EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Emmanouíl Pappás (kunta)

Emmanouíl Pappás () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Εμμανουήλ Παππά, Dímos Emmanouíl Pappá), joka sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski- Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 338,8 neliökilometriä ja väkiluku 14 664\. Varsinaisen Emmanouíl Pappáksen kylän väkiluku on 601 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Chrysó. Kylä ja kunta on nimetty Kreikan vapaussodan sankareihin luetun Emmanouíl Pappáksen mukaan. Nykyinen Emmanouíl Pappáksen kunta muodostui, kun Emmanouíl Pappás ja Strymónas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Emmanouíl Pappáksen kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Emmanouíl Pappás Ágio Pnévma Ágio Pnévma 1 353 Chrysó Chrysó 1 571 Dafnoúdi Dafnoúdi 443 Emmanouíl Pappás Emmanouíl Pappás 601 Métalla Métalla 130 Sykéa 50 Néo Soúli Néo Soúli 2 399 Pentápoli Pentápoli 995 Toúmpa Toúmpa 576 Yhteensä: 8 118 Strymónas Mesokómi Mesokómi 108 Monóvrysi Monóvrysi 566 Neochóri Neochóri 1 227 Néos Skopós Néos Skopós 1 934 Paralímni Paralímni 525 Pethelinós Pethelinós 474 Psychikó Psychikó 866 Valtotópi Valtotópi 846 Yhteensä: 6 546 Yhteensä: 14 664 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Εμμανουήλ Παππά. Emmanouíl Pappáksen kunnan verkkosivut. *
Irákleia (Sérres)

Irákleia () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ηρακλείας, Dímos Irakleías), joka sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 448,8 neliökilometriä ja väkiluku 21 145\. Varsinaisen Irákleian kaupungin väkiluku on 3 786 (vuonna 2011). Nykyinen Irákleian kunta muodostui, kun Irákleia, Skotoússa ja Strymonikó yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Irákleian kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Irákleia Chrysochórafa Chrysochórafa 1 023 Dasochóri Dasochóri 834 Psomotópi 156 Irákleia Irákleia 3 786 Sarakatsanaíiko 0 Karperí Karperí 837 Koímisi Koímisi 1 414 Limnochóri Limnochóri 522 Lithótopos Lithótopos 692 Pontisméno Pontisméno 1 666 Simón 60 Valteró Valteró 1 102 Yhteensä: 12 092 Skotoússa Ammoudiá Ammoudiá 992 Gefyroúdi Gefyroúdi 717 Melenikítsi Melenikítsi 621 Néa Tyrolói Néa Tyrolói 669 Palaiókastro Palaiókastro 721 Skotoússa Skotoússa 1 415 Yhteensä: 5 135 Strymonikó Cheímarros Cheímarros 740 Kalókastro Kalókastro 242 Kefalochóri 130 Livadochóri Livadochóri 420 Varikó 50 Strymonikó Strymonikó 1 619 Triás Triás 267 Zevgolatió Zevgolatió 450 Yhteensä: 3 918 Yhteensä: 21 145 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Ηρακλείας. Irákleian kunnan verkkosivut. *
Néa Zíchni

Néa Zíchni () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Νέας Ζίχνης, Dímos Néas Zíchnis), joka sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 405,6 neliökilometriä ja väkiluku 12 397\. Varsinaisen Néa Zíchnin kaupungin väkiluku on 2 530 (vuonna 2011). Nykyinen Néa Zíchnin kunta muodostui, kun Néa Zíchni ja Alistráti yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Néa Zíchnin kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Alistráti Agiochóri Agiochóri 276 Alistráti Alistráti 2 127 Ierá Moní Agías Kyriakís (luostari) 0 Mandíli Mandíli 105 Skopiá Skopiá 108 Stathmós Angístis Stathmós Angístis 177 Stathmós Lefkothéas Stathmós Lefkothéas 295 Yhteensä: 3 088 Néa Zíchni Ágios Christóforos Ágios Christóforos 192 Agrianí Agrianí 295 Anastasía Anastasía 258 Dímitra Dímitra 374 Dravískos Dravískos 1 488 Gázoros Gázoros 1 315 Mavrólofos Mavrólofos 658 Mesorráchi Mesorráchi 407 Mýrkinos Mýrkinos 199 Myrríni Myrríni 236 Néa Pétra Néa Pétra 277 Néa Zíchni Néa Zíchni 2 530 Sfelinós Sfelinós 304 Tholós Tholós 776 Yhteensä: 9 309 Yhteensä: 12 397 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Νέας Ζίχνης. Néa Zíchnin kunnan verkkosivut. *
Salli Lund

Salli Lund, o. s. Hill, aikaisemmin Mäkelä (12. joulukuuta 1902 Oulu – 23. kesäkuuta 1979 Sortavala) oli suomalaissyntyinen Karjalan tasavallassa asunut toimittaja ja runoilija. 11-lapsiseen perheeseen syntyneen Lundin vanhemmat olivat perämies Matti Mäkelä (1850–1929) ja Kaisa Kristiina Sankilampi (1860–1938). Lund kävi kansakoulun ja oli sitten vuodesta 1920 alkaen Osuusliike Arinan palvelyksessa myyjänä. Lund muutti 1927 Suomesta Kanadaan ja sieltä edelleen 1932 Neuvosto-Karjalaan. Hän työskenteli apuhoitajana ja sittemmin Totuus-lehden oikolukijana. Toisen maailmansodan aikana Lund oli evakossa Uralin alueella ja oli työssä kolhoosissa ja paperikombinaatissa. Lundin aviomies Väinö Lund kuoli lavantautiin ja lapset tytär Raija ja poika Reijo kuolivat aliravitsemukseen. Perheensä menettänyt Lund palasi 1944 Petroskoihin ja toimi sitten ensin entisessä työssään oikolukijana ja sittemmin Karjala-kustantamon toimittajana. Lundista tuli Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäsen 1970. Salli Lund oli naimisissa vaasalaisen Väinö Lundin kanssa ja myöhemmin Polvijärvellä syntyneen Jukka Hillin kanssa. Salli Lundin elämästä Neuvosto-Karjalassa on tehty näytelmä Punaisten lintujen maa, jonka kantaesitti Teatteri Saaga syyskuussa 2019. == Teoksia == * Soi lauluja Karjalan maa : valittuja runoja. Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, Petroskoi 1950 * Pihkan tuoksua : runoja. Karjalan kirjakustantamo, Petroskoi 1966 * Vesillä ja valtateillä. Karjalan kirjakustantamo, Petroskoi 1969 * Kevätvihreä tie : venäjänkielisiä runoja. Izdatelstvo Karelija, Petrozavodsk 1970 * Tuulien kannel : runoja ja runoelmia. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1971 * Taipaleita : kaksi novellia. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1975 * Runontupa : runoja, runoelma. Karjala- kustantamo, Petroskoi 1976 * Virta vierii : runoja ja runoelmia. Karjala- kustantamo, Petroskoi 1979 * Ja niin tuli aamu... : muistelmia. Karjala- kustantamo, Petroskoi 1980 == Lähteet == *Karjalan suomenkieliset kirjailijat : Salli Lund (Arkistoitu sivu, Archive.is) * Laitasaari-sivusto : Kirjailija Salli Lund (Hill, Mäkelä) * Kirjasampo.fi : Salli Lund ===Viitteet=== Luokka:Venäjän suomenkieliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet Luokka:Neuvostoliitonsuomalaiset henkilöt
Paionía (kunta)

Paionía ( eli Δήμος Παιονίας, Dímos Paionías) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Kilkíksen alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 923,7 neliökilometriä ja väkiluku 28 493 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Polýkastro. Paionía sijaitsee Kreikan pohjoisosassa Pohjois-Makedonian rajalla. Maiden välisen rajan tärkeimpiin rajanylityspaikkoihin kuuluvat Évzonoin Tsoliádes (maantieliikenteelle) ja Eidoméni (rautatieliikenteelle) sijaitsevat kunnan alueella. Paionían kunta syntyi, kun Axioúpoli, Evropós, Gouménissa, Livádia ja Polýkastro yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty antiikin aikaisen Paionian alueen mukaan. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Paionían kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Axioúpoli Axioúpoli Axioúpoli 2 897 Pigí 152 Eidoméni Chamiló 117 Dogánis 38 Eidoméni 154 Fanós Fanós 151 Gorgópi Gorgópi 872 Plágia Plágia 224 Rýzia Kampochóri 176 Rýzia 389 Valtotópi 215 Skra Koúpa 47 Skra 187 Yhteensä: 5 619 Evropós Ágios Pétros Ágios Pétros 1 505 Evropós Evropós 1 734 Mesiá Mesiá 226 Polýpetro Polýpetro 425 Toúmpa Toúmpa 628 Yhteensä: 4 518 Gouménissa Filyriá Filyriá 246 Gerakónas 234 Gouménissa Gouménissa 3 609 Gríva Gríva 770 Kárpi Kárpi 369 Kastanerí Kastanerí 180 Pentálofo Omaló 121 Pentálofo 203 Státhis Státhis 398 Yhteensä: 6 130 Livádia Livádia Livádia 404 Yhteensä: 404 Polýkastro Áspros Áspros 774 Axiochóri Axiochóri 303 Néo Siráki 10 Eirinikó Eirinikó 63 Évzonoi Évzonoi 331 Metamórfosi 206 Plataniá 382 Tsoliádes 0 Koróna Koróna 44 Limnótopos Chrysókampos 0 Limnótopos 58 Néa Kavála 140 Sitariá 82 Mikró Dásos Mikró Dásos 400 Pefkodásos Pefkodásos 577 Polýkastro Koulinaíika 0 Latomeío 1 Polýkastro 7 064 Pontoirákleia Kástro 8 Pontoirákleia 692 Vafiochóri Chersotópi 23 Kotýli 16 Vafiochóri 603 Valtoúdi 27 Xirólakkos 18 Yhteensä: 11 822 Yhteensä: 28 493 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Παιονίας. Paionían kunnan verkkosivut. *
Kustavi Kaila

Kustavi Kaila (vuoteen 1906 Johansson, 16. helmikuuta 1885 Helsinki – 9. maaliskuuta 1944 Laukaa) oli suomalainen lainvalmistelija ja korkeimman oikeuden jäsen. Sivut 683-684. Kaila kuului Johansson-Kailan sukuun. Hänen isänsä oli arkkipiispa Gustaf Johansson ja äitinsä Sofia Emilia Björkman. Kaila valmistui ensin filosofian kandidaatiksi ja auskultoi opettajaksi 1906, mutta jatkoi opintojaan ja tuli 1910 molempien oikeuksien kandidaatiksi. Heinolan tuomiokunnassa työskenneltyään hän sai varatuomarin arvon 1913 ja samana vuonna hänestä tuli senaatin oikeusosaston kopisti. Korkeimman oikeuden notaariksi hänet nimitettiin 1918 ja nuoremmaksi oikeussihteeriksi seuraavana vuonna. Hän toimi myös valtiopäivillä työväenasiain- ja perustuslakivaliokunnan sihteerinä. Jo aiemmin 1917 hänestä oli tullut lainvalmisteluvaliokunnan jäsen. Hän osallistui keskeisesti Filip Grönvallin kanssa uuden avioliittolain valmisteluun, jonka mukaan puolisot olivat oikeudellisesti tasavertaisia, samoin kuin muidenkin lakien valmisteluun erityisesti avioliitto- ja lapsioikeuden alalta. Kaila oli kiinnostunut myös rikosoikeudesta ja toimi sen tutkijana Helsingin yliopistossa 1920–1927. Hän oli mukana rikoslain uudistukseen tähdänneessä työssä 1926, joka ei kuitenkaan johtanut lain muutoksiin. Kaila julkaisi artikkeleita Lakimies -lehdessä, jonka toimitussihteerinä ja vuodesta 1936 myös päätoimittajana hän toimi. 1930 hänet nimitettiin Korkeimman oikeuden jäseneksi. Oikeusneuvoksena hän puuttui myös lakikielen kehittämiseen, esimerkiksi 1943 hän julkaisi Lakimiehessä huomiota herättäneen artikkelin Virkakielen rikkaruohoja. Hän työskenteli Lakikielen sanakirjan tarkastustoimikunnassa ja valvoi Matthias Caloniuksen teoksen Praelections in iuris-prudentiam civilem -teoksen suomentamista. Hän myös suomensi itse useita teoksia saksasta ja ruotsista. Vapaa-ajallaan Kaila oli innokas kasvitieteen harrastaja ja kasvien keräilijä. Hänen puolisonsa vuodesta 1909 oli opettaja Ida Marja Makkonen (s. 1884). Shakkimestari, toimittaja Osmo Kaila (1916–1991) ja maanviljelyskemian ja -fysiikan professori Armi Kaila (1920–2003) olivat heidän lapsiaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ehdotus lainsäädännöksi naisen kelpoisuudesta valtionvirkaan ynnä perustelut (Filip Grönvall, Kustavi Kaila 1924. Lainvalmistelukunnan julkaisuja n:o 4. 20 s.) (Viitattu 24.9.2014) Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset tuomarit Luokka:Korkeimman oikeuden jäsenet Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Sintikí

Sintikí ( eli Δήμος Σιντικής, Dímos Sintikís) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 1 112,4 neliökilometriä ja väkiluku 22 195 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Sidirókastro. Sintikín kunta syntyi, kun Achladochóri, Ágkistro, Kerkíni, Petrítsi, Promachónas ja Sidirókastro yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Sintikín kunta muodostuu kuudesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Achladochóri Achladochóri Achladochóri 596 Karydochóri 84 Kapnófyto Kapnófyto 181 Yhteensä: 861 Ágkistro Ágkistro Ágkistro 373 Yhteensä: 373 Kerkíni Anatolí Anatolí 132 Parapótamos 133 Theodóreio 104 Áno Poróia Áno Poróia 965 Kastanoússa Kalochóri 158 Kastanoússa 592 Káto Poróia Káto Poróia 424 Sidirochóri 95 Kerkíni Kerkíni 980 Koryfoúdi 23 Monastiráki 217 Stavrodrómi 151 Livadiá Livadiá 623 Makrinítsa Makrinítsa 280 Neochóri Neochóri 499 Platanákia Platanákia 444 Rodópoli Odigítria 55 Rodópoli 820 Yhteensä: 6 695 Petrítsi Akritochóri Akritochóri 390 Thrakikó 95 Gónimo Gónimo 455 Mandráki Mandráki 379 Megalochóri Megalochóri 658 Néo Petrítsi Néo Petrítsi 1 932 Vyróneia Áno Vyróneia 0 Omaló 161 Vyróneia 762 Yhteensä: 4 832 Promachónas Promachónas Promachónas 140 Yhteensä: 140 Sidirókastro Charopó Charopó 1 042 Chorteró Chorteró 628 Kamarotó Kamarotó 469 Sidirókastro Faiá Pétra 92 Káto Ampélia 219 Loutrá 0 Schistólithos 26 Sidirókastro 5 177 Stathmós 25 Thermopigí 154 Strymonochóri Strymonochóri 401 Vamvakófyto Vamvakófyto 1 061 Yhteensä: 9 294 Yhteensä: 22 195 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Σιντικής. Sintikín kunnan verkkosivut. *
Skýdra

Skýdra () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Σκύδρας, Dímos Skýdras), joka sijaitsee Péllan alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 239,525 neliökilometriä ja väkiluku 20 188\. Varsinaisen Skýdran kaupungin väkiluku on 5 406 (vuonna 2011). Nykyinen Skýdran kunta muodostui, kun Skýdra ja Meniída yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Skýdran kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Meniída Ánydro Ánydro 382 Kalí Kalí 1 378 Kallípoli Kallípoli 456 Sandáli 169 Kranéa Kranéa 73 Lithariá 1 Mándalo Mándalo 1 080 Profítis Ilías Profítis Ilías 1 036 Yhteensä: 4 575 Skýdra Arséni Arséni 1 396 Áspro Áspro 808 Dáfni Dáfni 679 Kalývia Kalývia 1 095 Lipochório Lipochório 1 031 Mavrovoúni Mavrovoúni 1 006 Néa Zoí Néa Zoí 151 Petraía Loutrochóri 458 Petraía 918 Plévroma 261 Rizó Rizó 1 012 Sevastianá Sevastianá 1 392 Skýdra Skýdra 5 406 Yhteensä: 15 613 Yhteensä: 20 188 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Σκύδρας. Skýdran kunnan verkkosivut. *
Visaltía

Visaltía ( eli Δήμος Βισαλτίας, Dímos Visaltías) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 659,2 neliökilometriä ja väkiluku 20 030 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Nigríta. Nykyinen Visaltían kunta muodostui, kun Visaltía, Achinós, Nigríta ja Trágilos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty samalla seudulla sijainneen antiikin aikaisen Bisaltian alueen mukaan. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Visaltían kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Achinós Achinós Achinós 507 Choumnikó Choumnikó 190 Lagkádi 113 Dáfni Dáfni 340 Oréskeia 57 Lefkótopos Lefkótopos 311 Patríki Patríki 291 Sitochóri Sitochóri 531 Zervochóri Zervochóri 87 Yhteensä: 2 427 Nigríta Anthí Anthí 584 Flámpouro Flámpouro 837 Nigríta Nigríta 4 947 Terpní Terpní 2 169 Thermá Thermá 426 Yhteensä: 8 963 Trágilos Ágios Dimítrios Ágios Dimítrios 292 Aidonochóri Aidonochóri 287 Efkarpía Efkarpía 520 Ívira Ívira 615 Kastanochóri Kastanochóri 122 Mavrothálassa Mavrothálassa 1 572 Trágilos Trágilos 477 Yhteensä: 3 885 Visaltía Agía Paraskeví Agía Paraskeví 557 Ámpeloi Ámpeloi 458 Dimitrítsi Dimitrítsi 989 Lygariá Lygariá 284 Nikókleia Nikókleia 737 Sisamía Sisamía 329 Triantafylliá Triantafylliá 702 Vérgi Vérgi 699 Yhteensä: 4 755 Yhteensä: 20 030 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Βισαλτίας. Visaltían kunnan verkkosivut. *
Pýdna-Kolindrós

Pýdna-Kolindrós ( eli Δήμος Πύδνας-Κολινδρού, Dímos Pýdnas-Kolindroú) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 341,2 neliökilometriä ja väkiluku 15 179 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Aigínio. Pýdna-Kolindróksen kunta syntyi, kun Aigínio, Kolindrós, Methóni ja Pýdna yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Pýdna-Kolindróksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Aigínio Aigínio Aigínio 4 153 Megáli Géfyra 192 Katachás Katachás 524 Yhteensä: 4 869 Kolindrós Kastanéa Kastanéa 249 Kolindrós Kolindrós 2 822 Paliámpela 210 Livádi Livádi 235 Ryákia Ryákia 367 Yhteensä: 3 883 Methóni Makrýgialos Archaía Pýdna 25 Makrýgialos 1 681 Methóni Agiánnis 42 Methóni 699 Néa Agathoúpoli Néa Agathoúpoli 267 Palaió Eleftherochóri Palaió Eleftherochóri 455 Yhteensä: 3 169 Pýdna Alónia Alónia 641 Palaióstani Mikrí Miliá 32 Palaióstani 444 Pýdna Alykí 34 Kítros 1 172 Sfendámio Sfendámio 935 Yhteensä: 3 258 Yhteensä: 15 179 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Πύδνας- Κολινδρού. Pýdna-Kolindróksen kunnan verkkosivut. *
Pekka Pöllä

Pekka Pöllä (10. elokuuta 1940 Inkeri – 22. maaliskuuta 1989) oli Karjalan tasavallassa asunut suomen kielellä kirjoittanut toimittaja, kääntäjä ja runoilija. Pöllä syntyi Poritsan kylässä Leningradin alueella. Jatkosodan aikana Pöllän perhe evakuoitiin Suomeen josta Pöllä muutti myöhemmin työnhakuun edelleen Ruotsiin. Pöllä palasi 1957 Neuvostoliittoon ja asettui asumaan Petroskoihin. Hän suoritti 1970 loppututkinnon Petroskoin yliopiston suomen kielen osastolla. Pöllä toimi Petroskoissa ensin kirjanpainajana Anohinin kirjapainossa ja sitten puuseppänä. Tämän jälkeen hän oli toimittajana Neuvosto-Karjala-lehdessä, Suomalaisessa draamateatterissa, Progress-kustantamon suomenkielisessä toimituksessa ja Punalippu-lehdessä. Pöllän ensimmäinen runo julkaistiin Punalippu-lehdessä 1958 ja hän kirjoitti lehteen runoja ja artikkeleita Petroskoin kulttuuritapahtumista käyttäen salanimeä M. Kuisma. Pöllä oli Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäsen vuodesta 1983. Vuodesta 1984 alkaen Pöllä keskittyi suomalais-ugrilaisten kansojen synty- ja varhaisvaiheiden selvittelyyn käyttäen pohjana omia nimistötieteellisiä havaintojaan. == Teokset == * Kutsumus; kirj. Viktor Valjakka, Hellä Hellman, Toivo Ahava ja Pekka Pöllä; toim. Taisto Summanen; taiteilija Aleksei Akimov. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1969 * Tientekijät: runoja. Karjala, Petroskoi 1973 * Ilmarinen: runoelmia: uusia runoja. Karjala, Petroskoi 1978 * Satuja noutamaan: tarinoita, pikku kertomuksia. Karjala, Petroskoi 1980 * Joukamoinen: Kalevala-runoja: Joukamoinen, Väinämöisen lähtö. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1981 * Kullervo; Sampso Pellervoinen: Kalevala- runoja. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1984 * Matjaksen onni: pienoisromaani ja novelleja. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1986 == Lähteet == * Karjalan suomenkieliset kirjailijat : Pekka Pöllä (Archive.org) * Inkeriläisiä merkkihenkilöitä : Pekka Pöllä Luokka:Venäjän suomenkieliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Archánes-Asteroúsia

Archánes-Asteroúsia ( eli Δήμος Αρχανών-Αστερουσίων, Dímos Archanón- Asterousíon) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta-ala on 335,4 neliökilometriä ja väkiluku 16 692 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Pezá. Archánes-Asteroúsian kunta sijaitsee Kreetan keskiosissa ja ulottuu lähes koko saaren poikki Iraklionin eteläpuolelta saaren etelärannikolle. Kuntaan kuuluu myös pieni Thétisin saari. Kunta syntyi, kun Archánes, Asteroúsia ja Níkos Kazantzákis yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Archánes-Asteroúsian kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Archánes Archánes Epáno Archánes 3 969 Karnári 14 Vathýpetro 13 Káto Archánes Ampelá 23 Káto Archánes 610 Kerá Elaioúsa 22 Patsídes 391 Yhteensä: 5 042 Asteroúsia Achentriás Achentriás 264 Agía Paraskeví 26 Ágios Nikítas 4 Ágios Panteleímonas 9 Chárakas Agía Fotiá 29 Chárakas 812 Doráki 29 Charáki Charáki 233 Madé 22 Voriás 52 Ethiá Agía Ánna 7 Ethiá 19 Rotási 233 Kalývia Kalývia 153 Káto Kalývia 2 Neochóri 142 Ligórtynos Kefaládos 31 Ligórtynos 372 Plakiótissa 118 Mesochóri Mesochóri 625 Paránymfoi Amýgdalos 27 Paránymfoi 137 Plataniás 15 Treis Ekklisiés 13 Praitória Praitória 191 Pýrgos Mourniá 23 Priniás 10 Pýrgos 951 Teféli Aposelémi 22 Pyráthi 96 Teféli 550 Yhteensä: 5 217 Níkos Kazantzákis Ágies Paraskiés Ágies Paraskiés 805 Kelliá 81 Ágios Vasíleios Ágios Vasíleios 396 Alágni Alágni 174 Astrakoí Astrakoí 224 Astrítsi Astrítsi 314 Choudétsi Choudétsi 780 Damánia Arkádi 44 Damánia 159 Melidochóri 107 Kalloní Kalloní 242 Katalagári Katalagári 286 Kounávoi Kómes 178 Kounávoi 737 Meléses Filísia 68 Meléses 293 Metaxochóri Armanógeia 106 Metaxochóri 403 Epanosífisin Pyhän Georgioksen luostari (Moní Agíou Georgíou Epanosífi) 22 Parthéni 13 Myrtiá Myrtiá 560 Pezá Pezá 441 Yhteensä: 6 433 Yhteensä: 16 692 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Αρχανών-Αστερουσίων . Archánes-Asteroúsian kunnan verkkosivut. *
Faistós

Faistós ( eli Δήμος Φαιστού, Dímos Faistoú) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta-ala on 412,7 neliökilometriä ja väkiluku 24 466 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Moíres. Faistós sijaitsee Kreetan etelärannikolla. Faistóksen kuntaan kuuluvat saaret Makronísi, Mikronísi, Papadóplaka ja Tráfos. Faistóksen kunta syntyi, kun Moíres, Tympáki ja Zarós yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty sen alueella sijainneen Faistoksen minolaisaikaisen kaupungin mukaan. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Faistóksen kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Moíres Alithiní Alithiní 142 Antiskári Antiskári 433 Krigoí 3 Apezanán luostari (Moní Apezanón) 6 Platiá Perámata 84 Tzígkounas 53 Galiá Apólychnos 3 Galiá 790 Monóchoro 12 Kastélli Kastélli 328 Kousés Kousés 121 Lístaros 34 Moíres Ágios Antónios 17 Moíres 6 379 Sfairianá 15 Xerokámpia 85 Péri Péri 71 Petrokefáli Petrokefáli 790 Pigaïdákia Ágios Márkos 28 Chrysóstomos 52 Kaloí Liménes 21 Kavoúsa 72 Makronísi (saari) 0 Mikronísi (saari) 0 Odigítrian luostari (Moní Odigitrías) 11 Pigaïdákia 270 Tráfos (saari) 0 Pómpia Pómpia 1 061 Roufás Ploutí 48 Roufás 82 Skoúrvoula Skoúrvoula 423 Yhteensä: 11 434 Tympáki Faneroméni Faneroméni 464 Kalývia 21 Kalyvianín luostari (Moní Kalyvianís) 143 Grigoría Grigoría 173 Kamáres Kamáres 331 Kamilári Ágios Ioánnis 65 Kalamáki 106 Kamilári 379 Klíma Ellinas 15 Klíma 235 Lagolí Lagolí 54 Magarikári Kalochorafítis 92 Kissoí 48 Magarikári 295 Pitsídia Mátala 67 Néo Kalamáki 27 Pitsídia 666 Sívas Sívas 426 Tympáki Afrathiás 35 Kókkinos Pýrgos 426 Tympáki 5 285 Vóroi Vóroi 726 Yhteensä: 10 079 Zarós Moróni Farí 0 Mákres 127 Moróni 198 Panagía 15 Vorízia Laloumás 7 Mesískli 0 Vorízia 484 Zarós Pyhän Nikolaoksen luostari (Moní Agíou Nikoláou) 9 Koúrtes 4 Vrontísin luostari (Moní Agíou Antoníou Vrontisíou) 0 Stérna 3 Zarós 2 106 Yhteensä: 2 953 Yhteensä: 24 466 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Φαιστού. Faistóksen kunnan verkkosivut. *
Górtyna (kunta)

Górtyna ( eli Δήμος Γόρτυνας, Dímos Górtynas) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta-ala on 462,7 neliökilometriä ja väkiluku 15 632 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Ágioi Déka. Górtyna sijaitsee Kreetan etelärannikolla. Nykyinen Górtynan kunta muodostui, kun Górtyna, Agía Varvára, Kófinas ja Roúvas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty alueella sijainneen antiikin aikaisen Gortynin kaupungin mukaan. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Górtynan kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Agía Varvára Agía Varvára Agía Varvára 2 020 Káto Moúlia 15 Keratokefáli 3 Peirounianá 5 Ágios Thomás Ágios Thomás 665 Áno Moúlia Áno Moúlia 353 Doúli Doúli 142 Génna 39 Kólena 29 Laráni Laráni 191 Megáli Vrýsi Megáli Vrýsi 624 Prevelianá 161 Vorrós 12 Priniás Priniás 328 Yhteensä: 4 587 Górtyna Ágioi Déka Ágioi Déka 785 Vourvoulítis 76 Ágios Kýrillos Ágios Kýrillos 125 Gerókampos 39 Ampeloúzos Ampeloúzos 320 Apesokári Apesokári 103 Choustoulianá Choustoulianá 309 Gkagkáles Gkagkáles 329 Valís 128 Miamoú Agía Marína 0 Dyskós 23 Krótos 88 Léntas 80 Miamoú 96 Papadogiánnis 19 Mitrópoli Mitrópoli 394 Plátanos Plátanos 234 Trypitá 10 Plóra Plóra 217 Vagioniá Koumása 69 Loúkia 155 Vagioniá 580 Vasiliká Anógeia Flathiákes 124 Vasiliká Anógeia 177 Vasilikí Kandíla 48 Vasilikí 188 Yhteensä: 4 716 Kófinas Áno Ákria Áno Ákria 115 Atsipádes 161 Kastélli 310 Káto Ákria 23 Moriá 77 Asími Asími 1 189 Dionýsi Dionýsi 139 Panagía 221 Loúres Loúres 214 Sokarás Apoḯni 180 Metóchia Sokará 88 Sokarás 496 Veloúli 1 Stávies Ágios Ioánnis 68 Akámotos 14 Fournofárango 150 Kapetanianá 80 Stávies 211 Stérnes Ágios Nikólaos 0 Koudoumásin luostari (Moní Koudoumá) 6 Stérnes 321 Stóloi Ínia 93 Stóloi 351 Yhteensä: 4 508 Roúvas Gérgeri Apomarmá 45 Gérgeri 1 241 Kardamianá 91 Mastrachianá 47 Psalída 0 Ráptis 16 Tzanianá 0 Nývritos Drósoi 0 Nývritos 202 Panasós Panasós 179 Yhteensä: 1 821 Yhteensä: 15 632 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Γόρτυνας. Górtynan kunnan verkkosivut. *
Malevízi

Malevízi ( eli Δήμος Μαλεβιζίου, Dímos Malevizíou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta-ala on 292,7 neliökilometriä ja väkiluku 24 864 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Gázi. Malevízi sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla Iraklionin länsipuolella. Malevízin kunta syntyi, kun Gázi, Krousónas ja Týlisos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Malevízin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Gázi Achláda Achláda 57 Agía Pelagía 480 Ammoúdi 212 Lygariá 118 Madés 74 Mononáftis 18 Xirókampos 56 Fódele Fódele 457 Moní Agíou Panteleímonos (luostari) 3 Paralía Fódele 66 Gázi Ágioi Theódoroi 789 Ágios Geórgios o Methystís 117 Gázi 12 606 Kavrochóri 503 Kollyvás 484 Skafidarás 92 Tímios Stavrós 49 Kalésia Áno Kalésia 526 Káto Kalésia 729 Rodiá Ágios Dimítrios 53 Kapetanáki Metóchi 86 Linoperámata 216 Moní Savvathianón (luostari) 18 Palaiókastro 255 Pantánassa 266 Plaïtis 94 Rodiá 797 Yhteensä: 19 221 Krousónas Korfés Korfés 293 Krousónas Agía Eiríni 16 Kitharís 52 Krousónas 2 107 Loutráki Káto Loutráki 9 Loutráki 134 Sárchos Sárchos 165 Yhteensä: 2 776 Týlisos Aidonochóri Aidonochóri 87 Astyráki Astyráki 278 Kamaráki 40 Damásta Astrinó 1 Damásta 244 Goníes Goníes 323 Kamári Kamári 58 Kamariótis Kamariótis 48 Keramoútsi Keramoútsi 309 Márathos Márathos 351 Moní Moní 195 Týlisos Týlisos 933 Yhteensä: 2 867 Yhteensä: 24 864 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Μαλεβιζίου. Malevízin kunnan verkkosivut. *
Minóa Pediáda

Minóa Pediáda ( eli Δήμος Μινώα Πεδιάδας, Dímos Minóa Pediádas) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta- ala on 394,2 neliökilometriä ja väkiluku 17 563 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Evangelismós. Minóa Pediáda sijaitsee Kreetan etelärannikolla. Kunta syntyi, kun Arkalochóri, Kastélli ja Thrapsanó yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunnan nimi tarkoittaa "Minolaista tasankoa". == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Minóa Pediádan kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Arkalochóri Arkalochóri Agía Semní 8 Archontikó 194 Arkalochóri 4 313 Chouméri 97 Milliarísi 4 Mousoúta 90 Zínta 116 Demáti Demáti 268 Krasás 22 Garípa Drapéti 166 Garípa 350 Íni Íni 358 Machaíra 179 Monastiráki 54 Karavádos Karavádos 299 Kasános Avlí 259 Kasános 212 Kastellianá Áno Kastellianá 153 Favrianá 48 Fílippoi 44 Káto Kastellianá 220 Tsoútsouros 93 Lefkochóri Áno Pouliá 49 Chandroú 6 Kaló Chorió 32 Káto Pouliá 35 Lefkochóri 155 Nipiditós Nipiditós 306 Roussochória 242 Panagía Panagía 454 Panórama Amourgélles 199 Panórama 180 Stíronas 116 Pártira Badiá 57 Mikrá Episkopí 3 Pártira 291 Tourlotí 37 Patsíderos Patsíderos 247 Skiniás Lagoúta 50 Skiniás 456 Vakiótes 14 Yhteensä: 10 476 Kastélli Amarianó Amarianó 159 Apóstoloi Apóstoloi 322 Archángelos Archángelos 143 Galenianó 42 Sklaverochóri 77 Askoí Askoí 241 Evangelismós Evangelismós 199 Geráki Armácha 68 Geráki 254 Karouzaná Ágnos 3 Áno Karouzaná 25 Bitzarianó 34 Káto Karouzaná 25 Kastamonítsa Kastamonítsa 430 Toíchos 9 Kastélli Kastélli 1 438 Lagós 53 Lilianó Agía Paraskeví 47 Lilianó 27 Lyttós Lyttós 234 Mathiá Mathiá 167 Polythéa Polythéa 357 Tzígkouna 12 Smári Smári 387 Yhteensä: 4 753 Thrapsanó Sampás Agkárathoksen luostari (Moní Agkaráthou) 11 Sampás 127 Thrapsanó Thrapsanó 1 261 Vóni Galatás 85 Vóni 483 Zofóroi Zofóroi 367 Yhteensä: 2 334 Yhteensä: 17 563 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Μινώα Πεδιάδας. Minóa Pediádan kunnan verkkosivut. *
Viánnos

Viánnos ( eli Δήμος Βιάννου, Dímos Viánnou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta-ala on 221,5 neliökilometriä ja väkiluku 5 563 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Áno Viánnos. Viánnos sijaitsee Kreetan etelärannikolla. Sen nimi palautuu Áno Viánnoksen lähellä sijainneen antiikin ajan Biannoksen kaupungin nimeen. == Kunnan osat == Viánnoksen kunta muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Afráti Afráti 151 Ágios Vasíleios Ágios Vasíleios 180 Latómia 6 Néa Árvi 239 Xerókampos 15 Amirás Amirás 327 Árvi 362 Kolýmpoi 88 Patéles 41 Áno Viánnos Agía Moní 10 Ágios Nikólaos 0 Áno Viánnos 774 Kapsáli 27 Keratókampos 81 Loutráki 65 Monompoúka 27 Chóndros Ágios Ioánnis 33 Chóndros 138 Dérmatos 19 Faskomiliá 13 Kastrí 234 Pervóla 110 Émparos Émparos 247 Thomadianó 76 Kalámi Agía Paraskeví 32 Faflágkos 0 Kalámi 8 Káto Vígles 0 Psarí Foráda 100 Skafídia 1 Stavriá 0 Syndonía 292 Káto Sými Káto Sými 107 Loutráki 31 Káto Viánnos Káto Viánnos 108 Mési 7 Kefalovrýsi Kefalovrýsi 128 Krevvatás 23 Mártha Mártha 178 Milliarádes Milliarádes 201 Péfkos Ágios Dimítrios 4 Áno Kórnias 3 Kokkalará 0 Latómia 17 Péfkos 316 Sykológos Áno Vígla 3 Sykológos 314 Tértsa 79 Vachós Vachós 63 Vachoudianós Xerókampos 50 Xeniákos Katofýgi 118 Xeniákos 117 Yhteensä: 5 563 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Βιάννου. Viánnoksen kunnan verkkosivut. *
Diafra Sakho

Diafra Sakho (s. 24. joulukuuta 1989) on senegalilainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa West Ham Unitedia. Oikeajalkaisen Sakhon pelipaikka on hyökkääjä. Sakho pelaa myös Senegalin jalkapallomaajoukkueessa. == Seurajoukkueura == Sakho aloitti ammattilaisuransa ranskalaisessa FC Metzissä. Hän teki debyyttinsä ykkösjoukkueessa tammikuussa 2010. Kaudella 2011-2012 Sakho oli lainalla US Boulognessa, jossa peliaikaa tuli vain seitsemän ottelun verran. Sakho palasi takaisin Metziin ja oli mukana nostamassa perinteikkään seuran Ligue 1:teen kaudeksi 2014-15. Sakho valittiin Ligue 2:n kauden pelaajaksi kaudella 2013-14. Kesällä 2014 hän siirtyi Valioliigaseura West Ham Unitediin. Debyytti Valioliigassa tapahtui elokuussa 2014 Crystal Palacea vastaan. Ensimmäisen maalinsa Valioliigassa Sakho teki syyskuussa Hull Cityä vastaan. Hän teki syyskuussa myös voittomaalin Liverpool FC:tä vastaan chipattuaan pallon Liverpool-vahti Simon Mignolet´n yli. == Maajoukkueura == Sakho debytoi Senegalin jalkapallomaajoukkueessa toukokuussa 2014 Burkina Fasoa vastaan. Hänen ensimmäinen maaottelumaalinsa tuli neljä päivää myöhemmin epävirallisessa maaottelussa Kosovoa vastaan. == Lähteet == * * http://www.national-football-teams.com/player/55388/Diafra_Sakho.html Luokka:Senegalilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Slime

thumb thumb Slime oli 1970- ja 1980-luvulla suosittu leikkikaluna käytetty löllyvä massa. Mattel toi sen markkinoille vuonna 1976. Sen pääasiallinen valmistusaine oli guarkumi. Alkuperäisten slimen markkinointi loppui 1979, mutta sen jälkeen siitä tehtiin erilaisten televisiosarjojen mukaan nimettyjä erikois-slimejä, kuten Masters of the Universe Slime ja Nickelodeon Green Slime. Haamujengi-elokuvan suosion aikana sitä myytiin nimellä ektoplasma. Slime myytiin roskatynnyrin muotoisessa purkissa, jossa sitä myös säilytettiin. Purkin ulkopuolelle unohtunut slime kuivui nopeasti korpuksi ja menetti kimmoisuutensa. Nykyään slime on tullut uudelleen suosioon, ja YouTube on täynnä erilaisia ohjevideoita slimejen valmistukseen. Tukesin mukaan niiden valmistuksessa käytettävät aineet saattavat olla haitallisia ja aiheuttaa herkistymistä.https://www.kaleva.fi/uutiset/kotimaa/tukes-varoittaa-lasten- limaleikeissa-piilee-vakavia-vaaroja-seuraukset-voivat-vaivata-koko- loppuelaman/818426 Vastaavia myrkyllistä booraksia sisältäviä tuotteita on myynnissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Leikkikalut
Soccer Physics

Soccer Physics on suomalaisen indie-videopelikehittäjä Otto-Ville Ojalan kehittämä urheilupeli, joka julkaistiin 12. heinäkuuta 2014 iOS:lle. Peli julkaistiin myöhemmin myös selaimelle. Peli on noussut suureen suosioon: se on ollut App Storen maksullisten pelien 11. sijalla. Pelissä on kaksi joukkuetta, ideana on saada pallo vastustajan maaliin. Pelaajia ohjataan ainoastaan yhtä tai valinnaisesti kahta nappia painamalla, silloin pelaajat hyppäävät, mutta pelaajien eri asennoista riippuen hahmot voivat liikkua eri suuntiin ja pelaamisesta tulee hyvin satunnaista. Peliä pelataan sivultapäin kuvattuna. Peliä voi pelata joko yksin tietokonetta vastaan, jolloin pelaaja ohjaa yksin jokaista oman joukkueensa hahmoa tai toista pelaajaa vastaan, jolloin jokainen ohjaa oman joukkueensa hahmoja. Myös nelinpeli on mahdollista, jolloin jokainen ohjaa omaa hahmoaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Soccer Physics *Soccer Physics App Storessa *Soccer Physics - Official Website Luokka:Vuoden 2014 videopelit Luokka:Jalkapalloaiheiset pelit Luokka:Indie- videopelit Luokka:iOS-pelit Luokka:Selainpelit Luokka:Suomessa kehitetyt videopelit
Jordan Rossiter

Jordan Rossiter (s. 24. maaliskuuta 1997 Liverpool, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka on pelannut Englannin Valioliigan Liverpoolissa ja skotlantilaisseura Rangersissa. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Rossiter aloitti uransa Liverpoolissa. Hän debytoi edustusjoukkueessa 23. syyskuuta 2014 Englannin liigacupin ottelussa Middlesbroughia vastaan ja teki maalin 30 metristä. Rossiterista tuli näin Liverpoolin toiseksi nuorin maalintekijä Michael Owenin jälkeen. Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keikyän riippusilta

Keikyän riippusilta on Sastamalassa sijaitseva, Kokemäenjoen ylittävä kevyen liikenteen silta ja Suomen pisin puurakenteinen riippusilta. Sen kannen pituus on 228 m ja leveys 165 cm. Kokonaispituus Destian tiedoissa on 252,1 m. Silta yhdistää Peevolan kylän entisen Äetsän kunnan keskustaajamaan Pehulaan ja kulkee Äetsän voimalaitoksen itäpuolella.Riippusilta, Sastamalan kylät sivusto. Viitattu 24.9.2014.Kokemäenjoen voimalaitokset, RKY, Museovirasto. Viitattu 24.9.2014. Silta rakennettiin vuonna 1948 silloisen Keikyän kunnan ja seudun suurimman työnantajan Finnish Chemicalsin rahoituksella. Vuonna 1957 silta särkyi myrskyssä, mutta se korjattiin ja vahvistettiin heti. Kesällä 2018 valmistuneessa Destian tarkastusraportissa todettiin sillan tarvitsevan välittömien toimien ohella peruskorjauksen kolmen vuoden kuluessa tai sitä uhkaisi käyttökielto. Sillan korjausurakan otti vastuulleen perinneyhdistys Keikyän Perikunta, joka on vuonna 1981 lakkautetun Keikyän kunnan kyläyhdistysten kattojärjestö. Sillan korjaustyö tehtiin talkoilla, jotka aloitettiin keväällä 2020. Silta avattiin yleisölle lokakuun lopussa 2020. Sillan kunnostamiseen tehtiin noin 12 000 talkootyötuntia. Keikyän Perikunta sai tehdystä työstä Sastamalan kaupungin vuoden 2020 kulttuuripalkinnon. ==Lähteet== Luokka:Kokemäenjoen sillat Luokka:Sastamalan nähtävyydet Luokka:Sastamalan rakennukset ja rakennelmat Riippusilta Luokka:Kevyen liikenteen sillat Luokka:Suomen puusillat
Admiralspalast

Admiralspalast on teatteri ja entinen huvittelukeskus Berliinin keskustassa osoitteessa Friedrichstrasse 101–102. Admiralspalastin paikalla oli ensin 1860-luvulla löydetyn suolavesilähteen päälle perustettu terveyskylpylä.Marjaliisa Hentilä ja Seppo Hentilä: Berliiniin: retkiä lähihistoriaan, s. 144–145. 2., uudistettu painos. Kirjapaja, Helsinki 2011. Kylpylä rakennettiin vuosina 1873–1874. Nykyinen Admiralspalastin talo valmistui sen tilalle vuonna 1910.Admiralspalast AG: Geschichte Viitattu 24.9.2014. Rakennuksessa toimi huvittelukeskus, jossa oli ravintoloita, revyyteatteri, elokuvateatteri, kuntosali ja luistinrata. Paikka oli suosittu 1920-luvulla, mutta natsit sulkivat paheellisena pidetyn keskuksen heti valtaan tultuaan vuonna 1933. Tiloihin kuitenkin avattiin suosittu operettinäyttämö, jonka katsomon ensimmäiselle riville rakennettiin oma loosi Adolf Hitleriä varten. Se purettiin vasta vuonna 2006 tehtyjen korjaustöiden yhteydessä. Rakennus säilyi toisesta maailmansodasta lähes vahingoittumattomana. Sodan jälkeen tiloja käytti Saksan valtionooppera siihen asti, kunnes Unter den Lindenin vanha oopperatalo saatiin kunnostettua vuonna 1955. Sen jälkeen salissa toimi elokuvateatteri. Nyttemmin se on kunnostettu musiikkiteatteriksi. Admiralspalastissa järjestettiin huhtikuussa 1946 Itä- Saksaa hallinneen Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) perustava kokous. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Admiralspalastin kotisivu Luokka:Berliinin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Berliinin teatterit
Tulisoihtu pimeään

Tulisoihtu pimeään – Olavi Paavolaisen elämä on Panu Rajalan laatima elämäkerta Olavi Paavolaisesta. Teos ilmestyi 2014, ja sen on kustantanut WSOY. == Alkusanat == Rajala luotaa alkusanoissa Paavolaisen rooleja, joista viimeinen oli väsähtänyt, kyyninen valtakunnanpessimisti. Mutta sitä ennen hän oli Panulan sanoin ”ihailtu ja kadehdittu, rakastettu ja vihattu – – ainutlaatuinen ilmestys, poseeraava dandy, tenhoava vaikuttaja, innostava joukonjohtaja, loistava tyyliniekka, jalostuneen taideaistin lävistämä kriitikko, modernin runon esitaistelija, kulttuuritietoinen esseisti ja matkakirjailija, lopulta maan seuratuimman teatterin [Radioteatterin] johtaja”. Näitä kaikkia rooleja Panula elämäkerrassa kuvaa.Rajala, Panu: Monikasvoinen Olavi Paavolainen. Teoksessa Tulisoihtu pimeään, s. 9–11. Rajala antaa arvion aiemmista elämäkerroista: Matti Kurjensaaren työtä haittasi Paavolaisen lesken puuttuminen käytettävissä olleeseen aineistoon, eikä Kurjensaari käsittele teoksia. Myöskään Jaakko Paavolaisen elämäkerrassa ei käsitelty tuotantoa, vaan teos oli Rajalan mielestä ”hyödyllinen tietolähde, asiakirjan tapaan jäsennelty [ja] faktoissa pysyttelevä”. Rajala toteaa, että tuotantoa ovat sittemmin käsitelleet useat tekijät, mutta hän oli huomannut, että Paavolaisen koko kaaren kattavalle elämäkerralle tuntui olevan tilaa. Alkusanoissa Rajala huomauttaa, ettei hänen aineistonsa ollut kattava; kaikkea ei ole vielä kerrottu, sillä paitsi että Paavolainen hävitti aineistoa, Paavolaisen oikeuksien haltija Pekka Paavolainen ilmoitti vaikenevansa kuin muuri. Toisaalta Rajala kuitenkin sanoo, että ”tuskin löytyy enää käänteen tekeviä todisteita”. Myönteisesti hänen työhönsä oli suhtautunut veljenpoika Eero-Pekka Paavolainen. == Arviot == Helena Pilke kirjoitti Agricola-sivuston kirja-arvostelussa, että aiemmat elämäkerrat lukeneelle teoksessa on paljon tuttua. Rajalalla on kuitenkin ollut ilmeisesti käytettävissään lähteitä, joita Matti Kurjensaari ja Jaakko Paavolainen eivät olleet saaneet käsiinsä. Kuisma Korhonen (Helsingin Sanomat) sanoi arviossaan, että teoksessa näkyy kiireen jälki. Korhonen toteaa myös, että Rajala kertoo enemmän Paavolaisen naissuhteista kuin teoksista. Hän huomauttaa myös, että Paavolaisen kuva on Rajalan tekemänä pikemmin satiirinen kuin arvostava. Teos antaa kuvan ”narsistisesta opportunistista, joka pyrki vimmatusti huomion keskipisteeksi”. Ville Hänninen kirjoitti Lapin Kansassa: ”Teos ei tuo Paavolais- kirjallisuuteen paljon uutta. Se on kuitenkin sujuvasti kirjoitettu, samanaikaisesti innoittunut ja kriittinen.” == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Teos kustantajan sivulla . * Matti Mieskonen: Paavolainen - symboli ja historiallinen henkilö. Kirja-arvostelu teoksesta, Rajala, Panu: Tulisoihtu pimeään. Olavi Paavolaisen elämä. WSOY, 2014. (Agricolan kirja-arvostelut, 21.10.2014) * Osmo Pekonen: Tulisoihtu pimeään & Nukuin vasta aamuyöstä . Keskisuomalainen 5.10.2014. Luokka:Suomalaiset elämäkerrat ja muistelmat Luokka:Vuoden 2014 kirjat
Tekijyyden tekstit

Tekijyyden tekstit on vuonna 2006 ilmestynyt kirjallisuudentutkimuksen artikkelikokoelma, jonka ovat toimittaneet Kaisa Kurikka ja Veli-Matti Pynttäri ja julkaissut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. == Aiheesta muualla == * Risto Niemi-Pynttäri: Sijaitseeko kirjoittaja pöydän ääressä vai tekstissään? Kiiltomato.net 22.4.2006. * Juri Nummelin: Tekijä syntyy uudelleen . Turun sanomat 12.2.2006. * Luokka:Kirjat kirjallisuudesta Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 2006 kirjat
Matti Mazajev

Matti Mazajev (1926 Leningrad – 2010) oli Karjalan tasavallassa asunut suomen kielellä kirjoittanut kirjailija ja suomentaja. Mazajev muutti Petroskoihin 1954. Valmistuttuaan Petroskoin valtionyliopistosta 1959 hän toimi muun muassa Punalippu-lehden toimitussihteerinä ja yliopiston opettajana. Päätoimiseksi kirjailijaksi Mazajev ryhtyi 1972 ja hänestä tuli Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäsen 1979. == Teokset == * Sisua: kertomuksia. Karjalan kirjakustantamo, Petroskoi 1969 * Kotoinen maisema: kertoelma: jutelmia luonnosta: kertomuksia. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1976 * Rohkeesti, hehkuvin rinnoin...: Suomen luokkasodan veteraanit muistelevat ; koonnut Matti Mazajev ; toim. Terttu Vikström ja Milja Hytti. Karjala, Petroskoi 1978 * Kirje Annalle: kertomuksia. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1984 * Kirjokopsa: kertomuksia Vilistä, Vaarista ja Noki-Mikestä, kesän kukista, väreistä, tuoksuista ja muista luonnon ihmeistä. Karjala-kustantamo, Petroskoi 1986 * Taiteilija Romielsin ihmeelliset värit: tarinoita ja satuja. Karjala, Petroskoi 1996 * Meripihkanainen. Periodika, Petroskoi 2003 Nimellä Matti Masajainen: * Lääkettä: humoreskeja, pakinoita, pilapaloja. Karjala, Petroskoi 1979 == Suomennoksia == * Ilja Lavrov: Tyttö ja pihlaja: pienoisromaani. Sortavala 1960 == Lähteet == * Karjalan suomenkieliset kirjailijat : Matti Mazajev (Archive.org) Luokka:Venäjän suomenkieliset kirjailijat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Olavi Lumes

Olavi Antero ”Luce” Lumes (ent. Lucenius, 1. helmikuuta 1924 Helsinki – 12. heinäkuuta 2021 HelsinkiKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 29.8.2021, s. C 17.) oli suomalainen ilmailualan vaikuttaja. Hän hoiti pitkään vuonna 1955 perustamaansa Suomen Lennokki Ky -lennokkitarvikekauppaa Helsingin Metsälässä. Lumekselle myönnettiin 2014 lentokapteenin arvo yli 70 vuoden aktiivisesta työstään suomalaisen ilmailun ja lennokkitoiminnan hyväksi. Hän oli myös aktiivinen suomalaisissa purjelento- ja ilmailuhistoriapiireissä. Lumes toimi jatkosodan aikana 1944 Helsingin ilmatorjunnan Käpylän Käpy-patterin radistina. Lumes teki 5. elokuuta 1946 Jämijärvellä Suomen ennätyksen C-4-luokan kumimoottoriulkolennokkien vesilähdössä. Ennätysaika oli 1 minuutti 18 sekuntia. 17. elokuuta 1946 hän puolestaan teki Porissa C-1-luokan Suomen ennätyksen 7 minuuttia 30 sekuntia. ==Perussiipi, Toka ja F1AX== thumb|Perussiipirakenteinen Toka-liidokki Lumes kehitti Perussiiven, solumuovisen siipiaihion, jota voidaan käyttää erilaisten lennokkien rakentamiseen. Siipiaihion pohjalta on kehitetty muun muassa tunnetut Toka ja Jämi -liidokkisarjat. Lumeksen lanseeraamissa Toka- ja F1AX-kilpailuluokissa kilpaillaan perussiipirakenteisilla vapaastilentävillä liidokeilla. Alle 16-vuotiaille tarkoitettu Toka-kilpailuluokka on vaikuttanut merkittävästi nuorison osallistumiseen suomalaiseen lennokkitoimintaan. Toka- ja F1AX- luokkien loppukilpailut käydään vuosittain Jämijärven lentokeskuksessa, ja niihin kutsutaan sata kotikenttäkilpailuissa parhaiten menestynyttä. Toka- kilpailut olivat vuonna 2013 suurin Suomessa järjestytty nuorille suunnattu lennokkikilpailu. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Suomen lennokki *Vapaastilentävät lennokit Jämijärvellä - YLE Elävä arkisto *Olavi Lumeksen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset purjelentäjät Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Berliinin tullimuuri

Berliinin tulli- ja aksiisimuuri () oli vuosina 1734–1737 rakennettu muuri, joka ympäröi silloista Berliinin kaupunkia.Akzisemauer Berliner Bezirkslexikon Mitte. Viitattu 25.9.2014. Muuri oli 14,5 kilometriä pitkä ja neljä metriä korkea. Muurissa oli kaikkiaan 14 porttia, joiden kautta oli mahdollista kulkea kaupunkiin ja sieltä ulos. Porteilla perittiin tulli kaikesta kaupunkiin tuotavasta tavarasta. Salakuljetuksen estämisen ohella tullimuuri esti kaupunkiin sijoitettuja sotilaita karkaamasta tai ei-toivottuja kulkijoita pääsemästä sisään.Marjaliisa Hentilä ja Seppo Hentilä: Berliiniin: retkiä lähihistoriaan, s. 72. 2., uudistettu painos. Kirjapaja, Helsinki 2011. 1800-luvun alkupuolella rakennettiin vielä neljä porttia lisää. Tullimuuri purettiin 1860-luvulla kasvavan liikenteen ja uudisrakentamisen tieltä. Tullimuurin porteista on jäljellä vain kuuluisin, eli Brandenburgin portti. Melkein jokaisen portin sijainnista muistuttaa kuitenkin edelleen jokin sen tienoilla sijaitseva katu, aukio tai metroasema. Mitten kaupunginosan pohjoisrajana toimiva Torstrasse (”Porttikatu”) -kehäkatu noudattaa myös tullimuurin entistä linjausta. ==Katso myös== *Berliinin kaupunginmuuri, Berliiniä keskiajalla ympäröinyt muuri *Berliinin muuri, vuosina 1961–1989 Berliinin kahtia jakanut ja Länsi-Berliinin eristänyt muuri ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Tullimuuri Tullimuuri Luokka:Kaupunginmuurit
Populaarin lumo

Populaarin lumo. Mediat ja arki on vuonna 2000 ilmestynyt artikkelikokoelma populaarikulttuurin tutkimuksesta. Sen ovat toimittaneet Anu Koivunen, Susanna Paasonen ja Mari Pajala ja julkaissut Turun yliopiston mediatutkimuksen aine. Teos on omistettu kulttuurintutkija Veijo Hietalalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Heikki Myyryläinen: Populaarin lumokin riippuu kontekstista. Agricola 21.11.2000. Luokka:Kirjat yhteiskunnasta Luokka:Kirjat viestinnästä Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 2000 kirjat