EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Matthew Pollock

Matthew "Matt" Pollock (s. 26. huhtikuuta 1990) on yhdysvaltalainen lentopalloilija, joka edustaa Sveitsin pääsarjassa pelaavaa Volley Näfelsiä. Pelipaikaltaan 208 senttimetriä pitkä Pollock on keskitorjuja. Suomessa Pollock pelasi vuodet 2012-2015. Vuonna 2012 hän liittyi Team Lakkapään eli Perungan Poikien vahvuuteen. PerPossa Pollock pelasi kahden kauden ajan, ennen kuin siirtyi kaudeksi 2014-2015 hallitsevaan Mestaruusliigan mestariin Vammalan Lentopalloon. VaLePassa Pollock pelasi numerolla 5. Kesällä 2015 Pollock siirtyi Sveitsin pääsarjan Volley Näfelsin riveihin. Pollock ylettyy maksimissaan 355 senttimetrin korkeuteen. VaLePassa hänen kummiyrityksenään toimi Maa- ja vesirakennus Timo Kiri. Vuonna 2011 Pollock kutsuttiin Yhdysvaltain leiriryhmään vuoden 2011 kesäuniversiadeja varten. Lopulliseen joukkueeseen Pollock ei kuitenkaan päässyt. == Lähteet == * http://www.worldofvolley.com/wov-community/players/19409/matthew-pollock.html * http://www.elteevolley.com/player/matt-pollock * http://www.valepa.fi/?page_id=9 Luokka:Yhdysvaltalaiset lentopalloilijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Milim

Milim () on Harel Skaatin esittämä kappale, joka edusti Israelia vuoden 2010 Eurovision laulukilpailussa Oslossa. Kappaleen on säveltänyt Tomer Hadadi ja sanoittanut Noam Horev. Se lauleltaan heprean kielellä. Milim selviytyi toisesta semifinaalista jatkoon oltuaan semifinaalin kahdeksas 71 pisteellä. Finaaliin yhtenä ennakkosuosikeista lähtenyt Israel jäi lopulta sijalle 14 niin ikään 71 pisteellä. Kappale sai parhaimmillaan 10 pistettä Suomelta ja Alankomailta. == Lähteet == * http://www.diggiloo.net/?2010il Luokka:Vuoden 2010 euroviisuedustuskappaleet Luokka:Israelin euroviisuedustuskappaleet
Markku Linnusmäki

Markku Juhani Linnusmäki (s. 30. maaliskuuta 1956 Tampere) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Linnusmäki on Tampereen Palloilijoiden kasvatti. Hän debytoi seuran riveissä Mestaruussarjassa kaudella 1973. Kun TaPa yhdistyi Ilves-Kissojen kanssa Tampereen Ilvekseen, siirtyi Linnusmäki pelaamaan II divisioonaan sen reservijoukkue Ilves-Palloon. Kaudella 1977 hän oli joukkueensa paras maalintekijä III divisioonassa 18 maalillaan. Seuraavaksi vuodeksi Linnusmäki nousi Ilveksen edustusjoukkueeseen, joka pelasi I divisioonassa. Ilves voitti kauden päätteeksi sarjan ja nousi Mestaruussarjaan, Linnusmäen viimeistellessä seitsemän maalia. Toisena pääsarjavuotenaan Linnusmäki pelasi henkilökohtaisesti parhaan kautensa voittaen maalikuninkuuden tekemällä runkosarjassa 13 maalia ja osuen myös neljästi karsintasarjassa. Hän oli mukana voittamassa myös Suomen Cupia. Seuraavina kausina Linnusmäki ei yltänyt samoihin lukemiin, mutta lukeutui kuitenkin Ilveksen avainpelaajiin hyökkäyksessä. Viimeiset vuotensa pääsarjassa hän tuli kentälle enimmäkseen vaihdosta. Kaudeksi 1987 Linnusmäki siirtyi II divisioonassa pelanneeseen Tampereen Peli-Poikiin, jossa pelasi uransa viimeiset kaksi kautta ennen lopettamistaan 32-vuotiaana. ==Saavutukset== * Mestaruussarjan paras maalintekijä 1979 * Suomen Cup 1979 == Lähteet == * http://www.footballdatabase.eu/football.joueurs.markku.linnusmaki.177668.en.html * http://www.palloliitto.fi/suomencup/finaalit/cup-mestarit-1955-2013 * http://futisforum2.org/index.php?topic=6425.2575 Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Unholy Savior

Unholy Savior on suomalaisen Battle Beast -yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin tammikuussa 2015.King Foo Entertainment: Battle Beast – Uusi albumi ”Unholy Savior” julkaistaan tammikuussa – kansi ja kappalelista paljastettu Albumi nousi heti ensimmäisellä myyntiviikollaan Suomen virallisen albumilistan kärkeen. == Kappaleet == == Kokoonpano == * Noora Louhimo – laulu * Anton Kabanen – kitara, laulu, tuotanto * Juuso Soinio – kitara * Eero Sipilä – bassokitara, taustalaulu * Pyry Vikki – rummut * Janne Björkroth – kosketinsoittimet, tuotanto == Arvostelut == * Imperiumi.net: 8.5/10Imperiumi.net: Levyarvio * Kaaoszine: 9.5/10Kaaoszine: Levyarvio * Soundi: Battle Beast: Unholy Savior ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Unholy Savior discogs.com -sivustolla Luokka:Battle Beastin albumit Luokka:Vuoden 2015 albumit
Montrouge

Montrouge on Ranskan kunta ja Pariisin eteläinen lähiö noin 4,5 kilometriä Pariisin keskustasta etelään. Siellä on arviolta 48 954 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 2,07 neliökilometriä. Montrouge onkin yksi tiheimmin asuttuja kuntia koko Euroopassa: kunnassa asuu 23 649 asukasta neliökilometrillä. Montrouge [mɔ̃.ʁuʒ] tarkoittaa suomeksi punaista vuorta, mikä juontaa juurensa alueen punasävyiseen maaperään. Nimi esiintyy luostariasiakirjoissa ensi kertaa vuonna 1194. Kylässä olikin keskiajalla monia luostareita ja muita uskonnollisia yhteisöjä. 1500-luvulla alueelta alettiin louhia kiveä Pariisin rakentamiseen. 1500-luvun lopun dokumenteissa alue on merkitty varatuksi kuninkaallisiin metsästystarpeisiin, ja 1600–1700-luvuilla Montrouge tunnettiin monista tuulimyllyistään. Vuoden 1860 alusta suurin osa Montrougeksi kutsutusta alueesta liitettiin Pariisin kuntaan. Tuo alue tunnetaan nyt Pariisin 14. arrondissementin alueena nimeltä Petit-Montrouge. Loppuosasta muodostettiin Montrouge-niminen kunta. Vuonna 1875 Montrougen kunta sai lisäaluetta naapurikunnista Châtillon ja Bagneux. 1920-luvulla Montrouge alkoi teollistua monien kirjapainoyritysten myötä, jotka nykyisin ovat joko lopettaneet tai muuttaneet kauemmas Pariisista. Nykyisin Montrougen pääelinkeinoja ovat erilaiset yrityspalvelut ja televiestintä. == Liikenne == Montrougeen kulkee Pariisin metrolinja numero 4, pääteasemana Mairie de Montrouge. Vuonna 2013 avatun linjan 13 pääteasema sijaitsee kuntien Montrouge ja Châtillon rajalla. Suunnitteilla on metroradan jatkaminen vielä etelämmäs, asemina Verdun Sud ja Bagneux. Bussilinja 68 kulkee Montrougesta Pariisin Montparnasselle, Louvreen ja Place de Clichy -aukiolle kaupungin luoteisosassa. Kymmenkunta muuta bussilinjaa kulkee Montrougen kautta Porte d’Orleansiin. RER-junalinjalla B pääsee Montrougesta aina Charles de Gaullen lentokentälle joko Gentillyn tai Laplacen asemalta.Transports , Montrouge, viitattu 9.1.2015. == Tunnettuja asukkaita == * Émile Boutroux, filosofi ja Ranskan akatemian jäsen * Coluche, koomikko ja hyväntekijä * Robert Doisneau, valokuvaaja * Raymond Federman, yhdysvaltalainen kirjailija * Pablo Picassolla oli ateljee Montrougessa vuosina 1916–1918. * Bernard Pivot, tv-toimittaja * Claude Sautet, elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja * Octave Lapize, vuoden 1910 Tour de France -voittaja * Robert Brasillach, kirjailija ja toimittaja == Lähteet == *INSEE === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Montrougen kunnan internetsivut Luokka:Hauts-de-Seinen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Suomyrttikasvit

Suomyrttikasvit eli norkkomyrttikasvit (Myricaceae) on pieni kasviheimo, joka kuuluu koppisiemenisten Fagales-lahkoon, ja on siten pyökki- ja koivukasvien sukulainen. Suomyrttikasvit eivät ole kovin läheistä sukua myrttikasveille (Myrtaceae), sillä ne kuuluvat eri kasvilahkoihin. == Tuntomerkit == Suomyrttikasvit ovat puuvartisia kasveja, joiden juurissa on usein typpeä yhteyttäviä bakteereita. Kasveja peittävät aromaattiset rauhaset. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat yksinkertaisia, harvoin syvään pariliuskaisia. Kukat ovat yksineuvoisia ja sijaitsevat kaksi- tai yksikotisesti. Emikukissa on yhdislehtinen sikiäin, joka on kehänalainen, ja jossa on yksi siemenaihe pohjaistukassa. Hedelmä on luumarja. Siemen on paksukuorinen, ja siinä on enintään niukka endospermi eli siemenvalkuainen.Stevens 2001–, viitattu 9.1.2015. == Levinneisyys == Heimon levinneisyys on hajanainen ja lajeja kasvaa Amerikassa, Länsi-Euroopassa, Itä- Afrikassa ja Itä-Aasiassa. Suomessa kasvaa yksi heimoon kuuluva laji: suomyrtti (Myrica gale). == Luokittelu == Suomyrttikasvit kuuluvat yhdessä jalopähkinäkasvien (Juglandaceae) ja Rhoipteleaceae-heimon kanssa yhteiseen kladiin Fagales-lahkossa. Kladin ominaisuuksiin kuuluvat muun muassa puusolukon kiteitä sisältävät soluketjut, kilpimäiset rauhaskarvat, lehtien korvakkeettomuus, yksi kukka kunkin suojuslehden hangassa ja vain yksi siemenaihe kussakin emikukassa. === Suvut === Suomyrttikasvien 57 lajia kuuluvat neljään sukuun: * Canacomyrica (vain yksi Uudessa-Kaledoniassa kasvava laji: C. monticola.) * Comptonia – tuoksumyrtit * Morella – norkkomyrtit (heimon runsaslajisin suku: 46 lajia) * Myrica – suomyrtit eli norkkomyrtit == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Suomyrttikasvit (Myricaceae) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Myricaceae * Luokka:Kasviheimot
Châtillon (Hauts-de-Seine)

Châtillon on Ranskan kunta Pariisin eteläisellä esikaupunkivyöhykkeellä noin seitsemän kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Kolmen neliökilometrin laajuisessa kunnassa asuu noin 35 000 ihmistä. Châtillonin naapurikunnat ovat Bagneux idässä, Fontenay-aux-Roses etelässä, Clamart lännessä, Malakoff pohjoisessa ja Montrouge koillisessa.Syndicat Mixte Autolib, 40 communes , Paris.fr-sivusto, viitattu 29.1.2015. Paikkakunnan aiempi nimi oli Châtillon- sous-Bagneux. == Historia == Nimi Châtillon [ʃɑtijɔ̃] on kehittynyt latinan sanasta Castillio, joka esiintyy ensi kerran kirkollisissa asiakirjoissa vuodelta 1192. Se viittaa senaikaiseen linnaan tai maatilaan, jonka sijaintia ei tarkemmin ole pystytty selvittämään mutta joka ilmeisesti kuului Saint- Germain-des-Prés’n luostarille vuoteen 1600 asti. Kylä kasvoi hitaasti lähinnä maanviljelyksen ja kivilouhimon ansiosta. == Liikenne == Châtillonilla on yhteinen metroasema naapurikunta Montrougen kanssa Pariisin metrolinjalla 13. Bussi 68 ajaa sieltä Pariisin Place de Clichylle ja bussit 194 ja 195 Porte d’Orléansiin. Châtillonissa sijaitsee supernopeiden TGV-junien huoltokeskus. == Lähteet == *INSEE === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kunnan internetsivut Luokka:Hauts-de-Seinen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Lavatanssit (kappale)

”Lavatanssit” on suomalaisyhtye TCT:n kappale. Universal Music julkaisi kappaleen yhtyeen kolmantena singlenä 5. joulukuuta 2014. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Matias ja Tuomas Lehtinen sekä Miika Saloranta. Ville Salmisen ohjaama musiikkivideo kappaleesta julkaistiin YouTubessa yhtyeen Vevo-kanavalla singlen julkaisupäivänä. ”Lavatanssit” ei ole yhtyeen edellisen singlen tavoin sijoittunut listoille esikoissinglen tavoin. == Kappaleet == # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 kappaleet Luokka:TCT:n kappaleet
A Sky Full of Stars

A Sky Full of Stars on brittiläisen vaihtoehtorock-yhtye Coldplayn kappale, joka julkaistiin heidän kuudennen, Ghost Stories-studioalbumin toisena singlenä 2. toukokuuta 2014. Yhtye sanoitti ja tuotti kappaleen yhdessä ruotsalaisen Dj-tuottaja Aviciin sekä tuotantotukena olleiden Paul Epworthin, Daniel Greenin sekä Rik Simpsonin kanssa. Kappale nauhoitettiin The Bakery and The Beehivessä Pohjois-Lontoossa, Englannissa. Julkaisunsa jälkeen "A Sky Full of Stars" sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta ja se on päässyt kymmenen parhaan joukkoon yli kuudessatoista valtiossa kuten Australiassa, Kanadassa, Euroopassa, Japanissa, Meksikossa, Isossa- Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Kappaleeseen liittyvän musiikkivideon ohjasi Mat Whitecross ja se julkaistiin 19. kesäkuuta 2014. Kappale pääsi listan kärkeen vain muutamissa valtioissa: Italiassa, Israelissa, Luxemburgissa, Portugalissa, Libanonissa ja Belgian Valloniassa. Se saavutti myös Billboardin "Hot Dance Club Songs" -listan kärjen. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2014 kappaleet Luokka:Coldplayn kappaleet
Selma–Montgomery-marssit

Selma–Montgomery-marssit olivat vuonna 1965 Alabamassa Yhdysvalloissa toteutettuja rotusorron vastaisia mielenosoitusmarsseja. Ne edistivät kanslaisoikeuksien toteutumista Yhdysvaltain eteläisissä osavaltioissa ja vaikuttivat vuoden 1965 äänioikeuslain syntyyn. Marssien organisointia johtivat muun muassa James Bevel, Martin Luther King ja Bernard Lafayette. Marssit, joita järjestettiin yhteensä kolme kertaa, lähtivät liikkeelle Selman kaupungista. Suunniteltu reitti kulki Route 80 -valtatietä pitkin Alabaman pääkaupunkiin Montgomeryyn. Matkan pituus oli noin 85 kilometriä. Ensimmäinen marssi alkoi 7. maaliskuuta. Poliisit pysäyttivät marssijat pampuilla ja kyynelkaasulla jo Selman Edmund Pettus Bridgellä. Tapaus sai lisänimen Bloody Sunday. Toinen marssi lähti liikkeelle 9. maaliskuuta. Samana iltana aktivisti James Reeb pahoinpideltiin Selmassa. Hän kuoli kaksi päivää myöhemmin.Reeb, James (1927–1965) Stanford University, Martin Luther King Jr. Research and Education Institute Kolmas marssi järjestettiin 21. maaliskuuta. Sitä suojaamaan oli määrätty armeijan sotilaita ja kansalliskaartilaisia. Neljän päivän kuluttua marssijat pääsivät perille Alabama State Capitolille, jonka portailla tohtori King piti puheen How Long, Not Long. Joulukuussa 2014 sai ensi-iltansa elokuva Selma, joka kertoo Selma–Montgomery-marsseista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alabaman historia Luokka:Mielenosoitukset ja levottomuudet Yhdysvalloissa Luokka:1965 Luokka:Lyndon B. Johnsonin presidenttikausi
James Foley (toimittaja)

James Wright ”Jim” Foley (18. lokakuuta 1973 – 19. elokuuta 2014) oli yhdysvaltalainen toimittaja ja kuvaaja, joka toimi uutiskirjeenvaihtajana Syyrian sisällissodassa. Hänet kaapattiin 22. marraskuuta 2012 luoteis- Syyriassa ja mestattiin elokuussa 2014 vastauksena Yhdysvaltojen ilmaiskuihin 2014 Irakin maaperällä. Isis otti vastuun Foleyn surmaamisesta. Foleyn surmannut ”Jihadi-John” tunnistettiin Kuwaitista kuusivuotiaana perheineen Englantiin muuttaneeksi Mohammed Emwaziksi. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Yhdysvaltalaiset toimittajat Luokka:Ihmisryöstön uhrit Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Daytonian apinajuttu

Daytonian apinajuttu (myös Daytonin apinajuttu) on amerikansuomalaisen laulajan Antti Syrjäniemen vuonna 1929 levyttämä kappale, joka paremmin tunnetaan Tuomari Nurmion 1980-luvun alussa laulamana versiona. Se kertoo Tennesseen Daytonissa vuonna 1925 käydystä "apinaoikeudenkäynnistä", jossa paikallinen opettaja tuomittiin sakkorangaistukseen evoluutioteorian opettamisesta. == Alkuperäinen versio == Syrjäniemi levytti sanoittamansa ja säveltämänsä laulun kitaran ja harmonikan säestyksellä New Yorkissa 15. huhtikuuta 1929. Samassa sessiossa äänitettiin myös kaksi muuta musiikkikappaletta sekä kaksi pääosin puhuttua huumoriesitystä. Kappaleen toinen masterlevy on nykyään Yhdysvaltain kongressin kirjaston kokoelmissa.Victor matrix BVE-51229. Daytonian apinajuttu / Antti Syrjaniemi Discography of Historical American Recordings. Viitattu 9.1.2015. Syrjämäen esitys on mukana myös muutamilla kokoelmalevyillä, kuten Love Recordsin vuonna 1970 julkaisemalla albumilla Värssyjä sieltä ja täältä sekä 2013 ilmestyneellä amerikansuomalaisten työväenlaulujen kokoelmalla Proletaarit nouskaa. Hiski Salomaa ‎– Värssyjä Sieltä Ja Täältä Discogs. Viitattu 9.1.2015.Proletaarit nouskaa! – Amerikansuomalaisia työväenlauluja 1914-1931 Suomen Kansanmusiikkiliitto. Viitattu 9.1.2015. == Muita levytyksiä == Kappaleen tunnetuimmat versiot ovat Tuomari Nurmion esittämiä nimellä Daytonan apinajuttu. Hän toimii laulajana Pedro’s Heavy Gentlemenin singlellä, joka on mukana myös vuonna 1980 ilmestyneellä yhtyeen samannimisellä esikoislevyllä. Lisäksi Nurmio esittää kappaleen albumin Ruotsissa julkaistulla versiolla nimellä Apamålet i Dayton. Kaksi vuotta myöhemmin Nurmio teki laulusta vielä uuden version kokoelma-albumilleen Valitut Palat.Pedro's Heavy Gentlemen – Daytonin apinajuttu / That's a plenty Tuomari Nurmio. Viitattu 9.1.2015. Daytonan apinajutun ovat levyttäneet myös ainakin Martti "Huuhaa" Innanen, osana vuonna 1981 valmistunutta radiokuunnelmaansa Joe Smith Rasilian satemetsässä, sekä iskelmälaulaja Jukka Heino.Daytonin apinajuttu Fono- äänitetietokanta. Viitattu 9.1.2015. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Antti Syrjämäen alkuperäisversio Ylen Elävässä arkistossa Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet Luokka:Huumorikappaleet Luokka:Amerikansuomalainen kulttuuri Luokka:Vuoden 1929 kappaleet
The Monster (kappale)

The Monster on yhdysvaltalaisräppäri Eminemin kappale hänen kahdeksannelta, The Marshall Mathers LP 2-studioalbumilta, joka sisältää myös barbadoslaislaulaja Rihannan esittämiä sanoja. Kappaleen sanoittivat Eminem, Jon Bellion, sekä Bebe Rexha, samalla kun tuotannosta vastasi Frequency. "The Monster" merkitsee neljättä kertaa kun Eminem ja Rihanna duetoivat, seuraten kappaleita "Love the Way You Lie", sen jatko-osaa "Love the Way You Lie (Part II)" sekä "Numbia". "The Monster" julkaistiin albumin neljäntenä singlenä 29. lokakuuta 2013. Kappaleen sanoituksissa Rihanna tuo itsensä esiin sanoilla, joissa kerrotaan Rihannan tulemista hänen sisäiseksi demoniksi, kun taas Eminem tuo itsensä esiin hänen maineensa kielteisillä vaikutuksilla. Julkaisunsa jälkeen kappale on saanut pääosin positiivista palautetta musiikkikriitikoilta, jotka vertailivat sitä kappaleeseen "Love the Way You Lie". "The Monster" on maailmanlaajuisesti kaupallisesti menestynyt, saavuttaen listan kärjen kahdessakymmenessä valtiossa, mukaan lukien Australiassa, Kanadassa, Ranskassa, Irlannissa, Uudessa-Seelannissa, Sveitsissä, Isossa-Britanniassa sekä Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listalla. Se on myös Eminemin ensimmäinen single, joka saavutti Hot R&B;/Hip hop Songs -listan ensimmäisen sijan sekä on saavuttanut sijoituksia kymmenen parhaan joukossa Itävallassa, Belgiassa, Italiassa ja Espanjassa. Kappaleeseen liittyvällä musiikkivideolla nähdään Rihanna Eminemin terapeutti-istunnossa, samalla kun näytetään pätkiä hänen uransa aiemmista musiikkivideoista. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2013 kappaleet Luokka:Eminemin kappaleet Luokka:Rihannan kappaleet Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset Luokka:Britannian singlelistan ykköset Luokka:Suomen singlelistan ykköset
Alan Henning

Alan Henning (15. elokuuta 1967 - 3\. lokakuuta 2014) oli manchesterilainen taksiautoilija ja humanitaarisen avun vapaaehtoinen. Hän oli neljäs kaapattu länsimainen henkilö jonka teloituksen ja mestaamisen Isis on videoinut ja julkistanut. Henningin surmanneen "Jihadi-John" on tunnistettu Kuwaitista 6-vuotiaana perheineen Englantiin muuttaneeksi 26-vuotiaaksi Lontoolaiseksi Mohammed Emwaziksi Henning oli ennen teloitusta panttivankina Syyriassa 9 kuukautta. Henning kaapattiin vain minuutteja saapumisensa jälkeen. Tämä oli hänen neljäs kerta humanitaarisen avun vapaaehtoisena Syyriassa. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset henkirikosten uhrit Luokka:Ihmisryöstön uhrit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Habits

Habits on ruotsalaisartisti Tove Lon kappale hänen Truth Serum-debyytti EP:ltä kuten myös hänen Queen of the Clouds-debyyttialbumilta. Se julkaistiin Tove Lon toisena singlenä 25. maaliskuuta 2013 ja uudelleenjulkaistiin 6. joulukuuta 2013 nimellä Habits (Stay High). Kappale julkaistiin Yhdysvalloissa Truth Serumin ja Queen of the Cloudsin ensimmäisenä singlenä. "Habitsistä" tuli nukkuva hitti saavuttaen Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan kolmannen sijoituksen sekä muodostuen Tove Lon parhaiten sijoittuneeksi kappaleeksi. Tove Lo on listan parhaiten menestynyt ruotsalainen artisti kyseisellä listalla sitten Ace of Basen, joka saavutti listan kärjen vuonna 1994 kappaleella "The Sign". Kappale saavutti vielä enemmän kansainvälistä menestystä Hippie Sabotagen remiksillä, joka pääsi kymmenen parhaan joukkoon Australiassa, Isossa-Britanniassa sekä monissa muissa Euroopan valtioissa. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2013 kappaleet Luokka:Tove Lon kappaleet
David Cawthorne Haines

David Cawthorne Haines (9. toukokuuta 1970 – 13. syyskuuta 2014) oli brittiläinen vuonna 2013 kaapattu avustustyöntekijä, jonka teloituksen Isis on videoinut ja julkistanut. Hainesin surmanneen "Jihadi-John"in on tunnistettu Kuwaitista 6-vuotiaana perheineen Englantiin muuttaneeksi 26-vuotiaaksi Lontoolaiseksi Mohammed Emwaziksi. Iltalehti ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet Luokka:Brittiläiset henkirikosten uhrit Luokka:Ihmisryöstön uhrit
Matthew Ford

Matthew Ford (s. 9. lokakuuta 1984) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa AHL-joukkue Oklahoma City Baronsissa. Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Chicago Blackhawksin varaamat pelaajat
Avellino

Avellino on kunta Italiassa Campanian alueella ja se on samannimisen Avellinon maakunnan pääkaupunki. == Historia == Alueella sijaitsi antiikin aikaan Abellinum-niminen kaupunki. Sen arkeologiset rauniot sijaitsevat aivan nykyisen Avellinon läheisyydessä. Roomalaiset valloittivat alueen samnilaisilta vuonna 293 eaa. Aquilonian taistelussa.Kunnan historia === Vuoden 1980 maanjäristys === Avellino oli yksi pahiten vuonna 1980 Irpinian maanjäristyksestä kärsineitä kuntia. Kunnassa menehtyi järistyksessä 82 henkilöä.Kartta maanjäristysalueesta == Nähtävyyksiä == thumb|left|Duomo di Avellino Kunnan tärkein nähtävyys on kaupungin tuomiokirkko Duomo di Avellino. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1132 ja se on tyyliltään romaaninen.Duomo di Avellino == Urheilu == Kaupungin koripallojoukkue S.S. Felice Scandone pelaa Italian ylimmällä tasolla Serie A:ssa.S.S. Felice Scandone ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Alhonjärvi (Hämeenkyrö)

Alhonjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. == Maantiede == Järven pinta-ala on 87,7 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 600 metriä. Järveen laskee ympäristön suo-ojia ja pelto-ojia. Sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 9,7 kilometriä pitkä laskujoki Mustanmyllynjoki, jonka nimi muuttuu puolivälissä Kyröjoeksi. Kyröjoki yhtyy lopuksi Pukaranjokeen. Järven rantaviiva on 5,1 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi peltomaata ja moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on kuusi maatilaa ja joitakin loma-asuntoja, joille pääsee Hämeenkyröön johtavalta tieltä. Järvessä on yksi saari, jonka nimi on Karikivi. == Lähteet == Luokka:Kyröjoen valuma-alue Luokka:Hämeenkyrön järvet
Suomen euroviisukarsinta 1971

Suomen euroviisukarsinta 1971 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1971 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin muutaman avoimen sävellyskilpailun jälkeen jälleen kutsukilpailuna. Yhdeksälle suomalaissäveltäjälle lähetettiin kutsu kilpailuun, mutta heistä yksi, Toivo Kärki, kieltäytyi, joten karsinnassa kuultiin kahdeksan kappaletta. Karsinnan finaali käytiin 13. helmikuuta Ylen tv-studiossa 2 nimellä Kohti Dublinia, ja se lähetettiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.20 alkaen.http://web.archive.org/web/20030905040615fw_/http://www.yle.fi:80/euroviisut/suomen.php?1971 Voittajan valitsi 30-henkinen raati. Raadin jäsenistä 24 oli tavallisia musiikin kuuntelijoita, kaksi jokaisesta Suomen 12 maakuntaradiosta. Loput kuusi olivat musiikin asiantuntijoita. Jokainen tuomari antoi kaikille kappaleille pisteitä välillä 1-5. Käytäntö oli miltei sama kuin kansainvälisessä finaalissa. ==Tulos== Sija Esittäjä Sävelmä Lauluntekijä(t) Pisteet 1\. Markku Aro & Koivistolaiset Tie uuteen päivään Rauno Lehtinen (säv. & san.) 123 p. 2\. Jukka Kuoppamäki Uinu poikani vain Jukka Kuoppamäki (säv. & san.) 111 p. 3\. Cumulus Rajan takaa Esko Linnavalli (säv.), Pertti Reponen (san.) 99 p. 4\. Liisa Tuutti Uusi viikko Jim Pembroke (säv. & san.) 79 p. 5\. Pepe Willberg 1:1 000 000 (Yksi Miljoonaan) Eero Koivistoinen (säv.), Hector (san.) 73 p. 6.= Aarno Raninen & Carola Ei koskaan Aarno Raninen (säv. & san.) 70 p. 6.= Lasse Mårtenson Pilvilaulu Lasse Mårtenson (säv. & san.) 70 p. 8\. Arja Saijonmaa Talvilintu Eero Ojanen (säv.), Pentti Saaritsa (san.) 68 p. == Palanneet artistit == Artisti Aikaisemmat vuodet (sijoitus) (Suomen karsinnat) Aikaisemmat vuodet (sijoitus) (Eurovision laulukilpailu) Markku Aro (Koivistolaisten kanssa) 1969 (5.) - Aarno Raninen (duetto Carolan kanssa) 1968 (3.) - Carola (duetto Aarno Ranisen kanssa) 1965 (karsiutui semifinaalissa) 1966 (5.) - Lasse Mårtenson 1963 (2.) 1964 (1.) 1966 (4.) 1964 (7.) ==Lähteet== *http://www.viisukuppila.fi/muistathan-suomen- karsinnat-1971/ ===Viitteet=== Luokka:Suomen euroviisukarsinnat Luokka:Eurovision laulukilpailu 1971
Tervajärvi (Hämeenkyrö)

Tervajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 120 metriä. Järveen laskee viereisen pellon ojat. Sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä Karinoja, joka yhtyy Kyrönjokeen. Järven rantaviiva on 0,63 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi peltomaata ja puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalle on rakennettu kaksi loma-asuntoa, joille johtaa tie Nukarinkulman kylältä. == Lähteet == Luokka:Hämeenkyrön järvet Luokka:Kyröjoen valuma-alue
Bagneux (Hauts-de-Seine)

Bagneux on Ranskan kunta Pariisin eteläisellä esikaupunkialueella. Se kuuluu Hauts-de-Seinen departementtiin ja Île-de-Francen hallintoalueeseen. Siellä on arviolta 38 817 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 4,19 neliökilometriä. Bagneux’n naapurikunnat ovat Montrouge pohjoisessa, Châtillon ja Fontenay-aux-Roses lännessä, Sceaux ja Bourg-la-Reine etelässä sekä Arcueil ja Cachan idässä. Bagneux’n läpi kulki aikoinaan Via Turonensis, pyhiinvaellusreitti Espanjan Santiago de Compostelaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kunnan internetsivut Luokka:Hauts-de-Seinen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Ala-Tervajärvi (Hämeenkyrö)

Ala-Tervajärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Ala Tervajärvi , on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. == Maantiede == Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen halkaisija on 150 metriä. Järveen laskee ympäröivän peltoalueen oja. Järven läpi laskee Kyröjoki, jonka luusua sijaitsee järven etelärannalla. Järven rantaviiva on 0,45 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan peltomaata. Rannalla on yksi loma-asunto ja järven lähellä on maatila, joille johtaa tie Nukarinkulman kylältä. == Lähteet == Luokka:Hämeenkyrön järvet Luokka:Kyröjoen valuma-alue
Käkijärvi (Hämeenkyrö)

Käkijärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä Kintuksen kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma- alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. == Maantiede == Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja sen halkaisija on 300 metriä. Järveen laskee ympäröivien peltojen ojia ja sen luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 2,2 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Kyröjokeen. Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi peltomaata ja puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalle on rakennettu vain yksi loma-asunto. Järvi on kasvamassa umpeen ja sen keskellä on saari. == Historiaa == Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kundusjärvi". Luultavasti se piti kirjoittaa Kindusjärvi sen äärellä olevan nykyisen Kintus nimisen kylän mukaan. Tähän viittaa myös alempana sijaitseva "Wähä Kindusjärvi". == Lähteet == Luokka:Hämeenkyrön järvet Luokka:Kyröjoen valuma-alue
Kintusjärvi

Kintusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. == Maantiede == Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja sen halkaisija on 200 metriä. Järveen laskee ympröivien peltojen ja rantasuon ojia ja sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä Luojuunoja, joka yhtyy Kyröjokeen sen alajuoksulla. Järven rantaviiva on 0,60 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltomaan ympäröimää suota. Rannalla on vain yksi rakennus. == Historiaa == Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wähä Kindusjärvi". == Lähteet == Luokka:Mouhijärven järvet Luokka:Kyröjoen valuma-alue
Raision kirjastotalo

Raision kirjastotalo on kesäkuussa 1999 valmistunut Raision kaupunginkirjaston pääkirjasto Vaisaaren kaupunginosassa. Kirjastotalossa on lisäksi auditorio Martinsali ja kaupungin johtokeskus. Kirjastotalossa on kolminkertaiset tilat verrattuna Raision vanhaan pääkirjastoon. Raision kirjastotalo on myös Raision kaupunginkirjaston ainoa kirjasto, kun sivukirjasto Petäsmäen kirjasto suljettiin kesällä 2013. Betoniteollisuus ry myönsi kirjastotalolle ja auditoriolle Vuoden 1999 betonirakenne -tunnustuksen. Kirjastotalon on suunnitellut arkkitehti Hannu Tikka. Kirjastosta järjestettiin yleinen arkkitehtikilpailu, jonka voitti vuonna 1996 työ, jossa värikäs ympäristöstään erottuva kirjasto-auditorio koostuu veistoismaisista massakappaleista. Kirjastotaloa rakennettiin maaliskuusta 1998 kesäkuuhun 1999. Käyttöön rakennus otettiin 29. syyskuuta 1999. Kirjastotalo maksoi 47,3 miljoonaa markkaa, josta kirjaston osuus oli 35 miljoonaa markkaa. Valtionapua kaupunki sai 11 miljoonaa markkaa. Kirjastossa on muun muassa auditorio, kirjastosaleja, lehtilukusali ja musiikkiosasto, joita yhdistää sisäkatumaisesti aulatila. Rakennuksen eri osien käyttötarkoitukset näkyvät eri väreinä ja materiaaleina sekä sisällä että ulkona. Rakennuksessa on käytetty monipuolisesti erilaisia betonirakenteita. Rakennuksen betonirakenteiset ulkoseinät on rapattu värilaasteilla. Julkisivussa on käytetty lisäksi lasia, sementtikuitulevyä, esipatinoituja sinkkilevyjä ja tervattua, piilukirveellä veistettyä puuta. Rakennusta ympäröi maisema- arkkitehti Ria Ruokosen suunnitelema kivipuutarha istutuksineen. Kirjastotalon Martinsali-auditoriossa on 250 istumapaikkaa. Auditoriossa järjestetään säännöllisesti muun muassa kirjailijamatineoita, konsertteja sekä teatteri- ja elokuvaesityksiä. Auditorion seinät ovat kaarevat samoin katsomon kaarevana nouseva porrastus. Kirjastotalon lasiseinään ja sen edustalle valmistui syksyllä 2014 Tiina Vainion suunnittelema julkinen taideteos, Ajan Rajat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Kirjastotalo Luokka:Varsinais-Suomen nähtävyydet Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Vuoden betonirakenne
Courbevoie

Courbevoie [] on Ranskan kunta aivan Pariisin länsipuolella. Courbevoien keskustasta on matkaa Pariisin rajalle kaksi ja Pariisin keskustaan 8,2 kilometriä. Kunnassa on arviolta 84 658 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta- ala on 4,17 neliökilometriä. Courbevoie on yksi koko Euroopan tiheimmin asutuista kunnista: väestötiheys on noin 20 300 henkeä neliökilometrillä. Moderni toimistotornien alue La Défense kuuluu osin Courbevoien kuntaan, mutta myös Puteaux’n ja Nanterren kuntiin. Nimi Courbevoie tulee latinan sanasta Curva Via ja tarkoittaa mutkaista tietä. Nimen arvellaan tulevan Pariisista Normandiaan johtavasta vanhasta tiestä, joka teki jyrkkiä mutkia Courbevoien kukkulan ylittääkseen. == Kuvia == Tiedosto:Courbevoie 4.JPG|Courbevoien ja Asnièresin rajalla kulkeva katu. Tiedosto:Georges Seurat 012.jpg|Georges Seurat’n maalaus Courbevoien silta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kunnan internetsivut * Courbevoien asukasportaali Luokka:Hauts-de-Seinen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Kolumbuksen päivä

Kolumbuksen päivä () on Yhdysvalloissa vuosittain lokakuun toisena maanantaina vietettävä kansallinen juhlapäivä, jolla muistetaan tutkimusmatkailija Kristoffer Kolumbusta ja Amerikan löytämistä. Päivää vietettiin vuoteen 1971 saakka aina 12. lokakuuta, mutta sen jälkeen se muutettiin lokakuun toiseksi maanantaiksi. Päivä tulee siitä, että 12. lokakuuta 1492 Kolumbus astui ensimmäistä kertaa maihin Uudessa maailmassa. Kolumbuksen päivää juhlitaan yleensä näyttävillä paraateilla.Columbus Day Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 9.1.2015. Kolumbuksen päivä on ollut suosittu varsinkin amerikanitalialaisten keskuudessa Kolumbuksen italialaisen syntyperän vuoksi. Viime vuosina Kolumbuksen päivän yhteydessä on nostettu esiin kysymys eurooppalaisten Amerikan-valloituksen tuhoisasta vaikutuksesta alkuperäiskansoihin. Jotkut ovat kieltäytyneet viettämästä Kolumbuksen päivää ja ehdottaneet sen tilalle ”alkuperäiskansojen päivää”. Jotkin Yhdysvaltain osavaltiot eivät tunnusta Kolumbuksen päivää eivätkä vietä sitä vapaapäivänä. ==Historia== Tiettävästi ensimmäisen kerran päivää juhli New Yorkin St. Tammany -seura vuonna 1792, jolloin tuli kuluneeksi 300 vuotta Kolumbuksen Amerikkaan saapumisesta. Vuonna 1892 vastaavaa 400-vuotisjuhlaa vietettiin maanlaajuisesti presidentti Benjamin Harrisonin julistuksella. Amerikanitalialaiset aloittivat päivän vuosittaisen viettämisen 1800-luvun lopulla. Varsinkin Kolumbuksen ritarit -niminen roomalaiskatolinen hyväntekeväisyysjärjestö ajoi Kolumbuksen päivän muuttamista viralliseksi juhlapäiväksi. Se sai virallisen statuksen ensimmäisenä Coloradon osavaltiossa vuonna 1907. Lopulta presidentti Franklin D. Roosevelt määräsi vuonna 1934 Kolumbuksen päivän kansalliseksi juhlapäiväksi.Today in History: October 12 Yhdysvaltain kongressin kirjasto. Viitattu 9.1.2015. Määräys astui voimaan 1937. ==Muissa maissa== Kolumbuksen Amerikkaan saapumista on juhlittu myös hänen synnyinmaassaan Italiassa sekä Kolumbuksen retket rahoittaneessa Espanjassa. Monissa Latinalaisen Amerikan espanjankielisissä maissa vietetään samana päivänä Día de la Raza -nimistä juhlapäivää, jonka sisältö ei tosin keskity Kolumbukseen vaan alkuperäiskansojen ja eurooppalaisten valloittajien sulautumisesta seuranneeseen oman kansallisen kulttuurin syntymiseen. Joissain maissa juhlaan kuuluu uskonnollisia seremonioita. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Yhdysvaltain liittovaltion juhlapäivät Luokka:Lokakuun juhlapäivät
Puteaux

Puteaux [pyto] on Ranskan kunta heti Pariisin länsipuolella. Matkaa Pariisin keskustaan on noin 8,5 kilometriä. Moderni toimistotornien alue La Défense sijoittuu suurelta osin Puteaux’hon. Kunnassa on arviolta 44 506 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 3,19 neliökilometriä. Ensimmäiset maininnat kylästä on löydetty apotti Sugerin asiakirjoista vuodelta 1148 nimellä Putiauz. Sana tulee vanhan ranskan sanasta putel, joka tarkoittaa suota. Toisen teorian mukaan sana tulee latinan sanasta puteoli, joka tarkoittaa pieniä lähteitä tai kaivoja. Seinen vasemmalla rannalla sijaitseva Puteaux rajoittuu pohjoisessa Courbevoien, lännessä Nanterren ja etelässä Suresnesin kuntaan sekä idässä Neuilly-sur-Seineen.Syndicat Mixte Autolib , 40 communes, Paris.fr-sivusto, viitattu 29.1.2015. Alue nimeltä Bas de Puteaux rautatien ja Seinejoen välissä on vanhin kaupunkimainen alue Puteaux’ssa. Siellä sijaitsevat vuodelta 1934 oleva kaupungintalo ja suuri ostoskeskus. Haut de Puteaux sijaitsee rautatiestä itään ja La Défense kunnan pohjoisosassa. Joessa oleva saari Île de Puteaux on asumaton, mutta siellä on urheilulaitoksia. Verotulot etenkin La Défensen alueen yrityksistä tekevät Puteaux’sta yhden Ranskan vauraimmista kunnista. 1900-luvun alussa kunnan taloutta hallitsi autotehdas De Dion-Bouton sekä sen jälkeen monet puolustusteollisuuden tuotantolaitokset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hauts-de-Seinen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Suomen euroviisukarsinta 1972

Suomen euroviisukarsinta 1972 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1972 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu käytiin avoimena sävellyskilpailuna, johon yksi säveltäjä sai lähettää korkeintaan kaksi kappaletta. Kilpailuun lähetettiin 186 kappaletta, joista Yleisradion kokoama ammattilaisraati valitsi kahdeksan parasta finaaliin. Finaali lähetettiin lauantaina 29. tammikuuta Ylen tv-studiosta 2, suorana lähetyksenä YLE TV1:ssä kello 20.05 alkaen.http://web.archive.org/web/20030905040818fw_/http://www.yle.fi:80/euroviisut/suomen.php?1972 Finaalin voittajan valitsivat katsojat postikorttiäänestyksellä. Äänestyksessä annettiin yhteensä 69 184 ääntä. Tuloslähetys lähetettiin 5. helmikuuta kello 19.20. ==Tulos== Sija Esittäjä Sävelmä Lauluntekijä(t) Äänet 1\. Päivi Paunu & Kim Floor Muistathan Juha Flinck (säv. & san.), Nacke Johansson (säv.) 24 963 2\. Katri Helena Sua rakastan Valto Laitinen (säv.), Sauvo Puhtila (san.) 18 530 3\. Kirka Kaikkea on Erik Lindström (säv.), Sauvo Puhtila (san.) 10 324 4\. Seija Simola Kaukainen laulu Heimo Saksio (säv.), Liisa Montan-Jyrä (san.) 5 072 5\. Christer Voin kaiken tunnustaa Henry Haapalainen (säv. & san.) 3 929 6\. Viktor Klimenko Romantique Rauno Lehtinen (säv. & san.) 3 363 7\. Jukka Kuoppamäki Kaukana oot ja lähellä aivan Seppo Paakkunainen (säv.), Jukka Kuoppamäki (san.) 1 951 8\. Tapani Perttu Juoksupyörä Esa Pethman (säv.), Tupuna Vaissi (san.) 1 052 == Palanneet artistit == Artisti Aikaisemmat vuodet (sijoitus) (Suomen karsinnat) Aikaisemmat vuodet (sijoitus) (Eurovision laulukilpailu) Katri Helena 1965 (3.) 1969 (2.) - Viktor Klimenko 1965 (2.)Sijoituksesta huolimatta Pohjola-raati valitsi Klimenkon Napoliin. 1966 (3.) 1969 (3.) 1965 (jaettu 15.) Jukka Kuoppamäki 1971 (2.) - ==Lähteet== *http://www.viisukuppila.fi/muistathan-suomen-karsinnat-1972/ ===Viitteet=== Luokka:Suomen euroviisukarsinnat Luokka:Eurovision laulukilpailu 1972
Fontenay-aux-Roses

Fontenay-aux-Roses [fɔ̃tnɛ oʁoz] on Ranskan kunta Pariisin eteläosan esikaupunkialueella, noin 8,5 kilometriä Pariisin keskustasta. Siellä on arviolta 22 946 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 2,51 neliökilometriä. Fontenay-aux-Roses on Pariisiin johtavan RER-junalinjan B varrella. Sen naapurikuntia ovat idässä Bagneux, pohjoisessa Châtillon, lännessä Clamart, lounaassa Le Plessis-Robinson ja etelässä Sceaux.Syndicat Mixte Autolib, 40 communes , Paris.fr-sivusto, viitattu 29.1.2015. Bon Marché -tavaratalon perustaja Aristide Boucicaut (1810–1877) asui Fontenayssä ja avusti kuntaa monin tavoin. Taidemaalari Pierre Bonnard syntyi Fontenayssä ja taidemaalari Yves Klein asui siellä. == Katso myös == *Luettelo Hauts-de- Seinen kunnista == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupungintalon sivusto Luokka:Hauts-de-Seinen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Leif Rantala

Leif Rantala (26. joulukuuta 1947 Liljendal – 8. tammikuuta 2015 Rovaniemi) oli suomenruotsalainen kielitieteilijä, saamen kielen spesialisti ja Kuolan niemimaan saamelaiskielten, -kulttuurin ja historian asiantuntija. Valentina Sovkina luonnehti Facebookissa Rantalaa seuraavasti: “Hän jätti suuren, valoisan jäljen saamelaisten elämään, samoin hänen tietonsa kolttasaamelaisista ja Kuolan niemimaan saamelaisten kielestä ja kulttuurista sekä hänen kiinnostuksensa näitä aiheita kohtaan.” ==Tieteellinen ja yhteiskunnallinen toiminta== Rantala valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1975. Hänen gradunsa käsitteli Pulmangin saamelaista paikannimistöä. Hän työskenteli Lapin yliopiston saamen kielen, lähinnä pohjoissaamen opettajana. Hän oli erityisesti Kuolan niemimaan ja Petsamon alueiden kulttuurin ja historian asiantuntija. Hän keräsi myös laajan etnografisen kokoelman Kuolasta. Rantala joutui myös toimimaan paljon kääntäjänä, sillä Lapin suomalaiset virkamiehet eivät juuri ole osanneet saamen kieltä. ”Olen joskus joutunut kääntämään tekstejä, kun ihmiset ovat valittaneet esimerkiksi poliisin olemattomasta saamenkielen taidosta. Monikohan suomalainen virkamies on oppinut saamea? Ei niitä ole kovin montaa.” Rantalan mukaan virkamiehet pitäisi houkutella osaamaan saamea lähinnä käyttämällä erilaisia porkkanoita. ==Teokset== * * * * * * (2008); ISBN 978-952-484-358-4 (2010) ==Käännöksiä== * * * * * * * ==Toimitettuja teoksia== * ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Fennougristit Luokka:Saamelaiskielten tutkijat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Gulou ja Zhonglou

Gulou eli Rumputorni on Kiinan pääkaupungissa Pekingissä sijaitseva vanha torni. Se rakennettiin alun perin vuonna 1272 Yuan-dynastian aikana. Ming- dynastian aikaan se rakennettiin uudelleen vuonna 1420. Zhonglou eli Kellotorni on Guloun lähellä oleva 33 metriä korkea torni. Alkuperäinen torni tuhoutui tulipalossa 1747, joten tilalle rakennettiin kivitorni. Tornit muodostavat yhdessä matkailunähtävyyden. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Chinaguide.com: The Beijing Drum Tower — 360-degree virtual tour and photographs. Luokka:Pekingin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Tornit
Anna Lappalainen

Anna Svedholm (o.s. Lappalainen, 27. kesäkuuta 1896 Kuopion maalaiskunta – 17. heinäkuuta 1988 Sipoo) oli suomalainen nainen, joka oli yhteensä yli 55 vuoden ajan potilaana psykiatrisissa sairaaloissa eri puolilla Suomea. ”Kellokosken prinsessaksi” kutsutun Lappalaisen elämästä on tehty kirja, elokuva ja musikaali. Hänelle on myös pystytetty muistomerkki Kellokosken sairaalan pihamaalle. == Elämä == Kuopion maalaiskunnassa syntynyt Lappalainen menetti isänsä jo nelivuotiaana, minkä jälkeen hän asui sijaisperheissä, koska äiti ei pystynyt pitämään huolta kolmesta lapsestaan. Myöhemmin Lappalainen elätti itseään muun muassa esiintymällä laulajana Helsingin ravintoloissa ja teattereissa. 30-vuotiaana hän avioitui itseään 15 vuotta vanhemman miehen kanssa, mutta liitto ei kestänyt kuin vajaat kolme vuotta. Avioeron jälkeen Lappalainen ajautui taloudellisiin vaikeuksiin, ja lopulta viranomaiset toimittivat hänet levottoman käytöksen vuoksi pakkohoitoon Kivelän sairaalaan Helsingin Taka-Töölöön. Hoidosta päästyään Lappalainen asui hetken aikaa äitinsä kanssa, kunnes hän joutui jälleen psykiatriseen sairaalaan aggressiivisuutensa johdosta. Hänellä diagnosoitiin ensin skitsofrenia ja myöhemmin kaksisuuntainen mielialahäiriö (eli maanis-depressiivisyys), ja hänet sijoitettiin lopulta Kellokosken mielisairaalaan vuonna 1933. Kellokoskella Lappalainen väitti elämänsä loppuun saakka olevansa Buckinghamin palatsissa syntynyt Englannin prinsessa Anna, jonka aarnikotka oli vauvana kuljettanut Suomeen. Sairaalassa hän viihdytti potilaita esiintymisillään ja sai myös oikeuden käydä alueen ulkopuolella harjoittamassa hierojan ammattiaan, jota hän oli tehnyt jo aikaisemminkin. Taiteellisesti lahjakas Lappalainen maalasi myös tauluja. 89-vuotiaana hänet siirrettiin Kellokoskelta Sipoossa sijaitsevaan Nikkilän sairaalaan, jossa hän kuoli 92-vuotiaana vuonna 1988. Hänet muistetaan elämänmyönteisenä ja iloisena persoonana, joka käytöksellään paransi koko elinympäristönsä ilmapiiriä. == Myöhempi kiinnostus == Vuonna 1995 Kellokosken sairaalan puistossa paljastettiin kuvanveistäjä Rauni Liukon suunnittelema muistomerkki, Prinsessa-veistos. Lappalaisen elämäkerta Kellokosken prinsessa ilmestyi vuonna 2010, ja samana vuonna tuli ensi-iltaan myös Arto Halosen ohjaama elokuva Prinsessa, jossa häntä esitti Katja Küttner. (Archive.org) Halonen ohjasi elokuvan pohjalta musikaalin, jota esitettiin Tampereen Työväen Teatterissa vuosina 2013–2014. Musikaalissa Lappalaisen roolissa vuorottelivat Armi Toivanen ja Laura Alajääski. == Lähteet == *Oikean prinsessan tarina Koulukino. (Archive.org) === Viitteet === == Kirjallisuutta == * Luokka:Suomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Mercogliano

Mercogliano on kunta Italiassa Campanian alueella Avellinon maakunnassa. Se sijaitsee maakunnan pääkaupungin Avellinon naapurissa. Kunnan historia juontaa keskiajalle saakka. Capocastellon keskiaikainen kylä kapeine kujineen on säilynyt tältä ajalta. Siellä on myös vuonna 1656 tuhoutuneen linnan rauniot.Kunnan kotisivut == Nähtävyyksiä == thumb|left|Santuario di Montevergine Kunnan tärkein nähtävyys on luostari Santuario di Montevergine. Se sijaitsee Monte Partenion vuorella 1 270 metrin korkeudella, ja sinne pääsee Monteverginen kylästä funikulaarilla. Luostarirakennus on valmistunut vuonna 1961, mutta sen historia ulottuu vuoteen 1126. Santuario di Montevergine ==Aiheesta muualla== *Santuario di Montevergine ==Lähteet== Luokka:Avellinon maakunnan kunnat
Malakoff

Malakoff on Ranskan kunta Pariisin lounaispuolen esikaupunkivyöhykkeellä, noin viiden kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Se kuuluu Île-de-Francen hallintoalueeseen, Hauts-de-Seinen departementtiin, Antonyn arrondissementtiin, Malakoffin kantoniin ja vuonna 2005 perustettuun taajamakuntaan communauté d’agglomération Sud de Seine. Malakoffissa on arviolta 30 428 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 2,07 neliökilometriä. Malakoffin kunta muodostettiin vuonna 1883 erottamalla se Vanvesin kunnasta. Sen nimi otettiin majatalon nimestä A la Tour de Malakoff (”Malakoffin tornin juurella”)", joka viittasi Malakoffin taisteluun Krimin sodassa. Malakoffin naapurikunnat ovat koillisessa Pariisi, idässä Montrouge, etelässä Châtillon, lännessä Clamart ja luoteessa Vanves.Syndicat Mixte Autolib , 40 communes, Paris.fr-sivusto, viitattu 29.1.2015. Pariisin metrolinja 13 kulkee Malakoffiin ja pysähtyy siellä kahdella asemalla. Sinne pääsee myös Transilien Paris–Montparnasse -junalla, jonka pysäkki on Malakoffin ja Vanvesin rajalla. Malakoffin tunnetuihin asukkaisiin kuuluu monia kuvataiteilijoita, kuten taiteilijapariskunta Annette Messager ja Christian Boltanski. 1900-luvun alkuvuosina siellä asuivat Pierre ja Marie Curie, jotka tekivät vuokraamansa omakotitalon pihavajassa kokeita radioaktiivisilla aineilla. Aki Kaurismäen ohjaama elokuva Boheemielämää on kuvattu Malakoffissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hauts-de- Seinen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Lauro (Italia)

Lauro on kunta Italiassa Campanian alueella Avellinon maakunnassa. == Nähtävyyksiä == Kunnan nähtävyys on Castello Lancellottin linna. Siitä löytyy ensimmäinen maininta vuodelta 976. Normannit valloittivat linnan vuonna 1057. Linna paloi vuonna 1799. Nykyisen asunsa se sai, kun se rakennettiin uudelleen vuonna 1872.Kunnan kotisivut == Tunnettuja kuntalaisia == Ilmailualan pioneeri Umberto Nobile on syntynyt Laurossa. ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Avellinon maakunnan kunnat
LOC Kargil

LOC Kargil on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen sotaelokuva, joka perustuu Intian ja Pakistanin väliseen Kargilin sotaan. Elokuvan ohjasi, tuotti ja kirjoitti J. P. Dutta. Yli nelituntinen LOC Kargil kuuluu kaikkien aikojen pisimpiin hindielokuviin. == Näyttelijät == ;Miehet ;Naiset == Soundtrack == == Vastaanotto == Box Office India julisti LOC Kargilin ”flopiksi”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2003 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset sotaelokuvat Luokka:Intialaiset draamaelokuvat Luokka:Hindinkieliset elokuvat Luokka:J. P. Duttan ohjaamat elokuvat
Matti Hintikka

Matti Hintikka (s. 1955 Vesanto) on suomalainen taidegraafikko, joka tunnetaan kivilitografialla tehdyistä teoksista. == Opinnot == Matti Hintikka pääsi opiskelemaan 25-vuotiaana Suomen Taideakatemian kouluun ensimmäisellä yrittämällä. Taidekoulussa hän kokeili eri taidegrafiikan tekniikoita, joista litografia vei mennessään. Kivilitografiassa häntä viehätti kiven ainutlaatuisuus painolaattana, jota mikään muu ei voisi korvata. Vuonna 1999–2000 Hintikka asui Yhdysvalloissa, jossa hän opiskeli litografian ammattivedostajaksi arvostetussa Tamarind Instituutissa. == Taiteellisesta työstä == Paitsi tekniikka, myös Matti Hintikan töiden teema on pysynyt samana jo vuosikymmenet. Yleensä työ syntyy luonnosta ja luonnonilmiöistä. Töiden lähtökohtana on maisema, joka voidaan ymmärtää niin konkreettisena kuin mentaalisenakin. Vuonna 2001 Matti Hintikka perusti yhdessä Kuutti Lavosen kanssa Helsingin Kivipainon, joka tarjoaa taidelitografian vedostuspalveluja. Hintikka on Helsingin kivipainon vanhempi mestari ja opettaa litografiaa Kuvataideakatemiassa Helsingissä. Hintikalle myönnettiin taiteilijaeläke vuoden 2022 alusta. == Lähteet == * Taiteilijan verkkosivusto * Helsingin Kivipaino ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt