EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Unix-aika

Unix-aika tarkoittaa useissa käyttöjärjestelmissä (mm. Linux ja muut POSIX- yhteensopivat järjestelmät) käytettävää ajan tallennustapaa. Unix-aika on (yleensä etumerkillinen 32-bittinen) kokonaisluku, joka ilmaisee ajan sekunteina ajanhetkestä 1. tammikuuta 1970 kello 0.00.00 UTC (epookki, 1970-01-01T00:00:00Z).http://pubs.opengroup.org/onlinepubs/9699919799/xrat/V4_xbd_chap04.html#tag_21_04_15 (englanniksi) Negatiiviset arvot ilmaisevat aikaa ennen epookkia. Muutamissa käyttöjärjestelmissä `time_t` aikaleima on etumerkitön eikä voi esittää aikaa ennen epookkia (mm. QNX). Unix-aika ei ole täysin ongelmaton ajantallennustapa, koska se ei ota huomioon karkaussekunteja, vaan joka päivä kellonaikaan lisätään tasan 86 400 sekuntia. Unix-aika muunnetaan gregoriaanisen kalenterin ajaksi Unixin c-kirjaston funktioilla `ctime()`, `localtime()`, `asctime()` ja toisinpäin `mktime()`Linux Programmer's Manual CTIME(3) hyödyntäen zoneinfo-aikavyöhyketietokantaa. == Y2038-ongelma == Koska Unix-ajan tallentamiseen käytetään historiallisista syistä yleensä etumerkillistä 32-bittistä kokonaislukutietotyyppiä, tulevat tietotyypin rajat vastaan lopulta – tarkemmin sanoen 19. tammikuuta 2038, jolloin vuoden 1970 alusta tulee kuluneeksi 2 147 483 647 sekuntia ja laskuri pyörähtää ympäri −2 147 483 648 sekuntiin. Ongelman ratkaisemiseksi monissa järjestelmissä on siirrytty tai ainakin ollaan siirtymässä 64-bittiseen aikatietotyyppiin; esimerkiksi 64-bittisissä Linux-järjestelmissä ajan tallennukseen käytettävä `time_t`-tietotyyppi on 64-bittinen, joka on lisätty myös 32-bittisille alustoille. 64-bittinen aikaleima riittää 292 miljardiksi vuodeksi. ==Lähteet== Luokka:Ajanlasku Luokka:Unix
Didier Comès

Didier Comès (11. joulukuuta 1942 Sourbrodt – 7. maaliskuuta 2013) oli belgialainen sarjakuvapiirtäjä. Comès sai syntyessään nimen Dieter Hermann Comès, koska hänen synnyinkaupunkinsa oli saksalaisten miehittämä. Sodan jälkeen hänen nimensä kuitenkin muutettiin Didieriksi. Comès työskenteli aluksi teollisena suunnittelijana ja piirsi sarjakuvia vapaa-ajallaan. Hänen ensimmäiset ammattimaisesti piirretyt sarjakuvansa ilmestyivät Le Soir -lehden nuorisoliitteessä. Hän piirsi Le Soirille muun muassa sarjoja ”Hermann”, ”Sventebold” ja ”Les Cheeses”. Hänen ensimmäinen iso sarjansa ”Ergün l'Errant” ilmestyi Pilotessa 1973. Sarja lopetettiin lyhyeen, mutta jatkui À Suivre -lehdessä nimellä ”Le Maître des Ténèbres” vuonna 1980. Vuosina 1976 ja 1977 hän loi tarinan ”L'Ombre du Corbeau” belgialaiselle Tintin-lehdelle. 1980-luvulla hän piirsi sarjakuva-albumeja, kuten Silence (1979, suom.), La Belette (1981–1982, suom. Lumikko) ja Iris (1990–1991, osittain suom. Tapiiri- lehdessä 1991). À Suivre -lehdelle hän teki sarjat Eva (1984, suom. Tapiiri- lehdessä 1986–1988 ja albumina), L'Arbre-Coeur (Sydänpuu, 1985–1987, suom. Tapiiri 1988–1989 ja albumina) sekä La Maison où Rêvent les Arbres (suom. Uneksivien puiden talo), jotka ovat ilmestyneet myös albumeina. Vuonna 2000 ilmestyi albumi Les Larmes du tigre ja vuonna 2006 albumi Dix de der. == Suomennetut teokset == * * * * * Iris (1990–1991, suom. osittain, Tapiiri 1991) * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomessa julkaistuja Didier Comès'n sarjakuvia. Kimmo Lakoma. * Comès'n suunnittelema postimerkki . Luokka:Belgialaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Colditz

Colditz on kaupunki Saksassa Saksin osavaltiossa Muldejoen rannalla, lähellä Leipzigia. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 9 207 asukasta. Colditz sijaitsee keskellä Leipzigin, Dresdenin ja Chemnitzin muodostamaa kolmiota. Colditzissa sijaitsee vuonna 1014 rakennettu Colditzin linna, jota on sittemmin käytetty mielisairaalana ja vankilana. Vuosina 1829-1924 se oli ylellinen parantola "mieleltään järkkyneille" aatelisille ja varakkaille. Linnassa säilytettiin toisen maailmansodan aikana liittoutuneiden sotavankeja, varsinkin upseereita joiden arveltiin yrittävän karata. Linnasta tehtiin erilaisia tunneleita, ja kaikkiaan 130 pakoyritystä on kirjattu. 32 vankia onnistui karkaamaan. Vankileiriä johti Wehrmacht, vaikka SS yritti saada ajoittain linnan hallintaansa. Wehrmacht kohteli vankeja asiallisesti, eikä kidutukseen tai muihin raakuuksiin syyllistytty, vaan vankien kohtelu oli Geneven sopimuksen mukaista. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksin kunnat Luokka:Saksan kaupungit
Hombre Lampinen

Ari Olavi ”Hombre” Lampinen (10. maaliskuuta 1961 Karstula – 13. toukokuuta 2016 Loviisa) oli suomalainen muusikko, joka toimi studiomuusikkona ja Boycott-yhtyeen kitaristina. Lampinen vaikutti myös loviisalaisessa Tolpat- yhtyeessä. Hän oli Porvoossa sijainneen Hombre's Music -musiikkiliikkeen omistaja. Lampinen esiintyi myös monien suomalaisten artistien, kuten Tommi Läntisen, Remu Aaltosen ja Jarkko Even taustayhtyeissä ja levytyksillä, sekä työskenteli miksaajana, tuottajana ja äänittäjänä. Lampinen sävelsi ja sanoitti yhdessä Tommi Läntisen kanssa pääosan Boycottin kappaleista. Niistä menestyneimpiä on yhtyeen ensisingle "Gotta rock". Lampinen kuoli sairauskohtaukseen kotonaan Loviisan Pernajassa toukokuussa 2016. 13\. toukokuuta 2017 hänelle järjestettiin Hombre Rocks! -muistokonsertti Turun Kårenilla. Konsertissa nähtiin Lampisen aikalaismuusikoita, ystäviä sekä hänet tunteneita esiintyjiä. Konsertissa esiintyvät Vilperin Perikunta, Anna Hanski, SIG, Jivetones, Moko & Vaakku, Patterihaukat, Ben Marlene & French Kiss, Baba Salama, Gugge Wasenius, Kai Stenman, Mark Bertenyi, Pekka Puranen, Toni Nuotio ja Stefan Möller. == Yhtyeitä == * Boycott * Fabrics *French Kiss * Rin Tin Tin (liittyi yhtyeeseen albumijulkaisun jälkeen) * Revolver * Dingo * AD * Kaivanto == Lähteet == Luokka:Dingon jäsenet Luokka:Tommi Läntinen Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset rockmuusikot Luokka:Suomalaiset sessiomuusikot Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Se Wsi Testamenti

Se Wsi Testamenti (’Se Uusi Testamentti’) oli ensimmäinen suomenkielinen käännös Raamatun Uudesta testamentista. Käännöksen teki Mikael Agricola uskonpuhdistuksen aikoihin. Se painettiin vuonna 1548. Agricola perusti käännöksensä Erasmus Rotterdamilaisen toimittamiin kreikankielisiin alkuteksteihin (1516), latinankieliseen Vulgataan, Lutherin saksankieliseen Raamattuun (1534; Uusi testamentti tosin ilmestyi saksaksi jo vuonna 1522) sekä ruotsinkieliseen Uuteen testamenttiin (1526) ja Kustaa Vaasan Raamattuun (1541). Agricola käytti alkutekstiä käännöksen pohjana. Muille kielille tehtyjä käännöksiä hän käytti lähinnä tekemänsä käännöksen vertailuun ja tarkistamiseen.Nuorteva 1992. Agricola aloitti käännöstyön jo 1530-luvun alussa opiskellessaan Wittenbergin yliopistossa, minne tuohon aikaan lähetettiin kääntäjiksi sopivia nuoria miehiä opiskelemaan.Lehikoinen & Kiuru 1989. Käännös oli valmiina jo vuonna 1543, mutta kuningas antoi sille painoluvan vasta vuonna 1547. Kirja painettiin Tukholmassa Amund Laurentssonin kirjapainossa. Uudessa testamentissa oli 718 sivua ja runsaasti kuvia. Raamatun tekstin lisäksi siinä oli kaksi alkupuhetta, esipuheet kaikille kirjoille Ilmestyskirjaa lukuun ottamatta sekä selityksiä. Ensimmäinen alkupuhe oli teologinen ja se oli käännetty lähinnä Lutherin ja Kustaa Vaasan Raamatuista. Toinen alkupuhe kertoi kristinuskon tulosta Suomeen sekä Suomen maakunnista ja murteista. Se perusteli, miksi Uusi testamentti oli kirjoitettu pääasiassa Lounais-Suomen murteella. Esipuheet olivat käännöstä Vulgatasta ja Lutherin Raamatusta. Ilmestyskirjan esipuhe jätettiin pois siksi, että Lutherin näkemys siitä oli niin kriittinen. Selitykset perustuivat myös Lutherin Raamattuun sekä ruotsinkieliseen Raamattuun. On mahdollista, että Agricola on saanut käännöstyöhönsä apua, sillä esimerkiksi Martti Teitti opiskeli hänen kanssaan samaan aikaan Wittenbergissä. Mitään varsinaisia tietoja käännösten mahdollisesta tarkistajasta tai toisesta kääntäjästä ei ole. Nykyisin yhtä Se Wsi Testamenti -kirjan kappaletta säilytetään Skoklosterin linnassa Ruotsissa.Skoklosters slotts bibliotek - sju samlingar med böcker förvärvade genom arv, köp, gåvor och krigsbyte. Luettu 26. kesäkuuta 2007. (PDF) == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Se Wsi Testamenti: P. Lucan Euangelium. LXXIIII. Toinen Lucu. Näyte. * Se Wsi Testamentti 1548 kokonaisuudessaan Finbible Luokka:Mikael Agricolan teokset Luokka:Suomalaiset raamatunkäännökset Luokka:1540-luvun kirjat
Västerbotten

thumb|right|150px|Kaarlenvaltikka on Västerbottenin maakuntakukka. Västerbotten (joskus myös , ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Västerbottenin pinta-ala on 15 097,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 212 660 asukasta, joten väestötiheys oli 14,1 asukasta neliökilometriä kohti. Maakunnan nimi Västerbotten tarkoittaa sananmukaisesti käännettynä "länsipohjaa". Suomessa sijaitsevan Pohjanmaan nimi on ruotsiksi vastaavasti Österbotten, joka merkitsee "itäpohjaa". Maakunnan suurin kaupunki on Uumaja. Korkein kohta on Åmliden, joka kohoaa 551 metrin korkeuteen. ==Historiallinen maakunta== Västerbottenin eli Länsipohjan historiallinen maakunta Ruotsissa ennen vuotta 1809 käsitti myös Ruotsin nykyisen Norrbottenin maakunnan, jota on Ruotsissa alettu pitää omana maakuntanaan vasta Norrbottenin läänin perustamisen jälkeen vuonna 1810, ja siihen kuului vuoteen 1809 myös Tornionlaakson nykyään Suomeen kuuluva osa, jonka Ruotsi tuolloin menetti Venäjälle. Tässä vanhassa, vuotta 1810 edeltäneessä laajuudessaan Länsipohjan historiallinen maakunta ulottui nykyisessä Ruotsissa Pohjanlahden länsirannalla Tornionjoesta Uumajanjoen suun eteläpuolelle. Sen alue nykyisessä Ruotsissa jakautuu Västerbottenin ja Norrbottenin lääneihin. ==Kunnat== * Bjurholmin kunta * Norsjön kunta * Robertsforsin kunta * Skellefteån kunta * Uumajan kunta * Vindelnin kunta * Vännäsin kunta ==Väestönkehitys== ===Väestö lääneittäin=== Västerbottenissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 212 660 asukasta, jotka kaikki asuivat Västerbottenin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin. == Katso myös == * Tornionlaakso * Meänmaa == Lähteet == * Pieni tietosanakirja == Aiheesta muualla == * VisitSweden - Ruotsin matkailun virallinen verkkosivusto – Pohjois-Ruotsi Luokka:Västerbottenin lääni Luokka:Ruotsin maakunnat
Abckiria

Abckiria (”Abc-kirja”) oli ensimmäinen suomenkielinen kirja. Sen kirjoitti uskonpuhdistajana tunnettu Mikael Agricola, ja se julkaistiin muista lähteistä säilyneiden mainintojen perusteella vuonna 1543Mikael Agricolan elämä ja työ. Opetushallitus. Viitattu 9.6.2024. Agricola kirjoitti kirjan samaan aikaan kun hän teki Uuden testamentin ensimmäistä suomenkielistä käännöstä, ja molempia teoksia työstäessään Agricola samalla myös loi suomelle kirjakieltä. == Historia == Agricolan teos on ensimmäisiä tunnettuja yrityksiä kirjoittaa suomen kielellä, ja teoksen sekä Agricolan Rucouskirian (1544) ja Uuden testamentin (Se Wsi Testamenti, 1548) ilmestymisen jälkeen suomen kirjakieli alkoikin hiljalleen kehittyä. Niin Agricolan suomelle kuin koko niin sanotulle vanhalle kirjasuomelle on tyypillistä sen oikeinkirjoituksen epäsäännönmukaisuus. Esimerkiksi K-äänne saatettiin toisinaan merkitä C:nä, joskus taas K:na tai G:nä. Koska kirjat painettiin, virheitä voidaan osittain pitää ruotsinkielisten kirjanpainajien tekeminä. Abckirian ensimmäisessä, vuoteen 1543 ajoitetussa painoksessa oli 16 sivua ja toisessa, ilmeisesti vuonna 1551 ilmestyneessä, painoksessa 24 sivua. Kirjasta ei ole säilynyt yhtään kokonaista kappaletta, mutta siitä on löydetty osia, joiden perusteella kirjan rakenne suurin piirtein tunnetaan. Osat löydettiin Uppsalan yliopiston kirjastosta, ja yksi osa on lahjoitettu Helsingin yliopistolle. Vuonna 1966 löytyi lisää osia, joihin oli merkitty painovuodeksi 1559, siis kaksi vuotta kirjailijan kuoleman jälkeen.Penttilä 1998, s. 27. == Sisältö == Abckiria sisältää sekä aapisen että katekismuksen. Tunnettu näyte kirjan alusta on vanhin suomenkielinen loppusointuinen runo: Tätä alkurunoa seuraavat aakkoset sekä luku- ja kirjoitusohjeita, minkä jälkeen alkaa kirjan uskonnollinen osuus. Lopussa on vielä suomen kielen lukusanat.Harviainen et al. 1990, s. 51. Uskonnolliseen osuuteen kuuluu kymmenen käskyä, apostolinen uskontunnustus, Isä meidän -rukous, Ave Maria, kasteen, ripin ja ehtoollisen sakramentit, ruokarukoukset, aamu- ja iltarukoukset ja lopuksi rukoukset kirkonkelloja soitettaessa. Ruoka-, aamu- ja iltarukoukset Agricola käänsi Martti Lutherin Vähästä katekismuksesta, mutta muut tekstit olivat papiston jo ennalta tuntemia. Vaikka jumalanpalvelusten kieli keskiajalla oli latina, kristinuskon perusopinkappaleet oli käännetty myös kansankielelle. Piispojen määräyksestä papeilla oli oltava nämä opinkappaleet paperille kirjoitettuna, jotta ne tulisi luettua kirkkoväelle samalla tavalla joka sunnuntai. Vaikka näitä paperilappusia ei olekaan nykypäiviin säilynyt, voidaan olettaa, että Agricolalla oli niitä käytössään Abckiriaa tehdessään.Harviainen et al. 1990, s. 52. == Lähteet == * * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Abckirian koko tunnettu sisältö elektronisessa muodossa * Abckirian 2. painoksen katkelmia digitoituna Kansalliskirjaston Doria-palvelussa * Abckirian selityksiä ja ääntämisohjeita Luokka:Vuoden 1543 kirjat Luokka:Katekismukset Luokka:Keskiajan kirjallisuus Luokka:Mikael Agricolan teokset Luokka:Kirjat suomen kielestä Luokka:Historialliset oppikirjat
Neruda

Neruda on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Jan Neruda (1834–1891), tšekkiläinen kirjailija * Pablo Neruda (1904–1973), chileläinen runoilija, diplomaatti, poliitikko * Wilma Neruda (1838–1911), tšekkiläinen viulisti == Muita == * Neruda, asteroidi * Neruda, kraatteri planeetta Merkuriuksella * Neruda, vuonna 2016 ensi-iltansa saanut Pablo Nerudasta kertova elämäkertaelokuva Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Agricola

Agricola tarkoittaa seuraavia: ;Henkilöitä: * Alexander Agricola (1445/1446–1506), alankomaalainen säveltäjä * Georgius Agricola (1494–1555), saksalainen luonnontutkija * Gnaeus Julius Agricola (40–93), roomalainen sotapäällikkö * Johan Georg Agricola (1792–1872), suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies * Johannes Agricola (1494–1566), saksalainen uskonpuhdistaja * Kristian Agricola (1550–1586), Tallinnan piispa, Mikael Agricolan poika * Martin Agricola (1486–1556), saksalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko * Mikael Agricola (1510–1557), Turun piispa ja uskonpuhdistaja, suomen kirjakielen kehittäjä * Rudolf Agricola (n. 1443–1485), hollantilainen humanisti * Zélé Agricola (1838–1925), suomalainen taidemaalari ;Muita merkityksiä: * 3212 Agricola, asteroidi * Agricola, lautapeli * Agricola (internetportaali), humanistisia tieteitä yleistajuistava verkkojulkaisukokonaisuus. * Agricola, Tacituksen kirja
Tataari

Tataari tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: *tataarit, historiallinen yleisnimitys **volgan tataarit **krimin tataarit **astrahanin tataarit **suomen tataarit *tataari, turkkilainen kieli. ==Katso myös== * Tattari (täsmennyssivu) * Tatarstan
Fresko

Fresko on seinämaalaus eli muraali, jossa väri levitetään kostealle kalkkilaastipinnalle, johon se kuivuessaan kiinnittyy. Se on yksi vanhimmista ja kestävimmistä maalaustaiteen menetelmistä. Sana fresko tulee italian sanasta "fresco", tuore. Freskomaalarin on työskenneltävä tuoreella eli märällä seinäpinnalla. Laastin ja maalin kuivuttua hiilidioksidi reagoi kalkin kanssa muodostaen kalsiumkarbonaattia, joka kiteytyy seinäpintaan. Kuivuttuaan värit ovat kiinnittyneet tiukasti seinään. Voidakseen maalata kuivuvaa laastia kosteana, on maalattava nopeasti ja tarkasti. Kalkkilaastia voi levittää kerralla vain sen verran, kun pystyy yhdessä päivässä maalaamaan. Tällaisten päiväurakoiden rajat erottuvat tarkkaan katsoessa maalauksissa näkyvinä laastisaumoina. Sikstuksen kappelin kattomaalauspintojen suuresta koosta on päätelty miten uskomattoman nopeasti Michelangelo maalasi. Freskojen valmistelussa aloitetaan yleensä karkeasta laastikerroksesta. Sen päälle levitettävään sileään kerrokseen maalataan kuva. Taiteilija siirtää kostealle pinnalle etukäteen valmistamansa, suurikokoiselle paperiarkille tai kartongille tekemänsä lopullisen kokoisen piirroksen. Piirroksen on oltava tarkoin harkittu ja valmis etukäteen, koska toisin kuin useimmissa maalaustekniikoissa, freskomaalauksessa on vaikea tehdä muutoksia jälkeenpäin. Perinteisesti taiteilija asetti kartongin seinälle ja sirotteli piirroksen rei'itettyihin ääriviivoihin hiilijauhetta, jotta ääriviivat jäisivät seinään. Nykyään piirroksen siirtämiseen seinälle voidaan käyttää projisointilaitetta. Kemialliselta koostumukseltaan freskoihin sopivia värejä ovat esimerkiksi kadmiumpunainen, musta kobolttioksidi ja mangaanimusta. Väripigmentit on jauhettava hienoksi ja sekoitettava oikeaan vesimäärään. Tämän tekivät yleensä taiteilijan apulaiset. Mikroskoopilla katsottuna freskon väripinta näyttää hyvin pienistä mosaiikkimuruista kootulta. Freskoon voidaan jälkeenpäin tehdä muutoksia tai lisäyksiä ainoastaan kuivalle laastille "al secco" (italiaksi secco, kuiva). Sekkomaalaus ei ole yhtä pitkäikäinen kuin märälle pinnalle maalattu fresko. Siinä käytetään kiinnitysaineena usein munaa. Freskotekniikkaa on käytetty tuhansien vuosien ajan eri sivilisaatioissa. Egyptiläiset hautamaalaukset olivat yleensä sekkomaalauksia, kun taas Rooman ja Pompejin seinämaalaukset olivat freskoja. Erityisen suosituksi freskomaalaus tuli Italiassa renessanssitaiteessa. ==Lähteet== * muralist.org: The Art and Nature of Fresco Painting * Grömling, A.: Michelangelo Buonarroti ==Aiheesta muualla== Luokka:Maalaustekniikat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Robert Watson-Watt

Robert Alexander Watson-Watt FRS, FRAeS (13. huhtikuuta 1892 – 5. joulukuuta 1973) oli skotlantilainen fyysikko, jota monet pitävät tutkan keksijänä. Hänet aateloitiin vuonna 1942 saavutuksistaan sota-ajan ponnisteluissa. Watson-Watt valmistui insinööriksi 1915 Dundeessä. Hän siirtyi 1915 Lontooseen radioalan tutkijaksi. Vuonna 1935 hän ehdotti Arnold Wilkinsin kanssa, että vihollisen lentokoneet voitaisiin havaita jo kaukaa lähettämällä niitä kohti radioaaltoja, joiden takaisinheijastuminen mitattaisiin. Käytännön kokeilut osoittivat idean toimivan, ja koko Englannin rannikon kattava tutkajärjestelmä ehdittiin saada valmiiksi ennen toista maailmansotaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Brittiläiset keksijät Luokka:Royal Societyn jäsenet Luokka:Tutkatekniikka Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Fidel V. Ramos

Fidel Valdez Ramos (18. maaliskuuta 1928 – 31. heinäkuuta 2022New York Times: Fidel V. Ramos, Philippine President Who Broke With Marcos, Dies at 94) oli filippiiniläinen sotilas ja poliitikko. Häntä pidetään sotasankarina vuoden 1986 vallankumouksesta, joka syrjäytti Ferdinand Marcosin. Hänestä tuli maan 12. presidentti 30. kesäkuuta 1992 Corazon Aquinon jälkeen. Vuonna 1998 häntä seurasi Joseph Estrada. == Elämäkerta == Ramos syntyi 1928 Lingayenissa, Pangasinanissa. Hän oli YK-diplomaatin poika ja Ferdinand Marcosin pikkuserkku. Hän valmistui 1950 West Pointin sotilasakatemiasta Yhdysvalloissa ja seuraavana vuonna Illinoisin yliopistosta insinööriksi. Hän taisteli yhdysvaltalaisjoukkojen mukana Korean sodassa ja komensi filippiiniläisjoukkoja Vietnamin sodassa. Vuonna 1980 hän suoritti kauppatieteiden tutkinnon Ateneo de Manilan yliopistosta. Ramos palveli Marcosia yli 20 vuotta poliisijoukkojen komentajana ja luotettuna avustajana. Kun Marcosin valta oli romahtamassa, Ramos siirtyi Aquinon puolelle, joka käänsi tasapainon hänen puolelleen. Aquinon noustua valtaan, hän nimitti Ramosin armeijan esikuntapäälliköksi ja myöhemmin puolustusministeriksi. Hänen on sanottu torjuneen seitsemän vallankaappausyritystä uutta hallitusta vastaan. Ramos oli naimisissa ja hänellä oli viisi lasta. Hän sai useita mitaleja sotilasuransa aikana, mukaan likien U.S. Military Academy Distinguished Award, Yhdysvaltain ja Ranskan kunnialegioonan jäsenyyden. Joulukuussa 1991 Ramos julisti presidenttiehdokkuutensa. Hän voitti vaalit niukasti 11. toukokuuta 1992 senaattori Miriam Defensor-Santiagoa vastaan. Näin hänestä tuli maan kolmas ilokanopresidentti ja ensimmäinen metodisti. Ramosin kuusivuotiskautta kiitetään taloudellisesta kasvusta ja poliittisen vallan vakiintumisesta maassa, huolimatta kommunistien kansannousuista, islamilaisesta separatistiliikkeestä Mindanaossa ja vuoden 1997 Aasian talouskriisistä. Ramos sai viimein solmittua rauhansopimuksen Filippiinien ja Moron kansallisen vapautusrintaman kanssa 1996. Ramos aloitti talousuudistukset, rohkaisi yritteliäisyyttä ja ulkomaisia sijoituksia ja vähensi korruptiota. Häntä kuitenkin syytettiin miljoonien kavalluksista PEA- Amarin jutussa ja Filippiinien maailmannäyttelyn yhteydessä. Kautensa lopussa Ramos alkoi puhua perustuslain muutoksesta saadakseen pysyä virassaan vielä toisen kauden. Laajat protestit pakottivat hänet luopumaan aikeesta ja Joseph Estrada seurasi häntä presidenttinä 1998. Virkakautensakin jälkeen Ramos oli pitkään yksi vaikutusvaltaisemmista poliitikoista Filippiineillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Filippiinien presidentit Luokka:Sotilaat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Kanaalisaaret

Kanaalisaaret (, ) on saariryhmä Englannin kanaalissa, Ranskan rannikolla Normandian edustalla. ==Historia== Saaret julistettiin osaksi Normandian herttuakuntaa vuonna 933. Normandian herttua Vilhelm Valloittaja miehitti ja valloitti Englannin vuonna 1066 ja nousi myös Englannin kuninkaaksi. Kun Englanti menetti kruunulle kuuluneet maat Normandiassa vuonna 1204, Kanaalisaaret jäivät erillisalueina kruunun alaisuuteen.BBC: Channel Island Profile Viitattu 28.7.2023. 1200-luvun lopulta Jerseyllä ja Guernseyllä on ollut erillinen hallinto. Toisessa maailmansodassa Kanaalisaaret olivat Saksan miehittämiä. ==Hallinto== Kanaalisaaret ovat Mansaaren tavoin Britannian kruunun alaisia, mutta eivät kuulu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Ne jakautuvat hallinnollisesti kahteen voutikuntaan (), jotka on nimetty isoimpien saariensa mukaan: Jersey ja Guernsey. ==Maantiede== Bailiwick of Jersey * Jersey * Minquiers ja Ecréhous (asumattomia) Bailiwick of Guernsey * Guernsey * Alderney * Sark * Herm * Jethou * Brecqhou (Brechou) * Lihou ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Rusotähtianis

Rusotähtianis (Illicium verum) (ent. tähtianis) on keskikokoinen ikivihreä puu, jonka hedelmiä käytetään mausteeksi. thumb|250px|vasen|Palmengarten kasvitieteellisen puutarhan rusotähtianis, Frankfurt am Main, Saksa. == Ulkonäkö ja koko == Rusotähtianis on 15 metriä korkeaksi kasvava puu. Lehdet 3–6 ryppäissä. Lehtilapa vastapuikean soikea tai soikea, 5–15 cm pitkä ja 2–5 cm leveä. Kukat tulevat lehtihankoihin. Kukkaperä 15–40 mm, kukat vaaleasta kellertävään. Hedelmä on kota jossa yleensä 8 lohkoa. == Käyttö == Tähtianikseksi kutsutaan puun hedelmää, joka on yleinen vietnamilaisen ja kiinalaisen keittiön mauste. Yksi tähtianis riittää neljän hengen aterian mausteeksi ja sitä käytetään liha- ja kanaruokien mausteeksi. Rusotähtianista on viljelty jo varhaisista ajoista lähtien Kiinassa, eteläisessä Aasiassa ja Indonesian alueella. Kiinaksi tähtianis tunnetaan mm. nimellä bājiǎo (八角), "kahdeksansakarainen" (kahdeksan on onnenluku Kiinassa). Mausteena hedelmästä käytetään "tähden" kuorta. Japanintähtianis (Illicium anisatum), samankaltainen puu, joka on erittäin myrkyllinen ja syötäväksi kelpaamaton. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *"Noidankoto; Valkosipulia ja Salviaa": Tähtianis (Illicium Verum) *ITIS: Illicium verum *United States Department of Agriculture (USDA): Illicium verum *Flora of China: Illicium verum *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Illicium verum *Gernot Katzer's Spice Pages: Star Anise (Illicium verum) Luokka:Tähtianikset Luokka:Maustekasvit
Japanintähtianis

Japanintähtianis (Illicium anisatum) on Illicium-sukuun kuuluva ikivihreä pieni puu.Backyard Gardener Se on läheistä sukua maustekasvina tunnetulle rusotähtianikselle (Illicium verum). Japanintähtianiksen hedelmät ovat kuitenkin voimakkaan myrkyllisiä, koska ne sisältävät anisatiini-nimistä hermomyrkkyä. Hedelmien syöminen aiheuttaa vakavan tulehduksen munuaisiin sekä virtsaneritys- ja ruoansulatuselimiin. Rusotähtianiksen syömisen jälkeen ilmenevät myrkytysoireet johtuvat todennäköisesti näiden kahden lajin sekaantumisesta, jolloin rusotähtianiksena on syöty myrkyllisiä japanintähtianiksen hedelmiä.Star anise (Illicium verum) Natural Standard Japanintähtianiksen kaarnaa poltetaan Japanissa suitsukkeena miellyttävän tuoksun vuoksi. == Lähteet == Luokka:Tähtianikset
Aaprottimaruna

Aaprottimaruna eli aaprotti (Artemisia abrotanum) on monivuotinen varpumainen kasvi, jota on viljelty lääke-, koriste-, mauste- ja tuoksukasvina satojen vuosien ajan. Sitä käytetään myös koristekasvina perennaryhmissä. Se jää alle metrin korkuiseksi. Lehdet ovat harmaanvihreät, siron liuskamaiset. Aaprottimarunan tuoksu on Platinan mukaan miellyttävä. Tuoksua on verrattu kamferiin ja sitruunaan ja makua katkeromaiseksi. Sitä on käytetty paljon yrttilääketieteessä ja alkoholin maustamisessa. Joskus aaprottimarunaa käytetään kakkujen mausteena. Nimen sanotaan olevan peräisin Abrotonius- nimiseltä naiselta, joka on muutettu kasviksi. Aaprottimarunaa muistuttavia marunalajeja ovat mm. ohotanmaruna (Artemisia schmidtiana), tonavanmaruna (Artemisia austriaca), silkkimaruna (Artemisia pontiaca) ja hiekkamaruna (Artemisia stelleriana). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Aaprottimaruna (Artemisia abrotanum) *Kasviatlas: Aaprottimaruna (Artemisia abrotanum) *Puutarha.net: Aaprottimaruna (aaprotti) (Artemisia abrotanum) *ITIS: Artemisia abrotanum *United States Department of Agriculture (USDA): Artemisia abrotanum *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Artemisia abrotanum *Gernot Katzer's spice pages: Southernwood (Artemisia abrotanum) Luokka:Marunat Luokka:Maustekasvit
Elisa

Elisa voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Elisa, naisen etunimi * Elisa, yksi Vanhan testamentin profeetoista * Elisa Oyj, suomalainen telekommunikaatioalan yritys * ELISA, immunologinen testi * Elisa, Jean Beckerin ohjaama ranskalainen elokuva vuodelta 1994. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Anisruoho

Anisruoho (Pimpinella anisum) on pukinjuurten (Pimpinella) sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Se on yksivuotinen ja kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Koko kasvi tuoksuu anikselta, mutta vain siemeniä, joita kutsutaan anikseksi, käytetään ruokien mausteena. Aniksesta valmistetaan myös aromaattista anisöljyä. Siemenistä valmistettu eteerinen öljy sisältää muun muassa anetolia (C10H12O). Aniksen kuivatuissa siemenissä on voimakas ja mausteinen tuoksu, ja niiden maku muistuttaa lakritsia.Enemmän iloa puutarhasta, Oy Valitut palat, Reader's Digest Ab, 1981. Anisruohon ruoansulatusta edistävät ominaisuudet olivat tuttuja jo roomalaisille, jotka tarjoilivat aterian päätteeksi anista sisältäviä kakkuja. Egyptiläiset käyttivät kasvia mausteena ja rohtona jo 1500 eaa. Välimeren maissa aniksella maustetaan alkoholijuomia, kuten ouzo, pastis, anisette ja raki. Suomessa sitä käytetään karamellien ja leivän mausteena.Maultaan aniksen hedelmä on raikas ja makea. Tuoreita lehtiä voidaan käyttää salaattien ja erilaisten pataruokien mausteena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luontoportti: Anisruoho (Pimpinella anisum) * * United States Department of Agriculture (USDA): Pimpinella anisum * Flora of China: Pimpinella anisum * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Pimpinella anisum * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Pimpinella anisum (aniseed) * Plantwise: Aniseed (Pimpinella anisum) * Pherobase: Floral volatiles of Pimpinella anisum Luokka:Pukinjuuret Luokka:Maustekasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Emma

Emma voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Emma, kokonaan verhoiltu tuoli * Emma, naisen nimi * Emma, Jane Austenin romaani * Emma, Douglas McGrathin ohjaama elokuva vuodelta 1996 * Emma, Autumn de Wilden ohjaama elokuva vuodelta 2020 * Emma, Kaoru Morin manga * Emma, suomalainen kansansävelmä * Emma, Espoon modernin taiteen museo * Emma, Veikkauksen raha- automaattipeli * EMMA (Experiment with MultiMuon Array), Oulun yliopiston johtaman CUPP-projektin myonien havaitsemiseen liittyvä koe * EMMA, hiukkaskiihdytin Daresbury Laboratoryssa Britanniassa * M/S Emma Mærsk, maailman suurin konttialus * M/S Emma, Sun Linesin risteilyalus, entinen Korkeasaaren lautta (M/S Korkeasaari-Högholmen) * EmmaFM, vuosina 2001–2003 toiminut suomalainen verkkomusiikkikauppa * Emma-gaala, Suomen ääni- ja kuvatallennetuottajien palkintogaala * Emma-patsas, Emma-gaalassa myönnettävä palkinto * Degtjarjov DP-27, lempinimeltään Emma, venäläinen pikakivääri * EMMA Finland, Suomen autohifin järjestö * Emma, Satin Circus -yhtyeen ensimmäinen single ja musiikkivideo. * Emmanuele Marrone, italialainen laulaja, taiteilijanimeltään Emma * Ttr1 51, Valtion rautateiden radantarkastusvaunu joka tunnetaan myös nimellä Emma
Emma Daumas

Emma Daumas, oikealta etunimeltään Manuelle (s. 23. marraskuuta 1983 Avignon Provence) on ranskalainen laulaja-lauluntekijä. ==Levytykset== ===Albumit=== * Le saut de l'ange (2003) * Effets secondaires (2006) ===Singlet=== * Au jour le jour (2003) * Si tu savais (2003) * Tu seras (2004) * J'attends (2005) Daumas, Emma Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomalaisuuden päivä

Suomalaisuuden päivää eli J. V. Snellmanin päivää vietetään Suomessa 12. toukokuuta. Päivä on suomen kielen asemaan merkittävästi vaikuttaneen J. V. Snellmanin syntymäpäivä ja vakiintunut liputuspäivä. Snellmanin päivää suositeltiin liputuspäiväksi jo 1920-luvulla, mutta vasta vuonna 1952 päivä tuli almanakan liputuspäiväluetteloon. Suomalaisuuden päiväksi Snellmanin päivä nimettiin vuonna 1978. == Taustaa == J. V. Snellmanin syntymän satavuotispäivän yhteydessä vuonna 1906 kirjailija Johannes Linnankoski kehotti suomalaistamaan vierasperäiset sukunimet. 12. toukokuuta 1906 julkaistussa Suomalaisen Virallisen Lehden lisälehdessä noin 24 800 henkilöä ilmoitti suomalaistaneensa nimensä.B. Thilman: Suvuista ja sukunimistä Samana päivänä perustettiin myös Suomalaisuuden liitto.Suomalaisuuden Liitto – Historia == Katso myös == * Luettelo Suomen liputuspäivistä == Lähteet == Luokka:Suomen liputuspäivät Luokka:Suomalaiset juhlapäivät Luokka:Johan Vilhelm Snellman
Dod

Dod, DoD tai DOD voi viitata seuraaviin: * Charlotte ”Lottie” Dod (1871–1960), englantilainen urheilija *DOD Electronics, yhdysvaltalainen efektilaitevalmistaja * Yhdysvaltain puolustusministeriö (engl. United States Department of Defense, DOD tai DoD) * Day of Defeat, tietokonepeli
Sl

Sl tarkoittaa seuraavia: * * Savonlinnan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Sl, rautatieliikennepaikka * * Siionin laulut, Vanhoillislestadiolaisten 329 hengellisen laulun kokoelma * SL, Mercedes-Benzin henkilöautomalli * * Storstockholms Lokaltrafik, SL, Suur-Tukholman paikallisliikennettä hoitava yhtiö * Suomen Leijonan ritarikunta, SL, suomalainen ritarikunta * syyslukukausi, sl., syksyyn sijoittuva oppilaitoksen työaika * Skolenes landsforbund, norjalainen ammattiliitto.
Santana

Santana voi tarkoittaa seuraavia: ==Paikkoja== *Santana, kaupunki Portugalissa *Santana, kunta Madeiran autonomisella alueella Portugalissa *Santana, kaupunki Amapán osavaltiossa Brasiliassa *Feira de Santana, kaupunki Bahian osavaltiossa Brasiliassa ==Henkilöitä== *Bruno Santana (s. 1982), brasilialainen käsipalloilija *Carlos Santana (s. 1947), meksikolainen muusikko *Cléber Santana (1981–2016), brasilialainen jalkapalloilija *Felipe Santana (s. 1986), brasilialainen jalkapalloilija *Hermín Negrón Santana (1937–2012), puertoricolainen katolinen piispa *Johan Santana (s. 1979), venezuelalainen baseballtähti *José Edson Santana de Oliveira (s. 1952), brasilialainen katolinen piispa *Juan Antonio Flores Santana (1927–2014), dominikaanilainen katolinen arkkipiispa *Juan Carlos Valerón Santana (s. 1975), espanjalainen jalkapalloilija *Juelz Santana (s. 1982), yhdysvaltalainen rap-artisti *Luan Santana (s. 1991), brasilialainen laulaja *Luiz Carlos Santana, Deleu (s. 1984), brasilialainen jalkapalloilija *Manuel Santana (1938–2021), espanjalainen tennispelaaja *Marvin Amparo Santana (s. 1992), dominikaaninen liikemies *Rolf Santana, oik. Rudy Frans Juhani Kulmala (s. 1983), suomalainen rap-artisti *Telê Santana (1931–2006), brasilialainen jalkapalloilija ja valmentaja *Ubaldo Ramón Santana Sequera (1941–2021), venezuelalainen katolinen arkkipiispa *Vanesa Santana (s. 1990), argentiinalainen jalkapalloilija. ==Muita== *Santana, rock-yhtye *Volkswagen Santana, automalli Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Aurinkoristi

Aurinkoristi eli päivänkehä on ikivanha symboli, jossa ympyrän sisällä on risti. Se on tunnettu jo 3 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Aurinkoristiä on käytetty laajalti ympäri maailmaa jo ennen pronssikautta, ja sitä esiintyy kalliopiirroksissa ja kaikkein varhaisimmissa kirjoitetuissa dokumenteissa. Aurinkoristiä on esiintynyt lähes kaikkien primitiivisten kansojen monumenteissa ja tarvikkeissa. Yleensä se on symboloinut Aurinkoa. On esitetty, että aurinkoristi on saanut alkunsa käsityksestä Auringosta pyöränä. Esimerkiksi muinaisten kaldealaisten aurinkosymboli oli aluksi pelkkä ympyrä, kunnes sen sisään piirrettiin risti. Ihminen voi myös havaita aurinkoristin omilla silmillään katsomalla kirkasta valoa, kuten Aurinkoa, ja siristämällä silmiään. Tällöin valonsäteet muodostavat ristin. Alkemistit ottivat aurinkoristin käyttöön kupariseosten symbolina ja astrologit maapallon symbolina. Nykyisin aurinkoristiä käytetään muun muassa talojen seinillä merkkinä matkailijoiden turvapaikasta. Meteorologit käyttävät sitä ilmaisemaan huonoa näkyvyyttä. Kristityt ovat käyttäneet aurinkoristiä voiman symbolina sekä pyhimysten ja enkelien sädekehän kuvana. Suomessa esimerkiksi Kustavin kirkon katolla on kelttiläistyylinen aurinkoristi. Merkki tunnetaan myös virolaisessa kansanperinteessä, jossa erilaisia kehäsymboleja tiedetään käytetyn jo ennen ajanlaskun alkua. Myös uuspakanat suosivat aurinkoristejä. Celtic-style crossed circle.svg|Kelttiläistyylinen risti Southern Cult Solar Cross.jpg|Yhdysvaltain kaakkoisosien intiaanien aurinkoristi kuvaa sekä tulta että aurinkoa. Broken crossed circle.svg|Pyörimistä voidaan kuvata katkelmilla ympyrän kehällä, jolloin siitä muodostuu hakaristi. 5th_SS_Division_Logo.svg|SS-divisioona Wikingin tunnus Thule- Gesellschaft.svg|Thule-seuran tunnus Utin jääkärirykmentin lippu.svg|Utin jääkärirykmentin lippu, jossa katkelmin kuvattu aurinkoristi ja aarnikotka VormsiParishCoatOfArms.svg|Virossa sijaitsevan Vormsin kunnan vaakuna VormsiParishFlag.svg|Vormsin kunnan lippu Rõngasrist Vormsi kalmistul.JPG|Rengasristi Vormsissa hautuumaalla Coat of arms of Albu, Estonia.svg|Virossa sijainneen Albun kunnan vaakuna Flag of Albu Parish.svg|Virossa sijainneen Albun kunnan lippu Feuerrad_aus_Stroh.jpg|Aurinkoristi poltetaan Saksassa talvipäivänseisauksen aikoihin. Glaubach kivik grave 02.jpg|Ruotsissa sijaitsevan Kivikin kuninkaanhaudan paadet nro 8, 7, 6 ja 5 06 Kungagraven Kivik (16).JPG|Kivikin kuninkaanhaudan paadet nro 4 ja 3 Rock carving Kivik Sweden.jpg|Kivikin kuninkaanhaudan paasi nro 7 Tiedosto:Nasjonal Samling ørnemerke.svg|Norjalaisen Nasjonal Samling -puolueen tunnus ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Suvinen salaisuus: Vormsin saari on Viron helmi, ET- lehti, 18.7.2016. Luokka:Mytologia Luokka:Ristisymbolit Luokka:Kristilliset symbolit Luokka:Pakanalliset symbolit Luokka:Taiteen aiheet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vesikehä

Vesikehä eli hydrosfääri muodostuu kaikesta planeetalta löytyvästä vedestä. Näin ollen Maan hydrosfääriin kuuluvat pintavedet kuten meret, järvet ja joet, mutta myös pohjavesi, magman vesi, jäätiköt ja ilmakehään sekä kasvillisuuteen sitoutunut vesi. Jääkehällä on myös oma nimi kryosfääri. Hydrosfäärissä tapahtuu veden kiertokulkua paikasta ja olomuodosta toiseen. == Vesikehän tutkimus == Laajasti tulkiten vesikehään ja sen tutkimukseen voidaan sisällyttää myös kaikki veden kiertokulkuun liittyvät ilmiöt kuten sen vuorovaikutus elottoman ja elollisen luonnon kanssa sekä veden fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet. Meteorologia tutkii ilmakehässä olevaa vesikehän osaa ja veden liikkeitä ilmakehässä. Fysikaalinen meritiede keskittyy meriin ja hydrologia mantereilla olevaan veteen. Vesikehä sijaitsee suurimmaksi osaksi kivikehän ja ilmakehän välissä. Se peittää noin 71 % maapallon pinnasta. Maapallon vedestä 98 % on suolaista. Maan makea vesi on pääasiassa joissa, järvissä, jäätiköissä sekä pohjavetenä. == Muodostuminen == Ei osata täysin varmasti sanoa, mistä Maa sai runsaan vetensä. Vettä tiedetään olevan runsaasti Marsissa routana ja jäänä sekä jonkin verran höyrynä kuumassa Venuksessakin. Planeettamme sisältää suhteellisesti enemmän pintavettä kuin vastaavat kappaleet sisemmässä aurinkokunnassa. Veden vapautuminen Maan sisältä esimerkiksi tulivuoritoiminnan myötä ei riitä selittämään sen määrää. Erään melko suositun olettamuksen mukaan Maan vesi olisi peräisin komeetoista ja asteroideista, joiden pommitukselle varhainen Maa altistui. On ajateltu, että Jupiterin painovoimahäiriöt ajoivat jäisiä kappaleita asteroidivyöhykkeeltä, joten ilman Jupiteria Maalla ei olisi ainakaan niin suurta määrää vettä kuin nyt. == Maan valtameret == Valtameret peittävät 70,8 prosenttia Maan pinta-alasta. Maan vesivaroista suolatonta vettä on vain 2,5 prosenttia, josta suurin osa (68,5 %) on jäätiköissä. Maan valtamerien keskisyvyys on 3 794 metriä, mikä on lähes viisinkertainen mannerten keskikorkeuteen nähden. Valtamerien massa on 1,35 × 1021 kg eli 1/4400 Maan massasta. Se vastaa tilavuusmittana 1,386 × 109 km³ vettä. Jos maan pinta olisi kokonaan tasainen, sen peittäisi 2,6-2,7 kilometriä syvä vesikerros. Maan valtameret tasaavat merivirroillaan Maan lämpöä, mutta merivirrat aiheuttavat myös El Niñon tapaisia säähäiriöitä. Valtamerien yllä on usein pilvisempää kuin maalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tiedebasaari: Hartley 2 -komeetalla samanlaista vettä kuin Maan valtamerissä Luokka:Hydrologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vasemmistososialismi

Vasemmistososialismi sijoittuu poliittisella janalla sosiaalidemokratian ja kommunismin väliin. Suomessa vasemmistososialisteiksi voidaan katsoa esimerkiksi SKDL:n niin sanotun sosialistisiiven edustajat, kuten Ele Alenius ja Kalevi Kivistö. Laajaa kannatusta vasemmistososialismi on nauttinut muun muassa maailmansotien välisenä aikana Japanissa. Professori Heikki Paloheimon mukaan Suomessa vasemmistososialistinen aatesuunta on ollut yksi viidestä puoluejärjestelmän rungon muodostaneesta suuntauksesta, jotka ovat vasemmistososialistinen, sosiaalidemokraattinen, agraarinen, liberaalinen ja konservatiivinen aatesuunta. Näiden lisäksi Suomessa on ollut ruotsinkielistä vähemmistöä edustava puolue. == Historia == Suomessa vasemmistososialistiksi itseään on kutsunut Arvo Tuominen, joka vuonna 1919 oli mukana SDP:n linjasta käydyssä kamppailussa Väinö Tanneria ja hänen edustamaansa maltillisempaa linjaa vastaan. Vasemmistososialistien ryhmään lukeutuivat SDP:ssä tuolloin myös Sulo Wuolijoki, Eino Pekkala, Ivar Lassy ja Kaarlo Luoto. He pyrkivät saamaan puolelleen enemmistön vuoden 1919 loppupuolella pidetyssä puoluekokouksessa. Vasemmistososialistit onnistuivat hajottamaan SDP:n, minkä seurauksena Suomeen perustettiin Suomen Sosialistinen Työväenpuolue. O. W. Kuusinen kirjoitti uuden puolueen ohjelman. Keskeisiä kysymyksiä puolueohjelmassa olivat suhtautuminen väkivaltaiseen vallankumoukseen, kommunistiseen internationaaliin, proletariaatin diktatuuriin ja Suomen kommunistiseen puolueeseen. Tuominen vastusti SKP:n linjaa, joka painotti aseellisen vallankumouksen valmistelua laittomin keinoin ja vaalilakkoa. Hänen mielestään työväenliikkeen oli Suomessa keskityttävä julkiseen järjestötoimintaan ja parlamentaariseen puoluetoimintaan lakien puitteissa, koska se oli työväestön enemmistön mielipide. Väinö Tannerin linjaa SDP:ssä Tuominen puolestaan piti liian varovaisena. ==Lähteet == *Paloheimo, Heikki: Puoluejärjestelmän lohkeamat ja ristiriitaulottuvuudet. Teoksessa: Puolueiden tulevaisuus, Oikeusministeriön julkaisuja 2009:6. === Viitteet === Luokka:Sosialismin suuntaukset
Valunta

Valunta on suure, joka kuvaa valuma-alueelta virtauksien mukana poistuvaa vesimäärää. Sen yksikkö on yleensä millimetri tai millimetriä aikayksikössä. Termi valuma taas tarkoittaa virtaamaa alueen pinta-alaa kohden. Valuman tunnus on q ja yksikkö litraa sekunnissa neliökilometrillä. Englannin kielen termi runoff viittaa sekä valumaan että valuntaan. Veden kiertokulussa vesi sataa ilmakehästä alas maahan kulkeutuakseen sitten valuntana takaisin meriin. Vesistön valuma-alue tarkoittaa sitä aluetta, jolle pudonnut sadevesi kulkeutuu pois kyseisen vesistön kautta. Valuma-alue on niin sanottujen vedenjakajien rajaama: vedenjakajat ovat korkeita maastonkohtia, jotka konkreettisesti jakavat sataneen veden sen mukaan, kumpaa rinnettä pitkin vesi valuu pois. Pintavesien ja pohjavesien valuma-alueet ja vedenjakajat voivat erota toisistaan. Valuma-alue määritetään topografisen kartan avulla, epäselvissä tapauksissa apuna voidaan käyttää maastossa suoritettuja korkeusmittauksia. == Valuntaan vaikuttavat tekijät == Rankkasateet ja lumien sulaminen aiheuttavat tyypillisesti valuntapiikkejä. Runsas kasvillisuus pidättää vettä estäen valuntaryöppyjä ja siten tulvia. Myös maaperä, esimerkiksi soramaa, voi hidastaa valuntaa merkittävästi. Sen sijaan esimerkiksi asfaltti pidättää vettä erittäin huonosti. Valuma-alueen muoto ja korkeussuhteet vaikuttavat veden keräytymiseen: nopeimmin vesi pääsee keräytymään pyöreillä valuma-alueilla sekä vuorisilla alueilla. Valuma-alueen järvet tai suot keräävät satanutta vettä ja siten hidastavat valuntaa. == Valuntatyypit == * Pohjavalunta on jatkuvaa perusvaluntaa, joka siirtyy valuma-alueen suulle pohjavetenä tai pintavaluntana. * Pohjavesivalunta on valuntaa, joka koostuu pohjavedestä. * Pintakerrosvalunta, imeytyy maaperään ja kulkeutuu maan pintakerroksissa vesiuomiin. * Pintavalunta tai pintakerrosvalunta tarkoittaa maan pinnalla kulkeutuvaa vettä. * Välitön valunta tarkoittaa valunnan ryöppyä, joka johtuu esimerkiksi lumien sulamisesta keväällä. == Valunnan laskeminen == Valunta voidaan laskea vesitaseyhtälön avulla: :R = P – E – ΔV, missä *R = valunta (eng. runoff) *P = sadanta *E = haihdunta *ΔV = vesivarannon muutos Joltain alueelta poistuva vesimäärä lasketaan käytännössä usein valuma-alueen sadannan ja haihdunnan erotuksena. == Katso myös == *Luettelo joista valuma-alueen mukaan *Vesistö *Luettelo Suomen vesistöistä *Sisäinen valuma-alue *Hulevesi == Lähteet == * Luokka:Hydrologia Luokka:Hydrogeologia
Vedenjakaja

Vedenjakaja on maantieteessä kahden tai useamman valuma-alueen välinen maaston raja-alue, missä maahan satanut vesi virtaa eri suuntiin ja päätyy eri vesistöihin. Sadeveden valumisen suunnan maanpintaa pitkin ratkaisee maanpinnan topografia. Maahan imeytyneen veden kulkeutuminen pohjaveden myötä ratkaisee maaperän rakenne ja laatu sekä peruskallion maanalainen topologia. Vedenjakajan paikan tarkka määrittäminen on vaikea tehtävä, sillä se riippuu monista vaikeasti selvitettävistä seikoista. Se tunnetaankin yleensä vain pääpiirteittäin. Alueita, jotka jäävät vedenjakajan sisälle, kutsutaan vesistöalueiksi tai valuma-alueiksi. Aluetta ympäröi vedenjakaja, jonka sisälle satanut vesi kerääntyy sen matalimpaan kohtaan. Se sijaitsee usein valuma-alueen reunalla kohdassa, jota kutsutaan laskukynnykseksi. Laskukynnys on useina alkuna virtavedelle tai se on laskupaikka järveen. == Esimerkkejä == Suomessa varsin kuuluisa vedenjakaja on Suomenselkä, joka on Pohjanmaalla sijaitseva matala selänne Pohjanlahden rannikon ja Sisä-Suomen välillä. Norjan ja Ruotsin raja seuraa pääosin Kölin vuoriston vedenjakajaa, jonka itäpuoli laskee Pohjanlahteen ja länsipuoli Atlanttiin. Maanselkä on Pohjois-Suomessa ja jakaa vesistöt Jäämereen laskeviksi ja Perämereen laskeviksi alueiksi. == Lähteet == Luokka:Hydrologia Luokka:Luonnonmaantiede
Aristotélis Onásis

Aristotélis Sokrátis Onásis (, usein Aristoteles Onassis, 15. tai 20. tammikuuta 1906 Smyrna (nyk. İzmir), Osmanien valtakunta – 15. maaliskuuta 1975 Neuilly-sur-Seine, Ranska) oli kreikkalainen laivanvarustaja. Onásis syntyi Smyrnassa, silloisessa Osmanien valtakunnassa (nykyisin Turkki) keskiluokkaiseen kreikkalaiseen perheeseen. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Onásiksen perhe menetti omaisuutensa turkkilaisten vallattua takaisin vähän aikaa Kreikan miehittämänä olleen kaupungin ja siirtyi pakolaisina Kreikkaan. Aristotélis Onásis elvytti perheen tupakkaliiketoimintaa Argentiinassa 1920-luvun alussa. Vuonna 1925 hän sai Argentiinan ja Kreikan kansalaisuuden. Onásis osti ensimmäisen laivansa 1930-luvun alussa ja oli vuoteen 1932 mennessä maailmanluokan liikemies, joka omisti kauppalaivoja, tankkereita ja valaanpyyntialuksia. Aluksensa Onásis hankki edullisesti konkurssipesiltä. Vuonna 1954 Onásista syytettiin Yhdysvalloissa siitä, että hän lainvastaisesti omisti ei-amerikkalaisena Yhdysvaltain lipun alla purjehtivia laivoja. Hän joutui maksamaan seitsemän miljoonaa dollaria sakkoa. Onásis perusti Olympic Airways -lentoyhtiön (nyk. Olympic Airlines) vuonna 1957. Onásis oli naimisissa Athiná ”Tína” Livanoún kanssa vuosina 1946–1960. Pariskunnalle syntyi kaksi lasta, Aléxandros (Alexander) ja Christína. Avioliitto kariutui suhteeseen oopperalaulaja Maria Callasin kanssa. Onásis avioitui omistamallaan Skorpióksen saarella Kreikassa vuonna 1968 Yhdysvaltain presidentin John F. Kennedyn lesken Jacqueline Kennedyn kanssa , mutta palasi pian rakastajattarensa Callasin luokse. Onásis kuoli Neuilly-sur-Seinessä Ranskassa keuhkokuumeeseen. == Populaarikulttuurissa == Juha Vainion kappaleen "Pohjolan pidot" sanoissa viitataan Onásikseen kohdassa "Olin kerran kutsuttuna juhlissa mä näissä / Sellaista ei nähty edes Onassiksen häissä". == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaiset liikemiehet Luokka:Laivanvarustajat Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Haihtuminen

Haihtuminen tarkoittaa nesteen, yleensä veden muuttumista kaasuksi ja siirtymistä ympäröivään tilaan. Toisin kuin kiehumista, haihtumista voi tapahtua kaikissa lämpötiloissa. Haihtumista kuvaa suure haihdunta. Veden kiertokulussa tavallista erilaisilta pinnoilta, kuten vesistöistä, maasta tai kasvillisuuden pinnalta, tapahtuvaa haihtumista kutsutaan evaporaatioksi. Haihtumista voi tapahtua myös osana kasvien elintoimintoja siten, että vesi kulkeutuu kasvin juurien ja varren kautta haihtuakseen lopulta ilmaan kasvin lehdiltä. Tällöin puhutaan transpiraatiosta. Yhteisnimitys näille on evapotranspiraatio eli kokonaishaihdunta.Sanasto, Euroopan ympäristökeskus Haihtumisen vastakohta on tiivistyminen, jossa kosteus tiivistyy ilmakehästä alustalle. Jos kiinteä aine siirtyy suoraan kaasuksi ilmakehään olematta välillä nestettä, puhutaan sublimoitumisesta. Vastaava kaasun asettuminen suoraan pinnalle kiinteäksi aineeksi on härmistymistä. Atomaarisesta näkökulmasta ilmiötä voidaan tarkastella seuraavasti: kuvitellaan, että suurennetaan haihduttavaa pintaa niin, että vesimolekyylit tulevat näkyviin. Tasapainotilassa osa sinne tänne liikkuvista vesimolekyyleistä joutuu takaisin haihduttavalle pinnalle, mutta pinnalta irtoaa saman verran uusia vesimolekyylejä ilmaan. Tällöin pinnan läheinen ilma on kylläinen vesihöyrystä. Varsinainen haihdunta vaatii energiaa eli vesimolekyylien suurempia nopeuksia. Tämän voi havaita esimerkiksi suihkussakäynnin jälkeen tuntuvana kylmyytenä: haihtuminen sitoo energiaa iholta.The Water Cycle: Evaporation The Water Cycle - Water Science for Schools USGS Jatkuva haihdunta edellyttää lisäksi ilman pystysuuntaista sekoittumista, sillä muuten haihduttavan pinnan läheinen ilma tulisi nopeasti vesihöyrystä kylläiseksi. Suolaisen veden haihtuessa jäljelle jääneestä suolakerroksesta käytetään nimitystä effloresenssi. == Katso myös== *Kuivuusraja *Hikoilu == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Termodynamiikka Luokka:Hydrologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit