EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Julian Rhind-Tutt

Julian Rhind-Tutt (s. 20. heinäkuuta 1968 West Drayton, Suur-Lontoo) on brittiläinen näyttelijä, joka on esiintynyt useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Rhind-Tutt on nuorin viidestä sisaruksesta. Hän innostui näyttelemisestä esitettyään koulunsa näytelmässä Hamletia 16-vuotiaana. ==Valikoitu filmografia== ===Elokuva=== Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 1994 Hullu kuningas The Madness of King George Fredrik, Yorkin herttua 1997 Huominen ei koskaan kuole Tomorrow Never Dies Yeoman - HMS Devonshire 1997 Pyhimys The Saint Nuori oppilas 1998 Kurjat Les Misérables Bamatabois 1998 Talonvaltaajat The Tribe Forester 1999 Notting Hill Notting Hill Time out -toimittaja 1999 The Trench The Trench 2nd Lt. Ellis Harte 2001 Tomb Raider Lara Croft: Tomb Raider herra Pimms 2002 Miranda Miranda Rod 2003 Sankareita ja vihollisia To Kill a King James 2005 River King - kuolema eliittikoulussa The River King Eric Herman 2006 Rabbit Fever Rabbit Fever Rupert 2007 Tähtisumua Stardust prinssi Quartus 2011 Your Highness Your Highness Warlock 2012 Gambit Gambit Xander 2013 Rush Rush Bubbles Horsley 2014 Lucy Lucy The Limey ===Televisio=== Televisio Televisio Televisio Televisio Televisio Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Lisätietoja 1995 The Vacillations of Poppy Carew The Vacillations of Poppy Carew Sean Televisioelokuva 1997 Reckless Reckless Danny Glassman 6 jaksoa 1997 Dangerfield Dangerfield Adam 1 jakso 1999 Hipit Hippies Alex Picton-Dinch 6 jaksoa 2003–2004 Keen Eddie Keen Eddie Insp. Monty Pippin 13 jaksoa 2004 Kirjava joukko Black Books Jason Hamilton 1 jakso 2004–2007 Vikatikki Green Wing 'Tri 'Mac' Macartney 18 jaksoa 2007 Oliver Twist Oliver Twist Monks 5 jaksoa 2007 Neiti Marple: Syyttömyyden taakka Agatha Christie's Marple: Ordeal by Innocence Dr Arthur Calgary Televisioelokuva 2007 The Shadow in the North The Shadow in the North Alistair MacKinnon Televisioelokuva 2008 Crooked House Crooked House Noakes 2 jaksoa 2008 Merlin Merlin Edwin 1 jakso 2010 Pieni ihmissydän Any Human Heart John Vivian 1 jakso 2011–2012 The Hour The Hour Angus McCain 12 jaksoa 2014 Castles in the Sky Castles in the Sky Albert Percival Rowe Televisioelokuva 2014 Inside No. 9 Inside No. 9 Mark 1 jakso 2015 Karkotetut Banished Tommy Barrett 7 jaksoa ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Apteekrimäe suusahüppemäed

Apteekrimäe suusahüppemäed on seitsemän erikokoisen hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Otepäässä Virossa. == Apteekrimägi == Apteekrimägi oli Otepään ensimmäinen pysyvä rakenteinen hyppyrimäki, se avattiin 20. lokakuuta 1963. === Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet) === Mäkiennätyksen 47,0 metriä on hypännyt Illimar Pärn. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti Mario Visnap 46,5 m 24.3.2012 Han Hendrik Piho 46,5 m Viron mestaruuskilpailut 2012 24.3.2012 Illimar Pärn 47,0 m Viron mestaruuskilpailut 2012 === Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset) === Naisten mäkiennätyksen 34,5 metriä on hypännyt Sandra Sillaste. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 3.2.2013 Sandra Sillaste 34,5 m == Lähteet == *Apteekrimäe suusahüppemäed skisprungschanzen.com Luokka:Viron hyppyrimäet Luokka:Otepään rakennukset ja rakennelmat Luokka:Otepään urheilu
Octopie

Octopie on vuonna 2009 perustettu vantaalainen progressiivisen rockin yhtye. Yhtyeen levy The Adventure of Harry and Walrus Kane valittiin brittiläisen Classic Rock -lehden äänestyksessä vuoden 2015 5. parhaaksi progressiivinen rock -levyksi. == Jäsenet == * Tom Tamlander – laulu, basso, huilu * Alex Mikkola – kitara * Petteri Kontio – rummut * Axel Thesleff – koskettimet * Sauli Meilähde - trumpetti == Diskografia == * * * * === Musiikkivideot === * "I am the Walrus" (2015) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Facebook Luokka:Suomalaiset progressiivisen rockin yhtyeet
LPP

LPP voi tarkoittaa seuraavia: * LPP, Lappeenrannan lentoasema (IATA:n käyttämä tunniste) * LPP, Living Planet Programme, ESA:n kaukokartoitusohjelma * LPP, Latvijas Pirmā Partija, Latvian ensimmäinen puolue * LPP, puolalainen vaatevalmistaja ja pörssiyhtiö LPP SA
Metyylibentsyyliamiini

Metyylibentsyyliamiini eli 1-fenyylietyyliamiini (C8H11N) on amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä erityisesti asymmetrisissä synteeseissä. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa metyylibentsyyliamiini voi esiintyä värittömänä kiteisenä aineena tai nesteenä. Yhdiste liukenee veteen ja aine on kohtalaisen vahva emäs. Metyylibentsyyliamiini liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Yhdiste on optisesti aktiivinen ja sen R(+)-enantiomeerin ominaiskiertokyky on +40,3° ja S(-)-enantiomeerin ominaiskiertokyky on –40,3°. ==Valmistus ja käyttö== Metyylibentsyyliamiinia voidaan valmistaa ammoniakin ja asetofenonin välisellä pelkistävällä aminoinnilla. Toinen tapa on asetofenonin ja ammoniumformiaatin välinen Leuckart-reaktio. Reaktiossa muodostuu raseeminen seos, josta eri enantiomeerit voidaan erottaa resoluutiolla viinihapon tai karbamamaitohapon avulla.Yng-Long Hwang & Thomas C. Bedard: Ketones, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2001. Viitattu 2.12.2015 : Metyylibentsyyliamiinia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä resoluutioreagenssina erottamaan kiraalisten karboksyylihappojen eri enantiomeerit toisistaan. Sitä voidaan käyttää esimerkiksi maitohapon tai sen johdannaisten resoluutioon. Sitä käytetään myös stereoselektiivisissä karbonyyliyhdisteiden aminointireaktioissa ja kiraalisten amiinien valmistamiseen. Siitä valmistetaan myös eräitä lääkeaineita kuten etomidaattia. ==Lähteet== Luokka:Amiinit
The Savage Playground

__NOTOC__ The Savage Playground on Crashdïetin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 22. tammikuuta 2013. Albumi on laulaja Simon Cruzin viimeinen albumi Crashdïetin kanssa. Albumi nousi Ruotsissa Sverigetopplistanin toiselle sijalle. == Kappaleet == == Kokoonpano == * Simon Cruz – laulu * Martin Sweet – kitara * Peter London – basso * Eric Young – rummut == Arvostelut == * Imperiumi.net: * Kaaoszine: 7/10Crashdiet – The Savage Playground Viitattu 29.12.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Savage Playground discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2013 albumit Luokka:Crashdïetin albumit
Andsumäe suusahüppemäed

Andsumäe suusahüppemäed on neljän erikokoisen hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Võrussa Virossa. == Historia == Andsumä suusahüppemägi avattiin vuonna 1950. Siinä järjestettiin Viron mestaruuskilpailut vuosina 1950, 1951 ja 1953. Vuonna 1975 lähelle entistä hyppyrimäkeä avattiin kaksi uutta muovitettua hyppyrimäkeä. Joinakin vuosina on talvella tehty lumesta K5 -hyppyrimäki. K30 ja K13 mäkien alastulorinteiden muovitus on uusittu vuonna 2011. == Andsumä suusahüppemägi == === Mäkiennätyksen kehittyminen === Mäkiennätyksen 52,0 metriä on hypännyt Uno Kajak. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 5.2.1950 Ilmar Pärtelpoeg 43,0 m Viron sosialistisen neuvostotasavallan mestaruuskilpailut 1950 5.2.1950 Aarne Tarkiainen 45,5 m Viron sosialistisen neuvostotasavallan mestaruuskilpailut 1950 5.2.1950 Ilmar Pärtelpoeg 46,0 m Viron sosialistisen neuvostotasavallan mestaruuskilpailut 1950 16.2.1951 Uno Kajak 51,0 m Viron sosialistisen neuvostotasavallan mestaruuskilpailut 1951 16.2.1951 Uno Kajak 52,0 m Viron sosialistisen neuvostotasavallan mestaruuskilpailut 1951 == Andsumäe == === Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet) === Mäkiennätyksen 36,0 metriä on hypännyt Artti Aigro. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 25.2.2007 Kristjan Ilves 32,5 m 19.3.2009 Han Hendrik Piho 35,5 m 28.1.2012 Artti Aigro 36,0 m === Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset) === Naisten mäkiennätyksen 30,0 metriä on hypännyt Sandra Sillaste. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 28.1.2012 Šarlote Šķēle 27,5 m 28.1.2012 Sandra Sillaste 29,5 m 3.3.2013 Sandra Sillaste 29,5 m 3.3.2013 Sandra Sillaste 30,0 m === Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet) === Kesämäkiennätyksen 32,5 metriä ovat hypänneet Artti Aigro, Kristjan Ilves ja Mario Visnap. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 24.10.2009 Artti Aigro Kristjan Ilves Mario Visnap 32,5 m === Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset) === Naisten kesämäkiennätyksen 25,0 metriä on hypännyt Sandra Sillaste. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 16.10.2010 Sandra Sillaste 24,5 m 15.10.2011 Sandra Sillaste 25,0 m == K13 == === Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet) === Mäkiennätyksen 13,0 metriä ovat hypänneet Robert Toompuu, Markkus Alter ja Mattias Villem Ormisson. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 28.1.2012 Robert Toompuu Markkus Alter 13,0 m 10.2.2013 Mattias Villem Ormisson 13,0 m Kaksi kertaa === Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset) === Naisten mäkiennätyksen 13,0 metriä on hypännyt Airiin Pikk. Päivämäärä Hyppääjä Pituus Kilpailu Kommentti 28.1.2012 Airiin Pikk 12,5 m 10.2.2013 Airiin Pikk 12,5 m 10.2.2013 Airiin Pikk 13,0 m == Lähteet == *Andsumäe suusahüppemäed skisprungschanzen.com Luokka:Viron hyppyrimäet Luokka:Võrun kunta
Panthera spelaea vereshchagini

Panthera spelaea vereshchagini on pleistoseenilla eläneen luolaleijonan alalaji, jota esiintyi muinaisen Beringian alueella Jakutiassa, Alaskassa ja Yukonissa. Se erosi Euroopan luolaleijonista pienemmän kokonsa puolesta. == Kehityshistoria ja sukupuutto == Panthera spelaea vereshchagini eli Beringiassa myöhäispleistoseenilla. Jo keskipleistoseenilla Beringiassa oli ollut leijonia, jotka vaelsivat Pohjois-Amerikkaan ja muodostivat suurikokoisen amerikanleijonan (Panthera atrox). Pienemmän Panthera spelaea vereshchagini -luolaleijonan suhde näihin varhaisiin leijoniin on epäselvä. Todennäköisesti alalaji kehittyi vähitellen samasta kantapopulaatiosta, josta amerikanleijona oli saanut alkunsa. Molekyylikellon perusteella näillä leijonilla oli yhteinen kantamuoto noin 337 000 vuotta sitten. Noin 60 000 vuotta sitten Panthera spelaea vereshchagini levittäytyi Pohjois-Amerikkaan. Amerikanleijona asutti tuolloin Pohjois-Amerikan keskiosia, kun taas Panthera spelaea vereshchagini jäi mantereen pohjoisosiin. Kylminä kausina mannerjäätikkö erotti lajit toisistaan. Jostain syystä lajien välillä ei kuitenkaan ollut geenivirtaa edes interstadiaalien aikaan, jolloin muun muassa biisonit ja hevoset pystyivät liikkumaan Beringian ja Pohjois-Amerikan keskiosien välillä. Ilmeisesti jokin huonosti tunnettu este piti lajit erillään toisistaan. Panthera spelaea vereshchagini kuoli sukupuuttoon noin 14–13 tuhatta vuotta sitten. Alalaji katosi ensin läntisestä Beringiasta, luultavasti viimeistään Bølling-interstadiaalin aikaan, kun taas Alaskassa se selvisi todennäköisesti Allerød-kaudelle asti. Ilmastonmuutoksen takia kasvillisuus muuttui ja kasvinsyöjät kärsivät, ja saaliseläinten määrän huvetessa Panthera spelaea vereshchagini ja muut luolaleijonat kuolivat sukupuuttoon. == Lähteet == Luokka:Kissaeläimet Luokka:Esihistorialliset nisäkkäät Luokka:Pleistoseenin sukupuuttoon kuollut megafauna
Sheela na gig

200px|thumb|right|Sheila na gig Kilpeckin kirkossa Englannissa. Sheela na gigit ovat keskiaikaisia naisveistoksia, joille on kuvattu liioiteltu vulva. Sheela na gigejä esiintyy ennen kaikkea Irlannissa ja Isossa-Britanniassa kirkoissa, linnoissa ja muissa rakennuksissa, toisinaan yhdessä miespuolisten veistosten kanssa. Veistosten tarkoitus on luultavasti ollut torjua pahoja henkiä. Hahmot onkin asetettu usein oviaukkojen ja ikkunoiden yläpuolelle, ilmeisesti torjumaan pahaa. == Katso myös == *Vihreä mies *Maskaroni ==Aiheesta muualla== Luokka:Ornamentit
Kirvesvaara

Kirvesvaara (myös Koskezenkylä, Koskezenvaara, Tapparavaara; ) on entinen kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Paatenen kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Seesjärven lounaispuolella 13 kilometriä Paatenesta linnuntietä etelään. 1900-luvun alussa Kirvesvaara kuului Paatenen volostin Suondalen kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli kuusi taloa ja 42 asukasta. Kylä koostui kahdesta osasta: pienemmästä Koskisenkylästä ja puolen kilometrin päässä sijainneesta Terosenkylästä. Ilmeisesti 1800-luvulla rakennettu tsasouna ja hautausmaa olivat Koskisenkylässä. Neuvostoaikana Kirvesvaara kuului Paatenen kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 71 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Kirvesvaara oli yksi harvoista Paatenen kylistä, joissa oli asutusta myös jatkosodan suomalaismiehityksen aikana. Kirvesvaaran kolhoosi lakkautettiin vuonna 1957 ja lopullisesti kylä autioitui vuonna 1962. ==Lähteet== Luokka:Karhumäen piirin entiset kylät
Vare

Vare voi tarkoittaa seuraavia asioita: * vare eli hiidenkiuas, hautaröykkiö, kivikasa * Vare, Turun yliopiston arkeologian opiskelijoiden ainejärjestö * Raivo Vare (s. 1958), virolainen poliitikko ja yrittäjä * William Scott Vare (1867–1934), yhdysvaltalainen poliitikko.
HMS St. Jean d'Acre

HMS St. Jean d'Acre oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1853 vesillelaskettu 101-tykkinen toisen luokan linjalaiva. == Valmistus == Sir Williams Symondsin suunnittelema alus tilattiin 19. helmikuuta 1844 Plymouthin telakalta Albion-luokan 90-tykkisenä toisen luokan linjalaivana, mutta työt keskeytettiin 18. joulukuuta jo ennen kölinlaskua.Winfield, Rif s. 35 Kuninkaallisen laivaston pääsuunnittelijoiden Edyen & Wattsin suunnitelmat kaksikantisesta 101-tykkisenä aluksesta hyväksyttiin Amiraliteetissa 15. helmikuuta 1851. Näiden suunnitelmien mukainen alus tilattiin vielä samana päivänä Devonportin telakalta, missä köli laskettiin kesäkuussa. Se laskettiin vesille 23. maaliskuuta 1853 ja valmistui 20. syyskuuta, jolloin sen valmistuskustannukset olivat 143 708 puntaa.Winfield, Rif s. 38 == Palvelus == Vuonna 1862 alus luokiteltiin 99-tykkiseksi toisen luokan alukseksi ja 1863 uudelleen 81-tykkiseksi. Alus myytiin 3 punnalla ja 12 shillingillä tonnista Castlelle romutettavaksi tammikuussa 1875 ja hinattiin 19. syyskuuta Plymouthista. Alus romutettiin lokakuussa Charltonissa. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Albion-luokan linjalaivat
Alo Raun

Alo Raun, vuoteen 1935 Aleksei Reismann,Eesti biograafiline andmebaas ISIK, viitattu 2.12.2015 (8. toukokuuta 1905 – 14. kesäkuuta 2004Muistot. Hs.fi) oli virolaissyntyinen yhdysvaltalainen kielentutkija. Hän oli 1955–1975 Bloomingtonin yliopiston lingvistiikan professori. Hän tutki viron kieltä, muita suomalais-ugrilaisia kieliä ja myös altailaisia kieliä.Facta 2001, WSOY 1985, 13. osa, palsta 556 Raun väitteli tohtoriksi 1942 ja pakeni 1944 Virosta perheineen. ==Teokset== * Johdatusta strukturaalikielitieteeseen, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1963 Tietolipas 30, ISSN 0562-6129 (pohjautuu hänen Suomessa pitämiinsä luentoihin) * Introduction to Estonian Linguistics 1965 * Essays in Finno-Ugric and Finnic Linguistics, 1971 * The Definite Superlative in Finnic, 1975 * Eesti keele etümoloogiline teatmik. Rooma; Toronto: Maarjamaa 1982. (2. p. 2000). == Lähteet == Luokka:Virolaiset kielitieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset kielitieteilijät Luokka:Virolaiset professorit Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Joe Swanson

Joseph "Joe" Swanson on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa Family Guy. Hahmon äänenä toimii Patrick Warburton. ==Hahmo== Joe on noin neljässäkymmenissään oleva halvaantunut poliisi, joka jatkaa töitänsä pyörätuolista käsin. Joe on lihaksikas, jokseenkin hyväuskoinen ja kiusallinen mies joka kuuluu Peterin baaririnkiin Quagmiren ja Clevelandin ohella. Joe puhuu usein hiljaa, mutta painottaa välillä puhettaan tietyissä kohdissa. Tämä myös innostuessaan, tai raivostuessaan, huutaa kovaan ääneen. Joe on myös tunteellinen, ja tämän voi nähdä itkemässä useaan otteeseen. Häntä pidetään usein hyvin hyödyttömänä, vaikkakin tämä on mm. pelastanut ystävänsä hukkumiselta ja pidättänyt useita rikollisia halvaantumisestaan huolimatta. Joe halvaantui nuoruudessaan poliisin peitetehtävissä miehen nimeltä Briggs ampuessa tätä jalkoihin. Onnettomuuden satuttua Joe on hautonut itsemurhaa, ja melkein onnistunut siinä useaan otteeseen. Joen vaimo, Bonnie, oli monta kautta raskaana, ennen kuin synnytti toisen lapsensa Susien, joka syntyi seitsemännen tuotantokauden jaksossa Ocean's Three and a Half. Joen ja Bonnien esikoinen Kevin esiintyi sarjan alussa muutamissa jaksoissa. Jaksossa Stew- Roids Joe paljastaa, että Kevin kaatui Irakissa, mikä paljastuu huijaukseksi. Joe joutuu aika-ajoin työtovereidensa kepposten kohteeksi. Luokka:Family Guy -hahmot Luokka:Kuvitteelliset poliisit
Veijo Raunio

Veijo Kalervo Raunio (17. helmikuuta 1929 Kemin maalaiskuntaKuka kukin on 1978 (Runeberg.org) – 25. joulukuuta 2022 Tammisaarihttps://www.hs.fi/muistot/art-2000009329194.html) oli suomalainen lääkäri ja professori. Raunion vanhemmat olivat kirkkoherra Antti Raunio ja Elsa Irene Nummi. Hän avioitui 1955 sairaanhoitaja Pirkko Anneli Pietarisen kanssa. Raunio tuli ylioppilaaksi Turun lyseosta 1948 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1957, laboratoriotutkimuksen erikoislääkärin pätevyyden hän sai 1961. Raunio oli Oulun yliopiston kliinisen mikrobiologian ja immunologian professori 1973–1976, Kansanterveyslaitoksen apulaisjohtaja 1976–1982 ja johtaja (professorin arvolla) 1982–1991.Facta 2001, WSOY 1985, 13. osa, palsta 557WSOY Iso Tietosanakirja 4. osa, s. 65, WSOY 1996 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Veijo Raunion muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Valtionlaitosten johtajat‎ Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Oulun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Mauno Lauri Rauramo

Mauno Lauri Rauramo, vuoteen 1935 Schroderus (14. kesäkuuta 1917 Viipuri – 23. marraskuuta 1987Facta 2001, Täydennysosa 1990, WSOY 1990, s. 411) oli suomalainen lääkäri ja professori. Lauri Rauramon vanhemmat olivat lääketieteen tohtori, professori Mauno Rauramo ja Margit Augusta Antoinette Becker. Hänen puolisonsa vuodesta 1941 oli Salme Edit Anttilainen. Rauramo tuli ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta 1935 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1945. Tohtoriksi hän väitteli 1947 ja sai naistentautien ja synnytysten erikoislääkärin pätevyyden 1949 ja naisten sädehoidon pätevyyden 1957. Rauramo nimitettiin Turun yliopiston naistentautien ja synnytysopin dosentiksi vuonna 1950. Hän toimi uransa alkuvaiheessa paitsi Turun yliopiston, myös Helsingin yliopiston sekä useiden eri sairaaloiden, laboratorioiden ja äitiysneuvoloiden palveluksessa. Myöhemmin Rauramo oli Turun yliopiston synnytys- ja naistentautien professori, aina vuoteen 1983 asti. Hän tutki gynekologisia syöpätauteja ja naisten vaihdevuosiongelmia.WSOY Iso Tietosanakirja 4. osa, s. 65, WSOY 1995 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Rauramon 60-vuotishaastattelu, Helsingin Sanomat 14.6.1977 (vain tilaajille) Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Rauramo

Rauramo on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Anssi Rauramo (s. 1952), kansanedustaja (Kokoomus), Helsingin kaupungin liikuntatoimen johtaja * Henrik Edvard Rauramo, ent. Schroderus (1843–1915), pappi, valtiopäivämies ja rovasti * Jaakko Rauramo (s. 1941), Sanoma Oy:n toimitusjohtaja, vuorineuvos * Kaarlo Rauramo (1897–1988), tykistön upseeri * Markus Rauramo (s. 1968), yritysjohtaja * Mauno Rauramo, ent. Schroderus (1885–1950), lääkäri, professori * Mauno Lauri Rauramo (1917–1987), lääkäri, professori
Crypt of the NecroDancer

Crypt of the NecroDancer on Brace Yourself Gamesin kehittämä roguelike- rytmipeli Microsoft Windowsille, OS X:lle ja Linuxillehttp://store.steampowered.com/app/247080/?snr=1_7_15__13 (Viitattu 2.12.2015). Peli julkaistiin kehittäjän ja Klei Entertainmentin toimesta vuonna . Ennen varsinaista julkaisua peli oli Steamin Early Access -ohjelmassa. == Pelaaminen == Peli koostuu tutkittavista luolastoista, jotka generoidaan satunnaisesti. Peli jakautuu neljään alueeseen. Kaikkiin alueisiin generoidaan kolme tasoa, jonka jälkeen seuraa alueen pomotaistelu.http://crypt-of-the-necrodancer.wikia.com/wiki/Zones (Viitattu 2.12.2015) Tasoilta voi löytää ja ostaa satunnaisesti luotuja tavaroita. Osa näistä tavaroista täytyy avata erikseen pelissä esiintyvillä timanteilla. Viholliset koostuvat erilaisista hirviöistä ja luontokappaleista. Ne liikkuvat musiikkiraidan mukaan ja niiden liikkeet muuttuvat eri iskuilla. Jos pelaaja liikuttaa pelihahmoaan musiikin tahdissa hänet palkitaan tarkkuudesta pelin sisäisillä bonuksilla. Rytmin toistaminen ei kuitenkaan vaadi täydellistä tarkkuutta ja pelaajalla on aikaa muuttaa omaa rytmistystään pelin edellyttämällä tavalla. Rytmi esitetään myös visuaalisesti ruudun alakulmassa. Musiikkiraidan loppuminen tarkoittaa tason loppumista. Peli aloitetaan Cadence-hahmolla. Uusia hahmoja on mahdollista avata etenemällä pelissä. Eri hahmoilla on omat ominaisuutensa ja toisistaan poikkeavat inventaariot. == Musiikki == Crypt of the NecroDancerin musiikin sävelsi Danny Baranowsky. Musiikki on chiptune voittoista ja rytmitykseltään tanssillista. Pelin pomotasoilla kuullaan perinteisiä musiikkigenrejä chiptune-versiona. Peliin voi lisätä omia kappaleita ja pelata niiden tahdissa. Tuettuja äänitiedostoja ovat MP3 ja OGGhttp://necrodancer.com/faq.php (Viitattu 2.12.2015). == Grafiikka == Grafiikaltaan Crypt of the NecroDancer jäljittelee varhaisia roguelike-pelejä. Pelaaja katsoo maailmaa ylhäältä käsin ja hahmot liikkuvat 2D-grafiikan säännöillä. Hahmot ovat litteitä ja niiden liike on rajoitettu neljään suuntaan. Värimaailma on monipuolinen; murretut sävyt ja neonvärit ovat yleisiä. Grafiikka korostaa myös pikselimäisyyttä. == Vastaanotto == Crypt of the NecroDancer on saanut pääosin positiivista palautetta kriitikoilta ja yleisöltä. Sillä on myös ollut ehdokkuuksia eri palkintogaaloista.http://www.metacritic.com/game/pc/crypt-of-the-necrodancer (Viitattu 2.12.2015) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * http://crypt-of- the-necrodancer.wikia.com/wiki/Crypt_of_the_NecroDancer_Wiki Luokka:Vuoden 2015 videopelit Luokka:Linux-pelit Luokka:Mac OS -pelit Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Xbox One -pelit
Lahden aikuiskoulutuskeskus

Lahden aikuiskoulutuskeskus on arkkitehti Arto Sipisen suunnittelema rakennus, joka valmistui vuonna 1987. Aikuiskoulutuskeskus on osa Lahden kulttuurikeskusta, jonka suunnittelusta järjestettiin suunnittelukilpailu vuonna 1982. Kilpailun voittanut Sipinen suunnitteli myös Lahden kaupunginkirjaston. Aikuiskoulutuskeskus koostuu kuutiomaisista osista. Rakennus sijoittuu Lahden kaupunginteatterin ja Lahden kaupunginkirjaston välittömään läheisyyteen. ==Aiheesta muualla== * Lahden aikuiskoulutuskeskus. Viitattu 2.12.2015. ==Lähteet== Luokka:Lahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Paavola (Lahti)
Transaktinoidi

Järjestysluku Alkuaine Merkki 104 rutherfordium Rf 105 dubnium Db 106 seaborgium Sg 107 bohrium Bh 108 hassium Hs 109 meitnerium Mt 110 darmstadtium Ds 111 röntgenium Rg 112 kopernikium Cn 113* nihonium Nh 114 flerovium Fl 115* moskovium Mc 116 livermorium Lv 117* tennessiini Ts 118* oganesson Og Transaktinoidit, myös transaktinidit, ovat alkuaineita, joiden järjestysluku on 104–118. Ne seuraavat jaksollisessa järjestelmässä suoraan aktinoideja, joista viimeinen on lawrencium (alkuaine 103). Kuten aktinoidit, myös transaktinoidit ovat kaikki radioaktiivisia. Määritelmällisesti kaikki transaktinoidit ovat myös transuraaneja, koska niiden järjestysluku on suurempi kuin 92.Morss et al., luku 14 Kaikki transaktinoidit ovat synteettisiä eli niitä ei ole maapallolla luonnonvaraisina. Niitä valmistetaan hiukkaskiihdyttimissä. Tuotantomäärät ovat muutamia atomeja minuutissa ensimmäiselle transaktinoidi rutherfordiumille, mutta vain muutama atomi viikossa röntgeniumille ja sitä raskaammille. Kaikkien transaktinoidien puoliintumisaika, tiettyjä rutherfordiumin ja dubniumin isotooppeja lukuun ottamatta, on erittäin lyhyt, usein vain sekunnin murto-osia. Kaikilla transaktinoideilla on perustilassa elektroneja elektronikuoren 6d-alikuorella. Yhtään transaktinoidia ei ole syntetisoitu makroskooppisia määriä, joten niiden kemiallisista ominaisuuksista ei tiedetä paljoakaan. Kaikista uusimmat transaktinoidit on merkitty taulukkoon *-merkillä. IUPAC vahvisti niiden löytämisen 30.12.2015 ja antoi niille pysyvät nimet marraskuussa 2016. Niistä kaikista on jo aikaisemmin ollut kokeellista näyttöä. Alkuaineen 113 virallinen löytäjä IUPAC:in mukaan on japanilainen RIKEN-tiimi. Alkuaineet 115 ja 117 löysivät yhdessä Joint Institute for Nuclear Research (Dubna, Venäjä), Lawrence Livermore National Laboratory (Kalifornia, USA) ja Oak Ridge National Laboratory (Tennessee, USA). Alkuaineen 118 löysivät Dubnan Joint Institute for Nuclear Research ja Kalifornian Lawrence Livermore National Laboratory. Nykyään (2016) kaikki jaksollisen järjestelmän jakson 7 alkuaineet, sekä niitä edeltävät, on löydetty. Kemian nobelisti Glenn T. Seaborg esitti aktinoidien käsitteen vuonna 1944.Morss et al., s. 1754 Hän myös esitti transaktinoidien sarjan kattavan alkuaineet 104–118 ja vuonna 1968 hän nimesi välin 122–155 alkuaineet superaktinoidien sarjaksi.Morss et al., s. 1731 Transaktinoidi seaborgium on nimetty hänen mukaansa. == Katso myös == * Aktinoidi * Lantanoidi * Jatkettu jaksollinen järjestelmä == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Jaksollinen järjestelmä Luokka:Ydinfysiikka
Anders Ringbom

Anders Johan Ringbom (21. heinäkuuta 1903 Turku – 21. joulukuuta 1972 Turku) oli suomalainen kemisti ja professori. Hän oli 1943–1968 Åbo Akademin analyyttisen ja epäorgaanisen kemian professori. Hänen pääasiallinen tutkimusalansa oli analyyttinen kemia.Facta 2001, osa 13, p. 716. WSOY 1985. Andres Ringbomin poika on englannin kielen professori Håkan Ringbom. ==Julkaisuja== * Complexation in Analytical Chemistry (1963) == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Sixten Ringbom

Sixten Ivar Alexander Ringbom (27. heinäkuuta 1935 Turku – 18. elokuuta 1992 Turku) oli suomalainen taidehistorioitsija. Sixten Ringbomin vanhemmat olivat professori Lars-Ivar Ringbom ja Olga Sofia Frigren. Yleisradion ohjelmapäällikkö Lars-Peter Ringbom oli hänen veljensä,Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1978, s. 805. (Viitattu 12.10.2019) ja hänen tyttärensä Veronika Ringbom on graafikko. Sixten Ringbom oli Åbo Akademin taidehistorian ja taideteorian professori vuodesta 1970. Hänen väitöskirjansa Icon to Narrative (1965) käsitteli keskiajan ja varhaisen uuden ajan maalaustaidetta. Ringbomin myöhempi keskeinen tutkimusala oli kuitenkin moderni maalaustaide, jota hän käsitteli muun muassa teoksessaan The Sounding Cosmos: A Study in the Spiritualism of Kandinsky and the Genesis of Abstract Painting (1970).Facta 2001, osa 13, p. 716. WSOY 1985. __NOTOC__ ==Teoksia== * * * * == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * ==Aiheesta muualla== * Introvigne, Massimo: The Sounding Cosmos Revisited. Ringbom, Kandinsky, the Theosophical Tradition and Religious/Artistic Innovation. UPS, Torino, Italy Luokka:Suomalaiset taidehistorioitsijat Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Jean-Paul Riopelle

Jean-Paul Riopelle (1923–2002 Jean-Paul Riopelle, Artists biography, Tate Gallery) oli kanadalainen taidemaalari. Hän asui vuodesta 1947 Pariisissa. Hänen tyylinsä on nonfiguratiivinen spontanismi. Ekspressiiviset maalaukset muodostuvat palettiveitsillä levitetyistä paksuista suorakaiteen muotoisista värikerroksista. Ne ovat rytmikkäitä ja koristeellsia.Facta 2001, WSOY 1985, 13. osa, palsta 723 == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Särkilampi (Ikaalinen)

Särkilampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Särkilampi on osa Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-aluetta. == Maantietoa == Lampi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsämastossa, joka on paikoin soistunutta. Siihen laskee viisi suo-ojaa. Yksi ojista laskee siihen etelästä ja se on Iso Haukijärven laskuoja. Pohjoisesta laskevan suo-ojan kautta laskee pieni Kalliolampi, joka sijaitsee yli kilometrin päässä. Lammen oma laskuoja lähtee sen eteläkärjestä ja virtaa yli viisi kilometriä Vähä Karppajärveen. Rantaviiva on 800 metriä pitkä. Sen rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonka edustalle on ruopattu pitkä ja kapea lahti. Paikalle johtaa metsäautotie, jolle pääsee Karppaperän ja Vahojärven yhdistävältä tieltä. == Historiaa == Ikaalisten pitäjänkartassa lammen nimi kirjoitettiin "Särkijärvi". == Lähteet == Luokka:Röyhiönjärven–Iso Karppajärven valuma-alue Luokka:Ikaalisten järvet
Vasemmistopuolue

Vasemmistopuolue tarkoittaa puoluetta, joka kuuluu poliittisessa kentässä vasemmistoon. Sanana se esiintyy ainakin seuraavien puolueiden nimissä: * Euroopan vasemmistopuolue * Demokraattinen vasemmistopuolue (), Italia * Sosialistinen vasemmistopuolue (), Norja * Vasemmistopuolue (), Ranska * Vasemmistopuolue (), Ruotsi * Viron vasemmistopuolue () * Viron yhdistynyt vasemmistopuolue () ==Katso myös== * :Luokka:Sosialistiset puolueet
Oikeistopuolue

Oikeistopuolue tarkoittaa puoluetta, joka kuuluu poliittisessa kentässä oikeistoon. Sanana se esiintyy ainakin seuraavien puolueiden nimissä: * Oikeistopuolue (), Ruotsissa toimivan Maltillisen kokoomuksen nimi vuosina 1904–1969 * Perustuslaillinen oikeistopuolue, Suomessa toiminut puolue
Aleksandrs Jerofejevs

Aleksandrs Jerofejevs (tunnetaan myös nimellä Aleksandrs Erofeev, s. 12. huhtikuuta 1984 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Dinamo Riiassa. Euroopan ulkopuolella Jerofejevs on pelannut kahden kauden ajan 2004–2005 USHL-joukkue Sioux Falls Stampedessa sekä kaudella 2005–2006 UHL-joukkue Roanoke Valley Vipersissä. Jerofejevs on edustanut Latvian maajoukkuetta useasti maailmanmestaruuskilpailuissa. == Tilastot == 2006–2007 Ilves SM-liiga 6 0 0 0 14 – – – – – HK Poprad Slovakia 40 6 11 17 34 5 0 0 0 0 2007–2008 HC Sparta Praha Extraliga 46 1 3 4 71 4 0 0 0 2 2008–2009 HC Sparta Praha Extraliga 23 1 0 1 10 – – – – – HK Neftehimik Nižnekamsk KHL 8 1 5 6 2 4 0 0 0 4 2009–2010 Metallurg Novokuznetsk KHL 48 1 6 7 49 – – – – – 2010–2011 Metallurg Novokuznetsk KHL 34 3 3 6 16 – – – – – 2011–2012 HC Slovan Bratislava Slovakia 15 0 4 4 4 16 1 3 4 12 2012–2013 Kuban Krasnodar VHL 52 5 15 20 51 – – – – – 2013–2014 Neftjanik Almetjevsk VHL 44 0 10 10 28 5 0 2 2 0 2014–2015 Dinamo Riika KHL 38 1 6 7 14 – – – – – 2015–2016 Dinamo Riika KHL 31 0 2 2 10 – – – – – 2016–2017 Dinamo Riika KHL 47 1 4 5 20 – – – – – 2017–2018 Dinamo Riika KHL 37 1 0 1 10 – – – – – 2018–2019 HK Prizma Riika Latvia 17 0 5 5 46 – – – – – Ritten Sport AlpsHL 6 1 5 6 6 – – – – – 7 kautta yhteensä KHL 243 8 26 34 123 4 0 0 0 4 1 kausi yhteensä SM-liiga 6 0 0 0 14 – – – – – 2 kautta yhteensä Slovakia 55 6 15 21 38 21 1 3 4 12 2 kautta yhteensä Extraliga 69 2 3 5 81 4 0 0 0 2 == Lähteet == * * * Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Latvialaiset jääkiekkoilijat
Jonathan Janson

Jonathan Janson (5. lokakuuta 1930 Chelsea – 29. marraskuuta 2015) oli brittiläinen purjehtija ja olympiamitalisti. Janson osallistui kesäolympialaisiin Louhi-veneluokassa kahdesti: Melbournessa 1956 hän saavutti Ison-Britannian miehistössä pronssia, ja Roomassa 1960 hän sijoittui seitsemänneksi.Olympics at Sports-Reference.com Janson kuoli 85-vuotiaana 29. marraskuuta 2015.http://www.bembridgesc.org/ == Lähteet == * Jonathan Janson Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Brittiläiset kilpapurjehtijat Luokka:Brittiläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Öölannin kunta

Öölannin kunta () on Ruotsiin muodostettavaksi ehdotettu kunta, joka kattaisi Öölannin saaren. Kunta muodostuisi yhdistämällä saarella nykyään sijaitsevat Borgholmin kunta ja Mörbylångan kunta. Vertailukohtana on pidetty Gotlannin kuntaa Ruotsissa ja Bornholmin kuntaa Tanskassa, koska molemmat kattavat samannimiset saaret kokonaan. Europarlamenttivaalien yhteydessä 7. kesäkuuta 2009 Mörbylångan ja Borgholmin asukkaat äänestivät kuntien yhdistämisestä. Lopputulos oli kielteinen: ei-ääniä annettiin 56,0 prosenttia ja jaa-ääniä 41,1 prosenttia. Vastarinta yhteistä kuntaa kohtaan oli vahvempaa Mörbylångassa kuin Borgholmissa. ==Aiheesta muualla== * Barometern (29.11.2008): Hela Öland kan bli en kommun * Sweco Eurofutures AB (2008): Öland – en kommun? Luokka:Öölanti
Cloud

Cloud tarkoittaa seuraavia asioita: *Cloud (videopeli) *Cloud city *Cloud9
Igors Miglinieks

Igors Miglinieks (, s. 4. toukokuuta 1964 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Latvian lisäksi Neuvostoliittoa ja yhdistynyttä joukkuetta. Miglinieks voitti Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana olympiakultaa Soulissa 1988. Neuvostoliiton hajottua hän edusti Barcelonassa 1992 yhdistynyttä joukkuetta, jonka miesten koripallojoukkue sijoittui neljänneksi.Olympics at Sports-Reference.comFIBA Archive Lopetettuaan pelaajauransa vuonna 2000 Miglinieks on tehnyt menestyksekkään valmentajanuran. Hän on valmentanut muun muassa Ukrainassa ja Kyproksella.Eurobasket.com Hall of Fame == Lähteet == * Igors Miglinieks Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * Profiili Eurobasket.com Hall of Fame === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Profiili FIBA Archive Luokka:Neuvostoliittolaiset koripalloilijat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiavoittajat Luokka:Latvialaiset koripalloilijat Luokka:Latvialaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Korson suuralue

Korson suuralue on yksi Vantaan seitsemästä suuralueesta. Se sijaitsee Suomen rautateiden pääradan varrella, Tikkurilan ja Keravan välillä. Suuralue rajoittuu etelässä Koivukylän suuralueeseen, lännessä Tuusulan kuntaan, pohjoisessa Keravan kaupunkiin ja idässä Sipoon kuntaan. Vuodesta 2007 lähtien Korson suuralueeseen ovat kuuluneet seuraavat yhdeksän kaupunginosaa: Jokivarsi, Korso, Leppäkorpi, Matari, Metsola, Mikkola, Nikinmäki, Maarukanmetsä, Vallinoja ja Vierumäki. Korson suuralueella oli vuoden 2020 lopussa 30 036 asukasta. Heistä 18,3 prosenttia oli vieraskielisiä, mikä on neljänneksi eniten Vantaan suuralueista. Alueen nro Nimi Väkiluku (31.12.2020) Pinta-ala (km²) Asukas- tiheys (1.1.2015; as./km²) Työpaikat (31.12.2013) 80 Matari 81 Korso 82 Mikkola 83 Metsola 84 Leppäkorpi 85 Jokivarsi 86 Nikinmäki 87 Vierumäki 88 Vallinoja 6 Korson suuralue, yhteensä ==Kuvia== File:Lumon lukio, Vantaa.jpg|Lumon lukio. File:Vantaa - Metsola - Korson helluntaiseurakunta - m.jpg|Korson helluntaiseurakunnan kirkko- ja toimitilarakennus. File:Seututie 152. - Vantaa - Korso - Korson ja Koivukylän risteys - m.jpg|Seututie 152 Korsossa. File:Matarin uimaranta.jpg|Matarin uimaranta. File:Vantaa, Finland - panoramio (43).jpg|Jokivarsi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Hotellit kuntoon, Jyrki Sukula!

Hotellit kuntoon, Jyrki Sukula! oli suomalainen tositelevisiosarja. Ohjelman pääosassa oli kokki Jyrki Sukula, joka pyrki parantamaan suomalaisten hotellien tasoa. Ohjelman ainoaksi jäänyt tuotantokausi alkoi Nelosella 10. syyskuuta 2014. Ensimmäisellä tuotantokaudella poikkeuksellisesti hotelli Joronjäljen kuntoon laittamista seurattiin kaksi jaksoa. Ohjelman formaatti perustuu Gordon Ramsayn Hotellit kuntoon, Gordon Ramsay -sarjaan. == Ensimmäinen tuotantokausi == Jakso Paikka Hotelli Ensiesitys 1 Ylläs Ylläsjärven tunturihotelli 10. syyskuuta 2014 2 Posio Hotelli Posio 17. syyskuuta 2014 3 Haukivuori Marjolahden lomakeskus 24. syyskuuta 2014 4 Kalajoki Hotelli-ravintola Lokkilinna 1. lokakuuta 2014 5 Inkeroinen Hotelli Kantri 8. lokakuuta 2014 6 Rantasalmi Hotelli Ruusuhovi 15. lokakuuta 2014 7 Kruunupyy Botnia Hotel & Restaurant 22. lokakuuta 2014 8 Lohja Gasthaus Lohja 29. lokakuuta 2014 9 Joroinen Hotelli Joronjälki 5. marraskuuta 2014 10 Joroinen Hotelli Joronjälki 12. marraskuuta 2014 11 Forssa Hotelli Maakunta 19. marraskuuta 2014 12 Joutsa Hotelli Aatto & Elli 26. marraskuuta 2014 == Lähteet == Luokka:2010-luvun suomalaiset tositelevisiosarjat
Koivukylän suuralue

Koivukylän suuralue on yksi Vantaan seitsemästä suuralueesta. Koivukylän suuralue sijaitsee pääradan varrella, Tikkurilan suuralueen pohjoispuolella. Pohjoisessa naapureina ovat Tuusulan kunta ja Korson suuralue sekä idässä Sipoon kunta ja Hakunilan suuralue. Vuoden 2020 lopussa suuralueella oli runsas 30 000 asukasta. Samaan aikaan muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus suuralueen väestöstä oli 25,2 prosenttia, eli toiseksi eniten Hakunilan suuralueen jälkeen. Koivukylän suuralueeseen ovat vuodesta 2007 alkaen kuuluneet seuraavat kaupunginosat: Asola, Havukoski, Ilola, Koivukylä, Päiväkumpu ja Rekola. Alueen nro Nimi Väkiluku (31.12.2020) Pinta-ala (km²) Asukas- tiheys (1.1.2015; as./km²) Työpaikat (31.12.2013) 70 Koivukylä 71 Ilola 72 Asola 73 Rekola 74 Havukoski 75 Päiväkumpu 5 Koivukylän suuralue, yhteensä ==Kuvia== File:Koivukylän kirjasto H7910 C.jpg|Koivukylän kirjasto. File:Koivukylä railway station - Koivukylän asema C IMG 8861.JPG|Koivukylän rautatieasema. File:Rekola church 4.jpg|Rekolan kirkko. File:Peijas hospital Finland.JPG|Peijaksen sairaala. File:Vantaa, Finland - panoramio (23).jpg|Luontoa Koivukylässä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Hakunilan suuralue

Hakunilan suuralue on yksi Vantaan seitsemästä suuralueesta. Se rajoittuu etelässä Helsinkiin, lännessä Tikkurilan ja Koivukylän suuralueisiin sekä pohjoisessa ja idässä Sipoon kuntaan. 1\. tammikuuta 2015 Hakunilan suuralueella asui 29 092 asukasta. Hakunilan suuralue on asukkaidensa osalta varsin kansainvälinen, sillä väestöstä 13,3 prosenttia oli ulkomaiden kansalaisia vuonna 2015, mikä oli Vantaan keskiarvoa (9,4 %) enemmän. Vuoden 2020 lopussa muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus väestöstä oli 30,6 prosenttia, eli eniten Vantaan suuralueista. Vuodesta 2007 Hakunilan suuralueeseen on kuulunut seuraavat yhdeksän kaupunginosaa: Länsisalmi, Länsimäki, Ojanko, Vaarala, Hakunila, Rajakylä, Itä-Hakkila, Kuninkaanmäki ja Sotunki. Alueen nro Nimi Väkiluku (1.1.2015) Pinta-ala (km²) Asukas- tiheys (1.1.2015; as./km²) Työpaikat (31.12.2013) 90 Länsisalmi 91 Länsimäki 92 Ojanko 93 Vaarala 94 Hakunila 95 Rajakylä 96 Itä-Hakkila 97 Kuninkaanmäki 98 Sotunki 7 Hakunilan suuralue, yhteensä ==Kuvia== File:Hakunilan kirkko.jpg|Hakunilan kirkko. File:Vantaa - Pavi1.jpg|Helsinki Pavi -tanssilava. File:Kuusijärvi, Vantaa.jpg|Kuusijärvi. File:Maratontie Rajakylä Vantaa.jpg|Rajakylä. File:Helsinki. Sotilashautausmaa.JPG|Saksalaisten sotilaiden hautausmaa Itä-Hakkilassa. File:Sottungsby2.jpg|Maalaismaisemaa Sotungissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Kivistön suuralue

Kivistön suuralue on pinta-alaltaan suurin Vantaan seitsemästä suuralueista. Se kattaa 29,8 prosenttia Vantaan pinta-alasta. Suuri osa suuralueen pinta- alasta on maaseutua. Naapureina ovat kaakossa Aviapoliksen suuralue, etelässä Myyrmäen suuralue, lounaassa Espoon kaupunki, luoteessa Nurmijärven kunta ja koillisessa Tuusulan kunta. Suuresta pinta-alastaan huolimatta Kivistön suuralueen väkiluku oli vuoden 2015 alussa noin 8 900, mikä tekee siitä väkiluvullisesti pienimmän muihin Vantaan suuralueisiin nähden. Liikenneväylistä merkittävimmät ovat suuralueen halkaiseva Hämeenlinnanväylä, suuralueen etelärajan muodostava Kehä III ja vuonna 2015 avattu Kehärata. Kehäradan alkuvaiheessa avatuista rautatieasemista suuralueelle sijoittuvat Vehkalan ja Kivistön asemat. Erityisesti Kivistön suuralueen eteläosaa on rakennettu ja rakennetaan 2010-luvulla kasvavaksi asuntoalueeksi ja kaupan keskittymäksi. Vuoden 2015 asuntomessut järjestettiin Vantaan Kivistön kaupunginosassa. Suuralueeseen kuuluu seuraavat kymmenen kaupunginosaa: Alueen nro Nimi Väkiluku (31.12.2019) Pinta-ala (km²) Asukas- tiheys (1.1.2015; as./km²) Työpaikat (31.12.2013) 21 Piispankylä 811 22 Keimola 1 522 23 Kivistö 8 909 24 Lapinkylä 1 353 25 Myllymäki 255 30 Vestra 341 31 Luhtaanmäki 279 32 Riipilä 694 33 Seutula 799 34 Kiila 400 2 Kivistön suuralue, yhteensä 15 363 71,5 ==Kuvia== File:Aurinkokiven palvelukeskus2 - Kivistö - Vantaa - m.jpg|Aurinkokiven koulu Kivistössä. File:Keimolanmäki2 - Keimola - Vantaa - m.jpg|Kerrostaloja Keimolanmäessä. File:Vantaanpuiston ostoskeskus3.jpg|Vantaanpuiston ostoskeskus. File:Kehärataa Lapinkylässä 2016-03-21.JPG|Kehärataa Piispankylässä. File:View from a bridge in Riipiläntie - panoramio.jpg|Seutulan luontoa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Homma haltuun

Homma haltuun oli suomalainen piilokameraohjelma, joka perustui israelilaiseen Deal With It-formaattiin, joka on myyty yhteensä 14 maahan. Ohjelmaa juonsivat NRJ:n Aamupojat Renne Korppila ja Anssi Honkanen ja sen ensimmäinen jakso esitettiin Jim-kanavalla 26. syyskuuta 2011. Ohjelmassa ravintola-asiakkaat joutuivat suorittamaan juontajakaksikon antamia tehtäviä. Jos pöytäseurue ei arvannut, mistä on kyse, tehtävien suorittaja saattoi voittaa 500 euron rahapalkinnon. == Lähteet == Luokka:Piilokameraohjelmat Luokka:2010-luvun suomalaiset televisiosarjat
Hail, Caesar!

Hail, Caesar! on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka ovat ohjanneet Joel ja Ethan Coen. Elokuvan pääosia esittävät Josh Brolin, George Clooney, Alden Ehrenreich, Ralph Fiennes, Jonah Hill, Scarlett Johansson, Frances McDormand, Tilda Swinton ja Channing Tatum. Se sijoittuu 1950-luvun Hollywoodiin ja sen juoni seuraa ”fiksaaja” Eddie Mannixia (Brolin), joka joutuu selvittämään salaperäisesti kuvauspaikalta kadonneen näyttelijän tapausta. Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 5. helmikuuta 2016. Hail, Caesar! sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta lavastuksesta vuoden 2017 gaalassa. == Juoni == Eddie Mannix (Josh Brolin) toimii Hollywoodissa ”fiksaajana” eli henkilönä, jonka tehtävänä on muun muassa pitää näyttelijöiden skandaalit poissa lehdistöstä. Mannix on mukana eeppisen elokuvan Hail, Caesar! kuvauksissa, jonka kuuluisa pääosan esittäjä Baird Whitlock (George Clooney) kidnapataan. Sieppaajiksi paljastuu kommunistinen ryhmä, ja Whitlockin takaisin saadakseen Mannixin studion tulee maksaa 100 000 dollarin lunnaat. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2016 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2016 brittiläiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Brittiläiset komediaelokuvat Luokka:Joel ja Ethan Coenin ohjaamat elokuvat Luokka:1950-luvulle sijoittuvat elokuvat Luokka:Universal Picturesin elokuvat Luokka:Elokuvat elokuvanteosta
Venta (joki)

Venta () on joki, joka kulkee Latvian ja Liettuan alueella. Sen alkulähde on lähellä Kuršėnain kaupunkia Luoteis-Liettuassa ja se laskee Koillis-Latviassa Ventspilsin kaupungin lähellä Itämereen. Sen kokonaispituus on 346 kilometriä, josta 168 kilometriä Liettuassa ja 178 kilometriä Latviassa. Puolet joen valuma-alueesta on metsää. Merkittävimmät kaupungit joen alueella ovat Kuršėnai, Mažeikiai, Kuldīga ja Ventspils. Joessa on myös Euroopan levein vesiputous, joka sijaitsee Kuldīgan lähellä. Sen leveys on noin 200–250 metriä riippuen vuodenajasta. Putouksen korkeus noin kaksi metriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Latvian joet Luokka:Liettuan joet Luokka:Rajajoet Luokka:Latvian ja Liettuan raja Luokka:Itämeren pääaltaaseen laskevat vesistöt Luokka:Latvian vesistöt Luokka:Liettuan vesistöt
Iso Haukijärvi (Ikaalinen)

Iso Haukijärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Iso Haukijärvi on osa Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-aluetta. == Maantietoa == Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee soiden rikkomassa Pöytäkivenvuorten metsämaatossa. Siihen laskee kahdeksan suo-ojaa, jotka keräävät vettä ympäröivälyä suolta. Sen laskuoja lähtee luoteiskulmasta ja se laskee puoli kilometriä Särkilampeen. Rantaviivan pituus on 800 metriä. Etelärantaan on rakennettu järven ainoa vapaa-ajan asunto, jolle johtaa metsäautotie Karpanperän ja Vahojärven yhdistävältä tieltä. == Historiaa == Ikaalisten pitäjänkartassa sen nimi kirjoitettiin "Iso Haukilammi". == Lähteet == Luokka:Röyhiönjärven–Iso Karppajärven valuma-alue Luokka:Ikaalisten järvet
Šventoji (Nerisin sivujoki)

Šventoji on Itä-Liettuassa virtaava Nerisjoen sivuhaara. Šventoji on 246 kilometrin mittaisena yksi pisimmistä kokonaan Liettuassa virtaavista joista. Joki yhtyy Nerisiin, joka on puolestaan Niemenjoen sivuhaara. == Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Liettuan joet Luokka:Niemenin vesistö
Šventoji

Šventoji voi tarkoittaa seuraavia: * Šventoji, Itämereen laskeva joki Latvian ja Liettuan rajalla * Šventoji, Nerisin sivujoki Liettuassa * Šventojin asuinpaikka, arkeologinen kohde Liettuassa.
Korppiretki

Korppiretki on Mika Honkalinnan kirja, joka käsittelee korppia. Sekä teksti että kuvat ovat Honkalinnan. Kirja on ilmestynyt vuonna 2015, ja sen kustantaja on Maahenki. Kirja on valittu Maailman luonnonsäätiön vuoden luontokirjaksi 2015. Korppiretki on kustantamo Maahengen kuudes vuoden luontokirjaksi valittu kirja.Korppiretki voitti WWF:n vuoden luontokirja -palkinnon, Maahenki .fi Kirjan tekstit ovat Honkalinnan muisteluita ja päiväkirjamerkintöjä kuvausretkiltä. Retkimuistojen ohella kirja sisältää tietoa korpin ominaispiirteistä lajina ja sen elinympäristöstä. Vuoden luontokirjan valinnut Sixten Korkman perusteli valintaansa sillä, että mustavalkoiset kuvat tuovat maisemille taianomaisen tunnelman. Lisäksi hän sanoi: "Kirja tukee metsiemme merkityksen ymmärtämistä ja muistuttaa niissä vaeltamisen antamasta mielihyvästä." Kirjan prologi, alku, on Laavu, jossa Honkalinna kertoo ensimmäisistä korppimuistoistaan. Epilogi, kirjan viimeinen luku, on Paluu laavulle, jossa hän kertoo, millainen tuo laavupaikka on nykyisin, kirjan valmistuessa.Korppiretki s. 17, 175 Honkalinna on ammattimainen luontokuvaaja ja -kirjoittaja. Hän on harrastanut luontokuvausta vuodesta 1978 ja innostunut korppien kuvaamisesta jo teini-ikäisenä. Teos on ilmestynyt myös ruotsiksi, nimellä Korpresan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Esimerkkejä kirjan kuvituksesta * Mika Honkalinnan radiohaastattelu Korppiretkestä, Yle Areena Luokka:Kuvateokset Luokka:Kirjat linnuista Luokka:Vuoden 2015 kirjat Luokka:Suomalaiset biologian tietokirjat
Allakka

Allakka voi tarkoittaa: * allakka eli almanakka, kalenterijulkaisu * Allakka, entinen Aamulehden liite (myöhemmin Valo-liite)
Juri Tšaika

Juri Jakovlevitš Tšaika (, s. 21. maaliskuuta 1951) on Venäjän korkeimman oikeuden pääsyyttäjä. Tšaika toimi 2000-luvulla oikeusministerinä. == Ura == Nuorena Juri Tšaika toimi telakalla sähkömiehenä. Armeijan jälkeen hän valmistui Sverdlovskin laki-instituutista vuonna 1976. Tšaika toimi Irkutskin alueen syyttäjätoimistossa, sitten Itä-Siperian alueen syyttäjätoimisto. Vuosina 1984-1992 Tšaika toimi eri viroissa mm. Irkutskin syyttäjätoimistossa. kommunistipuolueessa. Vuonna 1995 Tšaika yleni Venäjän federaation varapääsyyttäjäksi. Kun edellinen pääsyyttäjä Juri Skuratov erosi seksiskandaalin takia, Tšaika toimi vähän aikaa pääsyyttäjänä. Vuosina 1996-2006 Tšaika toimi oikeusministerinä ja tämän jälkeen Venäjän korkeimman oikeuden pääsyyttäjänä. Tšaika auttoi oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyin vapaaksi 2010-luvun alussahttp://www.kansanuutiset.fi/artikkeli/3032405-oppositiopoliitikko- kremlin-suojeluksessa == Tšaikan perheeseen kohdistuvat mafiaepäilyt == Joulukuussa 2015 oppositiovaikuttaja Aleksei Navalnyin korruption vastainen FBK-säätiö julkisti laajan selvityksen Tšaikan pojan Artjomin peitellystä jättiomaisuudesta ja mafiakytköksistä.. Juri Tšaikan arvostelijat syyttävät häntä laittomista yritysvaltauksista ja rahanpesusta. Mutta Kremlin lehdistöpäällikkö Dmitri Peskovin mukaan filmi on arvoton, ja Juri Tšaikan pojat harjoittivat liiketoimiaan täysin itsenäisesti. Pääministeri Dmitri Medvedevin mukaan vain lainvalvontajärjestelmä saa esittää syytteitä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Elävät henkilöt