EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jesse Väänänen

Jesse Väänänen (s. 6. tammikuuta 1984 Lahti) on suomalainen maastohiihtäjä ja urheiluvalokuvaaja. Hän edusti urallaan Lahden Hiihtoseuraa. Häntä valmensi vuodesta 2005 lähtien Mikko Virtanen ja sitä ennen Marko Passila. Väänänen osallistui hiihtokilpailuihin ensimmäisen kerran seitsenvuotiaana ja harrasti nuorena muutenkin monipuolisesti urheilua. Käytyään Salpausselän lukion hän suoritti varusmiespalveluksen Urheilukoulussa, jossa hänet valittiin saapumiserän 1/04 parhaaksi sotilaaksi. Väänäsellä todettiin rasitusastma 2004. Hän harrastaa kitaran- ja pianonsoittoa sekä taulujen maalaamista. Hänen isänsä on entinen kilpahiihtäjä ja Suomen hiihtomaajoukkueen huoltomies Kari Väänänen. Väänänen sijoittui nuorten MM-kilpailuissa kymmenenneksi 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Sollefteåssa 2003 ja kuului neljänneksi sijoittuneeseen Suomen 4 ×10 kilometrin viestijoukkueeseen Strynissä 2004. Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan, Vancouverin olympialaisissa 2010, hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprinttikilpailussa 22:nneksi. Väänänen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2004. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan kymmenes Kuusamon perinteisen hiihtotavan sprinttikilpailussa joulukuussa 2007. Parhaimmillaan hän oli neljäs Otepään perinteisen sprintissä tammikuussa 2010. SM-kilpailuissa hän oli viides 15 kilometrillä Tampereella 2006 ja 10 kilometrillä Pyhäjärvellä 2007 sekä neljäs parisprintissä Rukalla 2008. Urheilu-uransa jälkeen Väänänen on toiminut urheiluvalokuvaajana muun muassa Suomen Olympiakomitealle. Hän on perustajaosakas ja toimitusjohtaja urheilun sisältö- ja markkinointiyhdistys Snou Creativessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karjarutto

Karjarutto oli helposti leviävä märehtijöiden tartuntatauti. Sitä aiheuttavaa virusta kutsutaan karjaruton saksankielisen nimen mukaan Rinderpest- virukseksi. Karjarutto on tuhoisa eläintauti, ja kuolleisuus aiemmin virukselle altistumattomissa populaatioissa voi lähennellä sataa prosenttia. Tauti leviää lähinnä kosketuksen ja saastuneen juomaveden kautta mutta myös pisaratartuntana. Karjaruttoepidemiat ovat historiassa olleet yleisiä varsinkin sotien ja sotaretkien yhteydessä. Eurooppa kärsi erityisen pahoista epidemioista 1700-luvulla. Britanniassa oli maanlaajuinen epidemia vuosina 1865–1866. Myöhemmin 1890-luvulla karjarutto surmasi arviolta 80–90 prosenttia karjasta eteläisessä Afrikassa ja Afrikan sarvessa. Vuosina 1982–1984 Afrikassa raivonnut epidemia aiheutti arviolta 500 miljoonan dollarin taloudelliset vahingot karjan menetyksinä. Ihmisen mukana kulkeutunut karjarutto onkin määritelty yhdeksi maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista. Rokotteita karjaruttoa vastaan on kokeiltu 1700-luvulta saakka vaihtelevin tuloksin. Luotettava rokote tautiin valmistui 1960-luvulla. Syksyllä 2010 YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO ilmoitti katsovansa, että tauti on hävitetty maailmasta sekä lopettavansa sen seurannan. Viimeinen esiintymä oli Keniassa vuonna 2001. Rinderpest-virus olisi näin ollen isorokon jälkeen toinen ihmisen tietoisesti hävittämä taudinaiheuttaja. Kesäkuussa 2011 kansainvälinen eilntarvike- ja maatalousjärjestö FAO julisti karjaruton hävitetyksi maapallolta. Karjaruttovirus oli läheistä sukua tuhkarokkovirukselle, jonka onkin arveltu syntyneen sen muunnoksena. == Lähteet == Luokka:Märehtijöiden virustaudit
Valojaksoisuus

Valojaksoisuus eli fotoperiodismi on vuodenaikojen rytmiä noudatteleva yön ja päivän pituuden vaihtelu. Päivän pituuden muutokset vaikuttavat muun muassa kasvien kukkimiseen ja talvilepoon valmistautumiseen. Talvilepoon valmistautumisesta seuraa kasvien ruska. Kasveilla fytokromit toimivat valojaksoisuutta rekisteröivinä pigmentteinä. == Katso myös == * kasvien rytmit Luokka:Biologia Luokka:Kasviekologia Luokka:Kasvifysiologia
Varhaisihmisen tulenkäyttö

Tulenkäytön oppiminen oli käännekohta ihmisten (Homo) kulttuurievoluutiossa. Tulenkäyttö mahdollisti ihmisten yleistymisen ravinnon laadun parantumisen myötä. Tuli myös tarjosi suojaa saalistajilta ja mahdollisti toiminnan pimeällä. == Todisteet == === Itä-Afrikka === Ensimmäiset havainnot ihmisen tulenkäytöstä on Itä-Afrikassa sijaitsevilta arkeologisilta kaivauksilta nykyisen Kenian alueelta. Chesowanjasta on löydetty punaisia saven palasia, jotka on ajoitettu 1,42 miljoonan vuoden ikäisiksi. Kuumentamalla palasia on pystytty osoittamaan, että savi on täytynyt kuumentaa 400 °C:n lämpötilaan. Koobi Forasta on löydetty merkkejä Homo erectuksen tulenkäytöstä 1,5 miljoonaa vuotta sitten. Myös Etiopiasta Gadebista on löydetty merkkejä tulenkäytöstä, mutta ne voivat olla seurausta paikallisesta tuliperäisestä alueesta. === Eteläinen Afrikka === Varhaisimmat varmat merkit ihmisen tulenkäytöstä on löydetty Swartkransista Etelä-Afrikasta. Acheulin kulttuurin käyttämien työkalujen joukosta on löydetty useita palaneita luita. Swartkransin löydös on myös ensimmäinen havainto lihaa syöneestä Homo erectuksesta. Vanhimmat alueelta löydetyt merkit tulenkäytöstä ovat ajalta 1,1 miljoonaa vuotta sitten.Lasse Berg, Gryning över Kalahari, Ordfront 2007 sivu 153 Sambiasta Kalambon putoukselta on löydetty useita tulenkäyttöön liittyviä esineitä, kuten hiiltyneitä puunpalasia, hiiltä ja hiiltynyttä ruohoa. Alueen esineet on radiohiiliajoituksella määritetty 61 000–110 000 vuotta vanhoiksi. === Lähi- itä === Israelista on löydetty Homo erectuksen tai Homo ergasterin käyttämistä nuotioista ajalta 690 000–790 000 vuotta sitten. Tel-Avivin läheltä on löydetty merkkejä toistuvasta tulenkäytöstä ajalta 382 000–200 000 vuotta sitten. === Kaukoitä === Xihoudusta Shanxin provinssista Kiinasta on löydetty palaneita nisäkkäiden luita. Luut voivat olla 1,5 miljoonaa vuotta vanhoja. Myös Yunnanista on tehty luulöydöksiä. Samankaltaisia löydöksiä on tehty Jaavalta. === Eurooppa === Euroopassa on tehty tulenkäyttöön liittyviä löydöksiä useista eri paikoista. Vanhin on Unkarista Vértesszőlősista, josta on löydetty luita mutta ei hiiltä. Espanjan Torralbasta ja Ambronasta on löydetty luita ja palanutta puuta ajalta 0,3–0,5 miljoonaa vuotta sitten. Keskimäärin tulenkäytön arvioidaan alkaneen noin 125 000 vuotta sitten. == Muutokset käyttäytymisessä == Tulenkäytön myötä ihmiset pystyivät toimimaan pimeässä, eikä aktiivisuus enää ollut rajattu valoisaan aikaan. Myös jotkin nisäkkäät ja hyttyset välttävät tulta, joten tuli tarjosi myös suojaa. Lisäksi tulen ansiosta voitiin valmistaa parempaa ravintoa. ==Lähteet== Luokka:Ihmisen evoluutio Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
FSM

Lyhenne FSM voi tarkoittaa seuraavia: * Mikronesian liittovaltio (), saaristovaltio Tyynellä valtamerellä * Fort Smith Regional Airport, IATA-koodi FSM, lentoasema Arkansasissa Yhdysvalloissa * Fabryka Samochodów Małolitrażowych, FSM, puolalainen pienten autojen valmistaja * FIFA Soccer Manager, tietokonepeli * Lentävä spagettihirviö (), parodisilla piirteillä varustettu jumalolento * .
Pertti Hurme

Pertti Hurme (s. 1945) on suomalainen viestinnän tutkija ja opettaja. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa ja Turun yliopistossa eri tehtävissä, aiemmin kielitieteissä ja 1990-luvulta lähtien viestintätieteissä. Vuosina 2008–2013 hän toimi Jyväskylän yliopiston viestintätieteiden laitoksen johtajana. Hurme on toiminut vuosina 2001–2002 ja 2006–2007 viestintätieteiden yliopistoverkoston puheenjohtajana. Hän toimi myös digitaalisen viestinnän professorina verkoston järjestämässä digitaalisen viestinnän ammatillisessa lisensiaattiohjelmassa vuosina 2002–2006. Hurme oli 2003–2005 European Communication Associationin puheenjohtaja, ja osallistui tämän yhdistyksen ja European Consortium for Communications Research -yhdistyksen yhdistämiseen vuonna 2005 European Communication Research and Education Associationiksi (ECREA). Tämän tieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 2005–2008. Hurme siirtyi eläkkeelle vuonna 2013. Vuosina 2015–2017 hän toimi tieteellisen aikakauslehden Human Technologyn päätoimittajana. == Julkaisuja == * Hurme, P. & Jouhki, J. 2017. We Shape Our Tools and Thereafter They Shape Us. Human Technology 13:2, 145–148. * Hurme, P. 2015. Academic Journal Publishing and Open Access. Human Technology 11:2, 94–99. * Niskala, N. & Hurme, P. 2014. The Other Stance: Conflicting Professional Self-Images and Perceptions of the Other Profession Among Finnish PR Professionals and Journalists. Nordicom Review 35:2, 105–121. * Lähdesmäki, T. & Hurme, P. & Koskimaa, R. & Mikkola, L. & Himberg, T. 2009. Menetelmäpolkuja humanisteille. Jyväskylän yliopisto, humanistinen tiedekunta. http://www.jyu.fi/mehu * Hurme, P. & Lehtisalo A. & Kivimäki S. 2005. From Division to Cooperation: the Finnish University Network for Communication Sciences. Nordicom Review 26:1, 141–143. * Huotari, M.-L. & Hurme, P. & Valkonen, T. 2005. Viestinnästä tietoon. Tiedon luominen työyhteisössä. Helsinki: WSOY. 199 pp. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset foneetikot Luokka:Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Viivi Pumpanen

Viivi Amalia Pumpanen (s. 20. heinäkuuta 1988 Vantaa) on suomalainen malli, juontaja, laulaja ja näyttelijä. Hän oli vuoden 2010 Miss Suomi -kisojen ennakkosuosikki ja voittaja,Viivi Pumpanen on uusi Miss Suomi. Ilta-Sanomat, 17.1.2010. Viitattu 22.9.2021. ja on sen jälkeen esiintynyt useissa televisio- ohjelmissa. == Ura == Pumpanen on toiminut muun muassa mallina ja näyttelijänä teatterirooleissa (esimerkiksi Valkeakosken kaupunginteatterin musikaalissa James Dean – Ikuisesti sinun) sekä Unicefin hyväntahdonlähettiläänä Afrikassa.https://www.facebook.com/viivipumpanen?fref=ts Pumpanen sai levytyssopimuksen FinRecordsilta ja julkaisi ensisinglensä ”Elämännälkäinen” kesäkuussa 2018. Huhtikuussa 2019 julkaistiin toinen single ”Maailmanpyörä”.Viivi Pumpasta väitetään pelottomaksi, mutta yksi asia sai naisen polvet veteläksi – kunnes hän kokeili sitä ja siitä tuli intohimo === Televisiossa === Pumpanen osallistui vuonna 2011 MTV3:n Tanssii tähtien kanssa -ohjelman kuudennelle tuotantokaudelle. Hän ja hänen parinsa, tanssinopettaja Matti Puro olivat kauden voittajapari. Pumpanen oli mukana myös Biisonimafia- sketsisarjassa. Syksyllä 2015 Pumpanen voitti MTV3-kanavalla esitetyn Voitolla yöhön -viihdeohjelman, jossa kilpailijat suorittivat erilaisia haasteita. Ohjelman Unicef-erikoisjaksossa Pumpanen toimi Mikko Leppilammen juontajaparina.UNICEF Voitolla yöhön lasten asialla Toukokuussa 2016 Pumpasen ilmoitettiin olevan Posse-viihdeohjelman uusi jäsen. Samana syksynä hänet nähtiin myös Rankat duunit -televisiosarjassa yhdessä Tuija Pehkosen kanssa. Vuonna 2018 Pumpanen oli yksi Suomen X Factorin kolmesta juontajasta yhdessä Ile Uusivuoren ja Matti Rothin kanssa. Keväällä 2019 Pumpanen nähtiin juontajan roolissa MTV3-kanavalle paluun tehneessä Gladiaattorit-ohjelmassa. Keväällä 2020 hän osallistui Masked Singer Suomi -ohjelmaan. Vuonna 2022 Pumpasella oli sivurooli rikosdraamasarjassa Harjunpää. Hänen kerrottiin syyskuussa 2024 vierailevan usean jakson ajan Salatut elämät -saippuasarjassa. == Yksityiselämä == Iltalehti uutisoi huhtikuussa 2018 Pumpasen seurustelevan jääkiekkoilija Otso Rantakarin kanssa.Missi-juontaja Viivi Pumpanen ja Tappara-tähti Otso Rantakari: Suhdesalailu päättyi – hehkuvat onnea iloisessa yhteiskuvassa! He kihlautuivat tammikuussa 2020, avioituivat heinäkuussa 2021 ja erosivat vuonna 2023. == Soolojulkaisut == * Elämännälkäinen (2018) * Maailmanpyörä (2019) * Sun kaltainen (2019) * Lahja (2020) * Ihmeidentekijä (2021) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Viivi Pumpanen Facebookissa Luokka:Miss Suomi -kilpailun voittajat Luokka:Suomalaiset poplaulajat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jagged Little Pill Acoustic

Jagged Little Pill Acoustic on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 2005. Albumi on akustinen versio Morissetten läpimurtoalbumista Jagged Little Pill. Se julkaistiin 10 vuotta alkuperäisen Jagged Little Pill -albumin jälkeen. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "Hand in My Pocket". == Kappaleet == Kaikki kappaleet sanoittanut Alanis Morissette, kaikki kappaleet säveltänyt Alanis Morissette ja Glen Ballard. # # # # # # # # # # # # # Your House (piiloraita) == Arviot == * Allmusic: http://www.allmusic.com/album/r783130 * Rolling Stone: http://www.metacritic.com/music/jagged-little-pill- acoustic/critic-reviews == Aiheesta muualla == * Jagged Little Pill Acoustic discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 2005 albumit Luokka:Alanis Morissetten albumit
Alanis Unplugged

Alanis Unplugged on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten live- albumi vuodelta 1999. Albumi kuuluu MTV:n MTV Unplugged -sarjaan. Se nauhoitettiin MTV Unplugged -ohjelmassa 19. syyskuuta 1999. ==Kappaleet== # You Learn (Glen Ballard, Alanis Morissette) – 4:21 # Joining You (Ballard, Morissette) – 5:09 # No Pressure over Cappuccino (Nick Lashley, Morissette) –4:41 # That I Would Be Good (Ballard, Morissette) – 4:14 # Head Over Feet (Ballard, Morissette) – 4:22 # Princess Familiar (Ballard, Morissette) – 4:37 # I Was Hoping (Ballard, Morissette) – 4:53 # Ironic (Ballard, Morissette) – 4:13 # These R the Thoughts (Ballard, Morissette) – 3:25 # King of Pain (Sting) (The Police -cover) – 4:05 # You Oughta Know (Ballard, Morissette) – 5:01 # Uninvited (Morissette) – 4:37 == Singlet == * That I Would Be Good (live) (2000) * King of Pain (live) (2000) * You Learn (2000) == Arviot == * Allmusic: http://www.allmusic.com/album/r443346 * Rolling Stone: https://web.archive.org/web/20070527125507/http://www.rollingstone.com/artists/alanismorissette/albums/album/245788/review/5944757/mtv_unplugged == Aiheesta muualla == * Alanis Unplugged discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 2005 konserttitallenteet Luokka:Alanis Morissetten albumit Luokka:Unplugged-albumit Luokka:Konserttielokuvat
AEWA

AEWA (Agreement on the Conservation of African-Eurasian Migratory Waterbirds) on kansainvälinen lintujensuojelusopimus. Sopimus solmittiin 16. kesäkuuta 1995 Haagissa, Alankomaissa ja se astui voimaan 1. marraskuuta 1999. Sopimus koskee 255:tä lintulajia, jotka ovat ainakin osan vuodesta riippuvaisia kosteikoista. Sopimuksen piiriin kuuluu 118 valtiota Euroopan yhteisöstä, Aasiasta, Lähi-idästä ja Afrikasta sekä Kanada Pohjois-Amerikasta. == Aiheesta muualla == *AEWA:n kotisivut Luokka:Eläinsuojelu Luokka:Ympäristösopimukset Luokka:1995
Kielletty rakkaus (albumi)

Kielletty rakkaus on suomalaisen laulajan Taneli Mäkelän toinen studioalbumi vuodelta 1988. Albumi sisältää iskelmämusiikkia Mäkelän tulkitsemana. Albumi on julkaistu vinyylilevynä, CD-levynä ja C-kasettina Scandia-levymerkillä. Albumi kohosi marraskuussa 1988 Suomen levylistoille sijalle 12. ja pysyi listalla 15 viikon ajan. Albumi ylitti kultalevyrajan vuonna 1990 ja levyä on myyty yhteensä 28 000. == Kappaleet == Kaikki kappaleet ovat sovittaneet Jussi Liski ja Kojo. === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Kokoonpano == * Taneli Mäkelä - laulu * Anssi Nykänen - rummut * Kari Peltonen - basso * Vesa Anttila - kitarat * Jussi Liski - koskettimet * Markku Johansson - trumpetti * Pentti Lahti - puupuhaltimet * Pedro Hietanen - hanuri * Pepe Ahlqvist - huuliharppu * Mongo Aaltonen - lyömäsoittimet * Kojo - lyömäsoittimet * Kari Lindstedt - sello * Marjo-Riitta Kervinen - kuoro * Irma Tapio - kuoro === Tuotanto === * Dan Tigerstedt / Takomo Studiot - äänitys, miksaus * Juha Laakso / Takomo Studiot- äänitys Takomo Studioilla * Juha-Pekka Laakio - kansi * Kojo - tuottaja == Lähteet == Luokka:Taneli Mäkelän albumit Luokka:Vuoden 1988 albumit
Keskikylä (Muolaa)

Keskikylä (, v:een 1948 Ке́скикюля) on kylä Muolaanjärven eteläpäässä Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Keskikylä kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa. == Historia == === Kyläkuva === Keskikylä oli yhteisnimitys Jääskelän, Norkkolan, Orolan ja Pyykkölän pikkukylille, jotka muodostivat yhtenäisen kyläalueenRepo 1952, s. 478 Muolaan kunnan keskiosassa. Keskikylän naapurikyliä olivat pohjoisessa Taaperniemi, idässä Lavola ja Vihola sekä etelässä ja lännessä Perkjärvi. Kyläkeskus sijaitsi Muolaanjärven eteläpään kaakkoisrannalla noin 12 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta länteen. Keskikylän muodostaneet neljä kylää ulottuivat pitkinä ja kapeina sarkoina Muolaanjärven rannasta Perkjärven koillisrannalle, jonka lisäksi Jääskelään, Orolaan ja Pyykkölään kuului vielä metsäpalstat naapurikylän Taaperniemen länsipuolelta. Keskikylässä oli yhteensä noin 30-40 taloa. Keskikylän alueen pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 12,53 neliökilometriä.Luukka, Sarkanen & Repo 1952, s. 195 Keskikylästä johti kylätiet Taaperniemeen, Lavolaan ja Kyyrölästä Perkjärvelle johtavalle maantielle. Kylien pellot olivat keskittyneet Muolaanjärven eteläpuolelle. Keskikylän kylien pinta-alatiedot vuonna 1936 Peltoa (ha) Niittyä (ha) Metsää (ha) Kokonaispinta-ala (ha) Jääskelä 64,47 3,15 329,88 423,49 Norkkola 37,85 2,56 172,48 212,89 Orola 40,21 8,14 232,94 281,76 Pyykkölä 90,03 3,83 240,13 334,82 Keskikylä yhteensä 232,56 17,68 975,43 1 252,96 Keskikylän koulupiiri perustettiin vuonna 1936 jakamalla Muolajärven koulupiiri kahtia Viholan ja Keskikylän piireihin. Keskikylän koulupiirin koulu toimi aluksi entisessä Muolajärven koulussa piirin reunalla. Uusi koulurakennus valmistui piirin keskelle kyläkeskustaan vuonna 1939, mutta koulu ehti toimia siinä vain muutaman viikon ennen kuin talvisota syttyi. Koulu tuhoutui talvisodassa. === Sota-aika === Keskikylän alueen väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939.Luukka & Sarkanen 1952, s. 400 Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylät jäivät taas Neuvostoliiton puolelle. Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Keskikylän asukkaat asutettiin Akaaseen ja Urjalaan. == Lähteet == * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * Luokka:Muolaan kylät Luokka:Kyyrölän (Viipurin piiri) kylät
Elandi

Elandi eli hirviantilooppi (Taurotragus oryx)Elandi (hirviantilooppi) – Taurotragus oryx laji.fi Suomen Lajitietokeskus on Afrikassa elävä suurikokoinen nautaeläinlaji. == Ulkonäkö ja koko == Elandi on ruumiinmuodoltaan raskasrakenteinen ja muistuttaa hieman härkää. Uros voi painaa 400–1000 kiloa, ja sen säkäkorkeus on 150–180 cm. Naaras painaa 300–600 kiloa, ja säkäkorkeus on 120–150 cm. Naaras on selvemmin ruskea, uros harmahtavampi ja tummempi. Sarvet voivat olla metrin mittaiset ja ne ovat sekä uroksella että naaraalla. Lajille on tyypillistä myös lyhyt harjas niskassa ja tyhjää pussukkaa muistuttava tupsu kaulassa. Elandin häntä on noin puoli metriä ja sen päässä on tumma tupsu. Elandit voivat saada aikaan soinnikkaita naksauksia polviensa avulla. Hirviantilooppi viettelee polvia naksauttelemalla Helsingin Sanomat 2008 (myös suomenkielisen nimen viite) == Levinneisyys == Elandeita tavataan Afrikassa, Etiopiasta ja Zairen eteläosista Etelä-Afrikkaan ulottuvalla alueella. Laji elää sekä ruohosavannilla että harvan metsän peittämällä savannilla.Animal Diversity Web == Elinympäristö == Elandi elää tavallisesti laumassa tasankoalueella, mutta toisinaan niitä esiintyy myös aavikoiden reunoilla ja metsissä. == Lisääntyminen == Naaraalla ensimmäinen parittelu tapahtuu noin 15 kuukauden iässä, ja tiineysaika on 8,5–9 kuukautta. Synnytys tapahtuu usein sadekautena, ja jälkeläisiä on vain yksi kerrallaan. == Lähteet == Luokka:Nautaeläimet
Askelees kuulu ei

Askelees kuulu ei on suomalaisen näyttelijä-laulajan Taneli Mäkelän debyyttialbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 1988. Albumi sisältää pääasiassa vanhoja suomalaisia iskelmäkappaleita Mäkelän tulkitsemana. Albumi julkaistiin vinyylilevynä, C-kasettina ja CD-levynä Scandia-levymerkillä. Albumi kohosi maaliskuussa 1988 Suomen levylistojen 8. sijalle ja pysyi listalla yhteensä 19 viikon ajan. Albumi saavutti myös kultalevyrajan samana vuonna. Albumia on myyty yhteensä 30 192 kappaletta ja on täten Mäkelän myydyin albumi. == Kappaleet == Kaikki kappaleet sovittaneet Kojo ja Jussi Liski. === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Kokoonpano == * Taneli Mäkelä - laulu * Hannu Lemola - rummut * Pentti Mutikainen – basso * Muta Manninen - kitarat * Jussi Liski - kosketinsoittimet * Pentti Lahti - puhaltimet * Pedro Hietanen – hanuri * Jari Lappalainen – viulu ja mandoliini * Pepe Ahlqvist – huuliharppu * Ozmo – kuoro/taustalaulut === Tuotanto === * Kojo - sovitukset ja tuottaja * Jussi Liski - sovitukset ja kapellimestari * Witikan Wintti - äänitys * Juha-Pekka Laakio - valokuvat * Markus Heikkerö - kannen suunnittelu * M.M. Oy - tuotanto == Lähteet == Luokka:Vuoden 1988 esikoisalbumit Luokka:Taneli Mäkelän albumit
Kongoni

Kongoni eli punalehmäantilooppi (Alcelaphus buselaphus)Kongoni (punalehmäantilooppi) – Alcelaphus buselaphus] laji.fi Suomen Lajitietokeskus on afrikkalainen lehmäantilooppien alaheimoon kuuluva sorkkaeläinlaji. == Ulkonäkö ja koko == Kongonin säkäkorkeus on 1,1–1,5 metriä. Uros on tummanruskea, naaras kellanruskea. == Alalajit == Kongonilla on kuusi alalajia, joista yksi on kuollut sukupuuttoon. Myös kontsiantilooppi (Alcelaphus lichtensteinii) ja kaama-antilooppi (Alcelaphus caama) on toisinaan luokiteltu kongonin alalajeiksi, mutta nykyisin ne katsotaan yleensä omiksi lajeikseen. Alalajit: (alalajien suomenkielisten nimien lähde) (alalajien suomenkielisten nimien lähde) * †A. b. buselaphus – pohjanlehmäantilooppi eli bubal * A. b. cokii – kongoni * A. b. lelwel – lelwel eli jacksoninlehmäantilooppi * A. b. major – lännenlehmäantilooppi * A. b. swaynei – swaynenlehmäantilooppi * A. b. tora – tora == Levinneisyys ja elinympäristö == Kongonit elävät ruohosavanneilla ja pärjäävät pitkänkin heinän keskellä. Lajia tavattiin aiemmin laajoilla alueilla Afrikassa, mutta nykyisin sitä on jäljellä enää osissa Botswanaa, Namibiaa, Etiopiaa, Tansaniaa ja Keniaa. Sukupuuttoon kuolleen bubalin levinneisyys ulottui pohjoisessa mahdollisesti Palestiinaan saakka. == Lähteet == Luokka:Lehmäantiloopit
Otto Donner

Otto Donner voi tarkoittaa seuraavia: * Henrik Otto Donner (1939–2013), suomalainen muusikko ja säveltäjä * Otto Donner (1835–1909), kielitieteilijä, Helsingin yliopiston sanskritin ja vertailevan kielitieteen professori, senaattori * Otto Donner, jr. (1871–1932), suomalainen taiteenharrastaja ja mesenaatti
Now Is the Time

Now Is The Time on kanadalaisen laulaja Alanis Morissetten albumi vuodelta 1992. Albumi julkaistiin vain Kanadassa. ==Kappaleet== # Real World – 4:57 # An Emotion Away – 4:14 # Rain – 3:52 # The Time of Your Life – 4:45 # No Apologies – 5:02 # Can't Deny – 3:55 # When We Meet Again – 4:10 # Give What You Got – 4:56 # (Change Is) Never a Waste of Time – 4:40 # Big Bad Love – 4:14 ==Singlet== * An Emotion Away * No Apologies * Real World * (Change Is) Never a Waste of Time Luokka:Vuoden 1992 albumit Luokka:Alanis Morissetten albumit
Alanis (albumi)

Alanis on kanadalaisen laulaja Alanis Morissetten esikoisalbumi vuodelta 1991. Albumi julkaistiin vain Kanadassa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # ==Singlet== * Too Hot * Walk Away * Feel Your Love * Plastic == Aiheesta muualla == * Alanis discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 1991 esikoisalbumit Luokka:Alanis Morissetten albumit
Kielletty rakkaus

Kielletty rakkaus voi tarkoittaa muun muassa seuraavia: * Kielletty rakkaus, Taneli Mäkelän albumi vuodelta 1988 * Kielletty rakkaus, ("Amor Prohibido") Meiju Suvasin laulu vuodelta 1998. * Kielletty rakkaus (Skilda världar), ruotsalainen televisiosarja * Kielletty rakkaus (Dreaming Lips), Paul Czinnerin ohjaama elokuva vuodelta 1937 * Kielletty rakkaus (Talk of Angels), Nick Hammin ohjaama elokuva vuodelta 1998 * Kielletty rakkaus (Fallen Hearts), V. C. Andrewsin kirja vuodelta 1988 * Kielletty rakkaus, Anni Hautalan ja Maaret Kallion tositelevisio-ohjelma Neloselta vuodelta 2016
Vjatšeslav Soloduhin (jääkiekkoilija, 1988)

Vjatšeslav Soloduhin (s. 31. heinäkuuta 1988) on venäläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitahyökkääjä. Soloduhin edustaa nykyisin KHL- liigan Vitjaz Podolskia. ==Pelaajaura== Soloduhin pelasi ensimmäiset miesten pelinsä miesten pelit kaudella 2005–2006, kun hän edusti Venäjän kolmannella sarjatasolla pelannutta SKA Pietarin kakkosjoukkuetta. Venäjän jääkiekon superliigassa Soloduhin pelasi ensimmäisen kerran pietarilaisseuran ykkösjoukkueessa kaudella 2007–2008.Eliteprospects. Kaudella 2008–2009 Soloduhin harjoittelu Pietarin SKA:n mukana, mutta pelasi Venäjän kakkosliigan HK VMF Pietarissa. Hän teki siellä 60 ottelussa 48 pistettä. Seuraavan kauden hän aloitti myös VMF Pietarissa ja teki 26 pistettä 36 ottelussa. Tammikuussa 2010 Soloduhin siirtyi neljän ottelun koeajalle Ilvekseen. SKA Pietari halusi antaa hyökkääjälleen mahdollisuuden pelata kovatasoisessa liigassa, mutta pitää pelaajaoikeudet itsellään. Soloduhin pelasi vain kolme ottelua Ilveksessä eikä saanut jatkosopimusta. Soloduhin jatkoi Ilves-peliensä jälkeen VMF:ssä, jossa pelasi myös seuraavankin kauden. Kaudella 2011–2012 hän pelasi ensimmäiset KHL-pelinsä SKA Pietarissa, vaikka edusti myös edelleen kakkosliigan VMF:ääkin. Tammikuussa 2012 Soloduhin siirtyi Sibir Novosibirskiin kaupassa, jossa SKA sai Sibirin nuoren tähden Vladimir Tarasenkon. Soloduhin on pelannut myös Venäjän nuorisomaajoukkueessa. ==Lähteet== * * === Viitteet === Luokka:Venäläiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kai Otto Donner

Kai Otto Donner (19. elokuuta 1922 Helsinki – 13. maaliskuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen eläintieteilijä ja Helsingin yliopiston eläintieteen professori. Donner oli Helsingin yliopiston eläintieteen professori 1972–1985 ja tieteen keskustoimikunnan puheenjohtaja 1980–1985.Facta 2001, Täydennysosa 1990, WSOY 1990, s. 236 Hänet valittiin vuonna 1957 Suomen Tiedeseuran jäseneksi ja vuonna 1988 sen kunniajäseneksi. Vuosina 1975 – 1979 hän toimi Tiedeseuran pysyvänä sihteerinä. Donner valittiin 11. maaliskuuta 1981 ulkomaisena jäsenenä Ruotsin kuninkaalliseen tiedeakatemiaan. Hän tutki muun muassa äyriäisiin kuuluvan valkokatkan (Pontoporeia affinis) ja lintujen näköaistia.Ann. Zool. Fennici 17: 203–212.1980 Donner oli Oy Tampella Ab:n hallituksen jäsen.Pörssitieto Donnerin isän oli kielitieteilijä ja itsenäisyysmies Kai Donner ja hänen veljiään ovat kvartäärigeologi ja Helsingin yliopiston geologian emeritusprofessori Joakim Donner sekä kirjailija, elokuvaohjaaja ja poliitikko Jörn Donner. Eläintieteilijä Kristian Donner on hänen poikansa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset eläintieteilijät Luokka:Suomalaiset fysiologit Luokka:Suomalaiset ornitologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Lehmäantiloopit

Lehmäantiloopit (Alcelaphinae) on onttosarvisiin kuuluva sorkkaeläinten alaheimo, johon nykykäsityksen mukaan kuuluu neljä sukua ja kymmenen suurikokoista lajia. Joidenkin auktorien mukaan lajeja olisi vain viisi. Kaikki lajit elävät Afrikassa. Varhaisimpien tunnettujen lehmäantilooppien fossiilit ovat 4,5—5,0 miljoonan vuoden takaa Afrikasta. Alaheimo moninaistui ilmestymisensä jälkeen epätavallisen nopeasti. Sen monimuotoisuus oli laajimmillaan kaksi miljoonaa vuotta sitten, jolloin eli vähintään 8 sukua ja 15 lajia. Kaikki alaheimon lajit ovat erikoistuneet syömään heinäkasveja, joita on runsaasti mutta epävakaasti saatavilla. Lehmäantilooppeja eli suurina laumoina ympäri Afrikkaa vielä muutama vuosisata sitten, mutta nykyään vain Itä-Afrikan gnuut ja sassabiantiloopit yltävät entisaikojen lukuihin. Monia lajeja kuten gnuita, lehmäantilooppeja ja valkopäätopeja kasvatetaan runsaasti riistatiloilla. Kaikilla lajeilla on kömpelö ja kankea ulkomuoto. Pitkät ja hoikat jalat ovat mukautuneet hyvin niiden elintapoihin avoimilla tasangoilla. Niiden etujaloissa on hajurauhaset. Pidentynyt turpa tasapainottaa suhteettoman lyhyttä kaulaa ja selän kyttyrää mahdollistaen laiduntamisen. Lehmäantilooppien keskuudessa urokset ovat 10–20 % naaraita suurempia, mutta sukupuolet eroavat muutoin vain vähän toisistaan. Molempien sukupuolten silmänedusrauhaset ovat hyvin kehittyneet. Sarvet ovat lyyramaiset tai tuplakiertyneet, ja sekä uroksilla että naarailla on sarvet, joskin uroksilla ne ovat yleensä pidemmät ja paksummat. Lehmäantilooppien poikaset syntyvät vaaleanruskeina ja pysyttelevät tiiviisti emonsa luona heti syntymänsä jälkeen. Monilla lajeilla kuten gnuilla ei ole lainkaan piilotteluvaihetta. == Lähteet == *
Saustala

Saustala oli yhteisnimitys Myhkyrilän, Oravalan ja Saavolan pikkukylilleRepo 1952, s. 483-484 Punnusjärven etelärannalla Muolaan kunnan itäosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Saustala sijaitsi Valkjärven rajalla noin seitsemän kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta itään. Saustalan naapurikyliä olivat Muolaan puolella lännessä Himala ja Telkkälä sekä Valkjärven puolella etelässä Pentsilä ja idässä Kuuppola. Saustalan kylistä Saavola käsitti Punnusjärven ranta-alueen, Myhkyrilä Telkkälän ja Himalan vastaisen alueen ja Oravala sijaitsi Saavolan ja Myhkyrilän välissä. Nykyisin Myhkyrilä, Oravala ja Saavola ovat asumattomia eikä niillä ole venäläisiä asutusnimiä. Tosin joissakin kartoissa Saavola on nykyisin virheellisesti , mutta Lebedevka ei kuitenkaan sijaitse Saavolan alueella vaan sen naapurikylän Kuuppolan alueella == Kyläkuva == Kylien pellot olivat keskittyneet alueen pohjoispäähän, mutta Saavolan peltoja oli myös pitkin Punnusjärven rantaa. Kylien läpi johti kylätie Telkkälästä Kuuppolaan. Saustalassa ei ollut omaa koulua, vaan se kuului Telkkälän koulupiiriin. Saustalan alueen pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 7,28 neliökilometriä.Luukka, Sarkanen & Repo 1952, s. 195 Saustalan kylien pinta- alatiedot vuonna 1936 Peltoa (ha) Niittyä (ha) Metsää (ha) Kokonaispinta-ala Myhkyrilä 118,04 20,64 200,41 344,30 Oravala 60,43 7,47 156,66 225,05 Saavola 38,56 3,25 116,54 158,35 Saustala yhteensä 217,03 31,36 473,61 727,70 == Historia == Saustalan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939.Luukka & Sarkanen 1952, s. 400 Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylät jäivät taas Neuvostoliiton puolelle. Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Myhkyrilän ja Saavolan asukkaat asutettiin Urjalaan ja Oravalan asukkaat Forssaan. == Lähteet == * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * Luokka:Muolaan kylät
Oravala

Oravala tarkoittaa seuraavia: ;paikkoja: *Oravala, kylä entisessä Jääsken kunnassa *Oravala, kylä Kouvolan Valkealassa *Oravala, kylä entisessä Muolaan kunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella *Oravala, kylä Vihdissä ; henkilöitä: * Aukusti Oravala (1869-1951), suomalainen herännäispappi ja kirjailija
Eiranranta

Eiranranta () on reilun puolen kilometrin mittainen katu Helsingin eteläisessä kantakaupungissa. Se kulkee itä–länsisuunnassa Herne­saaren osa-alueella ja Eiran kaupunginosassa. Sen läntinen alkupiste Hernesaaressa sijaitsee Hernesaarenrannan, Hylkeenpyytäjänkadun ja risteyksessä, ja Eirassa se päättyy Merisatamanrantaan. Eiranranta on liikenteeltään kaksisuuntainen ja sen molemmin puolin on pysäköintipaikkoja sekä kevyen liikenteen väylät. Katu on päällystetty asfaltilla ja sen pohjoispuolella on pylväsvalaisimet. Kadulla on yksi risteys; noin puolivälistä katua lähtee pohjoiseen Telakkakatu. Risteyksen jälkeen katu muuttaa suuntaansa jatkuen koillis–luoteissuuntaisena. Huhtikuussa 2021 kadulla alkoi raitioliikenne Hernesaaresta keskustaan ja edelleen Arabianrantaan. == Ympäristö ja rakennukset == Kadun eteläpuolella sijaitseville Ursinin kalliolle on pystytetty merenkulkijoiden muistoksi vuonna 1968 Oskari Jauhiaisen ja Eero Eerikäisen suunnittelema betoninen Merenkulkijoiden ja mereen menehtyneiden muistomerkki. Kadun alkuosan pohjoispuolella on suurikokoinen koirapuisto. Kesällä 2010 alueelle rakennettiin myös jätteiden lajitteluasema ja veneilijöiden tarpeisiin pysäköintialue. Loppuosan pohjoispuolella on kolme vuosina 2007–2008 valmistunutta asuinrakennusta, joissa oli tuolloin korkeimmat uusien asuntojen neliöhinnat Suomessa. pienoiskuva|Vuosina 2007–2008 valmistuneita asuintaloja Hernesaaren pohjoisosassa. ===Pariton puoli=== * Merisatamanranta, pohjoiseen ja kaakkoon * Eiranranta 1, koirapuisto, kierrätyspiste, pysäköintialue ja veneiden talvisäilytyspaikka * Telakkakatu, pohjoiseen * Eiranranta 3 * Eiranranta 5 * Eiranranta 7 * Hylkeenpyytäjänkatu, pohjoisluoteeseen === Parillinen puoli=== * Ei rakennuksia * Kaivopuiston Minigolf * Ursinin rantakalliot * Pyhän Birgitan puisto * Hernesaarenranta, etelään == Lähteet == == Aiheesta muualla == Eiranranta Luokka:Ranta-alueet
Rio Ave FC

Rio Ave Futebol Clube on jalkapalloseura Vila do Conden kaupungista Portugalista. Seura on perustettu vuonna 1939. Edustusjoukkue pelaa kaudella 2024–2025 Portugalin pääsarjassa. Joukkueen paras sijoitus pääsarjassa on viides sija kaudelta 1981–1982. Kaksi kautta myöhemmin joukkue selvisi Portugalin cupin finaalin, jossa se kohtasi Porton. Porto voitti ottelun numeroin 4–1. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rio Aven virallinen kotisivusto Luokka:Portugalilaiset jalkapalloseurat
Brendan Behan

Brendan Francis Behan [ˈbiːən] (9. helmikuuta 1923 Dublin - 20\. maaliskuuta 1964 Dublin) oli irlantilainen näytelmäkirjailija."Behan, Brendan." Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica 2009 Student and Home Edition. Chicago: Encyclopædia Britannica, 2009. Behan aloitti alkoholinkäytön jo kahdeksanvuotiaana. Hän lopetti koulunkäynnin vuonna 1937, minkä jälkeen hän työskenteli maalarinoppilaana. Samaan aikaan Beahan osallistui Irlannin tasavaltalaisarmeijan toimintaan kuriirina. Hänet pidätettiin Englannissa epäiltynä sabotaasin suunnittelemisesta ja tuomittiin helmikuussa 1940 kolmeksi vuodeksi kasvatuslaitokseen. Vuonna 1942 hänet karkotettiin takaisin Irlantiin. Pian sen jälkeen Behan oli mukana poliisin haavoittumiseen johtaneessa ammuskelussa, mistä hänet tuomittiin neljäksitoista vuodeksi vankeuteen. Rikosnimike oli murhayritys. Behan kärsi rangaistuksensa Dublinissa sijainneessa Mountjoyn vankilassa ja Curraghin sotilastukikohdassa. Hänet vapautettiin yleisessä armahduksessa vuonna 1946. Behanin vankeusaikaa seurasi useita pidätyksiä juopumuksen ja vallankumouksellisen toiminnan vuoksi. Vuonna 1948 hän muutti Pariisiin kirjoittamaan. Palattuaan kotimaahansa vuonna 1950 hän kirjoitti kuunnelmia ja novelleja Irlannin tasavallan yleisradioyhtiö Radio Telefis Éireannille. Behanin ensimmäinen näytelmä oli vuonna 1954 julkaistu The Quare Fellow, jonka tapahtumat sijoittuivat Mountjoyn vankilaan, jossa Behan oli itse ollut vankeudessa. Näytelmässä seurataan vankien ja vanginvartijoiden reaktioita kuolemaantuomitun teloittamiseen. Näytelmän ensiesitys Dublinissa oli menestys. Vuonna 1956 näytelmä esitettiin Lontoossa ja kahta vuotta myöhemmin New Yorkissa. Behanin tunnetuin näytelmä on hänen vuonna 1958 julkaistu toinen näytelmäänsä The Hostage (suom. PanttivankiHakutulos Brendan Behan, Ilona- esitystietokanta, Teatterin tiedotuskeskus, viitattu 16.12.2014.), jonka ensiesitys tapahtui Dublinissa. Broadwaylla se sai ensi-iltansa 1960. Näytelmässä IRA pitää panttivankina brittisotilasta estääkseen yhden omistaan joutumasta teloitetuksi. Panttivangin ohella toinen Behanin suomennettu näytelmä on Richardin korkkijalka (Richard's Cork Leg) ja kolmas Kuolemaantuomittu (The Quare Fellow). Behan avioitui 1955 Beatrice Salkeldin kanssa. Behan kuoli maaliskuussa 1964 diabetekseen, jonka hoitoa vaikeutti hänen alkoholinkäyttönsä. Pariskunnan ainoaksi jäänyt lapsi oli syntynyt vain joitain kuukausia aikaisemmin. ==Suomennetut näytelmät== * Poikia vankilassa (Borstal boy), suom. V. Mattila Helsinki: Kirjayhtymä 1960 * Kuolemaantuomittu (The Quare Fellow, 1956) * Richardin tekojalka, myös nimellä Richardin korkkijalka (Richard's Cork Leg), suomentanut Pentti Saarikoski, Suomen Teatteriliitto r.y 1983. * Panttivanki (The Hostage, 1958) Suomentanut Kirsti Jaantila, 1982 * Panttivanki (An ghiall), suomentanut Jukka Kivistö, Teatterikorkeakoulu [i.a.] ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * RTÉ: Look Back at Brendan Behan * Petri Liukkonen, Brendan Behanin elämäkerta authorscalendar.info * doollee.com: Brendan Behanin näytelmät Luokka:Irlantilaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Louejärvi

Louejärvi on noin 20 asukkaan kylä Rovaniemellä. Louejärvi sijaitsee 32 kilometriä Rovaniemeltä ja 10 kilometriä Muurolasta. Louejärvellä sijaitsee Louejärvi-niminen järvi, jonka pinta-ala on 144,9 hehtaaria, sekä Loma- että Louevaarat. Muurolasta Ylitorniolle johtava seututie 930 on linjattu Louejärven kautta. Louejärveen tulee Katiskojoki ja Loejärvestä lähtee Louejoki, joka laskee vetensä Kemijokeen. Louevaarassa sijaitsee 1681 hehtaarin luonnonmetsän Natura-alue (FI1301306). Louejärven alueella on asunut ja asuu vieläkin muun muassa seuraavien sukujen jäseniä: Körkkö, Kantolainen, Toratti, Salovaara ja Hirvonen. ==Lähteet== Luokka:Rovaniemen kylät
Software as a Service

Software as a Service (lyh. SaaS) tarkoittaa ohjelmiston jakelumallia, jossa palvelun tarjoaja ylläpitää sovellusohjelmistoa palvelimillaan ja tarjoaa palvelua asiakkaille internetin välityksellä. SaaS-malli on usein käytössä yrityssovelluksille kuten sähköpostipalvelut, CRM-palvelut, laskutus- ja palkanmaksun käsittely, ERP-palvelut ja niin edelleen. Palvelusta maksetaan yleensä tilauksen mukaan kuukausittain tai vuosittain. Tämä eroaa perinteisestä lisenssimallista, jossa on etukäteen maksettu kustannus sekä mahdollisen tukipalvelun kustannus. SaaS-palvelusta voidaan maksaa tiettyjen parametrien mukaan kuten sitä käyttävien henkilöiden määrän mukaan, transaktiomäärän mukaan tai muun käyttömäärän mukaan. Asiakaskohtaisia tuotantoympäristöjä ei ole, vaan sama tuotantoympäristö palvelee useampaa tai kaikkia asiakkaita. SaaS-ohjelmistosta ei ole useita versioita vaan sovelluksia voi vain konfiguroida tiettyihin tarpeisiin: asiakaskohtaista räätälöintiä ei ole. SaaS-mallissa palvelun tarjoaja hallitsee laitteistoa, ohjelmistoa ja vastaa tietoturvasta: tiedot talletetaan palveluntarjoajan järjestelmään. Spotify sisältää monia SaaS-palvelun tunnusmerkkejä. == Historia == Ennen SaaS-mallia vastaavaa on käytetty 1960-luvulla, jolloin suurtietokoneet käyttivät osituskäyttöjärjestelmää, johon oltiin yhteydessä päätteellä. 1990-luvulla internetin yleistymisen myötä syntyi ASP-malli (application service provider), jossa oli useita merkittäviä rajoitteita. Ensimmäiset SaaS-ratkaisut ilmeistyivät 1990-luvun lopulla. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Who does that server really serve? GNU.org Luokka:Pilvipalvelu Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pyrrolidiini

Pyrrolidiini (C4H9N) on syklinen eli rengasrakenteinen amiini. Yhdistettä käytetään muun muassa orgaanisen kemian synteeseissä. Pyrrolidiinirakenne esiintyy monissa alkaloideissa. == Esiintyminen luonnossa == Pyrrolidiinia esiintyy luonnollisesti muun muassa porkkanan lehdissä ja hieman pienemmissä määrin myös tupakan lehdissä. Pyrrolidiinirakenne esiintyy lukuisissa erilaisissa alkaloideissa. Tällaisia ovat muun muassa nikotiini, hygriini ja kuskohygriini. Pyrrolidiinirakenne on myös tärkeä osa proliini- ja hydroksiproliiniaminohappojen rakennetta. == Ominaisuudet == Pyrrolidiini on huoneenlämpötilassa kirkasta tai keltaiseen vivahtavaa nestettä, jolla on pistävä ammoniakinkaltainen haju. Yhdiste on voimakkaasti emäksinen aine ja reagoi helposti happamien aineiden kanssa ja on syövyttävä yhdiste. == Synteesi == Pyrrolidiinia voidaan valmistaa teollisesti tetrahydrofuraanista ja ammoniakista tai amiineista noin 300 °C:n lämpötilassa alumiinioksidin toimiessa katalyyttinä. Pyrrolidiiniä voidaan syntetisoida myös klooratuista amiineista fotolyysin avulla happamissa olosuhteissa niin sanotulla Hoffman–Löffler-reaktiolla. == Käyttö == Pyrrolidiiniä käytetään orgaanisissa synteeseissä valmistettaessa fungisidejä ja hyönteismyrkkyjä, kumin vulkanoinnissa tarvittavia kiihdytinaineita ja lääkeaineita. Pyrrolidiinirakenteen sisältäviä lääkeaineita ovat muun muassa buflomediili ja kaptopriili. Pyrrolidiini reagoi samaan tapaan kuin sekundääriset amiinit. Siihen voidaan liittää esimerkiksi alkyyli-, asetyyli- tai nitroryhmiä. Pyrrolidiini on kuitenkin emäksisempi ja elektrofiilisempi kuin esimerkiksi dietyyliamiini ja soveltuu siksi hyvin enamiinien valmistukseen karbonyyliryhmän sisältävistä yhdisteistä. == Turvallisuus == Pyrrolidiini on hyvin emäksistä ja voi aiheuttaa vakaviakin syövytysvammoja joutuessaan silmiin tai iholle. Hengitettynä yhdiste aiheuttaa yskää ja kurkkukipua sekä huonovointisuutta. Nieltynä pyrrolidiini voi aiheuttaa huonovointisuutta ja oksentelua sekä kouristuksia. Pitkäaikainen altistuminen pyrrolidiinille saattaa aiheuttaa hermostovaurioita. == Lähteet == Luokka:Amiinit Luokka:Heterosykliset typpiyhdisteet
Kari Rimpi

Kari Allan Rimpi (s. 18. tammikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti evp, joka oli puolustusministeriön kansliapäällikkö 2006–2010.Taustaa kansliapäällikköjupakkaan. Suomen Sotilas, 3.9.2015 ==Henkilöhistoria== Kari Rimpin äiti on konttoristi Hellevi Andstén. Rimpin ensimmäinen puoliso vuodesta 1970 oli Maija Välikangas (k. 1995) ja toinen vuodesta 1999 on Eeva Laakso. Rimpi valmistui Kadettikoulusta 1971 ja Sotakorkeakoulusta 1981. Hän on opiskellut myös Genevessä Institute of International Studies -instituutissa. ==Sotilasura== Rimpi oli Pääesikunnan päällikkö 2003–2005, Läntisen maanpuolustusalueen komentaja 2001–2002, Pääesikunnan maavoimapäällikkö 2000–2001, valmiuspäällikkö 1998–2000 ja erityistehtävissä 1998. Pohjoismaispuolalaisen prikaatin komentajana Bosnia- Hertsegovinassa hän toimi 1997–1998, Pohjois-Karjalan sotilasläänin komentajana 1996–1997, maanpuolustuskurssien johtajana 1994–1996 ja opettajana 1993–1994 ja Uudenmaan jääkäripataljoonan komentajana 1991–1993. Rimpi oli puolustusneuvoston yleissihteerin apulainen 1987–1990 ja Uudenmaan Rakuunapataljoonan pataljoonaupseeri 1985–1987. Hän työskenteli sotilasuransa alkuvuosina Uudenmaan Rakuunapataljoonassa myös opetusupseerina, samoin kuin toimistoupseerina ja toimistoesiupseerina Pääesikunnassa ja Helsingin sotilaspiirin esikunnassa, yksikön päällikkönä ja opetusupseerina Päällystöopistossa sekä opetusupseerina Aliupseerikoulussa. Rimpi ylennettiin luutnantiksi 1971, yliluutnantiksi 1974, kapteeniksi 1978, majuriksi 1985, everstiluutnantiksi 1990, everstiksi 1994, prikaatikenraaliksi 1997, kenraalimajuriksi 1999 ja kenraaliluutnantiksi 2001 . == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Puolustusministeriön kansliapäälliköt Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Edi Pejcic

Edi Pejcic (s. 1973) on suomalainen vedonlyöntianalyytikko ja toimittaja. Hän laskee vedonlyöntikertoimia ja kirjoittaa vihjeitä Ilta-Sanomiin ja Veikkaaja- lehteen. Pejcic työskenteli Veikkaajassa jo 2002, kun Ilta-Sanomat osti lehden Veikkaukselta. Pejcic siirtyi kaupan mukana vanhana työntekijänä ja alkoi kirjoittaa vihjepalstaa heti myös Ilta-Sanomiin. Kun Veikkaaja muuttui 2009 tabloidista aikakauslehtimuotoon, Pejcic siirtyi kirjoittamaan vihjeitä paperilehden sijaan lehden verkkosivulle. Ilta-Sanomien verkkosivujen blogi saavuttikin loppuvuoden aikana merkittävän suosion ja nousi Suomen suosituimpien vedonlyöntiblogien joukkoon. Pejcicin blogi on kerännyt suosiota hänen opettavan ja analyyttisen otteensa vuoksi.. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Edi Pejcicin blogi Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset bloginpitäjät Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Monacon Davis Cup -joukkue

Monacon Davis Cup -joukkue edustaa Monacoa Davis Cupissa. Se toimii Monacon tennisliiton alaisuudessa. Monaco osallistui ensimmäisen kerran Davis Cupiin vuonna 1929 ja osallistunut 70 vuonna. Sinä aikana Monaco on pelannut 135 maaottelua, voittanut 61 ja hävinnyt 74. ==Joukkueessa pelanneet== :Päivitetty 13. maaliskuuta 2010 Maaotteluita Pelaaja Vuosina 30 1971–1991 29 1995–2002 27 1989–2002 28 2002–2010 26 2000–2006 21 2004–2010 21 1994–1999 17 1981–1997 16 1973–1982 15 1929–1947 13 1966–1972 12 1949–1961 11 1929–1946 11 1960–1971 10 1984–1990 9 2004–2006 9 1966–1972 9 1938–1954 9 1989–1993 8 1956–1963 7 2007–2009 6 1978–1983 5 1934–1947 5 1973–1976 5 1983–1987 4 1999 4 1996 4 1967–1970 2 1982–1983 2 2008–2009 2 1962–1969 2 1993 1 1968 1 1955 1 2000 1 2010 1 1991 ==Lähteet== Luokka:Davis Cup -joukkueet Davis Cup
Karl Heinrich Barth

Karl Heinrich Barth (12. heinäkuuta 1847 Pillau, Preussi – 23. joulukuuta 1922 Berliini, Saksa) oli saksalainen pianisti ja pianopedagogi. Barth syntyi tuolloin Preussille kuuluneessa Pillaun kaupungissa (nykyinen Baltijsk) lähellä Königsbergiä. Hänen ensimmäisenä opettajanaan toimi oma isä, joka oli musiikinopettaja. Vuodet 1856–1862 opettajana oli Ludwig Steinmann Potsdamissa ja myöhemmin Hans von Bülow, Hans Bronsart von Schellendorf ja Carl Tausig. Sävellystä hänelle opettivat Adolf Marx ja Carl Weitzmann.The New Grove dictionary of music and musicians, Grove 2001, ISBN 0-333-60800-3 ja ISBN 1-56159-239-0. Vuonna 1868 Barth nimitettiin Berliiniin Sternin konservatorion opettajaksi. Sieltä hän siirtyi opettamaan Berliinin musiikkikorkeakouluun () 1871 ja hän toimi sen piano-osaston johtajana 1910–1921. Pianistina Barth hallitsi laajan ohjelmiston ja hän toimi varhain Brahmsin musiikin esitaistelijana. Barth soitti myös aikalaistensa arvostamassa Barth-triossa, jossa viulua soitti Heinrich Karl de Ahna ja selloa Robert Hausmann. ==Oppilaita== * Aline van Barentzen * Howard Brockway * Karl Ekman * Katherine Ruth Heyman * Wilhelm Kempff * Artur Rubinstein ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset pianistit Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Mungopapu

Mungopapu (Vigna radiata) on hernekasvilaji, joka on tärkeä viljelykasvi. Mungopavun siemenet ovat pieniä, vihreitä ovaalinmuotoisia papuja, joita sanotaan mungpavuiksi. Niitä viljellään muun muassa Kiinassa ja Yhdysvalloissa. Ne myydään kuivattuina, ja niitä liotetaan ennen keittämistä vedessä kahdeksan tuntia. Liotusvettä ei käytetä uudelleen. Pavut kypsyvät keittämällä 20–30 minuutissa.Papujen kietto- ja liotusajat Kotikokki Mungpapuja käytetään paljon myös idätettyinä korkean ravintoarvonsa takia.Ituja Nicehouse Mungopavusta on olemassa musta muoto, jota pidetään eri lajina.http://www.kolumbus.fi/rahola/sanastot/p.html#mungopapu Ravintosisältö 100 g mungpapuja sisältää: * Energiaa 1200 kJ (290 kcal) * Proteiinia 24 g *Hiilihydraatteja 40 g * Rasvaa 1,0 g * Rautaa 8,0 mg == Lähteet == Luokka:Hernekasvit Luokka:Viljeltävät ravintokasvit