EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Bomban talo

Bomban karjalaiskylä on karjalaista rakennus- ja ruokakulttuuria sekä perinteitä esittelevä matkailukohde Pohjois-Karjalan Nurmeksessa. Se sijaitsee Pielisen rannalla, noin kolmen kilometrin päässä Nurmeksen keskustasta. Karjalaiskylän keskus ja merkittävin nähtävyys on Bomban talo, joka on vuosina 1977–1978 matkailukohteeksi rakennettu suuri karjalaistyylinen hirsitalo. Lisäksi alueella on muun muassa kylpylähotelli ja kesäteatteri. ==Karjalaiskylän nähtävyydet== ===Bomban talo=== 250px|right|thumb|Bomban talo edustaa perinteistä rajakarjalaista rakennustyyliä. Bomban talo on kopio vuonna 1855 Jegor Bombin -nimisen miehen pojalleen Dmitri Jegorovitšille Suojärvellä rakennuttamasta talosta. Talo on rakennettu suurista ja pyöreistä tasapaksuisista hirsistä pitkin sulkanurkin ilman, että on käytetty yhtään rautanaulaa tai minkäänlaisia rautaisia sideosia. Aikoinaan talossa asui Bombinien suurperhe. Dmitrin kuoltua vuonna 1915 maat jaettiin hänen viidelle pojalleen. Vuonna 1934 talo purettiin, hirret pantiin viiteen kasaan ja arvalla valittiin, mikä kasa kullekin veljekselle tuli. Vuonna 1960 esiintyi ensi kerran julkisuudessa ajatus talon uudelleenrakentamisesta. Hankkeen ensisijaisena viejänä oli Suojärven Pitäjäseura. Seura asetti vuonna 1974 talotoimikunnan tutkimaan uudelleenrakentamisen mahdollisuuksia ja seuraavana vuonna tehtiin päätös talon rakentamisesta. Vuonna 1976 hankkeeseen tuli mukaan Karjalan Liitto, ja samalla hanke laajeni kokonaisen perinteisen karjalaiskylän rakentamiseksi. Bomban talo ja kylä valmistuivat 1. elokuuta 1978. Bomban talon suunnittelivat alkuperäisrakennuksen pohjalta Vilho Suonmaa ja Jarmo Santala. Nykyään Bomban talossa toimii karjalaista perinneruokaa tarjoava ravintola sekä oluttupa ja kesäterassi. Talon toiminnot ovat Pohjois- Karjalan Osuuskaupan omistuksessa. ===Pyhän Sergei ja Herman Valamolaisten tsasouna=== Suojärven pitäjäseura aloitti tsasounan rakentamisen Bomban karjalaiskylään alueen muiden rakennustöiden yhteydessä. Tsasounan esikuvana toimi luovutetulle alueelle jäänyt Ägläjärven tsasouna ja sen piirsi arkkitehti Erkki Helasvuo. Hirret, joita rakentamiseen tarvittiin kaikkiaan 1 500 metriä, saatiin lahjoituksena Ylä-Karjalan alueelta. Arkkipiispa Paavali vihki tsasounan käyttöön 17. syyskuuta 1980. Kesäkuun 28. päivänä vietetään sen nimikkojuhlaa. Margit Lintu on maalannut tsasounan ikonit. Vuonna 1991 Suojärven pitäjäseura lahjoitti tsasounan Nurmeksen ortodoksiselle seurakunnalle, joka käyttää sitä jumalanpalveluksissaan. ===Kylpylähotelli=== Bomban kylpylähotelli valmistui Pielisen rantaan vuonna 1991. Rakennusta on laajennettu 2008 ja 2017.PKO tekee miljoonien investoinnit Bomballe Bomban remontit ovat viivästyneet - kylpylä avautuu vasta kesäkuussa ==Katso myös== *Parppeinvaara == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Bomban karjalaiskylän ja kylpylän kotisivut * https://www.porssitieto.fi/osake/lisaa/bomba.shtml Luokka:Suomalaiset kylpylät Luokka:Nurmeksen nähtävyydet Luokka:Nurmeksen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen hotellit
Adam Philippe de Custine

Adam Philippe de Custine (4. helmikuuta 1740 Metz – 28. elokuuta 1793 Pariisi) oli ranskalainen kreivi ja kenraali, joka toimi komentajana Ranskan vallankumoussotien alkuvaiheessa. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin vallankumouksen niin sanottuna terrorin aikana. Custine kuului aatelissukuun, ja hän ansioitui seitsenvuotisessa sodassa siinä määrin, että sai johdettavakseen kokonaisen rakuunarykmentin. Ranskan asetuttua Amerikan vallankumouksessa tukemaan kapinoivia siirtokuntia Englantia vastaan, kuului hän siirtokuntalaisten puolella Pohjois-Amerikassa menestyksekkäästi taistelleisiin joukkoihin. Palattuaan Ranskaan Adam Philippe de Custine kohosi kenraalimajuriksi. Perustuslakia säätävässä kansalliskokouksessa vuonna 1789 hän edusti Lorrainen aatelia ja asettui vakaasti tukemaan liberaalia liikettä. Custinen näkemyksen mukaan Ranskalle oli välttämätöntä saavuttaa luonnolliset rajansa – mikä koillisessa tarkoittaa Reinjokea – erityisesti koska se nyt vallankumouksen jälkeen oli yksin muuta Eurooppaa vastassa. Vuonna 1791 de Custine palasi armeijaan kenraaliluutnantiksi ylennettynä. Sotilaiden keskuudessa hän oli suosittu johtaja, lempinimenään général moustache. Kreivi Custinen johtama armeija valloitti syksyllä 1792 alkajaisiksi Landaun ja sitten muutkin Reinin länsipuoliset alueet Lounais-Saksassa, miehittäen Mainzin ja Frankfurtin. Hänellä oli näin hallussaan Hessenin tärkeimmät keskukset. Valloittamillaan alueilla hänen joukkonsa levittivät vallankumouksen aatteita ja säädettiin uusia asetuksia, joilla aatelistoa ja papistoa verotettiin aiempaa enemmän Reinin maakunnissa. Hessen sai kuitenkin alkutalvesta apua Preussilta, ja preussilaisten joukkojen keskitys kohti Frankfurtia sai Custinen perääntymään taisteluiden jälkeen ensin Mainziin. Keväällä hänen joukkonsa joutuivat palaamaan Reinin yli länsipuolelle ja vetäytymään aina takaisin Landauhun saakka. Custine lähetettiin tämän jälkeen pohjoisen armeijan kanssa Belgian ja läntisen Saksan takaisinvaltaukseen, mutta hän kärsi tappioita eikä kyennyt vastaamaan Itävallan hyökkäyksiin. Epäonnistuneiden sotatoimien seurauksena hallinnossa syytettiin Custinea maanpetturuudesta. Tiettyjen poliittisten piirien toiminnan tuloksena hän oli pakotettu lähtemään Pariisiin vastaamaan syytöksiin veljeilystä vihollisen kanssa hyökkäämättömyytensä takia. Custine joutui oikeuden eteen elokuussa 1793, ja huolimatta osaavasta puolustuksesta hänet tuomittiin kuolemaan 27. elokuuta 1793. Hänet teloitettiin seuraavana päivänä. Kenraali Custinen pojanpoika oli kirjailija Astolphe de Custine. Luokka:Ranskalaiset kenraalit Luokka:Ranskalaiset teloitetut Luokka:Ranskan suuren vallankumouksen henkilöt Luokka:Ranskalaiset kreivit Luokka:Vuonna 1740 syntyneet Luokka:Vuonna 1793 kuolleet
Pirunsarvi-käsimerkki

Pirunsarvi-käsimerkki on muun muassa rock- sekä heavymusiikin kuuntelijoiden suosima tervehdys ja Texasin yliopiston jalkapallojoukkueen kannatusmerkki. Ensimmäiset käsimerkin käytön jäljet voidaan jäljittää antiikin Kreikkaan saakka. Käsimerkki tarkoittaa alkujaan kateuden pirun torjumista. Nykyinen tapa on perua italialaisilta, jotka torjuvat merkin avulla pahaa silmää. Välimeren maissa käsimerkillä on myös monia alatyylisiä merkityksiä. Heavytervehdyksessä merkki osoitetaan kämmen kohteeseen päin. Kämmenselkä kohteeseen päin osoitettuna merkkiä pidetään usein loukkaavana, etenkin Etelä- Euroopassa ja Etelä-Amerikassa merkityksessä "aisankannattaja" eli mies, jota vaimo pettää, koska aisankannattaja on italiaksi cornuto, kreikaksi κερατάς (keratas) ja espanjaksi cornudo, jotka kaikki viittaavat sarviin. Käsimerkistä tuli vakiintunut heavytervehdys sen jälkeen, kun Ronnie James Dio alkoi käyttää merkkiä vuodesta 1979 alkaen liityttyään Black Sabbathiin. Dio kertoi, että hän oli oppinut merkin italialaiselta isoäidiltään, joka vanhan kansan tapojen mukaan käytti sitä pahan silmän poismanaamiseen. Toisinaan käsimerkillä viitataan pirunsarviin, ja viimeistään 1960-luvulta lähtien sillä on ollut myös yhteyksiä satanismiin. Varsinkin Saatanan Kirkon perustaja Anton LaVey käytti sitä usein, mikä on johtanut väärinkäsityksiin heavytervehdyksen merkityksestä. Sähköisessä tekstipohjaisessa viestinnässä pirunsarvi- käsimerkki kuvataan merkein: \,,/ tai \m/ ja myös \µ/. Kiss-yhtyeen basisti Gene Simmons ilmoitti kesäkuussa 2017 aikovansa patentoida käsimerkin. Myöhemmin hän kuitenkin luopui aikomuksesta. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Käsimerkit
Kaarlo Wilska

Kaarlo ”Kalle” Johannes Wilska (31. tammikuuta 1910 Viipuri - 15\. marraskuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja SF:n järjestäjä. Kaarlo Wilska toimi vuosikymmeniä Suomen Filmiteollisuuden palveluksessa ja järjestelytöiden ohessa hän oli mukana useissa kotimaisissa elokuvissa. Vuonna 1964 hän tuli Yleisradioon tuotantojärjestelijäksi TV 1:n tuotantopalveluun, mistä hän jäi eläkkeelle vuoden 1975 lopulla. Wilskan elokuvaroolit olivat sivurooleja, joista tunnetuimpia olivat Tuntemattoman sotilaan jalaton sotilas (1955), Hän varasti elämän -elokuvan Mäenpää (1962), Kun tuomi kukkii -elokuvan 3. Suntilan renki (1962), Täällä Pohjantähden alla -elokuvan seonnut punakaartilainen (1968) ja Kahdeksan surmanluotia -elokuvan saarnamies (1972). Wilskan puoliso oli laulaja Maininki Sippola-Wilska. Wilska on haudattu Hietaniemen hautausmaalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaisen elokuvan järjestäjät Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Surrey (Kanada)

Surrey on Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa sijaitseva kaupunki. Se on provinssin toiseksi suurin kaupunki Vancouverin jälkeen ja kuuluu Vancouverin metropolialueeseen. Surrey muodostuu kuudesta kaupunkikeskuksesta, joita ovat Fleetwood, Whalley/City Centre, Guildford, Newton, Cloverdale ja South Surrey. Surrey perustettiin 1879 ja se sai kaupunginoikeudet vuoden 1993 syyskuussa. Surreyssa asuu jo runsas 517 000 ihmistä ja se on yksi Kanadan nopeimmin kasvavista suurkaupungeista (468 251 as. (VL 2011) ja 394 976 as. (VL 2006)). Kaupunkiin muuttaa joka kuukausi noin 800 ihmistä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * The City of Surrey: A History by Jack Brown Luokka:Brittiläisen Kolumbian kaupungit
Uskottavuusosamäärä

Uskottavuusosamäärä on tilastollinen suure, joka nojautuu uskottavuusosamäärätestiin. Siinä lasketaan rajoitetun ja rajoittamattoman uskottavuusfunktion maksimiarvon suhde. Uskottavuusosamäärätestin nollahypoteesi on, että rajoitetun ja rajoittamattoman mallin välillä ei ole eroa. Merkitään uskottavuusosamäärää Λ (lambda). Jos nollahypoteesi on voimassa, tavallisten todennäköisyysjakaumien tapauksessa −2 log Λ noudattaa asymptoottisesti khii toiseen -jakaumaa, jonka vapausasteena on rajoitetun ja rajoittamattoman mallin parametrien lukumäärän erotus. Monet yleiset tilastolliset testit kuten Z-testi, F-testi, Pearsonin khii toiseen -testi ja G-testi voidaan muokata logaritmisiksi uskottavuusosamäärälausekkeiksi tai niiden approksimaatioiksi. Ennen tietokoneiden yleistymistä monet uskottavuusosamäärät olivat laskennallisesti käteviä. Nykyisin logaritmin laskeminen ei vie yhtään enempää aikaa kuin kahden luvun kertominen. Tilastollinen malli on usein parametrisoitu jatkuvien tai diskreettien todennäköisyysfunktioiden perhe fθ(x). Nollahypoteesi on usein asetettu määrittelemällä parametri θ parametriavaruudessa Θ0, joka on laajemman avaruuden Θ osajoukko. Uskottavuusfunktio L(θ) = L(θ| x) = p(x|θ) = fθ(x) on parametrin θ funktio x:n ollessa vakio eli aineiston pysyessä samana. Uskottavuusosamäärä on määritelty :\Lambda(x)=\frac{\sup\\{\,L(\theta\mid x):\theta\in\Theta_0\,\\}}{\sup\\{\,L(\theta\mid x):\theta\in\Theta\,\\}}. ==Aiheesta muualla== * A nice working paper that explains the difference between Fisher's evidential p-value and the Neyman-Pearson Type I error rate \alpha * Another working paper with the same theme Luokka:Tilastollinen testaus
London (Kanada)

London (lempinimeltään The Forest City eli ’Metsäkaupunki’) on Kanadassa Lounais-Ontariossa Kanadassa sijaitseva kaupunki ja Middlesexin piirikunnan keskus. Kaupungin asukasluku on noin 380 000, ja sitä ympäröivällä metropolialueella asuu lähes 490 000 ihmistä (2016). Londonin perustivat vuonna 1826 englantilaiset uudisasukkaat, ja se sai kaupunginoikeudet 1. tammikuuta 1855. Nykyisin se on Lounais-Ontarion suurin, Ontarion viidenneksi suurin ja Kanadan viidenneksitoista suurin kaupunki. Kaupunki tunnetaan myös Justin Bieberin kotipaikkana. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ontarion kaupungit
Karin Pacius

Karin Pacius (s. 21. maaliskuuta 1956) on suomalainen näyttelijä, joka on 1980-luvun alusta ollut kiinnitettynä Suomen Kansallisteatteriin. Hän on näytellyt myös muutamissa elokuvissa ja radiokuunnelmissa. ==Televisio ja elokuvat== *Syke (2019) – Doris *Parhaat vuodet (2000) – rouva Jumppanen *Kasvoton mies (Mannen utan ansikte, 1995) – pankkivirkailija *Lumikit - Eli kohtauksia naisen elämästä (1986) – potilas *Bis später, ich muß mich erschiessen (Eläköön itsemurhaaja, 1984) *Biedermann och pyromanerna (1984) – Anna *Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti, 1979) – Fiina *Syksyllä kaikki on toisin (1978) – Riitta ==Radiokuunnelmat== * Matti, Kappu, Eeva ja Eppu - Eppu *Knalli ja sateenvarjo - Fiona (jaksossa Pandapaniikkia), Susan (Vadelmavuori), miss Daphne Bentwater (Crum-joen silta), Sabrina (Talvinen tarina). *Maata etsimässä - Astra *Hautasi on Odessassa (1983) - Rinna *Kantolan perhe (1983) - Sanna, apteekin myyjätär ==Dubbaukset== ==Aiheesta muualla== *Karin Pacius teattereiden Ilona-esitystietokannassa * * Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Roger Allers

Roger Allers (s. 1949 Rye, New YorkRoger Allers biography Tribute.ca. ) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja ohjaaja, joka on työskennellyt useiden, etenkin Disneyn studioiden, animaatioelokuvien parissa niin animaattorina, käsikirjoittajana kuin ohjaajanakin. Allersin tunnetuin ohjaustyö on animaatioelokuva Leijonakuningas, jonka hän ohjasi yhdessä Rob Minkoffin kanssa. Käsikirjoittajana hän on toiminut muun muassa elokuvissa Oliver ja kumppanit, Pieni merenneito, Kaunotar ja hirviö ja Aladdin. Allersin viimeisin pitkän elokuvan ohjaustyö on Karvakamut-tietokoneanimaatioelokuva, jonka maailmanensi-ilta oli 2006. Vuonna 2007 Allers oli Oscar-ehdokkaana yhdessä tuottaja Don Hahnin kanssa parhaasta lyhytanimaatiosta tulkinnallaan H. C. Andersenin sadusta Pieni tulitikkutyttö (The Little Match Girl). Allers toimi syyskuussa 2014Tiff.net maailmanensi-iltansa saaneen Kahlil Gibran’s The Prophet -elokuvan käsikirjoittajana sekä vastaavana ohjaajana. Elokuva perustuu Kahlil Gibranin vuonna 1923 ilmestyneeseen runoteokseen Profeetta ja koostuu kirjan eri luvuista, joista jokaisella on oma ohjaajansa eri puolilta maailmaa. Elokuvan yhtenä tuottajana toimi Salma Hayek. == Filmografia == ===Ohjaajana=== * Leijonakuningas (The Lion King, 1994) * Little Match Girl (lyhytelokuva, 2006) * Karvakamut (Open Season, 2006) * Kahlil Gibran’s The Prophet (2015) ===Käsikirjoittajana=== * Eläinkisat (Animalympics, 1980) * Oliver ja kumppanit (Oliver & Company, 1988) * Pieni merenneito (The Little Mermaid, 1989) * Kaunotar ja hirviö (The Beauty & The Beast, 1991) * Aladdin (1992) * Keisarin uudet kuviot (The Emperor’s New Groove, 2000) * Leijonakuningas 3 – Hakuna Matata (The Lion King 1½, 2004) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Animaatio-ohjaajat‎ Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jouluilta Impivaarassa

Jouluilta Impivaarassa on Aleksis Kiven Seitsemän veljestä -romaaniin perustuva radiokuunnelma, jota esitetään radiossa joskus jouluisin. Äänite on vuodelta 1984. Ohjaus on Antti-Einari Halosen ja osissa muun muassa Veikko Honkanen, Erkki Saarela, Pertti Sveholm, Markku Huhtamo, Olli Ikonen, Timo Toikka ja Matti Ranin. Musiikki on Edward Vesalan. ==Juoni== Kuunnelmassa jouluillan tunnelma lämpenee niin paljon, että loppujen lopuksi rakennus syttyy tuleen ja seitsemän veljestä joutuu pakenemaan yövaatteissa ulos pakkaseen. Ulkona he ovat hätää kärsimässä. Luokka:Suomalaiset radiokuunnelmat Luokka:Seitsemän veljestä
Vainaja-sarja

Vainaja-sarja on Pentti Järvisen Radioteatterille kirjoittama ja ohjaama kuunnelmasarja, jossa pääosassa on vainaja. Kuunnelmien päärooleissa ovat Ritva Valkama ja Aarre Karén.http://yleshop.yle.fi/cd/viimeinen-vainaja- cd.html Sokeain kuunnelmapalkinnon sarja on saanut kahdesti. Vuonna 1995 palkinnon sai Vainaja kaupan päälle ja vuonna 2005 Vainaja ehtii ensin. ==Vainaja-sarjan kuunnelmat== *Vainaja kaupan päälle 1995 *Vainaja pilkkahinnalla 1995 *Vainaja virittää ansan 1996 *Vainaja palaa elämään 1997 *Viimeinen vainaja 2000 *Vainaja ehtii ensin 2005 *Vainaja Elävässä arkistossa 2008 *Vainaja puuttuu pelistä 2010 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto: Vainaja Elävässä arkistossa * Yle Areena: Vainaja kaupan päälle -kuunnelma * Yle Areena: Vainaja-kuunnelma * Yle Areena: Vainaja ehtii ensin -kuunnelma Luokka:Suomalaiset radiokuunnelmat
Julkunen Tiprusta

Julkunen Tiprusta on Yleisradion Radioateljeen Uusi vuosi - vuoden vaihtuessa -ohjelmassa esiintyvä hahmo. Julkunen on keski-ikäinen mies, joka soittaa puhelimella vääriin numeroihin ja yrittää keksiä jutuntynkää. Hän saa jonkun ihmisen naputtamaan tahtia, toisen viheltämään puhelimessa Maamme-laulua ja kolmannen sopimaan treffeistä. Ohjelman on käsikirjoittanut ja ohjannut Harri Huhtamäki, kertojana on Tom Wentzel. Ohjelmat ovat kuunneltavissa Sverigesradion sivuilta http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=2511&artikel;=4511738 Aiemmin Ruotsin suomalaisten radiossa 1970-luvulla esiintyi Julukunen (Kaino "KE" Efraim Julukunen) Keski-Posiolta. KE tiedusteli kunnantalolta muun muassa elintarvikekortteja ja toivoi pääsevänsä vaikkapa armeijaan sotahommiin, kun jäi aikanaan asekin valmiiksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset radio-ohjelmat
EGA

EGA () on IBM:n vuonna 1984 julkaisema näyttöstandardi CGA:n ja VGA:n välissä. Standardi esiteltiin yhdessä PC/AT:n kanssa ja sisälsi 16 värin paletin sekä 640 × 350 pikselin resoluution sekä Motorola MC6845 -piirisarjan. == Tekniset ominaisuudet == Standardi EGA-näytönohjain sisälsi 16 kilotavua ROM-muistia, jolla laajennettiin tietokoneen BIOS-piiriä muun muassa grafiikkafunktioilla. Tämän lisäksi standardit grafiikkakortit sisälsivät 64 kilotavua perusmuistia, joka oli juuri riittävästi kaksiväri-korkearesoluutiotilan hallitsemiseksi. EGA-grafiikkakorteista tehtiin markkinoille myös kloonikortteja, jotka saattoivat sisältää jopa 256 kilotavua perusmuistia standardin 64 kilotavun sijaan sekä standardin ulkopuolisia grafiikkatiloja, kuten 640 × 400, 640 × 480 ja 720 × 540\. Tämän lisäksi kloonikortit tarjoilivat myös muita standardin ulkopuolisia ominaisuuksia kuten näytön automaattitunnistusta sekä 400-viivaisen lomitetun näyttötilan CGA-monitoreille. === Väripaletti === Jokainen kortin 16 väristä pystyi saamaan oman RGB-värikoodin EGA:n väripalettijärjestelmässä, joka mahdollisti värien valitsemisen valmiista 64 värin paletista. Tuki uniikeille väreille oli mukana aina 640 × 350 pikselin resoluutioon asti. Lisäksi EGA sisälsi 16-väritilan CGA:n 640 × 200 pikselin sekä 32 × 200 pikselin grafiikkatiloille. Näissä tiloissa ei ollut kuitenkaan mahdollisuutta valita värejä, vaan värit olivat samat kuin CGA:ssa. Vaikka EGA tarjosi tuen CGA:n grafiikkatiloille, ei EGA ollut 100 % yhteensopiva CGA- standardin kanssa. === Liitin === EGA käytti liitintyyppinä PC:n ISA-väylää, joka oli saatavilla jo 8-bittisissä versioissa. Pinni Toiminto 1 Maa 2 Toissijainen punainen (intensiteetti) 3 Ensisijainen punainen 4 Ensisijainen vihreä 5 Ensisijainen Sininen 6 Toissijainen vihreä (intensiteetti) 7 Toissijainen sininen (intensiteetti) 8 Horisontaalinen synkronointi 9 Vertikaalinen synkronointi === Signaali === Tyyppi Digitaalinen, TTL Resoluutio 640h × 350v × 16 väriä, sisälsi myös muita tiloja H-frekvenssi 15,7 / 21,8 kHz V-frekvenssi 60 Hz Värejä 16 / 64 Luokka:IBM:n näyttöstandardit
Osmankäämit

Osmankäämit (Typha) on noin 30 lajia käsittävä kasvisuku osmankäämikasvien heimossa. Sen lajit esiintyvät kosteissa paikoissa. Lajit kasvavat kaikissa maapallon ilmastovyöhykkeissä tropiikista viileään. Suomessa esiintyy kaksi lajia: leveäosmankäämi (Typha latifolia) ja kapeaosmankäämi (Typha angustifolia). == Lajeja ja risteymiä == * Typha angustifolia – kapeaosmankäämi eli kapealehtiosmankäämi * Typha domingensis – etelänosmankäämi * Typha latifolia – leveäosmankäämi eli leveälehtiosmankäämi * Typha laxmannii – siro-osmankäämi * Typha minima – pikkuosmankäämi * Typha orientalis – vaskiosmankäämi * Typha shuttleworthii * Typha × glauca – iso- osmankäämi (leveä- ja kapeaosmankäämin risteymä) == Käyttö == Leveä- ja kapeaosmankäämiä käytetään koristekasveina lammikoiden rannoilla ja kuivakukka-asetelmissa. Lisäksi osmankäämien mehevästä juurakosta on tehty hätäleipää. Toisen maailmansodan aikana Saksan Passauhun perustettiin tehdas valmistamaan osmankäämien juurakosta ns. Typha-jauhoa. Australiassa sikäläisen osmankäämilajin nuoria versoja on syöty myös salaattina, ja juurakoista on punottu narua. Osmankäämi tuntuu villaiselta.Bulrush, Cumbungi Australian Government == Muuta == Osmankäämi on kuvattuna entisen Kälviän kunnan vaakunassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Osmankäämit (Typha) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Osmankäämit (Typha) * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Typha * United States Department of Agriculture (USDA): Typha * Flora of China: Typha * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Muddus

Muddus on kansallispuisto Norrbottenin läänissä Ruotsin Lapissa. Puisto sijaitsee Jällivaaran taajamasta lounaaseen pääosin Jällivaaran, mutta joiltakin osin myös Jokimukan kunnan alueella. Kooltaan alue 493 neliökilometriä. Puisto on perustettu vuonna 1942 ja sitä on laajennettu 1984. Kansallispuistossa sijaitsee Ruotsin vanhin mänty, jonka ikä on noin 710 vuotta. Alueella on koskematonta metsää ja suomaata. Siellä on melko tasaista, alueella on vain yksittäisiä vuorenhuippuja. Alueen eteläosassa on useita kuilumaisia laaksoja. Esimerkiksi Måskoskårså on 50–70 metriä syvä ja 2,5 kilometriä pitkä. Muddusjaure-järven ympärillä olevalla suomaalla on monipuolinen lintulajisto. Puistossa kulkee pari erilaista reittiä. Niiden varsilla on neljä mökkiä ja kaksi kotaa. Tiettyyn aikaan vuodesta kulkua on paikoitellen rajoitettu. == Lähteitä == * WSOY facta Suuri tietosanakirja * http://www.naturvardsverket.se/dokument/natur/natpark/parkbesk/muddus.htm Luokka:Ruotsin kansallispuistot Luokka:Jällivaaran kunta Luokka:Jokimukan kunta
Seututie 892

thumb|250px|right|Tie Kytömäellä Ämmänsaaren suuntaan Seututie 892 eli Kyröntie on Suomen tieverkon osuus Kainuussa. Tie eroaa seututieltä 891 Hyrynsalmen Kytömäessä. Sieltä se kulkee Suomussalmelle Ämmänsaareen alittaen Ämmänsaaren radan ja yhtyen viitostiehen. Tien pituus on 34 kilometriä. 892
Matkun rautatieasema

Matkun rautatieasema () oli Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla ratakilometrillä 179,3. Liikennepaikka sijaitsi Forssan kaupungin alueella, kuitenkin vuosina 1876–1923 Urjalan ja 1923–1968 Koijärven alueella Matkun kylässä, nykyisten Humppilan ja Urjalan liikennepaikkojen välillä. Liikennepaikka otettiin käyttöön rataosan valmistuessa 1876 rautatien ja Urjalan ja Forssan välisen maantien risteyksessä silloisen Urjalan kunnan alueella. Liikennepaikka oli IV luokan asema samalla rataosalla olevien läheisten Urjalan ja Humppilan asemien ohella. Aluksi liikennepaikan nimenä oli Forssa, mutta se muutettiin kylän nimen mukaiseksi 1890-luvun lopulla Jokioisten rautatien valmistuttua. Aseman läheisyyteen perustettiin höyrysaha, jonne rakennettiin asemalta sivuraide.Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 101. Helsinki: Karttakeskus, 2010. Osista Urjalan ja Tammelan kuntia muodostettiin vuonna 1923 Koijärven kunta, jonka alueeseen Matkun kylä kuului. Vaikka Matkun merkitys tavaraliikennepaikkana oli vähentynyt Jokioisten radan valmistuttua, asemanseutu muodostui Koijärven kunnan tärkeimmäksi asutuskeskukseksi. Harvaan asuttu Koijärven kunta lakkautettiin vuoden 1969 alussa, jolloin osa siitä liitettiin takaisin Urjalaan ja osa Forssaan. Matkun asema muutettiin miehittämättömäksi liikennepaikaksi vuonna 1982, ja samaan aikaan purettiin höyrysahan sivuraide. Matkustajajunien pysähdykset Matkussa lopetettiin 27. toukokuuta 1990, ja liikennepaikka poistui lopullisesti liikennepaikkojen luettelosta sähköistyksen valmistumisen myötä 2000, kun pääraiteen vaihteet purettiin. Matkun IV luokan asemarakennus oli todennäköisesti Valtionrautateiden rakennussuunnittelijan Knut Nylanderin käsialaa, kuten muutkin rataosan liikennepaikkarakennukset. Matkun aseman piirustuksia ei kuitenkaan ole signeerattu. Asemaa laajennettiin 1908, ja laajennussuunnitelmat piirsi Bruno Granholm. Aseman tavarasuoja purettiin vuonna 1999 ja itse asemarakennus vuonna 2001 sen huonokuntoisuuteen ja pääraidetta liian läheiseen sijaintiin vedoten. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Vaunut.org: kuvia Matkun asemalta Luokka:Forssan liikenne Luokka:Forssan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kanta-Hämeen lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Koijärvi
Sahanniemi

thumb|243x243px|Heinolan vaneritehdas. Sahanniemi on Heinolan kaupunginosa, joka sijaitsee Tommolasta kaakkoon. Heinolan keskustaan on matkaa noin kaksi ja puoli kilometriä. Sahanniemen alue on lähes kokonaan teollisuusaluetta. Alueella sijaitsee muun muassa UPM Kymmenen vaneritehdas ja Heinolan kaupungin jätevedenpuhdistamo. Sahanniemi rajoittuu maa-alueella Tommolaan ja vesialueella Maitiaislahteen sekä Kymijokeen. == Aiheesta muualla == * Sahanniemi Kansalaisen Karttapaikka -palvelussa Luokka:Heinolan kaupunginosat
Macquarienpingviini

Macquarienpingviini, vanhalta nimeltään töyhtöpingviini, (Eudyptes schlegeli, saksalaisen Hermann Schlegelin mukaan) on töyhtöpingviineihin kuuluva pingviinilaji, joka asuttaa Etelämannerta ympäröivää merta. Sillä on useimmista muista pingviineistä poiketen valkoinen naaman väritys. Ne voivat kasvaa 70 sentin pituisiksi ja painaa 4–5 kiloa. Macquarienpingviinit lisääntyvät vain Macquariensaarella ja viettävät paljon aikaa meren pintasyvyyksissä. Tutkijat epäilevät, että macquarienpingviini olisi kultatöyhtöpingviinin alalaji. Näiden lajien yksilöiden on tiedetty lisääntyvän keskenään, mutta sitä tapahtuu muidenkin pingviinilajien kesken. ==Pesintä ja poikaset== Macquarienpingviinit pesivät rannoilla tai rinteiden sileillä alueilla. Kuten useimmat muutkin merilinnut, macquarienpingviinit muodostavat yhdyskuntia. Lisääntymiskausi alkaa syyskuussa ja muninta lokakuussa. Kahta munaa haudotaan noin 35 päivää ja hautomisjaksot kestävät jopa kaksi viikkoa. Kuoriutuneita poikasia hoidetaan vielä kolme viikkoa ja sen jälkeen molemmat vanhemmat käyvät säännöllisesti hankkimassa ruokaa merestä. Yksin jätetyt poikaset muodostavat suuria ryhmiä. Kahden kuukauden jälkeen poikaset ovat tarpeeksi kasvaneita jättääkseen pesänsä ja ne myös tekevät niin. Nuoret linnut yleensä palaavat synnyinsijoilleen pesimään noin kuuden vuoden iässä. Macquarienpingviinejä ei pidetä uhanalaisina. Vuosien 1870 ja 1919 välisenä aikana näitä pingviinejä tapettiin niistä saatavan öljyn vuoksi. Tasmanian hallitus antoi ihmisille luvan tappaa keskimäärin 150 000 pingviiniä (sekä töyhtö- että kuningaspingviinejä) vuosittain. Kiellon voimaanastumisen jälkeen Macquariensaaren pingviinien määrä on kasvanut noin 850 000 pariin. == Lähteet == pienoiskuva|350px|left|Macquarienpingviinejä Macquariensaarella. Luokka:Pingviinilinnut
Kalkkimaan rata

Kalkkimaan rata tai Kalkkimaan sivurata oli Suomen rataverkon osuus, jonka alkuperäinen päätepiste oli Tornion kaupungin Kalkkimaan kylässä. Sivurata haarautui Kemin ja Rovaniemen väliseltä rautatieltä Liedakkalan kylässä, nykyisten Laurilan ja Törmän liikennepaikkojen väliltä. Rautatie rakennettiin alun perin avolouhoksista louhitun kalkkikiven kuljetuksia varten. Vuonna 1917 perustettu Oy Kalkkimaa Ab, joka liitettiin 1952 Rauma-Repola Oy:hyn, omisti Alatornion Ruottalassa dolomiittikalkkiavolouhoksen. Kalkkimaan rata palveli tämän louhokseen ja sen yhteydessä toimineen maanviljelyskalkkitehtaan liikennettä vuosina 1933–1982. Nykyisen vuonna 1972 rakennetun teollisuuskalkkitehtaan on omistanut vuodesta 2000 Svenska Mineral Ab.Pörssitieto: Kalkkimaa Oy Sivuradan pituus oli alun perin noin kahdeksan kilometriä. Kaivoksen kuljetusten päätyttyä kolmen kilometrin osuus kaivokselta sähköasemalle purettiin, ja tämä osuus oli olemassa aina 2000-luvun lopulle saakka. Jäljelle jäänyttä osuutta käytettiin satunnaisesti muuntajakuljetuksiin, eikä se ollut kiinteästi yhteydessä muuhun rataverkkoon. Purkamisen jälkeen rataosuus on ollut käytössä sora- ja metsäautotienä, ja talvisin se on moottorikelkkareittinä sekä hiihtolatuna. == Lähteet == Luokka:Keminmaan liikenne Luokka:Suomen entiset rautatiet Luokka:Tornion liikenne Luokka:Teollisuusjunat ja -radat
Petteri Paronen

Timo Petteri Paronen (s. 16. marraskuuta 1955 Kemin maalaiskunta) on Kuopion entinen kaupunginjohtaja. Hän oli kaupunginjohtajan virassa elokuusta 2001 tammikuuhun 2018, jolloin jäi eläkkeelle. Hänen kaudelleen ajoittuivat muun muassa Saaristokaupungin suunnittelu, kaavoittaminen ja rakentaminen sekä viiden kunnan (Vehmersalmi, Karttula, Nilsiä, Maaninka ja Juankoski) liittyminen Kuopioon. Paronen väitteli tohtoriksi farmasiasta Kuopion yliopistossa vuonna 1983. Hän hoiti farmasian teknologian apulaisprofessuuria 1988–1990 ja professuuria 1990–2001 ja työskenteli Kuopion yliopiston vararehtorina 1994–1998 ja rehtorina 1998–2001. Paronen oli vuodesta 1989 myös Helsingin yliopiston farmasian teknologian dosentti.Helsingin yliopiston opettajat ja virkamiehet Parosen tutkimuskohteita ovat olleet lääkevalmisteiden kehittäminen, etenkin keuhkojen ja ihon kautta tapahtuva annostelu, sekä lääketeollisuuden valmistusmenetelmien optimointi.WSOY Iso Tietosanakirja, osa 7, s. 167. WSOY 1996. Paronen on poliittisesti sitoutumaton. Hänen isänsä oli lentomestari, hävittäjälentäjä Onni Paronen. Petteri Parosen vaimo on Elsa Paronen, joka valittiin Pohjois-Savon maakuntauudistuksen muutosjohtajaksi syyskuussa 2016. Heillä on yhteinen tytär. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kovanen, Pertti: Kaupunginjohtaja Petteri Paronen yliopistojen kolmannesta tehtävästä: Kuopion kaupunki ja yliopisto monipuolistaneet yhteisin tavoittein alueen elinkeinoelämää jo vuosia. Acatiimi 8/2003. Luokka:Kuopion kaupunginjohtajat Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Kuopion yliopiston professorit Luokka:Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Törmän rautatieasema

Törmän rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka Keminmaan kunnassa rataosalla . Se sijaitsee Laurilan ja Tervolan rautatieasemien välisellä osuudella. Alun perin Törmä avattiin 1. elokuuta 1912. Rataosa oli valmistunut jo vuonna 1909. Törmään rakennettiin Bruno Granholmin suunnittelema Platformskjul-tyyppinen rakennus, jota laajennettiin 1930. Rakennus tuhoutui Lapin sodassa, mutta vuonna 1945 Törmään rakennettiin uusi vaatimattomampi rakennus. Samojen piirustusten perusteella rakennettiin myös Raholan ja Rajasuon seisakkeiden rakennukset. Törmä muutettiin miehittämättömäksi ja tavaraliikenne lakkautettiin 1. huhtikuuta 1952. Tavaraliikennettä jatkettiin kuitenkin vielä vuosina 1956–1965. Henkilöliikenne ja koko liikennepaikka lakkautettiin 27. toukokuuta 1979 lättähattuliikenteen päättyessä. Nykyinen liikennepaikka otettiin käyttöön vuonna 2003 rataosuuden Oulu–Rovaniemi sähköistys- ja perusparannustöiden yhteydessä. Liikennepaikalla on yksi läpiajettava sivuraide, ja se on tarkoitettu pelkästään junien kohtaamisia varten. Varsinaista asemarakennusta ei enää ole vaan ainoastaan laitetila. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Oulusta käsin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vaunut.org: Kuva Törmän vuonna 1945 rakennetusta asemasta Luokka:Keminmaan rautatieliikennepaikat Luokka:Bruno Granholmin suunnittelemat rakennukset
Kultatöyhtöpingviini

Kultatöyhtöpingviini (Eudyptes chrysolophus) on yleisin pingviinilaji ja läheistä sukua kalliotöyhtöpingviinille ja mahdollisesti macquarienpingviinille. Laji on väritykseltään mustavalkoinen lukuun ottamatta kellanoransseja töyhtöjä silmien yläpuolella. Kultatöyhtöpingviinit kasvavat noin 45–55 senttimetrin pituisiksi ja 4,5 kilon painoisiksi. Ravinnokseen ne saalistavat merestä kalmareita, krillejä ja muita äyriäisiä. Ne munivat yleensä kaksi munaa, joista toisen emo hylkää. Hautomisaika on noin 34 päivää. Kultatöyhtöpingviini on yksi maailman monilukuisimmista pingviinilajeista. Lintujen lukumääräksi on laskettu noin yhdeksän miljoonaa paria. Niillä on ainakin 216 yhdyskuntaa 50 lisääntymisalueella, joihin kuuluvat muun muassa eteläinen Chile, Falklandinsaaret, Eteläiset Orkneysaaret, Eteläiset Shetlandsaaret ja osittain myös Antarktiksen niemimaa. Vaikka kultatöyhtöpingviinejä on vielä runsaasti, laji on siitä huolimatta määritelty vaarantuneeksi, koska sen populaatio on huvennut 30 prosentilla kolmen sukupolven aikana. Kultatöyhtöpingviinin pesintäalueita uhkaavat samat asiat kuin muitakin Eteläisen jäämeren saaria: kaupallinen kalastus, meren lämpeneminen ja öljyvahingot. == Lähteet == Luokka:Pingviinilinnut Luokka:Uhanalaiset linnut Luokka:Etelämantereen eläimistö
Törmä

Törmä voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * yleiskielessä pengertä tai pengerrystä, sekä esimerkiksi jyrkkää joen tai järven rantaa * Törmä, kulmakunta Joensuussa * Törmä, tanssilava Joensuun Onttolassa * Törmä, kylä Keminmaalla * Törmä, kylä Kemijärvellä * Törmän rautatieasema Keminmaalla * Törmä, sukunimenä: ** Heikki Törmä (1875–1945), suomalainen kansanedustaja (SDP) ** Heikki Törmä (1918–1993), suomalainen kansanedustaja (SDP, TPSL) ** Jalmari Törmä (1882–1959), suomalainen sokeainkoulun opettaja ja runoilija ** Jukka Törmä (1957–2021), suomalainen laulaja ** Päivi Törmä (s. 1969), teknillisen fysiikan professori ** Tapio Törmä (1920–2016), professori ** Topi Törmä (1916–1996), suomalainen mainosalan vaikuttaja, toimitusjohtaja ja pääkonsuli. *Törmä, partiotaitokisat Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Jaavan maanjäristys 2006

Vuoden 2006 Jaavan maanjäristys havaittiin 27. toukokuuta klo 05.54 paikallista aikaa (01.54 Suomen aikaa) Intian valtamerellä noin 25 kilometriä lounaaseen indonesialaisesta Yogyakartan kaupungista Jaavan saaren eteläisellä puolella (koordinaatit ). U.S. Geological Surveyn mukaan maanjäristys tapahtui 17,1 kilometriä merenpinnan alapuolella. Jakartan meteorologian laitoksen ja geofysiikan viraston mukaan järistyskeskus sijaitsi 37 kilometriä etelään Yogyakartasta ja 33 kilometriä merenpinnan alapuolella. Järistyksen momenttimagnitudi oli 6,3. ==Vahingot== Viimeisten arvioiden mukaan maanjäristyksessä sai surmansa vähintään 6 234 ihmistä, 36 299 loukkaantui, 135 000 kotia tuhoutui ja kodittomaksi jäi 600 000 henkilöä. Kuolleista 3 580 ja haavoittuneista ainakin 1 892 oli Bantulin alueella. Sosiaaliministeriön virkailija Sopar Jaya sanoi, että kuolleiden määrä oli 5 137, joista kaksi kolmasosaa Bantulin alueella. Yli viisi miljoonaa ihmistä asui 50 kilometrin säteellä järistyskeskuksesta. Rannikolla asuvat pakenivat sisämaahan tsunamin pelossa, mutta tsunamia ei kuitenkaan syntynyt, koska järistys ei ollut tarpeeksi voimakas. ==Alkuperä== Indonesia sijaitsee niin kutsutussa Tyynenmeren tulirenkaassa, mikä altistaa sen maanjäristyksille ja vulkaanisille purkauksille. Maanjäristyksen epäillään olleen tektonistista alkuperää eikä suoraan yhteydessä Merapi-tulivuoren meneillään olevaan purkaukseen. Tosin maanjäristyksen raportoitiin aiheuttaneen lisääntynyttä aktiivisuutta tulivuoressa. ==Reaktio== Presidentti Susilo Bambang Yudhoyono määräsi armeijan joukkoja Keski-Jaavan provinssiin auttamaan pelastustoimissa ja uhrien evakuoimisessa. Monet maat tarjosivat apua tuhoutuneille alueille. Yhdistynyt kuningaskunta tarjosi kolme miljoonaa puntaa ($5,600,000 U.S); Australia tarjosi kolme miljoonaa Australian dollaria ($2,270,000 U.S); Kiina antoi kaksi miljoonaa US dollaria, Yhdysvallat taas antoi 2,5 milj. US dollaria. EU lupasi kolme miljoonaa euroa. Japani ja UNICEF tarjosivat välitöntä pelastusapua. Punainen Risti, Punainen Puolikuu, OXFAM ja UNICEF toimittivat telttoja ja pelastustarvikkeita uhreille. Pelastusryhmät Japanista ja Malesiasta toimivat onnettomuusalueilla. == Lähteet == * HS - Jaavan maanjäristyksen uhreja jo yli 4 200\. Web Archive. * 'Charity Navigator's Tips For Giving Wisely To Earthquake Victims' *American RedCross site Luokka:Vuoden 2006 maanjäristykset Maanjäristys 2006 Luokka:Intian valtameri Luokka:Maanjäristykset Indonesiassa
Shirasaya

Shirasaya () on japanilainen huotra, jota käytetään miekanterän säilytykseen. Nimitys tarkoittaa ”korutonta tuppea”, mikä juontuu esineen koristelemattomasta ulkomuodosta. Shirasayalla on ollut osansa japanilaisessa miekanvalmistuksessa taidon alkuajoista lähtien. Shirasayan perimmäinen tehtävä on suojata terää korroosiolta silloin, kun tämä ei ole käytössä. Pitkän tauon aikana on siis terän kannalta suotuisinta pitää sitä ennemmin shirasayassa kuin koshiraessa, jota käytetään miekkailtaessa. Koska koshirae ei pinnoitettuna hengitä samoin kuin shirasaya, se ei ehkäise ruostumista yhtä tehokkaasti. Nykypäivänä shirasayalla on keskeinen merkitys antiikkisille miekoille, sillä parempaa tapaa suojata niitä hapettumiselta läpi vuosisatojen ei juuri ole. Sen vuoksi miekat myydäänkin useimmiten shirasaya mukanaan. Huotran kylkeen laadittu kirjoitus, sayagaki, sisältää ensisijaisia tietoja terän taustasta, kuten pituus, sepän nimi ja valmistuspäivämäärä, ja toimii siksi miekan arvon määrittäjänä. ==Rakenne ja materiaalit== Shirasaya koostuu etupäässä ainoastaan neljästä eri osasta. Niitä ovat saya eli huotra, tsuka eli kourain, terän ja kahvan välinen kiila habaki sekä mekugi, joka on säilän ruodon ja kouraimen yhteen liittävä bambusta valmistettu sokka. Osien kiinnittämiseen käytetään riisistä saatua sokui-liimaa. Se takaa sekä pienemmän riskin terän ruostumiselle että tupen uudelleenavaamisen, kun se on puhdistettava sisäpuolelta. Usean osan (lähinnä tsuban eli väistimen) puute tekee shirasayasta epäkäytännöllisen taistelemiseen, varsinkin verratessa koshiraeen, johon lukeutuu noin 15 osaa. Toisaalta on ollut tapauksia, joissa shirasayan tapaisilla yksioikoisilla huotrilla on pyritty kätkemään miekanterä aavistamattomia hyökkäyksiä varten. Parhaiten shirasayan huotran ja kahvan tekoon soveltuva raaka-aine on magnolia-puu. Syynä tähän on magnolian alhainen pihkapitoisuus muihin vastaaviin puulajeihin nähden, mikä mahdollistaa helpon höylättävyyden. Koska puu on hyvin elävää ja haittaa siksi työn täsmällisyyttä, se vaatii usean vuoden kuivatuksen ennen käsittelyn aloittamista. Meguki taas valmistetaan tavalliseen tapaan bambusta ja habaki joko hopeasta tai messingistä. ==Katso myös== * Katana * Wakizashi * Tantō * Tachi ==Lähteet== * About Koshirae and Shirasaya * Japanese Sword Visual Glossary ==Aiheesta muualla== * Shirasayan teko-ohjeet Luokka:Japanilaiset teräaseet Luokka:Miekat en:Japanese sword mountings#Shirasaya ja:鞘#日本刀の鞘
Protein Data Bank

Protein Data Bank eli PDB on ilmainen internet-tietokanta, johon on kerätty makromolekyylien kolmiulotteisia rakenteita. Tietokannassa on enimmäkseen proteiineja. ==Yleistä== PDB-tietokantaa ylläpitää PDBe, PDBj, RCSB (Research Collaboratory for Structural Bioinformatics) plus BMRB- yhdessä wwPDB. Tietokantaan säilötyt rakenteet on selvitetty lähinnä röntgenkristallografialla ydinmagneettisella resonanssispektroskopialla (NMR) ja havainnollistettu värikkäin tietokoneella valmistetuin kuvin. PDB:n sisällön määrä on vähäinen moniin muihin tietokantoihin verrattuna, mikä johtuu siitä, että läheskään kaikkien kiinnostavien molekyylien kolmiulotteista rakennetta ei ole ehditty tai pystytty mallintamaan. Tietokantaa kasvattavat eri puolilla maailmaa rakennetutkimusta tekevät tutkijat, jotka lisäävät tietokantaan selvittämiään proteiinirakenteita. Protein Data Bank -sivujen mukaan tietokantaan oli 1.4.2006 tallennettuna: * 32 724 proteiinia, peptidiä tai virusta * 1 585 nukleiinihappoa * ja 33 muuta molekyyliä. Tietokannan etusivulla esitellään kuukauden molekyyli, josta saa tarkempia tietoja etusivun linkin kautta. ==Haku tietokannasta== Haun voi syöttää suoraan PDB:n etusivulle molekyylin nimellä. Jos esimerkiksi halutaan löytää ihmisen pepsiinientsyymin rakenne, kirjoitetaan haku englanniksi muotoon "pepsin". Haun tuloksena löytyy kuitenkin paljon erilaisia pepsiinejä eri eliöiltä ja mm. pepsiini-inhibiittoreiden rakenteita. Niinpä hakua voi tarkentaa kirjoittamalla "pepsin human" (=pepsiini ihminen). Jokaisella tietokantaan säilötyllä makromolekyylillä on oma tunnuksensa eli PDB ID. Esimerkiksi pepsiinin tunnus on 1PSN. Kun hakuruutuun kirjoittaa 1PSN, aukeaa haun tuloksena ruudulle suoraan pepsiinin sivut. Pepsiinin PDB ID selviää haetun pepsiinin PDB-sivun ylälaidasta. Haku on mahdollista tehdä myös tutkijan mukaan. Tällöin hakuruudun vierestä valitaan kohta "Author" ja kirjoitetaan hakuruutuun tutkijan nimi. Haun tuloksena saadaan rakenteita, joiden tekijänä on mainittu kyseinen tutkija. ==Haun tulokset== Haun tuloksena saadulla proteiinin sivulla kerrotaan rakennetietoja. Oikealla puolella on esitetty kuva proteiinista. Kuvan alla on linkkejä, joista painamalla kuvaa voi tarkastella eri ohjelmilla. Näiden ohjelmien avulla proteiinia voi pyöritellä ja sen eri aminohappotähteitä voi tarkastella. Sivulla on myös perustietoja, kuten mallintajien nimet, julkaisu, proteiinin rakennemallin resoluutio ja sen R-arvo. Sivuilta ylälaidan linkeistä löytyy myös tietoja geenistä ja proteiinin sekvenssistä. Vasemmalla olevista linkeistä löytyy esimerkiksi proteiinin Ramachandran-kuvaaja. ==Lähteet== *wwPDB * PDB Euroopan *PDB Japanissa *RCSB PDB *BMRB == Aiheesta muualla == Luokka:Rakennebiologia Luokka:Biologiset tietokannat Luokka:Proteiinit
Kemijärvi (järvi)

Kemijärvi (https://kaino.kotus.fi/svenskaortnamn/?a=find&qfind;=Kemi+träsk) on Kemijoen vesistön suurin järvi. Se sijaitsee Lapissa, kokonaan Kemijärven kaupungin alueella. Järven pinta-ala on 230,91 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan Suomen 19. suurin järvi. Järven pinnan korkeus on 148,8 metriä merenpinnasta. Järveä kuitenkin säännöstellään Juujärvellä sijaitsevalla Seitakorvan voimalaitoksella siten, että sen pinnan korkeus vaihtelee 142−149 metrin ja pinta-ala 130−285 neliökilometrin välillä. Kemijoki laskee Kemijärveen pohjoisesta ja jatkaa mereen lounaasta. Kemijärven kaupunki sijaitsee joen suulla olevan lahden molemmilla rannoilla. Kapeat salmet jakavat järven kolmeksi laajemmaksi seläksi. Kemijoen joenniska sijaitsee Luusuan kylässä lounaisen järvenselän eteläpäässä. Kaakkoiseen Jumiskonselkään laskee useita pikkujokia kuten Käsmänjoki ja Jumiskonjoki. Kemijärvessä on runsaasti saaria. ==Katso myös== * Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * https://web.archive.org/web/20160304195028/https://kemppa.info/vesikorkeus_open.htm Vedenkorkeus Kemijärvessä] (Archive.org) Luokka:Kemijärven–Pelkosenniemen alue Luokka:Kemijärven järvet
Törmä (Keminmaa)

Törmä on kylä Keminmaan kunnassa Kemijoen varrella Lapin maakunnassa. Kylä sijaitsee joen länsirannalla Kemin ja Rovaniemen välisen rautatien varrella, noin 15 kilometriä pohjoiseen Keminmaan kuntakeskuksesta. Kylä tunnettiin aiemmin nimellä Katajaranta, mutta nimeksi vakiintui kylän eteläpäähän 1900-luvun alussa valmistuneen rautatieliikennepaikan nimi. Törmän kylän asutus on levittäytynyt nauhamaisena ketjuna paikallistien varteen kauniisiin vaara- ja jokimaisemiin joen ja rautatien väliselle alueelle Liedakkalan kylän pohjoispuolelle. ==Liikenne== Valtatie 4 sivuaa kylää lähietäisyydeltä. Taajaman läpi kulkee Kemijokea seuraileva paikallistie. Seututie 926 sivuaa kylää kulkien joen itärantaa pitkin. Törmän rautatieasema sijaitsee heti kylän länsipuolella, mutta rautateiden henkilö- tai tavaraliikennettä ei ole. Rautatieasema on rakennettu ainoastaan junien kohtaamisia varten. == Lähteet == Luokka:Keminmaan kylät
Liedakkala

Liedakkala on kylä Keminmaan kunnassa Lapin maakunnassa, noin kuusi kilometriä kuntakeskuksesta pohjoiseen. Kylä sijaitsee Kemin ja Rovaniemen välisen rautatien varrella ja valtatien 4 läheisyydessä Kemijoen länsirannalla. Kylän nimen arvellaan olevan peräisin Liedecke-nimisestä saksalaisesta kauppiaasta 1200-luvulla. Alueen rakennuskanta koostuu pääosin uusista rakennuksista ja muodostaa tiiviin haja-asutusalueen. Liedakkalan koulu lakkautettiin vuonna 2016 kevätlukukauden jälkeen. Koulu oli lopetusuhan alla jo vuonna 2014, ja kerran ehdittiin päättääkin, että koulu suljetaan, mutta asiasta ei oltu yksimielisiä, joten koulu sai vielä tuolloin jatkaa toimintaansa. Koulu oli perustettu vuonna 1913 ja viimeksi koulukäytössä ollut arkkitehti Karl Lindahlin suunnittelema koulurakennus valmistui vuonna 1915. Koululla on skeittiramppi, jalkapallokenttä ja leikkipaikka. Koulun vieressä on Seurala- rakennus, jossa on mahdollista harrastaa liikunnallisia asioita ja viettää aikaa. Liedakkalan alkupäässä on myös ratsastuskeskus. == Lähteet == Luokka:Keminmaan kylät Luokka:Lapin maakunnan entiset taajamat
Hyypiö

Hyypiö voi tarkoittaa ainakin: *huuhkajaa * haukkumasanaa * Hyypiö, kylä Keminmaalla * Hyypiö, kylä Kemijärvellä * Iso-Hyypiö, lampi Hämeenlinnassa * Iso-Hyypiö, järvi Kuusamossa * kummajaista.
Hyypiö (Keminmaa)

Hyypiö on noin 50 asukkaan maaseutukylä Keminmaan kunnassa Lapin maakunnassa Akkunusjoen varrella, noin yhdeksän kilometriä itään kuntakeskuksesta, Elijärven kaivoksen pohjoispuolella. Kylän ensimmäiset asukkaat, jotka asettuivat Hyypiöön kesällä 1948, olivat rintamamiesperheitä. == Lähteet == Luokka:Keminmaan kylät
Hyypiö (Kemijärvi)

Hyypiö on kylä Kemijärvellä kantatien 82 varrella Vikajärven ja Kemijärven keskustan välisellä tieosuudella runsaan 20 kilometrin päässä keskustasta. Kylä on muodostunut Hyypiönjärven rannoille järven kapeikon kohdalle. ==Liikenne== Hyypiössä pysähtyvät tarvittaessa kaikki reittiä Rovaniemi–Kemijärvi kulkevat linja-autovuorot, sekä Kemijärven paikallisliikenteen linja-autot. Lähin rautatieasema on Kemijärven rautatieasema. Lähin lentoasema on Rovaniemen lentoasema. Luokka:Kemijärven kylät
Töyhtöpingviinit

Töyhtöpingviinit (Eudyptes, "hyvä sukeltaja") sukuun kuuluu 5–7 lajia. BirdLife Suomi listaa sukuun viisi lajia, mutta esimerkiksi BirdLife Internationalin listauksessa on seitsemän lajia. * Kalliotöyhtöpingviini eli etelänkalliotöyhtöpingviini, Eudyptes chrysocome * Vuonopingviini, Eudyptes pachyrhynchus * Snaressaartenpingviini, Eudyptes robustus, luetaan usein vuonopingviinin alalajiksiMartínez, I., Christie, D.A., Jutglar, F. & Garcia, E.F.J: Snares Penguin (Eudyptes robustus). Teoksessa * Macquarienpingviini, Eudyptes schlegeli, luetaan usein vuonopingviinin alalajiksiMartínez, I., Christie, D.A., Jutglar, F. & Sharpe, C.J: Royal Penguin (Eudyptes schlegeli). Teoksessa * Pystytöyhtöpingviini, Eudyptes sclateri * Kultatöyhtöpingviini, Eudyptes chrysolophus * Pitkätöyhtöpingviini, Eudyptes moseleyi, luetaan usein kalliotöyhtöpingviinin alalajiksidel Hoyo, J., Collar, N. & Garcia, E.F.J: Northern Rockhopper Penguin (Eudyptes moseleyi). Teoksessa ==Lähteet== Luokka:Pingviinilinnut
Virtamittari

Virtamittari eli ampeerimittari on mittari, jolla mitataan sähkövirran hetkellistä suuruutta. On olemassa digitaalisia ja analogisia virtamittareita. Sähkövirran suuruus havaitaan tavallisesti joko virran synnyttämän magneettikentän perusteella tai virta voidaan ohjata pienen vastuksen (sunttivastuksen) läpi ja mitata vastuksen ylitse syntyvä jännite; virta saadaan sitten selville jännitteestä Ohmin lain mukaisesti. == Mittarityypit == Tavallisin mittarityyppi on sellainen, jossa mitattava virta kulkee mittarin läpi. Tällainen mittari kytketään virtapiirissä aina sarjaan \- virtapiirin osaksi - jolloin mitattava virtapiiri katkeaa aina mittaria kytkettäessä tai irrotettaessa. Jotta mittari ei vaikuttaisi virran suuruuteen mittauksen aikana, sen impedanssin on oltava hyvin pieni. Piiriteknisesti ideaalinen virtamittari onkin oikosulku. Mitattaessa on siksi syytä aluksi laittaa mittarin mittausalue suurimmalle arvolle ja pienentää sitä, kunnes saadaan oikea lukema. Perinteinen analoginen virtamittari on yleensä kiertokäämimittari, joka perustuu virran aiheuttamaan magneettikenttään. Yleismittari sisältää yleensä myös virtamittarin ja virta mitataan shunttivastuksen yli syntyvän jännitteen avulla. Koska virtamittausasennossa yleismittari muodostaa lähes oikosulun, sen suojaksi on usein mittarin sisällä kytketty sulake sarjaan mittajohtimien kanssa. Jos muuten ehjän yleismittarin virtamittaus ei toimi, syyksi paljastuu usein, että sulake on palanut väärän asteikkovalinnan tai virheellisen mittauskytkennän vuoksi. Pihtivirtamittarilla virran aiheuttama magneettikenttä voidaan mitata katkaisematta virtapiiriä mittarin liittämiseksi. == Katso myös == * Pihtivirtamittari * Galvanometri * Ampeeri == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:elektroniset mittarit