Itämerensuomalainen sanasto

Taulukossa on itämerensuomalaisten kielten sanarinnastuksia. Rinnastuksiin on otettu sellaisia sanoja, joilla on vastine myös suomen kielessä. Sana voi kuitenkin olla itämerensuomalainen, vaikka suomen kielessä ei vastinetta olisikaan. Luettelo sisältää perussanojen lisäksi johdoksia ja yhden yhdyssanan. Sanojen merkityksiä ei ole tarkennettu. Lähisukuisten kielten samaa alkuperää olevat sanat ovat usein keskenään samanmerkityksisiä, mutta eivät aina. Suomen ja viron kielen sanasto noudattaa ortografiaa. Teknisistä syistä taulukon sanojen kirjoitusasua on yksinkertaistettu siten, että vatjan e, jonka alla on ylöspäin avoin kaari, on korvattu viron käyttämällä õ:llä. Vokaalien ja konsonanttien pituus on merkitty kahdella kirjaimella kuten suomessa ja virossa, ei yläpuolisella vaakasuoralla viivalla. Liivin katkoäänne on merkitty heittomerkillä. Myös muita pieniä oikaisuja on tehty. == Luettelo == suomi karjala vepsä vatja viro liivi Huomautukset (murt.) ajastaika aigass-aika aasta àigast astia asƭia ašƭši assia astja emäntä emändä emand jemaanD eräs eräš eraz hanko [haŋko] haηgo haηg aηko hang aηηG hauki haugi haug auči haug [hauk] aìG voi olla slaavilainen laina hauras habraš abraZ habras [hapras] a’bbərZ hiihtää hiihta hihtta hiili hiiľi hiľ luulajansaamessa: šilla huoli huoľi hoľ ooli hool ùoľ voi olla balttilainen laina huone huoneh onõ hoone mahdollisia vastineita permiläiskielissä tai balttilainen laina huuli huuľi huľ uuli huul uuľ norjansaamessa: sullâ ‘jtak muistuttava ulkonäkö’ yms., hantissa лул ‘suu’ ilo ilo ilo ilo ilu piitimensaamessa âllo ‘hinku’ isäntä izändä ižand isand izànD itkeä itkie itkta itkõa itkeda [itketa] itkə juosta juossa jo(k)sta johsa joosta jùokšə mahdollisesti unkarin ívik ‘munia (mätiä)’ jänis (murteissa myös jänes) jäńis jäńiž jäneZ jänes jänds karpalo garbalo garbol karpolo (murt.) karbal [karpal] gaarban kaste kašše kaste kasõ kaste kaštùG kenkä kengä keng čenčä king käänga konna konna konn kùona korva korva korv kõrva kõrv kùora etäsukukielissä on epävarmoja vastineita kuorma kuorma korm koorma koorem kylki külgi kül’g čülči külg [kylk] kilG etäsukukielissä on epävarmoja vastineita laki lagi lagi lači lagi [laki] la’ggəZ merkitys: ‘sisäkatto’ yms. leski leški leśk lehči lesk lešƭ liesi liijos ľeź leesi lee lìedəg mansikka mańďžikka mańźikaińe maazikaZ maasikas mooškəZ musta mušta must mussa must mustà myyrä mükrä mügrä mügrä (murt.) müGèr mi’griki nahka nahka nahk nahka nahk noo’gə semanttisesti poikkeavia vastineita tai germaaninen laina nauraa nagrua nagrda nagraaG naerda [naerta] na’grə niemi niemi ńem neemi neem nisu ńizu ńižu nisu nisu ni’zzəZ nousta noušša nousta nõisa tõusta nuuzə ommella ommella ombelda õmmõlla õmmelda [ommelta] umblə kantasaamen *pākkës ‘lämmin’ pakkanen (puhekielessä pakkane) pakkańe pakaińe pakkain pakane palkka palkka pouk palkka palk pàlka voi olla slaavilainen laina piimä piimä piimä hapupiim voi olla balttilainen laina rae roah ragiž ragõ rahe ra’g(ə) rahvas rahvaš rahvaz rahvaz rahvas ro’uŽ germaaninen laina ruveta ruveta rubeta (murt.) rubida saari soari saŕ saari saar soor sana sana sana sõna sõna sõnà sauna sauna sauna saun soona kantasaamen *suovńē, vanha germaaninen laina suku suku sugu suku sugu [suku] su’G norjansaamessa: sokkâ suo suo so soo soo sùo voi olla jopa uralilainen sää seä śä sää vastineita permiläisissä kielissä ja unkarissa *