Helsingin Sanomat

Helsingin Sanomat (lyh. HS) on suomalainen sitoutumaton sanomalehti ja levikiltään Suomen suurin tilattava sanomalehti. Sen omistaa Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Media Finland. Vuonna 2019 painetun lehden levikki oli 203 456 ja kokonaislevikki 339 437. Päivittäisiä lukijoita sillä on keskimäärin 688 000. Helsingin Sanomat on Pohjoismaiden laajalevikkisin sanomalehti. Lehden liitteenä ilmestyy kuukausittain aikakauslehtimäinen Kuukausiliite. Levikintarkastuksen mukaan Kuukausiliitteellä on keskimäärin 867 000 lukijaa eli enemmän kuin varsinaisella lehdellä. Helsingin Sanomien vastaava päätoimittaja on Erja Yläjärvi. == Historia == ===Päivälehti=== Lehti perustettiin nimellä Päivälehti vuonna 1889 alun perin nuorsuomalaisten äänenkannattajaksi. Lehden perustajia olivat muun muassa Eero Erkko, Juhani Aho ja Arvid Järnefelt. Ensimmäinen näytenumero ilmestyi 16. marraskuuta 1889, mutta säännöllinen ilmestyminen kuusi kertaa viikossa alkoi vasta vuoden 1890 alkupuolella. Vuonna 1894 päivälehteläisten ”nuorten” piirissä perustettiin nuorsuomalainen puolue. ===Helsingin Sanomat aloittaa=== Viranomaiset lakkauttivat Päivälehden 3. heinäkuuta 1904 sen viitattua epäsuorasti mutta hyväksyvästi kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhaan. Jo keväällä 1903 Bobrikov oli karkottanut lehden perustajan Eero Erkon maasta yhdessä muiden johtavien perustuslaillisten kanssa. Päivälehden tilalle perustettiin kuitenkin saman tien Helsingin Sanomat, jonka ensimmäinen numero ilmestyi 7. heinäkuuta 1904. Samalla perustettiin myös kustannusyhtiö Sanoma Osakeyhtiö (sittemmin Sanoma News, nyk. Sanoma Media Finland), joka kuuluu nykyisin Sanoma-konserniin. Valtiollisen tilanteen muututtua Bobrikovin murhan jälkeen Eero Erkko saattoi palata Suomeen 1905, ja hän astui seuraavana vuonna Helsingin Sanomien johtoon. Suomen suurin lehti Helsingin Sanomista tuli vuonna 1914, jolloin se alkoi ilmestyä seitsenpäiväisenä. ===Itsenäisyyden alku=== Lehti oli ensimmäisinä vuosikymmeninään suomenkielinen liberalismin lippulaiva. Se oli 1904–1918 Nuorsuomalaisen puolueen ja 1918–1932 Kansallisen Edistyspuolueen pää-äänenkannattaja. Lehteen kirjoittivat monet Edistyspuolueen poliitikot, kuten K. J. Ståhlberg, Rudolf Holsti ja Heikki Ritavuori. Helsingin Sanomien uutistekstien kirjasintyyppi muuttui fraktuurasta antiikvaksi 1. maaliskuuta 1925. Lehden ilmoitukset oli ladottu antiikvalla jo aiemmin. Eero Erkon kuoltua vuonna 1927 hänen pojastaan Eljas Erkosta tuli sekä Helsingin Sanomien päätoimittaja että Sanoma Osakeyhtiön toimitusjohtaja. Eljas Erkon aikana Helsingin Sanomat julistautui puolueettomaksi lehdeksi 1932, joskin sen linja säilyi lähellä Edistyspuoluetta aina puolueen hajoamiseen vuonna 1951 saakka. ===Ilta- Sanomain perustaminen=== Helmikuussa 1932, Mäntsälän kapinan sytyttyä, lehdelle luotiin nopeasti oma iltapainos Ilta-Sanomat. Erkko arvioi kapinan olevan niin suuri ja tärkeä uutinen, että vanhanaikaiset kaupungilla kiertävät sähkösanomat eivät riittäisi sen raportoimiseen. Kapinauutisoinnissaan lehti esiintyi laillisuusrintaman ja hallituksen tukijana. Ilta-Sanomat ilmestyi Helsingin Sanomien iltapainoksena vuoteen 1949, jolloin se irtautui omaksi lehdekseen. Eljas Erkko luopui päätoimittajuudesta 1938 noustessaan Cajanderin hallituksen ulkoministeriksi, ja uudeksi päätoimittajaksi valittiin ulkomaantoimittaja Yrjö Niiniluoto. ===Sotienjälkeinen aika=== Toisen maailmansodan jälkeiset vuosikymmenet olivat Helsingin Sanomille pitkän kasvun aikaa. Vuonna 1954 siitä tuli Pohjoismaiden suurin tilauslehti yli 236 000 kappaleen arkilevikillä ja lähes 260 000 kappaleen sunnuntailevikillä. Lehteä yli kaksi vuosikymmentä johtaneen Yrjö Niiniluodon kuoltua 1961 päätoimitus uudistettiin: entisen yhden päätoimittajan tilalle tulivat vastaava päätoimittaja sekä yhdestä kolmeen alempaa päätoimittajaa. Vuonna 1967 Sanomain ammattikoulun yhteyteen perustettiin oma toimittajakoulu. Lehteä painettiin toimituksen vieressä Ludviginkadulla vuoteen 1977 asti. Tuolloin painatus koki teknisen vallankumouksen, kun Sanomalan painolaitos vihittiin käyttöön Vantaan Martinlaaksossa. Lehden sivut siirrettiin Ludviginkadulta Sanomalaan sähköisesti radiolinkin kautta. ===Suuruuden vuodet=== Helsingin Sanomista tuli Pohjoismaiden suurin aamulehti vuonna 1981, kun sen arkilevikki ylitti 400 000 kappaleen rajan. Ajanjakson tunnettuihin toimittajiin kuuluivat muiden muassa teatteri- ja televisioarvostelija Jukka Kajava ja musiikkiarvostelija Seppo Heikinheimo sekä lehden pitkäaikainen pilapiirtäjä Kari Suomalainen. 1980-luvun taitteessa Helsingin Sanomat ja eräät muut päivälehdet alkoivat haluta televisio-ohjelmia ennakkokatseltaviksi, jotta ne voitaisiin siihen asti käytetyn jälkikäteisarvioinnin sijasta arvostella jo saman aamun lehdessä, mutta monet Yleisradion toimitukset olivat ”Kajava- kauhussaan” toista mieltä. Osa lehdistöstäkin piti tätä tarpeettomana, mutta tapa jäi kuitenkin käyttöön. Seuraavien vuosikymmenten aikana lehteen perustettiin kaksi liitettä. Vuonna 1983 aloitti ilmestymisensä pitkiä aikakauslehtimäisiä artikkeleita sisältävä, kiiltävälle paperille painettu Kuukausiliite. Viihteellisempi, nuorekkaalle lukijakunnalle tarkoitettu viikkoliite Nyt alkoi ilmestyä 1995. Vuonna 1989 lehden rakenne uudistui, kun se jaettiin neljään osaan elokuun alusta lähtien. 16. marraskuuta ilmestyneestä 100-vuotisjuhlanumerosta lähtien ne on nimetty A-, B-, C- ja D-osiksi. Lehden internet-versio avattiin vuonna 1996 nimellä Verkkoliite. Verkkopalvelun nimi ja verkko-osoite (www.helsinginsanomat.fi) muuttuivat muotoon HS.fi vuonna 2006.HS.fi:n historiakooste, multimedia ===Vuosituhannen vaihduttua=== Vuonna 2005 perustettiin Helsingin Sanomat Oy, joka sulautui takaisin emoyhtiöönsä Sanoma News Oy:hyn 2009. Vuonna 2005 Helsingin Sanomat osti Radio Helsingin. Sunnuntain 8. lokakuuta 2006 pääkirjoituksessa päätoimittaja Janne Virkkunen ilmoitti lehden tukevan Suomen Nato-jäsenyyttä. Vuonna 2007 Aatos Erkko toivoi Helsingin Sanomien jatkavan "liberaalilla linjallaan". Samalla hän ilmoitti, ettei puutu lehden toimitukseen.Helsingin Sanomat 1.4.2008, s. A5. ===Uudistusten aikaa=== Marraskuussa 2011 Helsingin Sanomien ja Nelosen uutistoimitoimitukset yhdistyivät. Huhtikuussa 2012 Helsingin Sanomat otti ensimmäisenä suomalaisena mediatalona tarjontaan mukaan lehden ja tablettitietokoneen yhteistilauksen. Marraskuussa 2012 lehden internet-sivuille pystytettiin maksumuuri. Ilmaiseksi saa lukea viisi uutista viikossa ja etusivua. Sanoman hallitus päätti 31. heinäkuuta 2012, että lehti siirtyy tabloidikokoon tiistaista 8. tammikuuta 2013 alkaen. Tuotantoteknisistä syistä muutosta edeltävänä maanantaina lehteä ei julkaistu, joten sunnuntain, loppiaisen 6. tammikuuta lehti jäi viimeiseksi broadsheet- kokoiseksi.Helsingin Sanomien suuri lehtiuudistus toteutuu tammikuussa, hs.fi, uutiset, viitattu 31.7.2012 Loppuvuodesta 2012 ilmoitettiin myös lehden englanninkielisen verkkojulkaisun lopettamisesta. Toukokuussa 2013 Mikael Pentikäinen erotettiin vastaavan päätoimittajan tehtävästä. Potkuja perusteltiin luottamuspulalla. Väliaikaiseksi vastaavaksi päätoimittajaksi valittiin Riikka Venäläinen. Syyskuussa 2013 Kaius Niemi aloitti lehden vastaavana päätoimittajana. Syksyllä 2013 Helsingin Sanomat myi Radio Helsingin. Vuonna 2013 lehden levikki oli 313 062 ja sunnuntailevikki 352 541. Elokuussa 2014 Helsingin Sanomat alkoi julkaista vain internetissä ilmestyvää iltapainosta. Painos ilmestyy kello 16.30 ja on nimeltään HS Ilta. Elokuussa 2017 Helsingin Sanomat avasi verkkosivuillaan tilaajilleen Aikakone-nimisen palvelun josta voi lukea digitoituina näköislehtinä vuosien 1904-1997 vanhoja Helsingin Sanomia. Kun Donald Trump ja Vladimir Putin tapasivat Helsingissä 2018, Helsingin Sanomat mainosti kampanjalla, jossa presidentit toivotettiin tervetulleiksi lehdistönvapauden maahan. Mainokset herättivät maailmanlaajuista huomiota ja ne palkittiin Kultahuipulla, Effiellä ja Suurella journalistipalkinnolla. Helsingin Sanomat julkaisi vuonna 2017 artikkelin "Salaisuus kallion uumenissa – juuri kukaan ei tiedä, mitä tekee Puolustusvoimien Viestikoekeskus, mutta nyt HS:n saamat asiakirjat avaavat mysteerin", joka oli tarkoitettu suunnitellun juttusarjan ensimmäiseksi osaksi. Puolustusvoimien pääesikunta teki poliisille tutkintapyynnön artikkelin julkaisun jälkeen. Keskusrikospoliisin esitutkinnan perusteella poliisi epäilee viittä Helsingin Sanomien työntekijää turvallisuus­salaisuuden paljastamisesta. === 2020– === Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 Venäjän hallinto pakotti venäläisen median raportoimaan ainoastaan virallisesti hyväksyttyä tietoa. Lisäksi viimeiset riippumattomat radio- ja tv-kanavat lakkautettiin. Vastareaktiona pohjoismaiset sanomalehdet Helsingin Sanomat, Dagens Nyheter ja Politiken ryhtyivät julkaisemaan artikkeleitaan venäjäksi. Päätoimittaja Kaius Niemi jäi kiinni rattijuopumuksesta ja erosi tehtävästään marraskuussa 2022. Vuonna 2023 Helsingin Sanomat lakkasi julkaisemasta freelancer-toimittajien kirjoittamia TV-arvosteluja. Uudistuksen jälkeen Tv- sivun pääjuttupaikalla julkaistiin vain puffimaisia, lehdistötiedotteilta vaikuttavia juttuja, tai sellaisia kritiikkejä, jotka oli jo aiemmin julkaistu Ilta-Sanomissa. Uudistusta moitittiin "halpuutukseksi" ja "alennustilaksi". 2023 lehti perusti tutkivan journalismin ryhmän, johon kuuluvat mm. Salla Vuorikoski, Tuomo Pietiläinen, Susanna Reinboth ja Paavo Teittinen. == Formaatti == Vuonna 2013 lehti siirtyi isosta broadsheet-koosta puolet pienempään tabloid-kokoon. Tabloid-uudistuksesta lähtien lehden serif-fonttina on ollut Sanomat, ja sans-fontteina Helsingin ja Helsingin Text sekä Publico Text. Vuodesta 2009 otsikkofonttina oli ollut The Antiqua HS ja leipätekstinä Quatext. == Sisältö == === Linja === Journalisti-lehden laskelmien mukaan vuosina 2023–2024 kiristyneen työmarkkinakriisin aikaan Helsingin Sanomat oli pääkirjoituksissaan ja näkökulmateksteissään kriittinen sekä ammattiyhdistysliikettä että Orpon hallitusta kohtaan. Lehti kirjoitti myös neutraaleja juttuja, mutta linja muuttui huomattavasti kriittisemmäksi ay- liikettä kohtaan vuoden 2024 alussa. === Pilapiirtäjät === Ensimmäisenä Helsingin Sanomien säännöllisenä pilapiirtäjänä aloitti 1930-luvulla Oskari ”Oki” Räisänen, jonka piirrustuksia selvennettiin pitkillä kuvateksteillä. Hänet korvasi vuonna 1950 Kari Suomalainen. Suomalainen halusi tehdä piirroksia, joita ei tarvinnut selitellä. Hänen uransa kesti viidettä vuosikymmentä. Se päättyi vuonna 1991 riitaan, kun lehti ei suostunut julkaisemaan hänen muukalaisvastaista piirrostaan. Mauri Kunnas käväisi pilapiirtäjänä vuoden 1983 paikkeilla. Karin seuraajaksi tuli Terho Ovaska, jolle oli tyypillistä kuvata tavallisen ihmisen havaintoja. Ovaska jäi eläkkeelle vuonna 2005. Häntä seurasi Henrik Karlsson, kotimaiseen politiikkaan keskittynyt kommentaattori. Karlsson kertoi: ”En halunnut käyttää jättilekaa, vaan pikemminkin kutitella höyhenellä, ja saada edes jonkun lukijan ajattelemaan”. Hän jatkoi työssä eläköitymiseensä asti, vuoteen 2020. Sarjakuvasivuilla ilmestynyttä Fingerporia piirtänyt Pertti Jarla ryhtyi tekemään viikottaisia pilapiirroksia vuonna 2020. Jarlan lopetettua vuonna 2024 hänet korvasi Ville Ranta, joka totesi: ”Minusta sellainen suttuisempi tyyli on tehokasta ja kaunista”. === Kirjeenvaihtajat === Helsingin Sanomilla on maailmalla 7 kirjeenvaihtajaa. Kirjeenvaihtajien asemapaikat ovat Washington, Bryssel, Lontoo, Berliini, Tukholma, Moskova ja Peking. Lisäksi on kahdeksas kirjeenvaihtaja, jonka työtä ohjaa teema eikä mikään tietty maantieteellinen alue. Teemakirjeenvaihtaja valitaan yhdeksi vuodeksi kerrallaan. Tähän mennessä teemoina ovat olleet mm. tulevaisuus vuonna 2018, ilmasto 2019, Silkkitie 2020–2021, luontokato 2021–2022 ja Nato 2022–2023 ja Suomi-Viro 2024. === Sarjakuvat === Tarmo Koiviston Mämmilä ilmestyi Kuukausiliitteessä vuosina 1983–1996. Mämmilän jälkeen Koivisto on piirtänyt lehteen sarjoja Tää pääkaupunki, Pääkaupunki ja Ajatushautomo. Ajatushautomo ilmestyy Kuukausiliitteen joka numerossa. Rip Kirby seikkaili lehden sivuilla vuodesta 1948 alkaen aina 2010-luvulle saakka ja tauon jälkeen digilehdessä vuoteen 2023. Biller ja Wulffmorgenthaler ovat ilmestyneet lehdessä vuodesta 2009, Jarkko Vehniäisen Kamala luonto vuodesta 2013 ja Keskenkasvuisia vuodesta 2020. Bill Wattersonin Lassi ja Leeviä (1985–1995) on julkaistu uusintoina vuodesta 2013. Joonas Rinta-Kannon Fok_It aloitti sarjakuvasivulla vuonna 2023. Timo Mäkelän ja Merja Heikkisen Pieniä julmia tarinoita ilmestyi 1997–1999. Muita lehdessä ilmestyneitä sarjakuvia ovat Fingerpori, Viivi ja Wagner, Rauta-Reetta, Masi, Harald Hirmuinen, Kamut, Velho, Harald Hirmuinen, Karvinen, Jere, Katja Tukiaisen Kisu ja Nils Axle Kantenin Jalmari. === Visio === Visio-liite aloitti ilmestymisensä 6. maaliskuuta 2021. Printtiliite painettiin punaiselle paperille, jota valmisti koko Euroopassa vain yksi tehdas, joka sijaitsi Saksassa. Liite lakkasi ilmestymästä lokakuussa 2024. Visio-brändillä merkittyjä artikkeleita julkaistaan edelleen lehden osana. === Pakinat === Helsingin Sanomien pakinoitsijoita ovat olleet muun muassa Arijoutsi (Heikki Marttila, 1942–1971), Kai de Puu (Matti Almila), Origo (Jouni Lompolo, 1956–2001), Pii (Pirkko Kolbe, 1967–1994), Toinen mies (Pentti Järvinen, 1989–2012) ja Kaisla (Seppo Kaisla, 2009–2015)Seppo Kaisla aloittaa HS:n pakinoitsijana – HS.fi 15.4.2009 (€)Haku – Seppo+Kaisla – HS.fi. Kuukausiliitteen pakinoitsijanimimerkki Kuukautinen (Teppo Sillantaus) aloitti vuonna 2010. === Menneisyydessä === ==== Nyt-liite ==== Nyt-liite oli vuosina 1995–2024 perjantaisin Helsingin Sanomien mukana ilmestynyt lisälehti, nuorille suunnattu ja tyyliltään räväkkä. Ensimmäinen Nyt-liite ilmestyi 3. marraskuuta 1995. Nyt-liitteessä julkaistiin muun muassa ennakkotietoja tulevan viikon televisio- ja radio-ohjelmista, menovinkkejä suomalaiskaupunkien tapahtumista sekä huumoripitoisia vakiopalstoja, joissa usein irvailtiin julkisuuden henkilöillä. Näitä olivat Identtiset kaksoset (kuvapareja julkkiksista, alaotsikkona ”Hehän ovat kuin kaksi marjaa”), KummalLista (outojen asioiden luetteloita) sekä Viikon pääasiat (sarkastisia yhden virkkeen kiteytyksiä tuoreista tapahtumista ja ilmiöistä). Lehden sisältöön kuuluivat myös Julia Vuoren piirtämä jänishahmo sekä sarjakuva Naisen kanssa. Nyt-liitteen toimituksen esimiehiä olivat eri aikoina muun muassa Reetta Räty, Ville Blåfield ja Tuomas Peltomäki. Liitteen ulkoasua ja rakennetta uudistettiin vuonna 2011, jolloin vaihtui mm. lehden logo. Vuonna 2013 Nytistä kaavailtiin viikkoliitteen sijasta kuukausittaista 60–70-sivuista aikakauslehteä, mutta hankkeesta luovuttiin. Maaliskuussa 2022 Nyt muuttui pelkästään tv-ohjelmista kertovaksi liitteeksi. Liite lakkasi ilmestymästä painetussa muodossa marraskuussa 2023. Tammikuussa 2024 Helsingin Sanomat ilmoitti lopettavansa ”Nyt-brändin” myös verkkolehden osana.HS:n Nyt-brändi siirtyy historiaan – tilalle enemmän ääntä ja videota emo-Hesariin Helsingin Sanomat 19.1.2024. Viitattu 20.1.2024. ==== Vastauspalsta ==== Sunnuntaisivujen vastauspalsta, Virve Aarnivan pitämä Kysy Kirstiltä aloitti vuonna 1993 ja jatkoi aina vuoteen 2009, jolloin Aarniva jäi eläkkeelle. Kirja Kirsti vastaa julkaistiin 1999ISBN 952-5180-18-2. Kirstin palstan sijaiseksi tuli Torsti tietää vuonna 1998. Kirstin jäätyä eläkkeelle hänen paikkansa otti Usko Siskoa. Torsti vastasi esimerkiksi teknisiin ja luonnon­tiedettä koskeviin kysymyksiin, ja Sisko kehitettiin sen vastapainoksi vastaamaan ihmissuhteisiin ja etiikkaan liittyviin kysymyksiin. Kirstin, Torstin ja Siskon palstat lakkautettiin vuonna 2023. Vastauspalsta ei ollut verkossa yhtä suosittu kuin paperilehdessä ja päätoimittajan mukaan sen tilalle haluttiin kehittää palsta, joka kiinnostaisi lukijoita myös digitaalisessa ympäristössä. == Nykyisiä toimittajia == * Jussi Ahlroth * Pertti Avola * Fanny Fröman * Mikko-Pekka Heikkinen * Marko Junkkari * Jouni K. Kemppainen * Jussi Lehmusvesi * Veera Luoma-aho * Jaakko Lyytinen * Antti Majander * Pekka Mykkänen * Esa Mäkinen * Tommi Nieminen * Anna-Stina Nykänen * Timo Paukku * Tuomo Pietiläinen * Jussi Pullinen * Susanna Reinboth * Saska Saarikoski * Sami Sillanpää * Vesa Sirén * Paavo Teittinen * Satu Vasantola * Salla Vuorikoski == Päätoimittajat == Vuoteen 1961 asti Helsingin Sanomilla oli yksi päätoimittaja, poikkeuksena 1920–1930-luvun vaihde, jolloin Eljas Erkko ja W. W. Tuomioja jakoivat päätoimittajuuden neljän vuoden ajan. Vuodesta 1961 eteenpäin lehdellä on ollut vastaava päätoimittaja sekä yhdestä kolmeen alempaa päätoimittajaa. ===Päätoimittajat ennen vuotta 1961=== * Paavo Warén 1904–1905 * Heikki Renvall 1905–1906 * Severi Nuormaa 1906–1908 * Eero Erkko 1909–1918 ja 1920–1927 * Santeri Ivalo 1918–1920 * W. W. Tuomioja 1927–1931 * Eljas Erkko 1927–1938 * Yrjö Niiniluoto 1938–1961 ===Vastaavat päätoimittajat vuoden 1961 jälkeen=== * Teo Mertanen 1961–1976 (hallinnollinen päätoimittaja 1976–1984) * Heikki Tikkanen 1976–1990 (ei-vastaava päätoimittaja 1966–1976) * Janne Virkkunen 1991–2010 * Mikael Pentikäinen 2010–2013 * Riikka Venäläinen 2013 (Mikael Pentikäisen erottamisen jälkeen vt. vastaava päätoimittaja 27.5.–15.9.2013) * Kaius Niemi 2013–2022 * Antero Mukka 2022 (Niemen eron jälkeen vt. vastaava päätoimittaja 18.11.2022 alkaenhttps://yle.fi/a/74-20005217 4.9.2023 saakkahttps://www.sanoma.com/fi/news/2023/cision/erja-ylajarvi-helsingin- sanomien-vastaavaksi-paatoimittajaksi/) * Erja Yläjärvi 4. syyskuuta 2023– ===Muut päätoimittajat vuoden 1961 jälkeen=== * Aatos Erkko 1961–1970 * Keijo Kylävaara 1970–1982 * Simopekka Nortamo 1976–1992 * Seppo Kievari 1982–1989 * Keijo K. Kulha 1982–1997 * Reetta Meriläinen 1991–2011 * Heleena Savela 1997–2006 * Riikka Venäläinen 2011–2014Yle.fi * Päivi Anttikoski 2014–2017Helsingin Sanomien päätoimittaja Päivi Anttikoski irtisanoutui Yle.fi, uutiset 27.2.2017 * Antero Mukka 2014– * Anu Ubaud 2019–2022 * Laura Saarikoski 2022–2024 ==Levikin kehitys== Helsingin Sanomien lehden levikki vuosina 2001–2019:https://mediaauditfinland.fi/wp-content/uploads/2020/06/LT- tilasto-2018.pdfhttps://mediaauditfinland.fi/wp-content/uploads/2020/08/LT- tilasto-2019.pdf ImageSize = width:840 height:300 PlotArea = left:50 right:140 top:20 bottom:20 TimeAxis = orientation:vertical AlignBars = justify Colors = id:gray2 value:gray(0.7) legend:kokonaislevikki id:gray1 value:gray(0.85) legend:painettu_levikki id:red1 value:rgb(0.8,0,0) DateFormat = yyyy Period = from:0 till:500000 ScaleMajor = unit:year increment:100000 start:0 gridcolor:gray1 Legend = orientation:vertical position:right PlotData = color:gray1 width:15 textcolor:red1 fontsize:8px bar:2001 from:0 till:446380 text:446 380 bar:2002 from:0 till:441325 text:441 325 bar:2003 from:0 till:439618 text:439 618 bar:2004 from:0 till:434472 text:434 472 bar:2005 from:0 till:430785 text:430 785 bar:2006 from:0 till:426117 text:426 117 bar:2007 from:0 till:419791 text:419 791 bar:2008 from:0 till:412421 text:412 421 bar:2009 from:0 till:397838 text:397 838 bar:2010 from:0 till:383361 text:383 361 bar:2011 from:0 till:365994 text:365 994 bar:2012 from:0 till:337962 text:337 962 bar:2013 from:0 till:313062 text:313 062 bar:2013 from:313063 till:354737 text:354 737 color:gray2 textcolor:black bar:2014 from:0 till:285223 text:285 223 bar:2014 from:285224 till:331551 text:331 551 color:gray2 textcolor:black bar:2015 from:0 till:267094 text:267 094 bar:2015 from:267095 till:324451 text:324 451 color:gray2 textcolor:black bar:2016 from:0 till:252058 text:252 058 bar:2016 from:252058 till:321828 text:321 828 color:gray2 textcolor:black bar:2017 from:0 till:234258 text:234 258 bar:2017 from:234258 till:324997 text:324 997 color:gray2 textcolor:black bar:2018 from:0 till:220830 text:220 830 bar:2018 from:220830 till:332717 text:332 717 color:gray2 textcolor:black bar:2019 from:0 till:203456 text:203 456 bar:2019 from:203456 till:339437 text:339 437 color:gray2 textcolor:black Vuonna 2023 Helsingin Sanomien painetun lehden keskimääräinen lukijamäärä oli 549 900 kpl ja kokonaistavoitettavuus 1 996 300 kpl.KMT Lukijamäärät 2023 27.2.2024 Media Audit Finland Oy. Luvut eivät ole vertailukelpoisia levikkitietojen kanssa. == Verkkosivusto == Alexan mukaan verkkosivusto hs.fi on Suomen 24. suosituin verkkosivusto. == Katso myös == * :Luokka:Helsingin Sanomien henkilöstö * Luettelo suomalaisista sanomalehdistä * Median museo ja arkisto Merkki * Nelosen uutiset ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * * Klemola, Pertti: Helsingin Sanomat, sananvapauden monopoli. Otava, 1981. * * Pietilä, Kauko – Sondermann, Klaus: Sanomalehden yhteiskunta. Vastapaino, 1994. * Räty, Reetta & Aalto, Milla: NytTen: Kymmenen vuotta jäniksen selässä. [Helsinki]: Helsingin Sanomat, 2005. ISBN 952-5557-03-0 * Virkkunen, Janne: Päivälehden mies. Helsinki: WSOY, 2013. ISBN 978-951-0-40015-9. * Jyrki Vesikansa: Satavuotinen lehtisota. Uuden Suomen ja Helsingin Sanomain keskinäinen kilpailu 1889–1991. Readme.fi 2021 ISBN 978-952-373-408-1 (perustuu Vesikansan väitöskirjaan) == Aiheesta muualla == * Helsingin Sanomien verkkosivusto * Nyt.fi * Historiallinen sanomalehtikirjasto Digitoidut Päivälehden vuosikerrat 1889 ja 1890. (Kansallisarkisto) * Helsingin Sanomat 1920-luvulla Ylen Elävä arkisto * HS Aikakone Vuosina 1904–1997 ilmestyneet sanomalehdet digitoituina (vaatii digitilauksen ja kirjautumisen) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit