Turun ja Suomen arkkipiispa

Turun ja Suomen arkkipiispaKirkon organisaatio: Arkkipiispa ja piispat. Evl.fi (vuoteen 1817 Turun piispa) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispa. Arkkipiispalla ei ole muihin piispoihin nähden esimiesasemaa vaan hän on ensimmäinen vertaistensa joukossa (). Luterilaisista kirkoista vain Suomen, Ruotsin, Latvian ja Viron kirkoilla on arkkipiispa. Tapio Luoma on ollut arkkipiispa 1. kesäkuuta 2018 alkaen, kun Kari Mäkinen jäi eläkkeelle.Tapio Luoma on seuraava arkkipiispa, Ylen uutiset 1.3.2018 Tapio Luoma on järjestyksessä 56:s piispa Turussa Piispa Henrikin jälkeen ja Suomen 15:s arkkipiispa. Perimätiedon mukaan ensimmäinen Turun piispa oli 1100-luvulla elänyt piispa Henrik. Alun perin Turun piispat olivat katolisen kirkon piispoja. Ruotsin kuningaskunnan toinen Suomessa oleva piispanvirka perustettiin luterilaisen uskonpuhdistuksen jälkeen 1554 Viipurin hiippakuntaan. Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1724 Viipurin hiippakunta siirrettiin Porvooseen Porvoon hiippakunnaksi, josta vuonna 1923 tuli uuden hiippakuntajaon myötä Tampereen hiippakunta. 1800-luvun alussa Turun piispan hallitsemaan hiippakuntaan kuului kaksi kolmasosaa Suomen evankelis- luterilaisista seurakunnista. Tämä alue pieneni 1851, kun Kuopion läänin ja Oulun läänin alueelle perustettiin Kuopion hiippakunta, jonka keskus siirtyi vuonna 1900 Ouluun ja hiippakunnan nimeksi tuli vuonna 1923 Oulun hiippakunta.http://www.evl.fi/kirkko/historiikki.html Porvoon hiippakunta sai lisäalueita Turun hiippakunnalta sen itäisistä osista 1897, muun muassa Uudenmaan lääniin ja Hämeen lääniin kuuluvat alueet sekä osia Vaasan lääniin kuuluvista Hämeen ja Satakunnan alueista. ==Historia== Katolinen kristinusko sai jalansijaa nykyisen Suomen alueella viimeistään 1000-luvulla. Ruotsin yhteyteen Etelä-Suomi tulee selkeästi vuodesta 1249 lähtien. Piispanistuin sijaitsi varhaisimmassa vaiheessaan Nousiaisissa, mistä se siirrettiin vuoden 1229 jälkeen KoroisiinSeppänen 2003 s. 42. Turkuun piispanistuin siirrettiin 1200-luvun lopulla, viimeistään tuomiokirkon vihkimisen myötä vuonna 1300. Piispa Henrik mainitaan legendassa Uppsalan piispana, käsitys hänen Suomen piispuudestaan on myöhäsyntyinen. Ruotsalaisissa annaaleissa ja Pyhän Botvidin legendassa 1200-luvulta mainitaan vuonna 1129 Uppsalan piispa Henrik. Hän sai surmansa Fotevikin taistelussa 1134. Palmsköldin katkelman vanhemmassa osassa 1400-luvun alusta Henrikin kuolinvuodeksi on annettu 1151. Myöhempi historiantutkimus on sitten sirotellut kuolinvuosia pitkin 1150-lukua, suosituimpia ovat olleet vuodet 1156 ja 1158, mutta muitakin on yritetty. Käsitys siitä, että vuosina 1249–1286 Suomen hiippakuntaa olisi johtanut kolme kansleripiispaa on erehdys, joka perustuu Paavali Juustenin Suomen piispainkronikkaan 1500-luvulla tekemiin epähistoriallisiin lisäyksiin.Schück, Herman: ”Kansler och capella regis under folkungatiden”, Historisk tidskrift 2/1963 Tosin 1400-luvun alusta peräisin oleva niin sanottu Palmsköldin katkelma nimittää Beroa kuninkaan kansleriksi, mutta Schückin mukaan nimityksellä on tarkoitettu kuninkaan kappalaista. Nämä Koroisissa asuneet piispat olivat Bero (Björn), Ragvald I ja Catillus (Kettil). Heistä ainakin Beron näyttää maallinen valta Ruotsissa paavin vuodelta 1250 peräisin olevan moitekirjeen mukaan nimittäneen piispaksi vastoin kanonisen oikeuden määräyksiä. Piispa Catillus on ensimmäinen, joka mainitaan eräissä 1270-luvun lähteissä Turun piispaksi (episcopus aboensis).Lehtonen & Joutsivuo 2002, s. 106 Protestanttisessa uskonpuhdistuksessa 1527 Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa irrotti – taloudellisista ja poliittisista syistä johtuen – maan kirkon paavin alaisuudesta ja perusti Ruotsin kirkon. Uskonpuhdistuksen toimeenpanijana Suomessa oli Mikael Agricola, joka toimi myös vuodesta 1554 Turun piispana. Suomen sodan jälkeen Suomesta tuli Suomen suuriruhtinaskunta osana Venäjää, joka tunnusti luterilaisen kirkon. Vuonna 1817 Suomeen nimitettiin arkkipiispa Suomen luterilaisen kirkon johtoon. Suomen itsenäistyessä 1917 luterilaisesta kirkko sai virallisen tunnustetun aseman yhdessä ortodoksisen kirkon kanssa. Nykyään Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa on arkkipiispan lisäksi erillinen Turun arkkihiippakunnan piispan virka. Sen ensimmäinen viranhaltija oli Ilkka Kantola (1998–2005), ja häntä ovat seuranneet Kari Mäkinen (2006–2010), Kaarlo Kalliala (2011–2021) ja Mari Leppänen (2021–). == Luettelo piispoista == *Lähteet: ===Katoliset piispat=== piispa piispa virka-aika lisätietoa Henrik 1134–1158 Uppsalan piispa, historiallisuus epävarma Rodolfus 1202?–1209? historiallisuus epävarma Folkvinus 1210?–1234? historiallisuus epävarma Tuomas 1234?–1245 Bero I (Björn I) 1248 tai 1249–1258 Ragvald I 1258–1266 Catillus 1266–1286 Johannes 1286–1290 Maunu I 1291–1308 Ragvald II 1309–1321 Pentti Gregoriuksenpoika 1321–1338 Hemming 1338–1366 Henrik Hartmaninpoika 1366–1367 Johannes Pietarinpoika 1367–1370 Johannes Westfal 1370–1385 Bero Balk 1385–1412 Maunu Olavinpoika Tavast 1412–1450 99px Olavi Maununpoika 1450–1460 tiettävästi ainut keskiajan piispoista, joka oli opiskellut yliopistossa eritysesti teologiaa Konrad Bitz 1460–1489 Maunu III Särkilahti 1489–1500 Lauri Suurpää 1500–1506 Johannes Olavinpoika 1506–1510 99px Arvid Kurki 1510–1522 *Luterilaisen ajan jälkeisistä katolisista piispoista, ks. Helsingin katoliset piispat. ===Ei-katoliset piispat ja luterilaiset piispat=== piispa piispa vallassa Ericus Svenonius 1523–1527 Martti Skytte 1528–1550 Mikael Agricola 1554–1557 Pietari Follingius 1558–1563 Paavali Juusten 1563–1575 Ericus Erici Sorolainen 1583–1625 Isaacus Rothovius 1627–1652 Aeschillus Petraeus 1652–1657 Johannes Terserus 1658–1664 Johannes Gezelius vanhempi 1664–1690 Johannes Gezelius nuorempi 1690–1718 Herman Witte 1721–1728 Lars Tammelin 1728–1733 Jonas Fahlenius 1734–1748 Johan Browallius 1748–1755 Karl Fredrik Mennander 1757–1775 Jakob Haartman 1776–1788 Jakob Gadolin 1788–1802 Jakob Tengström 1803–1817 ===Luterilaiset arkkipiispat=== arkkipiispa arkkipiispa vallassa Jakob Tengström 1817–1832 Erik Gabriel Melartin 1833–1847 99px Edvard Bergenheim 1850–1884 Torsten Thure Renvall 1884–1898 Gustaf Johansson 1899–1930 Lauri Ingman 1930–1934 Erkki Kaila 1935–1944 99px Aleksi Lehtonen 1945–1951 Ilmari Salomies 1951–1964 Martti Simojoki 1964–1978 Mikko Juva 1978–1982 John Vikström 1982–1998 Jukka Paarma 1998–2010 Kari Mäkinen 2010–2018 Tapio Luoma 2018– == Lähteet == * === Viitteet === ==Kirjallisuutta== * * *Heininen, Simo Turun piispat Pyhästä Henrikistä Mikko Juvaan. Edita. Helsinki, 2008 ISBN 978-951-37-3304-7 *Gardberg, C.J; Heininen, Simo; Welin, P. O. Nationalhelgedomen Åbo Domkyrka 1300-2000. Tammi förlag, Helsingfors 2000. ISBN 951-31-1706-5 == Aiheesta muualla == Luokka:Kristinuskon historia Suomessa Arkkipiispa * Luokka:Luettelot piispoista