EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pelto

pienoiskuva|300px|Vastakylvetty Oulujoen rinnepelto Utajärvellä. Pelto on hyötykasvien viljelyä varten muokattu laajahko maa-alue. Pelto on uusiutuvan lannoituksen ja muokkauksen kohteena oleva kasvualusta. Pellot ovat maataloudelle elintärkeitä. Suomen kokonaispeltoala on 2,5 milj. hehtaaria, josta maataloustuotannossa on 2,2 milj. hehtaaria. Koko maapallon peltoala kauppapuutarhat mukaan lukien on 1 497 milj. hehtaaria (2000). == Historia Suomessa == Suomessa peltoviljely syrjäytti perinteisen kaskiviljelyn, kun kaskiviljelyä ryhdyttiin lain voimalla rajoittamaan. Peltoviljely vaati enemmän työtä kuin kaskiviljely, mutta viljelymaata voitiin käyttää uudelleen. Suurin osa pelloista kuokittiin suohon tai rämeeseen, josta vesi juoksutettiin pois ojittamalla. Turve ja kannot poltettiin, ja syntyneelle kytömaalle levitettiin savea. Sitten maa lannoitettiin, kynnettiin, karhittiin äkeellä ja kylvettiin. Muutamien vuosien viljelyn jälkeen maa jätettiin kasvamaan heinää, kynnettiin uudestaan, lannoitettiin, karhittiin ja kylvettiin uudestaan, jolloin maasta saatiin hedelmällistä peltoa. == Peltotyyppejä == *Viljapellot *Laidunmaat, laitumet (laitumia voi olla myös muualla kuin pelloilla, esimerkiksi metsissä) *Kesannot *Puutarhat ja kasvimaat == Peltojen hinnat Suomessa== Peltojen hinnat Suomessa tilastoidaan maakunnittain, mutta luvut esitetään alueittain: *Alue 1: Uusimaa, Varsinais-Suomi, Itä-Uusimaa, Satakunta, Ahvenanmaa. *Alue 2: Etelä-Pohjanmaa, Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa *Alue 3: Kanta-Häme, Pirkanmaa, Päijät-Häme, Keski-Suomi *Alue 4: Kymenlaakso, Etelä-Karjala, Etelä-Savo, Pohjois-Savo, Pohjois-Karjala *Alue 5: Pohjois- Pohjanmaa *Alue 6: Kainuu, Lappi == Hyötykasveja == * Kaura * Ohra * Peruna * Riisi * Ruis * Speltti * Vehnä == Katso myös == * Aro * Maanviljely * Niitty * Kesanto * Keto * Kosteikko * Pakettipelto * Perinnebiotooppi * Savanni * Tulvaniitty == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * ca:Prat es:Campo nl:Akker
Ompelu

Ompelu on yleisimmin kahden tekstiilikappaleen kiinnittämistä toisiinsa langalla neulan avulla, joko ompelukoneella tai käsin. Ommeltavat kappaleet voivat olla myös turkista tai nahkaa. Ompelemista on harrastettu kaikissa kulttuureissa kivikaudelta asti: ompelemisesta on jäänteitä jo ajalta ennen kankaankudonnan keksimistä. Vanhimmat tunnetut ompeluneulat on löydetty Etelä- Ranskasta ja ne ovat peräsiin paleoliittiselta ajalta noin 25 000 vuotta sitten. Kankaita ei ommella aivan reunasta, vaan ompeleen ja kankaan reunan väliin jätetään saumanvara. Saumanvara huolitellaan, ettei se purkautuisi. Kankaan avoimeksi jäävään reunaan, esimerkiksi hameen helmaan tai verhon reunaan, ommellaan kaksin- tai kolminkertainen taite eli päärme estämään kankaan purkautuminen. Ompelun jälki on pistoista muodostuva tikki. Ompeleita tehdään myös koristeeksi, jolloin puhutaan tikkauksesta tai kirjonnasta, esimerkiksi ristipistot tai kanavatyö. Ompelutarvikkeita säilytetään ompelulaatikossa. == Ompelija == Suomessa ompelijan ammattikoulutus on nimeltään tekstiili- ja muotialan perustutkinto, jonka erikoistumisaloja ovat muun muassa ompelija, mittatilausompelija, vaatturi tai sisustustekstiilien valmistaja. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *
Tommaso Buscetta

Tommaso Buscetta (12. heinäkuuta 1928 Palermo – 2. huhtikuuta 2000 Florida) oli sisilialainen mafioso. Hän oli ensimmäinen mafioso, joka pidätyksensä jälkeen kertoi tietonsa poliisille. Hänen tietojensa perusteella pidätettiin satoja mafian jäseniä. Palkintona tiedoistaan hän pääsi vapaaksi todistajansuojeluohjelman turvin. Hän kuoli luonnollisen kuoleman. Luokka:Italialaiset mafiosot Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Siipikarja

Siipikarja on yleisnimi hyötyeläiminä pidettäville linnuille, joita kasvatetaan joko ruoaksi tai muniensa tai höyhenten ja muiden vastaavien tuotteiden takia. Suomessa siipikarjan pitäjien on rekisteröidyttävä maaseutuelinkeinoviranomaiselle. Siipikarjaan luetaan yleisimmin kuuluviksi ainakin seuraavat linnut: * kana (sekä lihaksi kasvatettavat broilerit että munivat kanat) * kalkkuna * riikinkukko * fasaani ja kultafasaani * helmikana * viiriäiset * ankka * myskiankka * kesyhanhi * joutsenhanhi * kyhmyjoutsen * strutsi * nandut * emu Siipikarjan lisäksi ihminen syö riistalintuja. Osa riistalinnuista, esimerkiksi fasaani elää luonnossa istutettuina ihmisen ruokinnan avulla. Ihminen kasvattaa myös lemmikkilintuja, kirjekyyhkyjä ja metsästyshaukkoja, joita ei varsinaisesti lasketa siipikarjaksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Siipikarjaliitto * Farmit.net: Siipikarja -sivusto * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissio

Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissio (, UNCHR) oli YK:n perustama komissio, joka toimi vuosina 1946–2006. YK:n yleiskokous päätti 15. maaliskuuta 2006 korvata komission uudella elimellä, jonka jäsenyys voidaan evätä ihmisoikeuksia rikkovalta maalta. Uuden neuvoston nimi on Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvosto. Ihmisoikeuskomission jäsenenä oli 53 YK:n jäsenvaltiota. Eri maanosilla oli kiintiöt, joihin äänestettiin vuosittain kolmannes uusia jäseniä. Aktivistiryhmät kritisoivat sellaisten maiden jäsenyyttä, joilla on yleisesti tunnustettuja ongelmia omassa ihmisoikeustilanteessaan, esimerkiksi Kiina, Kuuba, Pakistan ja Sudan. Tällaisten jäsenten mukanaolo vesitti arvostelijoiden mukaan komission päätöksiä. UNCHR:ää ei tule sekoittaa UNHCR:ään, YK:n pakolaisjärjestöön. ==Jäsenmaat== ===Afrikka=== * : 1947–55, 1967–80, 1995–2000, 2004–05 * : 1947–92, 1998–2003 * : 1963–65, 1985–87, 1999–2001 * : 1964–68, 1979–81, 1995–97 * : 1966, 1987–92 * : 1967–71, 1985–87, 1998–2000, 2004–05 * : 1967–72, 1979–81, 1989–91, 1998–2000 * : 1967–69, 1972–74, 1977–81, 1988–90, 1992–94, 2000–02, 2004–05 * : 1967, 1983–85 * : 1968–70, 1990–92, 1996–2001 * : 1969–71, 1984–86, 1991–96, 2004–05 * : 1970–75, 1980–83, 1990–92 * : 1971–73, 1993–95, 1999–2001 * : 1972–75, 1981–83 * : 1973–75, 1992–94, 1998–2000 * : 1974–76, 2002–04 * : 1975–77, 2003–05 * : 1976–78, 1985–87, 1992–94 * : 1976–78, 1983–85, 1992–94, 2001–03 * : 1976–78, 1982–84, 1987–89, 1998–2000 * : 1977–79, 1981–83, 1996–98, 2002–04 * : 1978–80, 1994–96 * : 1979–81, 1991–93, 2000–02 * : 1980–82, 1986–88, 1995–97, 2001–03 * : 1980–82, 1986–91, 1995–97, 2004–05 * : 1980–82, 1991–93, 2000–02 * : 1982–84, 1987–89, 1993–95, 2002–05 * : 1982–84, 1995–97, 2003–05 * : 1983–88, 1997–99 * : 1984–86, 1992–94, 2001–03, 2005 * : 1984–86, 1994–96, 2001–03 * : 1982–93 * : 1988–90, 1998–2000 * : 1988–90 * : 1989–91, 2000–05 * : 1992–97, 2003–05 * : 1992–97 * : 1993–95 * : 1993–95, 2002–05 * : 1994–96 * : 1996–98 * : 1996–98, 2005 * : 1997–99 * : 1997–99, 2001–03 * : 1997–99, 2001–05 * : 1999–2001 * : 2004–05 ===Aasia=== 2005 ===Itä-Eurooppa=== 2005 ===Latinalaisnen Amerikka ja Karibia=== 2005 ===Länsi-Eurooppa ja muut=== Scharioth, Nicolas (2010). Western Democracies in the UN, Nomos Verlagsgesellschaft, ISBN 978-3-8329-5374-4 Statistical Data Appendix 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 == Lähteet == Luokka:Yhdistyneet kansakunnat Luokka:Komissiot Luokka:Ihmisoikeudet
Pain in My Heart

Pain in My Heart on Atcon vuonna 1964 julkaisema Otis Reddingin esikoisalbumi. Albumi rakennettiin Reddingin kahden kohtalaisesti menestyneen singlejulkaisun "These Arms of Mine" (R&B; #20 / Pop #85 ) ja "Pain in My Heart" (R&B; #61 / Pop #61) perustalle. Omien sävellysten lisäksi albumilla on kappaleita muun muassa Reddingin esikuvilta Sam Cookelta ("You Send Me") sekä Little Richardilta ("Lucille"). Otisin oma omintakeinen tyyli alkoi kuitenkin pikkuhiljaa hahmottua, eivätkä levyn cover-kappaleet olleet enää pelkästään hänen idoliensa imitointia. Nimikappale "Pain in My Heart" oli alun perin merkitty Reddingin omaksi sävellykseksi, mutta se muutettiin tekijänoikeuskiistan seurauksena Naomi Nevillen nimiin. Salanimellä Naomi Neville esiintynyt Allen Toussaint oli aikaisemmin tehnyt sävellyksen Irma Thomasille nimellä "Ruler of My Heart". Otisin ensimmäinen albumi ylsi pop- listalla sijalle 103. Reddingille tunnusomaisen kompin yhdessä Otisin kanssa loihtivat Staxin studio-orkesterissa soittaneet The Mar-Keys sekä Booker T. & The MG's, joiden jäseniä kuultiin myöhemmin mm. kulttisuosion saavuttaneen Blues Brothersin taustalla. ==Henkilöstö albumilla== *Otis Redding (laulu) *Johnny Jenkins (kitara) *Charles "Packy" Axton (tenori saksofoni) *Floyd Newman (baritoni saksofoni) *Wayne Jackson (trumpetti) *Booker T. & The MG's: **Booker T. Jones (piano, urut) **Steve Cropper (kitara, piano) **Donald "Duck" Dunn (basso) **Lewis Steinberg (basso) **Al Jackson Jr (rummut) ==Kappalelista== ===A-puoli=== # "Pain in My Heart" (Naomi Neville) - 2:22 # "The Dog" (Eddie Thomas) - 2:30 # "Stand by Me" (Ben E. King/Jerry Leiber/Mike Stoller) - 2:45 # "Hey Hey Baby" (Otis Redding) - 2:15 # "You Send Me" (Sam Cooke) - 3:10 # "I Need Your Lovin'" (Don Gardner/Clarence Lewis/James McDougal/Smokey Robinson) - 2:45 ===B-puoli=== # "These Arms of Mine" (Otis Redding) - 2:30 # "Louie, Louie" (Richard Berry) - 2:05 # "Something Is Worrying Me" (Otis Redding/Phil Walden) - 2:25 # "Security" (Otis Redding) - 2:30 # "That's What My Heart Needs" (Otis Redding) - 2:35 # "Lucille" (Al Collins/Little Richard) - 2:25 Luokka:Vuoden 1964 esikoisalbumit Luokka:Yhdysvaltalaiset soulalbumit
Sniper

Sniper on vuonna 1997 perustettu kuusankoskelainen RAC-yhtye. Musiikkityyliltään yhtye on melko perinteistä punkkia ja sanoituksissa yhtyeen teemoja ovat muun muassa uusnatsismi, inho kommunisteja ja kunnioitus sotaveteraaneja kohtaan sekä rodulliset aiheet. Yhtyeen nimi viittaa tarkka- ampuja Simo Häyhään. == Kokoonpano == * Korkki, basso ja laulu * Kokko, kitara *Teemu, rummut == Entiset == * Tappo, rummut * Lapa (kuollut), rummut * Tommi, basso * Larppa, rummut * Jamo, kitara == Diskografia == * 1998 Power is white, 12" picture-maxi (Movement Records, 1998) * 2002 The Moment of Truth, cd (AinaSkin Services) * 2002 Waiting for the good times, cd (PoPgrom) * 2003 Praise & Prelude to a new World, cd (PoPgrom) * 2003 In Hate Of The Russian (PoPgrom) (yhteislevy virolaisen P.W.A.-yhtyeen kanssa) * 2003 Sotaa! (PoPgrom) * 2004 Born to War (NorthX Records) * 2005 One Last Stand (NorthX Records) * 2005 All Hits...No misses!(Micetrap Records)(Kokoelmalevy) * 2006 Hail the white race! (NorthX-records) * 2008 On The Road To Victory (Nordvind Records) * 2011 War is coming (Rampage Productions) * 2013 Waffenbruder II(Publisher Front Records)(Yhteislevy saksalaisen Nordic Wrath-yhtyeen kanssa) *2016 Fight or die (Reconquista Europa) *2021 Sodanjulistus (Sakaramiina Records) Lisäksi Sniperin kappaleita on julkaistu lukuisilla kokoelmalevyillä. Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet Luokka:Uusnatsistiset rockyhtyeet Luokka:Uusnatsismi Suomessa
P.W.A.

P.W.A. on virolainen, Tallinnasta kotoisin oleva RAC-yhtye. P.W.A. on tehnyt yhteislevyn suomalaisen Sniperin kanssa vuonna 2003. P.W.A:n ja Sniperin yhteisalbumin nimi oli In Hate Of The Russian. Yhtye on saanut suosiota Pohjoismaissa sekä Baltiassa. Yhtyeen nimi: P.W.A. tarkoittaa Preserve White Aryans. Bändi on esiintynyt lukuisia kertoja Suomessa, ensimmäisen kerran Perkele Skins -järjestön kerhotiloissa Turussa 1996. == Historia == Alun perin P.V.A. (Perverts Versus Angels) nimellä toiminut yhtye muutti nimensä P.W.A:ksi (Preserve White Aryans) 1999, ja julkaisi ensimmäisen albuminsa "It's Time To Awake" vuonna 2000. Nykyään P.W.A:ssa ei ole yhtään P.V.A:n alkuperäisjäsentä jäljellä. == Jäsenet == * Martin – basso (1999–????) * Margus – sähkökitara (1999–????) * Meelis (Oi!) – Rummut (1999–) * Jaanus (Siil) – laulu ja kitara (1999–) ==Diskografia== *2000 "It's Time To Awake" *2003 "In Hate Of The Russian" (Yhteisalbumi Sniperin kanssa) *2004 "Nordic Blood" *2007 "Out Of Order" *2009 "Rock against communism, 10 years of rac'n'roll resistance" Luokka:Virolaiset rockyhtyeet Luokka:Uusnatsistiset rockyhtyeet
Skeleton talviolympialaisissa 2002

2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä Utahissa, Yhdysvalloissa kilpailtiin kolmatta kertaa olympialaisten historiassa skeletonissa eli mahakelkkailussa. Kilpailut käytiin 20. helmikuuta 2002 Utah Olympic Parkin 1 200 metrin mittaisella radalla, jossa korkeuseroa on yhteensä 91 metriä ja 13 kurvia. Kilpailussa laskettiin kaksi laskua, joiden yhteisaika ratkaisi voittajan. Ensimmäistä kertaa mukana oli myös naisten sarja. ==Mitalistit== === Miehet === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Jim Shea 1.41,96 2 Martin Rettl 1.42,01 3 Gregor Stähli 1.42,15 === Naiset === Sija Maa Kilpailija Aika 1 Tristan Gale 1.45,11 2 Lea Anne Parsley 1.45,21 3 Alex Coomber 1.45,37 ==Aiheesta muualla== *Lopputulokset kokonaisuudessaan Luokka:Talviolympialaiset 2002 2002
Muurala

Muurala () on Espoon kaupunginosa. Se sijaitsee Espoon keskuksen pohjoispuolella, Kehä III:n ja Turunväylän kainalossa. Asukkaita on 3 100 (2003). Suurin osa nykyisestä Espoon keskukseksi kutsutusta alueesta oli aikaisemmalta nimeltään Muurala. Radan eteläpuoleisia alueita kutsuttiin pääosin Suvelaksi. Espoon keskuksessa sijaitsee edelleen Muuralan sairaala, nyttemmin Samarian terveysaseman tiloissa tai yhteydessä, Espoonväylän ja Siltakadun risteyksessä, liikenteellisesti keskeisellä paikalla. Muuralasta on ollut asutusta jo kauan. Muun muassa tiettyjä arkeologisia löytöjä kutsutaan Muuralaan viittaavalla nimellä Morbyn keramiikka.Viikon nimi 46/2013: Savikuja – Lergränden Espoo.fi 15.11.2013. Viitattu 23.9.2020. == Nimi == Muuralan ruotsinkielinen nimi Morby sisältää Keski-Uudenmaan ruotsalaismurteessa tavatun kuusimetsää tai korpea tarkoittavan sanan mor. Nimen vanhoja kirjoitusasuja ovat Morssby (1492), Mora (1540) sekä Mörby, Morby ja Moraby 1550-luvulla. Pitkään 1970‑luvulle asti Morby käsitti myös nykyisen Espoon keskuksen alueen asemineen ja kirkkoineen, kunnes hallinnolliselle keskukselle haluttiin antaa erillinen nimi ja pitää Morby omalla, historiallisella paikallaan Espoonjoen pohjoispuolella. Nimipari Muurala – morby vahvistettiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1976. == Historia == Muuralan pohjoispuolella kulkeva Kehä III rakentui vaiheittain vuosina 1963–1968. Väylä linjattiin kulkemaan Jorvaksesta Pitkäjärven pohjoispuolen kautta Vantaalle. == Väestö == === Väkiluvun kehitys === == Virkistys == Muuralan alueella sijaitseva luonnonmuistomerkki on Muuralantien tammi. Puun korkeus on noin 31 metriä ja ympärysmitta 3 metriä. Puu on rauhoitettu luonnonmuistomerkkinä vuonna 1987. ==Lähteet== *
Vartioharju

Vartioharju (ruots. Botbyåsen) on Vartiokylän kaupunginosan osa-alue Itä- Helsingissä. Pientalovaltaisella alueella elää noin 6 000 asukasta. Osa-alueen palveluihin kuuluvat koulut ja päiväkodit, ja siellä sijaitsee myös muun muassa yksi pizzeria ja Alepa.. Vartioharjussa oli vuoden 2010 lopussa 855 työpaikkaa. Vartioharjulaisten keskitulot olivat vuoden 2008 lopussa 34 973 euroa henkeä kohden, tehden alueesta itäisen suurpiirin vauraimpia alueita, joskin Marjaniemessä tulot ovat hieman korkeammat. Vartiokylän seurakunnan entinen pääkirkko sijaitsee Vartioharjussa Kiviportintien varrella. Seurakunnan luopuessa Matteuksenkirkosta Puotinharjussa Vartiokylän kirkosta tulee uudelleen seurakunnan pääkirkko. Kirkossa on harrastustiloina mm. palloilusali ja alakerrassa tilat partiolippukuntien toiminnalle. Vartioharjussa on Vartiokylän ala-asteen koulu, entinen Vartiokylän kansakoulu. Sen itäsiivessä toimi 1970-luvun loppuun asti Vartiokylän sivukirjasto joka lakkautettiin Itäkeskuksen kirjaston aloittaessa. Vartioharjussa on nähtävänä osia ensimmäisen maailmansodan aikaisesta Helsingin maalinnoituksesta. Niistä suurin kohde on Vartiokylän linnavuoren rinteeseen rakennetut juoksuhaudat ja ammusluola. == Liikenneyhteydet == === Yksityisautoilu === Itäväylä kulkee Vartioharjun läpi, jonka kohdalla tie on nelikaistainen. Vartioharjun jälkeen tie muuttuu itään mentäessä kaksikaistaiseksi. Osa-alue sijaitsee Kehä I:n ja Kehä III:n välissä. === Julkinen liikenne === ==== Metro ==== Puotilan metroasema on alle puolen kilometrin päässä Vartioharjun lounaisista osista. Metromatka keskustaan vie noin 17 minuuttia. ==== Bussi ==== Linjat 95, 97 ja 97V kulkevat Vartioharjussa. Ne tarjoavat yhteydet Itäkeskuksen, Kontulan, Mellunmäen ja Puotilan metroasemille. Yölinjoista 95N, 97N ja 841N kulkevat alueelle. Linja 97N liikennöi myös lauantain ja sunnuntain vastaisina öinä aamuyölinjana. Itäkeskukseen pääsee myös Itäväylää pitkin kulkevilla Östersundomin linjoilla 831/831K sekä Söderkullan linjoilla 841-844. Vartioharjun alueella kulkee myös lähibussi 805. == Lähteet == *
Karakallio

Karakallio () on Espoon itäinen kaupunginosa, joka kuuluu Suur-Leppävaaran suuralueeseen. Karakalliossa oli vuoden 2023 lopussa 5 668 asukasta. Se sijaitsee Leppävaaran lähistöllä, Turuntien varressa. Myös Kehä II:n pohjoispää alkaa Karakalliosta. == Nimi == Karakallion nimen taustalla on nykyisen Turuntien varressa olleen asumuksen nimi Karabacka, joka on esiintynyt asiakirjoissa ainakin 1700-luvun lopulta. Nimen sisällöstä ei ole varmaa tietoa. Nimen suomenkielinen vastine otettiin käyttöön 1950-luvulla, kun aluetta ryhdyttiin kaavoittamaan. == Historia == Espoossa käynnistettiin aluerakentaminen 1960-luvulla ja kunta teki useita aluerakentamissopimuksia. Karakallio oli ensimmäinen varsinainen aluerakentamisen sopimusalue, jossa aluerakentajat vastasivat maa-alueiden hankinnasta, rahoituksesta ja kunnallistekniikan rakentamisesta. Espoon kunta oli ostanut 102 hehtaaria Karakalliosta vuonna 1956 ja kunnan aikomuksena oli ensin itse rakentaa asuinalue. Kunta kuitenkin luopui hankkeesta ja myi Hakalle 40 hehtaaria kerrostaloaluetta varten. Vuonna 1966 Espoon valtuustossa hyväksyttiin suuri aluerakentamispaketti, jonka myötä Karakallio II–III tulivat Hakalle. == Väestö == === Väkiluvun kehitys === ==Luonnehdintaa alueesta== Karakallion rakennukset ovat suurimmaksi osaksi kerrostaloja. Suurin osa asuntokannasta on rakennettu 1960–1990-luvulla. Alueen luonto on kallioista, myös viheralueita on paljon. Alue on suhteellisen harvaan rakennettu, ja monilla 1970-luvun kerrostaloilla on poikkeuksellisen suuret ja vehreät pihat, jotka tarjoavat mahdollisuudet muun muassa lasten leikkeihin ja aikuisväestön virkistymiseen. Karakalliossa on hyvät ulkoilumahdollisuudet, ja kalliomaastossa kulkevan kuntoradan korkeuserot ovat suuret. Karakalliossa on myös nuorisotilaEspoon kaupungin sivut . Karakallion pohjoisosassa sijaitsee Leppävaaran kartano, joka lohkaistiin Albergan kartanosta vuonna 1913.Härö, s. 253 ==Palvelut== Karakallion ostoskeskuksessa toimi valintamyymälä, R-kioski, Pizza Center, ravintola Karkelon Tähti, parturikampaamoita, kukkakioski ja Merjan kulma, Leppävaaran Sisu ja Tapiolan Lämpö. Karakallion ostoskeskus on kuitenkin purettu, joten kaikki nämä palvelut ovat lopettanut toistaiseksi toimintansa ostoskeskuksen tiloissa. Lähellä ostoskeskusta on Karakallion koulu, jossa toimivat peruskoulun yläluokat. Myös Rastaalan alakoulu sijaitsee käytännössä kiinni Karakalliossa. Karakalliossa on myös Karatalo, jossa toimii kulttuuripalveluiden lisäksi nuorisopalveluja ja työväenopisto. Karakalliossa sijaitsee myös Palvelutalo Hopeakallio ja Karakallion kirkko ”Karakappeli”. Karakallioon liikennöi Espoon sisäinen lähibussi 229, joka ajaa Viherlaaksosta Karakallion ja Kilon kautta Leppävaaraan. Esim. Kotkatie ja Kalasääksenkatu ovat lähipysäkejä joille ajaa vain linja 229. == Lähteet == * === Viitteet === *
Meleagros (sotilas)

Meleagros (kreikaksi Mελεαγρος, kuoli 323 eaa.) oli makedonialainen sotilas joka palveli Aleksanteri Suuren armeijassa. Hän näytteli tärkeää osaa Aleksanterin kuoleman jälkeen kun hän puolusti Aleksanterin veljeä Arridaiosta. Meleagros seurasi Aleksanterin armeijan mukana tämän sotaretkellä Persiaa vastaan. Meleagros johti yhtä falangi-osastoa (takseis, ταξεις) Granikosjoen taistelussa ja myöhemmin hän sai kunnian johtaa niitä makedonialaisia jotka saivat palata kotiin vuoden 334 eaa. talven ajaksi. Meleagros ja hänen johdossaan olleet sotilaat palasivat Aleksanterin luokse Gordionissa vuonna 333 eaa. Meleagros johti osastoaan myös Issoksen ja Gaugamelan taisteluissa. Hän oli myös mukana Intian sotaretken aikana ja Hydaspesjoen taistelussa. Aleksanterin kuoltua vuonna 323 eaa. Babylonissa Meleagros oli ensimmäisten joukossa ehdottamassa että Aleksanterin vähäjärkisestä velipuolesta Arridaioksesta tehtäisiin uusi kuningas. Ratsuväen komentaja Perdikkas taas suosi Roksanen syntymätöntä lasta. Lopulta päädyttiin kompromissiin jonka mukaan Arridaios ja syntymätön lapsi, jos kyseessä olisi poika, saisivat jakaa kuninkuuden. Roksanen lapsi oli kun olikin poika ja hänelle annettiin nimeksi Aleksanteri IV. Perdikkas päätti kuitenkin päästä eroon vastustajastaan ja antoi teloittaa Meleagroksen kannattajat Arridaioksen edessä. Näin sotilaat saivat sen käsityksen että Arridaios olisi määrännyt heidät teloitettavaksi. Myös 300 jalkaväen sotilasta teloitettiin esimerkkinä toisille. Meleagros pakeni läheiseen temppeliin, mutta hänet murhattiin siellä Perdikkaan käskystä. Luokka:Diadokit Luokka:Antiikin kreikkalaiset sotilaat
Pune

Pune (, siirtomaa-aikainen englanninkielinen nimi Poona) on kaupunki Intiassa Maharashtran osavaltiossa. Deccanin ylängöllä sijaitsevassa kaupungissa on yli kolme miljoonaa asukasta.Pune Population. World Gazetteer. Kaupungilla on pitkä historia. Ensimmäiset merkit kaupungista ovat jo ennen 1000-lukua.http://www.pune.org.uk/history.html == Maantiede ja ilmasto == Pune sijaitsee Mula- ja Mutha-jokien yhtymäkohdassa. Pune sijaitsee Deccan ylängön reunalla. Kaupungin korkeus merenpinnasta on 560 m. Se on kukkulaista aluetta, korkeimmat kukkulat nousevat 800 metriin ja kaupungin ulkopuolella Sinhagadin linnoitus on 1 300 metrissä. Kuumimmat kuukaudet ovat huhti- ja toukokuu, jolloin päivän ylin lämpötila on keskimäärin yli 37 astetta. Viileintä on joulu- ja tammikuussa, keskimääräinen alin lämpötila alle 12 astetta. Eniten sataa kesäkuusta syyskuuhun, yli 100 mm kuukaudessa. == Talous == Pune on tärkeä teollisuuskeskus. Yksi maailman suurimmista kaksipyöräisten valmistajista, Bajaj Auto, on kotoisin kaupungista. Intian suurimmalla moottorivalmistajalla on tehdas Punessa. Kaupunkia sanotaankin autoteollisuutensa ansiosta Intian Detroitiksi. ==Liikenne== Punen bussimetro on maan ensimmäinen bussimetrojärjestelmä. Punen rautatieasemalta on säännöllisiä junavuoroja lähikaupunkeihin. Matka Mumbaihin kestää 3–4 tuntia. Kaupungista lähtee myös monia pitkän matkan linja-autoja, esimerkiksi Goaan pääsee yöbussilla 12 tunnissa. Punen kansainvälinen lentoasema sijaitsee 8 km kaupungista koilliseen. Chaturshringi-TempleGates.jpg|Chaturshringin temppeli Pune BRTS.jpg|Punen bussimetro on maan ensimmäinen bussimetrojärjestelmä. Kuvassa Volvo B7RLE -bussi. PuneRailwayStaion.jpg|Punen rautatieasemalta on säännöllisiä junavuoroja lähikaupunkeihin. ==Lähteet== * Luokka:Pyhät kaupungit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jarama

Jarama on 190 kilometriä pitkä joki Espanjan keskiosassa Madridin ja Guadalajaran maakunnissa. Jaraman alkulähde on Ayllónin vuoristossa Madridin, Guadalajaran ja Segovian maakuntien rajalla. Joki virtaa pohjois–etelä- suunnassa ja ohittaa maan pääkaupungin Madridin sekä Barajasin lentoaseman niiden itäpuolelta. Sen sivujokia ovat muun muassa Henares, Tajuña ja Manzanares. Jarama itse on puolestaan Tajon sivujoki, johon se yhtyy lähellä Aranjuezia. Joen valuma-alue on 11 545 neliökilometriä. Jaraman ympäristössä käytiin ankaria taisteluja osana Espanjan sisällissotaa vuonna 1937. Nationalistit ylittivät joen helmikuussa tavoitteenaan katkaista Madridista Valenciaan johtava päätie ja eristää tasavaltalaisten pääkaupunki. Nationalistien puolella taistelleet espanjalaiset legioonalaiset ja Afrikan armeijaan kuuluneet marokkolaiset saivat vastaansa tasavaltaa tukeneen 15. kansainvälisen prikaatin. 15. prikaatiin kuului sekä brittiläinen vapaaehtoispataljoona että yhdysvaltalaisia vapaaehtoisia Abraham Lincolnin prikaatista. Huolimatta suurista miestappioista nationalistit onnistuttiin pysäyttämään lähellä tavoitettaan. Seurasi asemasotavaihe kunnes kansainväliset joukot saivat perääntymiskäskyn. Joen rannalla San Sebastián de los Reyesin kunnassa sijaitsevalla Jaraman moottoriradalla ajettiin Formula 1 -sarjan Espanjan GP:tä 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla. Italialaisen autovalmistaja Lamborghinin Jarama-malli on nimetty jokialueella kasvatettujen härkien mukaan. == Lähteet == Luokka:Espanjan joet Luokka:Madridin itsehallintoalue Luokka:Tajon vesistö Luokka:Guadalajaran maakunta
Attalos (sotilas)

Attalos (noin 390–336 eaa.) oli makedonialainen sotilas ja Makedonian kuninkaan Filippos II:n vaimon Kleopatran holhooja. Vuonna 337 eaa. Attaloksen veljentytär ja holhokki Kleopatra avioitui Filippos II:n kanssa. Filippoksella oli jo aikaisemmin useita vaimoja ja lapsia. Plutarkhoksen mukaan Attalos oli hääjuhlan aikana toivonut, että Filippos nyt saa laillisen kruununperillisen. Tästä Filippoksen vanhin poika Aleksanteri oli suuttunut. Tarinan mukaan Filippos oli aikonut nuhdella poikaansa mutta oli juovuksissaan kompastunut. Riidan vuoksi Aleksanteri ja hänen äitinsä Olympias matkustivat Olympiaan veljen Aleksanteri I:n luokse Epeirokseen. Aleksanteri ei koskaan antanut nöyryytystä Attalokselle anteeksi. Erään tulkinnan mukaan Filippos avioitui Kleopatran kanssa, koska vaikutusvaltaiset makedonialaiset, kuten Attalos ja hänen appensa Parmenion, vaativat sitä. Toisaalta Attaloksesta ei tiedetä mitään ennen vuotta 337 eaa., ja ilmeisesti hänen arvovaltansa kasvoi vasta sen jälkeen kun Filippos oli avioitunut Kleopatran kanssa. Attalos oli tiettävästi nuoren Pausaniaan ystävä. Pausanias oli kertonut Attalokselle erään Pausanias Orestislaisen pilkanneen häntä. Attaloksen ystävä suunnitteli kuolevansa urhollisesti tämän takia. Näin kävikin vuonna 336 eaa. Illyriassa käydyssä taistelussa. Attalos kosti ystävänsä kuoleman juottamalla toisen Pausaniaan humalaan ja antamalla palvelijoidensa raiskata hänet. Justinuksen mukaan Attalos olisi itse raiskannut Pausaniaan. Vuoden 336 eaa. keväällä Attalos nimitettiin johtamaan Vähään-Aasiaan lähetettävää armeijaa Parmenionin kanssa. Filippos oli haluton tuomitsemaan Attalosta, ja tämän takia Pausanias suuntasi kostonsa kuningasta kohden. Vähässä-Aasiassa Attalos ja Parmenion sotivat persialaisia vastaan. Persialaisia johti Memnon Rhodoslainen, joka kukisti makedonialaiset Magnesian lähettyvillä. Makedonialaiset joutuivat pakenemaan kaupunkiin. Kun Attaloksen ja Parmenionin armeija oli perääntymässä Hellespontokselle, he saivat kuulla, että Filippos oli salamurhattu ja että Aleksanterista oli tullut uusi kuningas. Attalos suunnitteli kapinaa, koska hän oli suosittu armeijan sotilaiden keskuudessa. Hän neuvotteli myös Makedonian vihollisten kanssa Ateenassa. Attaloksen väitettiin myös olleen mukana olleessa salajuonessa, joka johti Filippoksen murhaan, mutta tästä ei ole mitään varmuutta. Aleksanteri lähetti erään Hekaitoksen vangitsemaan tai teloittamaan Attaloksen. Parmenion ei estänyt vävynsä teloitusta. Justinuksen mukaan Aleksanteri tapatti kaikki Kleopatran sukulaiset, mutta ilmeisesti hän teloitutti vain Attaloksen. Aleksanteri Suuren ratsuväenkomentaja Hegelokhos Hippostratoksen poika oli ehkä Attaloksen holhokin Kleopatran veli. == Lähteet == * Luokka:Antiikin kreikkalaiset sotilaat
Vulkanuslaiset

Vulkanuslaiset ovat Vulkanus-planeetan asukkaita Star Trek -televisiosarjoissa ja -elokuvissa. Mr. Spock, tähtilaiva USS Enterprisen tiedeupseeri, on tunnetuin vulkanuslainen. Vulkanuslaiset tunnetaan parhaiten telepaattisista kyvyistään (esimerkiksi mieltensulauttaminen) sekä filosofiastaan, jonka mukaan heidän tulee elää johdonmukaisen ajattelun mukaan ja pyrkiä peittämään tunteensa. Tämän filosofian kehitti meidän ajanlaskumme mukaan noin 400-luvulla filosofi Surak. pienoiskuva|Leonard Nimoyn käsi demonstroimassa vulkanuslaista tervehdystä Ennen tunteellisuuden kieltävän Surakin filosofian omaksumista vulkanuslaiset olivat luonteeltaan sotaisia ja väkivaltaisia. Parhaiten tämä tulee ilmi alkuperäisen Star Trek -televisiosarjan jaksossa ”The Balance of Terror”, jossa USS Enterprise joutuu taisteluun raja-asemille hyökänneen romuluslaisen aluksen kanssa ja romulaanien vulkaanialkuperä paljastuu: Spockin ilme on todella kuolemanvakava hänen kertoessaan tästä planeettansa historian karmivasta vaiheesta. Samoin jaksossa ”All Our Yesterdays”, jossa Spock joutuu jääkautiseen menneisyyteen, ja hän muuttuukin siellä alkukantaiseksi raakalaiseksi, jonka valvontahuoneeseen jäänyt kapteeni ja mukana menneisyyteen mennyt tohtori onnistuvat viime hetkellä palauttamaan ennalleen ja pelastamaan. Vulkanuslaiset olivat vuonna 2063 ensimmäinen ihmisten kohtaaman ulkoavaruuden olentoryhmä, kun Zefram Cochranen poimuajoon kykenevä avaruusalus Phoenix teki ensilentonsa ja vulkanuslaisten tutkimusalus huomasi tämän synnyttämän poimujäljen sekä kävi tutustumassa aluksen lähettäjiin. Noin sata vuotta myöhemmin vulkanuslaiset pyrkivät estämään ihmisten ensimmäisen poimukerroin viiteen kykenevän NX-luokan tähtilaiva Enterprisen rakentamisen, mutta Surakin oppien uudelleenlöytäminen lopulta paransi vulkanuslaisten ja ihmisten suhteita. Vulkanuslaiset näkivät ihmiskunnan liian epäkypsänä ja impulsiivisena avaruusmatkailuun, sillä ihmiskunta oli kehittänyt poimuajon vasta alle sata vuotta sitten. Vulkanuslaiset eivät halunneet että ihmiset toistaisivat niitä virheitä joita Vulkanuksella tehtiin ennen Surakin oppien leviämistä. Vulkanuslaiset olivat sittemmin perustajajäseniä Yhdistyneiden planeettojen liitossa, huolimatta jatkuvista konflikteistaan toisen perustajajäsenen, andorialaisten, kanssa. Vulkanuksen omaa kieltä kuullaan jonkin verran; merkittävimmät kerrat ovat elokuvissa Star Trek: Avaruusmatka (1979), kun Spock päättää hylätä kolinahrin, täyden loogisuuden tunnuksen ja palata Tähtilaivastoon sekä Star Trek II: Khanin viha (1982), jossa Spock ja luutnantti Saavik keskustelevat lyhyesti vulkaanin kielellä. == Lähteet == Luokka:Star Trek -universumin rodut de:Völker im Star-Trek-Universum#Vulkanier eo:Vulkano (Star Trek) it:Vulcano (Star Trek) ja:バルカン (スタートレック) pt:Vulcano (Star Trek) sk:Vulkán (Star Trek)
Mäkihypyn maailmancup 1979–1980

Mäkihypyn maailmancup 1979–1980 käsitti 27 osakilpailua, joista kaksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Cortina d'Ampezzossa Italiassa 27. joulukuuta 1979 ja viimeinen osakilpailu Štrbské Plesossa Tšekkoslovakiassa 25. maaliskuuta 1980. ==Osakilpailut ja voittajat== Pvm Paikka Mäki Voittaja Muuta 27\. joulukuuta 1979 Cortina d'Ampezzo Suurmäki Toni Innauer 30\. joulukuuta 1979 Oberstdorf K115 Jochen Danneberg Keski- Euroopan mäkiviikon ensimmäinen osakilpailu 1\. tammikuuta 1980 Garmisch- Partenkirchen K115 Hubert Neuper Keski-Euroopan mäkiviikon toinen osakilpailu 4\. tammikuuta 1980 Innsbruck K120 Hubert Neuper Keski-Euroopan mäkiviikon kolmas osakilpailu 7\. tammikuuta 1980 Bischofshofen K120 Martin Weber Keski- Euroopan mäkiviikon neljäs ja viimeinen osakilpailu 12\. tammikuuta 1980 Sapporo Suurmäki Hirokazu Yagi 13\. tammikuuta 1980 Masahiro Akimoto 19\. tammikuuta 1980 Thunder Bay Suurmäki Armin Kogler 20\. tammikuuta 1980 Armin Kogler 26\. tammikuuta 1980 Zakopane Suurmäki Stanisław Bobak 27\. tammikuuta 1980 Piotr Fijas 9\. helmikuuta 1980 St. Nizier Suurmäki Piotr Fijas 10\. helmikuuta 1980 Tom Christiansen 27\. helmikuuta 1980 Sankt Moritz Suurmäki Roger Ruud 29\. helmikuuta 1980 Gstaad Suurmäki Hansjörg Sumi 2\. maaliskuuta 1980 Engelberg Suurmäki Toni Innauer 2\. maaliskuuta 1980 Vikersund K185 Per Bergerud 8\. maaliskuuta 1980 Lahti Normaalimäki Armin Kogler 9\. maaliskuuta 1980 Suurmäki Steve Collins 11\. maaliskuuta 1980 Falun Normaalimäki Jouko Törmänen 16\. maaliskuuta 1980 Holmenkollen Suurmäki Armin Kogler 21\. maaliskuuta 1980 Planica K185 Hans Millonig 22\. maaliskuuta 1980 Hubert Neuper 24\. maaliskuuta 1980 Štrbské Pleso K90 Masahiro Akimoto 25\. maaliskuuta 1980 K120 Armin Kogler ==Maailmancupin kokonaiskilpailussa kymmenen eniten pistettä kerännyttä hyppääjää== Sijoitus Hyppääjä Maa Pisteet 1\. Hubert Neuper Itävalta 238 2\. Armin Kogler Itävalta 220 3\. Stanisław Bobak Puola 130 4\. Hirokazu Yagi Japani 116 5\. Masahiro Akimoto Japani 109 6\. Hans Millonig Itävalta 108 6\. Johan Sætre Norja 108 8\. Hansjörg Sumi Sveitsi 102 9\. Toni Innauer Itävalta 95 10\. Jari Puikkonen Suomi 87 10\. Hans Wallner Itävalta 87 ==Suomalaisten sijoitukset== ===Palkintosijat=== *Jouko Törmänen 1 voitto, 1 kakkossija, 1 kolmossija *Jari Puikkonen 3 kakkossijaa ===Muut suomalaiset=== *Jouko Törmänen 19. 65 pistettä *Tapio Mikkonen 51. 18 pistettä *Pentti Kokkonen 55. 16 pistettä *Tauno Käyhkö 55. 16 pistettä *Keijo Korhonen 57. 15 pistettä *Pasi Ronkainen 65. 11 pistettä *Asko Aalto 73. 9 pistettä *Kari Heinonen 86. 5 pistettä *Jari Larinto 88. 4 pistettä *Esko Rautionaho 92. 3 pistettä ==Aiheesta muualla== *Tulokset FIS:n sivulla Luokka:Mäkihypyn maailmancup Luokka:Vuoden 1979 urheilu Luokka:Vuoden 1980 urheilu
Hiivasienitulehdus

Hiivasienitulehdus on Candida-hiivasienen aiheuttama tulehdus. Hiivatulehduksen voi aiheuttaa allergia, tartunta, liika hygienia, hiostavat siteet, liika makean nauttiminen, antibioottikuuri tai stressi. == Ilmeneminen ja oireet == Hiivainfektio voi ilmetä sukuelimien, tavallisimmin vaginan, tulehduksena, ihottumina, suutulehduksena tai suolisto-oireina. Terskassa hiivatulehdus ilmenee kutinana ja kirvelynä. Emättimessä hiiva­tulehduksessa ilmenee hajutonta ja kokkareista valkovuotoa sekä kutinaa ja kirvelyä. Joskus hiivasieni on lähes oireeton. Hoitamaton hiivainfektio voi myös aiheuttaa naisilla hedelmöityksen vähentymistä tai nk. valeraskauksia. Hiivainfektio voi aiheuttaa myös allergioiden lisääntymistä. Hiivojen aiheuttamat tulehdustaudit eivät yleensä ole vakavia, ellei sairastuneen immuunijärjestelmä ole jostakin syystä, kuten AIDSin takia, heikentynyt. Lapsilla hiivasienitulehdus ilmenee useimmiten suutulehduksena eli sammaksena. Pienillä lapsilla on harvemmin tavattu hiivainfektiota sukuelimissä. Tällöin useimmiten sen on aiheuttanut kihomato. == Hoito == Hiivatulehdus paranee useimmiten apteekista saatavilla sienilääkkeillä mutta tarvitsee joskus lääkärihoitoa. Tauti on kuumeeton eikä aiheuta vakavia lisätauteja. Hiivatulehduksen hoitoon on olemassa kotikonsteja. Suun sieni-infektioon auttaa sitruuna- tai puolukkamehu. Emätintulehdukseen auttaa runsas maitohappobakteerien nauttiminen esimerkiksi piimän tai maustamattoman jogurtin muodossa. Maitohappobakteerit ja niiden lisääminen auttaa, sillä emättimen luonnollisen tasapainon bakteereista useimmat ovat juuri maitohappobakteereja ja hiivatulehduksen voi aiheuttaa jo se, että tämä bakteerikanta emättimessä pienenee. == Hiivasyndrooma == Vaihtoehtolääketieteen kannattajat puhuvat usein vähäoireisesta systeemisestä hiivainfektiosta eli hiivasyndroomasta. Hiivasyndrooman väitetään aiheuttavan laajasti erilaisia oireita. Vähäoireinen systeeminen hiivainfektio ei kuitenkaan ole mahdollinen, vaan systeeminen hiivainfektio aiheuttaisi henkeä uhkaavan, välitöntä sairaalahoitoa vaativan tilan. Hiivasyndrooman olemassaoloa ei ole voitu todistaa tieteellisesti, eikä lääketiede sitä tunne. Hiivasyndroomaa epäilevät potilaat kärsivät todellisuudessa muista sairauksista. Joskus taustalla voi olla useita tekijöitä, jolloin yksiselitteistä diagnoosia ei voida asettaa. == Katso myös == * Hoitoresistentit sieni-infektiot == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Sienitaudit Luokka:Naaraan sukupuolielimistön sairaudet Luokka:Uroksen sukupuolielimistön sairaudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Leonid Potapov

Leonid Vasiljevitš Potapov (, 4. heinäkuuta 1935 – 12. marraskuuta 2020) oli Burjatian tasavallan presidentti elokuusta 1994 heinäkuuhun 2007. Sitä ennen vuodesta 1991 hän toimi Burjatian korkeimman neuvoston puheenjohtajana, joka oli tasavallan korkein asema ennen presidentin viran perustamista. Potapov valittiin Burjatian ensimmäiseksi presidentiksi suoralla kansanvaalilla 1994 ja uudelleen 1998 ja 2002 (68 % äänistä). Nykyisin Burjatian presidentin käytännössä nimittää Venäjän federaation presidentti. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Virallinen kotisivu Luokka:Venäjän federaation kuvernöörit ja aluejohtajat Luokka:Burjatialaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Obscured by Clouds

Obscured by Clouds on Pink Floydin vuonna 1972 julkaisema rock-albumi. Levyn musiikki on sävelletty Barbet Schroederin elokuvaan La Vallée. Kappaleen "Childhood's End" sanotaan olevan Arthur C. Clarken samannimisen romaanin inspiroima. Kappaleessa "Free Four" Roger Waters viittaa isänsä kuolemaan Anzion maihinnousussa vuonna 1944; teema tuli keskeiseksi Watersin myöhemmässä tuotannossa. == Kappalelista == # #*instrumentaalinen # #*instrumentaalinen # #*päävokaalit David Gilmour ja Richard Wright # #*päävokaalit David Gilmour # #*päävokaalit David Gilmour # #*instrumentaalinen # #*päävokaalit David Gilmour # #*päävokaalit Roger Waters # #*päävokaalit Richard Wright # #*instrumentaalinen == Lähteet == Luokka:Vuoden 1972 soundtrackit Luokka:Pink Floydin albumit
Eldarion

Eldarion on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -saagassa. Hän on Aragornin ja Arwenin poika. Tarinassa Eldarionista tuli Keski-Maassa sijaitsevan kuvitteellisen Gondorin valtakunnan kuningas. Hän oli jälleenyhdistyneen läntisen kuningaskunnan (Gondor ja Arnor) toinen hallitsija Aragornin jälkeen, nousten valtaan vuonna 120 Neljättä Aikaa. Siitä, kuinka kauan hänen kautensa kesti, ei ole tietoa. Hän oli kuitenkin vallassa vielä vuonna 172 neljättä aikaa, jolloin kuninkaallinen kirjuri Findegil valmisti kopion Länsikairan punaisesta kirjasta. Nimi Eldarion tarkoittaa haltioiden perillinen. Nimi perustuu siihen, että vanhempiensa kautta Eldarion oli useiden merkittävien haltiasukujen, muiden muassa haltioiden kolmen korkean kuninkaan, jälkeläinen. Samaten hän polveutui dúnedainista. Vanhempiensa valinnan seurauksena Eldarion oli haltiaperimästään huolimatta rodultaan ihminen. ==Katso myös== * Luettelo ihmisten hallitsijoista Keski-Maan historiassa Luokka:Keski-Maan henkilöhahmot Luokka:Kuvitteelliset kuninkaalliset ja:ゴンドールの王たち#再統一王国 pl:Królowie Gondoru#Eldarion
Seth Ablade

Seth Ablade (s. 30. huhtikuuta 1983 Teshie) on ghanalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija, joka toimii Kakkosessa pelaavan FC Jazzin päävalmentajana. Pelaajaurallaan Ablade pelasi Suomen, Puolan ja Albanian pääsarjoissa, ja edusti myös Ghanan nuorisomaajoukkueita. Vuonna 1999 Ablade oli mukana Ghanan joukkueessa, joukkueessa, joka voitti alle 17-vuotiaiden MM-pronssia. == Ura == === Pelaajana === Vuosina 1999–2002 Abalade edusti Itävallan toisella ja kolmannella sarjatasolla FC Kärntenin ja SVG Bleiburgin joukkueita. Maaliskuussa 2003 Ablade siirtyi Puolan pääsarjan Polonia Varsovaan, jossa hän pelasi kevään aikanna neljä ottelua. Kaudella 2003–2004 Ablade edusti Albanian pääsarjan KS Elbasania. Loukkaantumisten vaivaama Ablade saapui Suomeen vuonna 2004 tehtyään sopimuksen Ykkösessä pelanneen AC Oulun kanssa. Hän pelasi kauden aikana ainoastaan 10 ottelua loukkaannuttuaan heinäkuussa. Vuonna 2005 Ablade siirtyi Kuopion Palloseuraan, jossa hän pelasi Veikkausliigassa kausien 2005–2006 aikana 37 ottelua ja teki kuusi maalia. Kesällä 2006 Ablade oli ukrainalaisen Dnepr Dnepropetrovskin testissä. Myöhemmin Ablade sai sopimuksen Ukrainaan, mutta joutui akillesjännevammansa vuoksi palaamaan keväällä 2007 Suomeen, ja päätti lopettaa pelaajauransa pääsarjatasolla. Vuosina 2007–2011 Ablade pelasi vielä Kakkosta OPS:n ja VPS-j:n joukkueissa. === Valmentajana === Ablade valmensi VPS-j:n junioreita 2010–2013 ja toimi OPS:n junioripäällikkönä 2013–2014. Maaliskuussa 2014 hän siirtyi valmentamaan OPS:n Kakkosessa pelannutta edustusjoukkuetta. Vuosina 2016–2018 Ablade valmensi FC Jazzin juniorijoukkueita, ja aloitti kauden 2018 jälkeen seuran edustusjoukkueen päävalmentajana. == Perhe == Seth Abladen poika on jalkapalloilija Terry Ablade. ==Saavutukset== === Maajoukkueet === * U17 Afrikan mestaruus 1999 * U17 MM-kilpailut pronssia 1999 === Seurajoukkueet === * Suomen Liigacup 2006 == Lähteet == Luokka:Ghanalaiset jalkapalloilijat Luokka:Suomalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Perkloorihappo

Perkloorihappo (HClO4, CAS-numero 7601-90-3) on voimakkaasti hapettava kloorin happiyhdiste. Perkloorihappo on vahva happo eli se protolysoituu lähes täydellisesti. Vahvana happona perkloorihappo on myös syövyttävää ja neutraloitumisreaktiossa emäksen kanssa muodostuu perkloraattisuoloja. Helposti haihtuvien aineiden kanssa perkloorihappo voi muodostaa räjähtäviä seoksia. Perkloorihappoa valmistetaan kloorihaposta hapettamalla sähkökemiallisesti tai antamalla rikkihapon reagoida perkloraattien kanssa. Sitä käytetään muun muassa räjähteiden valmistuksessa ja analyyttisessä kemiassa osoitettaessa kalium-ionin (K+) läsnäolo, koska se muodostaa perkloorihapon kanssa veteen hyvin niukkaliukoista kaliumperkloraattia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *PubChem: Perchloric acid Luokka:Epäorgaaniset hapot
Keitinlasi

Keitinlasi eli dekantterilasi, arkisessa kielenkäytössä dekka, on sylinterimäinen lasiastia, jonka yläreunassa on loiva kaulus ja kaatonokka. Dekantterilaseja käytetään muun muassa kemian laboratoriotöissä suolojen liuottamisessa kulloiseenkin liuottimeen. Keitinlasit valmistetaan yleensä kuumuutta hyvin kestävästä borosilikaattilasista ja niiden yleisimmät vetoisuudet ovat 100, 250, 400, 600, 800 ja 1000 millilitraa. Luokka:Laboratoriotarvikkeet
Haiphong

Haiphong () on Vietnamin kolmanneksi suurin kaupunki. Vuonna 2009 kaupungissa arvioitiin olevan 847 058 asukasta. Hải Phòng sijaitsee Đồng Bằng Sông Hồngin hallintoalueella Punaisenjoen suistossa noin sadan kilometrin päässä Hanoista. Haiphong on Vietnamin pohjoisen osan tärkein satama. == Historia == Haiphong on ollut merkittävä satamakaupunki jo usean vuosisadan ajan. Ranskan vallattua Vietnamin kaupungista tuli Ranskan Indokiinan tärkein laivastotukikohta. Kun Vietnam yritti itsenäistyä toisen maailmansodan jälkeen, Haiphong oli ensimmäinen paikka, jossa Ranska käynnisti sotilastoimenpiteet itsenäistymistä vastaan. Ranskan laivasto pommitti kaupunkia. Vietnamin sodassa Yhdysvallat pommitti 29. kesäkuuta 1966 rankasti kaupungin öljyvarastoja ja satamaa, sillä se oli Pohjois-Vietnamin ainoa merkittävä satama. Uskottiin, että öljyvarastojen laajamittainen tuhoaminen tekisi vietkong-armeijan huollon erittäin vaikeaksi ja samalla taivuttaisi myös Hanoin hallituksen suostuvaiseksi neuvotteluihin. Sodan jälkeen Haiphong rakennettiin merkittävä teollisuuskeskus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Hải Phòngin viralliset sivut Luokka:Vietnamin kaupungit
Mäkihypyn maailmancup 1980–1981

Mäkihypyn maailmancup 1980–1981 käsitti 28 osakilpailua, joista neljä peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Oberstdorfissa Länsi-Saksassa 30. joulukuuta 1980 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 22. maaliskuuta 1981. ==Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää== Sijoitus Hyppääjä Maa Pisteet 1\. Armin Kogler 205 2\. Roger Ruud 201 3\. Horst Bulau 179 4\. Hubert Neuper 166 5\. Jari Puikkonen 162 6\. Johan Sætre 142 7\. Hans Wallner 127 8\. Per Bergerud 124 9\. Ivar Mobekk 91 10\. Pentti Kokkonen 90 ==Suomalaisten sijoitukset osakilpailuista== ===Palkintosijoitukset=== *Jari Puikkonen 4 voittoa, 1 kakkossija *Matti Nykänen 1 kakkossija *Pentti Kokkonen 2 kolmossijaa ===Muut suomalaiset=== *Kari Ylianttila 20. 45 pistettä *Matti Nykänen 26. 30 pistettä *Kari Heinonen 29. 28 pistettä *Jouko Törmänen 35. 21 pistettä *Asko Aalto 64. 7 pistettä *Pekka Tolkkinen 66. 6 pistettä *Markku Pusenius 80. 2 pistettä ==Aiheesta muualla== *Tulokset FIS:n sivulla Luokka:Mäkihypyn maailmancup Luokka:Vuoden 1980 urheilu Luokka:Vuoden 1981 urheilu
Saarijärven–Viitasaaren seutukunta

Saarijärven–Viitasaaren seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kahdeksan kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 138. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Kannonkoski % % % % Karstula % % % % Kinnula % % % % Kivijärvi % % % % Kyyjärvi % % % % Pihtipudas % % % % Saarijärvi % % % % Viitasaari % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2004 seutukunta perustettiin yhdistämällä Saarijärven ja Viitasaaren seutukunnat Saarijärven–Viitasaaren seutukunnaksi. Seutukuntaan siirtyi Saarijärven seutukunnasta Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pylkönmäki ja Saarijärvi. Viitasaaren seutukunnasta tulivat Pihtipudas ja Viitasaari. * 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Pylkönmäki liitettiin osaksi Saarijärven kaupunkia. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viisaankivi-seutuportaali ** Kannonkosken kunnan kotisivut ** Karstulan kunnan kotisivut ** Kinnulan kunnan kotisivut ** Kivijärven kunnan kotisivut ** Kyyjärven kunnan kotisivut ** Pihtiputaan kunnan kotisivut ** Saarijärven kaupungin kotisivut ** Viitasaaren kaupungin kotisivut Luokka:Keski-Suomen maakunnan seutukunnat
Turunmaan seutukunta

Turunmaan seutukunta () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais- Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 021. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Kemiönsaari % % % % Parainen % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Dragsfjärd, Kemiö ja Västanfjärd yhdistyivät Kemiönsaaren kunnaksi. * 1. tammikuuta 2009 Houtskari, Iniö, Korppoo, Nauvo ja Parainen yhdistyivät Länsi-Turunmaan kaupungiksi, jonka nimi vuonna 2012 muutettiin Paraisiksi. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. == Katso myös == * Turunmaa * Turunmaan saaristo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kemiönsaaren kunnan kotisivut * Paraisten kaupungin kotisivut Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan seutukunnat
Mäkihypyn maailmancup 1981–1982

Mäkihypyn maailmancup 1981–1982 käsitti 24 osakilpailua, joista kaksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Cortina d'Ampezzossa Italiassa 20. joulukuuta 1981 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 28. maaliskuuta 1982. ==Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää== Sijoitus Hyppääjä Maa Pisteet 1\. Armin Kogler 189 2\. Hubert Neuper 174 3\. Horst Bulau 151 4\. Matti Nykänen 138 5\. Ole Bremseth 136 6\. Per Bergerud 129 7\. Massimo Rigoni 125 8\. Roger Ruud 112 9\. Johan Sætre 100 10\. Andreas Bauer 85 ==Suomalaisten sijoitukset osakilpailuista== ===Palkintosijoitukset=== *Matti Nykänen 3 voittoa, 2 kakkossijaa *Jari Puikkonen 1 kakkossija *Pentti Kokkonen 1 kakkossija ===Muut suomalaiset=== *Kari Ylianttila 19. 54 pistettä *Pentti Kokkonen 20. 50 pistettä *Jari Puikkonen 26. 31 pistettä *Keijo Korhonen 52. 6 pistettä *Harry Nakari 63. 2 pistettä *Markku Reijonen 63. 2 pistettä ==Aiheesta muualla== *Tulokset FIS:n sivulla Luokka:Mäkihypyn maailmancup Luokka:Vuoden 1981 urheilu Luokka:Vuoden 1982 urheilu
Viola d’amore

pienoiskuva|Viola d’amore vuodelta 1760 Viola d’amore eli lemmenviulu (Myron Rosenblum: "Viola d’amore". Grove music online , haettu 14.2.2016; ; ; ) on suunnilleen alttoviulun kokoinen otenauhaton viola da gamban sukuinen jousisoitin, jossa on yleensä 14 kieltä. Kielistä seitsemää soitetaan ja seitsemän muuta ovat resonanssikieliä. Viola d’amorea käytettiin erityisesti barokin aikana. Barokin jälkeen soitin jäi käytöstä, mutta 1900-luvulla kiinnostus sitä kohtaan alkoi herätä uudelleen. Muun muassa tšekkiläinen Leoš Janáček käytti viola d’amorea oopperassaan Katja Kabanova. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka: Jousisoittimet