EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Iso-Kaita (järvi)

Iso-Kaita eli Iso-Kaitajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. . == Maantieto == Järvi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Siihen ei laske tulo-ojia ja laskujoki alkaa virtaamalla ensin pienen lammikon läpi ja yhtyy kolmen kilometrin jälkeen Muotialanjokeen. Se on Lavajoen alajuoksusta käytettävä nimitys. Järven länsirannalla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Sasin kylästä. Laskuoja virtaa luonnonsuojelualueen halki. == Lähteet == Luokka:Lavajoen alue Luokka:Hämeenkyrön järvet
Järviönjärvi (Rokkakoski)

Järviönjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma- alueeseen. == Maantieto == Järvi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee peltomaiden keskellä ja länsipuolella on maatila. Järveen on johdettu yksi pelto-oja ja sen laskuoja purkautuu lähes samasta kohtaa ja kulkee 1,4 kilometriä ja yhtyy Lavajokeen Joenkulmalla. Rantaan ei ole rakennettu asuntoja eikä järvelle johda muita teitä kuin läheiselle maatilalle. == Historiaa == Vanhassa 1840-luvun Hämeenkyrön pitäjänkartassa järvi on piirretty nimettömänä näkyviin. == Lähteet == Luokka:Lavajoen alue Luokka:Hämeenkyrön järvet
Karstula Areena

Karstula Areena on Karstulassa, pohjoisessa Keski-Suomessa syksyllä 2014 avattu harjoitusjäähalli. Karstula Areena on Karstulan Kiva -joukkueen kotihalli. Hallissa on mahdollista harrastaa jääliikuntaa kahdeksan kuukauden ajan vuodessa, joko ohjatusti tai itsenäisesti omalla varatulla vuorolla. Kesäaikana halli mahdollistaa erilaisten tapahtumien kuten konserttien ja yleisötapahtumien järjestämisen. Halliin voidaan ottaa tapahtumiin 1200 vierailijaa kerralla. Karstula Areenassa on kuusi pukukoppia jotka ovat turnausten ajan joukkueilla omassa käytössä. Karstula Areenassa toimii yläkerran kahvio Cafe Areena, josta on näkymä kaukaloon. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Karstula Areena kotisivut Luokka:Suomen jäähallit Luokka:Karstulan rakennukset ja rakennelmat
Antskogin sulku

Antskogin sulku oli entisen Pohjan kunnan alueella Raaseporin kaupungissa läntisellä Uudellamaalla sijainnut sulkukanava joka valmistui vuonna 1824. Kanavan rakennutti ruukinpatruuna Johan Jacob Julin ja kanavaa käytettiin Orijärven kaivoksen kuparimalmin kuljettamiseen proomuilla Antskogissa sijainneeseen sulattoon. Julin rakennutti vuosina 1827–1828 vielä toisen sulkukanavan Kiskonjokeen ja sitä kautta alettiin Orijärven malmia kuljettaa myös Kosken sulattoon. Antskogin ja Kosken sulut olivat ensimmäiset Suomeen rakennetut sulut joista on dokumentoitua tietoa. Kuparin sulattaminen siirtyi kokonaan Kosken sulattoon 1830-luvulla ja tällöin myös Antskogin sulun merkitys väheni. Antskogin kanava ja sulku oli kuitenkin käytössä vielä vuoteen 1908 saakka jolloin sulku purettiin.Suomen kanavat : Antskogin ja Kosken sulut == Lähteet == Luokka:Suomen kanavat Luokka:Raaseporin rakennukset ja rakennelmat
Kosken sulku

Kosken sulku oli entisen Perniön kunnan alueella Salon kaupungissa läntisellä Varsinais-Suomessa sijainnut sulkukanava joka valmistui vuonna 1828. Kanavan rakennutti ruukinpatruuna Johan Jacob Julin ja kanavaa käytettiin Orijärven kaivoksen kuparimalmin kuljettamiseen proomuilla Koskella sijainneeseen sulattoon. Puu- ja kivirakenteinen 1827–1828 rakennettu sulku oli pituudeltaan 15,74 metriä, sulun leveys vaihteli yläportin 2,97 metrin ja alaportin 2,52 metrin välillä. Putouskorkeutta oli sulun kohdalla 0,9 metriä. Kosken sulku ja hieman aiemmin vuonna 1824 valmistunut Antskogin sulku olivat ensimmäiset Suomeen rakennetut sulut joista on dokumentoitua tietoa. Malmin kuljetus Kosken sulun kautta päättyi 1800-luvun lopulla mutta kanavaa ja sulkua käytettiin edelleen muuhun liikenteeseen. Kosken sulkua korjattiin 1906–1907 ja 1930 mutta 1960-luvulle tultaessa autoliikenteen kasvu teki sulun tarpeettomaksi. Kosken sulku tuhoutui keväällä 1966 kevättulvan murtaessa sulun rakenteet.Suomen kanavat : Antskogin ja Kosken sulut == Lähteet == Luokka:Suomen kanavat Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Salon historia Luokka:Perniö Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
HMS Alyssum (K100)

HMS Alyssum (viirinumero M00) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 George Brown and Companyltä Greenockista, missä köli laskettiin 24. kesäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 3. maaliskuuta 1941 ja valmistui 17. kesäkuuta.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus luovutettiin 1941 Ranskan pakolaishallitukselle, joka liitti sen Vapaan Ranskan laivastoon nimellä FNFL Alysse. Saksan laivaston sukellusvene U-654 upotti 8. helmikuuta 1942 aluksen Länsi-Atlantilla torpedoimalla.Preston, Antony & Raven, Alan s. 7 ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit Luokka:George Brown and Company
Urpo Virkkunen

Urpo August VirkkunenVaparit (toisen nimen lähde) (22. syyskuuta 1925 – 26. elokuuta 2011)Syntymäpäiviä huomenna: Toimittaja Urpo Virkkunen Helsinki, 50 v., Helsingin Sanomat 21.9.1975, s. 17 (Lehti HS Aikakoneessa (tilaajille)) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli pitkään Yhtyneissä Kuvalehdissä. Hän oli Radiokuuntelija-lehden, myöhemmin nimellä Antenni, päätoimittaja. Sitä ennen hän oli Suomen Kuvalehden toimittajaPohjois-Suomen bibliografia, Kirjasto, Rovaniemi.fi . Hän on ollut myös urheilutoimittajas. 331 Urheilutoimittajain liiton jäsenluettelo, SVUL 75, vuosikertomus 1974 . Päätoimittajavuosina Virkkunen kirjoitti juttuja myös Suomen Kuvalehteen ja pakinoi Viuhka- ja Urheilun Kuva-Aitta -lehdissä nimimerkillä Lasikas. Virkkunen on toimittanut television alkuaikojen julkisuuteen tuomista henkilöistä hakuteoksen Kuka on kuka TV:ssä (Otava, 1970). ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Tuutti

Tuutti tarkoittaa seuraavia: * jäätelötuutti ==Sukunimi== * Liisa Tuutti (1941–1983), päätoimittaja * Pasi Tuutti (s. 1979), jalkapalloilija Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Ruonajoki

Ruonajoki voi viitata seuraaviin: *Ruonajoki, Lavajoen sivujoki Hämeenkyrössä *Ruonajoki, Äkäsjoen sivujoki Muoniossa *Ruonajoki, Tuorijoen sivujoki Merikarvialla *Ruonajoki, Simojoen sivujoki Ranualla ==Katso myös== * Ruonanjoki
Seppo Vento

Seppo Kalevi Vento (13. kesäkuuta 1930 Vesanto – 9. helmikuuta 2021 Joensuu) oli suomalainen päätoimittaja. Hän oli sanomalehti Karjalaisen päätoimittaja 1965–1992. Vento valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta vuonna 1958. Hän oli Lahti-lehden toinen toimittaja 1958–1959, päätoimittaja 1959–1960, Karjalaisen 2. toimittaja 1960–1965 ja päätoimittaja vuodesta 1965 eläkkeelle jäämiseensä 1992 asti. Hänet irtisanottiin 1992. Hän toimi myös Pohjois-Karjalan sanomalehtimiesyhdistyksen puheenjohtajana. Hän oli mukana politiikassa Joensuun kaupunginhallituksen puheenjohtajana ja eduskuntavaaliehdokkaana 1975. ==Julkaisut== *Maan ja maakunnan hyväksi: Karjalatar – Karjalainen 1874–1974. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Seppo Vennon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Anshelm Alestalo

Anshelm Alestalo (26. maaliskuuta 1880 Kokkola – 28. heinäkuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja. Anshelm Alestalo suoritti maanviljelyskoulun 1902 ja työskenteli maanviljelijänä Ulvilassa vuodesta 1906. Hän nousi eduskuntaan alun perin varasijalta Bjarne Westermarckin tilalle 13. helmikuuta 1923 ja toimi maalaisliiton edustajana Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1923–1939 ja 1945–1948. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosien 1925 ja 1931 vaaleissa. Alestalo toimi myös Ulvilan kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnanvaltuutettuna, Valtion viljavaraston johtokunnassa sekä useiden satakuntalaisten liittojen ja yhdistysten hallituksissa. Hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi 1940. ==Lähteet== Luokka:Kansanedustajat Luokka:Ulvilan kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1880 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
2-klooributaani

2-Klooributaani eli sek-butyylikloridi (C4H9Cl) on kloorattuihin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa 2-klooributaani on väritöntä tai kellertävää nestettä, jolla on miellyttävä eetterinkaltainen haju. Se liukenee hyvin niukasti veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin tai dietyylieetteriin. Yhdiste on kiraalinen ja optisesti aktiivinen ja sen R(-)-enantiomeerin ominaiskiertokyky on –31° ja S(+)-enantiomeerin ominaiskiertokyky on +31°. 2-Klooributaanin reaktiot ovat tyypillisiä halogenoiduille alkaaneille ja se reagoi esimerkiksi nukleofiilien kanssa nukleofiilisella substituutiolla. Muiden sekundääristen elektrofiilien tavoin reaktiomekanismi riippuu nukleofiilistä. Mikäli nukleofiili on heikko kuten vesi tai alkoholi, tapahtuu reaktio SN1-reaktiolla, ja vahvempien nukleofiilien kuten hydroksidien kanssa tapahtuu SN2-reaktio. Mikäli ensimmäisessä tapauksessa 2-klooributaani on lähtöaineena tiettynä enantiomeerina, muodostuu tuotteina raseeminen seos, ja jälkimmäisessä tapauksessa muodostuu yksi enantiomeeri, jonka konfiguraatio poikkeaa alkuperäisestä lähtöaineesta. ==Valmistus ja käyttö== 2-Klooributaania voidaan valmistaa käsittelemällä 2-butanolia vetykloridilla sinkkikloridin toimiessa katalyyttinä tai 2-butanolin ja fosforitrikloridin välisellä reaktiollaErnst Langer, Heinz Rassaerts, Peter Kleinschmidt, Theodore R. Torkelson & Klaus K. Beutel: Chlorpropanes, Chlorobutanes, and Chlorobutenes, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2011. Viitattu 3.10.2015 tai klooraamalla butaania 200 °C:n lämpötilassa alumiinioksidin ollessa katalyyttinä. Tässä reaktiossa muodostuu myös 1-klooributaania. Yhdistettä muodostuu myös 2-buteenin reagoidessa vetykloridin kanssa. : 2-Klooributaania voidaan käyttää alkyloivana reagenssina Friedel–Crafts-alkylointireaktioissa. Metallisen litiumin kanssa reagoidessaan 2-klooributaani muodostaa orgaanisiin litiumyhdisteisiin kuuluvaa sek-butyylilitiumiaTimo V. Ovaska, Bärbel Vittel & Victor Snieckus: s-Butyllithium, e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis, John Wiley & Sons, New York, 2007. Teoksen verkkoversio Viitattu 3.9.2015. ==Lähteet== Luokka:Alkaanit Luokka:Organohalidit
Uusi Papinoja

Uusi Papinoja on Lemillä Kivijärven ja Lahnajärven välisellä maakannaksella sijaitseva noin 200 metriä pitkä avokanava. Kanavan rakennutti Lemin kappalaisena vuosina 1744–1765 toiminut David Gestrin (k. 1779) Luettu 3.10.2015. joka halusi lyhentää venematkaa Pöllölässä sijainneen Vanhapelto- nimisen maatilansa ja Lahnajärven rannalla olevan Lemin kirkonkylän välillä. Myöhemmin kanavaa käyttivät myös Lemin ja Luumäen välillä liikennöineet pienet laivat sen jälkeen kun kanavan yli kulkenut silta oli muutettu avattavaksi. Nykyisin kanava on edelleen veneliikenteen käytössä mutta kanavan ylittävä puusilta on kiinteä.Suomen kanavat : Vanha ja Uusi PapinojaUusi Papinoja Willimiehen jäljillä-blogi 25.8.2013 : Papinojat Samalla maakannaksella noin kilometrin verran etelämpänä on sijainnut toinen Vanha Papinoja niminen Vuolteenlammin kautta kulkenut avokanava jonka rakentamisaikaa ei tiedetä. Vanhan Papinojan Kivijärven ja Vuolteenlammin välinen osuus oli pituudeltaan noin 200 metriä ja se on nykyisin kuivillaan. Vuolteenlammista Lahnajärveen kulkenut kanavan osuus oli noin 100 metriä pitkä. == Lähteet == Luokka:Suomen kanavat Luokka:Lemi
La Franja

pienoiskuva|Franja d'Aragó kartalla. La Franja (kirjaimellisesti 'nauha') on nauhanmuotoinen alue Espanjan Itä-Aragoniassa, Katalonian vastaisella rajalla, jolla puhutaan katalaania. Aluetta kutsutaan katalaaniksi myös nimillä Franja de Ponent, Franja d'Aragó ja Franja Oriental d'Aragó. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aragonia Luokka:Katalaanin kieli
HMS Lotus (K93)

HMS Lotus (viirinumero K93) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 Bristolista Charles Hill and Sonsilta, missä köli laskettiin 26. toukokuuta 1941. Alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1942 ja valmistui 23. toukokuuta.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus luovutettiin 1942 Ranskan pakolaishallitukselle, joka liitti sen Vapaan Ranskan laivastoon nimellä FNFL Commandante d'Estienne d'Orves. Alus palautettuun Britannialle vuonna 1947 ja romutettiin Troonissa toukokuussa 1951. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit
HMS Clover (K134)

HMS Clover (viirinumero K134) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 Paisleysta Fleming and Fergusonilta, missä köli laskettiin 29. heinäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1942 ja valmistui 13. toukokuuta.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus myytiin 1947. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit Luokka:Fleming and Ferguson
Raattajärvi

Raattajärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma- alueeseen. == Maantieto == Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4 hehtaaria. Järvi sijaitsee peltomaiseman laidalla ja sen länsirantaa on rakekennettu tiiviisti. Itäranta on jyrkkärinteinen peltomaa. Järvi on Ruonajoen järvilaajentuma ja pohjoisrannassa tulojoen suu on sedimentoitunut niemeksi. Järvelle pääsee Sasin kylästä yhdystieltä 2624, joka alkaa valtatieltä 3. == Historiaa == Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta ja hieman nuoremmassa Kalmbergin kartastossa järven nimi on kirjoitettu Ratajärvi. == Lähteet == Luokka:Ruonajoen valuma-alue (Lavajärven valuma-alue) Luokka:Hämeenkyrön järvet
Kai Mellén

Kai Allan Juhani Mellén (s. 9. toukokuuta 1927 Viipuri)Sirkka: Nuorten toveri, 1934, No 1, sivu 26, julkaistu 1.1.1934 on suomalainen diplomi-insinööri ja lentokonesuunnittelija. Mellén on osallistunut useiden Polyteknikkojen ilmailukerhon PIK-sarjan lentokoneiden suunnitteluun. Hän osallistui pääsuunnittelijana PIK-11 Tumpun,Raunio 1995, s. 119 PIK-15 Hinun, PIK-21 Super-Sytkyn ja PIK-26 Mini-Sytkyn suunnitteluun. Super-Sytkyn hän myös itse rakensi.Raunio 1995, s. 187–190 ja PIK-21 Super-Sytkyllä.<ref name="raunio1995s320–325>Raunio 1995, s. 320–325 Myöhemmin hän kuului muun muassa PIK-15 Hinun pohjalta kehitetyn PIK-19 Muhinun suunnittelua seuranneeseen asiantuntijaryhmään.Raunio 1995, s. 265 Vuonna 1981 Suomen Ilmailuliitto palkitsi Mellénin Suomen Ilmailupatsaalla ansiokkaasta työstä Suomen siviili-ilmailun hyväksi. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset lentokonesuunnittelijat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1927 syntyneet
Riihijärvi (Hämeenkyrö)

Riihijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. == Maantieto == Järvi on 500 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa, mutta sen pohjoispäässä on maatila ja itäpuolella on peltoja. Rantaviivaa on 1,1 kilometriä ja rannat ovat vain eteläpäässä soistuneet. Pohjoispäässä tulee järveen kaksi metsäojaa, joista pohjoisesta laskevan äärellä sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Rannoille johtaa vain kärrypolkuja. Etelästä laskee järveen suurempi pelto-oja. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja jakaa järven kahtia. == Historiaa == Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on piirretty lähes kiinni Sirppijärveen, jota ei tuolloin ollut vielä laskettu. Samaa taitaa koskea myös Riihijärveä, jonka vedenpinnan taso oli sama kuin Sirppijärvessä. Ainakin sen koko oli nykyistä suurempi ja muoto erilainen. == Lähteet == Luokka:Ruonajoen valuma-alue (Lavajärven valuma-alue) Luokka:Viljakkalan järvet Luokka:Hämeenkyrön järvet
Sirppijärvi

Sirppijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. == Maantieto == Järvi on nykyään kahdessa järvialtaassa, jota yhdistää niitä ympäröivä avosuo. Suurempi järviallas on 200 metriä pitkä ja pienepin halkaisijaltaan vain 80 metriä. Molempien altaiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Järven rannat ja lähiympäristö on rakentamatonta metsää lukunottamatta koillispuoli, jossa sijaitsee maatila ja sen lähipellot. Järvien välissä suonsaarekkeessa sijaitsee kuntien välisen rajan rajapyykki. Isompi allas kuuluu Hämeenkyröön, mutta pienempi kuuluu molemmille kunnille. == Historiaa == Vanhassa vuoden 1796 isojakokartassa järven sekä Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on piirretty paljon nykyistä suurempana. Vaikka tuolloinkin järvi oli kaksialtainen, oli sillä yksi nimi. Isojaon kartassa se oli "Katjerfvi" ja pitäjänkartassa sen nimi oli "Tuomanpoikanjärvi". Järven tulo-oja Riihijärveen sijaitsi nykyisellä paikallaan. Nykyisen kuntarajan pyykki oli silloin järven rannassa ollut kohta. Koska järvi on nykyään kaksialtainen ja paljon pienempi, on järven vedenpintaa alennettu kartan piirtämisen jälkeen. Tällainen hakemus onkin jätetty vuonna 1928, kun talollinen Väinö Anttila haki lupaa järvenlaskuun. == Lähteet == Luokka:Ruonajoen valuma-alue (Lavajärven valuma-alue) Luokka:Hämeenkyrön järvet Luokka:Viljakkalan järvet
Huutijärvi (Hämeenkyrö)

Huutijärvi eli Huutjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva kuivatettu järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Entisen järven karttanimi on nykyään Huutisuo. == Luonnonsuojelu == Huutisuolla on tehty turvevarojen tutkimusta. Sen mukaan suolla noin 19 hehtaaria sisältää turvetta yli metrin verran. Suurin havaittu turvepaksuus oli 1,4 metriä. Suo on luonnontilainen lukuun ottamatta länsireunan suo-ojitusta. Suolla esiintyy ruohoista avosuota, hieskoivuluhtaa ja lännessä vetistä rämettä. Tästä syntyy valtakunnallisesti arvokas luontotyyppien kokonaisuus. Vaikka alue on suota, syntyy siitä kevättulvien ajaksi kaloille otollinen kutemisympäristö. Kosteikko kuuluu Natura 2000 ohjelmassa Huutisuo-Sasi-alueeseen (FI0309008), joka sisältää kaksi aluetta. Toinen on Iso-Kaidan laskupuron puronvarsilehdot. Suolla pesii suokukko ja sieltä on tavattu lehtonokkasammalta. == Historiaa == Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järven rantaviiva näkyy vielä. Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856 järvi oli piirretty suuremmaksi kuin Raattajärvi ja Lemmakkalanjärvi. Huutijärvi on kuivatettu järvi ja Ruonajoen uoma, joka kulkee Huuijärven alueella on kaivettu uoma. == Lähteet == Luokka:Ruonajoen valuma-alue (Lavajärven valuma-alue) Luokka:Hämeenkyrön luonto Luokka:Ikaalisten reitin valuma-alueen kuivatetut järvet
Patueesi

Patueesi (aragoniaksi ja espanjaksi patués, katalaaniksi patuès) eli benaskeesi (aragoniaksi ja espanjaksi benasqués, katalaaniksi benasquès) on kielimuoto, jota puhutaan Vall de Benásissa Ribagorzan piirikunnassa Uescan maakunnassa Koillis-Aragoniassa. Kielimuoto on siirtymämurre aragonian ja katalaanin kielten välillä ja jakaa yhteisiä piirteitä myös oksitaanin kielen yhteyteen kuuluvan gaskonin murteen kanssa. On siis tulkinnanvaraista, minkä kielen murteeksi patueesi pitäisi laskea vai tulisiko sitä pitää peräti omana kielenään. Patueesia puhuu arvioitten mukaan noin 1 000–2 500 ihmistä. == Kielimuodon nimi == Kielimuodon puhujat ovat itse kutsuneet kieltään perinteisesti nimellä patués/patuès (vrt. esim. ranskan kielen sanaan patois, joka tarkoittaa murretta tai kansankieltä). Nimitys benasqués/benasquès on kielitieteilijöitten käyttöön ottama. == Kielimuodon ominaispiirteet == === Äänneoppi === Tärkeimmät äänneopilliset erot patueesin ja muitten aragonian yleiskielen välillä ovat seuraavat: * Aragonian yleiskielessä on viisi vokaalifoneemia: /u/, /o/, /a/, /e/, /i/. Patueesissa sen sijaan esiintyy katalaanin tapaan puolisuppeitten /o/:n ja /e/:n lisäksi puoliväljät /ɔ/ ja /ε/. Vokaalin laatu voi erottaa kaksi erimerkityksistä sanaa toisistaan: fór ['for] ’uuni’, fòr ['fɔr] ’vahva’. * Aragonian yleiskielessä esiintyy soinniton dentaalinen frikatiivi [θ], jota merkitään kirjaimilla z ja c äänneympäristöstä riippuen aivan kuten espanjankin kielessä. Patueesista, kuten myös katalaanista, tämä äänne puuttuu ja sen tilalla äännetään [s]. Tiettyjen sanojen monikon pääte on aragonian kielessä -tz, ja tämä kirjainyhdistelmä ääntyy yleiskielessä pelkkänä [θ]:nä, t ei siis äänny lainkaan. Patueesissa äänetään kuitenkin [ts]: siudats ’kaupungit’ (vrt. aragonian yleiskielellä ciudatz). * Aragonian yleiskielessä o ja e ovat diftongiutuneet tietyin ehdoin painollisessa tavussa ue:ksi ja ie:ksi aivan kuten espanjankin kielessä. Patueesissa, kuten myöskään katalaanissa, tätä diftongiutumista ei ole tapahtunut: fèl ['fεl] ’uskollinen’, fòc ['fɔk] ’tuli’ (vrt. aragonian yleiskielellä fiel, fuego). * Vall de Benásin pohjoisosassa puhuttavassa alamurteessa a muuttuu e:ksi nominatiivien monikkomuodoissa ja joissain verbimuodoissa, kuten tapahtuu myös katalaanin kielessä ja asturian kielen keskimurteissa. Esim. Les franseses se'n tornen ta París. ’Ranskalaiset palaavat Pariisiin.’ (vrt. aragonian yleiskielessä: Las fransesas se'n tornan ta París.) Luokka:Romaaniset kielet Luokka:Espanjan kielet Luokka:Huescan maakunta Luokka:Aragonia
Vall de Benás

Vall de Benás (patueesia, aragonian yleiskielellä val de Benás, katalaaniksi vall de Benasc, ) on Pyreneitten laakso Ribagorzan piirikunnassa Uescan maakunnassa Koillis-Aragoniassa. Alueella puhutaan patueesia eli toiselta nimeltään benaskeesia, jota pidetään aragonian ja katalaanin kielten välisenä siirtymämurteena ja joskus omana kielenäänkin. Luokka:Huescan maakunta Luokka:Euroopan laaksot
Ribagorza

Ribagorza (aragoniaksi ja espanjaksi) eli Ribagorça (katalaaniksi) on comarca Uescan maakunnassa Aragoniassa, Espanjassa. Seudulla puhutaan aragonian ja katalaanin kieliä, ja seudun murteita pidetäänkin usein näiden kahden kielen välisinä siirtymämurteina. Ribagorza jakautuu 34 kuntaan. ==Kunnat== *Arén *Benabarri *Benasque *Bisaurri *Bonansa *Campo *Capella *Castejón de Sos *Castigaleu *Chía *Estopiñán del Castillo *Foradada del Toscar *Graus *Isábena *Lascuarre *Laspaúles *Monesma y Cajigar *Montanuy *Perarrúa *La Puebla de Castro *Puente de Montañana *Sahún *Santaliestra y San Quílez *Secastilla *Seira *Sesué *Sopeira *Tolva *Torre la Ribera *Valle de Bardají *Valle de Lierp *Veracruz *Viacamp y Litera *Villanova ==Aiheesta muualla== * Ribagorzan kotisivut Luokka:Huescan maakunta Luokka:Espanjan comarcat
Flip Saunders

Philip Daniel ”Flip” Saunders (23. helmikuuta 1955 Cleveland, Ohio – 25. lokakuuta 2015 Minneapolis, Minnesota) oli yhdysvaltalainen koripallovalmentaja, joka valmensi NBA:ssa muutamaa kautta lukuun ottamatta vuosina 1995–2015. Saunders valmensi NBA:ssa Minnesota Timberwolvesia, Detroit Pistonsia ja Washington Wizardsia.Basketball-Reference.com Hänet valittiin vuosina 2004 ja 2006 NBA:n tähdistöotteluun. Ensimmäisessä tähdistöottelussa hän valmensi Länttä ja toisessa Itää, jolloin hänestä tuli kuudes kumpaakin joukkuetta tähdistöottelussa valmentanut. Hän voitti myös NBA:n kuukauden valmentaja -palkintoja.http://www.nba.com/allstar2006/news/saunders_060119.html Kesäkuussa 2015 Saundersilla diagnosoitiin Hodgkinin tauti, minkä vuoksi hän luovutti toistaiseksi valmentajantehtävänsä Timberwolvesin apuvalmentaja Sam Mitchellille. Syyskuussa Saunders joutui sairaalahoitoon.http://www.nba.com/2015/news/09/10/saunders-steps-aside-for- cancer-treatment.ap/http://www.suomikoris.com/2015/10/02/syovasta-karsivan- nba-valmentajan-tila-huonontunut/ 24\. lokakuuta Saundersin tilan ilmoitettiin huonontuneen, ja että tämä ei kykenisi valmentamaan tulevalla kaudella.http://nba.nbcsports.com/2015/10/24/wolves-owner-flip-saunders-out- all-season/ Saunders kuoli ilmoitusta seuranneena päivänä 60 vuoden ikäisenä.http://www.nba.com/2015/news/10/25/flip-saunders-obit/ == Lähteet == * Valmentajaprofiili Basketball-Reference.com * Profiili nba.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Oiva Kuisma

Oiva Kuisma on suomalainen filosofian tohtori ja estetiikan tutkija. Hän on Helsingin yliopiston dosentti ja yliopistonlehtori.Henkilöstö, Historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos, Helsingin yliopisto ==Julkaisut== * Platon, Aristoteles ja Plotinos taiteellisesta mimesiksestä, Helsinki : Helsingin yliopisto, 1991. - (Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen, teatteritieteen ja estetiikan laitoksen monistesarja, ISSN 0358-206X; n:o 20). ISBN 951-45-5871-5. - Lisensiaatintyö : Helsingin yliopisto, yleisen kirjallisuustieteen, teatteritieteen ja estetiikan laitos. * Proclus' defence of Homer, Helsinki : Finnish Society of Sciences and Letters : 1996 - (Commentationes humanarum litterarum, ISSN 0069-6587; 109). ISBN 951-653-286-1. - Diss. Helsingin yliopisto. * Suomalainen estetiikka 1900-luvulla, toim. Oiva Kuisma. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2002 - (Tietolipas, ISSN 0562-6129; 184). ISBN 951-746-350-2. * Art or experience : a study on Plotinus' aesthetics, Helsinki : Societas scientiarum Fennica, 2003 - (Commentationes humanarum litterarum, ISSN 0069-6587; 120). ISBN 951-653-323-X. * Aesthetic experience and the ethical dimension : essays on moral problems in aesthetics, toim. Arto Haapala and Oiva Kuisma. Helsinki : Societas Philosophica Fennica, 2003 - (Acta philosophica Fennica, ISSN 0355-1792; vol. 72). ISBN 951-9264-48-5. * Estetiikan syntysanat : suomalaisen estetiikan avainkirjoituksia valistusajalta 1970-luvun alkuun, toim. Oiva Kuisma ja H. K. Riikonen. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005 - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0355-1768; 1015). ISBN 951-746-672-2. * The history of Finnish aesthetics from the late 18th century to the early 20th century, Oiva Kuisma. [Helsinki] : Societas scientiarum Fennica, 2006 - (The history of learning and science in Finland 1828-1918, ISSN 0356-567X; 15c). ISBN 951-653-343-4. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Estetiikantutkijat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vuoden saamelainen

Vuoden saamelainen on Etelä-Suomen saamelaisyhdistyksen City-Sámit ry jakama tunnustus, jonka "tarkoituksena on rohkaista saamelaisia vaalimaan kulttuuriaan ja kieltään ja siirtämään niitä tuleville polville, sekä edistää valtaväestön tietoisuutta saamelaisista."Outi Länsman kaikkien aikojen ensimmäinen vuoden saamelainen, Yle.fi Valinnan tekee kahdeksan saamelaisjärjestön asettama raati. Ensimmäiseksi Vuoden saamelaiseksi valittiin Turun kirjamessuilla 3. lokakuuta 2015 Outi Länsman, joka on toiminut Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamen kielen lehtorina ja saamelaisten asian edistämiseksi. Vuonna 2016 vuoden saamelaiseksi valittiin Niillas Holmberg. Vuonna 2017 vuoden saamelaiseksi valittiin Pirita Näkkäläjärvi. ==Lähteet== Luokka:Saamelaiset palkinnot
Outi Länsman

Outi Länsman (s. 1972 Angeli) on suomensaamelainen saamelaisten asioiden edistäjä ja Saamelaisalueen koulutuskeskuksen pohjoissaamen kielen lehtori. Länsman on valmistunut Oulun yliopistosta filosofian maisteriksi ja työskennellyt Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa pohjoissaamen kielen lehtorina 2004–2009. Länsman valittiin vuonna 2015 ensimmäiseksi Vuoden saamelaiseksi.Outi Länsman kaikkien aikojen ensimmäinen vuoden saamelainen, Yle.fi ==Lähteet== Luokka:Saamelaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Saamelaiskäräjien jäsenet (Suomi)
Haartmanin talo

Haartmanin talo eli Casa Haartman on Naantalin keskustassa sijaitseva vuonna 1926 valmistunut Erik Bryggmanin suunnittelema taiteilijakoti, jonka tilasi taidemaalari Axel Haartman. Rakennus on inventoitu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi ja se on suojeltu rakennussuojelulailla. Huvila sijaitsee Luostarinkadun ja Kristiinankadun kulmauksessa, johon sen pihapiiri rajautuu aidalla ja osittain pergolarakennelmalla. Pihapiiri on puutarhaa. Julkisivultaan harmaanvalkoiseksi rapattu talo on rakennettu tiilestä ja se on satulakattoinen. Räystäässä on sininen ja punainen reliefikoriste. Rakennuksen muotokieleen Bryggman otti vaikutteita Gunnar Asplundilta ja Italiasta. Lähellä räystästä sijaitsevat yläkerran ikkunat ovat neliruutuiset, alakerran kuusiruutuiset. Pihanpuoleisessa julkisivussa on lasiovi puutarhaan ja korkeammat ruokasalin ikkunat. Talon eteläseinustalla on parveke, jota kannattelee neljä pylvästä. Kattopalkein koristellusta eteisen tiilihallista on käynti portaikkoon ja salonkiin holvikaarien alitse. Portaikon päällä yläkerrassa on atriumaihe, jossa punaisten listojen rajaamaa syvänsinistä kattoa kannattelee neljä punaista puupylvästä. Katot ovat holvattuja talon pohjoispäädyn ateljeessa ja ylähallissa. Talon kalustus oli Haartmanin omaa, ja Haartman maalasi koristemaalauksia edustustilojen, salonkien ja hallien kattoihin. Axel Haartman kuoli talossaan 92-vuotiaana vuonna 1969. Talo on ollut siitä lähtien asumaton. Taloa on aiemmin ylläpitänyt Hedvigs minne -yhdistys, joka on nimetty miestään muutamaa vuotta aikaisemmin kuolleen vaimon Hedvigin mukaan. Nykyään museona toimiva Casa Haartman on osa Åbo Akademin säätiötä (Stiftelsen för Åbo Akademi). Vuonna 2012 talosta löytyi inventointitöiden yhteydessä toistakymmentä aiemmin tuntematonta Haartmanin tekemää muotokuvaa ja luonnosta. Myös aikaisemmin on talosta löytynyt ennennäkemättömiä töitä, kuten vuonna 2007 löytyneet mainosjulisteet. == Osana Bryggmanin huviloita == Bryggman suunnitteli Turkuun, Kaarinaan ja Naantaliin huviloita, jotka rakennettiin yksityiskodeiksi ja kesähuviloiksi 1920–1940-luvuilla. Haartmanin talo valmistui näistä ensimmäisenä. Kokonaisuutta kutsutaan nimellä Bryggmanin huvilat, ja ne on luokiteltu Valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Huviloita pidetään yleisesti suomalaisen modernin arkkitehtuurin siirtymänä klassismista funktionalismiin ja ne kuvaavat hyvin Bryggmanin arkkitehtuuria. Huvila- arkkitehtuuria pidetään tärkeänä osana Bryggmanin tuotannossa ja ne saavat osansa myös alan kansainvälisissä julkaisuissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Aarre Naantalin kätköissä. Turun Sanomat * Villa Haartmanista tulee Naantalin viides kulttuuriympäristökohde. Turun Sanomat Luokka:Erik Bryggmanin suunnittelemat rakennukset Luokka:Naantalin museot Luokka:Naantalin asuinrakennukset Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Naantalin vanhakaupunki Luokka:Naantalin suojellut rakennukset
Pihlajaniemenjärvi

Pihlajaniemenjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma- alueeseen. == Maantieto == Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella Pentinmaalla. Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Järveen laskee pari suo-ojaa ja Lepojärven laskuoja. Rantaviivaa on 1,6 kilometriä, joka on pääasiassa soistuvaa metsämaata. Pohjoisrannoille on rakennettu vapaa-ajan asuntoja. Lähin maatila on Pihlajaniemi, joka sijaitsee järven lounaispuolella. Järvessä on yksi saari, jossa on myös asunto. Järvelle pääsee asukkaiden mökkitietä pitkin, johon on lähellä tienhaara valtatieltä 3. Järveä sivuaa korkeajännitelinja. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu Pirttijärvi. Se lienee erehdys, sillä hieman alajuoksullepäin sijaitsee myös Pirttijärvi. Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvestä jää puolet pois kartan reunan vuoksi. Järven nimestä erottuu kuitenkin P-kirjaimen yläosa. == Lähteet == Luokka:Äkönmaanojan valuma-alue Luokka:Hämeenkyrön järvet
Marvin Dienst

pienoiskuva|Marvin Dienst vuonna 2015.Marvin Christopher Dienst (s. 24. helmikuuta, 1997 WormsMarvin Dienst Driver Database) on saksalainen moottoriurheilija. == Ura == Dienst aloitti uransa Karting-sarjoista vuonna 2007 sijoittuen kyseisenä vuonna Champions Cup Super Mini -luokan kolmanneksi. Hän voitti samana vuonna myös Saksan ADAC Kart Masters -luokan mestaruuden. Vuonna 2009 Dienst sijoittui kolmanneksi Saksan ADAC KF3-luokassa. Vuonna 2011 kilpaili Saksan Junior Kart Championship -luokassa sijoittuen viidenneksi. Vuonna 2012 Dienst aloitti kilpauransa Formula BMW Talent Cup -sarjassa voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2013 Dienst siirtyi ADAC Formel Masters -sarjaan keräten yhden voiton ja kahdeksan palkintosijaa sijoittuen sarjan viidenneksi. Vuonna 2014 Dienst jatkoi sarjassa saavuttaen kolme voittoa, kaksi paalupaikkaa ja seitsemän palkintosijaa sijoittuen loppupisteissä neljänneksi. Vuonna 2015 Dienst kilpaili uudessa ADAC Formula 4 -sarjassa saavuttaen kahdeksan voittoa, seitsemän paalupaikkaa ja 14 palkintosijaa voittaen sarjan mestaruuden. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset autourheilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hugo Speer

Hugo Speer (s. 17. maaliskuuta 1968 Harrogate, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvissa Housut pois!, Tulkki, Deathwatch ja Kuningatar soturi. Lisäksi hän on näytellyt TV-sarjoissa Isä Brown ja hänen laumansa, Murha paratiisissa ja Midsomerin murhat. Speer oli BBC:n sarjassa The Musketeers kapteeni Trevillen roolissa. Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mäyräjärvi (Hämeenkyrö)

Mäyräjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma- alueeseen. == Maantieto == Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella. Järvi on 450 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Järveen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia ja Pihlajaniemenjärveltä tuleva laskuoja. Yksi suo-ojista toimii samalla järven laskuojana. Se yhtyy 1,6 kilometrin jälkeen pelto-ojaan, joka laskee Pirttijärveen. Järvellä on yksi suurehko saari. Rantaviivaa on 1,6 kilometriä metsämaata, josta puolet soistunutta. Muille rannoille on rakennettu tiiviisti vapa-ajan asuntoja. Järvelle johtaa mökkitie, johon pääsee tienhaarasta valtatieltä 3. Järven rannan tuntumassa kulkee korkeajännitelinja. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ja Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järven nimi oli Iso Mäyräjärvi. Pitäjänkartassa, jossa on pienempi mittakaava, erottuu myös piskuinen Vähä Mäyräjärvi isomman lounaispuolella. == Lähteet == Luokka:Äkönmaanojan valuma- alue Luokka:Hämeenkyrön järvet
Obligotili

Obligotili oli Suomessa rahalaitoksissa pidetty henkilötili, josta näkyivät kaikki henkilön sitoumukset ja vastattavat riippumatta siitä, minkäluonteisia ne ovat. Obligotilin avulla rahalaitos oli aina selvillä asiakkaiden luottokykyisyydestä kunakin hetkenä. == Lähteet == Luokka:Pankkitoimi
Avezzanon maanjäristys

Avezzanon maanjäristys tapahtui 13. tammikuuta 1915 Etelä-Italiassa kello 7.52.42 paikallista aikaa (CET), jolloin episentrumissa sijainnut Avezzanon kaupunki tuhoutui kokonaan. Maanjäristys tuhosi Marsican alueen asutuskeskuksia ja aiheutti vakavia vahinkoja erityisesti Abruzzon, Latiumin, Molisen ja Umbrian hallinnollisilla alueilla. Järistyksen makroseisminen intensiteetti oli episentrumissa XI (katastrofaalinen), ja yli 30 000 ihmistä kuoli.Molin D., Galadini F., Galli P., Mucci L. ja Rossi A. (1999): Terremoto del Fucino del 13 gennaio 1915. Studio macrosismico. Teoksessa: S. Castenetto ja F. Galadini (toim.): 13 gennaio 1915. Il terremoto nella Marsica, Roma, 321-340; 631-661 ISBN 978-88-240-3648-1. Maanjäristyksessä kuoli yli 80 prosenttia Avezzanon asukkaista, ja Roomassa asti kymmeniä taloja ja kirkkoja vahingoittui. Ensimmäisen maailmansodan vuoksi maa ei ottanut vastaan ulkomaista hätäapua. == Lähteet == Luokka:Abruzzo Luokka:Maanjäristykset Italiassa Luokka:1900-luvun maanjäristykset Luokka:Vuoden 1915 onnettomuudet
Pirttijärvi (Hämeenkyrö)

Pirttijärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma- alueeseen. == Maantieto == Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella Pentinmaalla. Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Järvi sijaitsee metsämaan ja peltomaan välissä niin, että alava maa on soistunutta metsää. Järveen laskee kaksi suo-ojaa, joista toinen tuo vettä Hämeenkankaan pohjoispuolelta ja kaksi pelto-ojaa itärannalla olevilta läheisen maatilan pelloilta. Järvi laskee suo-ojaa myöten pohjoiseen, jossa se laskee Alainenjärveen. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli myös Pirttijärvi, mutta se oli kirjoitettu Pihlajaniemenjärvelle. Oieka pirttijärvi oli jätetty nimettömäksi. Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on merkitty nimellä Pirtijärvi. Järven laskuoja kulki suopohjaisessa painanteessa, joka on voinut olla tulvaherkkä. Penjami Pentti ja kumppnit hakivat lupaa perata Pirttijärvenojaa vuonna 1903 ja saivat siihen päätöksen seuraavana vuonna. == Lähteet == Luokka:Äkönmaanojan valuma-alue Luokka:Hämeenkyrön järvet
HMS Burdock (K126)

HMS Burdock (viirinumero K126) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Sunderlandista John Crown and Sonsilta, missä köli laskettiin 13. kesäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 14. joulukuuta ja valmistui 27. maaliskuuta 1941.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus myytiin romutettavaksi kesäkuussa 1947. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit
HMS Campion (K108)

HMS Campion (viirinumero K108) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Sunderlandista John Crown and Sonsilta, missä köli laskettiin 16. syyskuuta 1940. Alus laskettiin vesille 20. kesäkuuta 1941 ja valmistui 7. heinäkuuta.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus myytiin romutettavaksi 20. huhtikuuta 1947. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit
HMS Lotus (K130)

HMS Lotus (viirinumero K130) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Leithistä Henry Robb Limitediltä, missä köli laskettiin 26. maaliskuuta 1941. Alus laskettiin vesille 16. tammikuuta 1942 ja valmistui 9. toukokuuta.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus myytiin 1947. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit
HMS Pennywort (K111)

HMS Pennywort (viirinumero K111) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Glasgow'sta A. & J. Inglisiltä, missä köli laskettiin 11. maaliskuuta 1941. Alus laskettiin vesille 18. lokakuuta ja valmistui 5. maaliskuuta 1942.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus myytiin romutettavaksi helmikuussa 1949. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit
HMS Pink (K137)

HMS Pink (viirinumero K137) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Leithistä Henry Robb Limitediltä, missä köli laskettiin 20. toukokuuta 1941. Alus laskettiin vesille 16. helmikuuta 1942 ja valmistui 2. heinäkuuta.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus todettiin 27. kesäkuuta 1944 saadun torpedo-osuman jälkeen korjauskelvottomaksi ja romutettiin 1947. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit
Tobias Werner

Tobias Werner (s. 19. heinäkuuta 1985 Gera) on saksalainen jalkapalloilija, joka edusti urallaan pisimpään Bundesliiga-seura FC Augsburgia. Vasenjalkainen Werner oli pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Wernerin kasvattajaseura on FC Carl Zeiss Jena, jota hän edusti vuodet 2004–2008 pelaten 90 ottelua, joissa syntyi 12 maalia. Vuodet 2006–2008 seura pelasi 2. Bundesliigassa. Heinäkuussa 2008 Werner siirtyi saman sarjan FC Augsburgiin. Hän nousi seuran kanssa Bundesliigaan kaudeksi 2010–2011. Pääsarjadebyyttinsä Werner teki elokuussa 2011 SC Freiburgia vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki saman vuoden marraskuussa VfB Stuttgartin verkkoon. Kaudella 2013–2014 Werner teki 31 ottelussa yhdeksän maalia ja seuraavalla kaudella yhtä monessa ottelussa kahdeksan maalia. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
HMS Ranunculus (K117)

HMS Ranunculus (viirinumero K117) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Renfrew'stä W. Simons and Companyltä, missä köli laskettiin 10. heinäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 25. kesäkuuta 1941 ja valmistui 28. heinäkuuta.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Alus luovutettiin 1941 Ranskan pakolaishallitukselle, joka liitti sen Vapaan Ranskan laivastoon nimellä FNFL Renoncule. Alus palautettiin 1946 Britannian kuninkaalliselle laivastolle. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit
HMS Samphire (K128)

HMS Samphire (viirinumero K128) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 South Bank-on-Teesistä Smiths Dock Companyltä, missä köli laskettiin 4. joulukuuta 1940. Alus laskettiin vesille 14. huhtikuuta 1941 ja valmistui 30. kesäkuuta.Friedman, Norman s. 341 == Palvelus == Regia Marinan sukellusvene R. Smg. Platino upotti 30. tammikuuta 1943 aluksen Bougien edustalla torpedoimalla.Preston, Antony & Raven, Alan s. 7 ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Flower- luokan korvetit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan korvetit
Malakbel

230px|thumb|Malakbelille omistettu alttari Musei Capitolinissa. Malakbel (arameaksi "Baalin sanansaattaja") oli länsiseemiläinen auringonjumala ja jumalan sanasaattaja. Malakbeliä palvottiin lähinnä antiikin Palmyrassa nykyisessä Syyriassa. Kreikkalaiset yhdistivät Malakbelin Zeukseen ja Hermekseen. Roomalaiset yhdistivät hänet vastaavasti auringonjumala Soliin. Malakbel-nimi saattaa olla babylonialaista alkuperää ja häntä pidettiin babylonialaisen Shamash-auringonjumalan vastineena. Kaiverrukset palmyralaisella marmorialttarilla kuvaavat Malakbelin elämän neljää vaihetta, jotka symbolisoivat auringon vuotuisia vaiheita. Useimmat muut Malakbeliä esittävät teokset kuvaavat hänet kuunjumala Aglibolin kanssa. ==Lähteet== Luokka:Auringon jumalat Luokka:Länsiseemiläiset jumalat Luokka:Palmyra
FK Kairat

Futbolny klub Kairat on jalkapalloseura Almatyn kaupungista. Seura pelaa Kazakstanin korkeimmalla sarjatasolla Kazakstanin Valioliigassa. Seura on perustettu vuonna 1954. Kazakstanin mestaruuden se on voittanut 1992, 2004, 2020 ja 2024 sekä Kazakstanin Cupin 1992, 1996, 1999–00, 2001, 2003, 2014, 2015, 2017 ja 2018. ==Lähteet== Luokka:Kazakstanilaiset jalkapalloseurat
Puutarhakoulu

Puutarhakoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, jossa koulutettiin puutarhaviljelijöitä. == Toiminta == Puutarhakouluista vuonna 1930 annetun asetuksen mukaan puutarhakoulun tarkoituksena oli antaa puutarhaviljelijöiksi aikoville tietopuolista ja käytännöllistä opetusta.Asetus puutarhakouluista (28.11.1930). Puutarhakoulut, jotka sijoitettiin ensisijaisesti valtion maille, olivat maataloushallituksen ja lähinnä koulun johtokunnan valvonnan alaisia. Puutarhakoulun johtokunnan muodostivat koulun johtaja, asianomaisen puutarhajärjestön taikka maanviljelysseuran valitsema jäsen sekä maataloushallituksen määräämä jäsen. === Opetus === Puutarhakoulun oppikausi kesti kaksi vuotta, jotka jakautuivat kahteen vuosikurssiin, joiden alkamisajan määräsi maataloushallitus. Varsinaisten vuosikurssien ohella voitiin puutarhakoulussa lisäksi järjestää puutarhahoidollisia erikoiskursseja. Puutarhakoulussa annettiin tietopuolista opetusta yleisessä puutarhaopissa ja puutarhatalousopissa, vihannesviljelyksessä, hedelmänviljelyksessä, koristekasvinviljelyksessä, suunnitteluopissa, kasvinsuojeluopissa, rakennusopissa, piirustuksessa, luonnontieteiden alkeissa, laskennossa ja mittausopissa, kirjanpidossa, äidinkielessä sekä aine- ja asioimiskirjoituksessa, yhteiskunta-aineissa ja mehiläishoidossa. Käytännöllistä opetusta annettiin puutarha-ammatin tärkeimmillä erikoisaloilla, kuten vihannes-, hedelmän-, marjan-, koristekasvin-, taimiston- ja siemenviljelyksen, kasvihuone- ja lavanhoidossa sekä puutarhasuunnittelussa, sitomisessa, veistossa, ja sikäli kuin paikalliset olot sallivat, mehiläishoidossa. === Pääsyvaatimukset === Päästäkseen oppilaaksi puutarhakouluun hakijan tuli olla täyttänyt 18 vuotta sekä esittää todistukset siitä, että hän oli puhdasmaineinen, ettei häntä vaivannut tarttuva tauti ja että hänellä oli muutenkin hyvä terveys, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppimäärän tai että hänellä oli siitä vastaavat tiedot, että hän oli ainakin kahden vuoden ajan työskennellyt puutarhaharjoittelupaikoiksi hyväksytyissä puutarhoissa, ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen. Kouluun otettiin uusia oppilaita joko vuosittain tai joka toinen vuosi. Oppilas sai koulussa ollessaan vapaan asunnon, lämmön ja valon sekä lisäksi joko ruoan tai ruokarahan. == Katso myös == * Lepaan puutarhaopisto == Lähteet == === Lakiviitteet === Luokka:Suomen maatalouden historia Luokka:Suomalaiset maatalousalan oppilaitokset Luokka:Entiset suomalaiset oppilaitokset
Tyynikadun hiljaisuus

Tyynikadun hiljaisuus on Claudia-yhtyeen laulaja ja lauluntekijä Petri Möllerin studioalbumi vuodelta 2015. Sen on kustantanut Tuotanto Haloo! ja tuottaja on Pekka Hietalahti, joka esiintyy levyllä myös muusikkona ja kappaleiden sovittajana. Levy on äänitetty Studio Itäsiivessä. Levyn kannet on suunnitellut Clas-Olav Slotte. == Kappaleet == Kaikki kappaleet ovat Petri Möllerin tekemiä. Sovitukset on tehnyt Pekka Hietalahti paitsi 5: Tommi Lahtonen. == Kokoonpano == * Petri Möller – laulu * Pekka Hietalahti – kitarat, basso * Antti Hokkala – kitarat, taustalaulu * Tommi Lahtonen – rummut, helistimet ;Muut muusikot * Jaakko Järvelä – kosketinsoittimet * Jukka Hänninen – kosketinsoittimet * Onna Airola – taustalaulu * Laura Airola – taustalaulu * Olli-Pekka Hylkilä – taustalaulu ;Tuotanto * Pekka Hietalahti – tuottaja * Masi Isohanni / Studio 57 – masterointi * Sami Kangas – miksaaja * Pekka Hietalahti – äänittäjä * Tommi Lahtonen – äänittäjä * Sami Kangas – äänittäjä * Clas-Olav Slotte – kannen kuvat ja suunnittelu == Lähteet == * Petri Möller CD Tyynikadun hiljaisuus (Tuotanto Haloo!, 2015) Luokka:Vuoden 2015 albumit Luokka:Petri Möllerin albumit