1904

Vuosi 1904 oli karkausvuosi, joka alkoi perjantaista. == Tapahtumia == === Tammikuu–kesäkuu === *2. tammikuuta – Hererot kapinoivat Saksan Lounais- Afrikassa. Myös pääkaupunki Windhoek oli vakavassa vaarassa. Tammikuun 18. päivän parlamenttikeskustelun jälkeen alettiin välittömästi valmistella 500 miehen, kuuden konekiväärin ja kuuden konetykin lähettämistä alueelle. * 7. tammikuuta – Hätäsignaali CQD otettiin käyttöön. Se korvattiin kahden vuoden kuluttua SOS-hätäsignaalilla. *13. tammikuuta – Japani vaati Venäjältä myönnytyksiä Mantšuriassa. Ulkoministeri Vladimir Lamsdorff vastasi, ettei Venäjä neuvottele asiasta, ja alue koskee vain Venäjää ja Kiinaa. *17. tammikuuta – Anton Tšehovin Kirsikkapuisto sai ensiesityksensä Moskovassa. * 7. helmikuuta – Yhdysvaltalainen Baltimoren kaupunki paloi maan tasalle. * 8. helmikuuta – Venäjän–Japanin sota alkoi, kun japanilaiset torpedoveneet hyökkäsivät Venäjän Tyynenmeren laivastoa vastaan Port Arthurissa. * 8. helmikuuta – Säveltäjä Jean Sibelius johti viulukonserttonsa ensimmäisen version kantaesityksen Helsingissä. Viulusolistina oli Viktor Nováček. * 9. helmikuuta – Japanilaiset ottivat Korean hallinnon käsiinsä. * 9. helmikuuta – Venäjä julisti sodan Japanille. *10. helmikuuta – Japanin virallinen sodanjulistus Venäjälle. *18. helmikuuta – Keisari Nikolai II määräsi, että ortodoksiset hiippakunnat saivat pitää lastenkouluja Suomessa. *21. helmikuuta – Venäjän sotaministeri Aleksei Kuropatkin nimitettiin Mantšurian maa-armeijan ylipäälliköksi. * 3. maaliskuuta – Springfieldissa Ohiossa mellakoitiin värillisiä vastaan. * 5. maaliskuuta – Pariisissa kassaatio-oikeus määräsi Alfred Dreyfusin tapauksen tutkittavaksi uudelleen. *22. maaliskuuta – Yhdysvaltalainen sanomalehti Daily Illustrated Mirror julkaisi ensimmäisen kerran värivalokuvan sanomalehden etusivulla. *22. maaliskuuta – Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan, SOK, perustettiin osuuskauppojen yleisessä kokouksessa Tampereella. * 1. huhtikuuta – Ranska poisti krusifiksit ja uskonnolliset kuvat oikeussaleista tavoitteenaan kirkon ja valtion ero. * 8. huhtikuuta – Britannia ja Ranska jakoivat Pohjois-Afrikan entente cordiale -julistuksella. *13. huhtikuuta – Panssarilaiva Petropavlosk ajoi miinaan lähdettyään Port Arthurin satamasta. Amiraali Stepan Makarov ja 500 merimiestä saivat surmansa. * 1. toukokuuta – Japanin joukot ylittivät Jalujoen Koreassa. * 5. toukokuuta – Ranskan presidentti Émile Loubet vieraili Roomassa kuningas Viktor Emanuel III:n luona. Paavi Pius X:n protesti johti Ranskan ja pyhän istuimen väliseen konfliktiin. *10. toukokuuta – Tampereella perustettiin Tampereen teatteri työväenteatterin kilpailijaksi. TT:n avajaisnäytelmänä 8. syyskuuta oli Aleksis Kiven Kullervo pääosassa Kaarlo Halme. *28. toukokuuta – Japanin joukot sulkivat Port Arthurin saarron myös maalta. * 3. kesäkuuta – Saksan ulkoministeriön Friedrich von Holstein tuomitsi Marokon tilanteen. Hänen mukaansa Ranska pyrki anastamaan Marokon. *14. kesäkuuta – Venäjän hyökkäys Port Arthurin saarron murtamiseksi epäonnistui. *16. kesäkuuta – James Joycen romaanin Odysseus tapahtumapäivä, ”Bloomsday”. * 16. kesäkuuta – Apukamreeri Eugen Schauman ampui Helsingissä Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin. Jean Sibelius vietiin putkaan ”perusteettomasta riemusta” Bobrikovin attentaattia seuranneena yönä. *24. kesäkuuta – Venäjän laivasto yritti murtautua ulos Port Arthurista, mutta joutui palaamaan takaisin satamaan menetettyään yhden aluksen. * 28. kesäkuuta - Norjalainen matkustajahöyrylaiva SS Norge upposi lähellä Rockallia Atlantin valtamerellä. 582 matkustajaa ja 45 miehistön jäsentä menehtyi. *30. kesäkuuta – Ruhtinas Ivan Obolenski nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi. === Heinäkuu–joulukuu === *1. heinäkuuta – St. Louisin olympiakisat alkoivat maailmannäyttelyn yhteydessä. *3. heinäkuuta – Lakkautetun Päivälehden viimeinen numero ilmestyi. Sen tilalle perustetun Helsingin Sanomien näytenumero ilmestyi neljä päivää myöhemmin. *4. heinäkuuta – Professori R. A. Wrede, dosentti Ernst Estlander ja professori Theodor Homén karkotettiin Suomesta Novgorodiin. * 7. heinäkuuta – Helsingin Sanomat julkaisi ensimmäisen näytenumeronsa. Sen edeltäjä PäivälehtiPäivälehti lakkautettiin 3. heinäkuuta Painoasian ylihallituksen päätöksellä. Lehden päätoimittajana oli Paavo Warén. *28. heinäkuuta – Sosialistivallankumouksellinen Jegor Sozonov surmasi Venäjän sisäministeri, ministerivaltiosihteeri Vjatšeslav von Plehwen Varsovan rautatieasemalla Pietarissa. *29. heinäkuuta – Ranska ja Rooman kuuria katkaisivat diplomaattiset suhteet. Ranskan asiainhoitaja lähti Roomasta ja ulkoministeri Théophile Delcassé ilmoitti Rooman nuntiukselle että tehtävä on tarpeeton. * 1. elokuuta – Brittien retkikunta saapui Lhasaan, josta Dalai- lama oli paennut. * 9. elokuuta – Kansainvälinen kaivostyöläisten kokous vaati Pariisissa kahdeksan tunnin työpäivää ja minimipalkkoja. *10. elokuuta – Venäjän laivaston tuho Port Arthurissa. *11. elokuuta – Hererot kokivat ratkaisevat tappion saksalaisille. *13. elokuuta – Yhdysvaltain laivasto- osasto saapui Smyrnaan vaatimaan yhdysvaltalaisten lähetyssaarnaajien tuhotun omaisuuden korvaamista. *24. elokuuta – Liao-Jangin taistelu: venäläiset ja japanilaiset menettivät 20 000 miestä ja venäläiset joutuivat vetäytymään. * 7. syyskuuta – Britit pakottivat Tiibetin sopimukseen, joka teki siitä Britannian vasallivaltion. Kiinan hallitus protestoi. *15. syyskuuta – Belgian kuninkaan asettama komissio lähti Kongon vapaavaltioon tutkimaan väärinkäytössyytöksiä. *20. syyskuuta – Wilbur Wright lensi Flyer 2:lla kiitotien ympäri. Uudessa koneessa oli 16 hv:n moottori ja se oli lujempi kuin edeltäjänsä, joka lensi 12 sekuntia. *30. syyskuuta – Pariisissa järjestettiin suomalaisten vastarintaryhmien kokous, jonka puheenjohtajaksi valittiin Konni Zilliacus. *5. lokakuuta – Alankomaat ja Portugali sopivat rajoista Timorilla. * 6. lokakuuta – Ranskan ja Espanjan salainen sopimus luovutti Marokon pohjoisosan Espanjan etupiiriin. *15. lokakuuta – Sha-hon taistelu alkoi: Venäjä saavutti nelipäiväisissä taisteluissa voiton, mutta menetti 40 000 miestä. *16. lokakuuta – Suomalaiset perustuslailliset kokoontuivat Tukholmassa. *16. lokakuuta – Iisalmen ja Kajaanin välinen rataosuus avattiin liikenteelle. *21. lokakuuta – Doggermatalikon välikohtaus: Venäjän laivasto tulitti brittiläisiä kalastusveneitä luullessaan niitä japanilaisiksi. *22. lokakuuta – Varsovan, Vilnan, Kiovan, Moskovan ja Odessan sotilaspiireissä syttyi kapinoita määrättäessä reserviläiset palvelukseen. Tsaarin eroa vaadittiin. * 7. marraskuuta – Theodore Roosevelt valittiin uudelleen Yhdysvaltain presidentiksi. *16. marraskuuta – Yhdysvallat osti kaikki oikeudet Panaman kanavaan 40 miljoonalla dollarilla. *17. marraskuuta – Helsingissä perustettiin Konni Zilliacuksen aloitteesta Suomen Aktiivinen Vastustuspuolue, jonka puheenjohtajaksi valittiin Johannes Gummerus. Se tavoitteena on kaikenlainen aktiivinen vastarinta Venäjää kohtaan, aseiden levittäminen väestön keskuuteen ja Venäjän vallankumouksellisten auttaminen. * 21. marraskuuta – 28. marraskuuta – Ensimmäiset gramofonilevyäänitykset tehtiin Suomessa, esiintyjinä olivat muun muassa oopperalaulaja Abraham Ojanperä, laulaja-näyttelijä-kanteleensoittaja Pasi Jääskeläinen, näyttelijä Katri Rautio sekä kaksi soittokuntaa. Ensimmäiset suomenkieliset äänilevyt oli äänitetty jo aiemmin Pietarissa vuonna 1901. *28. marraskuuta – Saksan siirtomaa-armeija löi hottentotit Warmbadin luona. *29. marraskuuta – Venäjän yliopistokaupungeissa opiskelijat osoittivat mieltään Japanin-sotaa vastaan. *30. marraskuuta – Japanilaiset rynnäköivät Port Arthurin länsipuolella olevalle 200 metriä korkealle kukkulalle, josta on avoin näkymä koko kaupunkiin. * 1. joulukuuta – Yhdysvaltain presidentti Roosevelt julisti Monroen oppiin korollaarin, jonka mukaan Yhdysvallat on Etelä-Amerikan kansainvälinen poliisivoima. * 3. joulukuuta – Ensimmäinen Suomessa kuvattu elokuva Nikolainkadun koulun koulunuorisoa välitunnilla sai ensi-iltansa Helsingin Siltasaaressa sijainneessa sirkusmaneesissa. * 9. joulukuuta – Suomessa avattiin viimeisiksi jääneet säätyvaltiopäivät. *31. joulukuuta – Säädyt hyväksyivät suuren anomuksen, jossa vedottiin hallitsijaan lainmukaisten olojen pysyttämiseksi voimassa. === tuntematon päivämäärä === *tammikuu – Britannian laivaston 12 yksikköä ilmoitettiin siirrettäviksi Pohjanmerelle Maltalta ja Gibraltarilta Saksan laivaston vastineeksi. Myöhemmin vahvuutta lisättiin 15 taisteluristeilijään. *A. Pictet, P. Crepieux ja Ritoschy valmistivat ensi kerran nikotiinia synteettisesti. *Toinen alija alkoi. Sen aikana 1904–1914 Palestiinaan muutti noin 40 000 juutalaista pääasiassa Venäjältä pakoon pogromeja. == Syntyneitä == === Tammikuu–maaliskuu === * 2. tammikuuta – Lea Piltti, suomalainen oopperalaulaja (k. 1982) * 3. tammikuuta – Caro Lamoureux, kanadalainen oopperalaulaja (k. 1998) * 3. tammikuuta – Onttoni Miihkali, vienankarjalainen kirjailija (k. 1979) * 9. tammikuuta – Eino Pitkänen, suomalainen arkkitehti (k. 1955) *15. tammikuuta – Samuel H. Caldwell, yhdysvaltalainen sähköinsinööri ja tietokoneiden varhainen kehittäjä (k. 1960) *18. tammikuuta – Archibald Alexander Leach (”Cary Grant”), englantilaissyntyinen näyttelijä (k. 1986) *19. tammikuuta – Valto Tynnilä, suomalainen viihdesäveltäjä (katosi talvisodassa 1940) *26. tammikuuta – Seán MacBride, vuoden 1974 Nobelin rauhanpalkinnon saanut irlantilainen kansainvälinen poliitikko (k. 1988) *10. helmikuuta – Tito Colliander, suomalainen kirjailija (k. 1989) *10. helmikuuta – K. Axel Nielsen, tanskalainen poliitikko (k. 1994) *14. helmikuuta – Hertta Kuusinen, suomalainen kommunistipoliitikko ja ministeri (Otto Wille Kuusisen tytär) (k. 1974) *16. helmikuuta – George F. Kennan, yhdysvaltalainen diplomaatti (Kylmän sodan ajan kommunismin vastaisen patoamispolitiikan kehittäjä) (k. 2005) *20. helmikuuta – Aleksei Kosygin, Neuvostoliiton pääministeri (1964–1980) (k. 1980) *29. helmikuuta – Henry Hugh Bancroft, brittiläis-kanadalainen urkuri ja säveltäjä (k. 1988) * 1. maaliskuuta – Glenn Miller, yhdysvaltalainen orkesterinjohtaja (”Pennsylvania 6–5000”) (k. 1944) * 2. maaliskuuta – Teodor Seuss Geisel, ("Dr. Seuss"), yhdysvaltalainen lasten- ja nuortenkirjailija (k. 1991) * 3. maaliskuuta – Osmo Tiililä, suomalainen teologian professori ja uskonnollinen kirjailija (k. 1972) * 4. maaliskuuta – George Gamov, ukrainalaissyntyinen fyysikko ja kirjailija (k. 1968) * 4. maaliskuuta – Irja Lautia, suomalainen näyttelijä (k. 1976) * 5. maaliskuuta – Grigori Medvedev, udmurttilainen kirjailija (k. 1938) * 7. maaliskuuta – Reinhard Heydrich (”Prahan teurastaja”), saksalainen natsijohtaja (Böömin–Määrin protektoraatin käskynhaltija) (k. 1942) *13. maaliskuuta – Reidar Aulie, norjalainen taidemaalari (k. 1977) *14. maaliskuuta – Armas Äikiä, suomalainen runoilija ja kommunistipoliitikko (Terijoen hallituksen maanviljelysministeri) (k. 1965) *18. maaliskuuta – Aarne Haapakoski (”Outsider”, ”Henrik Horna”), suomalainen toimittaja ja kirjailija (k. 1961) *21. maaliskuuta – Nikos Skalkottas, kreikkalainen säveltäjä (k. 1949) *23. maaliskuuta – A. C. Normann, tanskalainen poliitikko (k. 1978) *29. maaliskuuta – Armas J. Pulla, suomalainen kirjailija (k. 1981) === Huhtikuu–kesäkuu === *2. huhtikuuta – Karl Ragnar Gierow, ruotsalainen kirjailija (k. 1982) *4. huhtikuuta – Aatto Jurvelius, suomalainen säveltäjä, urkuri ja pianisti (k. 1950) *6. huhtikuuta – Kurt Georg Kiesinger, saksalainen poliitikko, Länsi-Saksan liittokansleri (1966–1969) (k. 1988) *8. huhtikuuta – John Hicks, vuoden 1972 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut brittiläinen ekonomisti (k. 1989) *19. huhtikuuta – Tapani Salojärvi, suomalainen näyttelijä (k. 1986) *22. huhtikuuta – Robert Oppenheimer, yhdysvaltalainen fyysikko (Manhattan- projektin johtava tiedemies) (k. 1967) *24. huhtikuuta – Willem de Kooning, alankomaalais-yhdysvaltalainen taidemaalari (k. 1997) *3. toukokuuta – Harry L. Crosby ”Bing Crosby”, yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä (k. 1977) *4. toukokuuta – León Zuckert, ukrainalais-kanadalainen säveltäjä, viulisti ja kapellimestari (k. 1992) *6. toukokuuta – Harry Martinson, vuoden 1974 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ruotsalainen runoilija (Aniara) (k. 1978) *11. toukokuuta – Salvador Domingo Felipe Jacinto Dalí i Domènech (”Salvador Dalí”), espanjalainen taiteilija (k. 1989) *15. toukokuuta – Unto Seppänen, suomalainen kirjailija ja toimittaja (k. 1955) *2. kesäkuuta – Harald Løbak, norjalainen poliitikko (k. 1985) *2. kesäkuuta – Elsa Vuorjoki, suomalainen kulttuurielämän vaikuttaja (k. 1994) *2. kesäkuuta – János Weißmüller (”Johnny Weissmuller”), yhdysvaltalainen näyttelijä (Tarzan) ja uimari (olympiavoittaja) (k. 1984) *4. kesäkuuta – Aase Bye, norjalainen näyttelijä (k. 1991) *4. kesäkuuta – Christen Finbak, norjalainen kemian professori (k. 1954) *6. kesäkuuta – Heinrich von Brentano, saksalainen poliitikko ja ministeri (k. 1964) *12. kesäkuuta – John Newmark, saksalais-kanadalainen pianisti ja taidemaalari (k. 1991) *15. kesäkuuta – Jarl Hjalmarson, ruotsalainen poliitikko (k. 1993) *22. kesäkuuta – Eino Räisänen, suomalainen studiopäällikkö (k. 1968) *25. kesäkuuta – Poul Sørensen, tanskalainen poliitikko (k. 1969) *26. kesäkuuta – László Löwenstein (”Peter Lorre”), unkarilaissyntyinen näyttelijä (k. 1964) === Heinäkuu–syyskuu === *1. heinäkuuta – Herman Zetterberg, ruotsalainen poliitikko ja ministeri (k. 1963) *2. heinäkuuta – René Lacoste (”Krokotiili”), ranskalainen tennispelaaja ja liikemies (Lacoste) (k. 1996) *3. heinäkuuta – Jaakko Haavio, suomalainen pappi, runoilija, virsirunoilija ja kirjailija (k. 1984) *8. heinäkuuta – Kaj Bundvad, tanskalainen poliitikko (k. 1976) *12. heinäkuuta – Ricardo Eliecer Neftalí Reyes Basoalto (”Pablo Neruda”), vuoden 1971 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut chileläinen runoilija (k. 1973) *19. heinäkuuta – Jussi Teljo, suomalainen valtiotieteilijä (k. 1992) *23. heinäkuuta – Eino Reivinen, suomalainen eversti (k. 1990) *24. heinäkuuta – Harry Hasso, ruotsalainen elokuvaohjaaja, elokuvaaja ja näyttelijä (k. 1984) *28. heinäkuuta – Selwyn Lloyd, brittiläinen poliitikko ja ministeri (k. 1978) *28. heinäkuuta – Pavel Tšerenkov, vuoden 1958 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut neuvostoliittolainen fyysikko (k. 1990) *29. heinäkuuta – Juho Angervo, suomalainen meteorologi ja säveltäjä (k. 1965) *6. elokuuta – Giuliano Bonfante, italialainen kielitieteilijä (k. 2005) *7. elokuuta – Ralph Bunche, vuoden 1950 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen politiikan tutkija ja diplomaatti (k. 1971) *8. elokuuta – Elsa Turakainen, suomalainen näyttelijä (k. 1992) *9. elokuuta – Otto Mäkilä, suomalainen taidemaalari (k. 1955) *11. elokuuta – Leo Pennanen, suomalainen rovasti ja käsialantutkija (k. 1991) *12. elokuuta – Aleksei Nikolajevitš Romanov, Venäjän keisari Nikolai II:n poika, Venäjän kruununperillinen (k. 1918) *16. elokuuta – Wendell Meredith Stanley, vuoden 1946 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti ja virologi (k. 1971) *20. elokuuta – Alfons Almi, suomalainen oopperalaulaja ja oopperanjohtaja (k. 1991) *20. elokuuta – Gustav Sandgren, ruotsalainen kirjailija a kääntäjä (k. 1983) *22. elokuuta – Deng Xiaoping, Kiinan kansantasavallan johtaja (1978–1992) (k. 1997) *26. elokuuta – Christopher Isherwood, brittiläis-yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1986) *29. elokuuta – Werner Forssmann, vuoden 1956 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen tutkija (k. 1979) *30. elokuuta – Albert Olsson, ruotsalainen kirjailija (k. 1994) *6. syyskuuta – Arvi Kivimaa (”Heikki Taura”), suomalainen kirjailija (k. 1984) *12. syyskuuta – Olle Svensson, ruotsalainen kirjailija (k. 1972) *15. syyskuuta – Umberto II, Italian viimeinen kuningas (k. 1983) *16. syyskuuta – Arvo Turtiainen, suomalainen kirjailija (k. 1980) *19. syyskuuta – Martta Martikainen-Ypyä, suomalainen arkkitehti (k. 1992) *21. syyskuuta – Lauri Vuolasvirta, suomalainen partiojohtaja ja koira-alan vaikuttaja (k. 1967) *22. syyskuuta – Ellen Church, yhdysvaltalainen sairaanhoitaja ja lentäjä, maailman ensimmäinen lentoemäntä (k. 1965) === Lokakuu–joulukuu === *2. lokakuuta – Lal Bahadur Shastri, Intian pääministeri (1964–1966) (k. 1966) *2. lokakuuta – Graham Greene, brittiläinen kirjailija (Hiljainen amerikkalainen) (k. 1991) *3. lokakuuta – Charles John Pedersen, vuoden 1987 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (k. 1989) *8. lokakuuta – Helga Stene, norjalainen opettaja ja naisasianainen (k. 1983) *18. lokakuuta – Aarne Juutilainen (”Marokon kauhu”), suomalainen upseeri (k. 1976) *22. lokakuuta – Louis Eugène Félix Néel, vuoden 1970 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko (k. 2000) *8. marraskuuta – Yves Giraud-Cabantous, ranskalainen Formula 1 -kuljettaja (k. 1973) *16. marraskuuta – Renée Saint-Cyr, ranskalainen näyttelijä (k. 2004) *17. marraskuuta – Saloméja Neris, liettualainen runoilija (k. 1945) *20. marraskuuta – Irja Nissinen, suomalainen näyttelijä (k. 1978) *21. marraskuuta – Coleman Hawkins, yhdysvaltalainen jazzmuusikko (k. 1969) *6. joulukuuta – Ève Curie, ranskalainen kirjailija, Pierre ja Marie Curien tytär (k. 2007) *7. joulukuuta – Clarence Nash, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä (k. 1985) *10. joulukuuta – Antonín Novotný, Tšekkoslovakian presidentti (1957–1968) (k. 1975) *18. joulukuuta – George Stevens, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 1975) *23. joulukuuta – Kolbjørn Varmann, norjalainen poliitikko (k. 1980) *25. joulukuuta – Gerhard Herzberg, vuoden 1971 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen fyysikko ja fysikaalinen kemisti (k. 1999) *26. joulukuuta – Alejo Carpentier, kuubalainen kirjailija (k. 1980) *27. joulukuuta – Irja Aholainen, suomalainen oopperalaulaja (k. 1994) *30. joulukuuta – Dmitri Kabalevski, venäläinen säveltäjä (k. 1987) == Kuolleita == == Nobelin palkinnot == *Nobelin fysiikanpalkinto: John Strutt (lordi Rayleigh) *Nobelin kemianpalkinto: Sir William Ramsay *Nobelin lääketieteen palkinto: Ivan Pavlov *Nobelin kirjallisuuspalkinto: Frédéric Mistral ja José Echegaray y Eizaguirre *Nobelin rauhanpalkinto: Institut de Droit International == Muuta == * Kirjallisuusvuosi 1904 == Lähteet == * nv:1901 – 1950