EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Erämaan armoilla

Erämaan armoilla (videojulkaisuna Tunturikesä, Vildmarkssommar) on ruotsalais- brittiläinen luontoaiheinen perhe-elokuva vuodelta 1957. Sen ovat ohjanneet Bertil Haglund ja Lars Werner. ==Juoni== Tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan jälkeisiin vuosiin. Suomalainen teinipoika Matti on sodan aikana joutunut jäämään Englantiin yhdessä merimiesisänsä kanssa, joka on saanut surmansa ilmapommituksessa. Sodan jälkeen Matti matkustaa jäniksenä kutterilla Englannista Norjan Lofooteille ja aloittaa yksinäisen vaelluksensa tuntureiden yli kohti Suomea ja Pikkuniemi-nimistä maatilaa, josta hän on kotoisin. Vaelluksellaan Matti kohtaa omanikäisiään nuoria ja muita ihmisiä, jotka auttavat häntä eteenpäin. Matkan aikana kertojanääni kommentoi Matin näkemiä eläimiä ja muita pohjoisen luonnon elämyksiä.Vildmarkssommar, Svensk Filmdatabas, viitattu 18.9.2015. ==Rooleissa== ==Tuotanto== Elokuvaa kuvattiin toukokuusta marraskuuhun 1956, kuvauspaikkoina Norjan Vesterålen, Ruotsin Jokimukka, Åre ja Tarfaladalen sekä Tornionjokilaakso ja Suomen Lappi Rovaniemen pohjoispuolella. Lars V. Werner ohjasi elokuvan näytelmälliset kohtaukset, kun taas Bertil Haglund vastasi luontokuvauksista. Werner oli tehnyt tilauselokuvia Nordisk Tonefilm -yhtiölle, Haglund oli taas tunnettu dokumentaristi Norstedts-kustantamon opetusfilmiosastolla. Englantilainen osatuottaja Countryman Films oli vuonna 1953 tehnyt menestysdokumentin Everestin valloitus (ohj. Thomas Stobart) ja vastasi Erämaan armoilla -elokuvan jälkituotannosta leikkauksineen ja äänitöineen. ==Vastaanotto== Erämaan armoilla ei juurikaan menestynyt Ruotsin tai Britannian teattereissa, mutta sitä esitettiin myös ainakin Suomessa, Itä- ja Länsi-Saksassa sekä Espanjassa. Ensi-illan aikaisissa ruotsalaisarvioissa elokuvan näytelmällistä osuutta pidettiin kömpelönä ja naiivina, mutta luontokohtausten kuvausta ylistettiin. Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1957 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 1957 brittiläiset elokuvat
Pyökkitammi

Pyökkitammi (Quercus faginea) on tammilaji (Quercus). Se on pienehkö puu, joka kasvaa luonnonvaraisena Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa. ==Ulkonäkö== Pyökkitammi kasvaa 10–15 metriä korkeaksi. Se on matala, leveälatvuksinen puoliainavihanta puu, ja saattaa jäädä pensasmaiseksi. Nahkeapintaiset lehdet ovat 2–8 senttimetriä pitkiä ja 1,5–5 leveitä. Lehtien muoto vaihtelee. Ne ovat yleensä tylppäpäätyisiä ja voivat olla pyöreä- tai herttatyvisiä. Lehdet ovat hammaslaitaisia ja lisäksi usein laidoiltaan aaltoilevia tai taakierteisiä. Lehtien alapinnat ovat tiheän huopakarvaisia. Hedekukinnot ovat 4–5 ryppäissä kasvavia norkkoja. Emikukat kasvavat yksittäin tai pareittain. Kukinta tapahtuu maalis–huhtikuussa. Hedelmä on pitkänomainen tammenterho. Se on noin 2,5 senttimetriä pitkä ja 1,3 leveä. Terhon kehto on karvaisten suomujen peittämä ja ympäröi vain pientä osaa terhosta. Terhot kypsyvät ensimmäisenä vuonnaan. ==Levinneisyys== thumb|vasen|Lehtiä. Pyökkitammi kasvaa Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa Espanjassa, Portugalissa, Baleaareilla, Algeriassa ja Marokossa 800–1 900 metrin korkeudella merenpinnasta. == Lähteet == * Quercus faginea. The IUCN Red List of Threatened Species 2018. (uhanalaisluokitus) === Viitteet === Luokka:Tammet
Mirjami Hietala

Mirjami Hietala (s. 29. elokuuta 1944 Kuopio) on suomalainen Oulussa asuva psykoterapeutti ja kirjailija. Hietalan vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Aarne Säämänen ja kansakoulunopettaja Lyydia Maria Konttinen. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1962 ja valmistui filosöfian kandidaatiksi ja maisteriksi Helsingin yliopistosta 1970. Hietala työskenteli kansakoulunopettajana vuosina 1965–1970 ja psykologina 1970–1991. Hän on toiminut yksityisenä psykoterapeuttina vuodesta 1991 alkaen.Kirjasampo.fi : Mirjami Hietala == Teoksia == * Tapahtui keltaisessa talossa. Tammi 1977 * Minä, Vincent ja mustat linnut. Tammi 1978 * Toinen mahdollisuus. Tammi 1980 * Vihdoinkin vihreä. Tammi 1981 * Avaimet kaikkiin oviin. Tammi 1983 * Kivien kuningas ; kuv. Markko Taina. Tammi 1984 * Kim, kamera ja komero. Tammi 1986 * Matkalippu Mostariin. Tammi 1989 * Pelkkiä pilkkuja. Tammi 1991 * Talo metsässä : psykoterapiakeskus Monasteri 10 vuotta. Psykoterapiasäätiö Monasteri, Oulu 1994 * Hyvä tyttö : romaani. Tammi 1995 * Makeat muistot : romaani. Tammi 1997 * Korkeat huoneet. Tammi 1999 * Amanda. Tammi 2005 * Valkoiset lautalattiat. Tammi 2009 * Isoveli. Tammi 2011 == Palkinnot == * Tauno Karilaan palkinto 1979 * Valtion nuorisokirjallisuuspalkinto 1990 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset psykologit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jochen Schöps

Jochen Schöps s. 8. lokakuuta 1983) on saksalainen lentopalloilija. Puolan MM- kilpailuissa 2014 Schöps saavutti Saksan joukkueessa MM-pronssia toimien joukkueen kapteenina. Vuotta myöhemmin Saksa saavutti mestaruuden Bakun Euroopan kisoissa 2015. Seuratasolla Schöps on vuodesta 2012 edustanut puolalaista Asseco Resovia Rzeszówia, jossa saavutti Puolan mestaruuden 2015. Pelipaikaltaan Schöps on hakkuri ja hänen pituutensa on 200 senttimetriä. == Lähteet == * http://www.volleyball- verband.de/index.php?dvv=webpart.pages.DVVDynamicPage&navid;=5303&coid;=5303&cid;=1 Luokka:Saksalaiset lentopalloilijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Esther Meynell

Esther Hallam Moorhouse Meynell (1878 LeedsMeynell Esther. SF Encyclopedia of Science Fiction. – 4. helmikuuta 1955 Sussex) oli Salisburyn markiisitar ja englantilainen kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten teoksistaan The Little Chronicle of Magdalena Bach (suom. Anna Magdalena Bachin pikku kronikka), joka on säveltäjä Johann Sebastian Bachin vaimon Anna Magdalena Bachin nimissä kirjoitetut fiktiiviset muistelmat, ja Nelson’s Lady Hamilton, joka kertoo Lordi Nelsonin rakastajattaresta Lady Emma Hamiltonista. Meynellin tuotantoon kuuluu myös useita teoksia, joiden aiheena on hänen asuinseutunsa Sussex.Kuolinilmoitus ja muistokirjoitus The Times -sanomalehdessä (Lontoo, Iso-Britannia) maanantaina 7. helmikuuta 1955, sivuilla 1, 8 ja 10. == Teokset (valikoima) == * Nelson’s Lady Hamilton (1906) * Samuel Pepys: Administrator, Observer, Gossip (1909) * Nelson in England: a Domestic Chronicle (1913) * The Little Chronicle of Magdalena Bach (1925); Eeva Mikkolan suomennos julkaistu vuonna 1932 nimellä Pikku kronikka ja vuosina 1950 ja 1985 nimellä Anna Magdalena Bachin pikku kronikka (jälkimmäinen painos ilman kirjailijan nimeä, mutta varustettuna Säveltaiteen nero elämäntoverinsa muistoissa -alanimekkeellä) * Grave Fairytale: a Romantic Novel (1931) * Time's Door (1935) * Sussex Cottage (1937) * English Spinster (1939) * Woman Talking (1940) * Country Ways (1942) * Young Lincoln (1944) * Cottage Tale (1946) * Portrait of William Morris (1947) * Sussex (1947) * Small Talk in Sussex (1954) == Aiheesta muualla == * Bick, Martina: "Esther Meynell" . Mugi: Musik und Gender im Internet. Hamburg: Hochschule für Musik und Theater, 2015. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Saara Kesävuori

Saara Kesävuori, sukunimi aik. Sarkkinen (s. 1\. huhtikuuta 1959 Savonlinna) on suomalainen Tampereella asuva kirjailija. Kesävuori julkaisi 1980-luvulla nuortenkirjoja ja kirjoitti näytelmiä sekä radiokuunnelman. Hän väitteli vuonna 2003 tohtoriksi Eila Pennasen varhaistuotannosta. Vuonna 2010 hän voitti Kouvolan dekkarinovellikilpailun novellilla Syntymäpäivän jälkeen, joka on julkaistu antologiassa Murhattu mieli. Viimeksi Kesävuori on julkaissut dekkaritrilogian, johon kuuluvat teokset Saarroksissa, Tarkasti vartioitu sekä trilogian päätösteos Kuningas. Kirja.fi : Saara Kesävuori Saara Kesävuori: Kuningas Tammi 2014, Keskisuomalainen 15.6.2014 Kirjasampo.fi : Saara Sarkkinen == Teoksia == Nimellä Saara Sarkkinen: * Mä en. WSOY 1985 * Töitä mun faijalle!. WSOY 1987 * Valkoinen ankka. WSOY 1988 * Tämän jälkeen ylösnousemus : näytelmä. 1990 * Torakkamessu : yksinäytöksinen näytelmä. Tampereen työväen teatteri, Tampere 1990 * Ikuisesti sinun : kuunnelma petoksesta ja kielen valheesta ; dramaturgi Väinö Vainio. Yleisradio, Helsinki 1991 Nimellä Saara Kesävuori: * Tuntematon Väinö Linna : näytelmä. Tampereen työväen teatteri, Tampere 1995 * Oidipus oli mies : psykohistoriallinen elämäkerta Eila Pennasesta vuoteen 1952 saakka, väitöskirja. Acta Universitatis Tamperensis 931. Tampere 2003 (Väitöskirja TamPub- julkaisuarkistossa) * Hyvä isä. Tammi 2008 * Tarvitse minua. Tammi 2010 * Äidin rakkaus. Tammi 2011 * Saarroksissa. Tammi 2012 * Tarkasti vartioitu. Tammi 2013 * Kuningas. Tammi 2014 * Musta hevonen. Tammi 2015 == Toimitustöitä == * Minä ja me : Pirkkalaiskirjailijat ry. 1943-1993 ; toimittanut Saara Sarkkinen. Gummerus 1993 * Elämän tuulikannel : kokoelma KTV:läisten naisten elämäntarinoita ; toimittanut Saara Kesävuori. Kunta-alan ammattiliitto, Helsinki 1998 * Elämänkumppanina runo ; toim. Saara Kesävuori. Aamulehti, Tampere 2006 == Palkinnot == * Kirjallisuuden valtionpalkinto 1989 * Kalle Kaiharin säätiön palkinto 1990 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Epiduraalivuoto

Akuutti epiduraalihematooma (Haematoma epidurale acutum) on akuutti verenkeräymä kovan aivokalvon ja kallonluun välissä. Verenvuoto on kallon sisällä muttei kuitenkaan kosketuksessa aivoihin. Epiduraalihematooma on yleensä lähtöisin aivojen kovakalvon valtimosta, jonka päähän kohdistunut isku tai mahdollisesti murtumalinja on repinyt auki. Usein hematooman kanssa samalla kohdalla kulkee myös pääkallon murtumalinja. Tämä aivovamma esiintyy ennen kaikkea nuorilla, sillä iän myötä kovakalvo kiinnittyy luuhun, ja siksi vanhuksilla epiduraalihematooma on harvinainen.www.terkko.helsinki.fi == Hoito == Akuutti epiduraalihematooma on hengenvaarallinen, ja se pitää diagnosoida ja poistaa viipymättä. Jos potilas on tajuton, on kyseessä hätätilanne, johon neurokirurgin tai muun päivystävän kirurgin on puututtava heti. Koska verenvuoto tulee valtimosta, alkaa usein aivojen pinnalle kasaantumaan minuuteissa - tunneissa mittava verikertymä. Kertymä painaa sen alla olevia aivoja aiheuttaen aivopaineiden nousun takia usein kuoleman, jos verenkertymää ei hätäleikkauksella poisteta. == Ennuste== Jos epiduraalihematooma huomataan ja leikataan ripeästi, ennuste on yleensä hyvä. Harmittavan usein diagnoosi viivästyy ja potilas tulee jo vaikeassa tajuttomuudessa leikkaukseen. Huono ennuste on yhteydessä vaikeaan tajuttomuuteen leikkaushetkellä. == Lähteet == *Kallonsisäiset hematoomat . Neurokirurgia.fi. *hus.fi/aivovammat. Hus.fi/sairaanhoito/sairaanhoitopalvelut/neurokirurgia/aivovammat/ *Tietoa aivovammoista Olli Tenovuo Tietoa aivovammoista *HYKS Neurokirurgia Dos Juha Jääskeläinen, HYKS Neurokirurgian klinikka ===Viitteet=== Luokka:Aivosairaudet Luokka:Verenkierto Luokka:Traumat
Hannu Ylilehto

Hannu Ylilehto (s. 25. maaliskuuta 1954 Ylivieska) on suomalainen runoilija ja kääntäjä.Kirjasampo.fi : Hannu Ylilehto == Teokset == * Sydän raivaa maailmalle tilaa : runoja. Gummerus 1973 ISBN 951-20-0730-4 ;Runoja kokoelmissa: * Käsikirjoituksia, Kuhmon kaupunginkirjasto 2010Käsikirjoituksia, Finna.fi, viitattu 29.10.2022 ::Sisältää tekstit: "Sydän raivaa maailmalle tilaa" ja "Meidän talossa asuva Eino ampui tänään itseään". * Uudesti luotava maa, Postipankki 1971 ::Sisältää tekstit: "Runoja" == Suomennokset == * Jaroslav Seifert: Ruttopylväs (Morový sloup); suom., esitellyt ja selittänyt Hannu Ylilehto. WSOY 1985 ISBN 951-0-13077-X * Bohumil Hrabal: Tarjoilin Englannin kuninkaalle (Obsluhoval jsem anglického krále). WSOY 1991 ISBN 951-0-17205-7 * Anselm Hollo, Avaruudessa. Anselm Hollon runoja vuosilta 1960–2012. Valikoinut ja suomentanut Hannu Ylilehto. Helsinki: Rosebud 2022 ISBN 978-952-7313-61-9 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1973 * Valtion kääntäjäpalkinto 1992 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tuukka Kangasluoma

Tuukka Tero Kullervo Kangasluoma (23. elokuuta 1942 Seinäjoki – 14. marraskuuta 2019 ForssaKuolinilmoitus, Forssan Lehti 8.12.2019, s. 6) oli suomalainen kulttuuritoimittaja, kirjallisuuskriitikko ja kääntäjä.Kirjasampo.fi : Tuukka Kangasluoma Kangasluoma työskenteli vuodesta 1965 Helsingin Sanomien kulttuuriosaston toimittajana, josta jäi työkyvyttömyyseläkkeelle vuonna 1997. Vuosina 1969–1972 hän oli Gummeruksella kustannustoimittajana. == Teoksia == * Punainen koira : runoja. WSOY 1966 == Suomennoksia == * Monique Wittig : Opoponaks. WSOY 1967 * Alain Grée : Huolettomat pesukarhut ; suom. Helena Anhava ; kuvitus de Bramante ; runot suom. Tuukka Kangasluoma. Weilin + Göös, Helsinki 1968 (alkuteos Les ratons laveurs cherchent un logis) * Marielle Schier : Pikku Tiikerin seikkailut ; K. N. Dalyn kertomuksen mukaan, kuv. J. P. Miller ; suom. Rauha Maria Lindström ; runot suom. Tuukka Kangasluoma. Weilin + Göös, Helsinki 1968 (alkuteos Nouvelles aventures de Petit Tigre) * Jean Genet : Ruusun ihme ; ransk. alkuteoksesta Miracle de la rose suom. Tuukka Kangasluoma ja Olli Matti Ronimus ; esipuheen kirj. Pirkko Peltonen. Weilin + Göös, Helsinki 1968 * Musta Dekamerone : afrikkalaisia tarinoita ; koonnut Leo Frobenius ; suom. Tuukka Kangasluoma.. Gummerus 1972, 2. tark. painos Basam Books, Helsinki 1994 (alkuteos Das schwarze Dekameron) * Auguste Le Breton : Rififi. Gummerus 1972 (alkuteos Du rififi chez les hommes) * Grigori Ritvas : Kolmen armeijan sotilas. Gummerus 1974 * Mikis Theodorakis : Minun lauluni, minun tieni, minun Kreikkani ; ransk. alkuteoksesta Les fiancés de Penelope suom. Tuukka Kangasluoma ja Seppo Tuokko. WSOY 1976 * Pierre Schoendoerffer : Meren musta hiljaisuus. Gummerus 1978 * Jean Giono : Mies, joka istutti puita ; suomentanut ja jälkisanan kirjoittanut Tuukka Kangasluoma. Basam Books, Helsinki 1994 (alkuteos L'homme qui plantait des arbres) == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1963 == Lähteet == == Aiheesta muualla== *Tuukka Kangasluoman muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Keith Remfry

Keith J. Remfry (17. marraskuuta 1947 Ealing – 16. syyskuuta 2015) oli brittiläinen judoka ja olympiamitalisti. Remfry saavutti avoimessa painoluokassa olympiahopeaa Montréalissa 1976 hävittyään loppuottelussa japanilaiselle Haruki Uemuralle. Hän kilpaili olympiatasolla myös Münchenissä 1972.Olympics at Sports-Reference.com Remfry ylsi mitaleille myös maailman- ja euroopanmestaruuskilpailuissa.http://www.judoinside.com/judoka/4987 == Lähteet == * Keith Remfry Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Brittiläiset judokat Luokka:Brittiläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Richard Bentley

Richard Bentley (1662–1742) oli englantilainen klassillinen filologi ja kriitikko. Hän toimi Cambridgen yliopistossa vuodesta 1716 teologian professorina. Hänen pääteoksensa on hänen kuuluisa Horatius-julkaisunsa (1711; myöhemmin uusia painoksia). Huomattavia ovat myös hänen Terentius-, Phaedrus- ja Manilius-julkaisunsa (1726, 1739) sekä varsinkin hänen tutkimuksensa Phalariksen väärennetyistä kirjeistä (1797 ja 1799).Tietosanakirja osa 1 palsta 960-961 == Kirjallisuutta == * Mähly, Richard Bentley (Leipzig 1868) * Jebb, Richard Bentley (London 1882; saksaksi Berliini 1885). == Lähteet == Luokka:Brittiläiset antiikintutkijat Luokka:Brittiläiset kielitieteilijät Luokka:Filologit Luokka:Brittiläiset teologit Luokka:Brittiläiset professorit Luokka:Cambridgen yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1662 syntyneet Luokka:Vuonna 1742 kuolleet
Nykøbing

Nykøbing voi tarkoittaa seuraavia paikkoja Tanskassa: * Nykøbing Falster, kaupunki ja taajama Guldborgsundin kunnassa * Nykøbing Mors, kaupunki ja taajama Morsøn kunnassa * Nykøbing Sjælland, kaupunki ja taajama Odsherredin kunnassa. ==Katso myös== * Nyköping, kaupunki ja taajama Ruotsissa
Tanskan amtien vaakunat

Tämä on artikkeli Tanskan amtien vaakunoista. Kuvagalleriassa ovat Tanskan amtit vuosien 1970–2006 aluejaon mukaan. Bornholmin amtista tuli Bornholmin aluekunta vuonna 2003. Kööpenhaminan kunta ja Frederiksbergin kunta hoitivat myös amtien tehtäviä. Kuva:Bornholms regionskommune coa.svg|Bornholmin amt Kuva:Sønderjyllands amt coa.svg|Etelä-Jyllannin amt Kuva:Frederiksberg Kommune coa.svg|Frederiksbergin kunta Kuva:Frederiksborg amt coa.svg|Frederiksborgin amt Kuva:Fyns amt coa.svg|Fynin amt Kuva:Københavns amt coa.svg|Kööpenhaminan amt Kuva:Coat of arms of Copenhagen.svg|Kööpenhaminan kunta Kuva:Vestsjællands amt coa.svg|Länsi-Sjællandin amt Kuva:Nordjyllands amt coa.svg|Pohjois- Jyllannin amt Kuva:Ribe amt coa.svg|Riben amt Kuva:Ringkjøbing amt coa.svg|Ringkjøbingin amt Kuva:Roskilde amt coa.svg|Roskilden amt Kuva:Storstrøms amt coa.svg|Storstrømin amt Kuva:Vejle amt coa.svg|Vejlen amt Kuva:Viborg amt coa.svg|Viborgin amt Kuva:Århus amt coa.svg|Århusin amt Luokka:Tanskan vaakunat * Vaakunat
Ilman kosteus

Ilman kosteus tai ilmankosteus on ilman sisältämän vesihöyryn määrää kuvaava käsite. Maan ilmakehässä vesihöyryn määrä vaihtelee paikasta toiseen voimakkaasti. Vesihöyryn määrä vaihtelee ilmassa tilavuussuhteena ilmaistuna noin 0–4 prosentin välillä. Ilman kosteuden kuvaamiseen käytetään useita eri suureita, kuten absoluuttinen kosteus, vesihöyryn osapaine, suhteellinen kosteus ja kastepistelämpötila. ==Lähteet== Luokka:Meteorologia Luokka:Vesi
Rolf Klemmt

Rolf Klemmt (s. 1938, k. 2020) on Suomessa vuodesta 1964 asunut saksalainen kielitieteilijä (germanistiikka), sanakirjojen tekijä ja Jyväskylän yliopiston emeritusprofessori.Rolf Klemmt. Gummerus (web Archive 2016). == Teoksia == *Weisst du was?. 3 (1977) *Saksa: luokkakielen opas = Unterrichtskommunikation (yhdessä Glyn S. Hughesin kanssa, 1983) *Suomi–saksa–suomi sanakirja (yhdessä Ilkka Rekiaron kanssa, 1992) *Nykysaksan peruskielioppi: harjoituskirja (1994) *Opi saksaa Akun ja Mikin kanssa (yhdessä Päivi Rekiaron kanssa, 1995) *Vorhistorische Felsmalerei in Finnland (1997) *Karjalan ristiretki ja taistelu Nevan reitistä = Der Kreuzzug nach Karelien und der Kampf um den Wasserweg auf der Newa (yhdessä Mauno Jokipiin kanssa, 2001) == Lähteet == Luokka:Saksalaiset kielitieteilijät Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Conrad Planting

Conrad Wilhelm Planting (17. lokakuuta 1800 Kuusamo – 1876) oli suomalainen valtion virkamies. Kuusamon Poussun kylässä syntynyt Planting toimi aluksi isänsä Fredrik Plantingin (1756–1825) tavoin Kuusamon kihlakunnan nimismiehenä. Myöhemmin hänet nimitettiin Lapin kruununvoudiksi asemapaikkanaan Kittilä. Planting oli innokas kullanetsijä ja häntä on epärehellisen toimintansa vuoksi kutsuttu myös Lapin kultahistorian ensimmäiseksi konnaksi. Planting oli tutustunut kullanhuuhdontaan 1800-luvun puolivälissä, kun Kuusamossa tehtiin hänen johdollaan suuria tuloksettomiksi jääneitä kultatutkimuksia. Myöhemmin kruununvoutina ollessaan Planting etsi kultaa eri puolilta Inaria ja Utsjokea. Vuonna 1865 hän vihdoin löysi sitä Saariselältä Luttojoen latvoilta ollessaan palaamassa Utsjoelle suuntautuneelta virkamatkalta. Vuonna 1870 alkaneen Ivalojoen kultaryntäyksen yhteydessä Planting toimi valtion perustaman Ivalojoen Kultalan johtajana. Hän oli vuotta aikaisemmin ottanut vastaan Jakob Ervastin ja Nils Lepistön tekemän ilmoituksen kultalöydöstä ja määrännyt heidät Ouluun maaherra Georg von Alfthanin luokse. Tämän jälkeen Planting teki itse valtauksen Ervastin ja Lepistön kaivupaikalle. Hänen vilpillinen toimintansa johti siihen, että maaherra Alfthan keskeytti Plantingin kaivaukset ja vei asian oikeuden ratkaistavaksi. Valtaus otettiin lopulta valtion haltuun ja vuokrattiin uudelleen. Åke Lindmanin vuonna 1999 ohjaamassa elokuvassa Lapin kullan kimallus Conrad Plantingia esittää Lasse Pöysti. Viitattu 19.9.2015. == Lähteet == Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Vuonna 1800 syntyneet Luokka:Vuonna 1876 kuolleet
Matti Kanervala

Matti Rauno Olavi Kanervala (s. 26. helmikuuta 1947 Kangaslampi) on suomalainen Varkaudessa asuva toimittaja ja runoilija. Kanervalan vanhemmat olivat kirvesmies Keijo Olavi Kanervala ja Jenny Kähkönen. Hän oli naimisissa 1971–1976 dramaturgi Marita Antsolan kanssa.Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Matti Kanervala Kirjasampo.fi : Matti Kanervala == Teoksia == * Tällainen rakkaus : runoja. Gummerus 1972 == Toimitustöitä == * Runohumma 10 ; toimittajat Matti Kanervala ym. Kirja- Varkaus, Varkaus 1984 * Runoniekka 3, Nuorten runoja ; toim. Matti Kanervala ym. Kirja-Varkaus, Varkaus 1985 * Runokonkari -86 : Runokonkari II : vanhemman väen runoja ; julk. Kirja-Varkaus ry, Varkauden kaupunki ja Kuopion läänin taidetoimikunta ; toimituskunta Matti Kanervala ym. Kirja-Varkaus, Varkaus 1987 * Poimin kivetykseltä lehden : Varkaus-antologia ; toimituskunta Matti Kanervala ym. ; kuvat Asta Móró. Kirjallinen yhdistys Kirja-Varkaus, Varkaus 1989 * Runokonkari 3, Elämä tarinaa ihmeellisempi ; toimituskunta Matti Kanervala ym. ; kirjoittajat Marja Liukkonen ym. Kirja-Varkaus, Varkaus 1991 * Pitkä poissaolo ; toimittajat Matti Kanervala ja Leena Anttila ; julkaisija Kirja-Varkaus ry. ; kirjoittajat Leena Anttila ym. Kesuura, Helsinki 1995 * Elämäni huoneet ; julk. Kirjallisuusyhdistys Kirja-Varkaus ry ; toimittajat Leena Anttila ja Matti Kanervala ; kirjoittajat Leena Anttila ym. Kesuura, Helsinki 1997 * Elä unta nää : kirjavarkautelaisten unia, unelmia ja painajaisia ; toimittajat Sirpa Ollikainen, Jaakko Hendolin, Matti Kanervala ; kirjoittajat Leena Anttila ym. Kirja-Varkaus, Varkaus 2003 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1969 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kari-Kalervo Korpela

Kari-Kalervo Korpela (1. kesäkuuta 1947 – 19. maaliskuuta 1989) oli suomalainen runoilija. Kirjasampo.fi : Kari-Kalervo Korpela == Teoksia == * Ensirakastajan viulu : runoja. Kirjayhtymä, Helsinki 1970 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1969 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Sylvia Juutinen

Sylvia Juutinen (s. 1939) on suomalainen kirjailija. Kirjasampo.fi : Sylvia Juutinen == Teoksia == * Jatulintarha : kertomuksia. WSOY 1988 == Palkinnot == * J. H. Erkon palkinto 1988 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Boris Verho

Boris Verho on salanimellä esiintynyt suomalainen runoilija joka sai vuonna 1985 J. H. Erkon palkinnon runokokoelmastaan Varastossa aina palaa valo.Kirjasampo.fi : Boris Verho Boris Verhon todellinen henkilöllisyys ei ole selvinnyt. Kirjailija Anja Kaurasen romaanissa Arabian Lauri esiintyvän viittauksen perusteella on esitetty otaksuma että kyseessä voisi ehkä olla kirjailija Harri Sirola. Romaanin fiktiivinen päähenkilö Lauri oli julkaissut Doris Verhon salanimellä runokokoelman Virastossa palaa aina valo.alue nolla : Löytöjä; Boris Verhon arvoitus == Teoksia == * Liha laulaa laulun ; kirj. Boris Verho, Maria Lutzi ja Ilmari Kajo. U Ahaa-ryhmä, Jyväskylä 1984 * Varastossa aina palaa valo : runoja. Karisto 1985 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1983 * J. H. Erkon palkinto 1985 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Tunnistamattomat henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Kari Saviniemi

Kari Saviniemi (s. 1946 Miehikkälä) on suomalainen Keravalla asuva filosofian maisteri, runoilija, kriitikko ja kirjoittajakouluttaja. Saviniemen esikoisrunokokoelma Daffodil ilmestyi vuonna 1968. Saviniemi on toiminut vuonna 1991 perustamansa Leino-akatemian vetäjänä. Hän on toiminut myös kustantajana ja Kymen lääninkirjailijana 1989–1991. == Teoksia == * Daffodil. Otava 1968 * Sandariini : runoja. WSOY 1976 * Levottomat vedet : runoja. Daimon, Kerava 1999 * Pientä kokoa : runoja ; kuivaneulakaiverrukset Pentti Kaskipuro. Daimon, Kerava 2002 * Romusielut : fragmentteja ihmistarhasta. Daimon, Kerava 2005 * Pilkkuja ja pisaroita : kuvarunoja. Daimon, Kerava 2006 * Hevosen muisti : runoja ja proosarunoja. Daimon, Kerava 2007 * Ultra : runoja, runoelmia. Daimon, Kerava 2009 * Kryptoideja. Daimon, Kerava 2010 * Jungfrudans ; japaninkielinen käännös Junichiro Okura ; ruotsinkielinen käännös Kalevi Granqvist ; englanninkielinen käännös Joel Sammallahti ; kuvat Outi Heiskanen. Daimon, Kerava 2012 * Ennen kuin ruoho kuolee : lyriikkaa. Daimon, Kerava 2014 * Sanojen sisällä ratsastaa toivo: kirjailijakoulutuksesta. Daimon, Kerava 2015. * == Toimitustöitä == * Puukoulun takaa : Keravan kansalaisopisto 40 vuotta ; Keravan kansalaisopiston kirjoittajapiirin 1987-88 teksteistä toim. Kari Saviniemi. Keravan kansalaisopisto, Kerava 1988 * Tuhat yötä, yksi kuu : Leino-ryhmän antologia ; toimittanut Kari Saviniemi ; grafiikka Pentti Kaskipuro. Daimon, Helsinki 1995 * Asko Heiskanen : Andalusian öitä : runoja ; toimittanut Kari Saviniemi. Daimon, Helsinki 1995 * Mick Jaggerin näköinen muija : Leino-ryhmän antologia ; toimittanut Kari Saviniemi ; kirjoittajat Jenni Harjunpää ym. ; piirrokset Pentti Kaskipuro. Daimon, Kerava 2006 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1966 * Nuoren Voiman Liiton runokilpailu 1966 * Kansainvälisen Jean Monnet -kilpailun runosarja 1998 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Saxell, Jani: Runouden syvissä vesissä, arvio teoksesta Levottomat vedet Kiiltomato.net. 6.3.2000. * Tossavainen, Jouni: Parantunut romantikko, arvio teoksesta Romusielut Kiiltomato.net. 24.11.2005. Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ritva Kapari

Ritva Kaarina Kapari-Rantasalo (o.s. Kapari, aik. Petterson; 26. huhtikuuta 1935 Jyväskylä – 26. heinäkuuta 2023 Turku)Kuolinilmoitus, Ritva Kaarina Kapari-Rantasalo, Turun Sanomat, 2023, No 270, sivu 19, julkaistu 30.9.2023 oli suomalainen runoilija.Kirjasampo.fi : Ritva KapariSuomen kirjastonhoitajat 1967 (toim. Maija Päivänsalo ja Enne-Liisa Vesikari), 1968, Suomen kirjastoseura, Helsinki, sivu 87Suomen Kirjailijat 1945–1980, Kapari, Ritva, sivu 231, toimittajat Maija Hirvonen, Hannu Launonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 402, Helsinki 1985 Kapari osallistui puhujana syyskuussa 1962 järjestettyyn Turun Runoseminaariin, joka oli suomalaisten runoilijoiden, kirjailijoiden, kriitikoiden ja runouden harrastajien tapaaminen. Kapari osallistui keskusteluun yhteiskunnallisista epäkohdista vielä 2010-luvulla.Ritva Kapari, Minne ovat kukat kadonneet, Turun Sanomat, julkaistu 16.5.2010Ritva Kapari, Talousjärjestelmä vaihtoon, Kansan Uutiset, julkaistu 1.5.2017 Kaparin vanhemmat olivat lehtori Lennart Samuel Kapari ja lehtori Esteri Eedit (o.s. Selkälä).Kirkollisia tietoja, Jyväskylän kaupunkiseurakunta: Kastettuja: Maisteri Lennart Samuel Pettersonin (Kapari) tytär Ritva Kaarina, Keskisuomalainen, 1935, No 141, sivu 2, julkaistu 22.6.1935 Kaparit vaihtoivat sukunimensä Pettersonista Kapariin vuonna 1935.Sisä-Suomi, 1935, No 109, sivu 4, julkaistu 14.5.1935 Ritva Kaparin sisko oli kustannustoimittaja ja kääntäjä Liisa Marjatta Kapari.Suomen Kirjailijat 1945–1980, Kapari, Liisa Marjatta, sivu 231, toimittajat Maija Hirvonen, Hannu Launonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 402, Helsinki 1985 == Teoksia == * Ennenkuin ehdin pimeyden reunaan : runoja. Tajo, Turku 1963 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1963 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Juhani Pusa

Juhani Pusa (16. tammikuuta 1948 – elokuun lopussa 2009) oli suomalainen Kotkassa asunut kirjailija. Juhani Pusa kirjoitti yhden romaanin, Arto Tolsan elämäkerran, kuunnelmia sekä yhdessä veljensä, kirjailija Timo Pusan kanssa kaksi kesäteatterinäytelmää. Hän kirjoitti myös novelleja, pakinoita ja elokuva-arvosteluja. Viimeksi Pusa oli kirjoittamassa Kotkan nuorison yhteiskunnallisen seuran eli Konysin historiikkia joka jäi häneltä kuitenkin kesken. Hän osallistui itse Konysin toimintaan 1970-luvulla. == Teoksia == * Kirjeystävä : kuunnelma; dramaturgi Johanna Rajamaa. Yleisradio, Helsinki 1980 * Suolan maku : romaani. Kirjayhtymä, Helsinki 1981 * Piipun juurelta Euroopan huipulle : Arto Tolsan tarina ; kirj. Pekka Kunnari, Juhani Pusa. Tekijät, Kotka 1983 * Isän luona kylässä : kuunnelma lapsille eronneen isän ikävästä ; dramaturgi Eila Arjoma. Yleisradio, Helsinki 1991 == Palkinnot == * Nuoren Voiman Liiton kirjoituskilpailu 1975 * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1978 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Juan

Juan voi tarkoittaa seuraavia: == Espanjan ja portugalin kielissä == ===Etunimi=== * Juan, espanjalais-portugalilainen miehen etunimi, muunnelma raamatullisesta nimestä Johannes. Pelkkänä etunimenä esiintyessään nimi voi viitata seuraaviin: ** Juan Jesus, Juan (s. 1991), brasilialainen jalkapalloilija ** Juan Silveira dos Santos, Juan (s. 1979), brasilialainen jalkapalloilija ** Don Juan, naistenmiehen ja viettelijän arkkityyppi kirjallisuudessa ja elokuvissa === Paikannimi === * Juan-les-Pins, kaupunki Ranskan Rivieralla * Golfe-Juan, ranta-alue Ranskan Rivieralla * Juan de Nova, Ranskalle kuuluva saari Mosambikin kanaalissa ===Muita=== * Hurrikaani Juan, Atlantilla syyskuussa 2003 vallinnut hurrikaani ==Kiinan kielessä== * Juan, Yuan, kiinalainen sukunimi * Juan-dynastia, Yuan-dynastia, Kiinaa 1271–1368 hallinnut mongolilainen dynastia * juan, yuan, renminbi, Kiinan valuutta
Hannu Siekkinen

Hannu Tapani Siekkinen (9. helmikuuta 1950 Pihtipudas – 21. joulukuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen runoilija.Kirjasampo.fi : Hannu Siekkinen Hän oli vuosina 1973–1982 naimisissa kirjailija Raija Siekkisen kanssa. == Teoksia == * Aavistuksen kartalta : runoja. Kirjayhtymä, Helsinki 1973 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1973 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
RN Fortunale

RN Fortunale () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene. == Valmistus == Alus tilattiin Triestestä CRDA:lta, missä köli laskettiin 9. toukokuuta 1941. Alus laskettiin vesille 18. huhtikuuta 1942 ja liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 16. elokuuta.Whitley, M. J. s. 174 == Palvelus == Alus luovutettiin 1949 sotakorvauksena Neuvostoliitolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Liotny. Se siirrettiin 1951 toisarvoisiin tehtäviin.Gardiner, Robert 1947-1995 s. 369 ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Ciclone-luokan torpedoveneet Luokka:Italialaiset toisen maailmansodan torpedoveneet Luokka:Cantieri Riuniti dell’Adriatico
RN Ciclone

RN Ciclone () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene. == Valmistus == Alus tilattiin Triestestä CRDA:lta, missä köli laskettiin 9. toukokuuta 1941. Alus laskettiin vesille 1. maaliskuuta 1942 ja liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 21. toukokuuta.Whitley, M. J. s. 174 == Palvelus == Alus upposi osuttuaan miinaan 8. maaliskuuta 1943. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Ciclone-luokan torpedoveneet Luokka:Italialaiset toisen maailmansodan torpedoveneet Luokka:Cantieri Riuniti dell’Adriatico
RN Groppo

RN Groppo () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene. == Valmistus == Alus tilattiin Navalmeccanicalta, missä köli laskettiin 18. toukokuuta 1941. Alus laskettiin vesille 19. huhtikuuta 1942 ja liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 31. elokuuta.Whitley, M. J. s. 174 == Palvelus == Alus upotettiin 25. toukokuuta 1943. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Ciclone-luokan torpedoveneet Luokka:Italialaiset toisen maailmansodan torpedoveneet
RN Tifone

RN Tifone () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene. == Valmistus == Alus tilattiin Triestestä CRDA:lta, missä köli laskettiin 17. kesäkuuta 1941. Alus laskettiin vesille 31. maaliskuuta 1942 ja liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 11. heinäkuuta.Whitley, M. J. s. 174 == Palvelus == Aluksen miehistö upotti aluksensa 7. toukokuuta 1943. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Ciclone-luokan torpedoveneet Luokka:Italialaiset toisen maailmansodan torpedoveneet Luokka:Cantieri Riuniti dell’Adriatico
RN Uragano

RN Uragano () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene. == Valmistus == Alus tilattiin Triestestä CRDA:lta, missä köli laskettiin 17. kesäkuuta 1941. Alus laskettiin vesille 3. toukokuuta 1942 ja liitettiin laivastoon vielä samana vuonna 26. syyskuuta.Whitley, M. J. s. 174 == Palvelus == Alus upotettiin 2. helmikuuta 1943. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Ciclone-luokan torpedoveneet Luokka:Italialaiset toisen maailmansodan torpedoveneet Luokka:Cantieri Riuniti dell’Adriatico
Lassay-les-Châteaux

Lassay-les-Châteaux on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella. Kunnassa on nimensä mukaan useita linnoja. Linnoista parhaiten on säilynyt vuonna 1458 valmistunut Château de Lassay. Toinen 1400-luvulta peräisin oleva linna on Château du Bois Thibault. Kolmas linna, Château de Bois-Frou, on raunioitunut. Tour de France 2015 Tiedosto:Lassay.jpg|Château de Lassay Tiedosto:Lassay_- _Bois_Thibault_1.JPG|Château du Bois Thibault ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Mayennen kunnat
La Chapelle-Janson

La Chapelle-Janson on kunta läntisessä Ranskassa Ille-et-Vilainen departementissa Bretagnen alueella. ==Tunnettuja kuntalaisia== Tunnettuja kuntalaisia ovat 1950- ja 1960-luvuilla kilpapyöräilleet veljekset Joseph Groussard ja Georges Groussard.Tour de France 2015 ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Ille-et-Vilainen kunnat
Jöns Carlson

Jöns Carlson (s. 1951 Urjala) on suomalainen antropologi ja runoilija.Kirjasampo.fi : Jöns Carlson Carlson pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1969 ja opiskeli sosiaaliantropologiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi 1975 ja lisensiaatiksi 1986. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2005 Joensuun yliopistossa. Väitöskirja Shuariuskollisuus ja kaksiluokkajärjestelmä käsitteli Amazonian alueen alkuperäiskansan shuarien (jibarot) poliittista kehitystä vuosina 1979–1980 tehtyjen kenttähavaintojen pohjalta. Carlson opiskeli sosiaaliantropologian tohtoriohjelmassa 1978–1981 Cambridgen yliopiston Churchill Collegessa. Carlson toimi Helsingin yliopistossa kansanrunoustieteen laitoksen amanuenssina 1973–1975 ja sosiologian laitoksen sosiaaliantropologian assistenttina 1975, 1977, 1979 ja 1984 sekä sosiaaliantropologian vs. apulaisprofessorina 1979. Hän oli sitten kulttuuriantropologian yliassistenttina Jyväskylän yliopiston etnologian laitoksella 1984–1986 ja tutkijana Nuorisoasiainkeskuksessa 1987–1988 sekä Museovirastossa 1993–1994.Joensuun yliopiston tiedote 21.11.2005: Väitös perinteentutkimuksen, kulttuuriantropologian (sosiaaliantropologia) alalta VTL Jöns Carlson == Teoksia == * Kukkia-lauluja. Kehrääjä, Kangasniemi 1986 * Kuunsirppi nauraa: ohjeita. 1986 * Service: poems by Ions Carlson. J. Carlson, Cambridge 1987 * Nuorisotyön mosaiikista alueellisuuden aikana. Julkaisuja / Helsingin kaupunki. Nuorisoasiainkeskus 1988, 1. Helsinki 1988 * Vaahtera: runoja. Kehrääjä, Helsinki 1988, 2. painos 1990 * Poliittinen pilalehti Naarvan pultti 1990 * Suomi post. Lehti. Julkaisija salanimi Jyri Paasikanto. Vantaa. 1992 * Lohduttava laulu m/s Estonian hirveästä tuhosta. 1994 * Kalliolle: runoja. Kehrääjä, Helsinki 1997 * Vienanmeren luostarisaaren maitovalaat; valokuvat Hernan Patiño; teksti Jöns Carlson. Maahenki, Helsinki 2003 * Shuariuskollisuus ja kaksiluokkajärjestelmä, väitöskirja. Joensuun yliopiston humanistisia julkaisuja 41. Joensuun yliopisto, Joensuu 2005 * Lohduttava laulu m/s Estonian hirveästä tuhosta. Toinen laitos. Partuna 2024. Vironkielinen ja ruotsinkielinen käännnös samassa vihkossa (Arvi Tapver ja Märta Salokoski). == Toimitustöitä == * Alivuokralaisista Kallion kaupunginosassa : sosiaaliantropologisen tutkimusryhmän raportti keväällä 1971; raportin laativat Jöns Carlson (päätoimittaja) et al. Helsingin yliopiston sosiologian laitoksen monisteita 11. Helsinki 1976 * Suomalaisen sosiologian juures. Suomen antropologisen seuran toimituksia 5. Helsinki 1979 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1975 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset antropologit Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Terminus (jumala)

Terminus oli roomalaisten rajakivien (termini) jumala ja suojelija. Rajakivien pystytys oli pyhä toimitus, jossa suoritettiin uhreja, ja uhrien tuhkaa siroteltiin rajakivien perustuksiin. Terminuksen kunniaksi vietettiin roomalaisen kalenterivuoden lopussa, 23. helmikuuta, Terminalia-juhlaa kuudennen mailipylvään kohdalla Via Laurentiuksen varrella. Tämä paikka oli Rooman kaupungin vanhimman alueen raja.Castrén & Pietilä-Castrén 2000, s. 565 == Lähteet == *Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4. === Viitteet === Luokka:Antiikin Rooman jumalat
Terminus

Terminus voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Terminus (jumala), roomalaisten rajakivien jumala * Terminus (planeetta), kuvitteellinen planeetta Isaac Asimovin Säätiö-trilogiassa * Terminus, John Schlesingerin ohjaama dokumenttielokuva
Ilmari Ihalainen

Ilmari Ihalainen (s. 4. maaliskuuta 1946 Ruokolahti) on suomalainen kirjailija joka on käyttänyt myös salanimeä Topo Taviomaa. Näytelmät.fi : Ilmari IhalainenKirjastot fi kysymyspalvelu 30.3.2015 : Onko "Siipisupi"-nimisen lastenkirjan kirjoittaja Topo Taviomaa mies vai nainen? == Teoksia == Nimellä Ilmari Ihalainen: * Pitsihovi : näytelmä. 1978 Nimellä Topo Taviomaa: * Kapina Karhumaassa ; kuv. Camilla Mickwitz. Sanoma, Lasten oma kirjakerho, Helsinki 1977 * Siipisupi ; kuv. Aamos Suomela. Sanoma, Lasten oma kirjakerho, Helsinki 1987 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1972 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Saint-Valery-en-Caux

Saint-Valery-en-Caux on kunta läntisessä Ranskassa Seine-Maritimen departementissa Ylä-Normandian alueella. Kunta on suosittu merenrantalomakohde huvivenesatamineen. Kunnan elinkeinoihin kuuluu myös kalastus ja siellä on kalatori.Tour de France ==Historia== Toisessa maailmansodassa saksalaiset joukot valtasivat Saint-Valery-en-Caux’n vuonna 1940 Erwin Rommelin johdolla. ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Seine-Maritimen kunnat
Arttu Ruuska

Arttu Ruuska (s. 13. lokakuuta 1997 Halsua) on suomalainen pesäpalloilija. Hän on edustanut Superpesiksessä Vimpelin Vetoa (2015–2018) ja Kankaanpään Mailaa (2019–2020). Syyskuussa 2020 Ruuska teki kaksivuotisen sopimuksen Kouvolan Pallonlyöjien kanssa. Ruuska pelaa polttolinjassa. Lokakuussa 2024 Ruuska siirtyi kolmivuotisella sopimuksella Kempeleen Kirin riveihin.Kem­pe­leen Kiri teki kovia han­kin­to­ja – Suomen mes­ta­rit ja pai­kal­lis­vas­tus­ta­jan täh­ti­pe­laa­ja siir­ty­vät Kem­pe­lee­seen Ruuska siirtyi kasvattajaseurastaan Halsuan Toivosta vuonna 2012 Vimpelin Vetoon. Kaudella 2014 hän pelasi kolme ottelua Ylivieskan Kuulassa Ykköspesiksessä.http://ylivieskankuula.fi/pesis/?page_id=5000 Kaudeksi 2015 hän palasi takaisin Vetoon ja debytoi pääsarjassa. Runkosarjassa Ruuska pelasi kauden aikana 29 ottelua tuoden yhden juoksun. == Saavutukset == === Pelaajana === * 2 SM-kultaa: 2016, 2017 * 1 SM-hopea: 2015, 2021 * 2 SM-pronssia: 2018, 2024 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Janette Lepistö

Janette Johanna https://www.instagram.com/p/CQqu2MvhtZK/?utm_medium=copy_link Lepistö (s. 27. helmikuuta 1996 Lapua) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Lapuan Virkiää. Pelipaikaltaan Lepistö on lyöjäjokeri.http://www.virkiapesis.fi/fin/Edustusjoukkue/Pelaajat/Lepisto_Janette.10.p47.html Lepistö on Lapuan Virkiän kasvatti. Hän pelasi seuran kakkosjoukkueessa vuosina 2011–2014 Ykköspesistä.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=7132&view;=pelaajakortti Seuran ykkösjoukkueessa Superpesiksessä Lepistö debytoi kaudella 2014. Hän pelasi tuolloin yhteensä 34 ottelua Virkiän voittaessa mestaruuden. Kaudella 2015 Lepistö valittiin ensimmäistä kertaa urallaan Itä–Länsi-otteluun Lännen joukkueeseen.http://yle.fi/urheilu/lepisto_ryminalla_sisaan_arvo- otteluihin_ennen_katsonut_naita_peleja_netista/7365689 Lepistö ylitti Superpesiksen runkosarjassa 400 lyödyn juoksun rajan toukokuussa 2019 ja 500 lyödyn juoksun rajan elokuussa 2020. 600 lyödyn juoksun rajapyykki ylittyi elokuussa 2021. == Saavutukset == * 2 SM-kultaa: 2014,2015 * 2 SM-hopeaa: 2016, 2017 * 3 SM-pronssia: 2018,2019, 2022 * Superpesiksen lyöjäkuningatar (5): 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 * Vuoden jokeri (4): 2015, 2016, 2017, 2018 http://www.pesis.fi/pesapalloliitto/historia/parhaat-pelaajat- kausittain/vuoden_jokerit/ http://www.pesis.fi/?x21605=32711351| Vuoden jokeri 2018 * Superpesiksen kuukauden pelaaja (4): kesäkuu 2015, kesäkuu 2016, elokuu 2017, kesäkuu 2018http://www.pesis.fi/pesapalloliitto/historia/pelaajatilastot/kuukauden_pelaajat/ * Nuorten Superpesiksen vuoden pelaaja: 2015 http://www.pesis.fi/pesapalloliitto/historia/parhaat-pelaajat- kausittain/nuorten_superpesis/ * Superpesiksen kuukauden jokeri: heinäkuu 2022 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iisa (albumi)

Iisa on laulaja Iisa Pykärin esikoisalbumi, joka julkaistiin 31. tammikuuta 2014. Levyltä julkaistiin singleinä kappaleet "S€ pyörittää", "Perjantai" ja "Puutarhajuhla", jossa Iisa duetoi Egotrippi-yhtyeestä tutun Knipin kanssa. Mikko Pykäri on toiminut levyllä sekä tuottajana että sovittajana. Suurin osa kappaleista on Iisan käsialaa mutta Mikko on toiminut myös muutaman kappaleen säveltäjänä. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle kuusi. ==Kappaleet== Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Iisa Pykäri, ellei toisin mainittu. # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Nyt.fi: Nyt.fi: Levyarvio * Rumba: Rumba: Iisan sooloalbumi kuin kuva popin keskiluokkaisesta väsymyksestä hyvällä tavalla * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 esikoisalbumit Luokka:Iisan albumit
Kukaan ei oo kenenkään

Kukaan ei oo kenenkään on Iisan 28. elokuuta 2015 ilmestynyt toinen sooloalbumi. 10\. huhtikuuta julkaistiin albumilta ensimmäinen single, "Polulta harhaan" ja elokuussa toinen single, "Kukaan ei oo kenenkään". Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle yhdeksän. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Iisa. # # # # # # # # # == Arvostelu == * Helsingin Sanomat: positiivinen * Keskisuomalainen: * Rumba: 7.1/10 == Lähteet == Luokka:Vuoden 2015 albumit Luokka:Iisan albumit
Ulla-Maija Sievinen

Ulla-Maija Sievinen (ent. von Hertzen, o.s. Sievinen; s. 10. huhtikuuta 1954 Varkaus) on suomalainen filosofian kandidaatti, toimittaja ja kirjailija.Ulla- Maija Sievinen. Kirjasampo.fi. Hänen puolisonsa on vuodesta 1994 ollut poliitikko Heikki S. von Hertzen.Kuka kukin on: Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 2003, s. 215. Helsinki 2002. ISBN 951-1-18086-X == Teoksia == ===Nimellä Ulla-Maija Sievinen=== * Tässä lähellä ja muilla kaduilla: Runoja. WSOY 1976. * Hyvää päivää, ruhtinas Obolenski: Näytelmä. Teatteri Imatra 1999. * Kabinetti 13: Näytelmä. Kotkan kaupunginteatteri 1999. * Kummallinen talo: Näytelmä. 2000. * Kymijoella. 2019. ISBN 978-952-7221-89-1 ===Nimellä Ulla- Maija von Hertzen=== * Tarinoita meripäiviltä: Nuoruus on lahja, mutta vanheneminen on taidetta. Kotkan kaupunki, Kotka 2012. * Muistojen maisemat: Kotka. Haastattelujen tekijä Ulla-Maija von Hertzen. Postikorttikuvien taustoja selvitti ja niistä kirjoitti Ari Ryökkynen. Kotka-seura, Kotka 2014. ==Toimitteita== * Heikki S. von Hertzen: Tienhaarassa. Toimittanut Ulla-Maija Sievinen. Otava 1993. * Leivän ylistys- Kotkalainen ruokakirja. Kotkalaisten kirjailijoiden teksteistä ja kotkalaisilta kerätyistä ruokaresepteistä toimittanut Ulla-Maija von Hertzen. Kotka-seura, Kotka 2002. * Erkki Ranta: Hiskin pakinoita: Rakennustarkastus- ja Rakennettu ympäristö -lehdissä 1985-2005. Toimittanut Ulla-Maija von Hertzen. Kotka-seura, Kotka 2006. * Kotisaaret: Suursaari, Lavansaari, Tytärsaari, Seiskari. Toimittanut Ulla- Maija von Hertzen. WSOY 2008. * Minun tieni: Kuinka selvisin pahimmasta. Toimittanut Ulla-Maija von Hertzen. WSOY 2009. * Kotkalaisia kalaherkkuja. Kirjan toimittaja Ulla-Maija von Hertzen. Kotka-seura, Kotka 2011. * Pyhtään parhaaksi: 110 vuotta pyhtääläistä sosialidemokratiaa. Toimittanut Ulla-Maija von Hertzen. Pyhtään Sosialidemokraatit, Pyhtää 2014. * Yhdessä meissä on voimaa : Kotkan Sosialidemokraattinen Kunnallisjärjestö 110 vuotta juhlakirja. Toimittanut Ulla-Maija Sievinen. Kotkan Sosialidemokraattinen Kunnallisjärjestö ry, Kotka 2016. ISBN 978-952-93-7908-8 == Palkinnot == * J. H. Erkon kirjoituskilpailu 1975 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Brodie Retallick

Brodie Allan Retallick (s. 31. toukokuuta 1991 Rangiora) on uusiseelantilainen rugby union -pelaaja, joka edustaa ITM Cup -seura Bay of Plenty Steamersia ja Super Rugby -seura Chiefsiä. 204 senttimetriä pitkä ja 120 kilogrammaa painava Retallick kuuluu myös Uuden-Seelannin rugby union -maajoukkueeseen.http://www.allblacks.com/Player/AllBlacks/2131 Pelipaikaltaan Retallick on lukko.https://passport.worldrugby.org/?page=beginners&p;=10&language;=FI Retallickin ensimmäinen ITM Cup -seura oli Hawke's Bay, jota hän edusti vuonna 2011. Vuodesta 2012 hän on kuulunut Bay of Plenty -seuraan. Kansainvälisessä Super Rugby -sarjassa Retallick debytoi vuonna 2012, Chiefsin paidassa. Hän on voittanut mestaruuden kahdesti, vuosina 2012 ja 2013. Retallick voitti Uuden- Seelannin alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kanssa ikäluokan MM-kultaa vuonna 2011. Uuden-Seelannin rugby union -maajoukkueessa hän debytoi seuraavan vuoden tammikuussa Irlantia vastaan.http://en.espn.co.uk/newzealand/rugby/player/142051.html Vuoden 2015 MM-kilpailuissa Retallick oli mukana saavuttamassa kultaa. Marraskuussa 2014 Retallick valittiin vuoden parhaaksi rugby union -pelaajaksi maailmassa. == Lähteet == Luokka:Uusiseelantilaiset rugby union -pelaajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valle del Treja

Parco Regionale Valle del Treja on aluetason luonnonsuojelualue Tiberjoen sivujoen Trejan laaksossa Italiassa. Vuonna 1982 perustetun luonnonpuiston pinta-ala on 650 hehtaaria. Sen alue kuuluu Mazzano Romanon ja Calcatan kuntiin. Puiston maisemaa leimaavat joen uurtamat rotkot ja jyrkänteet, joita ympäröivät viljelysten, viinitarhojen, oliivipuiden ja pähkinäpensaiden peittämät kukkulat. Trejajoessa on pittoreskejä vesiputouksia, joista tunnetuimpia ovat vanhan myllyn luona sijaitsevat Monte Gelaton putoukset. Yli puolet alueesta on metsää. Jokivartta hallitsevat kosteikkokasvit. Puiston keskellä on tärkeä arkeologinen löytöpaikka ja muinainen nekropoli. Muita nähtävyyksiä ovat esiroomalaisen Civita Castellanan linnoituslaitteet. Trejan rannalla Monte Li Santin juurella on muinaisen temppelin rauniot. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Trejan laakson luonnonpuiston sivusto , Luokka:Italian puistot
Sainte-Adresse

Sainte-Adresse on kunta läntisessä Ranskassa Seine-Maritimen departementissa Ylä-Normandian alueella. Le Havresta kolmisen kilometriä luoteeseen sijaitseva merellinen Sainte-Adresse on ollut taidemaalareiden suosima paikka. Muiden muassa Claude Monet, Raoul Dufy ja Jean-Baptiste Camille Corot ovat kuvanneet maalauksissaan kaupunkia ja sen elämää.Tour de France ==Historia== Ensimmäisen maailmansodan aikana kaupunki oli Belgian hallinnollinen pääkaupunki. Saksalaisten joukkojen valloitettua Belgian siirtyivät belgialaiset ministeriöt Sainte-Adressessa oleviin taloihin ja huviloihin. Tästä muistona Sainte-Adressen vaakunassa on Belgian lipun värit. Tiedosto:Claude_Monet_- _Jardin_à_Sainte-Adresse.jpg|Claude Monet, Puutarha Sainte-Adressessa Tiedosto:Monet_regates_a_St_adresse.jpg|Claude Monet, Regatta Sainte- Adressessa ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Seine-Maritimen kunnat