EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Linja 9 (Pariisin metro)

Paris Métro Ligne 9 (linja 9) on yksi Pariisin metron linjoista. Linja yhdistää Pont de Sevresin Boulognessa lännessä Montreuiliin idässä mm. Trocadéron ja Républiquen kautta. Linja on neljänneksi käytetyin linja järjestelmässä. Linja ei ylitä Seineä kertaakaan. Linjalla 9 on vaihtoasema kaikkien muiden linjojen paitsi linjan 12 sekä bis-linjonen kanssa. Sillä on kuitenkin maanalainen yhteys linjan 12 asemalle. Linjan kalustona on MF 67-runkoja, jotka tullaan korvaamaan MF 2000-rungoilla. == Historia == * 8. marraskuuta 1922: Linja 9 avataan osuudelle Exelmans-Trocadéro. 8 asemaa. * 27. toukokuuta 1923: Linjaa jatkettiin Trocadérosta Saint-Augustiniin. 6 uutta asemaa. * 3. kesäkuuta 1923: Linjaa jatkettiin Saint-Augustinista Chaussee d'Antiniin. 2 uutta asemaa. * 29. syyskuuta 1923: Linjaa jatkettiin Exelmansista Porte de St-Cloudiin. 1 uusi asema. * 30. kesäkuuta 1928: Linjaa jatkettiin Chaussee d'Antinista Richelieu-Drouotiin. 1 uusi asema. * 10. joulukuuta 1933: Linjaa jatkettiin Richelieu-Drouotista Porte de Montreuiliin. 13 uutta asemaa. * 3. helmikuuta 1934: Linjaa jatkettiin Porte de St-Cloudista Pont de Sèvresiin. 3 uutta asemaa. * 14. lokakuuta 1934: Linjaa jatkettiin Porte de Montreuilista Mairie de Montreuiliin. 3 uutta asemaa. == Tulevaisuus == Kahden aseman pituinen laajennus itään Montreuil-Mur-à-Pêchesiin saatetaan rakentaa tulevaisuudessa. == Kartta ja asemat == * Pont de Sèvres * Billancourt * Marcel Sembat * Porte de St-Cloud * Exelmans * Michel-Ange-Molitor, vaihtomahd.: linja 10 (eteläinen osa) * Michel-Ange-Auteuil, vaihtomahd.: linja 10 (pohjoinen osa) * Jasmin * Ranelagh * La Muette * Rue de la Pompe * Trocadéro, vaihtomahd.: linja 6 * Iéna * Alma Marceau * Franklin d.Roosevelt, vaihtomahd.: linja 1 * Saint-Philippe du Roule * Miromesnil, vaihtomahd.: linja 13 * Saint-Augustin * Havre Caumartin, vaihtomahd.: linja 3 * Chaussée d'Antin-La Fayette, vaihtomahd.: linja 7 * Richelieu-Drouot, vaihtomahd.: linja 8 * Grands Boulevards, vaihtomahd.: linja 8 * Bonne Nouvelle, vaihtomahd.: linja 8 * Strasbourg-Saint Denis, vaihtomahd.: linjat 4 ja 8 * République, vaihtomahd.: linjat 3, 5,8 ja 11 * Oberkampf, vaihtomahd.: linja 5 * Saint-Ambroise * Voltaire * Charonne * Rue des Boulets * Nation, vaihtomahd.: linjat 1,2,6 ja RER A * Buzenval * Maraîchers * Porte de Montreuil * Robespierre * Croix de Chavaux * Mairie de Montreuil ===Uudelleennimetyt asemat=== * 6. lokakuuta 1942: Rond-Point des Champs-Elysées uudelleennimettiin Marbeuf-Rond-Point des Champs-Elyséesiksi. * 30. lokakuuta 1946: Marbeuf-Rond-Point des Champs-Elysées uudelleennimettiin Franklin D. Rooseveltiksi. * 1989: Chaussee d'Antin uudelleennimettiin Chaussée d'Antin-La Fayetteksi. * syyskuu 1998: Rue Montmartre uudelleennimettiin Grans Boulevardsiksi ja Rue des Boulets-Rue des Montreuil uudelleennimettiin Rue des Bouletsiksi. == Turismi == Linja 9 kulkee seuraavien turistinähtävyyksien läheltä: * Parc des Princes * Trocadéro * Avenue des Champs-Élysées * Place Saint-Augustin * Place de la République * Place de la Nation == Aiheesta muualla == * RATP:n englanninkieliset kotisivut Luokka:Pariisin metro
Blue Roses

Blue Roses (oik. Laura Groves) on englantilainen, Yorkshirestä kotoisin oleva folkmuusikko, jonka esikoisalbumi Blue Roses julkaistiin huhtikuussa 2009. ==Aiheesta muualla== * Blue Roses – viralliset sivut * Luokka:Englantilaiset muusikot Luokka:Folkmuusikot
Werner Haas

Werner Haas (30. toukokuuta 1927 Augsburg, Saksa – 13. marraskuuta 1956 lähellä Neuburg an der Donauta)Motorsport Memorial oli saksalainen ratamoottoripyöräilijä. Hän voitti maailmanmestaruuden 125-kuutioisissa vuonna 1953 ja 250-kuutioisissa vuosina 1953 ja 1954.MotoGP:n profiili Haas oli ensimmäinen saksalainen ratamoottoripyöräilyn maailmanmestari. Werner Haas ajoi MM-tasolla vain vuodesta 1952 vuoteen 1954. Hän kilpaili koko uransa NSU:lla. Haasin ura päättyi kauteen 1954, kun NSU vetäytyi kilpailutoiminnasta Haasin tallikaverin Rupert Hollausin saatua surmansa kauden viimeisen osakilpailun harjoituksissa. Haas itse kuoli vuonna 1956, kun hänen lentämänsä yksipaikkainen pienkone putosi alas lähellä Neuburgia ja Tonavaa. Haasin synnyinkaupungissa Augsburgissa on hänen mukaansa nimetty katu. ==Saavutukset== *Saksan vuoden urheilija 1953 ===125cc-luokka=== *Maailmanmestari 1953 *4 osakilpailuvoittoa ja 3 kakkossijaa *Saksan mestaruus 1953 ja 1954 ===250cc-luokka=== *Maailmanmestari 1953 ja 1954 *7 osakilpailuvoittoa ja 4 kakkossijaa *Saksan mestaruus 1953 ja 1954 == Lähteet == Luokka:Saksalaiset ratamoottoripyöräilijät Luokka:Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestarit Luokka:Lento-onnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Luukasvain

thumb|Suuri luukasvain vasemman käden nimettömässä röntgenkuvassa. Luukasvain eli luutuumori on yleisnimitys mille tahansa luuhun kehittyneelle kasvaimelle. Se voi olla hyvän- tai pahanlaatuinen. Primaarinen pahanlaatuinen luukasvain on luun syöpä, jolla siis on kyky levitä. Monet syövät voivat lisäksi levitä luustoon muualta elimistöstä. Luussa oleva kasvain oireilee usein kipuna ja turvotuksena. Eräät kasvaimet voivat heikentää luuta niin, että se murtuu herkästi. Suomessa todetaan vuosittain noin 200 hyvänlaatuista ja 50–60 primaaria pahanlaatuista luukasvainta. Jälkimmäiset ovat selvästi harvinaisempia kuin muiden syöpien luihin lähettämät etäpesäkkeet. Luusyöpiä on kaikista primaarisista pahanlaatuisista kasvaimista alle yksi prosentti. Luuhun voi ilmaantua myös muita syöpiä kuin sarkoomia, esimerkiksi myelooma tai luun lymfooma. Luustometastaasit ovat eräitä yleisimmistä kivun aiheuttajista syöpäpotilailla.American Cancer Society: What Is Bone Metastasis? Osteoblastooma, kondroblastooma, enkondrooma, osteokondrooma ja luun jättisolukasvain ovat esimerkkejä hyvänlaatuisista luukasvaimista. Tyypillisiä luusyöpiä ovat puolestaan osteosarkooma, kondrosarkooma ja Ewingin sarkooma. Nuorilla potilailla luusyövän ilmaantuminen liittyy usein murrosiän kasvupyrähdyksiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aiheesta terveyskirjaston sivuilla. * Syöpäjärjestöt: Sarkooma, Kaikki syövästä Luokka:Luuston sairaudet Luokka:Syöpätaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Neuraminidaasi

Neuraminidaasit eli sialidaasit ovat glykosidihydrolaasientsyymejä, jotka halkaisevat neuramiinihappojen glykosidisidoksia. Neuraminidaasientsyymejä on paljon ja niitä esiintyy monissa organismeissa. Yleisesti tunnetuin neuraminidaasi on virusten pinnan neuraminidaasi, joka on oseltamiviiri ja tsanamiviiri nimisten influenssainfektiolääkkeiden vaikutuskohde. Influenssavirusten pinnalta löytyviä neuraminidaaseja käytetään usein antigeenideterminantteina eli epitooppeina. Jotkut influenssavirusten neuraminidaasit antavat virukselle enemmän virulenssia kuin toiset neuraminidaasit. Nisäkässolujen neuraminidaaseilla on monia tehtäviä. Ainakin neljä nisäkäsneuraminidaasihomologia on kuvattu ihmisen genomissa. Virusten neuraminidaasit katalysoivat vastavalmistuneiden virionien ja isäntäsolun reseptorien terminaalisten sialihappotähteiden hydrolyysiä. Virusten neuraminidaasien aktiviteetteihin kuuluvat viruspartikkeleiden kulkeutumisen avustaminen hengitysteiden liman läpi ja virionin tuottamien jälkeläisten poistumisen avustaminen infektoituneesta solusta. ==Reaktio== On olemassa kaksi neuraminidaasipääluokkaa, jotka halkaisevat joko ekso- tai endopolysiaalihappoja: * Terminaalisten sialihappotähteiden α-(2→3)-, α-(2→6)-, α-(2→8)-glykosidisidosten eksohydrolyysi * Oligo- tai poly(siaali)happojen (2→8)-α-sialosyylisidosten endohydrolyysi ==Alatyypit== Swiss-Prot listasi 18. lokakuuta vuonna 2006 jo 137 neuraminidaasityyppiä eri lajeista. Influenssaneuraminidaaseista tunnetaan yhdeksän alatyyppiä; kaikkia yhdeksää alatyyppiä löydetään yleisesti lintujen influenssaviruksista, mutta nisäkkäiden influenssaviruksista löydetään vain tiettyjä alatyyppejä. Ihmisistä ja sioista löydetään yleisesti vain N1 ja N2 alatyyppejä. Influenssavirusten eri alatyyppien neuraminidaaseille on ominaista serologisen ristireaktiivisuuden puuttuminen ja noin 50 prosentin aminohapposekvenssihomologia. Virusten, alkueläinten, sienten, lintujen ja nisäkkäiden lisäksi neuraminidaaseja on myös bakteereissa, joissa ne ovat tärkeitä patogeenisyyden kannalta. ==Rakenne== Influenssaneuraminidaasit ovat homotetrameerisia glykoproteiineja ja ne esiintyvät sienen muotoisina ohutvartisina projektioina influenssaviruksen pinnalla. Neuraminidaasin kokonaismolekyylipaino on noin 240 kDa, josta sienimäisen pääosan osuus on noin 200 kDa. Ohut varsiosa ankkuroi neuraminidaasin viruksen kalvoon. Molekyylin pää on täysin vastuussa neuraminidaasin entsymaattisesta aktiivisuudesta. ==Katso myös== * Hemagglutiniini * Influenssavirus == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kuvia neuraminidaaseista Luokka:Virologia Luokka:Hydrolaasit
Jääkiekon SM-sarjakausi 1970–1971

Jääkiekon SM-sarjassa pelattiin kaudella 1970–1971 ensin kahdentoista joukkueen kaksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen sarjan kuusi parasta joukkuetta jatkoivat loppusarjassa. Runkosarjan kaksi viimeistä putosivat Suomensarjaan. Loppusarjaan selvinneiden kuuden joukkueen kesken pelattiin kaksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti mestaruuden. Runkosarjan pisteet jäivät loppusarjassa voimaan. Porin Ässät kuroi edellään runkosarjassa olleiden Jokereiden ja HIFK:n etumatkan kiinni voittaen loppusarjan kymmenestä ottelustaan yhdeksän. Ässät nousi lopulta selvällä erolla Suomen mestariksi. Mestaruus oli Ässien ensimmäinen. == Alkusarja == Kuusi parasta loppusarjaan. SaPKo ja Kiekko-67 putosivat Suomensarjaan. SM-sarjaan nousivat Joensuun Kiekko-Pojat ja Karhu-Kissat. == Loppusarja == Ässät voitti mestaruuden, Jokereille hopeaa ja HIFK:lle pronssia. == Yleisömäärät == Seura Ottelut Yleisömäärä Yleisökeskiarvo HIFK 16 110 768 6 923 Tappara 16 92 090 5 755 Ilves 16 87 255 5 453 Jokerit 16 86 317 5 394 HJK 16 71 175 4 448 Ässät 16 68 056 4 253 Koo-Vee 11 39 066 3 551 Lukko 11 36 893 3 353 TPS 11 36 740 3 340 TuTo 11 29 488 2 680 SaPKo 11 27 707 2 518 Kiekko-67 11 26 761 2 432 Yhteensä 162 713 316 4 403 ==Palkinnot== Pistepörssin voitti Veli-Pekka Ketola, Ässät keräten 31 ottelussa tehot 25+17=42. Juha Rantasila, HIFK teki eniten maaleja – 30 ja HIFK:n Esa Isaksson oli paras syöttäjä – 29. Raimo Kilpiö -palkinto: Matti Murto, HIFK ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Jääkiekon SM- sarja Luokka:Vuoden 1970 jääkiekko Luokka:Vuoden 1971 jääkiekko
Maailman talousfoorumi

Maailman talousfoorumi (World Economic Forum, WEF) on Geneven lähellä Colognyssä sijaitseva suuryritysten rahoittama säätiö, jonka tarkoituksena on edistää globalisaatiota, vapaakauppaa sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Maailman talousfoorumin puheenjohtajana toimii saksalais- sveitsiläinen taloustieteilijä Klaus Schwab, joka perusti säätiön vuonna 1971Ulkolinja: Davosin foorumin kulisseissa – eettistä diplomatiaa vai talouseliitin tapahtuma? Yle.fi, 20.1.2020, viitattu 13.5.2021. Maailman talousfoorumi tunnetaan erityisesti Davosissa vuosittain järjestettävästä kokouksesta, jonne saapuu suurvaltojen ja yritysten johtajia, tutkijoita, kansalaisjärjestöjen edustajia ja tunnettuja julkisuuden henkilöitä keskustelemaan ajankohtaisista globaaleista aiheista. WEF järjestää myös alueellisia tapaamisia sekä laatii raportteja muun muassa tasa-arvon toteutumisesta eri maissa.Islanti kiri kärkeen tasa-arvossa, Suomi toisena. Yle.fi uutiset 2009 Politiikan tutkija Samuel P. Huntington toi esseessään Dead Souls: The Denationalization of the American Elite esiin käsitteen "Davos Men", jolla hän tarkoittaa uutta syntymässä olevaa globaalia yläluokkaa tai eliittiä. Nuorten johtajien globaali verkosto (The Forum of Young Global Leaders, YGL) on osa Maailman talousfoorumin toimintaa. Maailman talousfoorumin jäsenyhtiöiden jäsenmaksun suuruus riippuu siitä, kuinka paljon yhtiö osallistuu foorumin toimintaan. Suomalaiset asiantuntijat eivät ole yksimielisiä siitä, pitäisikö esimerkiksi poliitikkojen ilmoittaa Maailman talousfoorumin jäsenyydestä sidonnaisuuksiensa yhteydessä. == Suuri nollaus == Maailman talousfoorumi on tehnyt aloitteen maailman talousjärjestelmän uudistamiseksi niin sanotun "suuren nollauksen" (The Great Reset) avulla. Maailman talousfoorumi visioi, että suuri nollaus rakentaisi koko maailman yhteiskunta- ja talousjärjestelmän kestävämmäksi ja ympäristöystävällisemmäksi. Puheenjohtaja Schwabin mukaan maailman teollisuudenalat tulisi “nollata ja keksiä uudelleen". Taloudessa pitäisi alkaa hyödyntämään laajasti ”neljännen teollisen vallankumouksen” teknologioita, joita ovat esimerkiksi tekoäly, robotiikka, 3D-tulostus, bioteknologia sekä aivojen ja tietoisuuden toimintaan liittyvä neuroteknologia. Maailman maiden pitäisi myös lisätä yhteistyötä esimerkiksi verotuksessa ja sääntelyssä ja yritysten tulisi siirtyä voittojen maksimointiin tähtäävästä toiminnasta niin sanottuun sidosryhmäkapitalismiin, jossa yritykset ottavat huomioon kaikki sidosryhmät ja tuottavat hyvää koko yhteiskunnalle tulevat sukupolvet huomioiden. Myös taloustieteilijä Klaus Schwab on kehittänyt tulevaa "tehokkaan globaalin hallinnon muotoa". Helsingin yliopiston maailmanpolitiikan professori Teivo Teivainen on kuitenkin varoittanut, että kyseisen hallintomallin toteutuminen saattaisi johtaa siihen, että entistä useampi maailmanlaajuisia kysymyksiä koskeva päätös tehtäisiin epävirallisissa tapaamisissa eikä demokraattisesti valittujen päättäjien toimesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * WEF:n kotisivu * Luokka:Kansainväliset talousjärjestöt Luokka:Davos Luokka:Cologny
Stuvdalsvatnet

Stuvdalsvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella ja siihen virtaa vettä Trolldalsvatnet- ja Tridalsvatnet-järvistä sekä sitä ympäröiviltä Støvlan ja Kollfjelletin vuorilta. Järven vesi laskee Tindsvatnetin ja Sørvågvatnetin kautta Norjan mereen. == Lähteet == Luokka:Norjan järvet Luokka:Moskenes
Tindsvatnet

Tindsvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella Sørvågenin ja Tindin kylien vieressä. Siihen virtaa vettä sen pohjoispuoliselta Stuvdalsvatnet-järveltä sekä länsipuoliselta Tindstindenin vuorelta. Järven vesi laskee lyhyen Tindselva-joen kautta Norjan mereen. == Lähteet == Luokka:Norjan järvet Luokka:Moskenes
Sørvågvatnet

Sørvågvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella Sørvågenin kylän vieressä. Siihen virtaa vettä sen luoteispuolella olevalta Stuvdalsvatnet-järveltä sekä sen pohjoispuoliselta Kollfjellet-vuorelta. Järven vesi laskee Mølnelvan kautta E10-tien alta Sørvågenin lahteen ja Norjan mereen. == Lähteet == Luokka:Norjan järvet Luokka:Moskenes
Forsfjorden

Forsfjorden on Kjerkfjordeniin kuuluva sivuvuono Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Vuono sijoittuu kokonaan Moskenesin kunnan alueelle. Vuonon päädyssä sijaitsee kolme järveä, Kringeldalsvatnet, Litlforsvatnet ja Ternnesvatnet, joiden vesi laskee tähän vuonoon. == Lähteet == Luokka:Nordlandin läänin vuonot Luokka:Moskenes
Johan August Wahlberg

Johan August Wahlberg (9. lokakuuta 1810 Lagklarebäck, Ruotsi – 6. maaliskuuta 1856 Ngamijärvi, Betšuanamaa, nykypäivän Botswana) oli ruotsalainen luonnontutkija, lintutieteilijä ja tutkimusmatkailija. Wahlberg aloitti opiskelun Uppsalassa vuonna 1829, opiskeli sitten jonkin aikaa kemiaa eräässä tukholmalaisessa apteekissa, minkä jälkeen hän opiskeli Tukholman Metsäinstituutissa ja Degebergin maatalousinstituutissa. Hän valmistui Metsäinstituutista 1834, jota ennen hän vuonna 1832 liittyi professori Carl Henrik Bohemanin seuraan, joka teki hyönteisten keruumatkan Norjaan. Vuosina 1833 ja 1834 Wahlberg matkusteli metsäasioissa Ruotsissa ja Saksassa. 1836 hän sai insinöörin viran Ruotsin maanmittauskonttorista. Vuonna 1837 Ruotsin luonnonhistoriallinen museo etsi henkilöä tutkimusmatkalle Etelä-Afrikkaan ja Wahlberg hyväksyttiin. Hän saapui Kapkaupunkiin 1838 Ruotsin Tiedeakatemian rahoittamana ja keräsi suuren määrän luonnonhistoriallisia näytteitä, muun muassa 533 nisäkästä, 2 527 lintua, 480 sammakkoeläintä ja 5 000 hyönteislajia, jotka hän toimitti Ruotsiin 1840. Kesällä 1841 Wahlberg tutki Natalin kasvistoa ja eläimistöä ja teki retkiä myös muualle eteläiseen Afrikkaan. Hän palasi Kapkaupunkiin loppuvuonna 1844 ja lähetti keräämänsä näytteet Ruotsiin. 1845 hän matkusti takaisin kotimaahansa ja sai takaisin virkansa. 1853 Wahlberg palasi Afrikkaan ja saapui Kapkaupunkiin jouluna 1853, josta hän matkusti huhtikuussa 1854 Walvis Bayn kaupunkiin nykyiseen Namibiaan. Täällä hän liittyi Charles Anderssonin seurueeseen, joka lähti tutkimaan Ngamijärven seutua. Wahlberg osallistui norsujahtiin ja kuoli onnettomuudessa jäätyään haavoittuneen elefantin ruhjomaksi. Samoihin aikoihin, 8. lokakuuta 1856, valitsi Tiedeakatemia hänet jäsenekseen, sillä viesti kuolemasta ei ollut vielä ennättänyt Tukholmaan. Wahlberg onkin ainoa, joka on valittu akatemian jäseneksi kuolemansa jälkeen. Wahlberg nimesi useita uusia lintulajeja, muun muassa töyhtömerimetson (Phalacrocorax coronatus).ITIS Hänen kunniakseen on nimetty sirokotka (Aquila wahlbergi), epolettilepakko (Epomophorus wahlbergi) ja eräs puulaji Entada wahlbergi. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset eläintieteilijät Luokka:Ruotsalaiset kasvitieteilijät Luokka:Ruotsalaiset ornitologit Luokka:Ruotsalaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Vuonna 1810 syntyneet Luokka:Vuonna 1856 kuolleet
Viinamäki

Viinamäki on asuinalue Siilinjärvellä. Viinamäki sijaitsee aivan Siilinjärven kirkonkylän keskustan kupeessa, sen eteläpuolella. Viinamäen asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja kerrostaloista. Alueelle on rakennettu uusia kerrostaloja viime vuosina. Kerrostalojen rakentaminen tulee jatkumaan myös tulevaisuudessa. Viinamäellä sijaitsee muun muassa Siilinjärven hautausmaa, Mantun pesäpallostadion, vanhainkoti, Kuopion konservatorion alaisuudessa toimiva Siilinjärven musiikkiopisto sekä Savon ammatti- ja aikuisopiston Siilinjärven kirkonkylän yksiköt. Kuva:Siipen nuoret pelaamassa pesapalloa.jpg|Siipen nuoret pelaamassa pesäpalloa Mantulla. Kuva:Viinamäki, Siilinjärvi, Finland.jpg|Kerros- ja omakotitaloja Viinamäessä, etualalla näkyy Mantun kentän katsomoa. Kuva:Siilinjärven hautausmaan muistomerkki.jpg|Muualla haudattujen muistomerkki Siilinjärven hautausmaalla. Kuva:Mantun talo.jpg|Mantun talo sisältä: entinen koulurakennus, nykyinen pukukoppi, harjoittelutila ja kansalaisopiston harrastetila. Luokka:Siilinjärven kylät ja alueet
Bunesfjorden

Bunesfjorden on Kjerkfjordeniin kuuluva sivuvuono Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Vuono sijoittuu kokonaan Moskenesin kunnan alueelle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nordlandin läänin vuonot Luokka:Moskenes
Martín Acosta y Lara

Martín Raúl ”Macoco” Acosta y Lara Díaz (12. maaliskuuta 1925 Montevideo – 5. tammikuuta 2005 Mendoza, Argentiina) oli uruguaylainen koripalloilija ja olympiamitalisti. Acosta kuului Uruguayn maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952. Acosta pelasi seitsemässä ottelussa tehden yhteensä 93 pistettä. Acosta pelasi Urugyayn maajoukkueessa myös edellisissä, Lontoon vuoden 1948 kesäolympialaisissa, joissa hän pelasi kahdessa ottelussa keräten yhteensä kaksi pistettä. Uruguayn joukkue sijoittui Lontoossa viidenneksi. == Lähteet == * Martín Acosta y Lara Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * Profiili databaseolympics.com:issa Luokka:Uruguaylaiset koripalloilijat Luokka:Uruguaylaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Pikkutöyhtötiira

Pikkutöyhtötiira (Thalasseus bengalensis) on keskikokoinen merellinen tiira. ==Koko ja ulkonäkö== Linnun pituus on 35–37 cm, siipien kärkiväli 92–105 cm ja paino 185–240 g. Sen höyhenpuku on vatsapuolelta valkoinen, selkä, siivet ja pyrstö ovat siniharmaat, päälaki ja pieni töyhtö mustat, sekä hieman alaspäin kaareva nokka oranssi. Se muistuttaa töyhtötiiraa mutta on hieman pienempi eikä nokassa ole koskaan kellanvihreää sävyä. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Laji ui ja sukeltaa moitteettomasti. == Esiintyminen == Pikkutöyhtötiirat elävät useina erillispopulaatioina Tyynellämerellä, Intian valtamerellä ja Afrikan pohjoisrannikolla. Siitä tunnetaan kolme alalajia, joista emigrata asuu Libyan saaristossa, bengalensis Punaisella merellä, Adeninlahdella ja Persianlahdella, sekä torresii Indonesiasta Australiaan. Lajin elinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 180 000–210 000 yksilöä. Lajia ei ole tavattu Suomessa. == Elinympäristö == Pikkutöyhtötiirat pesivät matalien hiekka- tai kalliosaarten ja koralliriuttojen rannoilla, yleensä täysin avoimella maalla mutta toisinaan matalakasvuisessa pensaikossa. Paikoin ne pesivät myös mantereen rannoilla. Esiintyy yleensä yhdessä töyhtötiirojen kanssa. ==Lisääntyminen== Laji on sosiaalinen ja pesii yhdyskunnittain. Sen pesä on vain maakuoppa, johon naaras munii yhden tai kaksi munaa, hyvin harvoin kolme. Haudonta-aika on 21–26 päivää ja molemmat emot osallistuvat hautomiseen. Poikaset ovat pesäpakoisia ja jättävät pesän noin kahden päivän ikäisinä. Ne ovat lentokykyisiä 32–35 päivää vanhoina. ==Ravinto== Ruokavalio koostuu pääasiassa pienistä kaloista, joita se saalistaa syöksysukeltamalla, sekä äyriäisistä. == Lähteet == * Cramp, Stanley et al. 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. IV. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857505-X === Viitteet === Luokka:Tiirat
Pitkähäntäkärppä

Pitkähäntäkärppä (Mustela frenata) on laajimmalle levinnyt kärppä-suvun eläin Uudella mantereella. Pitkähäntäkärppä on levinnyt Etelä-Kanadasta melkein koko Yhdysvaltojen läpi Meksikoon, Väli-Amerikkaan ja Etelä-Amerikan pohjoisiin osiin. Pitkähäntäkärpän asuinpiiri on yleensä aukealla tai puoliaukealla paikalla lähellä vettä. Pitkähäntäkärppä on tyypillinen kärppäeläin. Pitkähäntäkärpällä on pitkä, laiha ruumis, lyhyet jalat ja tuuhea häntä, joka on melkein yhtä pitkä kuin muu ruumis. Aikuiset urokset ovat häntä mukaanluettuna 33–45 senttimetriä pitkiä ja voivat painaa yli puoli kiloa. Tyypillisesti naaraat ovat 15 prosenttia pienempiä. Ne ovat inkiväärin ruskeita väriltään, vatsaturkki on kellanvalkoinen, mutta pohjoiset yksilöt ovat puhtaan valkoisia talvella. Hännän kärki on musta ympäri vuoden. Kuten useat muut kärpät, pitkähäntäkärppä syö jyrsijöitä, ja niiden laiha vartalo mahdollistaa menemisen jyrsijöiden kaivamiin koloihin. Pitkähäntäkärppä on pääasiassa aktiivinen öisin, mutta niitä voi tavata silti keskellä päivää. Pitkähäntäkärpät ovat pääasiassa yksineläjiä, eivätkä niiden reviirit mene päällekkäin samaa sukupuolta olevan lajitoverin kanssa. Uroksen reviirillä voi olla useitakin naaraita. Poikaset ovat syntyessään avuttomia, mutta 56:ssa päivässä ne voivat saalistaa itsenäisesti. Pitkähäntäkärppä on hyvä uimari ja osaa kiipeillä taitavasti puissa. Pitkähäntäkärpällä on suuri joukko alalajeja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Pitkähäntäkärppä (Mustela frenata) *iNaturalist: Pitkähäntäkärppä (Mustela frenata) *ITIS: Mustela frenata *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Mustela frenata, long-tailed weasel *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Mustela frenata Luokka:Kärpät
Victorio Cieslinskas

Víctor ”Victorio” Cieslinskas Zinevicaite (27. lokakuuta 1922 Liettua – 19. kesäkuuta 2007) oli uruguaylainen koripalloilija ja olympiamitalisti. Cieslinskas kuului Uruguayn maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952. Cieslinskas pelasi seitsemässä ottelussa tehden kaksi pistettä. Cieslinskas pelasi Urugyayn maajoukkueessa myös edellisissä, Lontoon vuoden 1948 kesäolympialaisissa, joissa hän pelasi kahdessa ottelussa jääden pisteittä. Uruguayn joukkue sijoittui Lontoossa viidenneksi. == Lähteet == * Victorio Cieslinskas Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * Profiili databaseolympics.com:issa Luokka:Uruguaylaiset koripalloilijat Luokka:Uruguaylaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Töyhtömerimetso

Töyhtömerimetso (Microcarbo coronatus) on lounaisafrikkalainen pienikokoinen merimetsolaji. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 50-55 cm, sen höyhenpuku on musta, otsalla on töyhtö, nokan ja silmän välissä on punertava paljas laikku ja silmä on punainen. == Esiintyminen == Töyhtömerimetsot elävät Namibian ja lounaisen Etelä-Afrikan rannikolla ja saarilla. Maailman kokonaispopulaatio on 8 700 yksilöä ja pesimvä kanta 2 900 paria. Lajin kanta on pieni ja ihmistoiminnan aiheuttaman häiriön takia pesinnät epäonnistuvat usein. Etelänselkälokki (Larus dominicanus) ja pelikaani (Pelecanus onocrotalus) saalistavat sen pieniä poikasia ja munia, pelikaanit ja afrikanmerikarhut (Arctocephalus pusillus) toisinaan myös aikuisia lintuja. Se on enimmäkseen paikkalintu, vain vähäistä nuorten lintujen vaeltelua pohjoiseen tai itään esiintyy. == Elinympäristö == Laji elää kylmien merivirtojen vallitsemilla saarilla ja rannikolla, eikä yleensä liiku merellä kymmentä kilometriä ulommaksi. == Lisääntyminen == Töyhtömerimetsot asuvat yhdyskunnissa, joissa on neljästä sataanviiteenkymmeneen paria, usein muiden merilintujen seurassa. Pesä on rakennettu risuista, luista ja levistä ja se voi sijaita maassa, kalliolla, merimerkissä, puussa tai pensaassa. Naaras munii yhdestä viiteen munaa, tavallisesti kaksi tai kolme. Haudonta-aika on noin 23 päivää ja poikaset jättävät pesän 35 päivän ikäisinä. == Ravinto == Töyhtömerimetso syö kaloja, äyriäisiä ja muita pieniä selkärangattomia. == Lähteet == *Avian Demography Unit === Viitteet === Luokka:Merimetsot
Wally Wingert

Wallace E. Wingert on (s. 6. toukokuuta 1961 Des Moines, Iowa) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä. ==Ura== Wingert kiinnostui esiintymisestä nuorella iällä ja työskenteli 16-vuotiaasta lähtien radiojuontajana. Huonon palkan vuoksi Wingert muutti vuonna 1987 Los Angelesiin, jossa hän sai töitä Westwood One -radioasemalta. Samalla Wingert työskenteli viikonloppuisin jazz painotteisessa radioasemassa The Wave. Vuonna 1989 hän jätti Westwood Onen työskennelläkseen täysipäiväisesti The Wavessa. Neljän vuoden jälkeen Wingert päätti jättää radiossa työskentelemisen ja päätti pyrkiä työskentelemään näyttelemisen ja laulamisen parissa.Wally Wingert Biography Wally Wingert Viitattu 28.10.2009 Vuonna 1993 hän teki ensimmäisen näytelmäroolinsa televisiosarjassa Murphy Brown ja kolme vuotta myöhemmin Wingert vieraili sarjassa Saved by the Bell: The New Class. Ääninäytteleminen vei kuitenkin suuremman kiinnostuksen vuonna 1997, jolloin hän äänitti muutamia rooleja Herc’s Adventures videopeliin. Sitä ennen Wingert äänitti useita sivurooleja vuonna 1990 The Secret of Monkey Island -videopeliin. Sittemmin videopelien ohella Wingert on tehnyt äänirooleja niin animaatiosarjoihin kuin näytelmäsarjoihin. Hän oli muun muassa Power Rangers in Spacessa ja Power Rangers Lost Galaxyssa Psycho Bluen äänenä. Ensimmäinen animaatiorooli oli Angry Beavers, jossa Wingert teki sivurooleja vuosina 1998-1999. 2000-luvulla hän ryhtyi tekemään myös dubbauksia animesarjoihin, kuten Transformers: Robots in Disguise, Digimon, Naruto ja Bleach. Wingertillä oli myös pieniäänirooli elokuvassa Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla. Vuosina 2001-2006 hänellä oli säännöllinen vierailevarooli Nickelodeonin animaatiosarjassa Invader Zim. Wingert on tehnyt myös useita sivurooleja animaatiosarjaan Family Guy vuosina 1999-2009, jossa hän muun muassa toimi Austin Powersin äänenä. Wingert oli Arvuuttajan äänenä Batman: Arkham Asylum videopelissä vuonna 2009. Wingert uusii roolinsa pelin jatko-osassa Batman: Arkham City. Wingert on toiminut myös kuuluttaja äänenä, sekä eri sketseissä äänenä The Jay Leno Show’ssa vuodesta 2009 lähtien. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset ääninäyttelijät Luokka:Videopelien ääninäyttelijät Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
William Beatty

William Beatty (1773 Derry, Irlanti – 1842) oli irlantilainen lääkäri, joka palveli Englannin kuninkaallisessa laivastossa. Hän liittyi laivastoon lääkäriksi 18-vuotiaana vuonna 1791. Hän toimi HMS Victoryn laivalääkärinä Trafalgarin taistelun aikana, jolloin hän oli näkemässä amiraali Horatio Nelsonin kuoleman. Hän kirjoitti taistelusta selostuksen The Death of Lord Nelson.BMJ Publishing Group Victorylla oli taistelun aikaan 815 hengen suuruinen miehistö, joista 57 kuoli ja 109 haavoittui. Beatty joutui itse amputoimaan 9 käsivartta ja 2 jalkaa, ja niillä toimilla säästyi monta ihmishenkeä. Kun Nelson itse haavoittui, Beatty ei hoitanut häntä. Hän on sanonut, ettei amiraali ollut enää hoidettavissa. Amiraali Nelson oli toivonut tulevansa haudatuksi kotimaansa multiin eikä halunnut, että hänen ruumistaan olisi heitetty mereen, kuten siihen aikaan oli tapana. Beatty joutui keksimään, miten amiraalin ruumiin saisi säilymään niin, ettei se mätänisi matkalla takaisin Britanniaan. Lopulta hän päätti sijoittaa lordi Nelsonin ruumiin säilöön brandytynnyriin. Beatty kertoo kirjassaan, miten ruumiista nousevat kaasut nostivat tynnyrin kannen auki 28. lokakuuta 1805, niin että vartioon määrätyt merimiehet säikähtivät. Kun alus saapui Gibraltariin, tynnyriin piti lisätä alkoholia, koska sitä oli mennyt ruumiin onteloihin. Tapaus on voinut synnyttää tarinan, jonka mukaan merimiehet olivat juoneet ruumista ympäröivän brandyn.Carmen Drahl, A Hero Preserved In Brandy Beatty sai 1831 ritarin arvon palveluksistaan laivaston hyväksi.Laurence Brockliss, John Cardwell, Michael Moss, Nelson's Surgeon: William Beatty, Naval Medicine, and the Battle of Trafalgar, s. 34 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Brittiläiset lääkärit Luokka:Irlantilaiset lääkärit Luokka:Brittiläiset merimiehet Luokka:Vuonna 1773 syntyneet Luokka:Vuonna 1842 kuolleet
Cowdenin oireyhtymä

Cowdenin oireyhtymä on harvinainen autosomissa dominantisti periytyvä oireyhtymä, jonka luonteenomaisimpana piirteenä potilaalla esiintyy useita kasvainten kaltaisia muodostumia, hamartoomia. Vaikka ne ovat hyvänlaatuisia, on potilaiden sairastumisvaara tiettyihin syöpiin kohonnut. Oireyhtymä kuvattiin vuonna 1963 ja nimettiin siitä kärsineen potilaan mukaanCowdenin syndrooma. Useimmissa tapauksissa oireyhtymän aiheuttaa PTEN-geenin mutaatio.Genetics Home Reference: Cowden syndrome Esiintyvyys on naisilla hieman korkeampi kuin miehillä. Oireyhtymään voi liittyä Lhermitten–Duclos'n tauti, hitaasti kehittyvä aivokasvain pikkuaivoissa. Äskettäin on havaittu, että ituradan heterotsygoottiset mutaatiot SEC23B:ssä, joka on endoplasmisesta retikulumista erittyvien kuoriproteiinikompleksi II -vesikkelien komponentti, liittyy Cowdenin oireyhtymään. Mahdollista vuorovaikutusta PTEN:n ja SEC23B:n välillä on äskettäin ehdotettu, koska on saatu uusia todisteita kummankin roolista ribosomien biogeneesissä, mutta tätä ei ole lopullisesti määritetty. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Cowdenin syndrooma (Orphanet) * PTEN- hamartooma- kasvainoireyhtymä Luokka:Oireyhtymät
M/S Kurt

M/S Kurt on teräsrunkoinen hinaaja, joka on rakennettu vuonna 1918 A. Ahlström Osakeyhtiön telakalla Varkaudessa. == Palvelus == Alus rakennettiin alun perin Tornion edustalla Kuusiluodossa toimineen And. Kurth & Co Aktiebolagetille. Kesäkuussa 1945 Kurt II liitettiin VII raivausosaston 12. raivaajalaivueeseen hinaajaraivaajaksi itäiselle Suomenlahdelle. Aluksen päällikkönä palveli luutnantti Pohjola ja konemestarina sotilasmestari Launiainen. Miinanraivaustehtävien jälkeen Kurt palveli Rosenlewin hinaajalaivastossa Reposaaren sahalla. Vuonna 1964 höyrykone ja kattila poistettiin ja niiden tilalle asennettiin 240 hevosvoiman -dieselmoottori. Samassa yhteydessä kansirakennus vaihdettiin. Alus oli ammattiliikenteessä 1980-luvun alkuun asti, jonka jälkeen se myytiin yksityisomistukseen. Aluksen nykyisenä voimanlähteenä on 150 hevosvoiman Valmet D815 -dieselmoottori. ==Lähteet== * Salmelin, Pentti 1995. Henkensä kaupalla: miinanraivaajana Suomenlahdella 1945. ISBN 951-0-20568-0 Luokka:Hinaajat
Tiron merkit

Tiron merkit ovat kirjoitusmerkkejä, jotka muodostavat latinankielisen pikakirjoitusjärjestelmän. Järjestelmää alettiin käyttää Rooman valtakunnassa hiukan ennen ajanlaskun alkua, ja se säilyi käytössä 1000-luvun alkuun.Boge, s. 39 ja 45 == Synty ja kehitys Rooman valtakunnassa == Merkkien ensimmäisenä kehittäjänä pidetään Marcus Tullius Tiroa, joka oli Ciceron vapautettu orja ja toimi hänen sihteerinään.Boge, s. 43 Varhaisin tieto järjestelmän käytöstä on vuodelta 63 eaa., jolloin sillä kirjoitettiin muistiin Cato nuoremman pitämä puhe senaatissa.Boge, s. 45 Tiron jälkeen merkkien kehittäjiksi mainitaan Isidorus Sevillalaisen 600-luvulta peräisin olevissa teksteissä Vipsanius, Philargius, Maecenaksen vapautettu orja Aquila sekä Seneca.Mentz 1949, s. 14 Nykyisin pidetään kuitenkin todennäköisenä, että myös Vipsaniuksen ja Senecan osalta kyse on ollut heidän vapautetuista orjistaan. Antiikin ajalla merkit tunnettiin Senecan merkkeinä (notae Senecae), ja vasta vuonna 1550 ranskalainen tutkija Jacques Gohory nimesi ne Tiron merkeiksi (Tyronis notaeMentz 1944, s. 236).Mentz 1949, s. 18–19 == Gallia ja frankkien valtakunta == Tiron merkit säilyivät käytössä Galliassa ja frankkien valtakunnassa, sekä luostareissa että kuninkaiden kanslioissa. Uusi kukoistuskausi koettiin karolingien hallitsijakausilla 700- ja 800-luvuilla.Johnen, s. 28–29 800- ja 900-luvuilta peräisin olevien käsikirjoitusten perusteella merkkejä luotiin yhteensä n. 13 000.Boge, s. 47 == Lähteet == * Boge, Herbert: Die Tironischen Noten – die römische Tachygraphie. Teoksessa * * * === Viitteet === Luokka:Pikakirjoitus Luokka:Rooman valtakunta
Luettelo Islannin rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista

Luettelo Islannin rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista suuruusjärjestyksessä. Taulukkoa lukiessa on otettava huomioon että vuonna 2008 22 726 oli sellaisia, jotka kuuluivat johonkin muuhun uskonnolliseen ryhmään tai joita ei ollut luokiteltu ja 9 265 ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhteisöön.http://www.statice.is/?PageID=1180&src;=/temp_en/Dialog/varval.asp?ma=MAN10200%26ti=Population+by+religious+organisations+and+registration+1994-2008++++++%26path=../Database/mannfjoldi/Trufelog/%26lang=1%26units=number Yhdyskunnan nimi Jäsenmäärä 2008 Islannin luterilainen kirkko 252 948 Katolinen kirkko Islannissa 9 351 Reykjavíkin Vapaakirkko 7 911 Hafnarfjörðurin Vapaakirkko 5 232 Reykjavíkin Itsenäinen Kirkko 2 856 Islannin Helluntaikirkko 2 040 Ásatrúarfélagið 1 270 Buddhist Association of Iceland 838 Seitsemännen päivän adventistit 781 The Way, Free Church 734 Jehovan todistajat 683 The Cross 648 Bahá'i Community 412 Muslim Association 402 Venäjän Ortodoksisen kirkon Pyhän Nikolauksen seurakunta 293 The Icelandic Christ-Church 260 Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko 180 Serbian ortodoksinen kirkko 170 Betania 167 Kefas - Christian Community 156 SGI in Iceland 96 The Church of Evangelism 90 Zen in Iceland – Night Pasture 69 Sjónarhæð Congregation 61 First Baptist Church 36 The Believers' Fellowship 33 Reykjavíkurgoðorð 20 Family Federation for World Peace and Unification International 17 Homechurch 11 == Lähteet == Luokka:Uskonto Islannissa Islannin rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista
Uudisraivaus

Uudisraivaus on uuden pellon tai laitumen raivaamista viljelykelpoisesta metsämaasta, suosta tai niitystä. Suurin osa Suomen raivauksista on suoritettu käsivoimin kuokkimalla. Myöhemmin niittyjen ja vanhojen laidunalueiden raivaamisessa käytettiin tavallisesti hevos- tai traktoriauraa. Ensimmäinen työvaihe raivauksessa oli puuston poistaminen joko kaatamalla puut juurineen kirvestä ja kankea käyttämällä tai suorittamalla avohakkuu, jonka jälkeen kannot nostettiin kangen, erilaisten nostolaitteiden tai räjähdysaineiden avulla maasta ylös. Sarkaojat ja lohkon reunaojat kaivettiin käsivoimin lapiolla. Pellonraivaus Oy alkoi 1940-luvulla tehdä uudisraivausta koneellisesti. Kannot nostettiin puskutraktorilla, jossa oli tarkoitukseen soveltuva piikkipuskuri. Seuraavana vuonna kannot puskettiin uudelleen, jolloin multa varisi pois ja ne voitiin polttaa. Tämän jälkeen alue rikottiin järeällä lautasäkeellä ja ajettiin sarkaojat telaketjutraktorin perässä hinattavalla järeällä oja-auralla. Samalla tavalla raivattiin myös suot ja niityt, mutta jos suossa oli kantoja, ne poistettiin telaketjutraktorilla maan ollessa jäässä tai sulan aikana traktorikäyttöisellä kantoharavalla. Jos raivattava alue oli pehmeää, ojat kaivettiin käsin lapiolla, muussa tapauksessa ne vedettiin koneellisesti oja-auralla. Uudisraivauksessa raivattava alue muutettiin pysyvästi pelloksi, kun taas kaskeamisessa viljelmä oli väliaikainen ja palasi muutaman vuoden kuluttua takaisin luonnontilaan. ==Uudisraivauspalkkio== Vuosina 1950–55 Suomen valtion talousarviossa oli erityinen siirtomääräraha uuden pellon raivaukseen. Palkkio voitiin maksaa sellaiselle viljelmälle, jonka peltoala nousi enintään 20 hehtaarin uudisraivauksen suorittamisen jälkeen tai jos viljelmä sijaitsi Pohjois- Suomessa tai itäisen rajaseudun kunnissa, enintään 30 hehtaaria. Palkkio voitiin maksaa peltoalarajoituksitta pika-asutuslain tai maanhankintalain nojalla sellaisille, jotka olivat kyseisten lakien mukaan oikeutettuja saamaan maata tai muuten hankkineet sitä omistukseensa. Raivauspalkkio voitiin maksaa myös sellaiselle, joka oli edellä mainittujen lakien mukaan luovuttanut peltoa tai viljelyslaidunta. Maanluovuttaja sai palkkion myös siinä tapauksessa, jos hän raivasi itse ja luovutti pellon edelleen siirtolaiselle. Maataloushallituksen luvalla palkkio voitiin maksaa myös yleishyödylliselle yhtymälle tai laitokselle. Uudisraivauspalkkio oli myös vuosien 1945–49 valtion tulo- ja menoarvioissa.Pieni tietosanakirja IV. Otava 1952. Neljäs painos. Myöhemmin uudisraivausta alettiin rajoittaa maatalouden ylituotannon johdosta ja nykyisin se on luvanvaraista. ==Lähteet== Luokka:Metsätalous Luokka:Maatalous Luokka:Maatalouden historia Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kyllikki Pohjala

Kyllikki Pohjala (ent. Uuloo; 11. marraskuuta 1894 Nakkila − 22. syyskuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen pitkäaikainen Kokoomuksen kansanedustaja. Hän istui eduskunnassa Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä yhtäjaksoisesti vuosina 1933–1962. Pohjala oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosina 1937, 1940 ja 1943 sekä sosiaaliministerinä Karjalaisen ensimmäisessä hallituksessa. Nakkilassa syntynyt Pohjala valmistui sairaanhoitajaksi vuonna 1917. Vuosina 1918–1919 hän toimi sairaanhoitajana Suomen sisällissodassa Satakunnan rintamalla sekä myöhemmin Viron vapaussodassa Pohjan Poikien rykmentissä. Pohjala muutti vuonna 1920 Yhdysvaltoihin. Hän työskenteli sairaanhoitajana ja samalla opiskeli New Yorkissa Columbian yliopistossa, jossa hän suoritti Bachelor of Science -tutkinnon vuonna 1927. Palattuaan Suomeen Pohjala aloitti Sairaanhoitaja-lehden päätoimittajana sekä vuonna 1935 Suomen sairaanhoitajaliiton puheenjohtajana. Molempia tehtäviä hän hoiti kansanedustajantyönsä ohessa vuoteen 1963 saakka. Pohjala vaikutti merkittävästi siihen, että Kokoomus alkoi suhtautua myötämielisemmin sosiaalilainsäädännön kehittämiseen. Pohjalalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1954. Hän julkaisi vuonna 1966 muistelmateoksen Kuljin tietäni. Pohjala on haudattu Nakkilan hautausmaalle. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Kyllikki Pohjala : Uusi erikoinen amerikkalainen sairaala. Ainutlaatuinen alallaan, Suomen Kuvalehti, 22.03.1924, nro 12, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Kyllikki Pohjala : Kansainvälinen talo. Ulkomaalaisten yliopistoelämää suuressa New Yorkin kaupungissa, Suomen Kuvalehti, 20.09.1924, nro 38, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Suomen sosiaaliministerit Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Suomalaiset sairaanhoitajat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Authentic Narrative of the Death of Lord Nelson

The Death of Lord Nelson eli Authentic Narrative of the Death of Lord Nelson on irlantilaisen laivalääkärin William Beattyn kirjoittama teos, jossa hän kertoo amiraali Horatio Nelsonin kuolemasta ja siihen liittyvistä tapahtumista. Teos ilmestyi 1807. Britannian kansallisarkiston National Archivesin tutkijat arvelevat että HMS Victoryn laivapäiväkirjasta puuttuvat tiedot amiraali Nelsonin kuolemasta on jätetty tahallaan pois. Beatty olisi jättänyt ne pois kertoakseen ne vasta omassa kirjassaan.When Nelson lost his arm, Independent.co == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Luokka:1800-vuosikymmenen kirjat Luokka:Brittiläiset tietokirjat
Lhermitten–Duclos'n tauti

Lhermitten–Duclos'n tauti on harvinainen, hitaasti kehittyvä aivokasvain. Tapaukset ovat satunnaisia tai Cowdenin oireyhtymään liittyessään autosomissa vallitsevasti periytyviäAtlas of Genetics and Cytogenetics in Oncology and Haematology: Lhermitte-Duclos disease. Hamartooman kaltainen kasvain esiintyy sairastuneilla pikkuaivoissa. Lhermitte ja Duclos kuvasivat taudin vuonna 1920Lhermitte-Duclos Disease: Assessment with MR Imaging, Positron Emission Tomography, Single-photon Emission CT, and MR Spectroscopy. Taudille tyypillisiä oireita ovat näköhäiriöt, motoriset ongelmat, päänsärky ja poikkeava EEG. == Lähteet == Luokka:Neurologiset sairaudet
Hartikainen

Hartikainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Anni Hartikainen (s. 2003), jalkapalloilija * Antti Hartikainen (s. 1963), yleisesikuntaupseeri ja Tullin ent. pääjohtaja * Antti Hartikainen (s. 1976), oboisti ja kapellimestari * Antti Hartikainen (s. 1985), pesäpalloilija * Ari Hartikainen (s. 1958), raviohjastaja ja -valmentaja * Emil Hartikainen (s. 2003), viulisti * Ensio Hartikainen (s. 1941), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos * Erkki Hartikainen (1942–2021), uskontokriitikko * Hanna Hartikainen (s. 1971), yritysjohtaja * Heli Hartikainen (s. 1993), saksofonisti, klarinetisti, säveltäjä ja äänitaiteilija * Helinä Hartikainen (s. 1947), maatalouskemisti, professori * Jani Hartikainen (s. 1975), jalkapalloilija * Jari Hartikainen (s. 1967), keihäänheittäjä * Jarkko Hartikainen (s. 1981), säveltäjä * Jessica Lindfors, o.s. Hartikainen (s. 1977), pikajuoksija, pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja * Johanna Hartikainen (s. 1964), käsikirjoittaja * Johannes Hartikainen (1912–1979), Mannerheim-ristin ritari * Juho Hartikainen (1861–1889), toimittaja * Kaarlo Hartikainen (s. 1891), kirjailija * Karl Emil Hartikainen (1873–1939), kauppias ja yritys- ja pankinjohtaja, kauppaneuvos * Niina Hartikainen (s. 1982), laulaja ja musikaaliesiintyjä * Olli Hartikainen (s. 1968), pesäpalloilija * Pekka Hartikainen (1861–1889), toimittaja ja kirjailija * Saana Hartikainen (s. 2000), jalkapalloilija * Santeri Hartikainen (s. 1999), jääkiekkoilija * Soja Murto-Hartikainen (s. 1975), kansallispukujen valmistaja * Teemu Hartikainen (s. 1990), jääkiekkoilija ja olympiavoittaja * Teemu Hartikainen (s. 1991), koripalloilija ==Kuvitteelliset hahmot== * Härski Hartikainen, hahmo Uuno Turhapuro -elokuvissa
Černá Pole

Černá Pole (suomeksi Mustat niityt) on Tšekin toiseksi suurimman kaupungin Brnon kaupunginosa. Se sijaitsee lähellä kaupungin keskustaa sen pohjoispuolella, Brno-severin osa-alueella. Alue on rauhallista, melko vaurasta asuinaluetta, jossa on paljon ravintoloita mutta vähän parkkipaikkoja.Neighborhood guide: Černá Pole Brno Now Černá Polessa on arkkitehtuuriltaan merkittäviä kohteita 1920- ja 1930-lukujen vaihteesta: Mies van der Rohen Villa Tugendhat on Unescon maailmanperintökohde.Unesco Muita merkittäviä rakennuksia ovat Josef Kranzin suunnittelema Cafe Era ja Mojmír Kyselkan piirtämä kolmikerroksinen Masarykin yhteiskoulu (Masarykova obecná škola chlapecká a dívčí).ArchINformKyselka Brnon kaupungin sivuilla == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Viralliset verkkosivut (tšekiksi) Luokka:Brno Luokka:Kaupunginosat
Nuorisotutkimusseura

Nuorisotutkimusseura on suomalainen vuonna 1988 perustettu poikkitieteellinen yhdistys, jonka tavoitteena on edistää nuorisotutkimusta. Nuorisotutkimusseura järjestää seminaareja ja julkaisee alan tutkimusta sekä ylläpitää nuorisotutkijarekisteriä. Seura harjoittaa myös omaa tutkimustoimintaa vuonna 1999 perustetun Nuorisotutkimusverkoston kautta. Yhdistyksellä on noin 360 jäsentä. Nuorisotutkimusseura on julkaissut Nuorisotutkimus-lehteä (ISSN 0780-0886) vuodesta 1993 alkaen. Itse lehti on ilmestynyt vuodesta 1983, ja sitä julkaisi aluksi Kansalaiskasvatuksen keskus. Välillä mukana oli myös Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssi.Suomen kansallisbibliografia == Lähteet== == Aiheesta muualla == * Nuorisotutkimusseura. Luokka:Nuorisokulttuuri Luokka:Suomalaiset tiedeyhdistykset
Kolonoskopia

Kolonoskopia on paksusuolen tähystys. Toimenpiteen perusteena voivat olla esimerkiksi pitkäaikaiset vatsakivut, muutokset suolen toiminnassa ja veri ulosteessa. Kolonoskopialla voidaan havaita esimerkiksi kasvain tai tulehdus. Toimenpidettä käytetään myös syöpien, hyvänlaatuisten kasvainten ja kroonisten tulehduksellisten suolistosairauksien (Crohnin taudin ja haavaisen koliitin) seurannassa. Suoli on tyhjennettävä hyvin ennen kolonoskopiaa. Tämä tapahtuu juomalla jo edellispäivänä ulostussainetta veden seassa noin 3-4 litraa. Näin suolen limakalvon tarkastelu helpottuu. Itse toimenpide kestää kahdestakymmenestä minuutista tuntiin.Paksusuolen tähystys eli kolonoskopia Yleisesti ottaen kolonoskopia on erittäin turvallinen. Komplikaatioiden riski on arviolta 0,35 prosenttia. Jos kolonoskopiassa poistetaan polyyppi, on komplikaatioiden riski korkeampi, noin 2,3 prosenttia.Colonoscopy Risks Suomessa näitä toimenpiteitä tehdään noin 25 000 vuodessa. Potilaat voivat kokea tutkimuksen epämiellyttävänä tai jopa kivuliaana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Diagnostiset tähystykset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Teller

Teller on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Edward Teller (1908–2003), yhdysvaltalainen fyysikko, vetypommin suunnittelija * Miles Teller (s. 1987), yhdysvaltalainen näyttelijä * Teller (ent. Raymond Joseph Teller), yhdysvaltalainen taikuri ja koomikko, toinen Penn & Teller -kaksikon jäsenistä == Katso myös == * Penn & Teller, yhdysvaltalainen televisiosarja * Teller, kylä Alaskassa ja:テラー
Tapani Aartomaa

Tapani Olavi Aartomaa (7. toukokuuta 1934 Karuna – 27. lokakuuta 2009 Helsinki) oli kansainvälisesti tunnettu suomalainen graafinen suunnittelija ja professori.Tapani Aartomaan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Hänet palkittiin taideteollisuuden valtionpalkinnolla vuonna 1986 ja nimettiin vuoden graafikoksi vuonna 2001. Aartomaa toimi graafikkona mainostoimistoissa vuosina 1957–1963, kunnes perusti oman Studio Aartomaan. Oman suunnittelutyönsä ohella Aartomaa toimi pitkään alan opettajana muun muassa MG-koulussa, Lahden muotoiluinstituutissa (1972–1986) ja Pekka Halosen akatemiassa sekä apulaisprofessorina ja professorina Taideteollisessa korkeakoulussa 1986–1999.Tapani Aartomaa on kuollut. M&M; 2009 Aartomaa suunnitteli Päijät-Hämeen maakuntavaakunan vuonna 1997. Hän suunnitteli myös mainoskuvituksia, julisteita sekä kirjankansia muun muassa Kirjayhtymälle ja kristillisille kustantajille.Ville Hänninen: Kirjan kasvot: sata vuotta suomalaisia kirjankansia, s. 163–164, 169–170. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2017. Aartomaa on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle. == Lähteet == == Kirjallisuutta == *Kuutti Lavonen, Martin Relander & Merja Salo: Tapani Aartomaa, graafinen suunnittelija. Studio Aartomaa, Lahti 2003. Luokka:Suomalaiset graafiset suunnittelijat Luokka:Taideteollisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit