Närpiö

Närpiö () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa Länsi- Suomessa. Sen naapurikunnat ovat Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kurikka, Maalahti ja Teuva. Närpiössä on 9 621 asukasta (31.12.2023). Asukkaista yli 74 prosenttia on ruotsinkielisiä. == Nimen alkuperä == Nimen tulkitsemiseksi on esitetty useita selityksiä, joista kolme huomattavinta lähtee suomenkielisistä aineksista. Entisestä naapurikunnasta Jurvasta virtaa Närvijoki, joka kulkee Närpiön puolella Närpiönjoki-nimisenä. Jurvassa on myös Närvä-niminen talo, joka sisältää henkilönnimen. Elias Lönnrotin sanakirjassa närvä ja närpä tarkoittavat saitaa tai itaraa. Jurvalaiset ovat käyttäneet Närpiön pitäjästä nimimuotoja Närppiö, Närpöö, Närppöö, Närviö. Näiden perusteella on oletettu vanhaa nimimuotoa Närvipää, jossa pää on ”niemi”. Lars Huldén on tulkinnut nimen suoraan henkilönnimestä Närppi, Närppinen. Ruotsinkielisessä nimessä s-liite yhdistyy luontevasti suomalaiseen henkilönnimeen. Saulo Kepsu on esittänyt kolmannenlaisen teorian: Närväjoki > Närvijoki ~ Närpijoki. Moni joki-loppuinen nimi on kehittynyt io-loppuiseksi, joten tulokseksi on tullut Närviö ~ Närpiö. Tämä nimi on siirtynyt kylännimeksi, jonka ruotsalaiset uudisasukkaat keskiajalla ovat lainanneet ja mukauttaneet omaan kieleensä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran 1850-luvulla julkaisemaan karttaan Närpiö käännettiin nimelle Nääräpää. Suomettaressa olleen artikkelin mukaan käännöstä pidettiin virheellisenä ja vastustajien mielestä paikkakuntaa kutsuttiin suomen kielellä nimellä Närpiö. Suomettaressa kirjoitettiin: == Historia == Ensimmäiset maininnat Närpiön suurpitäjästä ovat vuodelta 1331. Siihen kuului laajoja alueita, jotka rajautuivat Isojokeen etelässä, lännessä Bergöön ja pohjoisessa Petolahteen. Närpiön suurpitäjään kuuluneita kuntia olivat Bergö, Isojoki, Karijoki, Kaskinen, Korsnäs, Lapväärtti, Petolahti, Pirttikylä, Siipyy, Teuva, Tiukka ja Ylimarkku. 1700-luvun alussa Närpiön alueen kyliä tuhoutui myrskyjen ja ryöstöjen seurauksena. Monet asukkaat pakenivatkin tuolloin Pohjanlahden yli Ruotsiin. 1800-luvun loppupuolella Närpiö jaettiin pienempiin kyliin. Närpiön kunta perustettiin vuonna 1867. Vuonna 1973 Ylimarkun ja Pirttikylän kunnat liitettiin Närpiöön. Nykyisen laajuutensa kunta sai vuonna 1975, kun Pirttikylän pohjoisosa siirtyi osaksi Maalahtea.Stolpe 1999, s. 89 Närpiössä sijaitsi 1800-luvulla Bergan lasitehdas, joka oli aikansa suurteollisuutta ruotsinkielisellä Pohjanmaalla.Stolpe 1999, s. 92 Närpiöstä tuli kaupunki 1. tammikuuta 1993. Närpiössä ja Kaskisissa äänestettiin 18.11.2019 kuntaliitoksesta. Närpiön valtuusto kannatti liitosta: kyllä-äänet voittivat odotetusti 26–8, mutta Kaskisten valtuusto hylkäsi liitoksen 9 äänellä 8 vastaan.Elina Kaakinen: Suomen pienin kaupunki ei taivu kuntaliitokseen. Yle uutiset 18.11.2019. Viitattu 18.11.2019 == Maantiede == === Arkkitehtuuri === Närpiön historia näkyy maaseudulla. Kaivauksissa on löytynyt useita muinaisia paikkoja. Pirttilahdella ja Ylimarkussa sijaitsevat puukirkot. Närpiön kalkittu kivikirkko on peräisin 1400-luvulta. Kivikirkon ympärillä on yli sata kirkkotallia, joihin matkaajat pystyivät jättämään hevosensa. Kirkon tallit muodostavat ainutlaatuisen kokonaisuuden Suomessa.Stolpe 1999, s. 90 Öjskogsparkenin museoalueella sijaitsee 1800-luvulta peräisin oleva maalaistalo, jossa sijaitsee apteekkimuseo ja maatalousmuseo. Närpiöstä kohti Kaskisia sijaitsee Petter Johan Bladhin vuonna 1780 rakentama Benvikin maatila. === Luonto === Natura-kohteita, jotka ovat osittain tai kokonaan Närpiön kunnan alueella ovat Närpiön saaristo, Kristiinankaupungin saaristo, Bredmossmyran jossa esiintyy liito-orava ja pohjantikka, Orrmossliden, arvokas lintujärvi Hinjärvi, Sanemossen joka on myös erinomainen lakkasuo, Risnäsmossen ja Kackurmossen. === Kylät === Alamarkku (Yttermark)Ilmatieteen laitos, Bäckby, Böle, Finby, Gottböle, Kalax, Kaldnäs, Karila (Karlå), Klaresund, Knåpnäs, Kåtnäs, Norrnäs, Nämpnäs (alun perin Niemenpää), Näsby, Pielahti (Pjelax), Pirttikylä (Pörtom), Rangsby, Ståbacka, Tervalahti (Tjärlax)Tervalahti-TjärlaxKolmen kaupungin – Kristiinankaupungin, Kaskisten ja Närpiön vierassatamat, Träskböle, Töjby, Ylimarkku (Övermark) === Taajamat === Vuoden 2022 lopussa Närpiössä oli 9 584 asukasta, joista 5 662 asui taajamissa, 3 842 haja-asutusalueilla ja 80:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Närpiön taajama-aste on 59,6 %. Närpiön taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken: # Taajama Väkiluku (31.12.2022) 1 Närpiön keskustaajama 4 495 2 Ylimarkku 500 3 Pirttikylä 382 4 Nämpnäs 279 5 Kaskisten keskustaajama* 6 Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kaskisten keskustaajama ulottuu pääosin Kaskisten kaupungin alueelle. == Talous == Talousalueena Närpiö kuuluu Suupohjan rannikkoseutuun, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 44 514 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 19. suurin. Närpiössä oli vuonna 2022 yhteensä 4 513 työpaikkaa ja kaupungissa asui 4 209 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 84,9 prosenttia. Närpiön työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 51,9 prosenttia, jalostuksen 24,2 prosenttia ja alkutuotannon 23,0 prosenttia. Närpiön työpaikkaomavaraisuus on 107,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,9 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,4 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kaskisissa on 127,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden. === Yritykset === Suomen kasvihuoneviljely on keskittynyt Närpiöön. Kunnassa kasvatetaan 60 prosenttia Suomen tomaateista ja 35 prosenttia kurkuista. Närpiössä on yli 400 kasvihuoneviljelijää, ja kunnan kasvihuoneiden yhteenlaskettu ala on 77 hehtaaria. Kasvihuoneviljely työllistää Närpiössä noin 1 200 henkilöä. Närpiön suurimpia työnantajia ovat jäteautojen valmistukseen erikoistunut Närpiön Puu ja Metalli, perävaunuihin erikoistunut Närkö, kurkkuviljelijä Jan-Erik Sigg sekä huonekalutehdas Hilding Anders Finland. Närpiön suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluu myös vuonna 2021 puutarhat Träskböle Trädgård ja Johan Prinsén. == Väestö == Närpiön kaupungin asukkaista prosenttia on ruotsinkielisiä. Suomenkielisiä on prosenttia ja muunkielisiä yhteensä prosenttia. Närpiö oli vuoteen 2015 saakka Manner-Suomen viimeinen yksikielisesti ruotsinkielinen kunta. Kaksikielinen siitä tuli vuoden 2016 alussa. Närpiön murretta on muiden ruotsinpuhujien hankala ymmärtää. Närpiön asukkaista merkittävä osa puhuu äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia. Vietnaminkielisiä asukkaista on 6,96 % – enemmän kuin suomenkielisiä. Bosniankielisiä on 4,24 %. Heistä monet ovat tulleet kuntaan työskentelemään kasvihuoneviljelmillä. Syrjäkylien taloja kunnostavat maahanmuuttajien lapsiperheet ovat myös auttaneet pelastamaan kyläkouluja. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. === Seurakunnat === Vuoden 2018 aluejaon mukaan Närpiössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: * Närpiön seurakunta ** Pirttikylän kappeliseurakunta ** Ylimarkun kappeliseurakunta Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Närpiössä toimii Närpiön Filadelfiaseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Närpiön alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta. ===Entiset seurakunnat=== Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Närpiön kaupungin nykyisellä alueella. * Pörtoms församling (liitetty Närpes församlingiin 2014) * Övermarks församling (liitetty Närpes församlingiin 2014) == Kulttuuri == === Urheilu === Närpes Kraft on urheiluseura, jonka miesten jalkapallojoukkue pelaa kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa. == Liikenne == Närpiön alueella kulkevat Porin ja Vaasan välinen valtatie 8, Kaskisten ja Seinäjoen välinen kantatie 67 sekä Kaskisiin päättyvä Suupohjan rata. Närpiön rautatieasema sijaitsee Suupohjan radan varrella Finbyn kylässä. Lähin henkilöliikenteen rautatieasema on kuitenkin Vaasassa. ===Etäisyyksiä Närpiöstä=== * Kaskinen 15 km * Kristiinankaupunki 25 km * Pori 115 km * Seinäjoki 105 km * Vaasa 80 km == Hallinto ja politiikka == Närpiön kaupunginjohtaja on Mikaela Björklund. Närpiön kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa, joista 33 on RKP:n hallussa kaudella 2021–2025. Närpiön kunnanhallituksessa toimii 11 jäsentä, joista kaudella 2021–2023 kaikki edustaa RKP:tä. Kunnanhallituksen puheenjohtaja on Hans-Erik Lindqvist. Suurin osa asukkaista on Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) äänestäjiä: esimerkiksi kunnallisvaaleissa 2008 RKP sai 92,0 % äänistä ja 33 valtuustopaikkaa 35:stä. Toisena valtuustopuolueena ovat vuorotelleet Kristillis- ja Sosiaalidemokraatit. Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.Yle.fi - Kuntavaalit 2021 - Närpiö Vuosi RKP SDP KD VIHR Johto Ääniä % Ääniä % Ääniä % Ääniä % 2017 4 620 88,1 481 9,1 102 2,0 41 0,8 79,0 2021 4 317 90,0 352 7,3 84 1,8 42 0,9 82,7 ==Ystävyyskunnat== * Akranes, Islanti * Bamble, Norja * Tønder, Tanska * Västervikin kunta, Ruotsi == Kuvia == Närpes town hall.jpg|Kaupungintalo Närpes church stables.jpg|Kirkkotalleja Närpes Öjskogsparken.jpg|Öjskogsparken, kotiseutumuseo Tomatkarnevalen i Närpes 1993c.jpg|Tomaattikarnevaalit 1993 == Tunnettuja närpiöläisiä == * Georg Backlund (1905–2002), kansanedustaja (SKDL), toimittaja * Karl Johan Bonde (1811–1867), maanviljelijä ja valtiopäivämies * Albert Brommels (1891–1962), maanviljelijä ja kansanedustaja * Oskar Jeppson (1878–1931), maanviljelijä ja kansanedustaja * Frank Mangs (1897–1994), saarnaaja ja vapaakirkollinen evankelista * Josef Mangs (1883–1955), maanviljelijä ja kansanedustaja * Oskar Nix (1872–1932), kansanedustaja * Ivar Nordlund (1855–1937), pappi ja kansanedustaja * Bengt Stenwall (1929–1993), kunnanjohtaja * Edvin Stenwall (1899–1976), kirkkoherra ja kansanedustaja * August Tåg (1871–1959), maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja * K. J. Wenman (1895–1964), maanviljelijä ja kansanedustaja * Ulla-Maj Wideroos (s. 1951), kansanedustaja == Katso myös == * Luettelo Närpiön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin kotisivu * Tilastokeskus - Närpiön avainluvut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit