Kategoria (matematiikka)

pienoiskuva | Kategoria, jossa on kolme objektia A, B ja C, pakolliset identiteettimorfismit, täsmälleen yksi morfismi A:sta B:hen (f), täsmälleen yksi morfismi B:stä C:hen (g) sekä näiden yhdiste g\circ f. Matematiikassa, kategoria on rakenne, joka koostuu objekteista sekä objektien välisistä morfismeista. Keskeistä on kahden "peräkkäisen" morfismin yhdisteen olemassaolo: jos f on morfismi objektista A objektiin B, ja g morfismi objektista B objektiin C, niin silloin on olemassa yhdistetty morfismi g\circ f objektista A objektiin C. Suuri osa matematiikassa tutkittavista rakenteista voidaan nähdä kategorioina, mistä tunnetuin esimerkki lienee joukkojen ja funktioiden muodostama kategoria. Esimerkit eivät kuitenkaan rajoitu tähän, vaan kategorioita voidaan tutkia myös abstraktimmalla tasolla, ilman että oletetaan taustalla olevaa muuta matemaattista rakennetta. Matematiikan osa-alue, joka tutkii kategorioita, on kategoriateoria. == Määritelmä == Kategoria \mathcal C koostuu seuraavista: * luokka objekteja, jota merkitään Obj(\mathcal C); * jokaiselle objektiparille A,B\in Obj(\mathcal C), luokka morfismeja A:sta B:hen, jota merkitään hom(A,B) tai \mathcal C(A,B); morfismia f\in\mathcal C(A,B) merkitään yleisesti f:A\rightarrow B, ja objekteja A ja B kutsutaan morfismin f lähtö- ja maaliobjektiksi; luokkaa, joka koostuu kaikista \mathcal C:n morfismeista merkitään Mor(\mathcal C); * jokaiselle objektille A\in Obj(\mathcal C) on olemassa identiteettimorfismi id_A : A\rightarrow A; * jokaiselle morfismiparille f : A\rightarrow B ja g : B\rightarrow C siten että f:n maaliobjekti on sama kuin g:n lähtöobjekti on olemassa yhdiste g\circ f : A\rightarrow C siten että kaksi ehtoa pätevät: * liitäntälaki: kaikille morfismeille f : A\rightarrow B, g : B\rightarrow C ja h : C\rightarrow D pätee :h\circ (g\circ f) = (h\circ g)\circ f, * identiteettilaki: kaikille morfismeille f : A\rightarrow B pätee : f\circ id_A = f ja id_B\circ f = f. Liitäntälain perusteella sulkeet voidaan jättää merkitsemättä useiden peräkkäisten yhdisteiden sarjassa. Yhdisteen symboli \circ jätetään usein merkitsemättä, ja yhdiste merkitään tällöin gf. Identiteettilain seurauksena jokaisen objektin identiteettimorfismi on yksikäsitteinen: jokaiselle objektille on olemassa täsmälleen yksi morfismi, jolle identiteettilaki pätee. == Peruskäsitteitä == Kategoria \mathcal C on * pieni, jos Mor(\mathcal C) on joukko (eikä siis aito luokka), * suuri, jos se ei ole pieni, * lokaalisti pieni, jos jokainen hom(A,B) on joukko, * äärellinen, jos Mor(\mathcal C) on äärellinen joukko * lokaalisti äärellinen, jos jokainen hom(A,B) on äärellinen joukko,nLab. Finite category. Viitattu 20.8.2021. * diskreetti, jos jokainen morfismi on identiteettimorfismi. === Erityisiä objekteja === Jonkin kategorian objekti O on * alkuobjekti, jos jokaiselle objektille B on olemassa täsmälleen yksi morfismi O\rightarrow B, * loppuobjekti, jos jokaiselle objektille B on olemassa täsmälleen yksi morfismi B\rightarrow O, * nollaobjekti, jos O on sekä alku- että loppuobjekti. === Erityisiä morfismeja === Jonkin kategorian morfismi f:A\rightarrow B on * monomorfismi, jos kaikille morfismeille h,g:C\rightarrow A, joille fh=fg pätee h=g, * epimorfismi, jos kaikille morfismeille h,g:B\rightarrow C, joille hf=gf pätee h=g, * nollamorfismi, jos kategoriassa on nollaobjekti 0, ja f=hg, jossa g:A\rightarrow 0 ja h:0\rightarrow B ovat nollaobjektin yksikäsitteisiä morfismeja, * isomorfismi, jos on olemassa morfismi g:B\rightarrow A siten että gf=id_A ja fg=id_B; morfismia g sanotaan tällöin f:n käänteismorfismiksi; sillä jokaiselle morfismille on olemassa korkeintaan yksi käänteismorfismi, sitä voidaan yksiselitteisesti merkitä f^{-1}, mikäli se on olemassa. Jokainen isomorfismi on sekä mono- että epimorfismi, muttei käänteisesti: on olemassa kategorioita, joissa morfismi voi olla mono- ja epimorfismi muttei isomorfismi (esimerkiksi topologiset avaruudet). Jokainen identiteettimorfismi on isomorfismi, joka on itse oma käänteismorfisminsa. Isomorfismia, jonka lähtöobjekti on sama kuin maaliobjekti kutsutaan joskus automorfismiksi. == Esimerkkejä == Kategoria on hyvin perustavanlaatuinen käsite, joten esimerkkejä kategorioista löytyy lähes jokaiselta matematiikan osa-alueelta. Näin ollen seuraava esimerkkilista on väistämättä puutteellinen, mutta se kuvaa hyvin kuinka yleisestä käsitteestä on kyse. Kussakin esimerkissä on ensiksi annettu objektien luokka ja toiseksi morfismien luokka: * joukot ja funktiot, * vektoriavaruudet ja lineaarikuvaukset, * topologiset avaruudet ja jatkuvat funktiot, * metriset avaruudet ja jatkuvat funktiot, * ryhmät ja ryhmähomomorfismit, * mitta-avaruudet ja mitalliset funktiot. Kaikissa yllä listatuissa esimerkeissä kategorian rakenne muodostuu joukoista, joilla on määritelty jokin rakenne, kuten ryhmä tai topologia (objektit) ja tämän rakenteen säilyttävistä funktioista (morfismit). Alla on joitakin esimerkkejä, jossa näin ei ole. * joukot ja binäärirelaatiot, * mikä tahansa osittain järjestetty joukko, jonka alkiot ovat objekteja ja relaatiot a\leq b morfismeja, * mikä tahansa esijärjestys, jonka objektit ja morfismit määritellään samalla tavalla kuin osittain järjestetylle joukolle. Kategorioita voidaan myös käyttää muiden matemaattisten käsitteiden määrittelyyn, esimerkiksi: * monoidi on (lokaalisti pieni) kategoria, jossa on täsmälleen yksi objekti (morfismit nähdään tällöin monoidin alkioina), * grupoidi on kategoria, jossa jokainen morfismi on isomorfismi, * ryhmä on (lokaalisti pieni) kategoria, jossa on täsmälleen yksi objekti ja jokainen morfismi on isomorfismi, * esijärjestys on (pieni) kategoria, jossa jokaisen järjestetyn objektiparin välillä on enintään yksi morfismi, * osittain järjestetty joukko on (pieni) kategoria, jossa minkä tahansa kahden objektin välillä on enintään yksi morfismi. == Lähteet == * Alakoskela, Riina. Epäarkhimediset valuaatiot ja Monskyn lause. Pro gradu -tutkielma. Helsingin yliopisto. Matematiikan ja tilastotieteen laitos. Joulukuu 2020. Viitattu 20.8.2021. * Leinster, Tom. Basic Category Theory. Cambridge studies in advanced mathematics 143. Cambridge University Press. 2014. ISBN 978-1-107-04424-1. Verkkoversio. * Niskanen, Markus. Liittofunktorit. Pro gradu -tutkielma. Tampereen yliopisto. Luonnontieteiden tiedekunta. Matematiikka. Marraskuu 2017. Viitattu 20.8.2021. * Riehl, Emily. Category Theory in Context. Dover Publications. 2016. ISBN 978-0-486-80903-8. Verkkoversio. === Viitteet === Luokka:Kategoriateoria