EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Abu Ariš

Abu Ariš on kaupunki Saudi-Arabian Jizanin provinssissa historiallisella Asirin alueella. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 61 047\. ==Maantiede== Abu Ariš sijaitsee Saudi-Arabian Jizanin provinssissa noin 30 kilometrin päässä Jizanin kaupungista. Alue on historiallista Asirin aluetta. ==Historia== Abu Ariš sanotaan tulleen perustetuksi, kun eräs šeikki asettui paikalle 1200-luvulla. Paikkakunta alkoi kasvaa suuremmassa mittakaavassa kuitenkin vasta vuosisatoja myöhemmin. Vuonna 1627 sen valtasivat imaamiien johtamat zaidilaiset, joiden valtakaudella kaupunki kukoisti. Jonkin aikaa myöhemmin alue itsenäistyi paikallisen ašrafin johdolla. 1800-luvun alussa vuosina 1802 ja 1803 aluetta hallitsivat hetkellisesti wahhabilaiset ja heitä seurasivat egyptiläiset. Egyptiläiset hylkäsivät alueen vuonna 1840. Egyptiläisten lähdettyä Abu Arišin tuolloinen ašraf Ŝarif Husayn pyrki levittämään omaa valtapiiriään valtaamalla Tihaman alueen. Kun hän uhkasi nyt myös brittien hallitsemaa Adenin satamakaupunkia, britit vaativat egyptiläisten jälkeen alueelle saapuneita osmaneja toimimaan. Turkkilaiset ajoivatkin Ŝarif Husaynin takaisin Asirin puolelle. Myöhemmin Abu Arišin ašrafin hallitsema alue ajautui sisällissotaan. Heikentyneen alueen valtasivat ensin turkkilaiset, myöhemmin idrisidit ja lopulta Ibn Saud. Jemenja Saudi-Arabia kävivät lyhyen sodan kiistelemistään alueista 1930-luvulla. Niihin lukeutui myös koko Asir mukaan lukien Abu Ariš, joka joissain yhteyksissä esitetään Jemenissä edelleen osana Jemeniä. ==Väestö== Abu Arišin asukasluku oli Saudi-Arabian vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 61 047\. Heistä Saudi-Arabian kansalaisia oli 44 834 ja ulkomaalaisia 16 213. Kaupungin asukkaat harjoittavat sunnalaista ja zaidilaista islamia. ==Lähteet== Luokka:Saudi-Arabian kaupungit
Progressivismi

Progressivismi on poliittinen filosofia, joka tukee sosiaalisia uudistuksia. Edistysajatus, jossa tieteen, tekniikan, taloudellisen kehityksen ja kansalaisjärjestöiden edistyminen ovat elintärkeitä ihmisen tilan parantamiselle, loi pohjan progressivismille. Siitä tuli tärkeä perusaate valistuksen ajan Euroopassa, koska uskottiin Euroopan osoittavan yhteiskuntien mahdollisuuden edetä sivistymättömistä oloista sivistyneeseen vahvistamalla empiirisen tiedon asemaa yhteiskunnan perustana.Harold Mah. Enlightenment Phantasies: Cultural Identity in France and Germany, 1750–1914. Cornell University. (2003). p. 157. Valistuksen keskeiset hahmot uskoivat, että edistyksestä hyötyisivät kaikki yhteiskunnat ja edistysajatukset leviäisivät Euroopasta ympäri maailmaa. Nykyaikainen poliittinen käsitys progressivismista syntyi 1800-luvun lopulla länsimaissa tapahtuneen teollistumisen aiheuttamien valtavien yhteiskunnallisten muutosten seurauksena. Progressivistien mielestä rikkaiden ja köyhien välinen valtava taloudellinen eriarvoisuus, monopolististen yritysten harjoittama minimaalisesti säännelty laissez-faire kapitalismi, sekä voimakas ja usein väkivaltainen konflikti etuoikeutettujen ja vähäosaisten välillä tukahduttivat kaiken edistyksen. He myös ajattelivat, että näiden ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan toimenpiteitä. == Suuntauksia == Progressivismin merkitys vaihtelee ajan ja näkökulman mukana. Nykyaikaiset progressiivit edistävät julkishallinnollista politiikkaa, jonka he uskovat johtavan positiiviseen yhteiskunnalliseen muutokseen. * 1900-luvun alun progressivismissa oli osajoukko, joka sisälsi eugeniikan ja raittiusliikkeen kannattajia, joita molempia edistettiin kansanterveyden nimissä ja aloitteina tämän tavoitteen saavuttamiseksi.James H. Timberlake, Prohibition and the Progressive Movement, 1900–1920 (1970) * 2000-luvulla progressiiviseksi tunnustava liike on ”yhteiskunnallinen tai poliittinen liike, jonka tavoitteena on edustaa tavallisten ihmisten etuja poliittisen muutoksen ja hallituksen toimien tukemisen kautta”."Progressivism". The Cambridge English Dictionary. 24 June 2020. Retrieved 3 May 2020. == Katso myös == *Progressiivisuuden kausi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Keskusta-vasemmisto Luokka:Poliittinen ideologia
Mentor Medier

Mentor Medier on pohjoismaalainen mediakonserni. Mentor Medierin toimialaan kuuluu sanomalehtien, aikakauslehtien, kirjojen ja hakemistojen kustantamienn. Mentor Medier AS:lla on 12 työntekijää ja konserniin kuuluu yhteensä 27 yritystä. Mentor Medier AS:n pääkonttori sijaitsee Oslossa. == Julkaisut == Mentor Medier-konserni sisältää julkaisuja ja yrityksiä Norjassa ja Ruotsissa. Konsernin suurimmat sanomalehdet ovat Vårt Land, Morgenbladet, Dagsavisen, Rogalands Avis, Demokraten ja Dagen. Konserni julkaisee yhdessä Dagsavisenin kanssa Dagsavisen Fremtidenia Drammenissa ja Dagsavisen Moss Dagbladia Mossissa. Konserni julkaisee myös sanomalehti Klar Talea ja omistaa kustantamo Libriksen Ruotsissa. Mentor Media omistaa myös media-alan järjestelmäratkaisuja toimittava Mediaconnectin sekä puhelinmyyntiä tuottava Mediesalgin. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset viestintäyhtiöt Luokka:Norjalaiset kustantamot Luokka:Lehtitalot Luokka:Oslo
Sakari Sihvola

Niilo Sakari Sihvola (8. syyskuuta 1919 Kärkölä – 15. maaliskuuta 2003 Lahti) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.Biografia-sampo: Sakari Sihvola Viitattu 30.10.2021. Sihvolan vanhemmat olivat maanviljelijä Esa Sihvola ja Olga Tommola ja puoliso vuodesta 1948 Sylvi Kojo. Sihvola tuli ylioppilaaksi Lahden lyseosta 1938 ja valmistui sotien jälkeen diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1949. Hän oli valmistuttuaan Suur-Savon Sähkön jakeluinsinööri ja vuodesta 1950 yhtiön teknillinen johtaja. Revon Sähkö -yhtiön toimitusjohtajaksi Sihvola tuli vuonna 1952, kun yhtiön hallintoneuvosto oli helmikuussa vapauttanut edellisen toimitusjohtajan Onni Mäkelän tehtävästäänBiografia-sampo: Onni Mäkelä Viitattu 6.11.2021.. Sihvola toimi puolestaan tässä tehtävässä aina syksyyn 1984 asti, yli kolmekymmentä vuotta. Sihvolan johtamana yhtiötä kehitettiin merkittävästi ja se kasvoi sekä asiakasmääränsä että ostamiensa ja rakennuttamiensa voimaloiden suhteen. Yhtiön rakennuttamia vesivoimaloita olivat muun muassa Vesikosken voimalaitos, Uljuan voimalaitos, Oksavan voimalaitos ja Kalliokosken voimalaitos. Yritys hankki myös osuuden Olkiluodon ydinvoimalasta. Enimmillään Oulaisissa pääkonttoria pitäneellä yhtiöllä oli Sihvolan aikana liki kaksisataa työntekijää. Sihvolan luottamustoimiin kuuluivat muun muassa Suomen Sähkölaitosyhdistyksen valtuuskunta ja Voimalaitosten työnantajaliiton hallitus. Teollisuusneuvoksen arvon hän sai vuonna 1971. Sotilasarvoltaan Sihvola oli reservin insinöörikapteeni (1968).Ihmiset. Kuolleet. Diplomi-insinööri kehitti maakuntien sähköhuoltoa. Teollisuusneuvos Sakari Sihvola. Helsingin Sanomat, 3.4.2003. (Tilaajille). Viitattu 30.10.2021.Kuka kukin on 1970, s. 956. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Francesco Guicciardini

Francesco Guicciardini (6. maaliskuuta 1483 Firenze – 22. toukokuuta 1540 Firenze) oli italialainen historioitsija ja valtiomies. Häntä on pidetty ensimmäisenä modernina historiankirjoittajana. ==Elämä== Guicciardini valmistui oikeustieteen tohtoriksi Padovassa 1505, asettui aluksi asianajajaksi Firenzeen ja lähetettiin vuonna 1511 lähettilääksi Aragonian kuninkaan Ferdinand Katolisen hoviin, josta hän palasi vuonna 1513. Vuonna 1515 Guicciardini astui paavin palvelukseen ja vuonna 1516 hänestä tuli Modenan ja Reggion kuvernööri. Vuonna 1521 hänestä tuli paavin joukkojen komentaja ja hän kunnostautui Parman puolustuksessa ranskalaisia vastaan. Rooman ryöstön jälkeen (1527) hän palasi Firenzeen, mutta vuonna 1529 hän palasi paavin palvelukseen, jossa hän pysyi paavi Klemens VII:n kuolemaan asti vuonna 1534. Sitten hän palasi jälleen Firenzeen ja kamppaili vuonna 1537 tasavaltalaisuutta vastaan ja herttuakunnan luovuttamiseksi Cosimo I de’ Medicille. ==Maine historioitsijana== Guicciardini jätti valtiomiesuransa ja omisti loppuelämänsä historiankirjoitukselle. Tänä aikana hän sai valmiiksi pääteoksensa Storia d'Italia, joka käsittelee Italian historiaa vuodesta 1492 vuoteen 1534. Guicciardinin julkaisemattomat teokset julkaistiin kymmenenä niteenä vuosina 1857-1867. Guicciardinin kirjoituksille on ominaista luotettavuus, ennakkoluulottomuus ja valtiomiesmäinen selkeys, jotka toivat hänelle kunnian olla ensimmäinen moderni historioitsija. Historiallisessa ajattelussaan Guicciardini on lähellä Machiavellia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Italialaiset historioitsijat Luokka:Italialaiset juristit Luokka:Vuonna 1483 syntyneet Luokka:Vuonna 1540 kuolleet
Raajarikkoisten työkoulu

Raajarikkoisten työkoulu on Raajarikkoisten auttamisyhdistyksen vuonna 1890 Helsinkiin perustama koulu. == Historia == Syksyllä 1890 avatussa, Helsingin Vironkadulla sijainneessa koulussa aloitti noin 20 vammaista, joista osa oli jo aikuisia. Koulutusta annettiin esimerkiksi puusepäntöissä, veistossa, koritöissä, suutarin- ja räätälintöissä ja kirjan sitomisessa. Raajarikkoisten työkoulu toimi kaupungin keskustassa useissa paikoissa ennen kuin sen omat tilat valmistuivat Helsingin Kallioon vuonna 1897. Kouluun houkuteltiin oppilaita muun muassa Päivälehdessä 18. lokakuuta 1890 julkaistussa lehti- ilmoituksessa: Vuonna 1900 työkoulun yhteyteen perustettiin varattomille tarkoitettu ortopedinen klinikka, jonka ensimmäisenä lääkärinä toimi Hjalmar Gabriel von Bonsdorff (1858–1932). Poliklinikalla hoidettiin kipsisiteillä ja korseteilla selkärankavikoja sekä itsevalmistettujen siteiden ja jalkineiden avulla muita ruumiinvammoja. Vuonna 1905 poliklinikan silloinen lääkäri Axel Fredrik Hornborg (1874–1946) aloitti myös leikkaustoiminnan vasta sisustetussa leikkaussalissa. Poliklinikan toiminta päättyi vuonna 1916. Vuonna 1904 yhdistyksen ylläpitämä lastenkoti aloitti myös toimintansa. Lastenkodissa hoidettiin ortopedisen avun tarpeessa olevia 4–12 vuoden ikäisiä lapsia. Vuonna 1924 avattiin yhdistyksen rakennuttama ja ylläpitämä Suomen ensimmäinen ortopedinen sairaala. Sairaalassa oli parikymmentä sairaansijaa ja poliklinikka. Myöhemmin siihen liitettiin lastenkodin huoneisiin sijoitettu 20-paikkainen lastenosasto. Vuonna 1927 yhdistyksen ylläpitämien laitosten yhteiseksi nimeksi tuli Raajarikkoisten Huoltolaitos – Vanföreanstalten i Helsingfors. Jatkosodan alkaminen vuonna 1941 päätti ortopedisen sairaalan ja poliklinikan toiminnan, mutta klinikan ja sairaalan työtä jatkoi vuonna 1942 perustettu Invalidisäätiö. Raajarikkoisten Auttamisyhdistyksen tehtäväksi jäi koulutoiminnan ylläpitäminen. Yhdistysmuotoinen toiminta päättyi vuonna 1948 ja työn jatkajaksi perustettiin Raajarikkojen koulusäätiö – Skolstiftelsen för vanföra. Se sai vuonna 1971 nimen Lapsi-invalidien koulusäätiö ja vuonna 1987 nimen Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiö. Säätiön omistama Ruskeasuon koulu valmistui vuonna 1952. Entisen koulun ja sairaalan paikalla Kalliossa on nykyään Kuntatalo.Kaija Nenonen & Kirsti Toppari: Herrasväen ja työläisten kaupunki: Helsingin vanhoja kortteleita 2, s. 102–105. Helsingin Sanomat, Helsinki 1983. == Nykyinen toiminta == Koulun toiminta on jatkunut yhtäjaksoisesti perustamisestaan saakka. Koulu on sittemmin siirtynyt Oppimis- ja ohjauskeskus Valterin alaisuuteen. Helsingin Ruskeasuolla sijaitsevan koulun nykyinen nimi on Valteri-koulu Ruskis. == Lähteet == Luokka:Helsingin oppilaitokset Luokka:Vammaisuus Luokka:Ortopedia ja traumatologia
Volt Saksa

Volt Saksa (, tunnetaan enimmäkseen lyhennetyllä nimellä Volt) on sosiaaliliberaali, EU-myönteinen, eurofederalistinen poliittinen puolue Saksassa. Se on eurooppalaisella tasolla toimivan poliittisen liikkeen Volt Europan saksalainen haara. Puolueen nimi on johdettu kansainvälisestä sähköyksiköstä voltti, jotta sillä olisi yhtenäinen, kaikkialla Euroopassa ymmärrettävä nimi, joka symboloi ”uutta energiaa” Euroopalle. == Historia == Italialainen Andrea Venzon, ranskalainen Colombe Cahen-Salvador ja saksalainen Damian Boeselager perustivat Volt Europan vuonna 2017 vastapainoksi Euroopassa nousevalle nationalismille ja oikeistopopulismille. Puolue osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2021 liittopäivävaaleihin, muttei saanut tarpeeksi ääniä. Vuoden 2024 europarlamenttivaaleissa puolue sai 3 paikkaa. == Organisaatio == Koska laillisesti ei ole mahdollista perustaa paneurooppalaista puoluetta, emojärjestö Volt Europa A.I.S.B.L.:n perustamisen jälkeen oli perustettava kansallisia puolueita vaaleihin osallistumiseksi. 3. maaliskuuta 2018 Volt Saksa perustettiin puolueena Hampurissa. Volt Saksan ensimmäiset vaalit olivat vuoden 2019 europarlamenttivaalit, joissa se voitti yhden paikan, joka Damian Boeselagerilla on Euroopan parlamentissa. Kuntatasolla Volt Saksa on osa muun muassa Münchenin, Kölnin ja Frankfurt am Mainin kunnallishallituksia. Koska Voltilla ei ole omaa ryhmää Euroopan parlamentissa, sen meppi istuu Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmässä. Tammikuussa 2023 puolueella oli reilu 4000 jäsentä. == Ideologia ja näkemyksiä == Puolue on sosiaalisesti liberaali ja Eurooppa-myönteinen. Sen tärkeimmät aiheet ovat Euroopan unionin uudistus, ilmastokriisin torjunta, reilu ja kestävä talous sekä digitalisaatio. Vuoden 2021 liittopäivävaalien ohjelmansa mukaan puolue kannatta muun muassa: * hiilineutraalia Saksaa vuoteen 2035 mennessä * syventyvää EU-maiden integraatiota * sekä maaseudun että kaupunkien yhteisöjen vahvistamista * parempaa puuttumista syrjintään ja mahdollisuuksien tasa-arvon vahvistamista == Galleria == Tiedosto:Volt Deutschland Europawahl 2019 0507.jpg|Puolueen vaalimainos vuoden 2019 EU-vaaleissa Münchenissä. Tiedosto:2019 ColognePride - CSD-Parade-8831.jpg|Volt Saksa osallistumassa Kölnin pride-kulkueeseen vuonna 2019. Tiedosto:Wahlplakat 2021 Volt Perlach Muenchen-1.jpg|Puolueen vaalimainos vuoden 2021 liittopäivävaaleissa Münchenissä. == Lähteet == saksa Luokka:Saksan puolueet
Neulamäen kirkko

Neulamäen kirkko on vuonna 1993 valmistunut kirkkorakennus Kuopion Neulamäen kaupunginosassa. Tämä kirkon ja seurakuntakodin yhdistävä rakennus sijaitsee Neulamäen koulun ja Neulamäen ostoskeskuksen välissä. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Carl-Johan Slotte. Kirkkosalissa on 240 istuinpaikkaa, kahvioon yhdistettynä 340 istuinpaikkaa. Salin lasimaalaus kuvastaa Kristuksen viittä haavaa, ja on Hannu Konolan suunnittelema. Kirkkosalissa on urut ja piano. Neulamäen kirkko kuuluu Alavan kirkon ohella Kuopion Alavan seurakuntaan. Kirkko sijaitsee alueella, jonka Kuopion kaupunki pakkolunasti vuonna 1983 suuren asuinalueen rakentamista varten. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Neulamäen kirkko (kuopionseurakunnat.fi) Luokka:Kuopion kirkot Luokka:Suomen kivikirkot Luokka:Neulamäki
Bella Ramsey

Isabella May Ramsey (s. 2003 Nottingham, Englanti) on brittiläinen näyttelijä ja laulaja. Hän on tunnettu muun muassa Lyanna Mormontin roolista televisiosarjassa Game of Thrones (2016–2019) ja Ellien roolista televisiosarjassa The Last of Us (2023–). Ramsey sai aluksi valtavasti kritiikkiä Ellien roolistaan, koska hänen katsottiin olevan liian vanha näyttelemään 14-vuotiasta. Lisäksi hänen sanottiin olevan liian erinäköinen Ellien kanssa. == Filmografia == === Elokuvat === Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Nimi Rooli 2018 Two for Joy Miranda 2018 Holmes & Watson Flotsam 2019 Princess Emmy Princess Gizana (äänirooli) 2019 Judy Lorna Luft 2020 Resistance Elsbeth 2021 Hilda and the Mountain King Hilda (äänirooli) 2022 Catherine Called Birdy Birdy === Televisiosarjat === Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Nimi Rooli Jaksot 2016–2019 Game of Thrones Lyanna Mormont 9 jaksoa 2017–2020 The Worst Witch Mildred Hubble 40 jaksoa 2018 Requiem Matilda nuorena 1 jakso 2018– Hilda Hilda (äänirooli) pääosa 2020 Shepherd’s Delight tyttö puistossa 1 jakso 2020 His Dark Materials Angelica 6 jaksoa 2020 Summer Camp Island Ramona 15-vuotiaana (äänirooli) 1 jakso 2022 Becoming Elizabeth Lady Jane Grey 6 jaksoa 2023– The Last of Us Ellie pääosa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Georg F. Janson

Georg Fredrik Janson (19. toukokuuta 1886 Pietari – 31. lokakuuta 1966 Porvoo) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Tampereen teknillisen opiston yliopettaja.Ylioppilasmatrikkeli 1904, matrikkelinumero 29305Femtioåring, Hufvudstadsbladet, 19.05.1936, nro 134, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Jansonin vanhemmat olivat kultaseppä Gustaf Ferdinand Janson ja Maria Emelia Sjöblom. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1907. Janson suoritti jatko-opintoja Karlsruhessa ja Wienissä. Janson toimi sähköinsinöörinä Helsingissä 1907–1910. Hän oli Teknillisen korkeakoulun assistenttina 1911–1912 ja hän oli Tampereen teknillisessä opistossa opettajana 1916–1923 ja yliopettajana 1923–1950. Janson oli Tampereen kaupungin sähkölaitoksen hallituksen puheenjohtajana 1919–1926 ja hän toimi myös konsultoivana insinöörinä. Janson toimi aikaisemmin Voima- ja Polttoainetaloudellisen Yhdistyksen käyttöinsinöörinä ja hän suunnitteli sähkölaitoksia eri puolille Suomea.Jansonin kirjan Sähkölaitosten taloudellinen suunnittelu mainos, Helsingin Sanomat, 30.10.1931, nro 294, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Georg Janson oli naimisissa vuodesta 1911 Gerda Wilhelmina Salinin kanssa. __NOTOC__ == Teoksia == * Vexelströmkommutatormotorer med Magnetiseringsmaskin: en teoretisk undersökning. Helsingfors 1914 * Om shuntmotorer för växelström. Tammerfors 1916 * Sähkölaitosten taloudellinen suunnittelu. WSOY 1931 * Sähkölaboratoriotyöt 1. Tampereen Teknillisen Opiston Oppilasyhdistys, Tampere 1948 * Sähkölaboraatiot 2. Tampere 1948 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Taulua vasten Georg F. Janson, Harppi ja ratas : Tampereen teknillisen opiston oppilasyhdistys r.y.:n julkaisu, 01.01.1939, nro 2, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Elizabeth Lail

Elizabeth Dean Lail (s. 1992 Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on tunnettu muun muassa rooleistaan televisiosarjoissa Olipa kerran ja You. == Filmografia == === Elokuvat === Elokuvat Vuosi Nimi Rooli 2018 Unintended Lea 2019 Countdown Quinn Harris 2022 Mack & Rita Mackenzie ”Mack” Martin 2023 Five Nights At Freddy’s Vanessa === Televisiosarjat === Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Nimi Rooli 2014 Olipa kerran Anna 2016 Dead of Summer Amy Hughes 2017 Blacklist Natalie Luca 2018 The Good Fight Emily Chapin 2018 You Guinevere Beck 2021 Gossip Girl Lola Morgan 2021 Ordinary Joe Jenny == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
RPA (molekyylibiologia)

RPA () on nukleiinihappojen monistukseen käytetty isoterminen menetelmä, jonka Olaf Piepenburg tutkimusryhmineen kehitti vuonna 2006. Menetelmässä käytetään rekombinaasientsyymiä purkamaan kaksijuosteisen DNA:n kaksoiskierrerakenne. Sillä voidaan monistaa DNA:n lisäksi myös RNA:ta, jos se muutetaan käänteiskopioijaentsyymillä cDNA:ksi ennen reaktiota. Monistumista voidaan mitata joko reaaliajassa fluoresoivilla koettimilla tai jälkikäteen esimerkiksi immunokromatograafisella liuskatestillä. == Lähteet == Luokka:Molekyylibiologiset tutkimusmenetelmät
Shenyang J-6

Shenyang J-6/F-6 (Jian-6, ) oli Kiinassa lisenssivalmistettu Mikojan-Gurevitš MiG-19, jolla lennettiin ensi kerran vuoden 1959 lopulla. Tutkalla varustettu lentokone kykenee vaakalennossa yliääniseen nopeuteen (max.nop. 1 540 km/h eli Mach 1.3 - Mach 1.45 - korkeudesta riippuen).https://www.militaryfactory.com/aircraft/detail.php?aircraft_id=882 Viitattu 30.10.2021. https://aviatia.net/shenyang-j-6/ Viitattu 30.10.2021. Se oli Kiinan ensimmäinen hypersooninen lentokone, jonka laajempi tuotanto ja palveluskäyttöön hyväksyntä aloitettiin 1961. Kone esiteltiin 1963.https://www.globalsecurity.org/military/world/china/j-6.htm Viitattu 30.10.2021. Suurin käytännöllinen toimintakorkeus on arviolta 17 900 metriä.http://www.netti.fi/halle/planes/rus/mig-19.htm Viitattu 30.10.2021. Kantama tällä konetyypillä on 2 200 km.https://aerocorner.com/aircraft/shenyang-j-6/ Viitattu 30.10.2021. Koneen perusversioon oli mahdollista asentaa enintään noin 1 000 kg:n aselasti, johon voi sisältyä pommeja, ohjuksia (kuten PL-2 ja PL-5 (Vympel K-13)) sekä raketteja. Tykkiaseistuksena oli kolme 30 mm konetykkiähttps://www.airforce- technology.com/projects/shenyangj6-f6fighter/ Viitattu 30.10.2021.: tai yksi 37 mm ja kaksi 23 mm konetykkiä. Mallista valmistettiin myös tiedustelu- sekä koulutusversiot. Yhteensä koneita valmistettiin 1958 - 1986 yli 4 500 kappaletta. Koneita toimitettiin paljon Afrikan ja Aasian maihin. Se lienee vielä 2020-luvulla yhä laajalti Pohjois-Korean ilmavoimien käytössä (arviolta 97 konetta). ==Lähteet== Luokka:Kiinalaiset hävittäjälentokoneet Luokka:1950-luvun hävittäjälentokoneet
Haminan tasoristeysturma 1931

Haminan tasoristeysturma tapahtui aamulla 29. lokakuuta 1931 niin sanotulla Kuutin ylikäytävällä kahden kilometrin päässä Haminasta, kun Suur-Miehikkälän ja Haminan väliä ajanut linja-auto joutui postijunan n:o 731 murskaamaksi. Onnettomuudessa kuoli neljä linja-auton matkustajaa, yksi matkustaja loukkaantui vaikeasti ja kolme matkustajaa ja linja-auton kuljettaja saivat lievempiä vammoja. Tuhoisa ylikäytävätörmäys. Juna murskaa linja-auton. Neljä matkustajaa menettää henkensä, Helsingin Sanomat, 30.10.1931, nro 294, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotHaminan auto-onnettomuus, Helsingin Sanomat, 31.10.1931, nro 295, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Onnettomuus tapahtui avoimella peltoalueella sijainneella ylikäytävällä aamulla kello 7.20. Haminaan matkanneen postijunan veturinkuljettaja näki linja-auton olevan tulossa ylikäytävälle ja antoi autolle merkkejä veturin pillillä. Autonkuljettaja ei niitä kuullut ja lisäksi auton sivuikkunat olivat lumipyryn jäljiltä lumen ja huurteen peitossa, joten kuljettaja näki junan vasta kun linja-auto oli noin 10 metrin päässä tasoylikäytävästä. Kuljettaja yritti kaasuttamalla päästä ylikäytävän yli ennen junaa mutta tämä ei onnistunut vaan junan veturi osui auton oikeanpuoleiseen sivustaan murskaten sen ja paiskasi sitten auton vinosti noin 20 metrin päähän rautatietä reunustavan aidan viereen, jonne linja-auto päätyi ylösalaisin. Juna saatiin pysäytettyä ja autossa olleet kuljetettiin sitten junalla Haminaan saamaan hoitoa. Kaksi matkustajista kuoli jo junassa, yksi matkustaja kuoli Haminan rautatieaseman odotussalissa jossa loukkaantuneille annettiin ensiapua ja yksi matkustaja kuoli vielä Haminan kunnallissairaalassa. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1931 onnettomuudet Luokka:Junaonnettomuudet Suomessa Luokka:Linja-auto-onnettomuudet Suomessa Luokka:Tasoristeysonnettomuudet Tasoristeysturma 1931 Luokka:1930-luvun junaonnettomuudet Luokka:1930-luvun onnettomuudet Suomessa
Oreochloa

Oreochloa on Euroopassa esiintyvä heinäsuku. Suvussa on neljä lajia monivuotisia mätästäviä heiniä, jotka kasvavat 5–40 senttimetriä korkeiksi. Ne ovat läheistä sukua lupikoille. Oreochloa esiintyy Keski- ja Etelä-Euroopan vuoristoissa, pääosin Ranskassa ja Espanjassa. Oreochloa disticha on laajimmalle levinnyt ja sitä esiintyy Länsi-Euroopasta Itä-Eurooppaan, Puolaan, Ukrainaan ja Romaniaan. == Lajeja == * Oreochloa confusa (Coincy) Rouy * Oreochloa disticha (Wulfen) Link * Oreochloa elegans (Sennen) A.W.Hill * Oreochloa seslerioides (All.) K.Richt. == Lähteet == Luokka:Heinäkasvit
Volt Alankomaat

Volt Alankomaat (holl. Volt Nederland, tunnetaan enimmäkseen lyhenteellä Volt) on sosiaaliliberalistinen poliittinen puolue Alankomaissa. Se on eurooppalaisella tasolla toimivan poliittisen liikkeen Volt Europan alankomaalainen haara. Volt Nederland perustettiin Utrechtissä 23. kesäkuuta 2018, ja Reinier van Lanschot oli sen ensimmäinen puheenjohtaja. Puolueen perustaminen on osittain joukkorahoituksen ansiota. == Lähteet == Alankomaat Luokka:Alankomaiden puolueet
Suora katu

Suora katu () on Syyrian pääkaupunki Damaskoksen vanhankaupungin ytimessä kulkeva katu. Mahdollisesti jo aramealaiselta kaudelta peräisin olevaa tietä parantelivat roomalaiset ja Uudessa testamentissa se liitetään tarinaan Paavalin kääntymisestä kristinuskoon. ==Historia== Suoran kadun edeltäjä oli mahdollisesti peräisin jo Syyrian aramealaisten kuningaskuntien ajoilta. Aram- Damaskos kasvoi vähitellen yhdistäen alkujaan useita erillisiä asutuskeskuksia. Myöhemmin rakennettu tie on mahdollisesti seuraillut jo tuolloin olemassa ollutta tietä näiden keskusten välillä.Burns 2019, s. 28-29 Suora tie noudatteli tuolloin mutkikasta kulkuaan ilmeisesti vielä hellenistisellä kaudella, jolloin se oli kreikkalaistyylisen kaupungin etelärajalla.Burns 2019, s. 55 Rooman valtakunnan kaudella ainakin osa Suoraa katua eli (latinalaiselta nimeltään Vae Ricta) suoristettiin kirjaimellisesti ja sen sivulle rakennettiin suuri pylväsjono. Jäänteitä antiikin pylväistä on löydetty myöhempien rakennushankkeiden yhteydessä.Burns 2019, s. 75-76 Roomalainen Suora katu esiintyy Uuden testamentin kirja Apostolien teot tarinassa Paavalin vierailusta Damaskoksessa. Ennen kääntymistään kristinuskoon nimeä Saul käyttänyt Paavali matkustaa Damaskokseen vangitakseen kristittyjä. Saul sokaistuu yhtäkkiä valonleimahduksesta ja saa ilmestyksen Jeeukselta. Muuan opetuslapsi Ananias saa näyn Jumalalta ja ohjaa Saulin "sille kadulle, jota sanotaan Suoraksi kaduksi". Kadun varrella on erään Juudaan talo, jossa Ananias parantaa Saulin näön. Saul kääntyy parannuttuaan kristinuskoon alkaen saarnata uutta uskoaan.Burns 2019, s. 89 Suoran kadun varrella oli jo varhaiselta kristityltä kaudelta lähtien useampia kirkkoja. Ainut niistä edelleen toimiva on Marian kateraali, jossa on myös nykyinen Antiokian ja koko Idän patriarkaattiin istuin. Kirkko on sinänsä vanha, mutta se on rakennettu historiansa aikana monta kertaa uudestaan.Burns 2019, s. s. 110 Myöhemmin varhaisella islamilaisella kaudella Suora katu oli kaupungin liikekeskusta. Myöhemmin keskusta tosin levisi laajemmalle alueelle.Burns 2019, s. s 201 Vielä nykyaikanakin Suora katu on Damaskoksen vanhankaupungin halkovista kaduista tärkein. Toisaalta katu on liikenteeseen nähden hyvin kapea.Burns 2019, s. 327 Tiedosto:Bab Sharqi, Damascus.jpg|Roomalaiskaudelta peräisin oleva kaupunginportti Bab Šarqi kadun itäpäässä. Tiedosto:Damascus Straight Street.jpg|Katukuvaa nykyisin. Tiedosto:Chapel of Saint Ananias 01.jpg|Pyhän Ananiaksen kappeli. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Damaskos Luokka:Kadut Luokka:Raamatun paikat
Erik Hartman

Erik Gustaf Hartman (9. tammikuuta 1877 Nikolainkaupunki – 29. lokakuuta 1936 Bergen, Norja) oli suomalainen konsuli ja vaasalaisen Oy C.J. Hartman Ab:n johtaja.Konsuli Erik Hartman kuollut, Helsingin Sanomat, 30.10.1936, nro 294, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 Erik Hartmanin vanhemmat olivat kauppaneuvos Carl Johan Hartman ja Maria Elisabet Malmberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Nikolainkaupungin ruotsalaisesta lyseosta 1897 ja hän suoritti kauppatieteellisen tutkinnon Geran kauppakorkeakoulussa Thüringenissä Saksassa. Hartman teki opintomatkoja Saksaan ja Sveitsiin. Hartman työskenteli isänsä omistamassa C. J. Hartmanin rautakaupassa. Liike siirtyi hänelle 1910 ja hän toimi sitten liikkeen johtajana kuolemaansa saakka. Hartman oli perustamassa Vakuutusosakeyhtiö Vellamoa ja Kokkolan Rautakauppa Oy:tä. Hän kuului muun muassa Liittopankin ja Helsingin Osakepankin, Suomen Sokeri Oy:n, Rautakonttori Oy:n ja Suomen Höyrylaiva Oy:n hallintoneuvostoihin sekä lukuisten muiden yritysten johtokuntiin. Hartman oli Vaasan rahatoimikamarin ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Hän toimi Vaasan VPK:n päällikkönä, Vaasan purjehdusseuran kommodorina sekä oli Ruotsin varakonsuli Vaasassa vuodesta 1918 alkaen. Erik Hartman oli naimisissa vuodesta 1901 Elin Sofia Bäckströmin kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Kreikan–Turkin sota (1897)

Kreikan–Turkin sota käytiin vuonna 1897 Kreikan kuningaskunnan ja Osmanien valtakunnan välillä. Sodan välittömänä syttymissyynä oli Kreikan pyrkimys ottaa haltuunsa turkkilaisten hallitsema Kreeta, jonka kreikkalaisortodoksinen väestö oli jo pitkään halunnut liittyä Kreikkaan. ==Taustaa== Toukokuussa 1896 Kreetan kapina sai Kreikassa aikaan kansalliskiihkon, ja maassa ryhdyttiin suuriin varustelutoimiin. Koko Kreikan maa-armeija, joka oli perintöprinssi Konstantinin komennossa, lähetettiin Thessaliaan. Samaan aikaan eversti Timoléon Vássos rantautti Kreetalle kreikkalaisen sotilasosaston ja julisti kuningas Yrjö I:n nimissä ottaneensa saaren haltuunsa 15. helmikuuta 1897. Kun Kreikka ei vetänyt joukkojaan pois, Euroopan suurvallat julistivat Kreetan saartoon. Turkki aloitti sodan 17. huhtikuuta koottuaan Edhem Paššan johtamat huomattavat sotasjoukot rajalle. ==Sodan kulku== Sodassa Turkki menestyi ylivoimaisesti. Voitettuaan kreikkalaiset Týrnavoksessa turkkilaiset valtasivat Lárisan (25.4.), ja kahden päivän taistelujen jälkeen (5.5. ja 6.5.) kreikkalaiset hylkäsivät asemansa Fársalassa ja kärsivät tappion Velestínossa (6.5.), minkä jälkeen turkkilaiset valtasivat Vóloksen (8.5.). Pian tämän jälkeen Kreikan pääarmeija kukistui Domokóksessa (18. toukokuuta), ja koska kreikkalaiset eivät olleet saaneet mitään aikaan Epeiroksessa, solmittiin aselepo 19. toukokuuta. Kreikka antoi rauhanneuvottelut Euroopan suurvaltojen tehtäväksi. ==Sodan tulos== Lopullinen rauha allekirjoitettiin Istanbulissa 4.12. Kreikka joutui maksamaan sotakuluina neljä miljoonaa Turkin puntaa, jota vastaan se sai pitää Thessalian. Makedonian ja Turkin raja kuitenkin oikaistiin Turkin hyväksi. Samalla Kreikan valtionkassan hoito asetettiin kansainvälisen komission valvontaan. Toisaalta Turkki myönsi Kreetalle itsehallinnon säilyttäen sen kuitenkin nimellisesti vallassaan. Kreetan ylikomissaariksi nimitetty Kreikan prinssi Yrjö astui virkaansa joulukuussa 1898. Epäonninen sota oli paljastanut Kreikan asevoimien puutteet. Vuonna 1900 maassa toteutettiinkin useita parannuksia, muun muassa koko sotilasjohdon siirtäminen sotaministerille. Huomattava osa Kreetan kreikankielisestä muslimiväestöstä pakeni Osmanien valtakunnan muihin osiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Helmer Winter : Thermopylain tantereilla vuonna 1897. Suomalaisen päiväkirja Kreikan-Turkin sodasta, Hakkapeliitta, 03.03.1936, nro 9, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Kreikan sodat Luokka:Turkin historia Luokka:1800-luvun sodat Luokka:1890-luku
Olympia (nimi)

Olympia on naisen etunimi. Se on kreikkalaiseen mytologiaan liittyvä nimi, jonka merkitys on ’tyttö Olymposvuorelta’. Lähtömuotona on kreikankielinen naisennimi Olympiás. ==Nimi Suomessa== Olympia-nimi oli mukana Suomen almanakassa vuonna 1821. Nimipäivä oli 15. huhtikuuta. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on lokakuuhun 2021 mennessä kirjattu noin 10–30 Olympia-nimistä naista. ==Tunnettuja Olympia-nimisiä== * Olympia Dukakis (1931–2021), yhdysvaltalainen näyttelijä * Olympia Morata (1526–1555), italialainen humanisti ja runoilija * Olympia Snowe (s. 1947), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja senaattori ==Kuvitteellisia Olympia-nimisiä== * Olympia, alaston nainen Édouard Manet’n maalauksessa Olympia (1863) * Olympia, naishahmo Jacques Offenbachin oopperassa Hoffmannin kertomukset (1881) ==Lähteet== Luokka:Etunimet
V. V. Kilpi

Väinö Verneri Kilpi (31. lokakuuta 1886 Taipalsaari – 19. marraskuuta 1965) oli suomalainen Helsingin Sanomien ja Ilta-Sanomien taloustoimittaja.50-vuotias. Toimittaja V. V. Kilpi, Ilta-Sanomat, 30.10.1936, nro 252, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotBillion Graves : Väinö Verneri Kilven hauta Honkanummen hautausmaalla Kilven vanhemmat olivat Esaias Kilpiä ja Hanna Kilpiä. Hänen äitinsä kuoli 1894 ja isänsä 1896. Kilpi tuli lehtialalle 1905 Kotkan Sanomat-lehden sijais- ja aputoimittajaksi. Hän oli sitten Pohjan Poika-lehden toimittajana Vaasassa ja sen jälkeen Helsingissä työssä eräässä yksityisessä uutistoimistossa sekä Suomalainen Kansa-lehden toimituksen jäsenenä. Kilpi tuli vuonna 1911 Helsingin Sanomien toimituksen jäseneksi. Hän oli aluksi kunnallistoimittajana ja hän hoiti vuodesta 1916 lähtien ajoittain toimitussihteerin tehtäviä. Vuodesta 1917 alkaen Kilpi toimitti Helsingin Sanomien talousosastoa sekä sittemmin myös Ilta-Sanomien talousosastoa. Hän oli taloustoimittajana 40 vuoden ajan ja hän jäi eläkkeelle 1951. Tämän jälkeen Kilpi toimi vielä Sanoma Oy:n henkilökunnan asunto- osakeyhtiön isännöitsijänä kuolemaansa saakka.Risto Kilpi : Mitäs täss', eihän täss': Jorma Kilven nuoruusvuodet 30-luvulla ja sota-aikaan, BoD - Books on Demand 2016, luku Varhaisnuoruus (Google Kirjat) Kilpi oli toimihenkilönä ja sihteerinä Nuorsuomalaisen puolueen ja Kansallisen Edistyspuolueen järjestöissä. Hän toimi myös vaalilautakuntien puheenjohtajana valtiollisissa ja kunnallisvaaleissa. Kilpi oli vuodesta 1915 alkaen lisäksi Nuorsuomalaisen Sanomalehtimiesyhdistyksen sihteerinä. Kilpi oli naimisissa vuodesta 1922 Hanna Signe Sulasen (1895–1966) kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Spokanen piirikunta

Spokanen piirikunta () on Yhdysvaltojen Washingtonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 539 339 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Spokanen kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1858. == Väestö == Vuonna 2020 Spokanen piirikunnan 539 339 asukkaasta valkoisia oli 88,9 %, aasialaisia 2,4 % ja mustia 2,0 %. Vuonna 2019 7,4 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,4 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Kuvia piirikunnasta == Kuva:Medlak3.jpg|Medical Lake. Kuva:SpokaneCountyCourthouse 2017 0304.jpg|Spokanen piirikunnan oikeustalo. Kuva:Cliff-Cannon, Spokane, WA, USA - panoramio.jpg|Spokanen kaupunkia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Washingtonin piirikunnat
Seututie 568

Seututie 568 on Tuusniemen kunnassa kulkeva seututie. Tie alkaa muutama kilometriä kunnan kirkonkylän pohjoispuolelta, jossa se erkaantuu valtatiestä 9. Sieltä tie kulkee 11 kilometriä ja päättyy Kaavin kirkonkylän läheisyyteen Tuusniemen kunnan puolella sijaitsevalle Räsälänkylälle, jossa tie liittyy seututiehen 566. Tie kulkee koko pituutensa Loukeisentienä. Nopeusrajoitus tiellä on 80 kilometriä tunnissa ja sen keskivuorokausiliikenne on noin 500 ajoa vuorokaudessa. Kuntoluokaltaan tie on huonossa kunnossa ja vaatii sen takia pikaista kunnostamista. Seututie 568 on tunnettu aiemmin yhdystienä 5681. == Reitti ja tieyhteydet == * Tuusniemi (valtatie 9) * Oravinlahti (yhdystie 16484) * Räsälänkylä (seututie 566) == Lähteet == 568 Luokka:Tuusniemen liikenne
Kashgilin taistelu

Kashgilin taistelu oli Sudanin mahdi-kapinan aikana 3. – 5. marraskuuta 1883 käyty taistelu egyptiläisten joukkojen ja mahdiksi julistautuneen Muhammad Ahmadin kannattajien välillä Kashgilissa El Obeidin eteläpuolella. Taistelu päättyi egyptiläisten tappioon ja verilöylyyn, josta egyptiläisiä selviytyi vain muutama sata. ==Tausta== Tuolloin Egyptin hallitsemassa Sudanissa oli alkanut vuonna 1882 mahdiksi julistautuneen Muhammad Ahmadin johtama niin sanottu mahdi-kapina. Vuonna 1883 Egypti lähetti Sudanin oloja rauhoittamaan suuren armeijan, jota johti kenraalimajuri William Hicks pašša, Egyptin armeijaan värväytynyt brittiupseeri. Egyptin armeija oli lakkautettu edellisen vuoden Urabi-kapinan jälkeen. Monet Hicksin joukoista olivat kapinan aikana vangiksi jääneitä, jotka nyt pakotettiin marsiimaan Sudaniin. Taistelutahto oli heikko, mutta Hicks koulutti joukkojaan kuukauden ajan ennen marssia. Lopulta joukot lähtivät Khartumista 29. huhtikuuta 1883. Ensimmäinen yhteenotto mahdistien kanssa Jebel Ardissa päättyi egyptiläisten voittoon. Voitto paransi jonkin verran joukkojen itseluottamusta. Hicks palasi Khartumiin jatkaen joukkojen kouluttamista ja varautuen seuraavaan yhteenottoon. 9\. syyskuuta 1883 Hicksin noin 10 000 sotilasta, 16 tykkiä ja 6 Nordenfeldt-konekivääriä. Mukana oli myös 5 000 kamelia ja 2 000 joukon mukana kulkenutta siviiliä. Joukkojen tavoite oli mahdi Muhammad Ahmadin päätukikohta El Obeid Kordofanin alueella. Ensin joukot leiriytyivät El Duamissa Niilin varrella, josta matka jatkui 27. syyskuuta. Joukojen mukana oli paikallisia oppaita, joista ainakin osa oli mahdollisesti todellisuudessa mahdin kannattajia. Joukot vaelsivat lopulta hitaasti yli kuukauden ajan pitkin aavikkoa samalla, kun mahdistien joukot ahdistelivat heitä jatkuvasti. ==Taistelu== 3\. marraskuuta pahoin väsyneet joukot saapuivat lopulta Kashgiliin useamman kymmenen kilometrin päässä etelään lopullisesta tavoitteesta El Obeidissa. Heitä odottamassa oli mahdistien joukot. Tuhannet mahdistit olivat aseistaneet itsensä kivääreillä, joita he olivat saaneet vallattua aikaisemmissa taisteluissa. Kashgilissa he avasivat tulen egyptiläisten neliömuodostelmiin. Hicks yritti seuraavana päivänä johtaa muodostelmaa etenemään mahdisteja vastaan. Kuitenkin joko myöhään 4. marraskuuta tai seuraavana päivänä 5. marraskuuta mahdistit tekivät suuremman mittakaavan hyökkäyksen egyptiläisten muodostelmaa vastaan. Vain harvat egyptiläiset tekivät tehokasta vastarintaa ja taistelusta muodostui verilöyly, joka päättyi egyptiläisten tappioon. ==Seuraukset== Egyptiläisten 10 000 miehestä vain noin 300 selvisi. Kaatuneiden joukossa oli heidän komentajansa William Hicks. Hicksin ja muiden kaatuneiden päät leikattiin irti ja ne esitettiin mahdi Muhammad Ahmadille. Voitto Kashgilissa mahdollisti mahdistien vallata useita alueen satamia Punaisenmeren rannikolla. Taistelu merkitsi myös brittien yhä syvenevää sekaantumista konfliktiin. ==Lähteet== Luokka:Egyptin taistelut Luokka:Sudanin historia Luokka:1883
Clallamin piirikunta

Clallamin piirikunta () on Yhdysvaltojen Washingtonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 77 155 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Port Angelesin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1854. == Väestö == Vuonna 2020 Clallamin piirikunnan 77 155 asukkaasta valkoisia oli 87,1 %, aasialaisia 1,9 % ja mustia 1,2 %. Vuonna 2019 5,3 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,4 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Kuvia piirikunnasta == Kuva:Gray Wolf Valley (909118046).jpg|Gray Wolf Valley. Kuva:Clallam County Courthouse 09-11-13 Wiki.jpg|Clallamin piirikunnan oikeustalo. Kuva:Aerial view of Port Angeles.jpg|Port Angelesin kaupunkia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Washingtonin piirikunnat
Madeiransimake

Madeiransimake (Anthoxanthum maderense) on Makaronesiassa endeemisenä kasvava monivuotinen heinä, jota kasvaa Madeiran saaren sisäosien kallioilla. Se tulkitaan toisinaan samaksi lajiksi kuin tuoksusimake (Anthoxanthum odoratum), mutta koska madeiransimake kasvaa tuoksusimakkeen levinneisyysalueesta erillään olevalla eristyneellä alueella, on näiden kahden keskinäinen suhde vielä epäselvä. == Lähteet == * Pereira, M. P., Estévez-Pérez, G. & Sahuquillo Balbuena, E., 2009: European Sweet Vernal Grasses (Anthoxanthum: Poaceae, Pooideae, Aveneae): A Morphometric Taxonomical Approach — Systematic Botany, 32 (1):43–59. Luokka:Simakkeet Luokka:Madeiran kasvisto
Ruotsin kieltolakikansanäänestys 1922

Ruotsin kansanäänestys kieltolaista järjestettiin 27. elokuuta 1922. Se oli ensimmäinen koskaan Ruotsissa järjestetty kansanäänestys, ja myös tähän mennessä tasaisin: ei-äänet voittivat 51 prosentin osuudella kyllä-äänten jäädessä 49 prosenttiin. Äänestysprosentti oli 55. Huomionarvoista oli, että äänestyksessä miesten ja naisten antamat äänet laskettiin erikseen. Ajatuksena oli, että jos naiset olisivat innokkaampia kieltolain kannattajia (kuten tulosten perusteella olivatkin), jäisi mahdollisuus sille, että miesten antamien äänten ei-enemmistö estäisi kieltolain. Äänestys oli tosin vain neuvoa-antava eikä sitova, mutta kieltolaki jäi kuitenkin Ruotsissa toteutumatta. Ref-1922-län-kön.png|Tulokset alueittain. Vasemmalla kaikki äänet, keskellä miesten äänet ja oikealla naisten äänet. Vihreä tarkoittaa kyllä-äänten voittoa ja punainen ei-äänten. Mitä tummempi sävy, sitä selkeämpi voitto. Kräftor kräva dessa drycker.jpg|Kieltolakia vastustaneiden käyttämä juliste, jossa vedotaan alkoholin kuuluvan rapujuhliin. Piirtänyt Albert Engström. Avlöningsafton - Rösta ja! 1922.jpg|Kieltolakia kannattaneiden käyttämä juliste, jossa korostetaan alkoholin haittoja. ==Lähteet== Luokka:Kansanäänestykset kieltolaista Luokka:Vuoden 1922 vaalit Luokka:Ruotsin poliittinen historia
Ascanio Sobrero

Ascanio Sobrero (12. lokakuuta 1812 – 26. toukokuuta 1888) oli italialainen kemisti, joka syntyi Casale Monferratossa. Hän opiskeli Torinon yliopistossa Théophile-Jules Pelouzen johdolla, joka oli työskennellyt räjähtävän materiaalin kanssa. Sobrero keksi nitroglyseriini - räjähdysaineen vuonna 1847. Se on edelleen tehokkaimpia tunnettuja räjähdysaineita. Luokka:Italialaiset kemistit Luokka:Vuonna 1812 syntyneet Luokka:Vuonna 1888 kuolleet
Paula Heinonen

Paula Heinonen (s. 1962 tai 1963) on funktionaalisen lääketieteen asiantuntija. Koulutukseltaan hän on soveltavan mikrobiologian, soveltavan biokemian ja teollisuustalouden diplomi-insinööri Helsingin teknillisestä korkeakoulusta (nykyinen Aalto-yliopisto). Hän on myös tekniikan lisensiaatti, pääaineina soveltava mikrobiologia, biotekniikka ja elintarviketeknologia. == Kirjallisuutta == * Vihdoinkin hyvä olo – Suolisto kuntoon ruokavalion avulla * Satumaista voimaa arkeen – Uutta puhtia jaksamiseen! (yhdessä Satu Silvon kanssa) * Hiivaongelmat – Suoliston merkitys terveydelle * Hyvinvointia vaihdevuosiin – Terveyttä ja energiaa oikealla ravinnolla == Aiheesta muualla == * Paula Heinonen * Yle TV1: Puoli Seitsemän: Paula Heinonen Yle Areena Luokka:1960-luvulla syntyneet Luokka:Suomalaiset terveyskirjailijat Luokka:Elävät henkilöt
Pakkorajalta Syvärille

Pakkorajalta Syvärille on Hannu Lemisen, Orvo Saarikiven sekä Valentin Vaalan suunnittelelema suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1941. Elokuva käsittelee jatkosotaa. Se on koostettu Puolustusvoimain katsaus -dokumenttisarjan osista 1–8. Jatkosodasta tehtiin myöhemmin vielä kaksi muuta dokumenttielokuvaa Suomenlahdelta Äänisjärvelle (1942) ja Hangon motista Vienan kanavalle (1942). == Lähteet == Luokka:Vuoden 1941 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Jatkosotaan pohjautuvat elokuvat
Lande

Lande voi tarkoittaa seuraavia asioita: *Art Lande (s. 1947), yhdysvaltalainen jazzmuusikko *Jørn Lande (s. 1968), norjalainen laulaja *lande, maaseudun puhekielinen nimitys. Tähän liittyvät: **Pertti "Lande" Lindfors (1927–2007), suomalainen filosofi **Villa Lande, kulttuuritalo Kemiössä Kemiönsaarella **Landella, Pelle Miljoona & Rockers -yhtyeen musiikkialbumi vuodelta 1995
Suomenlahdelta Äänisjärvelle

Suomenlahdelta Äänisjärvelle on suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1942. Elokuva käsittelee jatkosotaa. Se on koostettu Puolustusvoimain katsaus -dokumenttisarjan osista 9–14; sen suunnittelivat ja leikkasivat Hannu Leminen, Orvo Saarikivi ja Valentin Vaala. Jatkosodasta on tehty myös kaksi muuta dokumenttielokuvaa Pakkorajalta Syvärille (1941) ja Hangon motista Vienan kanavalle (1942). == Lähteet == Luokka:Vuoden 1942 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Jatkosotaan pohjautuvat elokuvat
Come On Eileen

Come On Eileen on brittiläisen Dexys Midnight Runnersin kappale, joka julkaistiin Britanniassa singlenä kesäkuussa 1982 albumilta Too-Rye-Ay. Come On Eileen voitti parhaan brittiläisen singlen palkinnon Brit Awards-gaalassa vuonna 1983, ja vuonna 2015 brittiyleisö äänesti kappaleen kansakunnan sijalle 6 suosituimmista 1980-luvun kappaleista ITV-televisiokanavan järjestämässä mielipidetiedustelussa. Come On Eileen sijoittui 18. sijalle yhdysvaltalaisen VH1:n "100 Greatest Songs of the '80s" -listalla, ja se oli Britannian myydyin single vuonna 1982. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1982 kappaleet Luokka:Britannian singlelistan ykköset Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Hangon motista Vienan kanavalle

Hangon motista Vienan kanavalle on Orvo Saarikiven sekä Valentin Vaalan suunnittelelema suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 1942. Elokuva käsittelee jatkosotaa ja se ajoittuu lokakuusta joulukuuhun 1941. Elokuvassa nähdään, kun suomalaiset joukot valtaavat Petroskoin, Koiviston saaret ja Hangon alueen. Dokumentissa esitellään myös Itä-Karjalan historiaa ja arkkitehtuuria. Se on koostettu Puolustusvoimain katsaus -dokumenttisarjan osista 15–26. Jatkosodasta on tehty myös kaksi muuta dokumenttielokuvaa: Pakkorajalta Syvärille (1941) sekä Suomenlahdelta Äänisjärvelle (1942). == Lähteet == Luokka:Vuoden 1942 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Jatkosotaan pohjautuvat elokuvat
Eino Partanen (muusikko)

Eino Olavi Partanen (27. heinäkuuta 1915 Ruokolahti – 16. maaliskuuta 2004) oli suomalainen iskelmämusiikin säveltäjä ja sanoittaja, jonka tunnetuimpia kappaleita ovat valssi ”Kaunis on luoksesi kaipuu” 1940-luvun taitteesta ja tango ”Vanhan vaahteran laulu” 1950-luvun alusta. Hän toimi myös orkesterinjohtajana sekä konserttien ja kiertueitten järjestäjänä. Päivätyönään hän toimi kiertävänä myyntiedustajana. 1930-luvun lopulla Partanen piti kotikaupungissaan Lappeenrannassa joitakin vuosia musiikkiliikettä yhdessä harmonikkataiteilija Vili Vesterisen kanssa. Sotavuosina hän kustansi Iskelmäkalenteria, jonka hän 1941 toimitti yhdessä Georg Malmsténin kanssa ja 1945 George de Godzinskyn kanssa. Pienen poikansa kuoltua syöpään 1970-luvun puolivälissä Partanen kirjoitti pitkän tauon jälkeen uusia kappaleita, jotka julkaistiin vanhempien ohella Suomen Syöpäyhdistyksen hyväksi myydyllä albumilla Eino Partasen kauneimmat laulut (1977). Sen sovittajana ja kapellimestarina toimi George de Godzinsky. ==Lähteet== * *Marjanen, Jari J.: Eino Partanen, Pomus.net. Viitattu 31.10.2021. ===Viitteet=== Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet Luokka:Suomalaiset iskelmämusiikin säveltäjät Luokka:Suomalaiset musiikkivaikuttajat
Aimo Eerola

Aimo Eerola (25. maaliskuuta 1913 Kärkölä – 3. elokuuta 2007 Kuopio) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.Biografia-sampo: Aimo Eerola Viitattu 31.10.2021. Eerolan vanhemmat olivat maanviljelijä Kaarle Oskari Eerola ja Aleksandra (Sandra) Eerola ja puoliso vuodesta 1940 Anja Aallotar Leppänen (k. 1976). Eerola tuli ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta 1932 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1938 Teknillisestä korkeakoulusta. Hän oli valmistuttuaan apulaisinsinööri Suomen Sähkölaitosyhdistyksessä. Eerola osallistui talvisotaan ja jatkosotaan tykistöupseerina. Talvisodan jälkeen 1940–1941 hän toimi Outokummun kaivoksen sähköinsinöörinä ja jatkosodan jälkeen 1944–1947 kuparitehtaan sähkö- ja koneinsinöörinä ja suunnittelutoimiston esimiehenä Harjavallassa. Savon Voiman toimitusjohtaja Eerola oli vuodesta 1947 aina vuoteen 1978 asti, jolloin hän jäi tehtävästä eläkkeelle. Eerolan johtajakauden alkaessa Pohjois-Savo oli vähiten sähköistetty maakunta Suomessa, hänen jäädessään eläkkeelle sekä Pohjois-Savo että Keski-Savo olivat käytännössä kokonaan sähköistettyjä. Eerolan johtama Savon Voima paitsi toteutti toiminta-alueelleen kattavan sähkönjakeluverkoston, myös hankki ja rakennutti omia vesivoimaloita. Eerola oli lisäksi perustamassa jo 1963 tietotekniikkayritys Tietosavoa ja toimi pitkään yhtiön hallituksen puheenjohtajana. Hän edisti myös kaukolämmön saamista Savon Voiman toiminta-alueen alueen taajamissa 1970-luvulta lähtien. Teollisuusneuvoksen arvonimen 1972 saaneella Eerolalla oli useita luottamustoimia, kuten Pohjois-Savon teollistamistoimikunnan puheenjohtajuus, Suomen Sähkölaitosyhdistyksen hallitus- ja valtuuskuntatyö, asiantuntijatehtävät sähköalan komiteoissa sekä pienteollisuuden järjestötoiminta. Sotilasarvoltaan Eerola oli reservin majuri (1968).Kuka kukin on 1978, s. 112. Viitattu 31.10.2021.Ihmiset. Kuolleet. Teollisuusneuvos Aimo Eerola. Helsingin Sanomat, 22.8.2007. (Tilaajille). Viitattu 31.10.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet