EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Aake Jermo

Aarne Oskar Aake Jermo, vuoteen 1935 asti Johansson, (8. toukokuuta 1920 Kalanti – 22. lokakuuta 1980 Ristiina) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Turkulaisen Uusi Aura -sanomalehden toimittajana ollut Jermo hankki itselleen lisätuloja sota-aikana kirjoittamalla rikosnovelleja Seikkailujen maailma -lehteen. Sodan jälkeen Jermo julkaisi salanimellä Riku Rauta vielä kaksi rikosromaania. Aake Jermo oli toimittajana Apu- ja Seura- lehdissä ja julkaisi 1970-luvulla useita pääasiassa sota-aikaa käsitteleviä kirjoja. Vuonna 1975 Jermo julkaisi kirjan Murha ei vanhene koskaan, jossa hän käsitteli selvittämättömiä suomalaisia henkirikoksia – muun muassa Kyllikki Saaren murhaa 1953, Tulilahden kaksoismurhaa 1959 ja Bodominjärven murhia 1960. ==Teokset== *Luodinreikä röntgenkuvassa : jännitysromaani. 1946, uusi painos Seaflower, Helsinki 1997 (salanimellä Riku Rauta) *Murha Tähtitorninmäellä : jännitysromaani. Lukumies, Turku 1947, uusi painos Seaflower, Helsinki 1996 (salanimellä Riku Rauta) *Vitsivakka : valittuja kaskuja ja juttuja, koonnut Riku Rauta. Lukumies, Helsinki 1948 *Auran rannoilta maailmankartalle : Turun urheiluliiton vaiheet 1901–1951. Turun urheiluliitto, Turku 1951 *SVUL:n Varsinais-Suomen piirin toiminnan pääpiirteet 1906–1956. SVUL, Turku 1956 *Kun kansa eli kortilla : reportaasi lähimenneisyydestä. Otava 1974, 4. painos 1977 *Murha ei vanhene koskaan : reportaasi surmantöistä. Otava 1975, lisäpainos 1993 *Poliisikoira Lex, yhdessä Veikko Ylösen kanssa. Otava 1976 *Kun kansa taisteli : mukana olleiden kuvauksia talvi- ja jatkosodasta, toimittanut Aake Jermo. Weilin + Göös 1977 *Siiranmäen miehet. Otava 1977, 4. painos 1977, 5. painos 2005 *Nitrodiskon parhaat, kuvitus Hannu Marttinen. Otava 1978, 4. painos 1978 *Oli pientä tupenrapinaa : muistoja sodan ja pulan vuosilta. Otava 1979 *Nitrodiskossa jytää taas, kuvitus Hannu Marttinen. Otava 1980, 3. painos 1980 *Teräsmyrskyssä loppuun asti : Äyräpään-Vuosalmen suurtaistelu kesällä 1944. Otava 1980 *Rahattoman kenraalin niemi : romaani. Otava 1980 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset rikoskirjailijat Luokka:Suomalaiset sotakirjailijat Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Jyrki Tuovinen

Jyrki Tuovinen on suomalainen muusikko, joka on työskennellyt muun muassa tuottajana, miksaajana ja äänittäjänä. Hän on tuottanut useita tunnettuja suomalaisia artisteja ja yhtyeitä, kuten muun muassa Apulantaa, Velcraa, Lordia, Kilpeä ja Sub-Urban Tribeä. Jyrki Tuovinen on työskennellyt musiikkialalla vuodesta 1994 lähtien. == Aiheesta muualla == * * Jyrki Tuovisen lyhyt esittely Emma-gaala 2007:n sivustolla Luokka:Suomalaiset musiikkituottajat Luokka:Suomalaiset musiikkiäänittäjät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Salpa

Salpa voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * lukkosalpa eli ovisalpa, oven lukitusmekanismi * SALPA, Suomen poliisin tietokanta, johon kirjataan käytetyt salaiset pakkokeinot * Salpalinja, toisen maailmansodan aikana rakennettu salainen puolustuslinja Suomen itärajalla * Salon Palloilijat (SalPa), salolainen urheiluseura * Salpa Oy, entinen suomalainen rakennusyhtiö * Salpa, Zagros Manucharin ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 2013
Viljami Hautaviita

Viljami Hautaviita (1905–1985) oli suomalainen Lapväärtistä kotoisin ollut voimamies, joka kiersi esiintymässä muun muassa kouluissa 1950- ja 1970-luvuilla. Hänestä tehtiin aikanaan myös televisio-ohjelma. Mainosjuliste kertoi hänen painokseen 150 kg ja rintakehän ympärykseksi 143 cm. Hauiksen ympärys oli julisteen mukaan 46 cm, kaulan 65 cm ja sormen 10 cm.Paajanen 1998, s. 83 Hautaviita tunnettiin erityisesti hammasatleettina, joka väänsi hampaillaan hevosenkenkiä suoraksi ja veti hampaillaan autoja ja lentokoneita. Muita ohjelmanumeroita olivat esimerkiksi auton vetäminen tukalla ja naulan lyöminen lankkuun nyrkillä. Esiintyessään hän usein käytti sinistä viittaa, jonka selkämykseen oli kirjailtu keltainen leijona ja teksti Suomen Teräsmies.Paajanen 1998, s. 77–84. Hautaviita esiintyi yhdessä tasapainotaiteilija ja hanuristi Esa Karttusen sekä Suomen pisimpänä miehenä tunnetun Väinö Myllyrinteen kanssa.Paajanen 1998, 77, 83. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Ylen Elävä arkisto: Viljami Hautaviita voimaili hiuksillaan ja hampaillaan *Yle Arkivet: Stålmannen Viljami Hautaviita 1969 *Ruotsinkielinen sivu Hautaviidasta (arkistoitu versio) * Voimamies Viljami Hautaviita vetää hampaillaan suurta ajoneuvoa, mainoskortti 1950-luvulta. Keravan museopalvelut, Sinikka Lehtisen kokoelma (Finna) * Voimamies Viljami Hautaviita vetää hampaillaan rautakettingin päässä olevaa linja-autoa, mainoskortti 1950-luvulta. Keravan museopalvelut, Sinikka Lehtisen kokoelma (Finna) Luokka:Suomalaiset voimamiehet Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Elinan surma (ooppera)

Elinan surma on Oskar Merikannon toinen, vuonna 1910 valmistunut viisinäytöksinen ooppera, joka perustuu Elinan surma-kansanrunoon. Varsinaisen libreton kirjoitti Jalmari Finne pohjaten sen Gustaf von Numersin vuonna 1891 kansanrunosta tekemään näytelmään. Finne lisäsi librettoon myös omia runojaan ja häälauluja Kantelettaresta. Verrattuna säveltäjän ensimmäiseen oopperaan Pohjan neitiin on ooppera hyvin dramaattinen ja säveltäjä itse kuvaili sitä sanoen: Teoksessa musiikki ei vie tehokkaasti dramaattisia eteenpäin vaan pikemminkin säestää niitä ja teoksesta puuttuu sinfonista jatkuvuutta. Teos esitettiin viisi kertaa Helsingissä ja muun muassa Savonlinnan toisilla oopperajuhlilla vuonna 1913. Samaa aihetta käsittelee myös Jukka Linkolan ooppera Elina Pentti Saaritsan librettoon. == Lähteet == * FIMIC - Suomalainen oopperamusiikki:2. varhaisvaiheet, Pekka Hako ===Viitteet=== Luokka:Oskar Merikannon teokset Luokka:Suomenkieliset oopperat Luokka:1910-luvun musiikkiteokset
Ylityö

Ylityö on säännöllisen työajan lisäksi tehtävää työtä, jota tehdään työnantajan aloitteesta. Säännöllinen työaika tarkoittaa työaikalaissa määriteltyä päivittäistä, viikoittaista tai jaksoittaista säännöllistä työaikaa. Ylityö ei siis pidä sisällään kaikkea työtä, jota työntekijä tekee tavanomaisen, työvuoroluettelossa tehtävän tuntimäärän yli. Ylityö voi olla vuorokautista, viikoittaista tai jaksoittaista ylityötä riippuen siitä, miten työ on järjestetty. Työntekijän omasta aloitteesta tekemä säännöllisen työajan yli menevä työ ei ole ylityötä. Työntekijällä on oikeus kieltäytyä ylitöistä ja suostumuksen ylityöhön voi antaa vain kullekin erityiselle kerralle tai lyhyelle ajanjaksolle. Ylityön määrää lyhyellä aikavälillä rajoittavat vain säädökset vuorokautisesta ja viikoittaisesta lepoajasta, joten ylityötä voi lyhyen aikaa tehdä hyvinkin paljon. Neljän kuukauden ajanjaksolla ylityön määrä saa olla korkeintaan 138 tuntia, kalenterivuodessa korkeintaan 250 tuntia tai paikallisesti sopien 330 tuntia ylittämättä kuitenkaan 138 tuntia neljän kuukauden ajanjaksolla. Ylitöistä maksetaan työntekijälle ylityökorvaus, joka on 50 % vuorokautisen ylityön kahdelta ensimmäiseltä tunnilta ja 100 % sitä seuraavilta tunneilta. Viikoittaisesta ylityöstä maksetaan 50 % korotus. Ylityön tai osan siitä voi korvata myös vastaavalla palkallisella vapaa-ajalla, jonka ajankohdasta on sovittava työnantajan ja työntekijän välillä. Työsopimuksessa voidaan lisäksi sopia, että johtavassa asemassa tai työnjohdollisessa asemassa olevan henkilön ylityön voi korvata myös kiinteällä kuukausikorvauksella. Valtakunnallisessa työehtosopimuksessa voidaan poiketa ylityökorvauksen määrästä, sen muuttamisesta vapaa-ajaksi sekä sen korvaamisesta kuukausikorvauksella. Käytännössä työehtosopimuksissa on poikettu laista sekä työntekijän eduksi että haitaksi. ==Katso myös== *Lisätyö *Työuupumus * Crunch time ==Lähteet== * == Aiheesta muualla == * Työaikalaki * Petri Korhonen: Nämä työt joudut tekemään ilmaiseksi. Taloussanomat 30.5.2010. __NOTOC__ Luokka:Työaika Luokka:Palkka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Avoin innovaatio

Avoin innovaatio () on professori Henry Chesbrough'n konseptoima termi. Hän työskentelee Open Innovation Centerissä Kalifornian yliopistossa Berkeleyn kampuksella. Yritykset ovat alkaneet etsiä uusia toimintatapoja innovaatioprosessiensa tehokkuuden ja tuottavuuden parantamiseksi. Niitä ovat muun muassa niin aktiivinen ideoiden ja teknologioiden etsintä yrityksen ulkopuolelta kuin yhteistyö toimittajien ja kilpailijoiden kanssa asiakkaiden arvon luomiseksi. Yksi tärkeä piirre on yrityksen strategiaan sopimattomien ideoiden ja teknologioiden jatkokehitys tai lisensointi. Avoin innovaatio on toimintatapa joka vastaa edellä mainittuihin haasteisiin. Innovaatiotyypit voidaan jakaa kolmeen luokkaan: sisäänpäin suuntautuva, ulospäin suuntautuva ja yhteistyöhön perustuva innovaatio. Avoin innovaatio määrittelee mikä yrityksen ulkopuolinen tieto tulisi hyödyntää yrityksen toiminnassa ja mikä yrityksen sisäinen tieto tulisi ulkoistaa. Vastaavasti suljettu innovaatio rajoittaa sisäisen tiedon käytön ainoastaan yrityksen sisälle, eikä hyödynnä yrityksen ulkopuolella olevaa tietoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Finnish-Russian University Cooperation in Telecommunications (FRUCT) program *Avoimen Innovaation virallinen sivu Euroopassa *Akateemisen tutkimuksen sivusto *Suomen avoimen innovaation sivut Luokka:Suunnittelu ja innovaatio
Aino (ooppera)

Aino on Erkki Melartinin säveltämä, vuonna 1912 valmistunut, Kalevalan runoihin 3 - 5 perustuva ooppera, jonka libreton kirjoitti Jalmari Finne. Oopperan musiikki on jonkin verran wagneriaanista, mutta melodista. Melartin itse kutsui teosta "kalevalaiseksi mysteeriksi", jossa on vertauskuvallinen mutta julistava teosofis-mystinen sisältö. Aino noudattaa wagneriaanista johtoaihetekniikkaa ja kaikki teoksen 22 johtoaihetta esitellään heti oopperan alkusoitossa. Teoksen musiikissa käytetään tyyliteltyjä kalevalaisia sävelmiä. Melartinin teosta pidetään ensimmäisenä suomalaisen oopperan mestariteoksena ja sitä on esitetty säännöllisesti aina nykypäiviin asti. == Lähteet== * Luokka:Suomenkieliset oopperat Luokka:1910-luvun musiikkiteokset
Coffeyville

Coffeyville on kaupunki Kansasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli 10 295. Sen lisäksi, että Kansasissa sijaitsee Yhdysvaltojen manneralueen maantieteellinen keskipiste, itse Coffeyvillea on vitsaillen noteerattu koko maailman keskipisteeksi, koska Google Maps -karttapalvelun aloitussivussa näkyy Yhdysvaltojen kartta, jota äärilleen tarkentamalla näkyviin tulee Coffeyville. 5\. lokakuuta 1892 pahamaineiset Daltonin veljekset yrittivät ryöstää kaupungissa kaksi pankkia, mutta seuranneessa tulitaistelussa heistä kaikki, pahoin haavoittunutta Emmettiä lukuun ottamatta, kuolivat. == Lähteet == *Peda.net verkkolehti === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Kansasin kaupungit
Nikolai Trubetzkoy

Ruhtinas N. S. Trubetzkoy (Nikolai Sergejevitš TrubetskoiKirjoittaessan latinalaisilla aakkosilla hän itse käytti nimestään yleensä saksan kielen mukaista translitterointia "Trubetzkoy". Hän myös kirjoitti huomattavan osan tuotannostaan juuri saksaksi.; ven. князь Никола́й Серге́евич Трубецко́й, 16. huhtikuuta (J: 4. huhtikuuta) 1890 Moskova, Venäjä – 25. kesäkuuta 1938 Wien, Itävalta) oli venäläissyntyinen kielitieteilijä, etnologi ja eurasianisti. Trubetzkoy oli Prahan kielitieteellisen piirin tärkeimpiä jäseniä, ja hänet mainitaan usein nykyaikaisen fonologian perustajaksi. Varsinkin hänen postuumisti julkaistulla kirjallaan Grundzüge der Phonologie on ollut huomattava vaikutus myöhempään kielentutkimukseen. Trubetzkoy kirjoitti Sofiassa sivilisaatioita käsitelleen kirjoitelman, joka julkaistiin vuonna 1920 nimellä Eurooppa ja ihmiskunta. Hän oli paennut Neuvosto-Venäjältä Bulgariaan samana vuonna. Kirjoitelman aihe oli romaanis-germaanisen sivilisaation turmiolliset vaikutukset muihin kansoihin. Kirjoitelman julkaiseminen oli lähtölaukaus poliittis-filosofiselle liikkeelle, jota alettiin kutsua eurasianismiksi. Trubetzkoy erosi eurasianistisesta liikkeestä 1920-luvun lopulla ideologisista ja ammatillisista syistä. == Teoksia == * Grundzüge der Phonologie.Travaux du Cercle Linguistique de Prague 7, 1939. Englanninnos: Principles of Phonology. Translated by Christiane A. M. Baltaxe. Berkeley & Los Angeles, CA: University of California Press, 1969. ==Lähteet== Luokka:Venäläiset ruhtinaat Luokka:Venäläiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet Luokka:Etnologia
Villmark

Villmark eli Erämaa on vuonna 2003 valmistunut norjalainen kauhuelokuva. Elokuvan on ohjannut Pål Øie. TV-yhtiö keksii formaatin, jossa ihmisten täytyy olla neljä päivää syrjäisellä mökillä, ilman ostettua ruokaa, kännyköitä, sähköä ja tupakkaa. TV-yhtiön pomo Gunnar päättää itse lähteä ja ottaa mukaansa myös uuden kuvausryhmänsä, johon kuuluvat Lasse, Per, Elin ja Sara. Vaeltaessaan metsässä Per ja Lasse löytävät lammen rannalta pari kuukautta vanhan leiripaikan, jossa on teltta ja sinne on hylätty kaikki tavarat. Paikkaa tutkiessaan he löytävät järvestä nuoren naisen ruumiin. He ilmoittavat Gunnarille löydöstä, mutta he haluavat salata Eliniltä ja Saralta. Tilanne synnyttää kuitenkin pian epäilyjä, syytöksiä ja vainoharhaisuutta. Retkeläiset alkavat myös epäillä, että metsässä on muitakin kuin he... Luokka:Norjalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2003 elokuvat Luokka:Kauhuelokuvat
Archlord

Archlord on NHN Gamesin ja Codemastersin kehittämä usean pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG), joka sijoittuu Chantran-nimiseen fantasiamaailmaan. Muista samantyyppisistä verkkopeleistä poiketen Archlordissa voi hallita pelimaailmaa ja sitä kautta saada huimia etuja. Chantran-maailma on jaettu viiden eri elementin ympärille, joista jokaisella on omat ainutlaatuiset piirteensä. Pelityyli on lajityypille ominaisesti melko vapaa ja riippuu pelaajasta; pelaaja voi tappaa toisia pelaajia, pelata rauhaisasti yksinään tutkien Chantraa ja hioen taitojaan tai osallistua useiden pelaajien ryhmäkahakoihin. Pelistä perittiin ennen 5,99 € kuukausimaksua, mutta pelaajamäärän pudotessa se poistettiin. Nyt Archlordin pelaajamäärä onkin nousussa. Pelin musiikki on Lontoon sinfoniaorkesterin soittamaa. Pelissä pystyy ostamaan oikealla rahalla pelirahaa (Chantra) 5e = 1300cc 10e = 4000cc 15e = 6300cc Pelirahalla voi ostaa erikoistavaroita, joista maksetaan myös pelissä meheviä summia. ==Rodut== Pelaaja voi pelata kolmella eri rodulla: ihmisillä, Kuuhaltijoilla ja Örkeillä. Jokaisella rodulla on myös muutamia hahmoluokkia. *Ihmiset (Humans) **Ritari (Knight) - Ritareilla on korkea puolustus ja paljon MP:tä (magic points) lähitaisteluhahmoksi. Käyttää aseenan miekkoja, nuijia ja kirveitä. **Jousiampuja (Archer) - Jousiampujalla on suuri väistämismahdollisuus sekä se on nopea liikkumisessa ja hyökkäämisessä. Käyttää aseenan jousipyssyä ja jalkajousta. **Maagi (Mage) - Käyttää taikoja taistelemiseen. Paljon MP:tä. *Örkit (Orcs) **Berserkki (Berserker) - Berserkillä on korkea hyökkäysvoima ja vähän MP:tä. Käyttää aseenaan miekkoja, nuijia ja kirveitä. **Manaaja (Sorcerer) - Manaaja pystyy taikomaan kauas, mutta sillä on vähemmän MP:tä kuin maagilla. **Metsästäjä (Hunter) - Metsästäjällä on suuri väistämismahdollisuus ja korkea puolustus. Käyttää aseenaan jousipyssyä ja jalkajousta. *Kuuhaltiat (Moon elf's) **Elementalisti (Elementalist) - Elementalisti pystyy kutsumaan elementtihirviöitä avukseen ja käyttäämään elementtitaikoja. **Samooja (Ranger) - Samoojalla on korkea hyökkäysvoima. Käyttää aseenaan jousipyssyä ja jonkinlaista kiekkoa. ==Archlord== Archlord-tittelin voi saada vain yksi henkilö yhdellä palvelimella. Archlordina pelaaja voi mm. vaikuttaa sääolosuhteisiin, saada paremmat varusteet, lentää pelimaailmassa lohikäärmeellä, laittaa meteorisateita haluamiinsa kohteisiin sekä päästä kiltoineen archlordin linnaan. ==Aiheesta muualla== *Archlordin virallinen sivusto. *Archlordin kartta. *Suuri tietokanta tavaroista ja tehtävistä. Luokka:MMORPG-pelit
Leikkipaikka

thumb|250px|Perinteinen pieni ja valvomaton leikkipuisto. Leikkipaikka on leikkimiseen tarkoitettu alue, joita voi olla sekä ulkona että sisällä. Leikkipaikalla voi olla leikkikaluja tai leikkimiseen tarkoitettuja esineitä. Leikkipaikkoja on usein koulujen ja päiväkotien pihoilla. Niitä on myös monissa kaupoissa ja ravintoloissa ("leikkinurkka"), joissa osassa on järjestetty myös ulkopuolinen valvoja. Ulkona olevia julkisia kaikille koko ajan avoimia leikkipaikkoja kutsutaan useimmiten nimillä leikkipuisto tai leikkikenttä. == Leikkipuistot tai -kentät == Leikkipuisto on joko valvottu tai valvomaton, yleensä lasten tai varhaisnuorten yleiseen käyttöön ajanviettopaikaksi tarkoitettu puisto tai puiston osa, johon on sijoitettu lapsille ja joskus myös aikuisille suunniteltuja palveluja, leluja tai laitteita. Usein leikkipuiston suunnittelussa pyritään ottamaan perheet huomioon ja tästä syystä leikkipuistosta saattaa löytyä esimerkiksi pöydät eväiden nauttimista varten. Leikkipuiston yhteydessä saattaa toimia myös esimerkiksi koulu, päiväkoti, kahvio, nähtävyys tai yritys. Joidenkin leikkipuistojen tai -kenttien yhteydessä voi olla välineetön hiekka- tai sora- alue sekä koirien ulkoiluttamisalue. Leikkipuisto voi olla esimerkiksi kaupungin, kunnan tai yksityisen tahon ylläpitämä. Leikkipuistot yleisesti ottaen pyritään suunnittelemaan turvallisiksi myös pieniä alueen käyttäjiä varten sekä kestämään vaihtelevia sääolosuhteita ja ilkivaltaa. == Leikkipaikan välineistöä == Leikkipuistoon sijoitettuja yleisimpiä laitteita tai asioita ovat esimerkiksi * Kiipeilyteline * Liukumäki * Keinu * Hiekkalaatikko * Leikkimökki Hiekkalaatikolla muovataan hiekasta muotoa ja erilaisia rakennelmia. Hiekka pysyy paremmin koossa ja muodossaan kun sen kastelee vedellä. Leikkipaikoilla on usein keinu, jossa voi keinua. Keinussa voi ottaa vauhtia itse tai avustettuna. Kiipeilytelineillä kiivetään ja roikutaan käsien tai jalkojen varassa. Hyvin varustetuilla leikkipaikoilla voi olla jopa majoja. Muita yleisimpiä leikkipaikalle rakennettuja laitteita ovat karusellit, jossa leikkijät potkivat jaloilla vauhtia saadakseen karusellin pyörimään pitäen kiinni karusellin käsikahvoista. Laitteessa voi olla useampia yhtäaikaisesti. == Katso myös == * Leikkipuisto Tuhkimo == Aiheesta muualla == * Leikkipuisto vanhuksille * Oulun leikkipuistoraportti *
Sergei Kartsevski

Sergei Iosifovitš KartsevskiKäyttäessään latinalaisia kirjaimia Kartsevski kirjoitti nimensä aina muodossa "Serge Karcevski". (, ; 28. elokuuta 1884 Tobolsk, Tjumen, Venäjä – 7. marraskuuta 1955 Geneve, Geneven kantoni, Sveitsi) oli venäläissyntyinen kielentutkija. Kartsevski oli Prahan kielitieteellisen piirin perustajajäseniä, mutta hän toimi aktiivisesti myös Genèven kielitieteellisessä koulukunnassa. Hän opiskeli Genèven yliopistossa muun muassa Charles Ballyn ja Bernard Bouvier'n oppilaanaToisinaan Kartsevskin väitetään osallistuneen myös Ferdinand de Saussuren kuuluisille yleisen kielitieteen kursseille. Tämä tieto ei pidä paikkaansa, ainoa Saussuren kurssi, jolle Kartsevski osallistui, oli sanskritin kurssi lukuvuonna 1911–12. == Teoksia == * Système du verbe russe. Essai de linguistique synchronique. Prague: Imprimerie Legiografie, 1927. * Du dualisme asymétrique du signe linguistique. Travaux du Cercle linguistique de Prague 1, 1929, 88–93. * Manuel pratique et théorique de la langue russe. Genève: Librairie Droz, 1956. Julkaistu postuumisti tekijän pojan Igor Kartsevskin toimittamana. ==Huomioita== Luokka:Venäläiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Super Idol

Super Idol oli kreikkalainen television kykyjenetsintäkilpailu, joka perustui brittiläisestä Pop Idolista alkunsa saaneeseen Idols-formaattiin. Vuonna 2004 järjestetyn ainoan Super Idol -kauden voitti Stávros Konstantínou. Tuomareina toimivat Élena Katravá, Konstantís Spyrópoulos ja Ilías Psinákis. Koelauluja järjestettiin Ateenassa, Thessalonikissa ja Kyproksella. Heikon menestyksen vuoksi Mega Channel luopui ohjelman tuottamisesta yhden kauden jälkeen. Vuonna 2010 Kreikassa alkoi toinen Idols-formaattiin perustuva sarja, Greek Idol. Sitä FremantleMedia tuottaa yhteistyössä Alpha TV:n kanssa. Luokka:Idols Luokka:Kreikkalaiset televisio-ohjelmat
Kasavuori (Kauniainen)

Kasavuori () on Kauniaisten ainoa nimetty kaupunginosa ja sijaitsee kaupungin länsipuolella, Turunväylän ja rantaradan pohjoispuolella. Kasavuori liitettiin Kauniaisiin 1957. Paitsi asuinalue Kasavuori on myös metsäinen 64 metriä korkea kukkula. Siitä näkee laajalti kukkulan jyrkältä länsilaidalta: Espoon keskuksen ja Bembölen suuntaan – Karvasmäen pelloille. Kukkulan itälaita loivenee hitaasti kohti Kauniaisten keskustaa. Kukkula on suosittu retkeilyalue. Alueella on valaistu pururata, jossa on talvella hiihtoladut. Kasavuoren alueella sijaitsee Kauniaisten hautausmaa – erillään kirkosta – kukkulan luoteislaidalla, ja tämän itäpuolella on Kasavuoren koulukeskus. Kasavuoren asuinalue sijaitsee kukkulan, keskustan ja rantaradalla olevan Koivuhovin aseman rajaamana. Alueen katunimistössä ovat muun muassa Kasavuorentie, Bredantie, Yrjö Liipolan tie ja Mikael Lybeckin tie. Luokka:Kauniainen
Lipinlahti

thumb|Tuohuspirtti Lipinlahdessa. Lipinlahti on pieni Nurmeksen kylä, jossa asuu alle 1 000 asukasta. Se sijaitsee aivan Nurmeksen vieressä ja yksi sen naapurikyliä on Höljäkkä. Lipinlahdessa on Kohtavaaran seisake, jolla pysähtyy kiskobussi. Lipinlahdessa on ollut koulu, mutta se lakkautettiin vuonna 2006. Kylän nähtävyyksiä ovat Tuohuspirtti ja entinen Nurmeksen Evankelinen Opisto. Tuohuspirtillä on yleensä järjestetty kesäteatteriesityksiä, joihin on tullut ihmisiä kauempaakin. Kylällä toimii myös Lipinlahden Nuorisoseura. Aiemmin Lipinlahden Nuorisoseura on järjestänyt muun muassa 24 tunnin hiihtotapahtuman, Kuutamohiihdon sekä Pyssyvaaran hölökän. Nykyään Nuorisoseuran aktiviteetteihin kuuluvat esimerkiksi Laskiaistapahtuma, Ikinuorten kerho vanhuksille, perinteiset hiihtokilpailut sekä lastendiscot Tuohuspirtillä. Seuran jäsenmaksu on 5 euroa/henkilö ja alle kouluikäisten jäsenyys on ilmainen. Lipinlahdessa on monia lomamökkiyrittäjiä, joiden mökit ovat usein Pielisen rannalla. Lipinlahden maisemaan kuuluvat olennaisena osana vaarat, metsät ja järvet. Vuorineuvos Sulo Albin Tervo on syntynyt Lipinlahdessa. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Markkula, Harri ym. (toim.): Lipinlahti - kylä Pielisen rannalla. Lipinlahden kyläkirjatoimikunta 2015. Luokka:Nurmeksen kylät
Kasavuori (Soukka)

Kasavuori on kallioinen mäki Espoon Soukassa, Espoonlahden itärannalla, Soukan asuntoalueen eteläpuolella ja Suvisaaristoon menevän tien länsipuolella. Länsireunan huippu kohoaa 44 metrin korkeuteen merenpinnasta, ja sieltä on avara näkymä Suomenlahdelle ja lounaisen Espoon rannikolle. Kasavuori kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin kallioalueisiin. Graniitille ominaisen vaakarakoilun vuoksi alueen rinteet ovat paikoin porrasmaisia. Kasavuorella on ollut muinoin rannikon puolustusketjuun kuulunut merkkitulipaikka. ==Kuvia== File:Kasavuori 19.7.2019.jpg|Kasavuori kesällä 2019 File:Kasavuori,Espoo. 19.7.2019.jpg|Kasavuori kesällä 2019 File:Kasavuori 21.7.2019.jpg|Kasavuori kesällä 2019 ==Lähteet== Luokka:Espoon luonto Luokka:Soukka
Kasavuori

Kasavuori tarkoittaa seuraavia asioita: * Kauniaisten Kasavuori * Soukan Kasavuori Espoossa
Nuolijärvi

Nuolijärvi on kylä ja järvi Nurmeksen Valtimolla, Pohjois-Karjalassa. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Valtimon kirkonkylältä pohjoiseen, Nuolijärven rannoilla, Puukarin ja kirkonkylän välimaastossa. Nuolijärven kylälle ovat tyypillisiä vaarojen välisessä laaksossa olevat, vesistön varren viettävät, hyväkasvuiset pellot tiloineen. Myös harju kulkee halki kylän eteläosan. Pääosa tiloista on järven itäpuolella vanhan, asutuksen läpi mutkittelevan päätien, Puukarintien varressa. Järven itärantaa seurailee myös Joensuu–Kontiomäki-rata, jolla on Nuolijärven seisake. Henkilöliikenne radalla loppui vuonna 1993. Länsirannan tilojen halki taas kulkee uudempi päätie, valtatie 6. Nuolijärven kylän kukoistusaikoina siellä oli myös oma koulu vuosina 1937–1974. Ennen Nuolijärveen on laskettu kuuluvan myös Halmekylän eli Halmejärven kylä pohjoisessa. == Järvi == Valtimon Nuolijärvi on 54 hehtaarin kokoinen kapea ja matala järvi, joka sijaitsee kuutostien ja rautatien välissä.Valtimon Nuolijärvi Se on nuolen muotoinen, josta nimen arvellaan johtuvan. Toisen kertomuksen mukaan nimi on tullut järven pohjasta löytyneestä rautakautisesta nuolesta. == Nuolikoski == Nuolijärveen lasketaan kuuluvan lisäksi kylän eteläpuolella ja viiden kilometrin päässä kirkonkylän pohjoispuolella oleva Nuolikosken siirtolaisasutus valtatie 6:n ja Koppelon tien risteyksessä. Sodan jälkeen Nuolikosken asutusalueelle perustettiin karjalaisille siirtolaisille 11 tilaa. Nuolikosken itäpuolelta kulkee myös Joensuu–Kontiomäki-rata, jolla on Nuolikosken seisake. Nuolikoski on myös Valtimojoen vesistöalueeseen kuuluvan Tuupanjoen koski, joka laskee valtatie 6:n alitse suvantoon. == Lähteet == Luokka:Valtimon kylät Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Malaijien saaristo

pienoiskuva|oikea|250px|Malaijien saaristo satelliittikuvassa keskellä Malaijien saaristo eli Itä-Intian saaristo on maailman laajin saaristo Kaakkois-Aasian niemimaan ja Uuden-Guinean välissä. Se käsittää Isot ja Pienet Sundasaaret, Molukit sekä Filippiinit. Saariston yhteenlaskettu maapinta-ala on yli kaksi miljoonaa neliökilometriä ja saarten lukumäärä noin 20 000\. Toisinaan myös Australaasiaan kuuluva Uuden-Guinean saari lasketaan Malaijien saaristoon. Malaijien saaristo on yksi maailman tuliperäisimmistä alueista. Alueella on useita tulivuoria sekä korkeita vuoristoja; korkein huippu Kinabalu (4 101 m) sijaitsee Sabahin osavaltiossa Borneon pohjoisosassa. Ilmasto on trooppinen saariston sijaitessa päiväntasaajan molemmin puolin. Sademäärät ovat länsiosissa yli 3 000 mm vuodessa ja itäosissa 1 000 – 3 000 mm. == Valtiot == * Indonesia (Länsi-Uusi-Guineaa lukuun ottamatta) * Filippiinit * Malesia (Sarawakin ja Sabahin osavaltiot Borneossa) * Itä-Timor * Brunei == Pinta-alaltaan suurimmat saaret == Saari Pinta-ala Valtio Borneo 743 287 km² Sumatra 473 481 km² Sulawesi 189 216 km² Jaava 126 650 km² Luzon 104 688 km² Mindanao 94 630 km² == Asukasluvultaan suurimmat saaret == Saari Väkiluku Valtio Jaava 141 000 000 Sumatra 50 180 000 Luzon 48 520 774 Mindanao 21 902 000 Borneo 21 258 000 Sulawesi 21 258 000 Uusi-Guinea 11 306 940 Singapore 5 638 700 Negros 4 414 131 Panay 4 302 634 == Luonto == Joskus miljoonia vuosia sitten nykyiseltä Borneon saarelta oli maayhteys Manner- Aasiaan ja Borneolta puolestaan oli maayhteys nykyisen Filippiinien saarille. Tämän vuoksi kyseisillä saarilla eläimistö ja kasvisto on edelleen paljolti samanlainen. Filippiineihin kuuluvalla Mindoron saarella eläviä harvinaisia eläimiä ovat tamarao ja kääpiöpuhveli. Malesian sademetsissä elää orankeja, gibboneja, jaavanmakakeja ja muita apinalajeja. Näissä sademetsissä esiintyviä kissaeläimiä ovat leopardi, tiikeri ja sivettikissa. Samoilla alueilla elää myös intiantapiireja ja sumatransarvikuonoja. Malesian alueella on myös mangroverämeitä, missä esiintyy varaaneja ja krokotiilejä. == Lähteet == * CD- Facta 2005 === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Saaristot Luokka:Aasian maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
The Elusive Light and Sound, volume 1

The Elusive Light and Sound, volume 1 on kitaristi Steve Vain kokoelmalevy. == Kappalelista == *06:20 Cellulliod Heroes *04:48 Love Blood *02:29 Fried Chicken *01:07 Butler's Bag *04:43 Head-Cuttin' Duel *02:27 Eugene's Trick Bag *01:52 Amazing Grace *03:15 Louisiana Swamp Swank *00:40 Air Guitar Hell *03:25 The Reaper *00:45 Introducing The Wylde Stallions *00:14 Girls Mature Faster Than Guys *02:24 The Battle *00:40 Meet The Reaper *01:35 Final Guitar Solo *05:46 The Reaper Rap *01:28 Drive The Hell Out Of Here *03:53 Get The Hell Out Of Here *00:48 Welcome Pre-Frosh *01:07 The Dark Hallway *00:56 The Dead Band Ends *01:18 The Cause Heads *00:26 Find The Meat *00:39 The Ax Will Fall *00:44 Now We Run (Cue) *00:21 Hey Jack *00:08 What! *00:28 Still Running *03:12 Dead Heads *00:56 Blow Me Where The Pampers Is *00:24 Pins & Needles *00:44 Plug My Ass In *00:21 Loose Keg Sightings *00:37 Don't Sweat It *00:44 How Hidge *00:19 Beer Beer *01:53 We're Not Gonna Protest *00:15 Initiation *00:51 See Ya Next Year *03:47 Now We Run == Lähteet == *http://www.guitar9.com/elusivelight.html Luokka:Vuoden 2002 kokoelma-albumit Luokka:Steve Vain albumit
Jukka Tyrkkö

Jukka Pellervo Tyrkkö (vuoteen 1927 Nieminen; 2. huhtikuuta 1912 Ylöjärvi – 16. lokakuuta 1979) oli suomalainen toimittaja ja sotakirjailija. Hän alkoi vuonna 1933 vain 21-vuotiaana julkaista Ylöjärven ensimmäistä sanomalehteä nimeltä Ylöjärvi. Lehti ilmestyy edelleenkin Ylöjärven Uutiset -nimellä. Uransa alkuvaiheessa Tyrkkö oli toimittajana myös Aamulehdessä ja IKL:n Työn suunta -lehdessä. IKL- ja Sinimustat -järjestöjen aktiivi Tyrkkö osallistui sotaan suomalaisessa SS-vapaaehtoispataljoonassa pataljoonan sotakirjeenvaihtajana ja propagandistina. Kirjoituksissaan Tyrkkö pyrki rakentamaan yhteyttä jääkäriliikkeen ja SS-pataljoonan välille. Tyrkön esimerkiksi Aamulehteen ja Rintamamies-, Suomi-Saksa-, Hakkapeliitta- ja Ajan Suunta-lehtiin laatimien artikkelien sisältö on avoimen anti-bolševistista ja kansallissosialistista. Reportaasien ja artikkelien sisällössä rakennettiin kuvaa tulevasta Suur-Suomesta ja Suomen keskeisestä asemasta Saksan johtamassa uudessa Euroopassa. Kokemuksistaan sodassa Tyrkkö kirjoitti myöhemmin kirjan Suomalaisia suursodassa.Kulttuurisiiven sanamaalari – Jukka Tyrkkö. Tamperelainen 17.12.2005 (Internet Archive). Hän oli myös 1943–1944 SS- Aseveljet ry:n sihteeri.SS-Aseveljet ry. Veljesapu-Peinneyhdistys ry. Jukka Tyrkkö oli naimisissa toimittaja Marjatta Tyrkön (o.s. Tulenheimo) kanssa. Heidän tyttärensä on toimittaja ja kirjailija Maarit Tyrkkö.Presidentin luottotyttö. Ylöjärven Uutiset 6.2.2015. Jukka Tyrkön veli oli kirjailija Martti Tyrkkö ja sisko oopperalaulaja Marja Tyrkkö.Tyttö ja nauhuri Maarit Tyrkkö ==Teokset== *Valkeakoski: Sydän-Hämeen Sampo – työn ja tulevaisuuden kauppala. Kuvateos. Valkeakoski-seura, Hämeenlinna 1947. (Näköispainos Valkeakoski-seura, Valkeakoski 1993.) *Myllärin tytär. Näytelmä. 1949. *Suomalaisia suursodassa: SS-vapaaehtoisten vaiheita jääkäreiden jäljillä 1941–43. WSOY 1960. (2. painos 1961.) *Kultakello: Romaani. Petrarca, Helsinki 1970. *Sallan savotta -41. WSOY 1971. *Pajari rintamakenraalina: Aaro Olavi Pajari (1897–1949) sotilaana, esimiehenä ja ihmisenä. Toimittanut Jukka Tyrkkö. Otava 1974. *Lauri Törnin tarina: Vapaustaistelijan vaiheita Viipurista Vietnamiin. Alea-kirja, Helsinki 1975. (3. täyd. painos 1983.) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset sotakirjailijat Luokka:Suomalaiset sotakirjeenvaihtajat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset SS- sotilaat Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Milton Babbitt

Milton Byron Babbitt (10. toukokuuta 1916 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat – 29. tammikuuta 2011 Princeton, New Jersey) oli yhdysvaltalainen säveltäjä. Babbitt sai Pulitzer-palkintolautakunnan erikoismaininnan elämäntyöstään vuonna 1982. Hän on musiikissaan laajentanut dodekafonista ilmaisua ja tehnyt myös innovaatioita elektronisen musiikin alalla. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa jousikvartettoja. Babbitt alkoi jo varhain soittaa viulua, klarinettia ja saksofonia. Hänen isänsä oli matemaatikko, ja myös pojan tarkoituksena oli alun perin opiskella matematiikkaa. Hän kuitenkin lähti Pennsylvanian yliopistosta New Yorkin yliopistoon, jossa hänelle opettivat musiikkia Philip James ja Marion Bauer. Juuri New Yorkissa hän kiinnostui toisen wieniläisen koulukunnan säveltäjien musiikista. Hän sai lisäksi sävellyksenopetusta Roger Sessionsilta, ensin yksityisesti, sitten Princetonin yliopistossa. Babbitt kuului itse myöhemmin Juilliard School of Musicin opettajiin; hänen tunnetuimpia oppilaitaan oli Lera Auerbach. Hän on ollut Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemian jäsenenä vuodesta 1965. Hänellä oli vaimonsa Sylvian (k. 2005) kanssa tytär Betty Anne. Babbitt kuoli 94-vuotiaana tammikuussa 2011. Babbittin väitöskirjaa pidettiin aikanaan 1946 niin vaikeatajuisena, että hän sai tohtorin arvon vasta 1992, jolloin hänet jo tunnettiin sukupolvensa merkittävimpiin kuuluvana sävellyksenopettajana. Hän oli ahkera kirjoittaja, jonka tunnetuimpia artikkeleita oli High Fidelityssa 1958 julkaistu artikkeli "Who cares if you listen". Babbittin musiikki on saanut uutta suosiota, kun esimerkiksi James Levine on johtanut hänen teoksiaan. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Artsvašen

Artsvašen (myös Artzvašen ja Baškend) (, ) on kylä Geghark'unik'in maakunnassa Armeniassa. Se on myös Armenian eksklaavi Azerbaidžanissa, eli alue on kokonaan Azerbaidžanin ympäröimä. Eksklaavi on pohjois-eteläsuunnassa noin 9,4 kilometriä pitkä. Kylä perustettiin vuonna 1845 ja tunnettiin vuoteen 1980 saakka nimellä Baškend. Azerbaidžan on miehittänyt aluetta vuodesta 1992 lähtien. Nykyään suurin osa alueen asukkaista on azereita. Kylä on neuvostosankari Saribek Tšilingarian syntymäpaikka. == Katso myös == *Barxudarlı *Kərki *Yuxarı Əskipara == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Jan S. Krogh's GeoSite Luokka:Enklaavit ja eksklaavit Luokka:Armenian maantiede
Roope Lehtinen

Roope Lehtinen (s. 1. toukokuuta 1970 Tampere) on suomalainen televisiotuottaja. Hän työskentelee televisio-ohjelmia tuottavan Moskito Television Oy:lla tittelillä senior advisor / founder ja vastaa yhtiön draaman tuotannoista. Nykyisiin työtehtäviin hän siirtyi Moskito Televisionin toimitusjohtajan tehtävistä vuonna 2016. Hän toimii mainoselokuvia tuottavan Woodpecker Film Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Roope Lehtinen on opiskellut Tampereen yliopistossa ja Helsingin Kauppakorkeakoulussa. Hän oli 1990-luvun alkupuolella yksi WSOY:n Video-opas-hakuteoksen kirjoittajistaVideo-opas 95, WSOY 1994, s. XIV.. Tuottajana Lehtinen on työskennellyt vuodesta 1992. Hänen tuottamiaan ohjelmia ovat muun muassa Mediapeli, Verkossa, Stiller, Isänmaan toivot, Popkomissio, Kultakuume.com, Me Stallarit, 4 Pop, Sairaskertomuksia, Skene, Toni Wirtanen Undercover, Hämmentäjien kuningas, Osasto 5, Ajoneuvos, Kansakunnan käännekohta, Ruben & Joonas, Einstein, Uudisraivaaja ja Fitnesspäiväkirjat. Lisäksi Lehtinen on toiminut Suomen audiovisuaalisten tuottajien järjestön SATU ry:n puheenjohtajana. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset televisiotuottajat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Paniikkikohtaus

Paniikkikohtauksella[Paniikkikohtaus] Duodecim — Terveyskirjasto tarkoitetaan yllättävää pelko- tai ahdistustilaa. Kohtaus kestää yleensä viidestä minuutista tuntiin. Yleisiä oireita ovat: * Hengenahdistus * Käsien ja jalkojen tärinä tai vapina * Raajojen tunnottomuus, pistely ja puutuminen * Sydämen tykytys tai kiihtynyt sydämen rytmi * Rintakipu tai puristuksen tunne rinnassa * Huimaus * Pahoinvointi * Hikoilu, vilunväreet tai kuumat aallot * Epävarma olo, pyörtymisen tunne * Tajunnan tason häiriöt tai hämärtyminen * Epätodellisuuden tunne * Kontrollin menettämisen tai sekoamisen pelko * Kuolemanpelko Mikäli kohtaukset toistuvat eikä henkilö saa apua tähän, hän voi ruveta kokemaan esimerkiksi kaupassa käymisen ylivoimaiseksi, koska pelkää saavansa siellä kohtauksen. Silloin tilanne voi olla jo niin paha, että hän pysyttelee vain sisällä, eikä pidä yhteyttä keneenkään. Paniikkikohtausten hoitoon saatetaan kirjoittaa esimerkiksi bentsodiatsepiineihin lukeutuvia diatsepaamia tai alpratsolaamia. Näiden lääkkeiden säännöllinen käyttö saattaa kuitenkin usein pahentaa ongelmaa, sillä bentsodiatsepiinien säännöllinen käyttö altistaa paniikkikohtauksille.Borg, Stefan; Johansson, Katarina: Irti unilääkkeistä ja rauhoittavista aineista. WSOY, 1990. (Painos loppu, mutta teosta voi lainata ainakin Helsingin kaupunginkirjastosta.) Paniikkihäiriön hoidossa käytetään myös Propral-betasalpaajiin kuuluvaa lääkettä. Se auttaa jännitysoireisiin sekä tasoittaa sydämenlyöntejä. Pitkään kestäneissä paniikkihäiriötapauksissa pohjalääkkeeksi määrätään usein masennuslääkitys, joka nostaa aivojen serotoniinitasoa. Jukka Turtosen laatima paniikkihäiriötä käsittelevä Potilasopas esittää adekvaateina lääkityksinä paniikkihäiriöön sekä paroksetiinin että trisyklisen klomipramiinin. Vihkosessa mainitaan myöskin joidenkin lääkkeiden altistavan paniikkihäiriölle, sekä olevan paniikkikohtauksen laukaisijoina. Yhtenä ryhmänä mainittiin muun muassa astma- ja nuha- sekä yskänlääkkeet.Turtonen, Jukka: Potilasopas: Paniikkihäiriö Toistuvia paniikkikohtauksia kokevilla henkilöillä saatetaan todeta ahdistuneisuushäiriöihin luettava paniikkihäiriö. == Lähteet == Luokka:Oireet Luokka:Ahdistuneisuus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Deonttinen logiikka

Deonttinen logiikka eli normilogiikka on modaalilogiikan alue, joka käsittelee välttämättömyyttä (tai velvollisuutta), mahdollisuutta (tai luvallisuutta) ja näihin liittyviä käsitteitä (kuten pakollinen, sallittu, kielletty). Formaalisena järjestelmänä deonttinen logiikka pyrkii kuvaamaan näiden käsitteiden loogisia ominaisuuksia. Deonttinen logiikka käyttää tyypillisesti ilmaisua OA merkitsemään on välttämätöntä, että A (tai pitäisi olla, että A), ja ilmaisua PA merkitsemään on mahdollista, että A. Termi deonttinen on johdettu muinaiskreikan sanasta déon, "se mikä on sitovaa". Deonttista logiikka ovat kehittäneet muun muassa Ernst Mally ja Karl Menger. Ensimmäisenä vakuuttavan esityksen deonttisesta logiikasta antoi suomalainen G. H. von Wright kirjoituksessaan Deontic Logic, joka julkaistiin filosofisessa aikakauslehti Mindissa vuonna 1951. Von Wright oli myös ensimmäinen, joka käytti tämänkaltaisesta logiikasta nimitystä "deonttinen". == Katso myös == * Modaalilogiikka * Modaliteetti * Normi == Aiheesta muualla == * * Luokka:Modaalilogiikka
Lehigh Valley Phantoms

Lehigh Valley Phantoms on NHL-seura Philadelphia Flyersin farmijoukkue, joka pelaa AHL-liigassa. Joukkueen nimi oli Philadelphia Phantoms vuosina 1996–2009 ja Adirondack Phantoms vuosina 2009–2014. Phantoms on voittanut Calder Cupin kahdesti, vuosina 1998 ja 2005. Vuonna 2009 Phantoms muutti Glens Fallsiin, koska sen omistaja vaihtui ja vanha jäähalli Philadelphiassa purettiin. Kaudeksi 2014–2015 seura muutti lähemmäs Philadelphiaa, Allentowniin. == Joukkue kaudella 2024–2025 == (Tilanne 12. joulukuuta 2024) Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Maalivahdit Numero Pelaaja Hanskakäsi Sopimus Syntymäpaikka 31 Parker Gahagen L 2025 Amherst, New York, Yhdysvallat 32 Eetu Mäkiniemi L 2025 Vantaa, Suomi 35 Aleksei Kolosov L 2026 Minsk, Valko-Venäjä 40 Cal Petersen R 2025 Waterloo, Iowa, Yhdysvallat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Puolustajat Numero Pelaaja Kätisyys Sopimus Syntymäpaikka 3 Helge Grans R 2025 Ljungby, Ruotsi 5 Ethan Samson R 2026 Delta, Brittiläinen Kolumbia, Kanada 6 Emil Andrae L 2026 Västervik, Ruotsi 7 Louie Belpedio (A) R 2025 Skokie, Illinois, Yhdysvallat 8 Ben Gleason L 2025 Ortonville, Michigan, Yhdysvallat 9 Sam Sedley R 2025 St. Marys, Ontario, Kanada 19 Hunter McDonald L 2026 Fairport, New York, Yhdysvallat 37 Adam Ginning L 2026 Linköping, Ruotsi 55 Xavier Bernard L 2025 Mercier, Québec, Kanada Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Hyökkääjät Numero Pelaaja Kätisyys Pelipaikka Sopimus Syntymäpaikka 10 Matt Brown L VLH 2025 Wood Ridge, New Jersey, Yhdysvallat 13 Brendan Furry L VLH 2025 Toledo, Ohio, Yhdysvallat 15 Olle Lycksell L H 2025 Oskarshamn, Ruotsi 16 J.R. Avon L KH 2026 Selwyn, Ontario, Kanada 17 Garrett Wilson (C) L VLH 2025 Barrie, Ontario, Kanada 18 Rodrigo Ābols L KH 2025 Riika, Latvia 20 Cooper Marody R KH 2026 Brighton, Michigan, Yhdysvallat 22 Rhett Gardner (A) L KH / VLH 2025 Moose Jaw, Saskatchewan, Kanada 27 Samu Tuomaala R OLH 2026 Oulu, Suomi 36 Sawyer Boulton R H 2026 Huntington, New York, Yhdysvallat 43 Oscar Eklind L H 2025 Trelleborg, Ruotsi 56 Jacob Gaucher R KH 2026 Longueuil, Québec, Kanada 72 Alexis Gendron L OLH / KH 2026 Salaberry-de-Valleyfield, Québec, Kanada 73 Massimo Rizzo L KH 2026 Burnaby, Brittiläinen Kolumbia, Kanada 74 Zayde Wisdom R OLH 2025 Toronto, Ontario, Kanada 90 Anthony Richard L KH / VLH 2026 Trois-Rivieres, Québec, Kanada 91 Elliot Desnoyers L VLH 2025 St-Hyacinthe, Québec, Kanada === Valmennus & Joukkueenjohto === * Päävalmentaja: Ian Laperrière * Apuvalmentaja & Jääkiekkotoimintojenjohtaja: Bill Downey * Apuvalmentaja: Jason Smith * Apuvalmentaja: John Snowden * Maalivahtivalmentaja: Brady Robinson * Fysiikkavalmentaja: Dan Meinz * Huoltopäällikkö: Jacob Rogers * Omistaja: Jim Brooks * Omistaja: Rob Brooks Lähde: EliteProspectshttps://www.eliteprospects.com/team/36/orebro-hk Viitattu 4.10.2021. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoseurat Luokka:AHL- seurat Luokka:Philadelphia Flyers
Logisismi

Logisismi on matematiikan filosofian suuntaus, joka piti matematiikkaa logiikan laajennuksena ja pyrki palauttamaan osan matematiikasta tai koko matematiikan logiikkaan. Ohjelman isänä voidaan pitää Gottlob Fregeä, ja sitä toteuttivat ennen kaikkea Bertrand Russell (Principles of Mathematics, 1903) ja Alfred North Whitehead. Frege luopui ohjelmasta Russellin havaittua niin sanotun Russellin paradoksin, joka todisti naiivin joukko-opin ristiriitaisuuden. Russell ja Whitehead jatkoivat logisismin kehittämistä teoksessaan Principia Mathematica (1910–1913). Kurt Gödelin epätäydellisyyslauseen on usein katsottu romuttaneen ohjelman lopullisesti. Uutta pyrkimystä logisismin jatkamiseen on kutsuttu uuslogisismiksi. Uuslogisismia on kannattanut ennen kaikkea Crispin Wright. Logisismi oli keskeisessä osassa analyyttisen filosofian kehityksessä 1900-luvulla. == Katso myös == * Looginen atomismi * Looginen positivismi tai looginen empirismi == Aiheesta muualla == * * Jones, Roger Bishop (toim.): Logicism * *
Matias Strandvall

Matias Johan Gustav Strandvall (s. 15. maaliskuuta 1985 Helsinki) on suomalainen entinen maajoukkuehiihtäjä. Strandvall voitti keväällä 2007 pronssia sprinttihiihdossa nuorten MM-kisoissa ja sijoittui Sapporon MM- kisoissa sprintissä yhdeksänneksi. Maailmancupissa hän saavutti ainoan palkintokorokepaikkansa oltuaan kolmas vapaan hiihtotavan sprintissä Canmoressa 26. tammikuuta 2008. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui maailmancupin henkilökohtaisissa sprinteissä viisitoista kertaa ja parisprintissä viidesti. Strandvall voitti SM-kisoissa 2007 sprintissä hopeaa ja kahtena seuraavana vuonna kultaa. Hän sai SM-hopeaa sprintissä 2011 sekä sprintissä ja 3,75 kilometrin prologissa 2012. Hän voitti sprintin Suomen- mestaruuden 2013 ja 2015 sekä sai hopeaa 2016. Hän voitti parisprintin Suomen- mestaruuden 2017. Strandvall edusti IF Minken -seuraa. Hänen valmentajansa oli Roland Willför. Matias Strandvallin pikkuveli Sebastian Strandvall on pelannut jalkapalloa Veikkausliigassa (Hakassa, IFK Mariehamnissa ja Vaasan Palloseurassa) ja yhden A-maaottelun. Myös Matias pelaa ehtiessään jalkapalloa Nelosessa pelaavassa Kungliga Wasa CF:ssä. Korkeimmillaan hän on esiintynyt jalkapallossa Kakkosessa Vasa IFK:n riveissä. Strandvall päätti lopettaa hiihtouransa kauteen 2018 ja keskittyä jatkossa pyörittämään omaa pitkien matkojen erikoishiihtäjien hiihtotallia. https://www.is.fi/maastohiihto/art-2000005632780.html == Saavutuksia == * 2007 nuorten MM-kisoissa sprintissä (p) 3. * 2007 hiihdon MM-kisoissa sprintissä (v) 9. * 2004 nuorten SM-pronssi 10 km (p) * 2005 nuorten MM-kisoissa sprintissä 5. * 2007 SM-hopea sprintissä (p) * 2008 SM-kulta sprintissä (v) * 2009 SM-kulta sprintissä (v) Strandvall uusi sprintin Suomen mestaruutensa Yle 9.1.2009 Viitattu 10.1.2009 * 2011 SM-hopea sprintissä (v) * 2012 SM-hopea 3,75 km (p) * 2012 SM-hopea sprintissä (p) * 2013 SM-kulta sprintissä (p) * 2015 SM-kulta sprintissä (p) * 2016 SM-hopea sprintissä (v) * 2017 SM-kulta parisprintissä (p) * 2018 SM-hopea sprintissä (p) == Lähteet == * Strandvall Suomen Hiihtoliiton sivuilla * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Strandvallin kotisivut Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tomi Mäkipää

Torsti Tomi Aleksi Mäkipää (15. elokuuta 1930 Nokia – 13. tammikuuta 2024) oli suomalainen jääkiekkohuoltaja. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Mäkipään Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 128 vuonna 2002. Mäkipää toimi vuosina 1957–1975 huoltajana Leppävaaran Pallossa, Töölön Vesassa ja Jokereissa. Sen jälkeen hän siirtyi Suomen Jääkiekkoliiton palvelukseen. Mäkipää työskenteli poikien ja nuorten maajoukkueiden huoltajana vuosina 1975–1984 ja Suomen jääkiekkomaajoukkueen huoltajana vuosina 1985–2000. Mäkipää toimi myös Suomen Jääkiekkoliiton varustepäällikkönä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jääkiekkohuoltajat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Australian osavaltiot ja territoriot

Australian osavaltiot ja territoriot muodostavat Australian yhteisön. Osavaltiot ovat Uusi Etelä-Wales, Queensland, Etelä-Australia, Tasmania, Victoria ja Länsi-Australia. Tärkeimmät territoriot ovat Pohjoisterritorio (NT) ja Australian pääkaupunkiterritorio (ACT). ACT hallinnoi myös erillistä aluetta Uudessa Etelä-Walesissa, joka tunnetaan nimellä Jervis Bay Territory, jossa on laivastotukikohta ja pääkaupungin satama. Australialla on myös useita asuttuja saaria, joilla on territorio-asema: Norfolkinsaari, Joulusaari ja Kookossaaret. Tämän lisäksi on joukko asumattomia saaria: Korallimeren saarten territorio, Heard ja McDonaldinsaaret ja Australian Antarktiksen alue. == Osavaltiot == Lippu Osavaltio Pääkaupunki Väkiluku Pinta-ala (km2) Asukastiheys (km2) Uusi Etelä-Wales Sydney 800 150 10,49 Victoria Melbourne 227 416 30,18 Queensland Brisbane 1 729 742 3,18 Länsi-Australia Perth 2 527 013 1,15 Etelä-Australia Adelaide 984 321 1,89 Tasmania Hobart 64 519 8,89 == Territoriot == Lippu Territorio Pääkaupunki(tai suurin asutuskeskus) Väkiluku Pinta-ala (km2) Väestötiheys (/km2) Australian pääkaupunkiterritorio Canberra 2 358 198,97 Pohjoisterritorio Darwin 1 347 791 0,19 Jervis Bay Territory Jervis Bay Village 67 6,04 == Merentakaiset territoriot == Lippu Territorio Pääkaupunki (tai suurin asutuskeskus) Väkiluku Pinta-ala (km2) Väestötiheys (/km2) Norfolkinsaari Kingston style="text- align:right" 74 Joulusaari Flying Fish Cove style="text-align:right" 14 Kookossaaret (Keelingsaaret) West Island style="text-align:right" 39 Australian Antarktiksen alue Davis Station style="text-align:right" 0,0000102 Korallimeren saarten territorio Willis Island 4 780 000 0,000005 Ashmore- ja Cartiersaaret style="text-align:right" 0 Heard ja McDonaldinsaaret Atlas Cove style="text-align:right" 0 ==Viiteet== *
Mielenrauhaa

Mielenrauhaa on Aki Sirkesalon ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin helmikuussa 1995 levymerkille Sony Music. Albumi vietti 33 viikkoa Suomen virallisella albumilistalla, jolloin se saavutti korkeimmillaan sijan 11. Syksyllä 1995 levystä julkaistiin "Kultapainos" joka sisälsi yhden uuden kappaleen ja kolme erilaista versiota aikaisemmista kappaleista. Levyltä julkaistiin kaikkiaan viisi singleä; "Hikinen iltapäivä", "Mustankipee", "Naispaholainen", "Sä jaksat tanssii" sekä Kultapainos-levyn "Pelkkää kuvitelmaa". Levy sai Vuoden albumi -Emman vuonna 1995. Helsingin Sanomien Ilkka Mattila kirjoitti Sirkesalon esikoisalbumin olevan kappalevalikoimaltaan epätasainen ja nosti parhaiksi raidoiksi ”Mustankipeen”, ”Marvin Gayen” ja ”Hikisen iltapäivän”. Hänestä Sirkesalo tuntee soul-lajityyppinsä, fraseeraa oivaltavasti ja tuo kaupunkilaisessa soinnissaan mieleen ruotsalaiset Lisa Nilssonin ja Eric Gaddin. ”Albumin teksteissä eletään silti selvästi Suomessa ja Helsingissä. Yhdistelmä on epätavallinen ja ilahduttavan viihdyttävä.” == Kappaleet == === Alkuperäinen julkaisu === # # # # # # # # # # # # === Kultapainos === # Pelkkää kuvitelmaa # Mielenrauhaa # Iho muistaa # Naispaholainen # Miehen täytyy # Marvin Gaye # Mustankipee # Sä jaksat tanssii (aamuun asti mix) # Vieläkö sun omenapuusi kasvaa # Koti-ikävä # Hikinen iltapäivä # Kun musiikki soi # Sä jaksat tanssii # Sileää pintaa # Vieläkö sun omenapuusi kasvaa (Toosa auki mix) # Hikinen iltapäivä (Radiomafia live) == Aiheesta muualla == * Mielenrauhaa discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 1995 esikoisalbumit Luokka:Aki Sirkesalon albumit