EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mikko Järvinen (poliitikko)

Mikko Järvinen (aiemmin Kuorrejärvi, 20. syyskuuta 1895 Kangasala – 30. huhtikuuta 1953 Vaasa) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Järvinen toimi kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1945–1953. Hän vaikutti myös Vaasan kaupunginvaltuustossa ja -hallituksessa. Järvinen syntyi työläisperheeseen Kangasalla. Hän meni mukaan poliittiseen toimintaan 13-vuotiaana. Järvinen asui Tampereella, kunnes muutti 1920-luvun alussa Vaasaan. Etelä-Pohjanmaalla Järvinen nousi paikallisen työväenliikkeen johtotehtäviin. Vuonna 1926 hän liittyi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen.Veikko Hauhia: Mikko Järvisen muistolle. teoksessa Demokraattisen kansan kalenteri 1954 (SKDL 1953), s. 133–135. Järvinen työskenteli Vaasassa muun muassa jalkinetyöläisenä. Vuosina 1928–1930 hän oli sanomalehti Työn Äänen taloudenhoitaja. Keväällä 1930 Järvinen kierteli ympäri Pohjanmaata lehtimiehen ominaisuudessa ja hän joutui useamman kerran niin sanottujen muilutusten kohteeksi. Järvinen ei kuitenkaan pelännyt kyyditsijöiden uhkauksia, ja hän jatkoi toimintaansa kunnes viranomaiset pidättivät tunnetun vasemmistoaktiivin. Järvinen kärsi poliittisen vankeustuomion Tammisaaren pakkotyölaitoksessa. Vapauduttuaan Järvinen toimi kommunistien kansanrintamapolitiikan puolesta ammattiyhdistysliikkeessä ja etenkin osuustoimintaliikkeessä. Jatkosodan päätyttyä Järvinen oli keskeisesti mukana luomassa julkiseksi nousseen SKP:n organisaatiota kotiseudullaan. Järvinen valittiin kansanedustajaksi vaaleissa 1945 suurella äänimäärällä. Vuodesta 1948 kuolemaansa Järvinen oli vaalipiirinsä ainoa SKDL:n listoilta valittu edustaja. Kuoleman jälkeen tilalle nousi Georg Backlund. Järvinen oli myös presidentin valitsijamies vaaleissa 1950. Järvinen kuoli ollessaan matkalla Vaasaan vappuaattona 1953. Miehen muistoa kunnioitettiin seuraavan päivän vapputilaisuuksissa, ja hautajaisiin osallistui myöhemmin tuhansia työläisiä. Järvisellä oli luottamustehtäviä muun muassa OTK:ssa, Kulutusosuuskuntien keskusliitossa ja Neste-yhtiössä. Järvinen oli naimisissa kolmesti. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Vaasan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet Luokka:Lapuanliikkeen kyydittämät henkilöt
Luigi Romersa

Luigi Romersa (5. heinäkuuta 1917 Boretto, Italia – 19. maaliskuuta 2007 Rooma, Italia) oli italialainen toimittaja, kirjailija ja sotakirjeenvaihtaja. ==Toimittajan ura== Valmistuttuaan Parman yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta Romersa aloitti journalistina vuonna 1937 Gazzetta di Parma -lehdessä. Toisen maailmansodan aikana Romersa toimi Italian fasistihallituksen sotakirjeenvaihtajana useille sanomalehdille, joista huomattavimpia olivat Corriere della Sera ja Il Messaggero. Romersa väitti saaneensa olla läsnä todistamassa Saksan onnistunutta atomipommikoetta toimiessaan lyhyen aikaa Benito Mussolinin virallisena lähettiläänä. Myös saksalaisen historioitsijan Rainer Karlschin kirjan mukaan kyseinen ydinkoe tapahtui lokakuun alkupuolella vuonna 1944 Itämeressä sijaitsevalla Rügenin saarella. Romersan todistuksesta huolimatta väitettyä ydinkoetta ei ole saatu pitävästi todistettua muista lähteistä. Joitain löyhiä aihetodisteita löytyy, esimerkiksi Hans-Ulrich Rudelin maininta keskustelusta Adolf Hitlerin kanssa 29. maaliskuuta 1944. "Erityisesti hän selostaa minulle V-aseita, joiden käyttö on juuri alkanut. Vaikutusta ei pidä nyt yliarvioida, hän tuumii, koska ammusten osumatarkkuus on vielä sangen huono. Se ei olisi nyt niin oleellista, koska hän tahtoo saada ainoastaan kunnolla lentäviä raketteja. Myöhemmin ei käytettäisi tavanomaista räjähdysainetäytettä niin kuin nykyisin, vaan jotain muuta, joka olisi niin valtavaa, että viimeistään silloin sillä saavutettaisiin sodassa myönteinen ratkaisu. Sen kehittely olisi jo edistynyt pitkälle ja lopullinen valmistus olisi pian odotettavissa. Minulle kaikki on ehdottomasti uutta enkä voi sitä kuvitella. Myöhemmin kuulen, että uuden raketin räjähdysvaikutus perustuu atomivoimaan." Sodan jälkeen Romersa työskenteli milanolaisen Tempo-lehden erikoislähettiläänä. Vuoden 1956 Suezin kriisin ja myöhemmin kuuden päivän sodan aikana Romersa raportoi sotien tapahtumista paikan päällä. Wernher von Braunin ystävänä Romersalla oli myös hyvä tilaisuus kirjoittaa runsaasti lehtijuttuja kuumatkoista. ==Lähteet== Luokka:Sotakirjeenvaihtajat Luokka:Italialaiset toimittajat Luokka:Italialaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet Luokka:Ulkomaankirjeenvaihtajat
The Saturday Evening Post

The Saturday Evening Post on yhdysvaltalainen kahdesti kuukaudessa ilmestyvä aikakauslehtialcdata.com: The Saturday Evening Post Nykyisellä nimellään lehteä on julkaistu vuodesta 1821, mutta sen juuret juontavat Benjamin Franklinin vuonna 1728 perustamaan Pennsylvania Gazetteen.About The Saturday Evening Post Alun perin The Saturday Evening Post oli nelisivuinen kuvittamaton sanomalehti, joka käsitteli muun muassa poliittisia aiheita. Vuonna 1839 päätoimittaja George Rex Graham muokkasi lehteä kaupallisempaan suuntaan ja 1855 lehteä myytiin 90 000 kappaletta vuodessa. Vuonna 1897 Cyrus H. K. Curtis osti lehden 1 000 dollarin kauppahinnalla. George Horace Latimer toimi päätoimittajana vuosina 1899 – 1936, ja hänen aikanaan lehden vuosittainen myyntimäärä kasvoi kahdesta tuhannesta kappaleesta kolmeen miljoonaan kappaleeseen. Tuona aikana lehti tuli tunnetuksi erityisesti kansikuvistaan, joiden piirtäjistä tunnetuin oli Norman Rockwell. Lehdessä myös julkaistiin novelleja useilta tunnetuilta kirjailijoilta, kuten F. Scott Fitzgeraldilta ja Sinclair Lewisilta. 1969 lehden ilmestyminen lakkasi, kunnes 1971 julkaisua jatkettiin uudessa omistuksessa sisällön painottuessa terveyteen ja lääketieteen saavutuksiin. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *The Saturday Evening Postin kotisivut * Maailman suurin aikakauslehti, Suomen Kuvalehti, 27.09.1924, nro 39, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Yhdysvaltalaiset aikakauslehdet
Kiurukerttu

Kiurukerttu (Cincloramphus mathewsi) on Australiassa tavattava sirkkalintuihin kuuluva varpuslintu. Laji on nimetty australialaisen lintutieteilijän G.M. Mathewsin kunniaksi. == Koko ja ulkonäkö == Kiurukerttukoiras on naarasta kookkaampi ja voi kasvaa 19 cm pitkäksi naaraan pituuden ollessa noin 16 cm. Väritykseltään kiurukertut ovat pääosin ruskeita. Selässä ja siivissä on tummempia raitoja. Päässä on nokasta silmän taaksa ulottuva tumma viiru. Kaula ja vatsa ovat väriltään valkeahkot. Perä on väritykseltään ruosteenruskea. Pesimäaikana koiraan nokka ja suu muuttuvat mustaksi, mutta naaralla nokan sisäosat muuttuvat vaaleanpunertaviksi. Kiurukerttu muistuttaa isokiurukerttua (Cincloramphus cruralis), mutta on selkeästi pienikokoisempi. Isokiurukerttunaaraalta puuttuu ruosteenruskea perä. == Elinympäristö == Kiurukerttua tavataan koko Australian pääsaarella. Yleisin laji on Uudessa Etelä-Walesissa, läntisessa Australiassa ja Queenslandissa. Kiurukertut elävät avoimilla ruohomailla, avoimissa ruohikkoisissa metsissä, maatalousmailla ja akaasioita kasvavilla alueilla.Tiheämmissä metsissä lajia ei tavata . Lintu pesii Australian eteläosissa ja muuttaa talveksi pohjoiseen. ==Ravinto ja lisääntyminen == Kiurukerttu etsii ravintonsa pääosin maasta. Lajin ruokavalioon kuuluvat selkärangattomat ja ajoittan myös siemenet. Lisääntymisaika kestää yleensä elokuusta joulukuuhun. Pesä on kuppimainen ja se rakennetaan ruohoita tiheän ruohikon sekaan. Naaras munii kolme tai neljä valkoista tai vaaleanpunaista punapilkullista munaa. Ainoastaan naaras rakentaa pesän, hautoo ja hoitaa poikaset. == Lähteet == Luokka:Sirkkalinnut
Ajax-luokka (taistelulaiva)

Ajax-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama ironclad-taistelulaivaluokka. Alusten pääaseet oli sijoitettu tykkitorneihin. == Taustaa == Amiraaliteetilla oli tapana valmistaa onnistuneesta alustyypistä vastaava, mutta pienempi ja halvempi alustyyppi. Tapa perustui säästämiseen, vaikka se harvoin osoittautui onnistuneeksi toimintatavaksi. Samoin kuin HMS Warriorista luotiin HMS Defence tai myöhemmin HMS Queen Elizabethista HMS Revenge niin luotiin myös HMS Inflexiblestä HMS Ajax. == Valmistus == Luokan alukset rakennettiin samojen periaatteiden mukaisesti kuin Inflexible eli raskaasti panssaroituun linnoitukseen asennettiin neljä raskasta tykkiä asennettuna linjaan, jotta mahdollistettaisiin joka suuntaan tulittaminen. Alukselta edellytettiin kuitenkin pienempää uppoumaa ja rajaksi asetettiin 3000 tonnia. Tämän seurauksena tykkien kaliiperia pienennettiin 16 tuumasta 12,5 tuumaan ja aluksen nopeuden laskiessa kahdella solmulla. Alusten panssarointia kevennettiin ja lopulta osa aluksesta oli suojaamatta. Luokka oli viimeinen suusta ladattavilla pääaseilla varustettu ja ensimmäinen, johon sijoitettiin apuaseet eli kaksi kuuden tuuman tykkiä. Alusten suunnitelmissa ei alun perin ollut takilointia.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 27 == Alukset == Ajax-luokan taistelulaivatGardiner, Robert 1860-1905 s. 26 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo HMS Agamemnon Chathamin telakka 9. toukokuuta 1876 17. syyskuuta 1879 29. maaliskuuta 1883 myyty romutettavaksi 1903 HMS Ajax Pembroken telakka 21. maaliskuuta 1876 10. maaliskuuta 1880 30. maaliskuuta 1883 myyty romutettavaksi 1904 ==Lähteet== * * === Viitteet === *
Höyrytalo

Höyrytalo () on Jules Vernen Intiaan sijoittuva romaani vuodelta 1880. ==Juoni== Ajankohta on 1860-luku. Englantilainen eversti ja joukko hänen ystäviään haluavat tehdä suuren metsästysmatkan Intiassa, ja kulkuneuvoksi löytyy erään ruhtinaan perikunnan myymä höyrykäyttöinen norsu ja kaksi sen vetämää loistovaunua. Tarina liittyy olennaisesti sepoykapinaan ja sen jälkiselvittelyihin. Se tarjoaa erään selityksen kuuluisan kapinallisen hindujohtaja Nana Sahibin katoamiselle. Vernen suhtautuminen sepoykapinaan on hyvin tunneperäinen ja täysin puolueellinen: hän kokee kapinalliset vain julmina murhaajina, jotka pakenivat sotilaiden edessä mutta tappoivat kaikki naiset ja lapset jotka käsiinsä saivat. Aika ajoin tuntuu kääntäjän mukaan siltä, että sotahuuto "Muista Cawnpore!" sopisi paremmin kirjan nimeksi kuin Höyrytalo, joka viittaa teatterikoneeseen, jolla matka tehtiin.Höyrytalo, kääntäjän esipuhe Kuuluisaa Cawnporen verilöylyä käsitellään kokonaisen luvun verran ja teema toistuu toistumistaan loppuun asti. Itse Verne ei tiettävästi poistunut Ranskasta tämän ajanjakson aikana, mutta hänen poikansa Michel kylläkin kävi tuolloin Intiassa. Hän lienee kuullut kirjan pohjana olleet tarinat ja esiintyy kirjassa kokijahahmona peitenimellä Maucler. Vernen ajoittainen taipumus rasismiin saavuttaa tässä kirjassa ehdottoman huippunsa: kun yksi päähenkilöistä, tiikerinmetsästäjä kapteeni Hod, olisi halunnut kaataa matkalla viisikymmentä tiikeriä, hän sanoo saavuttaneensa tavoitteensa: kokonaissaalis oli neljäkymmentäyhdeksän tiikeriä - ja hindukapinallinen Kalagani, jonka hän sanoo vastaavan hyvinkin tiikeriä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Jules Vernen romaanit Luokka:Vuoden 1880 kirjat Luokka:Seikkailuromaanit
Helvetin historia

Helvetin historia: Pohjalta pohjalle Homeroksesta Manaajaan on dosentti Kari Kuulan tietokirja vuodelta 2006. Kirja käy läpi helvetin historiaa alkaen antiikin maailman Homeroksesta päätyen pohtimaan aina nykykirkon helvettikäsityksiä. Kirja keskittyy pääsääntöisesti kristinuskon helvettiin, vaikkakin kirjan alkupuoli käsittelee antiikin maailman haadesta. Kirja sai myönteisen vastaanoton Helsingin Sanomien arvioinnissaHelsingin Sanomat: Piru vie, sanoi pastori pahoille Helvetin kauhut muuttuivat tulijärvestä pappien runoiluksi. Kirjalle myönnettiin Lauri Jäntin säätiön kunniamaininta vuonna 2007Lauri Jäntin Säätiö: Palkitut kirjailijat ja teokset 2007 . Kuula on pitänyt kirjaan pohjautuvan 13-osaisen luontosarjan Puijon kirkossa 2006-2007. Luento, Kari Kuula: Helvetin historia. Pohjalta pohjalle Homeroksesta Manaajaan 2006 Kirjan alaotsikko viittaa sanaleikkinä Esa Saarisen teokseen Länsimaisen filosofian historia huipulta huipulle Sokrateesta Marxiin == Lähteet == Luokka:Vuoden 2006 kirjat Luokka:Suomalaiset historian tietokirjat Luokka:Kirjat uskonnosta Luokka:Helvetti
Karneiskos

Karneiskos (300 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Epikuroksen aikalainen ja oppilas. Karneiskos tunnetaan ennen kaikkea Filistas-nimisen tutkielman kirjoittajana. Siitä on löydetty katkelmia Papyrusten huvilasta Herculaneumista.PHerc. 1027 Tutkielma käsittelee ystävyyttä ja ystävän kuolemaa. Filistas (tai Filista) oli Karneiskoksen ystävä, ja hänet esitetään esimerkillisenä epikurolaisena. Säilyneissä katkelmissa Karneiskos kirjoittaa Praksifanesta vastaan, asettaen epikurolaisen ystävyyttä ja nautintoa koskevan näkemyksen ja Praksifaneen esittämän peripateettisen näkemyksen vastakkain. Eräs erimielisyys koski sitä, että peripateetikot korostivat koko elämän merkitystä onnellisuudelle, kun taas epikurolaiset pitivät mahdollisena saavuttaa nautintoja ja onnea lyhyessä ajassa. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Epikurolaiset filosofit
York-luokka (risteilijä)

York-luokka oli toinen ja viimeinen 8 tuuman (203 mm) pääaseilla varustettu Britannian Kuninkaallisen laivaston vuoden 1922 Washingtonin laivastosopimuksen mukainen raskas risteilijä luokka. Alukset olivat periaatteessa pienennettyjä edeltäneen County-luokan aluksia. Ainoastaan kaksi alusta rakennettiin tämän luokan suunnitelmien pohjalta, HMS York ja HMS Exeter, vaikka kolme muutakin oli suunnitelmissa ennen kuin 8 tuuman risteilijät katsottiin tehottomiksi suunniteltuun merenkulun valvontaan. ==Rakennussuunnitelma== Kuninkaallisella laivastolla oli tarve saada palvelukseen County-luokan tyyppisiä aluksia, mutta Washingtonin laivastosopimuksen rajoitukset edellyttivät pienempiä aluksia. Ainoina mahdollisuuksina oli keventää pääaseistusta, panssarointia tai nopeutta. Kaksi viimeistä katsottiin mahdottomiksi, joten pääaseeksi valittiin 8 tuuman tykit, jotka olivat pienimpiä mahdollisia tarkan tulenjohdon mahdollistavia aseita. Lisäksi alusta kevennettiin poistamalla X-torni. Tällöin kolmeen torniin sijoitettiin kuhunkin kaksi 8 tuuman tykkiä.Whitley, M. J. s. 92 X-tornin poistaminen mahdollisti aluksen pienentämisen 50 jalkaa (15 metriä) lyhyemmäksi ja 9 jalkaa (3 metriä) kapeammaksi kuin edeltänyt County-luokka. Alukseen kuitenkin asennettiin vastaava moottori, joten nopeutta saatiin hieman kasvatettua. Lopputuloksena oli 1 750 tonnin säästö uppoumassa. County- luokkaan verrattuna suojaa voitiin lisätä 3 tuuman paksuinen ja 8 jalan levyinen vyö kiersi aluksen kylkiä. Lisäksi aluksen alakansi panssarointiin. Aluksen lyhentämisen seurauksena keskilaivan ammusvarasto poistettiin ja jäljelle jääneet keulan ja perän ammusvarastot koteloitiin. Aluksen 4-tuuman apuaseita siirrettiin keskilaivasta kohti perää ja keulaa, jotta ne olisivat lähempänä ammustäydennyksiä. Alusten ilmatorjunta-aseistus koostui kahdesta neliputkisesta puolen tuuman Vickers konekivääristä. ==Lähteet== * * === Viitteet === * Luokka:Yorkin historia
Yhtenäislaki

Yhtenäislaki on kahdessa tai useammassa valtiossa tai osavaltiossa samansisältöisenä voimassa oleva laki. Yhtenäislaki on kansainvälisen tai liittovaltiotason yhteistyön tulos, jonka avulla yhtenäistetään eri valtioiden tai osavaltioiden lainsäädäntöä. Tällaisia lakeja käytetään erityisesti aloilla, joilla erilaiset säännökset haittaavat kauppaa tai muuta yhteistyötä. Lakien yhtenäistäminen on edennyt pisimmälle maantieteellisesti ja kulttuurillisesti läheisten valtioiden välillä. Esimerkkejä tästä ovat Pohjoismaiden ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden lait. Myös valtioiden tai kansainvälisten järjestöjen keskeiset valtiosopimukset yhtenäistävät alaansa kuuluvia säädöksiä. Kansainvälisenä lakiyhteistyönä syntyneet yhtenäislait ovat tavallisesti konventiolakeja, joiden voimaan saattaminen tapahtuu konvention eli valtiosopimuksen avulla. Laajasti ymmärrettynä yhtenäislaki tarkoittaa säädöstä, joka on voimassa useassa valtiossa ainakin keskeisten periaatteiden osalta, vaikka kukin valtio on tehnyt siihen omat tarpeelliseksi katsomansa täydennykset tai muutokset. Tällaisia ovat esimerkiksi useat pohjoismaisena lakiyhteistyönä syntyneet säädökset ja EU:n lainsäädäntöohjeena toimivien direktiivien mukaiset lait. Yhtenäislakia, johon valtiot tai osavaltiot saavat tehdä haluamiaan muutoksia, kutsutaan harmonialaiksi tai mallilaiksi. Mallilakeja ovat erityisesti Yhdysvaltain osavaltioiden lakeja yhtenäistävät ja kansainvälisten järjestöjen valmistelevat yhtenäislait. Harmonialaki-nimitystä käytetään etenkin oikeustieteellisessä luokittelussa. Yhtenäispuitelaki on yhtenäislaki, johon sisältyy ainoastaan sen käsittelemän alan keskeiset periaatteet. Eri nimitysten käyttö on hivenen horjuvaa, esimerkiksi Yhdysvaltain osavaltioiden lakien yhtenäistämisessä yhtenäislailla on tarkoin rajattu tekninen merkitys. ==Lähteet== * Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1966 * Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1993 * Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1998, osa VI palstat 1048–1050 Luokka:Kansainvälinen oikeus
Kaikki pääsevät taivaaseen

Kaikki pääsevät taivaaseen: Välttämättömiä tarkistuksia kristillisiin opinkohtiin on luterilaisen pastorin Antti Kylliäisen teologinen pamfletti vuodelta 1997. Kirjan väittämän mukaan helvettiä ei ole olemassa ja kaikki ihmiset pääsevät taivaaseen. Näkemys edustaa kristinuskossa universalismia. Valtaosa kirkoista ei hyväksy näkemystä, vaikka teologien keskuudessa ajatus on ajoittain esillä. Kylliäinen ei usko Jeesuksen sovittaneen ihmisten syntejä, mutta sanoo arvostavansa Jeesusta siitä, että ilman häntä ihmisillä ei olisi vieläkään tietoa Jumalan armosta. Kylliäisen mukaan Jumala armahtaa ihmiset tarvitsematta korvaukseksi sovitusta. Kirja myytiin loppuun samalla viikolla ja se sai osakseen runsaasti huomiota tiedotusvälineissä. Kylliäinen sai sekä ihailua että paheksuntaa. Esillä oli myös vaatimuksia Kylliäisen erottamisesta. Kirjan perusteella Kylliäisestä tehtiin viisi kantelua tuomiokapituliin. Kantelijat epäilivät Kylliäisen poikenneen Raamattuun perustuvasta kristillisestä uskosta ja evankelis-luterilaisen kirkon tunnustuksesta. Piispa Eero Huovisen ja Kylliäisen välisen keskustelun jälkeen tuomiokapituli päätti ettei ole tarvetta toimenpiteisiin. Tuomiokapitulin päätös syntyi äänin 4–1. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Vuoden 1997 kirjat Luokka:Kirjat kristillisestä teologiasta ja uskonnonfilosofiasta Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Pamfletit
HMS Lion (1910)

HMS Lion oli Britannian kuninkaallisen laivaston Lion-luokan taisteluristeilijä. == Valmistus == Alus tilattiin Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 25. marraskuuta 1909. Alus laskettiin vesille 6. elokuuta 1910 ja otettiin palvelukseen 4. kesäkuuta 1912.Coward s. 68Conway's s. 29 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston 1. risteilijäviirikköön, missä se palveli lippulaivana heinäkuusta 1912 alkaen. Viirikön nimi muuttui tammikuussa 1913 1. taisteluristeilijäviiriköksi ja alus jatkoi kontra-amiraali David Beattyn lippulaivana. Elokuussa 1914 alus liitettiin Suureen laivastoon, jonka mukana se osallistui Helgolandin taisteluun Saksan keisarikunnan laivaston keveitä laivastoyksiköitä vastaan. Doggermatalikon taistelussa 24. tammikuuta 1915 alus käytti 243 kranaattia saaden ainoastaan yhden osuman SMS Blücheriin ja SMS Derfflingeriin sekä kaksi osumaa SMS Seydlitziin. Tulitusetäisyys oli taistelussa noin 16 000 jaardia. Alukseen osui 16 kappaletta 11 ja 12 tuuman kranaatteja ja yksi 8,3 tuuman kranaatti, mitkä aiheuttivat pahoja vaurioita. Oikean puoleinen konehuone täyttyi vedellä ja vasemman puoleisetkin turbiinit pysähtyivät ja HMS Indomitable hinasi aluksen takaisin kotisatamaan. Alukselle korjattiin tilapäisesti Rosythissa, mistä se siirrettiin Palmersin telakalle korjattavaksi. Alus palasi palvelukseen lippulaivaksi vasta muodostettuun taisteluristeilijäosastoon. Lion kärsi vielä pahemmat vauriot Skagerrakin taistelussa, kun SMS Lützow osui alukseen 13 kertaa 12 tuuman pääaseillaan. Pahimmat vauriot aiheutti osuma, joka sytytti raivoisan tulipalon Q-tornissa. Tuli saatiin sammumaan ainoastaan räjäyttämällä ammusvarasto, jonka räjäytti kuolettavasti haavoittunut merijalkaväen upseeri. Ammusvaraston täyttyminen vedellä sammutti tulen. Aluksen palattua Rosythiin Q-torni poistettiin korjausten ajaksi ja alus oli 20. heinäkuuta - 23. syyskuuta ilman tornia. Marraskuussa 1916 aluksesta tehtiin kontra-amiraali Pakenhamin lippulaiva, mutta alus pysyi taisteluristeilijäosastossa tammikuuhun 1918, minä aikana alus suoritti lukuisia tehtäviä. Sodan jälkeen Lion oli taisteluristeilijäosaston lippulaivana 1919–1923. Alus poistettiin käytöstä Washingtonin laivastosopimuksen nojalla ja myytiin romutettavaksi tammikuussa 1924. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Maritimequestin kuvagalleria HMS Lion * Luokka:Lion-luokan taisteluristeilijät Luokka:Devonportissa valmistetut alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan taisteluristeilijät
Kansliakieli

Kansliakieli eli kuriaalikieli, josta käytetään myös nimityksiä kansliatyyli ja virastotyyli, on kaavamaisuutensa, koukeroisuutensa, mutkikkaan lauserakenteensa ja vanhentuneen sanastonsa vuoksi yleiskielestä eroava kirjakielen muoto. Kansliakieltä käytettiin aiemmin etenkin virallisissa asiakirjoissa ja kuulutuksissa. Saksan kansliakieli kehittyi maan kanslioissa 1300-luvulta lähtien. Se perustui saksilaismurteeseen ja se oli Saksan kirjakielen muoto, jota Martti Luther käytti kääntäessään Raamattua. Tämän kielen pohjalta muotoutui myös uusyläsaksalainen kirjakieli. Suomessa ja Ruotsissa nimityksellä tarkoitetaan erityisesti Ruotsissa Kustaa Vaasan aikana kehittynyttä tyyliä, joka vaikutti myös suomenkieliseen kansliatyyliin. Tyylille on ominaista esimerkiksi ilmausten "edellä mainittu" ja "kysymyksessä oleva" runsas käyttö. Vuosiluku kirjoitettiin hyvin harvoin numeroin. Sen sijaan kirjoitettiin "parhaillaan kuluvasta" tai "viimeksi kuluneesta vuodesta". Myös pitkävirkkeisyys oli tyylille hyvin ominaista. ==Lähteet== * Otavan iso tietosanakirja, Otava 1962 * Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1962 * Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1997, ISBN 951-855-135-9, osa V palsta 876 Luokka:Kielenhuolto
Idomeneus Lampsakoslainen

Idomeneus Lampsakoslainen () (310-270 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Epikuroksen ystävä ja oppilas. Idomeneuksen elämästä ei tiedetä paljoakaan. Hänen tiedetään olleen naimisissa Batis Lampsakoslaisen, Metrodoroksen sisaren, kanssa.Diogenes Laertios (DL): Merkittävien filosofien elämät ja opit X.23, 25; Strabon: Geografia XIII.1; Athenaios: Deipnosofistai Vii. Idomeneus kirjoitti huomattavan määrän filosofisia ja historiallisia teoksia, ja vaikka jälkimmäisiä ei pidetty kovin suuressa arvossa,Plutarkhos: Kuuluisien miesten elämäkertoja, ”Demosthenes” 23. niiden arvo voidaan nähdä merkittävien kreikkalaisten miesten yksityisen elämän kuvauksissa. Idomeneuksen teoksista mainitaan nimeltä kaksi: Samothraken historia (),Suda, Idomeneus. joka on todennäköisesti sama teos, johon Apollonios Rhodioksen skoliasti viittaa; sekä Sokraatikoista (), josta on säilynyt joitakin katkelmia.DL II.19-20; Athenaios: XIII.93. Idomeneus kirjoitti myös teoksen, joka käsitteli useiden henkilöiden elämää. Näihin kuuluivat Peisistratoksen suku,Athenaios: XII. Themistokles,Athenaios: XII, XIII.37. Aristeides,Plutarkhos, "Aristides", 10. Perikles,Plutarkhos: "Perikles", 10, 35 . Demosthenes,Plutarkhos: "Demosthenes", 15, 23; Athenaios: XIII.63. Aiskhines,Apollonios: Vita Aeschinis. Hypereides,Athenaios: XIII.58. ja Fokion.Plutarkhos: "Fokion", 4. On mahdollista, että näitä kaikkia henkilöitä käsiteltiin yhdessä teoksessa, johon myöhempinä aikoina on viitattu useilla eri nimillä. Teoksen oikea nimi saattaa olla Ateenalaisista johtajista (). == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Epikurolaiset filosofit Luokka:300-luvulla eaa. syntyneet Luokka:270-luvulla eaa. kuolleet
HMS Princess Royal (1911)

HMS Princess Royal oli Britannian kuninkaallisen laivaston Lion-luokan taisteluristeilijä. == Valmistus == Alus tilattiin Barrow-in-Furnessista Vickers, Sons and Maximilta, missä köli laskettiin 2. toukokuuta 1910. Alus laskettiin vesille 29. huhtikuuta 1911 ja otettiin palvelukseen marraskuussa 1912. == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston 1. risteilijäviirikköön, jonka nimi muuttui tammikuussa 1913 1. taisteluristeilijäviiriköksi. Coward s. 68Conway's s. 29 Elokuussa 1914 alus liitettiin Suureen laivastoon, jossa se otti osaa Helgolandin taisteluun 28. elokuuta 1914. Alus lähetettiin Länsi-Intiaan osallistumaan Graf Speen komentaman Saksan keisarikunnan laivaston osaston metsästykseen. Aluksen palattua tehtävästä siitä tehtiin 1. taisteluristeilijäviirikön lippulaiva vuoden 1915 alussa. Alus otti osaa Doggermatalikon taisteluun, mutta ei kärsinyt vaurioita eikä miehistötappioita. Alus osallistui Skagerrakin taisteluun, jossa siihen osui kahdeksan 12 tuuman ja yksi 11 tuuman SMS Derfflingerin, SMS Markgrafin ja SMS Posenin ampumaa kranaattia. Osumien seurauksena 22 miehistönjäsentä kuoli ja 81 haavoittui. Aluksessa syttyi lukuisia tulipaloja ja maston kolmesta jalasta kaksi vaurioitui pahoin. Siitä huolimatta alus kykeni jatkamaan toimintaa. Alus palasi 21. heinäkuuta 1916 korjausten jälkeen Rosythiin. Tämän jälkeen alus jatkoi palvelustaan 1. taisteluristeilijäviirikössä aina vuoteen 1922. Princess Royal myytiin romutettavaksi Washingtonin laivastosopimuksen seurauksena joulukuussa 1922. Alus kuitenkin myytiin edelleen ja sitä ei romutettu ennen kuin 1926. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Lion-luokan taisteluristeilijät Luokka:Vickersin valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan taisteluristeilijät
HMS Queen Mary

HMS Queen Mary oli Britannian kuninkaallisen laivaston muunnettu Lion-luokan taisteluristeilijä. == Valmistus == Alus tilattiin Vickersiltä Barrow-in- Furnessista, missä köli laskettiin 6. maaliskuuta 1911. Alus laskettiin vesille 20. maaliskuuta 1912. Valmistuminen viivästyi teollisuudessa olleiden ongelmien vuoksi, jolloin alus otettiin palvelukseen syyskuussa 1913.Coward s. 68Conway's s. 31 == Palvelus == Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston 1. taisteluristeilijäviirikköön. Elokuussa 1914 alus liitettiin Suureen laivastoon, jossa se osallistui 28. elokuuta 1914 Helgolandin taisteluun. Alus oli huollossa Doggermatalikon taistelun aikana. Pian taistelun jälkeen alus kuitenkin palasi palvelukseen. Alus otti osaa Skagerrakin taisteluun. Alus käytti kaikkiaan noin 150 kranaattia, joista neljä osui SMS Seydlitziin, jolloin Queen Maryyn osui SMS Derfflingerin ampuma kranaatti Q-torniin oikeanpuolimmaisen tykin putken yläpuolelle. Tykki joutui epäkuntoon, mutta vasemman puoleinen jatkoi tulitoiminta normaalisti. Sitten kaksi 12 tuuman kranaattia osui alukseen, toinen A- ja B-tornien väliin ja toinen Q-torniin. Lähes välittömästi A- ja B-tornien ammusvarastot räjähtivät kello 17:26 tuhoten aluksen etuosan etummaiseen mastoon astiHakkapeliitta 4/1927 s. 16. Artikkeli: Skagerrakin tykkien jylinässä, kirjoittanut Matti E. Mäkelä.. Aluksessa tapahtui lisää räjähdyksiä upottaen sen nopeasti 38 minuuttia taistelun alkamisen jälkeen. Aluksen upotessa sai surmansa 1 266 miehistönjäsentä. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Maritimequestin kuvagalleria HMS Queen Mary Luokka:Lion-luokan taisteluristeilijät Luokka:Vickersin valmistamat alukset Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan taisteluristeilijät
Markus Varesvuo

Markus Varesvuo (s. 27. maaliskuuta 1960 Helsinki) on suomalainen luontovalokuvaaja, joka on erikoistunut lintujen kuvaamiseen. Varesvuo asuu Helsingissä. Hän on koulutukseltaan kauppatieteen maisteri. Varesvuo toimi aiemmin isänsä Kyösti Varesvuon perustaman elokuvatuotantokonsernin Varesvuo Partners Oy:n hallituksen puheenjohtajana.Timo-Erkki Heino: Kilpailijat samassa tallissa, Kyösti Varesvuon yhtiöt ovat yhdessä vahvin tekijä suomalaisessa mainoselokuvassa, Journalisti 21/2003. Viitattu 4.4.2014. Valokuvaus on alun pitäen ollut Varesvuon harrastus, mutta muuttunut vähitellen ammatiksi, ja vuodesta 2005 hän on ollut päätoiminen valokuvaaja. Hän on saanut useita palkintoja erityisesti lentäviä lintuja esittävistä kuvista. ==Palkinnot ja tunnustukset== * IWP 2003 - International Wildbird Photographer of the Year * IWP 2004 - Category winner in Portfolio and Runner up in Birds in habitat * GDT 2005 - Runner up in Bird category, and the overall public favourite (winner of over 6000 pictures) * IWP 2006 - Winner in Portfolio and Birds in flight, Runner up in Bird Behaviour and Highly Commended in Bird Behaviour * Birdwatch Digital Photography Awards 2006 (UK) - Winner in the category open for all (Birds of the world) * GDT 2006 - two Highly Commended in Bird category, one HC in Animal Behaviour * IWP 2007 (UK) - Runner up in Birds in flight * GDT 2007 (Germany) - Highly Commended in Bird category * Glanzlichter 2008 (Germany) - Highly Commended in Animals of the Mountains *Kunniamaininta, Vuoden luontokuva 2006 * IWP 2008 sarja Birds in flight ja sitä ennen kolme kertaa * 2013 linnut-sarjan voitto Vuoden luontokuva -kilpailu * 2013 päävoitto italialainen Oasis-luontokuvakilpailu * 2014 2. sija, luontosarja, World Press Photo * Vuoden luontokuva -kilpailuissa - viisi kertaa kunniamaininta ==Teokset== *Lapin luonto-opas, Seppo Vuokko, Jorma Peiponen ja Markus Varesvuo, Otava, 2008 *Lintuvesien äärellä, Otava, 2007 Maalaukset Jari Kostet *Lumen ja jään linnut, WSOY, 2008 teksti Pertti Koskimies *Linnut vauhdissa, Arto Juvonen, Tomi Muukkonen, Jari Peltomäki, Markus Varesvuo, Tammi, 2009 *Tiesitkö tämän linnuista? Pertti Koskimies ja Markus Varesvuo, Tammi 2012 ISBN 978-951-31-6583-3 * * * Katoava talvi, Otava, 2020, Jarmo Manninen, Markus Varesvuo, Pertti Koskimies, Ville Heikkinen. ISBN 978-951-1-34244-1 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Suomalaiset luontokuvaajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset ornitologit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dainmon Gonner

Dainmon Deshunn Gonner (s. 13. syyskuuta 1980 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edusti kaudella 2008–09 Korisliigassa pelaavaa Team Componentaa. Gonner on pituudeltaan 202cm. ==Pelaajaura== Yliopistoaikanaan Gonner pelasi NCAA:n I-divisioonaa South East Missouri State Redhawksin joukkueessa. Viimeisenä yliopistokautenaan 2004–05 hän teki otteluissa keskimäärin 20,3 pistettä sekä keräsi 6,9 levypalloa. Kauden 2005–06 aikana Gonner pelasi Saksan kakkosbundesliigaa MTV Stuttgartin riveissä neljän ottelun verran sekä Yhdysvaltain NBDL-sarjaa Fort Worth Flyersin joukkueessa. Kaudeksi 2006–07 Gonner hankittiin Kauhajoen Karhun I-divisioonajoukkueeseen kahden erotetun amerikkalaispelaajan tilalle. Karhu nousi kauden päätteeksi Korisliigaan. Gonner oli sarjan kolmanneksi paras pistemies 24,3 pisteen keskiarvolla. Hänen kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti 51,9% oli sarjan toiseksi paras. Kaudella 2008–09 Gonner teki paluun Suomeen Team Componentan Korisliiga-joukkueeseen. Tätä ennen hän ehti pelata Uruguayssa, Venezuelassa sekä Meksikossa. ==Muuta== Dainmon Gonnerin veli Josh Gonner on myös koripalloilija. Hän pelaa Suomessa Korisliigaa kaudella 2011–12 Kouvojen joukkueessa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dionysios Lamptrailainen

Dionysios Lamptrailainen (k. n. 205/204 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Lamptraista, Attikasta. Diogenes Laertioksen mukaan Dionysios seurasi Polystratosta epikurolaisen koulun johdossa Ateenassa vuonna 219/218 eaa. Hän toimi koulun johdossa ilmeisesti kuolemaansa saakka. Hänen seuraajansa koulun johdossa oli Basileides.Diogenes Laaertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit X.25. Dionysios Lamptrailainen on joskus sekoitettu Dionysios Herakleialaiseen, joka luopui stoalaisuudesta ja siirtyi kyreneläiseen koulukuntaan. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Epikurolaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
S/S Ilmatar

S/S Ilmatar oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön omistama matkustajahöyrylaiva, joka oli liikenteessä vuosina 1929–1945. Se luovutettiin 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon. Ilmatar rakennettiin 1929 A/S Burmeister & Wain's Maskin og Skibsbyggerin telakalla Kööpenhaminassa. Se liikennöi ennen sotia linjoilla Helsinki–Tallinna–Stettin, Helsinki–Lyypekki ja Helsinki–Kööpenhamina–Hull. Ilmatar luovutettiin 8. tammikuuta 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon. Se sai uuden nimen S/S Emba ja toimi Neuvostoliiton laivaston huoltoaluksena. Alus luultavasti romutettiin Neuvostoliitossa vuoteen 1963 mennessä. S/S Ilmattaren pituus oli 86,35 metriä, leveys 12,69 metriä, syväys 5,60 metriä, nopeus 13,5 solmua ja uppouma 2 348 bruttorekisteritonnia (1 186 nettorekisteritonnia). Kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 2 300 hevosvoimaa. Laivassa oli 90 I luokan ja 60 II luokan hyttipaikkaa. == Lähteet == * Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön siirtolaislaivat – S/S Ilmatar == Aiheesta muualla == * Kuva S/S Ilmattaresta * Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön s/s "Ilmatar", Helsingin Sanomat, 01.06.1929, nro 145, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Höyrylaivat Luokka:Effoa
S/S Aavasaksa

S/S Aavasaksa oli suomalainen kuunariksi takiloitu rautarunkoinen matkustajahöyrylaiva. Aavasaksa rakennettiin 1871 Hisingen Mekaniska Verkstadin telakalla Göteborgissa. Sen tilasi Torneå Ångbåts Aktiebolag ja laivan kotipaikaksi tuli Oulu. Laiva liikennöi Tornio – Turku – Pietari ja Tornio – Turku – Lyypekki-linjoilla sekä myöhäissyksyisin ja keväisin Pietari – Helsinki – Turku – Tukholma -linjalla. Aavasaksa myytiin 1888 helsinkiläiselle Ångfartygs Aktiebolaget Trafik-varustamolle joka liikennöi sillä Suomenlahden rantakaupunkien kautta Pietariin. Laiva oli 1900-luvun alussa myös Helsinki – Tallinna -linjalla. Se myytiin 1911 Riikaan Latviaan. S/S Aavasaksan upotti ensimmäisen maailmansodan aikana 1915 saksalainen V28 hävittäjä Riianlahdella lähellä Kihnun saarta. S/S Aavasaksan pituus oli 45,5 metriä ja leveys 7,4 metriä. Sen vetoisuus oli 90 lästiä ja nopeus 11 solmua. Laivassa oli kaksi 80 hevosvoiman höyrykonetta ja siinä oli 50 lämmitettyä hyttipaikkaa matkustajille. == Lähteet == * Turun matkustajahöyrylaivat - S/S Aavasaksa Aavasaksa
International Wildbird Photographer Awards

IWP eli International Wildbird Competition on vuosittainen valokuvauskilpailu erityisesti lintukuvaajille. Kilpailussa on ammattilaissarjojen lisäksi sarjoja harrastajille. Kilpailu on alan arvostetuimpia.Photo Competitions ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *IWP: sivusto Luokka:Valokuvakilpailut Luokka:Kansainväliset kilpailut
S/S Kronoborg

S/S Kronoborg oli uusikaupunkilaisen Rederibolaget Zachariassen & Co. -varustamon omistama rahtilaiva, joka oli 1930-luvun lopulla Suomen kauppalaivaston suurin alus (ja kaikista Suomen lipun alla purjehtineista höyrylaivoista toiseksi suurinRiimala et al. 1983, s. 119., suurin höyrylaiva oli S/S Albertina/Kotka). == Aluksen vaiheita == Kronoborg rakennettiin vuonna 1920 Belfastissa Pohjois-Irlannissa ja se sai nimekseen Port Curtis. Vuonna 1936 sen nimeksi vaihtui Tower Dale, mutta se myytiin jo samana vuonna Suomeen ja nimettiin Kronoborgiksi. Alus oli sitten normaalissa rahtiliikenteessä. Toukokuussa 1941 alus oli New Yorkissa lastaamassa suomalaisen kansanhuollon tarvitsemia tarvikkeita. Lastauksen jälkeen alus lähti satamasta määränpäänään Liinahamarin satama. Muutaman päivän matkanteon jälkeen alus joutui sakeaan sumuun. Sumun seasta ilmestyi aluksen taakse yllättäen brittiläinen risteilijä, joka antoi s/s Kronoborgille määräyksen jatkaa kohti Orkneysaaria. Aluksen kapteeni Uno Andersson ei kuitenkaan halunnut viivästyttää lastinsa saapumista Suomeen, joten hänen käskyllään höyrynpainetta ryhdyttiin kasvattamaan aluksen konehuoneessa. Sumun jatkuessa ja pimeyden haitatessa tähystystä entisestään päätti kapteeni irtautua saattueesta ja käski aluksen kaartamaan jyrkästi vasempaan. Irtautuminen onnistui, mutta lastin perillepääsy hidastui saksalaisten pidätettyä aluksen Kirkkoniemeen kokonaiseksi kuukaudeksi, jonka jälkeen alus pääsi lähtemään arvokkaan lastinsa kanssa Suomeen.Riimala et al. 1983, s. 223.) Jatkosodan lopulla alus oli piilotettuna Vehasten saarten väliseen Syväsalmeen. Kronoborg luovutettiin vuonna 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon. Se sai uuden nimen Kronstadt ja oli liikenteessä vuoteen 1970 saakka, jolloin se myytiin romutettavaksi Espanjaan. == Tekniset tiedot == * Pituus: 135 metriä * Leveys: 17,5 metriä * Vetoisuus: 6 537 BRT == Lähteet == * Vakkasuomalaisia purjealuksia ja laivanvarustajia: Höyrylaiva Kronoborg * === Viitteet === Luokka:Höyrylaivat Luokka:Rahtilaivat
Oshivambo

Oshivambo on yhteisnimitys seitsemälle kielelle, joita puhutaan Angolassa ja Namibian pohjoisosassa. Kielten keskinäinen ymmärrettävyys on erittäin suuri, minkä takia niitä monessa yhteydessä pidetään oshivambon kielen murteina. Yli puolet Namibian väestöstä puhuu oshivamboa äidinkielenään. Alueen pääheimoilla on kullakin oma kielensä/murteensa, mutta näistä vain kahdella, oshindongalla ja oshikwanyamalla, on kirjoitettu muoto. Niitä käytetään opetuskielinä monessa Namibian koulussa. ==Kirjakieli== Kielessä ei esiinny niin sanottua äng-äännettä, vaan peräkkäiset n- ja g-kirjaimet lausutaan erillisinä äänteinä. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Lähetyssaarnaaja Martti Rautanen oli ensimmäinen, joka käänsi Raamatun oshivamboksi. ==Pronominit== Minä Ngame Sinä Ngoye Hän Ye Me Tse Te Ne He Yo Lähde: ==Katso myös== * Uutiset oshivamboksi The Namibian -lehdessä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Omniglot - Oshivambon aakkoset ja ääntäminen * (PDF) Te Ti! - A Beginner’s Guide to Oshindonga. 2005. Crane - Lindgren-Streicher - Wingo. Luokka:Bantukielet Luokka:Namibian kielet Luokka:Angolan kielet
Basileides

Basileides () ja Basilides (, lat.) ovat kreikkalaisia nimiä, jotka voivat viitata seuraaviin henkilöihin: * Basileides Tyroslainen (k. n. 175 eaa.), epikurolainen filosofi * Basileides (100-luku eaa.), stoalainen filosofi * Basileides (100-luvun alku), gnostilainen opettaja * Basileides ja Potamiaina (k. n. 205), varhaiskristillisiä marttyyreitä
Basileides Tyroslainen

Basileides Tyroslainen () (245-175 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Tyroksesta.Algra 2005, s. 44 Basileides seurasi Dionysios Lamptrailaista epikurolaisen koulun johdossa Ateenassa noin vuonna 205 tai 204 eaa.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit X.25. Hän toimi koulun johdossa kuolemaansa saakka. Basileideen seuraajasta ei ole tietoa: Apollodoros Puutarhantyranni on seuraava epikurolainen johtaja, josta ollaan varmoja, mutta koulun johdossa on saattanut olla välissä ainakin yksi henkilö. Hänen nimensä on saattanut olla Thespis.Algra, s. 52. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Epikurolaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Vasili Lytkin

Vasili Iljitš Lytkin (), kirjailijanimeltään Iĺĺa Vaś (komiksi Илля Вась; 27. joulukuuta (J: 15. joulukuuta) 1895 – 27. elokuuta 1981) oli komilainen kielitieteilijä ja kirjailija. Lytkin oli runoilija ja äidinkielensä komin kehittäjä mutta myös fennougristi. Hän kuului Venäjän suomalais-ugrilaisten kielten syntyperäisistä tutkijoista merkittävimpiin.V. I. Lytkinin satavuotismuisto, Tiedekirja.fi, viitattu 14.7.2020 ("Kuvaus" sivun alareunassa) ==Elämä ja ura== Vasili Lytkin syntyi talonpojan perheeseen nykyisen Syktyvkarin alueella sijaitsevassa Tentjukovon kylässä. Koulunkäynnin jälkeen hän opiskeli Totman opettajaseminaarissa. Vuodesta 1916 lähtien hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan ja sen jälkeen Venäjän kansalaissotaan. Vuonna 1925 Lytkin valmistui Moskovan yliopiston filologisesta tiedekunnasta, minkä jälkeen hän harjoitti kielitieteen jatko-opintoja Moskovassa, Suomessa ja Unkarissa. Vuosina 1930–1933 hän työskenteli Moskovan yliopiston dosenttina ja Syktyvkariin perustetun Komin pedagogisen instituutin opettajana. Vuonna 1933 Lytkin pidätettiin ja tuomittiin viideksi vuodeksi vankileirille vastavallankumouksellisesta toiminnasta syytettynä. Kolme vuotta tuomiosta kärsittyään hänen täytyi jäädä töihin Habarovskin aluepiirissä sijainneelle leirille. Vuonna 1939 Lytkin sai opettajanpaikan Orenburgin pedagogisesta instituutista ja suoritti siellä filologian tohtorin tutkinnon permiläisten kielten historiasta. Vuosina 1948–1949 hän johti Moskovan alueen pedagogisen instituutin venäjän kielen laitosta, mutta karkotettiin pian Rjazaniin, josta käsin hän työskenteli Neuvostoliiton tiedeakatemian kielitieteen instituutin tutkijana. Lytkinin maine puhdistettiin vuonna 1956, minkä jälkeen hän asui ja työskenteli Moskovassa. Lytkin toimi kymmenen vuoden ajan tiedeakatemian kielitieteen instituutin suomalais-ugrilaisten kielten osaston johtajana. Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäseneksi hänen hyväksyttiin vuonna 1958. ==Kirjallinen tuotanto== Lytkin kirjoitti 11 monografiaa ja yli 300 tieteellistä artikkelia. Lytkinin kaunokirjallisina pääteoksina pidetään vuonna 1927 ilmestynyttä, Venäjän kansalaissodasta kertovaa runoelmaa Munöny ('Menevät') sekä vuonna 1929 julkaistunutta runovalikoimaa Kyvburjas ('Runoja'). Hän kirjoitti paljon myös lastenkirjallisuutta. Lytkinin kootut kominkieliset artikkelit julkaistiin vuonna 1994 kokoelmana Myi medśa dona da musa ('Mikä on kalleinta ja rakkainta'). == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * V. I. Lytkinin satavuotismuisto, toim. Johanna Laakso. Suomalais-Ugrilainen Seura Castrenianumin laitokset, Castrenianumin toimitteita 52, Helsinki 1998 ISBN 952-5150-07-0 == Aiheesta muualla == * Vasili Lytkinin lyhyt elämäkerta ja näytteitä tuotannosta , (komiksi) * Paula Kokkonen, V. I. Lytkin käänsi J. H. Erkkoa komiksi Suomalais-ugrilaisen seuran vuosikirja SUSA/JSFOu 92, 2009 Luokka:Venäläiset kielitieteilijät Luokka:Kominkieliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Stig-Olof Grenner

Stig-Olof Grenner (6. toukokuuta 1939 Helsinki – 14. maaliskuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen uimari. Grenner edusti Suomea Rooman 1960 kesäolympialaisissa. Hän ui 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka sijoittui viidenneksi. Se on vielä 48 vuotta myöhemminkin kaikkien aikojen paras suomalaisen uintiviestijoukkueen saavutus olympialaisissa. Grenner karsiutui 100 metrin selkäuinnin välierissä ja 4 × 100 metrin sekauintiviestin alkuerissä. Grenner voitti Pohjoismaitten mestaruuden 100 metrin selkäuinnissa vuosina 1957 ja 1959 sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestissä vuonna 1957. Suomen mestaruuden hän voitti 50 metrin radalla 13 kertaa ja 25 metrin radalla 16 kertaa. Suomen ennätyksiä hän ui 100:n ja 200 metrin selkäuinnin lisäksi 100 metrin vapaauinnissa ja 200 metrin sekauinnissa. "Juffi" Grenner pelasi myös vesipalloa Suomen maajoukkueessa ja voitti lajissa 12 Suomen mestaruutta vuodesta 1954 vuoteen 1966. Hän toimi Suomen Uimaliiton johtokunnassa sekä vuosina 1971–1990 seuransa Helsingfors Simsällskapin puheenjohtajana. Hänen isänsä Uno Grenner voitti Suomen mestaruuksia yleisurheilussa. ==Lähteet== * * ==Aiheesta muualla== * Stig-Olof Grennerin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Suomalaiset vesipalloilijat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Kari Haavisto

Kari Haavisto (s. 26. huhtikuuta 1941 Helsinki) on entinen suomalainen uimari ja yritysjohtaja. Haavisto edusti Suomea Rooman 1960 kesäolympialaisissa. Hän ui 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka sijoittui viidenneksi. Se oli vielä 48 vuotta myöhemminkin kaikkien aikojen paras suomalaisen uintiviestijoukkueen saavutus olympialaisissa. Haavisto karsiutui 400 metrin vapaauinnin alkuerissä Suomen ennätyksellä 4.36,0. Haavisto sijoittui Leipzigin EM-kilpailuissa 1962 kuudenneksi 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja yhdeksänneksi 400 metrin vapaauinnissa. Pohjoismaitten mestaruuden hän voitti 400 metrin vapaauinnissa vuonna 1961. Samana vuonna hän paransi lajin Suomen ennätykseksi 4.34,8. Suomen mestaruuksia hän voitti kaikkiaan kahdeksantoista vuosina 1956–1962. Haavisto toimi Suomen Uimaliiton liittohallituksessa ja seuransa Vetehisten johtokunnassa. Hänen vaimonsa Pirkko Haavisto (o.s. Hara, 1945–2018) voitti SM-mitaleja viestiuinneissa. Työelämässä Kari Haavisto toimi muun muassa Nokia-yhtymässä vuosina 1976-1987, viime vaiheessa talousjohtajana, sen jälkeen Metsä-Serlan varatoimitusjohtajana 1987-1992 ja Metsäliitto-Yhtymän finanssijohtajana vuodet 1992-2003. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Nokian henkilöstö Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Admiral-luokka (taisteluristeilijä)

Admiral-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston neljän taisteluristeilijän alusluokka, jonka aluksista ainoastaan HMS Hood valmistui. == Suunnittelu == Amiraliteetti kutsui suunnittelijat marraskuussa 1916 tekemään ehdotusta uudeksi kokeelliseksi taistelulaivaluokaksi. Suunnitelmien piti perustua pienimpään mahdolliseen uppoumaan ja siinä tuli ottaa huomioon viimeisin tietämys vedenalaisesta suojauksesta. Suunnittelunpohjaksi tuli ottaa Queen Elizabeth -luokan taistelulaivat. Kun suunnitelmat esitettiin laivastonkomentajalle amiraali John Jellicoelle, hän esitti suunnitelmien muuttamista 30 solmun taisteluristeilijäksi.Conway's s. 41 Suunnitelmat muutettiin vastaamaan 36 300 tonnin 32 solmun nopeusluokan taisteluristeilijää, jonka suojana oli 8 tuuman panssarivyö. Samana päivänä kuin luokan ensimmäisen aluksen köli laskettiin telakalla Skagerrakin taistelussa menetettiin kolme taisteluristeilijää. Tämän seurauksena kaikki työt keskeytettiin. Suunnitelmat tarkastettiin ja esitettiin korjattuna elokuussa 1916 37 500 tonnin aluksena, jonka panssarivyötä oli kasvatettu. Myöhemmin elokuussa laivaston suunnittelutoimisto esitti vielä yhden ehdotuksen, jossa uppouma oli kasvanut 40 600 tonniin kasvattaen panssarivyön paksuuden 12 tuumaan. Lisäksi pohdittiin uusia aseistamisratkaisuja kuten kolmitykkisiä 15 tuuman tykkitorneja siten että edessä ja takana olisi kolmi- ja kaksiputkinen torni tai sitten eteen kaksi kolmiputkista ja taakse yksi. Nämä vaihtoehdot olisivat kasvattaneet uppoumaa 40 900 - 43 500 tonniin pudottaen nopeuden samalla hieman yli 30 solmuun. Lopulta kahdeksantykkinen ratkaisu hyväksyttiin ja palattiin alkuperäiseen ideaan, jonka mukaan piti saada aikaiseksi Queen Elizabeth -luokkaa suurempi ja nopeampi alus. Selkein ensimmäisen maailmansodan opeista laivanrakennukseen liittyen oli apuaseiden sijoittaminen riittävän ylös ja siten kaksi yksiputkista 5,5 tuuman tykkiä sijoitettiin pääosin kansirakenteiden yläosaan etummaisen savuhormin kahtapuolin. Toisaalta merikelpoisuutta sekä aluksen suojaa paransi uudelleen muotoiltu viistompi runkorakenne, joka myös takasi, että alukseen osuvat kranaatit eivät tulisi 90 asteen kulmassa. Tällöin todellinen suoja oli suurempi kuin teoreettinen panssarin paksuus. Sotakabinetti teki 8. helmikuuta 1917 päätöksen rakentaa vain yhden aluksen Hoodin, koska tiedustelu oli selvittänyt Saksan keisarikunnan laivaston lopettaneen uusien raskaiden alusten rakentamisen. Muiden luokkaan kuuluvien alusten Rodney, Howe ja Anson työt keskeytettiin 9. maaliskuuta. Alukset kuitenkin säilyivät telakoilla varastoituna odottamassa mahdollisia jatkotoimia lokakuuhun 1918, jolloin telakoille annettiin lupa tehdä aluksille mitä haluavat. Alusten panssarien ja koneiden myyminen jatkui aina elokuulle 1919. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *HMS Hood website *