Euesperides

Euesperides tai Euhesperides (, myös Hesperides, , Hesperis, ), myöhemmin Berenike (; ), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kyrenaikassa Libyassa. Se sijaitsi nykyisen Bengasin kaupungin paikalla. Euesperides perustettiin Kyrenestä käsin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Hellenistisellä kaudella kaupunki sai ptolemaioksilta uuden nimen Berenike. Se säilyi olemassa ainakin bysanttilaiselle kaudelle saakka. == Maantiede == Euesperides oli Libyan pentapoliin läntisin kaupunki. Se sijaitsi Syrtinlahden itäpäässä niemellä nimeltä Pseudopenias, lähellä Lathon-jokea. Kaupunki oli rakennettu matalalle kukkulalle, jonka lähellä oli mereen kytkeytyneitä laguuneita, jotka toimivat kaupungin satamana. Myös nykyisin laguuneiden paikalla on Bengasin satamalahti. Antiikin lähteiden mainitsema Tritonis-järvi saattaa olla sama kuin nykyinen Ain es-Selmani ('Ayn as Salmānī). Euesperideen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. == Historia == Euesperideen sanotaan saaneen nimensä siitä, että sitä pidettiin paikkana, jossa kreikkalaisen mytologian hesperidien puutarha oli sijainnut. Pseudo-Skylaks sanoo suoraan, että kyseinen puutarha ja hesperidien järvi olisivat sijainneet kaupungin lähellä. Seudulla asui myös alkuperäiskansa, jota kreikkalaiset kutsuivat hesperideiksi (Hesperidai), tai kuten Herodotoksella, euesperideiksi (Euesperidai). Euesperides perustettiin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Sen arvellaan olleen Kyrenen siirtokunta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Euesperitēs (), Eusperitēs () ja Hesperitēs (). Varhaisin maininta Euesperideesta on vuotta 514 eaa. koskien, jolloin persialaiset tekivät sotaretken Kyrenaikaan. Herodotos mainitsee sen olleen kaukaisin kohta, johon sotajoukko eteni.Herodotos: Historiateos 4.204. Euesperideen valtiomuodon arvellaan olleen klassisella kaudella oligarkinen. Kaupunki löi omaa aasialaisen standardin mukaista hopearahaa 400-luvulta eaa. lähtien, ja myös pronssirahaa 300-luvulla eaa. Kyrenen kuningas Arkesilaos IV lähetti Euesperideehen uusia siirtokuntalaisia 400-luvun eaa. alussa. Euesperides joutui sotimaan usein seudun paikallisia libyalaisia heimoja vastaan, ja sai tähän apua emämaasta Kreikasta. Euesperides kävi sotaa myös emäkaupunkiaan Kyreneä vastaan. Vuonna 322 eaa. Euesperides ja Barke olivat liitossa Thibronin kanssa hänen sodassaan Kyreneä vastaan. Kaupunki perustettiin uudelleen hellenistisellä kaudella vuonna 247 eaa., jolloin Kyrenaika kuului Egyptin ptolemaiosten valtaan. Se sai tällöin uuden nimen Berenike Ptolemaios III:n vaimon Berenike II:n mukaan. Uusi kaupunki sijaitsi hieman lounaaseen alkuperäisestä paikasta todennäköisesti laguunien umpeenliettymisen vuoksi.Strabon: Geografika XVII s. 836; Pomponius Mela: De situ orbis 1.8; Plinius vanhempi: Naturalis historia 5.5; Solinus: De mirabilibus mundi 27, 54; Ammianus Marcellinus: Res gestae 22.16; Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, ; Hierokles: Synekdemos s. 733, jossa kaupunki on nimellä ; Stadiasmus Maris Magni s. 446, nimellä ; Itinerarium Antonini Augusti s. 67, nimellä Beronice; Tabula Peutingeriana, nimellä Bernicide; Klaudios Ptolemaios: Geografia 4.4.4, 8.15.3. Hellenistisen kauden Berenikessä asui paljon juutalaisia. Kaupungin myöhemmistä vaiheista tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Se kärsi myöhäisantiikin aikana suuresti barbaarien hyökkäyksistä Kyrenaikan muiden kaupunkien tavoin. Justinianus I linnoitti Berenikeä uudelleen ja rakennutti sinne kylpylän.Prokopios: Rakennuksista (Peri ktismaton, De aedificiis) 6.12. Roomalaisessa kirjallisuudessa kaupungin nimi esiintyy usein synonyyminä koko Kyrenaikalle muodossa Berenicis.Silius Italicus: 'Punica 3.249; Lucanus: Pharsalia eli De bello civili 9.524. Kaupunki on lakannut olemasta viimeistään 1000-luvulle tultaessa. Nykyinen Bengasi on syntynyt samalle paikalle 1400-luvulla. == Rakennukset ja löydökset == pienoiskuva|pysty|Tanssivia naisia. Pienoispatsaita Euesperideesta, n. 200 eaa. Euesperides on jakaantunut varhaisempaan pohjoisempaan osaan, joka ajoittuu 500-luvulle eaa., ja myöhempään eteläiseen osaan, joka ajoittuu 300-luvulle eaa. Eteläisessa osassa on ollut suunniteltu niin kutsuttu Hippodamoksen asemakaava, jonka keskellä oli agora. Alue oli ympäröity muurein, jotka ovat sulkeneet sisäänsä noin 21 hehtaarin suuruisen, sivuiltaan noin 750 × 350 metrin kokoisen alueen. Satamaa siirrettiin ajan kuluessa lännemmäksi liettymisen vuoksi. Paikalta tehdyt arkeologiset löydökset ajoittuvat 500-luvulta eaa. bysanttilaiselle kaudelle saakka. Löytöihin lukeutuu muun muassa lattiamosaiikkeja ja keramiikkaa. Kaupungissa oli Apollonin kultti ja näin oletettavasti myös tälle omistettu pyhäkkö. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Arkeologiset kohteet Libyassa Luokka:Kyrenaikan kaupungit