EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Petsmo

Petsmo http://vesa.lib.helsinki.fi/cgi-bin2/ysa.pl?h=Mustasaari%20--%20Petsmo (myös vanhalla suomenkielisellä nimellään Petäjänmaa) on kylä ja niemimaa Mustasaaren kunnan manneralueen pohjoisosassa entisen Koivulahden kunnan alueella Pohjanmaan maakunnassa. Petäjänmaan niemimaa oli 300 vuotta sitten saari, mutta maankohoamisen myötä siitä tuli sittemmin kiinteä osa mannerta. Siellä toimii muun muassa Petsmon venekerho sekä kyläkauppa. == Petsmon nimestä == Kyseessä on varhaisten suomalaisten antama saarennimi, jonka lopussa on suurta saarta merkitsevä sana maa. T. E. Karsten on palauttanut nimen alun asuun Petäjäis- tai Petäis-, jotka juontuvat puunnimityksestä petäjä. Lars Huldén esittää vaihtoehtoisena tulkintana muodon Pettis-, joka olisi peräisin sukunimestä Pettinen. Suomalaisesta nimestä on päästy ruotsalaismurteiseen nimeen Pettsmo ~ Petsmo alkuosan vokaalien sisäheiton kautta. Lopun maa-elementin pitkä a-vokaali on ensin muuttunut pitkäksi o:ksi ja sitten lyhentynyt painottomassa asemassa ja muuntunut lausuttaessa u:ksi. ==Lähteet== Luokka:Koivulahden kylät Luokka:Mustasaaren taajamat
Juhani Harri

Juhani Sakari Wirtanen, taiteilijanimi vuodesta 1962 Juhani HarriJuhani Harri Biografiasampo. Viitattu 23.1.2022 (27. helmikuuta 1939 Vaasa – 18. kesäkuuta 2003 Helsinki()) oli suomalainen kuvataiteilija. Harri varttui Vaasassa pappisperheessä. Hänen isänsä oli kokoomuksen kansanedustaja Johannes Wirtanen.Halmetoja, Veikko: Taiteilija signeerasi lemmikkinsä. Helsingin Sanomat 13.11.2011, s. C 3. (Artikkelin maksullinen verkkoversio.) Harri sai varhaisimmat vaikutteensa kirkkomaalauksesta. Hän maalasi nuorena paljon, kunnes löysi oman lajinsa, kollaasit ja esinesommitelmat, joista hänet opittiin tuntemaan 1960-luvulla. Harri opiskeli Vaasan taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1950 ja Vapaassa taidekoulussa Helsingissä 1960 muun muassa Unto Pusan johdolla. Nuorten taiteilijoiden näyttelyyn hän osallistui ensimmäistä kertaa 1964. Harri oli mystikko ja surrealisti. Hän käytti teoksissaan vanhoja kirpputoreilta, kaatopaikoilta ja luonnosta löytämiään esineitä, joista hän rakensi koosteita lasilla suojattuihin laatikoihin. Käytetyt ja hylätyt esineet olivat hänelle ”taiteilijan paletti”, kuten hän sanoi. Ateneumin entinen johtaja Soili Sinisalo arvioi: Harrin tunnetuimpia teoksia on Andalusialainen koira (1971), johon idea löytyi samannimisestä elokuvasta. Harrin esinekooste esittää koiraa, jonka päänä on koiran kallo ja vartalona vanha nahkaleili. Runnellun näköinen eläin luo mielikuvaa ihmisen raakuudesta. Harri on saanut lukuisia palkintoja ja muita tunnustuksia, muun muassa Alfred Kordelinin säätiön tunnustuspalkinnon 1992. Vuodesta 1976 aina 1980-luvun puoliväliin Harri asui ja työskenteli Somerolla. Marraskuussa 2011 Espoon modernin taiteen museossa avattiin osana Saastamoisen säätiön kokoelman ripustusta Harrin esinekoosteita esittelevä näyttely "Maailma matkalaukussa – Juhani Harrin esinekoosteita", joka oli esillä 17.3.2013 saakka. Mukana oli teoksia myös Porin taidemuseoon talletetusta kokoelmasta. Harrin teoksia on myös Sara Hildénin säätiön, Wihurin säätiön ja Kiasman kokoelmissa. Harri kuoli 64-vuotiaana Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Juhani Harri. Turun taidemuseon julkaisuja 1/1991. * * == Aiheesta muualla == * Juhani Harri Suomen kuvataiteilijat -matrikkelissa. * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Sally Barsosio

Sally Barsosio (s. 21. maaliskuuta 1978 Keiyo, Kenia) on kenialainen kestävyysjuoksija. Barsosio on nuorin yleisurheilun nuorten MM-kisoissa mitalin voittanut nainen, kun hän voitti 1992 Soulissa pronssia 10 000 metrin juoksussa ajalla 32.41,76 14 vuoden ja 182 päivän ikäisenä. http://www2.iaaf.org/WJC02/History/YoungestChampions.asp?imgh=History Seuraavana vuonna hän juoksi aikuisten sarjassa Stuttgartin MM-kisoissa 10 000 metrillä pronssille ajalla 31.15,38. Barsosio hylättiin aluksi kilpailun jälkeen, mutta hylkäys peruttiin ja hänestä tuli nuorin yleisurheilun MM- mitalisti. Seuraavissa MM-kisoissa Göteborgissa 1995 hän sijoittui 5 000 metrin juoksussa yhdenneksitoista ja voitti samana vuonna Afrikan mestaruuden 10 000 metrillä. Vuonna 1997 Barsosio voitti maailmanmestaruuden Ateenan MM- kisoissa 10 000 metrillä ajalla 31.32,92, jolloin hänestä tuli ensimmäinen kenialainen naisten yleisurheilun maailmanmestari. Samana vuonna hän voitti IAAF:n GP-finaalin 5 000 metrillä ajalla 15.13,46. Barsosio sijoittui 1998 maastojuoksun MM-kisoissa pitkällä matkalla kymmenenneksi. Vuonna 2000 hän oli maastojuoksun MM-kisojen lyhyellä matkalla kahdeksas, Sydneyn olympialaisissa 10 000 metrillä seitsemästoista ja GP-finaalin 3 000 metrin juoksun kolmas. Seuraavana vuonna hän sijoittui Oostenden maastojuoksun MM-kisoissa pitkällä matkalla kahdeksanneksitoista. Vuonna 2004 hän oli maastojuoksun MM-kisoissa pitkällä matkalla kymmenes, Ateenan olympialaisissa 10 000 metrillä seitsemästoista sekä IAAF:n yleisurheilufinaalissa 3 000 metrillä kymmenes. ==Ennätykset== * 1 500 metrin juoksu: 4.13,11 (2000) * 3 000 metrin juoksu: 8.35,89 (1997) * 5 000 metrin juoksu: 14.46,71 (1997) * 5 kilometrin maantiejuoksu: 15.20 (2001) * 10 000 metrin juoksu: 31.15,38 (1993) * 12 kilometrin maantiejuoksu: 39.25 (2001) * 15 kilometrin maantiejuoksu: 50.11 (2005) * Puolimaraton: 1.12.58 (2005) ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kenialaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Visions fugitives

Visions fugitives eli Pakenevia näkyjä op. 22 on Sergei Prokofjevin säveltämä pianosarja vuosilta 1915–1917. Sarja koostuu kahdestakymmenestä osasta, joiden esitys kestää parikymmentä minuuttia. Sarjan innoittajana on Konstantin Balmontin runo. Prokofjev itse kantaesitti sarjan Pakenevia näkyjä Pietarissa 15. huhtikuuta 1918. == Osat == # Lentamente # Andante # Allegretto # Animato # Molto giocoso # Con eleganza # Pittoresco (Arpa) # Commodo # Allegro tranquillo # Ridicolosamente # Con vivacità # Assai moderato # Allegretto # Feroce # Inquieto # Dolente # Poetico # Con una dolce lentezza # Presto agitatissimo e molto accentuato # Lento irrealmente == Aiheesta muualla == * Prokofiev.org: Visions Fugitives Op. 22 Luokka:Sergei Prokofjevin teokset Luokka:Pianokappaleet Luokka:1910-luvun musiikkiteokset
Landvetterin lentoasema

Göteborg-Landvetterin lentoasema on matkustajamääriltään Ruotsin toiseksi vilkkain lentoasema heti Tukholman Arlandan jälkeen. Se sijaitsee Härrydan kunnassa noin 20 kilometriä Göteborgista itään ja 40 kilometriä Boråsista länteen. Vuonna 2017 lentoaseman kautta kulki yhteensä 6,8 miljoonaa matkustajaa tehden siitä Pohjoismaiden kuudenneksi vilkkaimman. Lentoasemalla on yksi 3 300 metriä pitkä kiitotie (03/21). Lentosema on nimetty pienen Landvetterin taajaman mukaan, joka sijaitsee Härrydan kunnassa. Göteborgissa on myös toinen lentoasema nimeltään Göteborg City Airport, mutta sen kaupallinen liikenne lakkautettiin alkuvuodesta 2015. == Lentoyhtiöt ja kohteet == *airBaltic (Riika) *Air France **CityJetin operoimana (Pariisi- Charles de Gaulle) *Austrian Airlines **Austrian Arrowsin operoimana (Wien) *British Airways **Sun Air of Scandinavian operoimana (Århus, Billund) *Brussels Airlines (Bryssel) *City Airline (Åre-Östersund, Birmingham, Luulaja, Lyon, Manchester, Praha [16.4.2008 alkaen], Tallinna, Zürich) *Direktflyg (Borlänge) *Finnair (Helsinki) *FlyNordic (Tukholma-Arlanda, Pristina) *Icelandair (Reykjavík-Keflavík) *Iceland Express (Reykjavík- Keflavík) *Iran Air (Teheran-Khomeini) *Jat Airways (Belgrad) *KLM Royal Dutch Airlines (Amsterdam) *Lufthansa (Frankfurt) **Lufthansa Regionalin operoimana (Düsseldorf, Hampuri, München) *Malmö Aviation (Tukholma-Bromma, Uumaja) *Norwegian Air Shuttle (Tukholma-Arlanda) *Scandinavian Airlines System (Barcelona, Frankfurt, Kööpenhamina, Lontoo-Heathrow, Málaga, Oslo-Gardermoen, Tukholma-Arlanda) *Skyways Express (Sundsvall) *Welcome Air (Graz, Hanover, Innsbruck, Stavanger, Kristiansand) *Widerøe (Oslo) ===Tilausyhtiöt=== *Alpresor (Salzburg, Geneve, Málaga) *Apollo (Agadir, Antalya, Ateena, Burgas, Chaniá, Corfu, Djerba, Dubrovnik, Fuerteventura, Iraklion, Hurghada, Karpathos, Kavála, Lanzarote, Lárnaka, Las Palmas (Gran Canaria), Monastir, Palermo, Palma de Mallorca, Phuket, Préveza, Ródos, Rooma, Santorini, Skiáthos, Split, Teneriffa, Thessaloniki, Tivat, Varna, Zákynthos) *TUIfly Nordic (Agadir, Antalya, Bali, Bangkok, Barcelona, Burgas, Dalaman, Faro, Goa, Gran Canaria, Hurghada, Isla de Margarita, Kap Verde, Krabi, Lanzarote, Lárnaka, Madeira, Mallorca, Mauritius, Miami, Mombasa, Monastir, Phuket, Šarm al-Šaikh, Split, Teneriffa, Trieste, Varna) (air operator mainly TUIfly Nordic) *LionAlpin *Solresor *Ving Lisäksi kesäisin lennetään charter-lentoja lähinnä Espanjaan, Kreikkaan ja Turkkiin. Talvisin lennetään mm. Kanariansaarille ja Thaimaahan. == Liikenneyhteydet == Matka Flygbussarnan bussilla Göteborgin keskustaan kestää noin 30 minuuttia, ja maksaa 80 kruunua. Matka Boråsiin puolestaan kestää 35 minuuttia ja maksaa saman verran. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Lentoaseman kotisivut Luokka:Göteborgin liikenne Luokka:Härrydan kunta Luokka:Ruotsin lentoasemat
Johannes X

Johannes X oli 122. paavi maalis–huhtikuun 914 ja touko–kesäkuun 928 välisenä aikana.Hanska 2005: 319. Hänen syntymäaikansa ja -paikkansa ovat tuntemattomat. Tiedetään, että hänen kastenimensä oli Johannes (Giovanni), mutta hänen sukunimeään ei tunneta. Tämän Landon ja Leo VI:n välissä hallinneen paavin kuolinpaikkakin on tuntematon. Tiedetään vain, että hän kuoli 928. Johanneksen syntyperästä ja kuolintavasta on erilaisia kertomuksia. == Katso myös == * pornokratia. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Paavit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 928 kuolleet
Maunulan uurnalehto

Maunulan uurnalehto Helsingissä on Suomen ensimmäinen pelkästään uurnahautauksia varten rakennettu hautausmaa. Vuonna 1966 käyttöön vihitty Maunulan uurnalehto on arkkitehti Erik Sommerschieldin suunnittelema. Hautausmaan osoite on Pirkkolantie 22, 00630 Helsinki. Hautausmaalla on sähköinen tieto- ja karttajärjestelmä, joka sisältää tiedot haudoista ja vainajista. Haudan sijaintia voi kysellä vainajan nimen mukaan. Alueella sijaitsee hautausmaan toimisto ja portilla on kukkakioski. Hautausmaalla on myös sirottelualue, joka valmistui vuonna 2012. Muistokivenä on massiivinen graniittilohkare, johon voi kiinnittää muistolaatan, joka lunastetaan seurakuntayhtymältä. Laattaan kaiverretaan vainajan nimi, syntymä- ja kuolinaika. == Maunulan uurnalehtoon haudattuja tunnettuja henkilöitä == * Asmo Alho, sarjakuvapiirtäjä, kirjailija ja toimittaja * Tony Arima, jääkiekkoilija * Matti Aulos, näyttelijä * Lee Gaines, yhdysvaltalainen laulaja * Sasu Haapanen, näyttelijä * Helge Herala, näyttelijä * Jarkko Herala, näyttelijä Helge Heralan poika * Pekka Jokipaltio, Helsingin ilmatorjunnasta vastannut everstiKuva Jokipaltion hautakivestä Silviisii.com. Viitattu 20.5.2012. * Teijo Joutsela, laulaja, näyttelijä, Kipparikvartetin jäsen * Anu Kaipainen, kirjailija * Osmo Kaipainen, lääkäri, poliitikko * Kullervo Kalske, näyttelijä, poliisi * Arvo Karvinen, järjestöneuvos ja näkövammaisvaikuttaja * Herbert Katz, jazzkitaristi * Marja Korhonen, näyttelijä * Olavi Kortealho, talousneuvos * Seppo Laine, näyttelijä "Sämpy" * Stig-Erik Leiponen, juristi, työmarkkinajärjestöjohtajaBillion Graves : Stig- Erik Leiponen * Eero Leväluoma, näyttelijä, ohjaaja * Pentti Linnosvuo, olympiavoittaja * Olli Lounasmaa, fyysikko, akateemikko * Aarre Nojonen, toimittaja, Yleisradion Moskovan-kirjenvaihtaja * Väinö Nuorteva, pakinoitsija (nimimerkki Olli) * Onni Oja, taidemaalari * Oiva Paloheimo, kirjailija * Olli Puhakka, hävittäjä- ja liikennelentäjä, Mannerheim-ristin ritari * Oskar Reponen, toimittaja ja kirjailija * Jarno Sarjanen, muusikko * Sakari Simelius, jalkaväenkenraali, puolustusvoimain komentajaKuva Simeliuksen hautakivestä Silviisii.com. Viitattu 20.5.2012. * Ossi Skurnik, kuvaaja * Tauno Söder, näyttelijä * Ester Toivonen, elokuvanäyttelijä, missi * Veikko Vennamo, tullineuvos, poliitikkoKuva Vennamon hautakivestä Silviisii.com. Viitattu 20.5.2012. * Antero Viherkenttä, urheilutoimittaja * Lauri Vilenius, kommunisti ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Maunulan uurnalehto Helsingin seurakuntayhtymän sivustolla Luokka:Helsingin hautausmaat Luokka:Maunula
Kiko

Francisco Miguel ”Kiko” Narváez Machón (s. 26. huhtikuuta 1972 Jerez de la Frontera, Cádizin maakunta, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija. ==Seurajoukkueura== Kiko oli yksi 1990-luvun menestyneimmistä jalkapalloilijoista, jonka ura kuitenkin päättyi ennenaikaisesti loukkaantumisten takia. Hän oli Cádizin kasvatti ja edusti seuraa ensimmäisen kerran Espanjan pääsarjassa kaudella 1990–1991. Vuonna 1993 Kiko siirtyi Atlético Madridiin, jossa hän pelasi kaikkiaan kahdeksan kautta. Hän kuului kaudella 1995–1996 tuplamestaruuden voittaneeseen kokoonpanoon. Atléticon pudottua kaudella 1999–2000 Espanjan pääsarjasta Kiko ei monen muun tähtipelaajan tavoin jättänyt seuraansa, vaan jatkoi Atléticon riveissä tavoitteena pikainen nousu. Kiko päätti pelaajauransa lopulta Extremadurassa vuonna 2002. Kikon pääsarjaura kattoi kaikkiaan 271 ottelua, joissa hän teki 60 maalia. ==Maajoukkueura== Kiko teki ensiesiintymisensä Espanjan maajoukkueessa Latviaa vastaan pelatussa ottelussa vuonna 1992. Myöhemmin hän edusti maataan vuoden 1996 EM-kilpailuissa Englannissa sekä vuoden 1998 MM- kilpailuissa Ranskassa. Kaikkiaan Kiko pelasi 28 maaottelua, joissa hän teki viisi maalia. Junioritasolla hän oli mukana voittamassa olympiakultaa vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa. ==Muuta== thumb|200px|Kiko Narváezin urheiluhalli Jerezissä. Pelaajauransa jälkeen Kiko on toiminut jalkapallokommentaattorina espanjalaisilla televisio- ja radioasemilla. Hyökkääjä Fernando Torres pitää Kikoa suurena esikuvanaan ja omisti vuoden 2006 MM-kilpailuiden Tunisia-ottelussa tekemänsä voittomaalin juuri Kikolle. Toinen Kikoa esikuvanaan pitävä nykyjalkapalloilija on hyökkääjä Dani Güiza. Alun perin jereziläinen Güiza juhlii jokaista tekemäänsä maalia niin sanotulla jousimiestuuletuksella, jonka Kiko kehitti ja teki tunnetuksi Atléticon vuosinaan. Kiko myös valmensi Güizaa tämän nuoruudessa ja tuuletus on kunnianosoitus vanhalle oppi-isälle.Sid Lowe: How dirty Nuria rescued one of Spain’s greatest talents Guardian Blogs. Viitattu 30.6.2008. Kikon kotikunnassa Jerezissä on hänen mukaansa nimetty urheiluhalli Polideportivo Kiko Narváez. == Lähteet == Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Espanjalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kevin Kantee

Kevin Kantee (s. 29. tammikuuta 1984 Idaho Falls, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaissuomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Chicago Blackhawks varasi Kanteen NHL:ään vuonna 2002 varausnumerolla 188. Kanteen pelaajaura kului kuitenkin Euroopassa. Kantee lopetti uransa vuonna 2012. == Ura == Kantee on Jokereiden kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa Jokereissa kaudella 2003–2004. Lopullisesti Kantee vakiinnutti paikkansa Jokereiden kokoonpanossa kaudella 2004–2005, jolloin hän pelasi 46 ottelua liigassa. Jokereissa Kantee voitti kaksi SM-hopeaa, kunnes hän siirtyi Turun Palloseuraan kesken kauden 2006–2007 . Kantee pelasi TPS:ssä lopulta vain kevään 2007, minkä jälkeen Kantee teki kahden vuoden sopimuksen Tampereen Ilveksen kanssa. Kahden Ilves-kauden jälkeen Kantee pelasi vajanaisen kauden JYP:ssä. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Itävallan liigassa pelanneeseen slovenialaiseen HDD Olimpija Ljubljanaan. Seuraavalla kaudella Kantee pelasi Italian liigan HC Valpellicessa, jossa hän päätti uransa keväällä 2012. Kantee varattiin NHL:ään vuonna 2002, kun Chicago Blackhawks valitsi hänet kuudennella kierroksella varausvuorolla 188. Chicago kuitenkin luopui Kanteen oikeuksista kesällä 2006.. Kantee edusti Suomea kahdesti junioreiden MM- kilpailuissa. Hän oli mukana alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002 ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004. == Lähteet == * *Jatkoajan pelaajaprofiili Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Chicago Blackhawksin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pasi Häkkinen

Pasi Häkkinen (s. 25. kesäkuuta 1977 Lappeenranta) on suomalainen pelaajauransa päättänyt jääkiekkomaalivahti, ja nykyinen Kajaanin Hokin maalivahtivalmentaja. ==Pelaajaura== Lappeenrannasta kotoisin oleva Häkkinen juuttui kaudella 2000–2001 SaiPassa kakkosmaalivahdiksi, vaikka oli edellisellä kaudella pelannut muutamia mainioita otteluita. Hän lähti etsimään uusia haasteita Englannin Nottinghamiin, ja sieltä Mestikseen. Kausi 2002–2003 Mestiksen Kajaanin Hokissa oli menestys ja Häkkinen valittiin muun muassa Mestiksen vuoden maalivahdiksi. Jokereihin Häkkinen palkattiin yllättäen kaudelle 2003–2004. Ennakkoon Pasi Häkkistä pidettiin korkeintaan kakkosmaalivahtina, mutta hän onnistui saavuttamaan ykkösmaalivahdin paikan jo kauden alla eikä kauden aikana siitä luopunut. Joulukuussa 2003 Häkkinen valittiin liigan kuukauden pelaajaksi. Kaudella 2004–2005 ei vastuuta Jokereissa tullut, joten Häkkinen suuntasi Tanskan sarjassa pelaavaan Herning IK:n joukkueeseen. Yhden Tanskan kauden jälkeen Häkkinen palasi SM-liigaan Rauman Lukon joukkueeseen. 20. lokakuuta 2006 Häkkinen kaupattiin Ilvekseen Tuukka Raskin maalivahtipariksi. Häkkinen jatkoi joukkueessa myös kaudella 2007–2008. Kaudella 2008–2009 Häkkinen pelasi Italian Serie A:ssa HC Bolzanon riveissä. Häkkinen pelasi lopulta kaksi kautta Bolzanossa ja siirtyi kaudeksi 2010–2011 Saksan kakkossarjassa pelaavaan Dresdner Eislöweniin. Häkkinen pelasi kauden Eislöwenissä ja oli 2. Bundesliigan runkosarjan paras maalivahti. Kauden jälkeen hän vaihtoi valkovenäläiseen H’K Homeliin. Homelissa Häkkinen pelasi kauden ja voitti Valko-Venäjän pronssia. Hän torjui 49 ottelussa ja päästi vain 1,7 maalia ottelua kohden. Häkkinen palasi kauden jälkeen takaisin Saksan kakkosliigaan, kun hän teki sopimuksen Starbulls Rosenheimin kanssa. Kaudella 2012–2013 Häkkinen pelasi Saksan kakkosliigassa Starbulls Rosenheimissa. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Uplifting trance

Uplifting trance eli anthem trance on elektronisen tanssimusiikkityyli trancen alalaji, joka syntyi progressiivisen trancen vanavedessä 1990-luvun loppupuolella. Tyypillisiä piirteitä ovat sointuprogressio kaikissa elementeissä (lead-syntetisaattori, bassosoinnut, diskanttisoinnut), pidennetyt breakdown-osiot ja arpeggiot taustalla tuotaessa wash-efektejä eteen. Uplifting trance-kappaleissa on usein pidempiä breakdowneja kuin progressiivisessa, ja niissä on happy hardcoren kaltaisia melodioita, josta lempinimi "happy trance". Kappaleissa on usein tasainen 136-142 bpm tempo. == Artisteja == * 2 Players * 4 Strings * Above & Beyond * Ace Da Brain * Aly & Fila * Duderstadt * DuMonde * Exalted * Filo & Peri * M.O.P.E. * Nathan Profit * NU NRG * Plastic Angel * Push * Rank 1 * Ronski Speed * Super8 & Tab * System F * True Form * Woody Van Eyden * Andy Blueman * Dimension * ReOrder * Running Man ==Lähteet== Luokka:Trance
Keith Duffy

Keith Peter Thomas Francis John Duffy (s. 1. lokakuuta 1974 Dublin, Irlanti) on irlantilainen laulaja ja näyttelijä. == Ura == Duffy oli yksi vuosina 1993–2000 toimineen Boyzone-poikabändin jäsenistä. Vuoden 2000 lopulla hän julkaisi entisen yhtyekaverinsa Shane Lynchin kanssa nimellä Keith ’n’ Shane uuden version Milli Vanillin vuoden 1988 hitistä ”Girl You Know It’s True”. Se sijoittui Britannian singlelistalla parhaimmillaan 36. sijalle. Vuonna 2001 Duffy osallistui Celebrity Big Brotherin ensimmäiselle kaudelle ja sijoittui kuudesta kilpailijasta kolmanneksi. Vuosina 2002–2005 hän esitti Ciaran McCarthya brittiläisessä saippuasarjassa Coronation Street. Duffy soitti bassokitaraa Moya Brennanin vuoden 1999 albumilla Whisper to the Wild Water. == Yksityiselämä == Duffy meni naimisiin Lisa Smithin kanssa Las Vegasissa 24. kesäkuuta 1998.Life Is a Rollercoaster, s. 184. Heillä on kaksi lasta. Tyttärensä autismin vuoksi Duffy on puhunut sairaudesta julkisuudessa. == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Irlantilaiset laulajat Luokka:Irlantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jill Goodacre

Jill Goodacre Connick (s. 29. maaliskuuta 1965) on malli, joka esiintyi laajalti 1990-luvun Victoria's Secretin katalogeissa. Ohjattuaan yhden Harry Connick Jr:in musiikkivideon vuonna 1994, he avioituivat eikä Jill ole tehnyt paljoa mallin töitä sen jälkeen. Jill on kuvanveistäjä Glenna Goodacren tytär. Jillillä on kolme tytärtä Harry Connick, Jr:n kanssa: Georgia Tatom (17. huhtikuuta 1996), Sarah Kate (12. syyskuuta 1997) sekä Charlotte (26. kesäkuuta 2002). Hän on myös ollut vieraana Frendit-televisiosarjassa jaksossa Sähkökatko ("The One With the Blackout") vuonna 1994. Luokka:Yhdysvaltalaiset mallit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ontajärvi (kylä)

Ontajärvi (, ) on maaseututaajama ja entinen kylähallintoalue Mujejärven piirin itäosassa Ontajärven länsipuolella Karjalan tasavallassa Venäjällä. Vuodesta 2006 Ontajärvi on osa Rukajärven kuntaa. Kylässä oli noin 300 asukasta vuonna 1996. Ontajärvi sijaitsee 131 kilometriä piirikeskuksesta Mujejärvestä itään, noin 35 km Rukajärven kylästä kaakkoon. Kylässä on 1800-luvulta peräisin oleva tšasouna. Nykyinen Ontajärvi on peräisin 1950-luvulta ja oli perustettu entisen Ontajärven karjalaiskylän kohdalle tyypilliseksi metsätyökyläksi. Sen väestö on muodostunut entisestä Ontajärven kyläläisistä, entisten lähikylien asukkaista (esim. Korpilahti) ja uusista tulokkaista, jotka olivat pääosin värvättyjä valkovenäläisiä. Nykyinen Ontajärvi käsittää kaksi osaa: kylän (ven. derevnja), jolla tarkoitetaan vanhan kylän paikkaa, ja myöhemmin rakennetun maaseututaajaman (posjolok). Ontajärven kylä on perustettu yli 450 vuotta sitten. Se oli yksi vanhimmista asutuskeskuksista nykyisen Karjalan tasavallan keskiosassa. Kylä mainitaan ensi kerran Lapin pogostojen verokirjassa vuodelta 1597. Ontajärvi kuului silloin hallinnollisesti Paateneen pogostaan ja oli melko iso paikallismittakaavassa (19 taloa). Talojen määrän perusteella voi olettaa, että Ontajärvi oli perustettu ainakin muutamaa kymmentä vuotta ennen esimerkiksi 1540-1550 luvuilla tai aikaisemmin. Kylän perustajat olivat harkinnet tarkasti tulevan kylän sijaintia, koska olivat halunneet elää siellä mahdollisimman mukavasti, harjoittaa maanviljelyä ja olla turvassa. Perustamispaikkana oli valittu kannas Ontajärven ja Lajanijärven välissä. Vieressä sijaitsee kalarikas Ontajärvi ja lähimetsät ovat täynnä riistaa. ==Lähteet== * Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997. ISBN 952-90-8324-6 ==Aiheesta muualla== *Ontojärvi Mujejärven piirin sivustossa Luokka:Mujejärven piirin asutut paikat
Himala

Himala oli kylä Muolaan kunnan itäosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kylä sijaitsi Punnusjärven länsirannalla noin viisi kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta itään. Himalan naapurikyliä olivat pohjoisessa Punnus, idässä Saustala sekä etelässä ja lännessä Telkkälä. Nykyisin kylä on asumaton eikä sillä ole venäläistä asutusnimeä. == Kyläkuva == Vuonna 1936 Himalan kylän pinta-ala oli 5,63 neliökilometriä, josta oli peltoa 194 hehtaaria, niittyä 37 hehtaaria ja metsää 315 hehtaaria.Luukka, Sarkanen & Repo 1952, s. 195 Punnusjärvestä Kirkkojärveen laskeva Punnusjoki muodosti kylän Punnuksen vastaisen pohjoisrajan. Himalan asutus ja pellot olivat keskittyneet kylän pohjoisosaan Punnusjärven rannalle. Kylässä oli kauppa ja kaksi pientä myllyä ja sahaa.Repo 1952, s. 491 Kylän länsiosan kautta kulki maantie Lehtokylästä Punnukseen, jonka lisäksi kylään johti kylätie Telkkälästä. Kylän peltopinta-ala lisääntyi huomattavasti Punnusjärven laskun myötä. Kylän pääelinkeino oli maanviljelys, jonka ohella monet kyläläiset harjoittivat kalastusta Punnusjärvellä. Himalan kylä kuului Telkkälän koulupiiriin, jonka koulu sijaitsi kylätien varressa metsätaipaleella Himalan ja Telkkälän kylien välimaastossa. == Historia == Himalan asukkaat evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939.Luukka & Sarkanen 1952, s. 400 Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle. Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen ja Etelä-Pirkanmaalle, jossa Himalan asukkaat asutettiin Humppilaan ja Jokioisille. == Lähteet == * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * Luokka:Muolaan kylät
Himola

Himola (; karjalaksi Himol’a) on taajama Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Sukkajärven kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Himolanjärven kaakkoispuolella 28 kilometriä Sukkajärvestä eteläänGeneralnyi plan, s. 8.. Taajamassa on 309 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 3.. ==Historia== Selkin pogostaan kuulunut Himolan kylä mainitaan Lapin pogostojen tarkastuskirjassa vuonna 1597, jolloin siellä oli 25 taloa. Myöhemmin se kuului Aunuksen läänin Poventsan kihlakunnan Porajärven volostiin eli kuntaan, joka oli suomalaisten miehittämä vuosina 1919–1921 ennen Tarton rauhan toteuttamista. Porajärven Klyyssinvaaran kyläkunnan Himolan kylässä oli vuonna 1905 koulu, 30 taloa ja 158 asukasta. Porajärven kunnan lakkauttamisen jälkeen Himolasta tuli osa Klyyssinvaaran kyläneuvostoa. Vuonna 1926 kylässä oli 184 asukasta, joista 177 oli karjalaisia ja seitsemän suomalaisia. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Nykyinen taajama on perustettu metsätyöläisten asutukseksi rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1954. Parhaimmillaan siellä asui lähes 3 500 henkeä vuonna 1966, mutta vuonna 1991 enää 650. Vuonna 1956 perustettu Himolan kyläneuvosto (myöhemmin kylähallinto) liitettiin Sukkajärven kuntaan vuonna 2006. Taajaman kuihtuminen alkoi jo vuonna 1973, jolloin Himolan metsäteollisuuspiiri muutettiin Sukkajärven metsäteollisuuspiirin työmaaksi. ==Nykypäivä== Taajaman kautta kulkee Porajärven ja Mujejärven välinen soratie sekä Suojärven ja Jyskyjärven välinen rautatie. Rautatieaseman venäjänkielinen nimi on Gimolskaja.Generalnyi plan, s. 18–19. Himolan lähellä on graniitti-, hiekka- ja soralouhoksia. Taajamassa toimii sepelintuotantolaitos.Generalnyi plan, s. 12, 27. Palveluihin kuuluu postiGeneralnyi plan, s. 22.. ==Nähtävyydet ja matkailu== Autioksi jäänen Himolan kylän lähettyvillä on kivikautisia asuinpaikkoja. Himolanjärven rannalla sijaitsevan kylän rakennusmuistomerkkeihin kuuluu joukko 1800–1900-lukujen vaihteen asuin- ja talousrakennuksia.Generalnyi plan, s. 17. Myös muut alueen kylät Klyyssinvaara, Kuutamalahti, Roikonniemi ja Uskali ovat nykyään autioina. Himolan taajamassa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka. Sen lounaispuolella Himolanjärven rannalla sijaitsee lomakylä. Lomakyliä suunnitellaan myös Himolanjärven Dengasaarelle, entisen Himolan kylän tienoille sekä RoikonniemelleGeneralnyi plan, s. 50.. Seudun huomattavin nähtävyys on Himolan koillispuolella sijaitseva Länsi- Karjalan ylängön korkein kohta Vuottovaara (ven. Vottovaara) muinaisine seitoineen. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Mujejärven piirin asutut paikat
Rinkeli (maailmanpyörä)

Rinkeli on italialaisvalmisteinen maailmanpyörä, joka korvasi vanhan Helsinki- pyörän kaudella 2006 Linnanmäellä. Rinkeli on noin 35 metriä korkea eli 11 metriä edeltäjäänsä korkeampi. Laitteessa on 24 gondolia, ja sen kyytiin mahtuu samanaikaisesti 144 matkustajaa. Tunnissa laitteen kapasiteetti on noin 1 700 matkustajaa. Nimensä Rinkeli sai yleisöäänestyksessä, joka pyöri Linnanmäen internetsivuilla talvella 2005–2006. Maailmanpyörää ryhdyttiin pystyttämään maaliskuun puolivälissä, ja se otettiin käyttöön huvipuiston avauduttua perjantaina 28. huhtikuuta 2006.http://www.linnanmaki.fi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Maailmanpyörän valmistajan Technical Parkin sivut Luokka:Maailmanpyörät Luokka:Linnanmäki
Tumpajoki

Tumpajoki () on taajama Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Sukkajärven kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Suunujoen yläjuoksulla 18 kilometriä Sukkajärvestä luoteeseenGeneralnyi plan, s. 8.. Taajamassa on 260 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 3.. Seesjärven piirin Paateneen kyläneuvostoon kuuluneet Tumpajoen metsätyömaat mainitaan vuoden 1933 väestönlaskennassa. Nykyinen taajama on perustettu metsätyöläisten asutukseksi vuonna 1958. Vuonna 1996 siellä oli noin 500 asukasta. Ennen vuoden 2006 kunnallishallintouudistusta Tumpajoki oli oman kylähallintoalueensa keskuskylä. Taajaman kautta kulkee Porajärven–Mujejärven maantieltä Lentieraan johtava tie sekä Suojärven–Jyskyjärven radalta Lentieraan haarautuva rautatie, jolla on Suunin asema. Tumpajoelta on linja-autoyhteys Pieningän ja Voloman kautta Mujejärvelle. Rautatiellä on henkilöliikennettä Lentieraan ja Sukkajärvelle.Generalnyi plan, s. 18–19. Taajaman palveluihin kuuluu lääkintäasema ja postiGeneralnyi plan, s. 20, 22.. Siellä on heinäkuussa 1941 kaatuneiden neuvostoliittolaisten rajavartioiden hautapaikkaGeneralnyi plan, s. 17.. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Mujejärven piirin asutut paikat
Puijon Diabetesyhdistys

Puijon Diabetesyhdistys on vuonna 1992 perustettu toimialueensa diabeetikoiden etujärjestö. Yhdistys työskentelee diabeteksesta aiheutuvien lisäsairauksien ennalta ehkäisemiseksi, valvoo diabeetikoiden yhteiskunnallisia etuja, harjoittaa valistus-, tiedotus- ja neuvontatoimintaa, vaalii terveitä elämäntapoja, tukee tutkimus- ja tiedotustoimintaa, järjestää jäsenistölleen liikuntaa, mm. allas- ja salijumppaa, lentopalloa, sauvakävelyä ym., sekä järjestää virkistystilaisuuksia. retkiä ja järjestää asiantuntija- ja keskustelutilaisuuksia. Yhdistys kuuluu Diabetesliittoon, joka on diabeetikoiden valtakunnallinen etujärjestö. Puijon Diabetesyhdistyksen toimialueeseen kuuluu Kuopio, Pielavesi, Rautavaara, Siilinjärvi ja Vehmersalmi. Yhdistyksen jäseneksi voi liittyä kuka tahansa diabeteksesta kiinnostunut yksityishenkilö tai yhteisö. Jäsenmaksu oli vuonna 2015 18 €/vuosi ja jäseniä noin 1300. Yhdistys julkaisee 2 kertaa vuodessa jäsentiedotteen, jossa kerrotaan tarkemmin yhdistyksen toiminnasta. ==Lähteet== *Puijon Diabetesyhdistys ry:n esite. ==Aiheesta muualla== * Diabetesliitto Luokka:Suomessa paikallisesti toimivat potilas- ja vammaisjärjestöt Luokka:Kuopiolaiset yhdistykset Luokka:Siilinjärvi Luokka:Pielavesi Luokka:Rautavaara Luokka:Vehmersalmi
Kiimanvaara

Kiimanvaara (myös Kiimavaara, ; ) on taajama Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Lentieran kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Karkiejärven (ven. Kargiozero) rannalla 30 kilometriäGeneralnyi plan, s. 10. Lentierasta pohjoiseen. Taajamassa on 146 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 5.. ==Historia== Repolan pogostaan kuulunut Kiimanvaaran kylä mainitaan vuoden 1679 veroluettelossa, jolloin siinä oli 10 taloaAunuksen Repola, s. 27.. Vuonna 1873 kylässä oli 14 taloa ja 90 karjalaista asukasta. Vuonna 1905 Repolan Kiimanvaaran kyläkuntaan kuului 14 kylää: Aimalahti, Haukkasaari, Kiimaanvaara, Kipo, Koroli, Lentiera, Luovutsaari, Pieninkä, Suoverkka, Suulaansaari, Tšolkka, Tuusenia, Vuosniemi ja Ylävaara. Kiimanvaaran kylässä oli koulu, 20 taloa ja 156 asukasta. 1800–1900-lukujen vaihteessa sinne rakennettiin ortodoksinen kirkko, joka suljettiin vuonna 1929Aunuksen Repola, s. 76, 97, 103.. Repolan piirin Repolan kyläneuvostoon kuuluneessa Kiimaanvaarassa oli vuonna 1926 129 asukasta, joista neljä oli suomalaisia ja loput karjalaisia. Vuoteen 1933 mennessä perustettiin Kiimaanvaaran kyläneuvosto, johon kuuluivat myös Kapustavaaran, Pieningän, Termannon, Tuusenian ja Ylävaaran kylät. Kyläneuvoston alueella oli yhteensä 373 asukasta, joista yksi oli suomalainen ja loput karjalaisia. Kiimanvaaran kylässä asukkaita oli 121. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli suomalaisten miehittämä. Seudun monista muista kylistä poiketen Kiimaanvaara selviytyi sodan tuhoista, mutta vuonna 1959 siellä oli enää 73 asukasta. Tuolloin se kuului Segežan piirin Repolan kyläneuvostoon. Myöhemmin Kiimaanvaara muuttui Lentieran metsäteollisuuspiirin työläisasutukseksi, joka muodosti oman kyläneuvostonsa ja Neuvostoliiton hajottua volostinAunuksen Repola, s. 285.. Sen asukasluku oli suurimmillaan yli 500 henkeä vuonna 1970. Kiimanvaaran kylähallintoalue eli volosti liitettiin Lentieran kuntaan 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa. ==Nykypäivä== Kiimanvaarasta on linja-autoyhteys Lentieraan, Repolaan ja MujejärvelleGeneralnyi plan, s. 21.. Taajamassa on Lentieran metsäteollisuuspiirin toimintojaGeneralnyi plan, s. 32.. Palveluihin kuuluu lääkintäasema ja kauppaGeneralnyi plan, s. 23–24.. Sähköä tuottaa paikallinen dieselvoimalaGeneralnyi plan, s. 29.. Kiimanvaaralla on historiallisen asutuksen status. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Mujejärven piirin asutut paikat
Kiimavaara

Kiimavaara saattaa tarkoittaa seuraavia asioita: * Kiimavaara tai Kiimanvaara, kylähallintoalue ja sen keskuskylä Karjalan tasavallassa Venäjällä. * Kiimavaara, kylä Kainuussa Suomessa.
Voloma

Voloma () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Mujejärven piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Hovdajärven rannalla 32 kilometriä Mujejärvestä etelään. Taajamassa on 1 174 ja kunnassa 1 201 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 3.. ==Maantiede ja asutus== Voloman kunnan pinta-ala on 1 333 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Mujejärven piirin Pieningän, lännessä Lentieran sekä Repolan ja pohjoisessa Mujejärven kuntiin sekä idässä Karhumäen piirin Paateneen kuntaanGeneralnyi plan, s. 8.. Pinta-alasta valtaosa on metsääGeneralnyi plan, s. 36.. Seutu kuuluu Länsi-Karjalan ylänköön. Sen maisemaa leimaavat korkeat harjut ja jääkauden muovaamat vesistöt.Generalnyi plan, s. 9. Kunnan alueella virtaavia jokia ovat Tširkkakemijoki, Volomajoki, Talvijesjoki, Pieninkä (ven. Peninga), Amindomaoja, Kožala, Kivioja, Ronda, Tširka ja Kondi. Suurimmat järvet ovat Volomajärvi (Voloma), Kemeljärvi (Kemel), Tšiasjärvi, Talvijesjärvi, Kelajärvi (Kelarvi), Kumšajärvi (Kumša), Jekondjärvi, Tsirkkajärvi (Tširka), Amindomajärvi, Hovdajärvi, Simononjärvi, Mošeljärvi, Semjonovo, Pedrojärvi ja Nižneje Šulgojärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka ja sora.Generalnyi plan, s. 11–13. Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu Sonozeron asema. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 64 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 18 % valkovenäläisiä, 5 % karjalaisia ja 4 % ukrainalaisia. ==Historia== Seesjärven piirin Laasarin kyläneuvostoon kuulunut Voloman metsätyömaa mainitaan vuoden 1933 väestönlaskennassa. Tuolloin siellä oli 132 karjalaista ja kahdeksan venäläistä asukasta. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Nykyinen taajama on perustettu vuonna 1962. Se kuului aluksi Sukkajärven kyläneuvostoon. Vuonna 1964 avattiin Sonozeron rautatieasema ja vuonna 1965 perustettiin Voloman kyläneuvosto. Vuonna 1969 otettiin käyttöön Voloman hakettamo, joka oli kapasiteetiltaan Neuvostoliiton suurin. Vuonna 1989 taajamassa oli 1 700 asukasta. ==Liikenne, talous ja palvelut== Voloman kautta kulkee Porajärven ja Mujejärven välinen soratie sekä Suojärven ja Jyskyjärven välinen rautatie. Taajamasta on linja-autoyhteydet Mujejärvelle sekä Sukkajärven ja Himolan kautta Porajärvelle.Generalnyi plan, s. 16–17. Sonozeron rautatieasema sijaitsee 600 metriä Voloman taajamasta itään. Kunnassa toimii puunhankintaa ja -jalostusta harjoittava Leskarelin Voloman metsäteollisuuspiiri sekä metsänhoitoalueen konttori. Lisäksi louhitaan soraaGeneralnyi plan, s. 24.. Keskustaajaman palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto lääkintäasema, vanhainkoti, posti, pankki ja joukko kauppojaGeneralnyi plan, s. 17–18.. ==Nähtävyydet== Voloman keskustassa on kolmen toisessa maailmansodassa kuolleiden neuvostoarmeijan lentäjien hautapaikkaGeneralnyi plan, s. 16.. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Voloman kunta Mujejärven piirin sivustolla Luokka:Mujejärven piirin kunnat Luokka:Mujejärven piirin asutut paikat
Muotka

Muotka () on taajama ja rautatieasema Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Lentieran kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Mendojärven pohjoispuolella 44 kilometriä LentierastaGeneralnyi plan, s. 10. kaakkoon. Taajamassa on 219 asukasta (vuonna 2012)Generalnyi plan, s. 5.. Muotkan taajama on perustettu vuonna 1959 Lentieran metsäteollisuuspiirin työläisasutukseksi. Se muodosti metsätyömaa 796:n ja Muotkan aseman kanssa kyläneuvoston ja Neuvostoliiton hajottua volostin, jossa oli vuonna 1989 noin 850 asukasta, mutta vuonna 1997 enää 467. Muotkan kylähallintoalue eli volosti liitettiin Lentieran kuntaan 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa. Taajamasta on linja-autoyhteys Tumpajoen, Pieningän ja Voloman kautta MujejärvelleGeneralnyi plan, s. 21.. Muotkan rautatieasema sijaitsee kilometrin verran taajamasta etelään Suojärven–Jyskyjärven radalta Lentieraan haarautuvalla sivuradalla. Radalla on henkilöliikennettä Lentierasta Sukkajärvelle.Generalnyi plan, s. 10, 21–22. Taajamassa on Lentieran metsäteollisuuspiirin toimintoja ja metsänhoitoalueen konttoriGeneralnyi plan, s. 21, 24, 32.. Palveluihin kuuluu lääkintäasema, posti ja kaksi kauppaaGeneralnyi plan, s. 23–25.. Muotkalla on historiallisen asutuksen status. Taajamassa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikkaGeneralnyi plan, s. 20.. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Mujejärven piirin asutut paikat
Civilization II

Sid Meier's Civilization II (yleisesti Civilization II tai Civilization 2) on MicroProsen kehittämä ja alun perin 1996 julkaisema Civilization- strategiapelisarjan videopeli.http://www.mobygames.com/game/sid-meiers- civilization-ii/release-info Peli julkaistiin alun perin kaksikielisenä (englanti ja ranska). Peli julkaistiin myöhemmin PlayStationille. Civilization II:ssa on 21 kansaa. Ne ovat tasoltaan ja ominaisuuksiltaan samanlaiset. Kansat ovat: Amerikka, Atsteekit, Babylonia, Egypti,Englanti, Espanja, Intia, Japani, Keltit, Karthago, Kiina, Kreikka, Mongolia, Persia, Ranska, Rooma, Saksa, Siouxit, Venäjä, Viikingit ja Zulut == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Civilization-pelit Luokka:Vuoden 1996 videopelit Luokka:PlayStation-pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:MicroProsen videopelit de:Sid Meier’s Civilization#Civilization II
Plasmoni

Plasmoni on plasman värähtelyenergian kvantti. Kuten fotoni on sähkömagneettisen säteilyn kvantti ja fononi kiteen värähtelyn, plasmonit ilmenevät vapaaelektronikaasun värähtelyinä. Pintaplasmoni on metallin ja eristeen tai metallin ja puolijohteen rajapinnalla etenevä plasmoni. Se on sähkömagneettinen aalto, joka etenee pinnan suuntaisesti. Pintaplasmonin aallonpituus on erilainen eri metalleilla ja plasmonin etenemiseen vaikuttaa myös pinnan karheus. Teoriassa täydellisen tasaisella metallipinnalla plasmoni voisi kulkea häviöittä, mutta käytännössä pinnan epätasaisuudet rajoittavat etenemismatkan muutamaan millimetriin. Karhealla tai sopivasti kuvioidulla metallipinnalla pintaplasmoni kykenee siirtämään energiaa ympäristöönsä. Tällöin syntyy niin kutsuttu pintaplasmoni-polaritoni. Polaritoni voi syntyä vain jos pintaplasmonin aallonpituus vastaa pinnan piirteiden mittoja. Kun nämä on valittu sopiviksi, syntyy ilmiö jota kutsutaan plasmonikytkennäksi. Pintaplasmoneja ja plasmonikytkentää on tutkittu käytettäväksi tulevaisuuden optisissa integroiduissa piireissä sekä muualla optoelektroniikassa, etenkin LED-tekniikassa. == Lähteet == Luokka:Tiiviin aineen fysiikka Luokka:Optiikka Luokka:Kvasihiukkaset
Wallenberg (suku)

Wallenbergin suku on yksi Ruotsin ja koko Skandinavian elinkeinoelämän vaikutusvaltaisimmista ja varakkaimmista suvuista. Suku on peräisin Itä- Götanmaalta, ja se tunnetaan pankkiiri-, tehtailija- sekä diplomaattisukuna. Suvun esi-isänä pidetään vuosina 1670–1741 elänyttä Per Hanssonia. Suku omistaa Investor-sijoitusyhtiön, jolla on vaikutusvaltaa useissa suurissa ruotsalaisissa yhtiöissä, kuten Ericssonissa ja Scaniassa. Suku perusti sijoitusyhtiön jo vuonna 1916, ja nykyään yhtiö on suvun tärkein taloudellinen osa. Suvun jäsenet ovat perustaneet myös useita säätiöitä. == Tunnettuja jäseniä == * Jacob Wallenberg (1746–1778), ruotsalainen pappi, kirjailija ja Kiinan-matkaaja. * André Oscar Wallenberg (1816–1886), pankkimies, meriupseeri * Knut Agathon Wallenberg (1853–1938), pankkimies ja poliitikko * Marcus Wallenberg vanhempi, (1864–1943) * Marcus Wallenberg nuorempi, (1899–1982), pankkiiri, teollisuusmies ja suomalainen vuorineuvos * Marc Wallenberg * Oscar Wallenberg (1816–1886), ruotsalainen pankkimies, meriupseeri, pankin perustaja * Pieter Wallenberg * Raoul Wallenberg (1912–1947), ruotsalainen diplomaatti * Peter Wallenberg vanhempi (1926–2015), Marcus Wallenberg nuoremman poika. * Ann Marie Wallenberg (s. 1929). * Peder Wallenberg vanhempi (s. 1935) * Jacob Wallenberg (s. 1956), yritysjohtaja * Marcus Wallenberg (s. 1956), Skandinaviska Enskilda Banken AB:n (SEB) hallituksen puheenjohtaja. * Peter Wallenberg nuorempi (s. 1959) "Poker" == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut *
Magmasäiliö

Magmasäiliö on maan kuoreen muodostunut sulan kiviaineksen eli magman täyttämä säiliö, joka saattaa jäähtyä hitaastikin, muodostaen useinkin karkeakiteisiä syväkiviä.Suomen kallioperä: 3000 vuosimiljoonaa, 2. Geologian peruskäsitteitä, s. 24, 73 Mikäli magmasäiliöstä muodostuu kanava maan pintaan, siitä saattaa purkautua magmaa myös maan pinnalle, jolloin syntyy vulkaniitteja. Yleensä magmasäiliöt sijaitsevatkin tulivuorten alapuolella maan kuoressa.Suomen kallioperä: 3000 vuosimiljoonaa, 2. Geologian peruskäsitteitä, s. 43 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Rakennegeologia Luokka:Vulkanologia
Seitajärvi

thumb|275px|Seitajärven kylän taloja ja Seitajärvi nähtymä Seitajärventieltä. Seitajärvi on Savukosken kuntaan kuuluva kylä. Kylä sijaitsee kahden järven välissä, Seitajärven länsi- ja Arajärven itäpuolella. Suomalaisasutus kylään syntyi 1800-luvulla yhden perheen, Kittilästä lähtöisin olleen Mikko Rannan perheen myötä. Kylän nimi viittaa uhripaikkaa tarkoittavaan seita-sanaan. Kylään johtava Seitajärventie otettiin museotieksi vuonna 2010. Seitajärvi koki yhden tuhoisimmista Suomeen tehdyistä partisaanihyökkäyksistä 7. heinäkuuta 1944. 1940-luvulla Seitajärven kylä koostui viidestä maanviljelyä ja poronhoitoa harjoittavasta talosta. Asukkaat olivat toisilleen sukua olevia Arajärviä, Olliloita ja Ylilokkia. Nykyään Seitajärvellä ei ole vakituista asutusta. Vuonna 2005 Seitajärvellä järjestettiin Lapin kamariorkesterin sota- ajan viihdekonsertti. == Katso myös == * Seitajärven partisaanihyökkäys * Neuvostoliiton partisaani-iskut Suomeen == Lähteet == * Kaleva Plus 24.11.2005 * === Viitteet === Luokka:Savukosken kylät
Honolulun sinfoniaorkesteri

Honolulun sinfoniaorkesteri () on Havaijin osavaltiossa Yhdysvalloissa toimiva sinfoniaorkesteri. Henri Berger perusti sen vuonna 1900. Honolulun sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina on vuodesta 1996 alkaen toiminut Samuel Wong. Orkesteri esittää myös populaarimusiikkia Matt Catingubin johdolla. == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Sinfoniaorkesteri Luokka:Yhdysvaltalaiset sinfoniaorkesterit Luokka:Havaijilainen musiikki
Ats Purje

Ats Purje (s. 3. elokuuta 1985 Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen jalkapalloilija. Hän edustaa kotimaassaan Tallinna Kalevia. Virossa Purje on pelannut muun muassa FC Levadiassa, Tallinna Jalgpalli Klubissa sekä SC Real Tallinnassa. Veikkausliigan FC Interiä hän edusti kaudet 2008 ja 2009 saavuttaen heti ensimmäisen Inter-kautenaan Suomen mestaruuden. Ennen siirtymistään ensimmäistä kertaa Kuopion Palloseuraan (KuPS) Purje pelasi kaksi vuotta Kyproksen liigassa. Kolmen KuPS-kauden jälkeen Purje palasi Viroon ja tallinnalaisen Nõmme Kaljun riveihin kahdeksi kaudeksi. Sen jälkeen hän palasi jälleen KuPS:n riveihin. ja oli voittamassa mm. Suomen mestaruuden. Purje teki vielä mestaruusvuoden jälkeen syksyllä 2019 uuden sopimuksen KuPS:n kanssa. Kaudesta 2020 tuli Purjelle viimeinen KuPS:ssa. Kaikkiaan Purje pelasi Veikkausliigaa yhdeksän kautta, joista seitsemän KuPS:ssa ja kaksi Interissä. Veikkausliigaotteluita kertyi kaikkiaan 209, joissa Purje teki 55 maalia. Purje on voittanut FC Levadiassa Viron maalikuninkuuden kolmesti vuosina 2004, 2005 ja 2007. Viron jalkapallomaajoukkueessa Purje on pelannut 65 ottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia. == Saavutukset == *Viron mestaruus: 2004, 2006 ja 2007 *Viron mestaruushopeaa: 2005 *Viron mestaruuspronssia: 2003, 2015 ja 2016 *Viron cup: 2004 ja 2005 *Suomen mestaruus: 2008 ja 2019 *SM-hopeaa: 2017 *SM-pronssia: 2018 ja 2020 *Suomen cup-hopeaa: 2012 ja 2013 *Suomen liigacup: 2008 == Lähteet == *Ats Purjeen esittely FC Levadian sivuilla *Ats Purjeen profiili FC Interin sivuilla === Viitteet === Luokka:Virolaiset jalkapalloilijat Luokka:Suomen virolaiset Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lara St. John

Lara St. John (s. 15. huhtikuuta 1971, London, Ontario, Kanada) on kanadalainen viulisti, jolla on lisäksi skotlantilaisia sukujuuria. Hän on musikaalisesta perheestä. Hänen veljensä Scott on viulisti ja alttoviulisti, joka toimii professorina Toronton yliopistossa. St. John aloitti viulunsoiton 2-vuotiaana ja esiintyi ensimmäistä kertaa solistina 5-vuotiaana. 10-vuotiaana hän esiintyi Lissabonissa ja tulevina vuosina Espanjassa, Ranskassa ja Unkarissa. 14-vuotiaana hän pääsi Curtis Institute of Musiciin. Valmistuttuaan sieltä kolmen vuoden kuluttua hän siirtyi Moskovan konservatorioon. Nykyisin St. John asuu vakituisesti New Yorkissa. Hänen ensimmäinen levynsä oli Bach Works for Violin Solo (1996). == Diskografia == * Bach Works for Violin Solo (1996) * Gypsy (1997) * Bach the Concerto Album (2002) * Re:Bach (2003) == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut * Magnatune-levykaupan artistisivu Luokka:Kanadalaiset viulistit Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mjasištšev M-4

Mjasištšev M-4 () oli neuvostoliittolainen strateginen pommikone. Koneen NATO- koodinimi on Bison. Sen suunnitteli Vladimir Mjasištšev ja valmisti Mjasištševin tehdas. Neljällä suihkumoottorilla varustettu M-4 suunniteltiin 1950-luvulla koneeksi, jolla pystyttäisiin tekemään Yhdysvaltoihin ulottuvia pommituslentoja, sen lentosäde osoittautui kuitenkin riittämättömäksi tehtävään. Konetta valmistettiin vuosien 1953–1963 välillä 93 kappaletta, joita alkuperäisen tehtävänsä sijasta käytettiin meritiedusteluun ja ilmatankkereina; viimeinen M-4-2 tankkeri vedettiin palveluskäytöstä vuonna 1994. ==Teknisiä tietoja== *Miehistö: 8 *Pituus: 47,67 m *Kärkiväli: 50,53 m *Korkeus: 11,5 m *Siipipinta-ala: 326,35 m² *Tyhjäpaino: 79 700 kg *Lentopaino: 160 000 kg *MTOW: 165 900 kg *Voimalaite: 4 x Mikulin AM-3A suihkumoottori *Työntövoima: 412 kN *Huippunopeus: 930 km/h *Lentomatka: 8 100 km *Lakikorkeus: 12,5 km *Aseistus: enimmillään 10 NR-23 (myöhempänä mahdollisesti GSh-23) 23 mm tykkiä *Pommikuorma: 9 000 kg pommikuilussa, tai 1-2 ydinpommia Lähde ==Lähteet== Luokka:Neuvostoliittolaiset pommikoneet Luokka:Mjasištševin ilma-alukset
ADSL2+

ADSL2+ on laajakaistainen tiedonsiirtotekniikka, jota käytetään etenkin käyttäjien kytkemiseen Internetiin. ADSL2+ -tekniikan lähetysnopeus on 1 Mbps (megabittiä sekunnissa) ja vastaanottonopeus teoriassa jopa 24 Mbps. ADSL2+ Annex M-, J- sekä L -tekniikoilla lähetysnopeus nousee jopa 3,5 Mbps saakka. Uudella laajakaistatekniikalla on voitu toimittaa liittymiä aina 9 kilometriin saakka DSL-keskittimeltä. Vanhempi ADSL-tekniikka mahdollistaa enintään 8/1 Mbps -yhteyden, ellei useita linjoja yhdistetä rinnakkain. Vanhalla tekniikalla ei ole myöskään voitu toimittaa liittymiä kuin noin 1–5 kilometrin päähän lähimmästä puhelinkeskuksesta. Hieman ADSL:ää uudempi tekniikka on ADSL2, mutta se jää ADSL2+ -tekniikan jalkoihin suurimmillaan 12/1 Mbps -nopeudellaan. Annex J -tekniikalla tosin siinäkin teoreettinen lähetysnopeus nousee 3,5 megabittiin sekunnissa. Uusin ADSL -tekniikan laajennus on ADSL2+ G.Bond. Tekniikan avulla yhdistetään kahden ADSL2+ Annex M 24/3 Mbps linjan kapasiteetti saumattomasti toimivaksi yhdeksi 48/6 Mbps nopeudella toimivaksi linjaksi, jota jo ainakin Nebula, sekä SuomiCom tarjoavat. Tekniikan käyttö edellyttää kahta puhelinkaapeliparia huoneistoon asti. G.Bond tarjoaa enemmän luotettavuutta, sillä linjat myös varmistavat toisiaan. == Aiheesta muualla == * ADSL2 & ADSL2+ White Paper Luokka:Dataliikenne Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit