EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Leptolepis

Leptolepis on sukupuuttoon kuollut varsinaisten luukalojen suku joka eli makeanveden ja meriympäristöissä triaskauden keskivaiheilta varhaisliitukaudelle. Suku oli yksi ensimmäisistä varsinaisista luukaloista. == Lajit == * Leptolepis africana Gardiner 1960 * Leptolepis autissiodorensis Sauvage 1892 * Leptolepis brodiei Agassiz 1845 * Leptolepis concentricus Egerton 1849 * Leptolepis coryphaenoides Bronn 1830 * Leptolepis disjectus Woodward 1890 * Leptolepis gregarius Woodward 1895 * Leptolepis jaegeri Agassiz 1844 * Leptolepis knorri AgassizGBIF * Leptolepis lowei Woodward 1895 * Leptolepis macrophthalmus Egerton 1853 * Leptolepis neumayri Agassiz, L., 1832Biolib * Leptolepis nevadensis David 1941 * Leptolepis normandica Nybelin 1962 * Leptolepis saltviciensis Simpson 1884 === Aiemmin sukuun luettuja lajeja === * Leptolepis talbragarensis Woodward 1895 (Nykyään Cavenderichthys) * Leptolepis koonwarri Waldman 1971 (Nykyään Waldmanichthys)Sferco, Emilia, Adriana López-Arbarello, and Ana María Báez. "Phylogenetic relationships of† Luisiella feruglioi (Bordas) and the recognition of a new clade of freshwater teleosts from the Jurassic of Gondwana." BMC evolutionary biology 15.1 (2015): 1. == Kuvaus == Leptolepis oli noin 30 senttiä pitkä silliä muistuttanut kala, vaikka se ei sille sukua ollutkaan. Vaikka se oli pieni huomaamatomman näköinen kala, se oli ensimmäinen tunnettu luukala joka todella täytti nimensä odotukset, omaten täysin luusta koostuvan luurangon. Sitä aiemmilla suvuilla kuten Pholidophoruksella luuranko koostui sekä luusta että rustosta, mikä tarkoittaa sitä että ne säilyivät vain täysin oikeissa olosuhteissa.Toinen Leptolepikseen moderni omainaisuus olivat sen ohuet, pyörentyneet suomut. Niistä puuttui hammaskiilteinen päällyste joka vielä aikaisimmilla lajeilla oli jäljellä. Molemmat kaksi kehitystä helpottivat sen uimista. Selkäranka muodosti vahvan, mutta joustavan varren vastustamaan kalan uidessa muodostuvaa ruumiin S-muotoista taivutusta. Ohuet suomut pienensivät kalan painoa, ja niiden pyöristynyt muoto teki ruumiista hydrodynaamisemman. == Levinneisyys ja fossiilit == thumb|left|Leptolepis knorri, Solnhofen (Saksa). Jurakausi Leptolepiksen fossiilien löytöpaikkoja ovat Afrikka (Tansania), Australia (Uusi Etelä-Wales), Eurooppa (Itävalta, Englanti, Ranska ja Saksa) sekä Pohjois-Amerikka (Nevada).Dixon et al 1992, s. 40 Joukkohaudat osoittavat sen luultavasti eläneen parvissa, mikä antoi yksilöille suojaa kun ne söivät planktonia pinnan lähellä. Fossiilien suuri määrä ja laaja levinneisyys viittaavat kosmopoliittiin levinneisyysalueeseen. Pelagosaurus tunnetaan Leptolepisin saalistajana, sillä eräässä Pelagosauruksen fossiilista löydettiin Leptolepisin jäänteitä sen vatsasta. == Populaarikulttuurissa == Leptolepis esiintyi sarjan Matkalla dinosaurusten kanssa jaksossa Julma meri, jossa se kuvataan yleisenä saaliskalana. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Esihistorialliset viuhkaeväiset Luokka:Viuhkaeväiset
Sakari Heikkinen

Paavo Matti Sakari Heikkinen (s. 19. elokuuta 1952 Pielisjärvi)Veli-Matti Autio: Suomen Historiallisen Seuran matrikkeli 1875–2007, s. 55. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2007. on taloushistorian professori Helsingin yliopiston Politiikan ja talouden tutkimuksen laitoksella.http://blogs.helsinki.fi/saheikki/ Viitattu 11.3.2017 Hän on kirjoittanut yhdessä Seppo Tiihosen kanssa kolmiosaisen Suomen valtiovarainministeriön historiateoksen. ==Teoksia== * * * * * * * * == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Sakari Heikkisen blogi "Taloutta ja historiaa" * Sakari Heikkisen tutkimukset ja julkaisut TUHAT- tutkimustietojärjestelmässä Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1952 syntyneet
Muutoksii

Muutoksii on suomalainen nuortenelokuva vuodelta 2014. Se on ohjannut ja käsikirjoittanut Sami Laitinen, joka pyysi herttoniemeläisiä jenginuoria mukaan elokuvaan. Elokuva kertoo skinien ja somalien yhteenotosta ja kahden pojan ystävyydestä. == Juoni == Päähenkilö Antti on 12-vuotias helsinkiläispoika, jolla on monia ongelmia. Koulu menee huonosti, hän ei keskity tunneilla ja luokan pahis Riku kiusaa häntä. Antilla todetaan myöhemmin tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö, joka selittää hänen ongelmiaan. Antin paras kaveri on somalipoika Muhis, joka käy samaa koulua Herttoniemessä Antin kanssa. Muhis esittelee Antille uutta puhelintaan, joka on varastettu Rikun isältä rasisti-Ranelta. Pojat joutuvat käsirysyyn Ranen kanssa, jolloin Rane putoaa kalliolta mereen. Riku, hänen isoveljensä ja muut uusnatsit vannovat kostoa somaleille Ranen kohtalosta, jolloin somalien ja natsien välit kuumenevat. Muhis ja Antti päättävät karata välienselvittelyä Tanskaan. Antti keksii myydä ADHD-lääkkeitään diilerille saadakseen rahaa pakomatkaa varten. == Rooleissa == == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Elokuvan kotisivut * http://www.finnkino.fi/event/300153/ * Luokka:Vuoden 2014 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset draamaelokuvat
Elistvere järv

Elistvere järv (myös Kuru järv) on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 170 hehtaaria ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sen laskujokena toimii Amme jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Siihen laskevat myös Juula kraavi ja Nava oja, joka on Raigastveren järven ja Soitsjärven yhteinen laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 171,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0034 kuutiokilometriä eli 3,4 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Tarton kunta Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Amme jõen valuma-alue
Harku järv

Harku järv on Virossa Tallinnan kaupungissa Harjumaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 163 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sen laskuoja on Tiskre oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Suomenlahteen Kakumäe lahteen 3,2 kilometrin päässä. Sen tulo-ojia ovat esimerkiksi Harku oja, Järveotsa oja ja Soone oja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,2 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0026 kuutiokilometriä eli 2,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä ja se sijaitsee Tallinnan kaupunkitaajaman reunalla Paldiskin maantien länsipuolella. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta. == Virkistyskäyttö == Harku järven rannalla on yksi Tallinnan kaupungin virallisista uimarannoista. Keväisin se on yksi ensimmäisiä rantoja, joissa vesi on tarpeeksi lämmintä uimiseen. Järvi on myös hyvä kalastuspaikka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://dspace.ut.ee/handle/10062/6332 Luokka:Tallinna Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Cygnus CRS OA-7

Cygnus CRS OA-7 (myös Orbital Sciences CRS Flight 7, aiemmin CRS Orb-7) on Orbital ATK:n suunniteltu rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle, mikä on tarkoitus laukaista Atlas V -raketilla 20. maaliskuuta 2017. Lento kuuluu Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan. == Kuorma == Cygnus-kapselin kyydissä avaruusasemalle viedään muun muassa 28 QB50-hankkeeseen osallistuvaa CubeSatia, mukaan lukien suomalainen Aalto-2. Satalliitit on tarkoitus vapauttaa asemalta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vuoden 2017 avaruustoiminta
Järise järv

Järise järv on Virossa Saarenmaalla Järisen kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järviallas on kaksiosainen siten, että pienempi järviallas jää suurimmana saaren länsipuolelle ja altaita yhdistää kahdet kapeat salmet. Suuria saaria on yhteensä 8, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha . Sen laskuoja on Tuiu oja, joka lähtee järven pikkualtaasta ja luoksee osittain kaivettuna ouomana länteen. Järveen tulee kolme muuta ojaa, joista kaksi tuo myös peltojen kuivatusojia. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys 1,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00064 kuutiokilometriä eli 0,64 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä. Itärannat ja osa saarista ovat suomaata. Länsipuolella rantaniittyjen takana on viljeltyä peltomaata ja viisi maatilaa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt ja sen vedessä on runsaasti humusta. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaisma järv

Kaisma järv (myös Kaisma Suurjärv) on Virossa Vändran maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se kuuluu Kaisman, Metsaveren ja Rahkaman kyliin. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 136 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sen laskujoki on Engen joki (), joka lähtee järven lounaispäästä, virtaa Väikejärven läpi ja yhtyy 36 kilometrin jälkeen Velisen jokeen (). Järveen on johdettu useita metsä- ja suo-ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 16,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,25 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 kuutiokilometriä eli 1,7 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja sitä ympäröi usealta suunnalta suomaat. Etelässä sijaitsee Järvesoo raba, lännessä Murru raba ja pohjoisessa suuri Kaisma raba. Itärannalla sijaitsee maatila. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt ja sen humuspitoisuus on korkea. == Luontoarvoja == Järveltä tavataan tarkkailtavia lajeja sirolampikorento ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (Misgurnus fossilis). == Lähteet == Luokka:Pärnumaan järvet Luokka:Kasari jõen vesistö Luokka:Põhja-Pärnumaa Luokka:Botin luomat artikkelit
Keema järv

Keema järv (myös Keema Suurjärv, Suur-Keema järv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Keeman kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 430 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Siihen laskee Marun oja, joka saa alkunsa maru järvestä 250 metriä aikaisemmin. Keeman järvi sijaitsee korkeiden mäkien ja alavien soiden keskellä. Siihen laskee vielä kaksi muutakin ojaa. Lounaasta laskee Kitsõoja, joka alkaa pienestä lammesta. Koillisesta siihen laskee lyhyt metsäoja Sulõndusuu. Marun oja jatkaa järvestä eteenpäin ja virtaa muun muassa Pikku-Keeman järven () ja Ora järven läpi. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja järven koillispuolella sijaitsee maatila ja sen kaksi peltopalstaa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. == Katso myös == * Luettelo Viron syvimmistä järvistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eesti Entsüklopeedia: Keema järvede kaitseala Luokka:Võrun kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Keeri järv

Keeri järv (myös Keri järv, Härjanurme järv) on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 127 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Keerisuon keskellä ja siinä erottuu kolme lähes itsenäistä järviallasta. Järven länsiosan erottaa sitä laajemmasta itäosasta 90 metriä leveä ja noin 400 metriä pitkä salmi. Itäisen altaan lounaisrannassa siitä erkanee vielä kolmas altaaksi kuroutumassa oleva laajapohjainen lahti. Lahden suu on vain 40 metriä leveä ja se on muodostunut Elvajoen () suistoon kasaaman maa-aineksen taakse. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,1 ha. Siihen laskevat Karioja itäaltaaseen, Keresoja ja Keeri ojat länsialtaaseen. Elva jõgi laskee länsialtaaseen etelästä ja virtaa altaan poikki pohjoispäähän, mistä se jatkaa matkaansa yhtyen Emajokeen. Siihen laskevat puolestaan Karioja ja Keeri oja. Järven valuma-alueen laajuus on 408,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 kuutiokilometriä eli 3,8 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä. Keerin kylä sijaitsee järven itäpuolella. Maalaiskuntien välinen raja halkaisee järven virtauksen Elvajoen mukana. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Elva Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Elva jõen valuma-alue
Klooga järv

Klooga järv (myös Loden see tai Lodijärv) on Virossa Harjumaalla Keilan kaupungissa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 134 hehtaaria ja se on 3,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kloogan kylä ja järven länsipuolella on Kloogan raba (suo). Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,3 ha. Sen laskuoja on Kloogajärve oja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Vasalemma jõgeen. Se laskee Suomenlahteen Paldiskin lahdessa noin 8 kilometrin päässä. Järveen laskee kahdeksan lyhyttä pelto-ojaa itäpuolen maatilalta ja suo-ojaa länsipuolen suolta. Järvellä on yksi 50 metriä pitkä saari ja kaksi pienempää rannan läheisyydessä olevaa saarta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,8 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Kylän puolella sijaitsee jätevesien selkeytysaltaita. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Matala järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. == Kalasto == Järvessä viihtyvät ainakin ahven, hauki, suutari ja särki. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * YouTube: Плотва на- o Клоога (Ahvenia Kloogalla), viitattu 15.3.2017 Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Vasalemma jõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Volkswagen C-Trek

Volkswagen C-Trek on Volkswagenin vuodesta 2016 lähtien Kiinan markkinoille valmistama keskiluokan automalli. Se on kiinalaisen A4-pohjalevylle perustuvan Bora-mallin farmarikorinen versio. C-Trek esiteltiin Kantonin autonäyttelyssä syksyllä 2016. Moottorivaihtoehtoina on kaksi bensiinimoottoria: turboahdettu 1,4-litrainen TSI (131 hv) ja vapaasti hengittävä 1,6-litrainen (110 hv). == Lähteet == == Aiheesta muualla == C-Trek Luokka:C-segmentin autot Luokka:2010-luvun autot Luokka:2020-luvun autot
Koigi järv

Koigi järv on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on matala ja sen vedenpinnankorkeus vaihtelee suuresti. Tästä johtuu, että sen rantaviiva piirretään eri yhteyksissä eri lailla . Järven pinta-ala on 115 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Saaria on 6, joiden yhteinen pinta-ala on 6,4 ha, mutta saarien reunat ja niiden välit ovat tiheänä ruovikkoja, jotka rikkovat avovesialueen. Siihen laskee lounasrantaan Kuke kraavi, joka on turvetuotantoalueen johto-oja, ja sen jatkeena toimii samanniminen laskuoja, joka lakaa järven kaakkoisrannasta. Järven luoteisrantaan laskee suoraksi kaivettu Lõhmuste kraavi, joka kokoaa kokoaa siellä laajan turvesuon kuivatusvedet järveen. Etelästä järvenn on yhdistetty Ûmmargune järven kaivettu laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057 kuutiokilometriä eli 0,57 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja rannat ovat ruovittunutta suomaata. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus, jolloin se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi. == Luontoarvot == Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Järven rantaan johtaa pitkospuut ja siellä on 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Pitkjärv ja Naistejärv. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Konsu järv

Konsu järv (myös Kontsu järv, Kontso järv, Konsa järv, Suur Kongojärv) on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu osittain Mustajõen valuma-alueella olevista 42 järvestä ja niiden ympäristöstä. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 139 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 200 metriä leveä salmi. Sen laskuoja on Konsu kraavi, joka lähtee eteläisen järvialtaan itärannasta suoraksi kaivettuna kohti itää. Järveen laskee etelästä Lähteenpää jõgi ja Soompää kraavi, joka laskee ensin pieneen lampeen Peenjärv. Pohjoisesta laskee leveä Konsu-Raudi kanal, joka tuo Nõmmen järven, Särgjärven, Ahvenjärven ja Räätsman järven vesiä. Järven valuma-alueen laajuus on 27,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys 10,2 metriä. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0081 kuutiokilometriä eli 8,1 miljoonaa kuutiometriä . Rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä ja pohjoisaltaan luoteisrannassa on asuinalue. Muuten ei rannoille ole rakennettu taloja. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat eli se on silloin lievästi rehevöitynyt. Järven humuspitoisuus on myös suuri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kurtna järvestik () Luokka:Kurtnan järvialue Luokka:Itä-Virumaan järvet Luokka:Virun alavesistöalue Luokka:Mustajõen valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Leego järv

Leego järv (myös Leegu järv) on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 86 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 140 metriä leveä kapeikko. Pohjoisallasta kutsutaan Peräjärveksi ja toista Edejärveksi. Edejärven eteläosassa on ojan suussa pitkä lahti, jota kutsutaan nimellä Ojasuu sopp. Järvi sijaitsee suurella Emajõe–Suursoolla noin 1,5 kilometriä Peipsijärvestä. Järven laskujoki on leveä ja kilometrin pituinen Leegu jõgi, joka yhtyy Kalli jõgeen. Järveen laskevat muun muassa Lobatsoll ja toinen johto-oja Varblasesaarelta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,6 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 kuutiokilometriä eli 0,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja se on pääasiassa suomaata. Järven kaakkois- ja koillisrannoilla sijaitsee kaksi maataloa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. Järven vesi on ruskean värinen ja se luokitellaankin suojärvenä dystrofiseksi järveksi. == Kalakanta == Järvessä on erityisen paljon särkeä, säynettä ja lahnaa, mutta myös muitakin lajeja on: ahven, hauki, kiiski, pasuri, ruutana, kuha, ankerias ja made. Järven harvinaisempia lajeja ovat toutain, rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (Misgurnus fossilis). Talvella järven happipitoisuus laskee alas ja kalakuolemat hävittävät kalakantaa, mutta Peipsijärvestä tulee keväällä täydennystä Kallijokea myöten. == Lähteet == Luokka:Kastre Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kalli jõen valuma-alue
Lõõdla järv

Lõõdla järv (myös Luhasoo järv, Luassoo järv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 99 hehtaaria ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven pituudesta johtuu, että sen ympärillä sijaitsee useita kyliä: Haava, Hargi, Liiva, Majala, Lümatu ja Vaabina. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,59 ha. Järven kaakkoispäätä kutsutaan nimellä Haava järv ja suurempaa luoteisosaa Luhaotsa järveksi. Järveen laskee neljä suurempaa ojaa. Niistä huomattavin on järven luoteispäähän laskeva Verioja, joka on Luhassuu järven ja Kallasõ järven yhteinen laskuoja, sekä . Sen laskuojia on kaksi ja ne ovat Antsla jõgi, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Tiidu järveen, ja Kängsepa oja, joka lähtee järven kaakkoispäästä. Lõõdla järvi on siten bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 kuutiokilometriä eli 3,8 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja siitä on puolet metsää ja loput peltomaata. Rannoilla asutaan harvasti, sillä taloja on vain 13. Võrusta länteen kulkeva maantie ohittaa järven luoteispään. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se luokitellaan lisäksi eutrofiseksi järveksi. == Kalakanta == Järvessä on runsaasti eri kalalajeja. Entien siellä elää lahnaa, mutta yleisiä ovat myös särki, ahven, hauki, suutari ja rantanuoliainen. Istutettuja lajeja ovat ankerias, karppi, kuha, Coregonus maraenoides, peledsiika ja taimen. Harvinaisia lajeja ovat rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (Misgurnus fossilis). == Lähteet == Luokka:Võrun kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Võrtsjärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Bifurkaatiojärvet Luokka:Pienen Emajoen valuma-alue
Maardu järv

Maardu järv (myös Liivakandi järv) on Virossa Harjumaalla Maardun kaupungissa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 162 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Siihen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavin on Hiiemetsa kraav, ja järven laskuoja on Kroodi oja. Se virtaa pohjoiseen Maardun keskustan läpi ja laskee Suomenlahdessa Muugan lahteen (). Järven valuma-alueen laajuus on 13,4 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuus on 0,0032 kuutiokilometriä eli 3,2 miljoonaa kuutiometriä. Rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Länsirannalla sijaitsee Liivamäkeen kuuluva asuntoalue ja toinen Maardun kylään liittyvä, mutta pienempi asuntoalue, sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järven pohjoisrantaa seuraa monikaistainen Peterburi tee, josta haarautuu etelään järven itärantaa seuraava Mõisa tee. == Historiaa == Järveen on aina kertynyt vettä keväisin ja sinne ohjatut ojat sekä järvenpohjan lähteet ovat aina nostaneet järven vedenpinnan hyvin korkealle. Järvellä ei ole alun perin ollut omaa luontaista laskuojaa, jollaisen Maardun kartanon haltija Otto von Brevern kaivautti vuonna 1893. Järven vedenpintaa aiottiin säännöstellä padolla, mutta jo seuraavana vuonna 1894 murtui pato korkeanveden aikana. Järvestä purkautui valtava vesimassa kohti Suomenlahtea ja se uursi hiekkamaahan 20 metriä syvän ja 70 metriä leveän uoman. Tässä uomassa virtaa nykyään järven laskuoja Koordi oja. Paljastunut järvenpohja otettiin niityiksi, jollaisesta oli tuohon aikaan puute. Vuonna 1939 rakennettiin Koordin kylään kemiantehdas, joka otti järvestä vettä. Vedenpinnan aleneminen estettiin luusuaan rakennetulla padolla. Myöhemmin, 1960-luvulla, kaivettiin Jõelähtme jõesta kanava, josta saatiin järveen vesitäydennystä. Myös itäpuolella sijainneen fosforikaivoksen kaivantoihin kertynyttä vettä pumpattiin järveen. Se sisälsi raskasmetalleja, jota esiintyy järven pohjamudassa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). == Lähteet == Luokka:Maardu Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Botin luomat artikkelit
Männiku järv

Männiku järv (myös Männiku veehoidla, Männiku karjäär) on Virossa Harjumaalla Sakun kunnassa sijaitseva tekojärvi. == Maantietoa == Tekojärvi on syntynyt etelään vievän rautatien ja Männiku raban väliin saman nimisen kylän pohjoispuolelle. Järvi on 3,9 kilometriä pitkä ja se on levimmillään 700 metriä levä. Järven pinta-ala on 105 hehtaaria ja siinä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Suurempi saarista on 120 metriä pitkä. Järvi on kaksialtainen. Eteläinen allas on 1,8 kilometriä ja pohjoinen allas 2,9 kilometriä pitkä. Altaita yhdistää 40 metriä leveä salmi. Pohjoisaltaan rinnalle on kaivettu kilometrin pitkä ja 260 metriä leveä allas, jonka erottaa pohjoisaltaasta kapea tiepenger. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0 neliökilometriä, vaikka järvellä ei kartan mukaan näyttäisi olevan tulo- ojia eikä laskuojaa. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 9 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00360 kuutiokilometriä eli 3,60 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 9,3 kilometriä ja järven rannat ovat hiekkaa. Järven koillispuolella noin 130 metriä leveän kannaksen takana on toinen tekojärvi Raku järv, joka on myös syntynyt hiekanotossa. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat niin korkeat, että järvi on rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Harjun alavesistöalue Luokka:Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue Luokka:Viron tekojärvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Nõuni järv

Nõuni järv on Virossa Otepään kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on etelässä 950 metriä pitkä lahti, jota kutsutaan Peräjärveksi. Lahden suu on 130 metriä leveä, mutta lahti on levimillään 230 metrinen. Se suulla sijaitsee asuntoalue. on Järven pinta-ala on 92 hehtaaria. Järveen laskee kymmenen tulo-ojaa, joista huomattavin on Ojasuu kääriin laskeva Mudajärven, Korgejärven, Suurjärven ja Ahvenjärven yhteinen laskuoja. Sen laskuoja on Kinsli oja, joka lähtee Perä järven pohjukasta kohti etelää ja yhtyy siellä Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 14,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0056 kuutiokilometriä eli 5,6 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja yli puolet rannoista ovat peltomaata tai asuinauetta ja loput metsää. Suota on vain eteläisessä lahdenpohjukassa. Järven itäranna ohittaa tie 46 eli Tatran ja Otepään välinen maantie. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea. Järven vedellä on samaan aikaa sekä korkeat ravinnepitoisuudet että vedessä on korkea humuspitoisuus. Järven vesi on siksi ruskeavetinen ja rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Otepää Luokka:Valgamaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Elva jõen valuma-alue
Oessaare laht

Oessaare laht (myös Põllumaa laht, Siiksaare laht) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 121 hehtaaria ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreä ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 kuutiokilometriä eli 1,2 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Vaikka Laidevahen lahti on kapeasuinen, kulkeutuu siihen suolaista vettä. Oessaaren lahti on itse asiassa järvi, mutta sen vedenpinta on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin se on meressä. Korkean veden aikana järveen virtaa suolaista vettä, jolloin makea vesi suolaantuu välillä. Järven vesi onkin murtovettä. == Luontoarvoja == Lahdella, järvissä ja niiden lähiympäristöissä elää ja pesii runsaasti lintuja, joille on perustettu Natura 2000 -suojelualue. == Lähteet == Luokka:Saarenmaan kunta Luokka:Saarenmaan järvet Luokka:Läänesaarten alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit
Pabra järv

Pabra järv (myös Kossa järv, Bobrova järv, Lidva järv, ) on Viron ja Venäjän välisellä rajalla sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Viron puolella Võrumaalla Setomaan kuntaan ja Venäjän puolella Pihkovan alueen Petserin piiriin. Venäjän puoleisella rannalla sijaitsee Bobrovo-niminen kylä (). == Maantietoa == Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria ) tai 77 ha . Sen pituus on 2,0 kilometriä ja leveys 850 metriä. Järven selkä on selkeäpiirteinen, mutta järven länsipäässä siitä työntyy 850 metriä länteen päin Vungi ots niminen lahti. Selällä sijaitsevat kaksi saarta. Ruusaar on 40 metriä pitkä ja Puusaar on 70 metriä pitkä. Puusaaren poikki kulkee kartan mukaan maiden välinen raja. Vungin lahteen laskee Verrevoja lännestä ja Toodsi järven laskuoja. Luontainen Lütä oja laskee järven pohjoispäähän maiden välisen rajan kohdalla. Järven laskujoki on Lidva jõgi, joka lähtee järven koillisrannasta Venäjän puolella Tarantaevosta. Järven valuma-alueen laajuus on 36,5 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00232 kuutiokilometriä eli 2,32 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Ympäristö on länsipuolen soita lukuun ottamatta moreenimaastoa, jossa rannat ovat hiekkaisia ja kivisiä, mutta järven pohja on mutainen. Kummallakin rannalla on vähäistä asutusta ja niille johtaa erilliset maantiet kummankin valtion puolelta. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jonka vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD). Vedessä on korkeita ravinnepitoisuuksia, joiden perusteella se luokitellaan eutrofiseksi järveksi. == Lähteet == Luokka:Setomaan kunta Luokka:Võrumaan järvet Luokka:Pihkovan alueen järvet Luokka:Koivan vesistöalue Luokka:Haanjan ylänkö Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Venäjän ja Viron raja
Pangodi järv

Pangodi järv on Virossa Tartumaalla Kambjan kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 93 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven selkä on 1,6 kilometriä pitkä, sillä järven pohjoispää kääntyy Pikksaaren niemen taakse Väikejärven nimiseksi lahdeksi. Myös järven kaakkoisrannasta aukeaa Hurda laht kapean Hurdakael nimisen 15 metriä kapean salmen takana. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,43 ha. Väikejärvellä on 90 metriä pitkä Väikesaar ja järven länsirannan tuntumassa on 50 metriä pitkä Kivisaar. Järven eteläpäähän laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat Kivijärven ja Kodijärven yhteinen laskuoja ja Mudalahden laskuoja. Muut järven tulo-ojat ovat pieniä. Järven laskuoja Luhasoo oja lähtee Hurda lahdesta itään Käpän asuinalueen läpi ja virtaa Matsi järven läpi kohti pohjoista. Yli kolmen kilometrin päässä se yhtyy Peedja jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 9,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 11,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036 kuutiokilometriä eli 3,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä. Järven eteläpäätä hallistee Palumäed, jotka kohoavat yli 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järven lähiympäristössä on runsaasti peltomaata ja jonkin verran metsää. Suorantoja on vain nimeksi. Järveen viettävillä rinteillä on runsaasti haja-asutusta. Tatran ja Otepään välinen maantie 46 ohittaa järven sen luoteispuolelta. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea. Järvi on myös rehevöitynyt. Pangodi järve edelakaldal.JPG|Järven etelärantaa == Lähteet == Luokka:Kambja Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Porijõen valuma-alue
Raigastvere järv

Raigastvere järv on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 112 hehtaaria ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sen ainoa huomattava tulo-oja on Nava oja, joka on samalla sen laskuoja Elistveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 47,9 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036 kuutiokilometriä eli 3,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,3 kilometriä. Lounaspuolen rannat kohoavat lähes 40 metriä vedenpintaa korkeammalle. Harjun päällä on peltomaata ja metsää vuorotellen. Asutusta on harvakseltaan. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on myös rehevöitynyt. == Lähteet == Luokka:Tarton kunta Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Amme jõen valuma-alue
Ruhijärv

Ruhijärv (myös Ruhja järv) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 88 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,05 ha. Siihen laskevat Lilli oja, Lilli kraavi (Matsikse oja) ja Vedame oja ja järven laskujoki on Ruhja jõgi, joka lähtee järven länsirannasta ja virtaa länteen ollen hetken Latvian rajajokena. Järven valuma-alueen laajuus on 56,6 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsää. Järvi on lähes autio. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea, järvi on rehevöitynyt ja se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi. == Lähteet == Luokka:Viljandimaan järvet Luokka:Pärnun alavesistöalue Luokka:Salatsijoen vesistö Luokka:Mulgi Luokka:Botin luomat artikkelit
Sinejärv (Ainja)

Sinejärv (myös Ainja Sinijärv) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnan Ainjan kylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Sen pohjoispäästä lähteen sen laskujoki Kõpu jõgi, joka laskee yli kilometrin päästä Ainjan järveen. Sillä ei näytä olevan tulo-ojia. Pohjoispäässä sijaitsee yksi halkaisijaltaan 10 metrinen saari. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan 7 metrin keskisyvyyden avulla määrittää 0,00013 kuutiokilometriä eli 0,13 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on luoteisrannan maatilaa lukuun ottamatta metsää. Itärannat kohoavat 13 metriä vedenpinnan yläpuolelle. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin pohja-, rantakasvillisuus ja kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Viljandimaan järvet Luokka:Pärnunjoen vesistö Luokka:Mulgi Luokka:Botin luomat artikkelit
Sinijärv (Äntu)

Sinijärv on Virossa Väike-Maarjan kunnassa Äntun kylässä Länsi-Virumaalla Pandiveren ylängöllä sijaitseva luonnollinen lähdepohjainen järvi. == Maantietoa == Järvi kuuluu kolmen lähekkäisen järven joukkoon, jota kutsutaan Äntun järviksi (). Niillä on pohjassaan lähteitä, joista pulppuaa kalkkipitoista ja kirkasta vettä värittäen veden siniseksi. Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 430 metriä pitkä ja 120 metriä leveä. Sen muoto muistuttaa kaksoiskoukkua ja järven suurin leveys rannasta rantaan on vain 70 metriiä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00013 kuutiokilometriä eli 0,13 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat metsää. Lähin talo sijaitsee maantien varressa 80 metrin päässä. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (). Järvi luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Tällaisiin järviin on veteen liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi.Fütoplanktoni indikaatorlus: Alkalitroofsed ehk lubja- ehk allikatoitelised järved Vesi on erittäin kirkasta. Näkösyvyys voi olla jopa 15. Äntu Sinijärve põhi.jpg|Pohjakasvillisuutta Äntu Sinijärv1.JPG|Matalan lahden vedenväriä Äntu sinijärv.jpg|Järven pää == Lähteet == == Aiheesta muualla == * YouTube: Sukeldumine Äntu Sinijärves Luokka:Väike-Maarja Luokka:Länsi-Virumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pedja jõen valuma-alue
Soitsjärv

Soitsjärv on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 189 hehtaaria ja se on 4,1 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sen luoteispäähän laskee Ulpesoo kraavi ja kaakkoispäähän muun muassa Lavasoolta kuivatusvesiä tuova johto-oja. Laskuoja lähteen järven koillisrannasta järven keskivaiheelta itää ja oja yhtyy 450 metrin päästä Elistveren kraaviin, joka vuorostaan yhtyy Elistveren järveen laskevaan Nova ojaan. Järven valuma-alueen laajuus on 15,2 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0023 kuutiokilometriä eli 2,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,9 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen kosteikkoa tai hienikkoa. Järven ympäristössä on peltomaata, joiden kuivatusojien vedet johdetaan järveen. Maaseudun asutus sijaitsee peltojen keskellä ja lähimmät talot ovat 400 metrin päässä rannasta. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. == Lähteet == Luokka:Tarton kunta Luokka:Tartumaan järvet Luokka:Peipsijärven alavesistöalue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Amme jõen valuma-alue
Tänavjärv

Tänavjärv on Virossa Harjumaalla Lääne-Harjun kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 138 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se sijaitsee Vesisoon ja Tänajärve raban välisellä suoalueella. Siihen on kaivettu kaksi ojaa, jotka johtavat lännessä sijaitsevan Veskijärven laskuojiin. Järven valuma-alueen laajuus on 4,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja sen rannat ovat suota tai soistuvaa metsää. Läänemaan Suursoon turpeikot antavat rannoille suojärvimäisen ilmeen, vaikka osa rannoista ovatkin hiekkarantoja. Järvellä on hiekkapohja. Vaikka järvi onkin autio, johtaa sinne pohjoisesta Vihterpalusta tie. Järvestä on kaivettu kaksi suoraa ojaa kohti viereistä Veskijärveä, jonne niiden koontioja laskee. Veskijärvi on Veskijõen läpivirtausjärvi. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD). Järvi on kirkasvetinen ja matala ja kaukanakin rannasta kasvaa järviruokoa, nuottaruohoa ja tummalahnanruohoa. Järven päälajiston muodostaa ahven. == Historiaa == Järvi on kuroutunut irti Itämeren Suomenlahdesta noin 4500 vuotta sitten eli neoliittisella kivikaudella. Tanavjarv.jpg|Näkymä kohti järven koillispäätä Tänavjärv.jpg|Järven etelärantaa lokakuussa 2010 Tänavjärv Läänemaal.JPG|Kesäkuussa 2013 == Lähteet == Luokka:Lääne-Harju Luokka:Harjumaan järvet Luokka:Veskijõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit
Veskijärv

Veskijärv on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 184 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Siinä on vain yksi pieni luotomainen saari, joka sijaitsee pitkälle työntyvän harjumaisen niemen kärjessä. Siihen laskee toistakymmentä suo- tai metsäojaa. Yksi ojista tuo Tänavjärven vesiä ja yksi on suoraksi kaivettu Veskijõgi, joka laskee järven kaakkoisrantaan. Se on Hindaste järven laskuoja ja samalla se on Veskijärven läpivirtausjoki. Veskijõgi jatkaa Veskijärvestä kohti pohjoista, jossa se laskee Suomenlahteen Keibun lahdessa. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031 kuutiokilometriä eli 3,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai suota. Järvi yhtään entistä maatilaa lukuun ottamatta autio ja sitä kiertää kaumpana maantie. == Järven luokittelu ja ekologia == Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat. Veskijärve vaade keskelt lõunasse.jpg|Järven pitkään matalat rannat == Lähteet == Luokka:Lääne-Nigula Luokka:Läänemaan järvet Luokka:Veskijõen vesistö Luokka:Botin luomat artikkelit