Pohjois-Amerikan jälkiarkaaiset kulttuurit

Jälkiarkaainen jakso Pohjois-Amerikan intiaanien historiassa on se kausi, jolloin maanviljely synnytti suuria yhdyskuntia varsinkin lounaaseen ja kaakkoon. Jälkiarkaaisen jakson katsotaan monesti alkavan noin 1000 eaa. Itäisen metsämaan kummunrakentajat ja lounaisalueen pueblokulttuuri olivat kehittyneitä jälkiarkaaisia kulttuureja ajan Pohjois-Amerikan intiaanikulttuureiksi. Mississippin laaksoon ja sen sivuhaaroihin keskittynyt kummunrakentajien kulttuuri luhistui 1400-luvulla ja monet pueblot autioituivat. Tämä saattoi liittyä ilmastonmuutokseen vuoden 1300–1400 jaa tienoilla. Tällöin keskiajan lämpökausi päättyi ja pieni jääkausi alkoiEarth and Ocean Sciences, Nicholas School of the Environment and Earth Sciences, Duke University, USA, mikä kuivatti monin paikoin ilmastoa. == Mississippin laakson kulttuurivaiheet == Mississippin laakson arkeologisten kulttuurivaiheiden nimitykset eri alueilla, muun muassa Mississippin alajuoksulla, Ala-Mississippi Ala-Yazoo Ala-Yazoo ajat Tensas/Natchez Cahokia Cahokian ajat Ohio/Miss.jokien yhtymäkohta Ohio/Miss. ajat Historiallinen Russell 1650–1750 jaa Tensat/Natchez Tyhjä alue 1350 jaa - Pohjois-Amerikan kolonisaatio Jackson Phase 1500–1650 jaa Plaquemine/Mississippin kulttuuri Myöhäinen Plaquemine/Mississippi Keskimmäinen Plaquemine/Mississippi Varhainen Plaquemine/Mississippi Wasp Lake 1400–1650 jaa Translyvania/Emerald Plaquemine/Mississippin kulttuuri Myöhäinen Plaquemine/Mississippi Keskimmäinen Plaquemine/Mississippi Varhainen Plaquemine/Mississippi Lake George 1300–1400 jaa Fitzhugh/Foster Sand Prairie 1275–1350 jaa Medley-veihe 1300–1500 jaa Plaquemine/Mississippin kulttuuri Myöhäinen Plaquemine/Mississippi Keskimmäinen Plaquemine/Mississippi Varhainen Plaquemine/Mississippi Winterville 1200–1300 jaa Routh/Anna Moorehead 1200–1275 jaa Dorena-vaihe 1100–1300 jaa Siirtymävaiheen Coles Creek Crippen Point 1050–1200 jaa Preston/Gordon Lohmann Sterling 1050-1200 jaa Coles Creekin kulttuuri Myöhäinen Coles Creek Keskinen Coles Creek Varhainen Coles Creek Kings Crossing 950–1050 jaa Balmoral Myöhäisen metsämaan perinteen loppuvaihe 900–1050 jaa James Bayou -vaihe 900–1100 jaa Coles Creekin kulttuuri Myöhäinen Coles Creek Keskinen Coles Creek Varhainen Coles Creek Aden 800–950 jaa Ballina Coles Creekin kulttuuri Myöhäinen Coles Creek Keskinen Coles Creek Varhainen Coles Creek Bayland 600–800 jaa Sundown Myöhäinen metsämaan vaihe 400–900 jaa Cane Hills-vaihe Berkley-vaihe 600–900 jaa 400–600 jaa Baytownin kulttuuri Baytown 2 Baytown 1 Deasonville 500–600 jaa Marsden Little Sunflower 400–500 jaa Indian Bayou Marksvillen kulttuuri Myöhäinen Marksville Varhainen Marksville Issaquena 200–400 jaa Issaquena Keskimmäinen metsämaan vaihe 200 eaa. – 400 jaa La Plant Burkett 100 eaa. – 400 jaa 550–100 eaa. Anderson Landing 0–200 jaa Point Lake/ Grand Gulf Tchefuncten kulttuuri Tuscola 400 eaa-0 eaa. Panther Lake Jaketown Poverty Point 700–400 eaa. Frasier Varhainen Woodland 700–200 eaa. O'Bryan Ridge 700–550 eaa. \- 1000–700 eaa. - Myöhäisarkaainen 1000–200 eaa. Lower Mississippi, Lower Yazoo, and Tensas/Natchez table taken from "Emerging Patterns of Plum Bayou Culture: Preliminary Investigations of the Toltec Mounds Research Project", by Martha Ann Rolingson, 1982. s. 66. Cahokia phases and dates taken from "Ancient Cahokia and the Mississippians", by Timothy Pauketat, 2004, Pp-6. . Ohio and Mississippi River Confluence Phases and dates taken from "Kentucky Archaeology", edited by R. Barry Lewis, 1996, Pg - 16. == Jälkiarkaainen kausi Suurilla tasangoilla == Preerialla oli asutusta jo varhain paleointiaanien ajallaPauketat Loren 2005, s. 161, luku 7, kirjoittaja Dale Henning "The evolution of Plains Village Tradition". Sitten tuhansia vuosia kestäneellä arkaaisella kaudella alueella asui joitain metsästäjä- keräilijäryhmiä. Nämä joutuivat syrjäytetyiksi, kun maanviljely saapui seudun jokilaaksoihin luultavasti pitkin Mississippi-Missouri-jokiverkostoa. Luultavasti itäisen metsämaan hautakumpouja tehneeseen Hopewellin perinne synnytti tänne noin 250–950 jaa vallinneen tasankojen metsämaan perinteenAtlas of Ancient America, Michael Coe, s. 64. Niinpä 3-4 ha suuruinen kylä, liittyen Kansas Cityn Hopewellin kulttuuriin elätti itsensä maissin viljelyllä. Etelämpänä oli Hopewellin toinen haara, Cooperin Hopewell. Eräässä vaihteessa koko Keskilännen sen itäpuolella olevalle alueelle ulottui monia kansoja ja heimoja kattanut laaja kauppaverkosto. Esimerkiksi Kansasiin tuotiin Suurten järvien kupariaCoe s. 64. Keramiikka levisi tännekin muualta. Esimerkiksi Missourijoen varrelle syntyi maanviljelyllä elävä kyläkulttuuri, joka kukoisti puita kasvavilla jokivarsilla. Myöhäinen tasankojen metsämaan kulttuuri jatkoi noin vuoteen 1100 jaa astiPauketat Loren 2005, s. 164, Missiissippin Cahokiahan nousi noin 1050 jaaPauketat Loren 2005, s. 165, 166. Mutta pohjoisilla tasangoilla jatkui läpi tasankojen metsämaan ajan ja sen jälkeenkin biisoninmetsästys ja keräily. Myöhäisen tasankojen metsämaan jakson ajalla tasngoille saapuivat lopulta jousi ja nuoli. Tasankojen metsämaan jakson jälkeen alkoi niin sanottu tasankojen kyläkulttuuri eli "Plains Village". Se pohjautui idässä temppelikumpuja tehneeseen Mississippin kulttuuriin. Maanviljely levisi "Prairie Peninsulaan" jossa kasvoi sekapreeriaa ja lehtimetsiäPauketat Loren 2005, s. 162 noin 800–900 jaaPauketat Loren 2005, s. 162 ja tasankoalueen pohjoisiasaan asti noin 1200 jaaPauketat Loren 2005, s. 162. Jousi ja nuoli saapuivat tasangoille noin 200 jaa, Prairie Peninsulaan 600 jaa ja koillisille tasangoille 800 jaaPauketat Loren 2005, s. 162. Tasankojen kyläkulttuurin asutukset olivat suurempia ja järjestyneempiä kuin Hopewelliin pohjautuneet aiemmat asutukset. Ne olivat linnoitetuja ja kiinteitä, niissä oli runsaasti varastokuoppia ja talot olivat moniperheisiä yhteistaloja. Työkalujen ja keramiikan valikoima oli edellistä vaihtelevampaaCoe s. 65. Elämä pohjautui suuressa määrin maissiin ja muihin viljeltäviin kasveihin. Tasankojen kyläkulttuurin yhteiskunnat eivät liene olleet järjestyneitä valtiota läheneviä päällikkökuntia niin kuin jotkut suuret Mississippin keskukset olivat. Pohjois- ja Etelä-dakotaan syntyi "Middle Missouri" perinne. Keskitasangoilla vallitsi "keskitasankojen perinne" 100–1400 jaa. Kyläkulttuuri taantui ja väestö väheni 13. vuosisadalla vallinneen kuivuuden takia. Väki pakeni Mississippin alavirtaan. Tästä syntynyt uusi "coalescent tradition" levisi vuorollaan 1450–1680 tänne ja toi luultavasti tänne esim pawneetCoe s. 65 tai arikaratPauketat Loren 2005, s. 163. Noin 1200 preerialla oli suuri kuivuus, jonka takia alueen asutus keskittyi Mississippin-Missourin jokilaaksojen viljelykylliin. Noin 1400-1500 preerialla eli ihmisiä lähinnä viljelykseen sopivissa jokilaksoissa. Mutta noin vuonna 1400–1500 ilmasto muutti kuivan preerian runsasravinteista biisoniruohoa kasvavaksi biisonien paratiisiksiLips s. 81. Biisonit saattoivat syödä tätä lajia kuivanakin, sateen jälkeen biisoniruoho alkoi kasvaa nopeasti tiiviinä, lyhyenä ruohoisena mattona. Biisoniruoho kestää hyvin eläinten laiduntamista. Biisoniruohon lisäksi preerialla kasvoi pohjoisa puhveliruohoa, gramaruohoa, lännen partaruohoa jne. Nämä kasvilajikkeet elättivät biisonilaumoja, joissa 25x50 mailin alalla saattoi olla 12 miljoonaa biisoniaLips s. 83. Vuonna 1830 preerialla eli 60 miljoonaa biisonia jotka riittivät hyvin ravinnoksi alueen 50 000 intiaanille. Biisonien ilmaantuminen suurilukuisina houkutteli maanviljelyintiaanit biisoninmetsästäjiksi 10–20 vuoden sisään. Toiset heimot jatkoivat silti maanviljelyä ainakin osan vuodesta kuten mandanit. === Tasankojen metsästyskulttuurin synty === Valkoiset toivat Meksikoon hevosen, joka levisi villinä 1500-luvulta lähtien nykyisen New Mexicon osavaltion seuduilta pohjoiseen ja itään myös preerialleWaldman, Atlas of North American indian s. 56 vuosina 1600–1770. Hevosen ja valkoisten tulo aiheutti sen, että monia maanviljelijäheimoja heimoja mm siouxit jja arikaratsiirtyi idästä ja etelästä Suurille tasangoille. Toiset heimot kuten pohjoisesta tulleet comanchetWaldman s. 40 ja kiowat muuttuivat arkaaisista metsästäjä-keräilijöistä kierteleviksi biisonin metsästäjiksi. Niinpä vuosina 1750–1850 preeriaintiaanien liikkuvaan elämäntapaan pohjautuva kulttuuri syntyi, levisi ja syveni, kun heimo toisensa jälkeen omaksui helpohkon alatuksena takaavan biisonin metsästyksen. == Katso myös == *Metsämaan kulttuuri *Kummunrakentajat *Pueblokulttuuri *Dorsetin kulttuuri *Thulen kulttuuri == Lähteet == * * *pbk, ISBN 0-631-23183-8 hbk * === Viitteet === Luokka:Esikolumbiaaniset kulttuurit