Porsanki

PorsankiKerkko Hakulinen ja Sirkka Paikkala: Pariisista Papukaijannokkaan, s. 154. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2013. (, , kveeniksi Porsankihttp://faktaark.statkart.no/SSRFakta/faktaarkfraobjektid?enhet=546368 , vuoteen 1964 Ryssämarkka, pohjoissaameksi Čuđegieddi, norj. Kistrand) on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa Porsanginvuonon sisäosien ympäristössä. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 3 863 asukasta. Porsangin hallinnollinen keskustaajama on Lemmijoki. Pienemmät kylät, kuten Pyssyjoki, Pillavuono, Korpivuono, Ryssämarkka ja Leipovuono sijaitsevat pääosin vuonon rannoilla tai sisämaassa E6-tien varrella, kuten Porsangermoen ja Skuukanvaara. Kunta rajoittuu keskellä ja pohjoisessa Porsanginvuonoon, pohjoisessa Nordkappin eli Kapan kuntaan, idässä Lebesbyn ja Tenon kuntiin, etelässä Kaarasjoen kuntaan, lounaassa Alattion kuntaan, lännessä Kvalsundin eli Valasnuoran kuntaan, sekä luoteessa Moseijan kuntaan. Porsangin kunnan viralliset kielet ovat norja, saame ja kveeni. == Maantiede == === Luonto === Porsangin kunta ympäröi Porsanginvuonoa sen etelä-, länsi- ja itäpuolella. Porsanginvuono on Pohjois-Norjan pisin vuono, joka jakautuu kunnan alueella useisiin pienempiin vuonoihin tai lahtiin, kuten Lemmivuonoon (Vesterbotn), Sokkuvuonoon (Østerbotn) ja Leipovuonoon (Olderforden). Alueella on useita saaria, joista suurimmat ovat Taunusaari (Tamsøya) ja Vassa (Reinøya) sekä jokia, kuten Lemmijoki (Lakselva), Palojoki (Brennelva), Iso Karhujoki (Store Bjørnelva), Sappirjoki, Pyssyjoki (Børselva) ja Rautusjoki (Stabburselva), järviä, suoalueita ja tuntureita. Kunnan korkein kohta on Rautusvuoman kansallispuistossa sijaitseva Čohkkarášša, jonka korkeus on 1138,9 metriä meren pinnan yläpuolella. Porsangissa on hyvät edellytykset kalastukselle, metsästykselle ja tunturivaelluksille. === Kieli ja kulttuuri === Porsangin kunta on virallisesti kolmikielinen ja -kulttuurinen. Asukkaista merkittävällä osalla on Ruijan suomalaiset sukujuuret. Kunnassa virallisen kielen ja Norjassa vähemmistökielen aseman saaneen kveenin kielen katsotaan koostuvan suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvista ruijan murteista. Porsanki on nykyisin ainoa Norjan kunta, jossa kveenin kielellä on virallinen asema. Kunnassa sijaitsee muun muassa kveenin kielen ja kulttuurin keskus Kainun institutti. Yksityisessä Saarela Barnehage AS - Bærtua -päiväkodissa on mahdollista saada päivähoitoa ainakin osittain kveenin kielellä. Merisaamelaista kulttuuria ja saamen kieltä Porsangin kunnassa edustaa muun muassa Pillavuonon kylässä sijaitseva Mearrasiida-keskus. Norjan kielestä Porsangissa käytetään kirjanorjaa ja saamesta käytännössä pohjoissaamea. Kunnan verkkosivut on julkaistu norjan ja saamen kielillä, mutta ei kveeniksi. Kunnan alueella käytetään kolmikielisiä paikannimikylttejä kyliin tai taajamiin saavuttaessa, mutta muut tieopasteet ovat pääosin norjaksi ja joidenkin paikannimien osalta myös saameksi. Vuonna 2018 porsankilaisista 82,8 % kuului Norjan kirkkoon ja 5,6 % muihin uskollisiin yhdyskuntiin. Kunnassa järjestetään useita tapahtumia, kuten Midnattsrock ("Keskiyönrock"), Glad Lakselv ("Iloinen Lemmijoki"), Finnmark Fylkesrevyfestival, Fefo Cup, Storhallmesse, Snøscootermesse. === Väestö === Väkiluvun kehitys Vuosi Väkiluku 2019 3 944 ↓ 2018 3 964 ↓ 2017 3 971 ↓ 2016 3 978 ↑ 2015 3 925 ↓ 2014 3 964 ↓ 2013 3 968 ↓ Sukupuolijakauma Vuosi Naiset Miehet 2018 1 944 49 % 2 020 2016 1 964 49 % 2 014 2014 1 973 50 % 1 990 Taajamaväestö Vuosi Taajama1 Haja-asutusalue Tuntematon 2018 2 259 57 % 1 695 10 2016 2 257 57 % 1 714 7 2014 2 287 58 % 1 669 7 1 Tiheään asutut (urbaanit) alueet. Väestö osa- alueittain Vuonna 2019 Porsangin kunta oli jaettu 22 osa-alueeseen, joista 19:ssä oli asutusta. Kuuden kuntalaisen osa-alue ei ollut tiedossa. Osa-alueen virallinen nimi sisältää koodin ja norjankielisen nimen, esimerkiksi 20200103 Børselv. Suomen/kveenin kieliset nimet on poimittu Norgeskart- karttapalvelusta. Osa-alue Grunnkrets Väkiluku Huomautukset Smørstad Smørstad 994 Sijaitsee aivan Lemmijoen keskustan tuntumassa. Lemmijoki (keskusta) Lakselv sentrum 687 Gjestgiveribrinken Gjestgiveribrinken 605 Sijaitsee aivan Lemmijoen keskustan tuntumassa. Palo Brennelv 274 Pillavuono Indre Billefjord 232 Tyllyruto Ildskog 214 Pyssyjoki Børselv 191 Øvre Lakselv Øvre Lakselv 144 "Ylä Lemmijoki" Sokkuvuono Østerbotn 121 Váldak-Igeldas Valdak-Igeldas 104 Igeldasille ei ilmoiteta suomen/kveenin kielistä paikannimeä, mutta lähellä sijaitsee Reikälähđet (Ytre Ikkaldas) Rautusniemi (Stabbursnes) sijaitsee Váldakin ja Igeldasin välissä. Leipovuono/Ryssäniemi Olderfjord/Russenes 74 Ruđonpää ja Hamina Skogende og Hamnbukt 74 Skuukanvaara Skoganvarre 56 Smørfjord Smørfjord 46 Smørfjordille ei ilmoiteta suomen/kveenin kielistä paikannimejä, mutta lähellä sijaitsee Smervuononjoki (Smørfjordelva). Riiniemi-Ryssämarkka Veidnes-Kistrand 38 Veidnes on Riiniemeen (Veineset) johtavan tien nimi. Prännä-Keisi Brenna-Kjæs 27 Korpivuono Ytre Billefjord 24 Kenttä Leirpollen 22 Porsangmoen Porsangmoen 11 Luostijoki Luostejok 0 Børselvdalen Børselvdalen 0 Luonnonsuojelualue Pyssyjoen varrella Silfari- tunturin ympäristössä. Rautusvuoma Stabbursdalen 0 Kansallispuisto == Kyliä ja paikkoja == Hesteniemi (Hestnes), Keisi (Kjæsklubben), Kenttä (Leirpollen), Kiksiniemi (Børselvnes), Lemmijoki (Lakselv), Lemmivuono (Vesterbotn), Leppivuono (Olderfjorden), Lottijoki (Brennelv), Louttijoki (Brennelv), Palojoki (Brennelv), Piesankoppa (Ytre Leirpollen), Pillavuono (Billefjord), Pyssyjoki (Børselv), Ryssämarkka (Kistrand), Sarvesvuono (Kolvik), Smirvuono (Smørfjord), Sokkuvuono (Austerbotn), Suoluvuono (Holmfjord), Taumusaari / Tamsöijä (Tamsøya), Tuorisjoki (Tverrelva), Vassa (Reinøya), Väkkärä (Vækker) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kveenit Luokka:Saamelaiset