EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Neoarkeeinen maailmankausi

Neoarkeeinen maailmankausi vallitsi 2,8–2,5 miljardia vuotta sitten. Stromatoliitit, nykyisin kivettyneet bakteerimassat yleistyivät tällä kaudella noin 2,8 miljardia vuotta alkaen. Tältä ajalta havaitaan myös merkkejä vapaasta hapesta ilmakehässä, tosin happea oli vähän. Happi synnytti kiviin hapettuneen raudan kerrostumia. Kaudella syntyivät hapettumisen tuloksena raitaiset rautamalmit 2,8–2,2 miljardia vuotta sitten. Auringon säteilykyky tällä kaudella oli ehkä vain 70 % nykyisestä. Kaudella ei edelleenkään ollut aitotumallisia soluja, oli vain alkeistumallisia bakteereita. Kauden päätti joko aitotumallisten synty tai vapaan hapen määrän kasvu. == Neoarkeeiseen maailmankauteen liittyviä kerrostumia == * Kiinan Fupingan 3100-2600 miljoonaa vuotta sitten * Kiinan Wutaian 2600-2350 miljoonaa vuotta sitten * Kiinan Randian 3000-2500 miljoonaa vuotta sitten == Katso myös == * Geologiset kaudet Luokka:Arkeeinen aioni
Puccini (täsmennyssivu)

Puccini on italialainen sukunimi, joka voi viitata muun muassa seuraaviin henkilöihin: * Alessandro Puccini‎ (s. 1968), italialainen florettimiekkailija * Elvira Puccini (1860–1930), säveltäjä Giacomo Puccinin puoliso * Giacomo Puccini (1858–1924), italialainen säveltäjä * Hugo Eugenio Puccini Banfi (s. 1935), kolumbialainen katolinen piispa * Simonetta Puccini (1929–2017), italialainen kulttuurihenkilö, Giacomo Puccinin pojantytär * Vittoria Puccini (s. 1981), italialainen näyttelijä Muihin merkityksiin kuuluvat: * 4579 Puccini, asteroidi * Suuri Puccini (Puccini), vuoden 1953 elokuva * Festival Puccini, ulkoilmaoopperatapahtuma Torre del Lago Puccinissa, Italiassa Luokka:Sukunimet
Cyrix Cx5x86

Cyrix Cx5x86 on Cyrixin valmistama x86-arkkitehtuurin mukainen suoritin. Se julkaistiin elokuussa 1995, neljä kuukautta ennen kuuluisamman Cyrix 6x86:n julkaisua. Cx5x86 oli nopein suoritin, joka sopi Socket 3 -suoritinkantaan. Suoritin perustui 6x86:n käyttämään M1-ytimeen, mutta siitä oli poistettu puolet transistoreista. Tämä pudotti hieman suorituskykyä, joka oli noin 80-prosenttinen 6x86:een verrattuna. Cx5x86:ssa oli Intel i486:n 32-bittinen väylä, mutta sisäisesti sillä oli enemmän yhteistä 6x86:n, AMD K5:n, Intel Pentiumin ja jopa Intel Pentium Pron kanssa kuin 486:n. Siksi Cx5x86:ta ei tulisi sekoittaa AMD Am5x86:een, joka oli käytännössä nopea 486. Luokka:Cyrixin suorittimet Luokka:Vuoden 1995 tekniikka
Mesotsooinen maailmankausi

Mesotsooinen maailmankausi eli elämän keskiaika oli geologinen ajanjakso noin 251–65 miljoonaa vuotta sitten. Maailmankausi tunnetaan dinosaurusten ja muiden matelijoiden valtakautena. Matelijat valloittivat maan, veden ja ilman ja niistä kehittyi suuria kasvi- ja lihansyöjäeläimiä. Kauden loppupuolella nisäkkäät ja linnut lajiutuivat omiksi ryhmikseen. Hyönteiset ja kalat alkoivat muistuttaa nykyisiä. Kasvillisuutta hallitsivat käpypalmut ja saniaiset. Koppisiemeniset kasvit ilmestyivät liitukaudella. Maailmankausi jaetaan kolmeen kauteen: triaskauteen, jurakauteen ja liitukauteen. == Katso myös == * Geologiset kaudet * Paleotsooinen maailmankausi * Kenotsooinen maailmankausi * Paleoseeni * Tertiäärikausi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Mesozoic from Palaeos * Mesozoic terrestrial ecosystems *
Geopotentiaali

Geopotentiaali on Maan painovoimakentän potentiaali. Painovoima, joka on pyörivän Maan pinnalla vallitseva gravitaation ja Maan pyörähdysliikkeen yhteisvaikutus, on konservatiivinen voimakenttä. Tämä merkitsee sitä, että kentässä liikkuva koemassa ei suorita eikä siihen suoriteta työtä, kun se liikkuu suljetun polun ympärillä. Konservatiivista voimakenttää voidaan kuvata potentiaalin gradienttina: voima per massayksikkö, painovoiman tapauksessa sama kuin vapaan putoamisen kiihtyvyys, on potentiaalin paikan derivaatta. Potentiaali kuvaa yksikkömassan saavuttamaa energiatasoa, kun se on siirrety tarkasteltavana olevaan paikkaan sovitusta lähtöpisteestä. Pisteen absoluuttinen potentiaali ei ole suoraan mitattavissa, mutta pisteiden väliset potentiaalierot kyllä, tarkkavaaituksen avulla. Potentiaalin lähtö- eli datumpisteeksi valitaan yleensä keskimerenpinta, esimerkiksi Suomen N60-korkeusjärjestelmä käyttää lähtötasonaan vuoden 1960 alun keskimerenpintaa Helsingin satamassa. N60-järjestelmän metriset korkeudet johdetaan itse asiassa geopotentiaaliluvuista, joita lasketaan keskimerenpinnasta ylöspäin. Avaruudessa geopotentiaali merkitsee taas inertiaalijärjestelmässä gravitaatiokentän potentiaalia, jonka gradientti on vetovoima. Tämä potentiaali on nolla äärettömyydessä. Fysikaalisen määritelmän mukaan se on negatiivinen maapallon läheisyydessä. Geodesiassa se kuitenkin määritetään päinvastaisella etumerkillä, jolloin se on Maan läheisyydessä positiivinen. Geopotentiaalin yksikkö on \rm m^2 s^{-2}. == Geopotentiaaliluku == Geopotentiaaliluku C on Maan painovoimakentän potentiaali geoidilla W_0 vähennettynä potentiaalilla havaintopisteessä W_PTorge, W. & J., Müller (2012). Geodesy. 4th edition. W. de Gruyter, Berlin, Boston, pp. 83, ISBN 978-3-11-020718-7: :C=W_0 - W_P=-\int_{P_0}^P dW = -\int_{P_0}^P gn Geodesiassa painovoimakentän potentiaali määritellään siten, että se pienenee ylöspäin. Geopotentiaaliluku on nolla geoidilla ja kasvaa ylöspäin. Geopotentiaalilukujen mittausyksikkö on geopotentiaaliyksikkö (lyh. GPU, ), joka on 10\ \rm m^2 s^{-2} ja vastaa lähestulkoon metrin korkeuseroa, koska geopotentiaalin pystygradientti eli painovoima Maan pinnalla on noin 9{,}8\ \rm m s^{-2}. == Lähteet == Luokka:Geodesia
Nykypäivä

Nykypäivä on vuonna 1955 perustettu Kansallisen Kokoomuksen järjestöjulkaisu, joka on ollut puolueen pää-äänenkannattaja 1970-luvulta lähtien.Suomen lehdistön historia. 3, s. 179 Nykypäivä ilmestyi kerran viikossa syyskuuhun 2015 asti, jolloin lehti muuttui kerran kuukaudessa ilmestyväksi. Vuodesta 2021 lähtien Nykypäivä on ilmestynyt neljä kertaa vuodessa. Painetun lehden levikki on vuonna 2014 ollut 20 009.Media Audit Finland Kokoomus julkaisee omistamansa Kansalliskustannus Oy:n kautta myös netissä toimivaa Verkkouutiset-julkaisua. Nykypäivän päätoimittajana toimii Kasperi Summanen ja toimituspäällikkönä Henriikka Pulli.Nykypäivän toimitus == Päätoimittajat == * 1955–1962: Niilo Honkala * 1962–1965: Rauno Koski * 1965–1971: Harri Holkeri * 1971–1976: Jarmo Virmavirta * 1976–1988: Kimmo Kajaste * 1988: Hannu Salokorpi * 1988–1995: Lauri Kaira * 1995–2001: Jarmo Virmavirta * 2001–2003: Pauli Komsi * 2003–2009: Margit Hara * 2009–2013: Tapani Mäkinen * 2013–2021: Alberto ClaramuntKemppi, s. 209 * 2021–: Kasperi Summanen == Lähteet == * Kemppi, Jarkko: Uskollinen, muttei kuuliainen – Nykypäivä 60 vuotta, Kansalliskustannus Oy, 2015, ISBN 978-952-93-6520-3 * Pt. Tommila, Päiviö: Suomen lehdistön historia. 3, Sanomalehdistö sodan murroksesta 1980-luvulle, Kustannuskiila, Gummerus, 1988, ISBN 951-657-156-5 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Nykypäivä Luokka:Kansalliskustannus Luokka:Suomalaiset puoluelehdet Luokka:Helsingin media
Usurpaattori

Usurpaattori (, ottaa haltuunsa, käyttää) on vallananastaja. Erityisesti nimitystä käytetään Rooman keisarien vallantavoitelussa epäonnistuneista henkilöistä. Usurpaatioksi nimitetään yleisestikin julkisen vallan anastamista. Roomalaisessa oikeudessa usurpaatiolla tarkoitettiin alun perin esineen hallinnan menetystä. Vallananastusyritykset olivat varsin yleisiä Rooman valtakunnassa keisariajalla. Koska keisarius ei ollut perinnöllinen ja Augustus oli virallisesti väittänyt säilyttävänsä tasavallan sen tuhotessaan, oli vallantavoittelu helppo perustella ennakkotapauksilla. Rooman 200-luvun kriisi johti jatkuvaan poliittiseen epävakauteen ja lukemattomiin vastakeisareihin, joiden menestys oli vaihtelevaa. Kaikkia ei nykyisin varmuudella tunneta edes nimeltä. Ehkä kuuluisimmat epäonnistuneet usurpaattorit olivat Gallian keisarikunnan keisarit, joiden nujertaminen ei silloiselta heikolta keskushallinnolta pitkään aikaan onnistunut. Käsitteenä usurpaattori oli merkitykseltään loogisesti ristiriitainen: Usurpaattori oli usurpaattori vain kunnes pääsi keisarin purppuraan, sillä tämän jälkeen hänestä tuli laillinen hallitsija, ja häntä vastustaneet muuttuivat vallananastajaksi - tämän vuoksi usurpaattoriksi määritteleminen ei ole yksiselitteistä. Keisareiksi nousseita usurpaattoreita olivat muun muassa Otho, Vitellius ja Vespasianus. ==Lähteet== Luokka:Monarkia Luokka:Rooman valtakunta Luokka:Roomalaiset usurpaattorit
Kvartäärikausi

Kvartäärikausi on nykyinen geologinen kausi sekä viimeinen kenotsooisen maailmankauden kolmesta kaudesta. Kvartäärikauden alku ja edeltäneen neogeenikauden loppu määritellään Maan ilmaston kautta, joka muuttui kausien vaihteessa hyvin hitaasti viilenevästä hyvin epävakaaksi, mikä merkitsi lämpenemis- ja viilenemisjaksojen vuorottelemista. Kvartäärikausi alkoi vuoden 2013 arvioiden mukaan noin 2,588 miljoonaa vuotta sitten ja se jaetaan yleensä kahteen epookkiin, varhaisempaan pleistoseeniin ja myöhäisempään holoseeniin. Eläinkunta oli kvartäärikauden alkaessa melko nykymuotoinen, mutta useita eläinlajeja on kuollut sukupuuttoon sen aikana. Mantereet ovat sijainneet koko kauden ajan suurin piirtein nykyisillä paikoillaan. Kvartäärikauden ajallinen määritelmä on muuttunut aiheesta käydyn pitkän keskustelun jälkeen. Kauden katsottiin aiemmin alkaneen 1,8 tai 1,6 miljoonaa vuotta sitten. Geologinen yhteisö siirsi vuonna 2009 kvartäärin ja sen epookin pleistoseenin alkukohdan 2,588 miljoonaan vuoteen, jolloin Maan ilmasto kylmeni huomattavasti.Formal stratigraphical definitions. International Commission on Stratigraphy, Subcommission on Quaternary Stratigraphy == Jääkausiaika == 100 000 vuoden välein toistuvat suuret jääkaudet alkoivat noin 870 000 vuotta sitten. Niiden uskotaan jatkuvan vielä kymmeniä miljoonia vuosia. Toistaiseksi viimeisin jääkausi oli Veiksel, jonka päättyminen luetaan pleistoseenin ja holoseenin rajaksi. Muita tunnettuja kvartäärikauden jääkausia ovat Günz, Elster ja Saale. Veikselin aikana kasvanut mannerjäätikkö sekä sen sulamisen aiheuttamat virtaukset muovasivat kivennäismaalajeja, jotka jäivät osittain holoseenin aikana muodostuneiden eloperäisten maalajien peittoon. == Ihmisen evoluutio == Kvartäärikaudelle on ollut tyypillistä ihmisen evoluutio Afrikassa. Työkaluja valmistanut Homo habilis eli Afrikassa 2,5–1,8 miljoonaa vuotta sitten. Sitä seurasivat kehittyneemmät Homo ergaster 1,9–1,4 miljoonaa ja Homo erectus 1,5–0,5 miljoonaa vuotta sitten. Homo erectus oppi tulenteon mahdollisesti jo 1,5 miljoonaa vuotta sitten, loi Acheulin alkeellisen kivityökalukulttuurin 1,2 miljoonaa vuotta sitten sekä levittäytyi Afrikan ulkopuolelle. Euroopanihminen, joka on luultavasti sama kuin heidelberginihminen, eli noin 780 000 – 250 000 vuotta sitten, osasi käyttää tulta ja oli todennäköisesti sekä neandertalinihmisen että nykyihmisen edeltäjä. Nykyihmisen arvioidaan kehittyneen 200 000 – 100 000 vuotta sitten ja levinneen Eurooppaan noin 35 000 vuotta sitten. == Lähteet == * Welcome to the XVIII INQUA-Congress, Bern, 2011 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Kenotsooinen maailmankausi
Vappukukka

Vappukukka on pieni muovinen rintaneula, joita myydään keväisin vapun alla. Sen myynnistä saaduilla tuloilla tuetaan lastensuojelutyötä. Vappukukkaperinne sai alkunsa vuonna 1907 Ruotsissa, jossa kukkarintaneulojen myynnillä kerättiin rahaa tuberkuloosityöhön. Suomeen tavan toi jo seuraavana vuonna neuvolatoimintaa ylläpitänyt Maitopisarayhdistys perustajansa Greta Klärichin aloitteesta. Askarreltuja vappukukkia myytiin vappuna 1908 Helsingin Esplanadin puistossa. Vappukukka on Suomen vanhin edelleen myytävä hyväntekeväisyystuote.Sari Tauriainen: Kuukauden esine – Toukokuu 2013: Vappukukka Kansallismuseo. Viitattu 26.8.2020. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsalainen kulttuuri Luokka:Vappu Suomessa Luokka:Hyväntekeväisyys Suomessa Luokka:Koriste-esineet
Cyrix 6x86

Cyrix 6x86 on yhdysvaltalaisen Cyrixin suunnittelema kuudennen sukupolven 32-bittinen x86-yhteensopiva suoritin. Sitä valmistivat IBM ja SGS-Thomson ja se julkaistiin vuonna 1996. 6x86:n arkkitehtuuri on edistyneempi kuin Intel Pentiumin. Se sisältää jopa joitain Intel Pentium Pron ominaisuuksia. 6x86 ei pilko alkuperäisiä CISC-käskyjä RISC-tyylisiksi mikro-operaatioiksi kuten monet uudemmat suorittimet, mutta sen ominaisuuksiin kuuluu silti muun muassa käskyjen uudelleenjärjestely ja rekisterien uudelleennimeäminen. Siinä on 16 kilotavua L1-välimuistia ja se käy samaan suoritinkantaan kuin Pentium P54C. Koska suoritin oli kokonaislukulaskennassa nopeampi kuin samalla kellotaajuudella käyvä Intel Pentium, Cyrix nimesi suorittimet sen mukaan, kuinka nopeaa Pentiumia ne vastasivat. 6x86n liukulukuyksikkö oli kuitenkin huomattavasti heikompi kuin Pentiumin, koska se ei ollut liukuhihnoitettu; liukulukukäskyjen suorituksessa kului useampi kellojakso ja seuraava liukulukukäsky pystyi aloittamaan suorituksen vasta kuin edellinen oli täysin valmistunut. 6x86 ei ollut täysin yhteensopiva Pentiumin käskykannan kanssa, jonka takia suoritin tunnistuu 486:na. Myöhemmin Cyrix julkaisi uudemmalla valmistustekniikalla valmistetun viileämmän 6x86L-mallin sekä 6x86MX-mallin, joka sisälsi tuen MMX-käskyille ja nelinkertaisti välimuistin määrän 64 kilotavuun. ==Aiheesta muualla== * PCGuide.com, Cyrix 6x86 * cpu- collection.de, Cyrix 6x86 Luokka:Cyrixin suorittimet Luokka:Vuoden 1996 tekniikka
Unelma

Unelma (Asparagus setaceus, syn. Asparagus plumosus) on yleinen huonekasvi, joka on sukua ruokaparsalle (Asparagus officinalis). Unelmaa käytetään viherkasvina sekä leikkovihreänä kimpuissa.Kukkien Ystävän hoito-ohje Huiskula Kasvi muistuttaa jonkin verran saniaista hienoine sulkamaisine lehdistöineen, joka oikeasti koostuu suuresta määrästä ohuita lehtiruoteja. Viileässä vietetyn lepoajan jälkeen unelma voi kukkia ja tuottaa punaisia, puolukan kokoisia marjoja.Puutarha.net == Lajikkeita ja samankaltaisia kasveja == * Kartioparsa (Asparagus setaceus ’Pyramidalis’) * Hienohelma (Asparagus densiflorus ’Sprengeri’, A. sprengerii) == Lähteet == Luokka:Parsat Luokka:Huonekasvit
TV2

TV2 tai TV 2 voi tarkoittaa seuraavia: ;televisiokanavia ja -yhtiöitä: *TV2 (Norsunluurannikko) *TV 2 (Tanska) *Yle TV2, Yleisradion omistama televisiokanava *TV2 (Unkari) *RTM2/TV2 (Malesia) *TV2 (Uusi-Seelanti) *TV 2 (Norja) *TV2 (Etelä-Afrikka) *TV2 (Ruotsi), nykyinen SVT2 * TV2 - Kent State University (Kent, OH) ;muita merkityksiä: *TV-2 (yhtye), tanskalainen pop- ryhmä.
AMD K5

AMD K5 on AMD:n valmistama Intel Pentium -luokan suoritinhttp://www.cpu- world.com/CPUs/K5/. Se esiteltiin vuonna 1995 AMD Am5x86:n seuraajana. K6 pohjautui jossain määrin AMD Am29000 -sarjan RISC-prosessoreihin siten, että yksinkertainen Am29000-dekooderi oli vaihdettu dekooderiin, joka pilkkoi monimutkaisempia x86-käskyjä pienemmiksi RISC-tyyliksi käskyiksi, ja itse laskentayksiköt olivat melkein identtiset Am29000-sarjan suorittimien laskentayksiköihin. Kaikissa K5-suorittimissa oli 4,3 miljoonaa transistoria. K5:ssä oli L1-välimuistia 8 kilotavua datalle ja 16 kilotavua käskyille. Sen käyttöjännite oli 3,52 volttia. Mikään K5 ei tukenut MMX-käskyjä. K5:ttä oli olemassa kahdella eri ytimellä: SSA/5:llä ja 5k86:lla. SSA/5 oli ilmeisesti piirin aikainen versio, jossa joku suorituskykyyn oleellisesti vaikuttava ominaisuus ei vielä toiminut ja oli jouduttu kytkemään pois päältä. Molempia myytiin K5-nimellä. AMD nimesi suorittimet sen mukaan, kuinka nopeaa Pentiumia ne suurin piirtein vastasivat kokonaislukulaskennassa. K5-suorittimien liukulukunopeus oli huonompi kuin Intel Pentiumilla, mutta parempi kuin Cyrix 6x86:lla. 5k86-ytimen kokonaislukusuorituskyky oli myös kilpailijoitaan parempi samalla kellotaajuudella, mutta K5-prosessori ei kyennyt saavuttamaan yhtä suuria kellotaajuuksia kuin kilpailijansa. == Ytimet == * SSA5: ** 0,5 tai 0,35 mikrometrin prosessi ** Väylä 50 (PR75), 60 (PR 90) tai 66 MHz (PR 100) ** Julkaistiin 27. maaliskuuta 1996 ** Kellotaajuus 75 (PR75), 90 (PR90) tai 100 MHz (PR100) * 5k86 ** 0,35 mikrometrin prosessi ** Väylä 60 (PR120, PR150) tai 66 MHz ** Julkaistiin 7. lokakuuta 1996 ** Kellotaajuus 90 - 116 MHz (PR120 - PR166)http://www.cpu- world.com/CPUs/K5/AMD-K5%20PR100%20-%20AMD-K5-PR100ABR.html AMD suunnitteli myös 133 megahertsin versiota, joka olisi saanut PR-arvon 200, mutta sitä ei ikinä valmistettu merkittäviä määriä. K5:n seuraaja oli AMD K6. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Suorittimen esittely AMD:n sivulla K05 Luokka:Vuoden 1996 tekniikka
Intel 4040

Intel 4040 on Intelin valmistama mikroprosessori, joka on paranneltu versio Intel 4004:stä. Se esiteltiin vuonna 1974 ja siihen on lisätty tuki keskeytyksille. Sen ohjelmamuisti on laajennettu kahdeksaan kilotavuun 4004:n neljästä ja siihen on lisätty kahdeksan 4-bittistä rekisteriä. 4040 lisäsi 14 uutta käskyä. ==Tekniset tiedot== * Kellotaajuus 500–740 kHz * 4-bittinen väylä * 3 000 transistoria * Valmistettu 10 mikrometrin prosessilla * Osoitettavissa oleva muisti 640 tavua * Ohjelmamuisti 8 kilotavua * Keskeytykset == Lähteet == == Aiheesta muualla == 4040
Maracanã

thumb|Maracanã sisältä Maracanã on jalkapallostadion Rio de Janeirossa Brasiliassa. Ellipsin muotoinen stadion rakennettiin vuoden 1950 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja varten ja vihittiin käyttöön 26. kesäkuuta 1950. Stadionin virallinen nimi on Estádio Jornalista Mário Filho edesmenneen urheilujournalistin mukaan, mutta stadion tunnetaan yleisesti nimellä Maracanã, koska se sijaitsee Maracanãn kaupunginosassa Avenida Maracanã -nimisen kadun ja Rio Maracanã -nimisen joen varrella. Maracanãn virallinen yleisöennätys on 183 341 maksanutta katsojaa, joka syntyi MM-karsintaottelussa Paraguayta vastaan 31. elokuuta 1969. s. 138 Kuitenkin arvellaan, että vuoden 1950 maailmanmestaruuskilpailujen voittajan ratkaissutta ottelua Uruguay–Brasilia olisi ollut katsomassa lähes 200 000 ihmistä, koska maksamattomia katsojia oli niin paljon. 1990-luvulla stadionin seisomapaikat muunnettiin istumapaikoiksi, jolloin paikkaluku putosi noin 70 000 katsojaan. Jatkuvissa uudistustöissä katsojaluku on tarkoitus kohottaa 100 000 katsojaan. Maracanãlla ovat pelanneet kotiotteluitaan muun muassa Botafogo, Vasco da Gama, Flamengo ja Fluminense. Nykyään joukkueet Fluminensea lukuun ottamatta pelaavat stadionilla kuitenkin vain tärkeimmät ottelunsa. Yksi tunnetuimmista rockkonserteista Maracanãlla on KISS-yhtyeen konsertti 18. heinäkuuta 1983 yli 250 000 katsojalle. Yleisöennätystä ei ole koskaan laskettu stadionin viralliseksi, koska yleisöä oli kenttäkatsomossa lähes 140 000 ihmistä ja 90 000 katsomossa. Tarkkaa lukumäärää ei saatu koskaan selville. Maracanã-stadion toimi yhtenä vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen pelipaikoista. Kaksi vuotta myöhemmin stadionilla pidettiin 2016 kesäolympialaisten avajaiset ja päättäjäiset, ja se toimi myös kisojen jalkapallon pääareenana. ==Stadionista sanottua== "Vain kolme ihmistä on historian aikana saanut Maracanãn täysin hiljaiseksi: Frank Sinatra, Paavi Johannes Paavali II ja minä." Alcides Ghiggia, vuoden 1950 MM-kilpailujen ratkaisuottelussa voittomaalin tehnyt uruguaylaishyökkääjä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Brasilian jalkapallostadionit Luokka:Olympiastadionit Luokka:Kesäolympialaiset 2016 Luokka:Kesäparalympialaiset 2016 Luokka:Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2014 Luokka:Rio de Janeiron rakennukset ja rakennelmat Luokka:Rio de Janeiron urheilu Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nanoputki

Nanoputki on putki, jonka ulko-, sisähalkaisija tai seinämän paksuus on maksimissaan muutama sata nanometriä. Nanoputken pituus voi valmistustavasta riippuen vaihdella muutamasta mikrometristä jopa useisiin metreihin. == Valmistusmenetelmät == * kaasufaasista ** PVD (Physical Vapor Deposition) ** CVD (Chemical Vapor Deposition) ** ALD/ALE (Atomic Layer Deposition/Epitaxy) * liuoksesta kasvattamalla ** ansitrooppinen kiteen kasvatus ** templaattikasvatus * sähköisillä menetelmillä * mekaanisella työstöllä == Nanoputkimateriaalit == * Hiili * Epäorgaaniset oksidit * Epäorgaaniset sulfidit * Orgaaniset yhdisteet == Hiilinanoputki == Hiilinanoputki on hiiliatomeista muodostunut molekyyli, jonka pituus voi olla jopa millimetrin suuruusluokkaa. Nanoputki on kuin venytetty fullereeni. Hiilinanoputket johtavat sähköä, ja niistä voidaan rakentaa myös mekaanisia nanokoneita. Nanoputket tai -renkaat saadaan pyörimään niihin suunnatun laserin avulla ja soveltuvat siksi niin kutsuttuihin nanorobotteihin. Sisäkkäiset nanoputket pyörivät ilman sanottavaa kitkaa. Niitä voidaan mahdollisesti myös käyttää vedyn varastoimiseksi ympäristöystävällisissä vetyakuissa. Myös tietotekniikassa on löydetty käyttötarkoitus. Nanoputket soveltuvat hyvin valon johtamiseen optisissa prosessoreissa. Hiilinanoputken keksi vuonna 1991 japanilaisprofessori Sumio Iijima. Eläinkokeissa hiilinanoputkien on todettu vaikuttavan asbestikuitujen tapaan keuhkoihin, mikäli ne joutuvat sinne hengitysilman mukana. Kuluttajille ongelmia ei juurikaan ole odotettavissa, mutta runsaasti hiilinanoputkia käsittelevien tulisi suojautua. Hiilinanoputkia voidaan valmistaa usealla eri menetelmällä. "Kaaripurkaus"-menetelmässä käytetään hiilielektrodeja, joiden läpi johdetaan 50–100 A tasavirtaa n. 20–30 V jännitteellä. Mikäli halutaan yksiseinäisiä nanoputkia on anodiin seostettava katalyytiksi sopivia metalleja kuten Fe, Co, Ni, Y, Mo, Gd. Prosessi suoritetaan inertissä matalapaineisessa kaasukehässä, jossa on 50–700 mbar paineessa argonin ja heliumin seosta. Hiilitankojen päät ovat millimetrin päässä toisistaan. Kun järjestelmään kytketään sähkövirta syntyvä purkaus höyrystää toista hiilitangoista (anodi), jonka hiiliatomit lopulta muodostavat katodille ja reaktorin seinämiin tuotetta. Saanto riippuu plasmakaaren tasaisuudesta ja muodostuvan kappaleen lämpötilasta. Saatavien nanoputkien ominaisuuksia voidaan muuttaa monilla eri tavoilla modifioimalla prosessiparametrejä. Moniseinäisiä nanoputkia saadaan käyttämällä grafiitista valmistettuja seostamattomia elektrodeja. "Kaaripurkaus"-menetelmä synnyttää paljon erilaisia sivutuotteita kuten fullereeneja, amorfista hiiltä ja grafiitin nanohiukkasia, joiden seasta nanoputket on saatava talteen. Menetelmästä on olemassa monia eri variaatioita, joilla pyritään optimoimaan prosessia. == Katso myös == * Nanoteknologia * Nanotiede * Nanoepoksi * Nanonuppu * Grafeeni * Fullereeni == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Video: nanoputkien käsittelyä "nanokädellä" Luokka:Nanotiede
Lihasulan kartano

Lihasulan kartano on Kangasalla Vesijärven rannalla sijaitseva kartano. Tila mainitaan jo 1500-luvun veroluetteloissa. Vihtori Peltonen-Lihasulan Säätiön hallintaan kartano tuli vuonna 1930. Aitolahden Sorilassa 1925 alkanut Pohjois-Hämeen tietopuolinen karjanhoitokoulu siirtyi vuonna 1954 Lihasulaan, jossa se toimi 15 vuotta. Sen jälkeen vuoteen 1992 tiloissa toimi Kangasalan maatalouskurssikeskus, joka koulutti maatalouslomittajia. Vuosina 1983–1992 siellä toimi Kangasalan maatalousoppilaitos. Sittemmin kartanon säätiön tilalla on keskitytty muun muassa suomenlampaiden jalostukseen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Lihasulan säätiön kotisivut Luokka:Kangasalan kartanot Luokka:Lihasula
Messier 22

Messier 22 on pallomainen tähtijoukko Jousimiehen tähdistössä. Kohde on luultavasti ensimmäinen koskaan löydetty pallomainen tähtijoukko. Kohteen havaitsi Abraham Ihle jo vuonna 1665. Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa 5. kesäkuuta 1764. Tähtijoukko on suhteellisen lähellä aurinkokuntaamme, sen arvioitu etäisyys on vain noin 10 400 valovuotta, ja se kuuluu meitä lähimpiin pallomaisiin tähtijoukkoihin. Kohde näkyy paljain silmin mutta ei kovin pohjoisessa. Kohde on kirkkaampi kuin esimerkiksi Herkuleen suuri pallomainen tähtijoukko. Kohteesta on havaittu 70 000 tähteä, joista vain 32 on muuttuvia tähtiä. Kirkkaimmat tähdet ovat magnitudiltaan noin +11. Harvoissa pallomaisissa tähtijoukoissa on planetaarisia sumuja; tässä kohteessa sellainen on. Sumu on melko heikko, ja sen havaitsi infrapunaista aallonpituutta havainnoiva IRAS-satelliitti. == Katso myös == * Messierin luettelo * New General Catalogue == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * 022 M022 6656
Kaivannon kanava

Kaivannon kanava sijaitsee Kangasalla Längelmäveden ja Roineen välissä Keisarinharjusta ja Vehoniemenharjusta muodostuvan harjujakson matalimmalla kohdalla. Kanavan pituus on noin 120 metriä ja leveys 30–45 metriä. Aikaisemmin näiden järvien pinnat olivat harjujakson takia eri tasossa, mutta 1800-luvun alussa alettiin paikalle suunnitella rakennettavaksi kanavaa. Kanavan päätyöt valmistuivat syksyllä 1829, ja huhtikuussa 1830 raotettiin kanavan portteja varovasti. Kun vedentuloa kasvatettiin, murtuivat kanavan rakenteet. Kanavan rakenteet tuhoutuivat ja kannas kanavan ympäriltä huuhtoutui veden mukana. Tämän seurauksena kanava oli muuttunut avoimeksi salmeksi ja Längelmäveden vedenpinta aleni noin kaksi metriä Roineen tasolle. Kanavan yli on nykyään Lahteen vievän valtatie 12:n silta ja paikalla on kioski ja toisella puolen tietä grilliravintola. Kanavalla järjestetään talvisin mm. avantouimareiden uintitapahtumia, Kaivannon kanavan yliuinteja. Keväisin taas pidetään perinteinen kuoretapahtuma, jonka idea perustuu siihen, että kanavasta on pyydetty suurilla haaveilla (lipoilla) kutemaan nousevia kuoreita. Tämän kalastusmuodon huippukausi on lyhyt ja se ajoittuu aikaan jäidenlähdön ja koivun lehteentulon välillä. Kaivannon kanavan luoteispuolella toimi vuoteen 2015 asti vuonna 1963 avattu Kaivannon sairaala, joka oli Pirkanmaan sairaanhoitopiirin B-mielisairaala. == Katso myös == * Sarsanvirta * Iharinkoski * Kostianvirta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hurskainen, Tarmo: Suomen Kanavat – Kaivanto , 2005 * Kaivannon kanava 100 vuotias, Hakkapeliitta, 01.04.1930, nro 14, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomen kanavat Luokka:Längelmäveden lähialue‎ Luokka:Kangasalan luonto Luokka:Kaivanto Luokka:Raikku Luokka:Kangasalan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kangasalan liikenne
Omskin alue

Omskin alue () on yksi Venäjän federaation jäsenalueista (federaatiosubjekti) Länsi-Siperian eteläosassa Irtyš-joen keskijuoksulla. Alueen pääkaupunki on Omsk, joka sijaitsee Irtyš- ja Om-jokien yhtymäkohdassa. == Maantiede == Omskin alue rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Tjumenin alueeseen, pohjoisessa lisäksi Hanti-Mansiaan, koillisessa Tomskin alueeseen, idässä Novosibirskin alueeseen ja etelässä Kazakstaniin. Omskin alue sijaitsee Länsi-Siperian alangon eteläosassa. Merkittävimmät joet ovat Obiin laskeva Irtyš sekä sen sivujoet Išim, Om ja Tara. Alueen pohjoisosa on pääasiassa havumetsää, keskiosa lehtimetsää ja eteläosa peltoa. == Väestö == Omskin alueella oli 2 079 220 asukasta (2002) ja väestötiheys on 14,9 as./km². Suurin etninen ryhmä vuonna 1999 olivat venäläiset, joita oli 80,3 % alueen väestöstä. Lisäksi väestöstä oli saksalaisia 6,3 %, ukrainalaisia 4,9 %, kazakkeja 3,5 %, tataareja 2,3 % ja muita 2,7 %. Alueen suurin kaupunki on yli 1,1 miljoonan asukkaan Omsk (pääkaupunki), jossa asuu yli puolet alueen väestöstä. Muita suuria kaupunkeja ovat Isilkul, Tara ja Kalatšinsk. Väestö jakautui vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan seuraavasti: *venäläiset 83,47 % *kazakit 3,93 % *ukrainalaiset 3,74 % *saksalaiset 3,67 % *tataarit 2,30 % *valkovenäläiset 0,44 % *armenialaiset 0,32 % *azerit 0,20 % *tšuvassit 0,20 % *virolaiset 0,15 % *puolalaiset 0,14 % *juutalaiset 0,12 % *romanit 0,11 % *latvialaiset 0,11 % == Hallinto == Hallinnollisesti alue on jaettu 32 piiriin ja 5 kaupunkiin. Aluehallinnon päämiehenä toimii kuvernööri ja edustuslaitoksena lakiasäätävä kokous. == Talous == Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Omskin alue tuotti vuonna 2010 yhteensä 371,2 miljardin ruplan osuuden eli 0,99 % Venäjän federaation bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden BKT oli 187 700 ruplaa (noin 4 500) euroa, mikä on 72 % Venäjän keskiarvosta. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat öljynjalostus-, koneenrakennus-, kemian- ja elintarviketeollisuus. Teollisuus ja väestön enemmistö on keskittynyt pääkaupunkiin Omskiin. Maatalous tuottaa viljaa, auringonkukkia ja vihanneksia. Lisäksi harjoitetaan karjataloutta sekä turkiseläinten metsästystä ja tarhausta. Alueen halki kulkee Siperian rata, josta pääkaupungin kohdalta haarautuu rata Kazakstanin puolelle. Omskissa on myös tärkeä jokisatama ja kansainvälinen lentoasema. Omskissa on yliopisto. ==Lähteet==
Extremadura

Extremadura on itsehallintoalue Espanjassa. Extremaduran rajanaapureita ovat pohjoisessa Kastilia ja León, idässä Kastilia-La Mancha, etelässä Andalusia ja lännessä Portugali. Alueen pinta-ala on 41 634 km² ja väkiluku noin 1 miljoona (2017) Extremadura koostuu kahdesta maakunnasta, Cáceresista ja Badajozista, jotka ovat pinta-alaltaan Espanjan kaksi suurinta maakuntaa. Tärkeitä kaupunkeja ovat pääkaupunki Mérida, Badajoz, Cáceres sekä Plasencia. Extremaduran alueella sijaitsee monia luonnonsuojelualueita, kuten Monfragüen luonnonpuisto, joka on tunnettu runsaasta eläimistöstään. Alueen pääkaupunki Mérida oli tärkeä kaupunki roomalaisaikoina, ja siellä on nähtävänä roomalaisia raunioita. Myöhemmin kaupunki oli kristityn maailman ja maurien muslimivallan rajaseutua. Extremadurasta olivat kotoisin monet kuuluisat konkistadorit ja Amerikan uudisraivaajat kuten Hernán Cortés, Francisco Pizarro, Pedro de Alvarado ja Pedro de Valdivia. Amerikan mantereelta onkin löydettävissä useita viittauksia Extremaduraan paikannimien muodossa. Esimerkkinä näistä Mérida-nimiset kaupungit Meksikossa ja Venezuelassa, Medellín Kolumbiassa ja Albuquerque New Mexicossa, Yhdysvalloissa. == Aluejako == Extremadura koostuu kahdesta maakunnasta: * Cáceres, pääkaupunki Cáceres * Badajozista, pääkaupunki Badajoz Maakunnat jakaantuvat 388 kuntaan, joista 223 sijaitsee Cáceresissa ja 165 Badajozissa. === Suurimmat kunnat (1.1.2017) === Kunta Asukasluku 1\. Badajoz 150 543 2\. Cáceres 95 917 3\. Mérida 59 187 4\. Plasencia 40 360 5\. Don Benito 36 924 6\. Almendralejo 33 540 7\. Villanueva de la Serena 25 882 8\. Navalmoral de la Mata 17 297 9\. Zafra 16 822 10\. Montijo 15 649 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Parque Natural de Monfragüe *
Egyptin mau

Egyptinmau on kissarotu, joka on saanut nimensä muinaisten egyptiläisten, nimellä Mau tai Miw kutsutun pyhän kissan mukaan. (Mau tarkoittaa yksinkertaisesti kissaa.) == Rodun historiaa == Egyptiläisen maun arvellaan olevan Lähi-idän Kairon paikkeilla syntynyt alkuperäisrotu. Maun arvellaan olevan Egyptin pyhien kissojen jälkeläinen, ja se on ainoa luonnollisesti syntynyt täplikäs kotikissarotu. Useiden pyramidien seinämaalauksissa on kuvattuna täplikkäitä kissoja osallisena ankkojen metsästyksessä yhdessä ihmisten kanssa. Egyptinmaun juuret ulottuvat siis yli 3 500 vuoden taakse. Mau on arkeologisten löytöjen valossa maailman vanhin kesykissarotu. Mau tuli Roomaan 1950-luvulla ja Amerikkaan 1953. Vuonna 1978 CFA hyväksyi egyptinmaun ja 14 vuotta myöhemmin vuonna 1992 sen hyväksyi myös FIFé. Ensimmäinen mau tuli Suomeen 1993, ja vuonna 2013 yksilöitä on hieman päälle sata. Kasvatuksen seurauksena määrä on kasvussa. Suomessa ensimmäinen pentue syntyi vuonna 2006. Nykyään virallisia egyptinmau-kissoja on Amerikassa, Euroopassa, Australiassa ja useilla muilla alueilla, joissa harrastetaan kissankasvatusta. Epävirallista, ei-puhdasrotuista mauntyyppistä kesykissaa esiintyy katukissoina ja lemmikkeinä yleisesti koko Itä-Afrikan pohjoisosassa, ja se on tuttu näky kulkukissana Kairon kaduilla. == Luonne == Egyptinmau on ystävällinen ja leikkisä. Se on hyvin aktiivinen ja seurallinen kissa. Mau on älykäs, ja se voi opetella itsekseen temppuja, kuten oppia avaamaan suljettuja ovia ja noutamaan leluja. Useimmiten kissa kiintyy yhteen ihmiseen ylitse muiden, mutta "lahjuksin" se voi kiintyä myös muihin. Mau ääntelee paljon, mutta sen ääni on kaunis ja hiljainen. == Värit ja rakenne == Kissarodulla on kolme virallista värimuotoa: * Hopea eli hopeatäplikäs (hopeanharmaa, mustat kuviot, MAU ns 24) * Pronssi eli ruskeatäplikäs (ruskea, tummanruskeat tai mustat kuviot, MAU n 24) * Savu eli mustasavu (musta, juuresta valkea karva, mustat haamukuviot, MAU ns) Lisäksi vähäisessä määrin esiintyy mustaa ja sinistä väriä, mutta ne eivät ole näyttelykelpoisia. Siitokseen niitä voidaan käyttää harkiten, järjestöistä riippuen. Maun turkki on keskipitkä, ja karvoissa on vähintään kaksi tasaista väriraitaa. Turkki on hieno ja silkkinen, mutta toisaalta tiheä ja kimmoisa. Maun vartalo on keskipitkä, lihaksikas ja kaunislinjainen. Pää on pyöristyneen kiilan muotoinen ja nenä lyhyt. Kissan otsalla on skarabee-merkki eli "M"-kuvio. Silmät ovat karviaismarjanvihreät ja mantelin muotoiset, korvat ovat suuret tai keskikokoiset, melko teräväkärkiset ja aika kaukana toisistaan. Maulle on tyypillistä "huolestunut" ilme, joka johtuu silmien sijoittumisesta ja muodosta. Maun jalat ovat keskipitkät, sopusuhtaiset, ja niissä on pilkkuja sekä raitoja. Takajalat ovat pitemmät kuin etujalat. Häntä on keskipitkä, hieman kaventuva ja siinä on runsaasti raitoja. == Aiheesta muualla == * Suomen Egyptinmaut ry Luokka:Kissarodut
Paleogeenikausi

Paleogeenikausi oli geologinen ajanjakso 65,5–23,03 miljoonaa vuotta sitten. Kausi oli kenotsooisen maailmankauden ensimmäinen kausi ja sitä seurasi neogeenikausi. Paleogeenikausi jaetaan paleoseeniin, eoseeniin ja oligoseeniin, joita pidettiin aiemmin tertiäärikauden epookkeina. Paleogeenikausi alkoi liitukauden lopun joukkotuholla. Paleogeenikautta voidaan kutsua myös alatertiääriksi. Linnut ja nisäkkäät olivat olennainen osa paleogeenikautta. Nisäkkäät kehittyivät sen aikana ja niiden lajimäärä kasvoi huomattavasti. Myös lintulajisto lisääntyi ja runsastui. Ilmasto oli hyvin lämmin paleogeenikauden alussa paleoseenijakson loppupuolella. Lämpötila nousi tuolloin huippuunsa. Maahan iskeytyi kauden keskivaiheilla eoseenijakson lopussa kaksi valtavaa asteroidia, jotka tuhosivat suuren osan planeetan eliöstöstä. == Lähteet == *
Neogeenikausi

Neogeenikausi oli kenotsooisen maailmankauden keskimmäinen kausi 23,02–2,588 miljoonaa vuotta sitten. Kautta edelsi paleogeenikausi ja sen jälkeen alkoi nykyinen kvartäärikausi. Neogeenikausi jaetaan mioseeniin ja plioseeniin, jotka jaetaan vielä pienempiin vaiheisiin. Nisäkäslajisto kehittyi neogeenikaudella kohti nykyistä ja apinat kohti ihmistä. Ilmasto viileni ja kuivui. Ruohotasangot laajenivat ja aavikot kasvoivat ajoittain. Ilmastossa esiintyi välillä kosteampia kausia. Alankomaissa vallitsi yli kymmenen miljoonaa vuotta sitten mioseenin alkupuolella lämmin, subtrooppinen ilmasto, joka alkoi myöhemmin viiletä sekä muuttua epävakaaksi heilahtelemalla entistä nopeammin ja rajummin. Alankomaissa esiintyi vielä neogeenikauden lopussa plioseenin aikana kaksi muutaman sadantuhannen vuoden jaksoa, joiden aikana ilmasto oli parhaimmillaan lähes subtrooppinen. Kauden lopussa ja kvartäärikauden alkaessa tapahtui huomattava ilmaston jäähtyminen. Neogeenikausi käsittää entisen tertiäärikauden kaksi epookkia, mioseenin ja plioseenin. Neogeenikauden määritelmästä käytiin väittelyä geologien kesken 2000-luvun alussa. Kauden katsottiin välillä sisältävän myös kvartäärikauden pleistoseeni- ja holoseeni-epookkeineen. Nykyinen määritelmä vahvistettiin vuonna 2009.Formal stratigraphic definitions: Definition of Quaternary Subcommission on Quaternary Stratigraphy, 2009 Neogeenikautta on kutsuttu myös ”nuoreksi tertiääriksi”. Kaudelle oli tyypillistä eläinkunnan kehittyminen kohti nykyistä muotoaan. Kehitys jakautui lukuisiin välivaiheisiin, joista mahdollisesti tunnetuin on Euroopassa vaikuttanut Villafranca-vaihe. Ilmaston viileneminen alkoi näkyä neogeenikauden aikana selvästi Euroopassa, josta trooppiset eläinlajit vetäytyivät pois. Amerikat yhdistyivät mannerliikuntojen myötä plioseenin loppupuolella Panamankannaksen avulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Messier 23

Messier 23 on Messierin luettelon 23. kohde. Se on avoin tähtijoukko Jousimiehen tähdistössä. Kohteen löysin Charles Messier vuonna 1764. Kohteen kuumimmat tähdet ovat spektriluokkaa B9, ja kirkkaimman tähden magnitudi on +9,21. == Katso myös == * Messierin luettelo * New General Catalogue == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * 023 M023 6494 Luokka:Orionin haara
Giovanni Battista Pergolesi

Giovanni Battista Pergolesi (4. tammikuuta 1710 Jesi – 16. maaliskuuta 1736 Pozzuoli) oli italialainen säveltäjä, viulisti ja urkuri. == Elämä == Aluksi hän opiskeli musiikkia Francesco Santinin johdolla. Vuonna 1725 Pergolesi muutti perheineen Napoliin. Täällä hän opiskeli muun muassa Gaetano Grecon johdolla. Myöhemmin Pergolesista tuli yksi arvostetuimmista opera buffan (koominen ooppera) säveltäjistä. Vuonna 1733 sävelletty ooppera La serva padrona on nykyään Pergolesin tunnetuin teos. Oopperoiden lisäksi Pergolesi sävelsi muun muassa kirkkomusiikkia. Useita kirkko- sekä soitinmusiikkiteoksia on aiemmin luultu Pergolesin säveltämiksi, mutta tiedot ovat sittemmin osoittautuneet vääriksi. ==Oopperat== * La Conversione di Saint Guglielmo d’Aquitania (1731) * La Salustia (1732) * Lo Frate innamorato (1732) * La serva padrona (1733) * Il Prigionier superbo (1733) * La Contadina astuta (1734) * Adriano in Siria (1734) * Livietta e Tracollo (1734) * Il Flaminio (1735) * L’Olimpiade (1735) ===Postuumisti ensi-iltansa saaneet=== * Il Maestro di Musica (1737) * Il Traccollo (1753) * La Morte di San Giuseppe (1759) == Aiheesta muualla == *Fondazione Pergolesi Spontini, Jesi *Vapaasti käytettävissä olevia Pergolesin partituureja Mutopia Project Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Italialaiset oopperasäveltäjät Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Klassismin ajan säveltäjät Luokka:Vuonna 1710 syntyneet Luokka:Vuonna 1736 kuolleet
Banaba

Banaba () on saari Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee Gilbertsaarten ja Naurun välissä ja on osa Kiribatin saarivaltiota. Banaba on Naurun ja Makatean ohella yksi Tyynenmeren merkittävimmistä fosfaattikivisaarista. Saari sijaitsee Naurusta noin 300 kilometriä itään. http://www.thesea.org/coral_reef/world_reefs/oceania.php Vanha banaban kieli on kuollut kieli. Sen on saarella syrjäyttänyt kiribati.The Loss of Banaban Language Saarella sijaitsee Kiribatin korkein kohta, joka on 87 metriä merenpinnasta. Banaballa oli vuonna 2001 noin kaksisataa asukasta. Toisen maailmansodan jälkeen useita banabalaisia siirrettiin Rabin saarelle, Fidžille, ja maailmanlaajuisesti banabalaisperäisiä ihmisiä on nykyisin noin 6 000\. Kaikki Rabin neljä kylää nimettiin Banaban vanhojen kylien mukaan, jotka tuhoutuivat toisessa maailmansodassa. Banaba on fosfaatin merkittävä esiintymisalue, ja 90 % sen pinta-alasta louhittiin pois vuosina 1900–1979. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kiribatin saaret
Sealand

Sealandin ruhtinaskunta () on toisen maailmansodan aikana rakennetulla ilmatorjuntalinnoituksella sijaitseva itseään itsenäiseksi väittävä mikrovaltio, jonka Paddy Roy Bates perusti vuonna 1967. Se sijaitsee Pohjanmerellä kymmenen kilometrin päässä Englannin rannikosta Suffolkin edustalla ja on pinta-alaltaan 550 neliömetriä. Sealandin väkiluku oli vuonna 2024 yksi pysyvä asukas. ==Historia== Alun perin Roy Bates perusti Sealandin, jotta voisi käyttää sitä piraattiradionsa lähetysasemana. Yksikään Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltio ei ole tunnustanut maata itsenäiseksi. Brittiläinen oikeus päätti vuonna 1968, ettei alue kuulu Britannian lainsäädännön piiriin.http://www.seanhastings.com/havenco/sealand/judgement.html Oikeuden päätös Tämä perustui siihen, ettei Sealand ollut Britannian aluevesillä. Vuonna 1987 Britannia laajensi laillisesti aluevesialuettaan siten, että se käsittää nyt myös Sealandin. Sealand kuitenkin laajensi sekin aluevesirajojaan hieman ennen Britanniaa, joten tämän ja erinäisten muiden syiden johdosta Sealand väittää edelleen, ettei se ole osa Britanniaa. Vuonna 2000 HavenCo- niminen yritys perusti Sealandin torneihin riippumattoman tietovalkaman, jonka oli tarkoitus toimia tiedon varastointi- ja palvelujärjestelmänä, joka ei ollut minkään maan lainsäädännön alainen ja jota koski vain hyvin vähäisiä määräyksiä (muun muassa roskapostin lähetys, rikollinen tietojärjestelmiin murtautuminen ja lapsiporno olivat kiellettyjä). HavenCo ajautui kuitenkin kerran toisensa jälkeen teknisiin ongelmiin, ja vuoden 2001 syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen ”yleisten kansainvälisten käytäntöjen ja tapojen vastainen” materiaali kiellettiin. 23\. kesäkuuta 2006 Sealandissa syttyi sähkövian johdosta tulipalo, jossa loukkaantui yksi ihminen. Marraskuussa 2006 ilmoitettiin, että tulipalon aiheuttamat vauriot on korjattu. BitTorrent- sivusto The Pirate Bay yritti vuoden 2007 alussa ostaa Sealandin omaksi valtiokseen. Hintatarjoukseksi ilmoitettiin 750 miljoonaa euroa. Nykyiset omistajat kieltäytyivät tarjouksesta viitaten The Pirate Bayn toiminnan laittomuuteen. Myös kansainvälinen BetCRIS Sportsbook -rahapeliyritys on kiinnostunut Sealandin ostamisesta. Sealandilla on muun muassa oma rahayksikkö, postimerkit ja passit, joista maailmalla liikkuu moninkertainen määrä väärennöksiä aitoihin verrattuna. == Urheilu == Sealandilla on oma jalkapallomaajoukkue. Sealand on pelannut Ahvenanmaan jalkapallojoukkuetta vastaan vuonna 2004. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Official Principality of Sealand Homepage * HavenCo Ltd. * Archival Sealand Homepage * Website of Rebel Sealand Government * National Anthem * Claimed transcript of the 1968 UK court case * Coins of Sealand * Meta Haven: Sealand Identity Project * The Sea Forts * HMS Roughs Luokka:Mikrovaltiot Luokka:Pohjanmeri Luokka:Pohjanmeren historia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pennsylvania-kausi

Pennsylvania-kausi on kivihiilikauden ajanjakso noin 318-299 miljoonaa vuotta sitten. Kaudella syntyi valtavia hiilikerrostumia Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan maahan hautautuneista metsistä. Kautta nimitetään myös ylähiilikaudeksi. Kausi on saanut nimensä Pennsylvanian osavaltiosta, jonka alueella on runsaasti kivilajeja tältä aikakaudelta. == Eläimistö == Kaudella eli muun muassa suuri tuhatjalkainen Arthropleura ja jättiläissudenkorento Meganeura.Paul D. Taylor, David N. Lewis (2005). Fossil Invertebrates. The Natural History Museum; First North American edition. p. 160. ISBN 0565091832. Sammakkoeläimiä oli paljon. Niistä jotkut olivat ihmistä suurempia. Kaudella oli jo sammakkoliskoja (Cotylosauria), jotka olivat matelijoiden edeltäjiä. Matelijat kehittyivät tällä kaudella. Näitä oli kaksi pääryhmää: anapsidit ja synapsidit. Hylonomus oli varhainen lisko, anapsidimatelija. Synapsidien toiseksi varhaisin edustaja oli liskomainen pelykosauri Archaeothyris. Noin 305 miljoonaa vuotta sitten sademetsät hävisivät laajoilta alueilta. Ympäristönmuutos aiheutti nelijalkaisten eläinten monimuotoistumisen. == Muut eliöt == Kaikki nykyiset sieniryhmät olivat olemassa jo Pennsylvania-kaudella. == Maantiede == Yhdysvaltain keskiosissa oli laajoja soita, joilla kasvoi saniaispuumetsiä. Etelässä vallitsi jääkausi. Meren pinta alkoi nousta peittäen suot alleen. Kaudella lähes kaiken maa-alan aikoinaan käsittänyt jättimanner Pangea oli vahvasti muotoutumassa. Eteläinen Gondwanamaa oli törmännyt Euramerikkaan Afrikan ja Etelä-Amerikan pohjoisosien seuduilla. Ne sijaitsivat silloin päiväntasaajalla.http://www.scotese.com/late.htm Tämä törmäys katkaisi maapalloa lämmittäneen merivirran. Noin 306 miljoonaa vuotta sitten jäätikkö levisi Etelämantereella 50-60 leveysasteelle astihttp://jan.ucc.nau.edu/~rcb7/Penn.jpg . == Katso myös == * Paleotsooinen maailmankausi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Paleotsooinen maailmankausi
Valencia (itsehallintoalue)

Valencia () on itsehallintoalue Espanjassa. Se sijaitsee Välimeren Valencianlahden rannalla, ja sen rajanaapureita ovat Aragonia pohjoisessa, Katalonia koillisessa, Murcia lounaassa ja Kastilia-La Mancha lännessä. Valencia koostuu Castellónin (Castelló), Valencian (València) ja Alicanten (Alacant) maakunnista. Tärkeitä kaupunkeja ovat Alicante, Castellón de la Plana (Castelló de la Plana), Elche (Elx), Torrevieja, Orihuela, Benidorm, Elda, Jijona (Xixona), Villarreal (Vila-real), Villena, Buñol (Bunyol) ja pääkaupunki Valencia. Alueen läpi virtaa kolme suurta jokea: Turia (Túria), Júcar (Xúquer) ja Segura. Viralliset kielet ovat espanja ja katalaani, josta paikallisesti käytetään nimeä valencia. == Aluejako == Valencian itsehallintoalue koostuu kolmesta maakunnasta: * Alicante (Alacant), pääkaupunki Alicante (Alacant) * Castellón (Castelló), pääkaupunki Castellón de la Plana (Castelló de la Plana) * Valencia (València), pääkaupunki Valencia Maakunnat jakaantuvat kaikkiaan 542 kuntaan, joista 141 sijaitsee Alicantessa, 135 Castellónissa ja 266 Valenciassa. === Suurimmat kaupungit === Kaupunki Asukasluku (1.1.2017) Instituto Nacional de Estadística. Viitattu 9.8.2018. 1\. Valencia 787 808 2\. Alicante 329 988 3\. Elche 228 675 4\. Castellón de la Plana 169 498 5\. Torrevieja 83 252 6\. Torrente 80 630 7\. Orihuela 76 097 8\. Gandia 74 121 9\. Paterna 68 547 10\. Benidorm 66 831 == Politiikka == Valencian parlamentin puolueita ovat kansanpuolue (30 paikkaa), sosialistit (23), Compromís (19), Ciutadans (9), Podem (12) ja yhteinen ryhmä (6). cortsvalencianes.es. Viitattu 9.8.2018. Sosialistipuolueen Ximo Puig toimi itsehallintoalueen johtajana 2015–2023. público.es. Viitattu 9.8.2018. Heinäkuusta 2023 lähtien johtajana on toiminut kansanpuolue PP:n Carlos Mazón. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Riemukaari

Triumfikaari (”riemukaari”) on suuri monumentaaliportti, jolla on juhlistettu muun muassa sotavoittoa. Kirkkoarkkitehtuurissa triumfikaari on kirkkosalin ja kuorin välinen holvikaari. Antiikin Roomassa riemukaaria pystytettiin sotapäälliköiden urotöiden kunniaksi ja keisarien muistomerkeiksi. Riemukaari kehittyi umpinaisesta patsasjalustasta ja sen päällä oli veistosryhmiä. Riemukaareen liitetyissä reliefeissä ja teksteissä kerrottiin sen henkilön teoista, jonka kunniaksi muistomerkki oli pystytetty. Riemukaaret rakennettiin yleensä teiden tai katujen poikki, joten niihin holvattiin kulkuaukko. Myöhemmin riemukaariin lisättiin pienemmät kulkuaukot jalankulkijoille. Riemukaaren muoto säilyi romaanisten kirkkojen fasadeissa ja renessanssin profaanirakennusten julkisivuissa. Barokki ja empire ottivat riemukaareen uudestaan käyttöön sen alkuperäisessä muodossa, mutta yleensä ilman patsaita.Kämäräinen 1986, s. 133 __NOTOC__ == Tunnettuja triumfikaaria == ===Roomalaiskauden aikana rakennetut riemukaaret=== Riemukaari Rakennettu Kaupunki Valtio Sergiusten riemukaari 30 eaa. Pula Tituksen riemukaari 82 jaa. Rooma Septimius Severuksen riemukaari 202 jaa. Rooma Gallienuksen riemukaari 262 jaa. Rooma Konstantinuksen riemukaari 315 jaa. Rooma ===Roomalaiskauden jälkeen rakennetut riemukaaret=== Riemukaari Rakennettu Kaupunki Valtio Porte Saint-Denis 1672 Pariisi Porte du Peyrou 1693 Montpellier Puerta de Alcalá 1778 Madrid Brandenburgin portti 1791 Berliini Arc de Triomphe du Carrousel 1808 Pariisi Narvan riemukaari 1814 Pietari Wellington Arch 1830 Lontoo Marble Arch 1833 Lontoo Moskovan riemukaari 1834 Moskova Arc de Triomphe 1836 Pariisi Moskovan riemukaari 1838 Pietari Porte d’Aix 1839 Marseilles Admiralty Arch 1912 Lontoo Bolzanon voiton monumentti 1928 Bolzano India Gate 1931 New Delhi Pjongjangin riemukaari 1982 Pjongjang Siegestor 1958 München Patuxai 1969 Vientiane Voiton kaari 1989 Bagdad 100px Arch 22 1994 Banjul Yhdistymisen riemukaari 2001 Pjongjang Millennium Gate 2008 Atlanta == Triumfikaari kuvataiteessa == * Albrecht Dürerin teos Keisari Maksimilianin riemukaari == Lähteet == * Kämäräinen Aki et al. (toim.): Suomen ja maailman taide - Hakemisto, Sanasto. WSOY, 1986. ISBN 951-0-10729-8 === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Nokia 6600

Nokia 6600 on suomalaisen Nokian valmistama Series 60 -älypuhelin, joka julkistettiin kesäkuussa 2003. Puhelimen käyttöjärjestelmä on Symbian OS 7.0s.Nokia 6600 Puhelin on suunnattu yrityskäyttöön, mitä tukevat mm. Microsoft Outlookiin synkronoitavissa oleva kalenteri sekä puhelimen sähköpostiominaisuudet. == Puhelimen ominaisuudet == * Kalenteri, joka on synkronoitavissa mm. Microsoft Outlookiin * XHTML-selain * SMTP-, POP3- ja IMAP4-sähköpostiprotokollat * Tuki Java MIDP 2.0 -sovelluksille == Lisätietoa == * 6600-malliin pystyy tilaamaan tai netin kautta lataamaan maksullisia sekä maksuttomia ohjelmia sekä pelejä mm. musiikkisoittimia, mittausohjelmia, web- selaimia, emulaattoreita, kuvan ja videon kuvaus- ja muokkausohjelmia. * Älypuhelimissa tavattuja viruksia varten 6600-malliin on mahdollista hankkia muun muassa F-Securen virustentorjuntaohjelma. == Katso myös == * Luettelo Nokian tuotteista == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nokia 6600 - Tuki * Käyttöohjeet Luokka:Nokian matkapuhelimet Luokka:Vuoden 2003 matkapuhelimet