EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Arkádi

Arkádi (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αρκαδίου, Dimotikí Enótita Arkadíou) on yksi Réthymnon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6 936 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Arkádin luostari. Arkádi sijaitsee Kreetan saaren pohjoisrannikolla Réthymnon kaupungin ja kunnallisyksikön itäpuolella ja Ídavuoren luoteispuolella. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä siellä sijaitsevasta merkittävästä Arkádin luostarista. Kunnallisyksikön alueella sijaitsevat myös muun muassa antiikin Eleuthernan kaupungin rauniot. Arkádi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Réthymnon kuntaan yhdessä Láppan ja Nikifóros Fokáksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Arkádin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ádele Ádele 489 Adelianós Kámpos 680 Agía Paraskeví 246 Amnátos Amnátos 156 Kapsalianá 1 Arkádin luostari (Moní Arkadíou) 6 Píkris 55 Archaía Eléftherna Archaía Eléftherna 115 Chamalévri Astéri 88 Chamalévri 111 Stavroménos 678 Chárkia Chárkia 62 Kavoúsi 16 Eléftherna Eléftherna 189 Érfoi Ágios Nikólaos 136 Áno Viranepiskopí 94 Érfoi 141 Magnisía 169 Viranepiskopí 122 Kyriánna Kyriánna 348 Mési Agía Triáda 62 Loútra 278 Mési 48 Pagkalochóri Pagkalochóri 177 Sfakáki 792 Pigí Ágios Dimítrios 177 Pigí 401 Pigianós Kámpos 279 Prínos Prínos 310 Skaléta 350 Skouloúfia Roúpes 37 Skouloúfia 123 Yhteensä: 6 936 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Réthymno
Elefthérios Venizélos (kunnallisyksikkö)

Elefthérios Venizélos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ελευθερίου Βενιζέλου, Dimotikí Enótita Eleftheríou Venizélou) on yksi Chanián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 13 145 (vuonna 2011). Elefthérios Venizéloksen kunnallisyksikkö sijaitsee Kreetan saaren länsiosassa Chanián kaupungin eteläpuolella. Se on nykyisin Chanián esikaupunkialuetta. Kunnallisyksikkö on nimetty sen alueella Mourniésissa syntyneen merkittävän poliitikko Elefthérios Venizéloksen mukaan. Elefthérios Venizélos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Keramián, Néa Kydonían, Soúdan ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Elefthérios Venizéloksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Mourniés Krýo Neró 61 Mourniés 7 553 Nerokoúros Nerokoúros 5 531 Yhteensä: 13 145 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan entiset kunnat
Harri Järvinen

Harri Järvinen (s. 12. maaliskuuta 1958 Kuusankoski) työskenteli ennen eläköitymistään SAK:n yhteyspäällikkönä 2009-2023. Hänen vastuulleen kuuluivat muun muassa järjestön yhteiskuntavaikuttamista, puheenjohtajan avustamista, palkansaajakeskusjärjestösuhteet sekä kunta-, maakunta-, turvallisuus- ja valtion omistajaohjauspolitiikka. SAK:hon Järvinen valittiin jo vuonna 2006 viestintäpäälliköksi. Hän johti SAK:n viestintää ja toimi Palkkatyöläisen päätoimittajana. Lukion jälkeen Järvinen työskenteli paperitehtaassa, lastenkodissa ja kehitysvammalaitoksessa. Hän valmistui nuorisotyöntekijäksi Suomen Nuoriso-opistosta vuonna 1983 ja toimi nuoriso-ohjaajana Kuusankoskella vuosina 1983–1985. Hän on suorittanut myös tiedottajan tutkinnon (MTi) Markkinointi-instituutissa vuonna 1993. Toimittajana Järvinen oli vuosina 1985–1997; ensin Kouvolan Sanomissa alue-, uutis- ja politiikan toimittajana sekä Demarissa politiikan, työmarkkinoiden ja talouden toimittajana. Vuosina 2000–2006 Järvinen toimi myös Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton puheenjohtajana. Viestintäuransa Järvinen aloitti Kunta- alan Ammattiliitto KTV:ssä vuonna 1997 tiedottajana ja toimi myöhemmin viestintäyksikön vastaavana ja viestintäpäällikkönä. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Järvinen oli SDP:n viestintäpäällikkö. Vaalien jälkeen valitussa hallituksessa hän toimi valtiovarainministeri Antti Kalliomäen ja Eero Heinäluoman erityisavustajana ja demariryhmän viestintävastaavana. Useaan otteeseen hän toimi myös puolueensa hallitusryhmän sihteerinä/ykkösavustajana. Järvinen on toiminut parlamentaarisen Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan (MTS) puheenjohtajana kaudella 2019–2023. Hän on ollut MTS:n jäsen vuodesta 2011 ja sitä ennen sen asiantuntijana vuosina 2006–2011. Järvinen on harrastanut keilailua vuodesta 1973 ja ollut mukana juniorien maajoukkueryhmässä. Täyden 300 sarjan hän on tehnyt kahdesti. Suomen Keilailuliiton puheenjohtajana Järvinen toimi vuosina 2008–2016. Hänet kutsuttiin SKL:n kunniapuheenjohtajaksi joulukuussa 2019. Järvinen on saanut Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun kultaisen ansioristin vuonna 2017 ja Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkin vuonna 2018. Järvinen on naimisissa ja hänellä on tytär. Luokka:SAK Luokka:Erityisavustajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset politiikantoimittajat
Gorgolaḯnis

Gorgolaḯnis (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Γοργολαΐνη, Dimotikí Enótita Gorgolaḯni) on yksi Iraklionin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 930 (vuonna 2011). Gorgolaḯniksen kunnallisyksikkö sijaitsee Kreetan saaren keskiosissa noin 20 kilometriä lounaaseen Iraklionin kaupungista. Se on saanut nimensä Gorgolaḯniksen luostarista. Kunnallisyksikön suurin asutus on Káto Asítesin kylä. Gorgolaḯnis oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Iraklionin kuntaan yhdessä Néa Alikarnassóksen, Palianín ja Témenoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Gorgolaḯniksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágios Mýronas Ágios Mýronas 612 Xiroliá 1 Áno Asítes Áno Asítes 425 Káto Asítes Gorgolaḯniksen luostari (Moní Gorgolaḯni) 0 Káto Asítes 1 076 Nísi 7 Pentamódi Pentamódi 300 Petrokéfalo Petrokéfalo 182 Pyrgoú Pyrgoú 327 Yhteensä: 2 930 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Iraklion Luokka:Kreetan entiset kunnat
Jenia Grebennikov

Jenia Grebennikov (s. 13. elokuuta 1990 Rennes) on ranskalainen lentopalloilija. Pelipaikaltaan 188 senttimetriä pitkä ja 85 kilogrammaa painava Grebennikov on libero.http://poland2014.fivb.org/en/competition/teams/fra-france/players/jenia-grebennikov?id=40689 Hänen iskulyöntinsä ylettyy 345 senttimetriin ja torjuntalyönti 330 senttimetriin. Grebennikov aloitti uransa synnyinkaupunkinsa Rennes Volley 35:ssä. Hän voitti seuran kanssa Ranskan cupin kaudella 2011–2012. Vuonna 2013 Grebennikov siirtyi Saksan Bundesliigan VfB Friedrichshafeniin. Hän edusti seuraa kaksi kautta voittaen Saksan cupin kaudella 2013–2014 ja Saksan mestaruuden seuraavalla kaudella. Grebennikov siirtyi vuonna 2015 Italian A1-liigan Lube Macerataan. Hän edusti italialaisseuraa kolmen kauden ajan. Seura voitti tuona aikana hopeaa seurajoukkueiden MM-kilpailun sekä hopeaa ja kaksi pronssia Mestareiden liigasta. Grebennikov itse valittiin kolma kertaa putkeen Mestarien liigan parhaaksi liberoksi. Lube Macerata voitti lisäksi 2017 Italian-mestaruuden ja 2016 Italian cupin. Grebennikov siirtyi Lube Maceratasta Itas Diatec Trentinoon, jonka kanssa hän oli voittamassa 2018 seurajoukkueiden maailmanmestaruutta. Grebennikov valittiin MM-turnauksen tähdistökentälliseen. Trentinosta hän siirtyi kaudeksi 2020–2021 Modenaan. Grebennikov vaihtoi Italiasta kaudeksi 2021–2022 Venäjän superliigan VK Zenit Pietariin. Grebennikov debytoi Ranskan lentopallomaajoukkueessa vuonna 2011. Hän oli mukana vuoden 2014 MM-kilpailuissa, joissa Ranska sijoittui neljänneksi ja Grebennikov palkittiin parhaana liberona. Vuoden 2015 EM-kilpailuista Grebennikov saavutti kultaa ja jälleen parhaan liberon palkinnon. Grebennikov on ollut voittamassa kahdesti olympiakultaa Ranskalle, Tokiossa 2020 ja Pariisissa 2024.{{Verkkoviite | Osoite = https://www.letelegramme.fr/sports/jeux-olympiques/jo-de-paris-2024-la-france-de-jenia-grebennikov-est-double-championne-olympique-de-volley-ball-6641195.php| Nimeke = JO de Paris 2024 : la France du Rennais Jenia Grebennikov est double championne olympique de volley-ball| Ajankohta = 10.8.2024| Julkaisu = Le Télégramme| Viitattu = 17.8.2024| Kieli = } Grebennikov valittiin kummankin olympiaturnauksen parhaaksi liberoksi. Grebennikovin isä, venäläinen Boris Grebennikov on lentopalloilija ja lentopallovalmentaja. == Saavutukset == Seuratasolla * Ranskan cup: 2011–2012 * Saksan cup: 2013–2014 * Bundesliiga: 2014–2015 Maajoukkuetasolla * EM-kilpailut: kultaa (2015) Henkilökohtainen * MM-kilpailuiden paras libero: 2014 * EM-kilpailuiden paras libero: 2015 == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset lentopalloilijat Luokka:Ranskalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ítanos

Ítanos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ιτάνου, Dimotikí Enótita Itánou) on yksi Siteían kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 108 (vuonna 2011). Ítanos käsittää Kreetan saaren itäpään. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä antiikin ajan Itanoksen kaupungista, joka sijaitsi sen alueella. Kunnallisyksikön alueella sijaitsee myös lukuisia minolaisen ajan kohteita, kuten Káto Zákros ja Palaíkastron Rousolákos, sekä Toploún luostari ja Váin palmuranta. Ítanos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Siteían kuntaan yhdessä Léfkin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Ítanoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Karýdi Kamára 3 Karýdi 43 Lagkáda 40 Mitáto Ágios Nikólaos 0 Chónos 0 Kryonéri 16 Mitáto 7 Vrysídi 21 Xirolímni 4 Palaíkastro Agkáthia 138 Chióna 24 Chochlakiés 19 Koureménos 15 Kyriamádi 39 Lýdia 0 Mertýdia 2 Palaíkastro 953 Toploún luostari (Moní Toploú) 8 Vígla 29 Zákros Adravástoi 29 Ágios Geórgios 4 Azokéramos 14 Káto Zákros 20 Kellária 10 Klisídi 2 Sfáka 0 Xerokampiás 28 Zákros 640 Yhteensä: 2 108 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Siteía
Kántanos

Kántanos () eli Kándanos (Κάνδανος) on Kreikan kylä sekä samanniminen Kántanos-Sélinon kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καντάνου tai Κανδάνου, Dimotikí Enótita Kantánou tai Kandánou) ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 118 (vuonna 2011). Kántanoksen kylä sijaitsee Kreetan saaren lounaisosan sisämaassa saaren pohjoisrannikolta etelärannikon Palaióchoraan johtavan tien varressa. Etäisyys Chaniásta on noin 60 kilometriä ja Palaióchorasta noin 14 kilometriä. Kylä oli olemassa jo bysanttilaisena aikana, ja sen lähellä on useita tuon ajan kirkkoja ja luostareita. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset miehittäjät tuhosivat kylän kostotoimenpiteenä sen asukkaiden vastarinnasta Kreetan taistelun aikana, ja pystyttivät paikalle kivilaattoja, joihin on kirjoitettu mm. ”Kándanos hävitettiin maan tasalle 3.6.1941, niin ettei sitä milloinkaan jälleenrakenneta”. Sodan jälkeen kylä jälleenrakennettiin. Kivilaatat on säilytetty muistona. Kántanos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kántanos-Sélinon kunnaksi yhdessä Anatolikó Sélinon ja Pelekánoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Kántanoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Kakodíki Armí 19 Kádros 60 Kakodíki 14 Kallithéa 44 Maroudianá 11 Menianá 16 Pallikarianá 21 Pappadianá 19 Sfakós 28 Kántanos Ágioi Apóstoloi 21 Anisaráki 47 Chrysopigí 25 Flória 47 Kántanos 421 Kavallarianá 5 Lófos 33 Páno Flória 8 Spína 11 Trachiniákos 32 Vamvakádes 4 Plemenianá Despotikó 17 Drys 41 Grigorianá 13 Kopetoí 28 Motzianá 9 Plemenianá 104 Psarianá 13 Séllia 7 Yhteensä: 1 118 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kántanos-Sélino Luokka:Kreetan entiset kunnat
Keramiá

Keramiá (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κεραμιών, Dimotikí Enótita Keramión) on yksi Chanián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 678 (vuonna 2011). Keramiá sijaitsee Kreetan saaren länsiosassa ja käsittää Chanián kunnan kaakkoisosan. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Néa Kydonían, Soúdan ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Keramián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Drakóna Drakóna 60 Kámpoi Kámpoi 57 Madaró 15 Tsakístra 20 Kontópoula Katochóri 141 Kontópoula 63 Maláxa Maláxa 115 Pappadianá Achládes 13 Gerolákkos 58 Loúlos 85 Panagiá 30 Platyvóla Platyvóla 3 Spiliária 11 Thymiá 7 Yhteensä: 678 == Lähteet == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan entiset kunnat
Láppa

Láppa (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λαππαίων, Dimotikí Enótita Lappaíon) on yksi Réthymnon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 216 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|230px|Argyroúpolin kylä. Láppan kunnallisyksikkö käsittää Réthymnon kunnan länsiosan ja sijaitsee Nikifóros Fokáksen kunnallisyksikön länsipuolella Kreetan saaren pohjoisrannikolla. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä antiikin ajan Lappan kaupungista, joka sijaitsi sen alueella nykyisen Argyroúpolin kylän paikalla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Episkopí. Láppa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates- suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Réthymnon kuntaan yhdessä Arkádin ja Nikifóros Fokáksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Láppan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Archontikí Archontikí 244 Argyroúpoli Argyroúpoli 403 Episkopí Episkopí 618 Pýrgos 137 Karotí Karotí 191 Káto Póros Káto Póros 53 Koúfi Koúfi 127 Myriokéfala Marouloú 41 Myriokéfala 268 Vilandrédo Alónes 35 Arolíthi 9 Roumpádo 17 Vilandrédo 73 Yhteensä: 2 216 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Réthymno
Makrý Gialós

Makrý Gialós (; myös Makrí Gialós) eli Makrygialós (Μακρυγιαλός; myös Makrigialós) on Kreikan kylä sekä samanniminen Ierápetran kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μακρύ Γιαλού, Dimotikí Enótita Makrý Gialoú) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 894 ja varsinaisen Makrý Gialóksen kylän väkiluku 760 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|240px|Makrý Gialóksen Pyhän Panteleimonin (Ágios Panteleímon) kirkko. Makrý Gialóksen kylä, suomeksi ”Pitkä ranta”, sijaitsee Kreetan saaren kaakkoisosassa sen etelärannikolla noin 38 kilometriä etelään Siteíasta ja 25 kilometriä itään Ierápetrasta. Kylä on nykyisin turistikohde. Makrý Gialós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates- suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ierápetran kuntaan. Kylän lähellä sijaitsee minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde, joka tunnetaan kylän mukaan nimellä Makgygialóksen minolainen huvila. == Kunnallisyksikön osat == Makrý Gialóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágios Stéfanos Ágios Stéfanos 131 Makrý Gialós (Makrygialós) 760 Chrysopigí Bémponas 11 Chrysopigí 179 Lithínes Azáli 2 Lagkáda 22 Lithínes 322 Oreinó Ágios Panteleímonas 118 Andrianós 0 Kalyvítis 5 Oreinó 101 Péfkoi Análipsi 584 Áspros Potamós 35 Péfkoi 85 Pilalímata 59 Perivolákia Epáno Perivolákia 0 Kaló Neró 78 Kapsáksen luostari (Moní Kapsá) 2 Perivolákia 21 Pezoúlas 2 Schinokápsala Achliá 133 Galíni 108 Mávros Kólympos 99 Schinokápsala 87 Stavrochóri Koutsourás 775 Lápithos 25 Stavrochóri 147 Tsikkalariá 3 Yhteensä: 3 894 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ierápetra Luokka:Kreetan entiset kunnat
Palianí

Palianí (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παλιανής, Dimotikí Enótita Palianís) on yksi Iraklionin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 844 (vuonna 2011). Palianí sijaitsee Kreetan saaren keskiosissa noin 20 kilometriä Iraklionin kaupungista lounaaseen. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Iraklionin kuntaan yhdessä Gorgolaḯniin, Néa Alikarnassóksen ja Témenoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Palianín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Avgenikí Avgenikí 533 Vlachianá 6 Kerásia Kerásia 149 Néo Veneráto 118 Síva Síva 169 Veneráto Palianín luostari (Moní Palianís) 21 Pýrgos 8 Sinápi 4 Veneráto 836 Yhteensä: 1 844 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Iraklion Luokka:Kreetan entiset kunnat
Pelekános

Pelekános (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πελεκάνου, Dimotikí Enótita Pelekánou) on yksi Kántanos-Sélinon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 292 (vuonna 2011). Pelekános, suomeksi ”Pelikaani”, käsittää Kreetan saaren lounaiskulman. Sen suurin asutus on saaren etelärannikolla sijaitseva Palaióchoran kylä. Pelekános oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kántanos- Sélinon kunnaksi yhdessä Anatolikó Sélinon ja Kántanoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Pelekánoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Palaióchora Achladiákes 14 Agía Triáda 10 Ánydroi 64 Asfendilés 9 Azogyrés 35 Kálamos 20 Palaióchora 1 675 Platanés 1 Prodrómi 16 Spaniákos 29 Vlithiás 18 Sarakína Chondrós 14 Grigorianá 16 Sarakína 25 Stavrós 13 Sklavopoúla Agía Kyriakí 230 Ágioi Theódoroi 8 Kalamiós 10 Lagkadás 18 Lákkos Sklavopoúlas 13 Maniatianá 16 Sklavopoúla 28 Vothianá Archontikó 6 Farángi 7 Kamaterá 0 Moustákos 36 Voutás Ágios Pávlos 0 Azogyrés 1 Chasí 22 Gialós 848 Kítyros 16 Kontokynígi 5 Livádi 0 Plátanos 12 Voutás 57 Yhteensä: 3 292 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kántanos-Sélino Luokka:Kreetan entiset kunnat
Soúda (kaupunki)

Soúda () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Chanián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σούδας, Dimotikí Enótita Soúdas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 442 ja varsinaisen Soúdan kaupungin väkiluku 6 358 (vuonna 2011). Soúdan kaupunki sijaitsee Soúdanlahden pohjukassa noin kuusi kilometriä Chanián kaupungista itäkaakkoon. Se on nykyisin käytännössä Chanián esikaupunkialuetta. Soúda on satamakaupunki, ja sen satama on Kreetan toiseksi suurin ja yksi koko Kreikan suurimmista. Siellä toimii myös Naton laivastotukikohta. Soúdan kunnallisyksikkö käsittää lahden etelärannikon. Siihen kuuluu myös pieni Soúdan saari, joka sijaitsee lähempänä lahden pohjoisrantaa ja Akrotírin niemeä. Saarella on venetsialaisaikainen linnoitus. Kunnallisyksikön alueella sijaitsevat myös muun muassa antiikin ajan Apteran kaupungin rauniot sekä turkkilaisten rakentama Izzeddinin linnoitus. Soúda oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Keramián, Néa Kydonían ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Soúdan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Áptera Áptera 403 Kalámi 76 Soúda Platáni 60 Soúda 6 358 Soúda (saari) 0 Tsikalariá Tsikalariá 1 545 Yhteensä: 8 442 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Kreetan kaupungit
Soúda

Soúda (; myös Súda) voi viitata seuraaviin: * Soúdanlahti, lahti Kreetan saaren pohjoisrannikolla ** Sóuda, kaupunki ja Chanián kunnan kunnallisyksikkö Chanián alueyksikössä Kreetan alueella ** Sóuda, saari Soúdanlahdessa * Suda, bysanttilainen ensyklopedia
Témenos

Témenos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Τεμένους, Dimotikí Enótita Teménous) on yksi Iraklionin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 260 (vuonna 2011). Témenoksen kunnallisyksikkö käsittää Iraklionin kunnan kaakkoisosan Kreetan saaren keskiosissa. Se on ottanut nimensä seudulla sijaitsevasta Témenoksen linnoituksesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Profítis Ilíaksen kylä. Témenos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Iraklionin kuntaan yhdessä Gorgolaḯniin, Néa Alikarnassóksen ja Palianín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Témenoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágios Sýllas Ágios Sýllas 545 Kámpos 303 Maládes 126 Tsagkaráki 111 Zervoú Metóchi 72 Kypárissos Galéni 26 Kalós 102 Karkadiótissa 156 Kypárissos 254 Roukáni 136 Profítis Ilías Profítis Ilías 1 429 Yhteensä: 3 260 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Iraklion Luokka:Kreetan entiset kunnat
Thériso

Thériso (; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Chanián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Θερίσου, Dimotikí Enótita Therísou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 596 ja varsinaisen Thérison kylän väkiluku 113 (vuonna 2011). Thérison kylä sijaitsee vuoristossa noin 13 kilometriä Chanián kaupungista etelään. Kunnallisyksikkö käsittää alueen, joka ulottuu Chanián kaupunkialueen eteläosista sisämaan vuoristoon. Sen suurimmat asutukset ovat aivan Chanián kupeessa sijaitsevat Perivólian ja Vamvakópoulon kaupungit. Thériso oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Keramián, Néa Kydonían ja Soúdan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Thérison kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Agiá Agiá 426 Episkopí 44 Kyrtomádos 120 Perivólia Perivólia 3 986 Thériso Thériso 113 Vamvakópoulo Vamvakópoulo 2 300 Varýpetro Lygidés 339 Marmarás 50 Mylonianá 271 Óasis 208 Potistíria 191 Varýpetro 548 Yhteensä: 8 596 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Kreetan kylät
Vrachási

Vrachási (; myös Vrahási; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Ágios Nikólaoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βραχασίου, Dimotikí Enótita Vrachasíou) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 932 ja varsinaisen Vrachásin kylän väkiluku 311 (vuonna 2011). Vrachásin kylä sijaitsee Kreetan saaren itäosassa noin neljä kilometriä luoteeseen Neápolista ja noin 17 kilometriä luoteeseen Ágios Nikólaoksesta. Vrachásin kunnallisyksikkö käsittää Ágios Nikólaoksen kunnan luoteisosan. Sen suurin asutus on saaren pohjoisrannikolla sijaitseva Sísin kylä. Seudun nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa Selinárin rotko ja Selinárin Pyhän Georgioksen luostari. Vrachási oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágios Nikólaoksen kuntaan yhdessä Neápolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Vrachásin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylistä tai muista asutuksista: Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Agía Varvára 102 Avgó (saari) 0 Epáno Sísi 115 Kartsinianós 13 Mílatos 178 Paralía Milátou 157 Pýrgos 48 Selinárin Pyhän Georgioksen luostari (Moní Agíou Georgíou Selinári) 5 Sísi 1 003 Vrachási 311 Yhteensä: 1 932 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ágios Nikólaos Luokka:Kreetan entiset kunnat Luokka:Kreetan kylät
Finland Times

Finland Times on joulukuussa 2012 perustettu Rovaniemellä toimitettava englanninkielinen verkkolehti. Sen perustaja ja päätoimittaja on Bangladeshista vuonna 2007 Suomeen muuttanut Ofiul Hasnat. Finland Times on Suomen luetuin englanninkielinen verkkomedia, jonka sivuilla vierailee päivittän noin 5 000 ihmistä. Lisäksi lehteä luetaan paljon myös Yhdysvalloissa ja Britanniassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Finland Timesin kotisivut Luokka:Suomalaiset verkkolehdet
Norjan maatalous

thumb|Maatalousmaisemaa laaksossa Norjan maatalous ei ole maan luonnonolosuhteiden johdosta maan pääelinkeinoja. Maatalous keskittyy viljelyksen osalta eteläiseen Norjaan. Esimerkiksi vuonna 1929 viljelysmaana oli vain runsaat kaksi prosenttia maan pinta-alasta ja laidunmaana runsas prosentti. Parhaat viljelysmaat ovat Gudbrandsdalslågenjoen ympäristön maakunnissa, Gudbrandsdalenissa Oslon pohjoispuolella. Norja kuuluu Euroopan talousalueeseen ETA:an, mutta sitä koskevat Euroopan unionin säännöksistä vain ne, joihin se on itse sitoutunut. Tilakoon muutoskehitys on ollut kuitenkin selvää Norjassakin viimeisen sadan vuoden aikana. Kun vuonna 1933 keskimääräinen tilakoko on ollut alle 0,5 hehtaaria, se on kasvanut. Maa keskittyy enemmän eläintentuotantoon. Vertailussa vuoteen 1933 maassa oli vuonna 2010 yli kaksi miljoona lammasta, määrä hienoisessa nousussa, 67 000 vuohta, määrä selvässä laskussa, 37 000 hevosta, määrä huomattavasti laskenut, 875 000 nautaa, jossa on selkeää laskua sekä 850 000 sikaa, joka on taas selvästi kohonnut 80 vuoden aikana. Poroja arvioitiin olevan 1930-luvulla noin 100 000, nykyisestä määrästä ei ole varmuutta. Porotaloutta pidetään Norjassa perinteisesti saamelaisten elinkeinona. Søgnen ja Hardangerin vuonoalueet ovat vanhastaan tunnettuja puutarhanhoidostaan. Mesjuusto on tunnettu erikoistuote, joka on usein ainakin osittain kutunjuustoa. Maataloutta opetetaan Åsissa sijaitsevassa Norjan ympäristötieteen ja biologian yliopistossa, joka on entinen Norjan maatalouskorkeakoulu. == Lähteet == *
Tauno Olkkonen

Tauno Toivo Olkkonen (13. helmikuuta 1925 Helsinki – 21. syyskuuta 2018 Helsinki)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 28.10.2018, s. C 14 oli suomalainen tekniikantutkija ja professori. Hän oli Teknillisen korkeakoulun teollisuustalouden professori vuodesta 1975. Hän tutki teollisuustaloutta ja tuotantotekniikkaa.Facta 2001, WSOY 1985, 12. osa, palsta 287 Olkkonen diplomi-insinööriksi 1950, tekniikan lisensiaatiksi 1968 Teknillisestä korkeakoulusta ja väitteli tohtoriksi 1973 Lappeenrannan teknillisestä korkeakoulusta. Hän työskenteli Kone oy:n tehdasinsinöörinä 1950–1952, Rastorin konsulttina ja tutkimusjohtajana 1952–1965, tutkimusjohtajana 1966–1967, ja Suomen Kaapelitehdas oy:n tutkimusinsinööri hän oli 1965–1966.Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tauno Olkkosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Busto Arsizio

Busto Arsizio on kaupunki Pohjois-Italiassa Varesen maakunnassa Lombardian alueella. Se on maakunnan väekkäin kunta. == Talous == Kunnan talous perustuu kauppaan ja teollisuuteen. Kaupungin tekstiiliteollisuudella on pitkät perinteet.Kunnan historia ==Urheilu== Kaupunkia edustava lentopallojoukkue Futura Volley Busto Arsizio pelaa naisten pääsarjassa A1-liigassa. Joukkueen kotiareenalla (Palazzo dello Sport Maria Piantanida eli PalaYamamay) pelattiin vuonna 2015 miesten lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailujen välieräotteluita. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Futura Volley Busto Arsizio

Futura Volley Busto Arsizio on italialainen naisten lentopallojoukkue. Joukkueen kotikaupunki on Lombardiassa sijaitseva Busto Arsizio. Joukkue on pelannut ylimmällä sarjatasolla kaudesta 2007–2008 lähtien. Suomalainen Saara Esko pelasi joukkueessa kolme kautta vuosina 2006–2009. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Joukkueen kotisivut Luokka:Italialaiset lentopalloseurat Luokka:Busto Arsizio
Malcolm Dunkley

Malcolm Dunkley (12. heinäkuuta 1961 Wolverhampton, Englanti – 24. syyskuuta 2005 Englanti) oli brittiläinen jalkapalloilija. Hän edusti Rovaniemen Palloseuraa vuosina 1988–1990, pelaten kolmen kauden aikana yhteensä 75 ottelua SM-sarjassa ja Veikkausliigassa. Dunkley kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Englannissa syyskuussa 2005. == Saavutukset == *SM-pronssia 1988, 1989 == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
20 kilometrin kävely olympialaisissa

20 kilometrin kävely on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuoden 1956 olympialaisista lähtien. Naisten 20 km kävelymatka on ollut olympiaohjelmassa vuoden 2000 kisoista lähtien. Menestynein 20 km kävelyn olympiaurheilija on Neuvostoliittoa edustanut Vladimir Golubnitši, joka on voittanut kaksi olympiakultaa, yhden hopean ja yhden pronssin. == Mitalitaulukot == ==Lähteet== *
Sulforidatsiini

Sulforidatsiini (lääkenimiä: Imagotan, Psychoson, Inofal) on eräs tyypillinen antipsykootti, jolle likeistä sukua ovat tioridatsiini ja mesoridatsiini. Se on neuroleptinen lääkeaine, ja vaikuttaa hillitsevästi psykoottisiin tiloihin sekä maniaan. Lääke ei ilmeisesti ole ollut käytössä Suomessa aktiivisti. Sulforidatsiini on myös tioridatsiinin metaboliitti, eli aineenvaihdunnan tuote. Tällä nimenomaisella lääkeaineella on tunnettu haittavaikutuksia, ne ovat samansuuntaiset kuten muillakin ensimmäisen polven neuroleptisillä lääkeaineilla. Sulforidatsiinin kemiallinen kaava on C21H26N2O2S2, moolimassa 402,573 g/mol ja CAS-numero 14759-06-9. == Aiheesta muualla == *PubChem: Sulforidazine *Human Metabolome Database (HMDB): Sulforidazine *ChemBlink: Sulforidazine Luokka:Tyypilliset antipsykootit
Milnasipraani

Milnasipraani (Suomessa: Ixel) on ei-trisyklinen masennuslääke. Lääke vaikuttaa noradrenaliinin ja serotoniinin aineenvaihduntaan aivoissa, josta syystä sitä on kutsuttu kaksikanavaiseksi. Lääke on kielletty alle 18-vuotiailta, eikä sitä suositella alle 25-vuotiaille. Lääkkeellä voidaan hoitaa myös fibromyalgiaa. Milnasipraanin kemiallinen kaava on C15H22N2O, moolimassa 246,348 g/mol ja CAS-numero 92623-85-3. Milnasipraanin enantiomeeri on levomilnasipraani (CAS 96847-55-1). == Lähteet == *Lääkeinfo.fi – IXEL kapseli, kova 25 mg, 50 mg (PIERRE FABRE MÉDICAMENT) *Terveyskirjasto: Ixel == Aiheesta muualla == *PubChem: Milnacipran *DrugBank: Milnacipran * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Milnacipran * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Levomilnacipran Luokka:SNRI-lääkkeet Luokka:Fenetyyliamiinit
Robert John ”Mutt” Lange

Robert John ”Mutt” Lange on (s. 11. marraskuuta 1948 Mufulira, Rhodesia) on brittiläinen äänitetuottaja ja lauluntekijä. Hän on työskennellyt lukuisten yhtyeiden ja artistien kanssa, joihin lukeutuvat AC/DC, Def Leppard, The Boomtown Rats, Foreigner, The Cars, Bryan Adams, Billy Ocean, The Corrs, Nickelback ja Maroon 5. Hän myös kirjoitti ja tuotti lauluja entisen vaimonsa Shania Twainin kanssa. Luokka:Brittiläiset musiikkituottajat Luokka:Brittiläiset lauluntekijät Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tor Arneberg

Tor Birger Arneberg (4. syyskuuta 1928 Oslo – 23. syyskuuta 2015 Belleair, Florida, Yhdysvallat) oli norjalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Arneberg kuului Norjan olympiahopeaa 6mR-luokassa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.Olympics at Sports-Reference Arneberg sai myöhemmin Yhdysvaltain kansalaisuuden ja muutti maahan. Hän kuoli Yhdysvalloissa sairastettuaan pitkään 87-vuotiaana 23. syyskuuta 2015. Arneberg oli viimeinen elossa ollut viisihenkisen olympiahopeavenekuntansa jäsen.http://www.sailingscuttlebutt.com/2015/09/28/eight-bells-tor-birger- arneberg/ == Lähteet == * Tor Arneberg Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Norjalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Erik Heiberg

Erik Oscar Heiberg (24. tammikuuta 1916 Kristiania – 30. joulukuuta 1996 Oslo) oli norjalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Heiberg kuului Norjan olympiahopeaa 6mR-luokassa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.Olympics at Sports-Reference == Lähteet == * Erik Heiberg Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Norjalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Carl Mortensen

Carl Lauritz Mortensen (2. maaliskuuta 1919 Kristiania – 1. marraskuuta 2005 Oslo) oli norjalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Mortensen kuului Norjan olympiahopeaa 6mR-luokassa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.Olympics at Sports-Reference == Lähteet == * Carl Mortensen Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Norjalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Finn Ferner

Finn Christian Ferner (10. maaliskuuta 1920 Kristiania – 11. maaliskuuta 2001 Nesøya, Asker) oli norjalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Ferner kuului Norjan olympiahopeaa 6mR-luokassa saavuttaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952 ja sijoittui seitsemänneksi 5.5mR-veneluokassa Rooman kesäolympialaisissa 1960. Fernerin Johan-veli oli myös mukana olympiahopeavenekunnassa.Olympics at Sports-Reference == Lähteet == * Finn Ferner Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Norjalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Norjalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Juha Lankinen

Juha Jaakko Jalmari Lankinen (13. lokakuuta 1937 Viipuri – 11. syyskuuta 2015 Lahti)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 31.10.2015 s. C 28 oli suomalainen arkkitehti, joka tutki Viipurin rakennushistoriaa ja toteutti työryhmineen Etelä-Karjalan museossa sijaitsevan Viipurin kaupungin pienoismallin, joka kuvaa kaupunkia sellaisena kuin se oli ilmakuvien perusteella 2. syyskuuta 1939 kello 10.30. Mallissa on noin 3 500 rakennusta. Mallin piirustusten pohjalta on toteutettu myös kolmiulotteisella mallinnuksella VirtuaaliViipuri 1939 projekti.Nastolan Uudenkylän rakennushistoriaa, Lankisen rivitalo s. 20VirtuaaliViipuri 1939 Lankisen isä oli arkkitehti Jalmari Lankinen. Intendentin arvonimen Juha Lankinen sai 2001. ==Teokset== * Sven Hirn, Juha Lankinen. Viipuri – kansainvälinen kaupunki, Gummerus, 1988 ISBN 951-20-2956-1. * Säiniö – "Viipurin portti", toim. Erkki Kuujo, Juha Lankinen, Eero Huotari ; julk.: Säiniön historiatoimikunta. Säiniön historiatoimikunta, 1988 ISBN 952-90-0423-0. * Kaupan ja teollisuuden Viipuri – Pamaus 110 vuotta, juhlajulkaisu, julkaisija: Teollisuuden- ja liikkeenharjoittajain seura Pamaus ry. kustantaja: Karjalan kirjapaino, 2000 ISBN 952-5200-20-5. * Sven Hirn, Juha Lankinen, Viipuri – suomalainen kaupunki, WSOY, 2000. ISBN 951-0-24390-6 * Juha Lankinen & Harri Miettinen. Viipurissa 2.9.1939, Tampereen ammattikorkeakoulu, 2009 ISBN 978-952-5264-88-3 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
HMS Captain (1869)

HMS Captain oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu panssarifregatti. == Valmistus == Alus tilattiin Birkenheadistä Laird Brothersilta ja sen köli laskettiin 30. tammikuuta 1867. Alus laskettiin vesille 27. maaliskuuta 1869 ja se valmistui huhtikuussa 1870.Gardiner 2002, s. 21 == Palvelus == Alus kaatui Biskajanlahdella aamuyöllä 7. syyskuuta 1870 kovassa tuulessa, jolloin ainoastaan kahdeksantoista miestä pelastui. Kuolonuhrien joukossa oli kommodori Hugh Burgoyne, joka oli ollut eräs ensimmäisiä Viktorian ristillä palkittuja.Heathcote 2012 == Lähteet == * * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Kuninkaallisen laivaston taistelulaivat
Riitta Suominen

Riitta Marja Kristiina Suominen (o.s. Suhonen, 5. marraskuuta 1946 – 16. lokakuuta 2015) oli kokoomuslainen Helsingin kaupunginvaltuutettu ja kokoomusvaikuttaja Ilkka Suomisen puoliso. Suominen toimi Helsingin kaupunginvaltuustossa neljä kautta 1989–2004. Suominen edusti kokoomusta myös Helsingin koululautakunnassa 1989-1992, kaupunginhallituksessa 1993–1996, sosiaalilautakunnassa 1997–2000 ja kulttuuri- ja kirjastolautakunnassa 2001–2004. Suominen oli Suomen Taitoluisteluliiton puheenjohtaja vuosina 1997–1998. Hän oli myös Gastronomien seuran puheenjohtaja. == Teokset == * * == Lähteet == Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Blot-Sven

Blot-Sven ('uhri-Sven') oli 1200-luvulta peräisin olevan kuningasluettelon mukaan Ruotsin kuningas 1080-luvun puolivälissä. Hervörin saagan mukaan hän oli kuningas Inge vanhemman lanko. Noin vuonna 1084 kristinuskon omaksunut Inge yritti lakkauttaa perinteiset Upsalassa toimitetut veriuhrit aasoille. Vaikka ruotsalaiset olivat tähän aikaan jo pääasiassa kristittyjä, he eivät hyväksyneet ikivanhasta perinteestä luopumista. Inge syrjäytettiin valtaistuimelta, ja uhraamaan valmis Sven nousi kuninkaaksi. Noin vuonna 1087 Inge saapui sotajoukkoineen Upsalaan, surmasi Svenin ja nousi uudelleen kuninkaaksi. Pehr Henrik Ling on kirjoittanut kuninkaasta näytelmän Blot-Sven (1924).Riksarkivet.se == Lähteet == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:1000-luvulla kuolleet
Juovanaamasorsa

Juovanaamasorsa (Anas superciliosa) on sorsalintu. ==Ulkonäkö== Juovanaamasorsa on 55 cm pitkä. Se on väritykseltään ruskea ja päässä sillä on tumma silmäjuova ja siivessä vihreä siipipeili. Sukupuolet ovat samannäköiset. ==Levinneisyys== Juovanaamasorsaa tavataan laajalla alueella Kaakkois- Aasiassa, Australiassa ja Oseaniassa. Sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 8 850 000 km2. Lajin kannaksi arvioidaan 180 000–1 200 000 yksilöä. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Elintavat== Juovanaamasorsa elää monenlaisissa vesistöissä. Se kuitenkin pesii yleensä kaukana vedestä, usein puunkolossa. Laji munii yleensä 10–12 munaa. Juovanaamasorsa voi risteytyä sinisorsan kanssa. ==Lähteet== Luokka:Sorsat (suku)
Kadmiumsulfidi

Kadmiumsulfidi (CdS) on kadmium- ja sulfidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää pigmenttinä muun muassa taiteilijaväreissä ja keramiikan ja lasin värjäykseen sekä puolijohteena aurinkokennoissa. Luonnossa kadmiumsulfidia esiintyy harvinaisina greenockiitti- ja hawleyiittimineraaleina. ==Ominaisuudet== Kadmiumsulfidi on huoneenlämpötilassa valmistusprosessista riippuen kirkkaan keltaista tai punertavankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste on polymorfista ja sillä on kaksi eri kiderakennetta. Huoneenlämpötilassa se esiintyy alkeiskopiltaan kuutiollisena ja tämä muoto muuntuu kuumennettaessa noin 700-800 °C:n lämpötilaan punaiseksi rakenteeltaan heksagoniseksi kadmiumsulfidiksi. Hapen läsnä ollessa yhdiste voi myös hapettua kuumennettaessa kadmiumsulfaatiksi tai kadmiumoksidiksi. Kadmiumsulfidi ei liukene veteen, mutta liukenee happoliuoksiin. Myös ammoniakkiliuokset liuottavat kadmiumsulfidia, koska muodostuu liukoinen kompleksi-ioni, jossa kadmium on keskusatomina. Kadmiumsulfidi on n-tyypin puolijohde ja sen valenssivyön ja johtavuusvyön välinen energiaero on 2,58 eV. Koska kadmiumsulfidi on veteen liukenematonta, ei se ole muihin kadmiumyhdisteisiin nähden erityisen myrkyllistä akuutisti. Useat kadmiumyhdisteet ovat kuitenkin karsinogeenisia, minkä vuoksi myös kadmiumsulfidi luokitellaan todennäköisesti syöpää aiheuttavaksi aineeksi. Viitattu 20.10.2015 ==Valmistus ja käyttö== Tyypillisin tapa valmistaa kadmiumsulfidia on johtaa liukoisen kadmiumsuolan vesiliuokseen rikkivetyä tai jonkin alkalimetallin sulfidin kuten natriumsulfidin avulla. Neutraalissa pH:ssa saostettuna tuote on kirkkaan keltaista ja happamissa liuoksissa punertavaa. Yhdistettä valmistetaan myös kuumentamalla kadmiumoksidia tai -karbonaattia rikin kanssa. :Cd2+(aq) + Na2S(aq) → CdS + 2 Na+(aq) :2 CdO + 3 S → 2 CdS + SO2 :2 CdCO3 \+ 3 S → 2 CdS + 2 CO2 \+ SO2 Kadmiumkeltaista käytetään taiteilijamaaleissa kadmiumkeltaisen nimellä ja lisäksi sitä käytetään värjäämään muun muassa laseja, lasitteita, keramiikkaa ja muoveja. Väriaineena yhdistettä on käytetty 1800-luvulta alkaen. Sitä voidaan sekoittaa muun muassa sinkkisulfidiin, kadmiumselenidiin ja bariumsulfaattiin tai muihin pigmentteihin tai sideaineisiin. Kadmiumsulfidimaalit säilyttävät kirkkautensa pitkään ja niillä on hyvä säänkesto. Sinkkisulfidin ja kadmiumsulfidin seos on loisteaine, jota on käytetty muun muassa kuvaputkitelevisioissa. Kadmiumsulfidi on puolijohde ja sitä käytetään muun muassa aurinkokennoissa, transistoreissa, diodeissa ja lasereissa. ==Lähteet== Luokka:Kadmiumyhdisteet Luokka:Sulfidit
Olduvai

Olduvai voi viitata seuraaviin: * Olduvain rotko, rotko Tansaniassa * Olduvain kulttuuri eli vierinkivikulttuuri, eräs kivikautinen kulttuuri * Olduvai- teoria, teoria teollisen sivilisaation elinkaaresta
Ragnvald

Ragnvald (Ragnvald Knaphövde tai Knaphöfde, 'Ragnvald Tuittupää') oli Ruotsin kruunun tavoittelijaruneberg.org. Myöhäisen lähteen mukaan hän oli Olof Näskonungin poika, mutta on myös esitetty, että hän olisi ollut sama henkilö kuin kuningas Inge vanhemman poika Ragvald. Kuningas Inge nuoremman kuoltua 1120-luvulla Ruotsissa alkoi levottomuuksien kausi, josta on niukasti tietoja. Länsi-Götanmaan lain esipuhe ja Saxo Grammaticus kertovat, että svealaiset valitsivat Ragnvaldin kuninkaaksi, mutta göötit olivat jo aikaisemmin valinneet kuninkaaksi Maunu Niilonpojan. Ragnvaldin ratsastettua Länsi- Götanmaalle paikalliset talonpojat surmasivat hänet noin vuonna 1130. == Lähteet == Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:1100-luvulla kuolleet Luokka:Ruotsin kuninkaat
Helsingfors Segelklubb

Helsingfors Segelklubb ry eli HSK (myös Hoski) on vuonna 1899 perustettu helsinkiläinen pursiseura. Seuran kotisatama sijaitsee Lauttasaaressa saaren itäpuolella Vattunokan alueella. Jäseniä seuralla on noin 1600 ja venepaikkoja noin 500. Seuran kommodori on Erkka Ansala. == Historia == Vuonna 1899 Helsingin länsiosien purjehduksen harrastajat perustivat yhdistyksen nimellä Helsingfors Arbetare Segelklubb. Jäseniä yhdistyksessä oli jo ensimmäisenä vuonna toistasataa ja purjeveneitä 21. Useat yhdistyksen perustajista olivat ruotsinkielisiä ja monet heistä kirjapainoalalla. Tuohon aikaan veneenomistajiksi pääsi rakentamalla veneensä itse. Suomen saavutettua itsenäisyytensä yhdistys merkittiin vuonna 1919 uuteen yhdistysrekisteriin eräänä ensimmäisistä, nyt nimellä Helsingfors Segelklubb. Yhdistyksen kotisatamat ovat aina sijainneet Helsingin länsilaidalla. Entiset satamat, Kellosaari ja Iso-Pässi, joiden hyväksi menneet sukupolvet työskentelivät, ovat jääneet täytemaan, liikenteen tai rakentamisen alle. Nykyinen kotisatama Lauttasaaren itärannalla on ollut yhdistyksen käytössä vuodesta 1959 lähtien ja se saavutti jo 1970-luvun alussa lähes nykyisen laajuutensa. Sataman alue on vuokrattu Helsingin kaupungilta, mutta rakennukset ovat yhdistyksen omat. Satama on vuosien varrella laajentunut. Tällä hetkellä veneiden laituripaikkoja on runsaat 300, ja kevytveneiden maapaikkoja toistasataa. Uusi klubitalo valmistui 2010. == Sataman palvelut == Sataman sijainti: HSK:n satamassa ja sen läheisyydessä on monipuolisia palveluita veneilijöille kuten ST1-merihuoltoasema, ravintola Blue Peter sekä monia veneliikkeitä. Vierasvenesataman sisäänajon koordinaatit ovat . Satamassa on mahdollisuus käyttää vettä ja sähköä. == Kilpapurjehdus == HSK:lla on pitkät perinteet kilpapurjehduksessa. Tunnettuja hoskilaisia kilpapurjehtijoita ovat muun muassa Suomen purjehdusmaajoukkueeseen 2016 kuuluvat Tuuli Petäjä-Sirén, Mikaela Wulff, Kaarle Tapper, sekä veljekset Joonas Lindgren ja Niklas Lindgren. Suomen aiempia HSK:laisia olympiaedustajia ja myös -mitalisteja ovat olleet muun muassa Jouko Lindgren, Esko Rechardt ja Heikki Elomaa. ==== Purjehduskilpailut ==== Seura on järjestänyt useita kansainvälisen tason purjehduskilpailuja. Muutamia suurimpia näistä on listattu alla. ===== Euroopanmestaruus ===== * 1980 Finnjolla * 1987 Louhi * 1993 Tornado * 1998 49er * 1999 Star * 2003 Melges 24 * 2009 Laser 4.7 * 2011 470-jolla ===== Maailmanmestaruus ===== * 1980 E-jolla * 1985 Optimistijolla * 1986 505-jolla * 1994 470-jolla * 2006 2.4 mR * 2016 H-vene maailmanmestaruus ===== Tulevia kilpailuja ===== * 2016 Folkboat Gold Cup * 2017 Melges 24 maailmanmestaruus * 2018 Louhi Gold Cup ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Seuran kotisivut * HSK:n vierasvenesatama Luokka:Suomalaiset pursiseurat Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat