EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Navis Fennica

Navis Fennica, Suomen merenkulun historia 1–4 on WSOY:n 1990-luvun puolivälissä julkaisema neliosainen, suomenkielinen tietokirjasarja merenkulun historiasta Suomessa. Teoksessa on kaikkiaan 1 501 sivua, ja sen sisältö jakaantuu kymmeniin eri kirjoittajien laatimiin artikkeleihin. Teossarjan ensimmäinen osa ”Puuruuhista syvänmeren purjelaivoihin” keskittyy suomalaisen merenkulun ja vesiliikenteen varhaisvaiheisiin, toinen osa ”Höyryveneistä uiviin loistohotelleihin” konevoimalla liikkuviin aluksiin. Kolmas osa on nimeltään ”Telakat, satamat ja valtion alukset” ja neljäs osa, ”Meren aalloilla ja sisävesillä”, kertoo artikkeleissaan muun muassa merenkulkualan ammateista, koulutuksesta ja järjestöistä sekä veneilystä ja laivaharrastuksesta. Neljännen osan lopussa on myös muun muassa luettelo merenkulkualan termeistä selityksineen. Helsingin Sanomissa Olli Hakkarainen kirjoitti päätösosan valmistuttua, että sarjan voi varauksetta sanoa etsivän vertaistaan jopa kansainvälisesti: ”Sarjan suunnittelija ja toimittaja Erkki Riimala on osannut koota taitavan miehistön kuljettaman Navis Fennican perille asti: neljän osan kirjoittajat ovat kaikki asiansa osaavaa väkeä.” Meriliitto palkitsi Erkki Riimalan kirjasarjasta vuonna 1996 Merenkulun Maineteko -palkinnolla. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1993 kirjat Luokka:Vuoden 1994 kirjat Luokka:Vuoden 1995 kirjat Luokka:Kirjat merihistoriasta Luokka:Suomalaiset historian tietokirjat Luokka:Suomalaiset kirjasarjat
Kreikan Välimeren yliopisto

Kreikan Välimeren yliopisto (, ) on yliopisto, joka toimii Kreetan saarella Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2019. Yliopistossa on viisi tiedekuntaa ja yhteensä 11 laitosta. Niissä on yhteensä noin opiskelijaa. Henkilökunnan määrä on 400. Yliopiston pääkampus sijaitsee Iraklionissa, ja sillä on toimintaa myös Chaniássa, Réthymnossa, Ágios Nikólaoksessa, Siteíassa ja Ierápetrassa. == Historia == Kreikan Välimeren yliopisto perustettiin 25. huhtikuuta 2019 muuttamalla Kreetan teknillinen ammattikorkeakoulu (Τεχνολογικό Εκπαιδευτικό Ίδρυμα Κρήτης, Technologikó Ekpaideutikó Ídryma Krítis, eli TEI Κρήτης, TEI Krítis) yliopistoksi. == Tiedekunnat == Yliopiston tiedekunnat ja niiden laitokset ovat: Tiedekunta Laitokset Hallinto- ja taloustieteellinen tiedekunta Hallintotieteiden ja -tekniikan laitos (Ágios Nikólaos) Kirjanpidon ja rahoituksen laitos (Iraklion) Turismiliiketoiminnan hallinnon laitos (Iraklion) Maataloustieteellinen tiedekunta Maataloustieteen laitos (Iraklion) Musiikin ja audiovisuaalisten tekniikoiden tiedekunta Musiikkiteknologian ja akustiikan laitos (Réthymno) Teknillinen tiedekunta Elektroniikan laitos (Chaniá) Mekaniikan laitos (Iraklion) Sähkö- ja tietotekniikan laitos (Iraklion) Terveystieteellinen tiedekunta Ravitsemusopin ja ruokavaliotieteiden laitos (Siteía) Sosiaalityön laitos (Iraklion) Synnytysopin laitos (Iraklion) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ελληνικό Μεσογειακό Πανεπιστήμιο – Hellenic Mediterranean University. Yliopiston verkkosivut. Luokka:Ágios Nikólaos Luokka:Chaniá Luokka:Ierápetra Luokka:Iraklion Luokka:Kreikan yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Réthymno Luokka:Siteía
Länsi-Attikan yliopisto

Länsi-Attikan yliopisto () on yliopisto, joka toimii Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2018. Yliopistossa on kuusi tiedekuntaa ja yhteensä 27 laitosta. Niissä on yhteensä opiskelijaa, joista on jatko- opiskelijoita (2022). Yliopistolla on kolme kampusta, kaksi Aigáleossa ja yksi Ateenassa. == Historia == Länsi-Attikan yliopisto perustettiin 2. maaliskuuta 2018 yhdistämällä Ateenan teknillinen ammattikorkeakoulu (TEI Ateena), joka toimi Aigáleossa ja Íliossa, ja Pireuksen teknillinen ammattikorkeakoulu, joka toimi Ágios Ioánnis Réntisissä. Vuonna 2019 yliopistoon liitettiin myös Kansallinen julkisen terveydenhuollon koulu (ESDY). == Tiedekunnat == Yliopiston tiedekunnat ja niiden laitokset ovat (2022): Tiedekunta Laitokset Elintarviketieteellinen tiedekunta Elintarviketieteen ja -tekniikan laitos Viinin- ja juomanvalmistustieteiden laitos Hallinto-, talous- ja yhteiskuntatieteellinen tiedekunta Arkisto-, kirjasto- ja informaatiojärjestelmätieteiden laitos Kirjanpidon ja rahoituksen laitos Liikehallinnon laitos Matkailuhallinnon laitos Sosiaalityön laitos Varhaiskasvatuksen ja lastenhoidon laitos Julkisen terveydenhuollon tiedekunta Julkisen terveyspolitiikan laitos (aiempi ESDY) Julkisen terveydenhuollon laitos Sovellettujen taiteiden ja kulttuurin tiedekunta Antiikin ja taide-esineiden konservoinnin laitos Graafisen ja visuaalisen viestinnän laitos Sisustusarkkitehtuurin laitos Valokuvaustaiteen ja audiovisuaalisten taiteiden laitos Teknillinen tiedekunta Biolääketekniikan laitos Informatiikan ja tietotekniikan laitos Laivatekniikan laitos Maanmittauksen ja geoinformaatiotekniikan laitos Mekaniikan laitos Sähkötekniikan laitos Teollisen muotoilun ja tuotantotekniikan laitos Yhdyskuntatekniikan laitos Terveys- ja hyvinvointitieteellinen tiedekunta Biolääketieteen laitos Fysioterapian laitos Sairaanhoito-opin laitos Synnytysopin laitos Toimintaterapian laitos == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Πανεπιστήμιο Δυτικής Αττικής – University of West Attica. Yliopiston verkkosivut. Luokka:Aigáleo Luokka:Ateenan koulutus Luokka:Kreikan yliopistot ja korkeakoulut
Vimpelin helluntaiseurakunta

Vimpelin helluntaiseurakunta eli Vimpelin Saalem on vimpeliläinen helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1940 ja rekisteröity syyskuussa 1962. Seurakunnan toimintamuotoja ovat rukouskokoukset, jumalanpalvelukset, kirpputoritoiminta, pyhäkoulu ja erilaiset leirit lapsille sekä lähetystyö Intiassa ja Viipurissa. Seurakunnan evankelistana toimii Leena Kataja ja puheenjohtajana Esa Nahkala. Seurakunnan rukoushuone sijaitsee Vimpelin keskustassa Patruunantiellä. Lisäksi seurakunnalla on Kahvila Nisunjyvä Vimpelin keskustassa. Kahvilan yhteydessä toimii myös lähetyskirpputori. Seurakunta tuottaa myös paikallisradion kautta kristillisiä ohjelmia. == Historia == Helluntailiike saapui Vimpeliin vuosina 1938–1939 Eugen Kainun ja Jorma Alopeuksen työn kautta. Saarnaajat pitivät kokouksia tuvissa. Vuonna 1939 seurakuntaan kastettiin 40 ihmistä. Toisen maailmansodan jälkeen Onni Autio, Lauri Pesu ja Reino Vatanen pitivät Vimpelissä voimakkaita herätyskokouksia, joiden seurauksena kastettiin 50 henkeä. == Saalem-temppeli == Vimpelin helluntaiseurakunnan Saalem-temppeli on valmistunut vuonna 1980. Saalem-temppelin pinta-ala on 430 neliömetriä ja kirkkosalissa on istumapaikkoja 290 henkilölle. Saalem-temppelin suunnittelija on arkkitehti Veikko Gröhn.Launonen 2010, s. 237 Hanke Vimpelin Saalem-temppelin rakentamiseksi käynnistyi loppiaisena 1979, jolloin vimpeliläinen suksitehtaan johtaja Oiva Uusitupa otti hankkeen esille arkkitehti Gröhnin kanssa Alajärven helluntaiseurakunnan vihkiäisissä.Launonen 2010, s. 82 === Arkkitehtuuri === Vimpelin Saalem-temppelin runko on puurakenteinen pyramidikonstruktio. Salin ilmeessä on perinteitä kunnioittava, hillitty, mutta myös hieman modernistinen ote. Rakentamiseen käytettiin yli 10 000 talkootyötuntia. Uuden temppelin rakennustyöt etenivät nopeasti ja rakennus vihittiin käyttöön marraskuussa 1980.Launonen 2010, s. 86–91 Saalem-temppeli sijaitsee avaralla tontilla. Julkisivun verhoilussa on käytetty slammattua kalkkihiekkatiiltä. Temppelin pyramidimainen rakenne erottuu ympäristöstä ja sopii maisemaan. == Katso myös == * Luettelo Suomen helluntaiseurakunnista * Helluntaiherätys Suomessa * Alajärven helluntaiseurakunta == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat Luokka:Vimpeli
Technópolis

Technópolis () on kulttuurikeskus ja teollisuusmuseo Gkázin kaupunginosassa Ateenassa Kreikassa. Siellä järjestetään muun muassa musiikki-, tanssi-, teatteri- ja elokuvatapahtumia sekä innovaatio-, yrittäjyys- ja koulutustilaisuuksia. Technópolis toimii Ateenan vanhassa, vuonna 1854 valmistuneessa kaasutehtaassa, josta koko kaupunginosa on saanut ”Gkázi”-nimensä. Kaasutehtaan toiminta lakkasi 1980-luvulla, ja Technópoliksen toiminta sen tiloissa alkoi vuonna 1999. Kulttuurikeskuksessa on useita saleja, jotka on nimetty tunnettujen kreikkalaisten taiteilijoiden mukaan. Tiloissa toimii myös kaasuteollisuusmuseo. Tiedosto:Tehnopolis Athens.JPG|Technópolis. Tiedosto:20211106 athenes161.jpg|Technópoliksen tiloja. Tiedosto:Γκάζι (Εργοστασιακό συγκρότημα Φωταερίου Αθηνών) 04.jpg|Kaasuteollisuusmuseota. Tiedosto:20211106 athenes130.jpg|Vanha kaasukello. Tiedosto:Technopolis-Athens.jpg|Technópoliksen pohjakaava. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Τεχνόπολις – Technopolis. Kulttuurikeskuksen verkkosivut. Luokka:Ateenan kulttuuri Luokka:Ateenan museot
Ørjan Hartveit

Ørjan Hartveit (s. 21. huhtikuuta 1982 Odda, HardangerØrjan Hartveit (Baritone) Bach-Cantatas.com) on norjalainen ooppera- ja konserttilaulaja, joka on äänialaltaan baritoni.Ørjan Hartveit Bergen Nasjonale OperaØrjan Hartveit OperaManager.comØrjan Hartveit Edvard Grieg Korene Hartveit opiskeli Omar Ebrahimin ja Eugene Astin johdolla Lontoon Trinity Collegesta, josta voitti TCM Trust Silver Medalin ja valmistui ensimmäisen luokan kunniamaininnoin vuonna 2005. Hartveit sai opetusta myös Russell Smytheltä ja osallistui Elly Amelingin, Graham Johnsonin, Malcolm Martineaun sekä Mikko Franckin pitämille mestarikursseille. Hartveit on toiminut yhtenä Edvard Grieg Korin pysyvistä laulajista. Lisäksi hän on toiminut ensemblelaulajana muun muassa Det Norske Solistkorissa ja Chamber Choir Irelandissa. Hartveit on pitänyt monia resitaaleja ja ollut kysytty muun muassa Edvard Griegin ja Halfdan Kjerulfin laulujen tulkitsijana. Lisäksi hän on tulkinnut muun muassa ranskalaista chansonia ja saksalaista liediä sekä lauluja Englannista, Venäjältä, Espanjasta ja Ruotsista. Hartveit on esiintynyt lukuisilla eurooppalaisilla ja yhdysvaltalaisilla lavoilla. Hänen konserttiohjelmistonsa joukossa on ollut teoksia muiden muassa Christoph Graupnerilta, Johann Sebastian Bachilta, Hector Berlioz'lta, Benjamin Britteniltä, Joseph Haydnilta ja Igor Stravinskylta. Oopperarooleja Hartveit on tulkinnut muiden muassa Claudio Monteverdin, Henry Purcellin, Wolfgang Amadeus Mozartin, Richard Straussin, Jonathan Doven ja Malcolm Williamsonin teoksissa. Hän on myös kantaesittänyt esimerkiksi Lera Auerbachin, Hampson Sislerin, Henrik Ødegaardin ja Glenn Erik Hauglandin teoksia. Hartveit on levyttänyt sellaisten säveltäjien kuin Ralph Vaughan Williamsin ja Geirr Tveittin teoksia. Hän on saanut uransa aikana useita palkintoja. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset oopperalaulajat Luokka:Baritonit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mierokit

Mierokit (Plagiobothrys) on lemmikkikasvien suku, jossa on 62 lajia. Niitä esiintyy Yhdysvalloissa, Kanadassa, Meksikossa, Etelä-Amerikan länsiosassa, Australiassa ja Venäjällä Kamtšatkan niemimaalla. Mierokkeja esiintyy paikoin myös tulokkaana Euroopassa. Suomessa tunnetaan kaksi mierokkilajia: Viuhkamierokkia (Plagiobothrys scouleri) on havaittu harvinaisena satunnaistulokkaana tienvarsinurmikoilla ja joutomailla. Kaunomierokki (Plagiobothrys figuratus) on yhden kerran havaittu satunnaiskasvi.Suomen Lajitietokeskus: Mierokit – Plagiobothrys Viitattu 17.11.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Plagiobothrys Luokka:Lemmikkikasvit
Rastiot

Rastiot (Cynoglottis) on lemmikkikasvien suku, jossa on kaksi lajia. Ne ovat läheistä sukua rasteille eli isorasteille (Anchusa), joihin ne ovat aiemmin kuuluneet. Rastiolajit ovat: * Tarharastio eli rastio eli tarharasti (Cynoglottis barrelieri, syn. Anchusa barrelieri). Laji on yksi- tai monivuotinen koristekasvina käytetty ruoho, joka on kotoisin Kaakkois- Euroopasta ja Turkista. Kasvaa Suomessa vakiintuneena uustulokkaana Ahvenanmaalla.Suomen Lajitietokeskus: Tarharastio (rastio) – Cynoglottis barrelieri Viitattu 17.11.2022. * Cynoglottis chetikiana, monivuotinen ruoho, joka esiintyy Turkissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Rastiot – Cynoglottis Luokka:Lemmikkikasvit
Profeetankukat

Profeetankukat (Arnebia) on lemmikkikasvien suku, jossa on 38 lajia. Niitä esiintyy alkuperäisenä Länsi- ja Keski-Aasiassa, Kaukasiassa, Etelä-Venäjällä, Kreikassa ja Afrikan pohjoisosassa. Sukuun kuuluu yksivuotinen keltakukkainen pikkuprofeetankukka (Arnebia decumbens). Toinen suomeksi nimetty profeetankukka on monivuotinen, koristekasvina viljelty isoprofeetankukka eli profeetankukka (Arnebia pulchra eli Huynhia pulchra), joka on kotoisin Turkista, Iranista ja Kaukasiasta. Laji viedään nykyisin kaksilajiseen Huynhia-sukuun. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Arnebia Luokka:Lemmikkikasvit
Suvirusojuuret

Suvirusojuuret (Buglossoides) on lemmikkikasvien suku, jossa on kuusi lajia. Se on helmirusojuurten eli rusojuurten (Lithospermum) lähisuku. Lajeja esiintyy alkuperäisenä Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa, tulokkaana muuallakin maailmassa, varsinkin Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa. Suomessa esiintyy kaksi lajia: Ketorusojuuriryhmään (Buglossoides arvensis -ryhmä, tunnettu aiemmin lajina peltorusojuuri Lithospermum arvense) kuuluvat ketorusojuuri (Buglossoides arvensis) ja paisurusojuuri (Buglossoides incrassata).Suomen Lajitietokeskus: Suvirusojuuret – Buglossoides Viitattu 2.12.2023. Ketorusojuuri on muinaistulokas, jota on kasvanut Etelä-Lapin korkeudelle. Paisurusojuuri kasvaa alkuperäisenä Etelä-Suomessa. == Lajeja == * ketorusojuuri (Buglossoides arvensis) ** siniketorusojuuri (subsp. sibthorpiana) * Buglossoides czernjajevii * Buglossoides glandulosa * paisurusojuuri (Buglossoides incrassata) ** vainiorusojuuri eli ratarusojuuri (subsp. splitgerberi) * Buglossoides minima * Buglossoides tenuiflora == Lähteet == Luokka:Lemmikkikasvit
Hans Tabor

Hans Tabor (25. huhtikuuta 1922 Kööpenhamina – 19. marraskuuta 2003) oli tanskalainen poliitikko ja diplomaatti. Hän toimi Tanskan ulkoministerinä 1967–1968 sekä suurlähettiläänä Roomassa 1968–1974, YK:ssa 1974–1975, Ottawassa 1975–1979, OECD:ssa 1979–1986 ja Oslossa 1986–1992. Tabor oli YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtaja, kun kuuden päivän sota puhkesi, ja hän johti neuvotteluita sodan päättämiseksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hans Tabor Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ulkoministerit Luokka:Tanskalaiset diplomaatit Luokka:Suurlähettiläät Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Klas Lund

Klas Lund (s. 1968) on ruotsalainen uusnatsi ja rikollinen. Hän toimi 1990-luvun alussa "valkoista vallankumousta" tavoitelleessa Vitt Ariskt Motstånd -järjestössä ja aloitti vuonna 1997 Pohjoismaisen vastarintaliikkeen Ruotsin-haaran johtamisen.Den svenska terrorcellen Expo.seHän on Pohjolan uusnatsien pomo - kävi kesäkuussa Suomessa Iltalehti Lund sai kahdeksan vuoden vankeustuomion osallisuudestaan 21-vuotiaan Ronny Landinin kuoliaaksi hakkaamiseen Nynäshamnissa vuonna 1986. Hovioikeus kuitenkin alensi hänen vankeustuomionsa neljän vuoden mittaiseksi. Lund vapautui vuonna 1988 ja pääsi johtavaksi hahmoksi skinheadien keskuudessa. Vuonna 1990 hän sai syytteen törkeästä pahoinpitelystä, mutta hänet vapautettiin syytteistä. Vuonna 1991 Lund sai kuuden vuoden vankeustuomion muun muassa pankkiryöstöstä. Lund on myös vankikarkuri, joka pakoili poliisia kuukausikaupalla. Vuonna 2011 julkaistiin suomeksi hänen kirjansa Vastarintaliikkeen opas aktivisteille.Vastarintaliikkeen opas aktivisteille Oulun yliopiston kirjasto == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset uusnatsit Luokka:Ruotsalaiset rikolliset Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Falköpings Tidning

Falköpings Tidning (lyh. FT) on ruotsalainen vuonna 1857 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Falköping. Lehti ilmestyy neljästi viikossa, on poliittiselta linjaltaan kokoomuslainen ja kuuluu Bonnier- konserniin. Redaktionslokaler för Falköpings Tidning vid Köttorget i Falköping, den 17 juni 2006.JPG|Lehden entinen toimitus Falköpingissä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Bonnier Luokka:Falköpingin kunta
Esko Heino

Esko Olavi Heino (8. lokakuuta 1918 Kiukainen – 6. syyskuuta 1991 Orivesi) oli suomalainen jalkinealan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Heinon vanhemmat olivat maanviljelijä Oskar Verner Heino ja emäntä Johanna Suojamaa ja puoliso vuodesta 1946 Leiny Linea Vaahto. Heino kävi Rauman kauppaopiston 1941. Hän oli Vuodanjalostaja Oy:n kirjanpitäjä 1944–1946, Pirkanmaan Nahka Oy:n konttori- ja myyntipäällikkö ja kaupallinen johtaja Tampereella 1946–1960, Mantereen Kenkätehdas Oy:n osakas, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja Orivedellä vuodesta 1960 sekä Manneryhtymä Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1981. Heino oli myös J. A. Tehnunen Oy:n toimitusjohtaja, Hatanpään Kenkätehdas Oy:n omistaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1967, Kenkätehdas Finnmanner Oy:n perustajaosakas ja toimitusjohtaja vuodesta 1972, Nateva Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1972, Hirsilän Kenkätehdas Oy:n ja Rutex Oy:n perustajaosakas ja toimitusjohtaja vuodesta 1973, Oriveden Kenkätehdas Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1973, Ensi Oy:n omistaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1974, Puukorkotyöpaja Touko Rantalan omistaja 1975–1981, Oriveden Korkotehdas Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1982, Lapuan Nahka Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1983 sekä Oripo Oy:n ja Oriveden Teräpaja Ky:n toimitusjohtaja vuodesta 1984. Oriveden kunnanvaltuuston jäsen Heino oli 1973–1980 ja kunnanhallituksen jäsen 1977–1980. Hänellä oli myös useita kenkäalan luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Heino oli reservin kapteeni. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1976. Liikesivistysrahastoon perustettiin 1981 Leiny ja Esko Heinon erikoisrahasto. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Suomalaiset lahjoittajat Luokka:Oriveden kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Kalle J. Hirvi

Kalle Juhani Hirvi (16. lokakuuta 1926 Kivennapa – 1. huhtikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja maatalouskoneiden kaupan alan yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Hirven vanhemmat olivat talousneuvos Antti Hirvi ja Ida Seppänen ja puoliso vuodesta 1950 terveydenhoitaja Riikka Johanna Flinkkilä. Hirvi tuli ylioppilaaksi Viipurin kaksoislyseosta 1944 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1950. Hirvi oli Hankkijan varaosa -ja huoltotoimiston esimies 1950–1951, kaupallinen insinööri 1952–1954, traktori- ja moottorijaoksen esimies 1955–1958, koneosaston osastopäällikkö 1958–1961, koneosaston johtaja 1962–1968 ja johtokunnan jäsen vuodesta 1962 sekä Kone-Hankkijan johtaja 1968–1984 ja Hankkijan varatoimitusjohtaja 1976–1984 ja varapääjohtaja 1984–1986. Hänellä oli myös lukuisia liike-elämän kotimaisia ja kansainvälisiä sekä muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Hirvi oli reservin korpraali. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1976. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Timo Kontula

Timo Matti Kontula (18. helmikuuta 1916 Kymi – 24. syyskuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 18.11.2022. Kontulan vanhemmat olivat vaatturimestari Toivo Kontula ja Maria Räsänen ja puoliso vuodesta 1944 pankkivirkailija Valva Maria Volanen. Kontula kävi Kotkan kauppaopiston 1935, tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta 1942, suoritti Kulutusosuuskuntien Keskusliiton liikkeenhoidon harjoittelun 1946 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1948. Hän oli myyjä Liike Oy Sepossa Kotkassa 1932–1939, Osuustukkukaupan pääkonttorissa hinnoittelija, konttorimyyjä ja liikkeenjohdon harjoittelija 1939–1949, Kauppiaitten Kustannus -yhtiön toimitusjohtaja 1949–1976 ja Suomen Vähittäiskauppiasliiton talousjohtaja 1949–1976. Kontula oli myös Vähittäiskaupan Ammattikasvatussäätiön taloudenhoitaja 1951–1976, Kauppakillan kiltajohtaja 1958–1976, Lentomatkat Oy:n varatoimitoimitusjohtaja 1961–1962 ja Kirja-Pirkan johtaja vuodesta 1968. Hänellä oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Kontula oli reservin kapteeni. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1976. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Hyvän hallinnon periaatteet

Suomen hallintolain 2 luvussa säädetään hyvän hallinnon perusteista. Niihin kuuluvat muun muassa hallinnon oikeusperiaatteet, jotka ohjaavat viranomaisen päätösharkintaa ja muuta asian käsittelyä. == Hallinnon oikeusperiaatteet == -Yhdenvertaisuusperiaate, joka velvoittaa tasapuoliseen kohteluun, johdonmukaisuuteen ja syrjimättömyyteen tarkoitussidonnaisuuden periaate, jonka mukaan viranomaisella ei saa olla toiminnassaan vääriä vaikuttimia eikä harkintavaltaa saa käyttää väärin -Objektiviteettiperiaate, joka edellyttää viranomaisilta asiallista ja puolueetonta toimintaa -Suhteellisuusperiaate, joka velvoittaa esimerkiksi terveysvalvonnassa mitoittamaan keinot niin, ettei kenenkään oikeuksia tai etuja rajoiteta enempää kuin haitan tai vaaran poistaminen edellyttää -Luottamuksensuojaperiaate, joka on ennen muuta yksilön suojaa julkista valtaa vastaan ja antaa yksityiselle oikeuden luottaa viranomaisen toiminnan oikeellisuuteen ja virheettömyyteen. Hallinnon oikeusperiaatteet ovat ennen muuta oikeusturvasäännöksiä. Hyvän hallinnon perusteisiin kuuluvat myös -Palveluperiaate ja palvelun asianmukaisuus, -neuvontavelvollisuus, -hyvän kielenkäytön vaatimus ja -viranomaisten yhteistyövelvoite. Säännökset velvoittavat viranomaista järjestämään toimintansa niin, että hallinnossa asioiva saa asianmukaisesti hallinnon palveluita ja että viranomainen suorittaa tehtävänsä mahdollisimman tuloksellisesti. Esimerkiksi hyvän kielenkäytön vaatimus velvoittaa käyttämään asiallista, selkeää ja ymmärrettävää kieltä. Vaatimus on kova ja velvoittaa jokaisen viranomaisen arvioimaan kielenkäyttöään. Selkeän ja ymmärrettävän kielenkäytön vaatimus on luonteeltaan kuitenkin enemmän periaatteellinen ja asenteita muokkaava kuin tiukan oikeudellinen. Lainsäätäjä pyrkii ohjaamaan julkisen hallinnon toimijoita oikeanlaisiin menettely tapoihin. Tärkeää on huomata, että hyvän hallinnon perusteet on otettava huomioon kaikessa julkisen hallinnon toiminnassa, ei vain hallintoasian käsittelyssä ja päätöksenteossa. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * * Hallintolaki
Valdemarin linna

Valdemarin linna () on linna Svendborgin kunnassa Tåsingen saarella, Tanskassa. ==Historiaa== Valdemarin linna ei ole varsinainen linna, vaan suuri kartano. Linnan rakennutti kuningas Kristian IV (1588-1648) poikaansa Valdemar Christiania varten. Se rakennettiin 1639-1644 arkkitehti Hans van Steenwinckel nuoremman johdolla renessanssityyliin. Valdemar Christian ei koskaan asunut linnassa, vaan kuoli Pohjan sodassa taistelussa Puolaa vastaan 1656. Vuonna 1678 kartano ja siihen liittyvät maat Tåsingella annettiin merisankari Niels Juelille palkkiona hänen voitostaan Køgenlahden taistelussa ja siellä vallatuista ruotsalaisista laivoista. Tämän jälkeläiset laajensivat ja kehittivät kartanon tiluksia ja rakennuksia huomattavasti, ja lopulta he omistivat melkein koko Tåsingen saaren. Vuonna 1754 linna uudistettiin rokokootyyliin, ja se sai nykyisen ulkonäkönsä. Linna on pysynyt Juelin ja tämän jälkeläisten, Iuel-Brockdorffin suvun, hallussa nykypäivään asti. Nykyään linna on suosittu turistikohde. Se on avoinna yleisölle toukokuusta lokakuuhun, ja siellä on mm. lelumuseo, Ieul-Brockdorffin suvun trofeekokoelma sekä paikallinen merimuseo. == Kuvia == Kuva:Svendborg valdermars slot.jpg|Porttirakennus Kuva:Svendborg valdermars slot 2.jpg|Teepaviljonki Kuva:Valdermars slot garden.jpg|Puutarhaa kirkon takana Kuva:Valdemars Slot.jpg|Piirros vuodelta 1872 Kuva:Valdemars Slot Pano 2010.jpg|Panoraama linnan alueesta ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Valdemarsslot Linnan viralliset sivut Luokka:Tanskan linnat Luokka:Svendborgin kunta
Juho Kalliolahti

Juho Kalliolahti on suomalainen basisti, joka on tunnettu erityisesti Litku Klemetin yhtyeestä (aiemmin Litku Klemetti & Tuntematon numero).https://musiikintekijat.fi/artikkeli/vahan-ulapalla/ Muita yhtyeitä, joissa Kalliolahti on soittanut, ovat olleet mm. Jesufåglar, Sateenkaarina ja Zorse, sekä Mäsä, jossa Kalliolahti soittaa kitaraa.https://www.soundi.fi/demoefekti/soundi-42011/https://www.mikseri.net/sateenkaarina/https://nl- nl.facebook.com/zorseband/https://www.soundi.fi/jutut/oodi-lidlin- tarjouslaareille-ja-10-muuta-nerokasta-punkrallia-kuuntele-litku-klemetin- masa-yhtyeen-tuleva-albumi/ Kalliolahti on toiminut myös äänittäjänä Klemetin levyillä.https://verkkoarkisto.kansalliskirjasto.fi/va/index.php/videos/video/20180316-6JWlG57N0LEhttps://www.discogs.com/release/19514254-Litku- Klemetti-Ding-Ding-Dong Kalliolahden taiteilijanimiä ovat olleet mm. Baba-R, Niiskuneiti, Cher ja Douglas.https://rateyourmusic.com/artist/juho-kalliolahti Hänet erotettiin Klemetin yhtyeestä vuonna 2021 Punkstoon yhteydessä ilmi tulleiden asioiden vuoksi.https://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000008150675.html == Lähteet == Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Detarioideae

Detarioideae on hernekasvien heimon alaheimo. Siihen kuuluu lähes tuhat lajia ja 70–84 sukua, jotka jaetaan kuuteen tribukseen.United States Department of Agriculture, National Plant Germplasm System (GRIN Taxonomy): Detarioideae Viitattu 18.11.2022. Alaheimon lajit ovat pääosin trooppisella vyöhykkeellä kasvavia puita. == Suvut == * Afzelia Sm. – palkomahongit * Amherstia Wall. – burmanylpeydet * Annea Mackinder & Wieringa * Anthonotha P.Beauv. * Aphanocalyx Oliv. * Augouardia Pellegr. * Baikiaea Benth. – mukusit * Barnebydendron J.H.Kirkbr. * Berlinia Sol. ex Hook.f. * Bikinia Wieringa * Brachycylix (Harms) R.S.Cowan * Brachystegia Benth. – leimupuut * Brandzeia Baill. * Brodriguesia R.S.Cowan * Brownea Jacq. – aurinkopuut * Browneopsis Huber * Colophospermum Kirk ex J.Léonard – mopanepuut * Copaifera L. – kopaivapuut * Crudia Schreb. * Cryptosepalum Benth. – mulendat * Cynometra L. – kohtupalot * Daniellia Benn. * Detarium Juss. * Dicymbe Spruce ex Benth. & Hook.f. * Didelotia Baill. * Ecuadendron D.A.Neill * Elizabetha R.H.Schomb. ex Benth. * Endertia Steenis & de Wit * Englerodendron Harms * Eperua Aubl. * Eurypetalum Harms * Gabonius Wieringa & Mackinder * Gilbertiodendron J.Léonard – limbalit * Gilletiodendron Vermoesen * Goniorrhachis Taub. * Gossweilerodendron Harms (voidaan yhdistää Prioria-sukuun) * Guibourtia Benn. – kopaalipuut * Hardwickia Roxb. * Heterostemon Desf. * Humboldtia Vahl * Hylodendron Taub. * Hymenaea L. – jatobapuut * Hymenostegia (Benth.) Harms * Icuria Wieringa * Intsia Thouars – merbaupuut * Isoberlinia Craib & Stapf ex Holland – mutobot * Isomacrolobium Aubrév. & Pellegr. * Julbernardia Pellegr. – mnondopuut * Kingiodendron Harms * Lebruniodendron J.Léonard * Leonardoxa Aubrév. * Leucostegane Prain * Librevillea Hoyle * Loesenera Harms * Lysidice Hance * Macrolobium Schreb. * Maniltoa Scheff. * Michelsonia Hauman * Micklethwaitia G.P.Lewis & Schrire * Microberlinia A.Chev. – juomupuut * Neoapaloxylon Rauschert * Neochevalierodendron J.Léonard * Normandiodendron J.Léonard * Oddoniodendron De Wild. * Oxystigma Harms * Paloue Aubl. * Paloveopsis R.S.Cowan * Paramacrolobium J.Léonard * Peltogyne Vogel – amaranttipuut * Plagiosiphon Harms * Polystemonanthus Harms * Prioria Griseb. * Pseudomacrolobium Hauman (voidaan yhdistää Englerodendron-sukuun) * Saraca L. – asokat * Schotia Jacq. – buuripuut * Scorodophloeus Harms * Sindora Miq. * Sindoropsis J.Léonard * Stemonocoleus Harms * Talbotiella Baker f. * Tamarindus L. – tamarindipuut * Tessmannia Harms * Tetraberlinia (Harms) Hauman – ekabat * Zenkerella Taub. Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: hernekasvit (suomenkieliset nimet) == Lähteet == Luokka:Hernekasvit
Sinilumme

Sinilumme (Nymphaea caerulea, syn. Nymphaea nouchali var. caerulea) on lumpeiden (Nymphaea) sukuun kuuluva vesikasvi. Englanniksi sinilumpeesta käytetään nimeä blue lotus eli sininen lootus, mutta sinilummetta ei tule sekoittaa varsinaisiin lootuksiin (Nelumbo). Sinilumpeen kukat ovat ulkonäöltään tähtimäisiä ja halkaisijaltaan 10–15 cm. Kukkien terälehdet ovat ylöspäin siirottavia, teräväkärkisiä ja väriltään vaaleansinisiä. Sinilumme kukkii tavallisesti heinäkuusta kesän lopulle. Sinilumpeen lehdet kasvavat suoraan juurakosta ja niissä on pitkät lehtiruodit. Sinilumme on alun perin kotoisin Afrikan pohjois- ja keskiosista. Se on ollut aiemmin yleinen Niilin suistoalueella, mutta on nykyisin siellä uhanalainen ja lähes kadonnut sieltä. Sinilummetta kasvatetaan kuitenkin koristekasvina. Koristekasvina sinilumme kasvaa parhaiten seisovassa vedessä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Laji kukkii yleensä parhaiten täydessä auringon valossa, mutta yleensä se kukkii hyvin puolivarjossakin. Kasvit tarvitsevat tuulensuojaa. Koska sinilumme on alkujaan trooppinen kasvi, tulee sitä pitää viileämmän ilmaston alueilla talvikauden ajan sisätiloissa, akvaariossa tai kasvihuoneessa. Kasvi tarvitsee vähintään noin +20°C lämmintä vettä ja päivittäin 14 tuntia valoa. Kasvin voi säilyttää talvikauden yli myös pelkkänä juurakkona kosteassa hiekassa tai turpeessa pimeässä paikassa +10°C – +15°C lämpötilassa ja istuttaa sitten taas keväällä, kun vesi on lämmennyt +20°C:een. Muinaisessa Egyptissä sinilummetta on pidetty luomisen ja uudelleen syntymisen symbolina. Muinaiset egyptiläiset uskoivat, että maailma oli aluksi veden ja pimeyden valtaama, mutta sitten vedestä nousi sinilumme, jonka kukka avautui ja toi maailmaan valon lopettaen pimeyden. Sinilumpeen kukan keskeltä tulivat auringon jumalat Atum ja Ra, minkä myötä sinilumpeesta tuli elämän synnyn vertauskuva. Sinilumpeen kukat ovat olleet läpi historian yleinen aihe egyptiläisessä taiteessa ja arkkitehtuurissa. Myös Tutankhamonin ruumis oli peitelty sinilumpeen terälehdillä, kun hänen hautansa avattiin vuonna 1922. Sinilumpeen kukissa on myös viettelevä tuoksu, ja kasvista on valmistettu erilaisia parfyymeja ja öljyjä. Sinilummetta on myös käytetty stimulanttina, seksuaalisen halukkuuden lisääjänä sekä lääkkeenä erilaisiin perussairauksiin. Sinilumpeesta valmistetun yrttiteen on sanottu vaikuttavan rauhoittavasti. == Lähteet == * Missouri Botanical Garden: Nymphaea caerulea == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Sinilumme (Nymphaea caerulea) * JSTOR Global Plants: Nymphaea caerulea * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Nymphaea caerulea * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Nymphaea caerulea Luokka:Lumpeet Luokka:Lääkekasvit
Karjalaiset liuskealueet

Karjalaiset liuskealueet ovat 2500-1900 miljoonaa vuotta sitten syntyneiden poimuvuorten myötä muodostuneista metamorfoituneista kivistä koostuvia kallioalueita. Noin 2450 miljoonaa vuotta sitten kallioperään syntyi repeämä, jolloin maan kuoresta purkautui kivisulaa. Tämän jälkeen 2100 miljoonaa vuotta sitten alueella oli Valtameri, jonka rannikolle kerääntyi hiekkaa, soraa ja savea. Karjalaiset liuskealueet sisältävät metemorfoituneita vulkaniitteja ja sedimenttikiviä. Näitä alueita on Kainuussa, Pohjois-Karjalassa, Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Liuskealueiden muodostumisessa oli neljä vaihetta. Ensin oli kaksi plastista vaihetta ja myöhemmin kaksi hauraampien muodostumien vaihetta. Ensin kallioperä poimuttui ylityöntövoiman työntäessä kohti koillista. Toisessa vaiheessa poimutusta tapahtui entistä pystysuorempaan suuntaan. Kolmannessa vaiheessa tapahtui kallioon kohdistunutta vääntöä pohjois-eteläsuunnassa ja neljännessä vaiheessa vääntöä tapahtui lounaasta koilliseen ja luoteesta kaakkoon. Karjalaisten liuskealueiden aluieta on vähintäänkin neljä. Sumi-Sariolassa on Sumin laavaa ja Sariolan maasälpä ja graniittimuodostumat. Lisäksi on Kainuun sarja ja Jatuli, jotka molemmat sisältävät hiekkakvartseja. Lisäksi on Kalevan alue, joka joskus jaetaan Ala- ja Ylä-kalevaan. Ala-Kalevassa on monenlaisia koglomeraatteja, kiille- ja mustaliuskeita sekä rautaesiintymiä. Ylä-Kaleva koostuu metagrauvakoista ja fylliiteistä. == Katso myös == * Svekofenniset liuskealueet * Svekokarelidit == Lähteet == Luokka:Suomen geologia
Arkeeiset muodostumat

Arkeeiset muodostumat ovat arkeeisen aionin aikana noin 4000-2500 miljoonaa vuotta sitten muodostuneita kallioperän osia. Tällaisia ovat esimerkiksi Pohjois-Suomen 3100-2700 miljoonaa vuotta vanhat liuskealueet, jotka sisältävät felssistä gneissiä ja vihreäkivimuodostumia. Arkeeisista muodostumista on esimerkki myös osa Lapin Lapponia-superryhmästä, josta lötyy vulkaniittisia ja sedimenttisiä kivimuodostumia. Noin 4000 miljoonaa vuotta sitten maapallolle syntyi paljon meteorikraattereita. Meteori-iskun jälkeen paine maan vaippaosassa laski ja tämän seurauksena vaipasta purkautui magmaa, joka oli emäksistä, joskus ultraemäksistäkin. Tämä laava täytti pian laajojakin kraattereita emäksisillä ja ultraemäksisillä vulkaniiteilla, josta myöhemmin eroosion myötä syntyi sedimenttikiveä. Vulkaniittikerrostumien alakerrokset olivat paineen alaisia ja sulivat tonaliittisiksi granitoideiksi, granodioriiteiksi tai graniitiksi. Niistä Vulkaniiteista, jotka eivät sulaneet, muodostui amfiboliittinen resiitti. 3000-2700 miljoonaa vuotta sitten maapallon kuoren lämpötila oli laskenut huomattavasti maan syntyajoista ja stabiileja eklogiitteja alkoi vajota maan vaippaan, jolloin maankuoren alumiinipitoisuus lisääntyi. Yleensä 3600-2500 miljoonaa vuotta sitten syntyi paljon maankuorta. Baltian kilven arkeeiset muodostumat jaetaan kahteen gategoriaan perustuen kahteen vuoripoimutukseen. Varhaisarkeeiset muodostumat liitetään saamilaiseen orogeniaan ja myöhäisarkeeiset muodostumat liitetään loppilaiseen orogeniaan. == Lähteet == Luokka:Historiallinen geologia
Fennosarmatian kratoni

Fennosarmatian kratoni on laaja Pohjois- ja Itä-Euroopan alueella sijaitseva ikivanhaan peruskallioon perustuva kratoni. Se ulottuu Skandinavian pohjoisosasta Mustanmeren ja Kaspianmeren alueelle. Se on muodostunut prekambrisena kautena. Tämä prekambriselta kaudelta peräisin oleva kallioperä on näkyvissä vain Fennosskandiassa ja Ukrainassa. Muualla tämä prekambrinen kallioperä on myöhemmin syntyneiden sedimenttikerrosten peitossa. Tähän kratoniin kuuluu Baltian ja Ukrainan kilpien lisäksi Venäjän laakio. Fennosarmantia oli osa Rodinian supermannerta noin 1300-600 miljoonaa vuotta sitten, jolloin sitä ympäröivät Barentsia, Grönlanti ja Amazonia. == Katso myös == * Baltian kilpi == Lähteet == Luokka:Historiallinen geologia Luokka:Euroopan maantiede
Péter Pázmány

Péter Pázmány (4. lokakuuta 1570 Nagyvárad, Transilvanian ruhtinaskunta – 19. maaliskuuta 1637 Pozsony, Unkarin kuningaskunta) oli unkarilainen kardinaali ja valtiomies. Pázmány oli Unkarin vastauskonpuhdistuksen johtaja ja teoksillaan Unkarin kirjakielen merkittävä kehittäjä. ==Elämä== Pázmány oli aatelissyntyinen. Hänen vanhempansa olivat kalvinisteja, mutta katolisen äitipuolensa vaikutuksesta Pázmány suuntautui katolisuuteen. Suoritettuaan perusopintonsa Nagyváradissa hän meni Kolozsvárin jesuiittakouluun. 13-vuotiaana hänestä tuli katolinen, ja vuonna 1587 hän liittyi jesuiittojen sääntökuntaan. Hän lähti Roomaan suorittamaan korkeampia teologian opintoja ja opiskeli neljä vuotta Roberto Bellarminon johdolla. Sitten hän opetti filosofiaa ja teologiaa Grazissa ja palasi vuonna 1601 Unkariin. Hänestä tuli peräkkäin Turócin provasti, Nyitran piispa, vuonna 1616 Esztergomin arkkipiispa ja lopulta koko Unkarin priimas. Vuonna 1608 hän herätti huomiota tuomitsemalla valtiopäivillä Wienin rauhan 8. kohdan, joka kielsi jesuiittoja hankkimasta maaomaisuutta Unkarissa. Hän sai paavi Urbanus VIII:lta kardinaalin viran vuonna 1629. Unkarin kirkon pääpastorina Pázmány käytti kaikkia mahdollisia keinoja estääkseen ja heikentääkseen protestantismia. Erityisen merkittävä on hänen vuonna 1613 ilmestynyt syvällinen ja metodinen teoksensa Igazságra vezérlő Kalauz ("Totuuden opas"), jossa hän argumentoi katolisuuden puolesta, ja varmisti siten protestantismin älyllisen tappion Unkarissa. Kirjoituksillaan, saarnoillaan, ja erityisesti henkilökohtaisilla tapaamisillaan hän käännytti noin kolmekymmentä aatelissukua (esim. Zrínyi, Wesselényi, Nádasdy, Rákóczi jne.). Arkkipiispana Pázmány pani täytäntöön Trenton konsiilin päätökset. Vuonna 1619 hän perusti Nagyszombatiin teologian kandidaatteja varten seminaarin (nykyään Péter Pázmányn katolinen yliopisto Budapestissa), ja vuonna 1623 hän loi Wieniin unkarilaisen seminaarin. Vuonna 1635 hän lahjoitti suuren summan Unkarin yliopiston perustamiseen (nykyään Loránd Eötvösin yliopisto Budapestissa). Hän rakennutti myös jesuiittakouluja Pozsonyhin sekä fransiskaaniluostareita Érsekújváriin ja Körmöczbányaan. Politiikassa hänellä oli myös merkittävä rooli. Pázmány ajatteli, että katolisen unkarilaisen kuninkaan myötä maa olisi suojattu turkkilaisilta. Hänen ansiostaan vuoden 1618 valtiopäivät valitsivat jyrkän katolisen arkkiherttua Ferdinandin lapsettoman Matias II:n seuraajaksi. Hän myös esti toistuvasti kalvinistisen Transilvanian ruhtinaan Gábor Bethlenin sotilaalliset pyrkimykset ja esti vaikutusvallallaan Transilvanian György I Rákóczia liittoutumasta turkkilaisten kanssa. ==Lähteet== Luokka:Unkarilaiset katoliset arkkipiispat Luokka:unkarilaiset kardinaalit Luokka:Jesuiitat Luokka:Vuonna 1570 syntyneet Luokka:Vuonna 1637 kuolleet
Siipikotilot

Siipikotilot (Strombidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä. == Taksonomia ja anatomia == Siipikotilot jaetaan 32 sukuun ja lajeja on noin 72. Heimon lajit voivat kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkiksi, ja naaraat ovat usein koiraita kookkaampia. Siipikotiloiden kuori on suuri, paksu ja muodoltaan kierteinen. Tyypillinen piirre on kuoren hyvin leveä reuna, jossa voi olla piikkejä. Kuoressa on sirpinmuotoinen sulkulevy. Siipikotiloiden jalka on kapea. Silmät sijaitsevat pitkien varsien päissä. ==Levinneisyys ja elintavat== Siipikotiloita tavataan maailmanlaajuisesti lämpimistä meristä. Ne elävät matalissa hiekka- tai mutapohjaisissa vesissä. Heimon lajien ravintoa ovat levät ja eloperäinen materiaali. == Lähteet == Luokka:Kotilot
Merian

Merian tarkoittaa muun muassa seuraavia: * Merian, saksalainen aikakauslehti ==Sukunimi== * Maria Sibylla Merian (1647–1717), sveitsiläissyntyinen luonnontieteilijä ja kuvittaja * Matthäus Merian vanhempi (1593–1650), sveitsiläinen kaivertaja ja kustantaja * Matthäus Merian nuorempi (1621–1687), sveitsiläinen taidemaalari ja kaivertaja Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Theatrum Europaeum

Theatrum Europaeum, myös Theatrum europæum (’Euroopan teatteri’), oli Saksassa 1600- ja 1700-luvuilla julkaistu kokoelma lentokirjasia, kertomuksia, virallisia julkaisuja ja muita asiakirjoja. Julkaisut sisältävät tietoa aikakauden historiasta. Kaksi ensimäistä nidettä (1633, 1635) kattavat ajan 1619–1633, ja niistä vastasi Joh. Ph. Abelin. Myöhemmin ilmestyneet 19 nidettä kattavat ajan vuoteen 1718, ja sarjaa julkaisivat Matthäus Merian, isä ja poika. Sarja sisältää kuvia. ==Lähteet== Luokka:Kausijulkaisut Luokka:Saksan kirjallisuus
Vainaja (muusikko)

Vainaja on suomalaisen Horna-yhtyeen black metal -rumpali. Hän soitti myös Sargeist-yhtyeessä vuosina 2009–2016. Luokka:Suomalaiset metallimusiikin rumpalit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Andreas Hougaard Boesen

Andreas Hougaard Boesen on tanskalainen suunnistaja. Tarton MM-kilpailuissa 2017 Hougaard Boesen oli mukana Tanskan MM-hopeaa saavuttaneessa sprinttiviestijoukkueeseen. Henkilökohtaisilla matkoilla hänen paras saavutuksensa on sprintin 24. sija Invernessin MM-kilpailuista 2015. EM- kilpailuissa hänen paras saavutuksensa on sprintin 29. sija Jesenikin EM- kilpailuista 2016. Suunnistuksen maailmancupin osakilpailussa hänen paras sijoituksensa on kahdeksas sija Tasmaniassa kilpailussa sprintissä vuonna 2015. Juniorien MM-kilpailussa Hougaard Boesen saavutti yhden MM-pronssin viestissä Tanskassa vuonna 2010. http://runners.worldofo.com/andreasboesen.html == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset suunnistajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Poul Hansen

Hans Christian Poul Hansen (27. helmikuuta 1913 Kööpenhamina – 13. elokuuta 1966) oli tanskalainen toimittaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1945–1966 ja toimi Tanskan puolustusministerinä 1956–1962 sekä valtiovarainministerinä 1962–1965. Vuosina 1937–1942 hän oli puolueensa nuorisojärjestön DSU:n puheenjohtaja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Poul Hansen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan valtiovarainministerit Luokka:Tanskan puolustusministerit Luokka:Tanskalaisten poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat Luokka:Tanskalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
La Volata

La Volata La Volata Paikkakunta: Falcade ja Moena, Italia Talviurheilukeskus: Ski area Passo San Pellegrino – Falcade Vuori: Col Margherita Rinneluokitus: Musta Yläasema: 2 513 m Ala-asema: 1 874 m Korkeusero: 639 m Pituus: 2 450 m Maksimijyrkkyys: 47 % Keskijyrkkyys: 26,1 % Hissi Hissi Hissi: Col Margherita Tyyppi: Kabiinihissi Kapasiteetti: 1 330 henkilöä/h Ala-asema: 1 874 m Yläasema: 2 513 m Naiset Naiset Syöksylasku Syöksylasku Lähtö: 2 510 m Maali: 1 880 m Korkeusero: 630 m Pituus: 2 350 m Maksimijyrkkyys: 47 % Minimijyrkkyys: 1 % Keskijyrkkyys: 26,8 % 1\. MC-kilpailu: 26.2.2021 Super-G Super-G Lähtö: 2 395 m Maali: 1 880 m Korkeusero: 515 m Pituus: 1 750 m Maksimijyrkkyys: 47 % Minimijyrkkyys: 1 % Keskijyrkkyys: 29,4 % 1\. MC-kilpailu: 28.2.2021 La Volata on laskettelurinne Passo San Pellegrino – Falcaden talviurheilukeskuksessa Falcadessa Bellunon maakunassa ja Moenassa Etelä-Tirolissa Italiassa. La Volatassa on järjestetty alppihiihdon maailmancupin naisten vauhtilajikilpailut helmikuussa 2021, jotka siirrettiin sinne seuraavan talven olympiarinteiltä Yanqingista Kiinasta koronaviruspandemian takia. Rinteessä kilpailtiin myös vuoden 2019 alppihiihdon nuorten maailmanmestaruuksista. Lisäksi siinä järjestetään säännöllisesti alppihiihdon Eurooppa Cupin kilpailuita. == Reitti == La Volata yläasema sijaitsee 2 513 metriä merenpinnan yläpuolella lähellä Col Margherita -vuoren huippua ja se päättyy 1 874 metriä merenpinnan yläpuolella. La Volatan nimetyt paikat ovat seuraavat: Muro Alberto (Tombaseinä), jonka alussa rinne kääntyy loivasti vasemmalle, Plan del Fabion, Muro Manfroi, jossa rinne kääntyy jyrkästi vasemmalle, La Piana (Tasanne), jonka alussa rinne kääntyy oikealle ja lopussa vasemmalle, I Muri del Poeta, jossa sijaitsee rinteen jyrkin kohta 47 %, sekä maalisuora Dosso del Camoscio (Camoscion kummut), jonka lopussa rinne loivenee lähes tasaiseksi. == Lähteet == * Ski area Passo San Pellegrino – Falcade fassa.com * ALPE LUSIA / SAN PELLEGRINO Ski map dolomitisuperski.com * Results – Val di Fassa fis-ski.com === Viitteet === Luokka:Italian laskettelurinteet Luokka:Alppihiihdon maailmancupin rinteet Luokka:Bellunon maakunta Luokka:Etelä-Tiroli
Kai Lindberg

Kai Lindberg (10. joulukuuta 1899 Helsingør – 27. toukokuuta 1985) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1947–1971 ja toimi Tanskan liikenneministerinä 1955–1966. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kai Lindberg Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan liikenneministerit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Perintökieli

Perintökieli on kieli, joka yksilön suvun historian kautta on hänelle merkittävä kieli, joka vaikuttaa kielelliseen identiteettiin. Perintökieli voi täten olla sekä maahanmuuttajan tai tämän jälkeläisen kieli että vähemmistökielen puhujan tai tämän jälkeläisen kieli. ==Lähteet== Luokka:Kielenoppiminen Luokka:Kulttuuriperintö
Secret mission

Secret mission on ruotsalaisen Secret Servicen kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2022. Albumi julkaistiin vain digitaalisena ja streamauspalveluissa yhtyeen jäsenen omalla levymerkillä Tim Norell Musikproduktion AB. == Kappaleet == # # # # # # # # # # ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset popalbumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Haugesundin satama

Haugesundin satama (; LOCODE: NO HAU) on Norjan länsirannikolla sijaitsevassa Karmsundin salmen rannoilla Haugesundin ja Karmøyn kunnissa sijaitseva satama. Se kuului 2010-luvun lopulla vuotuiselta rahtimäärältään Norjan viiden suurimman kauppasataman joukkoon. Sataman toiminnasta vastaa Karmsund Havn IKS, joka on kuuden saman alueen kunnan (Haugesund, Karmøy, Tysvær, Bømlo, Sveio ja Bokn) omistama ylikunnallinen kuntayhtymä. Haugesundin sataman nimellä tunnettuja Karmsund Havn -kuntayhtymän keskeisiä satamatoimintoja ovat: * Haugesundin rahtiterminaalit (Haugesund Cargo Terminals, Husøy / Karmøy), Länsi-Norjan tavaraliikenteen tärkeimpiä satamia, kansallinen kalastussatama * Haugesundin merenalais- ja offshoretoiminnan tukikohta (Haugesund Subsea- og Offshorebase, Killingøy / Haugesund), useiden erityisesti Norjan länsirannikon petrokemiallista teollisuutta palvelevien yritysten, niiden huoltoaluksien ja tukitoimintojen kotisatama * Haugesundin risteilyterminaali (Haugesund Cruise Terminal, Garpeskjær), risteilysatama Haugesundin kaupunkikeskustan lähistöllä Haugesundin sataman vuotuinen rahtimäärä oli laskussa vuosina 2017-2021. Vuonna 2017 sataman vuotuinen rahtimäärä oli 12,0 miljoonaa tonnia, vuonna 2021 enää 8,3 miljoonaa tonnia. Vuoden 2021 rahtimäärä oli vajaa neljä prosenttia Norjan tilastokeskuksen listaamasta Norjan satamien vuosittaisesta yhteisrahtimäärästä (2021). Haugesundin risteilyterminaalin eteläpuolella toimii kuivatelakka, jossa huolletaan ja rakennetaan laivoja muun muassa petrokemian teollisuudella ja monitoimikäyttöön. Karmsund Havn -kuntayhtymä omistaa myös osuuden Karmøyn saarella sijaitsevasta Haugesundin lentoasemasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Haugesund Cargo Terminals (karmsundhavn.no) Luokka:Norjan satamat Luokka:Rogalandin läänin liikenne Luokka:Pohjanmeren satamat
Avesta Tidning

Avesta Tidning on ruotsalainen vuonna 1882 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Avesta. Se ilmestyy kolmesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan sitoutumaton ja kuuluu Bonnier-konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Bonnier Luokka:Avestan kunta
Pato O’Ward

Patricio ”Pato” O’Ward Junco (s. 6. toukokuuta 1999 Monterrey, Nuevo León, Meksiko) on meksikolainen rata-autoilija. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 Pisteet Sijoitus 2022 McLaren BHR SAU AUS EMI MIA ESP MON AZE CAN GBR AUT FRA HUN BEL NED ITA SIN JPN USA MXC SÃP ABU TD – – 2023 McLaren BHR SAU AUS AZE MIA MON ESP CAN AUT GBR HUN BEL NED ITA SIN JPN QAT USA MXC SÃP LVG ABU TD – – 2024 McLaren BHR SAU AUS JPN CHN MIA EMI MON CAN ESP AUT GBR HUN BEL NED ITA AZE SIN USA MXC TD SÃP LVG QAT ABU – – == Lähteet == Luokka:Meksikolaiset autourheilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt