Kreikan kansanäänestys 2015

Kreikan vuoden 2015 kansanäänestys järjestettiin sunnuntaina 5. heinäkuuta 2015. Äänestyksessä oli aiheena Kreikan velkojien maan hätärahoitusneuvotteluissa asettamien ehtojen hyväksyminen. Äänestyksessä ei- äänet voittivat osuudella , toisin sanoen kreikkalaiset hylkäsivät velkojien ehdotukset. Kansanäänestyksessä oli äänioikeutettua. Ääniä annettiin kappaletta. Äänestysprosentti oli 62,15. == Tausta == Kreikan velkakriisiin liittyneitä hätärahoitusneuvotteluita käytiin koko kevät 2015. Velkojia neuvotteluissa edustivat Euroopan komissio, Euroopan keskuspankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto. Kreikkaa edusti Tsíprasin I hallitus. Neuvottelut päätyivät umpikujaan kesäkuussa. Lauantaina 27. kesäkuuta, muutamia päiviä ennen neuvotteluille asetettua takarajaa, Kreikan pääministeri Aléxis Tsípras ilmoitti, että hallitus järjestää kansanäänestyksen velkojien asettamien rahoitusehtojen hyväksymisestä. Neuvottelut päättyivät siihen. Asiaa auttaa ymmärtämän tieto, että Kreikan velkaongelmien pahenemisen takana oli Goldman Sachs. Kansanäänestys oli maassa ensimmäinen Kreikan sotilasjuntan kautta seuranneen vuoden 1974 kansanäänestyksen jälkeen. == Kysymys == Kansanäänestyksessä esitetty kysymys oli seuraava: Äänestyksessä oli siis kaksi vaihtoehtoa: ”Kyllä” (Ναί, Naí), joka puolsi ehdotuksen hyväksymistä eli tarkoitti ääntä julkisen talouden menoleikkausten ja verotuksen kiristämisen puolesta; ja ”Ei” (Όχι, Óchi), joka vastusti ehdotuksen hyväksymistä eli tarkoitti ääntä sen puolesta, että leikkauksia ja veronkiristyksiä tehtäisiin vähemmän kuin eurovaltiot ja IMF vaativat. Monet kreikkalaiset valittivat, etteivät ymmärtäneet, mitä vaihtoehdot todella tarkoittavat. Epäselvää oli erityisesti, mitä maalle eri vaihtoehdoista seuraisi. Eräiden ennakkoarvioiden mukaan kyllä-äänien voitto mahdollistaisi paremmin neuvotteluiden jatkamisen, kun taas ei-äänten voitto voisi johtaa jopa Kreikan eroamiseen eurosta. == Tulokset == Kansanäänestyksen tulos oli: Ääni Ääniä % Kyllä 38,69 Ei 61,31 Yhteensä 100,00 Hyväksyttyjä 94,20 Hylättyjä 5,04 Tyhjiä 0,75 Äänestäneitä 62,15 Äänestämättä jättäneitä 37,85 Äänioikeutettuja == Tulokset vaalipiireittäin == Kansanäänestyksessä ei-äänet voittivat Kreikan kaikissa 56 vaalipiirissä. Tulos vaalipiireittäin oli: Vaalipiiri Kyllä % Ei % Aitolia- Akarnania 39,10 60,90 Akhaia 31,80 68,20 Argolis 42,36 57,64 Arkadia 43,57 56,43 Árta 39,56 60,44 Ateena 1. 46,79 53,21 Ateena 2. 41,94 58,06 Attika 36,31 63,69 Boiotia 32,71 67,29 Chalkidikí 40,85 59,15 Chaniá 26,31 73,69 Chíos 46,23 53,77 Dráma 42,78 57,22 Dodekanesia 34,99 65,01 Elis 35,00 65,00 Euboia 32,41 67,59 Évros 45,36 54,64 Evrytanía 43,55 56,45 Flórina 37,19 62,81 Fokis 43,09 56,91 Fthiotis 39,75 60,25 Grevená 45,87 54,13 Imathía 35,42 64,58 Ioánnina 40,84 59,16 Iraklion 29,20 70,80 Kardítsa 39,04 60,96 Kastoriá 47,53 52,47 Kavála 41,33 58,67 Kefaloniá 35,58 64,42 Kilkís 42,26 57,74 Korfu 28,79 71,21 Korinthia 38,27 61,73 Kozáni 36,96 63,04 Kykladit 37,27 62,73 Lakonia 48,73 51,27 Lárisa 38,19 61,81 Lasíthi 37,61 62,39 Lefkas 40,95 59,05 Lesbos 38,69 61,31 Magnesia 33,37 66,63 Messenia 43,01 56,99 Pélla 39,21 60,79 Pieria 38,99 61,01 Pireus 1. 40,48 59,52 Pireus 2. 27,52 72,48 Préveza 41,82 58,18 Réthymno 34,72 65,28 Rodópi 36,54 63,46 Sámos 29,50 70,50 Sérres 46,45 53,55 Thesprotia 41,08 58,92 Thessaloniki 1. 39,20 60,80 Thessaloniki 2. 40,08 59,92 Tríkala 41,21 58,79 Xánthi 32,26 67,74 Zákynthos 32,78 67,22 == Kansanäänestyksen jälkeiset tapahtumat == Kansanäänestystä seuranneissa neuvotteluissa, joissa olivat mukana Syrizan lisäksi entiset valtapuolueet Uusi demokratia ja Pasok, Kreikka joutui lopulta tyytymään vähintään yhtä koviin kiristysvaatimuksiin kuin ennen kansanäänestystä. Vaikeiden neuvottelujen takia Kreikan euroeron mahdollisuus nousi toden teolla esiin. Kreikkalaisten pankkien pääomapaon vuoksi pankit jouduttiin sulkemaan useaksi päiväksi ja käteisnostoja ja rahansiirtoja ulkomaille rajoitettiin. Syrizan johto joutui toisaalta valitsemaan euroeron ja rinnakkaisvaluutan luomisen ja toisaalta kiristyspolitiikan jatkamisen väliltä. Tsíprasin johdolla neuvottelijat valitsivat jälkimmäisen, jolloin Syriza jakaantui kahtia. Ministereitä jouduttiin vaihtamaan, ja muun muassa taloustieteilijänä tunnettu entinen valtiovarainministeri Giánis Varoufákis äänesti Kreikan parlamentissa sopimusta vastaan. Kreikan parlamentti hyväksyi troikan lainapaketin opposition tuella 14. elokuuta äänin 220 – 64. Hallituspuolue Syrizasta erosi kahdentoista kansanedustajan ryhmä, joka pyrki vastustamaan leikkauksia. Suomessa lainapaketin hyväksymistä vastusti suuressa valiokunnassa vain SDP, kun taas kristillisdemokraatit äänestivät tyhjää. Eräiden lähteiden mukaan kysymys Kreikan tukemisesta oli johtaa Suomessa hallituskriisiin. Ainakin vihreät ja vasemmistoliitto tekivät vastaesityksiä hallituksen linjaan. (Archive.today) Eräiden lähteiden mukaan Kreikka pyysi neuvottelujen aikana velkahelpotusta 2020-luvun alkuun. Huomionarvoista on, että jopa IMF uhkasi vetäytyä tukipaketista, jollei Kreikalle anneta velkahelpotuksia, koska maa ei missään tapauksessa pysty maksamaan velkojaan. EU-maista esimerkiksi Ranskan arveltiin pitävän velkahelpotuksia välttämättöminä. Kreikassa lainaehtojen hyväksyminen johti Syriza-puolueen jakautumiseen. Osa puolueen kansanedustajista äänesti lainapakettia vastaan ja 26 kansanedustajaa perusti uuden Kansan yhtenäisyys (Laïkí Enótita) -puolueen entisen energiaministerin Panagiótis Lafazánisin johdolla. Samalla hallitus menetti parlamentin enemmistön tuen. Kreikan kolmannen tukipaketin tultua osapuolten hyväksymäksi, mutta Syriza puolueen hajaannuttua, pääministeri Tsípras pyysi eroa tehtävästään ja ilmoitti uusista vaaleista syksylle 2015. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δημοψἠφισμα 5 Ιουλίου 2015 - Referendum July 5, 2015. Kansanäänestyksen virallinen sivusto. Luokka:Kansanäänestykset Euroopan unionista 2015 Luokka:Vuoden 2015 politiikka