Luettelo Skotlannin hallitsijoista

Tämä on luettelo Skotlannin kuningaskunnan hallitsijoista. Perimätiedon mukaan valtion perusti Kenneth I vuonna 843, vaikkakin nykyinen historiankirjoitus pitää hänen pojanpoikaansa Konstantin II:ta Skotlantia edeltäneen Alban kuningaskunnan perustajana. Itsenäisen kuningaskunnan luonne muuttui vuonna 1707 unionisopimuksen (Act of Union) myötä, jolloin Englannin kuningaskunta ja Skotlanti yhdistyivät muodostaen Ison-Britannian kuningaskunnan. Englanti ja Skotlanti olivat olleet personaaliunionissa vuodesta 1603 lähtien, mutta mailla oli ollut omat parlamentit, jotka yhdistettiin unionisopimuksen myötä. Nykyisin Skotlanti on osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa Englannin, Walesin ja Pohjois-Irlannin ohella. Alueilla on yksi yhteinen hallitsija, mutta lisäksi muilla paitsi Englannilla omat parlamenttinsa. ===Alpinin hallitsijasuku (848–1034)=== monarkki monarkki keskiaikainen gaelinimi vallassa Kenneth I Cináed mac Ailpín Ciniod m. Ailpin 843/848 – 13.2.858 Donald I Domnall mac Ailpín 858 – 13.4.862 Konstantin I Causantín mac Cináeda 862–877 Aed Áed mac Cináeda 877–878 Giric Giric mac Dúngail 878–889 Eochaid Eochaid mac Run *878–889? Donald II Domnall mac Causantín 889–900 Konstantin II Causantín mac Áeda 995–997 Malcolm I Máel Coluim mac Domnaill 943–954 Indulf Ildulb mac Causantín 954–962 Dub Dub mac Maíl Choluim 962–967 Culen Cuilén mac Ilduilb 967–971 Amlaíb Amlaíb mac Ilduilb 973x–977 Kenneth II Cináed mac Maíl Choluim 971, 977–995 Konstantin III Causantín mac Cuiléin 995–997 Kenneth III Cináed mac Duib 997 – 25.3.1005 Malcolm II Máel Coluim mac Cináeda 1005–1034 === Dunkeld-hallitsijasuku (1034–1286)=== monarkki monarkki keskiaikainen gaelinimi vallassa Duncan I Donnchadh mac Crìonain Donnchad mac Crínáin 1034–1040 Macbeth MacBheatha mac Fhionnlaigh Mac Bethad mac Findláich 1040–1057 Lulach Lughlagh mac Gille Chomghain Lulach mac Gille Comgaín 1057–1058 Malcolm III Maol Chaluim mac Dhonnchaidh Máel Coluim mac Donnchada 1058–1093 ' Donald III Dòmhnall mac Dhonnchaidh Domnall mac Donnchada 1093–1097 Duncan II Donnchadh mac Mhaoil Chaluim Donnchad mac Maíl Choluim 1094 Edgar Eagar mac Mhaoil Chaluim Étgar mac Maíl Choluim 1097–1107 80px Aleksanteri I Alasdair mac Mhaoil Chaluim Alaxandair mac Maíl Choluim 1107–1124 David I Dàibhidh mac Mhaoil Chaluim Dabíd mac Maíl Choluim 1124–1153 Malcolm IV Maol Chaluim mac Eanraig Máel Coluim mac Eanric 1153–1165 Vilhelm I Leijona Uilleam mac Eanraig Uilliam mac Eanric 1165–1214 80px Aleksanteri II Alasdair mac Uilleim Alaxandair mac Uilliam 1214–1249 Aleksanteri III Alasdair mac Alasdair Alaxandair mac Alaxandair 1249–1286 ===Sverren hallitsijasuku (1286–1290) kiistanalainen=== monarkki monarkki syntynyt vallassa kuollut Margaret 1283 Norjassa 1286–1290 1290 Orkneysaarilla ===Ensimmäinen interregnum 1286–1292=== === Balliolin hallitsijasuku (1292–1296)=== monarkki monarkki keskiaikainen gaelinimi syntynyt vallassa kuollut John Balliol Toom Tabard 1249 1292–1296 1314 Picardiessa Ranskassa ===Toinen interregnum 1296–1306=== === Brucen hallitsijasuku (1306–1371)=== monarkki monarkki puoliso(t) vallassa syntynyt kuollut keskiaikainen gaelinimi Robert I Bruce Isabella of Mar (1295) Elizabeth de Burgh (1302) 1306–1329 11. heinäkuuta 1274 Girvanissa, Skotlannissa Cardrossissa, Skotlannissa Raibeart a Briuis David II Joan 7\. heinäkuuta 1328 Margaret Drummond 20\. helmikuuta 1364 1329–1371 5. maaliskuuta 1324 Dunfermlinessa, Skotlannissa Edinburghissa, Skotlannissa Dàibhidh Bruis ==Stuartin hallitsijasuku== Robert Brucen pojan David II:n kuoltua lapsettomana Brucen tyttärenpoika Robert Stewart peri kruunun lähimpänä perillisenä. Robert II (2. maaliskuuta 1316 – 19. huhtikuuta 1390) oli ensimmäinen Stewart- eli Stuart-sukuinen Skotlannin kuningas (1371–1390).Robert II (r.1371-1390) The British Monarchy Suku oli Skotlannin viimeinen kuningassuku: vuonna 1707 kuningaskunnat ja parlamentit yhdistettiin kuningatar Anna Stuartin alaisuudessa. Annaa kuitenkin seurasi hänen pikkuserkkunsa Yrjö I Hannover-suvusta (1714–1727). Stewart-nimi tuli perinnöllisestä tittelistä "High Steward of Scotland", jonka suvun edustajat saivat 1100-luvulla. ====Stewartin hallitsijasuku (1371–1567)==== monarkki monarkki vallassa syntynyt puoliso(t) kuollut Robert II 1371–1390 2. maaliskuuta 1316 Paisleyssa Renfrewshiressa Elizabeth Mure 1336 tai 1349 Euphemia de Ross 2\. toukokuuta 1355 Dundonaldissa Ayrshiressa Skotlannissa Robert III 1390–1406 noin 1337 Anabella Drummond 1367 Perthissä Skotlannissa Jaakko I 1406–1437 heinäkuu, 1394 Dunfermlinessa, Skotlannissa Joan Beaufort 2\. helmikuuta 1424 Blackfriars, Perthissä Skotlannissa Jaakko II 1437–1460 16. lokakuuta 1430 Holyrood Abbeyssa Edinburghissa Mary Guelders 3. heinäkuuta 1449 Kelsossa Skotlannissa Jaakko III 1460–1488 10. heinäkuuta 1451 Stirlingissa tai St Andrewssa Margaret Oldenburg 13. heinäkuuta 1469 Sauchieburnin taistelussa Skotlannissa Jaakko IV 1488–1513 17. maaliskuuta 1473 Stirlingissa Margaret Tudor 8. elokuuta 1503 Flodden Fieldin taistelussa Northumberlandissa Englannissa Jaakko V 1513–1542 15. huhtikuuta 1512 Linlithgowissa, Skotlannissa Madeleine Valois 1. tammikuuta 1537 Maria Guise 18\. toukokuuta 1538 Falklandissa Skotlannissa Maria Stuart 1542–1567 8. joulukuuta 1542 Linlithgowissa , Skotlannissa Frans II 24\. huhtikuuta 1558 Henry Stuart 9\. heinäkuuta 1565 James Hepburn (Bothwellin jaarli) 15\. toukokuuta 1567 Oundlessa Northamptonshiressa Englannissa ====Stuartin hallitsijasuku (1567–1651)==== Isänsä Jaakko V:n kuoltua Maria Stewart (1542–1587) nousi alle viikon ikäisenä Skotlannin kuningattareksi (1542-1567). Maria avioitui Ranskan kuninkaan Frans II:n kanssa, jolloin velipuoli hallitsi kuningattaren nimissä. Maria otti sukunimekseen Stuart, jotta ranskalaiset lausuisivat sen oikein. Vuonna 1560 Maria palasi kotimaahansa 18-vuotiaana leskenä. Katolisena hän joutui myöhemmin sisällissotaan velipuoltaan vastaan ja haki turvapaikkaa Jaakko V:n serkulta, Englannin kuningattarelta Elisabet I:ltä. Elisabet vangitsi Marian, koska tällä oli parempi oikeus Englanninkin kruunuun, nosti kaksivuotiaan Jaakko VI:n (1567–1625) Skotlannin kuninkaaksi ja teloitutti Maria Stuartin vuonna 1587. Elisabet I:n kuoleman jälkeen vuonna 1603 Skotlannin kuningas Jaakko VI nousi myös Englannin kuninkaaksi (Jaakko I). Jaakko oli Tudor isoisoäitinsä Margaret Tudorin kautta, joka oli Henrik VII:n tytär. Vuonna 1604 Jaakko otti arvonimekseen Ison-Britannian kuningas. Skotlannin ja Englannin parlamentit kuitenkin jäivät erilleen. Protestantteja syrjinyt Jaakon poika Kaarle I (kuninkaana 1625–1649) joutui epäsuosioon ja Englannin sisällissotiin 1642–1646 ja 1648–1649. Hänet teloitettiin (1649) ja valta siirtyi parlamentille ja lordiprotektori Oliver Cromwellille. Skotlannin parlamentti valitsi kuninkaakseen Kaarlen pojan Kaarle II, mutta Cromwell valloitti Skotlanninkin vuonna 1651 ja Kaarle II pakeni Ranskaan. monarkki monarkki vallassa syntynyt vanhemmat puoliso(t) kuollut vaatija Jaakko VI 1567–1625 19. kesäkuuta 1566 Edinburghissa Henrik Stuart ja Maria I (Skotlanti) Anna Tanskalainen 23\. marraskuuta 1589 , Cheshunt Henrik VII:n suora jälkeläinen Kaarle I 1625–1649 19. marraskuuta 1600 Dunfermlinessa Jaakko I ja Anna Tanskalainen Henrietta Maria 13\. kesäkuuta 1625 , Lontoossa Jaakko I:n poika Kaarle II 1649–1651 29. toukokuuta 1630 Lontoossa Kaarle I ja Henrietta Maria Katariina de Bragança 21\. toukokuuta 1662 , Lontoossa Kaarle I:n poika ===Stuartin hallitsijasuku (palautettu) (1660–1707)=== Levottomuuksien vuoksi rojalistit voittivat Englannin parlamenttivaalit, ja parlamentti kutsui Kaarle II:n kuninkaakseen, jolloin tästä tuli jälleen myös Skotlannin kuningas (1660–1685). Kaarle II hajotti Skotlannin parlamentin ja nimesi veljensä Jaakon Skotlannin kuvernööriksi. Katolisesta Jaakosta tuli Englannin (Jaakko II) ja Skotlannin (Jaakko VII) kuningas (1685–1688). Koska Jaakkokin suosi katolisia ja pyrki itsevaltaan, anglikaaninen aateli kutsui Jaakon vävyn ja sisarenpojan, Alankomaiden käskynhaltija Vilhelm III Oranialaisen hallitsijaksi vaimonsa, Jaakon vanhimman tyttären Maria II Stuartin kanssa. Vilhelm kukisti Jaakon mainiossa vallankumouksessa (1688–1689), ja pian myös Skotlannin parlamentti hyväksyi avioparin Skotlannin hallitsijoiksi (1689–1702; Maria kuoli 1694). Lapsetonta pariskuntaa seurasi Marian sisar Anna (1702–1707). monarkki monarkki vallassa syntynyt vanhemmat puoliso(t) kuollut vaatija Kaarle II 1660–1685 29. toukokuuta 1630 Lontoossa Kaarle I ja Henrietta Maria Katariina de Bragança 21\. toukokuuta 1662 , Lontoossa Kaarle I:n poika Jaakko VII 1685–1688 14. lokakuuta 1633 Lontoossa Kaarle I ja Henrietta Maria (1) Anne Hyde 3\. syyskuuta 1660 (2) Mary Modena 21\. marraskuuta 1673 Saint-Germain-en-Laye'ssä, Ranskassa Kaarle I:n poika Maria II 1689–1694 30. huhtikuuta 1662 Lontoossa Jaakko II ja Anne Hyde Vilhelm III Oranialainen, 4. marraskuuta 1677 , Lontoossa Kaarle I:n lapsenlapsi Vilhelm II 1689–1702 4. marraskuuta 1650 Haagissa Yhdistyneissä provinsseissa Wilhelm II ja Maria Oranialainen Maria II, 4. marraskuuta 1677 , Lontoossa Kaarle I:n lapsenlapsi Anna 1702–1707 Ison- Britannian kuningatar 1. toukokuuta 1707–1714 6\. helmikuuta 1665 Lontoossa Jaakko II ja Anna Hyde George Oldenburg 28\. heinäkuuta 1683 Lontoossa Jaakko II:n tytär == Ison-Britannian hallitsijat == Skotlannin ja Englannin parlamentit yhdistyivät vuonna 1707 Panaman kolonialismihankkeen vietyä Skotlannin vararikon partaalle. Tällöin Englannin kuningaskunta ja Skotlannin kuningaskunta yhdistyivät Ison-Britannian kuningaskunnaksi. Ison- Britannian ensimmäisenä kuningattarena toimi Anna Stuart 1707–1714, mutta koska hänen 17 lastaan olivat kuolleet jo lapsina eikä hänellä siten ollut perijää, sai parlamentti vuonna 1701 antamansa asetuksen perusteella valita hänen kuoltuaan uuden hallitsijan. Valituksi tuli Stuartien protestanttinen pikkuserkku, Hannoverin vaaliruhtinas Yrjö I:n, joka ei isälinjaltaan enää ollut Stuart vaan Hannover-sukua. Sen viimeisen edustajan, kuningatar Viktorian lapset katsottiin Viktorian puolison Albertin Saksi-Goburg-Gothan sukuun eli nykyiseen Windsorin hallitsijasukuun kuuluviksi. Ison-Britannian hallitsijat ovat siten yhä Stuartien suoria jälkeläisiä mutta eivät isälinjaltaan. Toisaalta esimerkiksi ensimmäinen Stuart oli Robert I Brucen tyttärenpoika ja Bruce oli Dunkeld-suvun David I:n jälkeläinen. Ensimmäinen Dunkeld-sukuinen kuningas puolestaan oli Alpin-suvun jälkeläinen. Siten kaikki Skotlannin ja Ison-Britannian kuninkaat ja kuningattaret ovat olleet Kenneth I MacAlpinin (kuninkaana 843/848 – 858) suoria jälkeläisiä. ==Lähteet== * The official website of The British Monarchy === Viitteet === * Skotlannin hallitsijat