EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Anja Tiilikainen-Piimies

Anja Salli Kaarina Tiilikainen-Piimies, myös Anja S. Tiilikainen (6. toukokuuta 1934 Helsinki – 22. helmikuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori. Tiilikaisen vanhemmat olivat rakennusmestari Jaakko Tiilikainen ja Anna Eliina Lepistö. Hän tuli ylioppilaaksi Kallion yhteiskoulusta 1956 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1960. Tiilikainen väitteli reumaserologiasta 1963. Oltuaan Yhdysvalloissa Duken yliopistossa hän toi Suomeen munuaisten kudossopeutuvuustestit, ja sen jälkeen voitiin munuaissiirtoja tehdä muiltakin kuin lähisukulaisilta. Hän kartoitti 1970 Sevettijärven kolttien geeniperimää ja luennoi sen jälkeen aiheesta kansainvälisissä kongresseissa. Hän oli Medisiinari-lehden toimitussihteeri ja päätoimittaja.Leena Rechardt: Muistokirjoitus, Hs.fi, Muistot Tiilikainen oli Oulun yliopiston kliinisen mikrobiologian ja immunologian professori 1978–1998 ja oli viran ensimmäinen haltija. Tiilikainen tutki tukikudosten sairauksiin liittyvää immunologiaa ja veren perinnöllisiä ominaisuuksia. Hän aloitti kudossiirtoja valmistelevat immunologiset sopeutuvuuskokeet Suomessa.Facta 2001, WSOY 1985, 16. osa, palsta 607 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Oulun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Goniopholis

Goniopholis oli melko pieni krokotiilimainen arkosauri joka eli Pohjois- Amerikan ja Euraasian joissa ja järvissä noin 150-140 miljoonaa vuotta sitten. Se oli yleinen näky myöhäiseltä jurakaudelta varhaiselle liitukaudelle. Se oli kaikkiruokainen ja saalisti vedessä eläviä ja juomaan tulevia eläimiä, mutta myös kasveja. Goniopholiksella oli vahva ja kapea kuono, neljä jalkaa ja panssari kuten nykyisillä krokotiileillä ja alligaattoreilla. Se olikin nykyisten krokotiilieläinten melko suora kantamuoto. John Long: Katse tietoon: Dinosaurukset, sivu 15, Tammi 2007 ISBN 978-951-31-3978-0http://dinosaurs.about.com/od/predinosaurreptiles/p/Goniopholis.htm == Lähteet == Luokka:Krokotiilieläimet Luokka:Arkosaurit
Saara Tikka

Saara Kyllikki Tikka, oik. Malmqvist (s. 1942 Ristiina) on suomalainen taidemaalari. Hän asuu Joensuun Hammaslahdessa. Hänen teostensa taustalla on luonto, jossa on eläimenmuotoisia satuhahmoja, ja niissä on aiheena ihmisen ja eläimen kontakti. Hän on myös tehnyt kirjankuvituksia.Facta 2001, WSOY 1985, 16. osa, palsta 614 Hän on opiskellut Suomen taideakatemian koulussa 1963–1968.Taidemaalariliitto Saara Tikan sisar on kirjailija Eeva Tikka. Eeva ja Saara Tikka Ossi Walliuksen vieraina == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Saara Tikka taiteilijamatrikkelissa Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset kuvittajat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ferdinando Minoia

Ferdinando "Nando" Minoia (2. kesäkuuta 1884 Milano – 28. kesäkuuta 1940 Milano) oli italialainen autourheilija. Minoia voitti vuonna 1907 Brescian lähellä järjestetyn Coppa Florio -kilpailun.http://www.grandprixhistory.org/mille_minoia.htm Vuoden 1926 Targa Floriossa Minoia sijoittui toiseksi Bugatti 35 T:llään.http://www.historicracing.com/driver_detail.cfm?driverID=5207 Seuraavana vuonna hän juhli voittoa yhdessä Giuseppe Morandin kanssa historian ensimmäisessä Mille Migliassa. Vuonna 1931 Minoia siirtyi uuteen Grand Prix -autoilun Euroopan-mestaruussarjaan. Hän saavutti kauden aikana yhden kakkos- ja yhden kolmossijan, ja juhli kauden päätyttyä historian ensimmäistä Grand Prix -autoilun Euroopan-mestaruutta. Minoia kuoli 56-vuotiaana synnyinkaupungissaan Milanossa. == Lähteet == Luokka:Italialaiset autourheilijat Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Vjatšeslav Brattšenko

Vjatšeslav Valerjevitš Brattšenko (, s. 16. maaliskuuta 1978 Komsomolsk-na- Amure) on valkovenäläis-venäläinen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on edustanut viimeksi kaudella 2011–12 HK Murman Murmanskia ja sen jälkeen Valko-Venäjän jääpallomaajoukkuetta. Brattšenkon kasvattajaseura on SKA Neftajanik, Habarovsk. Uransa hän on pelannut pääosin Venäjän Kauko-idän jääpalloseuroissa Vysšaja ligassa eli toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Viimeksi hän edusti kaudella 2012–13 HK Murman Murmanskia. Brattšenko edusti kahden passin miehenä vuoden 2016 MM-kisoissa Valko-Venäjää. ==Lähteet== * Brattšenko Bandysidan-tietokannassa * Brattšenko rusbandy.ru-tietokannassa Luokka:Venäläiset jääpalloilijat Luokka:Valkovenäläiset jääpalloilijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Matti H. Tikkanen

Matti Haakon August Tikkanen (28. marraskuuta 1915 Turku – 9. tammikuuta 1994 EspooUppslagsverket.fi viitattu 3.2.2016 ) oli suomalainen tekniikantutkija ja professori. Hän oli Teknillisen korkeakoulun metallurgian professori 1949–1978. Hänen tutkimuskohteensa oli metallien korroosio.Facta 2001, WSOY 1985, 16. osa, palsta 616 Tikkanen valmistui diplomi-insinööriksi Åbo Akademista 1938. Hän väitteli tohtoriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1948. Hän oli Valtion lentokonetehtaan käyttöinsinööri Tampereella 1940–1945, Husqvarna vapenfabrikin laboratoriopäällikkö 1946–1949, Teknillisen korkeakoulun metallurgian professori 1949–1978 sekä Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen metallurgisen laboratorion johtaja 1949–1961.Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet Luokka:VTT
Archaía Eléftherna

Archaía Eléftherna () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αρχαίας Ελεύθερνας, Topikí Koinótita Archaías Eléfthernas). Kylän väkiluku on 115 (vuonna 2011). Archaía Eléftherna sijaitsee kukkulalla Kreetan pohjoisosissa linnuntietä noin 29 kilometriä itäkaakkoon Réthymnon kaupungista. Kylän nimi, suomeksi ”Antiikin Eleutherna”, viittaa kylän alueella sijainneeseen antiikin aikaiseen Eleuthernan kaupunkiin. Vuoteen 1998 saakka kylä tunnettiin nimellä Prinés, mutta antiikin aikaisen kaupungin löydyttyä se nimettiin uudelleen. Antiikin Eleuthernan arkeologinen alue sijaitsee nykyisen kylän sekä noin kilometrin luoteeseen sijaitsevan Eléfthernan kylän välisellä alueella. Se on seudun merkittävin nähtävyys. Arkeologisen alueen lähellä toimii Antiikin Eleuthernan museo. Kylän muihin nähtävyyksiin kuuluu Kristus Vapahtajan (Sotíros Chrístos) bysanttilainen kirkko 900-luvulta. Kylä elää perinteisestä maanviljelystä. Arkeologisten kaivausten vuoksi rakentamista kylässä on rajoitettu, minkä ansiosta sen rakennuskanta on säilynyt perinteisenä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Réthymno
Archaía Kórinthos

Archaía Kórinthos (; myös Arhéa Kórinthos), aiemmin Palaiá Kórinthos (Παλαιά Kόρινθος, myös Paleá Kórinthos), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kórinthoksen kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 1 939 (vuonna 2011). Archaía Kórinthos sijaitsee noin kuusi kilometriä nykyisestä Kórinthoksen kaupungista lounaaseen. Se on samalla paikalla kuin antiikin Korintin kaupunki, ja tätä tarkoittaa myös kylän nykyinen nimi. Paikalla oli suuri maanjäristys vuonna 1858, jonka seurauksena kaupunki siirrettiin antiikin aikaiselta paikaltaan nykyiseen paikkaansa Korintinlahden rannalle. Nykyinen Archaía Kórinthoksen kylä on kehittynyt paikalle jääneestä asutuksesta. Antiikin Korintin arkeologinen alue sijaitsee aivan kylän keskustan vieressä sen lounaislaidalla. Yksittäisiä rauniokohteita on myös muualla kylän alueella. Arkeologisen alueen tunnetuin nähtävyys ovat Apollonin temppelin rauniot. Sen eteläpuolella sijaitsee agoran eli torin alue. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa teatterin, odeionin sekä Peirenen lähdekaivon rauniot. Alueen yhteydessä toimii Antiikin Korintin arkeologinen museo. Antiikin Korintin linnavuori Akrokorintti sijaitsee noin kaksi kilometriä kylästä etelälounaaseen. Archaía Kórinthos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Αρχαίας Κορίνθου, Dimotikí Koinótita Archaías Korínthou), johon kuuluu varsinaisen Archaía Kórinthoksen kylän lisäksi Korintinlahden rannalla antiikin Korintin satamakaupungin Lekhaionin paikalla sijaitseva kylä Archaío Limáni. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 918. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kórinthos Luokka:Peloponnesoksen kylät
Malmqvist

Malmqvist, Malmkvist tai Malmquist on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Göran Malmqvist (1924–2019), ruotsalainen sinologi, Kiinan- asiantuntija, professori ja kääntäjä * Gösta Malmqvist (1898–1967), suomalainen keskimatkojen juoksija * Saara Tikka, oik. Malmqvist (s. 1942), suomalainen taidemaalari ja kuvittaja * Siw Malmkvist (s. 1936), ruotsalainen laulaja * Tom Malmquist (s. 1978), ruotsalainen kirjailija
Ária

Ária () eli Áreia (Άρεια) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee noin kolme kilometriä Náfplion kaupungista itään ja on nykyisin käytännössä Náfplion esikaupunki. Se kuuluu hallinnollisesti Náfplion kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kaupunki muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αρίας, Topikí Koinótita Arías). Kaupungin väkiluku on 3 376 (vuonna 2011). Árian alueelta on löydetty mykeneläisaikaisia hautoja. Antiikin aikana paikalla oli muun muassa temppeli sekä akvedukti, joka johti alueen lähteistä vettä Nauplionin kaupunkiin eli nykyiseen Náfplioon. Varhaisin maininta paikannimestä Ária on vuodelta 1149 liittyen alueella toimivaan Áreian luostariin eli Elävöittävän lähteen (Zoodóchos Pigí) luostariin, joka on edelleen alueen merkittävimpiä nähtävyyksiä. Se on rakennettu Árian antiikin aikaisen temppelin paikalle. Kaupungin kirkko vuodelta 1866 on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle. == Lähteet == Luokka:Mykeneläiset arkeologiset kohteet Luokka:Náfplio Luokka:Peloponnesoksen kaupungit
Aria (täsmennyssivu)

Aria voi viitata seuraaviin: * Aria eli Areia, maakunta muinaisessa Persian valtakunnassa * Aria, antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa * Ária eli Áreia, kaupunki Náfplion kunnassa Kreikassa * Aria, Asian albumi * Arija eli Aria, venäläinen yhtye * Australian Recording Industry Association (ARIA), Australian musiikkiteollisuuden edustaja == Katso myös == * Aaria
Ollako vai eikö, siinä pulma

“Ollako vai eikö, siinä pulma” (englanniksi To be, or not to be, that is the question) on sitaatti William Shakespearen tragediasta Hamlet – Tanskan prinssi, 3. näytös, 1. kohtaus (suom. Yrjö Jylhä 1955). Tällä lauseella näytelmän sankari Hamlet aloittaa kuuluisan monologinsa, jossa hän pohtii itsemurhan tekemistä. Vaikka hän tuntee voimakasta kuolemankaipuuta ja haluaisi lopettaa tuskansa ja nukkua pois, se ei ole mahdollista kuolemaan kätkeytyvän tuntemattoman hämmentäessä mieltä. Tämä ”valju epäröinti” tekee meistä pelkureita, joiden kaikki hankkeet valuvat tyhjiin, pohdiskelee Hamlet monologissaan.Långbacka, 2013, s. 14 Hamletin yksinpuhelu on länsimaisen kulttuurin eräs siteeratuimmista kohtauksista.Vartiainen 2009, s. 239 Sen ensimmäistä lausetta lainataan usein tilanteissa, joissa ollaan ihmiselämän eksistentiaalisten peruskysymysten ja vaikeiden ratkaisujen äärellä. Populaarikulttuurin kuvastoissa monologi on liitetty usein virheellisesti ns. hautausmaakohtaukseen (5. näytös 1. kohtaus), jossa Hamlet tarttuu edesmenneen hovinarri Yorickin pääkalloon lausuen: ”Voi Yorick parka! – Minä tunsin hänet…“. == Monologin teksti == Englanninkielinen teksti Paavo Cajanderin suomennos (1879):William Shakespeare Hamlet, suom. Paavo Cajander 1879. (Gutenberg.org) Ollako vai ei olla, siinä pulma: Jalompaa onko hengen kärsiä Kaikk' inhan onnen iskut sekä nuolet Vai käydä miekkaan tuskain merta vastaan, Lopettain kaikki? – Kuolla, – nukkua, Ei muuta; – luulla, uness' että päättyy Tuhannet kiusat nuo ja sieluntuskat, Nuo lihan perinnöt, – se loppu hartaast' Ois halattava. Kuolla, nukkua: – Nukkua! kenties uneksia? – siinä Se vastus. Millaiset lie unet kuolon, Kun poiss' on maalliset nuo ahdistukset, Se arveluttaa. Ja nuo arvelukset Ne elon kurjuutta niin pitkittävät. Ken kärsis ajan ilkkua ja vitsaa, Hylätyn lemmen tuskaa, korskan pilkkaa, Vääryyttä sortajan, lain väännellystä, Virastoit' ylpeitä ja potkuja, Joit' ansiokkaat epatoilta saavat, Jos puukon tutkaimella suoran tehdä Vois elämästään? Ken nuo haitat kärsis Ja hikois, voihkais elon kuorman alla, Jos pelko, mitä tulee kuolon maassa, – Tuoss' salatussa, jost' ei matkamiesi Palaja ykskään, – niin ei huumais mieltä, Ett' ennen kärsimme nää tietyt vaivat, Kuin uusiin riennämme, joit' emme tunne? Näin pelkureiks meit' omatunto saattaa, Ja päätöksemme luonnonraittiin muodon Mietinnän kalvas karva sairaaks muuttaa, Ja innokkaat ja ytimekkäät hankkeet Uraltaan luistavat tuost' arvelusta Ja teon nimen kadottavat. – Vaiti! Ihana Ophelia! Nainen, sulje Rukouksiisi rikokseni kaikki. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Lentävät lauseet Luokka:Shakespearen näytelmät
Eléftherna

Eléftherna () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ελευθέρνης, Topikí Koinótita Elefthérnis). Kylän väkiluku on 189 (vuonna 2011). Eléftherna sijaitsee kukkulalla Kreetan pohjoisosissa linnuntietä noin 25 kilometriä itäkaakkoon Réthymnon kaupungista. Kylän nimi viittaa sen alueella sijainneeseen antiikin aikaiseen Eleuthernan kaupunkiin. Eleuthernan arkeologinen alue sijaitsee nykyisen kylän sekä noin kilometrin kaakkoon sijaitsevan Archaía Eléfthernan kylän välisellä alueella. Se on seudun merkittävin nähtävyys. Kylän muihin nähtävyyksiin kuuluvat sen bysanttilaisaikaiset kirkot. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Réthymno
Ollako vai eikö olla (täsmennyssivu)

Ollako vai eikö olla voi tarkoittaa seuraavia: * Ollako vai eikö, siinä pulma, kuuluisan monologin alku William Shakespearen Hamletissa * Ollako vai eikö olla (To Be or Not to Be), vuonna 1942 valmistunut Ernst Lubitschin ohjaama elokuva * Ollako vai eikö olla – siinä leffa! (To Be or Not to Be), vuonna 1983 valmistunut Mel Brooksin tuottama elokuva
Órmos Athiniós

Órmos Athiniós (; myös Όρμος Αθηνιού, Órmos Athinioú), usein vain Athiniós (Αθηνιός), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thíran saarella Santorínin saariryhmässä. Se kuuluu hallinnollisesti Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 9 (vuonna 2011). Athiniós on Thíran ja koko Santorínin pääsatama. Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä etelään saaren pääkaupungista Firásta. Kylä on osa Pýrgos Kallístiksen kyläyhdyskuntaa. Satama on tehty Santorínin kalderan puolelle, joten se on täytynyt sijoittaa paikkaan, jossa jyrkkään seinämään on ollut mahdollista tehdä serpentiinitie. Risteilyalukset ankkuroituvat yleensä kalderaan Firán edustalle, ja ihmiset kuljetetaan veneillä sen vanhaan satamaan Órmos Firóniin, mutta autolautat ja muut reittilaivat rantautuvat Athiniókseen. Satama on Kykladien saariston vilkkaimpia, ja siitä on hyvät laivayhteydet Pireuksen satamaan; muille saariston saarille, kuten Íokselle, Párokselle ja Náxokselle; sekä Kreetalle ja myös Dodekanesiaan. Suurin osa Athinióksen rakennuksista on satamaviranomaisten, laivayritysten tai matkatoimistojen rakennuksia, ja kylässä on vain vähän muuta toimintaa. Kylästä on bussiyhteydet eri puolille saarta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Athinios Port, Santorini Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Thíra
Palaiópoli (Samothráki)

Palaiópoli (; myös Paleópoli) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Samothrákin saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Samothrákin kuntaan, Évroksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 36 (vuonna 2011). Palaiópoli, ”Vanha kaupunki”, sijaitsee saaren luoteisrannikolla noin 3,2 kilometriä saaren pääkylästä Samothrákin kylästä pohjoiseen. Kylän nimi viittaa sen lähellä sijainneeseen antiikin ajan Samothraken kaupunkiin. Sen arkeologinen kohde sijaitsee kylän itäpuolella nykyisellä Ágios Geórgioksen kukkulan alueella.Arkeologisen kohteen sijainti: Kukkulaa ympäröi noin 2,4 kilometriä pitkä muuri, josta on säilynyt osia. Myös kaupungin sataman rakenteista on jäänteitä meren pohjassa. Nykyisin kylä tunnetaan erityisesti sen ja antiikin Samothraken raunioiden välisellä alueella sijaitsevasta Suurten jumalten pyhäkön arkeologisesta alueesta. Pyhäkkö oli antiikin aikana merkittävä Samothraken mysteerikultin keskus. Arkeologisen alueen yhteydessä toimii Samothrákin arkeologinen museo. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat genovalaisaikaisen 1400-luvulla rakennetun Gateluzin suvun linnan rauniot, joihin kuuluu kolme tornia. Yksi torneista on säilynyt suhteellisen hyvin. == Lähteet == Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Itä-Makedonian ja Traakian kylät Luokka:Samothráki
Herbert Tillander

Herbert Erik Tillander (19. maaliskuuta 1909 Pietari – 30. huhtikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen pääkonsuli, hovijalokiviseppä ja toimitusjohtaja.Kuka kukin on 1978, s. 995. (Runeberg.org.) Hän oli A. Tillander Oy:n toimitusjohtaja vuosina 1939–1974. Hän kehitti kansainvälisesti käytetyn timanttien arviointitaulukon.Facta 2001, osa 16, p. 628. WSOY 1985. Herbert Tillanderin vanhemmat olivat jalokiviseppä Alexander Theodor Tillander (1870–1943) ja Edith Hildur Gallen. Suomalaistaustainen perhe muutti vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 Pietarista Helsinkiin. Tillander kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1927 ja oli vuosina 1930–1933 harjoittelijana Tukholmassa, Frankfurtissa, Pariisissa ja Lontoossa. Hän suoritti kultasepän kisällintutkinnon vuonna 1933, gemmologian eli jalokiviopin tutkinnon vuonna 1935 Ison-Britannian gemmologisessa yhdistyksessä sekä vuonna 1937 Gemological Institute of Americassa Yhdysvalloissa, ja suomalaisen kultaseppämestarin tutkinnon vuonna 1949. Tillander oli perheyrityksessä johtajana vuodesta 1928 ja hänestä tuli toimitusjohtaja vuonna 1939. Yhtiö menestyi sodanjälkeisinä vuosikymmeninä arvokkaiden jalokivikorujen ja valtion tilaamien kunniamerkkien tuotannolla. Tillander osti vuonna 1948 ruotsalaisen hovihankkijan David Andersen & Co:n osake-enemmistön ja hän sai vuonna 1952 Ruotsin kuninkaan hovijalokivisepän arvon. Hän jäi vuonna 1974 eläkkeelle A. Tillander Oy:n toimitusjohtajan paikalta, mutta jatkoi vielä yhtiön johtokunnan puheenjohtajana vuoteen 1993 saakka.Vem och vad 1996, s. 595–596. Helsingfors 1996. ISBN 951-50-0800-X Tillander kehitti 1960-luvulla niin sanotun pohjoismaisen timanttinimikkeistön ja -luokituksen, koska Yhdysvalloissa kehitetyt luokitukset eivät täysin vastanneet paikallisia tarpeita. Hän tutki 1970-luvulta alkaen timantinhionnan historiaa ja julkaisi vuonna 1995 tutkimustyön tuloksena teoksen Diamond Cuts in Historic Jewellery 1381–1910. Hän julkaisi myös muita jalokiviä käsitteleviä teoksia sekä sukututkimuksen Torppa ja timantti: Tillanderin suvun kronikka (1990). Tillander oli Suomen Kultaseppien Liiton hallituksen jäsen vuosina 1945–1959 ja varapuheenjohtaja 1957–1959, Kultaseppien lehden päätoimittaja 1950–1955 ja Helsingin Kultaseppäyhdistyksen puheenjohtaja 1942–1958. Hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1960 Suomen Gemmologinen Seura, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosikymmenten ajan. Tillander oli myös Suomen rotarypiirin governor vuosina 1949–1950, Helsingin rotaryklubin presidentti ja Indonesian pääkonsuli vuosina 1961–1975. Herbert Tillanderin puoliso oli Dolly Malmström. Heidän tyttärensä on kultaseppä ja tutkija Ulla Tillander-Godenhielm. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset kultasepät Luokka:Pietarinsuomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Skaramagkás

Skaramagkás (; myös Skaramangás, Skaramagás) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Eleusiinlahden rannalla Ateenan metropolialueen länsiosassa. Se kuuluu hallinnollisesti Chaïdárin kuntaan, Länsi-Ateenan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 1 255 (vuonna 2011). Skaramagkás sijaitsee antiikin aikaisen Ateenasta Eleusiihin johtaneen Pyhän tien varrella. Joitakin osia tiestä on näkyvillä kylän lähellä. Nykyisinkin kylän läpi kulkee Ateenasta Kórinthokseen johtava valtatie. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Skaramagkásin Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen nunnaluostari (Moní Koimíseos Theotókou Skaramagká). Kylässä toimii suuri telakka, Hellenic Shipyards. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Attikan kylät Luokka:Chaïdári
Steíri

Steíri (; myös transl. Stíri) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Dístomo-Aráchova-Antíkyran kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Dístomon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Dístomo-Aráchova-Antíkyran kunnan Dístomon kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 686 (vuonna 2011). Steírin kylä sijaitsee Elikónas-vuoren eteläpäässä noin 450 metrin korkeudessa, noin neljä kilometriä kaakkoon Dístomosta ja noin 15 kilometriä länteen Livadeiásta. Kylä on perinyt nimensä sen paikalla sijainneelta antiikin ajan Stiriin eli Steiriin kaupungilta. Se kukoisti noin ajalla 550 eaa.–640 jaa. Siitä on säilynyt joitakin raunioita. Noin 175/135 eaa. kaupunki oli liitossa (sympoliteia) rannikolla sijainneen Medeonin kaupungin kanssa. Se liitti kaupungit yhdeksi kaupunkivaltioksi. Steíri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Στειρίου, Topikí Koinótita Steiríou), johon kuuluu Steírin kylän lisäksi Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluva bysanttilaisella ajalla perustettu Pyhittäjä Luukaksen luostari (Moní Osíou Louká). Koko yhdyskunnan väkiluku on 689. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Dístomo-Aráchova-Antíkyra Luokka:Keski-Kreikan kylät
Kaprion linna

Kaprion linna () keskiaikainen linna Venäjällä Leningradin alueella. Se sijaitsee Lomonosovin piiriin kuuluvassa Kaprion kunnassa. == Historia == Ensimmäinen maininta Kaprion linnasta on vuodelta 1240, jolloin saksalaiset ristiritarit tunkeutuivat Novgorodin alueelle ja rakensivat tänne puisen linnoituksen. Aleksanteri Nevskin johtamat novgorodilaiset, laatokanlinnalaiset, karjalaiset ja inkeriläiset valtasivat ja hävittivät sen seuraavana vuonna. Vuonna 1280 Aleksanterin poika Dmitri Aleksandrovitš rakennutti kivisen linnan, jonka novgorodilaiset hävittivät kaksi vuotta myöhemmin. Se rakennettiin uudelleen vuonna 1297. Kaprio toimi Vatjan viidenneksessä Kargalin pogostan keskuspaikkana, mutta sillä ei koskaan ollut suurta taloudellista merkitystä. Moskovalaisaikana linnaa vahvistettiin, ja useimmat säilyneet rakenteet ovat peräisin tältä ajalta. Maunu Eerikinpoika valtasi Kaprion linnoituksen vuonna 1350. Ruotsalaiset valtasivat linnan pitkänvihan aikaan vuonna 1581, mutta se luovutettiin Venäjälle Täyssinän rauhassa. 1600-luvun alussa ruotsalaiset valtasivat linnan uudestaan. Venäjä sai sen takaisin vuonna 1703. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Venäjän linnat Luokka:Lomonosovin piiri
Kanervan koulu

Kanervan koulu on Lahden Uudessakylässä (ent. Nastolassa) sijaitseva alakoulu. Koulun toiminta lakkautettiin vuonna 2015. Koulurakennuksessa on asuintiloja. Koulu sijaitsee hyvien kulkuyhteyksien varrella Lahdesta ja Kouvolasta. Koulun lähettyvillä on kolme linja-autopysäkkiä: Rakokiventiellä, Heinolantiellä ja Kouvolantiellä. Kouvolantien varressa on myös vuonna 2010 uudelleenavattu seisake vuoden 1870 valmistuneen Riihimäki-Pietari-radan Lahti-Kouvola- rataosuudella == Aiheesta muualla == *Uudenkylän rakennuskulttuuri, s. 21 Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Nastolan oppilaitokset
Verdura Records

Verdura Records on suomalainen itsenäinen levy-yhtiö, joka perustettiin vuonna 1999. Yritys ei ole erikoistunut minkään tietyn musiikinlajin julkaisemiseen. Verdura on julkaissut mm. Eturivin, Candy Canen, Magyar Possen, Sergion ja Itäväylän albumeita. == Aiheesta muualla == * Verdura Records discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Suomalaiset levy-yhtiöt
Eduard Tisse

Eduard Tisse (1897–1961) oli neuvostoliittolainen elokuvaaja. Hän teki vuodesta 1924 yhteistyötä Sergei Eisensteinin kanssa ja kuvasi kaikki tämän elokuvat. Hänen osuutensa klassisen neuvostoliittolaisen elokuvan synnyssä oli merkittävä.Facta 2001, WSOY 1985, 16. osa, palsta 647 == Lähteet == Luokka:Neuvostoliittolaiset henkilöt Luokka:Elokuvaajat Luokka:Vuonna 1897 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Lempilapset

Lempilapset on suomalaisen kokeellisen musiikin yhtyeen Eturivin 7" vinyylisingle, joka julkaistiin keväällä 2000. == Kappaleet == # # == Aiheesta muualla == * Lempilapset finnmusic.net -sivustolla * Lempilapset discogs.com -sivustolla Luokka:Suomalaiset elektronisen musiikin kappaleet Luokka:Vuoden 2000 kappaleet
Koivulammi (Parkano)

Koivulammi eli Koivulampi on Pirkanmaalla Parkanossa Laholuomassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Koivulammi on osa Laholuoman valuma-aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä, ja sen pinta-ala on 2 hehtaaria. Se sijaitsee laajalla suoalueella Möyhänkeitaan itäpuolella. Suo on vain itäreunastaan ojitettu, ja johto-ojat laskevat Koivulampeen. Lammen oma laskuoja lähtee sen länsipäästä, ja se virtaa luontaista uomaansa pitkin vajaat 400 metriä toiseen lampeen. Lampia kutstaan peruskartoissa yhteisellä nimellä Koivulammit. Alempi lampi on 40 senttimetriä alempana, ja sen laskuoja on nimeltään Koivuluoma. Koivuluoma yhtyy Laholuomaan Laholuoman kylän eteläpuolella. Isomman lammen rantaviivan pituus on 650 metriä. Sen pohjoisranta on avosuota, mutta muut rannat rämettä. Pienempi Koivulampi on osittain soistunut umpeen, ja ranta on kosteikkoa. Molemmat lammet ovat rakentamattomia. Lähin tie lammille on metsäautotie, joka ohittaa ne sadan metrin etäisyydeltä. == Historiaa == Vanhan 1800-luvulla laaditun pitäjänkartan mukaan Koivulammin nimi on ollut "Iso Koivulampi" ja sen alajuoksulla ollut pari "Vähä Koivulampi". Lammet olivat tuolloinkin autiot, mutta niiden laskuojan varsia oli raivattu niityiksi etenkin alajuoksulla. Myös Ison Koivulammen pohjoisrannassa on kartalle maalattu vihreällä niittyä muistuttava suurempi alue. == Lähteet == Luokka:Laholuoman valuma-alue Luokka:Parkanon järvet
Kalle Lehtomäki

Kalle Valdemar Lehtomäki (22. elokuuta 1905 Tampere – 29. joulukuuta 1999 Tampere) oli suomalainen Tampereella asunut taidemaalari. Lehtomäki oli kansakoulun käytyään koristeleikkaajan ja puuveistäjän opissa tamperelaisessa Evert Inveniuksen huonekalutehtaassa 1920–1922 ja sen jälkeen hopeakaivertajan opissa Lingon kultasepänliikkeessä 1922–1925. Hän opiskeli sitten 1928–1931 Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa opettajinaan Uuno Alanko ja Werner Åström. Lehtomäki osallistui 1930-luvulta lähtien Suomen taiteilijain ja Tampereen taiteilijaseuran näyttelyihin. Hänellä oli myös omia yksityisnäyttelyitä. Lehtomäki toimi kuvaamataidon opettajana eri oppikouluissa 1960–1975.Tampereen taidemuseo : Kalle Lehtomäki Curriculum vitae Kuvataiteilijamatrikkeli : Kalle Lehtomäki Lehtomäen tuotantoon kuului muotokuvia, asetelmia sekä maisemakuvia muun muassa Suomen Lapista, Norjasta ja Tampereen seudulta. Öljymaalausten ohella Lehtomäki teki myös mosaiikkeja, lasimaalauksia, pastelli- ja vesiväritöitä, litografiaa ja puupiirroksia. Lehtomäen maalaukset olivat realistisia ja niissä oli vaikutteieta impressionismista, ekspressionismista ja kubismista.Tampereen taidemuseo : Kalle Lehtomäki Luonto ja ihminen muistonäyttely 9.3. - 4.5.2003 == Tuotantoa == * Hyvästijättö, mosaiikkityö. Hatanpään sairaala, Tampere * Elämää Siltasaarella, seinämaalaus. Ravintola Sillankorva, Helsinki == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet Luokka:Kuvaamataidonopettajat
Anatoli Golubkov

Anatoli Sergejevitš Golubkov (, s. 1. joulukuuta 1988, Sosnovoborsk) on Kazakstanin ja Venäjän kansalaisuuden omaava jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Irkutskin Baikal-Energijaa. Golubkovin kasvattajaseura on Jenisej, Krasnojarsk, missä hän pelasi vuoteen 2008 ennen siirtymistään Irkutskin Baikal-Energijaan, jossa hän pelasi seuraavat kuusi kautta eli 2008–2014. Sen jälkeen hän on pelannut kaudesta 2014 alkaen Habarovskin SKA- Neftjanikissa. Golubkov siirtyi kahden passin eli Venäjän ja Kazakstanin passin miehenä pelaamaan Kazakstanin jääpallomaajoukkueessa vuoden 2015 MM- kisoissa, joissa hän oli saavuttamassa MM-pronssia. ==Saavutukset== Maajoukkueessa * 1 MM-pronssi: 2015, ==Lähteet== * Golubkov Bandysidan- tietokannassa * Golubkov rusbandy.ru-tietokannassa Luokka:Kazakstanilaiset jääpalloilijat Luokka:Venäläiset jääpalloilijat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rapalampi (Parkano)

Rapalampi on Pirkanmaalla Parkanossa Laholuoman kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Rapalampi on osa Laholuoman valuma-aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 150 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee Horjunkeitaan kaakkoispuolella Parkanon kunnan alueella keskellä suurta suoaluetta, jonka eteläosa lammesta lähtien on tiheästi ojitettu. Lampi on yhteydessä suo-ojien verkostoon yhden kaivetun ojan kautta, jota myöten sen myös laskee vetensä. Suo-oja johtavat lammen vedet Yliseen Kirjasjärveen. Rantaviivan pituus on 400 metriä. Kaikki rannat ovat rämettä paitsi pohjoispuoli, joka on avosuota. Rannat ovat rakentamattomia eikä lammelle johda teitä. Karvian ja Parkanon välinen raja kulkee 600 metrin päästä ohitse. == Lähteet == Luokka:Laholuoman valuma-alue Luokka:Parkanon järvet
Pittalit

Pittalit (Melampittidae) eli aiemmalta nimeltään juoksutimalit on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit on aikaisemmin luettu kuuluvaksi mutavaristen, penkojien tai paratiisilintujen heimoihin. Heimoon kuuluu 2 sukua ja 2 lajia. Lajit ovat pittali (Melampitta lugubris) ja karstipittali (Megalampitta gigantea). Pittaleita tavataan Uuden-Guinean vuoristometsistä. Ne elävät metsien pohjakerroksissa ja syövät hyönteisiä ja muita selkärangattomia eläimiä. Väriltään ne ovat tummia. ==Lähteet== *
Ylhäisten kastien kelvottomat jälkeläiset

Ylhäisten kastien kelvottomat jälkeläiset on kokeellisen musiikin yhtyeen Eturivin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003 levymerkillä Verdura Records. Albumi sisältää runsaasti ambientäänikokeiluja ja erilaisia efektejä.Desibeli: Arvostelu Albumin kansikuvan on toteuttanut Herra Ylppö. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Jussi Lehtisalo * Mika Rintala * Kalevi Rainio \+ * Antti Uronen – vieraileva muusikko * Aki Peltonen – äänittäjä, miksaaja, masteroija * Herra Ylppö – grafiikka == Arvostelut == * Desibeli.net: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ylhäisten kastien kelvottomat jälkeläiset finnmusic.net -sivustolla * Ylhäisten kastien kelvottomat jälkeläiset discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2003 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset elektronisen musiikin albumit
Matvei Azarenko

Matvei Sergejevitš Azarenko (, s. 5. huhtikuuta 1992 Novosibirsk, Neuvostoliitto) on venäläis-valkovenäläinen jääpalloilija, joka edustaa Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaa Lokomotiv Orenburgia. Matvei Azarenko on pelannut Venäjän pääsarjassa Moskovan Dynamossa ja Kirovin Rodinassa sekä Ruotsin pääsarjassa Uppsalan Siriuksen joukkueissa. Azarenko pystyi kahden passin miehenä pelaamaan juniorina Venäjän jääpallomaajoukkueessa ja aikuisena Valko-Venäjän jääpallomaajoukkueessa, jossa hän pelasi ensimmäisen kerran vuoden 2016 kisoissa. ==Saavutukset== * Venäjän mestaruushopeaa 2011 ==Lähteet== * Bandysidan: Matvej Azarenko * Rusbandy.ru: Matvei Azarenko === Viitteet === Luokka:Valkovenäläiset jääpalloilijat Luokka:Venäläiset jääpalloilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pesäpallon suomensarja 1967

Pesäpallon suomensarjan 23. kausi pelattiin kesällä 1967. Sarja pelattiin edellisen kauden neljän sijasta nyt kolmessa lohkossa ja lohkovoittajat nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1968. ==Suomensarja== ===Itälohko=== Joukkue O V T H Juoksut Pisteet Puurtilan Kisa-Pojat 12 11 1 0 213–26 23 Sotkamon Jymy 12 9 1 2 137–65 19 Karjalan Maila 12 8 0 4 93–72 16 Kiteen Urheilijat 12 7 1 4 136–111 15 Heinolan Maila-Pojat 12 7 0 5 100–98 14 Ilomantsin Urheilijat 12 7 0 5 120–121 14 Jyväskylän Pesä-Veikot 12 6 1 5 114–143 13 Äänekosken Urheilijat 12 5 2 5 103–115 12 Etelä-Leppävirran Kiipperä 12 5 1 6 69–81 11 Juvan Pallo 12 3 2 7 100–104 8 Lappeenrannan Urheilu-Miehet 12 2 1 9 58–119 5 Puurtilan Pallo 12 2 0 10 58–141 4 Suonenjoen Vasama 12 1 0 11 80–185 2 ===Länsilohko=== Joukkue O V T H Juoksut Pisteet Kankaanpään Maila 11 10 0 1 136–54 20 Työväen Mailapojat 11 10 0 1 160–60 20 Lahden Mailaveikot 11 7 1 3 139–73 15 Riihimäen Pallonlyöjät 11 7 0 4 115–75 14 Loimaan Palloilijat 11 6 1 4 79–96 13 Kauhajoen Karhu 11 6 0 5 113–73 12 Keravan Pallokerho 11 5 1 5 101–114 11 Herttoniemen Urheilijat 11 4 2 5 87–100 10 Koskenkorvan Urheilijat 11 4 0 7 81–81 8 Hyvinkään Tahko 11 2 1 8 67–137 5 Toijalan Pallo-Veikot 11 1 0 10 61–163 2 Parkanon Urheilijat 11 1 0 10 76–189 2 Pallo-Toverit luopui. Uusinta noususta Turussa 17. syyskuuta: Kankaanpään Maila - Työväen Mailapojat 12–7 ===Pohjoislohko=== Joukkue O V T H Juoksut Pisteet Oulun Lippo 12 11 0 1 180–68 22 Simon Kiri 12 9 0 3 167–95 18 Seinäjoen Maila-Jussit 12 9 0 3 108–64 18 Iin Urheilijat 12 8 0 4 162–89 16 Alajärven Ankkurit 12 7 0 5 109–99 14 Kokkolan Kiri 12 6 0 6 110–96 12 Raahen Vesa 12 6 0 6 96–100 12 Vaasan Maila 12 5 2 5 98–105 12 Ilmajoen Kisailijat 12 5 1 6 87–81 11 Vetelin Urheilijat 12 5 0 7 98–129 10 Sievin Sisu 12 2 1 9 73–140 5 Rantsilan Raikas 12 2 0 10 95–167 4 Kemin Kunnan Urheilijat 12 1 0 11 74–223 2 ==Lähteet== * http://www.mrasilainen.com/ ** http://www.mrasilainen.com/sarjat/ottelut/M_Suomensarja_1945-2015.xlsx Luokka:Pesäpallon Suomensarjakaudet Luokka:Vuoden 1967 pesäpallo
Raivalammi

Raivalammi eli Raivolampi on Pirkanmaalla Parkanossa Kuusijärven kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Raivalammi on osa Laholuoman valuma- aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Se sijaitsee Laholuoman ja Kuusijärven kylien välissä soistuneella metsäalueella matalassa painanteessa, mutta koneellisella ojan-kaivulla siihen on onnistuttu kaivamaan riittävän syvä laskuojaoja, joka on johdettu Laholuomaan. Lampeen on johdettu kahdesta suunnasta suo-ojien vettä. Rantaviivan pituus on 700 metriä. Ranta on kaakkoispäätä lukuun ottamatta suota, joka on enimmäkseen avosuota. Rannoille ei ole rakennettu mitään. Lammen ohittaa 50 metrin etäisyydeltä traktoripolku, jolle pääsee Laholuoman kylästä. == Lähteet == Luokka:Laholuoman valuma-alue Luokka:Parkanon järvet
Pekka Kotkavuori

Pekka Sulo Veikko Kotkavuori (11. huhtikuuta 1924 Helsinki – 28. toukokuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen mainoselokuvien tuottaja, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Pekka Kotkavuori työskenteli 1950-luvun puolivälissä aikakauslehti Kallessa, josta hän siirtyi Suomi-Filmin omistaman Filmitalon (aiemmin Finlandia-Kuva) toimitusjohtajaksi käynnistämään sen mainoselokuvatuotantoa. Hän suosi mainosmusiikin eli lyhyiden jinglejen käyttöä, amerikkalaisten esikuvien mukaan usein jazztyylisinä sovituksina, yhteistyökumppaninaan useimmiten Kalle Kaartinen.Kippola, Ilkka ja Sedergren, Jari: Dokumentin ytimessä 42 : Makeimmat mainokset, Sedis Blog 9.4.2007. Viitattu 3.2.2016.”Pekka Kotkavuori oli iso mies – kaikessa”, teoksessa Kotkavuori toimitti WSOY:lle kaksi vitsikokoelmaa, nimeltään Kaskukanuuna (1979) ja Vitsihaupitsi (1980).Kotkavuori, Pekka, Fennica-haku. Viitattu 3.2.2016. Kotkavuori toimi monien markkinointi- ja elokuva-alan yhdistysten luottamustehtävissä. Hän on saanut elokuva-alan hopeisen ansiomerkin.Elokuva- alan ansiomerkit , Filmikamari. Viitattu 3.2.2016. Vuonna 1973 hänelle myönnettiin Mainonnan monitaho -palkinto.Niiniluoto, Markku: Reklaamista Markkinointiviestintään. Mainoshoitajain viisi vuosikymmentä 1941–1991. Helsingin Liikekirjapaino Oy. 1991. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Suomalaiset elokuvatuottajat Luokka:Suomalaiset mainonnan suunnittelijat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Karl Selter

Karl Selter (24. kesäkuuta 1898 – 31. tammikuuta 1958) oli virolainen poliitikko ja diplomaatti. Selter toimi 1930-luvulla Viron talous- ja ulkoministerinä. Neuvostoliiton miehittäessä Viron Selter oleskeli lähettiläänä Sveitsissä ja säästyi näin miehitystä seuranneilta puhdistuksilta. Hän kuoli Genevessä vuonna 1958. ==Elämäkerta== Karl Selter syntyi Kapun kylässä Järvamaassa 24. kesäkuuta 1898. Hän opiskeli Tarton yliopistossa ensin lääketiedettä ja sittemmin lakia valmistuen vuonna 1925. Vuoteen 1933 saakka hän työskenteli puolustus- ja oikeusministeriöille pyörittäen samalla myös omaa asianajajatoimistoaan. Selter toimi Viron talousministerinä lokakuuta 1933 toukokuuhun 1938. Selterin virkakaudella Viron taloudellinen asema koheni hänen edeltäjiensä aloittamien uudistusten ja Selterin ajaman valtion vahvan talouselämän roolin siivittämänä. Tuotanto kasvoi vahvan valtion tuen avulla ja 1930-luvun loppupuolella lähes 25 prosenttia koko Viron tuotannosta oli valtionyhtiöiden käsissä. Vuonna 1937 Selteristä tuli kansanedustaja ja toukokuussa 1938 hänet nimitettiin maan ulkoministeriksi. Selter pyrki turvaamaan Viron itsenäisyyden huonontuneessa turvallisuustilanteessa. Selter tukeutui Viron Saksan kanssa toukokuussa 1939 solmimaan hyökkäämättömyyssopimukseen ja hylkäsi Neuvostoliiton tarjoamat takeet Viron itsenäisyydestä samana vuonna. Maailmanpoliittinen tilanne huononi kuitenkin Viron kannalta, kun Saksa miehitti Puolan saman vuoden syyskuussa. Adolf Hitler ei ollut kiinnostunut Viron itsenäisyyden puolustamisesta ja Selter solmi Neuvostoliiton kanssa yhteistyösopimuksen, joka johti Viron alistamiseen ja maan Kaarel Eenpalun johtaman hallituksen kaatumiseen. Selter erosi 12. lokakuuta ja hänet lähetettiin Geneveen toimimaan Viron Kansainliiton lähettiläänä. Neuvostoliiton miehitettyä Viron Selterin virka Sveitsissä pelasti hänen henkensä, kun muut entisen hallituksen jäsenet päätyivät NKVD:n surmaamiksi. Sodan jälkeen länsimaat eivät enää tunnustaneet Selterin diplomaattista asemaa ja hänestä tuli epävirallinen Viron edustaja Länsi-Saksassa. Hän kuoli Genevessä 31. tammikuuta 1958. == Kirjallinen tuotanto == Eesti välisministrina Moskvas. Eesti riik ja rahvas teises maailmasõjas II. Stockholm 1955. ==Lähteet== Luokka:Virolaiset poliitikot Luokka:Viron ulkoministerit Luokka:Virolaiset diplomaatit Luokka:Virolaiset juristit Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Aydınin maakunta

Aydınin maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 1 041 979 vuonna 2014. Aydınin maakunta rajoittuu Egeanmereen lännessä, İzmirin ja Manisan maakuntaan pohjoisessa, Denizlin maakuntaan idässä ja Muğlan maakuntaan etelässä. Maakunnan pääkaupunki on Aydın (207 554 as., 31.12.2014 arvio). Muita suuria kaupunkeja ovat Nazilli (113 476 as.), Kuşadası (77 861 as.), Söke (72 523 as.) ja Didim (59 864 as.). == Piirikunnat == Aydınin maakunta on jaettu 17 piirikuntaan. * Bozdoğan * Buharkent * Çine * Didim * Efeler (Merkez) * Germencik * İncirliova * Karacasu * Karpuzlu * Koçarlı * Köşk * Kuşadası * Kuyucak * Nazilli * Söke * Sultanhisar * Yenipazar ==Lähteet== ==Aiheesta muualla==
Kahramanmaraşin maakunta

Kahramanmaraşin maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 1 089 038 vuonna 2014. Maakunnan pääkaupunki on Kahramanmaraş (475 793 as., 31.12.2014 arvio). Toinen suurempi kaupunki on Elbistan (99 537 as.). == Piirikunnat == Kahramanmaraşin maakunta on jaettu 11 piirikuntaan. * Afşin * Andırın * Çağlayancerit (Çağlıyancerit) * Dulkadiroğlu * Ekinözü * Elbistan * Göksun * Nurhak * Onikişubat * Pazarcık * Türkoğlu ==Lähteet== ==Aiheesta muualla==
Malatyan maakunta

Malatyan maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 769 544 vuonna 2014. Maakunnan pääkaupunki on Malatya (438 000 as., 31.12.2014 arvio). == Piirikunnat == Malatyan maakunta on jaettu 13 piirikuntaan. * Akçadağ * Arapgir * Arguvan * Battalgazi * Darende * Doğanşehir * Doğanyol * Hekimhan * Kale * Kuluncak * Pütürge * Yazıhan * Yeşilyurt ==Lähteet== ==Aiheesta muualla==
Osmaniyen maakunta

Osmaniyen maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 506 807 vuonna 2014. Maakunnan pääkaupunki on Osmaniye (218 531 as., 31.12.2014 arvio). Muita suuria kaupunkeja ovat Kadirli (86 560 as.) ja Düziçi (45 987 as.). == Piirikunnat == Osmaniyen maakunta on jaettu seitsemään piirikuntaan. *Bahçe *Düziçi *Hasanbeyli *Kadirli *Merkez *Sumbas *Toprakkale ==Kuvia== Osmaniye 2.jpg|Osmaniyen kaupunki ja ympäröivää maaseutua jokiuoman toisella puolella. Osmaniye.jpg|Osmaniyen kaupunkia toisesta suunnasta nähtynä. OsmaniyeMerkezCamii.jpg|Moskeija Osmaniyessa. Yilan Kalesi.JPG|Yilanin linnoitus Osmaniyen lähistöllä. Bahçe, Osmaniye tepeden görünüm.JPG|Bahçea. Ceyhan River in Gökçedam, Osmaniye 05.JPG| Ceyhanjokea Gökçedamin kylän lähellä, Amoudan linna joen takana sijaitsevalla kukkulalla.‎ Düldül Dağı - Mount Düldül 09.JPG|Düldülvuori ympäristöineen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Turkin maakunnat
Samsunin maakunta

Samsunin maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 1 269 989 vuonna 2014. Maakunnan pääkaupunki on Samsun (541 330 as., 31.12.2014 arvio). Muita suuria kaupunkeja ovat Bafra (88 205 as.) ja Çarşamba (66 694 as.). == Piirikunnat == Samsunin maakunta on jaettu 17 piirikuntaan. * 19 Mayıs (Ondokuzmayıs) * Alaçam * Asarcık * Atakum * Ayvacık * Bafra * Canik * Çarşamba * Havza * İlkadım * Kavak * Ladik * Salıpazarı * Tekkeköy * Terme * Vezirköprü * Yakakent ==Lähteet== ==Aiheesta muualla==
Eskişehirin maakunta

Eskişehirin maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 812 320 vuonna 2014. Maakunnan pääkaupunki on Eskişehir (685 135 as., 31.12.2014 arvio). == Piirikunnat == Eskişehirin maakunta on jaettu 14 piirikuntaan. * Alpu * Beylikova * Çifteler * Günyüzü * Han * İnönü * Mahmudiye * Mihalgazi * Mihalıççık * Odunpazarı * Sarıcakaya * Seyitgazi * Sivrihisar * Tepebaşı ==Lähteet== ==Aiheesta muualla==
Denizlin maakunta

Denizlin maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 978 700 vuonna 2014. Maakunnan pääkaupunki on Denizli (557 300 as., 31.12.2014 arvio). == Piirikunnat == Denizlin maakunta on jaettu 19 piirikuntaan. Pääkaupunki lihavoidulla tekstillä. * Acıpayam * Babadağ * Baklan * Bekilli * Beyağaç * Bozkurt * Buldan * Çal * Çameli * Çardak * Çivril * Güney * Honaz * Kale * Merkezefendi * Pamukkale * Sarayköy * Serinhisar * Tavas ==Lähteet== ==Aiheesta muualla==
Etiopiasafari

Etiopiasafari on Jaakko Löytyn, Kaisu Löytyn ja Jukka Linkoheimon vuonna 1976 julkaisema single-levy, joka julkaistiin tukemaan heidän Etiopian-matkaansa samana vuonna. Julkaisijana toimi Kirkon nuorisotyön keskus ja kustantajana Nuorten keskus. Etiopian-matkan aikana matkalaiset tapasivat eräässä Addis Abeban yökerhossa oromo-muusikon nimeltä Ali Mohammed Birra, ja ostivat tältä hänen tekemän LP-levyn. Tuolla levyllä on laulu Hawash-virrasta, joka inspiroi Jaakko Löytyn samannimisen kappaleen, joka on myös hänen vuoden 1984 LP- levynsä nimikappale. ==Kappaleet== ===A. Etiopiaan — Safarilaulu=== *Jukka Linkoheimo — laulu, 12-kielinen kitara **Kari Chydenius – sähkökitara **Kare Ojaniemi — basso **Petri Ojaniemi — urut **Heikki Chydenius — kitara **Arto Rauta — tamburiini **Kaisla Ojaniemi — maracas ** Jaakko Löytty — kitara ** Kaisu Löytty — triangeli *Säv. J. Linkoheimo — san. K. & J. Löytty — sov. Ojaniemi *Musiikin sovitus ja johto, tuottaja: Kare Ojaniemi *Äänitys: Timo Ulkuniemi, 4.4.1976 ===B. Jumala on sama siellä ja täällä=== *Jaakko löytty — laulu, kitara, huuliharppu **Kaisu Löytty — laulu ** Sakari Löytty — rummut ** Jouko Laivuori— sähköpiano ** Seppo Lindell — basso ** Jukka Linkoheimo — laulu ja kitara *Säv. J. Löytty, san. K. & J. Löytty *Äänitys — Seppo Lindell, Tampere, 18.2.1976 ==Aiheesta muualla== *Etiopiasafari Discogsissa Luokka:Jaakko Löytty Luokka:Vuoden 1976 kappaleet Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet
Grace Phipps

Gracie Gillam (oik. Grace Victoria Phipps) (s. 4. toukokuuta 1992 Austin, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja tanssija. Hänet tunnetaan parhaiten Disney Channel -elokuvasta Teen Beach Movie ja Teen Beach 2. == Yksityiselämä == Gracie Gillam syntyi Katelle ja Gil Phippsille Texasissa 1992. Hänellä on pikkuveli Liam. Phipps valmistui Robert E. Lee High Schoolista arvosanalla summa cum laude. == Ura == === Näyttelijänä === Gillam sai debyyttiroolinsa vuonna 2011 elokuvassa Fright Night. Samana vuonna hän sai Amyn roolin ABC Family -kanavan draamasarjassa The Nine Lives of Chloe King. Vuonna 2012 hän esitti April Youngia The CW:n kauhu/fantasiasarjassa Vampyyripäiväkirjat. Gillam näytteli Ross Lynchin ja Maia Mitchellin kanssa musikaalisessa Disney Channel -elokuvassa Teen Beach Movie vuonna 2013. Hän toisti Teen Beach Movien Lela-roolin jatko-osassa Teen Beach 2 vuonna 2015. Gillam on vieraillut sarjoissa Baby Daddy, Supernatural, The Signal ja Austin ja Ally. === Laulajana === Gillam lauloi vuonna 2013 julkaistulla Teen Beach Movien soundtrackillä usealla raidalla. Albumi kipusi Billboard 200 -listalla 8. sijalle. Hän lauloi myös jatko-osan Teen Beach 2 soundtrackillä. == Filmografia == Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Huom. 2011 Fright Night Fright Night Bee 2013 The Signal The Signal Zoe Lyhytelokuva Teen Beach Movie Teen Beach Movie Lela Disney-elokuva 2015 Dark Summer Dark Summer Mona Wilson Some Kind of Hate Some Kind of Hate Kaitlin Teen Beach 2 Teen Beach 2 Lela Disney-elokuva Tales of Halloween Tales of Halloween Alice Televisiosarjat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Huom. 2011 The Nine Lives of Chloe King The Nine Lives of Chloe King Amy Tiffany Martin päärooli 2012–13 Vampyyripäiväkirjat The Vampire Diaries April Young 2013 Baby Daddy Baby Daddy Megan Supernatural Supernatural Hael Jakso: "I Think I'm Gonna Like It Here" 2014 Austin ja Ally Austin & Ally Brandy Braxton Jakso: "Directors & Divas" 2015 Havaiji 5-0 Hawaii Five-0 Erica Young Jakso: "Wawahi moeʻuhane (Broken Dreams)" C.S.I. Cyber CSI: Cyber Vanessa Gillerman Jakso: "Selfie 2.0" Scream Queens Scream Queens Mandy Greenwell (nuorena) == Diskografia == Soundtrack: * 2013: Teen Beach Movie * 2015: Teen Beach 2 Single: * 2013: "Cruisin' for a Bruisin" == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Grace Phipps AllMusic.comissa * * Grace Phipps Instagram.comissa Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Brenna Harding

Brenna Harding (s. 1996) on australialainen näyttelijä. Hän on kasvanut kahden äidin perheessä ja ajanut samaa sukupuolta olevien parien oikeuksia. == Ura == Brenna Harding esiintyi ensimmäisen kerran televisiossa vuonna 2004 pitkäaikaisen australialaisen lastensarjan Play Schoolin videopätkässä. Tuolloin hän esiintyi lesboparin lapsena, ja hallituksen ministerit syyttivät ohjelmaa politikoinnista. Hardingin ehkä tunnetuin roolisuoritus on australialaisdraamassa Puberty Blues (2012–2014), jossa hän näytteli nuorta päähenkilöä Sue Knightiä. Vuonna 2013 hän oli roolisuorituksestaan ehdolla parhaan nuoren näyttelijän AACTA-palkinnon saajaksi, ja hän voitti Logie- palkinnon palkintosarjassa ”Most Outstanding New Talent”. Vuonna 2015 Harding esiintyi Kotiin takaisin -draamasarjan kolmannella tuotantokaudella. == Filmografiaa == === Elokuvia === * The Turning (2013) – Agnes === Televisiosarjoja === * Raftersien perheonnea (2010, kolme jaksoa) – Georgia * Puberty Blues (2012–2014) – Sue Knight * Kotiin takaisin (2015) – Rose O’Connell * Secret City (2016) – Cassie == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Australialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt