EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Stewart SF-3

Stewart SF-3 oli Gary Andersonin suunnittelema auto, jolla Stewart-talli kilpaili Formula 1 -kaudella 1999. Autoa ajoivat kolmatta vuotta tallissa ollut Rubens Barrichello ja Sauberilta siirtnyt Johnny Herbert. Kahden epäonnistuneen kauden jälkeen kausi 1999 näytti lupaavalta. Kausi olikin tallin paras, sillä kauden aikana saavutettiin peräti yksi voitto ja muutamia palkintosijoja. Kauden kohokohta oli sateinen Euroopan Grand Prix, jossa Herbert voitti ja Barrichello sijoittui kolmanneksi. Talli saavutti myös ensimmäisen paalupaikkansa kauden aikana. Kauden päätteeksi tallista tuli Jaguar Racing, joten kausi jäi Stewartin viimeiseksi. Talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa neljänneksi ja saavutti 36 MM-pistettä. ==Teknisiä tietoja== * moottori: Ford CR1, 72° V10 * vaihdelaatikko: Stewart 6-vaihteinen, puoliautomaattinen * polttoaine: Texaco * renkaat: Bridgestone ==Saavutukset== * kilpailuja: 16 * voittoja: 1 * paalupaikkoja: 1 * nopeimpia kierroksia: 0 ==Formula 1 -tulokset== Vuosi Talli Moottori Renkaat Kuljettajat 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Pisteet Sijoitus 1999 Stewart Ford V10 AUS BRA SMR MON ESP CAN FRA GBR AUT GER HUN BEL ITA EUR MYS JPN 36 4. Rubens Barrichello 5 Kesk. 3 9 DSQ Kesk. 3 8 Kesk. Kesk. 5 10 4 3 5 8 Johnny Herbert DNS Kesk. 10 Kesk. Kesk. 5 Kesk. 12 14 11 11 Kesk. Kesk. 1 4 7 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Formula 1 -kausi 1999 Luokka:Stewartin Formula 1 -autot
Kiiltomato.net

Kiiltomato.net (ruots. Lysmasken) on kirjallisuuskritiikin verkkolehti, joka on perustettu vuonna 2000. Kiiltomatoa ylläpitää Lukukeskus. Sivustolla on julkaistu vuoden 2020 loppuun mennessä runsaat 4 000 kirja-arvostelua. Kaksikielisessä Kiiltomadossa ilmestyy kritiikkejä sekä suomeksi että ruotsiksi. Kerran kuukaudessa julkaistavat pääkirjoitukset ilmestyvät kummallakin kotimaisella kielellä. Kiiltomadon päätoimittajina aloittivat huhtikuussa 2023 Anniina Meronen ja Juha-Pekka Kilpiö (s. 1988Mukana Parnassossa. Parnasso 4/2023 s. 74). Aiemmin päätoimittajina ovat toimineet muun muassa Ville Hämäläinen,Ville Hämäläinen Kiiltomadon päätoimittajaksi, Lukukeskus.fi, viitattu 3.2.2021 Aleksis Salusjärvi, Karo Hämäläinen (2007–2014), Kari Levola ja Saara Kesävuori. Verkkolehteä on sen toiminnan aikana avustanut lähes kaksisataa kirjallisuuskriitikkoa. Kiiltomato sai vuonna 2010 joka neljäs vuosi jaettavan Vaaskivi-plaketiksi kutsutun kriitikkopalkinnon. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kiiltomato-verkkolehti Luokka:Suomalaiset verkkolehdet Luokka:Suomalaiset kirjallisuuslehdet Luokka:Taidekritiikki
Prada

Prada S.p.A. on italialainen muotitalo, jonka liikkeitä on ympäri maailmaa. Milanossa kotipaikkaansa pitävän Pradan osake noteerataan Hongkongin pörssissä. Tammikuussa 2016 muotitalolla oli 618 omaa myymälää noin 70 eri maassa maailmanlaajuisesti. Lisäksi yhtiön tuotteita myyvät franchise- myymälät, usean muotibrändin liikkeet ja luksustavaratalot sekä itsenäiset jälleenmyyjät. Prada S.p.A.:n brändejä ovat Prada, Miu Miu, Church’s ja Car Shoe. Vuonna 2016 muotitalo sijoittui talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla sijalle 1 889\. Markkina-arvoltaan 8,6 miljardin dollariin arvostettu Prada oli tällä listalla Italian 26:nneksi suurin julkisesti noteerattu yritys. Yhtiön henkilökuntaan kuului noin 13 779 henkeä (2019). Mario Prada perusti yhtiön vuonna 1913 nimellä Fratelli Prada (Pradan veljekset). Vuonna 1978 Miuccia Prada peri yhtiön ja laajensi yhtiön tuotevalikoimaa käsittämään nahka-asusteiden ohella myös vaatteita. Vuonna 1992 Prada esitteli Miu Miu -kokoelman, joka oli suunnattu nuorille ja hinnoiltaan muita Pradan tuotteita halvempi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Italialaiset pörssiyhtiöt Luokka:Italialaiset muotitalot
Elliptinen integraali

Elliptiset integraalit on ovat joukko erikoisfunktioita, jotka tulivat alun perin vastaan laskettaessa ellipsiviivan pituutta. Yleinen elliptinen integraali on muotoa :E(\phi) = \int_a^{\phi} R(t,\sqrt{P(t)})dt, missä R on rationaalifunktio ja P polynomi, joka on muuttujan t suhteen kolmatta tai neljättä astetta, ja jonka kaikki juuret ovat erisuuria. Integraalin alaraja a on vakio, tavallisesti nolla. Integraalin yläraja voi olla myös kiinnitetty, jolloin elliptisen integraalin sanotaan olevan täydellinen. Elliptisiä integraaleja ei voida lausua alkeisfunktioiden avulla, mutta niiden arvoja on taulukoitu. Elliptiset integraalit voidaan kirjoittaa useammalla yhtäpitävällä tavalla. Tässä käytetyistä muodoista ensimmäinen on tavallisin tapa, ns. Legendren muoto. Sitä seuraa yllä olevaa yleistä määritelmää vastaava polynomimuoto. Elliptisten integraalien käänteisfunktioita ovat trigonometrisiä funktioita muistuttavat Jacobin elliptiset funktiot. == Ensimmäisen lajin elliptinen integraali == Epätäydellinen ensimmäisen lajin elliptinen integraali on muotoa :K(k,\phi) = \int_0^\phi \frac{d\theta}{\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}} = \int_0^{\sin \phi} \frac{dx}{\sqrt{(1-x^2)(1-k^2x^2)}} Tässä esiintyvän muuttujan \phi sanotaan olevan elliptisen integraalin amplitudi ja merkitään :\phi = \mathrm{amp}(F)\,. Vakiokerroin k on puolestaan elliptinen moduuli ja se saa arvoja avoimelta väliltä 0 < k < 1. Täydellinen ensimmäisen lajin elliptinen integraali on :K(k) = \int_0^{\pi/2} \frac{d\theta}{\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}} == Toisen lajin elliptinen integraali == Epätäydellinen toisen lajin elliptinen integraali on :E(k,\phi) = \int_0^{\phi}\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}d\theta = \int_0^{\sin\phi}\frac{\sqrt{1-k^2x^2}}{\sqrt{1-x^2}}dx ja vastaavasti täydellinen muoto on :E(k) = \int_0^{\pi/2}\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}d\theta Toisen lajin integraali saadaan tuloksena, jos ellipsin reunaviivan pituutta yritetään laskea. == Kolmannen lajin elliptinen integraali == Epätäydellinen kolmannen lajin elliptinen integraali on :\Pi(k,n,\phi) = \int_0^{\phi} \frac{d\theta}{(1 + n\sin^2\theta)\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}} = \int_0^{\sin \phi} \frac{dx}{(1+nx^2)\sqrt{(1+x^2)(1-k^2x^2)}} ja täydellinen :\Pi(k,n) = \int_0^{\pi/2} \frac{d\theta}{(1 + n\sin^2\theta)\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}} Tässä integraalissa esiintyvä vakio n on elliptinen karakteristika. == Legendren relaatio == Täydellisiä ensimmäisen ja toisen lajin elliptisiä integraaleja K(k) ja E(k) yhdistää nk. Legendren relaatio :E(a)K(b) + E(b)K(a) - K(a)K(b) = \frac{\pi}{2}. == Aiheesta muualla == *Mathworld: Ensimmäisen lajin elliptinen integraali *Mathworld: Toisen lajin elliptinen integraali *Mathworld: Kolmannen lajin elliptinen integraali Luokka:Erikoisfunktiot
Gaziantep

Gaziantep (lyhyesti Antep) on kaupunki Turkin eteläosassa ja samannimisen Gaziantepin maakunnan pääkaupunki. Vuonna 2021 siellä oli arviolta 1 714 775 asukasta. Gaziantep on Kaakkois-Anatolian suurin kaupunki ja sen entiseen nimeen lisättiin etuliite Gazi vuonna 1921 – Gazi on turkkia ja tarkoittaa voitokasta soturia. Gaziantep on yksi maailman vanhimmista yhtäjaksoisesti asutuista kaupungeista ja se sijaitsee lähellä Syyrian vastaista rajaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin kotisivut thumb|250px|Gaziantepin linna|left *
Exploratorium

Exploratorium on tiedekeskus, joka sijaitsee San Franciscossa Yhdysvalloissa. Tiedekeskuksen perusti fysiikan professori Frank Oppenheimer vuonna 1965 Palace of Fine Artsiin. Oppenheimer myös johti tiedekeskusta kuolemaansa eli vuoteen 1985 asti.About the Exploratorium luettu 3.1.2007 Faktoja: * kävijöitä on vuosittain 530 000, joista aikuisia ja lapsia on suunnilleen puolet ja puolet Factsheet luettu 3.1.2007 * työntekijöitä on 412, joiden lisäksi keskuksessa työskentelee 300 vapaaehtoista * tiedekeskus on suunnitellut ja tehnyt itse 650 interaktiivista näyttelykohdetta ja esitystä, joista 400 on tällä hetkellä käytössä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Exploratoriumin kotisivut Luokka:Tiedekeskukset Luokka:San Franciscon rakennukset ja rakennelmat
Jani Hassinen

Jani Hassinen (s. 11. toukokuuta 1975) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-liigaa laitahyökkääjän tontilta mm. Hämeenlinnan Pallokerhossa ja Tapparassa. Hän voitti Suomen mestaruuden HPK:ssa kaudella 2005–2006. Hassinen pelasi myös Ruotsin Elitserienin HV71:ssä, jossa voitti myös Ruotsin mestaruuden. Hassisen pitkä pelaajaura alkoi toden teolla kaudella 1992–1993, kun mies siirtyi Kuopiosta Hämeenlinnaan ja HPK:n riveihin. Samaisella kaudella 17-vuotias Hassinen pelasi myös uransa ensimmäisen liigaottelun. Vakiopaikkaa kokoonpanosta Hassinen ei kuitenkaan vielä saanut. Seuraavalla kaudella kuitenkin sai, ja 40 ottelussa mies paukutti tehot 4+5. Todellisen läpimurron hän rysäytti kaudella 1996–1997 tehden HPK:ssa pelaamissaan 48 ottelussa 49 tehopistettä. Kausi oli Hassiselta niin hyvä, että myös isommat liigaseurat kiinnostuivat kiitävästä laitahyökkääjästä. Niinpä Helsingin Jokerit nappasivatkin miehen riveihinsä kaudeksi 1997–1998. Kausi oli kuitenkin pettymys, niin Hassiselle, kuin Jokereillekin, eikä kumpikaan osapuoli ollut halukas jatkamaan sopimusta. Helsingistä Hassisen matka jatkui Tampereen Tapparan riveihin. Pelit eivät kuitenkaan lähteneet sen paremmin käyntiin Tampereellakaan ja hätäisimmät olivat valmiita tuomitsemaan Hassisen vain tähdenlennoksi. Kesän ja syksyn 1999 aikana Hassinen kuitenkin muutti pelityyliään selvästi aggressiivisempaan suuntaan ja alkoi käyttää räjähtävää nopeuttaan hyväksi taklaustilanteissa. Se auttoi, sillä samalla, kun laidat ryskyivät, niin myös pistepussi alkoi karttua samaiseen tahtiin, kuin Pallokerho-aikana ja hän pelasikin Tapparassa kolme seuraavaa kautta ja jokainen niistä oli yli 29 tehopisteen kausi. Loistokkaan Tappara-visiitin jälkeen Hassista houkuttelivat myös Elitserienin jääkiekkojoukkueet ja hän saikin värvättyä sopimuksen jönköpingläisen HV71:n kanssa. Hassinen olikin voittamassa seuralle Ruotsin mestaruutta kaudella 2003–2004. Ruotsin mestaruuden voitettuaan Hassinen halusi pelata joukkueeseen, josta hänen kiekkouransa oli lähtöisin. Hän palasi siis HPK:n joukkueeseen, mutta kahtena kautena peräkkäin loukkaantumiset sotkivat hänen kauttaan ja otteluita kertyi 2004–2005 ja 2005–2006 vain 35 kappaletta kautta kohti. Hassinen joutui katselemaan katsomosta, kun HPK voitti seurahistorian ensimmäisen Suomen mestaruutensa kaudella 2005–2006. Samaisena keväänä Hassinen teki myös seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen, jonka oli määrä pitää hyökkääjä HPK:ssa kevääseen 2008 asti. Kuitenkin, kesän 2007 lopulla kävi ilmi ettei hän ollut vieläkään toipunut kauden 2006–2007 pudotuspelien HIFK-sarjan viimeisessä ottelussa saamastaan aivotärähdyksestä eikä pystynyt kunnolla harjoittelemaan. Hassinen teki päätöksen lopettaa uransa 32-vuotiaana. ==Seurat== * Jokerit, SM-liiga * Tappara, SM-liiga * HV71, Elitserien * HPK, SM-liiga ==Saavutukset== * Ruotsin mestaruus keväällä 2004, HV71 * Suomen mestaruus keväällä 2006, HPK ==Aiheesta muualla== *Jani Hassinen Jatkoaika.com:in sivustolla * *jatkoaika.com, lopettamisuutinen Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jacobin elliptiset funktiot

Jacobin elliptiset funktiot ovat kahdentoista erikoisfunktion joukko. Ne tulevat vastaan etsittäessä käänteisfunktiota ensimmäisen lajin elliptiselle integraalille. Jacobin elliptiset funktiot muistuttavat monilta ominaisuuksiltaan trigonometrisia funktioita ja niiden nimeämisessä on tiettyjä yhtäläisyyksiä. Funktiot otti käyttöön Carl Gustav Jakob Jacobi noin vuonna 1830. == sn, cn ja dn == Olkoon ensimmäisen lajin elliptinen integraali määritelty Legendren muodossa :u = \int_0^\phi \frac{d\theta}{\sqrt{1 - k^2\sin^2\theta}}, missä \phi = \mathrm{amp}\;u\, on elliptisen integraalin amplitudi. Määritellään uusi funktio siten, että :\mathrm{sn}\;u = \sin \phi\,. Vastaavasti toinen funktio saadaan kosinin avulla :\mathrm{cn}\;u = \cos \phi. Kolmas funktio on :\mathrm{dn}\;u = \sqrt{1 - k^2\sin^2\phi}. Nämä ovat kolme ensimmäistä Jacobin elliptistä funktiota. Viimeistä funktiota kutsutaan joskus myös delta amplitudiksi. Trigonometristen funktioiden tapaan näille on voimassa :\mathrm{sn}^2 u + \mathrm{cn}^2 u = 1\, ja funktion dn määritelmästä nähdään, että :\mathrm{dn}^2 u + k^2 \mathrm{sn}^2 u = 1\,. == Muita Jacobin elliptisiä funktioita == Lisää Jacobin elliptisiä funktioita saadaan edellisten osamäärinä. Huomaa kuinka uusien funktioiden nimet muodostuvat: :\mathrm{sc}\;u = \frac{\mathrm{sn}\;u}{\mathrm{cn}\;u} :\mathrm{sd}\;u = \frac{\mathrm{sn}\;u}{\mathrm{dn}\;u} :\mathrm{cd}\;u = \frac{\mathrm{cn}\;u}{\mathrm{dn}\;u} Kaikille funktioille voidaan kirjoittaa käänteisfunktio periaatteella :\mathrm{sn}^{-1}\;u = \mathrm{ns}\;u = \frac{1}{\mathrm{sn}\;u} == Yhteys trigonometrisiin ja hyperbolisiin funktioihin == Jacobin elliptisillä funktioilla on yhteys sekä trigonometrisiin funktioihin että hyperbolisiin funktioihin elliptisen modulin k kautta ja elliptisiä funktioita voidaan pitää näiden alkeisfunktioiden kaksijaksoisina yleistyksinä. Trigonometrisiin funktioihin ovat voimassa relaatiot :\mathrm{sn}(x,0) = \sin x\, :\mathrm{cn}(x,0) = \cos x\, :\mathrm{dn}(x,0) = 1\, ja hyperbolisiin funktioihin :\mathrm{sn}(x,1) = \mathrm{tanh}\; x\, :\mathrm{cn}(x,1) = \mathrm{dn}(x,1) = \mathrm{sech}\; x\, == Esiintyminen differentiaaliyhtälöiden ratkaisuna == Jacobin elliptiset funktiot ratkaisevat eräitä epälineaarisia differentiaaliyhtälöitä. Näiden yhtälöiden yleinen muoto on :\frac{d^2y}{dx^2} = A + By + Cy^2 + Dy^3, missä A, B, C ja D ovat vakioita. Esimerkiksi funktio y = \mathrm{sn}(x,k)\, toteuttaa yhtälöt :\frac{d^2y}{dx^2} + (1 + k^2)y - k^2y^3 = 0\; sekä :(\frac{dy}{dx})^2 - (1 - y^2)(1 - k^2y^2) = 0. Funktio y = \mathrm{cn}(x,k)\, toteuttaa yhtälöt :\frac{d^2 y}{dx^2} + (1 - 2k^2)y + 2k^2y^3 = 0\; sekä :(\frac{dy}{dx})^2 -(1 - y^2)(1 - k^2 + k^2y^2) = 0 ja funktio y = \mathrm{dn}(x,k)\, toteuttaa yhtälöt :\frac{d^2y}{dx^2} - (2 - k^2)y + 2y^3 = 0\; sekä :(\frac{dy}{dx})^2 -(y^2 - 1)(1 - k^2 - y^2) = 0 == Katso myös == *Elliptiset funktiot *Weierstrassin elliptiset funktiot == Aiheesta muualla == *Jacobin elliptiset funktiot Mathworldissa Luokka:Elliptiset funktiot
Power Macintosh 5400

Power Macintosh 5400 on Apple Computerin 15. huhtikuuta 1996 julkaisema tietokone. Laite sisälsi PCI-liitännän ja Power Macintosh 6300/160:n päivitetyn emolevyn. Euroopassa ja Aasiassa laitteesta myytiin versiota, jossa oli Applelle poikkeuksellisesti musta koteloPower Macintosh 5400, Low End Mac . Luettu 3. tammikuuta 2007.. Power Macintosh 5400:n kotelo sisälsi näytön, Power Macintosh 6400 oli käytännössä 5400 ilman koteloon rakennettua näyttöä. Mallin valmistaminen lakkautettiin 1. joulukuuta 1997. ==Tekniset tiedot== * 120, 180 tai 200 MHz:n PowerPC 603e -suoritin * 16 tai 24 Mt:n keskusmuisti, laajennettavissa 136 Mt:n (DIMM) * 15" CRT-näyttö, resoluutio 800x600 (täysväri), maksimi 832x624 (256 väriä) * CD-ROM-asema (4x tai 8x) * Käyttöjärjestelmä System 7.5.3, päivitettävissä Mac OS 9.1:een saakka ==Mallit== ===Oppilaitoksille=== * Power Macintosh 5400: perusmalli, 1,6 Gt:n kiintolevyllä * Power Macintosh 5400/180: 5400, jossa 180 MHz:n suoritin ja 1,2 Gt:n kiintolevy * Power Macintosh 5400/200: 5400, jossa 200 MHz:n suoritin, 24 Mt:n keskusmuisti ja 1,6 Gt:n kiintolevy ===Kuluttajamarkkinoille=== * Performa 5400CD: perusmalli * Performa 5410CD: perusmalli ilman Ethernet-liitäntää, myytiin vain Euroopassa ja Aasiassa * Performa 5420CD: 5400/180 mustalla kotelolla, ilman Ethernet-liitäntää, myytiin vain Euroopassa ja Aasiassa * Performa 5430CD: 5400 160 MHz:n suorittimella * Performa 5440CD: 5400/180 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Power Macintosh 5400 Apple-History.comissa Luokka:Applen tietokoneet Luokka:Vuoden 1996 tietokoneet en:Power Macintosh 5000 series#Power Macintosh 5400
Mika Niemi (jääkiekkoilija, 1981)

Mika Niemi (s. 26. huhtikuuta 1981 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. == Ura == Niemi aloitti jääkiekon pelaamisen Tapparassa, josta siirtyi B-juniori- ikäisenä ensin KOO-VEEn ja myöhemmin Ilveksen junioreiden kautta Ilveksen liigajoukkueeseen. Ilveksessä hän pelasi SM-liigaa kaksi kautta (2002–2004) ja siirtyi sieltä Ässiin. Niemi pelasi Ässissä yhden kauden ja siirtyi sieltä Mestikseen, Mikkelin Jukureihin kaudeksi 2005–2006. Jukureissa Niemi oli sarjan tehokkaimpia pelaajia saldolla 8+29 ja hän olikin ratkaisemassa Mestiksen mestaruutta joukkueelleen. Loistavan kauden jälkeen Niemi siirtyi Jyväskylään JYPin SM-liigajoukkueeseen kaudeksi 2006–2007, Niemi pelasi tällä kaudella liigan lisäksi 2 lainaottelua Jukureissa. Kaudella 2007–2008 Niemi jatkoi JYP:ssä mutta pelasi kauden aikana myös SM-liigaa HPK:ssa sekä Mestistä SaPKo:ssa ja Sportissa. Kaudeksi 2008–2009 Niemi siirtyi Mestisseura Lempäälän Kisaan, josta siirtyi 19 ottelun jälkeen loppukaudeksi Tapparaan. Tapparasta Niemi siirtyi Ruotsin I-divisioonan Nynäshamniin, jossa pelasi kaksi kautta (2009–2011). Kummallakin kaudella hän iski yli 40 pistettä. Niemi ei pelannut kaudella 2011–2012 missään joukkueessa, kesällä 2012 hän teki sopimuksen Mestis-joukkue LeKin kanssa. Pelattuaan LeKissä kaksi kautta Niemi siirtyi kesällä 2014 Suomi-sarjajoukkue Nokian Pyryyn. Pyryssä Niemi pelasi kolme kautta yli 1 pisteen keskiarvolla ja siirtyi sieltä KOOVEE:n joukkueeseen. Kaudelle 2018–2019 Niemi siirtyi pelaamaan II divisioonaan ensin Ikurin Vireen joukkueeseen ja sitten KOOVEE:n II joukkueeseen. == Tilastot == 2002–2003 Ilves SM-liiga 52 1 3 4 61 – – – – – 2003–2004 Ilves SM-liiga 46 2 6 8 41 4 0 0 0 2 Kiekko-Vantaa Mestis 3 0 1 1 0 – – – – – 2004–2005 Ässät SM-liiga 52 2 11 13 52 2 0 0 0 0 2005–2006 Jukurit Mestis 43 8 29 37 38 11 4 6 10 14 2006–2007 JYP SM-liiga 35 2 6 8 24 – – – – – Jukurit Mestis 2 1 1 2 2 – – – – – 2007–2008 JYP SM-liiga 23 1 0 1 10 5 1 0 1 0 SaPKo Mestis 2 0 0 0 4 – – – – – Sport Mestis 7 2 2 4 25 – – – – – HPK SM-liiga 3 0 0 0 2 – – – – – 2008–2009 LeKi Mestis 19 2 10 12 8 – – – – – Tappara SM-liiga 31 4 7 11 16 – – – – – 2009–2010 Nynäshamns IF Division 1 30 9 31 40 68 – – – – – 2010–2011 Nynäshamns IF Division 1 24 19 22 41 40 – – – – – 2011–2012 ei pelannut – – – – – – – – – – 2012–2013 LeKi Mestis 40 17 12 29 46 3 1 2 3 0 2013–2014 LeKi Mestis 47 2 11 13 26 – – – – – 2014–2015 Pyry Suomi-sarja 26 12 19 31 26 3 0 2 2 0 2015–2016 Pyry Suomi-sarja 28 14 20 34 12 6 3 5 8 0 2016–2017 Pyry Suomi- sarja 30 18 33 51 14 7 3 5 8 14 2017–2018 KOOVEE Suomi-sarja 28 14 35 49 18 2 1 0 1 2 2018–2019 Vire II-divisioona 21 11 29 40 12 2 3 0 3 4 2019–2020 KOOVEE II II-divisioona 15 13 19 32 24 3 2 4 6 6 6 kautta yhteensä SM-liiga 242 12 33 45 206 11 1 0 1 2 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valmistustekniikka

Valmistustekniikka käsittää menetelmät, joiden avulla metalleista, puusta, muoveista ja muistakin raaka-aineista, kuten keraameista, tekstiileistä ja luusta valmistetaan esineitä työstämällä, muovaamalla tai yhdistämällä muihin materiaaleihin, kokoamalla, hitsaamalla, kutomalla, ompelemalla, liimalla tai muulla tavalla liittämällä. Valmistusteknisiä apukeinoja ihminen on joutunut käyttämään jo esihistoriassaan esimerkiksi piikirveiden valmistamiseksi. Tieteellisenä alana ja kouluissa opetettavana oppina valmistustekniikka syntyi teollisen vallankumouksen myötä 1800-luvulla, kun kisällilaitos murentui. Sepän pajat muuttuivat samalla konepajoiksi. Konepaja-nimityksen rinnalla on alettu käyttää myös sanaa metallituotetehdas. Valmistustekniikan alueeseen kuluvat tuotantolaitokset koostuvat usein monista yksittäisistä, omalla ohjauksella toimivasta tai työntekijän käyttämästä tuotantokoneesta. ==Metalliesineiden valmistustapoja== * Työstö ** Muovaus *** Hydraulinen muovaus *** Kylmämuovaus *** Kylmäveto *** Meisto *** Metallin kuumamuokkaus *** Metallin kylmämuokkaus *** Painosorvaus *** Rullamuovaus *** Suurnopeusmuovaus *** Syväveto *** Taivutus (metallioppi) *** Taonta *** Valssaus *** Venytysmuovaus *** Vierintämuovaus ** Leikkaus *** Mekaaninen leikkaus *** Polttoleikkaus *** Plasmaleikkaus *** Laserleikkaus (teollisuus) *** Vesileikkaus ** Lastuava työstö *** Sahaus *** Sorvaus *** Jyrsintä *** Poraus *** Hionta *** Kierteitys voidaan tehdä muovaamalla tai lastuavalla työstöllä *** Aventaminen ** Sähköeroosio *** Kipinätyöstö ** Pintakäsittely *** Hoonaus/Laahinta *** Hionta *** Kiillotus *** Hiekkapuhallus *** Peittaus *** Elektrolyyttinen kiillotus *** Sinkitys *** Fosfatointi *** Maalaus **** Jauhemaalaus *** alumiiniesineiden anodisointi * Liittämismenetelmiä ** Hitsaus ** Juottaminen ** Liimaus ** Niittaus ** Ruuviliitos * Metallurgiset menetelmät ** Jauhemetallurgia ** Valu ** Metallin lämpökäsittely ==Puuesineiden valmistustapoja== * Puuntyöstö ** Sahaus ** Höyläys ** Poraus ** Jyrsintä ** Veisto ** Viilaus ** Hionta ** Sorvaus * Liittämismenetelmiä ** Liimaus ** Naulaus ** Ruuviliitos ** Tapitus ** Loveus *Puun pintakäsittely ==Muoviesineiden valmistustapoja== * Ruiskupuristus * Alipainemuovaus ja Puhallusmuovaus * Hitsaus * Liimaus * Laminointi * Lastuava työstö * Leikkaaminen ==Automaatio valmistustekniikassa== * FMS flexible manufacturing system * Automaattivarastot ja -trukit * Numeerinen ohjaus * Teollisuusrobotti * Levytyökeskus ==Tuotannonohjaus== * Tietokoneavusteinen valmistus (CAM) * Automaatio * Just-In-Time * Logistiikka ** Vihivaunu * Kapeikkoajattelu TOC (prosessi) tuotannonohjauksessa ==Katso myös== * Tuotantotekniikka * Teollisuus * Metalliteollisuus * Tehdas * Laatu * sk:Výroba
Ylä-Tuuloma

Ylä-Tuuloma () on kaupunkikunta ja sen keskustaajama eli kaupunkimainen taajama, joka sijaitsee Kuolan piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Ylä- Tuuloma sijaitsee Tuulomajoen varrella Ylä-Tuuloman tekojärven itäpäässä, Murmanskista noin 60 kilometriä lounaaseen. Ylä-Tuuloman asutus syntyi noin vuonna 1961 suuren Ylä-Tuuloman vesivoimalaitoksen ja sen padon rakentamisen yhteydessä. Voimalan rakensi Imatran Voima. Voimalaa oli rakentamassa enimmillään 3 000 suomalaista miestä ja 250 suomalaista naista. Suomalaiset rakensivat myös kylän rakennukset yli 2 000 asukkaalle. He rakensivat asuintaloja, kauppakeskuksen, koulun sekä kulttuurikeskuksen. Kaupunkimainen taajama paikkakunnasta tuli 1966. Ylä-Tuuloman kuntaan kuuluu kuntakeskuksen lisäksi Svetlyin kylä (). Kunnan kolmas asutus Nivankylä () lakkautettiin vuonna 2008.Кольский район Мурманской области: Городское поселение Верхнетуломский Kuolan piirin sivut. Kunnan asukasluku vuonna 2010 oli 1 822 henkeä. Paikkakunnalla asuu etupäässä venäläisiä, mutta myös pieni määrä kuolansuomalaisia sekä itäsaamelaisiin lukeutuvia kolttia, joiden nautinta- alueet jäivät Tarton rauhan solmimisen jälkeen Neuvostoliiton puolelle. Tunnetuimpia Ylä-Tuulomasta lähtöisin olevia henkilöitä oli kuolansuomalainen kirjailija Sven Lokka. ==Ristikenttä== Nykyisen Ylä-Tuuloman lähellä, Tuulomajoen ja Nuorttijärven yhtymäkohdassa sijaitsi aikanaan kuolansuomalainen Ristikentän () kylä. Kylässä oli myös luterilainen kirkko. Kylä tyhjennettiin lopullisesti vuoden 1940 aikana. Kylän paikka on nykyisin jäänyt Tuuloman tekojärven alle. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Yleisradio: Suomalaisten voimalatyömaa Neuvostoliitossa oli kuin manala Luokka: Kuolan piiri Luokka:Murmanskin alueen kaupunkityyppiset taajamat Ristikenttä
Ryan White

Ryan Wayne White (6. joulukuuta 1971 – 8. huhtikuuta 1990) oli yhdysvaltalainen AIDS-aktivisti Kokomosta, Indianasta. White sai HIV-tartunnan varhaislapsuudessaan saamastaan verenvuototautihoidosta. Hänen HI-viruksensa havaittiin sattumalta 17. joulukuuta 1984, kun hänelle oltiin suorittamassa toimenpidettä keuhkokuumeen parantamiseksi. White erotettiin koulusta, koska hänen pelättiin olevan terveysriski muille oppilaille. Perhe muutti väkivallan pelossa naapurikaupunkiin, ja 1987 White pääsi Hamilton Heights School Corporationiin Cicerossa. Ennen kuin White kuoli AIDSin aiheuttamiin komplikaatioihin 1990, hän teki työtä oikean, faktoihin perustuvan AIDS- tietouden levittämiseksi. Yksi syy hänen saamaansa laajaan huomioon oli se, että AIDSin alkuaikoina sairautta kohtaan oli erilaisia ennakkoluuloja ja monet pitivät sitä pelkästään seksuaalivähemmistöjen ongelmana. White haudattiin uuteen kotikaupunkiinsa Ciceroon.http://www.findagrave.com/cgi- bin/fg.cgi?page=gr&GRid;=1612 Vuonna 1990 Yhdysvalloissa perustettiin Ryan White Care Act, joka on siitä lähtien toiminut HIV-positiivisten ihmisten eduksi. Michael Jackson tunsi Whiten henkilökohtaisesti ja omisti albuminsa Dangerousin (1991) kappaleen "Gone Too Soon" hänelle. Myös popmuusikko Tiffany muisti Whitea laulullaan "Here in My Heart" (1990). Kappale julkaistiin New Inside -albumilla, jonka vihkoseen on kirjoitettu teksti I just hope that God has plans to bless the world with more people like Ryan White ("toivon, että Jumala aikoo siunata maailmaa useammilla Ryan Whiten kaltaisilla ihmisillä"). Whiten tapaukseen perustuen on ohjattu elokuva The Ryan White Story.http://www.imdb.com/title/tt0098237/ == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kansalaisaktivistit Luokka:AIDS-aktivistit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Trigonometriset integraalit

Trigonometriset integraalit ovat joukko trigonometrisia funktioita sisältäviä integraaleja, joita ei voida lausua alkeisfunktioiden avulla ja siksi niitä pidetään omina funktioinaan. == Sini-integraali == Sini-integraali (engl. sine integral) määritellään :\mathrm{Si}(x) = \int_0^x \frac{\sin t}{t}dt. Tätä funktiota vastaava Taylorin sarjakehitelmä on :\mathrm{Si}(x) = \frac{x}{1\cdot1!} - \frac{x^3}{3\cdot3!} + \frac{x^5}{5\cdot5!} - \frac{x^7}{7\cdot7!} + \ldots = \sum_{k=0}^\infty \frac{(-1)^{k}}{(2k+1)(2k+1)!}x^{2k+1}, missä ! tarkoittaa kertomaa. Sini- integraali on pariton funktio, sillä :\mathrm{Si}(-x) = -\mathrm{Si}(x)\,. == Kosini-integraali == Kosini-integraali (engl. cosine integral) muistuttaa jonkin verran edellistä: :\mathrm{Ci}(x) = \int_x^\infty \frac{\cos t}{t}dt. Tämä voidaan kirjoittaa myös integraalina nollasta x:ään :\mathrm{Ci}(x) = -\gamma - \ln x + \int_0^x \frac{1 - \cos t}{t}dt, missä \gamma on Eulerin–Mascheronin vakio ja arvoltaan likimain 0,57721. Kosini- integraalifunktiota ei vastaa varsinainen Taylorin sarja, mutta jälkimmäisen esitysmuodon integraalille voidaan kirjoittaa sarjakehitelmä :\mathrm{Ci}(x) = -\gamma - \ln x + \frac{x^2}{2\cdot2!} - \frac{x^4}{4\cdot4!} + \frac{x^6}{6\cdot6!} - \frac{x^8}{8\cdot8!} + \ldots = \gamma + \ln x + \sum_{k=1}^\infty\frac{(-1)^kx^{2k}}{2k(2k)!}. == Katso myös == *eksponentti- integraali *sinc-funktio == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == *Mathworld: Sini-integraali *Mathworld: Kosini-integraali Luokka:Erikoisfunktiot
José Joaquín de Olmedon kansainvälinen lentoasema

José Joaquín de Olmedon kansainvälinen lentoasema (aiemmin Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema) palvelee Ecuadorin suurinta kaupunkia Guayaquilia. Lentoaseman uusi terminaali otettiin käyttöön kesällä 2006 jolloin lentoaseman nimi muutettiin. Lentoasema sijaitsee viisi kilometriä Guayaquilin keskustasta pohjoiseen. Tärkeimpiä asemalle liikennöiviä lentoyhtiöitä ovat American Airlines (Miami), Delta Air Lines (Atlanta) ja KLM (Amsterdam). == Aiheesta muualla == Luokka: Ecuadorin lentoasemat
Ojakellukka

Ojakellukka (Geum rivale) on Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava hyönteispölytteinen, punertavasävyinen ruusukasvi. Ojakellukkaa tavataan koko Suomessa. == Ulkonäkö ja koko == Monivuotinen ojakellukka on ruohovartinen kasvi, joka kasvaa 25–50 cm korkeaksi. Sen punertavansävyinen varsi ja verholehdet ovat pehmeän karvan peitossa. Maanrajassa on ruusukelehtiä, joiden lapa on 2–4-parinen. Päättölehdykät ovat sormijakoisia tai -osaisia ja kolmiliuskaisia. Myös varsilehdet ovat kolmiliuskaisia ja sormijakoisia. Lehtien päättölehdykät ovat paljon muita lehdyköitä isompia. Lehtiruodin tyvessä olevat korvakkeet ovat pieniä. Kukat ovat nuokkuvat. Verhiö on punaruskea ja melkein kellomainen. Verholehtiä hieman pidemmät terälehdet ovat tummasuonisia, kellanvalkoisia tai punertavia. Ojakellukka kukkii Suomessa touko-heinäkuussa. Hedelmistö on pysty ja pallomainen. Kasvi leviää uusille paikoille ihmisiin ja eläimiin tarttuvien koukkupäisten pähkylöiden avulla.Retkeilykasvio 1998, s. 249. Ojakellukka voi risteytyä kyläkellukan (G. urbanum) kanssa lajien yhteisillä kasvupaikoilla. == Levinneisyys == Ojakellukkaa tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa. Etelä-Euroopassa laji on kuitenkin harvinaisempi tai puuttuu paikoin kokonaan. Euroopan ulkopuolella ojakellukkaa tavataan Kaukasuksen alueella, Turkissa, Keski-Aasiassa sekä laajalla alueella Pohjois-Amerikassa, erityisesti itärannikolla ja Suurten järvien alueella.Den virtuella floran: Humleblomster Viitattu 15.12.2010. Suomessa ojakellukkaa tavataan lähes koko maassa. Laji on hyvin yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa. Ainoastaan aivan pohjoisimmasta Lapista laji puuttuu.Lampinen, R. & Lahti, T. 2010: Kasviatlas 2009: Ojakellukan levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 15.12.2010. == Elinympäristö == Ojakellukka kasvaa kosteilla paikoilla: niityillä, lehdoissa, ojanpientareilla, rehevissä korvissa, letoilla ja lähteiköissä. == Käyttö == Ojakellukka on vanha rohdoskasvi.Suomen terveyskasvit 1982, s. 139. Sitä kasvatetaan myös koristekasvinaPratensis Oy: Ojakellukka Viitattu 15.12.2010. ja kerätään kuivakukaksi.Suomen Niittysiemen Oy: Luonnon kuivakukkia Viitattu 15.12.2010. == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Suomen terveyskasvit. Luonnon parantavat yrtit ja niiden salaisuudet. Toim. Huovinen, Marja-Leena & Kanerva, Kaarina. Oy Valitut Palat – Reader's Digest Ab, Tampere 1982. === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Kasviatlas 2021: Ojakellukan levinneisyys Suomessa. *Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ojakellukka (Geum rivale) *Luontoportti: Ojakellukka (Geum rivale) *Pohjolan kasvien pauloissa: Geum rivale - ojakellukka *Pohjolan kasvien pauloissa: Geum rivale x urbanum - ojakellukka x kyläkellukka *UPM- Kymmene: Metsiemme lehtokasveja (pdf) *ITIS: Geum rivale *United States Department of Agriculture (USDA): Geum rivale *Flora of China: Geum rivale Luokka:Kellukat
Jazz Giants

Jazz Giants on neljän LP:n kokoelma, jolla esiintyy jazz-musiikin suuria nimiä. Kappaleet ovat 1950- ja 1960-luvun suosittujen tekijöiden teoksia. __NOTOC__ == Kappaleet == === Levy 1 === ==== 1. puoli – Oscar Peterson ==== # ”Blues for Basie” – Peterson (1956) # ”Liza” – Gershwin-Kahn (1969) # ”Bess, Oh Where's My Bess” – George & Ira Gershwin - DuBose Heyward (1959) # ”Nice Work If You Can Get It” – Gershwin (1959) # ”Blues for a Big Scotia” – Peterson (1959) ==== 2. puoli – Louis Armstrong==== # ”A Woman Is a Sometime Thing” – George & Ira Gershwin - DuBose Heyward (1957) # ”Let's Do It” – Porter (1957) # ”Willow Weep for Me” – Ronell (1957) # ”Blues in the Night” – Arlen-Mercer (1957) === Levy 2 === ==== 3. puoli – Jimmy Smith ==== # ”Walk on the Wild Side” – Elmer Bernstein (1962) # ”Basin Street Blues” – Spencer Williams (1964) # ”Need Mo'” – Jimmy Smith (1970) # ”St. Louis Blues” – W. C. Handy (1964) ==== 4. puoli – Stan Getz ==== # ”Walk On By” – Burt Bacharach - Hal David (1967) # ”Balanco No Samba” – McFarland (1962) # ”Blues in the Closet” – Pettiford (1957) # ”Wives and Lovers” – Burt Bacharach - Hal David (1967) # ”Chega de Saudade” – Jobim - DeMoraes (1962) === Levy 3 === ==== 5. puoli – Billie Holiday ==== # ”A Fine Romance” – Kern-Fields (1955) # ”Gone with the Wind” – Magidson-Wrubel (1955) # ”I Get a Kick out of You” – Porter (1955) # ”Isn't It a Lovely Day” – Berlin (1955) # ”Remember” – Berlin (1952) ==== 6. puoli – Ella Fitzgerald ==== # ”Imagine My Frustration” – Wilson- Strayhorn-Ellington (1965) # ”Into Each Life Some Rain Must Fall” – Roberts- Fisher (1963) # ”April in Paris” – Harburg-Duke (1956) # ”Oh, Lady Be Good! – George & Ira Gershwin (-) # ”Every Day I Have the Blues” – Chatman-York (1956) === Levy 4 === ==== 7. puoli – Wes Montgomery ==== # ”Tear It Down” – Wes Montgomery (1965) # ”Boss City” – Wes Montgomery (1965) # ”Golden Earrings” – Livingston - Evans - Young (1965) # ”Chim Chim Cheree” – R.M. & R.B. Sherman (1965) # ”The Thumb” – Wes Montgomery (1966) ==== 8. puoli - Gerry Mulligan ==== # ”Line for Lyons” – Mulligan (1957) # ”I'm Getting Sentimental over You” – Washington - Bassman (1962) # ”Pretty Little Gypsy” – McFarland (1962) # ”Bridgehampton Strut” – McFarland (1962) # ”Anything Goes” – Porter (1952) # ”Utter Chaos” – Mulligan (1957) * Albumin sisältövihkossa levypuolet on numeroitu 1–8. * Albumin numero on 2863003, vaikka jokainen levy on numeroitu myös yksitellen 2861010-2961013. * Julkaisija: Verve Records Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzalbumit Luokka:Kokoelma-albumit
Ylänkökiuru

Ylänkökiuru (Melanocorypha bimaculata) on aasialainen kiurujen heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin entinen nimi oli isokiuru. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 16–18 cm, siipien kärkiväli 33–41 cm ja paino noin 50 g. Paksunokkainen avomailla asustava kiurulaji, jonka vatsa on valkoinen, rinnassa on kapea musta poikkiraita, selkäpuoli harmaanruskean kirjava ja pään kuviot selkeät. Lennossa näkyy pyrstön valkoinen kärkivyö ja siipien alapinnan ruskehtava sävy. Laulaa lennossa kuten kiuru, mutta laulun tempo on nopeampi ja karkeampi ja sisältää myös hiukan matkintoja. Sukupuolet ovat samannäköiset. Sekä vanhat että nuoret ylänkökiurut käyvät läpi täydellisen sulkasadon loppukesällä ja alkusyksyllä. == Levinneisyys == 2 tai 3 alalajia tunnetaan. Nimialalaji bimaculata pesii Turkissa, Transkaukaasiassa ja Pohjois-Iranissa, torquata Turkmeniassa ja Iranin itäisemmissä osissa. Näiden kahden alalajin statuksesta on kiistaa. Rufescens esiintyy Lähi-idässä ja Vähän-Aasian keski– ja eteläosissa. Euroopan populaation koko on 2,1–4,3 miljoonaa yksilöä. Muuttolintu, jonka populaatiot talvehtivat Intiassa, Etelä–Iranissa, Arabian niemimaalla ja Koillis–Afrikassa.Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong. Laji on tavattu Suomessa toistaiseksi neljästi: 12.1.–23.01.1960 Porissa, 26.–27.5.1996 Äänekoskella, 31.5.–3.6.1996 Pellossa ja 17.12.2000–17.1.2001 Porvoossa.Rariteettikomitea == Elinympäristö == Pesii karuilla, kivikkoisilla puoliaavikoilla ja vuoristoseuduilla 2 kilometrin korkeudelle. Muuttoaikoina lajia tavataan erilaisilla avomailla, kuten riisipelloilla ja rannoilla, ja se muodostaa suuria, joskus jopa 3 000 yksilön parvia. == Lisääntyminen == Pesä on maassa mättään tai pensaan suojassa ja suojassa auringon paisteelta. Munia on tavallisimmin 3 tai 4. Muna painaa 4,04 g. Vain naaras hautoo 12–13 päivää. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka lähtevät pesästä lentokyvyttöminä noin 9 päivää vanhoina. Pesii joskus kahdesti kesässä. == Ravinto == Syö siemeniä ja selkärangattomia pikkueläimiä. == Lähteet == * * Svensson, Lars 1997: Euroopan varpuslinnut - sukupuolen ja iän määritys. SLY:n Lintutieto Oy. === Viitteet === Luokka:Kiurut
Damaskoksen kansainvälinen lentoasema

Damaskoksen kansainvälinen lentoasema palvelee Syyrian pääkaupunkia Damaskosta. Se otettiin käyttöön vuonna 1973, kun lähempänä keskustaa sijaitseva Mezzen lentoasema lakkautettiin. Lentoasema sijaitsee Damaskoksen keskustasta kaakkoon. Sillä on kaksi kiitotietä, joista toinen on varattu sotilaskäyttöön. Lentoasema toimii Syyrian kansallisen lentoyhtiön Syrian Arab Airlinesin solmukohtana. Lentoasema Luokka:Syyrian lentoasemat
Tullintori

Tullintori on Tampereen keskustassa Tullin alueella sijaitseva kauppakeskus, jonka suurin omistaja on Agore Kiinteistöt. Tullintorin 0.–2. kerroksissa on yhteensä noin 30 liikettä ja toimijaa, 3.–5. kerroksissa on pääsääntöisesti toimistotiloja. Tullintorin vuosittainen kävijämäärä on noin 2,5 miljoonaa. Tullintori sijaitsee rautatieaseman tuntumassa. Pysäköintipaikkoja löytyy P-Tullintorilta ja Tullintorin kannelta. Kauppakeskuksesta on kulkuyhteys Hotelli Torniin ja Hotelli Villaan. Kauppakeskus salli lemmikit 2018. Arkkitehtonisesti Tullintori on perinteinen arkadi, eli lasikatteinen ”pylväskäytävä”. Se on muodostettu yhdistämällä vuonna 1930 valmistunut SOK:n funktionalistinen rakennus uuteen laajennusosaan. Kauppakeskus Tullintori valmistui vuonna 1990. Tullintorilla oli jonkin aikaa Tokmannin City Tokmanni -myymälä Vapaa Valinnan jälkeen. ==Lähteet== *Tullintori-kauppakeskuksen perustiedot ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Kauppakeskuksen kotisivut *Ilmapanoraamakuva Tullintorista - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com * SOK:n konttori- ja varastorakennus Tampere, Arkkitehti, 01.12.1936, nro 12, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Tampereen kauppa- ja ostoskeskukset Luokka:Tulli (Tampere)
Hefty Load

Hefty Load oli suomalainen rockyhtye, jonka levytysura alkoi, kun se voitti bändikilpailun Halvåttan – tidens melodi ja pääsi tekemään singlen. 1983 yhtye julkaisi Hefty Load -nimisen albumin. Samana vuonna yhtye oli mukana kokoelmalla The Art of Breeding. ==Soittajat== * Måns Kullman – kitara, laulu * Matts Kullman – bassokitara, kitara, kosketinsoittimet * Jyri Honkavaara – laulu, kitara * Richard Hamilton – bassokitara, kosketinsoittimet, kitara, laulu * Keimo Hirvonen – rummut, lyömäsoittimet, kosketinsoittimet * Hepa Halme – saksofoni * Puka Oinonen – kitara == Julkaisut == === Albumit === * Hefty Load (1983, Johanna/A.A.B. Tuotanto) === Singlet === * Du Bist Wunderbar / Schrecklich (1981, omakustanne) * Nightsight / Centre of the Universe (1983, Johanna) === Kokoelmalla === * The Art of Breeding -kokoelmalla (1983, Johanna) kappaleet "Rabbit" ja "Centre of the Universe" ==Lähteet== * Bruun, Lindfors, Luoto ja Salo: Jee jee jee. Suomalaisen rockin historia. WSOY Porvoo 1998. ISBN 951-0-22503-7 ==Aiheesta muualla== * * Ylen Elävä arkisto – Hefty Load: 1st Class Ass Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Valkosiipikiuru

Valkosiipikiuru (Alauda leucoptera) on aasialainen kiurujen heimoon kuuluva varpuslintu. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 17–19 cm. Kiurun kokoinen vahvanokkainen lintu, jonka siipi on huomiota herättävän kolmivärinen: etuosa ruskea, käsisiipi ja kyynärsulkien tyvet mustat ja kyynärsiiven ulko-osa valkoinen. Vatsa on valkoinen, rinnassa on tummaa viirutusta, selkäpuoli on harmaanruskea. Seisovalla linulla näkyy siivellä valkea kuvio. Juhlapukuisella koiraalla on punaruskea päälaki ja poski sekä siiven pienet ja keskimmäiset peitinhöyhenet. Naaraalla värit ovat haileat. Laulu muistuttaa kiurun laulua. == Esiintyminen == Keski-aasialainen laji, joka pesii Kaukasukselta itään Kazakstaniin. Euroopassa pesii 20 000–65 000 paria Venäjän kaakkoisosissa. Se on muuttolintu pesimäalueensa pohjoisosissa ja talvehtii Mustanmeren ja Kaspianmeren ympäristöissä. Lajin kanta on elinvoimainen. Valkosiipikiuru on tavattu Suomessa toistaiseksi kolmasti: 9.6.1971 Mustasaaressa, 21.–23.6.1999 Kalajoella ja 11.-13.4.2004 Luumäellä.Rariteettikomitea == Elinympäristö == Viljelysmaat, arot ja muut kuivat seudut. Suosii elinympäristönään korkea- mutta harvakasvuista kasvillisuutta, kutea pujoa. Talvella voi muodostaa suuria parvia, joissa on noin 200 lintua, joskus jopa noin 4 000 yksilöä.Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong. == Lisääntyminen == Pesä on hyvin piilotettuna maassa kasvien tai mättään suojassa. Munia on 3–8, tavallisimmin 5 tai 6. Muna painaa 3,23 g. Haudonta- aika on 12–13 päivää ja pääasiassa naaras huolehtii haudonnasta. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka lähtevät pesästä ennen kuin ovat lentokykyisiä. == Ravinto == Valkosiipikiuru syö kesällä siemeniä sekä hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia, talvella siemeniä. == Lähteet == Luokka:Kiurut
Jouko Tolonen

Jouko Paavo Kalervo Tolonen (2. marraskuuta 1912 Porvoo – 23. heinäkuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, pianisti ja musiikkitieteilijä. Paitsi säveltäjänä ja pianistina Tolonen toimi myös Ylen apulaismusiikkipäällikkönä 1941–1946, musiikkipäällikkönä 1946–1955 ja Kansallisoopperan pääjohtajana 1955–1960. Myöhemmin hän työskenteli Sibelius-Akatemiassa lehtorina (1960–1966) ja Turun yliopistossa musiikkitieteen lehtorina ja professorina (1966–1977). Sävellystuotanto jäi näiden tehtävien ohella suppeaksi. Pianistina hän esitti muun muassa Ahti Sonnisen pianokonserttoa. Tolonen oli valmistunut filosofian kandidaatiksi vuonna 1939 ja jatkoi akateemista uraansa 1960-luvulla: hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1969 väitöskirjalla Mollisoinnun ongelma ja unitaarinen intervalli- ja sointutulkinta. Tolonen pyrki yhdistämään psykologista ja matemaattispohjaista sointuteoreettista näkökulmaa. Jouko Tolosen lapset ensimmäisestä avioliitosta Lidia Soldarewin kanssa ovat Timo Tolonen (s. 1936), ja Osmo Tolonen (s. 1943). Lapset toisesta avioliitosta Väinö Kunnaksen tyttären Alila Kunnaksen kanssa ovat Anja Tolonen (1955), toimittaja Pekka Tolonen 1957–2024, Aini Tolonen (1959) ja Jukka Tolonen (1966).Jouko Tolonen, Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) == Musiikki == Jouko Tolosen sävellyksenopettajia olivat Ilmari Krohn, Leevi Madetoja ja Nils-Eric Fougstedt. Tolonen kuului neljän säveltäjän ryhmään, jonka muut jäsenet olivat Taneli Kuusisto, Einari Marvia ja Ahti Sonninen; he pitivät yhteisiä sävellyskonsertteja. Tolonen sai jonkin verran vaikutteita Uuno Klamilta, Béla Bartókilta ja Dmitri Šostakovitšilta. Suurimman osan tuotannostaan Tolonen sävelsi 1940- ja 1950-luvulla. Hän sävelsi muun muassa uusklassisisia orkesterimusiikkiteoksia, joista mainittakoon Andante ja Rondo alla burla (1948) ja sinfonia (1952); viimeiseksi jäi Kolme arabeskia (1953). Tolosen tuotantoon kuuluu myös vokaalimusiikkia, kuten kantaatti Notku, nuori neitsykäinen vuodelta 1955 Martti Haavion tekstiin. Kantaatti on aikansa ainoita suomalaissävellyksiä, joista kuuluu Carl Orffin vaikutus ”primitiivisenä” rytmisyytenä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Esittely Suomalaisen musiikin tiedotuskeskuksen sivuilla. * Luokka:Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät Luokka:Suomalaiset musiikkitieteilijät Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Bengt von Törne

Bengt Axel von Törne (22. marraskuuta 1891 Helsinki – 4. toukokuuta 1967 Helsinki) oli suomenruotsalainen säveltäjä ja tietokirjailija. == Elämä == Von Törne opiskeli Helsingin musiikkiopistossa Erik Furuhjelmin johdolla vuosina 1910–1916, ja lisäksi hän oli saanut jonkin verran sävellystunteja Jean Sibeliukselta vuosina 1916–1917. Von Törnen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa kuusi sinfoniaa, joista viimeinen valmistui 1966. Säveltäjä kirjoitti myös muuta orkesterimusiikkia, kuten sinfonisia runoja ja pianokonserton, sekä kolme jousikvartettoa. Hänen sävellyksensä ovat tyyliltään perinteisen tonaalisia. Sibeliuksen vaikutus ilmenee von Törnen sävellystuotannossa vahvana. Vuonna 1937 von Törne julkaisi kokemuksistaan kirjan Sibelius: A Close-Up (Sibelius: Lähikuvia ja keskusteluja), jossa hän kehui opettajaansa ja vähätteli Gustav Mahleria ja Claude Debussytä. Tämä sai Theodor W. Adornon tuohtumaan ja laatimaan hyvin kielteisen arvostelun, joka vähensi Sibeliuksen arvostusta Manner-Euroopassa 1950-luvulla. Von Törne julkaisi lisäksi suuren määrän kulttuurihistoriallisia kirjoituksia, jotka painottuivat renessanssin aikaan. == Perhe == Bengt von Törnen vanhemmat olivat pankinjohtaja Johan Olof Reinhold von Törne (1849–1910) ja Olga Elisabeth Alexandrine von Knorring (1856–1946). Hänen veljiään olivat historiantutkija Per Olof von Törne ja toimitusjohtaja Carl von Törne. Törnen kaksoisveli oli hovioikeuden auskultantti Nils Lennart von Törne (s. 1891), joka surmattiin sisällissodan aikana Akaassa 12. huhtikuuta 1918. == Teoksia == * * * * * * * * * * * * * * * * ==Sävellyksiä== * 6 sinfoniaa (1921–1966) * 3 sinfoniettaa (1938–1951) * Kuningas Fjalar (1918) * pianokonsertto d-molli (1941) * Requiescat (1941) * 3 jousikvartettoa (1920–1931) == Lähteet == Törne, Bengt von Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Rykmenttimotti

Rykmenttimotti kuului alkujaan Kitilän suurmottiin, joka syntyi talvisodassa Suomen IV Armeijakunnan suuren vastahyökkäyksen seurauksena 6.–17. tammikuuta 1940 välisenä aikana. ==Motin synty== Rykmenttimotin alue alkujaan Kitilän suurmotin alueeseen, josta se eräänlaisena ulokkeena tai sarvena työntyi idän kautta lähes suoraan pohjoiseen seuraten Lemettiin johtavaa tieuraa. Jo ennen Rykmenttimotin irrottamista suomalaisjoukot saivat irrotettua ja tuhottua mainitun ulokkeen pohjoisosassa olevan Lemetin tienhaaran motin alueella olevat joukot. Rykmenttimotin alue oli siis ulokkeen keskiosaa. Rykmenttimotti syntyi 9. helmikuuta 1940 Er.P 8:n katkaistua vihollisjoukkojen yhteydet Vorojenkiven lounaispuolella. Syntynyt motti oli noin 1,5 kilometriä pitkä, mutta vain muutamia satoja metrejä leveä. ==Toiminta mottia vastaan ja sen kukistuminen== 10\. helmikuuta 1940 aamulla Er.P 8 ja I/JR 37 yrittivät motin tuhoamista, mutta hyökkäys tuli torjuttua etenkin mottiin jääneiden lukuisten panssarivaunujen tulella. 15\. helmikuuta 1940 aamuyöllä Taisteluosasto Oinas yritti jälleen hyökätä mottia vastaan, mutta jälleen hyökkäysvaunujen tulen aiheuttamien runsaiden tappioiden vuoksi yritys oli keskeytettävä. 16\. helmikuuta 1940 Taisteluosasto Oinas sai vahvistuksekseen Uudenmaan Rakuunarykmentin ja Ratsastavan Patterin Rykmenttimotin tuhoamista varten. 17\. helmikuuta 1940 Taisteluosasto Oinas aloitti aamuyöllä hyökkäyksen Rykmenttimottia vastaan, joka johti menestykseen ja motin eteläosan valtaukseen aamupäivän aikana. Hyökkäys aloitettiin uudelleen myöhään iltapäivällä. 18\. helmikuuta 1940 aamulla motti vihdoin laukesi. Ilmoitusten mukaan vankeja saatiin noin 250 ja kaatuneita neuvostosotilaita laskettiin olleen 1 000–1 200\. Myös suomalaisten tappiot olivat huomattavat muun muassa vihollisen lukuisien panssarivaunujen tulen vuoksi. ==Sotasaalis== Motista saatu sotasaalis käsitti muun muassa seuraavia taisteluvälineitäSotatieteen laitos:"Talvisodan historia" osa 3, s. 92.: *30 pst-tykkiä *32 kenttätykkiä *20 panssarivaunua *6 ilmatorjuntakonekivääriä *9 konekivääriä *25 kuorma- autoa *17 traktoria ==Katso myös== *Suomen talvisodassa saama sotasaalis == Lähteet == === Viitteet === === Lähteet === * * == Aiheesta muualla == * Rykmentinmotti Suomen Sotahistoriallisen Seuran kohteissa. Luokka:Laatokan Karjalan mottitaistelut talvisodassa
Hyvelä

Hyvelä (Svenska ortnam) on Porin 56. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoispuolella ja valtatie 8:n itäpuolella. Hyvelän naapurikaupunginosia ovat Ruosniemi idässä, Tuulikylä kaakossa, Toejoki ja Lotskeri etelässä sekä Hyvelänviiki lounaassa.Porin kaupungin karttapalvelu Viitattu 17.3.2013 Hyvelä on entinen kylätaajama, ja sen läpi kulkeva Kylänraitti-niminen tie on säilynyt miljööltään hyvin maaseutumaisena. Lännessä Kylänraitti liittyy valtatie 8:aan ja idässä Ruosniemeen. Etelässä ja pohjoisessa Hyvelän taajamaa reunustavat tasaiset peltoaukeat. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Porin kaupunginosat
Lotskeri

Lotskeri () on Porin 55. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoisosassa. Viereiset kaupunginosat ovat Hyvelä pohjoisessa, Tuulikylä idässä, Toejoki etelässä sekä Pormestarinluoto ja Hyvelänviiki lännessä.Porin kaupungin karttapalvelu Viitattu 17.3.2013 Alue on osa kaakkois-luode suuntaista laajempaa Sunniemestä Toejoen ja Tuulikylän kautta Toukariin asti ulottuvaa peltoaukeiden sarjaa. Tämä Pohjois-Porille ominainen alava laaja- alainen kulttuurimaisema on muodostunut viimeisen 1000 vuoden aikana muinaismeren alueelle maankohoamisen mahdollistamana ja 1800-luvun maatalouden kuivatus- ja raivaustoimien tuloksena. Maaperä on liejuinen hienorakeinen maalaji, joka omalta osalta viittaa sen syntyhistoriaan. Kallioperä muodostuu syväkivistä tonaliitista ja trondhjemiitista. Lotskerin kaupunginosa on saanut nimensä Slåttskär-paikannimestä, joka viittaa viimeistään 1600-luvulla maankohoamisen myötä muuhun rannikkoon kiinnittyneeseen pieneen saareen Lotskerinmäen kohdalla. Lotskerissa on entuudestaan ollut muutamia asuintaloja toisen maailmansodan jälkeiseltä ajalta. Varsinaisena asuinalueena Lotskeri on kuitenkin suhteellisen uusi – vasta 2000-luvun alussa alueelle alettiin rakentaa taajamatyyppistä pientaloasutusta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Porin kaupunginosat