EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pikkumiekkavalas

Pikkumiekkavalas (Pseudorca crassidens) on yksi suurimmista delfiinilajeista. Se muistuttaa miekkavalasta ulkonäöltään ja käytökseltään, molemmat hyökkäävät toisten valaiden kimppuun ja tappavat niitä. Pikkumiekkavalas on Pseudorca- suvun ainoa jäsen. Pikkumiekkavalaiden tarkka lukumäärä on tuntematon, mutta on arvioitu, että lajin yksilömäärä on maksimissaan 60 000. Lajin elämää vapaana ei muutenkaan tunneta paljoa, suuri osa tiedoista on hankittu tutkimalla rantautuneita ja kuolleita yksilöitä. Lajia on metsästetty ainakin Länsi-Intiassa ja Indonesiassa, myös Japanissa tapetaan joitakin yksilöitä vuosittain. Lajin edustajilla on usein myös tapana ajautua rannoille. ==Ulkonäkö ja elintavat== Yksi pikkumiekkavalaan tärkeimmistä tuntomerkeistä ovat ”kyynärpäät” evämäisissä eturaajoissa. Lajin väritys vaihtelee tummanharmaasta mustaan. Se kasvaa noin 6 metriä pitkäksi, voi painaa 1500 kiloa ja elää 60 vuotta. Suussa on 44 hammasta. Pikkumiekkavalaat ovat sosiaalisia ja elävät 10–50 yksilön laumoissa. Ne ovat nopeita ja aktiivisia uimareita. Ne saattavat hypätä ilmaan ja laskeutua veteen kyljelleen aiheuttaen suuren loiskauksen, usein niillä on myös tapana seurata veneitä. == Levinneisyys == Pikkumiekkavalas elää ympäri maailman lauhkean ja trooppisen vyöhykkeen merissä. == Lisääntyminen == Pikkumiekkavalasnaaras saattaa synnyttää niinkin harvoin kuin seitsemän vuoden välein. Sen vuoksi kannan toipuminen valaanpyynnistä johtuvasta taantumasta saattaa kestää pitkään. Lajin lisääntymiseen liittyvistä yksityiskohdista tiedetään vain vähän. Tiineys kestää 15–16 kuukautta. Naaras synnyttää muhkean, noin 2 metrin pituisen ja 80 kg painavan poikasen, joka on aluksi kokoharmaa. Jälkeläinen pysyttelee emonsa tuntumassa seuraavan kahden vuoden ajan ja elää miltei yksinomaan sen erittämällä maidolla. Lopulta nuori valas alkaa itse pyydystää kaloja ja muutenkin itsenäistyä. Tavallisesti se kuitenkin jää emonsa parveen. == Ravinto == Pikkumiekkavalaiden ravintoon kuuluu kala, esimerkiksi tonnikala. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Pikkumiekkavalas (Pseudorca crassidens) *ITIS: Pseudorca crassidens *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Pseudorca crassidens, false killer whale *Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO): Pseudorca crassidens Luokka:Delfiinit Luokka:Puutteellisesti tunnetut nisäkkäät
Stellerinmerileijona

Stellerinmerileijona eli beringinisohylje (Eumetopias jubatus) on korvahylkeiden heimon kookkain laji. == Koko ja ulkonäkö == Aikuisen stellerinmerileijonauroksen pituus on keskimäärin 3,25 m ja naaraan 2,4 m. Uros voi painaa jopa 1100 kiloa, kun taas naaraan paino on enintään 350 kiloa. Lajin väri vaihtelee vaalean ruskeankeltaisesta punertavan ruskeaan, mutta rinnan ja vatsan alueet ovat muuta ruumista tummemmat. Uroksen kaula on paksu ja lihaksikas ja sen niskalla on pitkäkarvainen harja. == Levinneisyys == Stellerinmerileijona elää pohjoisella Tyynellämerellä. Lajin levinneisyysalue ulottuu Ohotan- ja Beringinmereltä pitkin Pohjois-Amerikan länsirannikkoa aina Etelä-Kaliforniaan asti. == Elinympäristö == Stellerinmerileijonan tyypillisiä elinympäristöjä ovat rannikot ja matalat valtameret. == Ravinto == Stellerinmerileijonien ravintoa ovat tavallisesti kalat, mustekalat, nilviäiset ja äyriäiset. Silloin tällöin myös nuoret hylkeet ja merisaukot. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Beringinisohylje (stellerinmerileijona) (Eumetopias jubatus) *iNaturalist: Beringinisohylje (Eumetopias jubatus) *ITIS: Eumetopias jubatus *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eumetopias jubatus *UniProt: Taxonomy - Eumetopias jubatus (Steller sea lion) (Phoca jubata) *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Eumetopias jubatus, Steller sea lion Luokka:Korvahylkeet
Naurava kulkuri (kappale)

Naurava kulkuri (englanniksi ”Gambler's Guitar”) on Jim Lowen säveltämä ja alun perin esittämä vuonna 1953 ilmestynyt country & western -hitti. Sen on Reino Helismaan suomeksi sanoittamana levyttänyt vuonna 1958 Pärre FörarsNaurava kulkuri, Finna.fi, viitattu 25.8.2024. Vesa-Matti Loirin vuonna 1986 tekemä levytys nousi Suomen virallisen singlelistan ensimmäiselle sijalle. Kappaleen alkuperäinen sanoitus kertoo kulkurista ja uhkapelurista, joka myös leikkii sydämillä. Vuonna 1957 Fred Bertelmann levytti kappaleen saksaksi nimellä ”Der lachende Vagabund”. Kappaleen sovitus oli tässä versiossa täysin erilainen. Sanoituksesta jätettiin uhkapelaaminen pois, ja tarina sijoitettiin Eurooppaan, jossa kulkuri kiertää huolettomana keikarina naisia hurmaten. Jo Jim Lowen levytyksessä oli naurua, mutta Bertelmann toi sitä kappaleeseen vielä paljon lisää. Vuonna 1958 kappale levytettiin ensi kartaa suomeksi Bertelmannin sovituksen ja sanoitusten pohjalta esittäjänä Per-Erik Förars. Suomenkielisestä sanoituksesta vastasi Reino Helismaa. Hanuristi Kalle Palonen levytti kappaleesta instrumentaaliversion vuonna 1975. Vuotta myöhemmin ilmestyi Tapio Tammilehdon levytys, jonka sanoituksessa tarina sijoittui Suomeen. Vesa-Matti Loiri levytti kappaleen vuonna 1986 roolihahmonsa Jean-Pierre Kuselan nimellä. Spede Show'n sketsihahmo Kusela esittelee kappaleessa erilaisia tapoja nauraa, mistä syystä levytys jäi hyvin ihmisten mieliin. Esityksen lopussa Kusela putoaa tuoliltaan, jonka seurauksena hän ei pysty hillitsemään itseään ja nauruaan. Kappaleen ensiesitys kuultiin Spede Showssa marraskuussa 1985, joskin eri versiona kuin levyllä. Jope Ruonansuu levyttämä laulu julkaistiin 2003 hänen Finnshits- levyllään. Hän esitti kappaleen myös Yle TV2 -kanavan ohjelmassa Leikin varjolla. Leningrad Cowboys -yhtye on levyttänyt kappaleesta hevi-version Bertelmannin levytyksen pohjalta vuonna 2004. Hip-hop-artisti Elastinen esitti oman versionsa kappaleesta Vain elämää -sarjan 3. kauden Loirille omistetussa avausjaksossa. === Saksankielisen version sanoitukset === (suora käännös) Mitä olen kokenut, sen vain minä voin kokea Olen kulkuri Jopa ruhtinailla sanotaan olevan harmaa arki Minun maailmani on värikäs Minun maailmani on värikäs Kun ajattelen Capria, silloin ajattelen myös Ginaa Hän rakasti lordia Mutta kun hän, kaunis Signorina, näki minut Juoksi hän heti luotaan pois Juoksi hän heti luotaan pois Saapuessani Espanjaan, ei krouvari kaatanut minulle mitään ilman rahaa Mutta hänen vaimonsa, jonka vein päivällä kävelylle Kaatoi minulle viiniä Kaatoi minulle viiniä Siis nauran itsekseni, ja niin nauran itsekseni yhä tänäänkin Aina punainen suu Eikä ole koskaan hetkeäkään, jolloin katuisin Maailmani on värikäs Maailmani on värikäs Olen kulkuri == Kappaleet == ;A-puoli # ;B-puoli # * == Katso myös == * Nauravan kulkurin paluu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs Luokka:Vuoden 1958 kappaleet Luokka:Vuoden 1986 kappaleet Luokka:Huumorikappaleet Luokka:Jope Ruonansuun kappaleet Luokka:Suomalaiset käännöskappaleet Luokka:Reino Helismaan sanoittamat kappaleet Luokka:Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet
Oikeusteoria

Oikeusteoria eli yleinen oikeustiedeOtavan suuri ensyklopedia, Otava 1978–1983, ISBN 951-1-05063-X, osa 12, sivu 4832, hakusana oikeustiede. on oikeustieteen tutkimushaara, joka on lähellä lainopin näkökulmaa oikeuteen. Sen alaan kuuluvat muun muassa: * oikeudellinen tulkinta- ja perusteluteoria * oikeusnormiteoria * oikeuslähdeoppi * oikeustieteen tieteenteoria ja metodioppi. Oikeusfilosofia jaetaan usein varsinaiseen oikeusfilosofiaan ja oikeusteoriaan. Oikeusfilosofia soveltaa perinteistä filosofista lähestymistapaa pohtiessaan esimerkiksi oikeuden suhdetta yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen sekä oikeuden yleistä olemusta. Oikeusteoria on puolestaan lähellä perinteistä "juridiikkaa". Oikeusfilosofian ja oikeusteorian välinen raja on epäselvä ja jatkuvan akateemisen keskustelun kohteena. Ks. oikeusfilosofia. ==Lähteet== Luokka:Yleinen oikeustiede
Concepción

Concepción on yleinen paikannimi Etelä-Amerikassa: * Concepción, Chilen toiseksi suurin kaupunki * Concepciónin maakunta, maakunta Chilessä * Concepción, kunta Kolumbiassa * Concepciónin departementti, departementti Paraguayssa * Concepción, kaupunki Paraguayssa * Concepciónin maakunta, maakunta Perussa * Concepción, kaupunki Venezuelassa * Concepción, tulivuori Nicaraguassa.
Epimanikia

Epimanikia eli hiha (, ) on ortodoksisen diakonin, papin tai piispan jumalanpalveluspukuun kuuluva n. 10–15 cm leveä, ranteen kohdalle nauhoilla kiinnitettävä kalvosin. Hihoihin on kuvattu risti. Pappi solmii hihoilla eräiden muiden asujen hihat kiinni ranteeseen. Pappi ei voi toimittaa mitään jumalanpalveluksia ilman hihoja ja epitrakiilia. == Aiheesta muualla == *Ortodoksi.net / Hihat Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Liturginen vaatetus
Mudvayne

Mudvayne on yhdysvaltalainen alternative metallia soittava yhtye. Se perustettiin vuonna 1996. Yhtyeen musiikkityylistä on käytetty nimitystä ”math metal” (”matematiikkametalli”) johtuen rumpali Matthew McDonoughin monimutkaisesta polyrytmisestä rumputyöskentelystä. Arvostusta on kerännyt myös basisti Ryan Martinien jazz-vaikutteinen soitto. Nämä piirteet ovat kuitenkin jääneet enemmän taka-alalle uusimmilla albumeilla. Debyyttilevyn L.D. 50 aikaan Mudvayne käytti promokuvissa ja keikoilla kasvomaaleja, minkä vuoksi yhtyettä kutsuttiin useasti Slipknotin kopioksi. Seuraavalla levyllä The End of All Things to Come maskeja ei enää esiintynyt, mutta yhtyeen sanoitukset olivat silti filosofiaan ja avaruuteen keskittyneitä. Kolmannesta Lost and Found -albumista lähtien Mudvaynen jäsenet ovat käyttäneet omia nimiään nimimerkkien sijaan. Vuonna 2021 yhtye teki paluun keikkalavoille 12 vuoden tauon jälkeen. == Jäsenet == * Chad Gray – laulu (1996–2010) * Greg Tribbett – kitara (1996–2010) * Ryan Martinie – basso (1998–2010) * Matthew McDonough – rummut (1996–2010) === Entiset jäsenet === * Sean Barclay – basso (1996–1998) == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * === Muut albumit === * * * * * === DVD:t === * * * * === Singlet === * * * * * * * * * * * * * * == Aiheesta muualla == * Yhtyeen kotisivu * Fanisivusto == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset alternative metal -yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset progressiiviset metalliyhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset nu metal -yhtyeet Luokka:Yhdysvaltalaiset groove metal -yhtyeet Luokka:Avantgardemetalliyhtyeet
Salakieli

Salakieli on sovittuihin muuntamismenetelmiin tai merkkeihin (koodiin) perustuva viestintäjärjestelmä, jonka tarkoituksena on salata viesti sivullisilta. Salakieli tarvitsee levitäkseen käyttäjäyhteisön, joka käyttää sitä ja hyötyy sen käytöstä. Salakieli voi olla kirjoitettua tai puhuttua. Tunnettuja puhuttuja salakieliä ovat riimislangit kuten lontoolainen cockney sekä lasten leikkikielet kuten kontinkieli, ver-kieli ja fikon-kieli. Verlan on ranskalainen yhä käytetty salakieli, joka syntyi kun nuoriso, huumeidenkäyttäjät ja rikolliset halusivat pystyä kommunikoimaan keskenään vanhempien ja poliisin ymmärtämättä. Verlanissa sanojen tavujen järjestys käännetään. Yhdysvaltain armeija käytti toisessa maailmansodassa radisteja, joiden käyttämä koodikieli perustui navajon kieleen, jota juuri kukaan ei ymmärtänyt intiaaniyhteisön ulkopuolella. Suomen romanit pyrkivät vielä 1900-luvulla pitämään romanikielen vain romanien ymmärtämänä, eivätkä halunneet ulkopuolisten oppivan sitä. Vanhemmat romanit ajattelivat, että mitä vähemmän ulkopuoliset tietävät ryhmästä, sen tavoista ja kielestä, sitä vähemmän he voivat ryhmää vahingoittaa. ==Katso myös== * Salaus * Jargon ==Lähteet== Luokka:Kielet
Feloni

Feloni (, ) on ortodoksisessa kirkossa papin ja piispan käyttämä liturginen vaate, eräänlainen leveä, kellomainen, hihaton, täyspitkä viittamainen asu, joka muistuttaa sadeviittaa. Läntisessä kristillisyydessä felonia vastaava vaate on kasukka. Feloni on alun perin ollut apostolien matkaviitta, ja siitä mainitaan jo Uudessa testamentissa: Felonin, kuten muiden jumalanpalveluspukujen väri väri vaihtelee kirkkovuoden ajan mukaan. On olemassa myös ns. lyhyt feloni, jota käyttivät aiemmin lukijat. Nykyään lukija käyttää sitä vain tehtäväänsä vihittäessä. == Aiheesta muualla == *Ortodoksi.net / Feloni Luokka:Liturgiset tekstiilit
Ilma (tekstiili)

Ilma (, ) on ortodoksisessa kirkossa ehtoollislahjojen peitteenä käytettävä suorakaiteen muotoinen, koristeltu liina, jolla alun alkaen suojattiin ehtoollisaineita hyönteisiltä. Ehtoollisaineet ovat ilmalla peitettynä alttaripöydällä ehtoollisen jakamista edeltävään uskontunnustukseen saakka. Luokka:Liturgiset tekstiilit
Luettelo kuusi metriä ylittäneistä seiväshyppääjistä

Tämä on luettelo kuusi metriä ylittäneistä seiväshyppääjistä. Päivitetty 3.2.2025. Hyppääjä Maa, jota edustanut Ensimmäinen 6 metrin ylitys Ennätykset Kilpailut, joissa yli 6 m Tulos Pvm Paikka Ulkoradat Sisäradat Ulkoradat Sisäradat Armand Duplantis 605 12.8.2018 Berliini 626 622 43 22 Renaud Lavillenie 601 21.6.2009 Leiria 605 616 4 15 Serhi Bubka / 600 13.7.1985 Pariisi 614 615 28 16 KC Lightfoot 600i 13.2.2021 Lubbock 607 600 2 1 Steven Hooker 600 27.1.2008 Perth 600 606 1 4 Sam Kendricks 600 24.6.2017 Sacramento 606 601 6 1 Maksim Tarasov 600 16.7.1997 Nizza 605 600 6 1 Dmitri Markov / 600 20.2.1998 Auckland 605 2 Chris Nilsen 602 5.2.2022 Tourcoing 600 605 1 4 Brad Walker 600 19.7.2006 Jockgrim 604 3 Okkert Brits 600 29.7.1995 Sestriere 603 3 Jeff Hartwig 600 4.6.1998 Saint-Denis 603 602 5 2 Thiago Braz da Silva 603 15.8.2016 Rio de Janeiro 603 1 Rodion Gataullin / 600i 22.1.1989 Leningrad 600 602 3 4 Piotr Lisek 600i 4.2.2017 Potsdam 602 600 2 1 Igor Trandenkov 601 4.7.1996 Pietari 601 1 Timothy Mack 601 18.9.2004 Monaco 601 1 Jevgeni Lukjanenko 601 1.7.2008 Bydgoszcz 601 1 Björn Otto 601 5.9.2012 Aachen 601 1 Tim Lobinger 600 24.8.1997 Köln 600 2 Jean Galfione 600i 6.3.1999 Maebashi 600 1 Danny Ecker 600i 11.2.2001 Dortmund 600 1 Toby Stevenson 600 8.5.2004 Modesto 600 1 Paul Burgess 600 26.2.2005 Perth 600 1 Shawn Barber 600i 15.1.2016 Reno 600 1 Timur Morgunov 600 12.8.2018 Berliini 600 1 Sondre Guttormsen 600i 10.3.2023 Albuquerque 600 1 Ernest John Obiena 600 10.6.2023 Bergen 600 2 Emmanouíl Karalís 600 25.8.2024 Chorzów 600 1 * i = hallissa ==Lähteet== *Seiväshypyn kaikkien aikojen tilasto – Kansainvälinen yleisurheiluliitto, viitattu 3.2.2025 Kuusi metriä ylittäneet seiväshyppääjät
Kotkamatto

Kotkamatto (, ) on pyöreä, koristeellinen n. 50 cm halkaisijaltaan oleva matto, jota käytetään piispan toimittamissa ortodoksisissa jumalanpalveluksissa niissä kohdissa, joissa piispa palveluksen aikana seisoo. Kotkan pää on suunnattu kohti alttaria. Mattoon on kuvattu lentävä kotka ja sen alapuolella kaupunki. Kotka tulee Bysantin tunnuksesta, kaksipäisestä kotkasta ja maton käyttö perustuu vanhaan perinteeseen, jossa Bysantin keisari myönsi aikoinaan patriarkoille oikeuden käyttää keisarillista tunnustaan. Liturgisesti kuva tarkoittaa sitä, että piispalla on oltava henkisesti terävä näkö toimiessaan hiippakuntansa paimenena. Alkuseurakunnalliseen perinteeseen pohjautuvassa Jaakobin liturgiassa ei kotkamattoa käytetä, kuten ei muitakaan bysanttilaisperäisiä tapoja tai välineitä. == Lähteet == * Arkkimandriitta Arseni: Ortodoksinen sanasto Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Liturgiset tekstiilit
Merisaukko

Merisaukko (Enhydra lutris) on maailman pienin merinisäkäs. Sen hampaat, kallo ja turkki kertovat sopeutumisesta merielämään ja merestä saatavaan ravintoon. Merisaukosta on käytetty myös seuraavia tieteellisiä nimiä, mutta ne ovat vääriä ja vanhentuneita: Enhydra lutris kamtschatica (Dybowski, 1922), Lutra gracilis (Bechstein, 1800), Lutra marina (Erxleben, 1777), Lutra stelleri (Lesson, 1827) ja Mustela lutris (Linnaeus, 1758). Nykyisin käytettävä nimi Enhydra lutris on myös Linnaeuksen antama vuonna 1758.ITIS: Enhydra lutris (Taxonomic Serial No.: 180547) == Koko ja ulkonäkö == Merisaukot ovat yksiä suurimmista näätäeläimistä, koiras voi painaa 22–45 kilogrammaa ja olla pituudeltaan 120–150 senttimetriä, mistä alle kolmannes on häntää. Naaraat ovat hieman pienempiä, 14–33 kilogrammaa ja 100–140 senttimetriä. Merisaukon pehmeä aluskarva on hienompaa ja tiheämpää kuin millään muulla eläimellä. Isokokoisilla aikuisilla voi olla jopa noin 100 000 karvaa neliösentillä. Tällainen pohjavilla pidättää ilmaa ja eristää tehokkaasti jäätävän kylmissä olosuhteissa, mikä on tärkeää, sillä merisaukolla ei ole suojaavaa rasvakerrosta eristeenään. Päällyskarva on ruskea tai punaruskea. Takajalat ovat pitkät, tassut leveät ja varpaiden välissä on räpylä. Etujalat ovat lyhyemmät ja niiden sormet sopivat tarttumiseen. Syvän ruskea turkki vaalenee molemmilla sukupuolilla päätä kohti. Poikasten vaaleanruskea tai säämiskänvärinen turkki tummuu vähitellen iän myötä. == Levinneisyys == Merisaukko asustaa Kuriilien saarilta Aleuttien kautta Alaskan rannikolle ulottuvalla alueella. Lisäksi sitä tavataan Kalifornian rannikolla. Pohjoisessa sen elinaluetta rajaa merijää, etelässä kelppilevän saatavuus noin 22. leveyspiirille asti. 1700- ja 1800-luvuilla metsästys hävitti merisaukot monilta alueilta. Merisaukkoa on nyttemmin palautettu luontoon Pohjois- Amerikassa ja Venäjällä. == Elinympäristö == Merisaukot elävät valtameren rannikolla kivikkoisen tai hiekkaisen merenpohjan päällä yleensä alle kilometrin päässä rantaviivasta. Tyypillisesti niiden elinalueella kasvaa laajoja kelppilevätiheikköjä. == Ravinto == Merisaukko syö rapuja, merisiilejä, meressä eläviä kotiloita, simpukoita, merikorvia, kaloja, kalmareita ja meritähtiä. Niiden hampaat sopivat kovakuoristen nilviäisten murskaamiseen. Yleensä ne tosin murskaavat kovakuoristen saaliseläinten kuoren vatsansa päällä käyttäen apuna merenpohjasta löytämiään kiviä. Tämä helpottaa niiden syömistä. == Muuta == Vuonna 2006 maailmassa arvioitiin elävän noin 108 000 merisaukkoa. Merisaukkoja on nähtävissä muun muassa tokiolaisessa eläintarhassa. Siellä on venäläinen merisaukko Mir (suom. Rauha) poikasensa kanssa.Yleisradio: Saukkovauvan polskuttelu hurmaa tokiolaisessa eläintarhassa, luettu 13.6.2007 Merisaukkoja on myös Osakan akvaariossa.Cappio Chan: kuva merisaukosta , luettu 13.6.2007 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Merisaukko (Enhydra lutris) * iNaturalist: Merisaukko (Enhydra lutris) * Sea Otter * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Enhydra lutris Luokka:Saukot Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Värikalvo

Värikalvo eli iiris, myös kehäkalvo on silmän etuosassa sijaitseva ympyränmuotoinen osa, jonka tehtävänä on säädellä silmään pääsevän valon määrää. Värikalvo muodostuu suonikkaasta pigmentoituneesta kudoksesta, joka yhdistää keskellä sijaitsevan rengaslihaksen eli sfinkterin (sphincter pupillae) ja säteittäin sijaitsevat pupillia laajentavat lihakset (dilator pupillae). Keskellä värikalvoa on pupilli eli mustuaisaukko, jonka läpi valo kulkee mykiön kautta verkkokalvolle. Värikalvo on silmän suonikalvon jatke, ja näiden kahden välissä sijaitsee sädekehä (corpus ciliaris), johon mykiö kiinnittyy. Värikalvo sisältää vaihtelevia määriä melanosyyttisolujen erittämää melaniini-pigmenttiä. Pigmentin määrä yhdessä muiden tekijöiden kanssa määrää henkilön silmien värin. Ruskeasilmäisillä on pigmenttiä enemmän kuin sinisilmäisillä. == Katso myös == * Värikalvontulehdus ==Lähteet== Luokka:Silmät
Epigonatio

Epigonatio eli paalitsa (, ) on ortodoksisen kirkon "ansiomerkki", kirkollinen huomionosoitus, neliön muotoinen vaatekappale, jota piispa tai pappi käyttää nauhassa kyljelle ripustettuna. Alkuaan sitä saivat kantaa vain piispat, mutta nykyisin sen käyttöoikeus voidaan myöntää myös ansioituneelle papille. Hieman alempi vastaavanlainen huomionosoitus ortodoksisessa kirkossa on kuvevaate. Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Liturginen vaatetus
Kuvevaate

Kuvevaate () on vastaavanlainen ortodoksinen kirkollinen huomionosoitus kuin hieman arvokkaampi epigonatio. Kuvevaate on suorakaiteen muotoinen, nauhasta kyljellä riippuva "arvomerkki", jota Suomessa käyttävät ortodoksiset papit heti vihkimyksensä jälkeen. Venäjällä se on ensimmäinen papin saama huomionosoitus, hengellinen "ansiomerkki". Luokka:Liturginen vaatetus
Kaljurotta

Kaljurotta (Heterocephalus glaber) on itäafrikkalainen jyrsijä, joka elää suuren osan elämästään maan alla. Sen elämäntavat ovat nisäkkääksi poikkeukselliset. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "kaljumyyrikkö". == Koko ja ulkonäkö == Kaljurotta on nimensä mukaisesti karvaton, rottamainen nisäkäs, jonka pituus on 8–9,2 senttimetriä - tästä hännän osuus on 2,8–4,4 senttimetriä - ja paino 30–80 grammaa. Se on väriltään vaaleanpunainen, selässä on kuitenkin harmaa suojaväri ulkona liikkumista varten ja iho on ryppyinen. Sillä on talttamaiset etuhampaat, joita se käyttää kaivamiseen, ja isot etukäpälät. Kaljurotan hampaat kasvavat suun ulkopuolella, ja se käyttää niitä jopa kilometrien mittaisten tunneleiden kaivamiseen maan alla. Järsiessään tietään eteenpäin kaljurotta sulkee samalla suunsa, jotta multaa ja hiekkaa ei pääse sinne. Vankeudessa kaljurotta voi elää jopa yli 25-vuotiaaksi. == Levinneisyys ja elinympäristö == Kaljurotta asustaa maanalaisissa käytävissään puoliaavikolla ja ruohomailla Itä-Afrikassa Etiopian keski- ja eteläosissa, Somaliassa ja Keniassa.Animal Diversity Web == Ravinto == Kaljurotta syö mukuloita, varsimukuloita ja juuria. == Elintavat == Kaljurotta on ainoa tunnettu nisäkäs, joka on aitososiaalinen kuten muurahaiset, mehiläiset ja termiitit. Kaljurottayhteisössä on 20–300 yksilöä, jotka jakautuvat muurahaisyhteisön tapaan kolmeen pääkastiin: lisääntymiskykyiset, työläiset ja sotilaat. Yksi ainoa naaras, tavallaan kuningatar, voi synnyttää kerralla jopa kolmekymmentä poikasta, jotka kuuluvat eri kasteihin. Pysyäkseen ainoana "munijana" naaras erittää virtsaansa hajua, joka estää pesän muiden naaraiden lisääntymishormonin tuotannon. Lajin tapa muodostaa yhteisöjä on selitettävissä sillä, että kaljurotta elää käytännöllisesti katsoen autiomaaksi katsottavilla seuduilla. Sen ravinnonsaanti on erittäin vaikeaa ja eläminen yhteiskunnassa moninkertaistaa mahdollisuuden löytää ravintoa, ja lisäksi pieninkin löytynyt juurimukula jaetaan tasan kaikkien kesken. == Lähteet == Luokka:Maamyyrärotat
Mantia

Mantia (ven. мантия, kreik. μανδύας) on ortodoksinen jumalanpalvelusvaate, jota käyttävät sekä munkit että piispat. Mantia on pitkä, hihaton päällysviitta. Munkin musta mantia on yksinkertaisempi kuin piispan violetin värinen mantia. Mantia symboloi eräällä tavalla enkelin siipiä. Arkkimandriitan mantia on musta ja siinä on neljä ns. laintaulua. Piispan mantiassa on lisäksi valko-puna-valkoisia poikkiraitoja eli lähteitä; ne kuvaavat sitä, että saarnan on virrattava piispan suusta kuin lähteiden; samoin piispan mantiaan kuuluu kulkusia, jotka kuvaavat saarnaajan virkaa. Toistaiseksi lepäämään jääneen autokefaliahankkeen seurauksena suomalaiset ortodoksipiispat käyttävät alkuperäisen violetinvärisen mantian lisäksi myös muita värejä, isä arkkipiispa Leo taivaansinistä ja entinen Oulun hiippakunnan piispa isä metropoliitta Panteleimon tummanpunaista. Moskovan patriarkka käyttää tummanvihreää mantiaa. Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Liturginen vaatetus
Texasinkalkkarokäärme

Texasinkalkkarokäärme eli teksasinkalkkarokäärme (Crotalus atrox) on pohjoisamerikkalainen kalkkarokäärmelaji. == Koko ja ulkonäkö == Ruskeaa nahkaa kirjavoittavat vaaleareunaiset vinoneliömäiset kuviot. Kalistin muodostuu kartiomaisista, osaksi päällekkäisistä sarveistuneista renkaista. Kun käärme värisyttää häntäänsä, renkaista lähtee kaliseva ääni. Yläleuassa sijaitsee kaksi pitkää ja kaarevaa, tiehyellistä myrkkyhammasta. Ne ovat painautuneet vasten kitalakea ja tulevat esiin vasta, kun käärme aikoo purra. Texasinkalkkarokäärme kasvaa enintään kahden metrin pituiseksi. Se painaa 6–7 kiloa. == Levinneisyys == Texasinkalkkarokäärmettä tavataan Yhdysvaltojen lounaisosissa sekä Meksikon pohjois- ja keskiosissa. == Elinympäristö == Aavikot, pensasmaat, preeriat ja vuoriseudut. == Elinikä == Odotettu elinikä on 20 vuotta, mutta metsästyksestä ja ihmisen asuinalueen laajenemisesta johtuen käärme elää harvoin niin vanhaksi. == Ravinto == Texasinkalkkarokäärme pyydystää pieniä nisäkkäitä, lintuja ja sammakoita. Se syö kerran joka toinen tai kolmas viikko. Käärme pystyy paikantamaan lämminverisen uhrinsa pilkkopimeässä päänsä aistinkuoppien avulla. Kyseessä ovat eläinkunnan lämmölle herkimmät elimet. Myrkkynsä ruiskutettua käärme odottaa uhrin menehtymistä. Myrkky vaikuttaa verenkiertoelimistöön ja kudoksiin. Se myös helpottaa ruoansulatusta. == Uskomuksia == Delaware-intiaanien tarustossa kerrotaan pikkupojasta, jolla oli lempilelunaan ontosta kurpitsasta ja pähkinöistä valmistettu helistin. Kun uhkaava käärme ryömi pojan telttaan, hän heitti lelunsa sen suuhun puolustautuakseen, ja siitä päivästä lähtien kalistin on varoittanut kalkkarokäärmeen tulosta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Crotalus atrox * University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Crotalus atrox, Western Diamond-backed Rattlesnake * The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Crotalus atrox Luokka:Kyykäärmeet
Sakkos

Sakkos (, ) on ortodoksisen kirkon piispan lyhythelmainen jumalanpalveluspuku. Se muistuttaa stikaria. Se on nöyrtymisen ja katumuksen vaate, joka symboloi Kristuksen kärsimyksiä ja Jumalan armoa. Sakkos on koristeltu kulkusilla. Ne symboloivat piispan puhumaa Jumalan sanaa. Alkuaan sakkos on ollut Bysantin keisarin hoviin kuuluvien virkamiesten juhla-asu. Sakkos muistuttaa katolista dalmatikaa. == Lähteet == Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Liturginen vaatetus
Ykä Babitzin

Georgij ”Ykä” Babitzin (; s. 27. maaliskuuta 1955 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hän on julkaissut yhden soololevyn ja levyttänyt muutamia kappaleita sisaruksiensa kanssa. Ykä on ollut mukana albumeilla Babitzin'it konsertissa (1975) sekä Kirka, Muska, Sammy, Anna ja Ykä Babitzin (1983). Hän osallistui Suomen euro­viisu­karsintoihin 1974 kappaleella ”Senhän sanoo järkikin” (duetto yhdessä Muskan kanssa). Ykä Babitzinin tuotanto on määrältään vähäinen, sillä muutaman levytyksen jälkeen hän päätti tehdä elämänuransa muualla kuin musiikin parissa. Hän perusti keramiikka-alan yrityksen, joka valmistaa keraamisia maatuvia tuhkauurnia, ja toimii alan yrittäjänä edelleen. == Suku == Ykän isän Leon (s. 1914 Pietarissa Venäjällä) perhe pakeni bolševikkien marraskuussa 1917 suorittamaa lokakuun vallankaappausta Suomeen. Ykän äiti Jelizaveta eli Elisabeth (o.s. Zarubina, s. 1917) syntyi Suomen myöhemmin luovuttamassa osassa Karjalaa ja oli osittain juuriltaan saksalainen Reininmaalta.Raila Kinnunen, Tää on mun juttuni, Apu luettu 23.5.2008 Äidin isä oli ollut komendantti Venäjän laivastossa ja teki itsemurhan, kun bolševikit tulivat hakemaan häntä. Ykän vanhempien suvuissa oli muitakin tsaarin armeijan upseereita. Putkimies Leo ja kotiäiti Elisabeth asuivat lastensa kanssa Helsingin Eirassa näiden ollessa pieniä ja kotikieli oli venäjä. Myöhemmin perhe muutti Helsingin Maunulaan. Babitzinien sisarussarjaan kuuluvat Ykän lisäksi myös musikaaliset Aleksandr (Sammy) (1948–1973), Kirill (Kirka) (1950–2007), Marija (Muska) (s. 1952) ja Anna (s. 1961).* Lisäksi perheeseen oli jo aiemmin syntynyt Leo (1946–1948), joka hukkui kaksivuotiaana. == Diskografia == === Albumit === * === Singlet === * Yli taivaan – yli maan / Hei mies pieni (1974) * Gee baby / Mister Bisnes (1974) * Sä oot pliisu (Muska) / Senhän sanoo järkikin (1974) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Ylen Elävä arkisto: Senhän sanoo järkikin Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Suomen venäläiset Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kauluslisko

Kauluslisko (Chlamydosaurus kingii) on agamien heimoon kuuluva liskolaji ja sukunsa ainoa laji. Laji elää 8–12-vuotiaaksi. == Koko ja ulkonäkö == Kaulusliskon paras tuntomerkki on kirkkaan värinen kaulus, joka luo vastakohdan harmaanruskealle ruumiille. Liskon kaulus levittäytyy vain hätätilanteessa. Eläimen pituus on noin 60–70 cm ja paino 0,5–1 kg. == Levinneisyys == Kaulusliskon kotiseutua ovat trooppiset metsät ja ruohomaat eteläisessä Papua-Uudessa-Guineassa ja Irian Jayassa Indonesiassa sekä Australian pohjois- ja koillisosan rannikkoseudut. == Lisääntyminen == Lisääntymisajan koittaessa alkavat koiraiden soidinnäytökset. Liskot levittävät ja sulkevat kauluksensa, ja kilpailevat koiraat taistelevat keskenään kaulus auki häntäänsä ja etujalkojaan huojuttaen ja päätään nyökyttäen. Liskot parittelevat sadeaikana, jolloin ne ovat muutenkin aktiivisimmillaan. Naaras munii marraskuussa aurinkoiselle, paahteiselle paikalle hiekkaiseen maahan. Vastakuoriutuneet poikaset ovat pieniä ja herkästi haavoittuvia, mutta niiden on heti tultava toimeen omin päin. Kuivalla kaudella kauluslisko muuttuu vähemmän aktiiviseksi, sillä sen aineenvaihdunta hidastuu. == Ravinto == Syödessään kauluslisko pitää kauluksensa supussa. Enimmän osan ajasta se etsii puista hyönteisiä. Sen on nähty tappavan ja syövän pikkuliskoja ja pieniä nisäkkäitäkin, jotka uskaltautuvat kovin lähelle sitä. Kauluslisko syö myös joukoittain muurahaisia asettumalla muurahaisten polulle tai aivan pesän viereen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Agamat
EVP

EVP voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: *EVP (engl. Electronic Voice Phenomena), yliluonnolliseksi väitetty, sähkölaitteisiin liittyvä ääni-ilmiö * Sveitsin evankelinen kansanpuolue, EVP (saks. Evangelische Volkspartei der Schweiz), sveitsiläinen puolue * evp (eronnut vakinaisesta palveluksesta)Lyhenneluettelo. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus., vakinaisesta tai määräaikaisesta palveluksesta eronneen sotilaan sotilas- ja palvelusarvojen jäljessä käytettävä lyhenne. Käytetään joskus myös muissa yhteyksissä leikillisenä ilmaisuna eläkkeellä olemisesta ('elää vaimonsa palkalla'). == Lähteet == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Missouri (joki)

Missouri on Mississippijoen sivujoki ja Yhdysvaltojen pisin joki. Missourin pituus on 3 767 kilometriä. Sen virtaussuunta on luoteesta kaakkoon. Missourin alkukohta on 1200 metrin korkeudessa Gallatinin piirikunnassa lounaisessa Montanassa Kalliovuorilla, missä sen muodostavat Jefferson-, Madison- ja Gallatinjoet. Jeffersonin sivujoen Red Rock Riverin alkulähde on koko jokijärjestelmän kaukaisin kohta. Missouri syöksyy Great Fallsin kaupungin kohdalla putoukseen, joka on myös perinteinen purjehduskelpoisuuden ääripiste. Joki kulkee Pohjois- ja Etelä-Dakotan kautta Nebraskan ja Iowan rajajoeksi, virtaa Sioux Cityn ja Omahan kaupunkien ohi, sen jälkeen Kansasin ja Missourin rajaksi, ja Kansas Cityn kaupungin kohdalla se kääntyy kohti Saint Louisia, jonka yläpuolella se yhtyy Mississippiin. Missourijoessa on huomattava savipitoisuus, mikä näkyy Mississippin veden samentumisena yhtymäkohdassa. Missourin valuma-alue on 1,371 miljoonaa neliökilometriä, josta pieni osa on Kanadan puolella. Joen maksimivirtaama on 25 500 kuutiometriä sekunnissa. Missourin suurimpia sivujokia ovat Cheyenne, Kansas, Niobrara, Osage, Platte ja Yellowstone etelästä ja lännestä, sekä James ja Milk pohjoisesta. Ensimmäiset eurooppalaiset joen suulla olivat ranskalaiset tutkimusmatkailijat Jacques Marquette ja Louis Jolliet vuonna 1673, kun he laskeutuivat Mississippiä pitkin. Ensimmäinen tutkimusmatka joen latvoille tehtiin 1804–1805. Jokea pitkin kuljetettiin lähinnä turkiksia. Ensimmäiset höyrylaivat tulivat joelle 1830. Vuonna 1944 joelle alettiin suunnitella patoja ja tulvaesteitä, jotka ovat huomattavasti vähentäneet tulvia. Joen yläjuoksulla on vesivoimalaitoksia. Holter Lake.jpg|Holter Lake, tekojärvi joen yläjuoksulla Corp of Eng. 6-16-11A 267.JPG|Missouri tulvii Fort Calhounin ydinvoimalan kohdalla Nebraskassa Mo River Courthouse, GF Montana 2.jpg|Missouri Great Fallsissa, Montanassa Missouririver1.jpg|Missouri lähellä Bergeriä Missourin osavaltiossa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltain joet Luokka:Mississippin vesistö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Soroptimist International

Soroptimist International (SI) on ammatissa toimivien naisten vapaaehtoinen palvelujärjestö, joka toimii paikallisten, kansallisten ja kansainvälisten yhteisöjen kanssa ja pyrkii vaikuttamaan aktiivisesti päätöksentekoon yhteiskunnan kaikilla tasoilla. Järjestö ei ota kantaa puoluepoliittisiin eikä uskonnollisiin kysymyksiin. Järjestöllä on lähes 100 000 jäsentä ja 3 000 klubia 126 maassa. Suomessa järjestöllä on 59 klubia ja 1 400 jäsentä. Järjestöllä on yleisstatus YK:n talous- ja sosiaalineuvostossa (ECOSOC) ja konsultatiivinen status YK:n teollistamisjärjestössä (UNIDO). Järjestö tunnustetaan useissa YK:n ala- ja erityisjärjestöissä ja sillä on edustajat YK:n New Yorkin, Pariisin, Geneven ja Wienin kansalaisjärjestökomiteoissa mm. naisen aseman ja ihmisoikeuksien lautakunnissa. Järjestöllä on edustaja myös Euroopan neuvostossa. Soroptimist International of Finland ry (Suomen Soroptimistiklubien Unioni) kuuluu yhtenä 62 jäsenjärjestöstä Naisjärjestöjen Keskusliittoon. == Aiheesta muualla == * Soroptimist International of Finland ry (Suomen soroptimistiklubien unioni) * Soroptimist International Luokka:Kansainväliset järjestöt
Pierre Laclède

Perre Lacléde Liguet (22. marraskuuta 1729 Bedois, Ranska – 20. kesäkuuta 1778) oli turkiskauppias ja Amerikan uudisraivaaja. Hän eli parisuhteessa miehensä hylkäämän naisen kanssa, mutta katolinen kirkko ei sallinut avioeroa, joten suhde pysyi laillistamattomana. Poikapuoli Auguste Chouteau seurasi Laclèdea Amerikkaan. He yhdessä löysivät Mississippin varrelta vuonna 1763 hyvän kauppapaikan, jonka nimesivät St. Louisiksi. Tähän kehittyi myöhemmin Saint Louisin kaupunki, nykyisten Yhdysvaltojen Missourin ja Illinoisin osavaltioiden rajalle. Laclede kuoli köyhtyneenä ja sairaana laivalla Mississippijoella lähellä Arkansasia vuonna 1778. Saint Louisin Laclede Avenue, Laclede Countyn piirikunta ja Laclede Landing, jossa on turismia ja viihdettä, ovat saaneet nimensä Perre Laclèden mukaan. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset henkilöt Luokka:Turkiskauppiaat Luokka:Vuonna 1729 syntyneet Luokka:Vuonna 1778 kuolleet
Siamese Dream

Siamese Dream on vaihtoehtorokkia esittävän yhtyeen The Smashing Pumpkinsin toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1993. Albumilla yhtye löi itsensä läpi musiikin valtavirrassa. Albumin sessioissa nauhoitettiin monia kappaleita, joita ei otettu albumille, mutta ne julkaistiin myöhemmin kokoelmalla Piscies Iscariot. Albumi sisältää tunnetut kappaleet "Cherub Rock", "Disarm" ja "Today". Siamese Dream nousi lähelle kärkeä brittiläisten rock-kriitikoiden listatessa vuoden 1993 parhaita albumeja. ==Kappaleet== # "Cherub Rock" – 4:58 # "Quiet" – 3:41 # "Today" – 3:19 # "Hummer" – 6:57 # "Rocket" – 4:06 # "Disarm" – 3:17 # "Soma" – 6:39 # "Geek U.S.A." – 5:13 # "Mayonaise" – 5:49 # "Spaceboy" – 4:28 # "Silverfuck" – 8:43 # "Sweet Sweet" – 1:38 # "Luna" – 3:20 Kaikki kappaleet ovat Billy Corganin käsialaa lukuun ottamatta "Somaa" ja "Mayonaisea", jotka Corgan kirjoitti yhteistyössä yhtyeen kitaristin, James Ihan, kanssa. ==Singlet== * "Cherub Rock" * "Today" * "Disarm" * "Rocket" == Lähteet == Luokka:Vuoden 1993 albumit Luokka:Smashing Pumpkinsin albumit
Apogee

Apogee voi tarkoittaa seuraavia asioita: * 3D Realms, virallisesti Apogee Software Ltd., vuonna 1987 perustettu yhdysvaltalainen videopeliyritys ** Apogee Software, LLC., vuonna 2008 perustettu 3D Realmsin tytäryritys * Apogee Oy, vuonna 2006 perustettu suomalainen videotuotantoyritys * Apogee Stadium, stadion Texasissa Yhdysvalloissa
Harrisburg

Harrisburg on Pennsylvanian osavaltion pääkaupunki (vuodesta 1812) Yhdysvalloissa. Kaupungissa asuu noin 49 000 asukasta. Harrisburg on Dauphinin piirikunnan hallintokeskus ja se sijaitsee Susquehannajoen varrella 169 kilometriä Philadelphiasta luoteeseen. Vuonna 1979 Three Mile Islandin saaren ydinvoimalaitoksessa lähellä Harrisburgia sattui ydinonnettomuus, joka oli tapahtuessaan maailman vakavin ydinvoimalaonnettomuus. == Maantiede == Harrisburgin koordinaatit ovat 40°16'11" pohjoista leveyttä ja 76°52'32" läntistä pituutta. Kaupungin pinta-ala on 29,6 km², josta maa-aluetta on 21,0 km² ja vesialuetta 8,6 km². === Ilmasto === == Asukkaat == Vuoden 2010 virallisen väestönlaskennan mukaan Harrisburgissa asui 49 528 asukasta. Kaupungin väkiluku on ollut laskussa 1950-luvun jälkeen. Vuoden 1950 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 89 544 ihmistä, 1960 79 697, vuonna 1970 68 061 ja 1980 enää 53 264, yli 35 000 ihmistä vähemmän kuin 30 vuotta aiemmin. Seuraavina vuosikymmeninä väkiluvun lasku on tasaantunut. Vuoden 2000 väestönlaskennassa Harrisburgissa oli 20 561 kotitaloutta ja 10 917 perhettä. Väestötiheys oli 2330,4/km². Etnisen jakauman mukaan enemmistö kaupungin asukkaista oli afrikkalaistaustaisia (54,83 %). 31,72% asukkaista oli kaukaasialaisia, 2,83 % aasialaisia, 0,37 % alkuperäisamerikkalaisia, 0,07 % Tyynen valtameren saarelaisia, 6,54 % muihin etnisiin ryhmiin kuuluvia ja 3,64 % kahteen tai useampaan ryhmään kuuluvia. 11,64 % asukkaista oli hispaano- tai latinotausta. == Liikenne == Harrisburgin kansainvälinen lentoasema on 1,3 miljoonalla vuosittaisella matkustajalla osavaltion kolmanneksi vilkkain. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Harrisburgin kaupungin verkkosivut Luokka:Yhdysvaltain osavaltioiden pääkaupungit Luokka:Pennsylvanian kaupungit
Evenkit

Evenkit eli tunguusit (evenkiksi Эвэнкил; ; ) ovat Siperiassa ja Kaukoidässä elävä paimentolaiskansa. Heitä asuu Venäjällä, Kiinassa ja Mongoliassa. Venäjällä evenkejä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 35 527 ja Kiinassa heitä oli vuonna 2000 yhteensä 30 505. ==Historia== Evenkien on arveltu polveutuvan Hingganvuorien aluetta 400-luvulta 900-luvulle asuttaneista shiweistä, mutta varmuutta tästä ei ole. 1600-luvulle mennessä Lena- ja Jeniseijokien alueilla asuneet evenkit omaksuivat poronhoidon elinkeinonaan. Nykyisin Kiinan puolella asuvat soloonit ja Venäjän Taka-Baikalian alueen hamniganit omaksuivat sen sijaan hevostenhoidon. Soloonit elivät läheisissä yhteyksissä daguureihin ja hamniganit maksoivat veroja halhamongoleille. 1600-luvun aikana venäläiset kasakat ja kiinalaiset mantšut alistivat hamniganit ja soloonit. 1700-luvun aikana Kiinan puolella Qing-dynastia siirsi solooneja daguurien mukana sotilaina Sisä-Mongoliaan ja Xinjiangin alueelle. Qing-dynastian armeijassa eräät soloonit saavuttivat merkittäviä virkoja ja esimerkiksi soloonikenraalit Oboshi ja Hailancha johtivat sittemmin kiinalaisjoukkoja esimerkiksi Xinjiangissa ja Nepalissa. Taka-Baikalian hamniganit joutuivat sen sijaan kasakoiden vallan alle ja osa heistä myös liittyi kasakkajoukkoihin. Hamniganipäällikkö Gantimur, joka tunnettiin sittemmin nimellä Peter Gantimurov, aiheutti diplomaattista närää Venäjän ja Kiinan välillä pakenemalla ensin Kiinan puolelle ja palaamalla sittemmin takaisin Venäjän puolelle vuonna 1667. Sittemmin kommunistinen hallintokoneisto sekä Venäjällä että Kiinassa perusti evenkeille omia autonomisia alueitaan. Venäjällä perustettiin Evenkian paikallinen itsehallintoalue, mutta sen alueella asuu vain pieni osa kaikista laajaa aluetta harvaan asuttavista evenkeistä. Kiinan Sisä-Mongoliassa Hulunbuirin prefektuuritason kaupungissa evenkeillä on autonominen qi-alue, jonka väestöstä kiinalaisten muuttajien takia he muodostavat kuitenkin vain pienen osan. == Genetiikka == 40 prosenttia evenkimiehistä kantaa haploryhmää C-M217. Heidän toiseksi yleisin Y-haploryhmänsä on N (34 %). 18 prosenttia kuuluu sen alaryhmään N1b-P43 ja 16 prosenttia kuuluu alaryhmään N1c. Muita heillä esiintyviä isälinjan haplotyyppejä ovat R1a (14 %), R1b (6 %), F (4 %) ja I (2 %). ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Triplane Turmoil

Triplane Turmoil on suomalaisen Dodekaedron Softwaren kehittämä arcade- lentelypeli, jonka se julkaisi vuonna 1996 sharewarena PC:lle. Nykyään peliä jaellaan ilmaiseksi. Pelissä lennetään ensimmäisen maailmansodan aikaisilla kolmitasoilla, tuhotaan vihollisen lentokoneita konekiväärillä ja maakohteita pommeilla. Peliä voi pelata yhdestä neljään pelaajaa samanaikaisesti. Maaksi voi valita Saksan, Ison-Britannian, Suomen tai Japanin. Lentokoneen ominaisuudet vaihtelevat valitun maan mukaan. Pelin esikuvana on vanha PC-peli Sopwith. Pelille julkaistiin jatko-osa Triplane Turmoil 2 23. syyskuuta 2006. == Vastaanotto == Mikrobitin MBnet-palstalla Jukka O. Kauppinen valitsi Triplanen kuukauden kotimaiseksi peliksi ja luonnehti sitä ”mahdottoman mainioksi”. Suomipelit.comin Timo Lajunen antoi pelille yhdeksän pistettä kymmenestä. Hän kehui moninpeliä, sisällön määrää, kokonaisuutta ja musiikkia mutta moitti ääniä ja ”kaikenlaisia pikkujuttuja”.Pelin arvostelu suomipelit.comissa (arkistoitu) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Triplane Classic – Linux-/FreeBSD-versio pelistä * Triplane Turmoil 2 * Ennätyslistoja ja lisätietoja * == Katso myös == * Luettelo suomalaisista shareware- ja freewarepeleistä Luokka:Ampumapelit Luokka:Freeware-pelit Luokka:MS-DOS-pelit Luokka:Suomessa kehitetyt videopelit Luokka:Indie- videopelit Luokka:Vuoden 1996 videopelit
A. Aallon Rytmiorkesteri

A.Aalto (ennen A. Aallon rytmiorkesteri) on vuonna 1989 perustettu ylöjärveläinen iskelmämusiikkiyhtye. Sen viisi ensimmäistä albumia on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän. Yhtye julkaisi ensimmäisen omakustannesinglensä vuonna 1989, Pisara vain. Vuonna 1991 orkesteri oli MTV:n Tulisuudelma-tanssiorkesterikilpailun finaalissa, josta saivat palkkioksi levytyssopimuksen MTV-Musiikin kanssa. Vuoden 1992 Syksyn sävelessä yhtye oli kolmas. Vuonna 1998 A. Aallon Rytmiorkesteri toimi MTV3-kanavan Iskelmäprinssi-ohjelman vakio-orkesterina. Yhtyeen kappaleista suurin osa Jouko Maijalan säveltämiä ja sanoituksista päävastuu on ollut Kari Saviolla. Lisäksi kappaleita on ollut kirjoittamassa mm. Kari Heiskari, Vesa Järvensivu, Tuomas Kesälä ja Markus Karppinen. == Kokoonpano == * Vesa Järvensivu (laulu) * Jouko Maijala (kitara) * Mika Maijala (kitara) * Timo Järvensivu (basso, aiempia basisteja ovat Ali Ahmaniemi, Teemu Broman, Jani Lehtinen, Kari Heiskari ja Jukka Tuominen) * Mikko Kaski (rummut, alkuperäiskokoonpanossa Arto Niemi) File:A aallon kitaristi 1.jpg|Jouko Maijala File:Mika Maijala 5.jpg|Mika Maijala File:A aallon rumpali.jpg|Mikko Kaski File:Vesa Järvensivu 2.jpg|Vesa Järvensivu == Diskografia == * A. Aallon Rytmiorkesteri (1992) kultalevy * Kuumia Aaltoja (1994) kultalevy * Satelliittitaivas (1996) kultalevy * Venus (1998) kultalevy * Parhaat & Live (1999) platinalevy * Jos vain tietäisit (2000) * Rakkauskirjeitä (2003) * Kappale Historiaa (2009) * ...ja maailma soi (2017) * Pisara vain/Kuulen (1989) (Single) * Hotelli hiljainen/Miljoonia unelmia (1990) (Single) * Nää on niitä hetkii (2011) (Single) * Vielä jossain (2012) (Single) * Tuulen laulu (2014) (Single) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Suomalaiset iskelmäyhtyeet
Denebola

Denebola eli Beta Leonis (β Leonis, lyh. Bet Leo) on Leijonan tähtikuvion toiseksi kirkkain tähti. Se on Delta Scuti -tyyppinen muuttuja. == Lähteet == Luokka:A-spektriluokan pääsarjan tähdet Luokka:Delta Scuti -tähdet Luokka:Tähdet, joilla on pölykiekko
Perkussio

Perkussio tarkoittaa muun muassa seuraavia * Perkussio, lääketieteen tutkimusmenetelmä jossa tehdään koputtelemalla päätelmiä esimerkiksi keuhkojen tilasta * Lyömäsoitin
Luminositeetti

Luminositeetti eli säteilyteho tarkoittaa tähtitieteessä tähden säteilemää energiamäärää aikayksikköä kohti. Tähti voi säteillä esimerkiksi 10 kertaa niin paljon energiaa kuin Aurinko, joka säteilee 3,9×1026 W. Auringon säteilytehoa merkitään Ls tai LO. Visuaalisessa alueessa tähti säteilee myös tietyn energiamäärän, joka mitataan aurinkoina. On varsin tavallista sekoittaa toisiinsa tähden säteilemä energiamäärä ja tähden säteilemä näkyvä valo eli kokonaisluminositeetti sekä kirkkaus aurinkoina eli visuaalinen luminositeetti. Molemmista käytetään nimitystä luminositeetti. Luminositeettia voidaan kuvata SI-järjestelmän watteina tai cgs-yksikköinä ergeinä/sekunti. == Visuaalinen ja bolometrinen luminositeetti == Kappaleen todellinen säteilymäärä, eli kaikki aallonpituudet sisältävä luminositeetti, on bolometrinen luminositeetti Lbol. Sen sijaan visuaalinen luminositeetti, LV, ilmaisee vain ihmisen silmälle näkyvän säteilyn aallonpituuksien (n. 400&nodash;700 nm) luminositeetin. Auringolla bolometrinen ja visuaalinen luminositeetti ovat samoja (L=LV=LO), jos ne ilmoitetaan Aurinkoina, mutta ei esimerkiksi Siriuksella. == Luminositeettiin liittyviä merkintöjä ja lainalaisuuksia == === Luminositeetin logaritmi log L === Luminositettia voidaan merkitä myös aurinkoina logaritmisesti, esimerkiksi jos tähden luminositetti on 1000, sen log L/LO on +3.0. === Absoluuttinen kirkkaus ja luminositeetti === Tähden säteilemä energiamäärä riippuu tähden säteestä R ja lämpötilasta T kaavan L = 4\pi R^2\sigma T^4 mukaan, missä lämpötila T ilmaistaan kelvineinä [K] ja säde R metreinä [m]. Samoin , kun Ls on Auringon luminositeetti ja Ts Auringon pintalämpötila. \frac{L}{L_s} = {\left ( \frac{R}{R_s} \right )}^2 {\left ( \frac{T}{T_s} \right )}^4. Näin mielivaltaisen tähden (bolometrinen) luminositeetti on R2T4 kertaa suurempi kuin Auringon. Jos tähden absoluuttinen bolometrinen magnitudi Mbol on -10 , tähden luminositeetti on 106 Ls. Bolometrinen magnitudi mittaa tähden säteilemää energiamäärää, normaali magnitudi esimerkiksi tähden säteilyä keltaisessa eli visuaalisessa alueessa. Tähden luminositeetti riippuu pääsarjan tähdelle massasta seuraavalla tavoin. M = tähden massa, Ms Auringon massa, Ls Auringon kirkkaus, L luminositeetti. \frac{L}{L_s} \sim {\left ( \frac{M}{M_s} \right )}^{3.9} == Lähteet == Luokka:Tähtien ominaisuudet
Liikkeenhallinta

Liikkeenhallinta on elokuvateollisuudessa käytetty tehostekuvausmenetelmä. Sillä voitiin osin korvata aiemmin käytetty stop motion -tekniikka. Menetelmää käytettiin ensimmäisen kerran George Lucasin Tähtien sota -elokuvassa. Liikkeenhallinnassa kohde, esimerkiksi lentokone tai avaruusalus tms. on paikallaan. Mahdollisesti siinä on joitain liikkuvia osia, ja sitä voidaan kääntää pituusakselinsa mukaisesti (Tähtien sota -elokuvissa esimerkiksi X-siipinen hävittäjä). Kohdetta kuvataan tietokoneohjatulla kameralla ”blue screeniä” vasten. Myöhemmässä vaiheessa sininen tausta vaihdetaan elokuvassa käytettävään taustaan. Nykyään liikkeenhallinta on menettänyt merkityksensä. Tietokoneiden laskentatehon kasvettua tehosteiden tekeminen CGI-animaatioina on helpompaa, nopeampaa ja halvempaa kuin pienoismallien kanssa toimiminen. Luokka:Elokuvateknologia
Tutkijatohtori

Tutkijatohtori on eräs yliopistossa tutkimustyötä tekevän henkilön työnimike. Tutkijatohtorin tehtävät on yleensä tarkoitettu vastaväitelleille tohtoreille. Vastaavantasoinen nimike on yliassistentti, jonka nimike on poistumassa. Suomessa tutkijatohtorit työskentelevät yliopistoilla, mutta joissain tapauksissa virallinen työnantaja ja palkanmaksaja on Suomen Akatemia, joka myöntää vuosittain hakumenettelyn kautta tietyn määrän tutkijatohtorin hankerahoituksia. Suomen Akatemian tutkijatohtorin tehtävään edellytyksenä on äskettäin suoritettu tohtorintutkinto. Tehtävä on yleensä määräaikainen, noin 3–5 vuotta. Tehtävässä toimimisen tavoitteena on itsenäistyminen tutkijana. == Katso myös == *Akatemiatutkija *Akatemiaprofessori ==Lähteet== Luokka:Yliopiston virat
Pyörimisakseli

Pyörimisakseli eli pyörähdysakseli on avaruudessa oleva suora viiva, jonka ympäri kappale pyörii tietyllä pyörimisnopeudella. Jokainen jäykästi pyörivän kappaleen piste pysyy vakioetäisyydellä pyörimisakselista eli kulkee ympyrärataa akselin ympäri. Maan pyörimisakseli vaeltaa aikojen kuluessa prekession vaikutuksesta. Luokka:Klassinen mekaniikka da:Akse en:Axis of rotation eo:Akso