EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vehkanen (Pieksämäki)

Vehkanen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 270 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Laihalampi (Pieksämäki, Mataramäki)

Laihalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 350 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mäkilampi (Pieksämäki, Mataramäki)

Mäkilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 860 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mataroinen (Pieksämäki)

Mataroinen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 152 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma- alueeseen (14.718) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hoikka (Pieksämäki, Mataramäki)

Hoikka on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,4 kilometriä pitkä, 730 metriä leveä, ja sen pinta- ala on 66 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kalatonlampi (Pieksämäki, Mataramäki)

Kalatonlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 200 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on alle 145 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Sortinlampi

Sortinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Itäkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Suovero

Suovero on Etelä-Savossa Pieksämäellä Itäkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 500 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 155,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ilmakkalampi

Ilmakkalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Itäkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 490 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Keltalampi (Pieksämäki, Mataramäki)

Keltalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 260 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Huoripojanlampi (Pieksämäki, Mehtiö)

Huoripojanlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 310 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
The Ukrainian Review

The Ukrainian Review oli englanninkielinen neljännesvuosittain ilmestynyt politiikan, historian ja kulttuurin aikakauslehti. Lehteä julkaisi vuodesta 1954 Lontoossa Association of Ukrainians in Great Britain. 1960-luvun puolivälistä lähtien sitä julkaisivat yhdessä Canadian League for Ukraine's Liberation ja Organization for the Defense of Four Freedoms for Ukraine. Lehti tuki Ukrainalaisten nationalistien järjestöä (OUN, Bandera-ryhmä) ja ABN (Maailman antikommunistinen liitto) -järjestöä. Sen aihepiiriä oli Neuvostoliiton poliittinen kehitys, ja se keskittyi erityisesti kansallisuuskysymykseen ja ei-venäläisten vähemmistöjen ahdinkoon, kiinnitti erityisesti huomiota toisinajattelijoihin ja Ukrainan demokraattiseen liikkeeseen ja julkaisi kirja-arvosteluja Neuvostoliitossa ja muualla ilmestyneistä kirjoista. Ensimmäiset päätoimittajat olivat Volodymyr Deržavyn ja Vasyl Oreletskyi. Vuodesta 1965 päätoimittajana ja toimituskunnan johdossa oli Slava Stetsko. Toimittajakunnan jäseniä olivat muun muassa Rostyslav Jendyk, Lev Šankovskyi, Oleh Romanyshyn ja Myh’ailo Sosnovskyi. Lehti lakkautettiin 1999. ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset aikakauslehdet Luokka:Brittiläiset aikakauslehdet Luokka:Lakkautetut lehdet
Halmelampi (Pieksämäki, Mehtiö)

Halmelampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 140 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Suurijärvi (Pieksämäki)

Suurijärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Mataramäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 140 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Nuolilampi (Rautalampi)

Nuolilampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Myhinpään lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 470 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Tulilampi (Pieksämäki, Koimäki)

Tulilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Koimäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 180 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Niinilampi (Pieksämäki)

Niinilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Koimäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 350 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Levälampi (Rautalampi, Myhinpää)

Levälampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Myhinpään lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 210 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Levälampi (Rautalampi)

Pieni Levälampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Myhinpään lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 250 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso-Kahleinen

Iso-Kahleinen tai Iso Kahleinen on Pohjois-Savossa Rautalammilla Myhinpään lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 770 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni-Kahleinen

Pieni-Kahleinen tai Pieni Kahleinen on Pohjois-Savossa Rautalammilla Myhinpään lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 570 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mustalampi (Rautalampi, Mehtiö)

Mustalampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Myhinpään lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Uprinlampi

Uprinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Liperomäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 210 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni-Rytänen

Pieni-Rytänen on Pohjois-Savossa Suonenjoella Ahvenisen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Laajalahti (Suonenjoki)

Laajalahti on Pohjois-Savossa Suonenjoella Ahvenisen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 180 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Myhinjärven valuma-alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lummukka (järvi)

Lummukka tai myös Lummukanjärvi on Keski-Suomessa Konnevedellä Lummukankylällä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 1,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 142 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Järvi on jäänyt muutaman kalliovuoren taakse omaksi järveksi. Kelpeänvuori, joka kohoaa 205 metrin korkeuteen, sijaitsee järven itäpuolella, ja sen vieressä on 165 metrin korkeuteen kohoava Kallenvuori. Kummallakin vuorella on laaja kalliolaki. Muissa ilmansuunnissa on alavampaa. Järvellä on kartan mukaan 12 saarta. Suurin on Sepänsaari, ja sitten ovat Ahosaari ja Kaksoset keskenään lähes saman kokoiset. Tornionlahden suulla sijaitsee pieni Kalliosaari. Sen rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Rantapeltoja viljelee kolme maatilaa, mutta pysyvästi asuttuja tiloja on kuusi ja rannoilla noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee tie Konneveden suunnalta sekä etelästä Säkinmäen ja Sapelin suunnilta. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,0 metriä mpy. == Historiaa == Vuosien 1944–1946 Rautalammin taloudellisessa kartassa sijaitsee järven rannoilla kolme Rautalammin Hanhitaipaleen kylään kuuluvaa maatilaa: Mustalahti, Koskela ja Lummukka, ja näiden lisäksi on kaksi pientilaa. Järven karttanimi on Lummukkajärvi. Tiet tulevat järvelle etelästä Säkinmäen suunnalta. Vuoden 1971 peruskartassa on erityisesti Koskelan ympärillä raivattu uutta peltomaata ja muutamia pientiloja on perustettu lisää. Nämä on karttaan nimetty Lummukankyläksi. Peltomaata raivataan lisää 1988 karttaan mennessä ja rannoille on ilmaantunut muutama vapaa-ajan asunto. Järvellä on vuoden 1973 kartassa kaksi lasku-uomaa. Itäpuolinen on rakennettu uittoa varten uittoruuheksi. Uittoruuhen merkintää ei ole enää vuoden 1998 kartan jälkeen. Tähän vesireittiin on vuoden 1988 karttaan lisätty Lummukkamyllyn nimi. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Välinen (Konnevesi)

Välinen on Keski-Suomessa Konnevedellä Lummukankylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 400 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma- alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vuoreinen (Konnevesi)

Vuoreinen on Keski-Suomessa Konnevedellä #VIITTAUS! Lummukankylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy. == Lähteet == #VIITTAUS! Luokka:Lummukan valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kangaslampi (Konnevesi, Lummukankylä)

Kangaslampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Lummukankylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 320 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Levänen (Konnevesi)

Levänen on Keski-Suomessa Konnevedellä Lummukankylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 720 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Etelä-Konneveden kansallispuisto Luokka:Botin luomat artikkelit
Nuottanen (Hankasalmi)

Nuottanen on Keski-Suomessa Hankasalmella ja Konnevedellä Pirttimäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma- alue Luokka:Hankasalmen järvet Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Maaslampi

Maaslampi on Keski-Suomessa Hankasalmella ja Konnevedellä Pirttimäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 390 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma- alue Luokka:Hankasalmen järvet Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Ruuhilampi

Iso Ruuhilampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Sirkkamäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 590 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Ruuhilampi

Pieni Ruuhilampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Sirkkamäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 320 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ilonen (järvi)

Ilonen on Pohjois-Savossa Rautalammilla Pirttimäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 390 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma-alue Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Korpunlampi

Korpunlampi on Keski-Suomessa Hankasalmella ja Rautalammilla Pirttimäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 440 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma-alue Luokka:Hankasalmen järvet Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Uumolampi

Uumolampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Sirkkamäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 140 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Lummukan valuma-alueeseen (14.719) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Lummukan valuma- alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ilen piiri

Ilen piiri () on Mosambikin keskiosissa sijaitseva, Zambezian maakuntaan kuuluva piiri. Piirin hallintokeskus on Ilen kylä, joka sijaitsee linnuntietä 206 kilometriä maakuntakeskus Quelimanesta pohjoiseen. == Piiri ja sen naapurit, aluehallinto== Ilen piirin naapureina ovat luoteessa Guruén piiri, koillisessa Alto Molócuen piiri, etelässä Mulevalan ja Mocuban piirit sekä lännessä Lugelan ja Namarroin piirit. Piirin pinta-ala on 2 933,6 km² (2021). Vuosikymmen aiemmin piiri ole selvästi laajempi: 5 643 km² (2005) tai toisen lähteen mukaan 5 589 neliökilometriä. Pinta-alan pudotus selittyy Mosambikin parlamentin joulukuun 2013 päätöksellä perustaa uusi Mulevalan piiri. Muutosta ennen Mulevala oli yksi laajemman Ilen piirin hallinnollisista alueista. Paikallistasolla piiri jakautuu kahteen hallinto-alueeseen (): P.A Ile (sede) ja P.A. Socone. Aiemmin paikallishallinnossa oli kolmaskin hallintoalue P. A Mulevala (2005). Hallintoalueet jaetaan edelleen paikkakuntiin (localidades). == Väestö == Mosambikin tilastoviranomaisen väkilukuarvio on 224 787 asukasta (2022). Edellisten vuosikymmenen aikana väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 224 167 (VL 1997);289 891 tai 292 504 (VL 2007) ja 188 787 (2017), kun Ilen piirin P. A. Mulevalasta muodostettiin piiri Ilen piirin kaakkoispuolelle (12/2013). Väestöstä lukutaidottomia on 51,1 prosenttia (2021; vuonna 1997: 82 %); miehillä lukutaito oli selvästi yleisempää kuin naisilla. Väestön valtakieli on paikalliskieliin lukeutuva lomwe (elomwe) eli länsimakuan kieli (1997). Mosambikin virallista kieltä portugalia puhui vain 25,9 prosenttia piirin asukkaista; miehet yli kaksi kertaa naisia useammin (1997). Väestönkasvun seurauksena yli puolet maakunnan väestöstä on lapsia ja nuoria (0–17-vuotiaita); Mosambikin tilastoviraston (INE) väestöennusteen (2022) mukaan alle 20-vuotiaita oli 60,2 prosenttia Ilen piirin asukkaista (135 263/224 787). Unescon Zambeziaan keskittyvän raportin ja maakunnan terveystilaston mukaan mukaan esimerkiksi lasten moniulotteinen köyhyys on Zambezian maakunnassa erittäin yleistä (59,1 % lapsista). Esimerkiksi alle 5-vuotiaitten krooninen aliravitsemus (44,6 %) ja anemia sekä lapsikuolleisuus (6,84 %) on hyvin korkealla tasolla (2015–2018). Yleisesti koko Mosambik lukeutuu matalan tulotason maiden keskiarvoa alhaisemmalle tulotasolle, joka osaltaan kuvastaa äärimmäisen köyhyyden yleisyyttä koko maassa. == Ilmasto- olot ja maatalous== Vuoden keskilämpötila on 24-26 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä 800–1 400 millimetriä. Sateisin kausi ajoittuu yleensä marras-maaliskuulle, joskus uloittuen toukokuulle saakka. Sateisempi vuodenaika sallii yleensä yhden enemmän vettä vaativien kasvien satokauden. Maasto on 200-1000 metriä merenpinnan yläpuolella. Päätoimiala Ilen piirissä on maatalous. Piirin päätuotteita ovat maissi, maapähkinä, bataatti, tuore ja kuivattu maniokki, seesami, kirjodurra (mapira), taaro (madumbe), voipapu, kyyhkynherne ja erilaiset hedelmät. == Lähteet == Luokka:Zambezian maakunta Luokka:Mosambikin piirit
Oulun pappila

Oulun pappila (ruots. Uleåborgs prästgård) on Oulussa, Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Carl Ludvig Engelin suunnittelema entinen kirkkoherran virka- asunto, joka on valmistunut 1827. Nykyisin pappilassa sijaitsee Oulun seurakuntien toimitiloja. Rakennuksen omistaa Oulun seurakuntayhtymä. == Historia ja arkkitehtuuri == Oulun kaupunki paloi vuonna 1822 ja tuli tuhosi myös Oulun silloisen pappilan, jota asutti kirkkoherra Henrik Wegelius. Uuden pappilan luonnokset laati oululainen rakennusmestari Henrik Matlin, joiden pohjalta Carl Ludvig Engel laati empire-tyylisen pappilan viralliset piirustukset. Vuoden 1825 joulukuussa Oulun pappilan rakentamisesta pidettiin urakkahuutokauppa, jonka voitti haminalainen kauppias Ivan Avramoff. Avramof ajautui kuitenkin konkurssiin kesken rakennustöiden, jonka vuoksi seurakunta joutui pikaisesti rakentamaan omakustanteisesti pappilan loppuun. Viivystyksestä huolimatta pappila valmistui lokakuuhun 1827 mennessä. Alun perin Oulun kaupunkiseurakunnan pappila käsitti päärakennuksen nykyisen Isokadun varrella, jonka jatkona oli erillinen keittiörakennus. Päärakennus käsitti salin, viisi kamaria ja eteisen. Lisäksi kaupunkiseurakunnalle kuului ylläpidettäväksi aittoja, navetta, talli ja käymälä. Maaseurakunnan asuinrakennus puolestaan sijaitsi nykyisen Asemakadun varressa. Asuinrakennuksen lisäksi maaseurakunnalle kuului hoidettavaksi leivintupa, lato, lampola, sauna ja varastorakennus. 1840-1850-lukujen vaihteessa pappilaa remontoitiin. Asuinrakennukset saivat lautavuorauksen, jotka maalattiin öljymaalilla punaisiksi. Ovet ja ikkunoiden pielet maalattiin puolestaan vihreiksi. Pappilarakennus on muuttunut useita kertoja 1800-lukujen remonteissa. Vuonna 1886 valmistui kuisti pihan puolelle ja sisäänkäynti Asemakadun puolelle. Rakennusta laajennettiin pihan puolelle 1898 ja laajennusosan tiiliseen kellariin sijoitettiin pesu- ja leipomohuone sekä renkitupa. Pappilan kivijalkaan tehtiin myös kellari ja ruokakomero. Samalla kaupunki- ja maaseurakunnan asuinrakennukset yhdistettiin ja niiden ulkoasua yhdenmukaistettiin. Pappilan alkuperäisestä arkkitehtuurista ja kiinteästä sisustuksesta ovat säilyneet muun muassa kasettikatto ja kaakeliuuneja. Viimeinen pappilassa asunut pappi oli tuomiorovasti Jorma Sipilä, joka asui pappilaa vuoteen 1971 asti. == Kuvat == Tiedosto:Asemakatu 6 Oulu 20170604.jpg|alt= Tiedosto:Asemakatu 6 Oulu 20160123 01.JPG|alt= Tiedosto:Asemakatu 6 Oulu 20201212.jpg|alt= Tiedosto:Asemakatu 6 Oulu 20180325.jpg|alt= == Lähteet == Luokka:Oulun rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen pappilat Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Carl Ludvig Engelin suunnittelemat rakennukset Pappila
Oravalampi

Oravalampi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Oravalampi, lampi Mikkelissä * Oravalampi, lampi Pieksämäellä == Katso myös == * Oravalanlampi
Arkhilokhoksen luola

Arkhilokhoksen luola () on luola Pároksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsirannikolla lähellä Ágios Fokáksen rantaa, noin viisi kilometriä luoteeseen Paroikián kaupungista. Luola on yhdistetty 600-luvulla eaa. eläneeseen runoilija Arkhilokhokseen, jonka sanotaan vetäytyneen sinne etsimään runollista innoitusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Kreikan luolat Luokka:Páros
Dídyman luolat

Dídyman luolat eli Dídyman doliinit () ovat kaksi doliinia eli karstivajoamaa Argoliissa Kreikassa. Ne sijaitsevat Ermionídan kunnassa lähellä Dídyman kylää. Vajoamat ovat syntyneet maaperän romahdettua alla karstimaassa virranneen veden toiminnan seurauksena. Ne tunnetaan nimillä Megáli Spiliá (Μεγάλη Σπηλιά, ”Suuri luola”) ja Mikrí Spiliá (Μικρή Σπηλιά, ”Pieni luola”). Suurempi Megáli Spiliá sijaitsee vuoren juurella ja pienempi Mikrí Spiliá tasangolla suuremmasta kaakkoon. Mikrí Spiliássa on kaksi pientä bysanttilaisaikaista kirkkoa, joista toinen on omistettu Kristuksen kirkastumiselle (Metamórfosi tou Sotíros) ja toinen Pyhälle Georgiokselle (Ágios Geórgios). Luola on toiminut paikallisten piilopaikkana osmanivallan aikana sekä toisen maailmansodan natsimiehityksen aikana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ermionída Luokka:Kreikan luolat
Euripideen luola

Euripideen luola () on luola ja arkeologinen kohde Salamiin saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren eteläosassa lähellä Peristérian ja Kolónesin kyliä. == Historia == Euripideen luolana tunnettu luola on löydösten perusteella ollut käytössä neoliittiselta kaudelta ja erityisesti noin ajalta 5300–4300 eaa. lähtien. Myöhäisellä mykeneläisellä kaudella 1300–1100-luvuilla eaa. luola oli hautapaikkana. Klassisen antiikin aikana 400-luvun eaa. lopulla luola toimi tragediakirjailija Euripideen vetäytymispaikkana. On arveltu, että hän olisi laatinut siellä tragediansa Hippolytos. Myöhemmin luolan yhteydessä oli Dionysoksen pyhäkkö, johon liittyi myös Euripideelle omistettu kultti. Pyhäkkö oli käytössä erityisesti hellenistisellä kaudella 200–100-luvuilla eaa. Sen tuhouduttua maanjäristyksessä Dionysoksen ja Euripideen kultin harjoittaminen siirtyi sisälle luolaan. pienoiskuva|vasen|Luolaan liittyneen Dionysoksen pyhäkön jäänteitä. Luola säilyi tässä käytössä roomalaisella kaudella, ja siitä tuli nähtävyys ja pyhiinvaelluskohde. Varhaisimmat tiedot luolasta ovat peräisin hellenistisen ja roomalaisen kauden kirjailijoilta, kuten Filokhorokselta, Satyrokselta, Euripideen elämäkerran anonyymiltä kirjoittajalta sekä Aulus Gelliukselta, joka kertoo itse käyneensä paikalla Ateenassa ollessaan. Herulit ja gootit tuhosivat pyhäkön vuonna 267. Frankkivallan aikana 1300-luvulla luolaa käytettiin piilopaikkana ja omaisuuden kätköpaikkana. Luolan arkeologiset kaivaukset suoritti Ioánninan yliopisto vuosina 1994–1997 Giánnis Lóloksen johdolla. Sen ympäristöä tutkittiin jatkotutkimuksissa vuosina 1998–2000. == Luola ja löydökset == Euripideen luola sijaitsee 115 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Se ei näy rannikolle, mutta sen suuaukolta on hyvä näkymä merelle. Luola on vaakasuuntainen ja siinä on matala sisäänkäynti. Sen sisällä on kymmenen kammiota sekä kapeita käytäviä ja syvennyksiä. Kammioiden ja käytävien yhteispituus on noin 47 metriä. Sisällä luolassa on stalagmiitteja, jotka muodostavat kuin verhoja kammioiden välille. Aulus Gellius kuvasi paikkaa ”epämiellyttäväksi ja pelottavaksi”. Luolan lähellä olleeseen Dionysoksen pyhäkköön kuului suorakulmainen naiskos eli pieni temppeli sekä pöytä ja vesisäiliö. Se oli rakennettu vesilähteen yhteyteen. Luolasta tehtyjä löytöjä on Salamiin arkeologisessa museossa. Niihin lukeutuu muun muassa kulttiesineitä, keramiikkaa, piikivestä ja Míloksen obsidiaanista tehtyjä työkaluja, rahoja, koruja, lyhyt mykeneläisaikainen pronssimiekka sekä skyfos, johon on kaiverrettu Euripideen nimi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Arkeologiset kohteet Attikassa Luokka:Kreikan luolat Luokka:Salamis
Omalääkäri

Omalääkäri tarkoittaa lääkäriä, jolle tietyn potilaan hoito kuuluu pitkäaikaisesti. Omalääkärimallissa kullekin potilaalle osoitetaan tietty lääkäri pitkäaikaisesti. Omalääkärimalli on Norjassa, Tanskassa, Virossa ja useissa Keski-Euroopan maissa. Suomessakin siitä on paljon kokemuksia. Henkilääkäri tarkoittaa merkittävässä asemassa olevan henkilön omaa lääkäriä. ==Tutkimusnäyttö== Helsingin Sanomien mukaan hoitosuhteen jatkuvuus on omalääkärimallin ydin, ja on vahva näyttö siitä, että jatkuvuus parantaa hoitotuloksia, alentaa kustannuksia, vähentää kuolleisuutta ja erikoissairaanhoidon tarvetta sekä lisää potilaiden ja työntekijöiden tyytyväisyyttä. Pitkät lääkärisuhteet vähentävät terveydenhuollon kokonaiskustannuksia. Tästä on professori Juha Auvisen mukaan erittäin vahva näyttö. Laadukkaan 4,5 miljoonan norjalaisen tutkimuksen mukaan: mitkä pidempi lääkärisuhde, sitä harvemmin potilaat joutuivat päivystykseen, sairaalaan tai kuolemaan. Norjassa hoidon jatkuvuus on hyvä, Suomessa yleensä hoitosuhteet kestävät alle vuoden. ==Suomi== Vuosina 1985-1993 Kelan kokeilussa neljässä Suomen kaupungissa yksityiset lääkärit toimivat omalääkäreinä. Hoitoon pääsi paremmin ja hoidon jatkuvuus koheni, lähetteitä tuli vähemmän ja kustannukset eivät nousseet. Lääkärit kuitenkin vastustivat mallia, ja poliittista tahtoa mallin laajentamiseen ei löytynyt. 1990-luvulla yli 70 prosenttia Suomen terveyskeskuksista otti käyttöön väestövastuujärjestelmän, jossa potilaille osoitettiin vastuulääkäri. Lamasäästöjen myötä lääkärin vastuupotilasmäärä kuitenkin kasvoi liian suureksi ja etenkin vuoden 2014 jälkeen omalääkärijärjestelmät ovat vähentyneet. ===Hallitusohjelmaan 2023=== Vuonna 2023 omalääkäri-hoitaja-malli kirjattiin Orpon hallituksen hallitusohjelmaan. Näytöt sen hyödyistä ovat sosiaali- ja terveysministeriön lääkintäneuvos Tapani Hämäläisen mukaan kiistattomat. Esimerkkinä toimii Tanskan omalääkärimalli. Malli olisi vähemmän lääkärikeskeinen kuin 1990-luvun malli. Lääkäriliitto esitti, että työterveyslääkärit otettaisiin mukaan omalääkärimalliin, koska julkisella sektorilla lääkäreitä ei ole tarpeeksi. Oulussa on laskettu, että lisälääkärien palkkaaminen maksaisi itsensä kahdeksassa vuodessa takaisin. == Lähteet == *
Hardeep Singh Nijjar

Hardeep Singh Nijjar (1977 Bhar Singh Pura, Punjab – 18. kesäkuuta 2023) oli Kanadassa asunut sikhiseparatisti. Nijjar tuki Khalistan-liikettä, joka ajaa sikheille omaa itsenäistä kotimaata nimeltä Khalistan. Intia lisäsi hänet terroristien listalle heinäkuussa 2020. Nijjar saapui Kanadaan vuonna 1997 väärennetyllä passilla ja valenimellä Ravi Sharma. Hän haki turvapaikkaa, mutta hakemus hylättiin seuraavana vuonna hänen kerrottuaan taustastaan poikkeavia kertomuksia ja esiteltyään huonolla englannilla kirjoitettua intialaista lääkärinlausuntoa kidutushaavoistaan. Kanadan kansalaisuuden Nijjar sai 25. toukokuuta 2007. Hän työskenteli putkimiehenä uudessa kotimaassaan. Hän oli naimisissa, suhteesta syntyi kaksi poikaa. Arkitöidensä ohella Nijjar oli aktivisti, joka teki yhteistyötä yhdysvaltalaisen Sikhs for Justice -järjestön kanssa. Hän toimi Surreyssa Guru Nanak Sikh Gurdwara -temppelin puheenjohtajana vuodesta 2018. Nijjar ammuttiin autoonsa temppelinsä parkkipaikalla 18. kesäkuuta 2023. Ampumisesta epäillään kahta tuntemattomaksi jäänyttä miestä, jotka olivat peittäneet kasvonsa ja pakenivat autolla. Myöhemmin kanadalaiset viranomaiset kertoivat kolmannesta epäillystä. Murhasta ei ole pidätetty ketään. Kanadan pääministeri Justin Trudeau syytti syyskuussa 2023 Intian hallituksen agentteja murhasta. Tapaus johti maiden keskinäisten suhteiden viilenemiseen ja diplomaattiseen kriisiin. Intia kiisti osallisuutensa tapahtumiin, ja molemmat maat karkottivat toistensa diplomaatteja murhan seurauksena. ==Lähteet== Luokka:Kanadalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Nestorin luola

Nestorin luola () on luola ja arkeologinen kohde Pýlos-Néstorasin kunnassa Messeniassa Kreikassa. Se on saanut nimensä kreikkalaisen mytologian Nestorista, joka oli Pyloksen kuningas. Luola sijaitsee Palaiókastron (myös Paliókastro, Palaionavaríno) kukkulassa, joka oli antiikin ajan Pyloksen kaupungin akropolis eli linnavuori. Kukkula kohoaa kannaksella, joka erottaa Giálovan laguunin Joonianmerestä, ja joka antiikin aikana tunnettiin Koryfasionin niemenä. Kukkulan ja luolan pohjoispuolella sijaitsee Voïdokoilián ranta. Luolan koko on noin 20 × 16 metriä ja korkeus suurimmillaan noin 30 metriä. Sen suuaukko on muodoltaan kolmiomainen. Luolan sisällä on stalaktiitteja. Mytologiassa luola on paikka, johon vastasyntynyt Hermes piilotti viisikymmentä härkää, jotka oli varastanut Apollonilta. Pausanias, joka kävi Pyloksessa noin vuonna 160 jaa., kertoo, että luolassa oli pidetty esihistoriallisen Pyloksen kuninkaallisia härkiä eli Neleuksen, Nestorin isän, karjaa.Pausanias: Kreikan kuvaus 4.36.2. Arkeologisten tutkimusten perusteella luola on ollut käytössä myöhäisellä neoliittisella kaudella 3000-luvulla eaa. sekä ajoittain varhaisella ja keskisellä helladisella kaudella sekä mykeneläisellä kaudella, ja myöhemminkin antiikin ajan klassiselle kaudelle saakka. Luolasta on löydetty neoliittista keramiikkaa. Heinrich Schliemann tutki luolaa vuonna 1874 ja teki sieltä pronssikautisia esinelöytöjä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Helladiset arkeologiset kohteet Luokka:Kreikan luolat Luokka:Mykeneläiset arkeologiset kohteet Luokka:Neoliittiset arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Pýlos-Néstoras
Pentélin luola

Pentélin luola () eli Ntavélisin luola (Σπήλαιο Νταβέλη, Spílaio Ntavéli; transl. myös Davélisin luola, Davéliksen luola) on luola Attikassa Kreikassa. Se sijaitsee Pentéli-vuoren etelärinteessä Pentélin kunnassa noin 720 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Luola on antiikin aikainen louhosluola, josta on kaivettu marmoria. Antiikin aikana siellä on ollut myös Panille omistettu pyhäkkö. Bysanttilaisella kaudella luola toimi erakkomunkkien asuinpaikkana, minkä vuoksi se on tunnettu myös nimellä ”Synnittömien luola” (Σπήλαιο Αμώμων, Spílao Amómon). Nimensä ”Ntavélisin luola” luola on saanut seudulla 1800-luvulla vaikuttaneesta maantierosvo Chrístos Ntavélisista, vaikka joidenkin mukaan hän ei olisi välttämättä edes ollut tietoinen koko luolasta. Kreikan sotilasjuntan aikana luolalle suunniteltiin sotilaallista käyttöä, ja sinne aloitettiin rakennustöitä. Työt alkoivat uudestaan vuonna 1977 ja päättyivät vuonna 1983. Ne aloitettiin jälleen vuonna 1990, mutta lopetettiin asian saaman huonon julkisuuden vuoksi, koska luola on arkeologinen kohde ja hanketta oli toteutettu salassa. Salailu johti villeihin teorioihin siitä, miksi maanalainen sotilastukikohta haluttiin juuri kyseiseen paikkaan, mukaan lukien tarinat ufoista ja erilaisista luolassa havaituista parapsykologisista ilmiöistä. Tämä puolestaan johti siihen, että luolasta tuli kulttipaikka, jota muun muassa saatananpalvojien huhuttiin käyttäneen. Villeimpien juttujen mukaan luolasta olisi maanalainen yhteys Ateenaan Piacenzan herttuattaren palatsiin, sillä legendoissa Ntavélis olisi ollut herttuatar Sophie de Marbois-Lebrunin rakastaja. Toisten legendojen mukaan Ntavélis olisi kätkenyt luolaan saalistaan, ja monet ovat turhaan yrittäneet löytää aarretta. Luolan koko on nykyisin noin 112 × 45 metriä. Luolalla on kaksi bysanttilaisaikaista kirkkoa, joista toinen on omistettu Pyhälle Nikolaokselle (Ágios Nikólaos) ja toinen Pyhälle Spyridonille (Ágios Spyrídonas). Ensimmäinen on koristeltu 1300-luvulla tehdyillä seinämaalauksilla ja jälkimmäinen jälkibysanttilaisilla seinämaalauksilla. Maalaukset ovat nykyisin esillä Bysanttilaisessa ja kristillisessä museossa Ateenassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Arkeologiset kohteet Attikassa Luokka:Kreikan luolat Luokka:Pentéli
Ray Edenton

Ray Quarles Edenton (3. marraskuuta 1926 – 21. syyskuuta 2022) oli yhdysvaltalainen kitaristi, joka soitti sessiomuusikkona countrylevyillä. Edenton soitti noin 12 000:lla levytyssessiolla, ja kuului sessiomuusikkojen ryhmä The Nashville A-Teamiin. Hänen pääasiallinen instrumenttinsa oli akustinen kitara. Hän soitti muun muassa Johnny Cashin, Marty Robbinsin, Leon Russellin ja Neil Youngin levyillä sekä myös suomalaisen Jussi Raittisen albumilla Nashville. Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Theópetran luola

Theópetran luola () on luola ja arkeologinen kohde Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsee sille nimensä antaneessa Theópetran kylässä Metéoran kunnassa noin neljä kilometriä Kalampákan kaupungista. Se on ollut asuttuna paleoliittisella kaudella jo noin vuotta sitten. Sitä pidetään vanhimpana paikkana, jossa on näkyvissä ihmisen rakennustyön jälkiä. == Historia == Theópetran luola on kalkkikiviluola, joka sijaitsee liitukaudella noin 137–65 miljoonaa vuotta sitten muodostuneessa kalliossa. Itse luola on huomattavasti myöhäisempi. Luola on ollut ihmisen käytössä keskiseltä paleoliittiselta kaudelta noin vuotta sitten aina neoliittiselle kaudelle noin 4000 eaa. saakka. Tällaisena se on Kreikassa harvinainen kohde, joka ilmentää siirtymää paleoliittiselta neoliittiselle kaudelle. Luola on ollut käytössä tämänkin jälkeen pronssikaudella ja historiallisella ajalla, ja vielä 1900-luvullakin sitä ovat käyttäneet paimenet. Luolan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1987–2007 Aikateríni Kyparíssi-Apostolíkan johdolla. == Luola ja löydökset == Theópetran luola sijaitsee noin 100 metriä korkean Theópetran kallion juurella. Sen edestä virtaa Lithaíos-joki. Luola on muodoltaan suunnilleen nelikulmiomainen ja sen pinta-ala on noin 500 neliömetriä, ja sen sisäänkäynnin koko on noin 17 × 3 metriä. Luolaan on rakennettu kulkua varten portaat ja kulkusiltoja. Luolan suuaukolla on ollut muuri, joka on sulkenut sen osittain. Muurin ajoitetaan olevan noin vuotta vanha. Tutkijat arvelevat, että sen rakensivat luolan asukkaat suojautuakseen kylmältä. Ajoitus tekee muurista vanhimman ihmisen tekemän rakennelman Kreikassa ja mahdollisesti koko maailmassa. Luolan löydöksiin lukeutuu myös hautauksia paleoliittiselta ja mesoliittiselta kaudelta, kivityökaluja, neoliittisia vaaseja sekä saman aikakauden koruja, jotka on tehty luusta, kivestä ja kullasta. Kuuluisin löytö ovat ihmisen jalanjäljet keskiseltä paleoliittiselta kaudelta noin vuotta sitten. Ne ovat harvinaiset koko Euroopassa. Jälkien tulkitaan olevan useiden luolassa asuneiden noin 2–4-vuotiaiden neandertalilaislasten tekemiä. Luolasta on löydetty myös mesoliittisella kaudella noin 7000 sitten eläneen 18-vuotiaan naisen jäänteet. Hänen kasvonsa on ennallistettu, ja tälle ennallistukselle on annettu nimi Avgí. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan luolat Luokka:Metéora (kunta) Luokka:Neoliittiset arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Paleoliittiset arkeologiset kohteet Kreikassa
Veera Ikonen

Veera Ikonen (s. 1975 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja käsikirjoittaja, joka julkaisi esikoisromaaninsa, Pimeässä syttyy majakka, keväällä 2022. Kirja kertoo pariskunnasta, joka menetti vastasyntyneen lapsensa yhdeksän päivän ikäisenä. ==Bibliografia== * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Elävät henkilöt
Mikael Viima

Mikael Viima, oikealta nimeltään Manne Laukkanen, (s. 1972) on suomalainen kirjailija, joka julkaisi esikoisromaaninsa, Verijälki, keväällä 2022. Kirja on osa pidempää rikoskirjasarjaa, jonka toinen osa, Rekyyli julkaistiin vuonna 2023. Viima on taustaltaan rikospsykologian tohtori, muusikko ja IT- freelancer. Mikael Viima on pseudonyymi, jolla kirjailija erottaa kirjoittamansa fiktion rikospsykologian tutkimustyöstään ja tietokirjoihinsa oikealla nimellään kirjoittamasta asiaproosasta. ==Bibliografia== * * ==Lähteet== Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset rikoskirjailijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet