EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Alessandro Pieri

Alessandro Pieri (s. 29. lokakuuta 1963 Gorizia) on italialainen ratameloja. Hän kilpaili Soulin kesäolympialaisissa 1988 karsiutuen 1 000 metrin kajakkikaksikossa välierissä parinaan Bruno Dreossi. Samoissa kilpailuissa hän kuului Italian seitsemänneksi sijoittuneeseen joukkueeseen 1 000 metrin kajakkinelosessa. Pieri saavutti kesäuniversiadeissa hopeaa 1 000 metrin kajakkiyksikössä Zagrebissa 1987. == Lähteet == Luokka:Italialaiset melojat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elena Kaliská

Elena Kaliská (19. tammikuuta 1972 Zvolen, Tšekkoslovakia) on slovakialainen koskipujottelija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän voitti olympiakultaa Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008. Kaliská on osallistunut olympialaisiin neljästi. Ensimmäisen kerran hän oli mukana Atlantan olympialaisissa. Hän oli kajakkiyksikkökilpailun 19. Neljä vuotta myöhemmin Sydneyn olympialaisissa 2000 Kaliská oli kajakkiyksikkökilpailun neljä voitettuaan karsintakierroksen. Ateenan olympialaisissa 2004 Kaliská oli karsintakierroksen jälkeen toinen, mutta oli välierien paras. Hän säilytti johtoasemansa myös loppukilpailussa voittaen uransa ensimmäisen olympiakullan. Pekingin olympialaisissa 2008 Kaliská kilpaili kajakkiyksikkökilpailussa. Hän voitti karsintakierroksen. Hän oli johdossa myös välierälaskun jälkeen. Hän sai myös parhaat pisteet viimeisessä laskussa voittaen toisen olympiakultansa. Kaliskálla on kahden olympiakullan lisäksi kaksi MM-kultaa, kaksi MM-hopeaa ja yksi MM-pronssi. Lisäksi hänellä on useita EM-mitaleja. ==Lähteet== Luokka:Slovakialaiset melojat Luokka:Slovakialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Antonio Rossi

Antonio Rossi (s. 19. joulukuuta 1968 Lecco) on italialainen ratameloja, kolminkertainen olympiavoittaja sekä maailman- ja Euroopan-mestari. Rossi aloitti melonnan 15-vuotiaana. Hän osallistui ensimmäistä kertaa kesäolympialaisiin Barcelonassa 1992, jossa hän sai 500 metrin kajakkikaksikossa pronssia parinaan Bruno Dreossi. Suurimman olympiamenestyksensä Rossi saavutti Atlantassa 1996, jossa hän voitti kaksi kultamitalia: toisen 500 metrin kajakkiyksikössä ja toisen Daniele Scarpan kanssa 1 000 metrin kajakkikaksikossa. Sydneyn olympialaisissa 2000 Rossi saavutti Beniamino Bonomin kanssa kultaa 1 000 metrin kajakkikaksikossa. Sama pari sai samassa kilpailussa hopeaa Ateenassa 2004. Pekingin olympialaisissa 2008 Rossi toimi Italian lipunkantajana avajaisissa. Hänen edustamansa Italian joukkue sijoittui 1 000 metrin kajakkinelosessa neljänneksi Saksan voittaessa pronssia. Rossi saavutti 1 000 metrin kajakkikaksikossa kolme maailmanmestaruutta Duisburgissa 1995, Dartmouthissa 1997 ja Szegedissä 1998 sekä Euroopan-mestaruuden Plovdivissa 1997. Hänellä on lisäksi kolme MM- hopeaa, yksi MM-pronssi sekä kaksi EM-pronssia. Välimeren kilpailuissa Rossi saavutti neljä kultamitalia ja kaksi hopeamitalia. Rossi edusti Gruppi Sportivi Fiamme Gialle -seuraa. Hän on pituudeltaan 186-senttimetrinen ja painaa 84 kilogrammaa. Hänen vaimonsa Lucia Micheli on myös olympialaisissa kilpaillut ratameloja. == Lähteet == Luokka:Italialaiset melojat Luokka:Italialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karvajuorut

Karvajuorut (Cyanotis) on soljokasveihin (Commelinaceae) kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 50 lajia, joita tavataan trooppisessa sekä subtrooppisessa Afrikassa ja Aasiassa aina Australian pohjoisosiin asti. Karvajuorut ovat yksi- tai monivuotisia ruohovartisia kasveja, jotka voivat olla kasvutavaltaan pystyjä tai maanmyötäisiä. Lehtiasento on kierteinen. Kukat ovat aktinomorfisia, ja kukkien terälehdet ovat sinisiä, violetteja tai valkoisia. Kukissa on kuusi hedettä, jotka ovat kaikki keskenään samannäköisiä sekä toimivia. Hedelmänä on leveänpuikea kota. == Lajeja == * Cyanotis axillaris * Cyanotis cristata * Cyanotis kewensis – intiankarvajuoru * Cyanotis lanata – villakarvajuoru * Cyanotis longifolia * Cyanotis repens – keniankarvajuoru * Cyanotis somaliensis – afrikankarvajuoru * Cyanotis speciosa == Lähteet == * Flora of China: Cyanotis D.Don == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cyanotis * Suomen Lajitietokeskus: Karvajuorut – Cyanotis Luokka:Soljokasvit
Joutsenrannan sairaala

Joutsenrannan sairaala on entisessä Joutsenon kunnassa toiminut psykiatrinen sairaala. Joutsenrannan sairaala perustettiin B-mielisairaalaksi vuonna 1958. Se toimi sairaalana 1980-luvun loppuvuosille saakka. Vuonna 1989 Joutsenranta remontoitiin hotelli-ravintolaksi. 2000-luvulla rakennukset ovat olleet tyhjillään ja niitä on vuokrattu mm. airsoftin harrastamiseen. Vuonna 2019 Joutsenranta ja sen 11 hehtaarin tontti olivat myynnissä hintaan 590 000 euroa. Kohteessa ilmoitettiin olevan 330 metriä rantaviivaa. ==Lähteet== Luokka: Suomen psykiatriset sairaalat Luokka: Joutseno Luokka: Lappeenrannan sairaalat
Hermann Kesten

Hermann Kesten (1900 Podwoloczyska, nyk. Ukrainaa – 3. toukokuuta 1996 Riehen, SveitsiHermann Kesten, Münzinger Archiv, viitattu 25.5.2021 ) oli saksalais- juutalainen kirjailija. Kesten syntyi Ukrainassa mutta vietti lapsuutensa Nürnbergissä. Hänen isänsä oli kauppias. Hän opiskeli oikeustiedettä, kansantaloustiedettä ja sen jälkeen historiaa, filosofiaa ja germanistiikkaa. Hän oli tekemässä opinnäytettä Heinrich Mannista mutta keskeytti opinnot 1923. Mann-teksti katosi 1922. Hän ryhtyi kirjoittamaan 1926. Ensimmäiset tekstit ilmestyivät Frankfurter Zeitungissa. Kesten oli kustannusyhtiön johtaja Berliinissä 1927-1933 mutta joutui lähtemään maanpakoon Yhdysvaltoihin. Hän on kirjoittanut romaaneja, esseitä, runoja ja omaelämäkerrallisia teoksia ja vastustanut tuotannossaan väkivaltaa ja suvaitsemattomuutta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset kirjailijat Luokka:Juutalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Kockelträsket

Kockelträsket on luonnonsuojelualueen ympäröimä karu ja kirkasvetinen metsäjärvi Inkoon lounaisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria.Kockelträsket. Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Maantiede == Kockelträsket muistuttaa nelisakaraista tähteä. Sen ulottuvuus lounaasta koilliseen ja kaakosta luoteeseen on 400 metriä. Saaria ei ole ja rannat ovat melko suoria. Järveä ympäröi metsä ja suo. Kockelträsketin koillispuolella sijaitsee Vitträsket, etelässä sijaitsee Svartträsket. Kockelträsketin ja Svartträsketin välissä on haja-asutusta. Kockelträsketin pohjoisrannalta virtaa laskuoja alle sadan metrin päähän Vitträsketiin, Vitträsketistä puolestaan virtaa laskuoja Bruksträsketiin. Kockelträsketiin ei virtaa selkeitä tulo-ojia. Kockelträsket (81.070.1.003) kuuluu Bruksträsketin valuma- alueeseen (81.070), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen päävesistössä (81). Bruksträsketin alueeseen kuuluu yhdeksän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kockelträsket on seitsemänneksi laajin Tåtelträsketin jälkeen.Bruksträsketin valuma-alue (81.070). Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Lähteet == Luokka:Inkoon järvet Luokka:Bruksträsketin vesistö
Koskipujottelun maailmanmestaruuskilpailut

Koskipujottelun maailmanmestaruuskilpailut on Kansainvälisen Kanoottiliiton järjestämä kansainvälinen koskipujottelukilpailu. Ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1949. ==Kilpailut== # Vuosi Kaupunki Maa Lajeja 1\. 1949 Geneve 8 2\. 1951 Steyr 8 3\. 1953 Meran 8 4\. 1955 Tacen 9 5\. 1957 Augsburg 10 6\. 1959 Geneva 9 7\. 1961 Hainsberg 8 8\. 1963 Spittal an der Drau 9 9\. 1965 Spittal an der Drau 10 10\. 1967 Lipno 9 11\. 1969 Bourg-Saint-Maurice 10 12\. 1971 Meran 9 13\. 1973 Muotathal 9 14\. 1975 Skopje 9 15\. 1977 Spittal an der Drau 9 16\. 1979 Jonquière 8 17\. 1981 Bala 9 18\. 1983 Meran 8 19\. 1985 Augsburg 8 20\. 1987 Bourg-Saint-Maurice 8 21\. 1989 Savage River 8 22\. 1991 Tacen 8 23\. 1993 Mezzana 8 24\. 1995 Nottingham 8 25\. 1997 Três Coroas 8 26\. 1999 La Seu d'Urgell 8 27\. 2002 Bourg-Saint-Maurice 8 28\. 2003 Augsburg 8 29\. 2005 Penrith 7 30\. 2006 Praha 8 31\. 2007 Foz do Iguaçu 8 32\. 2009 La Seu d'Urgell 8 33\. 2010 Tacen 9 34\. 2011 Bratislava 9 35\. 2013 Praha 10 36\. 2014 Deep Creek Lake 9 37\. 2015 Lontoo 10 38\. 2017 Pau 12 39\. 2018 Rio de Janeiro 11 40\. 2019 La Seu d'Urgell 9 40\. 2019 Praha 2 41\. 2021 Bratislava 42\. 2022 Augsburg 43\. 2023 Lontoo 44\. 2025 Sydney ==Lähteet== Luokka:Melonta Luokka:Maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Koskipujottelu
Raitakillinen

Raitakillinen (Aphanius danfordii) on hammaskilleihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Turkista. ==Koko ja ulkonäkö== Raitakillinen voi kasvaa suurimmillaan 5-8 cm pitkäksi ja naaraat ovat koiraita kookkaampia. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Raitakilliskoiras on harmaa ja ruumiissa on 9-13 mustaa pystyjuovaa. Naaras on harmaa ja ruumiissa on tummia täpliä. ==Levinneisyys ja elintavat== Raitakillistä tavataan vain Turkista maan keskiosista Kızılırmak- ja Seyhanjokien valuma-alueilta. Se elää erityisesti runsaasti kasveja kasvavissa, mutta kirkasvetisissä lähteissä. Raitakillinen syö pieniä äyriäisiä ja hyönteisten, kuten hyttysten, toukkia. Lajin lisääntymisaika on toukokuusta syyskuulle. Raitakillinen luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Suurin uhka kannalle on lähde-elinympäristön häviäminen vedenoton vuoksi ja useat alueen lähteistä ovat kuivuneet. Myös vieraslajit ovat uhka. ==Lähteet== Luokka:Hammaskarppikalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Karl Hjalmar Rosenbröijer

Karl (Carl) Hjalmar Rosenbröijer (22. kesäkuuta 1847 Pyhäjärvi Vpl – 7. heinäkuuta 1916 Kangasala) oli suomalainen upseeri ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Carl Hjalmar Rosenbröijer Viitattu 25.5.2021. Rosenbröijerin vanhemmat olivat Carl Johan Rosenbröijer ja Rosalie Aqvilina Wilhelms ja puoliso Sarah Jane Barritt. Rosenbröijer kävi Jyväskylän lyseota ja Helsingin junkkarikoulun ja palveli sitten Venäjän keisarillisessa armeijassa. Luutnantiksi hän yleni 1873 ja osallistui Turkin sotaan 1877–1878. Hän erosi sotapalveluksesta alikapteenina viimeksi mainittuna vuonna ja siirtyi valtionrautateiden palvelukseen Shuvalovon aseman asemapäälliköksi. Hän toimi asemapäällikkönä myös Raivolassa, Pietarissa ja 1891 Helsingissä, mutta siirtyi 1892 liikennetarkastajaksi Vaasan ratajaksoon. Tässä tehtävässä hän oli vuoteen 1915 asti, jolloin hän jäi eläkkeelle. Rosenbröijer oli saanut jo edellisenä vuonna mitalin 40-vuotisesta palveluksesta rautateillä. Rosenbröijer oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954. Jääkärieverstiluutnantti John Rosenbröijer oli Karl Hjalmar Rosenbröijerin poika.Finlands ridderskaps och adels kalender 1956, s. 357–358. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1916 kuolleet
Frances Parkinson Keyes

Frances Parkinson Keyes (1885 Charlottesville, Virginia, Yhdysvallat – 1970Keyes, Frances Parkinson, Kirjasampo, viitattu 25.5.2021) oli yhdysvaltalainen viihdekirjailija ja toimittaja. Keyes työskenteli toimittajana Good Housekeeping ja The National Historical Magazine -lehdissä. Hän hankki aineistoa kirjoihinsa matkoillaan Pohjois-Amerikassa ja Englannissa. Hän kirjoitti suosittuja romanttisia romaaneja, joita kriitikot arvostelivat juoneltaan harhaileviksi ja tyyliltään veltoiksi. Hänen esikoisromaaninsa The Old Gray Homestead ilmestyi 1932. Hän kirjoitti myös lastenkirjoja, runoja ja pyhimysten elämäkertoja sekä omaelämäkerran Roses in December, joka ilmestyi 1960. ==Suomennetut teokset== * Sydämeni on sinun (Fieldings Folly), suom. O. Järvi, Otava 1943 * Rantatie (The river road), suom. Kai Kaila, Jyväskylä: Gummerus 1948 * Kuningattaren pitsikudos (Queen Anne's lace), suom. Ilkka Puro-Levälahti, Jyväskylä: Gummerus 1950 * Hienoston katu (Joy Street), suom. Annikki Setälä, Jyväskylä: Gummerus 1952 * Katinkultaa (All that glitters), suom. O. Järvi, Jyväskylä: Gummerus 1944 * Karnevaalit (Crescent carnival), suom. O. Järvi, Jyväskylä: Gummerus 1945 * Tuuli kääntyy etelään (Also the hills), suom. O. Järvi, Jyväskylä: Gummerus 1947 * Kavaljeeri saapuu (Came a Cavalier), suom. J. Maanpää, Jyväskylä: Gummerus 1949 * Kukka taittuu: romaani (Dinner at Antoine's), suom. S. S. Taube, Jyväskylä: Gummerus 1949 ** Antoinen päivälliset (Dinner at Antoine's), suom. S. S. Taube, Jyväskylä: Gummerus 1960 * Senaattorin tytär (Senator Marlowe's daughter), suom. Tuovi Järvinen ja S. S. Taula, Jyväskylä: Gummerus 1953 * Talo Mississipin rannalla (Steamboat Gothic), suom. Elli Ristimäki, Jyväskylä: Gummerus 1954 * Kuninkaallinen aitio (The royal box), suom. Laura Tala (=Laura Tetri), Jyväskylä: Gummerus 1955 * Larry Vincent (Larry Vincent), suom. Elli Ristimäki, Jyväskylä: Gummerus 1955 * Sininen kamelia (Blue Camellia), suom. S. S. Taula, Jyväskylä: Gummerus 1958 * Kultakengät (Victorine), suom. Liisa Jalovaara, Jyväskylä: Gummerus 1959 ** Antoinen päivälliset (Dinner at Antoine's), suom. S. S. Taube, Jyväskylä: Gummerus 1960 * Minä, kuningas (I, the king), suom. Inkeri Hämäläinen, Jyväskylä: Gummerus 1967 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Gösta August Sackleen

Gösta August Sackleen (9. helmikuuta 1864 Helsinki – 9. syyskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, upseeri, yritysjohtaja ja valtiopäivämies.Geni: Gösta August Larsson Sacklén Viitattu 25.5.2021. Sackleenin vanhemmat olivat juristi, vapaaherra Lars August Sackleen ja Anna Maria Finelius ja puoliso Katarina Schestakoff. Sackleen toimi aluksi sotilasuralla, yleten Uudenmaan pataljoonassa kapteeniksi, mutta ryhtyi sitten liikealalle. Hän toimi useiden eri yritysten johtajana, mukaan lukien Ferdinand Tilgmannin yhtiöt, joiden palveluksessa hän oli vuoteen 1917 asti. Sackleen oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central- Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Hallo aus Berlin

Hallo aus Berlin (suom. Hei Berliinistä) on brittiläinen saksan kielen opetussarja. Sarjaa alettiin esittää BBC Schools TV -kanavalla 19. syyskuuta 1996. Viimeinen jakso esitettiin 27. maaliskuuta 1997. Jokaisessa jaksossa on oma teemansa. Lisäksi tietokoneanimoidut hahmot Rolli ja Rita (saks. Rolli und Rita) esittävät musiikkikappaleen saksan kielellä. == Jaksot == Jakso Jakson nimi Jakson nimi Kappaleen nimi Kappaleen nimi 1\. Wir Me Hallo aus Berlin Hei Berliinistä 2\. Familie Perhe Das ist meine Familie Se on minun perheeni 3\. Zu Hause Kotona ] Wo wohnst Du? Missä sinä asut? 4\. In der Stadt Kaupungissa Ist eine Post hier? Onko täällä postitoimisto? 5\. Essen und Trinken Ruoka ja juoma Einmal Eis, Bitte Jäätelöä, kiitos 6\. Schule Koulu Was ist dein Lieblingsfach? Mikä on lempioppiaineesi? 7\. Freizeit Vapaa-aika Was machst du am Wochenende? Mitä teet viikonloppuna? 8\. Gesundheit Urheilu Ich habe zehn Finger Minulla on kymmenen sormea 9\. Ferien und Feste Juhlat ja juhlapäivät Wann hast du Geburtstag? Milloin on syntymäpäiväsi? 10\. Unser Berlin Meidän Berlinimme Das ist unser Berlin Tämä on meidän Berlinimme == Lähteet == Luokka:Opetusohjelmat Luokka:Saksalaiset televisiosarjat
Carpinteria

Carpinteria on kaupunki Santa Barbaran piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 13 264. Kaupunki perustettiin 28. syyskuuta 1965. Carpinterian pormestarina toimii Wade Nomura. == Väestö == Kaupungin asukkaista 75,18 prosenttia on valkoisia, 2,40 prosenttia aasialaisia, 0,47 prosenttia afroamerikkalaisia ja 0,22 prosenttia intiaaneja. 15,95 prosenttia asukkaista ei ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 42,9 vuotta. ==Kuvia== Tiedosto:Carpinteria State Beach.jpg|Carpinteria State Beach. Tiedosto:Pacific Surfliner's meet near Carpenteria - panoramio.jpg|Amtrakin juna kaupungissa. Tiedosto:Carpinteria, California - panoramio (4).jpg|Carpinterian keskustaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaupungin kotisivut Luokka:Kalifornian kaupungit Luokka:Santa Barbaran piirikunta
Hjalmar Frithiof Segercrantz

Hjalmar Frithiof (Fritiof) Segercrantz (20. kesäkuuta 1864 Lappträsk – 4. joulukuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja valtiopäivämies.Geni: Hjalmar Fritiof Segercrantz Viitattu 25.5.2021. Segercrantzin vanhemmat olivat majuri, kruununvouti Johan Gustaf Emil Segercrantz ja Marja Melechin ja puoliso Elin Matilda Wellingk. Segercrantz vietti nuoruusvuotensa Haminassa, mutta harjoitti kaupallisia opintoja Turussa. Hän toimi aluksi kirjanpitäjänä, mutta hankki sitten omistukseensa rautakaupan Helsingistä. Segercrantz & C:o -liikettä hän piti vuoteen 1920 asti. Segercrantz oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1899, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954. Pankinjohtaja Johan Segercrantz oli Hjalmar Frithiof Segercrantzin veli.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Segercrantz Johan Verner Viitattu 25.5.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Presidentintekijät

Presidentintekijät on Tuukka Temosen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2014. Elokuvassa seurataan Sauli Niinistön presidentivaalikampanjaa vuosina 2011-2012. == Palkinnot ja ehdokkuudet == * Elokuva oli parhaan dokumentin Jussi -palkintoehdokkaana vuonna 2015. * Katja Pällijeff ja Tuukka Temonen olivat parhaan leikkauksen Jussi -palkintoehdokkaina vuonna 2015. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Tellervo, Tapion tytär

Tellervo, Tapion tytär (myös nimellä Diana) on Yrjö Liipolan pronssiveistos vuodelta 1928. Se sijaitsee Helsingissä Kolmikulman puistossa Kaartinkaupungin kaupunginosassa. == Historia == === Varhaisvaiheet === Helsingin kaupunki tilasi tuolloin jo tunnetulta kuvanveistäjä Yrjö Liipolalta taideteoksen ydinkeskustassa sijaitsevaan Kolmikulmaan vuonna 1928. Se hankittiin Töölön Taidehallin näyttelyssä esillä olleen Liipolan Diana-pienoisveistoksen vuodelta 1924 perusteella. Veistos valettiin pronssiin Unkarin kuningaskunnassa, jossa taiteilija asusteli pitkiä vaiheita 1900-luvun alkupuolella. Vuonna 1929 julkistetusta veistoksesta tuli pian yksi Helsingin kaupungin tunnetuimpia julkisia taideteoksia. Poikatyttöä kuvaava teos oli 1900-luvun alkuvuosikymmenien Euroopan kaupungeissa uuden naiseuden symboli. Diana sopi aikanaan urheilua ja ruumiinkulttuuria ihailevan nuoremman polven edustajaksi. Uuden vuosisadan ensimmäisten vuosien alastomuusliike pyrki poistattamaan alastomuudesta erotiikan ja normalisoi sitä täten taiteessa. === Nykypäivä === Veistoksen kädessä oleva keihäs on saanut osansa toistuvasta ilkivallasta. Siinä roikutaan, jolloin se vaurioituu. Nykypäivään asti itse teos on säästynyt ilkivallalta. Kolmikulmaa uudistettiin vuonna 2007. Uudistuksien yhteydessä patsaan edustalla oleva vesiallas remontoitiin ja siihen asennettiin Dianan keihään kaarta kuvastavat suihkulähteet. Kummatkin Diana-veistokset kuuluvat nykyisin Helsingin taidemuseon taidekokoelmiin. == Nimikysymys == Taideteos on saanut inspiraationsa eri tarustojen metsästävistä jumalattarista. Veistosta on kutsuttu aina nimillä Tellervo sekä Diana, sillä kummatkin ovat metsästäviä jumalattaria - tosin eri maiden tarustoissa. Antiikin roomalaisen mytologian Dianan on kuvattu usein metsästävän jousella ja Kalevalan Tellervon taas keihäällä. Tämä on vaikuttanut myös kaupungin paikannimiin; puiston, jossa veistos sijaitsee, oikea nimi on Kolmikulma, mutta siitä käytetään myös nimeä Dianapuisto. == Kuvia teoksesta == Toinen maailmansota - N252069 (hkm.HKMS000005-km00350c).jpg|Veistos jatkosodan aikana vuonna 1942. Uudenmaankatu 1, 3, 5. Etualalla Kolmipuisto ja Diana patsas - N20705 - hkm.HKMS000005-km0000mhes.jpg|Veistos maaliskuussa 1961. Visit- suomi-2009-05-by-RalfR-060.jpg|Veistos toukokuussa 2009. Erottaja Kolmikulma.jpg|Veistos heinäkuussa 2017. == Katso myös == * Luettelo Helsingin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == Luokka:Kaartinkaupunki Luokka:Helsingin patsaat ja veistokset
Belaja Rus

Belaja Rus (, ”Valkoinen Rus”) on valkovenäläinen puolue. Se on maan valtapuolue ja keskittyy etupäässä presidentti Aljaksandr Lukašenkan tukemiseen. Puolue sai alkunsa järjestönä vuonna 2004 Hrodnassa. Kolme vuotta myöhemmin vastaava paikallisosasto perustettiin Minskiin, jonka jälkeen alettiin suunnitella kansallista järjestöä. Perustamiskokous pidettiin 17. marraskuuta 2007. Vuonna 2016 Valko-Venäjän ylähuoneen puhemies ehdotti järjestön muuttamista poliittiseksi puolueeksi. Vuonna 2020 puolueella oli oman ilmoituksensa mukaan 191 546 jäsentä. Puolue keskittyy ideologian sijaan tukemaan maan presidenttiä ja kuvailee itseään koko kansan liikkeeksi, joka käy dialogia eri ihmisten, järjestöjen ja puolueiden kesken. == Lähteet == Luokka:Valko-Venäjän puolueet
Sandro Key-Åberg

Sandro Gustav Key-Åberg (6. toukokuuta 1922 Dresden, Saksa – 5. kesäkuuta 1991 Tukholma, RuotsiSandro Key-Åberg, Store norske leksikon 9.6.2020, viitattu 25.5.2021 ) oli ruotsalainen kirjailija, koulutukseltaan filosofian kandidaatti. Key-Åberg kirjoitti romaaneja, lyhytromaaneja, novelleja, näytelmiä ja runoteoksia. Lisäksi hän julkaisi kotiseutukuvauksia. Hänen esikoiskokoelmansa Skrämdas läkas ilmestyi 1950. Hänen runonsa ovat tiiviitä, ilmaisultaan jänteviä. ==Palkinnot ja tunnustukset== * Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto 1952SvD:s Litteraturpristagare sedan 1944, vuoteen 2006 Svenska Dagbladet 29.11.2004, viitattu 25.5.2021 * Dobloug-palkinto 1983Doblougprisen, Store norske leksikon, viitattu 25.5.2021 ==Suomennettua tuotantoa== * runoja antologiassa Ny lyrik – Uutta lyriikkaa, Helsinki: Kirjailijakeskus 1984 ISBN 951-99530-3-5 * novelli Ihmiskohtaloita antologiassa Vuoden novellit, Helsinki: Horisontti: Tammi 1967 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Sandro Key-Åberg, Biblioteket.se Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Edistykselliset

Edistykselliset (latv. Progresīvie) on latvialainen sosiaaliliberaalinen ja sosiaalidemokraattinen puolue. Sen puheenjohtajina toimivat Antoņina Ņenaševa ja Edmunds Cepurītis. Edistykselliset perustettiin yhdistyksenä vuonna 2011 ja puolue siitä tuli vuonna 2017. Puolue haluaa lisätä terveydenhuollon ja sosiaaliturvan rahoitusta, torjua ilmastonmuutosta ja syventää Latvian yhteistyötä Pohjoismaiden kanssa. Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa puolue keräsi 2,61 % äänistä, eikä saanut yhtään edustajaa saeimaan. Europarlamenttivaaleissa vuonna 2019 puolueen kannatus oli 2,90 %, ja se ei saanut yhtään meppiä. Riian kaupunkivaaleissa 2020 puolue oli vaaliliitossa Attīstībai/Par!-puolueryhmittymän kanssa. Vaaliliitto keräsi 26,14 % äänistä ja sai 18 edustajaa 60-paikkaiseen valtuustoon. Myöhemmin liittouma pieneni valtuustossa, kun Latvian kehityksen puolesta -puolue erosi siitä. ==Lähteet== Luokka:Latvian puolueet Luokka:Sosiaalidemokraattiset puolueet Luokka:Sosiaaliliberaalit puolueet
Svartträsket

Svartträsket on matala ja rehevä järvi Inkoon lounaisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria.Svartträsket. Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Maantiede == Svartträsketin pituus on 380 metriä. Saaria ei ole. Järven läheisyydessä on peltoa, metsää ja suota. Pohjoispuolella sijaitsee luonnonsuojelualueen ympäröimä Kockelträsket. Svartträsketiin virtaa vettä lännestä, Svartträsketistä virtaa vettä itään Backavikeniin, joka on 0,2 metriä merenpinnan yläpuolella sijaitseva kluuvijärvi. Svartträsket (81V072.1.001) kuuluu Välialueeseen (81V072), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen päävesistössä (81). Välialueen 81V072 muut yli hehtaarin laajuiset vakavedet ovat Kjulböleträsket, Storgropen ja Lillgropen.Välialue (81V072). Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Lähteet == Luokka:Inkoon järvet
Lihava (järvi)

Lihava on matala järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta- ala on 12,1 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 20 kilometriä luoteeseen.Lihava. Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Maantiede == Lihavan pituus kaakosta luoteeseen on 650 metriä. Saaria ei ole. Järven rannalla on haja-asutusta ja metsämaata. Etelärannalla on maatalousmaata. Lihavaan virtaa vettä lounaasta Kaiturista, pohjoisesta Tytylammesta ja idästä Kakolammesta. Lihavan eteläkolkasta lähtee laskuoja Vähä Ruokjärveen, jonka korkeustaso on 1,5 metriä Lihavaa alempi. Asutus ja maatalous kuormittavat Lihavaa, jonka vesitilavuus on keskisyvyyden ja pinta-alan perusteella vain noin 150 000 kuutiometriä eli 150 miljoonaa litraa. Lihavan kalastoon kuuluu muun muassa ahven ja hauki, kasvilajeja edustavat muun muassa ulpukka ja lumme. Lihava (23.074.1.010) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.Hämjoen valuma-alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Laiha (järvi)

Laiha on tummavetinen, matala humusjärvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 19 kilometriä luoteeseen.Laiha. Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Maantiede == Laihan pituus kaakosta luoteeseen on 550 metriä. Saaria ei ole. Järven rannalla on haja-asutusta ja metsämaata. Laihan koillisrannalle virtaa laskuoja pohjoisesta, Laihasta ei lähde selkeitä laskuojia. Laiha sijaitsee Vähä Ruokjärven ja Iso Ruokjärven välissä. Lihava-järvi sijaitsee kilometrin Laihasta luoteeseen. Laiha (23.074.1.009) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.Hämjoen valuma-alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Kivimäen Kaita

Kivimäen Kaita on järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 13,2 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 20 kilometriä luoteeseen.Kivimäen Kaita. Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Maantiede == Kivimäen Kaita on länsi–itäsuuntaisesti pitkänomainen. Rantaviivaltaan mutkittelevasta pääaltaasta työntyy kaakkoon pieni lahti. Saaria ei ole. Järven rannalla on haja-asutusta ja metsämaata. Luoteessa on peltotilkkuja, koillisessa on Kivimäki, joka kohoaa noin 100 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli yli 25 metriä järven pinnan yläpuolelle. Kivimäen Kaitaan virtaa vettä soilta ja pelloilta. Kivimäen Kaidan länsikolkasta virtaa laskuoja Hossiasuon halki Ruonaan, joka sijaitsee noin 800 metriä länteen. Ruonasta vedet virtaavat etelään. Kivimäen Kaitaa tutkittiin kesällä 2014, jolloin se luokiteltiin ravinnepitoisuuksien perusteella keskimääräisen reheväksi. Kivimäen Kaita (23.074.1.014) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.Hämjoen valuma-alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Coconut Girl

Coconut Girl oli suomalainen popyhtye ja musiikkiprojekti, jonka muodostivat Coconut Girl -nimellä esiintynyt Paula Hagert ja kaksi taustatanssijaa. 1990-luvun loppupuolella musiikkipromoottorit Kari Hynninen ja Pequ Nieminen saivat ajatuksen luoda Suomen markkinoille Dr. Bombayta tai Aquaa vastaavan artistin. He löysivät nuoren romanitytön Paula Hagertin, joka osasi laulaa ja tanssia ja nimesivät tämän Coconut Girliksi. Coconut Girlille luotiin taustatarina, jonka mukaan hän oli syntynyt Havaijilla suomalaisen sairaanhoitajan ja havaijilaisen DJ:n lomaromanssin seurauksena. Hagertille opetettiin muutamia havaijinkielisiä lauseita ja hän antoi lehdistölle haastatteluja. Seitsemän Päivää -lehti halusi maksaa tytön matkan Havaijille tapaamaan isäänsä. Promoottori Nieminen kertoi tytön olevan kiireinen ja matka saatiin siirettyä. Promoottoreiden juoni paljastui kun Hagertin sukulaiset alkoivat ottaa yhteyttä lehtiin ja paljastivat totuuden tytön taustasta. Paljastus aiheutti jonkin verran kohua mediassa. Coconut Girl julkaisi yhden albumin vuonna 1999. Levyn kappaleita kirjoittamassa ja tuottamassa olivat muun muassa ruotsalainen tuottajaduo Twin ja englantilainen James Black. == Diskografia == * Fly Away (albumi, 1999) * Fantasy (single, 1999) * Call 911 (maxisingle, 1999) * Fly Away (maxisingle, 1999) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset popyhtyeet
Ruona (järvi)

Ruona on järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 9,4 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 21 kilometriä luoteeseen.Ruona. Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Maantiede == Ruona kaareutuu lännestä kaakkoon, reitti järven länsirannalta kaakkoisrannalle on noin 650 metriä. Saaria ei ole. Järveä ympäröi metsämaa, pohjoisessa on haja-asutusta. Ruonanniemi järven etelärannalla kohoaa yli 100 metriä merenpinnan yläpuolelle. Ruonaan virtaa laskuoja Kivimäen Kaidasta, joka sijaitsee noin 800 metriä itään. Ruonasta vedet virtaavat etelään Tytylammen ja Lihavan kautta Vähä Ruokjärveen. Ruonan luoteispuolella sijaitsee Siitoonjärvi ja lounaispuolella Enäjärvi. Ruona (23.074.1.013) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.Hämjoen valuma-alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Montboudif

Montboudif () on kunta Ranskan keskiosassa Cantalin departementissa Auvergne- Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 62 kilometria Saint-Flourin kaupungista luoteeseen. Montboudif kuuluu Artensen luonnolliseen alueeseen Ranskan keskiylängöllä. Kunta sijaitsee keskellä Parc naturel régional des volcans d'Auvergnen luonnonpuistoa, Puy de Sancyn vuoren eteläpuolella. == Tunnettuja kuntalaisia == * Georges Pompidoun (1911-1974), Ranskan presidentti vuosina 1969-1974, on syntyperäinen kuntalainen. Kunnassa on myös hänelle omistettu museo, Georges Pompidou Museum. * Louis Chavignier (1922-1972), ekspressionistinen kuvanveistäjä, on syntyperäinen kuntalainen. Tiedosto:Montboudif_maison_Pompidou_(1).JPG|Georges Pompidoun syntymäkoti Tiedosto:Montboudif_-_musée_Pompidou_20200810-02.jpg|Georges Pompidou museo ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Cantalin kunnat
Bingerville

Bingerville on kunta Abidjanin autonomisessa piirikunnassa Norsunluurannikolla. Se sijaitsee Ébrién laguunin rannalla 18 kilometriä Abidjanin keskustasta itään. Kunnassa on 91 300 asukasta (vuonna 2014). Markkinapaikasta alkunsa saanut Bingerville oli Norsunluurannikon pääkaupunki vuosina 1900–1934. Se on nimetty Louis-Gustave Bingerin mukaan. Kun Abdijanista tuli pääkaupunki, Bingerville jäi aliprefektuurin keskukseksi. Se on kasvanut nopeasti Abidjanin läheisyyden ansiosta. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus ja kaupankäynti. Bingerville on tärkeä koulukaupunki ja matkailun keskus. Sen nähtävyyksiin kuuluvat siirtomaa-ajan rakennukset ja kasvitieteellinen puutarha. ==Lähteet== Luokka:Norsunluurannikon kaupungit
Siitoonjärvi

Siitoonjärvi on matala ja vähähumuksinen järvi Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajalla. Sen eteläosa sijaitsee Lohjan alueella, keski- ja pohjoisosa Salon alueella. Järven pinta-ala on 54 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 22 kilometriä luoteeseen ja Salon keskustasta 33 kilometriä itään. Suomusjärven kirkonkylä sijaitsee nelisen kilometriä Siitoonjärveltä lounaaseen.Siitoonjärvi. Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Maantiede == Siitoonjärven pituus lännestä itään on 1,1 kilometriä, allas on pohjois–eteläsuunnassa varsin tasaleveä, enimmillään runsaat 600 metriä. Saaria ei ole. Rannoilla on suhteellisen paljon asutusta, valuma-alue on enimmäkseen metsäistä. Siitoonjärveen laskee suo-ojia, Siitoonjärvi laskee Enäjärveen, joka sijaitsee puoli kilometriä etelään. Enäjärven korkeustaso on noin yhdeksän metriä Siitoonjärveä alempi. Siitoonjärven luoteispuolella sijaitsee Lahnajärvi, kaakossa on muun muassa Ruona ja Kivimäen Kaita. Siitoonjärven ekologinen tila on erinomainen. Siitoonjärvi (23.074.1.016) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma- alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Siitoonjärvi on neljänneksi laajin.Hämjoen valuma- alue (23.074). Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Salon järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö
Remppa vai muutto Suomi

Remppa vai muutto Suomi on suomalainen televisiosarja, jossa kaksi kiinteistöalan ammattilaista mittelevät toisiaan vastaan leikkimielisessä kisassa siitä, valitsevatko osallistujat remontoidun kotinsa, vai päätyvätkö he asumaan uuteen esitettyyn taloon. Ohjelma perustuu kanadalais- yhdysvaltalaiseen Love It or List It -formaattiin. Ohjelman ensimmäinen kausi alkoi 26. elokuuta 2021 Nelonen-kanavalla. Ohjelman pääosissa ovat kiinteistönvälittäjä Anne Ramsay ja sisustusarkkitehti Marko Paananen. Ohjelman toinen kausi alkoi syyskuussa 2022.Nelonen Median syksyn 2022 tv- ohjelmisto on nyt julki! Kolmannen tuotantokauden osallistujahaku on käynnissä, ja kausi tullaan esittämään syksyllä 2024.Hae mukaan uudelle Remppa vai muutto Suomi -kaudelle!Viitattu 5.10.2023 Ohjelman joka jaksossa yhden perheen kotia remontoidaan. Samalla heille esitetään vaihtoehtoisia muuttokohteita. Remontin päätyttyä perhe päättää, jääkö omaan remontoituun kotiin, vai muuttaako. Ohjelma on voittanut Kultainen Venla -palkinnon parhaan lifestyle-ohjelman kategoriassa vuonna 2021.Kultainen Venla -voittajat 2021Viitattu 5.10.2023 ==Jaksot== ===Yhteenveto=== Kausi Jaksoja Esitetty Remppa voitti Muutto voitti 1 10 26. elokuuta – 28. lokakuuta 2021 6 4 2 10 8. syyskuuta 2022 – 10. marraskuuta 2022 6 4 ===Ensimmäinen tuotantokausi=== Jakso Ensiesitys Kohde Voittaja Katsojaluvut Marko (Remppa) Anne (Muutto) 1 Viikin kompromissikoti 26. elokuuta 2021 Helsinki Voitto 362 000 2 Tyhjän kodin syndrooma 2. syyskuuta 2021 Turenki Voitto 299 000 3 Luksusta arkeen 9. syyskuuta 2021 Espoo Voitto 251 000 4 Lapsiperhe aikuisten kodissa 16. syyskuuta 2021 Kirkkonummi Voitto 305 000 5 Lepoa korville 23. syyskuuta 2021 Turku Voitto 242 000 6 Kompakti kaupunkikoti 30. syyskuuta 2021 Helsinki Voitto 263 000 7 Pyykit lapsuudenkodin keittiössä 7. lokakuuta 2021 Turku Voitto 301 000 8 60-luvun koti juhlakuntoon 14. lokakuuta 2021 Tuusula Voitto 289 000 9 Upseeriperheen ensiasunto 21. lokakuuta 2021 Helsinki Voitto 284 000 10 Talonrakentajan traumat 28. lokakuuta 2021 Espoo Voitto 281 000 ===Toinen tuotantokausi=== Jakso Ensiesitys Kohde Voittaja Katsojaluvut Marko (Remppa) Anne (Muutto) 1 Hukkaneliöt hyötykäyttöön 8. syyskuuta 2022 Raisio Voitto 217 000 2 Espoon Berliini 15. syyskuuta 2022 Espoo Voitto 244 000 3 Hamstraavat insinöörit 22. syyskuuta 2022 Espoo Voitto 261 000 4 Koiranpennut kodinhoitohuoneessa 29. syyskuuta 2022 Lohja Voitto 298 000 5 Rauhattoman kaksion etätyöhaasteet 6. lokakuuta 2022 Helsinki Voitto 252 000 6 Koti kahdelle aikuiselle 13. lokakuuta 2022 Helsinki Voitto 270 000 7 Kasarikoti täynnä kompromisseja 20. lokakuuta 2022 Espoo Voitto 293 000 8 Huoltokeskuksesta kodiksi 27. lokakuuta 2022 Tampere Voitto 282 000 9 Yrittäjäperheen pyykkirumba 3. marraskuuta 2022 Lohja Voitto 327 000 10 Omaa tilaa ullakolta 10. marraskuuta 2022 Helsinki Voitto 288 000 == Lähteet == Luokka:2020-luvun suomalaiset tositelevisiosarjat
Pirunlinnan Suonia

Pirunlinnan Suonia on humuspitoinen metsäjärvi Lohjan lounaisosassa läntisellä Uudellamaalla. Varsinais-Suomen raja kulkee 150 metriä järven eteläpuolitse. Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 24 kilometriä länteen.Pirunlinnan Suonia. Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Maantiede == Pirunlinnan Suonian pituus lounaasta koilliseen on 900 metriä. Järvi on varsin tasaleveä, enimmillään noin 150 metriä. Saaria ei ole. Järveen virtaa vettä lännestä Peukalosuolta, järven pohjoiskolkasta lähtee laskuoja koilliseen Särkilammen kautta Nummijärveen, jonka korkeustaso on 14,5 metriä alempi. Pirunlinnan Suonian pohjoispuolella sijaitsee Sikajärvi ja etelässä Iso-Suonia. Pirunlinnan Suonia (24.032.1.010) kuuluu Kurkelanjärven alueeseen (24.032), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (24). Toinen jakovaihe on Kurkelanjoen alue (24.03). Kurkelanjärven alue levittäytyy Lohjanjärven länsipuolelle, se käsittää 25 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Nummijärvi ja Kurkelanjärvi ovat laajimmat.Kurkelanjärven alue (24.032). Järviwiki. Viitattu 21.5.2021. == Lähteet == Luokka:Lohjan järvet Luokka:Kurkelanjoen alue
Kjulböleträsket

Kjulböleträsket on järvi Snappertunassa Raaseporin kaakkoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 11 hehtaaria.Kjulböleträsket. Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Maantiede == Kjulböleträsketin pituus lännestä itään on 500 metriä. Saaria ei ole. Järven kaakkoisosassa on pitkulainen lahti, jonka eteläkolkasta lähtee laskuoja Suomenlahden Kjulbölevikeniin, jonne etäisyys on 600 metriä. Kjulböleträsketin pohjoispuolella avautuu kulttuurimaisema, muissa ilmansuunnissa on metsää ja suota. Kjulböleträsket (81V072.1.002) kuuluu Välialueeseen (81V072), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen päävesistössä (81). Välialueen 81V072 muut yli hehtaarin laajuiset vakavedet ovat Svartträsket, Storgropen ja Lillgropen.Välialue (81V072). Järviwiki. Viitattu 19.5.2021. == Lähteet == Luokka:Raaseporin järvet
Mārtiņš Staķis

Mārtiņš Staķis (s. 4. heinäkuuta 1979 Tukums) on latvialainen poliitikko. Hän on toiminut Riian pormestarina lokakuusta 2020 alkaen. Hän erosi kaupunginhallituksen sisäisten erimielisyyksien takia 5. heinäkuuta 2023.https://epl.delfi.ee/artikkel/120212932/riia-linnapea-lahkus-skandaalide- saatel-ametist-vaidetavasti-lepiti-meeri-seljataga-kokku-uues-voimuliidus Stakis opiskeli vuosina 2007–2008 Helsingin kauppakorkeakoulussa. Staķisin äiti, Dagnija Staķe, on myös ollut mukana politiikassa ja toimi maansa aluekehityksestä ja paikallishallinnosta vastaavana ministerinä. Toukokuussa 2021 Riiassa pelattujen jääkiekon MM-kisojen aikaan Kreikasta Liettuaan matkalla ollut lentokone pakotettiin laskeutumaan Valko-Venäjälle. Valko- Venäjä pidätti koneessa olleen oppisitioaktivisti ja toimittaja Raman Pratasevitšin Minskissä, mihin häntä kuljettanut EU:n sisäisellä lennolla ollut matkustajakone pakotettiin laskeutumaan tekaistun pommiuhan nojalla. Tämän seurauksena Mārtiņš Staķis oli mukana laskemassa kisa-alueella olleita Valko-Venäjän lippuja alas ja korvasi ne Valko-Venäjän opposition käyttämällä valko-puna-valkoisella valtion entisellä kansallislipulla. Tämän jälkeen Valko-Venäjä karkotti koko Latvian suurlähetystön väen maastaan. Latvia vastasi tähän samalla tavoin. Staķis on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Äidinkielensä latvian lisäksi hän osaa myös sujuvaa englantia ja venäjää.. == Lähteet == Luokka:Latvialaiset poliitikot Luokka:Pormestarit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Latvialaiset europarlamentaarikot
Kielland

Kielland on norjalainen sukunimi: * Alexander Kielland (1849–1906), kirjailija * Axel Kielland (1907–1963), kirjailija, Alexander Kiellandin pojanpoika * Gustava Kielland (1800–1889), runoilija ja lähetystyön edistäjä * Jens Kielland (1866–1926), arkkitehti, Alexander Kiellandin veljenpoika * Justine Kielland (s. 2002), jalkapalloilija * Kitty Kielland (1843–1914), taidemaalari == Muita == * Alexander Kielland, norjalainen öljynporauslautta. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Linholm

Linholm on saari Espoon itäsaaristossa. Se sijaitsee Tvijälpin ulkoilusaaren ja Småholmin koillispuolella ja kuuluu Westendin kaupunginosaan. Linholmin ja Westendin manneralueen välinen etäisyys on noin neljäsataa metriä.Linholm Espoon opaskartalla Linholmin pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Saari on yksityisomistuksessa, sen länsipuolella sijaitsee kaksi pienempää saarta, joiden nimi on Linholms Gräsgrund (Parikarit). Linholm ja Linholms Gräsgrund ovat huvilasaaria, kartan mukaan ne on yhdistetty toisiinsa kävelysilloin.Linholm, Saari, Espoo Hanasaaren kulttuurikeskus ja Karhusaaren taidekeskus sijaitsevat noin kilometrin Linholmista itäkoilliseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi Luokka:Espoon saaret Luokka:Westend
Ådholms Långgrund

Ådholms Långgrund on saari ja luonnonsuojelualue Espoon itäsaaristossa. Se sijaitsee nelisen kilometriä Matinkylän Nokkalan venesatamasta itäkaakkoon. Espoon virallisessa kaupunginosajaossa Ådholms Långgrund kuuluu Matinkylään.Ådholms Långgrund Espoon opaskartalla Ådholms Långgrundin pinta- ala on noin kaksi hehtaaria, luonnonsuojelualueen pinta-ala on kolme hehtaaria. Saaren länsipuolella sijaitsee Stora Ådholmen, kaakossa on Korkeakupu ja pohjoisessa Käärmesaari. Ådholms Långgrundin pituus kaakosta luoteeseen on lähes puoli kilometriä, suurin leveys on noin sata metriä. Saari on valtaosin silokalliota, kallioiden välissä kasvaa niittyjä ja kasvistoltaan runsaita juotteja. Niityillä kasvaa muun muassa suola-arhoa ja tahma-ailakkia. Ådholms Långgrund on arvokas lintusaari, siellä pesii muun muassa lokkeja, punajalkavikloja ja tyllejä.Ådholms Långgrund, Saari, Espoo == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi *Ådholms Långgrund, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength Luokka:Espoon saaret Luokka:Matinkylä
Axel Kielland

Axel Kielland (1907 Stavanger, Norja – 1963 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija. Hän työskenteli Dagbladetin toimittajana. Saksan miehittäessä Norjaa hän lähti maanpakoon Ruotsiin. Hänen merkittävimpiä teoksiaan ovat näytelmät, mutta hän kirjoitti myös romaaneja ja matkakuvauksia. Axel Kiellandin isoisä oli kirjailija Alexander Kielland. ==Suomennetut teokset== * Vaarallinen kuherruskuukausi (Farlig smekmånad), suom. Niilo Pakarinen, Turku: Kirjokansi 1945 * Vaarallista elämää (Lev farligt!), suom. Aaro Vuoristo, Helsinki: Mantere 1946 * Herra ja hänen palvelijansa : 3-näyt. (4-kuv.) näytelmä (Herren og hans tjenere), suom. Liisa Voionmaa, Helsinki: Suomen Näyttämöiden Liitto, 1956 (Näytelmämoniste) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet
Korkeakupu

Korkeakupu () on saari Helsingin ja Espoon rajalla. Se sijaitsee seitsemän kilometriä Helsingin keskustasta lounaaseen. Espoon osalta Korkeakupu kuuluu Matinkylään.Korkeakupu Espoon opaskartalla Korkeakuvun itäosa kuuluu Helsinkiin ja länsiosa Espooseen. Saaren pinta-ala on noin puoli hehtaaria ja korkeus merenpinnasta viisi metriä. Pituus etelästä pohjoiseen on 100 metriä. Noin 80 metriä luoteeseen sijaitsee Ådholms Långgrundin luonnonsuojelualue, noin 230 metriä etelään sijaitsee Hellmaninkupu. Korkeakupu on jokamiehenoikeuksien piirissä.Korkeakupu, Saari, Helsinki == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi *Korkeakupu Palvelukartalla Luokka:Espoon saaret Luokka:Helsingin saaret Luokka:Matinkylä
Aithiopis

Aithiopis (, ; ”Runo aithiopialaisesta”) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoelma, joka kertoi Troijan sodan tapahtumista Iliaan ja Pienen Iliaan välisenä aikana, mukaan lukien Akhilleuksen kuolema. Se luetaan kuuluvaksi niin kutsuttuun eeppiseen kyklokseen ja tarkemmin Troijan kyklokseen. Eepos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia. == Historia == Aithiopis-eepos kirjoitettiin jonkin verran myöhemmin kuin Homeroksen nimiin laitetut eepokset. Se ajoitetaan joskus noin vuoteen 776 eaa. tai 700-luvun eaa. puoliväliin, ja joskus vasta vuoden 700 eaa. jälkeiselle ajalle. Sen kirjoittajana pidettiin myöhemmän antiikin aikana Arktinos Miletoslaista. Vaikka Aithiopis oli myöhäisempi kuin Ilias, se sisältää aineistoa, jonka uskotaan palautuvan Iliasta varhaisempaan hypoteettiseen eepokseen, joska käytetään tutkimuksessa nimitystä Memnonis, joka kertoi Akhilleuksen kuolemasta ja hautajaisista. Sama runoelma on vaikuttanut mahdollisesti myös Iliaaseen. Vaikka Aithiopis-eepos onkin kadonnut, sillä on ollut merkittävä vaikutus myöhempään runouteen käsittelemiensä myyttien osalta. == Sisältö == Aithiopis koostui viidestä kirjasta. Sen tapahtumat seurasivat ajallisesti Iliaan tapahtumia ja edelsivät niin kutsutun Pienen Iliaan tapahtumia. Eepos kertoi Troijan liittolaisten Penthesileian ja Memnonin saapumisesta sotaan sekä heidän kuolemastaan Akhilleuksen käden kautta kostoksi Antilokhoksen kuolemasta. Eepos kertoi myös Akhilleuksen omasta kuolemasta ja hautaamisesta. Se sisälsi myös kertomukset Akhilleuksen aseiden myöntämisestä Odysseukselle Aiaan sijaasta sekä viimeksimainitun itsemurhasta, jotka tunnetaan myös Pienestä Iliaasta. Eepoksen nimi viittaa Aithiopiaan, jonka kuningas Memnon oli. Kerronnallisesti eepos käsitti muutaman viikon ajanjakson, josta vain muutama päivä on varsinaista toimintaa, samaan tapaan kuin Iliaassa. Eepoksen läpi kulkeneena teemana on saattanut olla Akhilleuksen nousu kaikkien aikojen täydellisimmäksi soturiksi ja kuolema lopulta kaikkein suurimman voiton hetkellä. Myöhempi toimittaja on kuitenkin lisännyt eepoksen loppuun kömpelöhkön siirtymän kohti Pienen Iliaan alkua. Eepoksesta on säilynyt kolme katkelmaa myöhemmissä antiikin aikaisissa teoksissa. Ensimmäinen ja pisin niistä on peräisin Prokloksen teoksesta Khrestomatheia. Muut kaksi ovat Homeroksen ja Pindaroksen skoliasteilta. == Lähteet == == Kirjallisuutta == === Katkelmien käännöksiä === * Aethiopis. Teoksessa Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös. * Aethiopis. Teoksessa === Muuta kirjallisuutta === * * == Aiheesta muualla == Luokka:Troijan kyklos