EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vilána

Vilána () on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike. Se on kotoisin Kreetalta. Vilánaa kasvatetaan edelleen pääosin Kreetalla ja erityisesti Pezán seudulla, ja Vilána on ainoa sallittu lajike Pezán nimeä kantavissa viineissä. Lajike tuottaa syvänkeltaisia, keveitä ja hedelmäisiä valkoviinejä. Viinillä on taipumus hapettua nopeasti. Vilánaa sekoitetaan usein muiden lajikkeiden, kuten Sauvignon Blancin ja Muscatin, kanssa. == Lähteet == Luokka:Archánes-Asteroúsia Luokka:Kreikkalaiset viinit Luokka:Viinirypälelajikkeet
Xinómavro

Xinómavro (, ”Katkera musta”; myös Xynomavro) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä tumma viinirypälelajike. Xinómavroa kasvatetaan erityisesti Náousassa, Rapsánissa sekä muualla Pohjois-Kreikassa sekä jonkin verran myös Kreikan ulkopuolella Pohjois-Makedoniassa. Xinómavro-rypäleet ovat sinimustia. Lajike tuottaa tummia, tanniinisia ja aromikkaita punaviinejä, ja sitä on verrattu italialaiseen Baroloon. Xinómavro on ainoa lajike, jota saa käyttää Náousan nimeä kantavissa viineissä. Xinómavroa sekoitetaan usein myös muiden lajikkeiden, kuten Merlotin ja Syrahin, kanssa. == Lähteet == Luokka:Kreikkalaiset viinit Luokka:Náousa (Imathía) Luokka:Viinirypälelajikkeet
Asolo

Asolo on kunta Pohjois-Italiassa Trevison maakunnassa Veneton alueella. Se on listattu yhdeksi Italian kauneimmista kylistä, I Borghi più Belli d’Italia. Asolon historia ulottuu Rooman aikaan saakka. Silloin se tunnettiin nimellä Acelum ja se oli roomalaisten Municipium. Kaupungin tärkeimmät nähtävyydet ovat keskiaikainen 1100-luvulta peräisin oleva linna Rocca di Asolo sekä tuomiokirkko Duomo di Asolo.Giro d'Italia 2016 ==Tunnettuja asukkaita== Asolossa on asunut useita tunnettuja italialaisia sekä myös ulkomaisia taiteilijoita. Kunnan kotisivut *Caterina Cornaro, Kyproksen kuningatar 1400-luvun lopulla *Eleonora Duse, italialainen näyttelijätär 1900-luvun alussa *Freya Stark, brittiläinen tutkimusmatkailija 1900-luvulla *Pietro Bembo, italialainen kirkonmies ja kirjailija 1400-luvun lopulla *Robert Browning, brittiläinen runoilija 1800-luvulla *Gian Francesco Malipiero, italialainen säveltäjä 1900-luvulla *Carlo Scarpa, italialainen arkkitehti 1900-luvulla *Marius Pictor, italialainen taidemaalari 1800- 1900-luvun vaihde *Filippo De Pisis, italialainen taidemaalari 1900-luvun alussa *Igor Stravinsky, venäläinen säveltäjä 1900-luvulla *Ernest Hemingway, yhdysvaltalainen kirjailija 1900-luvulla. Tiedosto:The_Fortress_of_Asolo,_TV,_Italy.jpg|Rocca di Asolo Tiedosto:Asolo_- _Duomo_-_Campanile.jpg|Duomo di Asolon kampaniili ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Trevison maakunnan kunnat
Joutsenet (Jussi Mäntysen veistos, Tampere)

Joutsenet on suomalaisen kuvanveistäjä Jussi Mäntysen suunnittelema, Tampereen Tammerkosken kaupunginosassa Kirjastonpuistossa sijaitseva veistos, joka kuvaa kahta ylöspäin kurottautuvaa joutsenta. Veistos on valettu pronssiin ja sen korkeus graniittijalustoineen on 250 senttimetriä. Veistoksesta on tehty kaikkiaan kolme valosta – vuosina 1936, 1938 ja 1963. Tampereen valos on vuodelta 1938; valokset vuosilta 1936 ja 1963 sijaitsevat Turussa. Jussi Mäntystä pidetään tunnetuimpana suomalaisena eläinveistosten tekijänä. Hän perehtyi eläinten ulkoisiin ominaisuuksiin työskennellessään Helsingin yliopiston eläinmuseossa yhteensä liki 30 vuotta aluksi preparaattorin apulaisena ja myöhemmin konservaattorina. Mäntysen kuvaamat eläimet esiintyvät lajityypillisissä asennoissa ja veistokset kuvastavat myös eläinten liikettä ja luonnetta jäntevän pelkistetysti. Mäntynen sai Joutsenet-veistoksellaan Grand Prix'n Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1937. Veistoksen ensimmäinen valu on vuodelta 1936 ja se päätyi Turun vanhalle hautausmaalle Arvo ja Irja Ketosen hautamuistomerkiksi. Tampereen kaupunki hankki patsaasta vuonna 1938 tehdyn valoksen, ja se paljastettiin samana vuonna Tammerkosken rannalle Kirjastonpuistoon. Kaupunki jakoi patsaasta teetettyjä pienikokoisia kopioita palkintona muun muassa merkittävistä yhteiskunnallisista ansioista. Pienoispatsaita teetettiin yhteensä 42 kappaletta ja niitä jaettiin vuosina 1959–1993. Jussi Mäntynen ja hänen vaimonsa Aune Mäntynen teettivät patsaasta kolmannen valoksen vuonna 1963, he olivat suunnitelleet siitä itselleen hautamuistomerkkiä. Myöhemmin he tulivat kuitenkin siihen tulokseen, että veistos olisi helpommin ihmisten nähtävillä jossain puistossa ja lahjoittivat patsaan Turun kaupungille, joka pystytti sen Tuomiokirkonpuistoon vuonna 1970. Tämä valos tunnetaan nimellä Ylös pyhään pyörryttävään korkeuteen. == Lähteet == Luokka:Tampereen patsaat ja veistokset Luokka:Tammerkoski
Helge Heinonen

Helge William Heinonen (14. syyskuuta 1922 Nastola – 21. lokakuuta 2012 Vääksy) oli suomalainen lehtikuvaaja. Hän työskenteli kaksi vuosikymmentä (1963–1984) Apu-lehden valokuvaajana. Heinonen voitti 1960-luvulla kolmesti Vuoden lehtikuva -kilpailun ja sai kansainvälisen ARPS-arvon 1956, AFIAP-arvon 1961 ja EFIAP-arvon 1962.Blomqvist, Jorma: Helge Heinonen. (Muistokirjoitus.) Helsingin Sanomat 18.11.2012. Viitattu 20.6.2016. Nastolassa syntynyt Helge Heinonen kävi koulunsa Helsingissä. Haavoituttuaan jatkosodan loppuvaiheissa hän kouluttautui kirjapainoalan kemigrafiksi eli tuolloisten kuvalaattojen valmistajaksi, minkä myötä valokuvaus alkoi kiinnostaa häntä. Hän opiskeli valokuvausta Wetzlarin Leica-koulussa ja oli koko ikänsä Leica- kinofilmikameran käyttäjä. Ennen pitkää rupeamaansa Apu-lehdessä Heinonen työskenteli Uuden Suomen omistamassa Kuvateollisuus Oy:ssä, Sanomien Lehtikuva Oy:ssä 1946–1950, Keskisuomalaisessa 1950–1957 ja Kuluttaja-lehdessä vuoteen 1963 asti. Hän sai valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1984.Verkkonäyttelyn valokuvaajat. Sumusta sommitteluun. Suomen valokuvataiteen museo. Viitattu 20.6.2016. Vuonna 1961 Heinonen julkaisi valokuvateoksen Kotka, suomalainen satamakaupunki. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Rautonen, Markku (toim.): Helge Heinonen, lehtikuvaaja. Helge Heinonen, 2005. ISBN 952-91-9572-9. * Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet Luokka:Suomalaiset valokuvaajat
Attack & Release

__NOTOC__ Attack & Release on The Black Keysin viides studioalbumi, joka julkaistiin 1. huhtikuuta 2008. == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittanut Dan Auerbach ja Patrick Carney, ellei toisin mainita. # # # # # # # # # # # # * == Kokoonpano == === Yhtye === * Dan Auerbach – sähkökitara, laulu, miksaus, jne * Patrick Carney – rummut, lyömäsoittimet, miksaus, jne === Studiomuusikot === * Danger Mouse (Brian Burton) – hohner basso 3, Korg ja Moog syntetisaattori, piano, urut, miksaus * Carla Monday – laulu kappaleissa "I Got Mine", "Psychotic Girl", "Lies" * Jessica Lea Mayfield – laulu "Things Ain't Like They Used to Be" * Ralph Carney – munniharppu "I Got Mine", kontrabassoklarinetti "Lies", klarinetti "Remember When", huilu ja bassohuuliharppu "Same Old Thing" * Marc Ribot – kitarasoolo "Lies", "So He Won't Break", komppikitara "Remember When (Side A)", slide-kitara "Oceans and Streams" === Tuotanto === * Robert C. Ludwig – masteroija * Michael Carney – kannen suunnittelu * Paul Hamann – äänitys * Kennie Takahashi – miksaus == Arvostelut == * AllMusic: AllMusic review * The Guardian: The Guardian: Album review * Soundi: THE BLACK KEYS: Attack & Release Viitattu 1.6.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Attack & Release discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2008 albumit Luokka:The Black Keysin albumit
Juurijärvi (Ikaalinen)

Juurijärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätön Eränperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Juurijärvi on osa Juurijärven-Hulppojärven valuma-aluetta. == Maantietoa == Järven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 59 hehtaaria. Se sijaitsee Hulppojärven ja Vähäveden länsipuolella. Siihen laskee kymmenen ojaa. Huomattavimmat tulo-ojat ovat idästä laskeva Majaoja, joka on Vähäveden laskuoja, Mämmilammen laskuoja, pohjoisesta laskeva Perkoonoja, joka on Ylisenlammen ja Paskolammen yhteinen laskuoja, Lehmissuonlahteen laskeva Sydänmaanlammen laskuoja, ja vielä lännestä laskeva Latoveden laskuoja. Järven selän lounaispäässä sijaitsee 900 metriä pitkä lahti, josta laskujoki Sisätönjoki saa alkunsa. Järvessä on kolme suurta noin 250 metristä saarta Majasaari ja Selkäsaaret ja vielä viisi pienempää 20–30 metristä saarta. Rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä ja rannat ovat paikoin jyrkkärinteisiä ja kallioisiakin. Järven ympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu kaksikymmentä ja saariin kolme vapaa-ajan asuntoa. Järvelle pääsee yhdystietä 13287 pitkin. == Lähteet == Luokka:Juurijärven–Hulppojärven valuma-alue Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Juho Talvia

Juho Feliks Talvia, sukunimi aik. Helin (14. tammikuuta 1879 Tampere – 9. tammikuuta 1960) oli suomalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä.Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli : Juho Talvia Hän oli kuuro. Juho Talvia kävi Turun kuuromykkäinkoulun ja Tampereen ylemmän käsityöläiskoulun. Hän opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1900-1901 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1907–1909. Lisäksi hän opiskeli Berliinissä Johannes Cerigiolin johdolla 1902–1903 tehdessään opintomatkan Ruotsiin, Saksaan, Italiaan ja Itävaltaan 1901-1903. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1909, 1910, 1912, 1913, 1914 ja 1928. Kiikan Ritalan suku : J. F. Talvian taidenäyttely Vammalan Jaatsilla 11. – 19.8.2007 Talvia asui Helsingissä, Lappeenrannassa, Kiikassa ja viimeksi tyttärensä Irja Finskan maatilalla Tyrväällä. Talvia toimi kuvanveistäjänä kivihakkaamoissa ja hän teki veistoksia muiden taiteilijoiden suunnitelmien pohjalta sekä myös omia veistoksiaan. Hän osallistui kuurojen yhdistystoimintaan ja oli muun muassa Kuurojen liiton hallituksen jäsenenä. Talvian muistonäyttelyitä on järjestetty Vammalassa 1979 ja 2007. == Teoksia == thumb|upright|Juho Talvia: Carl Oscar Malmin patsas, Porvoo (1926). * Jeesus ristillä, Kööpenhamina 1907 * Gogolin patsas, Venäjä, Volgograd (Tsaritsyn) 1909 * Kansallismuseon edessä oleva harmaagraniittinen karhuveistos, Helsinki (tehty Emil Wikströmin kipsimallin pohjalta) * Kaksi Karhua, harmaagraniittiveistos, Museokatu 23, Etu-Töölö, Helsinki 1921 Kaksi Karhua, HAM Helsinki * Carl Oscar Malmin patsas, Porvoon kuurojen koulu, Porvoo 1926 Kuurojen museo : Malmin merkitys kuurojen yhteisölle == Palkinnot == * II palkinto dukaattikilpailussa 1911 * Tunnustusmaininta Aleksis Kiven patsaskilpailussa 1928 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : J. F. Talvia Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Suomalaiset kuurot henkilöt Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Trond Hedström

Trond Erik Hedström (27. syyskuuta 1917 Turku – 22. marraskuuta 1982 Teneriffa, Espanja)Trond Hedström (s. 1917, k. 1982) Suomen valokuvataiteen museon Kuka kuvasi -tietokanta. Viitattu 19.4.2018. oli suomalainen valokuvaaja. Hedström kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1936 ja opiskeli kemiaa Åbo Akademissa. Hän aloitti valokuvausharrastuksen vuonna 1942 ja ammattimaisen muotokuvauksen vuonna 1946. Sitä ennen hän oli työskennellyt Serlachiuksen ja Ahlströmin puutavaratehtaiden myyntitehtävissä. Hän toimi henkilö- ja maisemakuvaajana Helsingissä vuodesta 1946 sekä mainos- ja teollisuuskuvaajana vuodesta 1960 eteenpäin.Verkkonäyttelyn valokuvaajat , Sumusta sommitteluun, Suomen valokuvataiteen museo. Viitattu 20.6.2016. Hedström järjesti vuonna 1953 Helsingissä ensimmäisen valokuvanäyttelynsä, joka herätti paljon huomiota. Viimeiset elinvuotensa hän asui ja työskenteli Teneriffalla Kanariansaarilla. Hedström toimi aktiivisesti valokuva-alan järjestöissä, kuten Suomen Kameraseurojen Liiton puheenjohtajana 1954–1958Suomen kameraseurojen liiton puheenjohtajat 1932- . Hän piti yksityisnäyttelyitä Helsingin lisäksi Intiassa 1955 ja Portugalissa 1959. Hänen kansainvälisiä arvonimiään olivat ARPS 1950, APSA, EFIAP 1957 ja FRPS 1966. Hän sai valtionpalkinnon vuonna 1968. ==Julkaisuja== *Det ensamma trollet – en saga i bilder, Holger Schildts förlag, 1945. ===Suomi väreissään -kirjasarja=== *Kuopiosta Kuusamoon : erämaitten kauneutta. Teksti Reino Kalliola. WSOY, 1959. *Ruijan rantoja 1960. Teksti Leila Arpiainen. WSOY, 1960. *Varsinais-Suomi : maan ja meren kauneutta. Teksti Martti Haavio. WSOY, 1961. *Hangosta Iisalmeen : saariston ja Saimaan kauneutta. Teksti Reino Kalliola. WSOY, 1962. *Päijänteen ympäri : järviseudun kauneutta. Teksti Maija Turunen. WSOY, 1962. *Hangosta Iisalmeen : saariston ja Saimaan vesien kauneutta. Teksti Reino Kalliola. WSOY, 1962. *Sydän-Suomessa : suven ja syksyn kauneutta. Teksti Harri Tapper. WSOY, 1963. *Kanta-Hämettä : rintamaiden ja salomaisemien kauneutta. Teksti Martti Rapola. WSOY, 1964. *Pirkanmaa : Tampereen ”territorion” kauneutta. Teksti Otto-Iivari Meurman. WSOY 1967. *Lumoava Lappi : Pohjois-Suomen kauneutta. Teksti Kullervo Kemppinen. WSOY, 1968, ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Tanja Saxell

Tanja Saxell (s. 9. tammikuuta 1982) on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa erikoistutkijana. Saxellin tutkimusaiheita ovat muun muassa julkiset palvelut, terveydenhuoltomarkkinat, innovaatiotaloustiede ja kilpailun vaikutukset. Saxell on koulutukseltaa valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2014 otsikolla "Industrial Organization Studies on Pharmaceutical Markets". == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Saxellin henkilökohtainen kotisivu * Saxellin profiili VATTin sivulla Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jalmari Terho

Jalmari Nikolai Terho (19. elokuuta 1896 Pälkäne – 1. kesäkuuta 1966) oli suomalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä.Suomen Kuvataiteilijamatrikkeli : Jalmari Terho Terho opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1914–1917. Hänen töitään oli esillä Tampereen taiteen näyttelyssä Norrköpingissä Ruotsissa 1948. == Teoksia == * Ämmänristinmäen joukkohaudan muistomerkki, Lempäälä, 1948. * Syyspäivä Viinikanlahdella, öljymaalaus. 1950 * Harjun kirkon 15 maalausta, Tampere, tuhoutuivat kirkon palossa 1968. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Jalmari Terho Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Asiakaspalvelu-chat

Asiakaspalvelu-chat on liikeyrityksen asiakaspalvelukanava digitaalisessa ympäristössä, jossa kahdenvälinen vuorovaikutus perustuu kirjoitettuun tekstiin, chattaamiseen. == Tausta == Liikeyritysten toiminnan digitalisoituminen on alkanut kauppatapahtuman siirtymisellä tietoverkkoon. Verkkokauppa on keventänyt yritysten prosesseja mm. tilaamisessa ja logistiikassa. Asiakaskohtaamisen siirtyminen verkkoon on antanut aiheen laajentaa myös asiakaspalveluprosesseja tietoverkkoihin. == Yleistä == Chat on melko uusi väylä yrityksille palvella asiakkaita, ja se on voimakkaassa kasvussa. Suomessa asiakaspalvelu-chattia yrityksille myyvät palveluntarjoajat nimeävät seuraavia hyötyjä tästä kanavasta: * Verkko-ostamisen tuki. * Orgaanisen palautteen saaminen, mitä ei saada analytiikalla ja mittauksilla kerättyä verkkosivujen kävijöiltä. * Ostamisen siirtyessä yhä enemmän verkkoon chatilla saadaan pidennettyä aukioloaikoja ja parannetaan saavutettavuutta. * Asiakkailla on matala kynnys ottaa yhteyttä yritykseen. * Chat toimii tehokkaana myynnin tukena, se on kanava uusien myyntivihjeiden hankintaan ja tukee sekä online ostoprosessia, että ohjaa asiakkaita myös myymälöihin. * Chat on väylä brändin vahvistamiseen ja vuorovaikutteiseen kohtaamiseen asiakkaan kanssa. == Viestintätyyli chatissa == Digitaalinen viestintä luetaan lähes aina ruudulta: tämä vaatii tekstiltä helppolukuisuutta ja silmäiltävyyttä. Yritysviestintä sosiaalisessa mediassa voi olla rennompaa ja jutustelevaa kuin perinteinen viestintä, ja tätä voidaan soveltaa myös asiakaspalvelu-chattiin. Chatissa voidaan käyttää osaksi valmisvastauspohjia keskustelun nopeuttamiseksi. Nämä pohjat voidaan laatia useimmiten esitettyjen kysymysten perusteella. Asiakaspalvelu-chattiin voidaan myös rakentaa asiakkaasta esitietokysely, joka auttaa kohdennetun neuvonnan antamisessa. == Kehityssuuntia == Asiakaspalvelu-chat on alati yleistyvä asiakaspalvelun muoto, joskaan kuluttaja ei voi vielä odottaa chatin olevan vakioitunut tietyn muotoiseksi. Yritysten painotus sosiaaliseen mediaan vaihtelee, ja olemassa olevien kanavien soveltuvuus tai soveltumattomuus määrää millaiset roolin chat saa asiakaspalvelussa. On kuitenkin nähtävillä, että asiakaspalvelu-chat on yleistymässä siten, että on kaupallisesti järkevää tarjota sitä tuotteistettuna ostopalveluna erilaisilta toimijoilta. Tarjonta kattaa sekä teknisen toteutuksen että tarvittavan työvoiman. Yksi kehityssuunta on reaktiivisen asiakaspalvelun lisäksi myynnillinen chat, joka viimeistelee asiakkaan ostoprosessin pidemmälle. == Lähteet == Luokka:Kauppa
Gungunyana

Gungunyana (1850–1906, tunnettu myös nimillä Gungunyane ja Ngungunyana) oli nykyisessä Mosambikissa sijainneen Gazan kuningaskunnan viimeinen ngunihallitsija. Gungunyana johti sotaa Portugalia vastaan, joka liitti lopulta Gazan omaan siirtomaaimperiumiinsa. Gungunyana nousi Gazan valtaistuimelle isänsä Mzilan kuoltua vuonna 1884. Gazan kuningaskunnan oli perustanut Zulumaalta tullut Gungunyanan isoisä Soshangane 1830-luvulla. Useista eri etnisistä ryhmistä koostunutta valtakuntaa uhkasi Portugali, joka tavoitteli alueen liittämistä omiin siirtomaihinsa. Portugalilaisten uhan takia Gungunyana solmi brittien kanssa sopimuksen, joka antoi British South Africa Companylle (BSAC) kaivos- ja kauppaoikeuksia kuningaskunnan alueella, ja vastavuoroisesti britit suostuivat suojelemaan kuningaskuntaa portugalilaisilta. BSAC päätyi kuitenkin lopulta tunnustamaan Portugalin vaatimukset alueen suhteen, ja Portugali aloitti sodan alueen valtaamiseksi. Gaza teki Gungunyanan johdolla vastarintaa, mutta tuli lopulta kukistetuksi Marracuenen taistelussa vuonna 1895. Sen jälkeen Gungunyana karkotettiin Azoreille, jossa hän kuoli vuonna 1906. Gungunyanan kukistumisen myötä loppui myös Gazan kuningaskunta. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1906 kuolleet Luokka:Mosambikilaiset henkilöt Luokka:Kuninkaat
325 Media

325 Media on vuonna 2015 perustettu suomalainen itsenäinen levy-yhtiö, joka keskittyy suomenkieliseen popmusiikkiin. 325 Median toimitusjohtaja ja omistaja on Nikolai Alho.http://www.325media.net/team-325.html Muut osakkaat ovat Jesse Joronen ja Valtteri Moren. ==Myynti== 325 Median ensimmäinen kultalevy oli Younghearted-yhtyeen Hetkeksi-single. 325 Median ensimmäinen platinalevy oli Younghearted-yhtyeen Hetkeksi-single (2016).http://www.325media.net/discography.html == Artistit == Aktiiviset artistit 16.12.2019:http://www.325media.net/music.html *WIL *Rosi *Ina *2NEN *Kostume *Jeremie *Jodahe *Sharon Levyttäneet artistit: *Younghearted *Sini Yasemin *Alexx *Jii *Anna Laulumaa * Karu ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *325 Median kotisivu Luokka:Suomalaiset levy-yhtiöt
Muuraushiekka

Muuraushiekka on muurauslaastiin käytettävää hiekkaa. Se on raekooltaan yleisesti 0-4 millimetriä. Kun raekoko alkaa nollasta, myös kaikkein hienorakeisin aines (pöly) on mukana. Esimerkiksi hiekkalaatikoissa leikkihiekkana käytetään yleisesti muuraushiekkaa. == Lähteet == Luokka:Rakennusmateriaalit
Lehmänpapu

Lehmänpapu eli pitkäpapu (Vigna unguiculata) on pitkäpapujen sukuun kuuluva, Afrikasta kotoisin oleva viljelty palkokasvi. Se on hyvin muunteleva, ja sen eri muunnoksia on aikaisemmin pidetty eri lajeinakin. == Taksonomia ja nimen alkuperä == Lehmänpapu kuuluu pitkäpapujen sukuun (Vigna). Sen tieteellinen lajinimi unguiculata johtuu latinan sanasta, joka tarkoittaa "pienikyntistä" ja viittaa kasvin kukan terälehtien pieniin varsimaisiin osiin. Lehmänpavusta on olemassa useita alalajeja. Kaikki viljellyt muodot kuuluvat alalajiin unguiculata, joka jaetaan edelleen neljään lajikeryhmään: Unguiculata, Biflora, Sesquipedalis ja Textilis. Lajin eri viljelymuodoista käytetään muun muassa nimiä Lesera ja Dangobidi (লেছেৰা/ ডাংবডি), jotka johtuvat assamin kielestä, sekä black-eyed pea, southern pea, yardlong bean, catjang ja crowder pea, suomessa myös karjanpapu ja kiinanpapu. Kasvin villimuotojen luokittelu on hankalampaa: yli 20 eri nimeä on käytetty ja tunnistettu 3–10 alaryhmää. Alkuperäiset alaryhmät stenophylla, dekindtiana ja tenuis esiintyvät kutakuinkin kaikissa luokitteluissa, ja myös muunnokset pubescens ja protractor on vuonna 1993 hyväksytyssä luokittelussa nostettu alalajin asemaan. == Viljelys ja käyttö == Lehmänpapu on todennäköisesti kotoisin Länsi-Afrikasta, ja nykyisinkin sitä viljellään eniten Afrikassa. Suurimpia tuottajamaita ovat Nigeria, Niger ja Burkina Faso. Lisäksi sitä viljellään laajalti Aasiassa ja 1700-luvulta lähtien myös Yhdysvaltojen etelävaltioissa. Lehmänpavun erikoisimpia viljeltyjä muotoja on niin sanottu yard-long bean, jonka palko voi olla jopa metrin pituinen. Sitä viljellään etupäässä Itä- Aasiassa ja käytetään vihreinä palkoina. Tavallisimmin lehmänpavusta kuitenkin käytetään ravinnoksi kypsät siemenet. Niissä on noin 23 prosenttia proteiinia, ja niissä maissa, joissa sitä eniten viljellään, se onkin tärkeän proteiinin lähde. Yhdysvalloissa lehmänpapua viljellään myös rehuksi, mihin sen nimikin viittaa, sekä vihantalannoitteeksi. == Terveysvaikutukset == Lemänpavulla on useita terveydelle edullisia vaikutuksia. Se sisältää runsaasti eräitä vitamiineja, erityisesti B9-vitamiinia, sekä rautaa. Se ehkäisee syöpää ja anemiaa, ylläpitää tervettä aineenvaihduntaa, vahvistaa luustoa, edistää henkistä hyvinvointia, auttaa lihaksia pysymään kunnossa, auttaa suolistoa pysymään terveenä, torjuu sydän- ja verisuonitauteja, tukee immuunijärjestelmää, suojaa vilustumiselta, torjuu masennusta ja diabetesta. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit
Rantanätkelmä

Rantanätkelmä (Lathyrus palustris) on Euroopassa kasvava myrkyllinen nätkelmälaji. == Ulkonäkö == Monivuotisen rantanätkelmän rento, siipipalteinen, harvakarvainen, kiipeilevä ja melko pysty varsi kasvaa 25-80 senttimetriä pitkäksi. Kukinto on 2–8-kukkainen pitkäperäinen terttu. Verhiö on viisilehtinen, yhdislehtinen. Teriö on vastakohtainen, perhomainen: ylinnä purje, sivuilla siivet ja alinna kahdesta terälehdestä muodostunut venho. Teriö (12–20 mm) on sinipunainen. Kukat ovat kaksineuvoisia. Heteitä on 10, palhot ovat yhdistyvisiä, ympäröivät emiötä torvena. Emiö on yksilokeroinen, yksiluottinen. Lehdet ovat 2–4-parisia, kärhellisiä, lehdykät (5 cm) ovat suikeita, viisisuonisia. Korvakkeet ovat pitkiä ja kapeita. Lehtiruoti on palteeton. == Rantanätkelmä Suomessa == Rantanätkelmä on yleinen rannikoilla ja Kainuussa, mutta harvinainen muualla Suomessa. Sitä ei esiinny ollenkaan käsivarren Lapissa. Rantanätkelmä kukkii kosteilla niityillä, rannoilla ja luhtaisilla soilla loppukesästä. == Myrkyllisyys == Rantanätkelmä on ihmiselle erittäin myrkyllinen, koska sen siemenissä on beeta-n-oksaaliamino-l-alaniinia eli BOAAta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * *Suomen Lajitietokeskus: Rantanätkelmä (Lathyrus palustris) *Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Rantanätkelmä (Lathyrus palustris) *Luontoportti: Rantanätkelmä (Lathyrus palustris) *ITIS: Lathyrus palustris *United States Department of Agriculture (USDA): Lathyrus palustris *Flora of China: Lathyrus palustris Luokka:Nätkelmät
Chía (Kolumbia)

Chía on Kolumbian kunta, joka sijaitsee Cundinamarcan departementissa Andeilla. Chía kuuluu lauhkean ilmaston vyöhykkeeseen. Se sijaitsee kymmenen kilometrin päässä Bogotán pohjoisosista. Lähellä sijaitsevia kuntia ovat Tenjo, Tabio, Cajicá ja Cota. Se perustettiin vuonna 1537. Chía viittaa muisca-kansan kieleen ja se tarkoittaa kuuta. Chíassa laskettiin vuonna 2015 olevan 126 647 asukasta. Valtaosa Chían asukkaista on alle 40-vuotiaita. Enemmistö asukkaista on naisia. == Talous == Maanviljely oli pitkään Chían pääelinkeinoja. Teollisuus- ja palvelussektorit ovat kuitenkin syrjäyttämässä perinteistä elinkeinoa. Sijaintinsa vuoksi Chíalla on läheiset yhteydet Bogotáan. Tulevaisuudessa yhteistyön arvioidaan lisääntyvän merkittävästi. == Nähtävyydet == Chíassa sijaitsee vuonna 1903 rakennettu keskiaikaistyylinen linna (Castillo Marroquín). Presidentti José Manuel Marroquín vietti aikaa linnassa ja useat muut presidentit käyttivät linnaa loma-asuntonaan. Chíassa on myös historiallinen la Caron rautatieasema ja siirtomaa-ajalla rakennettu silta (Puente del Común), joka julistettiin kansalliseksi monumentiksi vuonna 1967. Sabanan alueen keskusyliopisto (Universidad de La Sabana sijaitsee Chíassa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Universidad de La Sabana Luokka:Cundinamarcan kunnat
Sveitsi (täsmennyssivu)

Sveitsi tarkoittaa muun muassa seuraavaa: * Sveitsi, valtio Keski-Euroopassa * Saksin Sveitsi, vuoristo Saksassa * Sveitsi, ulkoilualue Hyvinkäällä. Lisäksi Sveitsi-nimeä (yleensä tai ), tarkoittaen usein vuoristoseutua tai näyttävää maisemaa, käytetään sadoista paikkakunnista ja alueista eri puolilla maailmaa. == Lähteet ==
PFK Slavija Sofia

PFK Slavija Sofia on vuonna 1913 perustettu bulgarialainen jalkapalloseura. Seuran kotipaikka on Sofia ja se pelaa kotiottelunsa Ovtša Kupel Stadiumilla. Seuran menestysvuodet ajoittuvat 1930–1940-luvuille, jolloin se voitti viisi Bulgarian-mestaruutta. Seura pelaa Bulgarian pääsarjassa. ==Historia== Slavija on Sofian ensimmäinen organisoidusti toiminut urheiluseura ja sen perustivat paikalliset nuoret huhtikuussa 1913.Славия започва с топка назаем Seura menestyi maailmansotien välisenä aikana hyvin ja voitti Bulgarian-mestaruuden viidesti vuosien 1930–1943 välillä. Euromenestystä seuralle kertyi 1960-luvulla. Se oli ensimmäistä kertaa mukana Cup-voittajien cupissa kaudella 1963/64 ja eteni kaudella 1966/67 aina välieriin saakka.European cups Balkanin cupissa Slavijalla on kaksi mestaruutta 1980-luvulta.Балканска клубна купа Viime vuosikymmenten suurin menestys osui kauteen 1995/96, jolloin Slavija juhli 53 vuoden tauon jälkeen liigamestaruutta ja täydensi kautensa historiallisella tuplamestaruudella Bulgarian cupin voiton myötä.Golden double ==Meriitit== * Bulgarian mestaruus (7): 1928, 1930, 1936, 1939, 1941, 1943, 1996 * Bulgarian cup (8): 1952, 1963, 1964, 1966, 1975, 1980, 1996. 2018 * Balkanin cup (2): 1986, 1988 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Seuran virallinen kotisivusto Luokka:Bulgarialaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1913 perustetut urheiluseurat Luokka:Sofian urheilu
Hallinnollinen alue

thumb|Keskiaikainen Amsterdam, muurien rajaama hallinnollinen alue Hallinnollisella alueella tarkoitetaan ihmisen rajaamaa, tietyn hallinnollisen yksikön johtamaa aluetta, kuten esimerkiksi kylä, kunta, maakunta, osavaltio tai valtio. Laajimpia hallinnollisia alueita ovat esim. valtio- ja sotilasliitot sekä vapaakauppa-alueet, kuten EU, Nato tai Efta. Hallinnolliset alueet ovat usein hierarkisia ja päällekkäisiä. Hallinnollista aluetta johtava instituutio päättää esimerkiksi alueen lainsäädännöstä, politiikasta, taloudesta ja aluesuunnittelusta. Hallinnollisista alueista löytyy usein paljon tilastoja ja muuta dataa. Jo antiikin ja keskiajalla on tehty veroluetteloja ja kirkonkirjoja, joiden avulla voidaan mallintaa ja kuvata eri alueita eri aikakausina. Koropleettikartat pohjautuvat aina hallinnollisiin alueisiin. Hallinnolliset alueet syntyivät ensimmäisten korkeakulttuurien, kuten Egyptin ja Babylonian, myötä, kun valtioille piti määrittää selkeät rajat. Ennen hyviä karttoja rajat tosin satettiin määrittää vaikka jonkun tietyn rajakiven mukaan. Usein luonnonesteet, kuten joet ovat määrittäneet rajan. Ruotsi-Suomen ja Novgorodin ensimmäinen rajalinja, joka määritettiin Pähkinäsaaren rauhassa 1300-luvulla oli hyvin epämääräinen. Trigonometriaan pohjautuvan maanmittauksen kehityksen myötä 1700-luvulla voitiin luoda selkeämmät rajat. Antiikin Kreikassa ensimmäiset hallinnolliset alueet olivat kaupunkivaltioita, poliksia. Rooman valtakunnasta tuli Euroopan ensimmäinen suurvalta. Keskiajalla keskeisiä olivat kylät ja feodaaliherrojen hallitsemat alueet sekä kuningaskunnat. Ensimmäiset kansallisvaltiot alkoivat muodostua keskiajan jälkeen uudella ajalla. Imperialismin aikana Euroopan maat jakoivat lähes koko maailman keskenään, esimerkiksi Afrikan rajat päätettiin viivottimella vuoden 1884 Berliinin konferensissa. Yhä edelleen useiden Afrikan maiden rajat noudattavat näitä linjoja, jotka eivät perustuneet esimerkiksi paikallisiin heimoalueisiin. Tämä on myös aiheuttanut useita sotia. ==Katso myös== *Homogeeninen alue *Toiminnallinen alue *Miellealue == Lähteet == *Globus: Alueiden maailma (WSOY 2006), s. 43-46 ISBN 951-0-25975-6 *http://www.vanhakartta.fi *http://www.ennenjanyt.net/2011/04/pahkinasaaresta- rajat-”kolmen-kuninkaan”-lapinmaahan/ *Kirjastot: Milloin Afrikan maiden rajat määritettiin? *
Ilmola (Jaaman piiri)

Ilmola () on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Niisnovan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Siestajoen rannalla kolme kilometriä Niisnovasta pohjoiseen. Kylässä on 13 asukasta (vuonna 2010). Kylä mainitaan ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 siellä asui 171 inkerikkoa, jotka kuuluivat Kaprion ortodoksiseen seurakuntaan. Paikalliset talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Vuonna 1862 kylässä oli 28 taloa ja 155 asukasta. Myöhemmin Ilmola muodosti Someron volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1899 siellä oli 167 asukasta, jotka yhtä venäläistä lukuun ottamatta olivat kaikki ”suomalaisia”. Uskonnoltaan he olivat kaikki ortodokseja. Kylä koostui kahdesta osasta, Suuresta ja Pienestä Ilmolasta, jotka vuodesta 1899 lähtien kuuluivat Koppanan seurakuntaan. Neuvostoaikana Ilmola kuului aluksi Koppanan, myöhemmin Raikkovan ja Paavelan ja vuodesta 1958 lähtien Niisnovan kyläneuvostoon. Pieni-Ilmola liitettiin vuonna 1940 Koppanan ja Kylmäojan kyliin. Kylät muodostivat 1930-luvulta lähtien Rassvet-kolhoosin, joka vuonna 1950 liitettiin Novaja žizn -sovhoosiin. Ilmolan kahdeksanvuotinen koulu siirrettiin 1960-luvun alussa Niisnovaan. ==Lähteet== Luokka:Jaaman piiri Luokka:Kaprion kylät
Homogeeninen alue

Homogeeninen alue on jonkin tai joidenkin ominaisuuksiensa puolesta samankaltainen koko alueella ja eroaa ympäristöstään, esimerkiksi luonnonmaantieteelliset kasvillisuusalueet, kuten tundra, taiga, lehtimetsä, savanni ja aavikko, kulttuurimaantieteessä maankäytölliset kaupunki, maaseutu ja teollisuusalue tai kulttuuriset alueet, kuten eteläeurooppalainen tai angloamerikkalainen kulttuuripiiri tai esimerkiksi valtauskonnon mukaan, kristinusko, buddhalaisuus, juutalaisuus.Globus: Alueiden maailma (WSOY 2006), s. 43-46 ISBN 951-0-25975-6 Homogeeninen alue on mahdollisimman samankaltainen laadullisten tai määrällisten elementtien suhteen. Laadullinen elementti on esimerkiksi valtakasvilajit ja määrällinen sademäärä tai keskilämpötila. Luonnonmaantieteessä maailma voidaan jakaa kasvillisuuden ohella myös esimerkiksi ilmastoalueisiin, joissa vuotuiset sääolot ovat samankaltaiset, esimerkiksi meri-, manner, monsuuni- tai sademetsäilmasto. Tarkkailtaessa lähemmin yhdessä ilmastoalueessa on lukuisia erilaisia mikroilmastoja. Samoin esimerkiksi kasvillisuusalueilla, vaikkapa havumetsävyöhykkeellä on niin mustikka- ja käenkaalityypin kuusimetsää kuin puolukka- ja kanervatyypin mäntymetsää. Rajaaminen riippuu kuinka tarkasti ja mitä ominaisuuksia ja ilmiöitä tutkitaan. Kasvillisuusalueen rajaus voi siis perustua esimerkiksi pelkkään puustoon tai tarkastella kasviston omaleimaisuutta monipuolisemmin. Maapallon suurekosysteemejä sanotaan biomeiksi. Ekosysteemit, kuten kaupungit, joissa ihmistoiminnan funktiot määrittävät sen olennaisesti ovat antromeereja. Luonnonmaantieteelliset aluejaot perustuvat usein kasvillisuuden ja ilmaston ohella esimerkiksi vesistöihin ja geomorfologiaan. Näin voidaan erottaa esimerkiksi Järvi-Suomi järviensä tai Vaara-Suomi pinnanmuotojensa perusteella omiksi homogeenisiksi alueikseen. Homogeenisiin alueisiin perustuu suomalaisen maantieteilijän J. G. Granön kehittämä maisemamaantiede, jonka hän esitti teoksessaan Puhdas maantiede (1929).Löytönen, Markku & Tiitta, Allan: Aluejako maantieteessä. Teoksessa: Granö jakoi kirjassaan Suomen maantieteelliset alueet (1931) Suomen lukuisiin erityyppisiin maisema-alueisiin. 1990-luvulla tehdyssä Suomen maisemamaakuntajaossa Suomi on jaettu kymmeneen maisemamaakuntaan, ja toinen hieman tästä poikkeava maisema-aluejako on tehty Suomen kartaston viidennessä laitoksessa vuonna 1993.Raivo, Petri J. (1999). Maisema ja suomalaisuus. Teoksessa: Kulttuurimaantieteessä voidaan tehdä hyvinkin mielikuvituksellisia aluejakoja, kuten Euroopan jako viini- olut- ja vodka-Eurooppaan. ==Katso myös== * Toiminnallinen alue * Hallinnollinen alue * Miellealue * Nodaalialue * Biomi * Antromeeri * Köppenin ilmastoluokitus * Suomen maisemamaakunnat == Lähteet == Luokka:Aluemaantiede
Toiminnallinen alue

pienoiskuva|Ylen linkkitorni Pasilassa. Esimerkiksi tiedon liike voi määrittää toiminnallisen alueen Toiminnallisella alueella tarkoitetaan luonnonmaantieteessä tai kulttuurimaantieteessä aluetta, jota yhdistää jokin toiminto, kuten Helsingin työssäkäyntialue tai Amazonin valuma-alue.Globus: Alueiden maailma, s. 43–46. WSOY, 2006. ISBN 951-0-25975-6. Toiminnallisessa aluejaossa alue rajataan siten, että toisiinsa toiminnallisesti kytkeytyvät aluejärjestelmän osat muodostavat yhden aluekokonaisuuden tietyllä hierakiatasolla. Toiminnalla tarkoitetaan aina maapallolla tapahtuvaa liikettä, kuten liikennevirtoja tai muuttoliikettä. Liikennevirrat voivat olla tavaroiden, ihmisten, tiedon tai rahan liikkumista paikasta toiseen. Näin voidaan erottaa esimerkiksi omaksi toiminnalliseksi alueekseen Suomen 4G-verkon kattavuusalue, Suomen rautatieverkosto tai alueet, joilta tulee pakolaisia Eurooppaan. Toiminnalliset alueet muuttuvat jatkuvasti ja niihin vaikuttavat monet tekijät. Talousmaantieteessä voidaan puhua esimerkiksi Suomen vientialueista. Nodaalialue on yleinen toiminallinnen alue, joka perustuu keskuksen ja vaikutusalueen väliseen vuorovaikutukseen, esimerkiksi palveluja tarjoava kaupunki ja sen vaikutusalue, josta kaupunki saa resursseja, kuten raaka-aineita. Luonnonmaantieteessä tavallisimpia toiminnallisia alueita ovat valuma-alueet, jotka perustuvat veden liikkeisiin ja purkautumiseen tiettyyn vesistöön. Myös esimerkiksi jäätikön liikkettä ja vaikutusaluetta voidaan tarkastella ajallisesti eli temporaalisesti. ==Katso myös== * Homogeeninen alue * Hallinnollinen alue * Miellealue * Nodaalialue == Lähteet == Luokka:Aluemaantiede Luokka:Suunnittelumaantiede
Mikko Karjanoja

Mikko Matias Karjanoja (30. huhtikuuta 1932 Tuusula – 8. maaliskuuta 2013) oli suomalainen arkkitehti ja harrastajavalokuvaaja. Karjanoja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta arkkitehdiksi 1958 ja työskenteli 1960-luvun alussa Alvar Aallon toimistossa.Sirén, Vesa: Karjanoja kyyditti Oscar Niemeyeria, Helsingin Sanomat 8.12.2012. Viitattu 21.6.2016. Karjanoja toimi Suomen Kameraseurojen Liiton puheenjohtajana 1968–1969.Kaikki puheenjohtajat , Suomen Kameraseurojen Liitto. Viitattu 20.6.2016. Karjanoja kutsuttiin vuonna 1976 Euroopan Kulttuurisäätiön Suomen osaston (EKSO) hallituksen jäseneksi. Hän oli 1980-luvulla aktiivisesti mukana EKSOn Arktikum-hankkeessa, muun muassa Arktisen Keskuksen Säätiön asiamiehenä ja rakennuksen arkkitehtikilpailun tuomaristossa. Karjanoja oli yhtenä toimittajana EKSOn vuonna 1989 julkaisemassa teoksessa Lapin kierros. 2, Rovaniemi–Kilpisjärvi (ISBN 951-8932-01-8). 1990-luvun lopulla Mikko Karjanoja kehitteli Suomi 2000 -nimistä kotimaanmatkailun portaalia verkkoon. Hankkeessa olivat mukana Maanmittauslaitos, Taideteollinen korkeakoulu ja Nokia Oyj.Pere, Eeva-Liisa: Verkko-opas vie matkalle kotimaahan, Taloussanomat 28.11.1997. Viitattu 21.6.2016. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Koppana

Koppana (myös Kopanetsa, ) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Niisnovan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Siestajoen rannalla neljä kilometriä Niisnovasta pohjoiseen. Kylässä on 14 asukasta (vuonna 2010). Kaprion ujestin Kargalin pogostaan kuulunut Koppanan kylä mainitaan ensimmäisen kerran Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 siellä asui 70 inkerikkoa, jotka kuuluivat Kaprion ortodoksiseen seurakuntaan. Paikalliset talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajien maaorjia. Yksi Niisnovan kartanon perillisistä rakennutti 1800-luvun alussa Koppanan eteläpuolelle Aleksandrovskajan kartanon. Vuosisadan lopulla se siirtyi talonpoikien omistukseen. Vuonna 1862 Koppanan kylässä oli 17 taloa ja 87 asukasta, Aleksandrovskajassa yksi talo ja 15 asukasta. Myöhemmin Koppana muodosti Someron volostiin kuuluneen kyläkunnan, joka käsitti myös Kylmäojan kylän. Vuonna 1899 Koppanassa oli 114 asukasta, joista 108 oli ”suomalaisia” ja 6 venäläisiä. Uskonnoltaan he olivat kaikki ortodokseja. Asukaat harjoittivat maanviljelyn ohella saviastioiden valmistusta, kalastusta, hevosajurin ammattia ja polttopuiden hankintaa. Vuonna 1894 Koppanaan rakennettiin puinen kirkko, jonka seurakuntaan kuuluivat myös Pieni ja Suuri Ilmola, Kylmäoja, Pieni ja Suuri Raikkova, Nurmisto ja Paavela. Kirkko suljettiin 1930-luvulla ja se paloi toisen maailmansodan aikana. Neuvostoaikana Koppana muodosti aluksi oman kyläneuvoston. Vuodesta 1925 lähtien se kuului Raikkovan, vuodesta 1954 Paavelan ja vuodesta 1958 Niisnovan kyläneuvostoon. Koppana, Ilmola ja Kylmäoja muodostivat 1930-luvulta lähtien Rassvet-kolhoosin, joka vuonna 1950 liitettiin Novaja žizn -sovhoosiin. ==Lähteet== Luokka:Jaaman piiri Luokka:Kaprion kylät
Nikolai Prohorkin

Nikolai Prohorkin (, synt. 17. syyskuuta 1993 Tšeljabinsk) on venäläinen jääkiekkoilija. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Nikolai Prohorkin KHL:n sivustolla Luokka:Venäläiset jääkiekkoilijat Luokka:Venäläiset olympiavoittajat Luokka:Los Angeles Kingsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ruusunätkelmä

Ruusunätkelmä (Lathyrus latifolius) on Euroopassa kasvava myrkyllinen nätkelmälaji. Ruusunätkelmä on yksivuotisen tuoksuherneen lähisukulainen. == Ulkonäkö == Ruusunätkelmä on monivuotinen vanhanajan harvinainen köynnös. Siipipalteinen varsi kasvaa 2-3 metriä pitkäksi. Parilehtisten, sinivihreiden lehtien päässä on kärhet. Ruusunötkelmä kukkii vahapintaisin punaisin, ruusunpunaisin ja valkoisin kukin, jotka ovat tertussa. Tertussa voi olla jopa 8 kukkaa. Kukat muistuttavat hajuherneitä. Palko on 5-10 senttimetriä pitkä ja monisiemeninen. == Ruusunätkelmä Suomessa == Ruusunätkelmää kasvaa auringossa tai puolivarjossa kuivahkoilla alueilla loppukesästä. == Myrkyllisyys == Ruusunätkelmä on ihmiselle myrkyllinen, koska sen siemenissä on jonkin verran beeta-n-oksaaliamino-l-alaniinia eli BOAA:ta. Pienen määrän syöminen ei kuitenkaan ole vaarallista. == Lähteet == http://www.puutarhakasvit.fi/tuote/ruusun%C3%A4tkelm%C3%A4-lathyrus- latifolius-l/7312600958579/ === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Ruusunätkelmä (Lathyrus latifolius) * Puutarha.net: Ruusunätkelmä (Lathyrus latifolius) * ITIS: Lathyrus latifolius * United States Department of Agriculture (USDA): Lathyrus latifolius * Flora of China: Lathyrus latifolius Luokka:Nätkelmät
Lotte Tarkka

Lotte Maria Tarkka (s. 19. tammikuuta 1963 Helsinki) on Helsingin yliopiston folkloristiikan professori vuodesta 2009. Tarkan erikoisala on kalevalamittainen runous ja sen tutkimus antropologisesta ja tulkitsevasta näkökulmasta. Kiinnostuksen kohteita ovat myös perinnelajijärjestelmä, symboliantropologia, eepostutkimus sekä vanhojen arkistoaineistojen tutkimusongelmat. Tarkka valmistui filosofian kandidaatiksi 1989 ja lisensiaatiksi 1995. Hän väitteli tohtoriksi folkloristiikasta Helsingin yliopistossa vuonna 2005. Tarkka on Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran valtuuskunnan puheenjohtaja. Vuonna 2023 hänet valittiin Kalevalaseuran puheenjohtajaksi. Lotte Tarkan vanhemmat ovat Auli Viikari ja Pekka Tarkka. == Julkaisuja ja hankkeita == * Suomen Akatemian tutkimushanke ”Suullinen runous, myyttinen tieto ja kansanomainen mielikuvitus: Yksilöllinen ilmaisu ja kollektiiviset perinteet esimodernissa Koillis-Euroopassa” 2012–2016 * Tutkimusryhmä ”Cultural Meanings and Vernacular Genres” * Rajarahvaan laulu: Tutkimus Vuokkiniemen kalevalamittaisesta runokulttuurista 1821–1921. SKS 2005. == Tunnustuksia == * Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan pro gradu -palkinto 1990 * Kalevalaseuran nuoren tutkijan palkinto 1990 * Stadin kompostikisa, I palkinto 2003 * Suomalaisen Tiedeakatemian Kalevala-palkinto 2007 == Lähteet == * Lotte Tarkka Helsingin yliopiston folkloristiikan oppiaineen sivulla. ===Viitteet=== Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset folkloristit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sublime Text

Sublime Text on alustariippumaton ohjelmoijille tarkoitettu tekstieditori. Se tukee natiivisti useille ohjelmointikielille syntaksinkorotusta, ja sen toiminnallisuutta voidaan laajentaa käyttäjien tekemillä laajennuksilla. Laajennuksia käyttäjät voivat tehdä Python-ohjelmointikielellä ja Sublime Textin ohjelmointirajapinnalla. Sublime Text on saatavilla ilmaiseksi testaamista varten, mutta varsinaista käyttöä varten sille on ostettava lisenssi.<ref name="sublimetexthp/> == Lähteet == Luokka:Tekstieditorit Luokka:Vuoden 2008 ohjelmistot
Carlo Andrea Pozzo di Borgo

Carlo Andrea Pozzo di Borgo (, 8. maaliskuuta 1764 - 15\. helmikuuta 1842) oli korsikalainen kreivi ja poliitikko, joka loi diplomaattina uran Venäjän keisarien Aleksanteri I:n ja Nikolai I:n palveluksessa.Pozzo di Borgo, Clarles André. Museum.ru. Viitattu 21.6.2016. Pozzo di Borgo pyrki Korsikan itsenäistymiseen ja toimi Ranskan vallankumouksen aikana yhteistyössä Britannian kanssa Ranskan vallankumoushallitusta vastaan. Hän joutui poistumaan Korsikasta, kun Napoleon Bonaparte vuonna 1798 liitti saaren Ranskaan. Muutaman vuoden Italiassa ja Britanniassa oleskelun jälkeen hän ryhtyi Venäjän diplomaatiksi vuonna 1804. Hän toimi Venäjän suurlähettiläänä Ranskassa 1814–1835 ja Britanniassa 1835–1839. Ranskan-vuosiensa aikana hän osallistui venäläis-preussilaisissa joukoissa Waterloon taisteluun ja haavoittui siellä lievästi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vuonna 1764 syntyneet Luokka:Vuonna 1842 kuolleet Luokka:Venäläiset diplomaatit Luokka:Korsikalaiset henkilöt
Adam Czartoryski

Adam Jerzy Czartoryski (1770–1861Historical Dictionary of Poland 966–1945. Google Books. Viitattu 21.6.2016.) oli puolalainen ruhtinas, joka kuului Venäjän keisari Aleksanteri I:n lähipiiriin, mutta kääntyi Puolan itsenäisyyden kannalle vuonna 1830. Czartoryski kuului Puola-Liettuan voimakkaimpaan aatelissukuun, jonka jäseniä on ollut vuosisatojen ajan maan johtotehtävissä. Hänen vanhempansa olivat ruhtinas Adam Kazimierz Czartoryski ja Izabella Czartoryski. Isä-Czartoryski pyrki 1760-luvun Puolan hajaannusvuosina yhteistyöhön Venäjän kanssa. Puolan toisen jaon jälkeen 1795 poika Adam Jerzy otettiin Venäjän hoviin panttivangiksi takaamaan Puolan uskollisuuden Venäjää kohtaan. Hän saavutti venäläisten luottamuksen, ja vuodesta 1804 alkaen hän toimi lähes kahdenkymmenen vuoden ajan Venäjän ulkoministerinä. Prince Adam Jerzy Czartoryski . History of Czartoryski Family. Viitattu 21.6.2016. Vuonna 1825 Venäjän poliittinen ilmapiiri muuttui täysin, kun taantumuksellinen Nikolai I asui valtaan. Tämä muutti myös Czartoryskin elämän. Vuonna 1830 puhkesi Puolan kapina, ja kenraali Józef Chłopicki julistautui maan diktaattoriksi. Muutaman kuukauden päästä demokraattisempi suunta valitsi hänen tilalleen Czartoryskin maan johtajaksi. Venäjä kukisti kapinan aseellisesti kesällä 1831. Czartoryski pakeni maasta ja sai poissaolevana kuolemantuomion. Ulkomailta käsin hän kävi kampanjaa Puolan itsenäisyyden hyväksi. Kodikseen hän hankki Hôtel Lambert -nimisen talon Pariisista. Hän pyrki tekemään siitä puolalaisen kulttuurikeskuksen, jossa varsinkin pianisti Frédéric Chopinin sävellykset ja esitykset saivat suurta suosiota. Adam Czartoryski eli 91-vuotiaaksi. Hänet on haudattu suvun kotikartanoon Puolan Sieniawaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * "Czartoryski, Prince Adam Georg". Jewish Encyclopedia. Luokka:Kapinajohtajat Luokka:Puolan pääministerit Luokka:Puolalaiset aateliset Luokka:Venäjän ulkoasiainministerit Luokka:Vuonna 1770 syntyneet Luokka:Vuonna 1861 kuolleet
Syklododekeeni

Syklododekeeni (C12H22) on sykloalkeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden orgaanisten yhdisteiden, esimerkiksi polymeerien valmistamiseen. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa syklododekeeni on väritöntä nestettä. Se ei liukene veteen, mutta liukenee eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten kloroformiin ja bentseeniin. Yhdisteellä on cis- ja trans-isomeerit. Syklododekeenia voidaan valmistaa vedyttämällä butadieenin trimeeriä syklododekatrieeniä.Robert W. Johnson, Charles M. Pollock & Robert R. Cantrell: Dicarboxylic Acids, Kirk- Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 21.6.2016Boy Cornils & Peter Lappe: Dicarboxylic Acids, Aliphatic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 21.6.2016 Yhdisteestä voidaan valmistaa metateesillä syklisiä polyalkeeneja, avoketjuisia polyalkeenipolymeerejä tai katenaaneja. Katalyytteinä reaktioissa voidaan käyttää volframiheksakloridia, molybdeenipentakloridia tai alumiinin organometalliyhdisteitä. Syklododekeeni voidaan myös hapettaa otsonolyysillä dodekaanidihapoksi. : ==Lähteet== Luokka:Alkeenit
Lohjan Urheilijat

Lohjan Urheilijat (lyh. LoU) on vuonna 1938 perustettu lohjalainen urheiluseura. Nykyisin se toimii etenkin koripallossa LoU Basket -nimellä sekä judossa. === Koripallo === LoU Basketissa on satamäärin koripalloilijoita, ja seura järjestää koripallokouluja Lohjan lisäksi Vihdin Nummelassa.http://www.loubasket.fi/joukkueet/ Toukokuussa 2015 LoU Basket oli Suomen seitsemänneksi suurin koripalloseurahttp://www.lansi- uusimaa.fi/artikkeli/289055-lou-basket-kasvoi-suomen-7nneksi-suurimmaksi- koripalloseuraksi .http://www.lansi-uusimaa.fi/artikkeli/2353-lou-basketilla- on-jo-17-joukkuetta-sarjoissa Koripallokoulut ovat olleet Suomen suosituimpia, ja seura on kärsinyt lievästä ohjaajapulastahttp://www.vihdinuutiset.fi/artikkeli/385579-mika-koriksessa- kiinnostaa-lue-lasten-vastauksia . 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen viimeisinä vuosina LoU Basket nousi kolmessa kaudessa kolme sarjatasoa mutta kohtasi tämän jälkeen haasteita eikä lähtenyt tavoittelemaan välittömästi nousua ylemmille sarjatasoille.http://www.lansi- uusimaa.fi/artikkeli/35126-lou-basket-tyytyy-pelailemaan 2010-luvulla LoU- kasvatti Annina Lehtonen pelasi Korisliigassa. === Muut lajit === Lohjan Urheilijoiden aktiivisiin jaostoihin kuuluvat koripallon lisäksi judo- ja hiihtojaostot. Lisäksi seuralla on kuntourheilu- ja veteraanijaostot.http://palvelut.lohja.fi/yhdistysrekisteri/detail.asp?id=199 Judoa LoU on harjoittanut paikakunnalla jo vuodesta 1964 lähtien.LoU Judo Yleisurheilussa LoU:ta edustivat muun muassa pikajuoksija Runar Holmberg ja kiekonheittäjä Markku Tuokko. Lohjalainen yleisurheilu on sittemmin siirtynyt etenkin Länsi-Uudenmaan Urheilijoihin. Vuosina 1946–1991, Hongiston Tarmon eriytymiseen asti, seurassa harjoitettiin lentopalloahttps://hongistontarmo- sporttisaitti-com.directo.fi/hongiston-tarmo-ry/historia/. Myös jääpalloa harjoitettiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * LoU Basketin kotisivut * LoU Judon kotisivut Luokka:Suomalaiset koripalloseurat Luokka:Suomalaiset judoseurat Luokka:Suomalaiset hiihtoseurat Luokka:Lohjalaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1938 perustetut urheiluseurat
Twilight Lamp

Twilight Lamp oli englanniksi laulava suomalainen vaihtoehtorock-yhtye, joka toimi 1990-luvun loppupuolella. Yhtyeen jäseniä vaikuttaa nyt muun muassa Viikate-, Sonata Arctica- ja Koljosen tiekiista -yhtyeissä. Syyslevyt julkaisi Twilight Lampin ainoan levyn Grandiose vuonna 1999. == Diskografia == === EP:t === * === Demot === * === Kokoelmat === * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Rate Your Music Luokka:Suomalaiset alternative rock -yhtyeet