti yhteistyön oikeiston kanssa, Zanardelli palasi hänen hallituksensa oikeusministeriksi vuonna 1887, ja jatkoi myös Francesco Crispin hallituksessa aina helmikuuhun 1891. Tänä aikana hän valmisteli uuden rikoslain, joka lakkautti kuolemanrangaistuksen ja laillisti lakot, mikäli niihin ei liittynyt väkivaltaa tai kiihotusta. Vuosina 1891–1894 Zanardelli toimi edustajakamarin puhemiehenä ja 1897–1898 hän oli Antonio di Rudinìn hallituksen oikeusministerinä. Hän erosi vastalauseena, kun hallitus julisti poikkeustilan alueille, joilla oli esiintynyt mellakoita. Helmikuussa 1901 kuningas Viktor Emanuel III nimitti Zanardellin pääministeriksi. Hallituksen vahvaksi mieheksi tuli sisäministerinä toiminut Giovanni Giolitti. Zanardellin hallitus pyrki lievittämään Italiaa vaivanneita sosiaalisia levottomuuksia pehmeillä keinoilla: köyhimpiin kohdistuvia veroja alennettiin ja sotilaita ei enää käytetty lakkojen murtamiseen. Zanardelli myös pitäytyi tiukasti parlamentaarisissa menettelytavoissa. Hän joutui eroamaan lokakuussa 1903, kun hänen lakiesityksensä avioeron laillistamisesta kohtasi opposition jyrkän vastarinnan. Hän kuoli myöhemmin samana vuonna. ==Lähteet== Luokka:Italian pääministerit Luokka:Vuonna 1826 syntyneet Luokka:Vuonna 1903 kuolleet
Citroën XM

Citroën XM oli ranskalaisen autonvalmistaja Citroënin lippulaivamalli. Autoa valmistettiin vuosina 1989–2000 kaikkiaan 333 755 kappaletta. Auto valittiin vuonna 1990 Vuoden autoksi Euroopassa. Monien Citroën-harrastajien mukaan XM oli ”viimeinen oikea Citroën”Portrait of a Driver: Jonathan Meades. Telegraph. Bertonen muotoilema kiilamainen kori oli jatkokehitelmä Marcello Gandinin muotoilemasta keskiluokan Citroën BX:stä. XM:n suunnittelussa otettiin selvästi huomioon ne epäkohdat, joita edeltäjän Citroën CX:n kohdalla oli kritisoitu. CX kallisteli kurveissa, joten XM:ään tuli aktiivijousitus, CX oli herkkä ruostumaan, joten XM:aan tuli osittain galvanoitu kori. CX oli painoonsa nähden alitehoinen, joten XM:ää valmistettiin myös kolmilitraisella V6-moottorilla. XM oli ensimmäinen Citroën sitten 1970-luvun Maserati-koneisen Citroën SM:n, jossa oli V6-moottori. pienoiskuva|Citroën XM Break Myös XM:n ilmanvaihtoa oli merkittävästi parannettu verrattuna edeltäjäänsä. Takamatkustajien tiloja oli kasvatettu niin pituus-, leveys- kuin korkeussuuntaankin. Citroën XM perustui samalle pohjalevylle kuin sisarmallinsa Peugeot 605, vaikka Citroën XM oli viistoperäinen, 605 taas Peugeot’n perinteen mukaan sedan-korinen. == Moottorivaihtoehdot == Malli Vuodet tyyppi iskutilavuus teho vääntömomentti polttoainejärjestelmä 2.0 1990-1994 4-syl rivimoottori SOHC 8V 1998 cm³ 115 hv 164 Nm kaasutin 2.0i 1990-1994 4-syl rivimoottori SOHC 8V 1998 cm³ 121 hv 170 Nm polttoaineen suihkutus 2.0i 16V 1995-2000 4-syl rivimoottori DOHC 16V 1998 cm³ 132 hv 180 Nm polttoaineen suihkutus 2.0i Turbo CT 1993-1994 4-syl rivimoottori SOHC 8V 1998 cm³ 145 hv 226 Nm polttoaineen suihkutus, turbo 2.0i Turbo CT 1995-2000 4-syl rivimoottori SOHC 8V 1998 cm³ 147 hv 235 Nm polttoaineen suihkutus, turbo 3.0i V6 1990-1994 V6-moottori SOHC 12V 2975 cm³ 170 hv 240 Nm polttoaineen suihkutus 3.0i V6 1995-1996 V6-moottori SOHC 12V 2963 cm³ 167 hv 235 Nm polttoaineen suihkutus 3.0i V6 24V 1990-1996 V6-moottori SOHC 24V 2975*¹ cm³ 200 hv 260 Nm polttoaineen suihkutus 3.0i V6 24V 1997-2000 V6-moottori DOHC 24V 2946 cm³ 190 hv 267 Nm polttoaineen suihkutus 2.1 D 1990-1994 4-syl rivimoottori SOHC 12V 2138 cm³ 82 hv 147 Nm Diesel 2.1 Turbo D 1990-1994 4-syl rivimoottori SOHC 12V 2088 cm³ 110 hv 243 Nm Turbodiesel 2.1 Turbo D 1995-2000 4-syl rivimoottori SOHC 12V 2088 cm³ 109 hv 250 Nm Turbodiesel 2.5 Turbo D 1995-2000 4-syl rivimoottori SOHC 12V 2446 cm³ 129 hv 285 Nm Turbodiesel == Lähteet == == Aiheesta muualla == XM, Citroën Luokka:E-segmentin autot Luokka:1980-luvun autot Luokka:1990-luvun autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot
4 × 100 m viestijuoksu olympialaisissa

4 × 100 metrin viestijuoksu eli pikaviesti, on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan miehillä vuodesta 1912 ja naisilla vuodesta 1928. Menestynein pikaviestin olympiakilpailuissa on Yhdysvallat. Sillä on eniten sekä miesten että naisten kilpailujen olympiavoittoja. == Mitalitaulukot == ===Miehet=== ===Naiset=== ==Lähteet== *
Alessandro Fortis

Alessandro Fortis (16. syyskuuta 1842 Forlì, Kirkkovaltio – 4. joulukuuta 1909 Rooma) oli italialainen poliitikko, joka toimi Italian pääministerinä 1905–1906.Alesandro Fortis Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 26.3.2014. Fortis taisteli nuoruudessaan Giuseppe Garibaldin joukoissa vuosina 1866 ja 1867. Italian kuningaskunnassa hän esiintyi kiihkeänä tasavaltalaisena ja oli vuonna 1874 viisi kuukautta pidätettynä, koska hänen väitettiin valmistelleen kapinaa yhdessä sosialistien kanssa. Myöhemmin hän kuitenkin lievensi näkemyksiään ja kannusti tasavaltalaisiakin osallistumaan hallituksiin. Tultuaan vuonna 1880 syntymäkaupunkinsa Forlìn edustajaksi Italian edustajakamariin Fortis alkoi siirtyä poliittisissa näkemyksissään oikealle. Hän oli vuosina 1898–1899 maatalous- ja kauppaministerinä Luigi Pellouxin hallituksessa. Kun Giovanni Giolitti helmikuussa 1905 jätti pääministerin tehtävät terveyssyistä, hän toivoi Fortisista seuraajaansa, ja tämä nimitettiin tehtävään 28. maaliskuuta. Fortis torjui uhanneen rautatietyöläisten lakon julistamalla rautatietyöläiset valtion virkamiehiksi, joilla ei ollut lupaa lakkoilla. Huhtikuussa 1905 hänen hallituksensa kansallisti Italian rautatiet, mutta tarjosi samalla suuren summan rautatieyhtiöille, minkä seurauksena häntä syytettiin korruptiosta. Fortisin hallitus kaatui lopulta kiistaan espanjalaisten viinien tullimaksujen alentamisesta, jota Etelä-Italian viininviljelijät vastustivat.Nordisk familjebok (1908), s. 939 Runeberg.org. Viitattu 26.3.2014. Fortis kokosi hallituksen uudestaan joulukuussa 1905, mutta onnistui vain menettämään radikaalien tuen saamatta kuitenkaan uusia kannattajia oikealta. Hän erosi 8. helmikuuta 1906. ==Lähteet== Luokka:Italian pääministerit Luokka:Vuonna 1842 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Ampumahiihdon maailmancup 1999–2000

Ampumahiihdon maailmancup 1999–2000 alkoi 2. joulukuuta Itävallan Hochfilzenista ja päättyi 19. maaliskuuta Venäjän Hanti-Mansijskiin. == Kilpailukalenteri == Ohjelmaan kuului yhdeksän kilpailuviikonloppua, sekä MM- kilpailut. Miesten viestin maailmanmestaruuskilpailu siirrettiin kuitenkin sumun vuoksi Lahden kilpailuviikonlopun yhteyteen. Paikka Päivät Pikakilpailu Takaa-ajo Normaalimatka Yhteislähtö Viesti Hochfilzen 2.–5.12. ● ● ● Pokljuka 8.–12.12. ● ● ● Osrblie/ Pokljuka 15.–19.12. ● ● ● Oberhof 5.–9.1. ● ● ● Ruhpolding 12.–16.1. ● ● ● ● Anterselva 20.–23.1. ● ● ● Östersund 11.–13.2. ● ● Holmenkollen 19.–27.2. ● ● ● ● ● (Naiset) Lahti 9.–12.3. ● ● ● (Naiset) Lahti 11.3. ● (Miehet) Hanty-Mansijsk 16.–19.3. ● ● ● Yhteensä 8 9 4 4 7 Luokka:Ampumahiihdon maailmancup Maailmancup 1999–2000 Maailmancup 1999–2000
Ampumahiihdon euroopancup 1999–2000

Ampumahiihdon euroopancup 1999–2000 alkoi 11. joulukuuta Itävallan Obertilliachista ja päättyi 11. maaliskuuta Sveitsin Champex-Laciin. == Kilpailukalenteri == Ohjelmaan kuului kahdeksan kilpailuviikonloppua. Ohjelmassa oli pikakilpailuja, takaa-ajoja, normaalimatkoja sekä viestejä. Paikka Päivät Pikakilpailu Takaa-ajo Normaalimatka Yhteislähtö Viesti Obertilliach 11.–12.12. ● ● Windischgarsten 16.–18.12. ● ● ● Forni Avoltri 8.–9.1. ● ● Val Ridanna 13.–15.1. ● ● ● Clausthal-Zellerfeld 5.–6.2. ● ● Todtnau 18.–20.2. ● ● ● Alt St. Johann 4.–5.3. ● ● Champex-Lac 9.–11.3. ● ● ● Yhteensä 8 5 4 0 3 Euroopancup 1999–2000 Euroopancup 1999–2000 Euroopancup 1999–2000
Ampumahiihdon maailmancup 1998–1999

Ampumahiihdon maailmancup 1998–1999 alkoi 11. joulukuuta Itävallan Hochfilzenista ja päättyi 14. maaliskuuta Norjan Holmenkollenille. == Kilpailukalenteri == Ohjelmaan kuului kahdeksan kilpailuviikonloppua, sekä MM- kilpailut. Normaalimatkojen ja yhteislähtöjen maailmanmestaruuskilpailut tosin siirrettiin ankaran pakkasen vuoksi Holmenkollenin viikonlopulle. Paikka Päivät Pikakilpailu Takaa-ajo Normaalimatka Yhteislähtö Viesti Hochfilzen 11.–13.12. ● ● ● Osrblie 16.–20.12. ● ● ● ● Oberhof 8.–10.1. ● ● ● Ruhpolding 13.–17.1. ● ● ● ● Anterselva 22.–24.1. ● ● ● Kontiolahti 12.–14.2. ● ● ● Lake Placid 25.–28.2. ● ● ● Valcartier 4.–6.3. ● ● Holmenkollen 11.–13.3. ● ● Holmenkollen 12.–14.3. ● ● Yhteensä 9 9 3 3 6 Luokka:Ampumahiihdon maailmancup Maailmancup 1998–1999 Maailmancup 1998–1999
656 Beagle

656 Beagle (alkuperäinen tunnus 1908 BU) on päävyöhykkeen asteroidi, eli pikkuplaneetta joka kiertää Aurinkoa Marsin ja Jupiterin välillä. Beaglen löysi August Kopff 22. tammikuuta vuonna 1908. Pikkuplaneetta sai nimensä HMS Beagle-laivan mukaan, jolla Charles Darwin matkusti ympäri maailmaa vuosina 1831–1836. Beaglen läpimitta on noin 53,17 km, albedo n. 0,0625 ja pyörähdysaika 7,035 tuntia. ==Katso myös== *1991 Darwin ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Luettelo Seinäjoen Maila-Jussien palkituista pelaajista

Luetteloon Seinäjoen Maila-Jussien palkituista pelaajista on koottu kaikki palkinnot, jotka Seinäjoen Maila-Jussien pelaajat ovat voittaneet Pesäpallon SM-sarjassa ja Superpesiksessä. Ensimmäisenä SMJ:n pelaajana SM-sarjassa palkittiin kaudella 1969 Vuoden lukkari-palkinnolla Reijo Salo. == Luettelo == Kausi Pelaaja palkinto 1969 Vuoden lukkari 1973 Vuoden lukkari 1975 Etenijäkuningas 1975 Vuoden lukkari 1975 Vuoden pesäpalloilija 1977 Vuoden lukkari 1977 Vuoden pesäpalloilija 1977 Vuoden lukkari 1978 Vuoden lukkari 1978 Vuoden lukkari 1979 Vuoden lukkari 1979 Vuoden lukkari 1979 Vuoden lukkari 1980 Vuoden lukkari 1980 Vuoden pesäpalloilija 1981 Vuoden lukkari 1985 Vuoden lukkari 1987 Etenijäkuningas 1987 Vuoden pesäpalloilija 1995 Kultainen maila 1995 Paras kärkilyöjä 1995 Vuoden tulokas 1997 Etenijäkuningas 2001 Paras kärkilyöjä 2005 Vuoden tulokas Valtamäki & Heiskari 2007, s. 538, Tilastot: Palkitut pesäpalloilijat == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Seinäjoen Maila-Jussit Luokka:Luettelot pesäpallosta
Algecirasin konferenssi

Algecirasin konferenssi oli Espanjan Algecirasissa 16. tammikuuta – 7. huhtikuuta 1906 järjestetty suurvaltojen välinen kansainvälinen konferenssi, jonka tarkoituksena oli ratkaista Ranskan asemaa Marokossa koskenut ensimmäinen Marokon kriisi.Algeciras Conference Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 26.3.2014. Taustalla olivat Ranskan pyrkimykset alistaa Marokon sulttaanikunta suojelukseensa, mille Iso-Britannia oli antanut hyväksyntänsä vuoden 1904 entente cordiale -sopimuksella. Saksa oli kuitenkin yrittänyt puuttua tähän. Kun Ranskan hallitus oli esittänyt Marokon sulttaani Abdelazizille listan uudistuksista, joita tämän pitäisi toteuttaa, oli Saksan keisari Vilhelm II vieraillut maaliskuussa 1905 Tangerissa ja ilmoittanut tukevansa Marokon suvereeniutta sekä vaatinut ”avoimen oven politiikan” säilyttämistä Marokon ulkomaankaupan osalta. Vilhelm sai suostuteltua Yhdysvaltain presidentti Theodore Rooseveltin kutsumaan koolle kansainvälisen konferenssin päättämään Marokon asiasta. Myös Marokon sulttaani Abdelaziz toivoi kansainvälistä konferenssia.Kalervo Hovi: Wienin kongressista ensimmäiseen maailmansotaan, s. 700. Teoksessa Maailmanhistorian pikkujättiläinen. WSOY 1988. Algecirasin konferenssiin osallistuivat Marokko, Euroopan johtavat suurvallat sekä Yhdysvallat. Vilhelm II oli kuvitellut saavansa muut suurvallat puolelleen Ranskaa vastaan. Iso-Britannia, Yhdysvallat, Espanja, Italia ja Venäjä asettuivat kuitenkin kaikki Ranskan tueksi. Saksan näkemyksiä tuki vain sen liittolainen Itävalta-Unkari sekä Marokon sulttaani itse. Konferenssin päätteeksi 7. huhtikuuta 1906 allekirjoitettu sopimus tosin rajoitti Ranskan mahdollisuuksia kontrolloida Marokkoa, sillä se vahvisti sulttaanin itsenäisyyden ja ulkovaltojen tasavertaisen aseman Marokon kauppasuhteissa. Ranskalaiset ja espanjalaiset valtuutettiin hoitamaan kansainvälisiä poliisitoimia Marokon satamakaupungeissa, mutta heidät asetettiin sveitsiläisen ylitarkastajan alaisuuteen. Lisäksi Marokon valtionpankki asetettiin Ranskan valvontaan. Vaikka Ranska ei saanut toivomaansa täyttä suojeluherruutta Marokossa, se sai mahdollisuuden ottaa kaikessa hiljaisuudessa Marokon asiat kontrolliinsa. Algecirasin konferenssin suurimpana merkityksenä on pidetty Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen asettumista Ranskan tueksi, mikä heijasteli myöhemmin ensimmäisen maailmansodan aikana syntyneitä liittoumia. Toinen Marokon kriisi puhkesi toukokuussa 1911, jolloin Saksa ilmoitti Ranskan Marokkoon suorittaman intervention rikkoneen Algecirasin sopimuksen ehtoja. ==Lähteet== Luokka:Konferenssit Luokka:Marokon historia Luokka:1906
Kristoduli

Kristoduli (oikealta nimeltään Anna-Leena Lampi, 18. kesäkuuta 1945 Helsinki – 23. joulukuuta 2020) oli suomalainen ortodoksinen nunna ja kirjailija.http://www.studio55.fi/vapaalla/article/anna-leenasta-tuli-nunna- kristoduli---tavallinen-luterilaistytto-kaantyi-ja-muutti-luostariin/131608 == Elämä ja ura == Kristodulin isä oli hovioikeuden presidentti ja taistelulentäjä Heimo Lampi. Kristoduli kasvoi luterilaisessa perheessä, kääntyi ortodoksiksi ja vietti yliopisto-opintojen jälkeen ensimmäiset luostarivuotensa Kreikassa Bytoman luostarissa Thessaliassa, kunnes palasi Suomeen asettuen Lintulan luostariin Heinävedelle 2001. Kristoduli opiskeli antiikin kreikkaa ja oli koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän toimi myös ortodoksisen uskonnon opettajana. Nimen Kristoduli hän sai Kreikassa ja se tarkoittaa Kristuksen palvelijatarta. Nunna Kristodulia pidettiin kirkkokuntien rajat ylittävänä hengellisenä äitinä. Itse kirjoittamiensa kirjojen lisäksi hän suomensi useita ortodoksisen kirjallisuuden klassikoita, kuten viisiosaisen opetuskokoelman Filokalian.* Kirjaesittelyitä Lintulan luostari Hän kirjoitti yhdessä ministerinä toimineen Suvi-Anne Siimeksen kanssa kirjeenvaihtoon perustuvan teoksen Taivas alkaa maasta vuonna 2006. == Teokset == * * * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == *nunna Kristodulin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Kristityt nunnat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Ampumahiihdon euroopancup 1998–1999

Ampumahiihdon euroopancup 1998–1999 alkoi 12. joulukuuta Saksan Ruhpoldingista ja päättyi 13. maaliskuuta Ranskan Haute-Maurienneen. == Kilpailukalenteri == Ohjelmaan kuului kahdeksan kilpailuviikonloppua. Ohjelmassa oli pikakilpailuja, takaa-ajoja, normaalimatkoja, yhteislähtö sekä viestejä. Paikka Päivät Pikakilpailu Takaa-ajo Normaalimatka Yhteislähtö Viesti Ruhpolding 12.–13.12. ● ● Obertilliach 18.–20.12. ● ● ● Val Ridanna 9.–10.1. ● ● Friedenweiler 14.–16.1. ● ● ● Bodenmais 12.–14.2. ● ● ● Jablonec nad Nisou 26.–28.3. ● ● ● Champex-Lac 6.–7.3. ● ● Haute-Maurienne 11.–13.2. ● ● ● Yhteensä 8 4 5 0 3 Euroopancup 1998–1999 Euroopancup 1998–1999 Euroopancup 1998–1999
Siperiada

Siperiada () on Andrei Kontšalovskin ohjaama neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1979. Elokuva voitti Cannesin elokuva­juhlien Grand Prix -palkinnon vuonna 1979. Elokuva seuraa siperialais­kylän asukkaiden elämää 1900-luvun alun tsaarin­vallasta 1960-luvun sosialismiin. Näytelmä­elokuvan kuvina käytetään myös dokumentti­filmi­materiaalia Siperian asuttamisesta ja luonnon­varojen hyödyntämisestä. == Musiikki == Elokuvan säveltäjänä toimi Eduard Artemjev, ja PPK-niminen trance-duo on tehnyt elokuvan tunnus­kappeleesta vuonna 2001 julkaistun ”ResuRection” -nimisen kappaleen. Tunnuskappale soi myös Sotšin talviolympialaisten avajaisissa. == Rooleissa == ==Arvioita== Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta kaksi antoi Siperiadalle kolme tähteä, kolme arvostelijaa kaksi tähteä ja kolme yhden tähden, keskiarvona 1,88 tähteä neljästä. Video-oppaassa vuodelta 1994 Markku Salmi pitää yli kolmi­tuntista Siperiadaa puuduttavana vyörytyksenä ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. VideoHound's Golden Movie Retriever antaa rönsyilevänä pitämälleen elokuvalle kolme tähteä neljästä.Siberiade, VideoHound's Golden Movie Retriever. Gale, 2008. Haettu 8.11.2016 palvelusta HighBeam Research (vaatii tilauksen). == Lähteet == * * ===Viitteet=== Luokka:Neuvostoliittolaiset elokuvat Luokka:Andrei Kontšalovskin ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1979 elokuvat
Angelika Klas

Angelika Klas-Fagerlund (s. 10. maaliskuuta 1974 Tallinna, Viro) on virolaissyntyinen suomalainen oopperalaulaja, jonka ääniala on sopraano. __NOTOC__ == Ura == Klas asui lapsena pitkään Turussa aloittaen 17-vuotiaana opinnot Turun konservatoriossa. Hän opiskeli myöhemmin Sibelius-akatemiassa, josta valmistui vuonna 2002. Lisäksi Klas on opiskellut stipendiaattina Tanskan kuninkaallisessa konservatoriossa.Angelika Klas, sopraano Fantastico Music. Viitattu 26.3.2014. Hän on laulanut oopperan lisäksi kamarimusiikkia ja musikaaleja sekä esiintynyt muun muassa Suomen kansallisoopperassa ja Savonlinnan oopperajuhlilla. Klas on tulkinnut myös argentiinalaisen Astor Piazzollan tangoja. Vuonna 2012 hän julkaisi Tanguedia Quintet -yhtyeen kanssa albumin Kohtalona tango. == Perhe == Angelika Klasin isäpuoli oli kapellimestari Eri Klas ja äiti pianonsoitonopettaja Ariel Klas. Hänen puolisonsa on säveltäjä Sebastian Fagerlund. Heillä on poika Maximilian Fagerlund. Klasin sisar Marion Melnik on oopperalaulaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Angelika Klasin kotisivut Luokka:Suomalaiset sopraanot Luokka:Suomen virolaiset Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Béla Miklós

Béla Miklós Dálnoki (11. kesäkuuta 1890 Budapest – 21. marraskuuta 1948 Budapest)Dálnoki Miklós Béla Magyar Életrajzi Lexikon. Viitattu 26.3.2013. oli unkarilainen kenraali, joka toimi Unkarin ensimmäisenä pääministerinä toisen maailmansodan jälkeen vuosina 1944–1945. Miklós palveli maailmansotien välisenä aikana Unkarin armeijassa ja oli 1933–1936 sotilasattašeana Berliinissä. Toisen maailmansodan alussa hän oli armeijakunnan komentajana ja 1942–1944 valtionhoitaja Miklós Horthyn kanslian sotilasjohtajana. Elokuusta 1944 alkaen hän oli Unkarin ensimmäisen armeijan komentaja ja kannatti rauhaa Neuvostoliiton kanssa. Kun Saksa ja Nuoliristi-puolue kaappasivat lokakuussa 1944 vallan Unkarissa, pidätystä pelännyt Miklós loikkasi Puna-armeijan puolelle ja antoi 17. lokakuuta julistuksen, jossa kehotti muita unkarilaisia upseereja tekemään samoin. Puna-armeijan miehittämässä Debrecenissä 22. joulukuuta 1944 kokoontunut oppositiopuolueiden edustajista koostunut väliaikainen kansalliskokous valitsi Miklósin uuden väliaikaisen hallituksen pääministeriksi Neuvostoliiton hyväksynnällä. Hänen johtamansa hallitus otti vallan Unkarissa seuraavana keväänä Nuoliristin hallituksen kukistuttua saksalaisten tappion myötä. Miklós jatkoi pääministerinä marraskuussa 1945 pidettyihin ensimmäisiin sodanjälkeisiin parlamenttivaaleihin asti, jolloin hänen seuraajakseen tuli pientilallisten puolueen johtaja Zoltán Tildy. Miklós valittiin vuoden 1947 vaaleissa parlamenttiin porvarillisen itsenäisyyspuolueen ehdokkaana, mutta valtaan nousseet kommunistit peruuttivat puolueen saamat edustajanpaikat ja Miklós joutui vetäytymään julkisesta elämästä. Hän kuoli seuraavana vuonna. ==Lähteet== Luokka:Unkarin pääministerit Luokka:Unkarilaiset sotilaat Luokka:Toisen maailmansodan henkilöt Luokka:Kenraalit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Ampumahiihdon maailmancup 1997–1998

Ampumahiihdon maailmancup 1997–1998 alkoi 6. joulukuuta Norjan Lillehammerista ja päättyi 15. maaliskuuta Itävallan Hochfilzeniin. == Kilpailukalenteri == Ohjelmaan kuului seitsemän kilpailuviikonloppua, sekä olympiakilpailut. Takaa- ajon maailmanmestaruus ratkaistiin Pokljukan viikonloppuna ja joukkuekilpailun Hochfilzenin viikonloppuna. Paikka Päivät Pikakilpailu Takaa-ajo Normaalimatka Joukkuekilpailu Viesti Lillehammer 6.–7.12. ● ● Östersund 11.–14.12. ● ● ● Kontiolahti 18.–21.12. ● ● ● Ruhpolding 8.–11.1. ●● ● Anterselva 15.–18.1. ● ● ● Nagano 11.–21.2. ● ● ● Pokljuka 3.–7.3. ●● ● Pokljuka 8.3. ● Hochfilzen 12.-14.3. ● ● Hochfilzen 15.3. ● Yhteensä 10 3 5 1 5 Luokka:Ampumahiihdon maailmancup Maailmancup 1997–1998 Maailmancup 1997–1998
Shatter Me

Shatter Me on yhdysvaltalaisviulisti Lindsey Stirlingin toinen studioalbumi. Se julkaistiin digitaalisesti ladattavana ITunesissa 29. huhtikuuta 2014 sekä CD-levynä saman vuoden toukokuussa. Albumilta julkaistiin singlenä kappaleet "Beyond the Veil", "Shatter Me", "Master of Tides" ja "Take Flight". == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 albumit Luokka:Lindsey Stirlingin albumit
Arethas Kesarealainen

Arethas Kesarealainen (Caesarealainen) (; n. 860–932) oli bysanttilainen teologi ja filosofi. Hän oli kotoisin Patraksesta ja toimi Kesarean (Caesarean) piispana Kappadokiassa. Hänen voidaan nähdä edustavan "ensimmäistä bysanttilaista renessanssia", jolloin kiinnostus antiikin kirjallisuuteen kasvoi uudelleen. Arethas oli Fotioksen oppilas. Hän kirjoitti kommentaareja antiikin kreikkalaisten kirjailijoiden, kuten Platonin, Aristoteleen (mm. Kategoriat), Lukianoksen ja Porfyrioksen (mm. Eisagoge), teoksista sekä tuotti uusia käsikirjoituksia antiikin aikaisista teksteistä. Muun muassa Patmoksella säilynyt tunnettu Platonin teosten käsikirjoitus Codex Clarkianus kopioitiin Arethaan toimeksiannosta. Näin Arethas on ollut merkittävässä roolissa antiikin kirjallisuuden välittämisessä nykyaikaan. Arethas kirjoitti myös useita Raamatun kirjojen kommentaareja, joihin lukeutuu muun muassa vanhin säilynyt kreikankielinen Johanneksen ilmestyksen eli Ilmestyskirjan kommentaari. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * Luokka:Bysanttilaiset filosofit Luokka:Bysanttilaiset piispat
Leon Matemaatikko

Leon Matemaatikko ( tai , Leōn ho Mathēmatikos tai Filosofos; n. 790–869) oli bysanttilainen filosofi ja loogikko. Hän oli aikansa merkittävin oppinut Bysantin valtakunnassa ja ajan "bysanttilaisen renessanssin" merkittävimpiä edustajia. Leon oli kotoisin Thessaliasta ja toimi Thessalonikin arkkipiispana. Myöhemmin hänestä tuli Konstantinopolissa toimineen Magnauran koulun johtaja. Magnaurassa hän opetti muun muassa aristoteelista logiikkaa. Leon oli oppinut monilla aloilla. Hän kirjoitti muun muassa matematiikasta, tähtitieteestä ja lääketieteestä. Tieteellisten teosten lisäksi hän kirjoitti myös runoutta. Leonin teoksista on säilynyt vain joitakin kommentteja Platonin teosten käsikirjoitusten ohessa. == Lähteet == Luokka:Bysanttilaiset filosofit Luokka:Bysanttilaiset piispat
Zindagi Na Milegi Dobara

Zindagi Na Milegi Dobara (, suomeksi ”Elämä ei tule toistumaan”) on vuonna 2011 ilmestynyt intialainen hindinkielinen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Zoya Akhtar. Pääosia näyttelevät Hrithik Roshan, Abhay Deol, Farhan Akhtar, Katrina Kaif, Kalki Koechlin ja Ariadna Cabrol. Elokuvaa kuvattiin Espanjassa, Intiassa, Egyptissä ja Britanniassa. Elokuva kertoo kolmen miehen ystäväporukasta, joka päättää toteuttaa unelmalomansa yhden heistä mentyä kihloihin. Zindagi Na Milegi Dobara oli yleisö- ja arvostelumenestys. Box Office India julisti sen ”hitiksi”. Elokuva esitettiin Suomessa Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaaleilla. == Näyttelijät == == Soundtrack == == Palkinnot == Zindagi Na Milegi Dobara voitti kaksi National Film Awards -palkintoa, parhaasta äänityksestä ja koreografiasta. Se voitti useita palkintoja myös alueellisissa palkintogaaloissa, pääasiassa parhaan elokuvan ja ohjauksen kategorioissa. Näihin kuuluivat Filmfare Awards, Stardust Awards, Zee Cine Awards, International Indian Film Academy Awards, Screen Awards, Apsara Film & Television Producers Guild Awards ja Asian Film Awards. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2011 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset draamakomediaelokuvat Luokka:Hindinkieliset elokuvat Luokka:Zoya Akhtarin ohjaamat elokuvat
Liikunnan tuet

Liikunnan tuet tarkoittavat Suomessa ja tässä artikkelissa valtiovallan antamaa rahallista tukea urheilulle. Perheet rahoittavat liikuntaa suoraan kahdella miljardilla eurolla vuodessa, kunnat 600-700 miljoonalla eurolla ja valtio 150 miljoonalla. Vuodesta 2001 vuoteen 2012 lasten liikunnan hinta on jopa kolminkertaistunut.Lapsen jääkiekkoharrastus voi maksaa kymmenessä vuodessa jopa 90 000 euroa , Helsingin Sanomat 9.4.2014. Helsingin Sanomien mukaan seuratoiminnan kylkiäiset ovat tulleet liian kalliiksi paitsi perheille myös julkiselle sektorille.Lapsille pitää taata liikunnan ilo , HS pääkirjoitus 9.4.2014. Vuonna 2010 urheilusponsorointiin käytettiin 100 miljoonaa euroa, sitten hieman vähemmän. Jääkiekko sai tästä 20 %. Yritykset tukevat nyt mieluummin yhteiskuntavastuukohteita: lapsia, nuoria ja järjestöjä. Urheilun osuus sponsoroinnista oli 2012 enää 55 %. Mainonnan kokonaismäärästä käytettiin urheiluun 5 %, Ruotsissa 15 % ja Norjassa 16 %. Urheilun sponsorointi vähenee – yhteiskuntavastuu kiinnostaa enemmän , Helsingin Sanomat 26.3.2014. Opetus- ja kulttuuriministeriö tukee liikuntaa 130 miljoonalla eurolla (2010), josta 19 miljoonaa euroa on huippu-urheiluun käytettäviä veikkausvoittovaroja (valmennus, antidoping, koordinaatio ja urheilija-apurahat). Taiteen ja kulttuurin tuki on 384 miljoonaa ja nuorisotyön 59 miljoonaa euroa. Yli 60 % (huippu?)urheilijoista elää lähinnä opintotuella. Myös yritysten, kuntien, perheiden, viestimien ja katsojien tuki on tärkeää. Sponsorituki (huippu?)urheilijoille on 50 miljoonaa euroa. HS- raadin vastaukset kysymykseen: Onko yhteiskunnan tuki huippu-urheilulle rahan haaskausta? , 25.2.2010 HELSINGIN SANOMAT. Toimivia urheiluseuroja on arviolta 6000 - 9000 ja niiden vapaaehtoistyössä yli miljoona kansalaista. Kunnat omistavat noin 70 % liikuntapaikoista. Kuntien liikuntapalvelut rahoitetaan veroin, asiakasmaksujen osuus on vähäinen. ==Terveysliikunta vai kilpaurheilu== Liikuntatieteellisen seuran tutkimuspäällikkö Teijo Pyykkösen mukaan Suomessa urheilujärjestöjen ja liikuntaa kansanterveyden edistäjänä painottavien välillä on voimakas ristiriita. Hallinto on pyrkinyt edistämään terveysliikuntaa mutta järjestöt ovat onnistuneet estämään tätä suurelta osin. Siksi Pyykkösen mielestä terveysliikunnan edistäminen tulisi siirtää opetus- ja kulttuuriministeriöltä sosiaali- ja terveysministeriölle. Kansanterveyttä painottaneet ovat syyttäneet järjestöjä siitä, että ne väittävät edistävänsä terveysliikuntaa mutta suosivatkin kilpaurheilua. == Lähteet == Luokka:Suomen liikuntapolitiikka
Clausiuksen–Clapeyronin yhtälö

Clausiuksen–Clapeyronin yhtälö on fysikaalisessa kemiassa differentiaaliyhtälö, jonka avulla voidaan tehdä ennustuksia kyllästyneen vesihöyryn höyrynpaineen eli vesihöyryn kriittisen osapaineen käyttäytymisestä eri lämpötila-alueilla, ja näin ollen sitä voidaan soveltaa mm. meteorologiassa. Se on nimetty saksalaisen fyysikon Rudolf Clausiuksen (1822–1888) ja ranskalaisen insinöörin ja fyysikon Benoît Paul Émile Clapeyronin (1799–1864) mukaan ja on läheistä sukua termodynamiikassa tärkeille Clausius–Clapeyron-relaatioille. Laki ei differentiaaliyhtälönä anna suoraan tietoja kriittisen osapaineen arvoista, vaan vasta sitä integroimalla kokeellista havainnoista saatavien rajaehtojen yli voidaan päästä käytännön kannalta oleellisiin arvoiin. Yhtälön matemaattinen muotoilu on :\frac{\textrm{d}e_s(T)}{\textrm{d}T} = \frac{L e_s}{R_v T^2}, missä e_s on kyllästysvesihöyrynpaine (engl. saturated), T lämpötila kelvineinä, L veden (tai jään) haihtumislämpö (toiselta nimeltään latentti energia) sekä R_v vesihöyryn kaasuvakio 461 J/(kg K). ==Fysikaalinen perusta== Haihdunta on lämpötilasta (oikeammin molekyylien kineettisestä energiasta), haihduttavan rajapinnan laadusta ja pintailman kyllästysvajauksesta riippuva prosessi, jota tilastollisesti kuvaa eräänlainen Maxwellin–Boltzmannin jakauma: :E=A \exp \left(-\frac{L\rho}{mk_B T}\right)-Be missä E on haihdunta, A ja B ovat vakioita, L\rho/m yksittäisen, juuri ja juuri haihtumaan kykenevän vesimolekyylin energia, \rho vesihöyryn tiheys, m vesimolekyylien lukumäärätiheys rajapinnan läheisyydessä, k_B Boltzmannin vakio, T pinnan lämpötila sekä -Be termi, joka kuvaa molekulaarisen diffuusion aiheuttamaa vesimolekyylien nettovuota takaisin nesteeseen. Kun pinnan yllä vesihöyryn osapaine on yhtä kuin kriittinen osapaine e_s, vallitsee dynaaminen tasapainotila haihdunnan ja tiivistymisen välillä, jolloin E=0, ja voidaan kirjoittaa edellisen pohjalta :e_s = \frac{A}{B}\exp \left(-\frac{L\rho}{mk_B T}\right), mikä saadaan puolittain derivoimalla lämpötilan suhteen muotoon :\frac{\textrm{d}e_s}{\textrm{d}T} = \frac{A}{B}\frac{L\rho}{mk_B T^2}\exp \left(-\frac{L\rho}{mk_B T}\right) = \frac{L\rho}{mk_B T^2}e_s Toisaalta voidaan kirjoittaa ideaalikaasun tilanyhtälö pV = nRT = nN_Ak_B T muotoon e=mk_B T (missä e on vesihöyryn osapaine), ja vertaamalla tätä vesihöyryn tilanyhtälöön e=\rho R_vT saadaan, että :R_v = \frac{mk_B}{\rho} ja sijoittamalla aikaisempaan :\frac{\textrm{d}e_s}{\textrm{d}T} = \frac{Le_s}{R_v T^2}. Näin Clausius–Clapeyron-yhtälö on lähes kokonaan perusteltavissa Maxwell–Boltzmannin vauhtijakauman sekä ilmakehän perusyhtälöiden avulla. Luokka:Meteorologia Luokka:Termodynamiikka
Helsingin palo

Helsingin palo tai Helsingin suurpalo voi viitata ainakin seuraaviin suuriin Helsingissä riehuneisiin kaupunkipaloihin: * Tulipalo vuonna 1570.Helsingin tulipalot. Helsingin kaupunginmuseo (Web Archive 2014) * Tulipalo 5. elokuuta 1654 tuhosi noin kolme neljäsosaa tuolloisesta, Vironniemelle rakennetusta kaupungista. * Tulipalo vuonna 1701. * Tulipalo 11. toukokuuta 1713. Perääntyvän Ruotsin armeijan Helsingin taistelun yhteydessä sytyttämä tulipalo tuhosi koko kaupungin lähestyvän venäläisen sotalaivaston edestä. * Tulipalo vuonna 1761. Syyskuun 9. ja 10. päivän välisenä yönä vuonna 1761 riehunut palo tuhosi kahdeksan hyvinrakennettua tonttia nykyisten Unioninkadun ja Katariinankadun väliltä. * Tulipalo 17. marraskuuta 1808 tuhosi noin neljäsosan tuolloisesta kaupungista.Museovirasto, Helsingin keskustan arkeologiset tutkimukset ==Katso myös== * Oulun palo * Porvoon palo * Rauman palo * Turun palo * Vaasan palo ==Lähteet== Luokka:Tulipalot Suomessa Luokka:Helsingin historia Luokka:1570 Luokka:1654 Luokka:1701 Luokka:1713 Luokka:1808 Luokka:Kaupunkien palot
Erivapaus

Erivapaus eli dispanssi tarkoittaa poikkeuksen myöntämistä yleisestä oikeussäännöstä yksittäisessä tapauksessa. Erivapaus on keino lieventää lain säännöksiä muuttamatta itse lakia. == Erivapaus Suomessa == === Hallitusmuoto 1919 === Vuoden 1919 hallitusmuodon 29 §:n mukaan tasavallan presidentillä oli oikeus suoda vapautus lain säännöksistä niissä tapauksissa, joissa oikeus sellaisen erivapauden myöntämiseen oli erikseen laissa sallittu. Erivapauden saaminen tuli kyseeseen vain niissä tapauksissa, jossa se nimenomaisen lain säännöksen mukaan oli luvallinen. Hallitusmuoto (1919), 29 §:n 2. mom: ”Presidentillä on myös oikeus suoda vapautusta lain säännöksistä niissä tapauksissa, joissa oikeus sellaisen erivapauden antamiseen on laissa myönnetty.” Vakiintuneen käytännön mukaisesti asetuksen säännöksistä voitiin myöntää erivapaus ilman eri säännöstä, ellei erivapauden myöntämistä ollut nimenomaisella säännöksellä tai tavanomaisesti kielletty. === Erivapaus virkaan === Erivapaus on yksittäistapauksessa myönnettävä poikkeus kelpoisuussäännöksistä. Varsinaisesta erivapaudesta on kyse silloin, kun poiketaan asetuksen tai sitä ylemmänasteisen säädöksen normista. Valtion virkamieslain mukaan valtioneuvosto voi erityisistä syistä myöntää erivapauden asetuksella säädetyistä kelpoisuusehdoista, paitsi tuomarin virkaan pääsemistä varten. Valtion virkamieslain 8 §:n 2. mom: ”Jollei valtion virkaan vaadittavista tutkinnoista ja muista vastaavista erityisistä kelpoisuusvaatimuksista ole laissa säädetty, niistä voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella, jos se on asianomaiseen virkaan kuuluvien tehtävien hoitamiseksi perusteltua. Valtioneuvosto voi erityisistä syistä antaa erivapauden asetuksella säädetyistä kelpoisuusvaatimuksista, ei kuitenkaan tuomarin virkaan pääsemistä varten.” == Katso myös == * Erioikeus eli privilegio, joka tarkoittaa henkilölle tai ryhmälle myönnettyä erityistä oikeutta tai etuutta, jota muilla ei ole. == Lähteet == ===Lakiviitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Hallinto-oikeus
Pikkuharjakotka

Pikkuharjakotka (Spilornis klossi) on käärmekotkien alaheimoon kuuluva haukkalaji. Se on kotoperäinen laji Intiassa Nikobaarien eteläisen ryhmän saarilla Great Nicobar (mukaan lukien Pulo Kunji), Little Nicobar, Menchal, Pilomilo ja Treis. Laji on havaittu itsenäiseksi lajiksi äskettäin. Toisin kuin alkuun arvioitiin, nykyisin sitä kuvataan kenttähavaintojen perusteella yleiseksi, mutta määrä on vähenemässä asutuksen lisääntymisen vuoksi. Kannan koko on 150-370 täysikasvuista lintua. Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset ikivihreät sekametsät, ja yleensä sitä näkee puiden latvustossa, mutta myös heinikossa ja uudistusaloilla merenpinnasta 600 metrin korkeuteen.Birdlife.org viitattu 27.3.2014 Spilornis minimus on erotettu nimelle S. klossi ja nimilaji minimus yhdistetty S. cheelaan Rasmussenin ja Andertonin mukaan (2005). == Lähteet == Luokka:Harjakotkat Luokka:Uhanalaiset linnut
Lapinvuoren kalliomaalaus

Lapinvuoren kalliomaalaus (tai Pytäränsaaren Lapinvuori) sijaitsee Saimaalla Ruokolahdessa Etelä-Sarjalassa. Kalliomaalaus on jo ehtinyt tuhoutua. Sen löysi Ilpo Leskinen vuonna 1994 ja se ajoitetaan kivi- tai pronssikauteen. == Kallio ja sen sijainti == Maalauskallio sijaitsee 15 kilometriä itään Puumalan kirkolta Pytäränsaaressa, jonka länsipuolelta kulkee sokkeloinen väylä Ummistonvedeltä etelään Kakoveteen. Väylällä, Ristiveden ja Virtasensalmen välissä, näkyy idässä Lapinvuori, jonka rannalla maalaus sijaitsee. Maalaus aukeaa länteen ja sen edessä on metsäinen terassi. Se on maalaamisen aikaan todennäköisesti ollut järvenpohjaa, kun Saimaan pinta oli silloin ylempänä. Maalauksen punaväriläikkä sijaitsee nykyään 8,1 metriä Saimaan pinnan yläpuolella. == Maalaus == Itse maalaus on katsojalle pettymys, koska se on suttaantunut suureksi, kuviottomaksi ja kirkkaan punaiseksi alueeksi. Värjäytymä on 72×20 senttimetriä suuri ja se on 1,1 metriä terassin pintaa ylempänä. Se on voitu maalata kallioterssilla seisten. Kyseessä on todennäköisesti tuhoutunut kalliomaalaus, jolla on poikkeuksellisen kirkas sävy. Kallion pinta on peittynyt jäkälään ja digitaalikuvien punaväriä vahvistamalla näkyy hieman punaväriä myös läikän vasemmalla puolella, joten kuvioita on sieltä mahdollista vielä löytää. Maalausalue rajautuu oikealta vedenvalumaan, jossa huuhtoutuminen ja sinilevä ovat voineet tuhota sieltä mahdolliset kuviot. ==Lähteet== * * * Muinaistaideyhdistys: Lapinvuori * Luukkonen, Ismo: Lapinvuori * ===Viitteet=== Luokka:Suomen kalliomaalaukset Luokka:Ruokolahti Luokka:Etelä-Karjalan historia
Verijärven kalliomaalaus

Verijärven kalliomaalaus (eli Haukilahti) sijaitsee Verijärvellä Mikkelissä Etelä-Savossa. Kalliomaalaus on ajoitettu väljästi kivikaudelle ja sen löysivät Heljä Angervo-Karttunen ja Antero Karttunen vuonna 1990. Myös eräs ryhmä poikia kertoi löytäneensä saman maalauksen. == Kallio ja sen sijainti == Verijärven eteläosista työntyy etelään kolme syvää lahtea. Idempi lahti on nimeltään Haukilahti, jonka kapeassa pohjukassa maalauskallio sijaitsee. Kallio on Korvatunturin ja Pienen Paloniemen itäpuolella ja sen ohi kulkee metsätie. Kallioseinämä on muutamia metriä leveä ja maalaus sijaitsee veteen putoavan osan pohjoispäässä. Kallio on lohkeilutta ja veteen on pudonnut kiviä, jossa on mukana punaväriä. == Maalaus == Maalausalue on kaksiosainen. Ensimmäinen osa on 0,8×2,0 metriä suuri ja se sijaitsee 1,4−2,2 metrin korkeudella järven vedenpinnan yläpuolella. Ylinnä on hirvieläin, jolla on pitkä kaula ja oikealle katsova pitkä pää. Hirven korvat kuuntelevat eteenpäin. Hirven alla on kolme ihmishahmoa. Suurin hahmoista on hirven turvan alla. Se on piirretty sukeltavaan asentoon eli pää alaspäin. Ylöspäin osoittavat jalat ovat koukussa ja kädet ovat sivuille levitettyinä. Pään kohdalla oikealla on punavärisuttua. Toinen ihmishahmo sijaitsee takajalan takana, mutta se on pahoin kulunut. Ihmisten välissä on kolmas hahmo, jonka raajat osittavat eri suuntiin ja pää on muotoiltu täyteiseksi ympyräksi. Muutakin punaväri on, mutta niistä ei hahmotu enää kuvioita. Maalausalueen toinen osa on noin 8 metriä etelään noin 2,5 metriä vedenpinnan yläpuolella. Siellä on vain vähäinen määrä punaväriä. Vaikuttaa siltä, että kalliosta olisi tästä kohtaa lohjennut iso pala pois. Maalauksia on voitu tehdä muuallekin kallioon, jolla vedestä vuonna 1996 nostetuissa kivissä on myös punaväriä. ==Lähteet== * * Muinaistaideyhdistys: Verijärvi * Luukkonen, Ismo: Verijärvi * ===Viitteet=== Luokka:Suomen kalliomaalaukset Luokka:Mikkelin historia
Meiringen

Meiringen on kunta Keski-Sveitsissä, Bernin kantonissa. Kunnassa on vajaat 5 000 asukasta. == Sijainti == Meiringen sijaitsee Haslitalin laaksossa, jota reunustavat Bernin ja Urin Alpit. Meiringenin korkein vuori on Wellhorn (3 191 m). Meiringen on vanhojen kulkureittien risteyskohta: * Brünigpass on reitti pohjoiseen, Sarnenin kautta Luzerniin. * Sustenpass on tie itään, Innertkirchenin ja Gadmentalin kautta Uriin. * Grimselpass on kulkuväylä etelään, Innertkirchenin ja Guttannenin kautta Valais’hin. Meiringenista kulkee myös tie Grosse Scheideggin yli Grindelwaldiin. == Nähtävyydet == *Reichenbachin putoukset sijaitsevat Meiringenin kylästä pari kilometriä etelään, Schattenhalbin kunnan puolella. Putoukset ovat Sherlock Holmes -novellin Viimeinen tapaus myötä tulleet maailmankuuluksi. Putouksille kulkee EWR Energie AG:n 700 metriä pitkä funikulaari. Meiringenissa on Sherlock Holmes -museo. *Aareschlucht on kapea, lähes kaksi kilometriä pitkä, näyttävä Aarejoen kanjoni Meiringenin kylän kaakkoispuolella. == Liikenne == Zentralbahnin rautatie Interlaken Ostista kulkee Meiringenin ja Brünigpassin kautta Luzerniin. Meiringenista lähtee myös Kraftwerke Oberhasli AG:n rautatie Aareschluchtin kautta Innertkircheniin. Moottoritie A8 ohittaa Meiringenin pohjoispuolelta. == Muuta == Sveitsin ilmavoimien tukikohta lentokenttineen sijaitsee Meiringenissa. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Bernin kantonin kunnat
Humen haarukka

Humen haarukka on skotlantilaisen filosofin David Humen teoksessaan Tutkimus inhimillisestä ymmärryksestä esittelemä erottelu, joka jakaa ihmisjärjen objektit kahteen luokkaan: ideoiden suhteisiin ja tosiasioihin. Ideoiden suhteita koskevat väitteet ovat aina intuitiivisesti ja demonstratiivisesti varmoja. Tällaisia väitteitä tutkivia tieteitä ovet muun muassa logiikka, algebra ja geometria. Humen esimerkki ideoiden suhteita koskevasta lauseesta on: ”Hypotenuusan neliö on yhtä suuri kuin sivujen neliöiden summa.” Tosiseikkoja koskevat väitteet sen sijaan eivät ole intuitiivisesti tai demonstratiivisesti varmoja, sillä niiden vastakohta on mahdollinen, toisin sanoen tosiseikkaa koskevan väitteen vastakohta ei ole sisäisesti ristiriitainen. Tosiseikkoja koskevat väitteet kuvaavat materiaa ja aistimaailmaa. Humen esimerkki tällaisesta väitteestä on: ”Aurinko ei nouse huomenna”.https://koppa.jyu.fi/kurssit/116571/materiaalikansio/esimerkkitutkielma Viitattu 27.3.2014. David Humen mukaan mikään tosiseikkoihin perustuva väite ei perustu järkeen vaan tottumukseen, eli kokemukseen. http://ebooks.adelaide.edu.au/h/hume/david/h92e/chapter4.html| Viitattu 26.3.2014. Esimerkiksi: ihmisellä on tieto siitä, että aurinko nousee huomenna. Tämä on tosiseikkoja koskeva väite. Tämä ihminen ei kuitenkaan pysty todistamaan vääräksi väitettä, että huomenna aurinko ei nouse. Humen mukaan hän kuitenkin uskoisi, että aurinko nousee huomenna, sillä tämä ihminen on huomannut joka aamu tähän päivään mennessä, että aurinko on noussut. Tämä tieto perustuu siis kokemukseen. Humen mukaan ihminen ei voi saada a priorista tietoa auringon noususta, vaan hän pystyy saamaan ainoastaan kokemuksella tietoa siitä. Ideoiden relaatiota koskevilla väitteillä ei siis ole yhteyttä tosiseikkoja koskeviin väitteisiin. == Katso myös == * Analyyttinen ja synteettinen * A priori ja a posteriori ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Tietoteoria
Kurkelan koulu

Kurkelan koulu on yhtenäiskoulu Keravalla Kurkelan kaupunginosassa. Koulun toiminta aloitettiin vuonna 1987. Koulussa on noin 650 oppilasta. Koulun yhteydessä toimi vuodesta 2000 lähtien myös päiväkoti. Koulu laajennettiin yhtenäiskouluksi vuonna 2017. Yleisopetuksen ryhmien lisäksi lukuvuonna 2021–22 Kurkelan koulussa toimii erityisen tuen pienryhmäluokat (1K, 3–5K, 5–6K, 7–8K, 8K ja 9K). Koulussa on myös yksi joustavan perusopetuksen luokka, JOPO-luokka luokilla 8-9. Vuosiluokilla 7–8 on kuvaamataidon painotusluokka ja vuosiluokilla 7–9 liikunnan painotusluokka. Kesällä 2020 Kurkelan koulu sai uuden rehtorin, Ilari Tasihin. Tasihin toimi aikaisemmin Kalevan koulun rehtorina. Koulun painopisteet ovat kansainvälisyys, liikunta ja kuvaamataito. Koulun toimintakulttuurille keskeistä on yhdessä toimiminen, lapsilähtöisyys, hyvä oppilastuntemus ja yhteistoiminnalliset työskentelytavat. Kurkelan koulussa oppilaat työskentelevät pääsääntöisesti pienissä ryhmissä, kotiryhmät, ja saavat itse vaikuttaa oman oppimisensa suunnitteluun, toteutukseen ja arviointiin. Koululla toimii Keravan kaupungin järjestämä oppilaiden ja koulun hyvinvointia edistävä hyvinvointiagentti, joka kyselee oppilaiden kuulumisia ja yrittää parhaansa mukaan auttaa heitä. Kurkelan koulun oma hyvinvointiagentti on nuorisotyöntekijä Sofia Kaikkonen. Kurkelan koululla on ystävyyskouluja maailmalla, mm. Kiinassa Zijang Middle School ja Virossa Sakun kunnassa Kurtna kool. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kurkelan koulun verkkosivu Luokka:Keravan peruskoulut
1-bromibutaani

1-Bromibutaani eli butyylibromidi (C4H9Br) on butaanin bromattu johdannainen. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteesissä muun muassa valmistettaessa lääkeaineita. == Ominaisuudet == 1-Bromibutaani on huoneenlämmössä väritöntä tai kellertävää nestettä, joka ei liukene juurikaan veteen. Sen sijaan se liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin, kuten etanolin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Yhdiste reagoi emäksisten vesiliuosten kanssa helposti hydrolysoituen butanoliksi. Reaktio on tyypiltään SN2-reaktio. 1-Bromibutaania valmistetaan butanolista vetybromidin avulla rikkihapon läsnä ollessa. Yhdistettä käytetään väriaineiden sekä lääkkeiden kuten bupivakaiinin, tetrakaiinin ja hyoskyamiinibutyylibromidin valmistamiseen.David Ioffe & Ron Frim: Bromine, Organic Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 27.3.2014 Siitä voidaan valmistaa myös organometalliyhdisteitä, kuten n-butyylilitiumia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Toxin and Toxin Target Database (T3DB): 1-Bromobutane *ChemBlink: 1-Bromobutane Luokka:Alkaanit Luokka:Organohalidit
Atte Perttu

Atte Perttu (s. 24. huhtikuuta 1990 Helsinki) on suomalainen koripalloilija. Hän on pelannut urallaan 28 nuorten maaottelua. == Ura == Perttu on Panttereiden kasvatti, mutta hän pelasi juniorina myös Pussihukissa, joissa hän saavutti A-nuorten SM-hopeaa kaudella 2008–2009. Hän debytoi Korisliigassa kaudella 2010–2011 Kouvojen joukkueessa. Perttu pelasi tällöin vain kymmenen ottelua, mutta jo kaudella 2011–2012 hän pelasi neljäkymmentä ottelua 5,2 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. Hän edusti Kouvoja vuoteen 2013 asti, minkä jälkeen hän pelasi yhden kauden Lappeenrannan NMKY:ssä. Hän heitti 26. maaliskuuta 2014 ottelussa Namika Lahtea vastaan 36 pistettä.http://www.basket.fi/uutiset/kaikki_uutiset/?x122462=22478548 Seuraavan kauden Perttu pelasi Namika Lahdessa. Kauden 2014–2015 päätteeksi Namika Lahti haettiin konkurssiin,http://yle.fi/uutiset/400_000_euron_velat_ajoivat_namika_lahden_konkurssiin/8055609 ja Perttu joutui etsimään uuden seuran. Elokuussa 2015 hän siirtyi Joensuun Katajaan kaksivuotisella sopimuksella.http://www.katajabasket.fi/edustusjoukkue/uutiset/2015-16/uutiset738.php Perttu opiskelee fysioterapeutiksi.http://www.karjalainen.fi/urheilu/uutis- alueet/koripallo/item/81632-atte-perttu-katajan-uusin-hankinta == Lähteet == * Pelaajakortti Kataja Basket Club * Atte Perttu baskethotel.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Korisliigan pelaajaprofiili Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ihan sama

Ihan sama on suomalainen Jarmo Lampelan ohjaama kuusiosainen nuortensarja, joka kertoo eliittikouluun eristetyn pojan sekä hylätyn ja huostaanotetun tytön ystävyydestä kuvitteellisessa Merimaan kaupungissa. Yle TV2 esitti sarjan 18.–27. huhtikuuta 2014. Yle TV2 HD-kanavan lähetys lähetettiin 5.1-monikanavaäänellä. Yle Areenassa sarjan ensimmäinen osa julkaistiin ennakkoon 11. huhtikuuta 2014 ja loput jaksot 18. huhtikuuta 2014. Sarjaa on kuvattu Helsingissä, Lahdessa, Porvoon saaristossa, Härmässä, Naantalissa, Kilpisjärvellä, Saana-tunturilla, Tallinnassa ja Kreetalla. Kuvauksissa käytettiin lähes tuhatta eri avustajaa. Lähitulevaisuuteen sijoittuvaa sarjaa varten tehtiin lähes 300 efektikuvaa tulevaisuuden maailman luomiseen. Sarjassa kuultavan musiikin esittää Radion sinfoniaorkesteri. == Juoni == 12-vuotias Kasper opiskelee Nerolan eliittikoulussa. Kasper kuluttaa päivänsä harjoittelemalla ja illat esiintymislavalla, jossa koulun opiskelijat esiintyvät omassa televisio-ohjelmassaan. Kasper ei kuitenkaan ole onnellinen, vaan näkee jatkuvasti unta vapaasta elämästä ja Iidasta, tytöstä, jota ei ole koskaan tavannut. Sijaisperheessä asuva 13-vuotias Iida puolestaan haluaa huomiota koko maailmalta, mutta erityisesti biologiselta äidiltään. ==Rooleissa== ==Jaksot== Jakso Nimi Ensiesitys TV:ssä Uusinnat TV:ssä 1\. Kuka sinä olet? 18. huhtikuuta 2014 21. huhtikuuta 2014 1. kesäkuuta 2014 5. syyskuuta 2014 2\. Alin taju 19. huhtikuuta 2014 21. huhtikuuta 2014 1. kesäkuuta 2014 12. syyskuuta 2014 3\. Paikanvaihto 20. huhtikuuta 2014 21. huhtikuuta 2014 1. kesäkuuta 2014 19. syyskuuta 2014 4\. Meidän joukkue 25. huhtikuuta 2014 28. huhtikuuta 2014 1. kesäkuuta 2014 26. syyskuuta 2014 5\. Tuhlaajapojan paluu 26. huhtikuuta 2014 28. huhtikuuta 2014 1. kesäkuuta 2014 3. lokakuuta 2014 6\. Olet ajatustesi näköinen 27. huhtikuuta 2014 28. huhtikuuta 2014 1. kesäkuuta 2014 10. lokakuuta 2014 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ihan sama Yle Areenassa * Luokka:2010-luvun nuortendraamasarjat Luokka:2010-luvun suomalaiset draamasarjat Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat