Saksan osavaltiot

Saksa on liittotasavalta, joka koostuu kuudestatoista osavaltiosta. Saksan kielellä osavaltion virallinen nimitys on Land, ’maa’, joskin usein käytetään epävirallista (lakiteknisesti virheellistä) nimitystä Bundesland (’liittomaa’). Kolme maata käyttää nimitystä vapaavaltio (Freistaat): Baijeri (vuodesta 1919), Saksi (vuodesta 1990) ja Thüringen (vuodesta 1994). Lisäksi kaksi kaupungista muodostuvaa osavaltiota eli kaupunkivaltiota (Stadtstaat) viittaa nimessään hansaan: vapaa ja hansakaupunki (Freie und Hansestadt) Hampuri (vuodesta 1806) sekä vapaa hansakaupunki (Freie Hansestadt) Bremen (vuodesta 1806). Koska Saksa on federalistinen valtio, osavaltioilla on laaja itsemääräämisoikeus.Saksan osavaltiot Saksan Helsingin-suurlähetystö Jokaisella osavaltiolla on oma lainsäädäntö ja perustuslaki ja oma vaaleilla valittu parlamentti, maapäivät (Landtag). Osavaltion hallitusta (Landesregierung) johtaa pääministeri (Ministerpräsident). Liittovaltion tasolla osavaltioita edustaa liittoneuvosto (Bundesrat), jossa osavaltiot ovat edustettuina asukaslukuihinsa suhteutettuina. Saksan nykyiset osavaltiot perustettiin suurelta osin vasta 1940-luvun jälkipuoliskolla, ja ne vastaavat vain osittain aikaisempia Saksan keisarikunnan ja Weimarin tasavallan aikaisia osavaltioita. Esimerkiksi silloisen Preussin alueet jakautuvat nykyisin moniin osavaltioihin. Saksan nykyiset osavaltiot muodostettiin vuosina 1945–1947 toisen maailmansodan neljän liittoutuneen eli Yhdysvaltojen, Neuvostoliiton, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan yhteisen sotilashallinnon päätösten mukaisesti. Saksan läntisillä miehitysvyöhykkeillä olleet osavaltiot yhdistyivät vuonna 1949 Saksan liittotasavallaksi. Badenin, Württemberg- Badenin ja Württemberg-Hohenzollernin osavaltiot yhdistettiin vuonna 1952 nykyiseksi Baden-Württembergin osavaltioksi. Saarland oli aluksi puoliautonominen ja liittyi vasta vuonna 1957 liittotasavaltaan. Saksan demokraattisen tasavallan alueella olleet viisi osavaltiota korvattiin vuonna 1952 neljällätoista piirillä. Hieman ennen Saksan jälleenyhdistymistä vuonna 1990 Saksan demokraattiseen tasavaltaan muodostettiin uudelleen osavaltiot, jotka sitten yhdistyivät liittotasavaltaan. Tällöin myös Berliinistä muodostettiin yksi liittotasavallan osavaltioista. Sodan jälkeen kaupunki oli ollut virallisesti neljän vallan miehityksessä, mutta käytännössä se oli jakautunut Itä-Berliiniin ja monin tavoin jo epävirallisesti osavaltioksi luokiteltuun Länsi-Berliiniin. Germany, Federal Republic of location map October 1949 - November 1950.svg|Saksan liittotasavallan osavaltiot lokakuussa 1949 Germany, Federal Republic of location map April 1952 - August 1955.svg|Huhtikuusta 1952 elokuuhun 1955 Baden-Württembergin perustamisen jälkeen Germany, Federal Republic of location map January 1957 - October 1990.svg|Tammikuusta 1957 lokakuuhun 1990 Saarlandin liittymisen jälkeen Germany location map October 1990 - March 1992.svg|Saksojen yhdistymisen jälkeen Germany location map.svg|Nykyinen osavaltiojako vuonna 1992 tehtyjen pienten rajamuutosten jälkeen ==Luettelo Saksan nykyisistä osavaltioista== Osavaltio Lippu Vaakuna Liittyi liittotasavaltaan Pinta-ala (km²) Väkiluku Väestö­tiheys (as./km²) Pää­kaupunki Suurin kaupunki Posti­koodi Ala-Saksi 1949 Hannover Hannover NI Baden-Württemberg 1949 Stuttgart Stuttgart BW Baijeri 1949 München München BY Berliini 1990 kaupunkivaltio kaupunkivaltio BE Brandenburg 1990 Potsdam Potsdam BB Bremen 1949 Bremen Bremen HB Hampuri 1949 kaupunkivaltio kaupunkivaltio HH Hessen 1949 Wiesbaden Frankfurt am Main HE Mecklenburg-Etu- Pommeri 1990 Schwerin Rostock MV Nordrhein-Westfalen 1949 Düsseldorf Köln NW Rheinland-Pfalz 1949 Mainz Mainz RP Saarland 1957 Saarbrücken Saarbrücken SL Saksi 1990 Dresden Leipzig SN Saksi-Anhalt 1990 Magdeburg Halle ST Schleswig- Holstein 1949 Kiel Kiel SH Thüringen 1990 Erfurt Erfurt TH Pinta-alat vuonna 2020 Saksan tilastokeskuksen mukaan. Väkiluvut 31. joulukuuta 2023 Saksan tilastokeskuksen mukaan. Pyöristetty lähimpään täyteen tuhanteen, väentiheys laskettu pyöristämättömistä luvuista. Ei-saksalaisen (Nichtdeutsche) väestön valtakunnallinen osuus oli noin 15 prosenttia. Entisen Itä-Saksan alueen osavaltioissa Berliiniä lukuun ottamatta osuus oli huomattavasti keskiarvoa alempi. Väestöltään kaksi suurinta osavaltiota olivat keskiarvon tuntumassa. == Katso myös == * Saksan keisarikunnan osavaltiot ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit