EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rahan kvantiteettiteoria

Rahan kvantiteettiteoria on alun perin David Humen kehittämä ja myöhemmin klassisen taloustieteen ydinteeseihin kuulunut teoria, jonka mukaan markkinoilla olevan rahan määrä verrattuna markkinoilla tarjolla olevien hyödykkeiden määrään, määrää yleisen kuluttajahintatason, eli kääntäen sanottuna rahan hinnan suhteessa hyödykkeisiin. Rahan kvantiteettiteoria liittyy täten rahan neutraaliuteen, jonka mukaan vaikkapa rahavarannon tuplaus tuplaa hintatason ceteris paribus, muttei vaikuta mitenkään tavaroiden ja palveluiden reaaliseen kokonaistuotantoon, reaalikorkoihin tai työttömyyteen. Milton Friedman ja muut monetaristit herättivät unohtuneen ajatuksen henkiin. Rahan kvantiteettiteorian perustana on Fisherin yhtälö: M \cdot V = P \cdot T, missä * M on rahan määrä eli tietyn periodin, kuten vuoden, aikana kierrossa olevan rahan määrä * V on rahan kiertonopeus, joka kertoo missä ajassa keskimäärin yksi rahayksikkö kulutetaan * P on yleinen hintataso * T on taloudellisen toimeliaisuuden määrä, jota voidaan mitata transaktioiden reaaliarvon indeksillä Yhtälö on saanut nimensä yhdysvaltalaisen taloustieteilijä Irving Fisherin mukaan. Yhtälöä voidaan pitää rahan kiertonopeuden määritelmänä, ja sellaisena se on yleispätevä. Kvantiteettiteoriassa kuitenkin oletetaan lisäksi, että rahan kierto­nopeus (V) on käytännössä vakio ja että keskuspankki pystyy säätelemään liikkeessä olevan rahan määrää (M), mutta ei vaikuttamaan liike­toiminnan kokonais­volyymiin (T). Täten yleinen hintataso määräytyy ennen kaikkea liikkeessä olevan rahan määrän mukaan. Kausaliteetti kulkee teorian mukaan vasemmalta oikealle. ==Kritiikki== Teoriaa ovat kritisoineet erityisesti keynesiläisen taloustieteen kannattajat. Heidän mukaansa rahan kvantiteettiteoria pätee ainoastaan täystyöllisyystilanteessa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * The Concise Encyclopedia of Economics. Biography of Irving Fisher (1867–1947) Luokka:Rahapolitiikka Luokka:Talousteoriat Luokka:Taloustieteen käsitteet
Takinkääntö

Takinkääntö tarkoittaa henkilön – varsinkin poliitikon – julkisen mielipiteen jyrkkää muutosta tilanteen tai olojen muuttuessa. Takinkäännön suorittanutta henkilöä kutsutaan takinkääntäjäksi.Matti Wiberg: Politiikan sanakirja – inhorealistin versio, s. 528. Siltala, Helsinki 2011. Kyseessä on metafora, joka viittaa takin kääntämiseen nurinpäin. Takinkääntö-sanaa käytetään poliittisessa keskustelussa yleensä kielteisessä ja tuomitsevassa sävyssä vihjaamaan, että jonkun mielipiteen muutos periaatteellisessa kysymyksessä ei ole vilpitön vaan taktinen (opportunistinen). Takinkäännöstä syytetään usein varsinkin vallassa olevia poliitikkoja tai puolueita näiden pyörtäessä aiemmin antamiaan lupauksia. Tutkija Liisa Lalun mukaan ”takinkääntäjällä tarkoitetaan yleensä ihmistä, joka vaihtaa puolta, hylkää ihanteensa tai kieltää menneisyytensä opportunistisista syistä, henkilökohtaisen edun vuoksi”.Liisa Lalu: Ainakin vuori on kääntämättä. Nuortaistolaisuuden muistaminen ja menneisyyden radikalismi. Ennen ja nyt 1/2015. (Siteeraus Helsingin Sanomista on tästä artikkelista) Takinkääntö voidaan mieltää jonkinlaiseksi petturuudeksi henkilön aiempaa vakaumusta, kannattajia tai liittolaisia kohtaan. Sanonnan alkuperä tulee kertomuksesta, jonka mukaan eräs Saksin herttua olisi antanut armeijansa sotilaille siniset takit, joissa oli valkoinen vuori. Valkoinen oli Ranskan heraldinen väri, joten tarpeen vaatiessa saksilaiset saattoivat takkejaan kääntämällä saada itsensä helposti ja nopeasti näyttämään ranskalaismielisiltä, jos herttua halusi vaihtaa puolta Ranskan liittolaiseksi.Turncoat Dictionary of Phrase and Fable (1894), Infoplease.com. Viitattu 5.12.2019. Yhdysvalloissa käytetään samasta ilmiöstä myös termiä flip-flop, joka tarkoittaa alun perin lipokkaita tai rantasandaaleja. Britanniassa samaa ilmiötä kutsutaan U-käännökseksi. ==Esimerkkejä sanonnan käytöstä== Helsingin Sanomissa kirjoitettiin huhtikuussa 2015 Serbian uudesta pääministeristä: ”Euroopassa pohditaankin kuumeisesti, onko Vučić taitava takinkääntäjä, valehtelija vai ennennäkemättömän taipuisa opportunisti”, kun hän oli muuttunut aiemmasta Euroopan unionin vastustajasta sen puolestapuhujaksi. Suomessa sanaa käytetään paljon niistä taistolaiseen nuorisoliikkeeseen 1970-luvulla osallistuneista, jotka ovat sittemmin muuttaneet mielipidettään. Jotkut Paavo Lipposen vasemmistolaiset arvostelijat väittävät hänen tehneen takinkäännön alkaessaan pääministerinä 1990-luvun loppupuolella harjoittaa oikeistolaista politiikkaa vasemmistotaustasta huolimatta. == Katso myös == *Lehmänkauppa. ==Lähteet== Luokka:Poliittiset käsitteet Luokka:Metaforat
Makuuhuone

Makuuhuone on asuinhuone, joka on ensisijaisesti tarkoitettu nukkumiseen ja lepoon. Tämän lisäksi sitä voidaan käyttää huoneessa nukkuvien yksityisenä tilana, jota he käyttävät oleskeluun, työskentelyyn ja harrastuksiin. Piirustusmerkintänä käytetään lyhennettä MH tai AH (asuinhuone). Pienissä asunnoissa, niin sanotuissa yksiöissä, ei ole erillistä makuuhuonetta. Tällaisen asunnon yhteydessä voi olla alkovi eli makuusyvennys, vuoteelle tarkoitettu pieni tila, joka aukeaa asuinhuoneeseen. Makuukomeron edessä voi olla verho, liuku- tai paljeovi. Piirustusmerkintänä käytetään tekstiä ALKOVI, vakiintunutta lyhennemerkintää ei ole. == Historia == Makuuhuone on varsin uusi keksintö niin Suomessa kuin koko Euroopassakin. Historiallisella ajalla makuuhuoneita ei tunnettu, vaan nukkumiseen käytettiin samaa tilaa kuin muuhunkin toimintaan. Maaseudulla rakennusten tärkein tila oli tupa, jossa valmistettiin ruoka, tehtiin puhdetöitä, ruokailtiin ja nukuttiin. Rakennusten kehittyessä rakennettiin tuvan yhteyteen yksi tai useampi kamari, mutta yleensä osa asukkaista joutui nukkumaan vielä tuvassa. Vasta 1900-luvulla erilliset makuuhuoneet alkoivat yleistyä tavallisissa kodeissa. Ennen vuoteen keksimistä ihmiset nukkuivat pehmeitten luonnonmateriaalien, esimerkiksi olkien tai eläinten taljojen, päällä. Vuoteiden käyttö yleistyi vasta keskiajalla ja levisi aateliston ja muiden varakkaiden ihmisten kautta koko kansan käyttöön. == Kalustus == Makuuhuoneen kalustukseen kuuluvat yleensä vuoteet, kaapit tai kaapistot ja yöpöydät, usein myös jonkinlainen työskentelypiste eli pöytä ja kirjahylly tarpeen mukaan myös tuoli. Lapsiperheen vanhempien makuuhuoneessa voi olla vauvan sänky ja hoitopöytä. Makuuhuoneessa voi olla myös asukkaiden vaatteiden ja vuodevaatteiden säilytystiloja joko kiinteinä tai irrallisina vaatekaappeina tai huoneeseen liittyvänä vaatehuoneena, elleivät nämä tilat sijaitse esimerkiksi asunnon eteisen yhteydessä. == Tekniikka == Makuuhuoneen lämpötilaksi suositellaan pari astetta normaalia huonelämpötilaa viileämpää lämpötilaa. Makuuhuoneen ilmanvaihtoon tulee kiinnittää huomiota: öisin korkea hiilidioksiditaso voi heikentää makuuhuoneiden ilmanlaatua. Valaistuksessa on hyvä ottaa huomioon yleisvalaistuksen lisäksi kohdevalon tarve vuoteessa lukemista ja työpöydän ääressä työskentelyä varten. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Juntikka, Ilse – Toppila, Ulla (1993): Pirtinpenkistä makuuhuoneeseen. 23-sivuinen kirjanen, Pohjois-Pohjanmaan museo. *Lynch, Sarah – Leino, Pirkko (suom.) – Ruscoe, Prue: Hyvän olon makuuhuoneet. WSOY, 2007. ISBN 978-951-0-32752-4. Luokka:Asuinhuoneiston tilat Luokka:Uni
Olohuone

Olohuone on asunnon huone, joka on tarkoitettu vapaa-ajan viettoon, esimerkiksi oleskeluun, rentoutumiseen ja oman perheen tai vieraiden kanssa seurusteluun. Olohuoneen tyypilliseen kalustukseen kuuluu istuimia kuten tuolit, penkit ja sohvat sekä erilaisia pöytiä kuten kirjoituspöytä ja sohvapöytä. Kodin viihde-elektroniikkaa kuten televisio on tavallisesti sijoitettu olohuoneeseen. Myös kirjahylly kirjoineen ja koriste-esineineen on tavallinen olohuoneen kaluste. Olohuoneen yhteydessä esimerkiksi omana nurkkauksenaan on usein myös ruokailutila ruokapöytineen ja tuoleineen. Se voi olla myös arkikäytössä, ellei keittiössä tai sen lähellä ole erillistä arkiruokailutilaa. Historiallisesti nykyaikainen olohuone voi olla entisaikojen salin, ruokasalin, vierashuoneen, isännänhuoneen ja kirjaston yhdistelmä, jolla on päivittäistä käyttöä sekä arkena että juhlapäivinä. Tupa on perinteinen nimitys suomalaisen maalaistalon nykyistä olohuonetta vastaavalle tilalle. Tupakeittiö on tästä periytynyt nimitys olohuoneen ja keittiön yhdistelmälle, sillä perinteisessä maalaistalossa ei ole keittiötä vaan ruoka on laitettu tuvassa. Tupakeittiö on 2000-luvulla tullut muotiin uudessa muodossa, olohuoneeseen avautuvana näyttävänä keittiönä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Asuinhuoneiston tilat
Alajakso

Alajakso (), on eliöiden taksonomisen luokittelun hierarkiataso pääjakson ja luokan välissä. Alajakso-nimitystä käytetään vain eläintieteessä. Vastaava hierarkiataso on kasvi- ja sienitieteessä alakaari. Alajakso on silloin tällöin eläinten luokittelussa esiin tuleva taksoni, joka tarkentaa eläinten geneettistä luokittelua, joka liittyy systematiikkaan ja fylogenetiikkaan. Esimerkiksi selkärankaiset muodostavat erään alajakson. == Lähteet == Luokka:Taksonomia
Montgolfierin veljekset

Montgolfierin veljekset olivat ranskalaiset Joseph-Michel Montgolfier, usein Joseph Montgolfier, ja Jacques-Étienne Montgolfier, usein Étienne Montgolfier, jotka rakensivat vuonna 1783 ensimmäisen kuumailmapallon. Ilmapallo sai heidän mukaansa nimekseen MontgolfièreBartair.com . Pallo oli kangaspäällysteinen ja kori oli tehty rottingista. Ensimmäisen julkisen lentonsa pallolla he tekivät 4. kesäkuuta 1783 saadakseen keksinnön nimiinsä. Lennon pituus oli 2 km ja se kesti 10 minuuttia. Arvioitu korkeus oli 1 600–2 000 m. Yhteistyössä tapettitehtailija Jean-Baptiste Réveillonin kanssa he rakensivat uuden pallon, jolla tehtiin ensilento 19. syyskuuta 1783, ja lentäjinä olivat lammas, hanhi ja kukko. Lento tehtiin Versailles’n palatsin pihalla, ja läsnä olivat Ranskan kuningas Ludvig XVI ja kuningatar Marie Antoinette. Pallo laskeutui kahdeksan minuutin kuluttua kolmen kilometrin päähän. Lentokorkeus oli maksimissaan 450 m. ==Montgolfierin veljesten kuumailmapallo== Kuva:Luftschiff_Montgolfier.jpg Kuva:Montgolfiere 1783.jpg Kuva:Mongolfier brothers' hot air balloon from 1783.jpg ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset keksijät Luokka:Sisarukset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Kuumailmapallolentäjät
Nike

Nike (, ’Voitto’) on kreikkalaisessa mytologiassa voiton jumalatar tai henkilöitymä. Nike on jokinymfi Styksin ja titaani Pallasin tytär, ja hänen sisaruksiaan ovat Kratos (voiman henkilöitymä), Bia (väkivalta) ja Zelos (innokkuus). Nike kuvattiin siivekkäänä naisena, joka pitelee palmunoksaa tai seppelettä, tai nostaa pokaalia tai johtaa sankarien hevosvaljakkoa. Nike osallistui olympolaisten jumalten rinnalla taisteluun titaaneja vastaan. Niken voimat eivät kuitenkaan rajoittuneet pelkästään sotilaallisiin asioihin. Tunnetuin Niken temppeli on Ateenan Akropoliilla sijaitseva Athene Niken temppeli. Tunnettuja Nikeä esittäviä veistoksia ovat Samothraken Nike ja Paionioksen Nike. Roomalaisten vastine Nikelle oli Victoria. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan jumalattaret Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Virtsarakko

Virtsarakko () on häpyluun takana sijaitseva sidekudoksen, limakalvon ja sileän lihaksen muodostama, virtsaamisten väliaikoina virtsaa säilyttävä pussimainen elin. Virtsa tulee rakkoon munuaisten konsentroimana virtsanjohtimia pitkin. Virtsa poistuu rakosta virtsaputkea pitkin. Virtsarakon tyhjentäminen, virtsaaminen, perustuu virtsaamisheijasteeseen. Heijaste syntyy, kun virtsarakon seinämiin kohdistuu virtsan aiheuttama venytys. Tieto täydestä rakosta kulkee hermoston välityksellä virtsaamiskeskukseen, joka taas lähettää parasympaattista hermostoa pitkin supistumiskäskyn virtsaputken sulkijalihaksiin. Pienillä lapsilla heijasteen aiheuttama virtsaamisrefleksi on automaattinen toiminto, jota ihminen oppii säätelemään tietoisesti noin kahden tai kolmen vuoden iässä. Kuitenkin kuivaksi opettelu vaatii lapselta aikaa, ja erityisesti nukkuessa virtsanpidätys voi olla vaikeaa. Tällöin puhutaan yökastelusta. Virtsarakon erikoispiirre on sen sisäpuolta verhoava uroepiteeli, joka voi venyä huomattavastikin tarvittaessa. Virtsaamistarve voi syntyä jo noin 250 ml:sta virtsaa, mutta jos syntyvä heijaste torjutaan, rakko voi laajentua jopa yli 500 ml vetoiseksi. Jos tarve edelleen torjutaan, rakko tyhjentyy automaattisesti, sillä seinämien sileät lihakset kestävät venytystä vain tiettyyn rajaan asti. == Virtsarakkoon liittyviä sairaustiloja == Mikäli virtsaaminen ei syystä tai toisesta onnistu, voi asentaa joko katetrin virtsaputken kautta tai ulkoisen virtsankeruulaitteen ihon läpi. Tiputtelu voi olla myös ongelma, jolloin puhutaan virtsan pidätyskyvyn häiriöstä eli virtsainkontinenssista. Tämän vaivan hoitoon on saatavissa lääkehoitoa, ja lantionpohjan lihasten harjoittelulla voi myös apua vaivaan. Virtsarakossa voi olla myös tulehduksia ja kasvaimia. Virtsarakkotulehdus on varsinkin naisilla yleinen ja kivulias sairaus, joka aiheuttaa mm. tihentynyttä virtsanerityksen tarvetta. Yliaktiivinen virtsarakko on idiopaattinen eli muista sairauksista riippumaton oireyhtymä, jossa virtsarakon detrusor-lihas on yliherkkä ja toimii yliaktiivisesti. Yliaktiivisen virtsarakon lääkehoidossa on mirabegronin lisäksi käytetty muun muassa muskariinireseptoreja salpaavia, antikolinergisiä lääkeaineita. Suomessa käytössä ovat olleet darifenasiini, fesoterodiini, solifenasiini, oksibutiniini, tolterodiini ja trospiumkloridi. == Aiheesta muualla == *Miesklinikka.com: Miten virtsarakko toimii *Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (Fimea), Päivi Ruokoniemi: Uutta lääkkeistä: Mirabegroni, 26.3.2013 Luokka:Lantio-ontelon elimet Luokka:Virtsanerityselimistö Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Digiscoping

Digiscoping on melko uusi tapa ottaa valokuvia digikameralla kaukoputken läpi okulaarisuurennosta käyttäen. Kyseinen metodi on jo ollut lintuharrastajilla käytössä jonkin aikaa ja yleistyy nyt tähtitieteen harrastajien joukossa. Jo halvalla webbikameralla on mahdollista saada komeita ja suhteellisen tarkkoja kuvia koska ilmakehän turbulenssin ja maan pyörimisliikkeen vaikutuksia voidaan korjata käyttäen hyväksi kuvien pinoamista. Siinä kokonaiskuva muodostetaan yhdistämällä useita lyhyitä valotuksia. Kuvan laatua voidaan muutenkin parantaa digitaalisen kuvankäsittelyn avulla. Saatavilla on myös yleiskäyttöisiä sovittimia, joiden avulla kamera voidaan kätevästi kiinnittää kaukoputken okulaariin. Tuoreempi muunnelma digiscopingista on nimeltään phonescoping, jossa käytetään kamerapuhelinta digikameran sijasta. Etuna on se, että puhelin kulkee yleensä helpommin mukana, sekä mahdollisuus esimerkiksi lähettää välittömästi multimediaviestinä ottamiaan kuvia. == Aiheesta muualla == * http://www.phonescoping.com/ * OJO NATURAL * Digiscoping Ursan sivuilla * http://www.digiscoping.fi Luokka:Digitaalinen valokuvaus
Tarja Penttinen

Tarja Penttinen (syntynyt 1949) on suomalainen muusikko, pääasiassa pianisti. Hän työskentelee myös Suomen ainoassa musiikkiyliopistossa, Sibelius- Akatemiassa ja työskentelee Sibelius-Akatemiassa pianomusiikin lehtorina. Penttinen opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Maija Helasvuon ja suoritti pianodiplomin vuonna 1969. Lisäksi hän on opiskellut Pariisissa Yvonne Lefeburen, Leningradin konservatoriossa 1969–71 Igor Komarovin sekä Indianan musiikkikorkeakoulussa 1972–73 Sidney Fosterin ja György Sebökin johdolla. Penttisen konserttiuraan kuuluu mm. ensikonsertti Jyväskylän kesä -festivaalin vuoden debytanttina vuonna 1970. Lisäksi hän on pitänyt konsertteja Leningradin konservatoriossa sekä Suomen solistiyhdistyksen ja Sibelius-Akatemian konserttisarjoissa, toiminut Helsingin kaupunginorkesterin ja Radion sinfoniaorkesterin solistina. Hän sijoittui vuonna 1966 viidenneksi Maj Lind -pianokilpailussa ja sai myöhemmin kolmannen palkinnon Debussy- kilpailuissa St. Germain en Layessa. Sibelius-Akatemian pianonsoiton tuntiopettajaksi Penttinen nimitettiin vuonna 1973 ja pianomusiikin lehtoriksi vuonna 1985. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Erik T. Tawaststjerna

Erik Thomas Tawaststjerna (s. 8. kesäkuuta 1951 Helsinki) on suomalainen pianisti ja Sibelius-Akatemian pianomusiikin professori. Erik T. Tawaststjerna on opiskellut pianonsoittoa yksityisesti Helsingissä Tapani Valstan johdolla sekä Moskovassa Genrijetta Mirvisin johdolla. Lisäksi hän opiskeli Wienin musiikkikorkeakoulussa Dieter Weberin johdolla, New Yorkin yliopistossa Eugene Listin johdolla ja New Yorkin Juilliard Schoolissa Sascha Gorodnitzkin johdolla. Hän suoritti tohtorintutkinnon New Yorkin yliopistossa vuonna 1982 (väitöskirja Finnish piano music since 1945). Lisäksi hän on osallistunut Wilhelm Kempffin mestarikursseille. Tawaststjerna ei kaihda ohjelmistovalinnoissaan haastaviakaan suurteoksia. Toisaalta hän on parhaimmillaan pelkistettyjen miniatyyrien vähäeleisenä tulkkina. Hän on levyttänyt Jean Sibeliuksen koko pianotuotannon BIS-levy-yhtiölle sekä muuta soolo- ja kamarimusiikkia kotimaassa. Tawaststjerna on konsertoinut ympäri Eurooppaa sekä USA:ssa, Meksikossa, Chilessä, Taiwanissa ja Japanissa. Hän on muun muassa esittänyt Ludwig van Beethovenin sellosonaatit Arto Noraksen ja viulusonaatit Seppo Tukiaisen kanssa, esiintynyt tärkeimpien suomalaisten orkesterien solistina ja konsertoinut myös radio- ja TV-lähetyksissä. Hän on myös esiintynyt ja levyttänyt duopianistina vaimonsa, taiwanilaissyntyisen Hui-Ying Liu-Tawaststjernan kanssa. Tawaststjerna nimitettiin Sibelius- Akatemian piano- ja kamarimusiikin lehtoriksi 1982 ja pianomusiikin professoriksi vuodesta 1986. Hänen johtamansa pianon koulutuslinja nimitettiin yliopistojen taiteellisen toiminnan huippuyksiköksi 2001–2003. Hänen oppilaansa (mm. Janne Mertanen, Henri Sigfridsson, Victor Chestopal, Julia Mustonen, Risto-Matti Marin ja Terhi Dostal) ovat menestyneet lukuisissa kotimaisissa ja kansainvälisissä kilpailuissa. Tawaststjerna on toiminut Suomen solistiyhdistyksen johtokunnan jäsenenä vuodesta 1985 ja puheenjohtajana vuosina 1987–1991, Pianopedagogit ry:n puheenjohtajana vuosina 1990–2004 ja varapuheenjohtajana vuodesta 2004, Espoon kansainvälisen pianoviikon taiteellisena johtajana 1991–2009 sekä useiden kansainvälisten pianokilpailujen tuomariston jäsenenä. Hän on pitänyt mestarikursseja useissa konservatorioissa ja Joutsenon taidekesässä. Erik T. Tawaststjernan isä oli musiikkitieteilijä-pianisti Erik Tawaststjerna, äiti ruotsin kielen lehtori Carmen Tawaststjerna.Kuka kukin on 1978, s. 980. Runeberg.org. Hän kuuluu Calamniuksen sivistyssukuun ja Tawaststjernan aatelissukuun.Finlands ridderskap och adels kalender 1992, s. 600. Esbo 1991. ISBN 951-9417-26-5 ==Palkinnot ja tunnustukset== * Maj Lind -pianokilpailussa toinen palkinto 1968 * Vuoden professori 2006 == Lähteet == Luokka:Sibelius-Akatemian professorit Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Plektra

Plektra (kreik. πλήκτρο[ν] plektro[n]) eli soittolehti on väline, jota käytetään kielisoittimen, kuten kitaran, bassokitaran, banjon, mandoliinin ym. kielten näppäilemiseen tai iskemiseen.Aikio ja Vornanen 1993, s. 483 Plektraa pidetään yleensä etusormen ja peukalon välissä; muunkinlaiset otteet ovat mahdollisia. Cembalossa plektra on kiinteä osa soittokoneistoa. Yleisimmin plektra on muodoltaan kolmio, jossa on pyöreät kulmat. On myös olemassa paljon eri muotoisia plektroja. Plektroja on useita eri paksuuksia 0,2 millimetristä 3,0 millimetriin. Materiaali on nykyisin yleensä muovia tai selluloidia, mutta myös metalliset plektrat ovat yleisiä, varsinkin metallimusiikissa. Aikaisemmin on käytetty myös mm. kilpikonnan kilpeä, luuta ja puuta. Plektroja myyvät soitinliikkeet. Plektrat jaotellaan sen mukaan, miten niitä pidetään. Tavallisesti plektraa pidetään peukalon ja etusormen välissä, mutta on myös sormusplektroja, jotka pujotetaan sormeen sormuksen tavoin, ja niistä lähtee uloke, jolla soitetaan kitaraa. Ks. oikeanpuoleisin kuvassa. Bassokitaran soittaminen sormien sijasta plektralla on myös tavallista – ainakin rock- ja metallimusiikin parissa. Yleensä bassokitaraa soitetaan paksummilla plektroilla kuin kitaraa. Esiintyjillä on tapana heittää plektrojaan yleisön joukkoon. Faneille plektra on tavallisimpia muistoesineitä. ==Plektrojen tuotemerkkejä== *D'Andrea *Fender *Gibson *Yamaha *Ibanez *Harley Benton *Jim Dunlop ==Lähteet== *Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. ISBN 951-1-11365-8. === Viitteet === Luokka:Kitara Luokka:Kielisoittimet
The Simpsons Road Rage

The Simpsons Road Rage on Radical Entertainmentin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema ajopeli, joka perustuu Simpsonit-animaatiosarjaan. Peli on julkaistu vuonna Nintendo GameCubelle, PlayStation 2lle ja Xbox:lle. == Juoni == Springfieldin rikkain mies Montgomery Burns on ostanut Springfieldin busseista huolehtivan yhtiön ja nostanut lippujen hinnat suorastaan järjettömiksi. Springfieldin asukkaat eivät pidä tästä yhtään vaan ovat muuttaneet Homer Simpsonin johdolla kaikki autonsa takseiksi, jotta heillä olisi rahaa ostaa bussiyhtiö takaisin. Burns ei tietenkään pidä tästä vaan on sitä mieltä, että hänen ydinbussiensa matkalippuhinnat ovat täysin sopivat. == Pelattavia hahmoja == Hahmo Kulkuneuvo 1 Kulkuneuvo 2 Homer Family Sedan Homerin rakentama auto Bart Soap Box Racer (Martinin rakentama) Halloween-auto Marge Canyonero Kiitoksen auto Lisa Sähköauto Malibu Stacy Isoisä Vaunu Hassu- klovni Klovniauto Uudenvuoden auto Apu Urheiluauto Joulu-auto Otto Koulubussi Poliisipäällikkö Wiggum Poliisiauto Homer: Mr. Plow Mr. Plow Snake Li'l Bandit Professori Frink Lentoauto Talonmies Willie Traktori Barney Plow King Moe Sedan Ned Flanders Farmari Pastori Lovejoy Kirjanpolttoauto Smithers* Mr. Burnsin limusiini == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2001 videopelit Luokka:Game Boy Advance -pelit Luokka:Nintendo GameCube -pelit Luokka:PlayStation 2 -pelit Luokka:Xbox-pelit Luokka:Ajopelit Luokka:Simpsonit-pelit
Mittateoria

Mittateoria on matematiikan ala, joka tutkii sigma-algebroja, mittoja, ulkomittoja, mitallisia funktioita ja integraaleja. Mittateoriaa käytetään erityisen paljon analyysissä ja todennäköisyyslaskennassa. == Historiaa == Mittateoria on alun perin kehittynyt ongelmasta määritellä vaikeille joukoille 'koko', jota voisi intuitiivisesti ajatella esimerkiksi pinta- alana/tilavuutena. Mittateoreettisia ajatuksia esiintyi jo antiikin Kreikassa, kun Arkhimedes halusi määrittää tarkkaa arvoa ympyrän pinta-alalle. Hän itse asiassa kehitti alkeellista integrointia muistuttavan ekshaustiomenetelmän. Kuitenkin itse ala on 1900-luvun keksintö. Mittateorian pioneereihin kuuluu muun muassa Henri Lebesgue, Georg Cantor, Émile Borel, Constantin Carathéodory ja Alfréd Haar. Henri Lebesgue kehitti muun muassa vallankumouksellisen Lebesguen mitan ja -integraalin, joiden historiasta on enemmän artikkelissa Henri Lebesgue. Georg Cantor ja Émile Borel määrittelivät myöhemmin mitalliset joukot ja Borel-joukot. Constantin Carathéodory kehitti mittateorian yleistä teoriaa määrittelemällä muun muassa ulkomitan ja yleisen mitan. Alfred Haar tunnetaan Haarin mitasta, jonka avulla voidaan määritellä eräänlainen intuitiivisesti pinta-alan/tilavuuden kaltainen käsite lokaalikompakteihin topologisiin ryhmiin. Osoittautuikin, että mittateorian määritelmät sopivat hyvin vastaamaan monimutkaisten ja patologisten joukkojen geometriaan. Sillä pystyttiin määrittelemään joukoille muun muassa dimensio, joka kertoo enemmän joukon hienorakenteesta kuin esimerkiksi perinteinen topologinen dimensio. Tästä enemmän artikkelissa Hausdorffin dimensio. Itse asiassa vuonna 1919 A.S. Besicovitš kehitti geometrisen mittateorian vastaamaan joukkojen ja mittojen geometrisiin kysymyksiin. Mittateoriasta on ollut sovelluksissa paljon hyötyä. Mittateorian synty mullisti muun muassa todennäköisyyslaskennan. Andrei Kolmogorov kehitti todennäköisyyslaskennalle mittateoreettiset aksioomat ja määritteli todennäköisyyden mittana ja tapahtumat sigma-algebrana. Nykyään todennäköisyyslaskennan mittateoreettista tutkimusta kutsutaan todennäköisyysteoriaksi. == Käsitteitä == * Sigma-algebra * Mitta * Ulkomitta * Mittaintegraali * Mitallisuus * Merkkinen mitta * Borelin joukot * Carathéodoryn konstruktio * Borel-mitat * Radon-mitat * Lebesguen mitta * Hausdorffin mitta * Hausdorffin dimensio * Jordanin mitta * Diracin mitta * Massadistribuutio * Lebesgue–Stieltjes-integraali * Riemannin integraali * Epäoleellinen integraali * Todennäköisyysteoria * Todennäköisyyden aksioomat == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * MathWorld. Measure * MathWorld. Almost Everywhere * MathWorld. Integral * MathWorld. Hölder's Inequalities * Henri Léon Lebesgue (28 juin 1875 [Rennes – 26 juillet 1941 [Paris])] (ranskaksi) *
Emt

Emt tarkoittaa seuraavia asioita: * (emt.) lyhenne sanoista "edellä mainittu teos". Tarkoittaa tieteellisessä kirjallisuudessa viittausta samaan teokseen, joka edellisessä viitteessä mainittiin. * emt, nettislangin lyhenne, sanoista "en mä tiiä", "en minä tiedä" *EMT (yritys) (AS Eesti Mobiiltelefon), virolainen teleoperaattori * EMT, Empetrum-Myrtillius -tyyppi, variksenmarja- mustikkatyyppi, metsätyyppi * EMT, Epithelial-Mesenchymal Transition, solusignaloinnin tulos jossa epiteelisolu muuttuu takaisin mesenkymaaliseksi kantasoluksi.
Fenotyyppi

Fenotyyppi eli yksilön ilmiasu on kehittyvän tai kehittyneen yksilön kaikkien havaittavien ominaisuuksien (anatomisten, fysiologisten, biokemiallisten ja käyttäytymisen) kokonaisuus. Jo 1880-luvulla biologit huomasivat, että perinnöllisyysaine ja eliön ruumis olivat eri asia. Tämä jako selkiytyi, kun varhaiset perinnöllisyystieteilijät ottivat käyttöönsä käsitteet genotyyppi ja fenotyyppi. Fenotyyppi on ympäristön ja geenien vuorovaikutuksen tulos. Näennäisesti samankaltaiset fenotyypit voivat kätkeä geenien tasolla sisäänsä huomattavaa perinnöllistä muuntelua. Jos ympäristössä ei tapahdu suuria muutoksia, on todennäköisesti fenotyyppikin hyvin samankaltainen kuin aikaisemmissa sukupolvissa ja yksi laji voi kukoistaa miljooniakin vuosia. Jotkut fenotyypin osat voivat kehittyä nopeammin kuin toiset, yksilö ei kehity yhtenä yksikkönä. Yksilön fenotyypissä tapahtuvat muutokset eivät periydy, toisin kuin genotyypissä tapahtuvat muutokset, mutta se voi vaikuttaa kopioitujan menestymiseen. Tämä on oleellisin ero darwinilaisen ja lamarckilaisen evoluutioteorian välillä. Kaikki mahdolliset mutaatiot, jotka voisivat "parantaa" fenotyyppiä, ovat tapahtuneet ja valikoituneet jo aikaisemmissa sukupolvissa. == Fenotyyppi valinnan kohteena == Genotyypin sisältämä koodi vaikuttaa yksilön ilmiasuun eli fenotyyppiin, ja juuri tämä fenotyyppi on luonnonvalinnan nimenomainen kohde. Populaation sisällä tapahtuva geenien muuntelu on fenotyyppisen muuntelun tärkein lähde, josta taas luonnonvalinta saa ruokansa. Luonnonvalinnalle eivät geenit tai genotyypit merkitse mitään, vaan pelkästään fenotyyppi. Kaikilla lajeilla, joilla tavataan seksuaalivalintaa, voi toinen sukupuoli suosia parittelukumppaninsa erityistä fenotyyppiä. Seksuaalisesti lisääntyvien lajien jälkeläiset saavat vanhempiensa geenit kokonaan uudenlaisissa yhdistelmissä. Professori Richard Dawkins laajensi kirjassaan The Extended Phenotype fenotyypin vaikutuksen koskemaan myös muita eliöitä tai ympäristöä. == Reaktionormi == Reaktionormiksi kutsutaan sitä, miten genotyypin tuottama fenotyyppi suhtautuu ympäristöolosuhteisiin. Mitä joustavampi fenotyyppi (eli laajempi reaktionormi) on eliölle, sitä paremmin se on suojautunut epäedullisen valintapaineen voimalta. Kasveilla ja muilla mikro-organismeilla on paljon laajempi kyky periytymättömään fenotyyppiseen muunteluun kuin kehittyneemmillä eläimillä. Esimerkiksi kasvia lannoitettaessa ja kasteltaessa se kasvaa suuremmaksi kuin mitä se mahdollisesti kasvaisi ilman näitä ympäristötekijöitä. Erilaisilla reaktionormeilla varustetut yksilöt voivat suhtautua samanlaisiin ympäristöolosuhteisiin hyvin eri tavalla. == Kuvia == Männyn kolme eri fenotyyppiä eli ilmiasua, jotka ovat muokkautuneet hyvinkin erilaisiksi ympäristön vaikutuksesta Kuva:Pinus-sylvestris-phenotype 1.JPG| Kuva:Pinus-sylvestris-phenotype 2.JPG| Kuva:Pinus-sylvestris-phenotype 3.JPG| == Katso myös == * Fenotyyppinen joustavuus == Lähteet == * Ernst Mayr – Evoluutio, WSOY, 2003, ISBN 951-0-27897-1 == Aiheesta muualla == Luokka:Perinnöllisyystiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Egon Schultz

Egon Schultz (4. tammikuuta 1943 – 5. lokakuuta 1964 Berliini) oli Saksan demokraattisen tasavallan rajavartioston kersantti, joka sai surmansa lokakuussa 1964 Berliinin muurilla syntyneessa yöllisessä tulitaistelussa. Tällöin 57 itäsaksalaista pakeni muurin alle rakennettua tunnelia pitkin länteen. Egon Schultz kuoli rajavartijatoverinsa pimeässä ampumiin rynnäkkökiväärin luoteihin. Tämän Saksan demokraattisen tasavallan viranomaiset salasivat ja tekivät Schultzista länsiagenttien tappaman marttyyrin. Myös pistoolilla rajavartijoiden pidättelemiseksi laukauksia ampunut pakoavustaja Christian Zobel itse uskoi lopun elämäänsä syyllistyneensä tappoon ja kuoli alkoholisoituneena. Totuus kuitenkin paljastui Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen Stasin arkistojen auettua. Schultzin mukaan nimettiin Saksan demokraattisessa tasavallassa suuri määrä katuja, kouluja, ja muita kohteita. Esimerkiksi tapahtumapaikka Strelitzer Straße sai nimekseen Egon-Schultz-Straße. Jälleenyhdistymisen myötä nimet muutettiin uudelleen, joitakin Schultzin kunniaksi pystytettyjä muistomerkkejä on kuitenkin säilynyt. ZDF tuotti vuonna 2001 Egon Schultzista dokumentin Heldentod - Der Tunnel und die Lüge (esitetty Suomessa nimellä Sankarivainaja, tunneli ja valhe) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Berliinin muuri Luokka:Itäsaksalaiset henkilöt Luokka:Saksalaiset sotilaat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Panu

Panu tarkoittaa seuraavia: *Panu, miehen etunimi *Panu, suomalaisen mytologian taruolento ja jumala. *Panu, Juhani Ahon romaani *Panu, Juhani Ahon samannimiseen romaaniin perustuva näytelmä *Panu, VR-2A-C -kenttäradion kutsumanimi. *Panu, Teknoksen maali.
Jeniseiläiskielet

Jeniseiläiskielet eli jeniseiläiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Siperiassa Jenisein varrella Krasnojarskin aluepiirissä. Jeniseiläiskielet luetaan yhdessä muiden Pohjois-Aasian isolaattikielten kanssa paleosiperialaisiin kieliin. On myös esitetty, että jeniseiläiskielet olisivat sukua na-dené-kielille ja muodostaisivat näiden kanssa dene- jeniseiläisten kielten kielikunnan. Jeniseiläiset olivat myös todennäköisesti osa xiongnuja ja ovat voineet jättää jälkensä turkkilaisiin kieliin; esim. sana tengri on mahdollisesti lainasana jenisiläisistä kielistä.https://www.academia.edu/1804191/Xiong_nu_Part2 Jeniseiläiskieliä tunnetaan kuusi ja ne jaetaan kolmeen ryhmään: * arini ja pumpokoli * assani ja kotti * ketti ja jugi Eläviä kieliä ovat vain ketti ja mahdollisesti jugi. Assani, arini ja pumpokoli kuolivat 1700-luvun loppuun mennessä ja kotti 1800-luvun puolivälissä. ==Lähteet== *
Mana

Mana tarkoittaa seuraavia: * Manala, manan majat eli suomalainen vainajala * mana, etenkin melanesialaisessa uskonnossa tunnettu näkymätön yliluonnollinen voima * Mana, suomalainen rockmuusikko, heavy metal -yhtye Lordin rumpali * mana, Magic: The Gathering- ja Duel Masters -korttipeleissä käytettävä voima * Mana, japanilainen rockmuusikko ja muotisuunnittelija, visual kei -yhtyeiden Malice Mizer ja Moi dix Mois kitaristi * Mana Mana, suomalainen yhtye * Maná, meksikolainen rock-yhtye * Mana, vaihtoehtoinen nimi Square Enixin julkaisemalle Seiken densetsu -pelisarjalle * Mana, Anna Erikssonin albumi * Mana, henkilöitä: ** Gabriele Mana (s. 1943), italialainen katolinen piispa ==Katso myös== Aihepiiriin liittyy myös seuraava: * manaaminen eli manaus, hyökkäävä loihtiminen eli kiroaminen, nykyisin myös kiroilu.
LA-radiopuhelin

LA-radiopuhelin (eli lyhytaaltoradiopuhelin, lyhyemmin LA-puhelin tai ”lälläri”) on puhekielen yleisnimitys luvasta vapautetuille 27 MHz:n lyhytaaltoalueella toimiville radiopuhelimille. Käytössä on 23 tai 40 kanavaa. Näiden puhelimien käyttö ei maksa mitään ja kaikki, jotka ovat lähialueella samalla kanavalla kuulevat toisensa. Puhelu tapahtuu yksivuoroisesti eli yksi puhuu kerrallaan. LA-puhelimien kantama on yleensä noin 5–50 kilometriä olosuhteista ja laitteista riippuen. Muun muassa niin sanotulla hyvällä radiokelillä kantama saattaa olla jopa 1 000–2 000 kilometriä. Nykyään suosittuja kämmenenkokoisia PMR446-puhelimia ei pidä sekoittaa LA-puhelimiin. PMR446-puhelimet kantavat yleensä enintään kolme kilometriä ja toimivat 446 MHz:n taajuusalueella. LA-/PR- ja CB-puhelimilla taas yleensä pääsee osalla kanavista ottamaan yhteyksiä keskenään. Puhelimeen saa liittää erillisen antennin, jonka vahvistus on korkeintaan 3 dBd (desibeliä yli puoliaaltodipolin). Yleensä antennien vahvistus ilmoitetaan teoreettisesti tasaisesti (isotrooppisesti) säteilevälle antennille dBi, jolloin antennivahvistukseen sisältyy jo myös perusantennina pidetyn puoliaaltodipoliantennin vahvistus. Viestintävirasto erittelee Suomessa kolme eri tyyppiä 27 MHz:n lupavapaille radiopuhelimille: *LA-puhelimet: **23 kanavaa (22+11A) AM+FM, lähetysteho enintään viisi wattia *PR-27-puhelin: **40 kanavaa vain FM, enintään 4 W *CB-puhelin: **40 kanavaa AM+FM+SSB enintään 4 W (AM), 4 W (FM), 12 Wpep (SSB). Aikaisemmin Suomessa oli EU-rajoitus, jonka mukaan amplitudimoduloidussa lähetyksessä ei saanut käyttää kuin 1 W:n tehoa. 26. maaliskuuta 2013 alkaen Viestintävirasto antoi päätöksen, jonka mukaan AM:n lähetysteho on saanut olla 1 W:n asemesta 4 W. Moninormi-CB- radiopuhelimessa tämän tehon saa valitsemalla Espanjan maa-asetukset. == Katso myös == * Radiopuhelin * Radio == Kirjallisuutta == * * * Luokka:CB-radio Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
PR-27-puhelin

PR-27-puhelin on luvasta vapautettu 27 megahertsin lyhytaaltoalueella toimiva radiopuhelin. PR-27-puhelin on LA-radiopuhelimen seuraaja, joka käyttää samoja kanavia, mutta tarjoaa myös 18 lisäkanavaa nostaen kanavamäärän neljäänkymmeneen. LA-puhelimen kanavaa 11A ei ole PR-27-puhelimessa. Toisin kuin LA-puhelimessa, ainoa sallittu lähetelaji on taajuusmodulaatio ja suurin sallittu lähtöteho 4 wattia. Suomalaisella hyväksymismerkillä varustettua PR-27-puhelinta saa tilapäisesti käyttää ilman lupaa seuraavissa maissa: Alankomaat, Belgia, Espanja, Itävalta, Islanti, Iso-Britannia, Kroatia, Kypros, Liechtenstein, Liettua, Luxemburg, Makedonia, Norja, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Turkki, Vatikaani ja Viro.http://www.ficora.fi/index/luvat/radiolaitteidenluvatulkomailla.html Viestintäviraston ylläpitämä lista == PR-27-kanavat == Kanava taajuus modulaatio teho 1 26,965 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 2 26,975 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 3 26,985 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 4 27,005 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 5 27,015 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 6 27,025 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 7 27,035 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 8 27,055 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 9 27,065 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 10 27,075 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 11 27,085 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 12 27,105 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 13 27,115 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 14 27,125 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 15 27,135 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 16 27,155 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 17 27,165 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 18 27,175 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 19 27,185 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 20 27,205 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 21 27,215 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 22 27,225 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 23 27,255 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 24 27,235 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 25 27,245 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 26 27,265 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 27 27,275 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 28 27,285 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 29 27,295 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 30 27,305 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 31 27,315 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 32 27,325 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 33 27,335 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 34 27,345 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 35 27,355 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 36 27,365 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 37 27,375 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 38 27,385 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 39 27,395 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W 40 27,405 MHz taajuusmodulaatio (FM) 4 W http://web.archive.org/web/20070309142838/http://www.ficora.fi/attachments/suomi_R_Y/1158858976905/Files/CurrentFile/Viestintavirasto15W2006M.pdf Määräys luvasta vapaiden radiolähettimien yhteistaajuuksista ja käytöstä == Lähteet == Luokka:CB-radio
Harmaatasapaino

Harmaatasapaino on painetun värivalokuvan kuvanlaadun osatekijä. Harmaa väri sisältää kaikkia painovärejä CMYK. Harmaatasapaino on painovärien suhde, joka tuottaa värittömän harmaasävyn eli neutraalin harmaan. Syaanin, magentan ja keltaisen painovärin avulla tuotettu harmaa väri, jossa ei ole käytettyjen painovärien väärästä suhteesta syntyvää värivivahdetta. Harmaa näyttää harmaalta eikä punertavalta harmaalta. Harmaatasapaino olisi hyvä löytää valokuvan vaaleista, keskitummista ja tummista sävyistä. Neutraaliharmaaseen vaikuttaa pisteenkasvun lisäksi painokoneessa käytetty värijärjestys. Harmaatasapainoa tarkkaillaan lehden sivuille painetuista testipisteistä, joita verrataan mustalla painovärillä painettuun harmaaseen. Harmaatasapaino voidaan mitata densitometrillä (tummuusmittarilla), jos densitometrissä on harmaatasapainon mittaustoiminto. Painojäljen laatuominaisuudet ovat mm. pisteenkasvu, harmaatasapaino, yksityiskohtien toisto, värien päällekkäispainatuksen laatu ja visuaalinen kuvanlaatu. Visuaalista kuvanlaatua tarkastellaan laittamalla eri rastereilla ja linjatiheyksillä painetut kuvat vierekkäin. Useat henkilöt arvioivat kuvia, jotta aistinvaraista arviointia pidettäisiin objektiivisempana. Esimerkki neutraalin harmaan rasteriosuuksista: vaaleat sävyt: 5 % syaani + 2 % magenta + 3 % keltainen + 0 % musta; keskisävyt: 50 % syaani + 38 % magenta + 42 % keltainen + 30 % musta; tummat sävyt: 95% syaani + 90 % magenta + 92 % keltainen + 75 % musta. Luokka:Kirjapainotaito
Matkakortti

Matkakortti on älykortti, jonka sisään on upotettu elektroniikkaa joukkoliikennematkan maksamista varten. Kortit ovat lukijaan työnnettäviä kontaktikortteja tai langattomasti toimivia RFID-kortteja. Kortille voidaan ladata aikaa (kautta, matkustuspäiviä), tietyn välin kulkemiseen (esimerkiksi pikavuorobussilla Helsingin ja Turun välillä) oikeuttavia matkoja tai arvoa (rahaa, jolla voi maksaa erihintaisia matkoja). ==Suomi== Matkakortteja on käytössä paikallisesti eri puolilla Suomea: esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, Oulussa, Turussa ja Tampereella. Matkahuolto otti omat matkakorttinsa käyttöön Kotkassa vuonna 1988 ja koko Suomessa 1997. Suomen hallitus on suunnitellut, että Suomeen pitäisi saada valtakunnallinen matkakorttijärjestelmä, joka toimisi riippumatta alueesta sekä busseissa että junissa.Raahen Seutu ja Raahelainen: Yksi lippu koko valtakuntaan? (14.9.2011) Järjestelmä on nimeltään Waltti ja on jo käytössä noin kahdellakymmenellä kaupunkiseudulla ja alueella. === Pääkaupunkiseudun matkakorttijärjestelmä === Matkakortti otettiin pääkaupunkiseudulla yleiseen käyttöön vuonna 2002. Kortti korvasi Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten joukkoliikenteen pahviset matkaliput. Kerava liittyi matkakorttialueeseen vuoden 2006 alussa kausilippujen osalta. Kirkkonummi liittyi järjestelmään vuoden 2007 alussa junaliikenteen ja Pohjolan Liikenteen linja-autojen osalta. Kortin luku ja mahdollinen kirjoitus korttiin tapahtuu langattomasti radiotaajuudella. Matkakortti toimii RFID-tekniikalla. Matka maksetaan näyttämällä korttia lukijalaitteelle liikennevälineeseen noustessa. Arvolipun ostaminen vanhalla lukijalaitteella tapahtui näyttämällä korttia lukijalaitteelle ja painamalla samalla numeronäppäintä. Kausilippua eli aikaa käytettäessä korttia pelkästään näytettiin lukijalaitteelle. Kun järjestelmä oli uusi, matkakorttirekisterin yksityisyydensuojasta oltiin huolissaan. HSL uusi lukijalaitteensa vuonna 2016.http://hslliikenteessa.blogspot.com Uudella laitteella kausilippua käytettäessä riittää, että korttia näytetään lukijalaitteen alalaitaan. Arvolippua ostaessa valitaan ensin lipputyyppi ja vasta sitten näytetään korttia lukijalle. == Katso myös == * Oyster, Lontoon seudun matkakortti * Octopus card, Hongkongin matkakortti ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Uuden HSL-alueen matkakortin sivut *Vanha YTV:n matkakorttisysteemin tarkastelu * Tekniikka&Talous;: HSL:n matkakortti kekseliäässä käytössä purjehduksen EM- kisoissa * Kuntalehti: Kainuussa käyttöön matkakortti * Svenska Dagbladet: Smarta kort gör resor enklare * Sydsvenskan: Storstäder går ihop om resekort * Svensk kollektivtrafik: Resekortet * Tanskalainen "Rejsekort" * India Today: A single travel card for all public transport on cards * The Sydney Morning Herald: Coming soon: travel card that tracks moves Luokka:Joukkoliikenne Luokka:Maksukortit Luokka:Sirukortit
Ptolemaios

Ptolemaios () on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin tai sukuihin: * Klaudios Ptolemaios (noin 85–165), kreikkalainen matemaatikko, tähtitieteilijä, maantieteilijä ja astrologi * Ptolemaioksen hallitsijasuku, Egyptiä 305–30 eaa. hallinnut suku, jonka kaikkien miespuolisten hallitsijoiden nimi oli Ptolemaios, tai suvun jäsen: ** sukuun kuulunut Egyptin hallitsija (suluissa hallitusvuodet): *** Ptolemaios I Soter (305–282 eaa.) *** Ptolemaios II Filadelfos (284–246 eaa.) *** Ptolemaios Nios, Ptolemaios II:n nuorempi veli ja kanssahallitsija *** Ptolemaios III Euergetes I (246–222 eaa.) *** Ptolemaios IV Filopator (222–204 eaa.) *** Ptolemaios V Epifanes (204–180 eaa.) *** Ptolemaios VI Filometor (180–164 eaa. ja 163–145 eaa.) *** Ptolemaios VIII Euergetes II (164–163 eaa. ja 145–116 eaa.) *** Ptolemaios IX Soter II (116–107 eaa. ja 88–81 eaa.) *** Ptolemaios X Aleksandros I (107–88 eaa.) *** Ptolemaios XI Aleksandros II (80 eaa.) *** Ptolemaios XII Neos Dionysos (80–58 eaa. ja 55–51 eaa.) *** Ptolemaios XIII Theos Filopator (51–47 eaa.) *** Ptolemaios XIV (47–44 eaa.) *** Ptolemaios XV "Caesarion", Kaisarion (44–30 eaa.), Julius Caesarin ja Kleopatra VII:n poika ** suvun jäsen, joka ei hallinnut Egyptiä: *** Ptolemaios Keraunos, Makedonian kuningas, Ptolemaios I:n poika *** Ptolemaios VII Neos Filopator, mahdollisesti Ptolemaios VI:n poika *** Ptolemaios Apion, Kyrenen kuningas, Ptolemaios VIII:n poika *** Ptolemaios, Kyproksen kuningas, Ptolemaios IX:n poika *** Ptolemaios Filadelfos, Kleopatra VII:n ja Marcus Antoniuksen poika *** Ptolemaios, Mauretanian viimeinen kuningas ja viimeinen Ptolemaioksen hallitsijasukuun kuulunut kuningas, Kleopatra Selenen ja Juba II:n poika. * Ptolemaios Aloroslainen, Makedonian hallitsija 367-365 eaa. * Ptolemaios (333 eaa.), Seleukoksen poika ja Aleksanteri Suuren henkivartija * Ptolemaios (309 eaa.), Antigonoksen veljenpoika ja yksi diadokeista * Ptolemaios (235 eaa.), Epeiroksen kuningas * Ptolemaios (n. 180), gnostilainen opettaja * Ptolemaios Khennos (100-luku), grammaatikko
Accra

Accra on Ghanan pääkaupunki. Sen asukasluku vuonna 2010 oli runsaat kaksi miljoonaa, joten se on Ghanan suurin kaupunki. Se on myös maan hallinnollinen ja taloudellinen keskus. == Maantiede ja ilmasto == Accra sijaitsee Guineanlahden rannalla, osittain noin 10 metriä korkealla kallionkielekkeellä ja levittäytyy siitä pohjoiseen Accran tasangolle. Alue on lähellä murtumalinjaa ja siksi siellä on ajoittain maanjäristyksiä. Accrassa päivän ylimmät lämpötilat vaihtelevat tyypillisesti 27 ja 31 asteen välillä. Eniten sataa touko-kesäkuussa.BBC Weather == Historia == Portugalilaisten asettuessa Ghanaan vuonna 1482, nykyisen Accran paikalla oli useita ga-heimon kyliä, joiden keskus oli Ayason kylä noin 25 km pohjoiseen. Eurooppalaiset rakensivat 1650–1680-luvuilla Accraan kolme kauppalinnoitusta. Englantilaiset perustivat Fort Jamesin, hollantilaiset Crèvecœurin ja tanskalaiset Christiansborgin linnan. Samoihin aikoihin gaiden Ayaso tuhottiin heimojen välisessä sodassa, ja monet ga-kylien asukkaat muuttivat rannikolle, missä oli mahdollista käydä tuottoisaa kauppaa eurooppalaisten kanssa. Nykyaikainen Accra kehittyikin lopulta linnoitusten seuduille syntyneiden keskusten ympärille. Accra korvasi vuonna 1877 Cape Coastin brittiläisen Kultarannikon siirtokunnan pääkaupunkina. Kun rautatie sisämaan kaivos- ja maanviljelyalueille valmistui, Accrasta tuli Ghanan taloudellinen keskus. Accran kunnallishallinto perustettiin 1898, ja 1930-luvulla kaupunki kaavoitettiin. Afrikan yhtenäisyysjärjestön kokous pidettiin Accrassa 21. lokakuuta 1965. == Liikenne == Kotokan kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kymmenen kilometriä keskustasta pohjoiseen.World Travel Guide == Kuvagalleria == Tiedosto:Parliament House (State House) – Parliament of Ghana.jpg|Parlamenttitalo Tiedosto:Kwame Nkrumah mausoleum - panoramio.jpg|Kwame Nkrumahin mausoleumi Tiedosto:Ghana2007 647.jpg|Kotokan kansainvälinen lentoasema Tiedosto:Palace of Justice, Accra, Ghana.JPG|Oikeuspalatsi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Deklinaatio (tähtitiede)

Deklinaatio ja rektaskensio muodostavat tähtitieteessä käytetyn ekvatoriaalisen koordinaattijärjestelmän koordinaatit. Jos ajatellaan pallo, jonka pyörimisakseli on Maan akselin suuntainen ja jaetaan se akseliin nähden kohtisuoralla tasolla kahteen yhtä suureen puolipalloon, nimitetään tasoa ekvaattoritasoksi. Deklinaatio kertoo kohteen kulmaetäisyyden taivaanpallolla ekvaattoritasosta ja vastaa siten leveysastetta maapallolla, kun taas rektaskensio vastaa pituusastetta. Pohjoisen taivaannavan deklinaatio on 90° ja eteläisen taivaannavan vastaavasti −90°. Pohjantähden deklinaatio on lähes 90°. Deklinaatiosta käytetään usein symbolia δ. == Aiheesta muualla == *Tähtitieteellinen yhdistys Ursa: Rektaskensio ja deklinaatio Luokka:Pallotähtitiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Meedia

Meedia oli muinainen kuningaskunta, jonka keskus sijaitsi nykyisen Iranin alueella. Meedian valtakunta ulottui laajimmillaan aina Keski-Aasiaan ja Afganistaniin asti. Meedian alue kattoi Teheranin ja Hamadanin kaupungit, Azerbaidžanin Esfahanista pohjoiseen, Zanjanin ja Kurdistanin. Tärkein Meediasta ja sen asukkaista kertova lähde on kreikkalainen historioitsija Herodotos. Assyrialaisissa kirjoituksissa mainitaan meedialaiset "amadai"-heimot jo 836 eaa., jolloin Assyriaa hallitsi Salmanassar III. Meedian valtakunta syntyi noin 750–700 eaa. Meedia mainitaan assyriankielisissä lähteissä nimellä Mada tai Manda, kreikankielisissä nimellä Madai. Meedialaiset olivat luultavasti indoeurooppalaisia tai skyyttien, iranilaisten tai uralilais-kaukasuslais-sukuisia heimoja. Skyytit hallitsivat maata 653–625 eaa. Madiuksen johdolla. Suuri meedialainen valloittaja oli Kyaxares. Meedialaiset tuhosivat Assyrian valtakunnan ja jakoivat sen yhdessä babylonialaisten kanssa. Persia oli alkujaan Meedian vasalli. Kyyros II Suuren aikana Persia riistäytyi Meedian vallasta ja hän teki siitä Persian maakunnan. == Luettelo Meedian kuninkaista == *Deiokes (700-647 eaa.) *Faortes (647-624 eaa.) *Kyaksares (624–585 eaa.) *Astyages (585-549 eaa.) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aasian entiset valtiot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Persian maakunnat
Rektaskensio

Deklinaatio ja rektaskensio muodostavat tähtitieteessä käytetyn ekvatoriaalisen koordinaattijärjestelmän koordinaatiston. Jos ajatellaan pallo, jonka pyörimisakseli on Maan akselin suuntainen ja jaetaan se akseliin nähden kohtisuoralla tasolla kahteen yhtä suureen puolipalloon, nimitetään tasoa ekvaattoritasoksi. Rektaskensio kertoo kohteen kulmaetäisyyden ekvaattoritasolla jostakin kiinteästi valitusta suunnasta. Suunnaksi on valittu kevättasauspiste. Rektaskensiosta käytetään usein symbolia α. Rektaskensio ilmoitetaan tähtitieteessä tunteina (h), minuutteina (m) ja sekunteina (s). ”Tunti” tarkoittaa tässä yhteydessä täydestä ympyrästä eli 15°; ”minuutti” on tuntia eli 15 kulmaminuuttia; ”sekunti” on minuuttia eli 15 kulmasekuntia. Koska maapallon pyöriessä kohde liikkuu taivaalla, sen suunta (tuntikulma) on helppo laskea seuraavasti: tuntikulma = tähtiaika − rektaskensio. Tähtitieteellisessä navigoinnissa rektaskensiota ei käytetä; sen korvaa sideerinen tuntikulma (SHA), joka ilmoitetaan asteina. Luokka:Pallotähtitiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit