EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kari Korhonen

Kari Korhonen (s. 8. lokakuuta 1973 Espoo) on suomalainen Aku Ankka -sarjakuvien piirtäjä ja käsikirjoittaja. Hän on Suomen ainoa Aku Ankan piirtäjä. Hänen ensimmäinen Aku Ankassa julkaistu tarinansa Pelle Pelottomasta sai erittäin myönteistä palautetta. Ankka-sarjojen lisäksi Korhonen on tehnyt viisi yksisivuista Mikki Hiiri -sarjaa. Vuonna 2015 Korhonen sai Suomen sarjakuvaseuran myöntämän Puupäähattu-palkinnon. Korhosen kuvituksia ja sarjakuvia on kotimaassa julkaistu ainakin MADissä, Väiski Vemmelsääressä, Nalle Puh -lehdessä ja Punaniskassa. Hän on myös kuvittanut kolme satukirjaa. Korhoselta julkaistiin syksyllä 2006 kirja Ankantekijät 6: Naurettavat naapurit, joka sisältää 14 hänen tarinaansa ja joista neljä on ennen julkaisemattomia. Lisäksi Korhosen tarinoita on julkaistu Aku Ankka -albumissa Villi Pohjola ja kirjassa Neljä mestaria, jossa hän esiintyi César Feriolin, Wanda Gattinon ja Paco Rodriguezin kanssa. Myös kirjoja, joissa on vain Korhosen tarinoita, on peräti 4: Ankan siivellä (joka julkaistiin vuonna 2013 Karin 20-vuotisen sarjakuvataiteilijajuhlavuoden kunniaksi), Ankkojen suomi (vuodelta 2014, joka sisältää koko kyseisen sarjan), Aku Ankka ja Suomi (Suomen 100-vuotisjuhlavuoden 2017 kunniaksi julkaistu kirja, joka sisältää kaikki hänen yksisivuiset Suomitarinat) sekä Aarteenetsijäin aatelia (2018). Kari on julkaissut tarinoitaan myös Aku Ankan taskukirjoissa (406, 488) sekä piirtänyt Angry Birds -sarjakuvia Roviolle. Korhonen on piirtänyt tarinan ”Nummisuutarin Aku”, joka on kunnianosoitus Aleksis Kiven Nummisuutarit- kirjalle. Hän on piirtänyt ankkaversiot myös Mika Waltarin Sinuhe egyptiläinen -romaanista ja Aki Kaurismäen Mies vailla menneisyyttä -elokuvasta. Korhonen on luonut ensimmäisen kokonaan Suomessa kehitetyn Disneyn sarjakuvahahmon Jaana Kapulan sarjaan Mummon mysteerit, jonka ensiosa julkaistiin Akkarissa 21/2010. Korhosen Aku Ankka -tarinoita on julkaistu 39 maassa.http://www.hyvaterveys.fi/artikkeli/terveys/miten_kari_korhosen_aku_ankka_tarinat_syntyvat Korhonen on myös piirtänyt ankkatarinoita suomalaisista julkkiksista, kuten Toni Wirtanen ja Sanni, Suomessa julkaistavaksi Sanoman markkinointikampanjoita varten.https://sanoma.fi/tiedote/sanni-sai-tarinansa- aku-ankkaan-nain-printtilehti-kaantyy-nykyajan-someilmioksi/ Vuonna 2019 Aku Ankassa alettiin julkaista Korhosen jatkosarjaa Klondiken-päiväkirjat. Siitä povattiin suurta maailmanlaajuista menestystä jo ennen sen julkaisua. Aku Ankan päätoimittajana toimivan Aki Hyypän mukaan Korhosen sarjaa myytiin useampaan muuhun maahan julkaistavaksi. Sarjan jatkosarja on alkanut Aku Ankan numerossa 45/2020, tarinasarjassa Ankkalinnan päiväkirjat. Korhonen asuu Espoossa Pohjois-Tapiolassa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == Ankan siivellä - Kari Korhonen 20 vuotta Ankkalinnassa (2013) * * *Aku Ankka ja Suomi (2017) *Aarteenetsijäin aatelia (2018) == Aiheesta muualla == * Nina Riihimaa: Miten Kari Korhosen Aku Ankka -tarinat syntyvät? Hyvä terveys 11.9.2014. * Markku Herd: Kotomaamme koko ankkakuva. Kvaak.fi 2.1.2015. Luokka:Disneyn sarjakuvien tekijät Luokka:Suomalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sanoma Magazines

Sanoma Magazines oli vuoden 2014 alkuun asti suomalaisen Sanoma-yhtymän suurin liiketoimintaryhmä ja yksi Euroopan suurimmista aikakauslehtikustantajista. Se julkaisi yli 300 lehteä 13 maassa (Belgia, Bulgaria, Hollanti, Kroatia, Serbia, Romania, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tšekki, Ukraina, Unkari ja Venäjä). Liiketoimintaryhmän toimitusjohtaja oli Eija Ailasmaa.Pörssitiedote 20.2.2003: Eija Ailasmaa Sanoma Magazinesin toimitusjohtajaksi www.sanoma- magazines.com: Management Board/Eija Ailasmaa Sanoma Magazines muodostui lokakuussa 2001, kun Sanoma-konserni (tuolloin SanomaWSOY) yhdisti yhdeksi liiketoimintaryhmäksi hollantilaiselta VNU Groupilta (nyk. The Nielsen Company) ostamansa aikakauslehtiliiketoiminnot ja ennestään omistamansa Suomen suurimman aikakauslehtikustantaja Helsinki Median. Lehtien toimitustiedoissa Helsinki Median nimi korvautui Sanoma Magazinesilla vuoden 2002 alussa. Sanoma Magazinesin liikevaihto vuonna 2008 oli 1 246,8 miljoonaa euroa ja liikevoitto 85,7 miljoonaa euroa. Kertaeristä puhdistettu tulos oli 138,9 miljoonaa euroa. Työntekijöitä sillä oli keskimäärin 6 280. Sanoma Entertainment Finland, Sanoma Magazines Finland ja Sanoma News yhdistettiin uudeksi yhtiöksi Sanoma Media Finland 1. tammikuuta 2014.Jyrki Iivonen ja Elina Väntönen, Soini Sanoma Media Finlandin johtajaksi, Helsingin Sanomat 9.10.2013 sivu A 26 ==Suomessa julkaistuja lehtiä== *Aesculapius *Aku Ankka *Aku Ankka Ekstra *Auto Bild Suomi *Blue Wings *Cosmopolitan *ET-lehti *Galenos *Geo *Gloria *Glorian Antiikki *Glorian Koti *Glorian ruoka&viini; *GTi-Magazine *Heikin Helpot Ristikot *Helpot Ristikot *Hifi *Hyvä Terveys *Iines *Kemira *Kemira News *Kodin Kuvalehti *Kotona (entinen Kurkihirsi) *Kultaristikot Extra *Lasten oma kirjakerho *Lento *Matkaopas *Me Naiset *Meidän perhe *Merkurius-kirjakerho *MikroBitti *Nalle Puh *Pelit *Prinsessa *Prosessori *Rahastosäästäjä *Rakennuslehti *Roope-setä *Sara *Sisters club *Sport *Suuri Käsityö *Taskuristikko *Tiede *Tietokone *Turvallisuus *W.i.t.c.h. *V8-Magazine *Vauva *Yhteishyvä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sanoma Magazinesin kotisivut Luokka:Entiset suomalaiset lehtitalot *
Liikennelaitos

Liikennelaitos on julkista liikennettä harjoittava liikelaitos. Suomessa toimivat kunnalliset liikennelaitokset: * Helsingin kaupungin liikennelaitos (HKL) * Tampereen Kaupunkiliikenne Liikelaitos (TKL) Suomen pienin kunnallinen liikennelaitos, Enon liikennelaitos, lakkautettiin 2005. Turun kaupungin liikennelaitos (TuKL) lakkautettiin vuonna 2009. ==Aiheesta muualla== *Helsingin kaupungin liikennelaitos *Tampereen Kaupunkiliikenne Liikelaitos *
NGC

__NOTOC__ NGC eli New General Catalogue on luettelo syvän taivaan kohteista. Se sisältää miltei 8 000 kohdetta ja on yksi suurimpia ja kattavimpia luetteloista, jotka eivät ole erikoistuneet esimerkiksi vain galakseihin vaan kaikentyyppisiin syvän taivaan kohteisiin. J.L.E. Dreyer kokosi NGC-luettelon (The New General Catalogue of Nebulae and Clusters of Stars) 1880-luvulla käyttäen hyväkseen useimmiten Herschelin havainnointeja ja myöhemmin laajensi sitä kahdella IC (Index Catalogue) lisäluettelolla, joissa oli lisää noin 5 000 kohdetta. Ensimmäinen lisäluettelo IC I julkaistiin vuonna 1895, ja toinen IC II vuonna 1908. Eteläisen taivaan kohteet oli jossain määrin huonommin luetteloitu. Alkuperäinen NGC (1888) sisälsi monia virheitä, joista useimmat on saatu korjatuksi uudistetussa NGC:n laitoksessa (1973). Nykyään molemmat luettelot ovat verkosta ladattavissa. == Esimerkkejä == * NGC 224 - M31, Andromedan galaksi * NGC 1976 - M42, Orionin suuri kaasusumu ==Katso myös== * Messierin luettelo == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Tähtitiede
Antares

Antares (α Scorpii) on punainen ylijättiläinen ja Skorpionin tähdistön kirkkain tähtijärjestelmä. Nimi Antares on kreikkaa ja tarkoittaa "Marsinkaltaista"; nimi viittaa tähden punaiseen väriin. Antares on kymmenenneksi suurin löydetty tähti. == Havaitseminen Suomessa == Suomessa Antares voi näkyä vain matalalla etelätaivaalla. Tammikuun alussa se on siirtynyt sinne noin kello 9 aamulla, ja kevään kuluessa se nousee esille yhä aikaisemmin yöllä, kunnes kesäkuussa se on etelässä keskiyöllä. Koska kesäkuussa on liian valoisaa tähtien tarkkailuun, parhaiten Antareksen näkee keväisin, sydänyöllä. Tähden tunnistaa sen voimakkaasta punaisesta väristä. == Rakenne == Antares on M1.5Iab-Ib-spektriluokan punainen ylijättiläinen, jonka halkaisijaksi on mitattu 530 Auringon sädettä ja massaksi 15—18 Auringon massaa. Antares sijaitsee suhteellisen lähellä Maata, 604 valovuoden päässä. Antares on kaksoistähti. Sen A-komponentti on suuri punainen ylijättiläinen. Punaisen jättiläisen pintalämpötila on 3400 kelviniä ja kirkkaus 40 000 Aurinkoa. Koko tähden säteily eli todellinen luminositeetti on noin 65 000 Aurinkoa. Absoluuttinen kirkkaus on -5,28, näennäinen keskimäärin 0,96, ja se vaihtelee välillä 0,9—1,1. Väri-indeksi B-V on 1,83. Antares A on puolisäännöllinen muuttuja, joka vaihtelee kirkkauttaan noin kuuden vuoden jaksoissa. Antares A tulee räjähtämään supernovana. Antareksen toinen komponentti, Antares B on noin 3 kaarisekunnin päässä oleva sininen tähti, jonka näennäinen kirkkaus on 6,5 ja kiertoaika arviolta 878 vuotta. Tämän tähden massa on 7—8 Auringon massaa, mikä viittaa kehittymiseen planetaariseksi sumuksi ja valkeaksi kääpiöksi. Etäisyys Antares A:han on 550 AU. Radan eksentrisyys on 0,1. Antares B näyttää vihreältä punaista komponenttia vastaan, vaikka onkin spektriltään B4Ve. Antares A puhaltaa voimakasta tähtituulta, josta on syntynyt pilvi tähden ympärille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:B-spektriluokan pääsarjan tähdet Luokka:M-spektriluokan ylijättiläiset Luokka:Kirkkaimmat tähdet Luokka:Kaksoistähdet Luokka:Skorpionin-Kentaurin tähtijoukko Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Messier 13

Herkuleen suuri pallomainen tähtijoukko (Messier 13, M13, NGC 6205) on kirkas pallomainen tähtijoukko Herkuleen tähdistössä. Tähtijoukon löysi Edmond Halley vuonna 1714, ja Charles Messier luetteloi kohteen 1. kesäkuuta 1764. Tähtijoukon suhteellinen kirkkaus on 5,9m, ja sen voi nähdä paljain silmin hyvissä olosuhteissa. Kohteen läpimitta on noin 145 valovuotta, ja se koostuu useista sadoista tuhansista tähdistä, joista kirkkain on muuttuva tähti V11 11,95 magnitudillaan. Messier 13 on noin 25 100 valovuoden päässä Maasta. Tunnusomaista kohteelle on niin kutsuttu Mersun merkki, joka on pimeä sumu joukon keskustassa. Vuonna 1974 tähän pallomaiseen tähtijoukkoon lähetettiin radioviesti Arecibon observatoriosta. == Katso myös == * Messierin luettelo * New General Catalogue == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Kohteeseen vuonna 1974 lähetetty radioviesti. 013 M013 6205
Kulmaminuutti

Kulmaminuutti eli minuutti (tunnus ′, yläpuolinen indeksointipilkku) on asteen kuudeskymmenesosa. Kulmaminuutti jakaantuu edelleen kuuteenkymmeneen kulmasekuntiin. Kulmaminuutin mittaista osaa ympyrän kaaresta kutsutaan kaariminuutiksi. Tarkkuusammunnassa kulmaminuutista käytetään joskus englanninkielistä lyhennettä MOA (minute of angle). Luodikon osumakuvion, puhekielessä kasan koko ilmoitetaan toisinaan kulmaminuutteinaKasa-ammunta, Suomen Ampumaurheiluliitto, sillä se on suhdeluku ja saadun osumakuvion koko vertautuu näin ilmoitettuna ampumaetäisyyteen. Jos aseella on ammuttu esimerkiksi 100 metrin etäisyydeltä ja osumat ovat alueella,jonka halkaisija on 30 millimetriä, voidaan sitä verrata yhtä kulmaminuuttia vastaavaan, laskennallisen kuvion kokoon. Tämä luku saadaan \frac{100 \cdot 2 \cdot \pi}{360 \cdot 60} \approx 0{,}0290888208, joka on pyöristettynä noin 29,1 mm. Lukua pidetään laatukriteerinä esim. testeissä metsästyskiväärille.Erä 7/2013 Vastaavasti yhden kulmaminuutin kasan koko kolmensadan metrin etäisyydellä olisi noin 87,3 mm. ==Lähteet== Luokka:Kulman yksiköt
Kulmasekunti

Kulmasekunti, kaarisekunti tai vain sekunti (tunnus ″, kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku) on tasokulman yksikkö (\tfrac{1}{3\ 600} astetta). 60 sekuntia on kulmaminuutti. Kulmasekunti on \tfrac{1}{1\ 296\ 000} täysympyrästä. :60″ = 1′ :3 600″ = 1° Vaikka kulmasekunnin tunnus (″) on sama kuin vanhalla pituuden yksiköllä tuumalla, yksikköjä ei tule sekoittaa toisiinsa. Kulmasekunti liittyy tähtitieteen pituusyksiköihin siten, että parsek määritellään etäisyytenä, jolla Maan radan säde (eli yksi astronominen yksikkö) näkyy yhden kulmasekunnin kulmassa. Millikaarisekunti (tunnus mas) on kaarisekunnin tuhannesosa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suorakulmaiset ja maantieteelliset koordinaatistot Maanmittauslaitos * Kulmayksiköt: Aste, kaariminuutti, kaarisekunti Zubigelnubi Luokka:Kulman yksiköt bg:Градус (ъгъл)#Минути и секунди en:Minute of arc#Symbols and abbreviations
Laguunisumu

Messier 8, lyhyemmin M8 tai Laguunisumu, on kaasusumu, joka sijaitsee keskellä kirkkainta Linnunrataa Jousimiehen tähdistössä. Kohde on laaja ja sisältää paljon yksityiskohtia, mukaan lukien kirkkaahkon avoimen tähtijoukon NGC 6530 ja pimeän sumun Barnard 88 kohteen keskellä. Kohde olisi melko helppo havaita paljain silmin, jos se vain nousisi tarpeeksi korkealle Suomen yötaivaalla. == Katso myös == * Messierin luettelo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Kölin–Jousimiehen haara 008 Luokka:Kaasusumut 6523
Perhosjoukko

Messier 6 on kaunis avoin tähtijoukko Skorpionin tähdistössä keskellä Linnunrataa. Joukossa on melko runsaasti kirkkaita tähtiä, joista kirkkain on erittäin punainen muuttuva tähti BM Scorpii (kirkkaus vaihtelee välillä 5,5 - 7,0). Kohde ei näy Suomessa. Kohteen löysi Giovanni Batista Hodierna ennen vuotta 1654. Charles Messier lisäsi kohteen luetteloonsa 23. toukokuuta 1764. == Katso myös == * Messierin luettelo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Orionin haara 006 Luokka:Avoimet tähtijoukot 6405
Omegasumu

Omegasumu eli Hevosenkenkäsumu eli Messier 17 on avoimen tähtijoukon ja kaasusumun yhdistelmä Jousimiehen tähdistössä. Kohteen löysi ensimmäisenä Philippe Loys de Chéseaux, mutta Charles Messier löysi sen itsenäisesti ja luetteloi 3. kesäkuuta 1764. Kohde sijaitsee niin alhaalla, ettei sitä kovin helposti näe Suomesta. Sumu on monimuotoinen mutta melko selvärajainen. Joukko taas koostuu melko satunnaisesti jakaantuneista näyttävistä tähdistä. Tiedosto:Messier 017 2MASS.jpg|Omegasumu, 2MASS kuva. Tiedosto:M17 DSS Def s dida (25373124414).jpg|Digitized Sky Survey (DSS) projektissa otettu kuva. Tiedosto:M17 DSS WISE s dida (25377043993).jpg|Toinen kuva samasta projektista kun edellinen. == Katso myös == * Messierin luettelo * New General Catalogue == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Kölin–Jousimiehen haara 017 6618 Luokka:Kaasusumut
Burma (täsmennyssivu)

Burma tarkoittaa seuraavia asioita: * Myanmar, valtio Aasiassa, entinen Burma * burma, tiibetiläis-burmalainen kieli * burma, burmankissa, kissarotu.
Netcat

Netcat (nc) on ohjelmisto TCP- ja UDP-yhteyksien käsittelyyn. Sillä voi sekä muodostaa erilaisia yhteyksiä toisiin tietokoneisiin että avata portteja ja ottaa vastaan yhteyksiä muilta koneilta. Netcat antaa ennen kaikkea mahdollisuuden säätää kaikkia mahdollisia eri parametreja, kuten lähdeporttia tai tiettyjä TCP-optioita, mikä tekee siitä erittäin hyödyllisen kaikenlaisten TCP/IP-järjestelmien testaamiseen. Sillä onkin kätevä testata vaikkapa palomuurin tai pakettisuodattimen toimintaa. Netcat on yleiskäyttöisyydestään ja yksinkertaisuudesta huolimatta melko tuore ohjelma. Hakkeri nimimerkillä _Hobbit_ julkaisi ensimmäisen version vuonna 1995. Alkuperäistä ohjelmaa ei ole ylläpidetty sen suosiosta huolimatta. Ohjelmasta on lukuisia muiden tekijöiden klooneja, kuten GNU Netcat, OpenBSD:n versio sekä Nmap-projektin Ncat. Uudemmissa toteutuksissa on mukana IPv6 ja salaustuki, kuten Cryptcat- versiossa. Mac OS X on sisältänyt netcatin versiosta 10.13 ja Solaris OpenBSD:n netcatin versiosta 11. OpenBSD:n versio on myös mukana FreeBSD:n paketeissa. BusyBox sisältää oman toteutuksensa. == Esimerkkejä == Komento tulostaa oletustulostusvirtaan netcat:n avulla fi:Wikipedian Etusivun HTML- koodin: perl -e 'print "GET http://fi.wikipedia.org/wiki/Etusivu ";' | nc -vv fi.wikipedia.org 80 Niin sanotun back-kanavan tai ts. takaoven teko kohdejärjestelmästä netcat:n avulla omaan koneeseen: nc -vv #oma-IP-osoite #porttinumero1 | /bin/sh | nc -vv #oma-ip-osoite #porttinumero2 Jota ennen täytyy omaan koneeseen luoda netcat:llä kuuntelijat esimerkiksi: nc -l #porttinumero1 nc -l #porttinumero2 Täten saadaan tyylikkäästi Bourne-shell tai muu haluttu komentotulkki etäkäyttöön. Voidaan käyttää myös yksinkertaiseen porttiskannaukseen: nc -z fi.wikipedia.org 1-80 Connection to fi.wikipedia.org 22 port [tcp/ssh] succeeded! Connection to fi.wikipedia.org 80 port [tcp/http] succeeded! == Lähteet == == Aiheesta muualla == * GNU Netcat * FreeBSD netcat man -sivu * Cryptcat Luokka:Verkon analysointiohjelmat Luokka:Tietoliikennetekniikka
Shōgun (romaani)

Shōgun on James Clavellin aasialaissaagan ensimmäinen romaani. Se sijoittuu feodaaliajan Japaniin vuoden 1600 tietämille ja kertoo fiktiivisen tarinan Tokugawa Ieyasun valtaannoususta shōgunaattiin englantilaisen merimiehen ollessa päähenkilönä. Kirjaa myytiin vuosina 1975–1983 maailmalla yli kahdeksan miljoonaa kappaletta. Siitä on tehty myös minisarja Shōgun, siitä lyhennetty teatterielokuva ja Broadway-musikaali. Vuonna 2024 julkaistiin uusi kymmenosainen televisiosarja. Romaanin englantilaisella merimiehellä on todellinen esikuva: Will Adams (1564–1620), joka haaksirikkoutui hollantilaisella laivalla Japaniin ja lyhyen vankeuden jälkeen "ystävystyi" Ieyasun kanssa. == Historialliset viittaukset == Muiden Clavellin romaanien tapaan Shōgunin sisältö perustuu osittain historiaan. Romaanin päähenkilöt perustuvat seuraaviin historiallisiin henkilöihin: *Goroda: Oda Nobunaga *Nakamura: Toyotomi Hideyoshi *Toranaga: Tokugawa Ieyasu *Blackthorne: William Adams *Ochiba: Yodo-dono *Genjiko: Oeyo *Yaemon: Toyotomi Hideyori *Sudara: Tokugawa Hidetada *Ishido: Ishida Mitsunari *Mariko: Hosokawa Gracia *Martin Alvito: João Rodrigues *Akechi Jinsai: Akechi Mitsuhide *Johann Vinck: Jan Joosten van Lodensteijn *Yodoko: Nene *Paul Spillbergen: Jacob Quaeckernaeck *Buntaro: Hosokawa Tadaoki *Hiromatsu: Hosokawa Fujitaka *Onoshi: Ōtani Yoshitsugu == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Vuoden 1975 kirjat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaanit
Elokuvakamera

Elokuvakamera on kameratyyppi, joka tallentaa kuvia nopeassa tahdissa filmille. Kun kehitetty filmi projisoidaan, syntyy katselijalle vaikutelma liikkuvasta kuvasta, vaikka kyse on itse asiassa yksittäisistä kuvista. Filmiformaatit luokitellaan niiden leveyden mukaan: yleisimmät elokuva- ja televisiotuotannoissa käytetyt filmityypit ovat 35 mm ja 16 mm. Jotkin filmiformaatit ovat olleet ns. amatööriformaatteja jotka eivät ole olleet standardien mukaisia, kuten Movette. Movettea käyttävää kameraa mainostettiin vuonna 1917 Moving Picture World lehdessä.Moving Picture World 1917 Elokuvakameroiden tallennusnopeus on yleensä 24 kuvaa sekunnissa, joka on myös esitysstandardi elokuvateattereissa. Hidastuksia kuvatessa voidaan käyttää korkeampaa tallennusnopeutta, ja vastaavasti nopeutuksia kuvatessa matalampaa nopeutta. Yleisimmät kuvasuhteet elokuvakäytössä ovat 1,85:1 ja 2,39:1 (”CinemaScope”) ja televisiokäytössä 16:9. Termillä digitaalinen elokuvakamera tarkoitetaan korkealaatuista ammattilaisvideokameraa, joka on suunniteltu nimenomaan elokuvakäyttöön. ==Katso myös== * Kinematografi – varhainen elokuvien kuvaamiseen ja esittämiseen käytetty laite. * Panavision – elokuvakameroiden valmistaja * Arri – elokuvakameroiden valmistaja ==Lähteet== Luokka:Elokuvateknologia
Massaluku

Massaluku (tunnus A) on atomin ytimessä olevien nukleonien lukumäärä eli protonien ja neutronien lukumäärien summa. Massaluku ilmoitetaan alkuaineen nimen jälkeen tai merkitään yläindeksillä kemiallisen merkin vasemmalle puolelle. Esimerkiksi hiili-12:n (12C) massaluku on 12 ja sillä on 6 protonia sekä 6 neutronia. Alkuaineen eri isotoopeilla on keskenään sama järjestysluku (Z), mutta eri massaluku. Toisin sanoen saman alkuaineen eri isotoopeilla on yhtä monta protonia ytimessään – neutronien määrä (N) sen sijaan vaihtelee. Toisinaan myös järjestysluku merkitään näkyviin. Esimerkiksi kloori-35 merkitään {}^{35}_{17}\textrm{Cl}. Merkintä tarkoittaa, että atomin massaluku on 35 ja sen järjestysluku eli protonien määrä on 17. Neutroneita atomissa on näin ollen 18. Koska sekä protonin että neutronin massat ovat likipitäen yhden atomimassayksikön suuruiset, on jokaisen atomin massaluku samalla likiarvo sen atomimassalle. Tästä johtuu käsitteen nimikin. Ydinten sidosenergian vuoksi niiden todellinen massa kuitenkin poikkeaa jonkin verran massa­luvusta, mutta tämä erotus, massaylijäämä, on harvoin suurempi kuin 0,1 atomi­massa­yksikköä. ==Lähteet== Luokka:Kemialliset ominaisuudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Fahrenheit 9/11

Fahrenheit 9/11 on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut, Michael Mooren ohjaama dokumenttielokuva, joka kertoo kriittisesti George W. Bushin hallinnosta ja terrorisminvastaisesta sodasta. ==Juoni== Elokuvassa seurataan Bushin hallintoa vuoden 2000 kiistellyistä presidentinvaaleista Irakin sotaan 2003 asti. Elokuvassa perehdytään etenkin Yhdysvaltain ja Saudi-Arabian suhteisiin ja saudiperheen vaikutusvaltaan, ja erityisesti WTC-terrori-iskujen jälkeiseen aikaan USA:ssa. ==Elokuvan nimen alkuperä== Elokuvan nimi on sanaleikki Ray Bradburyn Fahrenheit 451 -romaanin nimestä, joka viittaa paperin syttymispisteeseen Fahrenheit-asteikolla mitattuna. Elokuvan sloganin mukaan Fahrenheit 9/11 on "lämpötila, jossa vapaus palaa". 9/11 on 11. syyskuuta amerikkalaisen tavan mukaan kirjoitettuna. Bradbury oli itse tuohtunut siitä että Moore kopioi nimen elokuvalleen hänen kirjastaan ilman lupaa. ==Vastaanotto== Fahrenheit 9/11 voitti parhaan elokuvan palkinnon, Kultaisen palmun, ensiesityksellään vuoden 2004 Cannesin elokuvafestivaaleilla. Elokuva voitti myös huonoimmille elokuville jaettavan Razzie-palkinnon huonoimmasta miespääosasta: palkinto tuli George W. Bushin roolisuorituksesta. ==Kantaaottavuus== Moore on avoimesti myöntänyt tehneensä elokuvan Bushin kampeamiseksi vallasta. Sunday Herald -lehden haastattelussa Moore sanoi lisäksi hyväksyvänsä elokuvansa levittämisen vertaisverkoissa. Hänen mukaansa on vain sitä parempi, mitä useammat näkevät elokuvan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Irakin sota Luokka:Vuoden 2004 dokumenttielokuvat Luokka:Michael Mooren ohjaamat elokuvat Luokka:Yhteiskunnalliset elokuvat Luokka:Kultainen palmu -palkitut elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Elokuvat vaaleista Luokka:Poliittiset elokuvat Luokka:Syyskuun 11. päivän iskut
Kongo

Kongo tai Congo voi tarkoittaa seuraavia asioita: == Maantieteellisiä alueita == === Nykyiset valtiot === * Kongon tasavalta, valtio Keski-Afrikassa, tunnetaan myös pääkaupunkinsa mukaan nimellä Kongo-Brazzaville * Kongon demokraattinen tasavalta, valtio Keski-Afrikassa, tunnetaan myös pääkaupunkinsa mukaan nimellä Kongo-Kinshasa, entinen Zaire (1971–1997) === Entisiä maita ja valtioita === * Kongon kuningaskunta, valtio joen alajuoksulla 1300-luvulta 1800-luvulle * Ranskan Kongo, Ranskan siirtomaa 1882–1910 * Ranskan Keski-Afrikka, (tunnettiin myös nimellä Ranskan Kongo), Ranskan siirtomaa 1910–1958 * Kongon vapaavaltio, Belgian kuningas Leopold II:n henkilökohtainen siirtomaa 1885–1908 * Belgian Kongo, Belgian siirtomaa 1908–1960 === Muita maantieteellisiä kohteita === * Kongo eli Kongojoki, joki keskisessä Afrikassa * Kongon allas, Kongojoen valuma-alue == Henkilöitä == * Cheick Kongo, Cheick Guillaume Ouedraogo (s. 1976), ranskalainen vapaaottelija ja potkunyrkkeilijä == Muita == * Kongō, Japanin laivaston taisteluristeilijä * Kongō, useita Japanin laivaston alusluokkia * kongot, keskiafrikkalainen kansa * kongo, Afrikassa puhuttava nigeriläis-kongolainen kieli * Kongo (Congo), Michael Crichtonin romaani vuodelta 1980 * Congo, Crichtonin romaaniin perustuva elokuva vuodelta 1995 * congo, eräs panamalainen musiikin tyylilaji * soukous, kongolainen populaarimusiikkityyli, joka tunnetaan joskus nimellä ”congo” * Congo, tauluja maalannut simpanssi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Alkemisti

Alkemisti voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * alkemisti, alkemiaa harjoittava henkilö * Alkemisti, Paulo Coelhon romaani.
Aspo

Aspo Oyj on suomalainen monialayritys, joka perustettiin vuonna 1929 alun perin tarkoituksena tuoda maahan taloyhtiöiden lämmitykseen tarvittavaa koksia. Liiketoiminta laajeni ajan myötä kuljetuksiin, laivanvarustukseen ja kemikaalien jakeluun. == Historia == Aspo oli alun perin perustettaessa 1929 Asunto-osakeyhtiöitten Polttoaine Osuuskunta, joka toi keskuslämmityksessä tarvittavaa koksia. Toiminta laajeni erilaisiin kuljetuksiin ja kemikaalialalle. Ensimmäisen aluksensa yhtiö hankki vuonna 1949 ja kemikaaliosaston perustaminen aloitettiin 1960-luvulla. Elektroniikkateollisuuteen Aspon toiminta laajeni 1970-luvulla mm. hankkimalla paksukalvohybridejä valmistavan Paramic Oy:n Oulusta. Monialayritykseksi kasvanut Aspo jakaantui vuonna 1999 Aspoon ja elektroniikkaan keskittyvään Aspocomp Groupiin. Jakautumisesta lähtien Aspon toimitusjohtajana toimi Gustav Nyberg, joka siirtyi hallituksen puheenjohtajaksi 2009. Samalla hänen seuraajanaan toimitusjohtajana aloitti Aspon varatoimitusjohtajana ollut Aki Ojanen. Hallituksen puheenjohtajaksi Nybergin tilalle valittiin Heikki Westerlund 2021. Vuonna 2008 Aspo kasvoi, kun se hankki Keskolta Kauko-Telko Oy:n. Aspo yritti listata Leipurin-tytäryhtiönsä Helsingin pörssiin marraskuussa 2014. Listautumisanti jouduttiin kuitenkin keskeyttämään joulukuun alussa Venäjän ruplan kurssin romahdettua. Maaliskuussa 2021 Rolf Jansson nimitettiin Aspon toimitusjohtajaksi. Hän aloitti tehtävässään 16. elokuuta 2021. == Liiketoiminta == Aspo on neljälle toimialalle keskittyvä monialayritys: muoviraaka-aineiden ja teollisuuskemiallisten aineiden jakelija Telko Oy, raaka-aineiden merikuljetuksista huolehtii ESL Shipping, leipurien tarvitsemien raaka-aineiden sekä laitteiston tuotannosta ja kuljetuksesta vastaava Leipurin Oy. Kauko Oy on puolestaan keskittynyt vaativien työympäristöihin ja liikkuvan tietotyön laite- ja ohjelmistoratkaisuihin. Kauko tuottaa myös energiatehokkuutta parantavia ratkaisuja. ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * ==Aiheesta muualla== * Aspo * Pörssitieto: Oy Telko Ab Luokka:Suomalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Monialayritykset
Inex Partners

Inex Partners Oy on S-ryhmän logistiikka- ja kuljetusyritys. Se on Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) tytäryhtiö. Inex Partners Oy työllistää kaikki toimipaikat mukaan lukien noin 1 200 henkilöä. ==Historia== 1990-luvun alussa S-ryhmä ja Tradeka perustivat Inex Partnersin hoitamaan kummankin kaupparyhmän (vuosina 1996–2003 lisäksi Tradekan kanssa yhteistyössä toimineen Elannon) logistiikkapalveluita. Kumpikin ryhmä omisti puolet Inexistä. Tradekan uudelleenjärjestelyiden seurauksena (Wihurin päivittäistavarakauppaketjujen yhdistyessä Tradekan ketjuihin) Tradeka myi elokuussa 2005 osuutensa Inexistä S-ryhmälle ja siirtyi käyttämään Tuko Logisticsin palveluita. ==Toimitilat== Inexin päivittäis- ja käyttötavaroiden logistiikkakeskukset sijaitsevat Sipoon Bastukärrissä. Sipoon päivittäistavaroiden logistiikkakeskuksen 1. vaihe otettiin käyttöön 2016 ja Espoon Kilossa sijaitsevan vanhan logistiikkakeskuksen toiminnot siirtyivät kokonaisuudessaan Sipooseen vuosien 2016–2018 välisenä aikana. Sipoon logistiikkakeskus on Suomen suurin logistiikkakeskus ja se on toiminnoiltaan pitkälle automatisoitu. Kilon toimipisteessä on ollut toimintaa 1960-luvulta alkaen ja tontille on aiemmin ollut rautatieyhteys ja oma veturi. Kuva SOK:n veturista Resiina-sivustolla Kilon toimipisteen maamerkki, suuri pallon muotoinen öljysäiliö rakennettiin öljykriisin aikaan 1970-luvulla. Säiliöitä oli alkujaan kaksi, mutta toinen niistä on purettu. Käyttötavaroiden logistiikkakeskus otettiin käyttöön vuonna 2012.Projektiuutiset.fi. Lehti 2/2012 Sitä ennen käyttötavaroita käsiteltiin ja toimitettiin Vantaan Hakkilan toimipisteestä. Sipoon logistiikkakeskuksen lisäksi Inexillä on alueterminaalit Lempäälässä, Kuopiossa sekä Oulussa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Inex Partners Oy * S-kanava * Google Maps satelliittikuva Inex Partnersin Espoon logistiikkakeskuksesta * Google Maps satellittikuva Inex Partnersin Sipoon logistiikkakeskuksista Luokka:S-ryhmä Luokka:Suomalaiset logistiikkayhtiöt Luokka:Sipoo
Havaintomaailma

Havaintomaailma tarkoittaa maailmaa, kuten se tavallisille ihmisille heidän viiden aistinsa kautta esiintyy. Kuten Immanuel Kant luonnosteli, ihmiset voivat havaita vain havaintomaailman, eivät maailmaa sinänsä kuten se objektiivisesti on olemassa. Ihmiset eivät juuri saa tietoa maailmasta kuin havaintokokemustensa avulla, mikä jättää maailman todellisen luonteen metafyysiseksi kysymykseksi, emmekä tosiasiassa voi sanoa varmasti, vastaako maailma täysin havaintojamme. Jo Descartes arveli Matrix-tyylisen ratkaisun mahdollisuuden, missä kaikki "aistihavaintomme" ovat meille tietoisesti syötettyjä eikä meillä tosiasiassa voi olla varmuutta maailman luonteesta. Samankaltainen filosofinen termi on arkimaailma. Esimerkki havaintomaailman ja fysiologisen maailman eroista ovat värit, jotka tosiasiassa ovat puhtaasti havaintomaailman ominaisuuksia. Väri sinänsä ei niinkään ole fysiologisen maailman vaan pikemminkin havainnoijan ominaisuus. On totta, että tosimaailman esineillä on fysiologisia ominaisuuksia, joiden ansiosta ne heijastavat tiettyjä aallonpituuksia valosta enemmän kuin muita. Itse väri on kuitenkin henkilön tulkinta tietystä esineen ominaisuudesta, ja esimerkiksi punavihersokean mielestä sekä punainen että vihreä väri ovat itse asiassa sama juttu. Edelleen sokean lepakon havaintomaailmaan on vaikeampi kuvitella itsensä, mutta sekin saattaa muiden aistiensa avulla saada parempaa tietoa maailman esineiden tietyistä ominaisuuksista kuin me saamme omillamme. Evoluutiopsykologisin mekanismein tutkitut havaintokyvyissä vaikuttavat mekanismit värittävät havaintoja melkoisesti. Ihmisen aivoista löytyy esimerkiksi erityisesti kasvoja tunnistava mekanismi, joka esittää koverankin kasvokuvan täysin kuperaksi. Myös monet muunlaiset kognitiiviset vääristymät heikentävät ihmisen oman havaintokyvyn luotettavuutta. Edelleen dikotomiaa syventää se, että havaintomaailmamme ei juuri ole antanut meille sellaista tietoa, joka saattaisi olettaa jotain suhteellisuusteorian kaltaista ulkomaailmasta. Tosimaailma saattaa olla rankastikin ristiriidassa havaintomaailmamme kanssa. Ihmisillä on siis hyvin yleinen tapa olettaa ulkomaailman ominaisuuksiksi asioita, jotka ovatkin itse asiassa heidän oman tietoisuutensa ominaisuuksia tai ennakkoluuloja. ==Lähteet== * Luokka:Filosofian termit Luokka:Psykologia
Havainto

Havainto on havaitsemalla tehty huomio tai mielle todellisiksi tajutuista asioista, erityismerkityksessä tutkimistarkoituksessa tehty huomio. Yleensä havainnolla tarkoitetaan asiaa, jota ei ole vain aistittu, vaan erityisesti pantu merkille. Sillä on keskeinen osa luonnontieteellisessä menetelmässä. Esimerkiksi mitattaessa suuretta ei yksittäiselle havainnolle aseteta kovin suurta painoarvoa. Jos esimerkiksi halutaan mitata johonkin kappaleeseen kohdistuva voima, mittaus suoritetaan tyypillisesti useita kertoja peräkkäin, ja tulokseksi kirjataan havainnoista laskettu keskiarvo. Myös muilla tunnusluvuilla kuten mediaani, moodi ja keskihajonta on usein käyttöä, kun havainnoista halutaan tehdä johtopäätöksiä. == Katso myös == * Empiirinen tutkimus * Havaintopsykologia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kognitio Luokka:Tieteellinen menetelmä Luokka:Tietoteoria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Melilla

Melilla (, tarifitiksi Mlilt) on Espanjalle kuuluva itsehallinnollinen kaupunki, osa Málagan maakuntaaRantala, Risto―Turtia, Kaarina (toim.): Suuri suomalainen tietosanakirja, osa 2, sivu 627, sana Melilla, Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki, 1988 ISBN 951-643-288-3, Pohjois-Afrikassa Marokon rannikolla. Kaupungin pinta-ala on 12,3 neliökilometriä ja väkiluku 87 076 (2020). Melilla on yksi viidestä Espanjan erillisalueesta Pohjois-Afrikassa, joita kaikkia Marokko on vaatinut itselleen. == Historia == Melilla on foinikialaisten perustama. Espanjalaiset valtasivat kaupungin 1497 ja ovat hallinneet sitä siitä lähtien. Kaupunki on kuitenkin joutunut useaan otteeseen historiansa aikana Rif-vuorten heimoarmeijoiden ja Marokon sulttaanien hyökkäysten kohteeksi. Vasta 1780 solmitussa Aranjuezin sopimuksessa Marokko hyväksyi Espanjan herruuden Melillassa. Espanjan sisällissodan alussa 1936 Melilla oli ensimmäinen kaupunki, jossa oikeisto nousi kapinaan hallitusta vastaan. Maaliskuussa 1983 Marokko julisti Ceutan ja Melillan saartoon. Taloudellinen yhteistyösopimus Marokon ja Espanjan välillä 1988 paransi kuitenkin suhteita. Vuonna 1998 espanjalaiset rakensivat kaupungin ympärille 20 kilometriä pitkän raja-aidan estämään laitonta maahanmuuttoa. == Väestö == Enemmistö asukkaista on espanjalaisia, mutta kaupungissa on kasvava marokkolainen arabivähemmistö sekä noin 800 juutalaista. Vuonna 2019 kaupungin asukkaista muslimeja oli lähes 45 000, mikä tarkoittaa noin 52 prosenttia väkiluvusta. Suurin osa heistä on kansalaisuudeltaan espanjalaisia. == Talous == Melilla oli vapaasatama ennen liittymistään EU:hun. == Liikenne == Melillalla on lentoasema (IATA: MLN, OACI: GEML), josta lähtee lentoja muualle Espanjaan. Manner-Espanjaan on myös laivayhteys. Marokon puolelle pääsee rajanylityspaikkojen kautta. == Kuvia == File:Melilla desde el barrio Victoria.jpg|Melilla File:Vista desde Melilla la Vieja.jpg|Melillan satama File:Segundo Recinto, Melilla La Vieja.jpg|Melillan vanhakaupunki File:Ayuntamiento de Melilla.jpg|Melillan paikallishallinto File:Verjamelilla.jpg|Melillan ja Marokon välinen raja-aita == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Melillan kaupungin verkkosivut *
Julkisoikeus

Julkisoikeus on oikeusjärjestyksen osa-alue, jonka tarkoituksena on säädellä julkisen vallan käyttöä ja erityisesti julkisen vallan ja yksityisen välistä suhdetta. Julkisoikeudella onkin tiivis sidos mm. valtiosääntöoikeuteen, jossa säädellään mm. perus- ja ihmisoikeuksista sekä hallinto-oikeuteen, jossa säädellään mm. julkista valtaa ja julkisen vallan käyttöä. Myös rikosoikeus on osa julkisoikeutta. == Oikeudenalajaottelu == Oikeustiede perinteisesti jaetaan yksityisoikeuteen ja julkisoikeuteen. Yksityisoikeus sääntelee yksityisten välisiä suhteita, kun taas julkisoikeus sääntelee pääasiassa julkisen vallan sekä yksityisen välisiä suhteita. Oikeudenalajaottelu ei nykyään ole kovin yksinkertaista, sillä moni oikeudenala sisältää elementtejä sekä yksityis- että julkisoikeudesta. Esimerkiksi prosessioikeudessa on elementtejä molemmista oikeudenaloista sekä ympäristöoikeudessa kohtaavat yksityisoikeudellinen vapaus käyttää omaisuuttaan haluamallaan tavalla ja julkinen luonnon suojelemisen intressi. Työ- ja virkamiesoikeudessa puolestaan kohtaavat sopimusvapaus ja julkisen vallan halu suojella (työ)sopimussuhteen heikompaa osapuolta. Eurooppaoikeus taas ei noudata lainkaan tätä perinteistä jaottelua julkis- ja yksityisoikeuteen.Husa, Jaakko & Teuvo Pohjolainen 2008: Julkisen vallan oikeudelliset perusteet: johdatus julkisoikeuteen. 2. painos. Talentum. s. 32-33 Julkisoikeuden osa-alueiksi tyypillisesti mielletään sellaisia oikeustieteen aloja kuin rikos- ja prosessioikeus, hallinto-oikeus, valtiosääntöoikeus ja vero-oikeus. Hallinto-oikeus voidaan edelleen jakaa yleishallinto-oikeuteen ja erityishallinto-oikeuteen. Erityishallinto-oikeuden osa-alueita puolestaan ovat esimerkiksi kunnallisoikeus, virkamiesoikeus, finanssihallinto-oikeus, sosiaalioikeus, poliisioikeus ja ympäristöhallinto- oikeus.Ks. esimerkiksi Husa, Jaakko & Pohjolainen, Teuvo 2008: Julkisen vallan oikeudelliset perusteet: johdatus julkisoikeuteen. 2. painos. Talentum ja Tuori, Kaarlo 2000: Julkisoikeuden perusteet. Helsingin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan julkaisut. == Julkisoikeuden opetus == Oikeustieteitä ja siten myös julkisoikeutta opetetaan yliopistoissa. Julkisoikeus kuuluu tutkimusalana oikeustieteisiin, mutta sen nimiset oppiaineet kuuluvat tyypillisesti hallintotieteisiin. Julkisoikeuden tutkimusta harjoitetaan Suomessa paitsi oikeustieteellistä opetusta antavissa yliopistoissa, myös hallintotieteitä opettavissa yliopistoissa, nimittäin Tampereen, Vaasan, Lapin ja Itä-Suomen yliopistoissa. Julkisoikeuden alaa opiskelleita valmistuu siis yhtäältä oikeustieteen alalta oikeustieteiden maisteriksi ja toisaalta hallintotieteiden alalta hallintotieteiden maistereiksi. Lisäksi Åbo Akademissa on mahdollista suorittaa politices-alan eli kirjaimellisesti 'valtiotieteen' tutkintoja pääaineena julkisoikeus. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Helsingin yliopiston avoin yliopisto:perusasioita oikeustieteestä/julkisoikeus * Vaasan yliopiston hallintotieteiden tiedekunta, julkisoikeuden oppiaine * Tampereen yliopiston oikeustieteiden laitos *
Immateriaalioikeus

Immateriaalioikeudet ovat omistusoikeuden ja sopimusoikeuden läheinen aineettomiin omistuksiin liittyvä oikeudenala, joka koostuu lukuisista eri osa-alueista. ==Oikeuksien tyypit== Yleisimmin immateriaalioikeudet jaetaan tekijänoikeuksiin ja teollisoikeuksiin. #Tekijänoikeudet #* tekijänoikeudet suppeassa mielessä, kun edellytetään teoskynnyksen ylittymistä. #* tekijänoikeuden lähioikeudet ja luettelosuoja #Teollisoikeudet #* yksinoikeuteen perustuvat teollisoikeudet #** patenttioikeus #** hyödyllisyysmallioikeus #** mallioikeus #** tavaramerkkioikeus #** toiminimioikeus #** integroitujen piirien suoja #** kasvinjalostajanoikeus #* suoja sopimatonta menettelyä vastaan (esimerkiksi teollisuusvakoilu). Immateriaalioikeuden käytöstä sen omistajalle maksettavaa sopimuspohjaista korvausta kutsutaan rojaltiksi tai lisenssimaksuksi. == Oikeuksien käyttö == Patentti perustuu alun perin tavoitteeseen, että yleishyödylliset keksinnöt eivät mene keksijänsä mukana hautaan - vastineeksi keksinnön (esimerkiksi valmistusmenetelmän) julkistamisesta keksijä saa rajoitetun yksinoikeuden keksinnön hyödyntämiseen. Keksintöjen julkistamisen on katsottu myös edistävän hyödyllistä tekniikan ja valmistustaidon kehittymistä. Tavaramerkki- ja toiminimioikeudet palvelevat tuotteen valmistajan tunnistamista ja suojaavat siten ostajan oikeuksia. Immateriaalioikeuksia on perusteltu myös sillä, että ne toimivat luovan työn taloudellisena kannustimena. Joissain tapauksissa puolustava julkaiseminen voi olla kokonaisedullinen tapa estää kilpailijoita patentoimasta teknologiaa, jota ei itsekään aio patentoida. == Arvostelua == Patenttia ja sitä lähellä olevia teollisoikeuksia on arvosteltuhttps://www.piraattipuolue.fi/politiikka/puolueohjelma/#_octtqukzvhr1 siitä, että myönnetty yksinoikeus on liian laaja ja yksinoikeuksia myönnetään liian kevein perustein, minkä arvostelijat väittävät hidastavan tekniikan ja valmistustaidon edistymistä. == Lähteet == * *Patentti- ja rekisterihallitus (Viitattu 27.7.2010) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Maailman henkisen omaisuuden järjestö (OMPI/WIPO) * Suomen Akatemian selvitys vuodelta 2000 (Viitattu 19.1.2009) * Artikkelit / Immateriaalioikeudet (Viitattu 26.11.2018) Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Poliittiset hyveet

Poliittiset hyveet ovat hyve-etiikan mukaisia poliittisen pakkovallan käytössä vaadittavia hyveitä. Bernard Crick listasi kirjassaan In defense of politics vuonna 1982 muun muassa seuraavat hyveet: *tarkkaavaisuus (prudence) *sovittelu (conciliation) *kompromissi *vaihtelu *soveltuvuus *eloisuus Crick näki nämä demokraattiset hyveet vaihtoehtoina jollekin ideologialle tai absoluuttiselle moraalille. == Katso myös == *Poliittinen filosofia Luokka:Metaetiikka
Irtaimisto

Irtaimistoon kuuluvat kaikki ne esineet, jotka eivät kuulu kiinteisiin esineisiin. Irtaimisto voidaan jakaa tavanomaisiin irtaimiin reaaliesineisiin ja ei-tavanomaisiin esineisiin. Tavanomaisiin esineisiin luetaan kaikki tavanomaiset esineet, kuten kirjat tai astiat. Ei-tavanomaisiin irtaimiin esineisiin kuuluvat: * Arvopaperit * Rekisteröitävät, irtaimet esineet (esimerkiksi ajoneuvot) * Toisen maalla olevat rakennukset Luokka:Esineoikeus ja:動産
Poliittinen filosofia

Poliittinen filosofia tutkii kysymyksiä valtiosta, auktoriteetista, politiikasta, omaisuudesta ja laista sekä lakisäädösten toteutumista valvovasta vallasta: mitä ne ovat, miksi niitä tarvitaan, mikä tekee valtiosta oikeutetun, mitä oikeuksia ja vapauksia sen tulisi valvoa tai taata, mikä muoto sillä tulisi olla ja miksi, mitä velvollisuuksia kansalaisilla on, jos on, sekä milloin on oikein tehdä vallankumous - jos koskaan. Klassisen poliittisen filosofian ensimmäiset yhteiskuntafilosofiat olivat monet yhteiskuntasopimuksen periaatteelle perustuvia. == Katso myös == * Julkinen moraali * Luonnontila * Konsensus-päätöksenteko * Oikeudenmukaisuusteoria * Politiikan tutkimus * Vaalitapa == Kirjallisuutta == * * * == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Autonominen marxilaisuus

Autonominen marxilaisuus on 1960-luvulla Italiassa syntynyt marxismin suuntaus, joka on korostanut työväenluokan subjektiutta ( eli "itsetietoista ja omaehtoista asemaa") ja itsehallintoa (autonomia) suhteessa pääomaan, puolueisiin ja valtiovaltaan. == Autonomimarxilaisia teoreetikkoja == * Mario Tronti * Antonio Negri * Sergio Bologna * Harry Cleaver * Michael Hardt * John Holloway == Katso myös == * Äärivasemmisto == Aiheesta muualla == * Autonomia (autonomien suomennettuja kirjoituksia) * Tottelemattomat * Texas Archives of Autonomist Marxism Luokka:Marxilaisuuden suuntaukset Luokka:Äärivasemmisto
Jäämistöoikeus

Jäämistöoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka tehtävänä on kehittää ja systematisoida perintöön ja testamenttiin liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Näistä nykyisellään säädetään Suomessa muun muassa perintökaaressa ja perintö- ja lahjaverolaissa. == Perintö- ja lahjaverolaki == Perintö- ja lahjaverolaissa (, ) säädetään perinnönsaajan velvollisuudesta suorittaa perinnöstä perintöveroa. Perinnönsaajat on laissa jaettu (1. tammikuuta 2008 alkaen) kahteen veroluokkaan seuraavasti: I veroluokka: *aviopuoliso *perillinen suoraan ylenevässä tai alenevassa polvessa *aviopuolison perillinen suoraan alenevassa polvessa *eräissä tapauksissa kihlakumppani. II veroluokka *kaikki muut sukulaiset (kuten sisarukset) ja vieraat. Perintöveron määrä I veroluokassa lasketaan seuraavasti: * perintö 20 000–40 000 euroa; vero alarajan kohdalla 100 euroa; ylimenevästä osasta 10 % * perintö 40 000–60 000 euroa; vero alarajan kohdalla 2 100 euroa; ylimenevästä osasta 13 % * perintö 60 000– euroa; vero alarajan kohdalla 4 700 euroa; ylimenevästä osasta 16 % II veroluokassa vero lasketaan kaksinkertaisena. == Perintökaari == Perintölaki muuttui vuoden 1966 alusta, kun perintökaari tuli voimaan 1. tammikuuta. Vanhan lain mukaan vainajan omaisuuden saattoi periä miten kaukainen sukulainen tahansa. Uuden lain mukaan jo serkkukin jää perinnöttä, ellei ole testamenttia, jossa hänet määrätään perilliseksi. Uutta perintökaarta sovelletaan, jos vainaja on kuollut vuoden 1966 aikana tai sen jälkeen. Ellei vainajalla ole perintöön oikeutettua sukulaista tai puolisoa eikä testamenttia ole tehty, menee hänen jäämistönsä valtiolle. Lesken taloudellista asemaa pyrkii uusi perintökaari turvaamaan siten, että leskelle on myönnetty perintöoikeus puolisonsa jälkeen, ellei vainajalla ole rintaperillisiä, ottolasta tai tämän jälkeläisiä. Perintöoikeutta ei kuitenkaan leskellä yleensä ole silloin, jos puolisot olivat toisen puolison kuolinhetkellä asuneet erillään lainvoimaisen asumuserotuomion saatuaan tai kun silloin oli vireillä kanne avioliiton purkamisesta tai asumuserosta. Silloin, kun leskellä ei ole perintöoikeutta, on hänellä perintökaaren mukaan oikeus saada jäämistöstä avustusta toimeentuloaan varten. Pesänselvitystä ja perinnönjakoa koskevat säännökset merkitsevät huomattavaa parannusta aikaisempaan oikeuteen verrattuna. Aiempi perintökaari perustui vuoden 1734 lakiin. Perintökaaressa (, ) säädetään mm. *eri perillisten oikeudesta perintöön, *ennakkoperinnöstä, *lakiosasta, *valtion oikeudesta perintöön, *testamentin tekemisestä ja siihen liittyvistä muotoseikoista. ==Katso myös== * Kuolinpesä == Lähteet == * Perhe- ja jäämistöoikeus * Yksityisoikeuden laitos: Perhe- ja jäämistöoikeus ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Helppokäyttöinen perintöverolaskuri Luokka:Perintöoikeus
Näyttelijä

thumb|Näyttelijöitä työssään. Näyttelijä on henkilö, joka näyttelee eli esittää osaa esimerkiksi näytelmässä tai elokuvassa. Termi viittaa yleensä elokuvissa, televisiossa, teatterissa tai radiossa esiintyvään henkilöön. Rooleja esittäessään näyttelijä voi myös laulaa ja tanssia tai esiintyä pelkällä äänellään radiossa, dubatuissa ohjelmissa tai animaatioissa. Näyttelijän tehtävänä on tutustua rooliinsa ja perehtyä tuotoksen aikakauteen, kulttuuriin ja ihmisten elintapoihin. Näyttelijä pyrkii omaksumaan roolihahmonsa luonteenpiirteet ja puhetavan. Näyttelijältä vaaditaankin kykyä samaistua rooliinsa, mihin tarvitaan usein luovuutta ja kekseliäisyyttä. Näyttelijällä voi olla samaan aikaan menossa useita tuotantoja, joissa perehtymis-, harjoittelu- ja näyttelyvaiheet voivat mennä päällekkäin. Varsinkin elokuvanäyttelijöiden työ on projektiluontoista, joten heillä saattaa olla pitkiäkin työttömyyskausia. Näyttelijä on keskimäärin 80 prosenttia työurastaan ilman töitä, minkä takia monet näyttelijät tekevät muita töitä elääkseen. Suomessa näyttelijäkoulutusta annetaan Taideyliopiston Teatterikorkeakoulussa Helsingissä ja Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella (Näty). Musiikkiteatterin korkeakoulutason opetusta annetaan TAMKissa Tampereella. Aiemmin musiikkiteatterin koulutusta annettiin myös Lahden Musiikki-ja draamainstituutissa. ==Katso myös== * Ääninäyttelijä * Avustaja == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Bagh, Peter von: ”Näyttelijän osuus elokuvassa”, Jaakko Pakkasvirran haastattelu. Filmihullu 2/1976. * Elokuvanäyttelijä-teemanumerot, Filmihullu 2/1995 ja 1/2001. * Pellonpää, Matti: ”Sekalaisia havaintoja elokuvanäyttelemisestä”, Filmihullu 6/1995. * Peltola, Sulevi: ”Teatteri näyttelijän näkökulmasta. Taantumus ja edistyksellinen teatterityöntekijä”. Filmihullu 1/1974. * Pätsi Mia: Näyttelijän tekniikat. Johdatus 1900-luvun teatteriin. BTJ, 2010. == Aiheesta muualla == Luokka:Teatterialan ammatit Luokka:Elokuva-alan ammatit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Säveltäjä

Säveltäjä on henkilö, joka luo uutta musiikkia muiden tai itsensä esitettäväksi. Musiikkia voidaan tallentaa ja ilmentää graafisessa muodossa kirjoittamalla se nuottien muotoon. Aina uutta musiikkia ei kuitenkaan kirjoiteta muistiin. Myöhemmin esiintyjät voivat toistaa kappaleen sen perusteella, mitä ovat kuulleet. Jotkut säveltäjät elättävät itsensä luomalla uutta musiikkia esitettäväksi yleisölle. Joissakin tapauksissa musiikin tilaaja maksaa säveltäjälle erillisen sävellyspalkkion. Muinoin oli hyvin yleistä, että säveltäjät olivat hallitsijan tai kirkon palveluksessa. Hallitsijan palveluksessa ollut säveltäjä sävelsi musiikkia hallitsijan viihdyttämiseksi ja hovin tilaisuuksiin. Tästä tulee nimitys hovisäveltäjä. Nykyään suurin osa päätoimisista säveltäjistä elää valtion ja säätiöiden tuella tai konserttiesityksistä ja radiosoitosta tulevilla Teosto- korvauksilla, musiikin tilauspalkkioilla sekä myytyjen levyjen tuotolla ja rojalteilla. Merkittävä osa säveltäjistä saa tuloja myös opettamisesta. Kuuluisia säveltäjiä ovat muun muassa Johann Sebastian Bach, Franz Schubert, Ludwig van Beethoven, Wolfgang Amadeus Mozart ja Jean Sibelius. Iskelmämusiikin säveltäjä työskentelee usein läheisessä työsuhteessa sanoittajan kanssa. Säveltäjä voi myös olla itse sanoittaja. Säveltäjien oikeuksia Suomessa valvova tekijänoikeusjärjestö on Teosto.Teosto edustaa musiikintekijöitä Lisäksi säveltäjien etuja ajavat ammattiliiton tapaan Suomen Säveltäjät rySuomen Säveltäjät ry ja Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ryYhdistys . == Katso myös == * Luettelo säveltäjistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Musiikkialan ammatit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Muusikko

Muusikko on henkilö, joka esittää musiikkia.”musiikin esittäjä, vars. (ammatti)soittaja.” ”muusikko ammattisoittaja.” Muusikoksi voidaan kutsua esittäjän lisäksi myös esimerkiksi säveltäjää tai musiikinopettajaa. Muusikon oikeuksia valvovat Suomessa Muusikkojen liittoInfo ja GramexTietoa Gramexista . Muusikkoja ovat muun muassa: * DJ:t, jotka tuottavat ja soittavat konemusiikkia yleisötapahtumissa * laulajat, jotka käyttävät omaa ääntään instrumenttina * instrumentalistit, jotka soittavat instrumenttia * multi-instrumentalistit, jotka käyttävät useita eri instrumentteja * pelimannit, jotka esittävät kansanmusiikkia * trubaduurit, jotka esiintyvät yksin Muusikko voi olla täysin itseoppinut. Muusikon tutkinnon voi suorittaa toisen asteen oppilaitoksessa, esimerkiksi konservatoriossa, tai ammattikorkeakoulussa, jossa voi suorittaa muusikon (AMK) tutkinnonAmmattikorkeakoulut. Alan korkeinta koulutusta Suomessa antaa Suomen ainoa musiikkiyliopisto Sibelius-Akatemia, jossa voi opiskella musiikin maisteriksi, musiikin lisensiaatiksi tai musiikin tohtoriksi.Taideyliopiston Sibelius-Akatemia ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Musiikkialan ammatit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit