Koiranheisi

Koiranheisi (Viburnum opulus), kansanomaisesti myös koiranheisipuu, on puuvartinen pensas, joka kuuluu tesmayrttikasvien heimoon ja heisien sukuun. Koristekasvina viljelty lumipallopensas eli lumipalloheisi on sen lajike. Koiranheittä käytetään myös lääkekasvina. == Ulkonäkö ja koko == Koiranheisi kasvaa korkeintaan nelimetriseksi haarovaksi pensaaksi. Kuori on vaaleanharmaa. Lehdet ovat erikoisennäköisiä, eikä sitä helposti sekoita muihin pensaisiin. Lehtilapa on muutaman sentin levyinen ja kolmi- tai viisiliuskainen. Koiranheiden valkoiset kukinnot ovat muodoltaan lähinnä puolipallomaisia. Niiden keskiosassa on pieniä, kellanvalkeita, kaksineuvoisia kukkia, ja reunalla suuria, valkoisia, neuvottomia kukkia. Marja on kypsänä punainen. Kasvia on pidetty myrkyllisenä, mutta se ei sitä oleMyrkytyskeskuksen tiedosto . == Levinneisyys == Koiranheisi esiintyy havumetsävyöhykkeen eteläosasta etelään koko Euroopassa, paitsi välimerenilmaston alueella ja Kaakkois-Euroopan aroilla. Aasiassa levinneisyys ulottuu samalla kasvillisuusvyöhykkeellä Baikaljärven tienoille. Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvaa muotoja, jotka ovat koiranheidelle läheistä sukua. Koiranheisi kasvaa Etelä-Suomen ravinteikkailla mailla lehdoissa, puronvarsilla ja metsänreunoissa. Se on yleinen Suomenselän itä- ja eteläpuolella ja esiintyy harvinaisempana pohjoisessa Kainuuseen, Pohjois- Pohjanmaalle ja Lounais-Lappiin asti. == Ongelmia == Lumipalloheidellä on tunnetusti herkästi kirvoja. Vakavampaa on, että nämä papukirvat ovat osoittautuneet perunan eräitä lajikkeita vakavasti uhkaavan Y-viruksen väli- isänniksi. Esimerkiksi tunnettujen siemenperunan viljelyalueiden Tyrnävän ja Limingan alueilla papukirva talvehtii tiettävästi vain heisillä. == Käyttö == Koiranheiden väkevän happamia, pahanhajuisia marjoja on pidetty myrkyllisinä, mutta todellisuudessa ne ovat syömäkelpoisia; Elias Lönnrot kertoo niistä valmistetun etikkaa ja paloviinaa. Marjat kerätään myöhään syystalvella ensimmäisten pakkasten jälkeen ja käytetään muiden marjojen, kuten pihlajanmarjojen ja karpaloiden kanssa. Versojen ja juuren kuorta käytetään Keski-Euroopassa lääkkeenä erityisesti kuukautiskipuihin ja keskenmenon ehkäisyyn. Elias Lönnrot kertoo heidestä seuraavaa: Etelä-Karjalassa koiranheiden pakkasen imeltämiä marjoja on syöty ennen sokerin käytön yleistymistä. Venäjällä koiranheisi on paikoin suosittu, terveysvaikutteinen marjakasvi, josta on saatavana myös lajikkeita. Koiranheisi on yleinen koristepensas, erityisesti sen lajike lumipalloheisi (Viburnum opulus 'Roseum'). Lumipalloheidellä on pallomaiset 5–8 cm levyiset kukinnot, jotka koostuvat pelkästään neuvottomista kukista. Koska kukista ei muodostu siementä, lumipalloheittä lisätään kasvullisesti, eikä se yleensä leviä luontoon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Koiranheisi (Viburnum opulus) * Kasviatlas 2022: Koiranheiden (Viburnum opulus) levinneisyys Suomessa. * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Koiranheisi (Viburnum opulus) * Luontoportti: Koiranheisi (Viburnum opulus) * Pohjolan kasvien pauloissa: Viburnum opulus – koiranheisi * UPM-Kymmene: Metsiemme lehtokasveja (pdf) * United States Department of Agriculture (USDA): Viburnum opulus Luokka:Heidet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit