EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Köysi

Köysi on useista kuiduista tai säikeistä palmikoitu tai punottu paksu naru, jolla voidaan vetää esineitä tai kiinnittää niitä toisiinsa. Köydellä on hyvä vetolujuus, mutta sen joustavuus ja pehmeys estävät sen käytön työntämiseen. Yleisimpiä köysimateriaaleja ovat luonnonkuidut kuten manilla, sisal ja hamppu, keinokuidut kuten nailon, polypropyleeni ja polyesteri sekä eläinperäiset materiaalit kuten karva ja hius. Metallista, kuten teräksestä, valmistettavaa köyttä kutsutaan vaijeriksi. Tällä hetkellä maailman kestävin köysi on polyeteeniä. Köysien kiinnittämiseksi, sitomiseksi ja päättelyksi käytetään solmuja. Saman asian saa tehtyä myös siistimmin ja kestävämmin pleissauksella. Köyden päähän langalla tehtävää päättelyä sanotaan rihmaukseksi. Erityisesti merimiehet ovat olleet taitavia käsittelemään erilaisia köysiä, koska laivojen sitominen touveihin ja raskaiden mastojen ohjaus vaatii paljon sekä köysiltä että niiden käsittelijöiltä. Köysillä ja solmuilla on ollut ratkaiseva merkitys ihmiskunnan historiassa.Lost knowledge: ropes and knots Low-tech Magazine 2010 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kiinnitystarvikkeet
Operaatio Gomorrah

Operaatio Gomorrah oli koodinimi sarjalle brittiläisten ja yhdysvaltalaisten toisen maailmansodan aikaisia ilmahyökkäyksiä Hampuriin 24. heinäkuuta – 2. elokuuta 1943, joka sai aikaan tulimyrskyn. Se oli aikanaan ilmasodankäynnin historian raskain hyökkäys. Operaation nimi tulee Raamatun kertomuksesta Sodoman ja Gomorran kaupunkien tuhosta. Operaatio Gomorrah johti noin 35 000–45 000 kuolemaan ja muihin henkilövahinkoihin 125 000:lle. Yhtenä yönä kuoli ainakin 18 000 ihmistä, joista suuri osa oli siviilejä: naisia ja lapsia. Luultavasti heitä kuoli paljon virallisia lukuja enemmän. Pommeja pudotettiin noin 1,3 miljoonaa tonnia. Arviolta miljoona ihmistä pakeni tulimyrskyn jälkeen kaupungista.Liittoutuneiden tappiot olivat vähäiset. Operaation muotoili alun perin brittiläinen ilmamarsalkka Arthur Harris. Se toteutettiin Kuninkaallisten ilmavoimien ja Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien (erityisesti 8th Air Force Bomber Command) yhteisoperaationa, jossa nämä suorittivat kolme päivää ja kaksi yötä kellon ympäri kestävän pommitustehtävän. Päivällä hyökkäsivät yhdysvaltalaiset, pimeän aikaan britit. Britit tekivät tieteellistä tutkimusta selvittäessään, miten kokonainen kaupunki tuhottaisiin olemattomiin. 28\. heinäkuuta vastaisena yönä pommitukset huipentuivat tulimyrskyyn. Ensin talojen rakenteita rikottiin (eli ”avattiin”, kuten asia operaation suunnitelmissa ilmaistiin) räjähdyspommeilla. Näin taloista tuli isoja hormeja, kun seuraavat aallot kylvivät niihin palopommeja. Tulimyrskyn syntyyn vaikuttivat epätavallisen lämmin sää sekä hyökkäysten suunnittelu niin, että kaupungin palokunnat jäivät loukkuun kaupungin keskustaan kun pommituksia jatkettiin palopommeilla keskustan ympärillä. Valtava pintapalo (kaikkiaan noin 20 km² syttyi) aikaansai jopa 65 m/s tuulia sekä jopa 800 °C:n lämpötiloja. Myrskytuuli tempasi mukaansa puita, kattoja ja ulkona olevia ihmisiä. Katujen päällyste syttyi kuumuudesta ilmiliekkiin. Kuumuus ja hapen puute surmasivat paljon myös pommisuojiin hakeutuneita. Niissä pommisuojissa, joissa oli ollut häkää, kuolleet ihmiset istuivat rauhallisina pöydän ympärillä tai makasivat yhtä rauhallisina vuoteilla. Siellä, missä tuli oli tunkeutunut pommisuojiin, ihmisistä oli jäljellä hiiltyneet jäänteet, luita ja tuhkaa. Toisissa pommisuojissa haljenneesta vesijohdosta purkautunut kiehuva vesi oli keittänyt suojaa hakeneet. == Katso myös == * Dresdenin pommitukset * Luettelo sotilasoperaatioista * Strateginen ilmapommitus * Goya * Moero * Wilhelm Gustloff == Lähteet == == Aiheesta muualla == Gomorrah Gomorrah Luokka:Hampurin historia Luokka:Vuoden 1943 sotahistoria
Sana

Kielitieteessä sana on kielen kirjoitettu tai puhuttu yksikkö, joka sisältää merkityksen. Usein on hyödyllistä tunnistaa kolme eri käsitettä, joita vapaassa kielenkäytössä kutsutaan sanaksi: * Lekseemi on käsite, joka sisältää yhteen kuuluvat sananmuodot; esimerkiksi koira, koiraa ja koiralla kuuluvat samaan lekseemiin. Lekseemiä edustaa lemma, eli hakusana, sananmuoto joka koetaan lekseemin perus- tai oletusmuodoksi. Hakusanoja, kuten koira, koiras, koiravaljakko luetellaan esimerkiksi sanakirjoissa. * Sananmuoto, on jonkin lekseemin perusmuoto tai taivutusmuoto, esimerkiksi koira, koiran, koiravaljakoissakaan. Esimerkiksi suomen substantiiveilla on kullakin noin 2 000 eri taivutusmuotoa, kun mukaan lasketaan kaikki sellaisetkin muodot, jossa sen johonkin sijamuotoon on lisätty possessiivisuffiksi tai yksi tai sitä useampi liitepartikkeli. * Sane eli tekstin juokseva sana, on tietyn sananmuodon esiintymä tekstissä. Vaikka sama sananmuoto esiintyisi tekstissä moneen kertaan, ne ovat eri saneita. Esimerkiksi virkkeessä "kesä kuivaa, kesä kastelee" esiintyy yksi sananmuoto "kesä" kahteen kertaan, siis kahtena eri saneena. Virkkeessä on siis kolme sananmuotoa ja neljä sanetta. Voidaan sanoa esimerkiksi että tietty kirja on 70 000 saneen mittainen tai että siinä on 70 000 juoksevaa sanaa. Sanat jakautuvat morfeemeihin, jotka edelleen jakautuvat foneemeihin. Lauseet sisältävät yhden tai useamman sanan. Sana, jota ei voi edelleen segmentoida on ns. perussana. ==Katso myös== *Pisimmät sanat ==Lähteet== * * Luokka:Muoto-oppi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Partikkeli (sanaluokka)

Partikkelit eli apusanat ovat sanaluokka yleensä taipumattomille sanoille, jotka eivät saa määritteitä eivätkä itse toimi määritteinä.Iso suomen kielioppi Partikkelit voidaan jakaa konjunktioihin (esimerkiksi että, jotta, koska, kun, vaikka) ja interjektioihin eli huudahdussanoihin (esimerkiksi hei, oh, kas). Aiemmin partikkeleihin laskettiin kuuluvaksi myös adverbit ja adpositiot, mutta nykyään ne lasketaan erillisiksi sanaluokiksi. Erityinen partikkelien alaluokka on liitepartikkelit, jotka eivät ole itsenäisiä sanoja vaan esiintyvät toisen sanan yhteydessä. Suomessa ne ovat sanan jäljessä, kuten ko/-kö (esimerkiksi sanassa minäkö) ja -kin (esimerkiksi sanassa minäkin). ==Lähteet== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Avoin yhteiskunta

Avoin yhteiskunta on aina humanismia edistävä yhteiskunta. Käsitteen loi ranskalainen filosofi Henri Bergson, ja sen popularisoi ja edelleen kehitti Karl Popper vuonna 1945 julkaistussa kirjassaan Avoin yhteiskunta ja sen viholliset. Ideaalina demokratia on humaaniuden kehityssuunnan tienviitta. Yhteiskunnan avainominaisuuksia ovat yksilönvapaus ja rauhanomainen itsekorjautuvuus. Edelliset ominaisuudet toteuttavien liberaalien demokratioiden valtiomuodon demokraattisuus on sekundäärinen lisäetu. Avoin yhteiskunta on avoin muutoksille ja perustuu ihmisoikeuksille. Avoimen yhteiskunnan vastakohta on suljettu yhteiskunta. Avoimessa yhteiskunnassa yksilöt tekevät henkilökohtaisia päätöksiä. Suljetussa eli kollektiivisessa yhteiskunnassa yksilön etu on toissijainen. Suljetun yhteiskunnan piirteitä ovat totalitarismi ja autoritarismi. Ennaltamäärätyn kehityksen yhteiskunnallisia oppeja Popper kutsuu historisismeiksi, ja näiden uskomusjärjestelmien kehittäjiä suljetun yhteiskunnan edistäjiksi. == Individualismi vastaan kollektivismi == Totalitarismi tukeutuu kollektivismiin vaatimuksenaan se, että yksilön tulee luopua itsekkyydestä ja toimia yhteishyvää silmällä pitäen. Oikeudenmukaisuus samaistetaan ryhmän etuun. Individualisti huomauttaa, että egoismin vastakohta on altruismi eikä suinkaan kollektivismi. Vallassa oleva yhteiskuntaluokka toimii sekin itsekkäästi ja propagandassaan syyttää itsekkyydestä niitä, jotka eivät alistu. == Yksilön ja valtion suhde == Valtion tehtävä on turvata yksilön perusoikeudet, ja yksilö on siksi valmis luopumaan osasta suvereniteettiaan. Asia kääntyy nurinpäin, kun valtion edun turvaamiseksi lähdetään rajoittamaan kansalaisten oikeuksia. Autoritaristinen valtio eli suljettu yhteiskunta pyrkii valvomaan kansalaistensa mielipiteitä ja jopa moraalia (näitä piirteitä esiintyy myös avoimessa yhteiskunnassa). Moraalisen vastuun siirtäminen pois yksilöltä johtaa moraalin turmeltumiseen. Avoimessa yhteiskunnassa yksilö kontrolloi valtiota eikä päinvastoin. Popperin määritelmän mukaan suljettu yhteiskunta ei kykene omaehtoisiin muutoksiin. Demokraattiset instituutiotkaan eivät tällöin pysty korjaamaan itseään, vaan korjaamiseen vaaditaan inhimillisiä ponnistuksia. Popper arvostelee voimakkaasti Platonia, jonka ihanteellinen yhteiskunta, filosofien johtama luokkayhteiskuntainen valtio, on hänen tulkintansa mukaan Sokrateen ja Demokritoksen ajatusten vastainen, vaikka Platon suuresti kunnioittaakin heitä. Popper lainaa Demokritosta: "...ja vaikka harvat saattavat panna alulle toimenpiteen, olemme kaikki kykeneviä sen arvioimiseen." Vuonna 1947 Popper perusti klassista liberalismia puolustavan Mont Pelerin Society -ryhmän yhdessä ystävänsä Friedrich Hayekin, Milton Friedmanin, Ludwig von Misesin ym. kanssa. == Katso myös == * Kansalaisyhteiskunta * Liberalismi * Liberaali demokratia * Oikeudenmukaisuusteoria ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Liberaali teoria
Fonetiikka

Fonetiikka eli ääntöoppi on tieteenala, jossa tutkitaan puhetta: ihmisäänen ja kielen äänteiden – vokaalien ja konsonanttien – syntyä, niiden akustista luonnetta ja kuulosignaalin tulkitsemista. Fonetiikka lasketaan usein kielitieteen osa-alueeksi. Toisaalta esimerkiksi Helsingin yliopistossa fonetiikkaa opetetaan käyttäytymistieteelliseen tiedekuntaan kuuluvalla käyttäytymistieteiden laitoksella, kun muu teoreettinen kielentutkimus on pitkälti humanistisen tiedekunnan nykykielten laitoksen toimialaa. Lähelle fonetiikkaa menevä kielitieteen tutkimusalue on fonologia eli äänneoppi. Ääntöoppi jaetaan edelleen 1\. Artikulatoriseen fonetiikkaan 2\. Akustiseen fonetiikkaan sekä 3\. Auditiiviseen fonetiikkaan Vuosina 1902–2001 Suomessa tehtiin 17 fonetiikan alan väitöskirjaa. == Artikulatorinen fonetiikka == Artikulatorisessa fonetiikassa tutkitaan puheessa käytettävien äänteiden tuottamista ääntöväylällä. Pääasiallisena tutkimuskysymyksenä on, miten ääntöväylän eri osat, artikulaattorit eli kieli, huulet, leuka, kitalaki, hampaat ynnä muut, käyttäytyvät itsessään ja suhteessa toisiinsa. === Mittaustekniikat === Äänteiden muodostuksen eli artikulaation tutkimuksessa käytetään usein apuna kokeellisia menetelmiä. Voidaan esimerkiksi mitata, millä tavalla kieli koskee kitalakeen puheenmuodostuksen aikana käyttämällä elektropalatografiaksi (EPG) kutsuttua menetelmää. Tiedon keräämisen ajaksi koehenkilölle asetetaan useilla elektrodeilla päällystetty tekokitalaki. Henkilön puhuessa koje mittaa, miten, missä ja kuinka kauan kieli koskee tiettyihin elektrodeihin eri äänteitä tuotettaessa. == Akustinen fonetiikka == Akustinen fonetiikka tutkii kielellisten ilmausten akustista rakennetta sekä puheen akustiikkaa. Tutkimuksessa voidaan keskittyä esimerkiksi tunnetilojen vaikutukseen tai puhe-elimistön ja akustisen vastaavuuteen. == Auditiivinen fonetiikka == Auditiivinen fonetiikka tutkii puheen auditiivista prosessointia, akustisten signaalien ja puheen havaitsemisessa tapahtuvia reaktioita ja esimerkiksi akustisten signaalien ja auditiivisten vasteiden yhteyksiä. ==Katso myös== * Ääntötapa * Ääntöpaikka * Puheanalyysi ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * ==Aiheesta muualla== *Helsingin yliopisto – Fonetiikka *Turun yliopisto – Fonetiikka * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Virke

Virke on oikeinkirjoituksen perusteella määrittyvä tekstin jakso, joka alkaa suuraakkosella ja loppuu niin sanotusti isoon välimerkkiin eli pisteeseen, huutomerkkiin tai kysymysmerkkiin. Lauseopillisesti tarkasteltuna virke yleensä muodostuu vähintään yhdestä päälauseesta, jonka lisäksi siinä voi olla muita päälauseita sekä sivulauseita. Tällaista toisiinsa liittyvien lauseiden kokonaisuutta voidaan kutsua myös yhdyslauseeksi. Virkkeestä puhuttaessa huomio kiinnittyy lauserakenteen sijasta laajempaan tekstirakenteeseen, jonka osana virke toimii. Arkikielessä virkkeen ja lauseen ero kuitenkin usein hämärtyy. Etenkin puheenomaisessa tekstissä voi tavata myös virkkeitä, joissa ei ole yhtään varsinaista lausetta eli vaillinaisia lauseita, joista puuttuu persoonamuotoinen verbi : : – Kuka? : – Tuo tuolilla istuva mies. : – Kiitos tiedosta. Hei, sinä siellä! : – Ai minäkö? Mitä asiaa? == Lähteet == * Ison suomen kieliopin verkkoversio (VISK): § 864 * == Viitteet == Luokka:Lauseoppi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Käsimuoto

Käsimuoto on sormien asento viittoman suorittamisen aikana. Käsimuoto voi pysyä samana tai muuttua viittoman loppua kohti. Viittoman käsimuodolla tarkoitetaan sormien asentoa viittoman aikana. Käsimuoto voi viittomassa pysyä samana tai muuttua. Käsimuodon muutoksessa käsi joko avautuu tai sulkeutuu, sormet koukistuvat tai peukaloa ja muita sormia hierotaan vastakkain. Lisäksi joissakin lukusanaviittomissa ja sormiaakkosia sisältävissä viittomissa esiintyy muunlaisia käsimuodon muutoksia. Luokka:Viittomakieli
Wattitunti

Wattitunti (tunnus WhSuomen Standardisoimisliitto, SI-opas, sivu 27, W h tai W·h) on energian yksikkö, joka vastaa watin tehoa tunnin ajan. Sähköenergian määrää mitattaessa käytetään usein kilowattituntia (tunnus kWh tai kW·h). 1 kWh on 1 000 Wh. Isommassa mittakaavassa, esimerkiksi energian tuotannossa ja voimalaitoksista puhuttaessa, käytetään megawattituntia, MWh (1 MWh = 1 000 kWh), gigawattituntia, GWh (1 GWh = 1 000 000 kWh) tai terawattituntia, TWh (1 TWh = 1 000 000 000 kWh). SI-järjestelmässä energian varsinainen yksikkö on joule, joka on toisessa muodossa wattisekunti; siten 1 kWh = 3,6 MJ. :1 MJ ≈ 0,277778 kWh tai 1 kWh = 3,6 MJ :1 GJ ≈ 0,277778 MWh ja 1 MWh = 3,6 GJ :1 TJ ≈ 0,277778 GWh ja 1 GWh = 3,6 TJ :1 PJ ≈ 0,277778 TWh ja 1 TWh = 3,6 PJ == Monikerrat == Kilo, mega, giga ja tera ovat useimmiten käytetyt etuliitteet. Monikerta Nimi Tunnus Monikerta Nimi Tunnus 100 wattitunti Wh 103 kilowattitunti kWh 10–3 milliwattitunti mWh 106 megawattitunti MWh 10–6 mikrowattitunti µWh 109 gigawattitunti GWh 10–9 nanowattitunti nWh 1012 terawattitunti TWh 10–12 pikowattitunti pWh 1015 petawattitunti PWh 10–15 femtowattitunti fWh 1018 eksawattitunti EWh 10–18 attowattitunti aWh 1021 tsettawattitunti ZWh 10–21 tseptowattitunti zWh 1024 jottawattitunti YWh 10–24 joktowattitunti yWh ==Muunnokset== joule wattitunti elektronivoltti kalori 1 J = 1 kg·m2 s−2 = 1 2,778 · 10−4 6,241 · 1018 0,239 1 Wh = 3 600 1 2,247 · 1022 859,8 1 eV = 1,602 · 10−19 4,45 · 10−23 1 3,827 · 10−20 1 cal = 4,1868 1,163 · 10−3 2,613 · 1019 1 == Lähteet == Luokka:Energian yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Itä-Suomen viestipataljoona

Itä-Suomen viestipataljoona (lyhenne I-SVP) on Suomen maavoimien valmiusyhtymään Karjalan prikaatiin kuuluva viestiaselajin joukkoyksikkö Vekaranjärvellä Kouvolassa. == Historia == Itä-Suomen viestipataljoona vaalii Helsingissä 1. lokakuuta 1930 perustetun Viestipataljoona 2:n perinteitä. Pataljoona perustettiin kesällä 1998, kun Keuruulla toiminut Keski-Suomen viestipataljoona lakkautettiin ja sen pääosat siirrettiin Vekaranjärvelle. K-SVP oli muodostettu yhdistämällä 4. erillinen viestikomppania ja 5. erillinen viestikomppania ja myöhemmin vielä 3. erillinen viestikomppania. Pataljoonan historiasta kertoo myös I-SVP:n joukkoyksikkölippu, joka oli alun perin suunniteltu K-SVP:n käyttöön. Lipun tangonpuoleisessa yläkulmassa on Keski-Suomen maakuntalintu metso. ==Toiminta== Itä-Suomen viestipataljoona kouluttaa kenttäviestitoimintaan yhtymän viestijärjestelmä 2 -kalustolla, joka on asennettu Patrian valmistamiin XA-202-sarjan panssaroituihin ajoneuvoihin (Viestipasi). 1. viestikomppaniassa käytetään CL600-laitesuojiin sijoitettuja viestiasemia, jotka vastaavat toiminnaltaan viestipasiin sijoitettua asemaa. Pataljoona antaa viestijoukkojen koulutuksen lisäksi myös Karjalan prikaatin sotilaspoliisikoulutuksen Esikuntakomppaniassa. ==Organisaatio== * Esikuntakomppania (EK) * 1. viestikomppania (1. VK) * 2. viestikomppania (2. VK) == Viirit == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Itä-Suomen viestipataljoona Luokka:Karjalan prikaati Luokka:Viestijoukot
Absolutismi

Absolutismi tarkoittaa seuraavia asioita: * absolutismi, ehdoton päihteistä pidättäytyminen * absolutismi, itsevaltius, vallan keskittäminen yhdelle henkilölle * absolutismi, käsitys jonkin tiedon tai arvon ehdottomuudesta.
Merkantilismi

Merkantilismi eli merkantiilijärjestelmä oli itsevaltiuden ajan kauppa- ja teollisuuspolitiikkaa, jota toteutettiin 1500-luvulta 1800-luvulle. Tavoitteena oli ylijäämäinen kauppatase, eli viennin oli oltava tuontia suurempi. Tämä saavutettiin monopoleilla, tulleilla ja kauppakielloilla, jotka estävät merkantilismin mielestä haitallista kilpailua. Lisäksi pyrittiin voimakkaasti edistämään teollisuutta, erityisesti tuonnin korvaamiseksi kotimaisella tuotannolla. Merkantilismin taustalla oli käsitys, jonka mukaan maailman varallisuus (ennen kaikkea jalometallivarat) on vakio, ja jokainen itseään kunnioittava valtio pyrkii haalimaan siitä itselleen mahdollisimman suuren osan. Joskus merkantilistinen politiikka sai pikkumaisia piirteitä: saatettiin esimerkiksi kieltää kahvinjuonti tai määrätä kuinka leveät pitsit kauluksessa sai olla. Joissakin tapauksissa valtion virkamiehet puuttuivat jopa kankaan kuviointiin. Merkantilismi johtikin laajaan salakuljetukseen. Tärkeimpänä tällaisen talouspolitiikan kehittäjänä oli 1600-luvulla elänyt Aurinkokuningas Ludvig XIV:n talousneuvoja Jean-Baptiste Colbert. Ranskalaista merkantilismia on hänen mukaansa nimitetty colbertismiksi. — Saksassa kehittyi merkantilismia vastaava oppi kameralismi, joka käsitteli ruhtinaiden valtionrahaston hoitamis- ja kartuttamisperiaatteita. Suurimmat toiveet merkantilismin toimivuudesta murensi valistusfilosofi David Hume 1700-luvulla kehittämällään rahan kvantiteettiteorialla, jonka mukaan rahamäärän kasvu yhteiskunnassa ei johda tuotannon lisääntymiseen vaan ainoastaan inflaatioon. Käsitettä pidetään anakronistisena, sillä aikalaiset eivät käyttäneet nimeä merkantilismi. Ensi kerran nimitystä käytti, hyvin kriittisesti, Adam Smith. Merkantilismi ei myöskään ollut yhtenäinen teoria tai talouspolitiikka. John Locken Two Treatises of Government osoitti, että vauraus ei ole vakio, vaan ihmisten toiminta voi lisätä sitä, joten yhden kansakunnan hyöty ei ole toisilta pois. Liberaalit ovat valistusajasta asti kritisoineet vahvasti merkantilismia ja sen myöhempää muunnelmaa uusmerkantilismia. Heidän mukaansa ne hyödyttävät vain valtion suosimia yrittäjiä, kun taas vapaakauppa olisi kansalaisten kokonaisedun mukaista. Liberaalien mukaan suhteellisen edun periaate todistaa, että kansakunnan kannattaa keskittyä siihen, mitä se tekee tehokkaimmin, ja tuoda ulkomailta se, minkä ulkomaat tekevät halvemmalla.Liberal Anti-Imperialism , professori Daniel Klein, 1.7.2004. Britanniassa kauppaa vapautettiin 1700- ja 1800-luvun ajan ja päädyttiin lähes täyteen vapaakauppaan (klassinen liberalismi). Ranskassa kaupan vapauttaminen alkoi vasta Ranskan vallankumouksesta (1789), mutta Saksassa merkantilistinen politiikka säilyi vahvana myös 1800-luvulla, aina natsi-Saksan kukistumiseen asti.Wilson, Charles (1963). Mercantilism. London: Routledge and Kegan Paul. ==Katso myös== * Kameralismi * Kameraalitieteet * Uusmerkantilismi * Fysiokratismi * Siirtomaa * Organisaatiomuodot * Taloudellinen liberalismi == Lähteet == Luokka:Kauppapolitiikka Luokka:Taloushistoria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Konstantinus II

Konstantinus II (316–340) oli Konstantinus Suuren ja keisarinna Faustan vanhin poika. Hän hallitsi Rooman läntisimpiä provinsseja vuosina 337–340. Konstantinus nimitettiin apukeisariksi (caesar) jo 1-vuotiaana. Hän seurasi lapsena isäänsä monille sotaretkille ja johti 16-vuotiaana visigoottien vastaista taistelua Tonavan rintamalla. Hänen nuoren ikänsä vuoksi johtajuus lienee kuitenkin ollut nimellistä. Isänsä kuoltua Konstantinuksesta tuli keisari yhdessä veljiensä Constantius II:n ja Constansin kanssa. Konstantinus sai hallittavakseen Gallian, Britannian ja Hispanian. Hän ei kuitenkaan ollut ilmeisesti tyytyväinen saamaansa osuuteen valtakunnasta, sillä vuonna 340 hän ryhtyi sotatoimiin veljeänsä Constansia vastaan aikoen vallata tältä Italian. Valtaus epäonnistui surkeasti, sillä Konstantinus sai surmansa väijytyksessä Aquileian kaupungin lähellä. Konstantinuksen lyhyestä hallintokaudesta on säilynyt vain vähän tietoja. Voidaan tosin olettaa, että hän oli korkeintaan keskinkertainen kyvyiltään. Konstantinus Suuren vanhimpana poikana hänen olisi kuulunut periä koko valtakunta, mutta ilmeisesti hänen isänsä ei luottanut hänen kykyihinsä ja päätti poikkeuksellisesti tehdä kaikki kolme poikaansa vallanperijöiksi. ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Rooman keisarit Luokka:Vuonna 316 syntyneet Luokka:Vuonna 340 kuolleet
Munkkivuori

Munkkivuori () on noin 5 000 asukkaan osa-alue Munkkiniemen kaupunginosassa Länsi-Helsingissä. == Luonnehdinta alueesta == Munkkivuori on Herttoniemen ohella hyvä esimerkki 1950-luvun lähiöstä. Rakennukset on sijoiteltu ympäristöön maaston muotoja mukaillen. Autoliikenne on järjestetty ulkosyötteisesti Ulvilantieltä, joka kiertää koko alueen. Lamellitalojen seassa on paljon 8-kerroksisia pistetaloja, Ulvilantie 19:ssä kolme kymmenkerroksista tornia. Jokaisen talon vieressä on metsäistä puistoa. Munkkivuori sijaitsee kantakaupungin välittömässä läheisyydessä. Talin golfkenttä, Pajamäki, Niemenmäki ja Munkkiniemi ovat lähellä. Ostoskeskus oli Suomen ensimmäinen lajissaan vuonna 1959. Suunnittelussa otettiin huomioon mahdollinen metroasema. Ostoskeskus on edelleen elinvoimainen: palveluita on tarjolla paljon ja laajennusta suunnitellaan. Talin urheilupuistossa sijaitsevat golfkentän lisäksi jalkapallohalli, tennishallit sekä keilahalli. Alue soveltuu monipuoliseen urheiluun ja liikuntaan. == Historia == Munkkivuori on saanut nimensä Munkkiniemen mukaan. Nimi otettiin käyttöön vasta, kun Munkkivuoren lähiötä 1950-luvulla alettiin rakentaa. Munkkiniemen nimi periytyy sitä vastoin satojen vuosien takaa ja viitannee seudun useiden muiden munkkiaiheisten paikannimien tavoin virolaiseen Padisen luostariin. Nimen alkuperästä kerrotaan tarkemmin artikkelissa Munkkiniemi. Munkkivuori rakennettiin metsälähiön periaatteilla. Munkkivuoreen avattiin 1959 Suomen ensimmäinen ostoskeskus. Olavi Kanteleen suunnittelema Munkkivuoren kirkko valmistui vuonna 1963. Munkkivuoren yhteiskoulu toimi vuosina 1959–1979. Munkkivuoren kadut on nimetty länsisuomalaisten kaupunkien mukaan. Ulvila menetti kaupunkioikeudet Porille vuonna 1558 ja muuttui kaupungiksi uudelleen vuoden 2000 alussa. Keskiaikainen Teljän kauppapaikka sijaitsi Kokemäellä keskustaajaman Tulkkilan liepeillä.Olavi Terho ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 158–161. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970, Helsinki. == Yleistietoa == Alueella toimii kaksi koulua, Helsingin ranskalais-suomalainen koulu lukioineen sekä Munkkivuoren ala-aste. == Liikenne == Munkkivuori sijaitsee hyvien liikenneyhteyksien varrella: Turun moottoritien päässä ja sen sekä Vihdintien liikenneympyrän välillä. Keskustaan pääsee bussilinjoilla 20, 25 ja 30, Pasilaan ja Itäkeskukseen runkolinjalla 500 sekä Viikkiin ja Kontulaan linjalla 57. Lisäksi alueelle pääsee Jouko-linjoilla, linjalla 52 sekä runsaan kilometrin kävelyn päästä Pikaraitiotie 15:sta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Munkkiniemen rakennusinventointi * Munkkivuori.com Luokka:Munkkiniemi Luokka:Helsingin lähiöt Luokka:Helsingin osa-alueet
Marjaniemi

Marjaniemi () on Helsingin 45. kaupunginosaan eli Vartiokylään kuuluva merellinen ja pientalovaltainen osa-alue Itä-Helsingissä. Marjaniemi sijaitsee Strömsinlahden ja Vartiokylänlahden rannalla, Itäkeskuksen eteläpuolella. Marjaniemen rannan edustalla sijaitsevat Iso Koivusaari sekä pienemmät Pieni Koivusaari, Syvännesaari, Harjakari ja Härkäsaari luetaan myös Marjaniemen osa-alueeseen. Asukkaita Marjaniemessä on 1964 (1.1.2005); työpaikkoja alue tarjosi 257:lle (31.12.2003). Marjaniemeläiset maksoivat tuloveroja vuodessa keskimäärin 33 621 euroa taloutta kohti. Marjaniemen lähialueita ovat pohjoispuolella sijaitsevan Itäkeskuksen ohella Roihuvuori lännessä, Puotila koillisessa sekä Tammisalon, Vartiosaaren ja Vuosaaren Meri-Rastilan osa- alueet merenlahden toisella puolella. Marjaniemen länsiosissa on uimaranta (Kivalontien vierellä). Marjaniemessä toimii kaksi pursiseuraa (Marjaniemen purjehtijat ja Marjaniemen venekerho), sekä melontaseura (Marjaniemen melojat). ==Historia ja nimen alkuperä== Marjaniemi on ollut Vartiokylään kuuluvan osa-alueen virallisena nimenä vuodesta 1959 lähtien. Nimi on ollut yleisesti käytössä vuodesta 1925, jolloin perustettiin Oy Marjaniemen Huvilayhdyskunta – Marudds Villasamhälle Ab. Nimen lähtökohtana on jo vuoden 1751 kartassa esiintyvä paikannimi Marängen, josta suomenkielisen nimen alkuosa Marja on äänteellinen mukaelma. Ruotsin kielen sana mar tarkoittaa 'märkää rantaniittyä, vesijättömaata'. Marjaniemi liitettiin Helsingin kaupunkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa osana Vartiokylää.Olavi Terho ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 209. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970, Helsinki. Marjaniemi oli 1900-luvun alkupuolella kesähuvila-aluetta, ja sitä käytettiin kieltolain aikana pirtun salakuljetuksen tukikohtana. 1900-luvun loppupuolella Marjaniemen siirtolapuutarhan etelä- ja itäpuolella oli E-liikkeen rakennuksia, muun muassa koulutuskeskus E-instituutti. Kun siirtolapuutarhan muuttaminen asuinalueeksi sai suurta vastustusta, kaupunki hankki vaihtokaupalla itselleen vuonna 1986 E-liikkeen alueet asuinkäyttöön kaavoitettaviksi, ja siirtolapuutarha säilyi. Kerrostalopitoinen kaava vahvistettiin korkeimmassa hallinto-oikeudessa 1996 parin vuoden valituskierroksen jälkeen. E-instituutilta vapautuneissa Strömsin kartanon tiloissa toimivat nyt Itä-Helsingin musiikkiopisto ja Helsingin kuvataidekoulu. == Liikenneyhteydet == Bussi 98 tarjoaa liityntäyhteyden Rastilan sekä Itäkeskuksen metroasemalle. Öisin Marjaniemen kautta ajaa bussi 95N rettiä Rautatientori–Tammisalo–Marjaniemi–Mellunmäki–Länsimäki. Myös Tulisuontietä pitkin kulkee bussi 82: Herttoniemen metroasema-Roihuvuori- Itäkeskuksen metroasema. == Populaarikulttuurissa == J. Karjalainen Electric Sauna-yhtye julkaisi vuonna 2001 albumin Marjaniemessä, joka sisälsi singlen "Verinen mies". Laulu kuvailee tarinankertojan jännittäviä lapsuudenkokemuksia Marjaniemestä. == Katso myös == *Marjaniemen Uimarit ry ==Lähteet== *Helsinki alueittain 2011 Vartiokylä s173 . (PDF) *Helsinki alueittain (2005). Vartiokylän peruspiiri. (PDF) * Veneilijän opas (Helsinki). (PDF) ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *Marjaniemi-Seura ry * * * *
Tim Berners-Lee

Timothy ”Tim” John Berners-Lee (s. 8. kesäkuuta 1955 Lontoo, Iso-Britannia)Tim Berners-Lee on englantilainen tietojenkäsittelytieteilijä, joka tunnetaan parhaiten World Wide Webin (WWW) kehittäjänä. Keksinnöstään hänet on palkittu useita kertoja. Hän vastaanotti ensimmäisenä 15. kesäkuuta 2004 miljoonan euron suuruisen Millennium-palkinnon. Tim Berners-Lee sai myös toisen merkittävän kunniapalkinnon, kun 16. heinäkuuta 2004 kuningatar Elisabet II aateloi hänet myöntämällä hänelle Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentajan arvon. Berners-Lee on saanut myös Turing-palkinnon vuonna 2016. Berners-Lee on valittu Internet Hall of Fameen vuonna 2012. Berners-Lee työskentelee nykyään Massachusetts Institute of Technologyn yhteydessä toimivan World Wide Web Consortiumin johtajana. Berners-Lee on koulutustaustaltaan fyysikko, mutta hän on työskennellyt jo ennen WWW:n kehittämistä lähinnä tietotekniikan parissa. Vuonna 2009 Berners-Lee pyysi anteeksi internetosoitteiden kauttaviivojen internetinkäyttäjille aiheuttamaa vaivaa ja ylimääräisten viivojen kuluttaman paperin ja musteen määrää. Berners-Lee esiintyi Lontoon olympialaisten 2012 avajaisissa: hän istui 1990-luvun Next Cube -tietokoneen ääressä ja tviittasi "This is for everyone" eli "Tämä on kaikille".http://www.zdnet.com/uk/web-inventor-tim-berners-lee- stars-in-olympics-opening-ceremony-7000001744/ == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Berners-Lee World Wide Web Consortiumin sivuilla Luokka:Brittiläiset keksijät Luokka:Avoimuuden edistäjät Luokka:Internetin kehitykseen vaikuttaneet henkilöt Luokka:World Wide Web Consortium Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Turing-palkinnon saajat
Constans

Constans (320 – 28. tammikuuta 350) oli Konstantinus Suuren ja keisarinna Faustan nuorin poika. Isänsä kuoltua vuonna 337 Constansista tuli keisari yhdessä veljiensä Constantius II:n ja Konstantinus II:n kanssa. Veljesten keskinäisessä vallanjaossa Constansin valtapiiriksi määriteltiin Italian ja Afrikan alueet. Constans joutui pian riitoihin valtakunnan läntisiä osia hallitsevan Konstantinus II:n kanssa. Konstantinus II yritti vallata Italian Constansilta vuonna 340, mutta Constansin joukot surmasivat hänet Aquileian lähistöllä. Constans valtasi itselleen veljensä alueet, eli hän hallitsi tämän jälkeen Rooman länsi- ja keskiosia, kun taas Constantius II hallitsi yhä edelleen itäosia. Constans oli harras kristitty ja halusi toimia aktiivisesti kristinuskon yhtenäisyyden puolesta. Hän muun muassa tuki kirkkoisä Atanasiosta tämän taistelussa areiolaisia oppeja vastaan. Tämä tosin johti vaaralliseen vastakkainasetteluun hänen veljensä Constantiuksen kanssa, joka kannatti areiolaisuutta. Veljekset pystyivät kuitenkin sopimaan uskonnolliset erimielisyytensä. Ainakin he olivat yhtä mieltä siitä, että pakanauskonnot pitää tukahduttaa, ja niinpä he kielsivät vuonna 341 pakanalliset uhritoimitukset koko valtakunnan alueella. Vaikka Constans saavuttikin joitakin merkittäviä voittoja muun muassa frankeista, hän ei kuitenkaan koskaan tullut suosituksi sotilaiden keskuudessa. Syy on saattanut olla hänen määräileväksi ja ahneeksi väitetyssä luonteessaan. Joka tapauksessa vuonna 350 kenraali Magnentius asettui Constansin vastaisen sotilaskapinan johtoon Galliassa. Constans huomasi pian olevansa hengenvaarassa ja yritti paeta kohti Hispaniaa, mutta Magnentiuksen kätyrit saivat hänet kiinni ja murhasivat hänet. ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Rooman keisarit Luokka:Roomalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 320 syntyneet Luokka:Vuonna 350 kuolleet
Parsek

Parsek (tunnus pc) eli parallaksisekunti on tähtitieteessä käytetty pituuden mittayksikkö. Parsek on etäisyys, jolta yksi astronominen yksikkö näkyy 1/3600 asteen eli yhden kaarisekunnin kulmassa. Kohteesta yhden parsekin päässä olevan tähden parallaksi on yksi (kaari)sekunti; tästä lyhenne parsek. 1 parsek on 206 265 Maan radan sädettä (au) ja 3,2616 valovuotta. Yksi valovuosi on noin 0,3066 parsekia. Aurinkoa lähin tähti Proxima Centauri on 1,29 parsekin päässä. == Miksi parsekia käytetään == Parsekia käytetään, koska lähimpien tähtien etäisyyksiä mitataan trigonometrisesti (kolmiomittauksella). Tähtien etäisyyttä mitattaessa kolmion yhtenä sivuna on Maan radan säde. Tähtien vuotuiset siirtymät ovat hyvin pieniä Maan tehdessä kierroksensa Auringon ympäri. Kun Maa liikkuu, tähdet tekevät ympyrää, ellipsiä tai suoraa viivaa tai jos ovat hyvin kaukana, näyttävät pysyvän paikallaan. Kun tähtien vuotuisten liikekuvioiden suurin mitta mitataan, saadaan tähden parallaksi. Yksikään tähti ei ole niin lähellä meitä, että sen parallaksi olisi yksi kaarisekunti. Lähimmän vieraan tähden, Proxima Centaurin, parallaksi on 0,772 kaarisekuntia eli 772 millikaarisekuntia. Näin ollen sen etäisyys on 1,29 parsekia eli 4,22 valovuotta. Tarkkoja parallaksimittauksia suoritti Hipparcos-satelliitti. Hyvin kaukana olevien tähtien parallaksit tunnetaan epätarkasti. == Parsekin tarkka määritelmä == Parsek (pc) määritellään etäisyytenä, jolla yksi astronominen yksikkö (au eli 149 597 870 700 metriä), näkyy yhden kaarisekunnin (eli 1/3600 asteen) kulmassa. Yksi parsek on siis noin 206 265 astronomista yksikköä, eli noin 3,086 · 1016 metriä. Näissä kaavoissa Maan rataa katsotaan kuvitteellisesta, täsmälleen yhden parsekin päässä olevasta kohteesta. :1 {\rm\ pc} = {{1 {\rm\ au}} \over {\tan 1}} \approx 206\,265 \mbox{ au} Koska Maan ja Auringon keskimääräinen välimatka 1 au on 1,49598 · 108 km, niin : 1 \mbox{ pc} \approx 206\,265 \cdot 1{,}49598 \cdot 10^{11} \mbox{ m} \approx 3{,}08568 \cdot 10^{16} \mbox{ m} == Parsekeina ilmoitettuja etäisyyksiä == Toiseksi lähimmän tähden Alfa Centaurin etäisyys Maasta on noin 1,33 pc. Linnunradan keskus on noin 8 000 parsekin päässä Maasta. Andromedan galaksin etäisyys Maasta on 0,9 miljoonaa parsekia (0,9 Mpc). Kaukaisin tunnettu kvasaari Markarian 231 on 1,78 miljoonan parsekin (1,78 Mpc) päässä Maasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pituusyksiköt Luokka:Tähtitiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ampeeritunti

Ampeeritunti (tunnus AhLyhenneluettelo, Kotus, A·h tai A h ) on sähkövaraus, jonka ampeerin sähkövirta kuljettaa tunnin aikana. Sitä käytetään puhuttaessa suuremmista varauksista (esimerkiksi sähköakkujen kapasiteeteista). Pienemmissä akuissa, esimerkiksi matkapuhelimissa, tavallinen kerrannaisyksikkö on milliampeeritunti (mAh) eli ampeeritunnin tuhannesosa. Sähkövarauksen perusyksikkö SI-järjestelmässä on coulombi (C), joka vastaa ampeerisekuntia. :1 Ah = 3 600 C :1 mAh ≈ 3,6 C == Lähteet == Luokka:Sähkövarauksen yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Myllypuro (täsmennyssivu)

Myllypuro voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Myllypuro, kaupunginosa Itä- Helsingissä *Myllypuro, kaupunginosa Tampereella *Myllypuro, Espoossa Nuuksion alueella virtaavaa puroa *Myllypuro, Lappajärveen laskeva puro Tarvolan kylässä Lappajärvellä *Myllypuro, Mäntyslammesta Ulvotuiseen laskeva puro Soinissa *Myllypuro, Majajärvestä Jäähdyslahteen laskeva puro Virroilla. *Myllypuro, Iso-Lumoojalta Näsijärveen laskeva puro Tampereella.
SAS

Lyhenne SAS voi viitata seuraaviin: * SAS, Scandinavian Airlines, lentoyhtiö * SAS, Special Air Service, brittiarmeijan erikoisjoukko * SAS Institute, ohjelmistotalo * SAS, SAS Instituten laatima tilasto-ohjelmisto * SAS, SCSI- liitäntäväylä tietotekniikassa, Serial Attached SCSI * S.A.S, Société par actions simplifiée, osakeyhtiön kaltainen yritysmuoto Ranskassa * Radisson SAS, hotelliketju Radisson Blun entinen nimi * SAS, Ninja Kiwin pelisarja. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Anarkia

Anarkia (< kreikk. arkhos, ’johtaja’ + an, kieltosana) on yhteiskuntamuoto, jossa hallintoa ei ole. Kansankielessä anarkialla voidaan tarkoittaa myös yleisesti laittomuustilaa ja sekasortoa. Sanaa käytetään yleensä kielteisessä merkityksessä viittaamaan mellakoihin, kaaokseen tai sisällissotaan, mutta 1800-luvun puolivälin ranskalaiset anarkistit kuten Pierre-Joseph Proudhon ja Anselme Bellegarrigue käsittivät termin positiivisesti "hallituksettomuutena" sekä lopulta "yhteiskuntajärjestyksen todellisena ilmentymänä". == Katso myös == * Esivalta * Liberalismi * Avoin yhteiskunta * Kansalaisyhteiskunta ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Anarkistinen teoria Luokka:Politiikan käsitteet Luokka:Yhteiskuntafilosofia Luokka:Poliittiset järjestelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kielioppi

Kielioppi on kielen järjestelmää kuvaileva sääntöjen joukko, joka voidaan kerätä kielen säännönmukaisuuksien pohjalta. Jokaisella kielellä on oma kielioppinsa. Keskeiset osa-alueet ovat kielen äänteistöä koskeva äänneoppi eli fonologia, sanojen taivutusta koskeva muoto-oppi eli morfologia ja lauseiden rakentumista koskeva lauseoppi eli syntaksi. Perinteinen kielioppi ei ota kantaa semantiikkaan eli sanojen merkityksiin, vaan ainoastaan niiden keskinäisiin suhteisiin. Kielioppia tutkii kielitiede. Kieliopin kuvaus voi olla deskriptiivinen, jolloin se pyrkii neutraalisti kuvaamaan kieltä sellaisena kuin sitä yleisesti käytetään, tai normatiivinen, jolloin se pyrkii ohjailemaan ja neuvomaan, mikä on hyvää kieltä. Normatiivisen kieliopin piiriin kuuluvat kielenhuolto ja oikeinkirjoitus. Kieliopin kuvauksen historia alkaa antiikin filosofien kielen rakenteeseen liittyvistä pohdiskeluista. Platon katsoi, että sana on idean aineellinen muoto. Noam Chomskyn mukaan kieliopin pitää ensinnäkin kuvailla kielen rakennetta, eli sen pitää eristää kielitieteen "perusyksiköt", ja varsinkin erotella ja luonnehtia lausumat, jotka tietolähteen mukaan käsitetään "kieliopillisiksi" tai "mahdollisiksi". Toiseksi kieliopin pitää täyttää kieliopin luomisessa asetetut vaatimukset, tai jos sellaisia ei ole, olla yksinkertainen ja kompakti. Suomen kielioppia ja sanojen merkityksiä tutkii muun muassa Kotimaisten kielten keskus (Kotus), joka on valtion kielitieteellinen tutkimuslaitos. Kotuksessa toimiva Kielitoimisto on erikoistunut kielenhuoltoon. == Katso myös == * Suomen kieli * Kieliopintarkistin * Kielitiede * Konstituenttianalyysi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Ison suomen kieliopin verkkoversio – deskriptiivinen kielioppi * Kirjoittajan ABC-kortti – kattava sivusto kielen- ja tekstinhuollosta * Yleiskieli ja sen huoltaminen * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luonnontieteellinen menetelmä

Luonnontieteellinen menetelmä on tieteellinen menetelmä, joka on luonnontutkimuksessa hyväksytty raakatiedon keräämisen, selitysjärjestelmien koettelemisen ja luotettavan tiedon pohja. Luonnontieteellinen menetelmä edellyttää, että kuvattavat ilmiöt pyritään mahdollisuuksien mukaan esittämään eksaktissa muodossa eli numeroiden, kaavojen ynnä muiden avulla. Tämä tekee mahdolliseksi ilmiöiden mittaamisen, ja oletuksen seurausten johtamisen laskemalla. Tutkimusongelmien lähestymistapaa kutsutaan hypoteettis- deduktiiviseksi menetelmäksi. Ensimmäisten havaintojen perusteella muodostetaan alustava malli ilmiössä olevista säännönmukaisuuksista. Tämä hypoteesi testataan uusien havaintojen avulla, ja jos se selittää ilmiötä hyvin, se hyväksytään todennetuksi teoriaksi. Jos hypoteesi hylätään, havaintoja käytetään uuden hypoteesin luomiseen. == Katso myös == * Empiirinen tiede * Empirismi * Fallibilismi * Falsifioitavuus * Hermeneuttinen menetelmä * Hypoteettis-deduktiivinen tieteenkäsitys * Induktion ongelma * Positivismi == Lähteet == Luokka:Luonnontieteet
Myllypuro (Tampere)

Myllypuro () on kaupunginosa Tampereen läntisessä kärjessä Nokian rajalla. Nimensä se on saanut kaupunginosan ja Ikurin välissä virtaavasta Myllypurosta, jonka vanha nimi on Tuohijoki tai myös MyllyojaTampereen kantakaupungin ympäristö- ja maisemaselvitys, sivu 185. Myllypuro alkaa Vuorentaustan Pohjajärvestä ja laskee Nokian puolelle Vihnusjärveen. Purossa on kaksi melko korkeaa putousta ja kummassakin oli 1890-luvulla jalkamylly. Ylemmän myllyn omisti Villilän tila ja alemman Pitkäniemen kartano. 1900-luvun vaihteen tienoilla Myllypuroon rakennettiin kolmella kiviparilla toimiva ratasmylly. Myllypuron alue siirtyi silloisesta Pohjois-Pirkkalasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa ja sen ensimmäinen osa-asemakaava vahvistettiin vuonna 1967. Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 261–262. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ISBN 951-609-105-9. Nimi Myllypuro sopii oikeastaan huonosti Tampereen seudun nimistöön, koska hämäläismurteissa puhutaan yleensä Myllyojista, kun taas Myllypuro-nimet kuuluvat itämurteisiin. Alue on keskittynyt voimakkaasti teollisuuteen ja vieressä on myös Kalkun teollisuusalue sekä vielä Nokian puolella Kankaantaan teollisuusalue. Asukkaita alueella on vain muutamia, joten Myllypuro on väestöltään Tampereen pienin kaupunginosa. Alueen suurimpia tehtaita on Sandvik Tamrock, joka valmistaa erilaisia kallionporauslaitteita ja louhintakalustoa kaivoksiin. Yrityksellä on alueella myös koekaivos. Myllypuron kaupunginosaa sivuaa länsipuolella valtatie 3 ja eteläpuolella Tampereen ja Porin välinen rautatie. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Amerikkalainen viittomakieli

Amerikkalainen viittomakieli eli ASL (American Sign Language) tai joskus myös Ameslan (American Sign Language) on Yhdysvalloissa, Kanadassa ja joissain osissa Meksikoa eniten käytetty viittomakieli. ASL on puhuttujen kielten englantia vastaava viittomakielten lingua franca. Kansainväliset sormiaakkoset on kehitetty pääosin ASL:n sormiaakkosista. Yhteensä ASL:n käyttäjiä arvioidaan olevan 500 000. Lukuun sisältyvät myös sellaiset, jotka käyttävät ASL:a ensisijaisena kommunikointivälineenä kuulovammaisen vanhempansa tai lapsensa kanssa. Kanadan vuoden 2006 väestölaskennan mukaan 8 995 käytti amerikkalaista viittomakieltä äidinkielenään. == Historia == Amerikkalaisen viittomakielen alkuperä on hämärän peitossa. Joidenkin teorioiden mukaan ASL perustuu ranskalaisen ja paikallisten viittomakielten Yhdysvalloissa syntyneelle sekakielelle, joka sai alkunsa jossain vaiheessa 1800-luvulla. Tätä perustellaan sillä, että merkittävä osa viittomista amerikkalaisen ja ranskalaisen viittomakielten välillä on samanlaisia, vaikka nykyään näiden käyttäjät eivät ymmärrä toisiaan. Viittomakielten lingvistinen tutkimus alkoi William Stokoen todistaessa ASL:n olevan luonnollinen kieli. Vuonna 2016 kaikista Yhdysvaltain 50 osavaltiosta 45 oli säätänyt jonkinlaisen lain, joka turvaa ASL:n opetuksessa tai kannustaa sen opiskelemiseen esimerkiksi vieraana kielenä. ASL:n käyttäjien oikeuksia valvoo kansallisella tasolla National Association of the Deaf, joka on perustettu vuonna 1880. == Luokitus ja suhde muihin viittomakieliin == Amerikkalainen viittomakieli kuuluu niin sanottuihin ASL-viittomakieliin, joka on kuurojen yhteisön viittomakieliin kuuluva kieliperhe. Siihen kuuluvat viittomakielet ovat läheistä sukua keskenään ja perustuvat amerikkalaiselle viittomakielelle. Tällaisia viittomakieliä ovat muun muassa etiopialainen, malesialainen ja thaimaalainen viittomakieli. Brittiläistä ja amerikkalaista viittomakieltä käyttävät henkilöt eivät välttämättä ymmärrä toisiaan. Suomalaiseen viittomakieleen verrattuna ASL:n sanasto on saanut selvästi enemmän vaikutteita puhutusta kielestä (englannista). Useiden viittomien käsimuoto on sama kuin vastaavan englanninkielisen sanan alkukirjaimen sormiaakkonen. Myös viittomanimet muodostetaan sormittamalla henkilön etunimen alkukirjain ja koskettamalla sillä jotain kehon kohtaa, toisin kuin suomalaisessa viittomakielessä, jossa viittomanimien muodostus pohjautuu useimmiten henkilön luonteeseen, ulkonäköön tai nimen suomenkieliseen merkitykseen. == Lähteet == Luokka:Viittomakielet Luokka:Yhdysvaltain kielet Luokka:Kanadan kielet Luokka:Meksikon kielet
Indikaattori

Indikaattori on paitsi sanakirjamääritelmän mukaisesti osoitin tai ilmaisin, myös tilastollinen luku, jonka avulla voidaan moninaista tietoa tiivistää helpommin hallittavaan ja ymmärrettävään muotoon. Indikaattori on siis laadullinen mittari, joka parhaimmillaan antaa laajoja ja monimutkaisiakin tietoja yksinkertaisemmassa muodossa. Indikaattori voi toimia myös apuvälineenä niin tavoitteiden asettamisessa ja seurannassa kuin suunnittelussa ja päätöksenteossakin. Lisäksi yhteneväisillä toimintatavoilla ja periaatteilla kerätyillä indikaattoreilla voidaan verrata eri alueiden välistä kehitystä Indikaattori (kemiassa) on aine, jonka väri muuttuu kemiallisen reaktion osoituksena. Esimerkiksi pH-indikaattorin väri muuttuu toisen aineen happamuuden tai emäksisyyden mukaan. Muun muassa kun mustikan sisältämä neste joutuu kosketuksiin sormien kanssa, neste muuttuu punaiseksi, koska ihmisen iho on hapan. Indikaattori (tekniikassa) on jonkin tapahtuman tai muutoksen näyttävä osoitin tai osoitinlaite. Indikaattori (yhteiskunta-, talous- ja ympäristötieteissä sekä laatujärjestelmissä) on jokin tunnusluku, joka kuvaa asioiden tilaa ja kehitystä. Indikaattorifunktio on matematiikassa reaalifunktio, jonka arvojoukko on \\{ 0,1 \\}. Indikaattorilaji on biologian käsite sietoisuudeltaan kapea-alaisesta lajista. ==Lähteet== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Telia Finland

Telia Finland Oyj (vuoteen 2003 Sonera Oyj, vuoteen 2017 TeliaSonera Finland Oyj) on Telia Company -konsernin Suomen maayhtiö. Telia Finland Oyj aloitti toimintansa tällä nimellä vuonna 2017. Tuolloin Telia vaihtoi aiemmat Sonera- ja Tele Finland -brändinsä Teliaksi. TeliaSonera Finland Oyj:n nimi vaihdettiin Telia Finland Oyj:ksi. == Historia == Telia Finlandin edeltäjä oli Sonera. Sonera oli suomalainen pörssiyhtiö, joka oli syntynyt aiemmasta Posti- ja telelaitoksesta vuonna 1993 yhtiöitetystä Telecom Finlandista. Sonera ajautui 2000-luvun alussa talousvaikeuksiin. Tämän seurauksena Sonera ja ruotsalainen Telia yhdistettiin TeliaSoneraksi. TeliaSonera jatkoi toimintaansa Suomessa Soneran brändillä vuoteen 2017 asti. Maayhtiö oli nimeltään TeliaSonera Finland Oyj. == Toiminta vuodesta 2017 alkaen == 23\. maaliskuuta 2017 Suomessa otettiin käyttöön Telia-brändi Sonera-brändin tilalla ja TeliaSonera Finland Oyj:n nimeksi vaihdettiin Telia Finland Oyj. Samalla myös Tele Finland-brändi yhdistettiin Telia-nimen alle. Telia ilmoitti tammikuussa 2019 lopettavansa lankapuhelinliittymien tarjonnan kokonaan vuoden 2019 aikana. == Telia Finland Oy (1997–2001) == Telia toimi Suomessa Telia Finland -nimellä jo 1990-luvulla. Tällöin se oli Telen eli Soneran kilpailija. Telia Finlandin liiketoiminta Suomessa alkoi vuonna 1996, kun Telia osti Imatran Voimalta enemmistön teleoperaattori Telivosta. Telivon nimi muutettiin Telia Finland Oy:ksi vuonna 1997 sen jälkeen, kun Telia oli ostanut yhtiön kokonaan itselleen. Alkuvaiheessa Telia Finland tarjosi 1041-kaukopuheluita, 994-ulkomaanpuheluita sekä GSM 1800 -matkapuhelinpalveluita (Telia City). Telia Finlandin matkapuhelintoiminnot myytiin Telia Mobil Ab:lle joulukuussa 1998. Kiinteän verkon toiminnot jatkuivat vuoteen 2001, jolloin ruotsalainen teleoperaattori Song Networks Oy (entinen Tele1 Europe) osti ne. Telia Finland Oy:n nimi muuttui Song Communication Oy:ksi. Telia Finlandin vuonna 2001 tapahtuneen myynnin jälkeen Telialle jäi Suomeen operaattori Telia Mobile, jälleenmyyntiketjut omistava Telia Product ja Speedy Tomaton portaalitoiminnot. == Toimitusjohtajat == Nimi Ajalla Stein-Erik Vellan (TeliaSonera Finland / Telia Finland) 1.1.2017Stein-Erik Vellan New CEO of Sonera – 4.12.2019 Heli Partanen (Telia Finland) 15.4.2020 – Holger Haljand (Telia Finland) 1.2.2025 – == Katso myös == * Telia Company * Telia Sverige == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietoliikenneyhtiöt *
Sormiaakkoset

Sormiaakkoset ovat erilaisia käsimuotoja, joilla viittomakielissä ilmaistaan puhuttujen kielten äänteitä tai kirjoitettujen kielten kirjaimia. Sormiaakkosilla sormitetaan eli tuotetaan usein sellaisia sanoja, joita on suoraan lainattu puhutuista kielistä viittomakieleen. Sormiaakkosilla sormitetaan varsinkin erisnimiä silloin, kun henkilöllä tai paikalla ei vielä ole omaa viittomaa tai viittomanimeä. Toisaalta sormiaakkosia käytetään myös useiden nominaalisten viittomien osana, ja kokonaisella viittomalla puolestaan viitataan johonkin käsitteeseen, ei pelkkään kirjaimeen tai kirjainjonoon.Jantunen Tommi 2003: Johdatus suomalaisen viittomakielen rakenteeseen. Helsinki, Finn Lectura. Sormiaakkoset vaihtelevat viittomakielestä toiseen. Suomalaisen viittomakielen sormiaakkoset ovat yksikätisiä, mutta esimerkiksi brittiläisen viittomakielen (BSL) sormiaakkoset ovat kaksikätisiä. Kansainväliset sormiaakkoset on laadittu 1900-luvun puolivälin jälkeen suositukseksi sormiaakkosten kansainvälistämisestä. Kansainväliset sormiaakkoset ovat lähes samat kuin amerikkalaisen viittomakielen sormiaakkoset. Suomalaisessa viittomakielessä ryhdyttiin käyttämään kansainvälisiä sormiaakkosia eli niin sanottuja uusia sormiaakkosia 1970-luvulla. Vanhemmat kuurot saattavat kuitenkin edelleen käyttää vanhoja, ruotsalaisesta viittomakielestä peräisin olevia sormiaakkosia tai uusia ja vanhoja sormiaakkosia sekaisin. Sormiaakkoset voidaan tuottaa joko kehon edessä eli niin sanottuun vapaaseen tilaan tai kuurosokean henkilön kanssa kommunikoidessa hänen kämmenpohjaansa. Tällöin kuurosokea vastaanottaja käyttää omaan vastaanottoonsa niin sanottua taktiilia kanavaa eli tuntoaistin ja liikeaistimusten antamaa viestinnällistä tietoa.Taktiilit sormiaakkoset. Viitattu 30.9.2013. ==Katso myös== * Sormiaakkosviestintä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Sormiaakkoset kuvina * Suvi, suomalaisen viittomakielen verkkosanakirja. Luokka:Viittomakieli Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit