Luettelo Suomen hallitsijoista ja valtionpäämiehistä

Luettelo Suomen hallitsijoista sisältää Suomen valtionpäämiehinä toimineet henkilöt. == Ruotsin vallan aika (1150–1809) == Ruotsin vallan Suomessa on perinteisesti laskettu alkavan vuoden 1155 tienoilla tehdystä ensimmäisestä ristiretkestä Suomeen, mutta tutkimus on nykyään yksimielinen tätä retkeä kuvaavan pyhimyslegendan epäluotettavuudesta. Silti on mahdollista että Ruotsi onnistui saamaan näihin aikoihin jonkinlaisen jalansijan Suomesta. Ensimmäinen Ruotsin kuningas jolla on historialliselta paikkansapitävyydeltään kyseenalaisen Pyhän Eerikin legendan ulkopuolisen lähteen mukaan ollut valtaa Länsi-Suomessa oli Eerik XI. Hänen hallituskaudellaan Suomeen on mahdollisesti vuosina 1249–1250 tehty toinen ristiretki, vaikkakaan ainoassa sotaretkestä kertovassa lähteessä, 1320-luvulla kirjoitetussa Eerikinkronikassa, ei puhuta ruotsalaisista vaan svealaisista, gööteistä ja uplantilaisista. Historialliset lähteet kertovat Pentti Birgerinpojan toimineen Varsinais-Suomen alueen herttuana ainakin vuodesta 1284 alkaen, mikä on ensimmäinen kirjallinen maininta varsinaisesta Ruotsin hallinnosta Suomen alueella. Karjalaiset tekivät sotaretken Ruotsiin vuonna 1257, jonka seurauksena kuningas Valdemarin pyynnöstä Paavi Aleksanteri IV antoi ristiretkijulistuksen karjalaisia vastaan. Lähes kaksikymmentä vuotta myöhemmin, vuonna 1275, Karjalan ja Lapin pakanat piinasivat vielä Ruotsin valtakunnan kristittyjä. Lopulta ruotsalaiset tekivät vuonna 1293 karjalaisia vastaan niin sanotun kolmannen ristiretken jonka seurauksena kolme Karjalan kihlakuntaa liitettiin Ruotsiin. Alueen väkivaltaisuudet päättyivät vasta 1323 Novgorodin ja Ruotsin välillä solmittuun Pähkinäsaaren rauhaan. Keskiajan osalta on kuitenkin muistettava, että hallitsijan valta valtakunnan eri puolilla oli varsin rajattua. Käytännössä linnaläänit saattoivat olla hyvinkin itsenäisiä. Tämä korostuu yhtä hyvin varhaisimman kauden kuin unionikaudenkin (1389–1521) osalta. Suomen osalta historiankirjoitus on korostanut varsinkin Viipurin linnanpäälliköiden ja joidenkin Turun piispojen itsenäistä asemaa. 15. helmikuuta 1362 suomalaiset saivat ensimmäistä kertaa osallistua Ruotsin kuninkaan vaaliin, kun Norjan kuninkaana jo ollut Haakon II Maununpoika valittiin isänsä hallitsijakumppaniksi myös Ruotsin valtaistuimelle. === Sverkerin ja Eerikin suvut === Oletus Sverkerin ja Eerikin sukujen vallasta Suomessa ennen Eerik XI:tä perustuu pääasiassa historialliselta paikkansapitävyydeltään kyseenalaiseen Pyhän Eerikin legendaan. Eerik XI:n viimeisenä hallitusvuotena tapahtui todennäköisesti (mutta ei kiistattomasti) toinen ristiretki. Tämän vuoksi seuraavassa taulukossa tiedot kuninkaista ennen Eerik XI:n jälkimmäistä hallintokautta nimet ovat kaarisulkeissa. Sverkerin ja Eerikin suvut taistelivat Ruotsin kruunusta yli vuosisadan ajan, lopulta valtaan nousi jaarli Birgerin poika Valdemar. Knuut II Pitkään asti eri kuninkaiden valtakausien ajoituksissa on pientä epävarmuutta. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja (Sverker I Vanhempi) noin 1130 – 25. joulukuuta 1156 (noin ) Ulfhild Haakonintytär Rikissa Puolalainen 25. joulukuuta 1156 (murhattu) Kuului itägöötalaiseen ylimyssukuun. (Eerik IX Pyhä) noin 1156 – 18. toukokuuta 1160 (noin ) noin 1120 Kristiina Björnintytär 18. toukokuuta 1160 (noin 40 vuotta) (murhattu) Kuului länsigöötalaiseen ylimyssukuun. (Maunu II Henrikinpoika) noin 1160–1161 (noin ) noin 1130 Birgitta Haraldintytär noin 1161 (noin 31 vuotta) (sotakuolema) Tanskalainen prinssi, joka nousi valtaan murhattuaan Eerik IX Pyhän. (Kaarle VII Sverkerinpoika) noin 1161 – 12. huhtikuuta 1167 (noin ) 1130-luvulla Kristiina Stigintytär Hvide 12. huhtikuuta 1167 (28–37 vuotta) (murhattu) Sverker I Vanhemman poika (Burislev) noin 1167–1169 (noin ) (kanssahallitsijana Kol, vastahallitsijana Knuut I Eerikinpoika) noin 1169 Kaarle VII Sverkerinpojan veljenpoika (Kol) noin 1167–1173 (noin ) (kanssahallitsijana Burislev noin 1167–1169, vastahallitsijana Knuut I Eerikinpoika) noin 1173 Kaarle VII Sverkerinpojan veljenpoika (Knuut I Eerikinpoika) noin 1167–1195 (noin ) (vastahallitsijana Burislev noin 1167–1169, vastahallitsijana Kol noin 1167–1173) 1140-luvulla Cecilia Juhanantytär noin 1195 (46–55 vuotta) Eerik IX Pyhän poika (Sverker II Kaarlenpoika Nuorempi) noin 1195 – 31. tammikuuta 1208 (noin ), syöstiin vallasta noin 1164 Benedicta Ebbentytär Ingegärd Birgerintytär 17. tai 18. heinäkuuta 1210 (noin 46 vuotta) (sotakuolema) Kaarle VII Sverkerinpojan poika (Eerik X Knuutinpoika) 31. tammikuuta 1208 – 10. huhtikuuta 1216 () noin 1175 Rikissa Tanskalainen 10. huhtikuuta 1216 (noin 41 vuotta) Knuut I Eerikinpojan poika (Juhana I Sverkerinpoika) noin 1216 – 10. maaliskuuta 1222 (noin ) 1201 10. maaliskuuta 1222 (noin 21 vuotta) Sverker II Kaarlenpoika Nuoremman poika (Eerik XI Eerikinpoika) noin 1222 – 29. marraskuuta 1229 (noin ), syöstiin vallasta (holhoojahallituksen johtajana Knuut Holmgerinpoika 1222–1229) 1216 Katariina Sunentytär 2. helmikuuta 1250 (noin 34 vuotta) Eerik X Knuutinpojan poika (Knuut II Pitkä) 29. marraskuuta 1229 – 1234 (noin ) Helena Pietarintytär Strange 1234 Kaappasi holhoojahallituksen johtajana vallan alaikäiseltä Eerik XI Eerikinpojalta. Eerik XI Eerikinpoika 1234 – 2. helmikuuta 1250 (noin ) 1216 Katariina Sunentytär 2. helmikuuta 1250 (noin 34 vuotta) Palasi valtaan Knuut II Pitkän kuoleman jälkeen. === Bjälbo-suku === Bjälbo-sukua kutsutaan myös Folkunga-suvuksi. Hallituskaudet ovat osittain päällekkäisiä, koska suvun jäsenet toimivat ajoittain toistensa hallitsijakumppaneina. Alaikäisten kuninkaiden hallituskaudella hallitsemisesta vastasi käytännössä holhoojahallitus. Bjälbo-sukuun kuulumaton Matias Kettilmundinpoika johti Ruotsia valtakunnan päämiehenä (rikshövitsman) vuosien 1318 - 1319 välillä. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Birger Jaarli (valtakunnan jaarli) Kevät 1250 – 21. lokakuuta 1266 (noin ) (kanssahallitsijana Valdemar Birgerinpoika) noin 1200 Ingeborg Eerikintytär Mechtilde 21. lokakuuta 1266 (noin 66 vuotta) Eerik XI Eerikinpojan lanko Valdemar Birgerinpoika Kevät 1250 – 22. heinäkuuta 1275 (noin ), syöstiin vallasta (kanssahallitsijana Birger Jaarli Kevät 1250 – 21. lokakuuta 1266) 1240 Sofia Tanskalainen 26. joulukuuta 1302 (noin 62 vuotta) Birger Jaarlin poika, Eerik XI Eerikinpojan sisarenpoika Maunu III Ladonlukko 22. heinäkuuta 1275 – 18. joulukuuta 1290 () 1240 Helvig Holsteinilainen 18. joulukuuta 1290 (noin 50 vuotta) Valdemar Birgerinpojan veli Birger Maununpoika 18. joulukuuta 1290 – Huhtikuu 1318 (noin ), syöstiin vallasta (holhoojahallituksen johtajana Torkkeli Knuutinpoika 1290–1298) 1280 Märta Tanskalainen 31. toukokuuta 1321 (noin 41 vuotta) Maunu III Ladonlukon poika Matias Kettilmundinpoika (valtakunnan päämies) 27. kesäkuuta 1318 – 8. heinäkuuta 1319 () noin 1280 Adelheid Schwerinilainen 11. toukokuuta 1326 (noin 46 vuotta) Johti Birger Maununpoikaa vastaan noussutta kapinaliikettä. Maunu IV Eerikinpoika 8. heinäkuuta 1319 – Helmikuu 1364 (noin ), syöstiin vallasta (holhoojahallituksen johtajana Maunun äiti Ingeborg Norjalainen 1319–1326, holhoojahallituksen johtajana Knuut Joninpoika 1326–1331) (vastahallitsijana Eerik XII Maununpoika 17. lokakuuta 1356 – 20. kesäkuuta 1359, kanssahallitsijana Haakon II Maununpoika 15. helmikuuta 1362 – Helmikuu 1364) 1316 Blanka Namurilainen 1. joulukuuta 1377 (noin 61 vuotta) Birger Maununpojan veljenpoika Eerik XII Maununpoika 17. lokakuuta 1356 – 20. kesäkuuta 1359 () (vastahallitsijana Maunu IV Eerikinpoika) 1339 Beatrix Baijerilainen 20. kesäkuuta 1359 (noin 20 vuotta) Maunu IV Eerikinpojan poika Haakon II Maununpoika 15. helmikuuta 1362 – Helmikuu 1364 (noin ), syöstiin vallasta (kanssahallitsijana Maunu IV Eerikinpoika) 1340 Margareeta I Elo-syyskuu 1380 (noin 40 vuotta) Maunu IV Eerikinpojan poika === Mecklenburgin suku === Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Albrekt Mecklenburgilainen 15. helmikuuta 1364 – 24. helmikuuta 1389 (), syöstiin vallasta 1338 Rikardis Schweriniläinen 31. maaliskuuta 1412 (noin 74 vuotta) Maunu IV Eerikinpojan sisarenpoika === Kalmarin unioni === Kalmarin unioni oli Ruotsin, Norjan ja Tanskan valtioliitto vuosina 1389–1521. Mailla oli usein yhteinen kuningas, mutta suuren osan ajasta Ruotsi kieltäytyi tunnustamasta itsevaltaisia tanskalaisia kuninkaita ja valitsi johtoonsa valtakunnan päämiehen (rikshövitsman), valtionhoitajan (riksföreståndare) tai kansallisen kuninkaan. Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Margareeta I (unionikuningatar) 24. helmikuuta 1389 – 28. lokakuuta 1412 () (kanssahallitsijana Eerik XIII Pommerilainen 23. heinäkuuta 1396 – 28. lokakuuta 1412) 1353 Haakon II Maununpoika 28. lokakuuta 1412 (noin 59 vuotta) Haakon II Maununpojan leski Eerik XIII Pommerilainen (unionikuningas) 23. heinäkuuta 1396 – 1. lokakuuta 1439 (), syöstiin vallasta (kanssahallitsijana Margareeta I 23. heinäkuuta 1396 – 28. lokakuuta 1412, vastahallitsijana Engelbrekt Engelbrektinpoika 13. tammikuuta 1435 – 4. toukokuuta 1436, vastahallitsijana Kaarle Knuutinpoika Bonde Helmikuu 1436 – 6. maaliskuuta 1438, vastahallitsijana Kaarle Knuutinpoika Bonde Lokakuu 1438 – 1. lokakuuta 1439) noin 1382 Filippa Englantilainen 24. syyskuuta 1459 (noin 77 vuotta) Margareeta I:n sisarentyttären poika Engelbrekt Engelbrektinpoika (valtakunnan päämies) 13. tammikuuta 1435 – 4. toukokuuta 1436 () (kanssahallitsijana Kaarle Knuutinpoika Bonde Helmikuu 1436 – 4. toukokuuta 1436, vastahallitsijana Eerik XIII Pommerilainen) 1390-luku Kaarina Laurintytär 4. toukokuuta 1436 (37–46 vuotta) (murhattu) Johti Eerik XIII Pommerilaista vastaan noussutta kapinaliikettä. Kaarle Knuutinpoika Bonde (valtakunnan päämies) Helmikuu 1436 – 6. maaliskuuta 1438 (noin ) (kanssahallitsijana Engelbrekt Engelbrektinpoika Helmikuu 1436 – 4. toukokuuta 1436, vastahallitsijana Eerik XIII Pommerilainen) 1408/1409 Birgitta Turentytär Bielke Katariina Gumsehuvud Kristiina Abrahamintytär 15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta) Johti Eerik XIII Pommerilaista vastaan noussutta kapinaliikettä. Kaarle Knuutinpoika Bonde (valtionhoitaja) Lokakuu 1438 – Syyskuu 1440 (noin ) (vastahallitsijana Eerik XIII Pommerilainen Lokakuu 1438 – 1. lokakuuta 1439) 1408/1409 Birgitta Turentytär Bielke Katariina Gumsehuvud Kristiina Abrahamintytär 15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta) Johti Eerik XIII Pommerilaista vastaan noussutta kapinaliikettä. Kristofer Baijerilainen (unionikuningas) Syyskuu 1440 – 6. tammikuuta 1448 (noin ) 26. tammikuuta 1418 Dorotea Brandenburgilainen Eerik XIII Pommerilaisen sisarenpoika 100px Pentti Jönsinpoika Oxenstierna (valtionhoitaja) Tammikuu 1448 – 20. kesäkuuta 1448 (noin ) (kanssahallitsijana Niilo Jönsinpoika Oxenstierna) noin 1395 Kristiina Kristerintytär noin 1449 (noin 54 vuotta) Niilo Jönsinpoika Oxenstierna (valtionhoitaja) Tammikuu 1448 – 20. kesäkuuta 1448 (noin ) (kanssahallitsijana Pentti Jönsinpoika Oxenstierna) noin 1390 Kristiina Iivarintytär Kristiina Pietarintytär Katariina Kaarlentytär Lokakuu 1450 (noin 60 vuotta) Kaarle VIII Knuutinpoika (kansallinen kuningas) 20. kesäkuuta 1448 – 24. helmikuuta 1457 (), syöstiin vallasta 1408/1409 Birgitta Turentytär Bielke Katariina Gumsehuvud Kristiina Abrahamintytär 15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta) Valittiin lapsettoman Kristofer Baijerilaisen seuraajaksi. Eerik Akselinpoika Tott (valtionhoitaja) Maaliskuu 1457 – 23. kesäkuuta 1457 (noin ) (kanssahallitsijana Jöns Pentinpoika Oxenstierna) 1415 Bengta Matintytär Elina Kustaantytär Helmi-maaliskuu 1481 (noin 66 vuotta) Jöns Pentinpoika Oxenstierna (valtionhoitaja) Maaliskuu 1457 – 23. kesäkuuta 1457 (noin ) (kanssahallitsijana Eerik Akselinpoika Tott) 1417 selibaatissa 15. joulukuuta 1467 (noin 50 vuotta) Kristian I Oldenburgilainen (unionikuningas) 23. kesäkuuta 1457 – 23. kesäkuuta 1464 (), syöstiin vallasta Helmikuu 1426 Dorotea Brandenburgilainen 21. toukokuuta 1481 (noin 55 vuotta) Valittiin vallasta syöstyn Kaarle VIII Knuutinpojan seuraajaksi. Kaarle VIII Knuutinpoika (kansallinen kuningas) 9. elokuuta 1464 – 30. tammikuuta 1465 (), syöstiin vallasta (vastahallitsijana Kettil Kaarlenpoika Vaasa 26. joulukuuta 1464 – 30. tammikuuta 1465) 1408/1409 Birgitta Turentytär Bielke Katariina Gumsehuvud Kristiina Abrahamintytär 15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta) Palasi valtaan Kristian I Oldenburgilaisen erottamisen jälkeen. Kettil Kaarlenpoika Vaasa (valtionhoitaja) 26. joulukuuta 1464 – 11. elokuuta 1465 () (vastahallitsijana Kaarle VIII Knuutinpoika 26. joulukuuta 1464 – 30. tammikuuta 1465) 1433 selibaatissa 11. elokuuta 1465 (noin 32 vuotta) Jöns Pentinpoika Oxenstierna (valtionhoitaja) 11. elokuuta 1465 – 18. lokakuuta 1466 () 1417 selibaatissa 15. joulukuuta 1467 (noin 50 vuotta) Eerik Akselinpoika Tott (valtionhoitaja) 18. lokakuuta 1466 – 12. marraskuuta 1467 (), luopui vallasta 1415 Bengta Matintytär Elina Kustaantytär Helmi-maaliskuu 1481 (noin 66 vuotta) Kaarle VIII Knuutinpoika (kansallinen kuningas) 12. marraskuuta 1467 – 15. toukokuuta 1470 () 1408/1409 Birgitta Turentytär Bielke Katariina Gumsehuvud Kristiina Abrahamintytär 15. toukokuuta 1470 (noin 62 vuotta) Palasi uudelleen valtaan Eerik Akselinpoika Tottin tuella. Sten Sture vanhempi (valtionhoitaja) 16. toukokuuta 1470 – 6. lokakuuta 1497 (), syöstiin/luopui vallasta 1440 Ingeborg Åkentytär Tott 14. joulukuuta 1503 (noin 63 vuotta) Kaarle VIII Knuutinpojan sisarenpoika Hannu I eli Juhana II (unionikuningas) 6. lokakuuta 1497 – Elokuu 1501 (noin ), syöstiin vallasta 2. helmikuuta 1455 Kristiina Saksilainen Kristian I Oldenburgilaisen poika Sten Sture vanhempi (valtionhoitaja) 12. marraskuuta 1501 – 14. joulukuuta 1503 () 1440 Ingeborg Åkentytär Tott 14. joulukuuta 1503 (noin 63 vuotta) Palasi valtaan Hannu I:n erottamisen jälkeen. Svante Niilonpoika (valtionhoitaja) 21. tammikuuta 1504 – 2. tammikuuta 1512 () 1460 Mette Iverintytär Dyre 2. tammikuuta 1512 (noin 52 vuotta) Valittiin Sten Sture vanhemman seuraajaksi. Eerik Trolle (valtionhoitaja) Tammikuu 1512 – 23. heinäkuuta 1512 (noin ) 1460 Ingeborg Filipintytär Kaarina Eerikintytär 1530 (noin 70 vuotta) Sten Sture nuorempi (valtionhoitaja) 23. heinäkuuta 1512 – 3. helmikuuta 1520 () 1493 Kristina Nilsintytär Gyllenstierna 3. helmikuuta 1520 (noin 27 vuotta) (sotakuolema) Svante Niilonpojan poika Kristian II (unionikuningas) 1. marraskuuta 1520 – 23. elokuuta 1521 (), syöstiin vallasta 1. heinäkuuta 1481 Elisabet Kastilialainen Hannu I:n poika === Vaasa-suku === Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Kustaa Eerikinpoika Vaasa (valtionhoitaja) 23. elokuuta 1521 – 6. kesäkuuta 1523 () 12. toukokuuta 1496 Uplannissa Katariina Saksi-Lauenburgilainen 1531–1535 Margareeta Leijonhufvud 1536–1551 Katariina Stenbock 1552–1560 Tukholmassa Valittiin vallasta syöstyn Kristian II:n seuraajaksi. Kustaa I Vaasa 6. kesäkuuta 1523 – 29. syyskuuta 1560 () 12. toukokuuta 1496 Uplannissa Katariina Saksi-Lauenburgilainen 1531–1535 Margareeta Leijonhufvud 1536–1551 Katariina Stenbock 1552–1560 Tukholmassa Valittiin vallasta syöstyn Kristian II:n seuraajaksi. Eerik XIV 29. syyskuuta 1560 – 29. syyskuuta 1568 (), syöstiin vallasta 13. joulukuuta 1533 Tukholmassa Kaarina Maununtytär 1568–1577 (todennäköisesti murhattu) Tierpissä Kustaa I Vaasan poika Juhana III 29. syyskuuta 1568 – 17. marraskuuta 1592 () 20. joulukuuta 1537 Itä-Götanmaalla Katariina Jagellonica 1562–1583 Gunilla Bielke 1585–1597 Tukholmassa Eerik XIV:n veli Sigismund 17. marraskuuta 1592 – 24. heinäkuuta 1599 (), syöstiin vallasta 20. kesäkuuta 1566 Mariefredissä Anna Itävaltalainen 1592–1598 Constance Itävaltalainen 1605–1631 Varsovassä, Puolassa Juhana III:n poika Södermanlandin herttua Kaarle (valtionhoitaja) 24. heinäkuuta 1599 – 6. maaliskuuta 1604 () 4. lokakuuta 1550 Tukholmassa Maria Simmern 1579–1589 Kristiina Holstein-Gottorpilainen 1592–1611 Nyköpingissä Sigismundin setä, Juhana III:n veli Kaarle IX 6. maaliskuuta 1604 – 30. lokakuuta 1611 () 4. lokakuuta 1550 Tukholmassa Maria Simmern 1579–1589 Kristiina Holstein-Gottorpilainen 1592–1611 Nyköpingissä Sigismundin setä, Juhana III:n veli Kustaa II Aadolf 30. lokakuuta 1611 – 6. marraskuuta 1632 () 9. joulukuuta 1594 Tukholmassa Maria Eleonoora Brandenburgilainen 1620–1632 (sotakuolema) Lützenissä, Saksassa Kaarle IX:n poika Kristiina 6. marraskuuta 1632 – 6. kesäkuuta 1654 (), luopui vallasta (holhoojahallituksen johtajana Axel Oxenstierna 1632–1644) 8. joulukuuta 1626 Tukholmassa naimaton Roomassa, Italiassa Kustaa II Aadolfin tytär === Pfalzilainen suku === Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Kaarle X Kustaa 6. kesäkuuta 1654 – 13. helmikuuta 1660 () 8. marraskuuta 1622 Nyköpingissä Hedvig Eleonoora 1654–1660 Göteborgissa Kristiinan serkku, Kustaa II Aadolfin sisarenpoika Kaarle XI 13. helmikuuta 1660 – 5. huhtikuuta 1697 () (holhoojahallituksen johtajana leskikuningatar Hedvig Eleonoora 1660–1672) 24. marraskuuta 1655 Tukholmassa Ulriika Eleonoora (vanhempi) 1679–1697 Tukholmassa Kaarle X Kustaan poika Kaarle XII 5. huhtikuuta 1697 – 30. marraskuuta 1718 () (holhoojahallituksen johtajana leskikuningatar Hedvig Eleonoora 1697) 17. kesäkuuta 1682 Tukholmassa naimaton (sotakuolema tai murhattu) Fredrikshaldissa, Norjassa Kaarle XI:n poika Ulrika Eleonora 2. huhtikuuta 1719 – 4. huhtikuuta 1720 (), luopui vallasta 23. tammikuuta 1688 Tukholmassa Hessen-Kasselin maakreivi Frederik 1713–1741 Tukholmassa Kaarle XII:n sisar === Hessenin suku === Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Fredrik I 4. huhtikuuta 1720 – 5. huhtikuuta 1751 () 23. huhtikuuta 1676 Kasselissa, Saksassa Luise Dorothea 1700–1705 Ulrika Eleonora 1713–1741 Tukholmassa Ulrika Eleonoran puoliso === Holstein-Gottorpin suku === Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Aadolf Fredrik 5. huhtikuuta 1751 – 12. helmikuuta 1771 () 14. toukokuuta 1710 Gottorpissa, Saksassa Loviisa Ulriika 1744–1771 Tukholmassa Valittiin lapsettoman Fredrik I:n seuraajaksi. Kustaa III 12. helmikuuta 1771 – 29. maaliskuuta 1792 () 24. tammikuuta 1746 Tukholmassa Sofia Magdalena 1766–1792 (murhattu) Tukholmassa Aadolf Fredrikin poika Kustaa IV Aadolf 29. maaliskuuta 1792 – 29. maaliskuuta 1809 (), syöstiin/luopui vallasta (holhoojahallituksen johtajana Södermanlandin herttua Kaarle 1792–1796) (vastahallitsijana Södermanlandin herttua Kaarle 13. maaliskuuta 1809 – 29. maaliskuuta 1809) 1. marraskuuta 1778 Tukholmassa Fredrika Dorotea 1797–1812 Sankt Gallenissä, Sveitsissä Kustaa III:n poika Södermanlandin herttua Kaarle (valtionhoitaja) 13. maaliskuuta 1809 – 6. kesäkuuta 1809 () (vastahallitsijana Kustaa IV Aadolf 13. maaliskuuta 1809 – 29. maaliskuuta 1809) 7. lokakuuta 1748 Tukholmassa Hedvig Elisabet Charlotta 1774–1818 Tukholmassa Kustaa IV Aadolfin setä, Kustaa III:n veli Kaarle XIII 6. kesäkuuta 1809 – 17. syyskuuta 1809 () 7. lokakuuta 1748 Tukholmassa Hedvig Elisabet Charlotta 1774–1818 Tukholmassa Kustaa IV Aadolfin setä, Kustaa III:n veli == Venäjän vallan aika == === Vanha Suomi (1721–1812)=== Vanha Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle vuosina 1721 ja 1743. Vanhan Suomen alue eli virallisesti Viipurin, sittemmin Suomen kuvernementti yhdistettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1812. Alueen hallitsijoina olivat Venäjän keisarit ja keisarinnat. ====Romanov- suku==== Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Pietari I Suuri 2. marraskuuta 1721 – 8. helmikuuta 1725 () 9. kesäkuuta 1672 Moskovassa Eudoxia Feodorovna Lopuhina 1689–1698 Marta Helena Skowrońska 1707–1725 Pietarissa Vanhan Suomen hallitsijaksi Uudenkaupungin rauhassa 1721. Katariina I 8. helmikuuta 1725 – 17. toukokuuta 1727 () 15. huhtikuuta 1684 Latviassa Pietari I 1707–1725 Pietarissa Pietari I Suuren puoliso Pietari II 18. toukokuuta 1727 – 30. tammikuuta 1730 () 23. lokakuuta 1715 Pietarissa naimaton Moskovassa Pietari I Suuren pojanpoika Anna 13. helmikuuta 1730 – 28. lokakuuta 1740 () 7. helmikuuta 1693 Moskovassa Kuurinmaan herttua Fredrik Wilhelm 1710–1710 Moskovassa Pietari I Suuren veljentytär Iivana VI 28. lokakuuta 1740 – 6. joulukuuta, 1741 (), syöstiin vallasta (holhoojahallituksen johtajana Ernst Johann von Biron 1740, holhoojahallituksen johtajana Iivanan äiti Anna Leopoldovna 1740–1741) 23. elokuuta 1740 Pietarissa naimaton (murhattu) Pähkinälinnassa Annan sisarentyttären poika Elisabet 6. joulukuuta 1741 – 5. tammikuuta 1762 () 29. joulukuuta 1709 Kolomenskojessa Aleksei Razumovski 1742–1762 Pietarissa Pietari I Suuren tytär 100px Pietari III 5. tammikuuta 1762 – 9. heinäkuuta 1762 (), syöstiin vallasta 21. helmikuuta 1728 Kielissä, Saksassa Sophie Friederike Auguste Anhalt-Zerbst 16\. elokuuta 1745 – 9. heinäkuuta 1762 (murhattu) Ropsussa Elisabetin sisarenpoika Katariina II Suuri 9. heinäkuuta 1762 – 6. marraskuuta 1796 () 2. toukokuuta 1729 Stettinissa, Saksassa Venäjän kruununprinssi Pietari 16\. elokuuta 1745 – 9. heinäkuuta 1762 Pietarissa Pietari III:n puoliso Paavali I 17. marraskuuta 1796 – 23. maaliskuuta 1801 () 1. lokakuuta 1754 Pietarissa Natalia Aleksejevna Hesse-Darmstadt 29\. syyskuuta 1773 – 15. huhtikuuta 1776 Maria Fjodorovna 26\. syyskuuta 1776 – 23. maaliskuuta 1801 (murhattu) Pietarissa Katariina II Suuren ja Pietari III:n poika Aleksanteri I 24. maaliskuuta 1801 – 31. joulukuuta 1811 () 23. joulukuuta 1777 Pietarissa Elisabet Aleksejevna 28\. syyskuuta 1793 – 1. joulukuuta 1825 Taganrogissa Paavali I:n poika === Suomen suuriruhtinaskunta (1809–1917) === Koko Suomen alue kuului Venäjään 1809–1917. Tällöin rajoitettua itsehallintoa nauttivaa Suomen suuriruhtinaskuntaa hallitsivat Venäjän keisarit. ====Romanov-suku==== Monarkki Monarkki Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Lisätietoja Aleksanteri I 17. syyskuuta 1809 – 1. joulukuuta 1825 () 23. joulukuuta 1777 Pietarissa Elisabet Aleksejevna 28\. syyskuuta 1793 – 1. joulukuuta 1825 Taganrogissa Suomen suuriruhtinaskunnan hallitsijaksi Haminan rauhassa 1809. Nikolai I 26. joulukuuta 1825 – 2. maaliskuuta 1855 () 6. heinäkuuta 1796 Hatsinassa Aleksandra Fjodorovna 13\. heinäkuuta 1817 – 2. maaliskuuta 1855 Pietarissa Aleksanteri I:n veli Aleksanteri II 2. maaliskuuta 1855 – 13. maaliskuuta 1881 () 29. huhtikuuta 1818 Moskovassa Maria Aleksandrovna 16\. huhtikuuta 1841 – 3. kesäkuuta 1880 (murhattu) Pietarissa Nikolai I:n poika Aleksanteri III 13. maaliskuuta 1881 – 1. marraskuuta 1894 () 10. maaliskuuta 1845 Pietarissa Maria Fjodorovna 9\. marraskuuta 1866 – 1. marraskuuta 1894 Jaltassa Aleksanteri II:n poika Nikolai II 1. marraskuuta 1894 – 15. maaliskuuta 1917 (), syöstiin vallasta 6. toukokuuta 1868 Tsarskoje Selossa Aleksandra Fjodorovna 26\. marraskuuta 1894 – 17. heinäkuuta 1918 (murhattu) Jekaterinburgissa Aleksanteri III:n poika ====Venäjän pääministeri==== Helmikuun vallankumouksessa kukistuneen keisarivallan jälkeen, ennen Suomen itsenäistymistä Suomenkin muodollisesti korkein johtaja oli Venäjän väliaikaisen hallituksen pääministeri. Pääministeri Pääministeri Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Puoluetausta Georgi Lvov 15. maaliskuuta 1917 – 21. heinäkuuta 1917 () 2. marraskuuta 1861 Dresdenissä, Saksassa Julija Aleksejevna Bobrinskaja Pariisissa, Ranskassa Perustuslaillisdemokraattinen puolue Aleksandr Kerenski 21. heinäkuuta 1917 – 7. marraskuuta 1917 () 2. toukokuuta 1881 Simbirskissa Olga Lvovna Baranovskaja Lydia Ellen (Nelle) Tritton New York Cityssä, Yhdysvalloissa Sosialistivallankumouksellinen puolue ====Interregnum==== Bolševikkien 7. marraskuuta 1917 suorittaman lokakuun vallankumouksen jälkeen Venäjän muodollisesti korkeimpana johtajana toimi kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja yhden päivän ajan, jonka jälkeen muodollisesti korkein asema siirtyi toimintansa aloittaneen yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajalle.Высшие органы государственной власти РСФСР Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898–1991 Suomen viranomaiset eivät tässä vaiheessa tunnustaneet Venäjän neuvostohallintoa eivätkä reagoineet sen päätöksiin. == Itsenäinen Suomi (1917–)== Lokakuun vallankumouksen yhteydessä eduskunnan puhemiehistö totesi, että Suomi oli joutunut hallitsijattomaan tilaan. Tämän seurauksena eduskunta päätti valita kolmijäsenisen valtionhoitajakunnan mutta se jäi valitsematta poliittisen tilanteen vuoksi. Kompromissiksi 15.11.1917 päätettiin, että korkeinta valtaa käyttää eduskunta.Eduskunta Suomi 80, Tampereen yliopisto Suomi julistautui itsenäiseksi tasavallaksi 6. joulukuuta 1917.Suomen itsenäisyysjulistus Valtionpäämiestä ei tässä yhteydessä nimetty, joten ylintä täytäntöönpanovaltaa käytti senaati, jonka puheenjohtaja oli Pehr Evind Svinhufvud. Sisällissodan jälkeen toukokuussa 1918 eduskunta valitsi valtionpäämiehen tehtäviä hoitamaan valtionhoitajan. Hallitusmuototaistelussa kuningaskuntaa ja samalla suuntautumista Saksaan kannattaneet kuningasmieliset kansanedustajat valitsivat syksyllä 1918 saksalaisen Hessenin prinssi Friedrich Karlin aiotuksi kuninkaaksi. Tämä kuitenkin luopui hänelle suunnitellusta asemasta Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan ja kuninkuuden ulkopoliittisten edellytysten kadottua. Tämän jälkeen vaihtui valtionhoitaja ja uusi toimenhaltija lopullisesti hyväksyi tasavaltaisen hallitusmuodon eli perustuslain 17. heinäkuuta 1919, jonka jälkeen valtionpäämiehinä ovat toimineet vaalilla valitut tasavallan presidentit. ===Valtionhoitaja=== Valtionhoitaja Valtionhoitaja Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Puoluetausta Pehr Evind Svinhufvud 27. toukokuuta 1918 – 12. joulukuuta 1918 () 15. joulukuuta 1861 Sääksmäellä Ellen Timgren 1889–1944 Luumäellä Nuorsuomalainen Puolue Carl Gustaf Emil Mannerheim 12. joulukuuta 1918 – 25. heinäkuuta 1919 () 4. kesäkuuta 1867 Askaisissa Anastasia Arapova 1892–1919 Lausannessa, Sveitsissä Sitoutumaton ===Suomen tasavallan presidentti=== Presidentti Presidentti Vallassa Syntynyt Puoliso(t) Kuollut Puoluetausta Kaarlo Juho Ståhlberg 25\. heinäkuuta 1919 – 2. maaliskuuta 1925 () 28. tammikuuta 1865 Suomussalmella Hedvig Wåhlberg 1893–1917 Ester Hällström 1920–1950 Helsingissä Kansallinen Edistyspuolue Lauri Kristian Relander 2. maaliskuuta 1925 – 2. maaliskuuta 1931 () 31. toukokuuta 1883 Kurkijoella Signe Österman 1906–1942 Helsingissä Maalaisliitto Pehr Evind Svinhufvud 2. maaliskuuta 1931 – 1. maaliskuuta 1937 () 15. joulukuuta 1861 Sääksmäellä Ellen Timgren 1889–1944 Luumäellä Kansallinen Kokoomus Kyösti Kallio 1. maaliskuuta 1937 – 19. joulukuuta 1940 (), kuoli virassa 10. huhtikuuta 1873 Ylivieskassa Kaisa Nivala 1902–1940 Helsingissä Maalaisliitto Risto Ryti 19. joulukuuta 1940 – 1. elokuuta 1944 (), erosi virasta 3. helmikuuta 1889 Huittisissa Gerda Serlachius 1916–1956 Helsingissä Kansallinen Edistyspuolue Carl Gustaf Emil Mannerheim 4. elokuuta 1944 – 4. maaliskuuta 1946 (), erosi virasta 4. kesäkuuta 1867 Askaisissa Anastasia Arapova 1892–1919 Lausannessa, Sveitsissä Sitoutumaton Juho Kusti Paasikivi 11. maaliskuuta 1946 – 1. maaliskuuta 1956 () 27. marraskuuta 1870 Koski Hlssa Anna Forsman 1897–1931 Alli Valve 1934–1956 Helsingissä Kansallinen Kokoomus Urho Kekkonen 1. maaliskuuta 1956 – 27. tammikuuta 1982 (), erosi virasta 3. syyskuuta 1900 Pielavedellä Sylvi Uino 1926–1974 Helsingissä Maalaisliitto Mauno Koivisto 27. tammikuuta 1982 – 1. maaliskuuta 1994 () 25. marraskuuta 1923 Turussa Tellervo Kankaanranta 1952–2017 Helsingissä Suomen Sosialidemokraattinen puolue Martti Ahtisaari 1. maaliskuuta 1994 – 1. maaliskuuta 2000 () 23. kesäkuuta 1937 Viipurissa Eeva Hyvärinen 1968–2023 Helsingissä Suomen Sosialidemokraattinen puolue Tarja Halonen 1. maaliskuuta 2000 – 1. maaliskuuta 2012 () Helsingissä Pentti Arajärvi 2000– Suomen Sosialidemokraattinen puolue Sauli Niinistö 1. maaliskuuta 2012 – 1. maaliskuuta 2024 () Salossa Marja-Leena Alanko 1974–1995 Jenni Haukio 2009– Kansallinen Kokoomus Alexander Stubb 1. maaliskuuta 2024 – () Helsingissä Suzanne Innes-Stubb 1998– Kansallinen Kokoomus ImageSize = width:800 height:auto barincrement:15 PlotArea = top:10 bottom:80 right:130 left:20 AlignBars = late Colors = id:ed value:rgb(1,0.8,0) legend:Kansallinen_Edistyspuolue id:sdp value:rgb(1,0.3,0.2) legend:Sosialidemokraattinen_puolue id:ind value:gray(0.8) legend:Sitoutumaton id:kok value:rgb(0.1,0.4,0.7) legend:Kansallinen_Kokoomus id:ml value:kelleygreen legend:Maalaisliitto id:kesk value:kelleygreen legend:Keskusta id:gray1 value:gray(0.8) id:gray2 value:gray(0.9) DateFormat = dd/mm/yyyy Period = from:01/01/1919 till:06/04/2024 TimeAxis = orientation:horizontal ScaleMajor = gridcolor:gray1 unit:year increment:12 start:1919 ScaleMinor = gridcolor:gray2 unit:year increment:6 start:1919 Legend = columns:1 left:205 top:35 columnwidth:75 TextData = pos:(25,30) textcolor:black fontsize:M text:"Puolueista:" LineData = at:25/07/1919 color:yellow width:0.1 at:16/01/1925 color:yellow width:0.1 at:16/01/1931 color:yellow width:0.1 at:16/01/1937 color:yellow width:0.1 at:19/12/1940 color:yellow width:0.1 at:15/02/1943 color:yellow width:0.1 at:09/03/1946 color:yellow width:0.1 at:09/03/1950 color:yellow width:0.1 at:17/01/1956 color:yellow width:0.1 at:16/01/1962 color:yellow width:0.1 at:16/01/1968 color:yellow width:0.1 at:16/01/1978 color:yellow width:0.1 at:18/01/1982 color:yellow width:0.1 at:01/02/1988 color:yellow width:0.1 at:06/02/1994 color:yellow width:0.1 at:06/02/2000 color:yellow width:0.1 at:29/01/2006 color:yellow width:0.1 at:05/02/2012 color:yellow width:0.1 at:28/01/2018 color:yellow width:0.1 at:11/02/2024 color:yellow width:0.1 BarData = bar:Ståhlberg bar:Relander bar:Svinhufvud bar:Kallio bar:Ryti bar:Mannerheim bar:Paasikivi bar:Kekkonen bar:Koivisto bar:Ahtisaari bar:Halonen bar:Niinistö bar:Stubb PlotData= width:8 align:left fontsize:S shift:(5,-4) anchor:till bar:Ståhlberg from: 26/07/1919 till: 02/03/1925 color:ed text:"Kaarlo Juho Ståhlberg" fontsize:10 bar:Relander from: 02/03/1925 till: 02/03/1931 color:ml text:"Lauri Kristian Relander" fontsize:10 bar:Svinhufvud from: 02/03/1931 till: 01/03/1937 color:kok text:"Pehr Evind Svinhufvud" fontsize:10 bar:Kallio from: 01/03/1937 till: 19/12/1940 color:ml text:"Kyösti Kallio" fontsize:10 bar:Ryti from: 19/12/1940 till: 04/08/1944 color:ed text:"Risto Ryti" fontsize:10 bar:Mannerheim from: 04/08/1944 till: 11/03/1946 color:ind text:"Carl Gustaf Emil Mannerheim" fontsize:10 bar:Paasikivi from: 11/03/1946 till: 01/03/1956 color:kok text:"Juho Kusti Paasikivi" fontsize:10 bar:Kekkonen from: 01/03/1956 till: 27/01/1982 color:kesk text:"Urho Kekkonen" fontsize:10 bar:Koivisto from: 27/01/1982 till: 01/03/1994 color:sdp text:"Mauno Koivisto" fontsize:10 bar:Ahtisaari from: 01/03/1994 till: 01/03/2000 color:sdp text:"Martti Ahtisaari" fontsize:10 bar:Halonen from: 01/03/2000 till: 01/03/2012 color:sdp text:"Tarja Halonen" fontsize:10 bar:Niinistö from: 01/03/2012 till: 01/03/2024 color:kok text:"Sauli Niinistö" fontsize:10 bar:Stubb from: 01/03/2024 till: 06/04/2024 color:kok text:"Alexander Stubb" fontsize:10 == Lähteet == * Suomen hallitsijat päätoimittaja Päiviö Tommila, Porvoo, Weilin+Göös 2001 ISBN: 951-35-6633-1 === Viitteet === Luokka:Suomen historia * Suomen hallitsijat