EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Aglia

Aglia on riikinkukkokehrääjiin kuuluvan Agliinae-alaheimon ainoa suku. Suvun kolme, mahdollisesti neljä, lajia ovat Euraasian alueella tavattavia, kookkaita perhosia. Lajit lentävät sekä päivällä että yöllä, mutta naaraat ovat yleensä aktiivisia vasta hämärän aikaan. Kaikkien lajien siipien pohjaväri on oranssinruskea ja kunkin siiven keskellä on sinimusta silmätäplä ja siinä vaalea kuvio.Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae, s. 161. ISBN 978-91-88506-58-0. Suomessa ja muualla Euroopassa ryhmää edustaa vain nastakehrääjä (Aglia tau). Muut lajit esiintyvät Itä-Aasiassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Aglia *iNaturalist: Suku Aglia *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Aglia *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Aglia Luokka:Riikinkukkokehrääjät
Operaatio Interheil

Operaatio Interheil on vuonna 2001 valmistunut kolmiosainen jännitys- ja draamasarja. ==Näyttelijät== * sekä 70 muuta näyttelijää ja esiintyjää. ==Aiheesta muualla== * Operaatio Interheil yle.fi * Operaatio Interheil Internet Movie Databasessa (IMDb.com) Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset draamasarjat Luokka:Minisarjat Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Tunturinärvänä

Tunturinärvänä eli närvänä (Sibbaldia procumbens) on ruusukasvien heimoon kuuluva monivuotinen tunturikasvi. Ulkonäöltään se muistuttaa vähän pientä hanhikkia (Potentilla). == Ulkonäkö ja koko == Tunturinärvänällä on suikertava, puutunut maavarsi. Sen kukkavarret kasvavat 3–12 senttimetriä korkeiksi. Lehtien lapa on kolmisorminen, lehdykät ovat pitkiä, muodoltaan vastakolmion näköisiä, kärjestään kolmihampaisia. Tunturinärvänän kukintona on tiheä huiskilo. Pienten kukkien verhiötä lyhyemmät terälehdet ovat noin 2 millimetriä pitkiä, väriltään vihreänkeltaisia. == Tunturinärvänä Suomessa == Suomessa kasvia tavataan Pohjois-Lapin suurtunturien alueilla yleisenä, erityisesti Enontekiön pohjoisosassa. Aivan Käsivarren kärjessä se on hyvin yleinen. Eteläisimmät kasvupaikat ovat Koillismaan eliömaakunnassa. Tunturinärvänän kasvupaikkoja ovat tuntureiden niityt, puronvarret ja lumenviipymät. Se kukkii heinä-elokuussa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturinärvänä (Sibbaldia procumbens) * Pohjolan kasvien pauloissa: Sibbaldia procumbens - tunturinärvänä * ITIS: Sibbaldia procumbens * United States Department of Agriculture (USDA): Sibbaldia procumbens * Flora of China: Sibbaldia procumbens Luokka:Ruusukasvit
Saturniinae

Saturniinae on kaikkialla maailmassa noin 500 lajia käsittävä, riikinkukkokehrääjiin kuuluva perhosten alaheimo. Alaheimon lajit ovat ulkonäöltään hyvin vaihtelevia, mutta kooltaan keskikokoisia tai hyvin kookkaita perhosia ja osa trooppisista lajeista on erittäin värikkäitä. Aikuiset perhoset ovat lajista riippuen aktiivisia yöllä tai päivällä ja päiväaktiivisten lajien verkkosilmät ovat tyypillisesti yöaktiivisten lajien silmiä pienemmät. Pää on yleensä pieni ja ruumis tukeva ja karvainen. Tuntomerkkinä kaksoiskampamaisten tuntosarvien jokaisessa jaokkeessa on kaksi paria haaroja.Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae. ISBN 978-91-88506-58-0 s.159 Toukat ovat yleensä kookkaita, harvakseltaan karvaisia ja osa karvoista saattaa sisältää ihoa ärsyttäviä aineita. Ne ovat tavallisesti monia kasvilajeja syöviä polyfageja. Useimmat lajit elävät tropiikissa tai lauhkeilla alueilla. Suomessa ryhmän lajeista tavataan ainoastaan riikinkukkokehrääjää (Saturnia pavonia), Euroopasta lajeja tunnetaan kymmenen, joista osa on vieraslajeja. == Suvuthttp://www.ftp.funet.fi/pub/sci/bio/life/insecta/lepidoptera/ditrysia/bombycoidea/saturniidae/saturniinae/index.html == * Actias * Agapema * Archaeoattacus * Antheraea * Attacus * Aurivillius * Bunaea * Bunaeopsis * Callosamia * Ceranchia * Copaxa * Coscinocera * Cremastochrysallis * Cricula * Drepanoptera * Epiphora * Eudaemonia * Eupackardia * Gonimbrasia * Graellsia * Gynanisa * Heniocha * Hyalophora * Imbrasia * Lemaireia * Lobobunaea * Loepa * Maltagorea * Nudaurelia * Melanocera * Neoris * Opodiphthera * Parusta * Perisomena * Pseudaphelia * Pseudobunaea * Rothschildia * Samia * Saturnia * Syntherata * Tagoropsis * Urota * Usta == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Moths and Butterflies of Europe and North Africa * BugGuide.net Luokka:Riikinkukkokehrääjät
Ruskosoukko

RuskosoukkoMikkola Kauri, Murtosaari Jussi ja Nissinen Kari: Perhosten lumo: suomalainen perhostieto. Tammi 2005, s.245. ISBN 951-31-3317-6 (Dysauxes ancilla) on pienikokoinen, siilikkäisiin kuuluva perhoslaji. Se on soukkoperhosten ryhmän ainoa edustaja Pohjoismaissa. == Koko ja ulkonäkö == Ruskosoukko on suhteellisen pieni perhonen, jonka etusiivet ovat silkinhohtoiset ja lähes tasaisen ruskeat. Etusiiven kärkiosassa on yleensä kolme vaaleaa, läpikuultavaa täplää. Naaraalla on lisäksi yksi vaalea täplä lähempänä siiven tyveä. Takasiipi on ruskea, suurelta osin läpikuultava, ja naaraalla siiven keskiosassa on leveä, keltainen raita. Siipiväli on 22-25 mm. Keskiruumis on ruskea, niska ja takaruumis ovat oranssinkeltaiset. Takaruumiin selkäpuolella on lisäksi rivi mustia täpliä.UK Moths Svenska fjärilar Bestimmungshilfe des Lepiforums == Levinneisyys ja lentoaika == Ruskosoukkoa tavataan paikoittain suuressa osassa Länsi-Eurooppaa, ja sen levinneisyysalue alkaa Pohjois-Espanjasta ja jatkuu idässä Kaukasukselle ja Uralille saakka. Suomea lähinnä ruskosoukkokehrääjää tavataan harvinaisena pienellä alueella Ruotsin Öölannissa. Ruotsissa laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (CR) ja lisääntyvien yksilöiden määräksi on arvioitu alle tuhatArtDatabanken . Pohjoisilla esiintymisalueillaan perhonen lentää heinäkuussa. Keski-Euroopassa sillä on myös toinen sukupolvi, joka lentää elo-syyskuussa.Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae. ISBN 978-91-88506-58-0 s. 370–371 == Elinympäristö ja elintavat == Ruskosoukko lentää pääasiassa iltapäivällä ja viihtyy aurinkoisilla, lämpimillä ja kuivilla paikoilla, metsänreunoilla ja pensaikoissa. Yöllä koirasyksilöitä saattaa tulla valolle. Aikuiset perhoset lentävät lähellä maanpintaa. Naaras munii maahan 150-200 munaa, jotka kuoriutuvat 10-12 päivän kuluttua. Toukat kasvavat aluksi hitaasti ja laji talvehtii pienenä, vain noin 3 mm pitkänä toukkana. Toukat ovat täysikasvuisia seuraavan vuoden kesäkuun alussa ja koteloituvat maahan, usein kivien alle. == Ravintokasvi == Toukka elää sammalilla ja jäkälillä, mutta on kasvatuksessa syönyt myös mm. kanervaa (Calluna vulgaris), huopakeltanoa (Pilosella officinarum) ja kangasajuruohoa (Thymus serpyllum).Markku Savela == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Moths and Butterflies of Europe and North Africa *European Butterflies and Moths *Lepidoptera.se *Vlindernet *Lepinet.fr Luokka:Siilikkäät
Soukkoperhoset

Soukkoperhoset, aikaisemmalta nimeltään soukkokehrääjät, (Syntominae) on siilikkäisiin kuuluva perhosryhmä. Alaheimoon kuuluu noin 980 lajia, joista suurin osa elää maapallon trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Palearktisia lajeja on 25, joista kymmenen tavataan Euroopassa ja yhtä Pohjoismaissa.Nationalnyckeln till Sverges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare–tofsspinnare Lepidoptera: Lasiocampidae–Lymantriidae. ISBN 978-91-88506-58-0 s. 369 Suomessa soukkoperhosia ei esiinny. Useimmat soukkoperhoset ovat aktiivisia päivällä. Ryhmän yhdistäviä piirteinä pitkät ja kapeat etusiivet ovat pohjaväriltään lähes aina mustat tai ruskeat, usein metallinhohtoiset ja niissä on valkeita tai kellertäviä, läpikuultavia täpliä. Mahdollisesti mimikryn vuoksi monet lajit etenkin suvuissa Amata ja Syntomis muistuttavat ulkoisesti punatäpliäMikkola, Kauri & Murtosaari, Jussi & Nissinen, Kari (toim.): Perhosten lumo: Suomalainen perhostieto. Helsinki: Tammi, 2005. ISBN 951-31-3317-6 s. 245. Takaruumis on usein räikeän värinen tai poikkiraidallinen, viestittäen saalistajille joko perhosten myrkyllisyydestä tai antaen muuten pistiäismäisen vaikutelman. Takasiipien siipisuonitus on ryhmälle tyypillinen: siipisuonet Sc, Rs ja MA1 ovat sulautuneet yhteen. Lisäksi koirailta puuttuu etu- ja takasiipeä yhdistävä frenulum. Tuntosarven kärki on tyypillisesti vaaleaM. J. Scoble (1995) The Lepidoptera: Form, Function and Diversity. Oxford University Press ISBN 0198549520 s. 335 ja imukärsä hyvin kehittynyt.Kitching, I., J. & Rawlins, J., E. (1998) "The Noctuoidea". Handbuch der Zoologie: Lepidoptera, Moths and Butterflies Vol. 1:. Evolution, Systematics and Biogeography ISBN 3110157047 s. 391-392http://www.mothsofborneo.com/part-6/syntominae/syntominae.php Toukat muistuttavat siilikkäiden toukkia, mutta niiden karvat ovat yleensä lyhyemmät kuin aitosiilikkäillä. Vaikka joukossa on kasveja syöviä lajeja, monet lajit elävät ilmeisesti sammalilla, jäkälillä, sienirihmastolla tai syöden kariketta. Ne rakentavat silkistä kotelonsa suojaksi kotelokehdon. == Lähteet == Luokka:Siilikkäät
Juanlu

Juan Luis Gómez López eli Juanlu (s. 8. toukokuuta 1980 Málaga, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Córdobaa ja on pelipaikaltaan vasen keskikenttäpelaaja. == Seurajoukkueura == Juanlu siirtyi vuonna 2002 amatööriseura Mármol Macaelista Segunda Divisiónissa pelanneeseen Unión Deportiva Almeríaan. Hän pelasi joukkueessa yhteensä 38 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Kevään 2004 Juanlu pelasi lainasopimuksella Albacete Balompiéssa. Ensimmäisen kautensa maan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa Juanlu pelasi Club Deportivo Numanciassa kaudella 2004–2005. Hän teki kauden aikana kaksi maalia, joka kuitenkin lopulta päättyi pettymykseen joukkueen tiputtua Segunda Divisióniin. Vuonna 2005 hän teki sopimuksen sevillalaisseura Real Betisin kanssa. Hänen aikansa joukkueessa kului kuitenkin pääosin pelatessa lainasopimuksilla eri joukkueissa. 12\. kesäkuuta 2009 Juanlu siirtyi yksivuotisella sopimuksella Levanteen. == Aiheesta muualla == * Juanlun tilastot BDFutbol-sivustolla Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Would I Lie to You

Would I Lie to You on brittiläisen Whitesnake-yhtyeen kappale ja single vuodelta 1981. Come an' Get It -albumille sisältyvän kappaleen kirjoittivat yhteistyössä David Coverdale, Bernie Marsden ja Micky Moody. Tyylillisesti bluesmaista, suoraviivaista rockia edustava ”Would I Lie to You” nousi Britannian singlelistan sijalle 37. == Kappaleet == A-puoli #Would I Lie to You B-puoli # * Girl * == Kokoonpano == * David Coverdale – laulu * Micky Moody – kitara * Bernie Marsden – kitara * Jon Lord – kosketinsoittimet * Neil Murray – bassokitara * Ian Paice – rummut == Lähteet == Luokka:Whitesnaken kappaleet Luokka:Vuoden 1981 kappaleet
Imperialismi Aasiassa

Imperialismi Aasiassa oli alkujaan seurausta eurooppalaisten 1400-luvulla tekemistä laivamatkoista, joiden tarkoituksena oli merireitin löytäminen Intiaan maustekaupan kasvattamiseksi. Eurooppalaiset taloudet oli hyvin omavaraisia ennen 1500-luvun alkua, vaikka pienimuotoista kauppaa käytiinkin Afrikan ja Aasian kanssa. Seuraavan vuosisadan kuluessa kansainvälinen kaupankäynti sitoi Euroopan ja Aasian taloudet toisiinsa. Luksustuotteille oli Euroopassa aiempaa enemmän kysyntää, ja siksi Aasian markkinoiden merkitys Euroopalle kasvoi entisestään. ==Tausta== Merireitti Aasiaan löytyi 1500-luvulla Hyväntoivonniemen kautta. Portugali pyrki mukaan Aasian kauppaan, jota arabit ja italialaiset oli aikaisemmin hallinneet. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania alkoi kuitenkin vallata Aasian markkinoita, ja sen vuoksi portugalilaisten rooli kutistui ajan kuluessa. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania pystytti tukikohtiaan ensin Bataviaan ja sen jälkeen Malakkaan ja Sri Lankaan. Myöhemmin britit ja ranskalaiset perustivat omia tukikohtiaan Intiaa ja pyrkivät laajentamaan kaupankäyntiään Kiinan kanssa. Seitsenvuotisen sodan seurauksena britit pystyivät kuitenkin ajamaan ranskalaiset pois Intiasta, ja Englannin Itä-Intian kauppakomppaniasta tuli vähitellen Intian niemimaan merkittävin poliittinen ja taloudellinen toimija. ==Uusi imperialismi== Ennen teollista vallankumousta itämaisten hyödykkeiden tarve oli eurooppalaisen imperialismin pääsyynä. Tämän vuoksi eurooppalaisten läsnäoloa Aasiassa tarvittiin lähinnä kaupankäynnin suojaamiseen ja sen tehostamiseen. Teollistumisen myötä myös luonnonvarojen kysyntä Euroopassa kasvoi. 1870-luvun talouslama sai eurooppalaiset valtiot etsimään myös uusia markkinoita omille tuotteilleen. Tämä suuri rakenteellinen muutos käynnisti uudeksi imperialismiksi kutsutun aikakauden, jolloin eurooppalaisten valtiot hankkivat uusia siirtomaa-alueita ympäri maailmaa. Uuden imperialismin seurauksena suurvallat alkoivat epäsuoran vallankäytön ja kaupankäynnin sijasta keskittyä vallankäytön ekspansioon. Siirtomaista tuli siirtomaavaltojen jatkumoja. 1870-luvun ja ensimmäisen maailmansodan välissä Aasiaa hallinneet Iso-Britannia, Ranska ja Alankomaat laajensivat valtaansa myös Lähi-idässä, Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasiassa. Samanaikaisesti myös Japani, Venäjä ja Yhdysvallat kasvattivat vaikutusvaltaansa itä-Aasiassa ja Tyynellämerellä. ==Dekolonisaatio== Maailmansodissa suurvaltojen väliset taistelut ulottuivat myös Aasiaan. Maailmansodat heikensivät myös suurvaltojen valta-asemaa Aasiassa. Toisen maailmansodan jälkeinen Euroopan jälleenrakennus vaati resursseja, eivätkä suurvallat kyenneet siirtomaiden poliittisen ja taloudellisen tasapainon ylläpitämiseen. Nationalististen liikkeiden toiminta synnytti itsenäisyysvaatimuksia, joita eurooppalaiset eivät kyenneet enää torjumaan. Suurin osa siirtomaista itsenäistyi muutamia vuosia sodan jälkeen. Luokka:Aasian historia Luokka:Kolonialismi Luokka:Imperialismi
Harjaneilikka

Harjaneilikka (Dianthus barbatus) on kohokkikasvien heimoon ja neilikoiden sukuun kuuluva monivuotinen ruoho. Laji on tunnettu koristekasvina.Retkeilykasvio 1998, s. 123. == Ulkonäkö ja koko == Harjaneilikka kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on lähes kalju. Lyhytripsiset lehdet ovat vähintään 10 millimetriä leveitä, tyvestä tupeksi yhteenkasvaneita ja vaihtelevat muodoltaan kapeansoikeista kapeansuikeisiin. Kukinto on lyhythaarainen ja tiheän huiskilomainen. Kukinnon tyvellä on siirottavia tukilehtiä. Kukat ovat isokokoisia. Verhiö on torvimainen ja ulkoverhiöllinen. Terälehdet ovat hammaskärkisiä ja niiden väri voi vaihdella valkoisesta tummanpunaiseen tai punavalkokirjavaan. Lisäteriö puuttuu. Emin vartaloita on kaksi kappaletta. Suomessa harjaneilikka kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on neliliuskaisesti aukeava kota. Harjaneilikka risteytyy ainakin pulskaneilikan (Dianthus superbus) kanssa. Risteymä tunnetaan lapinneilikan (Dianthus × courtoisii eli D. barbatus × superbus) nimellä.Lutukka 21/2005, s. 48. == Levinneisyys == Harjaneilikka on kotoisin Etelä-Euroopasta, mutta on viljelykarkulaisena levinnyt paljon alkuperäistä levinneisyysaluettaan laajemmalle. Esimerkiksi Fennoskandiassa lajia tavataan Norjan, Ruotsin ja Suomen keskiosiin saakka.Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 154. Suomessa lajia on tavattu villiintyneenä eri puolella maata Oulun korkeudelle saakka.Lampinen, R., Lahti, T. & Heikkinen, M. 2012: Kasviatlas 2011: Harjaneilikan (Dianthus barbatus) levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki. Viitattu 16.9.2012. == Elinympäristö == Viljelykarkulaisena tai viljelyjäänteenä harjaneilikkaa voi tavata esimerkiksi puutarhojen liepeillä ja lähipensaikoissa. == Käyttö == Harjaneilikka on yleinen puutarhojen koristekasvi.Den virtuella floran: Borstnejlika (Dianthus barbatus) Viitattu 16.9.2012. == Lähteet == * Hämet-Ahti, L., Kurtto, A. & Lampinen, R. & Piirainen, M. & Suominen, J. & Ulvinen, T. & Uotila. & P. & Väre, H. (toim.): Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen. Lutukka 21/2005, s. 41–85. * * Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003). === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Harjaneilikka (Dianthus barbatus) * ITIS: Dianthus barbatus * United States Department of Agriculture (USDA): Dianthus barbatus * Pherobase: Floral volatiles of Dianthus barbatus Luokka:Neilikat
Kazanin asema (Moskova)

Kazanin asema (, Станция Москва-Пассажирская-Казанская, Stantsija Moskva- Passažirskaja-Kazanskaja, ’Moskovan Kazanin-matkustaja-asema’) on yksi Moskovan suurista henkilöliikenteen rautatieasemista. Asemalta liikennöidään vilkkaasti sekä kauko- että lähijunilla lähinnä itään, kaakkoon ja etelään. Kazanin asema sijaitsee Komsomolskaja-aukion etelälaidalla Moskovan ydinkeskustan koillispuolella 3,3 kilometrin päässä Punaiselta torilta. Saman aukion pohjoispuolella on kaksi muutakin rautatieasemaa: länteen suuntautuvan liikenteen Leningradin asema (esimerkiksi Pietarin ja Helsingin junat) sekä pohjoisen ja idän liikennettä palveleva Jaroslavlin asema. Lähin metroasema on Komsomolskaja (linjat 1 ja 5). == Historia == Asema toimi aluksi Rjazanin rautatieasemana. Ensimmäinen pienempi puinen asemarakennus valmistui 1862, ja vuonna 1864 kohosi muurattu, arkkitehti Levestamin suunnittelema asema, josta on nykyisin jäljellä vain italiaistyylinen ympyränmuotoinen veturirakennus. Rautatietä jatkettiin itään ja vuonna 1893 rata ulottui Kazaniin saakka. Matkustajamäärät kasvoivat ja aiempaa suurempaa asemaa tarvittiin. Uuden Kazanin rautatieaseman rakentaminen alkoi 1913 ja jatkui vuoteen 1940 saakka useiden arkkitehtien suunnittelutyöhön pohjautuen. == Kazanin matkustaja-asema Kazanissa == Miljoonakaupunki Kazanin päärautatieasema on Kazanin matkustaja- asema (Kazan-Passažirskaja), jonne Moskovan Kazanin-asemalta liikennöi useita junavuoroja päivittäin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Moskovan Kazanin aseman tietoja, mm. aseman pohjapiirros, aikataulut, lippumyymälän tiedot yms (moscow.ru) * Moskovan matkustustiedote: varovaisuutta asemilla! (formin.fi) * Venäjän rautateiden matkustajaliikenteen sivut, sis. aikatauluhaku (pass.rzd.ru) * Moskovan Kazanin aseman lähijunien asemakaavio (pass.rzd.ru) * Aikatauluhaku Moskovan Kazanin asemalle (poezda.net) * , (parovoz.com) Luokka:Moskovan rautatieasemat
Juan Ignacio Martínez

Juan Ignacio Martínez Jiménez (s. 24. kesäkuuta 1964 Alicante, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimi viimeksi Almerían päävalmentajana. Kesäkuussa 2011 hän siirtyi Levanten päävalmentajaksi Getafen peräsimeen siirtyneen Luis García Plazan tilalle.El Levante, en manos de Juan Ignacio Martínez Marca. Viitattu 24.10.2011 Levante aloitti kautensa Juan Ignacion johdolla vakuuttavasti ja ylsi historian parhaimpaan saavutukseensa, kun se johti sarjaa kahdeksan pelatun kierroksen jälkeen tappiotta. Joukkue kaatoi alkukauden aikana muun muassa Real Madridin (1–0) ja Villarrealin (3–0). 11\. joulukuuta 2014 hänestä tuli Almerían päävalmentaja.JIM se hará cargo del banquillo del Almería Marca. Viitattu 13.12.2014. Hänet erotettiin tehtävästä 5. huhtikuuta 2015 heikkojen tulosten johdosta.El Almería destituye a JIM Marca. Viitattu 6.4.2015. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Juan Ignacio Martínezin valmentajatilastot BDFutbol-sivustolla Luokka:Espanjalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Erciş

Erciş (; historiallinen nimi ) on kaupunki ja sitä ympäröivä alue Turkissa Vanin maakunnassa. Kaupunginjohtaja on Fatih Çiftçi (AKP). Tämä pieni alue on ollut useita kertoja historian kuluessa pääkaupunki. Sen linnoitti 1300-luvun alussa visiiri Ilkhanid Ali Shah. Erciş siirrettiin 1841 tulvien vuoksi nykyiselle paikallaan Aladaan. Venäläiset valtasivat kaupungin 1914, mutta heidät karkotettiin 1. huhtikuuta 1918. Kaupungille aiheutti suurta tuhoa maanjäristys 23. lokakuuta 2011. Alueen pinta-ala on 2 115 km², ja sitä ympäröi idässä Muradiye, lännessä Bitlis, pohjoisessa Ağrı ja etelässä Vanjärvi. Erciş on Itä-Turkin kehittyneimpiä kaupunkeja. Siellä perinteiset kansanlaulut ovat yhä elävää todellisuutta. Seudulla kasvatetaan hedelmiä ja vihanneksia. Kaupunkiin ja sen ympäristöön on istutettu runsaasti poppeleita. Vuonna 2008 alueen väkiluku oli 154 499 (2008)Türkisches Institut für Statistik, ja se koostuu pääkaupungista ja kylistä. Maaseudulla asukkaita on 66 832, kaupunkimaisilla alueilla 73 733. Asukastiheys on 47/km². Itse Ercişin kaupungin väkiluku oli 77 065\. Arvio vuodelle 2022 oli noin 93 000. Kaupungin nimi saattaa juontua Urartun kuninkaan Argišti II nimestä. == Historiallinen Artchesh == Vanjärven vedenpinnan nousun vuoksi vanha Artcheshin kaupunki hävisi vähitelleen 1700-luvulta alkaen. 1800-luvun jälkipuolella kirkkoja ja asuinrakennuksia ei enää näkynyt. Joskus harvoin matalan veden aikana voi kaupungin puolustusmuureja ja torneja näkyä. Kun vesi peitti vanhan kaupungin uusi rakennettiin 1841 ylemmäksi Aladaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ercis.cov Luokka:Turkin kaupungit Luokka:Vanin maakunta
Ratsastusterapia

thumb|Ratsastusterapiaa Ratsastusterapia on terapiamuoto, jossa hyödynnetään hevosta. Terapiahevoselta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia. Sen on oltava terve, symmetrinen ja eikä liian laiha, liikkeiden on oltava rytmikkäät. Luonteeltaan sen on oltava luotettava, herkkä ja utelias, ja sen on reagoitava asioihin.Arja Kivipelto, Hevosen hoidossa Helsingin Sanomat 24.10.2011 sivu D 1 Ratsastusterapiaa on käytetty Suomessa yli 20 vuotta muun muassa CP- vammaisten, MS-tautia sairastavien ja masentuneiden hoidossa. Terapiaan pääsyyn tarvitaan lääkärin lähete. Kela ja hoitava taho korvaavat terapiaa. Suomessa on noin 80 terapiaa tarjoavaa ratsastustallia. == Katso myös == * Vammaisratsastus ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Ratsastusterapia, toim. Sanna Mattila-Rautiainen, PS-kustannus, 2011 ISBN 978-952-451-478-1 * Marita Sandström, Ratsastusterapian vaikutukset neurofysiologian ja tutkimustulosten näkökulmasta, Suomen kuntoutusliitto, 2000 ==Aiheesta muualla== *Suomen ratsastusterapeutit Luokka:Fysioterapia Luokka:Ratsastus Luokka:Green Care
Königin Luise

Königin Luise (saksaa, ”kuningatar Luise”) on ollut ainakin kolmen aluksen nimenä: *SS Königin Luise (1896), North German Lloydin Barbarossa-luokan risteilyalus, laskettu vesille 1896, nimetty 1921 SS Omariksi, nimetty 1924 SS Edisoniksi, romutettu 1935 *SS Königin Luise (1913), Hapagin rahtialus, laskettu vesille 1913, Saksan keisarikunnan laivaston apumiinalaivaksi 1914, upotettu 1914 *MV Königin Luise (1934), Hapagin kylpyläalus, laskettu vesille 1934, Kriegsmarinen apumiinalaivaksi 1941, uponnut osuttuaan miinaan 1941
SMS Gazelle (1898)

SMS Gazelle oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin Germaniawerftiltä Kielistä ja sen köli laskettiin vuonna 1897. Alus laskettiin vesille 31. maaliskuuta 1898 ja se valmistui 6. lokakuuta 1900. Sisaraluksistaan poiketen aluksen navigointitilat olivat savuhormien välissä ja sille oli asennettu keulaan torpedoputki ja loput kaksi olivat vesirajan yläpuolella.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 258 == Palvelus == Alus modernisoitiin 1905–1907 ja se romutettiin 1920. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Gazelle-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät
SMS Nymphe

SMS Nymphe oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin Germaniawerftiltä Kielistä, missä köli laskettiin vuonna 1898. Se laskettiin vesille 21. marraskuuta 1899 ja valmistui 20. syyskuuta 1900.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 258 == Palvelus == Alus poistettiin alusluettelosta 29. elokuuta 1931 ja myytiin romutettavaksi vuotta myöhemmin.Gardiner, Robert 1906-1921 s. 143 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Gazelle-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät
Riitta Lindegren

Riitta Lindegren (s. 17. syyskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen toimittaja, joka työskenteli aikakauslehti Glorian päätoimittajana 1987–2010.Hiltunen, Hertta: "Lehtinainen rakastaa muutosta", Helsingin Sanomat 24.10.2011, sivu C 5. Lindgren aloitti journalistinnuransa Me Naiset -lehdessä ja on sen jälkeen työskennellyt toimittajana useissa suomalaisissa aikakauslehdissä ja päätoimittajana Glorian lisäksi nuortenlehdessä Seitsemäntoista ja Primassa. Päälehti Glorian ympärille Lindegren loi laajemman Gloria- lehtiperheenHaaparanta, Heikki: "Annos gloriaa". Kauppalehti, 27.10.2011, s. 22.. Uransa alussa Lindgren työskenteli myös radiolle ja televisiolle ja kirjoitti näytelmän Joku Isola se oli. 1970-luvun taitteessa hän oli mukana tekemässä Yle TV1:n nuortenohjelmaa Laajakulma. Vuonna 2011 ilmestyi hänen omaelämäkertansa Minä, toimittaja. Päätoimittajana Lindegren luonnehtii itseään kovaksi ja vaativaksi. ==Teokset== *Riitta Lindegren – Minä, toimittaja, Otava 2011, ISBN 978-951-1-23885-0 *Lindegren, Riitta & Sourander, Riitta: Royal Family: Kertomus helsinkiläisistä huippuravintoloista ja niiden ihmisistä. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2013. ISBN 978-952-222-458-3 *Lindegren, Riitta: Isä minun: mies jota en muista. [Helsinki]: Emeriitta Oy, 2019. ISBN 978-952-94-2316-3 ==Palkinnot ja tunnustukset== * Julius-palkinto (Suomen päätoimittajien yhdistys) 1989 * J. V. Snellman -mitali 2000 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
SMS Thetis (1900)

SMS Thetis oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin Danzigin telakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1899. Alus laskettiin vesille 3. heinäkuuta 1900 ja se valmistui 14. syyskuuta 1901.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 258 == Palvelus == Alus poistettiin alusluettelosta 27. syyskuuta 1929 ja se myytiin seuraavana vuonna romutettavaksi.Gardiner, Robert 1906-1921 s. 143 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Gazelle-luokan risteilijät Luokka:Saksalaiset ensimmäisen maailmansodan risteilijät
Anders Bruse

Anders Bruse (k. luultavasti 1667) oli ruotsalainen urkuri ja urkujenrakentaja. Toimittuaan Linköpingin kirkon urkurina vuosina 1622–1641 hän siirtyi Uppsalaan, missä rakensi kuoriurut Uppsalan tuomiokirkkoon. Vuonna 1643 Bruse muutti Suomeen piispa Rothoviuksen pyynnöstä rakentamaan urut Turun tuomiokirkkoon.Parvio, s. 187 Tämän lisäksi Bruse teki sopimuksen Tallinnan Olavinkirkon urkujen rakentamisesta, mutta hanke ei toteutunut.Otavan iso musiikkitietosanakirja, s. 492 ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Ruotsalaiset urkurit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Vuonna 1667 kuolleet
Ivantejevo

Ivantejevo (, ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Venäjällä Novgorodin alueen Valdain piirissä. Se sijaitsee Valdain ylängöllä 25 kilometriä Valdain kaupungista lounaaseen. Kylässä on 900 ja kunnassa 1000 asukasta (vuonna 2009). Ivantejevon kunnan pinta-ala on 363 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Valdain piirin Semjonovštšinan, pohjoisessa Jaželbitsyn ja Korotskon ja idässä Jedrovon kuntaan sekä etelässä Demjanskin piiriin. Pinta-alasta 81,2 % on metsää, 6,9 % vesialueita ja 6,7 % maatalousmaata. Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 18 kylää: Bolšoje Gorodno, Bolšoje Ukleino, Bujakovo, Jakonovo, Knjažjovo, Kozlovo, Maloje Gorodno, Maloje Ukleino, Mirobuditsy, Myslovitši, Niva (entinen Nebylitsy), Novaja Ivanovka, Novinka, Russkije Noviki, Savkino, Simaniha, Suhaja Vetoš ja Višnjovka. Ivantejevon kylän vieressä sijaitsee entinen varuskunta-alue Valdai-5. Seutu on entistä valdainkarjalaisten asuinaluetta. Gorodnon pogostaan kuulunut Ivantejevon kylä mainitaan karjalaisten asuttamana 1800-luvun puolivälissä. Eräissä muissa kylissä karjalaisasutus säilyi 1900-luvulle saakka. Ivantejevon kautta kulkee Valdain ja Demjanskin välinen maantie. Tärkeimpiä työnantajia ovat hallinto ja julkiset palvelut. Puolet työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella. Kunnassa on lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, vanhainkoti, säästökassa ja posti. Nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat sekä Bolšoje Gorodnon, Nivan ja Russkije Novikin kirkot. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ivantejevon kunnan sivusto Luokka:Novgorodin alueen kylät Luokka:Valdain piirin kunnat
Verve

Verve voi tarkoittaa seuraavia: *Verve, suomalainen yritys *Verve Energy, australialainen yritys *Verve Records, yhdysvaltalainen levy-yhtiö *The Verve, englantilainen rockyhtye *Ford Verve, Fordin konseptiauto *Verve, sukunimenä: ** Eljas Verve (s. 1959), suomalainen blues- ja jazzkitaristi
Rugambwa

Rugambwa on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Laurean Rugambwa (1912-1997), tansanialainen katolinen arkkipiispa ja ensimmäinen afrikkalainen kardinaali * Novatus Rugambwa (s. 1957), tansanialainen katolinen arkkipiispa ja Pyhän istuimen diplomaatti * Protase Rugambwa (s. 1960), tansanialainen piispa Luokka:Sukunimet en:Rugambwa
APP

APP voi tarkoittaa seuraavia: * App., Actinobacillus pleuropneumoniae, paiseinen keuhkokalvontulehdus * APP, amyloidiprekursoriproteiini, hermoston toimintaan liittyvä proteiini * APP, Asia Pulp & Paper, singaporelainen sellua ja paperia tuottava yritys * APP, Australian Protectionist Party, australialainen puolue * APP, The Alan Parsons Project, brittiläinen rockyhtye. * Sovellusohjelman lyhenne Luokka:Lyhenteet
Meijerialan Ammattilaiset MVL

Meijerialan Ammattilaiset MVL on suomalainen ammattijärjestö. Järjestö on perustettu vuonna 1945 ja sen jäsenistön muodostavat meijeriteollisuudessa työskentelevät erikoiskoulutetut työntekijät sekä tekniset toimihenkilöt. Meijerialan Ammattilaisten jäseniä työskentelee maidonjalostusteollisuudessa esimerkiksi meijeristeinä, meijeriteknikkoina, meijeri-insinööreinä, laborantteina sekä koneteknikkoina. MVL neuvottelee Elintarviketeollisuusliitto ETL:n kanssa meijerialan palkoista ja työehdoista. MVL on STTK:n jäsenhttp://www.sttk.fi/fi-FI/mvl/ . ==Historia== Meijerialan Ammattilaiset MVL perustettiin 27. toukokuuta 1945 Tampereella nimellä Meijeriammattiväen Yhdistys. Vuonna 1948 yhdistyksen nimi muutettiin Meijeriväen Liitoksi. Ensimmäisen meijerialaa koskevan palkkasopimuksen liitto solmi työnantajaosapuolen kanssa vuonna 1951. Samana vuonna ilmestyi ensimmäisen kerran myös liiton jäsenlehti Maitotalous. Vuonna 1968 perustettiin liiton jäsenistön työttömyysturvaa hoitamaan Meijeriväen työttömyyskassa. Vuonna 1972 Meijeriväen Liitto liittyy keskusjärjestö STTK:hon. Samana vuonna liitto antoi myös historiansa ensimmäisen lakkovaroituksen. Sitkeiden neuvotteluiden ansiosta lakko onnistuttiin välttämään ainoastaan muutama tunti ennen sen alkamista. Nykyisen nimensä Meijerialan Ammattilaiset MVL yhdistys sai vuoden 2004 sääntöuudistuksen yhteydessähttp://www.mvl.fi/mvl/tahdenvaleja_liitosta . ==Muuta== Ammatillisen edunvalvonnan ja työehtosopimusneuvotteluiden lisäksi MVL järjestää jäsenilleen laajaa loma- ja vapaa-ajantoimintaa. Paikallistasolla toiminnasta vastaa 13 alueyhdistystä. Alueyhdistyksen lisäksi MVL:n piirissä toimii opiskelijayhdistykset Hämeen ammattikorkeakoulun meijeri- insinööriopiskelijoita ja Hämeen ammatti-instituutin meijeristiopiskelijoita varten sekä oma eläkeläisryhmähttp://www.mvl.fi/alueyhdistykset. Jäsenistön vapaa-ajan, lomanvieton ja matkailun edistämiseksi MVL Lomat Oy ylläpitää lomahuoneistoja, jotka ovat jäsenistön käytettävissähttp://www.mvl.fi/tkl . ==Aiheesta muualla== *Meijerialan Ammattilaiset MVL STTK:n sivuilla *MVL Facebookissa ==Lähteet== Luokka:STTK:n jäsenjärjestöt
Kiinnite

Kiinnite on filminkehityksessä käytettävä kemikaali. Kun filmi on käynyt läpi varsinaisen kehityksen, on siinä kuitenkin yhä jäljellä valonherkkää materiaalia, joka on poistettava että kuva säilyisi valossa. Tarkoitukseen käytetään eri kemikaaleja, joista käytetyin on natriumtiosulfaatti. Kehityksen ja muiden tarvittavien vaiheiden jälkeen filmi tai vedos upotetaan eri menetelmillä - koneellisesti, kehitystankissa tai käsin - natriumtiosulfaattiliuokseen joka liuottaa valoherkän materiaalin neutraloimalla sen. Kiinnittäminen perustuu siis siihen että kehitteet ovat emäksisiä ja kiinnitteet happamia. Kiinnityksen jälkeen työ on vielä huuhdottava, koska kiinnitteen jäämät saattavat ajan myötä tahria tai syövyttää kuvan pilalle. Joskus on käytetty erityistä emäksistä kiinnitteenhävittäjäliuosta, mutta sen haittana on mm. paperikuvien tarttuminen kuvankuivaimen kankaaseen. Aine onkin nykyisin jäänyt pois harrastekäytöstä, vain ammattilaisten automaattikoneissa sitä esiintyy. == Lähteet == * Feininger, Andreas: Photographer, 1986 ISBN 0-8109-0919-7 * Feininger, Andreas: Värivalokuvaus 1974 ISBN 951-30-2785-6 * Jäämaa, Ilmari: Nuorten kokeilijain ja keksijäin kirja, 13. painos, 1958 * Kameralehti Luokka:Valokuvauksen tekniikka Luokka: Kemia
Motagua

Motagua on hieman yli 485 kilometriä pitkä joki Guatemalassa ja Hondurasissa. Se on Guatemalan pisin joki, ja sen virtaus on 208,7 m³/s. Motaguajoen valuma- alue on laajuudeltaan 12 670 km². Joki muodostaa osan Guatemalan ja Hondurasin välisestä rajasta. Motaguan lähteet ovat Guatemalan keskiylängöllä lähellä Chichicastenangon kaupunkia. Se virtaa pääasiassa itään ja koilliseen ja tyhjentää vetensä Hondurasinlahteen Hondurasin rajalla. Joki on noin 200 kilometrin matkalta purjehduskelpoinen, ja sitä pitkin kuljetetaan banaaneja, muita hedelmiä ja kahvia. == Lähteet == Luokka:Pohjois-Amerikan joet Luokka:Guatemalan maantiede Luokka:Hondurasin maantiede Luokka:Rajajoet
Guanaja

Guanaja on saari Islas de la Bahían saariryhmässä Hondurasissa. Guanaja on noin 8 kilometriä leveä ja 18 kilometriä pitkä saari, joka sijaitsee noin 50 kilometriä pohjoiseen Hondurasin rannikosta. Saarella asuu noin 10 000 asukasta. Heistä pääosa asuu Bonaccan kaupungissa, joka sijaitsee Guanajan edustalla olevalla pienellä särkällä. Saaren muut asutuskeskukset ovat Mangrove Bight ja Savannah Bight. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hondurasin saaret
(136198) 2003 UJ296

(136198) 2003 UJ296 (kirjoitetaan myös (136198) 2003 UJ296) on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Se löydettiin Spacewatch-ohjelmalla vuonna 2003. Koska 2003 UJ296:n absoluuttinen magnitudi (H) on 15,9; sen läpimitta on todennäköisesti välillä 2–4 kilometriä. ==Katso myös== *(11436) 1969 QR *(67890) 2000 WK61 *(74005) 1998 FH70 *(74732) 1999 RQ176 ==Lähteet== *JPL Small-Body Database Browser: 136198 (2003 UJ296) *IAU Minor Planet Center: Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets *ABSOLUTE MAGNITUDE (H) *Numbered minor planets Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Bremse

Bremse oli Saksan laivaston tykistökoululaiva (). Aluksessa kokeiltiin uutta meridieseliä, joka otettiin käyttöön taskutaistelulaiva DeutschlandillaGardiner, Robert (toim.) s. 252. Toisessa maailmansodassa alus palveli uppoamiseensa syyskuussa 1941 saakka lähinnä saattajana. == Palvelus == Bremse otettiin palvelukseen 14. kesäkuuta 1931, ja se aloitti uransa Kielissä tykistökoululaivana vanhentuneen edeltäjänsä korvaajana. Alus oli huollettavana 1933, jolloin se myös modernisoitiin. Sen vakavuutta parannettiin mastojen lyhentämisellä ja tulenjohtojärjestelmä poistettiin. Vuonna 1939 alus esiintyi elokuvassa Der letzte Appell Britannian kuninkaallisen laivaston HMS Amphionina, jolloin alukselle oli rakennettu kaksi lisäsavuhormia. Saksan Puolan offensiivin aikana syyskuussa 1939 Bremse saattoi apumiinalaiva Tannebergia ja Hansestadt Danzigia ja lokakuussa suojasi joukkojenkuljetussaattueita Itämerellä. Operaation päätyttyä alus palasi tykistökouluun Kieliin, missä se palveli aina maaliskuuhun 1940 saakka. Operaatio Weserübungissa huhtikuun alussa 1940 alus kuului Bergeniin hyökänneeseen osasto 3:een, jonka muut alukset olivat risteilijät Köln ja Königsberg, 1. moottoritorpedovenelaivueen seitsemän S-venettä sekä emälaiva Karl Peters sekä 6. torpedovenelaivueen Leopard ja Wolf. Osasto kuljetti mukanaan noin 1 900 maavoimien sotilaan maihinnousuosaston BergeniinBrown, David (toim.) s. 6. Alukseen osui kaksi Norjan rannikkotykistön 210 millimetrin kranaattiaBrown, David (toim.) s. 18. Se korjattiin Stavangerissa. Höyryalus SS Donau törmäsi alukseen 1. marraskuuta Bergenin edustalla, minkä seuraukset eivät kuitenkaan olleet vakavat. Kesäkuussa 1940 alus palasi Kieliin saattajaksi. Britannian laivaston ilmavoimien lentotukialus HMS Victoriousilta nousseet Fairey Albacoret pommittivat alusta 30. heinäkuuta. Alukseen ei kuitenkaan saatu osumia. Aluksen saattaessa 6. syyskuuta 1941 Hammerfjordissa joukkojenkuljetusaluksia Tannenfelsiä ja Barcelonaa osasto joutui Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijöiden HMS Nigerian ja HMS Auroran yllättämäksi. Bremse sai vedettyä risteilijät pois joukkojenkuljetusalusten luota, mutta se upposi Nigerian törmättyä alukseen.Whitley, M. J. s. 125 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Kriegsmarinen sotalaivat Luokka:Saksalaiset toisen maailmansodan sotalaivat
106 Dione

106 Dione on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. C. Watson vuonna 1868. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Dionen mukaan. Koska Dionen läpimitta on noin 147 kilometriä, se on suhteellisen suuri päävyöhykkeen kohde. Myös yhden Saturnus-planeetan kuista nimi on Dione, eikä sitä pidä sekoittaa tähän asteroidiin. ==Lähteet== *JPL Small-Body Database Browser: 106 Dione * *IAU Minor Planet Center: Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets *ABSOLUTE MAGNITUDE (H) *Numbered minor planets Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Milstein

Milstein on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * César Milstein (1947-2002), argentiinalainen biokemisti, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja * Lev Milstein, Lewis Milestone (1895-1980), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja * Nathan Milstein (1903-1992), ukrainalais-yhdysvaltalainen viulisti Luokka:Sukunimet
Minä olen muistanut

Minä olen muistanut voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Minä olen muistanut, Kaija Koon albumi * Minä olen muistanut, Kim Lönnholmin albumi
Batavia

Batavia voi tarkoittaa seuraavia: * Batavia, nykyisten Alankomaiden nimitys roomalaisaikana, jolloin alueella asuivat bataavit * Batavian tasavalta, tasavalta Alankomaiden ja Belgian alueella 1795–1806 * Batavia, Hollannin Itä- Intian kauppakomppanian vuonna 1628 rakennettu purjelaiva * Batavia, Indonesian pääkaupungin Jakartan entinen nimi * Batavia, kaupunki New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. * Batavia, kaupunki Surinamessa
Emer-luokka

Emer-luokka oli Irlannin laivaston kolmen vartiolaivan muodostama alusluokka, jonka alusten hankinta alkoi vuonna 1978. Niiden uppouma oli 1 003 tonnia. Toisinaan sanotaan että luokka olisi kehitetty Deirdre-luokasta.Batlleships == Valmistus == LÉ Emerissä oli edeltäneeseen LÉ Deirdreen verrattuna hieman pidempi runko, rakenteiden vesitiiveyttä parannettu, parannettu merikelpoisuutta korottamalla etukantta, parannettu vakautta, parannettu aluksen hallintaa nostamalla ruorihyttiä ylemmäs ja majoitustilojen uudelleen suunnittelulla sekä sijoittelulla vähennetty tärinää ja melua.Adams, Thomas A. s. 56 Aluksen voimanlähteenä oli kaksi kuusisylinteristä SEMT-Pielstick dieselmoottoria, jotka mahdollistavat aiempaa suuremman nopeuden. Aluksen aseistusta parannettiin asentamalla etukannelle Boforsin 40 mm/L70 -ilmatorjuntatykki ja sillan sivulle kaksi yksiputkista Oerlikon 20 mm -pikatykkiä. Luokan kahteen viimeiseen alukseen asennettiin KMW:n suihkumoottori keulaan, KMW:n potkurit ja satelliittinavigointilaitteet sekä automaattinavigointijärjestelmä. Muutokset tekivät aluksesta hyvin tehokkaan partiotehtäviin. Luokan alusten normaali miehitys oli 42 upseeria ja miehistönjäsentä, mutta niiden majoituskapasiteetti mahdollisti vahvuuden nostamisen 55:een. Tämä mahdollisti alusten käyttämisen kouluttamiseen sekä erikoisoperaatioiden tarvitseman henkilöstön kuljettamiseen. Upseereilla ja kolmella pursimiehellä oli kullakin oma hytti. Kahdeksan aliupseeria oli majoitettu kahden hengen hytteihin kuten myös muu miehistö. Aluksen miehistöllä ja upseereilla oli omat messinsä. Kaikki oleskelutilat olivat lämmitettäviä ja ilmastoituja. Aluksen sairashytti oli varustettu hätätilanteita varten ja aluksella oli lisäksi pesula. Varastotilat mahdollistivat sukellusvarusteiden kuljettamisen, kylmäkuljetuksen sekä muun materiaalin kuljettamisen. Huoltotilat mahdollistivat mekaanisten ja sähkövikojen korjaamisen. ==Alukset== Emer-luokkaMacGinty, Tom s. 256 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo LÉ Emer Verolme Dockyard, Cork 28. helmikuuta 1977 26. syyskuuta 1977 16. tammikuuta 1978 palveluksesta 20. syyskuuta 2013 LÉ Aoife Verolme 3. heinäkuuta 1978 12. huhtikuuta 1979 20. marraskuuta 1979 palveluksesta loppuvuosi 2041 - alkuvuosi 2015 LÉ Aisling Verolme 31. tammikuuta 1979 3. lokakuuta 1979 21. toukokuuta 1980 palveluksesta 2016 == Lähteet == * * * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Military.ie *
Seeds of Heaven

Seeds of Heaven on Blue Systemin vuonna 1991 julkaistu albumi. Sillä on enemmän hitaita ja rauhallisempia kappaleita, kuin Blue Systemin albumeilla yleensä. == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittanut Dieter Bohlen. # ”La Serenata (Overture)” – 1:36 # ”Lucifer” – 3:46 # ”Testamente D'Amelia” – 5:35 # ”Is She Really Going Out With Him?” [Liveäänitys Leningradista syksyltä 1990] – 3:28 # ”Read My Lips” – 4:05 # ”Is It a Shame” – 3:38 # ”Sad Girl in the Sunset” – 4:35 # ”Lisa Said…” – 5:05 # ”The Wind Cries (Who Killed Norma Jean)” – 3:58 # "Don't Tell Me…” – 3:55 Luokka:Vuoden 1991 albumit Luokka:Blue Systemin albumit
Suomen Urheilukuninkuuskilpailut 1905

Suomen urheilukuninkuudesta kilpailtiin Viipurissa 11. - 12. kesäkuuta 1905. Viipurin Reippaan Heikki Åhlman saavutti kuninkuuden ja maisterinarvon. Myös toiseksi sijoittunut Ek saavutti maisterin vaatimustason. Pisteet laskettiin kahdeksasta kaikille pakollisesta lajista. Vaihtoehtoiset lajit olivat ratkaisevia vain maisterin- ja kandidaatin arvoa tavoiteltaessa. ==Lopputulokset== Lajit: 1. leuanveto, 2. kieppi, 3.korkeushyppy 4.pituushyppy, 5.keihäänheitto, 6.kuulantyöntö 7. 100 metriä 8. 1 500 metriä 9. Vaihtoehto I: kiekko, hirrensyöksy tai seiväshyppy 10. Vaihtoehto II: 10 km hiihto tai 500 m uinti. Heitto- ja hyppylajeissa tulokset ovat molempien käsien tai jalkojen yhteistuloksia. Sija Nimi Seura 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Pisteet Heikki Åhlman Viipurin Reipas 20 15,3 295 11,33 73,90 20,73 12,1 5.21,0 s 510 u 13.23 32 A. Ek Kotkan Into 16 6,65 300 10,83 69,43 22,19 12,1 5.07,2 h 640 h 36.04 34 Uno Häggman Viipurin Reipas 15 4,5 310 11,54 74,99 23,46 11,8 5.18,4 k 59,69 u 18.55 36 Arne Nylenius Kotkan Into 15 10 295 10,55 71,10 21,27 12,4 5.01,4 k 57,82 h 39.14 37 Armas Pesonen Kotkan Into 16 4,5 275 10,94 75,92 20,50 12,8 5.17,0 k 53,26 u 13.32 52 A. Maljanen Kotkan Into 14 8 275 10,24 57,73 21,37 12,5 5.19,4 h 602 h 36.26 52 Strömberg Viipurin Reipas 13 7,2 280 9,28 56,33 20,98 12,5 4.45,0 k 48,41 u 13.33 52 T. Tuominen Kotkan Into 16 13,3 270 9,73 54,65 17,48 13,3 5.11,8 h 592 h 34.44 59 V. Lindfors Hiekan Ns 14 9 265 10,15 61,20 18,94 13,0 5.12,8 k 49,26 h 37.56 61 V. Helin Haminan Vesa 15 5,4 275 9,66 60,93 20,50 12,9 4.57,2 k 53,79 h 40.55 62 A. Dimitrijeff Viipurin Reipas 17 6,65 270 10,07 53,10 18,20 12,8 5.13,2 k 47,76 h 45.27 73 V. Sundberg Karhulan VPK 15 6 270 10,02 53,33 16,96 13,0 5.07,0 k 46,44 h 37.02 74 Emil Andersson Valkeala 13 6 255 9,48 49,16 17,07 13,4 5.29,0 s 420 h 42.56 88 ==Lähteet== * 17.06.1905 Wiipurin Sanomat. Supistus no 48 Luokka:Vuoden 1905 urheilu Luokka:Viipurin urheilu Luokka:Kalevan kisat
Airspeed Courier

Airspeed Courier oli Airspeedin valmistama brittiläinen matkustajalentokone, jonka suunnittelivat N. S. Tiltman ja A. H. Tiltman. Couriereita valmistettiin yhteensä 16 kappaletta, mikä oli huomattavasti enemmän kuin Airspeedin edellisiä lentokoneita. Helmikuussa 1934 Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat hankki yhden Courierin viestintätehtäviin mutta palautti sen Airspeedin kehitettäväksi seuraavana vuotena. Toisessa maailmansodassa kymmenen Courieria palveli ilmavoimissa viestintä- ja kuljetustehtävissä. Näistä vain yksi selviytyi sodan läpi, ja se palautettiin siviilikäyttöön 18. tammikuuta 1946. == Rakenne == AS.5-mallin koneiden siivet olivat kangaspinnoitettua- ja runko vaneripinnoitettua puurakennetta etuosaa lukuun ottamatta, joka oli rakenteeltaan hitsattua teräsputkea. Moottori kiinnittyi eturungon metallirakenteeseen. Siiven 3,1 metrin mittainen keskiosa kiinnittyi kiinteästi runkoon, uloimpien osien kiinnittyessä keskiosaan neljällä pultilla. Koneen hydraulitoimisessa sisäänvedettävässä laskutelineissä käytettiin öljypneumaattisia joustintukia (). Konetyypistä oli myöhemmin suunnitteilla Kanadan markkinoille suunnattu kokometallinen AS.11-versio. == Versiot == *AS.5A Courier I Britannian malli, Lynx IVc -moottorit. Ensilento vuonna 1933. *AS.5B Courier II vientimalli, Cheetah V -moottorit. Ensilento vuonna 1933. *AS.5C Courier kokeilumalli Napier Rapier -moottoreilla. Ensilento vuonna 1934. *AS.5J Courier Armstrong Siddley Cheetah -moottoreilla varustettu malli. Ensilento vuonna 1935. *AS.11 Courier Kanadan markkinoille suunniteltu kokometallinen versio. == Tekniset tiedot (AS.5A Courier I) == == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Courier Luokka:Brittiläiset matkustajalentokoneet Luokka:1930-luvun matkustajalentokoneet
Kesäyön unelma (täsmennyssivu)

Kesäyön unelma voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Kesäyön unelma, William Shakespearen näytelmä *Kesäyön unelma, Felix Mendelssohnin säveltämä alkusoitto ja näytelmämusiikki *Kesäyön unelma, Benjamin Brittenin säveltämä ooppera *Kesäyön unelma, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1935 *Kesäyön unelma, suomalainen televisioelokuva vuodelta 1994 *William Shakespearen Kesäyön unelma, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1999 ==Katso myös== *Kesäyö (täsmennyssivu)
Kurskin asema (Moskova)

Kurskin asema (, Станция Москва-Пассажирская-Курская, Stantsija Moskva- Passažirskaja-Kurskaja, ’Moskovan Kurskin-matkustaja-asema’) on yksi Moskovan suurimmista rautatieasemista. Asemalta liikennöidään vilkkaasti erityisesti etelään (Etelä-Venäjälle ja Ukrainaan), koilliseen ja itään. Myös osa esimerkiksi Pietarin Moskovan aseman ja Murmanskin junista Ukrainaan ja Venäjän eteläosiin kulkee Kurskin aseman kautta. Kaukojunien ohella aseman lähiliikenne on runsasta. Hallinnollisesti Kurskin asema kuuluu Venäjän rautateiden Moskovan seudun ja maan lounaisosien rataverkosta ja asemista vastaavan Moskovan rautateiden vastuualueeseen. == Sijainti == Kurskin asema sijaitsee Moskovan ydinkeskustan itäpuolella, Punaiselta torilta asemalle on noin 2,6 kilometriä. Lähimmät, toisiinsa tunnelilla liitetyt metroasemat ovat Kurskaja ja Tškalovskaja (linjat 3, 8, 10) == Historia == Kurskin aseman historia alkaa 1860-luvulta, jolloin asemarakennus oli aluksi puinen ja sijaitsi eri paikassa kuin nykyinen asema. Nykyinen rakennus on alkujaan 1930-luvulta, ja sen eteen rakennettiin 1972 laatikkomaisempi laajennus. == Kurskin rautatieasema Kurskissa== Moskovan Kurskin asemalta liikennöi päivittäin useita vuoroja Kurskissa sijaitsevalle Kurskin rautatieasemalle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kurskin aseman sivusto (kursky.dzvr.ru) * Moskovan matkustustiedote: varovaisuutta asemilla! (formin.fi) * Venäjän rautateiden matkustajaliikenteen sivut, sis. aikatauluhaku (pass.rzd.ru) * Moskovan Kurskin aseman lähijunien asemakaavio (pass.rzd.ru) * Kurskin aseman lähijunien haku (yandex.ru) * Aikatauluhaku Moskovan Kurskin asemalle (poezda.net) * , (parovoz.com) Luokka:Moskovan rautatieasemat Luokka:1890-luvulla rakennetut rautatieliikennepaikat
Avro 626

Avro 626 oli Avron valmistama brittiläinen koulutuslentokone, jota valmistettiin maailmansotien välisenä aikana. Avro 626 sai alkunsa edellisen Avro 621:n suuresta suosiosta, ja sen suunnittelijat päättivät valmistaa erityisesti ulkomaisille ilmavoimille suunnatun koulutuslentokoneen. Konetta pystyttiin käyttämään useissa eri koulutustarkoituksissa, ja se saavutti suurta suosiota ulkomailla. Vuoteen 1939 asti koneita oli valmistettu 27 Egyptille, 26 Portugalille, 21 Kreikalle, 20 Chilelle, 14 Argentiinalle, 15 Brasilialle, 12 Belgialle, 12 Kanadalle, 9 Kiinalle, 7 Yhdistyneelle kuningaskunnalle, 4 Irlannille, 4 Virolle, 4 Liettualle ja 3 Uudelle- Seelannille. Toisen maailmansodan jälkeen ainakin kolme lentokonetta selvisi vahingoittumattomina siviilikäyttöön. ==Lähteet== * 626 Luokka:Brittiläiset koulukoneet Luokka:1930-luvun koulukoneet