EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Xiongnut

Xiongnut (, , ) oli nomadikansa, joka asui Pohjois-Kiinassa Ilin tasangoilta Mongolian maanviljelysalueille saakka ulottuvalla alueella. He asuivat pohjoisessa Kiinassa ainakin Qin- ja Han-dynastioiden aikana 221 eaa. – 220 jaa. Joidenkin tietojen mukaan heitä oli siellä vielä 300–430 jaa., jolloin Pohjois-Kiinassa hallitsivat barbaarikansat. Xiongnut sotivat naapurikansojen, kuten Dingling- ja Yuezhi-heimon, kanssa. He hyökkäsivät myös Shaanxin alueelle. Xiongnuilla oli valtakunta, jonka ensimmäinen johtaja oli Touman (noin 220–209 eaa.). Toinen merkittävä hallitsija oli nimeltään Modu (noin 209–174 eaa.). Samoihin aikoihin Keltaisenjoen seudulla oli Ordoksen kulttuuri. Jotkut tutkijat ovat 1700-luvulta asti esittäneet, että Eurooppaan 300-luvulla tyhjästä ilmestyneet hunnit olivat xiongnuja. Nykytutkijat eivät kuitenkaan pidä tätä teoriaa uskottavana todisteiden puutteen vuoksi. == Kieli == Xiongnujen joukossa oli useita kansoja ja kieliä, mutta mahdollisesti varsinainen xiongnujen kieli on ollut jenisiläissukuinen kieli. Esimerkkejä samanlaisuuksista on xiongun sana "sakdak" 'kenkä' ja ketin sana "saagdi" 'kenkä', sekä xiongun "kʷala" 'poika', arinin kielen "bikjal" 'poika' ja ketin "qalek" 'lapsenlapsi'. Kieli on ollut todennäköisesti läheistä sukua pumpokolille.Alexander Vovin: Did the Xiongnu Speak a Yeniseian Language? == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Barbarians. Spooskrus.tripod.com * Mongolia. Country studies Luokka:Kiinan historia
Ándros (kaupunki)

Ándros () eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ándroksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Άνδρου, Dimotikí Enótita Ándrou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ándroksen saarella, Ándroksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 901 ja varsinaisen Ándroksen kaupungin väkiluku 1 428 (vuonna 2011). Ándroksen kaupunki on Ándroksen saaren pääkaupunki ja Ándroksen kunnan kuntakeskus. Ándroksen kaupunki sijaitsee Ándroksen saaren itärannikolla luonnonsatamalahden pohjukassa. Kunnallisyksikkö käsittää saaren keskiosan. Ándros oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä uudeksi Ándroksen kunnaksi yhdessä Kórthion ja Ydroúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Ándroksen arkeologinen museo ja Goulandrísten nykytaiteen museo. Kaupungin rakennuskanta on yhdistelmä perinteistä kykladista ja uusklassista arkkitehtuuria. Nykyistä Ándroksen kaupunkia ei tule sekoittaa antiikin aikaiseen Androksen kaupunkiin, joka sijaitsi eri paikassa saaren länsirannikolla nykyisen Palaiópolin alueella. == Kunnallisyksikön osat == Ándroksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ándros Ándros 1 428 Livádia 172 Mésa Chorió 29 Vrachnós 36 Apoíkia Apoíkia 244 Katakalaíoi 13 Moní Agíou Nikoláou (luostari) 2 Lámyra Lámyra 100 Mesathoúri 63 Strapouriés 153 Ypsilá 65 Mesariá Aladinó 223 Aládo 8 Fállika 64 Koumaní 153 Kouréli 33 Ménites 163 Mesariá 279 Moní Panachrántou (luostari) 3 Oreinó 19 Zaganiáris 36 Pitrofós Melída 0 Pitrofós 330 Steniés Steniés 210 Vourkotí Vourkotí 75 Yhteensä: 3 901 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ándros Luokka:Etelä-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Etelä-Egean saarten kaupungit
Chorió (Chálki)

Chorió (; ) eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Chálkin saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä- Egean saarten alueeseen. Kylä on asumaton (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Chorión kylä ja linna (Kástro). Chorió, suomeksi ”Kylä”, on nimensä mukaisesti Chálkin saaren vanha, keskiaikainen pääkylä (chóra). Se sijaitsee ylhäällä vuoristossa, siinä missä nykyinen pääkylä Chálki eli Nimporió sijaitsee meren rannalla. Chorió sijaitsee Chálkin vanhan linnavuoren, Ágios Nikólaoksen kukkulan, rinteellä. Kukkulalla on keskiaikainen, 1400-luvulla rakennettu johanniittain ritarikunnan linna (Kástro). Se on rakennettu saaren antiikin aikaisen akropoliin päälle. Linnassa on Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkon rauniot. Kylän sijainti ja linna tarjosivat 1800-luvulle saakka asukkaille suojaa merirosvoja vastaan. Kylä on autioitunut sen jälkeen, kun pääkylä siirtyi nykyiselle paikalleen mereltä tulevan uhan lakattua. Nykyään kylä ja linna muodostavat saaren merkittävimmän arkeologisen alueen. == Lähteet == Luokka:Chálki Luokka:Etelä- Egean saarten kylät
Ioulída

Ioulída (; ) eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kéan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kéan kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 633 (vuonna 2011). Ioulída on Kéan saaren pääkylä ja Kéan kunnan kuntakeskus. Ioulída sijaitsee sisämaassa Kéan saaren keskellä noin kuusi kilometriä saaren satamasta Korissíasta itään. Kylä on hyvin perinteinen kreikkalainen saaristokylä, eikä siellä ole autoliikennettä. Kylä sijaitsee samalla paikalla kuin antiikin aikainen Iuliin kaupunki, ja on perinyt sen nimen. Kylässä on antiikin aikainen linnavuori eli akropolis, johon rakennettiin venetsialaisaikana linna (Kástro). Muita nähtävyyksiä ovat arkeologinen museo, Agía Paraskevín kirkko sekä Panagía Kastrianín luostari. Ioulída muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ιουλίδος, Dimotikí Koinótita Ioulídos), johon kuuluvat varsinaisen Ioulídan kylän lisäksi Agía Marína, Agía Mávra, Ágios Nikólaos, Ágios Symeón, Ágios Theódoros, Astrás, Chavouná, Elliniká, Kampí, Kastaniés, Kastrianí, Káto Meriá, Kokkináda, Koúndouros, Ligiá, Mýloi, Órkos, Péra Meriá, Písses, Plagiá, Rontakádo, Spathí, Stavroudáki ja Zoodóchos Pigí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 406. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Kéa
Kárpathos (kaupunki)

Kárpathos () eli Pigádia (Πηγάδια) tai Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kárpathoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρπάθου, Dimotikí Enótita Karpáthou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kárpathoksen saarella, Kárpathos-Kásoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 670 ja varsinaisen Kárpathoksen kaupungin väkiluku 2 707 (vuonna 2011). Kaupunki on Kárpathoksen saaren pääkaupunki ja Kárpathoksen kunnan kuntakeskus. Kárpathoksen kaupunki sijaitsee Kárpathoksen saaren kaakkoisosassa sen itärannikolla luonnonsatamalahden ympärillä. Kunnallisyksikkö käsittää saaren koko eteläosan. Antiikin aikana kaupungin paikalla sijaitsi Potidaionin eli Poseidionin kaupunki, joka oli Karpathoksen poliksen satama. Satamalahden laidalla on antiikin aikaisen kaupungin akropolis eli linnavuori. Muihin nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa Pyhän Fotinen (Agía Foteiní) varhaiskristillisen basilikakirkon rauniot ja Kárpathoksen arkeologinen museo. Kaupungin lähellä sijaitsee myös Poseidonin luolaksi kutsuttu antiikin aikainen kulttipaikka. Kárpathoksen lentoasema sijaitsee noin 15 kilometriä kaupungista lounaaseen. Kárpathos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä uudeksi Kárpathoksen kunnaksi yhdessä saaren pohjoisosan käsittävän Ólympoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Kárpathoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Apéri Apéri 353 Katódio 0 Kyrá Panagiá 0 Myrtónas 2 Arkása Arkása 531 Charkiás (saari) 0 Diakóftis (saari) 0 Foiníki 33 Kárpathos Áfoti (saari) 0 Despotikó (saari) 0 Gaïdouronísi (saari) 0 Kárpathos 2 707 Platýolo 81 Menetés Ágios Ioánnis Afiárti 1 Kípos Afiárti 123 Lakkí 122 Menetés 416 Moíra (saari) 0 Nisierós (saari) 0 Prasonísi (saari) 0 Mesochóri Káto Lefkós 89 Lefkós 57 Mesochóri 225 Nisí (saari) 0 Sókastro (saari) 0 Óthos Kállenes 6 Óthos 265 Stes 10 Pylés Pylés 216 Spóa Ágios Nikólaos 7 Spóa 162 Voláda Lástos 13 Voláda 251 Yhteensä: 5 670 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Etelä-Egean saarten kaupungit Luokka:Kárpathos
Koufonísi (kylä)

Koufonísi (; ) eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Áno Koufonísin saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Koufonísian kaupunkikuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Koufonísian kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 391 (vuonna 2011). Koufonísin kylä on Koufonísin saaren pääkylä (chóra) ja pääsatama. Se sijaitsee saaren lounaisrannikolla. Koufonísi on alun perin kalastajakylä ja sen rakennuskanta edustaa perinteistä kykladista arkkitehtuuria. Aivan kylän länsipuolella sijaitsee kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Epáno Mýloi. Koufonísi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κουφονησίων, Dimotikí Koinótita Koufonisíon), johon kuuluvat varsinaisen Koufonísin kylän lisäksi Foínikaksen kylä sekä asumattomat saaret Ágios Andréas, Daskalió, Glaronísi, Káto Koufonísi, Kéros, Lázaros, Megáli Pláka, Plakí, Prasoúra, Tsouloúfi ja Voúlgari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 399. == Lähteet == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Koufonísi
Kýthnos (kylä)

Kýthnos () eli Mesariá (Μεσαριά) tai Chóra (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kýthnoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kýthnoksen kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 561 (vuonna 2011). Kylä on Kýthnoksen saaren pääkylä ja Kýthnoksen kunnan kuntakeskus. Kýthnoksen kylä sijaitsee saaren pohjoisissa keskiosissa noin kahdeksan kilometriä saaren pääsatamasta Mérichaksesta itään. Kylä on syntynyt 1600-luvulla. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa sen kirkot, joista Agía Triádan (Pyhän Kolminaisuuden) kirkko on saaren vanhin. Loutrássa, lähimmässä rantapaikassa, on kuumia lähteitä. Kýthnos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κύθνου, Topikí Koinótita Kýthnou), johon kuuluvat varsinaisen Kýthnoksen kylän lisäksi Agía Eiríni, Ágios Stéfanos, Apókrisi ja Loutrá. Koko yhdyskunnan väkiluku on 669. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Kýthnos
Mandráki

Mandráki (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Nísyroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 660 (vuonna 2011). Mandráki on Nísyroksen saaren pääkylä ja Nísyroksen kunnan kuntakeskus. Mandráki sijaitsee Nísyroksen luoteisrannikolla. Se muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μανδρακίου, Topikí Koinótita Mandrakíou), johon kuuluvat varsinaisen Mandrákin kylän lisäksi Loutrán kylä sekä Gyalín ja Kandelioússan saaret. Mandráki on saaren pääsatama. Mandrákin tunnetuimmat nähtävyydet ovat Panagía Spilianín luostari eli ”Luolan Neitsyt Marian” luostari sekä Spilianín keskiaikainen linnoitus. Kylässä toimii myös Nísyroksen arkeologinen museo. Palaiókastrossa jonkun matkaa kylästä etelään sijaitsevat saaren antiikin aikaisen kaupungin Nisyroksen rauniot, mukaan lukien jäänteitä sen akropoliin linnoitusmuureista (300-luku eaa.) sekä haudoista (600–500-luvut eaa.). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Nísyros
Mýrina (Límnos)

Mýrina () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Límnoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μύρινας, Dimotikí Enótita Mýrinas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Límnoksen saarella, Límnoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 006 ja varsinaisen Mýrinan kaupungin väkiluku 5 711 (vuonna 2011). Mýrina on Límnoksen saaren pääkaupunki ja Límnoksen kunnan kuntakeskus. pienoiskuva|vasen|upright=0.95|Mýrinan linna. Mýrinan kaupunki sijaitsee Límnoksen saaren länsirannikolla. Se on saaren pääsatama ja rakennettu kahden luonnosatamalahden rannalle. Lahtien välissä on niemi, jossa on venetsialaisella kaudella rakennettu Mýrinan linna (Kástro) vulkaanista kiveä olevien kalliomuodostelmien ympäröimänä. Mýrinan kunnallisyksikkö käsittää saaren koko länsiosan. Antiikin ajan Myrinan kaupunki oli toinen saaren kahdesta kaupunkivaltiosta Hefaistian ohella. Nykyinen Mýrina oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Límnoksen kunnaksi yhdessä Atsikín, Moúdroksen ja Néa Koútalin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Mýrinassa toimii Egean yliopiston ympäristötieteellisen tiedekunnan ravitsemustieteiden laitos. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Límnoksen arkeologinen museo. Límnoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee saaren keskiosissa noin 18 kilometriä itään Mýrinasta. == Kunnallisyksikön osat == Mýrinan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Káspakas Ágios Ioánnis 130 Gáli 104 Káspakas 525 Limenária 33 Kornós Kornós 242 Psýlloi 25 Mýrina Mýrina 5 711 Platý Ágioi Anárgyroi 64 Paralía Platéos 107 Plagísos Mólos 11 Platý 603 Thános Paralía Thánous 3 Thános 448 Yhteensä: 8 006 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Límnos Luokka:Pohjois-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Egean saarten kaupungit
Tínos (kaupunki)

Tínos () eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Tínoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τήνου, Dimotikí Enótita Tínou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Tínoksen saarella, Tínoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 744 ja varsinaisen Tínoksen kaupungin väkiluku 4 762 (vuonna 2011). Kaupunki on Tínoksen saaren pääkaupunki sekä Tínoksen kunnan kuntakeskus. Tínoksen kaupunki sijaitsee Tínoksen saaren lounaisrannikolla. Kunnallisyksikkö käsittää saaren eteläpään. Tínos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä uudeksi Tínoksen kunnaksi yhdessä Exómvourgon ja Pánormoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Kaupunki on Tínoksen pääsatama ja myös saaren turismin keskus. Se on ollut saaren keskus 300-luvulta eaa., jolloin saaren poliksen eli kaupunkivaltion Tenoksen kaupunkikeskus siirrettiin sen paikalle. Nykyinen Tínoksen kaupunki on Kreikan merkittävimpiä pyhiinvaelluskohteita, ja kehityksestään ja maineestaan velkaa kaupungin kuuluisan, ihmeitätekevänä pidetyn Neitsyt Marian ikonin löytymiselle. Ikoni on sijoitettu kaupungin pääkirkkoon, Panagía Evangelístrian kirkkoon (Hyvien uutisten Neitsyt Marian kirkkoon). Ylös kirkolle johtaa kaksi pääkatua. Joillakin pyhiinvaeltajilla on tapana nöyryydenosoituksena kontata koko matka ylös kirkolle; kadussa on tätä varten oma merkitty ”kaista”. Kaupungin muita nähtävyyksiä ovat Tínoksen arkeologinen museo, taidemuseo sekä toisessa maailmansodassa tuhoutuneen Élli-risteilijän mausoleumi. == Kunnallisyksikön osat == Tínoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Dýo Choría Arnádos 49 Dýo Choría 40 Feró Chorió 6 Lychnáftia 6 Moní Koimíseos Theotókou Kechrovouníou (luostari) 23 Órmos Agíou Ioánnou 50 Tínos Ágios Fokás 57 Karyá 21 Mountádos 24 Tínos 4 762 Triantáros Agía Varvára 357 Ágios Sóstis 86 Berdemiáros 15 Laoúti 201 Triantáros 47 Yhteensä: 5 744 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Egean saarten entiset kunnat Luokka:Etelä- Egean saarten kaupungit Luokka:Tínos
Peter Manns

Peter Manns (10. maaliskuuta 1923 Oberhausen – 23. huhtikuuta 1991 Mainz) oli saksalainen roomalaiskatolinen pappi, kirkkohistorioitsija ja Luther-tutkija. Manns vihittiin 1951 papiksi. Hän oli oppi-isänsä Joseph Lortzin seuraaja Mainzin Euroopan historian instituutin johtajana. Luther-tutkijana hän pitää kiinni oppi-isänsä pääteesistä, mutta menee Lortzia pidemmälle. Manns pitää Martti Lutheria yhtenä uskon isistä (Vater in Glauben), eikä pidä tämän tahallista harhaoppisuuttakaan olemukseltaan täysin yksiselitteisenä tai lopullisena. Manns tekee eron Lutherin lähtökohtien ja ”kerettiläisyyden” välillä. Manns kutsuttiin muun muassa Helsingin yliopiston kunniatohtoriksi. == Suomennettu teos == * ==Lähteet== * Luokka:Saksalaiset papit Luokka:Saksalaiset teologit Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Henan (Huangnan)

Henanin mongolien autonominen piirikunta (, , Wylie: rma lho sog rigs rang skyong rdzong, ) on nimensä mukaisesti autonominen piirikunta Kiinan Qinghain maakunnassa. ==Maantiede== Henanin piirikunta kuuluu hallinnollisesti Huangnanin tiibetiläisten autonomiseen prefektuuriin, joka puolestaan on Qinghaita. Piirikunnan pinta-ala on 6 627 km². Alue on Tiibetin ylängön reunalla ja keskimääräinen korkeus merenpinnasta on 3 500 metriä. Säätä leimaa sen arvaamattomuus ja kesien kylmyys samaan tapaan kuin muuallakin ylängöllä. ==Historia== Henania ovat asuttaneet ylämongolit, joiden keskusaluetta Henan aikanaan oli. Vuodesta 1912 paikalliset mongolipäälliköt joutuivat taistelemaan autonomiastaan hui-kiinalaisia Gansua ja Qinghaita hallinneita sotalordeja vastaan. Vuonna 1942 silloin hallinnut paikallinen ruhtinatar Dashi-Tsering meni naimisiin tiibetiläisen sotalordin kanssa, joka oli myös Bla-brang tulkun veli. Vuonna 1952 sama ruhtinatar salli Kiinan kommunistien alkaa järjestellä Henanin hallintoa. Kommunistit kukistivat heidän vastaiset hui-kiinalaiset ja perustivat Henanin autonomisen piirikunnan vuonna 1954 Dashi-Tseringin toimiessa edelleen sen johtotehtävissä. Kolhoosien perustaminen sytytti epäonnistuneen mongolien kapinan vuonna 1958. Punakaartilaiset surmasivat Dashi-Tseringin vuonna 1966 feodalistina. ==Väestö== Suurin osa Henanin alueen asukkaista on mongoleja. Vuonna 1982 piirikunnan koko asukasluvun ollessa 21 237 mongolit muodostivat 85 % väestöstä. Suurin osa Henanin mongoleista puhuu nykyisin tiibetiä ja monet tiibetiläiset alueella ovat viime aikoina muuttaneet itsensä mongoleiksi. Vuonna 2010 piirikunnassa oli yhteensä 39 374 asukasta. ==Lähteet== Luokka:Qinghai Luokka:Kiinan piirikuntatason alueet
HMS Hälsingland (Hgd)

HMS Hälsingland (runkonumero Hgd) oli Ruotsin laivaston Västergötland-luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin Kockumsilta Malmöstä ja Karlskronavarvetilta, missä köli laskettiin 1. tammikuuta 1984. Alus laskettiin vesille 31. elokuuta 1987 ja liitettiin laivastoon 20. lokakuuta 1988.Gardiner, Robert s. 447 == Palvelus == Alus on poistettu palveluksesta ja myyty 2012 Singaporelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä RSS Archer. Alus saapui Singaporeen 17. elokuuta 2011, minkä jälkeen se läpäisi erilaisia koeajoja ja testejä ennen palvelukseen ottoa saman vuoden joulukuussa. World Naval Review 2013 s. 37 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Västergötland-luokan sukellusveneet Luokka:Kockums Luokka:Ruotsalaiset kylmän sodan sukellusveneet
Karttaplotteri

Karttaplotteri on vesiliikenteessä käytetty navigointilaite. Laitteen näytöltä näkee veneen tai laivan sijainnin, nopeuden ja suunnan. Laitteita käytetään vanhanaikaisen paperikartan korvikkeena. Ohjelmiston, joka mahdollistaa samat ominaisuudet kuin karttaplottereissa, on myös saatavilla tietokoneille ja useille matkapuhelimille. Luokka:Navigointi Luokka:Välineet
Keijunkukat

Keijunkukat (Heuchera) on kasvisuku, joka kuuluu rikkokasvien heimoon. Suvussa on noin 45 lajia. Keijunkukkia esiintyy Pohjois-Amerikassa ja Itä-Siperiassa Habarovskin alueella. Monia suvun lajeja viljellään perennana. Keijunkukat voivat risteytyä tiarellojen (Tiarella) kanssa ja myös risteymäsuvun haltiankukkien (× Heucherella) lajeja käytetään perennoina.Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7. == Lajeja == * Heuchera americana – amerikankeijunkukka * Heuchera cylindrica – tähkäkeijunkukka * Heuchera micrantha – harsokeijunkukka * Heuchera pulchella – sulokeijunkukka * Heuchera sanguinea – korallikeijunkukka * Heuchera glabra – kiiltokeijunkukka * Heuchera villosa – nukkakeijunkukka American Alumroot Heuchera americana 'Garnet' Stalk 2448px.JPG|Amerikankeijunkukka. Heuchera cylindrica.jpg|Tähkäkeijunkukka. Heuchera sanguinea 01.JPG|Korallikeijunkukka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Heuchera * Suomen Lajitietokeskus: Keijunkukat – Heuchera Luokka:Rikkokasvit
Käenkukat

Käenkukat (Lychnis) on kasvisuku, joka kuuluu kohokkikasvien heimoon. Suku yhdistetään todennäköisesti kohokkeihin (Silene). Useita käenkukkien lajeja viljellään perennana.Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7. Yksi käenkukkalaji, niittykäenkukka kasvaa luonnonvaraisena Suomessa. Myös kaksi tervakoiden (Viscaria) lajia, mäkitervakko (Viscaria vulgaris, syn. Lychnis viscaria) ja pikkutervakko (Viscaria alpina, syn. Lychnis alpina), on sijoitettu aiemmin käenkukkien sukuun. == Lajeja == * palavarakkaus (Lychnis chalcedonica → Silene chalcedonica) * tulinenrakkaus (Lychnis cognata → Silene cognata) * harmaakäenkukka (Lychnis coronaria → Silene coronaria) * niittykäenkukka eli käenkukka (Lychnis flos-cuculi → Silene flos-cuculi) * jupiterinkukka (Lychnis flos-jovis → Silene flos-jovis) Risteymiä: * leimurakkaus (Lychnis × arkwrightii) (palavanrakkauden ja hehkuvanrakkauden risteymä) * hehkuvarakkaus (Lychnis × haageana) Lychnis chalcedonica B.jpg|Palavarakkaus. 20120703Lychnis coronaria1.jpg|Harmaakäenkukka. Lychnis flos-jovis 1.jpg|Jupiterinkukka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lychnis Luokka:Kohokkikasvit
Tiarellat

Tiarellat eli pitsimyssyt (Tiarella) on kasvisuku, joka kuuluu rikkokasvien heimoon. Suvussa on seitsemän lajia, joita esiintyy Pohjois-Amerikassa ja Itä- Aasiassa. Useita suvun lajeja viljellään perennana. Tiarellat voivat risteytyä keijunkukkien (Heuchera) kanssa ja myös risteymäsuvun haltiankukkien (× Heucherella) lajeja käytetään perennoina.Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7. == Lajeja == * Tiarella cordifolia – rönsytiarella * Tiarella polyphylla – idäntiarella * Tiarella trifoliata – pikkutiarella * Tiarella wherryi – tupastiarella OnbekendinKiewit 23-04-2009 13-01-08.NEF.jpg|Rönsytiarella. Tiarella 'Pink Bouquet' JPG1.jpg|Tarhatiarella (Tiarella 'Pink Bouquet'). Tiarella trifoliata 10952.JPG|Pikkutiarella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Tiarellat (Tiarella) *
Ruusujuuret

Ruusujuuret (Rhodiola) on kasvisuku, joka kuuluu maksaruohokasvien heimoon. Suvussa on lähes 70 lajia, joita esiintyy laajalla alueella Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Useita ruusujuurilajeja viljellään perennana, joitain myös lääkekasvina.Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7. Yksi laji, pohjanruusujuuri eli ruusujuuri kasvaa luonnonvaraisena Suomessa. == Lajeja == * Rhodiola heterodonta – tiibetinruusujuuri * Rhodiola integrifolia – rönsyruusujuuri * Rhodiola kirilowii – idänruusujuuri * Rhodiola rhodantha – lännenruusujuuri * Rhodiola rosea – pohjanruusujuuri * Rhodiola semenovii – tähkäruusujuuri * Rhodiola wallichiana – himalajanruusujuuri Rhodiola heterodonta.jpg|Tiibetinruusujuuri. Rhodiola integrifolia habitus.jpg|Rönsyruusujuuri. Rhodiola rosea Kilpisjarvi 2012-07.jpg|Pohjanruusujuuri. Rosenrot og måsegg.jpg|Pohjanruusujuuri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ruusujuuret (Rhodiola) *Suomen Lajitietokeskus: Ruusujuuret (Rhodiola) *Den virtuella floran: Rhodiola *ITIS: Rhodiola *United States Department of Agriculture (USDA): Rhodiola *Flora of China: Rhodiola Luokka:Maksaruohokasvit
Ruusuruohot

Ruusuruohot (Knautia) on kasvisuku, joka kuuluu kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon. Aiemmin se luokiteltiin kuuluvaksi purtojuurikasvien (Dipsacaceae) heimoon, mutta tuo heimo on sittemmin yhdistetty kuusamakasveihin. Ruusuruohojen sukuun kuuluu ainakin noin 50 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu lähes 150 muutakin lajia, mutta niiden taksonominen status on toistaiseksi epävarma. Suvun lajeista ketoruusuruohoa ja etelänruusuruohoa viljellään perennana.Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7. Ketoruusuruoho kasvaa Suomessa myös luonnonvaraisena ja se on Suomessa ainoa vakinainen ruusuruoholaji.Suomen Lajitietokeskus: Ruusuruohot – Knautia Ruusuruohot muistuttavat ulkonäöltään piirtotörmäkukkia (Scabiosa). == Lajeja == * Knautia arvensis – ketoruusuruoho eli ruusuruoho * Knautia dinarica * Knautia dipsacifolia – metsäruusuruoho * Knautia drymeia * Knautia illyrica * Knautia integrifolia * Knautia kitaibelii * Knautia macedonica – etelänruusuruoho * Knautia orientalis * Knautia tatarica Knautia arvensis-01 (xndr).jpg|Ketoruusuruohon kukka. Knautia macedonica Flower Closeup 2029px.jpg|Etelänruusuruohon kukka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Knautia * Den virtuella floran: Åkerväddar (Knautia) *
Virmajuuret

Virmajuuret (Valeriana) on kasvisuku, joka kuuluu kuusamakasvien heimoon. Suvussa on noin 425 lajia, joita esiintyy maailmanlaajuisesti. Myös virmat (Centranthus) ja virmakat (Fedia) voidaan yhdistää virmajuuriin. Aiemmin virmajuuret kuuluivat omaan heimoonsa virmajuurikasveihin. Useita virmajuurilajeja viljellään perennana. Rohtovirmajuuri tunnetaan myös vanhana lääkekasvina.Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7. Kaksi virmajuurta, rohtovirmajuuri ja lehtovirmajuuri, kasvavat Suomessa luonnonvaraisina. Lehtovirmajuuresta esiintyy kaksi eri alalajia, merivirmajuuri (Valeriana sambucifolia subsp. salina) ja luhtavirmajuuri (Valeriana sambucifolia subsp. sambucifolia). == Virmajuurilajeja == * herttavirmajuuri (Valeriana alliariifolia) * pikkuvirmajuuri (Valeriana dioica) * lehtovirmajuuri (Valeriana excelsa, syn. V. sambucifolia) ** karvavirmajuuri (V. excelsa subsp. excelsa) ** merivirmajuuri (V. excelsa subsp. salina) ** luhtavirmajuuri (V. excelsa subsp. sambucifolia) * kivikkovirmajuuri (Valeriana montana) * rohtovirmajuuri (Valeriana officinalis) * rönsyvirmajuuri (Valeriana supina) * kaukasianvirmajuuri (Valeriana tiliifolia)Suomen Lajitietokeskus: Virmajuuret – Valeriana * kuolanvirmajuuri (Valeriana capitata) Valeriana alliariifolia 5.jpg|Herttavirmajuuri. 1024 Alpengarten Villacher Alpe-2118.jpg|Kivikkovirmajuuri. Valeriana sambucifolia ssp. salina Simo, Finland 14.07.2013.jpg|Lehtovirmajuuri. Valeriana supina (Zwerg-Baldrian) IMG 4201.JPG|Rönsyvirmajuuri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Valeriana *
Vuonankaalit

Vuonankaalit (Valerianella) on kasvisuku, joka kuuluu kuusamakasvien heimoon, aiemmin virmajuurikasveihin. Vuonankaaleihin kuuluu Plants of the World Onlinen mukaan noin 30 lajia ja monet aiemmista lajeista siirretään mahdollisesti virmajuuriin. Lajeista rantavuonankaali (vuonankaali eli mache) on tunnettu ja paljon viljelty salaattivihannes.Räty, Ella (toim.): Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliiton julkaisuja nro 363. Helsinki 2012. ISBN 978-951-8942-92-7. Rantavuonankaali kasvaa luonnonvaraisena merenrantakasvina Suomessa Ahvenanmaalla sekä lounaisrannikolla ja on silmälläpidettävä kasvilaji. == Lajeja == * Valerianella carinata – talkavuonankaali * Valerianella coronata – kruunuvuonankaali * Valerianella dentata – rikkavuonankaali * Valerianella discoidea – kiekkovuonankaali * Valerianella eriocarpa – italianvuonankaali * Valerianella locusta – rantavuonankaali eli vuonankaali eli syötävä vuonankaali ** Valerianella locusta var. oleracea – salaattivuonankaali * Valerianella muricata – nyppyvuonankaali * Valerianella rimosa – uurrevuonankaali == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Valerianella * Suomen Lajitietokeskus: Vuonankaalit – Valerianella *
Shamrock

Shamrock () voi tarkoittaa: ==Paikkoja== *Shamrock, Yhdysvaltojen Minnesota *Shamrock, Yhdysvaltojen Missouri *Shamrock, Yhdysvaltojen Nebraska *Shamrock, Yhdysvaltojen Texas *Shamrock, Kanadan Saskatchewan *Shamrock No. 134, Kanadan Saskatchewan == Henkilöitä == *Ken Shamrock (s. 1964), yhdysvaltalainen vapaaottelija ja showpainija ==Muuta== *Shamrock Rovers FC, irlantilainen jalkapalloseura *Herlokki Solmunen (), fiktiivinen salapoliisi Mikki Hiiri -sarjakuvissa * The Shamrocks, 1960-luvun ruotsalainen popyhtye
Mirkka Kallio

Mirkka Kallio on suomalainen musiikkivideo- ja elokuvaohjaaja sekä käsikirjoittajaElonet. Viitattu 26.5.2015.. Hän on valmistunut elokuvaohjauksen maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta. == Tuotanto == === Musiikkivideot === * Safe (2010) tuotanto, ohjaus (kappaleen esittäjä Dinosauruxia) * Nuoruus (2012) tuotanto, ohjaus, leikkaus, näyttelijä (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta) * Lentoon lähdit (2013) (promomusiikkivideo) ohjaus, leikkaus KOM-teatteri * Ollaanko tämä kesä näin? (2014) tuotanto, ohjaus, leikkaus (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta) * Midnight (2014) leikkaus (kappaleen esittäjä Kap Kap) * Rakastajat (2015) tuotanto, ohjaus, leikkaus yhdessä Arttu Kokkosen kanssa (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta) * Hän laulaa kuin kuolisi huomenna (2015) tuotanto, ohjaus, leikkaus (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta) * Nostalgiaa (2015) tuotanto, ohjaus, leikkaus (kappaleen esittäjä Anssi Kela) * Arvottomat (2016) tuotanto, ohjaus yhdessä Sini Konosen kanssa (kappaleen esittäjä Itä-Hollola Installaatio) * Ujot moit (2016) tuotanto, ohjaus yhdessä Sini Konosen kanssa (kappaleen esittäjä Tero-Petri & Korvaamattomat) * Omaa aikaa (2017) tuotanto, ohjaus yhdessä Sini Konosen kanssa (kappaleen esittäjä Tero-Petri & Korvaamattomat) * Kesäyön uni (2018) tuotanto, ohjaus, leikkaus (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta) === Lyhytelokuvat === * Verna (2011) ohjaus (Taideteollinen Korkeakoulu) * Her Room (2013) ohjaus, käsikirjoitus (Taideteollinen Korkeakoulu) * Nollatila (2013) (tanssielokuva) ohjaus, käsikirjoitus, lavastus, tuotanto yhteistyössä Miki Brunoun kanssa (Taideteollinen Korkeakoulu) * SOFFOCAMENTO (2017) (kauhutanssielokuva) tuotanto, ohjaus, käsikirjoitus, leikkaus, lavastus, pukusuunnittelu === Elokuva- ja ääni-installaatiot === * Huvipuisto Helsinki (2013) kuvaus, ohjaus, tuotanto, käsikirjoitus, äänsuunnittelu yhteystyössä Meri Tikkalan kanssa (Virka-galleria) === Kuunnelmat === * Juoksija (2015) ohjaus, käsikirjoitus yhdessä Joona Kivirintan kanssa (Yleisradio) * Lumihiutaleita (2017) ohjaus, käsikirjoitus yhdessä Anna Bergin kanssa (Yleisradio) * Baby bye, baby go away (2019) ohjaus (Yleisradio) * Noidankierto (2021) ohjaus (Yleisradio) * Hirviön unet (2021) ohjaus (Yleisradio) * Minua kiinnostaa valo (2023) (Yleisradio) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat
Kirjalansaari

Kirjalansaari () on yksi Paraisten saarista. Kirjalansaari on kasvanut yhteen naapurisaaren Lielahdensaaren kanssa, ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 49 neliökilometriä. Kirjalansaari sijaitsee Kuusiston ja Kirkkosaaren välissä. Kirjalansalmen silta yhdistää saaren pohjoisesta Kaarinan kuntaan. Hessundinsalmen silta yhdistää saaren etelästä Paraisten keskustaan. Kirjalansaaren länsipuolella on Vappari ja itäpuolella Lielahdensaari. ==Lähteet== Luokka:Paraisten saaret
Austin Carlile

Austin Robert Carlile (s. 27. syyskuuta 1987) on yhdysvaltalainen muusikko, joka on kotoisin Floridan Pensacolasta. Carlile tunnetaan Attack Attack! -nimisen metalcore-yhtyeen perustajana ja solistina, sekä urastaan metalcore- yhtye Of Mice & Menin päälaulajana. == Musiikkiura == === Call It Even (2005–2006) === Carlile aloitti musiikiuransa yhtyeessä Call It Even vuonna 2005 opiskelutoverinsa kanssa. Heidän ensimmäinen julkaistu kappaleensa oli ”Superman Is Real”. === Attack Attack! (2007–2008) === Carlile perusti yhtyeen Attack Attack! Ricky Lorzin, Andrew Whiringin, Nick Whiten ja Andrew Wetzelin kanssa vuonna 2007. Carlile erotettiin yhtyeestä kesken kiertueen henkilökohtaisten vaikeuksiensa ja terveydentilansa takia vuonna 2008. === Of Mice & Men (2009–2016) === Melkein heti erottamisensa jälkeen Carlile aloitti uuden projektinsa ja perusti yhtyeen Of Mice & Men ex-basisti Jaxin Hallin kanssa. Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli Seven Thousand Miles For What? Yhtye myös teki coverin Lady Gagan kappaleesta ”Poker Face”. Carlile ei pystynyt osallistumaan yhtyeen kiertueelle vuonna 2010, koska hän päätyi terveydentilansa takia sydänleikkaukseen. Sky Eats Airplanen Jerry Roush tuurasi häntä kiertueella. Carlile palasi yhtyeeseen 3. tammikuuta 2011. Carlile esitti kappaleen ”O.C.D” marraskuussa 2012 Mitch Luckerin muistotilaisuudessa Ending is the Beginning. 30\. joulukuuta 2016 Carlile ilmoitti jättävänsä Of Mice & Menin terveyssyistä. Carlile aikoo jatkaa musiikin kirjoittamista ja laulamista, kun hän tulee parempaan kuntoon. == Diskografia == Call It Even * Attack Attack! * * Of Mice & Men * * * == Lähteet == * Karan, Tim: Attack Attack! vocalist leaves the band Alternative Press, 20.10.2009. * Reid, Sean: Alter The Press!: OF MICE AND MEN ANNOUNCE DEBUT ALBUM RELEASE DATE 30.12.2009. * Karan, Tim: Austin Carlile 'I quit Of Mice & Men' Alternative Press, 6.10.2010. * Karan, Tim: Austin Carlile back in Of Mice & Men Alternative Press, 3.1.2011. ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Of Mice & Menin virallinen kotisivu Luokka:Yhdysvaltalaiset metallimusiikin laulajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fuxinin mongolien autonominen piirikunta

Fuxinin mongolien autonominen piirikunta () on paikallishallintoalue Koillis- Kiinan Liaoningin maakunnassa. Se kuuluu hallinnollisesti saman nimiseen Fuxinin prefektuuritason kaupunkiin. ==Maantiede== Piirikunnan pinta-ala on 6 217 km². Piirikunnan maasto on mäkistä ja se ympäröi kokonaan Fuxinin kaupunkia, joka ei kuitenkaan kuulu sen hallinnon alle. ==Historia== Monggoljinmongoleja muutti nykyisen Fuxinin alueelle Hohhotin alueelta nykyisestä Sisä-Mongoliasta Ming-dynastian aikakaudella vuoden 1600 paikkeilla. Vuonna 1629 alueen mongolit järjestettiin Tümedin vasemmaksi lippukunnaksi. Sittemmin lippukunta tunnettiin paremmin Monggoljinin lippukuntana. Vuonna 1891 kiinalaiset kapinalliset hävittivät aluetta tappaen noin 10 000 paikallista ja pakottaen monet muut pakoon. Fuxinin kaupungin perustivat kiinalaiset siirtolaiset lippukunnan alueelle vuonna 1902. Japanin miehitettyä Mantšurian mongogoljinien alueet jätettiin japanilaisten perustaman mongolien autonomisen alueen ulkopuolelle. Näihin aikoihin monet paikalliset mongolit vaeltelivat muille alueille toimien maatyöläisinä ja rosvojoukkoina. Heidän jälkeläisensä muodostavat edelleen suurimman osan Pekingin Yonghegongin temppelin lamoista. Kommunistien noustua valtaan he loivat Fuxinin mongolien autonomisen piirikunnan 18. lokakuuta 1957. ==Väestö== Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Fuxinin autonomisessa piirikunnassa oli 664 971 asukasta. Vuonna 1984 asukkaita oli 683 672 ja heistä mongoleja oli 130 303, eli noin 19 %. 1980-luvun alulla 90 % alueen asukkaista sai elantonsa maanviljelystä. ==Lähteet== Luokka:Liaoning Luokka:Kiinan piirikuntatason alueet
ALLVAR

ALLVAR-palkinto on Erilaisten oppijoiden liiton vuosittain jakama palkinto, joka myönnetään erilaisten oppijoiden ja lukivaikeuksisten eteen tehdystä työstä. Palkinnon nimen taustalla ovat tunnetun lukivaikeuksisen Alvar Aallon etunimi ja ruotsin sana allvar (vakavasti otettava).https://www.opinovi.fi/index.php?option=com_content&view;=article&id;=1083:lukijaerjestoejen- allvar-palkinto-luovutettiin-kokemusasiantuntija-leila- pirskaselle&catid;=503&Itemid;=403⟨=fi == Palkinnon saajia == *Vuonna 1998 ensimmäisen palkinnon sai Vappu Taipale.http://www.erilaistenoppijoidenliitto.fi/?page_id=102 *2009 Kari Moilanen *2010 Seija Haapasalo *2012 Heikki Lyytinen *2013 Leila Pirskanen *2014 Jarkko Hautamäki *2022 Erilaisten oppijoiden liiton kokemusasiantuntijat *2023 Microsoft Oy == Lähteet == Luokka:Suomalaiset palkinnot
Miikka Pirinen

Miikka Pirinen (s. 1985) on suomalainen valokuvaaja. Freelancerina työskentelevä Pirinen on tehnyt reportaaseja, muotokuvia ja kaupallisia toimeksiantoja. Hän on palkitun kuvajournalistien 11-kollektiivin jäsen sekä ollut perustamassa Helsinki Street -katuvalokuvauskollektiivia. Hänet on palkittu kuudesti Kuvajournalismi -kilpailussa (ent. Vuoden lehtikuva), ja hän on pitänyt näyttelyitä Suomessa ja Ranskassa. Hänet on valittu Magnum- kuvatoimiston ja The Photography Show'n kokoamalle alle 30-vuotiaiden valokuvaajien listalle. Vuonna 2023 Pirisen kuvasarja Länsi-Virginian hiilenkaivajista ja Suomen turpeennostajista julkaistiin osana Likainen työ -tietokirjaa (Like Kustannus), sekä Likainen työ -valokuvanäyttelynä Työväenmuseo Werstaalla Tampereella. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sjöormen-luokka

Sjöormen-luokka (tyyppi A-11(B)) oli Ruotsin merivoimien viiden 1960-luvun lopulla valmistetun sukellusveneen muodostama alusluokka. Luokan alukset myytiin Singaporelle vuonna 1997, joka nimesi luokan Challenger-luokaksi. == Alukset == Alusten rungon pituus leveys suhde oli 8:1. Aluksen hydrofonit sijoitettiin syvyysperäsimien kärkiin eikä keulaan kuten aiemmissa sukellusveneissä. Aluksen ketteryys perustui X:n muotoisiin yhdistettyihin syvyysperäsimiin, jotka asennettiin potkurin taakse. Kukin siiveke oli itsenäinen ohjausyksikkö ja kussakin oli oma moottori ja ohjainyksikkö.Miller, David s. 182 Sjöormen-luokkaGardiner, Robert s. 446 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo HMS Sjöormen Kockums, Malmö 1965 25. tammikuuta 1967 31. heinäkuuta 1968 poistettu palveluksesta 1993 Singaporen laivastolle 1997 nimellä RSS Centurion. HMS Sjölejonet Kockums, Malmö 1965 29. kesäkuuta 1967 16. joulukuuta 1968 Singaporen laivastolle 1997 nimellä RSS Conqueror. HMS Sjöbjörnen Karlskronavarvet 1966 9. tammikuuta 1968 28. helmikuuta 1969 poistettu palveluksesta 1993 Singaporen laivastolle 1997 nimellä RSS Challenger. HMS Sjöhunden Kockums, Malmö 1966 21. maaliskuuta 1968 25. kesäkuuta 1969 Singaporen laivastolle 1997 nimellä RSS Chieftain. HMS Sjöhästen Karlskronavarvet 1966 6. elokuuta 1968 15. syyskuuta 1969 poistettu palveluksesta 1993 Singaporen laivastolle 1997 varaosina Kaksi luokan alusta modernisoitiin varustamalle ne uudella hinattavalla kuuntelulaitteella, parannetuilla torniin sijoitetuilla ilmaisimilla ja uudella tulenjohtojärjestelmällä. Loput kolme poistettiin palveluksesta 1993. == Lähteet == * * === Viitteet === *
Just Ear-rings

Just Ear-rings on hollantilaisen rockyhtye Golden Earringin esikoisalbumi vuodelta 1965. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # === CD julkaisun bonus raidat === # * # # # # # == Kokoonpano == * George Kooymans – kitara, laulu * Rinus Gerritsen – basso, kosketinsoittimet * Jaap Eggermont – rummut * Frans Krassenburg – laulu * Peter de Ronde – komppikitara == Arviot == * Allmusic: Allmusic review == Aiheesta muualla == * Just Ear-rings discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 1965 esikoisalbumit Luokka:Golden Earringin albumit
Ympäristönäytteenotto

Ympäristönäytteenotto ratkaiseva vaihe ympäristötutkimuksissa, eikä siinä tehtyjä virheitä voi enää korjata myöhemmissä työvaiheissa. Näytteenoton suurin haaste on edustavien näytteiden ottaminen. Siksi näytteenotto on suunniteltava huolellisesti. Näytteenotossa avainasemassa on näytteenottohenkilöstön pätevyys ja osaaminen varsinkin poikkeavissa tilanteissa. Lisäksi näytteenottoon liittyvät epävarmuustekijät ja virhelähteet on hyvä tunnistaa ja poistaa ne aina mahdollisuuksien mukaan. == Ympäristönäytteenoton laadunvarmistus == Näytteenotto on oleellinen osa vesistöjen, pohjaveden, jäteveden, maaperän, kiinteiden jätteiden, sekä ilmanpäästöjen tutkimusketjua ja siksi näytteenoton hyvä laatu tulee aina voida osoittaa riittävällä laadunvarmistuksella ja - tarkkailulla. Hyviä keinoja osoittaa ympäristönäytteenoton laadukkuutta ovat näytteenottomenetelmien akkreditointi ja näytteenottajien henkilösertifiointi. == Lähteet == *FINASin opas ympäristönäytteenoton akkreditointivaatimusten soveltamiseksi == Aiheesta muualla == *FINAS akkreditointipalvelu *Ympäristönäytteenottajien henkilösertifiointijärjestelmä Luokka:Ympäristönäytteenotto
Television (Dr. Johnin albumi)

Television on Dr. Johnin levy vuodelta 1994. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Dr. John – laulu, piano, urut, kosketinsoittimet, kitara * Hugh McCracken – kitara, dobro, basso huuliharppu, rummut * Georg Wadenius – kitara * David Barad – basso, taustalaulu * Fred Staehle – rummu, winger tree * Errol "Crusher" Bennett – lyömäsoittimet, congat * Alvin "Red" Tyler – tenorisaksofoni * Ronnie Cuber – baritonisaksofoni, tenorisaksofoni, torvi sovitukset * Charles Miller – trumpetti, vihellys, torvi sovitus ("Shut D Fonk Up") * Randy Brecker – trumpetti * Birch Johnson – pasuuna * David "Fathead" Newman – huilu, tenorisaksofoni soolo ("Lissen"), alttosaksofoni soolo ("Money (That's What I Want)", "U Lie 2 Much") * Anthony Kiedis – laulu ("Shut D Fonk Up") * James Genus – basso ("Thank You (Falletin Me Be Mice Elf Again)", "Money (That's What I Want)") * Sonny Emory – rummut ("Thank You (Falletin Me Be Mice Elf Again)", "Money (That's What I Want)") * Lani Groves, Rachelle Cappelli, Katrice Barnes, Diva Gray, Vaneese Thomas, Curtis King – taustalaulu == Arviot == * Allmusic: Allmusic review == Aiheesta muualla == * Television discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Dr. Johnin albumit Luokka:Vuoden 1994 albumit
Maaperänäytteenotto

Maaperänäytteenotto on tärkeä vaihe, kun selvitetään tutkittavan alueen maaperän haitta-ainepitoisuutta ennen siihen liittyviä toimenpiteitä (rakentaminen tai purkaminen, kaavoitus, perustilaselvitys) tai maaperän kunnostuksen yhteydessä. Kunnostuksen yhteydessä näytteitä otetaan, jotta massojen pois kuljettamista voidaan ohjata haluttuihin vastaanottopaikkoihin ja kunnostuksen tarpeen päättymistä voidaan tarkkailla jäännöspitoisuusnäyttein. Tutkimukset kohdistuvat usein alueille, joilla on epäily maaperän haitta-aineista esimerkiksi aiemman teollisen toiminnan vuoksi. Myös täyttöalueet, joiden maamassojen laadusta ei ole dokumentointia, ovat usein tutkimuksien kohteena. Maaperänäytteenotossa suurimman virheen tuloksiin aiheuttaa näytteenottokohteen suuri heterogeenisyys. Siitä aiheutuvaa virhettä pyritään vähentämään huolellisella ja dokumentoidulla näytteenoton suunnittelulla. Koekuopista ja kaivurintauksesta otettavat näytteet tulee tämän vuoksi ottaa aina kokoomanäytteinä ja osanäytteiden lukumäärä tulee ilmoittaa joko näytteenottosuunnitelmassa tai kenttähavaintolomakkeessa. Näytteiden ja niistä tehtävien analyysien määrää kasvattamalla voidaan näytteenoton edustavuutta parantaa. Laaduntarkkailunäytteitä voivat olla esimerkiksi toistettu näytteenotto, jaettu näyte ja nollanäyte. == Lähteet == *FINASin opas ympäristönäytteenoton akkreditointivaatimusten soveltamiseksi == Aiheesta muualla == *Hyvät käytännöt pilaantuneiden maiden kenttätutkimuksissa. Ympäristöopas 1, 2014 *Näytteenoton vertailukoe 14/2012 Maaperän haihtuvat öljyhiilivedyt *SFS- käsikirja 190-2:2012 Maaperäntutkimusmenetelmät. Osa 2: Näytteenotto (sisältää näytteenoton suunnitteluun, suorittamiseen, työsuojeluun jne liittyviä ohjeita, myy SFS; ks. Näytteenottostandardeja sivun alussa). *Leonardo: Sampler Education Pilot Project. Textbooks on sampling. The textbooks cover sampling basics, sampling of waste, groundwater, soil and sampling of waste water and sludge Luokka:Ympäristönäytteenotto
VietJet Air

thumb|VietJet Airin Airbus A320 VietJet Air tai virallisesti Vietjet Aviation Joint Stock Company on pörssinoteerattu vietanamilainen halpalentoyhtiö. Se sai perustamisluvan vuonna 2007. Kaupallisen lentotoiminnan yhtiö aloitti vuonna 2011 ja on sittemmin kasvanut voimakkaasti. Yhtiön osake listattiin pörssiin vuonna 2017 (HOSE:VJC). Yhtiön perustaja ja toimitusjohtaja on Nguyen Thi Phuong Thao. Hallinnollisesti VietJet Air on holdingyhtiö Sovico Holdingsin (Cong ty Co phan SOVICO) tytäryhtiö. Holdingyhtiön toimialoja ovat rahoitus (HD Bank), ilmailu (VietJet Air), kiinteistöt, voimalaitokset (erityisesti vesivoimalat) ja koulutus. VietJet Air on saanut mediahuomiota, mutta on herättänyt myös pahennusta esittelemällä bikiniasuisia lentoemäntiä ja malleja lehtimainoksissaan ja toisinaan myös lennoillaan sekä julkistamalla vähäpukeisia lentoemäntiä esitteleviä kalentereita useana vuonna. VietJet Air lentää Aasiassa. Vietnam: Hanoi, Hồ Chí Minhin kaupunki, Da Nang, Hải Phòng, Thanh Hoa, Vinh, Đồng Hới, Huế, Quy Nhơn, Buôn Ma Thuột, Đà Lạt, Nha Trang, Cần Thơ, Phú Quốc. Muu Aasia: Soul, Bangkok, Taipei, Singapore. == Laivasto == Heinäkuussa 2016: * Airbus A319-100 (5 tilauksessa) * 28 Airbus A320-200 (37 tilauksessa) * Airbus A320neo (50 tilauksessa) * 5 Airbus A321-200 (60 tilauksessa) * Airbus A321neo (30 tilauksessa) * Boeing 737 MAX 200 (100 tilauksessa) == Lähteet == Luokka:Vietnamilaiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt Luokka:Pörssiyhtiöt
Afterglow (Dr. Johnin albumi)

Afterglow on Dr. Johnin levy vuodelta 1995. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Dr. John – laulu, piano * Philip Upchurch – kitara * Jeff Hamilton – rummut * John Clayton – bassokitara (kappaleet 5, 9 ja 10) * Ray Brown – bassokitara (kappaleet 1–4, 6 ja 8) * Lenny Castro – lyömäsoittimet (kappale 4) * Larry Bunker – lyömäsoittimet, vibrafoni (kappaleet 2, 4 ja 7) == Arviot == * Allmusic: Allmusic review == Aiheesta muualla == * Afterglow discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Dr. Johnin albumit Luokka:Vuoden 1995 albumit
Abilenen kristillinen yliopisto

Abilenen kristillinen yliopisto () on Abilenessa Teksasin osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva yksityinen yliopisto. Se on perustettu vuonna 1906. Yliopistossa on 4600 opiskelijaa, jotka tulevat 43 eri valtiosta. Yliopistossa on mahdollista suorittaa kandidaatin tutkinto 71 eri pääaineessa. Yliopisto on taustaltaan kristillinen, ja se toimii restorationistisen Church of Christ- kirkkokunnan työyhteydessä. == Colleget ja koulut == Abilenen kristillisesssä yliopistossa toimivat seuraavat colleget ja koulut: * College of Arts, Humanities and Social Sciences * Robert and Kay Onstead College of Science and Engineering * College of Biblical Studies * College of Business Administration * College of Health and Behavioral Sciences * College of Health and Human Services * College of Leadership and Professional Studies * College of Learning and Development * School of Nursing * Honors College == Yliopistourheilu == Yliopisto on jäsenenä NCAA:n I-divisioonassa ja osallistuu seuraaviin lajeihin: amerikkalainen jalkapallo, miesten ja naisten koripallo, baseball, miesten golf, naisten lentopallo, naisten jalkapallo, miesten ja naisten tennis ja naisten softball. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset kristilliset oppilaitokset Luokka:Texasin yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Kristinusko Texasissa
Joonas Lahti

Joonas Lahti (s. 15. huhtikuuta 1995) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän edustaa Kaarinan Poikia. Lahti teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 18. kesäkuuta 2014, kun Inter hävisi vieraissa Rovaniemen Palloseuralle 0–3. Ottelu jäi hänen ainoakseen liigakaudella 2014.Joonas Lahti Soccerway-sivustolla Lahti pelasi Interin junioreissa vuoteen 2014 asti. Kaudella 2015 hän pelasi ÅIFK:ssa kahdeksan Kakkosen ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Kaudella 2016 Lahti edusti KaaPoa 20:ssa Kolmosen ottelussa, joissa hän teki 13 maalia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt