Sotilaslääni

Sotilaslääni (lyh. SL, ) oli Suomen puolustusvoimien alueellinen johtoporras, jonka alaisia olivat sen johdossa olleet joukko-osastot ja sotilaslaitokset sekä aluetoimistot. Sotilasläänejä oli vuosien 1941–2014 välillä yhteensä yli kolmekymmentä. Viimeiset sotilasläänit lakkautettiin vuoden 2014 lopussa osana puolustusvoimauudistusta. == Sotilasläänit 1932–1939 == Puolustusvoimat siirtyi 1. toukokuuta 1932 uuteen alueelliseen liikekannallepanojärjestelmään. Suunnitelman järjestelmästä oli laatinut everstiluutnantti Aksel Fredrik Airo. Suunnitelman toteuttamiseksi perustettiin yhdeksän sotilasläänin esikuntaa, joiden tehtävänä oli perustaa liikekannallepanossa divisioonan esikunta ja sotilasläänin komentajan sodan ajan tehtävänä oli johtaa perustettua divisioonaa. Sotilaspiirien esikuntien, joita oli 30, tehtävänä oli perustaa liikekannallepanossa kenttäarmeijan joukkoja. Uudet esikunnat saivat liikekannallepanovalmistelujen lisäksi tehtävikseen operatiiviset valmistelut, liikekannallepanovarastojen luomisen ja hoidon, kutsunta-asiat, kertausharjoitusten järjestämisen, upseerien jatkokoulutuksen järjestämisen ja talouselämän liikekannallepanovalmistelut.Vappula 1984 s. 9–10 Talvisodan yleisten harjoitusten alkaessa sotilasläänien esikunnat muodostivat perustettavien divisioonien esikunnat lakkauttaen itsensä. Esikuntien aluejärjestöön liittyvät tehtävät siirtyivät samalla suojeluskuntajärjestölle, jolloin suojeluskuntapiirijako muutettiin vastaamaan sotilaspiirijakoa.Vappula 1984 s. 11 Ruotsinkielisiä joukko-osastoja perustivat Uudenmaan, Turunmaan, Etelä-Pohjanmaan sotilaslääneistä.Kronlund 1988 s. 392 Lisäksi sotilaslääneinä olivat Satakunta-HämeenVappula 1984 s. 10, Kymenlaakson, Savon ja Karjalan sotilaslääni.Aalto 1992 s. 8 == Sotilasläänit 1940–1941 == Talvisodan jälkeen siirryttiin elokuussa 1940 uuteen organisaatioon, jossa maavoimat ryhmitettiin viideksi armeijakunnaksi. Armeijakuntiin kuului 13 prikaatia, jotka muodostettiin supistamalla rajanvartiointiin ryhmitetyt divisioonat prikaateiksi. Alue- ja suojeluskuntajärjestöt yhdistettiin, jolloin muodostettiin 16 sotilaslääniä ja 34 suojeluskuntapiiriä. Sotilaspiirien tehtävät siirrettiin suojeluskuntapiireille. Sotilasläänien komentajat olisivat muodostettavien divisioonien komentajia.Vappula 1984 s. 11–12 Sotilasläänit ja niihin kuuluneet suojeluskuntapiirit välirauhan aikana: *Etelä-Hämeen sotilaslääni **Kanta-Hämeen suojeluskuntapiiri **Lounais-Hämeen suojeluskuntapiiri *Helsingin sotilaslääni **Helsingin suojeluskuntapiiri *Itä-Savon sotilaslääni **Savonlinnan suojeluskuntapiiri **Saimaan suojeluskuntapiiri *Karjaan sotilaslääni **Raaseporin suojeluskuntapiiri **Salon suojeluskuntapiiri *Keski-Pohjanmaan sotilaslääni **Sisä-Suomen suojeluskuntapiiri **Kokkolan suojeluskuntapiiri *Lounais-Suomen sotilaslääni **Turunmaan suojeluskuntapiiri **Varsínais-Suomen suojeluskuntapiiri **Vakka- Suomen suojeluskuntapiiri *Maanselän sotilaslääni **Kainuun suojeluskuntapiiri **Iisalmen suojeluskuntapiiri *Perä-Pohjolan sotilaslääni **Pohjolan suojeluskuntapiiri **Länsi-Pohjan suojeluskuntapiiri *Pohjois-Hämeen sotilaslääni **Pirkka-Hämeen suojeluskuntapiiri **Jyväskylän suojeluskuntapiiri *Pohjois-Pohjanmaan sotilaslääni **Oulun suojeluskuntapiiri **Raahen suojeluskuntapiiri *Päijänteen sotilaslääni **Lahden suojeluskuntapiiri **Suur-Saimaan suojeluskuntapiiri *Salpausselän sotilaslääni **Pohjois-Kymenlaakson suojeluskuntapiiri **Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiiri *Satakunnan sotilaslääni **Porin suojeluskuntapiiri **Etelä-Satakunnan suojeluskuntapiiri *Savo-Karjalan sotilaslääni **Pohjois- Karjalan suojeluskuntapiiri **Pohjois-Savon suojeluskuntapiiri *Suomenlahden sotilaslääni **Etelä-Uudenmaan suojeluskuntapiiri **Etelä-Kymenlaakson suojeluskuntapiiri *Vaasan sotilaslääni **Vaasan suojeluskuntapiiri **Etelä- Pohjanmaan läntinen suojeluskuntapiiri **Etelä-Pohjanmaan itäinen suojeluskuntapiiri == Sotilasläänit 1944–1966 == Jatkosodan jälkeen maavoimiin perustettiin kolme divisioonaa, jotka johtivat joukko-osastojen toimintaa. Aluehallinnosta vastasi seitsemän sotilaslääniä alaisuudessaan 27 sotilaspiiriä yhteistoiminnassa divisioonien esikuntien kanssa, mikä aiheutti päällekkäisyyttä toiminnassa. Sotilasläänit olivat Uudenmaan, Lounais-Suomen, Hämeen, Kymen, Pohjanmaan, Savo-Karjalan ja Pohjois-Suomen sotilaslääni.Syrjö et al 2006 s. 247 == Sotilasläänit 1966–1992 == Tasavallan presidentin antamalla asetuksella 18. maaliskuuta 1966 Suomen jakamisesta sotilaslääneihin ja sotilaspiireihin. Asetuksella ja Puolustuslaitosasetuksen muutoksella aiempi aluejärjestö, kolme divisioonan esikuntaa ja seitsemän sotilasläänin esikuntaa lakkautettiin. Vanha aluejärjestelmä korvattiin seitsemällä uudella sotilasläänin esikunnalla:Vappula 1984 s. 50 Etelä-Suomen, Kaakkois-Suomen, Lounais-Suomen, Pohjanmaan, Pohjois-Suomen, Savo-Karjalan ja Sisä-Suomen sotilaslääni.Syrjö et al 2006 s. 256–257 Vuoden 1992 lopulla lakkautettiin olemassa oleva järjestelmä muodostettaessa maanpuolustusalueet.Tynkkynen 2014 s. 11 == Sotilasläänit 1993–2007 == Vuoden 1993 alussa muodostettu uusi aluejärjestelmä organisoitiin kolmen maanpuolustusalueen alaisuuteen. Maanpuolustusalue johti alueellaan olevia joukko-osastoja ja sotilasläänejä. Alueorganisaation muodosti lakkautetuista sotilaspiireistä muodostetut 12 sotilaslääniä, jotka vastasivat asevelvollisuusasioista, joukkojen perustamisesta ja paikallispuolustuksesta omalla alueellaan. Sotilasläänit olivat: *Helsingin sotilaslääni *Hämeen sotilaslääni *Keski-Suomen sotilaslääni *Kymen sotilaslääni *Kuopion sotilaslääni *Lapin sotilaslääni *Mikkelin sotilaslääni *Oulun sotilaslääni *Pohjois-Karjalan sotilaslääni *Turun ja Porin sotilaslääni *Uudenmaan sotilaslääni *Vaasan sotilaslääni == Sotilasläänit 2008–2014 == Kun Suomessa vuonna 2008 luovuttiin kolmesta maanpuolustusalueesta ja siirryttiin neljään sotilaslääniin, joka oli operatiivinen johtoporras. Siihen kuului aluksi myös lähinnä suunnitteluun ja aluehallintoon liittyviä alueellisia sotilasläänejä, jotka sodan aikana olisivat olleet operatiivisen sotilasläänin osia. Myöhemmin alueelliset sotilasläänit lakkautettiin. Maavoimien esikunnan alaisuuteen vuosina 2008–2014 kuuluneet neljä operatiivista sotilaslääniä olivat: * Etelä-Suomen sotilaslääni * Itä-Suomen sotilaslääni * Länsi-Suomen sotilaslääni * Pohjois- Suomen sotilaslääni Näiden sotilasläänien alaisuudessa oli yhteensä 19 aluetoimistoa. === Tehtävät === Sotilasläänin tehtäviä olivat: * alueensa puolustaminen ja puolustusvalmistelut * asevelvollisuusasiat, kuten kutsuntojen järjestäminen, valinta naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen ja reserviläisasiat * huolto- ja materiaalivalmiuden ylläpito * liikekannallepanon valmistelut ja toteuttaminen * vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen ohjaus ja tukeminen * yhteistoiminta alueen muiden viranomaisten kanssa Valmiutta kohotettaessa sotilasläänin komentaja johti vastuualueen taistelua ja sen tukemiseen tarkoitettuja maavoimien joukkoja sekä sille alistettuja muita joukkoja. Sotilasläänille voitiin alistaa muun muassa armeijakunta tai operatiivisia yhtymiä. Sotilaslääni tuki muita puolustushaaroja ja rajavartiolaitosta perustamalla niille joukkoja sekä muodostamalla ja jakamalla maavoimien tilannekuvaa Maavoimien esikunnan käskemällä tavalla. Sotilasläänin kokoonpanoon kuului lisäksi operaatiokeskus, jossa työskenteli tilannevalvonta-aliupseereita. Maavoimien Materiaalilaitoksen alainen huoltorykmentti tuki keskitetysti sotilasläänin joukko-osastojen huoltoa. ==Puolustusvoimauudistus 2012–2015== Osana puolustusvoimien helmikuussa 2012 julkaisemia säästösuunnitelmia sotilasläänit lakkautetaan vuoden 2014 päättyessä, ja pääosa tehtävistä siirtyy kuudelle isolle maavoimien joukko-osastolle. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Puolustusvoimat (2008) Kenttäohjesääntö. Yleinen osa. Puolustusjärjestelmän toiminnan perusteet. ISBN 978-951-25-1744-2 *