EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pihlajalampi

Pihlajalampi on 32 lammen nimi Suomessa. Se voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia: ==Lampia== * Pihlajalampi, lampi Hyrynsalmessa Suomessa * Pihlajalampi, lampi Kajaanissa Suomessa * Pihlajalampi, lampi Kuhmossa Suomessa * Pihlajalampi, lampi Kuusamossa Suomessa * Pihlajalampi, lampi Lappajärvellä Suomessa * Pihlajalampi, lampi Nurmeksessa Suomessa * Pihlajalampi, lampi Oulussa Suomessa * Pihlajalampi, lampi Suomussalmella Suomessa * Pihlajalampi, lampi Taivalkoskella Suomessa * Suuri-Pihlajamapi, lampi Virolahdella Suomessa Luokka:Järvien täsmennyssivut
Ray Medel

Ray Medel (s. 27. syyskuuta 1967) on yhdysvaltalainen entinen ammattilaisnyrkkeilijä, joka valmentaa Savate Clubilla Helsingin Sörnäisissä. Medelin alkuperäinen seura aktiiviuralla oli San Antoniossa Texasissa sijaitseva Zarzamora Street Gym. Ammattilaisuran tilastot olivat 20 voittoa ja 6 tappiota, ja amatööriurallaan hän keräsi 70 voittoa ja hävisi 10 kertaa. Medelin uran parhaisiin hetkiin kuului ylivoimainen voitto Los Angelesin olympiavoittajasta Paul Gonzalesista. WBA-liiton finaalivastustajanaan hänellä on ollut kolumbialainen Fidel Bassa. ==Aiheesta muualla== * Fidel Bassa vs Ray Medel Fidel Bassa vs Ray Medel. Luokka:Yhdysvaltalaiset nyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yövieraat

Yövieraat voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Yövieraat, YUP-yhtyeen albumi vuodelta 1996 * Yövieraat (Gothic), Ken Russellin ohjaama elokuva vuodelta 1986 * Yövieraat, vuosina 1988–2001 toiminut suomalainen kokeellisen teatterin ryhmä. *Yövieraat (Nacht mit Gästen), Peter Weissin näytelmä vuodelta 1963. == Katso myös == * Yövieras
Etelänkeltakarve

Etelänkeltakarve (Xanthoparmelia mougeotii) on keltakarpeiden sukuun kuuluva laji. Se on kooltaan pieni ja muodoltaan ruusukkeinen. Reunat ovat kapealiuskaisia ja lehtimäisiä ja keskusta on rupimainen. Väri on yläpuolella vihreänruskea tai vihreänharmaa ja alapuoli on musta. Lajilla on usein kuromapulloja. Etelänkeltakarvetta tavataan Euroopassa ja sitä esiintyy rannikoilla ja aurinkoisilla kallioilla, monesti pienten kivien päällä. Etelänkeltakarve muistuttaa pientä keltatyvikarvetta (Parmeliopsis ambigua). Etelänkeltakarveen jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy stiktahappoa (C19H14O9). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Etelänkeltakarve (Xanthoparmelia mougeotii) * UniProt: Taxonomy - Xanthoparmelia mougeotii * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Xanthoparmelia mougeotii * Consortium of Lichen Herbaria: Xanthoparmelia mougeotii Luokka:Keltakarpeet
Pihlajalampi (Lappajärvi)

Pihlajampi on pieni noin 5,19 hehtaarin kokoinen lampi Lappajärvellä. Lammen itäisellä puolella sijaitsee Pihlajakallio. Lammen vesi on ruskean väristä. https://archive.is/20141021130209/www.lappajarvi.fi/tiedostot_admin/16.03.2009.doc Lappajärven kunta: Kunnanhallituksen Kokouspöytäkirja 4/2009 == Lähteet == Luokka:Lappajärven järvet Luokka:Kruunupyynjoen vesistö
Punaleukakanastero

Punaleukakanastero (Thripophaga cherriei) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Punaleukakanasteroa tavataan pienellä alueella Venezuelassa, eikä sitä ole havaittu lajin alkuperäisen löytöpaikan ulkopuolelta. Lajin kannaksi arvioidaan 350–1 500 yksilöä, mutta se saattaa olla paljon yleisempi. ==Lähteet== Luokka:Säämiskäkanasterot Luokka:Uhanalaiset linnut
Viirurintakanastero

Viirurintakanastero (Thripophaga macroura) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Viirurintakanasteroa tavataan Brasilian kaakkoisosissa. Sitä on löydetty uusilta paikoilta, mutta silti lajin levinneisyysalue ja todennäköisesti myös kokonaispopulaatio ovat pienet, joten se on luokiteltu vaarantuneeksi. Lajin populaatioksi arvioidaan 2 500–9 999 yksilöä. ==Lähteet== Luokka:Säämiskäkanasterot Luokka:Uhanalaiset linnut
Säämiskäkanastero

Säämiskäkanastero (Thripophaga fusciceps) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintulaji. ==Levinneisyys== Säämiskäkanasteroa tavataan laajalla alueella Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa ja Perussa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Säämiskäkanasterot
Rosoruskokarve

Rosoruskokarve (Montanelia disjuncta) on mustakarpeiden sukuun kuuluva laji. Se on muodoltaan ruusukkeinen. Väri on yläpuolella mustanruskea tai tumma oliivinruskea ja alapuolella musta. Yläpinta on kuoppainen. Liuskat ovat kuperia tai litteitä ja niiden kärjet ovat yläpuolelta kiiltäviä. Rosoruskokarvetta tavataan Euraasian mantereella, Afrikan itäosassa ja Pohjois-Amerikassa. Se kasvaa kivien päällä ja sitä esiintyy kallioilla, erityisesti jyrkillä kalliomuodostelmilla. Rosoruskokarven jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy perlatolihappoa (C25H32O7) ja stenosporahappoa (C23H28O7). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Rosoruskokarve (Montanelia disjuncta) * UniProt: Taxonomy - Montanelia disjuncta * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Montanelia disjuncta * Consortium of Lichen Herbaria: Montanelia disjuncta * Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Montanelia disjuncta Luokka:Karpeet
Ruosteselkäorneero

Ruosteselkäorneero (Cranioleuca berlepschi) eli aiemmalta nimeltään ruskoselkäkanastero on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu ==Levinneisyys== Ruosteselkäorneeroa tavataan Perun pohjoisosissa. Sen esiintymiä tunnetaan yli kymmenen, mutta kaikkien populaatiot ovat pieniä, ja lajin elinympäristöt ovat vähenemässä, joten ruskoselkäkanastero on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Sen populaatioksi arvioidaan 1 000–2 499 yksilöä. ==Elintavat== Ruosteselkäorneero elää vuoristometsissä, yleensä juuri puurajan alapuolella 3 050–3 400 metrin korkeudella merenpinnasta, paikallisesti alempanakin 2 500 metriin asti. Parien ja pienien parvien nähdään joskus liittyvän sekaparviin muiden lintulajien kanssa. Nuoria yksilöitä on nähty heinä- ja syyskuun välisenä aikana, ja laji pesii todennäköisesti kuivan kauden aikana. ==Lähteet== Luokka:Metsäorneerot
Ominaiskiertokyky

Ominaiskiertokyky [α] on optisesti aktiivisen yhdisteen ominaisuus kiertää tasopolarisoidun valon värähtelysuuntaa. Ominaiskiertokyky riippuu yhdisteen konsentraatiosta liuoksessa, liuottimesta, lämpötilasta ja mittauslämpötilasta. Ominaiskiertokykyä voidaan käyttää hyväksi määritettäessä aineen enantioylimäärää. Ominaiskiertokyky ilmoitetaan tyypillisesti yksiköttömänä suureena. Mikäli optisesti aktiivisen yhdisteen enantiomeeri kääntää tasopolarisoidun valon värähtelysuuntaa myötäpäivään on ominaiskiertokyvyn merkki positiivinen, ja jos kiertosuunta on vastapäivään, merkki on negatiivinen. Saman yhdisteen eri enantiomeerien ominaiskiertokyvyn merkki on eri, mutta itseisarvo yhtäsuuri. Raseemisen seoksen ominaiskiertokyky on 0. ==Ominaiskiertokyvyn mittaaminen== Optisesti aktiivisen yhdisteen ominaiskiertokyky voidaan mitata käyttämällä polarimetriä. Ominaiskiertokyvyn yhteydessä ilmoitetaan aina näytteen konsentraatio, käytetty liuotin ja mittauksessa käytetty aallonpituus. Usein aallonpituutena käytetään natriumin D-viivaa (589 nm), mikä usein ilmoitetaan alaindeksillä D. Liuoksissa ominaiskiertokyky määritetään seuraavasti :[\alpha]_\lambda^\theta = \frac{ \alpha}{l \cdot c}, missä λ on mittauksessa käytetty aallonpituus, θ on mittauslämpötila celsiusasteina, α on havaittu optinen kiertokyky, l on polarimetrin kyvetin pituus desimetreinä ja c on konsentraatio. Konsentraatiossa yksikkönä käytetään g/ml tai g/100 ml. Jälkimmäisessä tapauksessa havaittu optinen kiertokyky kerrotaan sadalla. Puhtailla nestemäisillä yhdisteillä käytetään konsentraation sijasta tiheyttä. ==Lähteet== Luokka:Kemialliset ominaisuudet Luokka:Stereokemia
Kari Jalonen -palkinto

Kari Jalonen -palkinto on jääkiekon U20 SM-sarjassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan runkosarjan pistepörssin voittajalle. Palkinto jaettiin nykyisellä nimellään ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Teemu Rautiainen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010. Ennen tätä palkinnolla ei ollut varsinaista nimeä. == Runkosarjan pistepörssin voittajat == Kausi Pelaaja Joukkue Pisteet 1975–1976 Arto Jokinen KooVee 61 1976–1977 Antti Heikkilä Ilves 52 1977–1978 Paavo Nevalainen JoKP 53 1978–1979 Pekka Arbelius Kärpät 46 1979–1980 Jari Helle Ilves 54 1980–1981 Ari Vuori TPS 69 1981–1982 Kari Heikkinen Tappara 62 1982–1983 Paul Högbacka HIFK 65 1983–1984 Harry Jaakkola TPS 42 1984–1985 Tommi Kiiski TPS 63 1985–1986 Tommi Kiiski TPS 53 1986–1987 Jari Laukkanen HIFK 75 1987–1988 Teemu Selänne Jokerit 66 1988–1989 Janne Kekäläinen KalPa 70 1989–1990 Mikko Peltola Tappara 74 1990–1991 Harri Lönnberg Ässät 59 1991–1992 Jarno Levonen Ässät 70 1992–1993 Jarno Levonen Ässät 65 1993–1994 Pasi Kangas Ilves 52 1994–1995 Juho Jokinen JyP HT 49 1995–1996 Kimmo Kuhta Kiekko-Espoo 46 1996–1997 Toni Saarinen HPK 54 1997–1998 Timo Koskela HPK 50 1998–1999 Toni Ronkainen Lukko 44 1999–2000 Hermanni Vidman TPS 59 2000–2001 Ville Viitaluoma HIFK 77 2001–2002 Niklas Fogström Lukko 58 2002–2003 Valtteri Filppula Jokerit 53 2003–2004 Teemu Virtala Lukko 52 2004–2005 Ville-Vesa Vainiola Lukko 62 2005–2006 Teemu Ramstedt HIFK 49 2006–2007 Jori Lehterä Jokerit 66 2007–2008 Mika Niemi Ässät 57 2008–2009 Juuso Rajala Lukko 66 2009–2010 Julius Junttila Kärpät 60 2010–2011 Teemu Rautiainen HPK 68 2011–2012 Toni Kallela KalPa 75 2012–2013 Ville Leskinen Kärpät 61 2013–2014 Jesse Huhtala Lukko 66 2014–2015 Eemeli Suomi Ilves 79 2015–2016 Aleksi Ainali Jokerit 67 2016–2017 Joona Ikonen Ilves 60 2017–2018 Aarne Talvitie Blues 25 2018–2019 Tuukka Tieksola Kärpät 28 2019–2020 Tuukka Tieksola Kärpät 26 2020–2021 Ei jaettu. Ei jaettu. Ei jaettu. 2021–2022 Vili Munkki TPS 53 2022–2023 Jeremi Tammela Lukko 56 2023–2024 Santeri Huovila JYP 68 == Lähteet == Luokka:Jääkiekon Nuorten SM-liigan palkinnot
Pisararintakanastero

Pisararintakanastero (Thripophaga amacurensis) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se löydettiin Venezuelasta Orinoco-joen eteläosista, ja kuvailtiin tieteelle vuonna 2013. ==Lähteet== Luokka:Säämiskäkanasterot Luokka:Uhanalaiset linnut
Mummonsyyläkaktus

Mummonsyyläkaktus (Mammillaria bocasana) on syyläkaktusten sukuun kuuluva, Meksikosta kotoisin oleva laji. == Ulkonäkö ja koko == Mummonsyyläkaktus muodostaa mättäitä, ja sen varret ovat pallomaisia mutta voivat toisinaan kasvaa hieman lieriömäisiksi. Varren nystyt (podariot) ovat pehmeitä, lieriömäisiä, maitiaisnesteettömiä, ja joidenkin nystyjen hangoissa on sukasia. Keskipiikkejä on areolissa 1–7, ne ovat punertavan ruskeita, 5–10 mm pitkiä. Säteittäispiikkejä on 20–50 ja ne ovat valkoisia ja karvamaisia, 8–20 mm pitkiä; yksi tai joskus kaksi niistä on koukkumaista. Kukat ovat suppilomaisia, kermanvalkoisia tai hieman punertavia, 15 mm:n levyisiä. Hedelmä on lieriömäinen, punainen tai vaaleanpunainen. Siemenet ovat punertavan ruskeita.Anderson 2001:408 == Levinneisyys == Mummonsyyläkaktus kasvaa luonnossa Meksikon San Luis Potosíssa ja Zacatecasissa. == Käyttö == Mummonsyyläkaktuksen piikkejä on käytetty Meksikossa ongenkoukkujen tekoon. == Alalajit == Laji jakautuu kahteen alalajiin. *Mammillaria bocasana subsp. bocasana. Säteittäispiikkejä 30–50; hedelmä punainen; vain San Luis Potosíssa. *Mammillaria bocasana subsp. eschauzieri. Säteittäispiikkejä 20–30; hedelmä vaaleanpunainen; lajin koko esiintymisalueella. == Synonyymit == *Cactus eschauzieri J. M. Coulter 1894 *Chilita bocasana (Poselger) Orcutt 1926 *Chilita hirsuta ((Boedeker) Orcutt 1926 *Chilita knebeliana (Boedeker) Buxbaum 1954 *Chilita kunzeana (Boedeker & Quehl) Orcutt 1926 *Chilita longicoma (Britton & Rose) Orcutt 1926 *Ebenerella bocasana (Poselger) Buxbaum 1951 *Ebnerella haehneliana (Boedeker) Buxbaum 1951 *Ebnerella knebeliana (Boedeker) Buxbaum 1951 *Ebnerella kunzeana (Boedeker & Quehl) Buxbaum 1951 *Ebnerella longicoma (Britton & Rose) Buxbaum 1951 *Mammillaria eschauzieri (J. M. Coulter) R. T. Craig 1945 *Mammillaria haehneliana Boedeker 1934 *Mammillaria hirsuta Boedeker 1919 *Mammillaria knebeliana Boedeker 1932 *Mammillaria kunzeana Boedeker & Quehl 1912 *Mammillaria longicoma (Britton & Rose) A. Berger 1929 *Neomammillaria eschauzieri (J. M. Coulter) Britton & Rose 1926 *Neomammillaria longicoma Britton & Rose 1923 == Lähteet == * Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9 * Kasvien suomenkieliset nimet . === Viitteet === Luokka:Kaktuskasvit
Langinkosken seurakunta

Langinkosken seurakunta oli Kotka–Kymin seurakuntayhtymään kuuluva evankelis- luterilainen seurakunta Kotkassa. Seurakunta liitettiin vuoden 2017 alussa perustettuun Kotka–Kymin seurakuntaanArmon sanoja ja rakkauden tekoja . ==Historia== Langinkosken kirkko vihittiin käyttöön 13. joulukuuta 1953. Kirkko tunnettiin Metsolan kirkkona noin neljännesvuosisadan ajan. Langinkosken seurakunta aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1964 Kotkan esikaupunkialueen seurakunnallisen toiminnan laajetessa. Ensimmäinen kirkkoherra oli Toivo Lemmetyinen. Vuosina 1964–1976 seurakunta toimi yhteistaloudessa Kotkan seurakunnan kanssa. Kotkan, Karhulan ja Kymin kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1977 perustettiin osittaisessa yhteistaloudessa toimiva Kotkan evankelisluterilainen seurakuntayhtymä. Seurakuntayhtymä muuttui Kotka-Kymin seurakunnaksi vuoden 2017 alussa. == Papisto == === Kirkkoherrat === * 1964–1977: Toivo Lemmetyinen * 1977–2005: Raimo Vänskä * 2005–2016: Jukka Lopperi ==Lähteet== Luokka:Mikkelin hiippakunnan entiset seurakunnat Luokka:Kotkan seurakunnat
Mammilloydia candida

Mammilloydia candida on ainoana lajina Mammilloydia-sukuun kuuluva kaktuskasvilaji. Tieteellinen sukunimi on yhdistelmä sukunimistä Mammillaria (syyläkaktukset) ja Neolloydia, joiden sukulaisena kasvia on pidetty; lajinimi on taas latinan puhtaan valkoista tarkoittava sana ja viittaa kasvin piikeistä johtuvaan valkoisuuteen (vrt. engl. snowball cactus 'lumipallokaktus'). Sukulaisistaan syyläkaktuksista laji eroaa tärkeissä kohdin, mm. siementen rakenteessa. Ulkoinen yhtäläisyys syyläkaktusten kanssa lienee ns. konvergenttisen evoluution tulosta.Anderson 2001: 450. == Tuntomerkit == Kasvi on yksi- tai monivartinen ja sen varret ovat litistyneen pallomaisia tai pitkänomaisia, sinivihreitä, enintään 30 cm korkeita. Varren väri ei juurikaan näy päällepäin, sillä kasvi on valkoisten piikkien tiuhaan peittämä. Varren kyhmyt (podariot) ovat leveän lieriömäisiä, tylppiä, uurteettomia, ja niiden hangassa on 4–7 valkoista sukasta. Piikkejä on kussakin areolissa runsaasti: keskuspiikkejä 8–12 ja säteittäispiikkejä 120. Kukat sijaitsevat yksittäin podarioitten tyvellä, ja terälehdet ovat vaaleanpunaisia tai valkoisia vihertävinpunaisin keskisuonin. Kukka on kaksi tai kolme senttiä leveä. Kukkapohjus on paljas. Hedelmä on munamainen, punainen, vaaleanpunainen tai vieläkin vaaleampi, mehukas, avautumaton. Siemenet ovat mustia.Anderson 2001: 451. == Levinneisyys == Laji kasvaa laajalla alueella Meksikon koillisosissa (Coahuila, Nuevo León, San Luis Potosí ja Tamaulipas). == Synonyymit == Kaktuslajien nimeämisen historian aikana on tämäkin laji nimetty monta kertaa ja siirretty suvusta toiseen. *Chilita candida *Chilita estanzuelensis *Mammillaria candida *Mammillaria estanzuelensis *Mammillaria ortizrubiana *Mammilloydia candida subsp. ortizrubiana *Mammilloydia ortizrubiana *Neomammillaria ortizrubiana == Lähteet == * Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192- 498-9. === Viitteet === Luokka:Kaktuskasvit
Rakkauden apostoli

Rakkauden apostoli () on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut Christopher Milesin ohjaama brittiläinen elämäkertaelokuva, jonka pääosissa ovat Ian McKellen, Janet Suzman, Ava Gardner, Penelope Keith, Maurizio Merli ja John Gielgud. Rakkauden apostoli kertoo merkittävän englantilaiskirjailija D. H. Lawrencen (McKellen) ja hänen vaimonsa Frieda von Richthofen Lawrencen (Suzman) elämästä. Rakkauden apostoli perustuu Harry T. Mooren kirjoittamaan D. H. Lawrencesta koskevaan elämäkertaan A Priest of Love, jonka pohjalta Alan Plater laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Christopher Miles ja Andrew Donally. Rakkauden apostoli -elokuvan kuvauspaikkoina olivat Yhdysvaltain New Mexicon Santa Fe, Meksikon Oaxaca de Juárez, Italian Firenze ja Englannin Cornwallin Zennor. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Milesian Films, Ronceval ja Viscount. Rakkauden apostoli oli Ian McKellenin ensimmäinen elokuva kahteentoista vuoteen. Rakkauden apostoli sai ensi-iltansa Yhdysvaltain New Yorkissa 11. lokakuuta 1981, jolloin elokuvan levittäjänä oli Filmways Pictures. Kotimaan ensi-iltansa elokuva sai Ison-Britannian Lontoossa 18. helmikuuta 1982, jolloin elokuvan levittäjänä oli Enterprise Pictures. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 23. huhtikuuta 1982. Vuonna 1985 ohjaaja Christopher Miles leikkasi elokuvan alkuperäisestä 125:stä minuutista 98:aan minuuttiin. Elokuva julkaistiin uudelleen elokuvateattereissa, ja vuonna 1985 Rakkauden apostoli sai enemmän kaupallista ja kriittistä menestystä kuin alkuperäisen julkaisuvuotensa aikana. Rakkauden apostoli on julkaistu niin VHS:nä, DVD:nä kuin Blu-raynakin. ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * * Rakkauden apostoli TCM Movie Databasessa Luokka:Vuoden 1981 brittiläiset elokuvat Luokka:Elämäkertaelokuvat Luokka:Brittiläiset romanttiset draamaelokuvat Luokka:Brittiläiset romaaneihin perustuvat elokuvat
Winha (moottoripyörä)

Winha oli suomalainen moottoripyörämerkki. Merkin pyöriä valmistettiin pieni määrä 1970-luvulla. Winhan valmistaja oli Polar Metal Plast Rovaniemellä. Winhan moottori oli Kohlerin valmistama 2-sylinterinen 2-tahtimoottori. Samaa moottoria käytettiin Winha-moottorikelkoissa. Winha maksoi 7000 markkaa. Hinta saatiin alhaiseksi, sillä pyörä oli veroton. Verottomuuden saavuttamiseksi pyörässä oli voiman ulosotto, jonka avulla moottoripyörällä saattoi pyörittää jotain työkonetta. Winhojen valmistus alkoi loppuvuonna 1976. Pyörästä oli kaksi samanlaista mallia. Keltaista siviilimallia myytiin parikymmentä kappaletta. Puolustusvoimien käyttöön tarkoitettua vihreää mallia tilattiin tiettävästi 60 kappaletta. Yhteensä Winhoja ehdittiin valmistaa 60–70 kappaletta. Valmistus lopetettiin valmistajan konkurssin vuoksi. ==Lähteet== * Luokka:Moottoripyörät Luokka:Suomen teollisuushistoria
Winha

Winha tarkoittaa seuraavia asioita: * Winha (moottorikelkka) * Winha (moottoripyörä) * Winha (yhtye)
Halkosaari (Lappajärvi)

Halkosaari on saari Lappajärvessä, saari sijaitsee järven pohjoisosassa Ähtävänjoen niskassa. Saareen on rakennettu vuonna valmistunut 1961 tanssilava, jonka on suunnitellut Nestori Viinamäki. Ilkka.fi − Tulivuorirock roihautti muistoja (16.06.2009)tanssi.net - Halkosaari Kesäteatteri on ollut toiminnassa vuodesta 1993 lähtien.Lappajärvi.fi - TeatteriHalkosaaren kesäteatteri - Historiikki Saaressa järjestettiin aikoinaan myös Tulivuorirock-festivaalit.Tulivuorirock.fi - Historia Halkosaaren ja mantereen väliseen kannakseen kaivettiin vuonna 1993 kanava erottamaan niemi taas saareksi. == Lähteet == * Tanssilavan virallinen sivusto * Kesäteatterin virallinen sivusto === Viitteet === Luokka:Lappajärven saaret
Filiátes

Filiátes () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Φιλιατών, Dímos Filiatón), joka sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 590,6 neliökilometriä ja väkiluku 7 710\. Varsinaisen Filiáteen kaupungin väkiluku on 2 512 (vuonna 2011). Filiátes sijaitsee Kreikan luoteiskulmassa Joonianmeren rannalla vastapäätä Korfua, Albanian rajan pinnassa. Nykyinen Filiáteen kunta muodostui, kun Filiátes ja Sagiáda yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Filiáteen kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Filiátes Achladéa Achladéa 71 Aetós Aetós 134 Ágioi Pántes Ágioi Pántes 53 Palaiochóri 63 Ágios Nikólaos Ágios Nikólaos 78 Ampelónas Ampelónas 52 Anavrytó Anavrytó 2 Charavgí Agía Varvára 18 Charavgí 20 Faneroméni Faneroméni 26 Filiátes Elaía 127 Filiátes 2 512 Foiníki Foiníki 60 Gardíki Filiatón Gardíki 8 Mélissa 7 Pérama 17 Giroméri Giroméri 59 Golá Golá 44 Rodostíva 11 Kallithéa Kallithéa 31 Káto Xéchoro Káto Xéchoro 4 Potamiá 33 Sítaina 2 Sokolakátika 0 Vrysoúla 5 Kefalochóri Kefalochóri 31 Kossyvátika 11 Keramítsa Keramítsa 149 Kerasochóri Kerasochóri 22 Mavronéri 27 Kokkiniá Kokkiniá 130 Tsatsoulaíika 35 Kokkinolithári Kokkinolithári 54 Nerochóri 47 Kouremádi Kouremádi 27 Kryonéri Kryonéri 9 Kypárisso Ágios Arsénios 57 Kypárisso 111 Leptokaryá Agía Marína 11 Leptokaryá 193 Lia Lia 62 Lísta Lísta 35 Maloúni Achoúria Malouníou 18 Maloúni 34 Velentziná Malouníou 9 Miléa Miléa 28 Palaiochóri Donátos 26 Palaiochóri 142 Palaiokklísi Áno Palaiokklísi 36 Káto Palaiokklísi 50 Palampás Palampás 27 Pigadoúlia Pigadoúlia 116 Plaísio Kótsika 28 Plaísio 88 Plátanos Plátanos 5 Ravení Ravení 123 Rizó Chlomós 13 Rizó 51 Síderi Síderi 65 Trikóryfo Frágma Kalamá 24 Trikóryfo 177 Tsamantás Kamítsani 25 Tsamantás 71 Vavoúri Vavoúri 23 Vrysélla Vrysélla 267 Xéchoro Dáfni 46 Xéchoro 30 Yhteensä: 5 970 Sagiáda Asprokklísi Asprokklísi 488 Kestríni Kestríni 298 Rágio Rágio 151 Sagiáda Sagiáda 594 Smértos Smértos 209 Yhteensä: 1 740 Yhteensä: 7 710 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Φιλιατών. Filiáteen kunnan verkkosivut. *
Geórgios Karaïskákis (kunta)

Geórgios Karaïskákis ( eli Δήμος Γεωργίου Καραϊσκάκη, Dímos Georgíou Karaïskáki) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 466,7 neliökilometriä ja väkiluku 5 780 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Áno Kalentíni. Nykyinen Geórgios Karaïskákiin kunta muodostui, kun Geórgios Karaïskákis, Irákleia ja Tetrafylía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty Kreikan vapaussodan sankari Geórgios Karaïskákiksen mukaan. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Geórgios Karaïskákiin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Geórgios Karaïskákis Diásello Diásello 28 Káto Karyá 14 Kokkinopília 16 Lákka 15 Panagiá 450 Prosília 3 Dimári Dimári 147 Palaiochoráki 149 Kleidí Agía Paraskeví 78 Akropotamiá 0 Galáni 43 Kleidí 173 Perdikorráchi 138 Pétra 99 Pétra Áno Pétra 370 Kédros 30 Sélina 93 Skoulikariá Agía Paraskeví 52 Giannióti 116 Skoulikariá 273 Yhteensä: 2 287 Irákleia Áno Kalentíni Ágios Athanásios 21 Áno Kalentíni 40 Epáno Sési 247 Mégas Kámpos 27 Péra Kalentíni 59 Plakoutsaíika 19 Sési 61 Varká 38 Dichomoíri Ágios Ioánnis 42 Dichomoíri 33 Kókkino Lithári 19 Koúfalos 44 Krisélia 71 Xirókampos 93 Zygós 87 Retsianá Ágios Vlásios 24 Fisotá 7 Kraniés 0 Litési 47 Retsianá 30 Velentzikó Asfakeró 58 Kárpino 76 Pigí 20 Sellí 21 Velentzikó 55 Yhteensä: 1 239 Tetrafylía Astrochóri Astrochóri 13 Kastaniés 55 Plátanos 207 Voutaniáda 16 Eláti Eláti 71 Risési 32 Stavrovrýsi 75 Kastanéa Fráxo 73 Kastanéa 202 Miléa 9 Pétrou 15 Tselingádes 16 Megalóchari Afroxyliá 35 Ágios Geórgios 19 Krýa Vrýsi 66 Lampíri 23 Megalóchari 51 Potistiká 60 Mesópyrgos Alonáki 23 Kanália 10 Mesópyrgos 144 Palaiómylos 91 Velanidiá 63 Vouliagméno 29 Vrysoúla 56 Milianá Alónia 23 Áno Karyés 11 Lagkáda 57 Milianá 65 Pérdika 79 Pýrgos 23 Pigés Ágios Nikólaos 88 Ágios Vasíleios 28 Aidoniá 69 Choutianá 10 Dílofo 80 Itéa 51 Kasianós 9 Miliés 99 Palaiomýlia 19 Pigés 89 Yhteensä: 2 254 Yhteensä: 5 780 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Γεωργίου Καραϊσκάκη. Geórgios Karaïskákiin kunnan verkkosivut. *
Kentriká Tzoumérka

Kentriká Tzoumérka ( eli Δήμος Κεντρικών Τζουμέρκων, Dímos Kentrikón Tzoumérkon) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 515,9 neliökilometriä ja väkiluku 6 178 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Vourgaréli. Kentriká Tzoumérkan kunta syntyi, kun Ágnanta, Athamanía, Melissourgoí ja Theodóriana yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta, "Keskinen Tzoumérka", on nimetty alueen läpi kulkevan Athamaniká- eli Tzoumérka-vuorijonon mukaan, samoin kuin sen pohjoispuolella sijaitseva Vóreia Tzoumérka, "Pohjoinen Tzoumérka". == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kentriká Tzoumérkan kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágnanta Ágnanta Ágnanta 283 Ártissa 25 Frásta 88 Katafýgio 4 Konákia 22 Palaiochóri 8 Graikikó Áno Graikikó 96 Gourianá 58 Graviá 35 Káto Graikikó 66 Romanós 39 Selí 8 Katarráktis Katarráktis 127 Kryopigí 34 Miléa 48 Sgára 47 Vlágkada 14 Koukkoúlia Koukkoúlia 141 Ktistádes Ktistádes 127 Lepianá Lepianá 91 Makrýkampos 55 Xirikó 7 Mikrospiliá Mikrospiliá 94 Vatátsi 10 Rámia Elafopídima 29 Gerovrýsi 66 Livádi 25 Ntára 34 Rámia 119 Yhteensä: 1 800 Athamanía Anemorráchi Anemorráchi 174 Athamánio Ampélia 39 Athamánio 313 Korakáda 51 Palaiochóri 45 Plátanos 0 Skaloúla 31 Telísio 38 Dístrato Dafnoúla 46 Dístrato 70 Trapezáki 44 Tzapáda 38 Kápsala Kápsala 24 Panagía 17 Terpná 20 Káto Athamanío Ágios Charálampos 100 Ágios Geórgios 81 Angelaíika 14 Fotaíika 35 Goniá 48 Távla 44 Káto Kalentíni Ágios Konstantínos 51 Káto Kalentíni 40 Kentrikó Andreás 2 Kentrikó 64 Kryonéri 39 Lagkádia 35 Ptéri 54 Vathýkampos 54 Kypséli Ágios Geórgios 49 Kalloní 94 Kypséli 275 Loútsa 4 Moní Evangelistrías (luostari) 21 Roupakiá 7 Mesoúnta Drosiá 8 Káto Chóra 63 Mesoúnta 134 Péfkos 28 Stenó 36 Palaiokátouno Ágios Minás 16 Ágios Stéfanos 54 Ampélia 40 Mitsoroúva 34 Palaiokátouno 157 Potamiá 67 Thanásia 64 Zálos 15 Tetrákomo Ariá 7 Karyá 48 Keráni 10 Logaroú 37 Nevrópoli 53 Péra Nevrópoli 56 Petrálono 66 Pigí 51 Telísio 40 Tetrákomo 59 Vourgaréli Giannítsi 29 Kámpos 47 Kouvéli 24 Omalí 53 Palaiochóri 68 Skiadádes 60 Vourgaréli 301 Yhteensä: 3 786 Melissourgoí Melissourgoí Melissourgoí 419 Yhteensä: 419 Theodóriana Theodóriana Skarpári 10 Theodóriana 163 Yhteensä: 173 Yhteensä: 6 178 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Κεντρικών Τζουμέρκων. Kentriká Tzoumérkan kunnan verkkosivut. *
Kónitsa

Kónitsa () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κόνιτσας, Dímos Kónitsas), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 949,9 neliökilometriä ja väkiluku 6 362\. Varsinaisen Kónitsan kaupungin väkiluku on 2 942 (vuonna 2011). Kónitsa sijaitsee Epeiroksen pohjoiskulmassa Albanian rajan pinnassa. Nykyinen Kónitsan kunta muodostui, kun Kónitsa, Aetomilítsa, Dístrato, Foúrka ja Mastorochória yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kónitsan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Aetomilítsa Aetomilítsa Aetomilítsa 432 Yhteensä: 432 Dístrato Dístrato Dístrato 278 Yhteensä: 278 Foúrka Foúrka Foúrka 90 Yhteensä: 90 Kónitsa Aetopétra Aetopétra 124 Agía Paraskeví Agía Paraskeví 220 Agía Varvára Agía Varvára 17 Pyxariá 12 Aidonochóri Aidonochóri 45 Amárantos Amárantos 44 Loutrá 0 Ármata Ármata 30 Eléfthero Eléfthero 75 Exochí Exochí 29 Trápeza 12 Ganadió Ganadió 32 Iliorráchi Iliorráchi 112 Kallithéa Kallithéa 154 Kavásila Kavásila 37 Kleidoniá Kalývia 125 Kleidoniá 11 Kónitsa Kónitsa 2 942 Mázi Mázi 187 Melissópetra Kalóvrysi 10 Melissópetra 31 Mólista Mólista 23 Molyvdosképastos Molyvdosképastos 43 Monastíri Monastíri 17 Nikánor Nikánor 38 Pádes Pádes 31 Palaiosélli Palaiosélli 45 Pigí Pigí 101 Pourniá Pourniá 35 Pýrgos Pýrgos 50 Yhteensä: 4 632 Mastorochória Asimochóri Asimochóri 42 Chionádes Chionádes 42 Drosopigí Drosopigí 103 Gorgopótamos Gorgopótamos 29 Kastanéa Kastanéa 79 Kefalochóri Kefalochóri 153 Lagkáda Lagkáda 124 Oxyá Oxyá 18 Theotókos 33 Plagiá Plagiá 50 Plikáti Plikáti 70 Pyrsógianni Pyrsógianni 119 Voúrbiani Voúrbiani 68 Yhteensä: 930 Yhteensä: 6 362 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Κόνιτσας. Kónitsan kunnan verkkosivut. *
Métsovo

Métsovo (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μετσόβου, Dímos Metsóvou), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 366,8 neliökilometriä ja väkiluku 6 196\. Varsinaisen Métsovon kaupungin väkiluku on 2 503 (vuonna 2011). Métsovo sijaitsee Pindos- vuoristossa Epeiroksen itäosassa, ja sillä on yhteistä rajaa sekä Länsi- Makedonian että Thessalian kanssa. Nykyinen Métsovon kunta muodostui, kun Métsovo, Egnatía ja Miléa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates- suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Métsovon kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Egnatía Chrysovítsa Ampélia 16 Análipsi 193 Chrysovítsa 446 Mýloi 215 Sioládes 26 Xirikó 4 Méga Peristéri Ampelákia 60 Karyófyto 28 Kastrí 30 Kerasiá 6 Méga Peristéri 310 Miliés 42 Megáli Gótista Baltoúma 176 Megáli Gótista 166 Mikrá Gótista Ágios Minás 28 Bátza 49 Mikrá Gótista 73 Rizá 13 Sioútsos 31 Mikró Peristéri Giarakári 10 Mikró Peristéri 2 Néo Gerakári 50 Palaiochóri 15 Prosília 0 Rachoúla 27 Tampoúria 140 Sítsaina Sítsaina 175 Yhteensä: 2 331 Métsovo Anílio Anílio 587 Anthochóri Anthochóri 159 Métsovo Métsovo 2 503 Votonósi Votonósi 220 Yhteensä: 3 469 Miléa Miléa Miléa 396 Yhteensä: 396 Yhteensä: 6 196 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Μετσόβου . Métsovon kunnan verkkosivut. *
Nikólaos Skoufás (kunta)

Nikólaos Skoufás ( eli Δήμος Νικολάου Σκουφά, Dímos Nikoláou Skoufá) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 225,9 neliökilometriä ja väkiluku 12 753 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Péta. Nikólaos Skoufáksen kunta sijaitsee Epeiroksen eteläosassa Amvrakikóslahden rannalla. Kunta syntyi, kun Árachthos, Komméno, Kompotí ja Péta yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty Filikí Etaireían perustajiin kuuluneen Kreikan vapaustaistelun sankarin Nikólaos Skoufáksen mukaan. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Nikólaos Skoufáksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Árachthos Agía Paraskeví Agía Paraskeví 593 Anthótopos 278 Kalomódia 289 Akropotamiá Akropotamiá 385 Loutrótopos Loutrótopos 42 Néos Synoikismós Loutrotópou 233 Neochóri Neochóri 1 737 Pachykálamos Pachykálamos 332 Peránthi Peránthi 336 Sykiés Sykiés 436 Yhteensä: 4 661 Komméno Komméno Komméno 626 Néos Synoikismós 143 Yhteensä: 769 Kompotí Foteinó Foteinó 178 Kompotí Ágios Nikólaos 106 Kompotí 1 544 Selládes Alónia 108 Selládes 606 Yhteensä: 2 542 Péta Markiniáda Diasélla 28 Markiniáda 78 Mégkla 60 Melátes 136 Zygós 100 Megárchi Megárchi 274 Péta Ágios Dimítrios 1 482 Amfithéa 480 Áno Ágioi Anárgyroi 358 Kleistó 119 Neochoráki 93 Péta 1 563 Pournári 10 Yhteensä: 4 781 Yhteensä: 12 753 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Νικολάου Σκουφά. Nikólaos Skoufáksen kunnan verkkosivut. *
Pogóni

Pogóni (; eli Δήμος Πωγωνίου, Dímos Pogoníou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 702,5 neliökilometriä ja väkiluku 8 960 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Kalpáki. Pogóni sijaitsee Epeiroksen pohjoisosassa Albanian rajan pinnassa. Kunta syntyi, kun Áno Kalamás, Áno Pogóni, Delvináki, Kalpáki, Lávdani ja Pogonianí yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Pogónin kunta muodostuu kuudesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Áno Kalamás Aretí Aretí 80 Ieromními Ieromními 169 Katarráktis Katarráktis 84 Kouklioí Kouklioí 407 Mavronóros Mavronóros 85 Mazaráki Mazaráki 196 Parakálamos Áno Parakálamos 39 Bolaíika 66 Moschomántsa 17 Parakálamos 730 Stavrodrómi 74 Repetísta Paidoniá 8 Repetísta 100 Riáchovo Riáchovo 123 Sitariá Sitariá 176 Vrontisméni Vrontisméni 172 Yhteensä: 2 526 Áno Pogóni Ágios Kosmás Ágios Kosmás 46 Kakólakkos Kakólakkos 26 Káto Merópi Káto Merópi 84 Kefalóvryso Kefalóvryso 838 Merópi Merópi 52 Oraiókastro Oraiókastro 57 Palaiópyrgos Palaiópyrgos 105 Roupsiá Roupsiá 54 Vasilikó Vasilikó 228 Yhteensä: 1 490 Delvináki Agía Marína Agía Marína 79 Argyrochóri Argyrochóri 32 Charavgí Charavgí 175 Delvináki Delvináki 772 Farángi Farángi 22 Kastaní Kastaní 67 Kerásovo Kerásovo 76 Kryonéri Kryonéri 129 Ktísmata Ktísmata 246 Neochóri 7 Límni Límni 99 Mavrópoulo Chrysódouli 27 Mavrópoulo 50 Závrocho 37 Oreinó Xirováltou Oreinó 14 Xiróvalto 72 Peristéri Peristéri 53 Pontikátes Pontikátes 60 Stratínista Stratínista 62 Teriáchi Stavrodrómi 11 Teriáchi 26 Víssani Víssani 424 Yhteensä: 2 540 Kalpáki Áno Ravénia Áno Ravénia 115 Chrysorráchi Chrysorráchi 143 Dolianá Ágios Geórgios Dolianón 60 Dolianá 441 Geroplátanos Geroplátanos 128 Kalpáki Kalpáki 625 Lioúmpa 0 Káto Ravénia Káto Ravénia 108 Mavrovoúni Mavrovoúni 20 Negrádes Moní Genníseos Theotókou Vellás (luostari) 11 Negrádes 68 Yhteensä: 1 719 Lávdani Dimokório Dimokório (Dimókori) 27 Psilókastro 29 Lávdani Káto Lávdani 27 Lávdani 19 Vrístovo 16 Yhteensä: 118 Pogonianí Doló Doló 60 Drymádes Drymádes 48 Pogonianí Pogonianí 425 Stavroskiádi Stavroskiádi 34 Yhteensä: 567 Yhteensä: 8 960 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Πωγωνίου. Pogónin kunnan verkkosivut. *
Soúli

Soúli ( eli Δήμος Σουλίου, Dímos Soulíou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 501,9 neliökilometriä ja väkiluku 10 063 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Paramythiá. Soúlin kunta on saanut nimensä alueen Soúli-vuorista. Nykyinen Soúlin kunta muodostui, kun Soúli, Achérontas ja Paramythiá yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Soúlin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Achérontas Chóika Chóika 265 Gardíki Gardíki 663 Glykí Glykí 438 Potamiá 237 Skándalo Agorá 175 Mandrótopos 134 Skándalo 234 Yhteensä: 2 146 Paramythiá Agía Kyriakí Agía Kyriakí 27 Ampeliá Ágios Panteleímonas 0 Ampeliá 148 Rápi 37 Chrysavgí Chrysavgí 161 Elatariá Elatariá 21 Gkríka Gkríka 310 Kallithéa Soulíou Avarítsa 36 Kallithéa 74 Vrysopoúla 62 Karióti Karióti 318 Karvounári Karvounári 429 Kyrá Panagiá 94 Krystallopigí Kefalóvryso 201 Krystallopigí 165 Neochóri Ágios Geórgios 43 Neochóri 157 Neráida 303 Pagkrátes Pagkrátes 197 Paramythiá Ágios Donátos 220 Ágios Geórgios 147 Paramythiá 2 363 Pénte Ekklisíes Pénte Ekklisíes 82 Petoúsi Petoúsi 54 Petrovítsa Petrovítsa 51 Plakotí Plakotí 98 Polýdroso Polýdroso 73 Prodrómi Prodrómi 454 Psáka Nounesáti 7 Psáka 152 Saloníki Saloníki 31 Sevastó Sevastó 129 Xirólofos Rachoúli 103 Xirólofos 213 Zervochóri Asfáka 10 Kamíni 338 Zervochóri 151 Yhteensä: 7 459 Soúli Avlótopos Avlótopos 135 Frosýni Frosýni 119 Koukoulioí Koukoulioí 50 Samonída Samonída 35 Tsangári Tsangári 119 Yhteensä: 458 Yhteensä: 10 063 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Σουλίου. Soúlin kunnan verkkosivut. *
Vóreia Tzoumérka

Vóreia Tzoumérka ( eli Δήμος Βορείων Τζουμέρκων, Dímos Voreíon Tzoumérkon) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 361,5 neliökilometriä ja väkiluku 5 714 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Prámanta. Vóreia Tzoumérka, "Pohjoinen Tzoumérka", on saanut nimensä sen läpi kulkevasta Athamaniká- eli Tzoumérka-vuorijonosta, samoin kuin sen eteläpuolella sijaitseva Kentriká Tzoumérka, "Keskinen Tzoumérka". Vóreia Tzoumérkan kunta syntyi, kun Kalarítes, Katsanochória, Matsoúki, Prámanta, Syrráko, Tzoumérka ja Vathýpedo yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Vóreia Tzoumérkan kunta muodostuu seitsemästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Kalarítes Kalarítes Kalarítes (Kalarrýtes) 130 Mystrás 62 Yhteensä: 192 Katsanochória Aetorráchi Aetorráchi 49 Lázaina 67 Ellinikó Ellinikó 443 Fortósi Fortósi 38 Kostítsi 43 Nístora 10 Pátero 44 Kaléntzi Kaléntzi 309 Korítiani Korítiani 59 Monolíthi Ágios Geórgios 122 Monolíthi 183 Xirovoúni 2 Pigádia Pigádia 115 Plaísia Plaísia 234 Platanoússa Dáfni 64 Platanoússa 371 Zoodóchos Pigí 28 Yhteensä: 2 181 Matsoúki Matsoúki Matsoúki 455 Yhteensä: 455 Prámanta Ampelochóri Ampelochóri 100 Prámanta Christoí 226 Prámanta 1 137 Tsópela 164 Raftanaíoi Fráxos 14 Megáli Ráchi 2 Mylokopeió 7 Palaiomochoústi 38 Pallikári 3 Pláka 17 Raftanaíoi 47 Roúga 2 Vounóreia 16 Zaloúchos 1 Yhteensä: 1 774 Syrráko Syrráko Syrráko 270 Yhteensä: 270 Tzoumérka Chouliarádes Chouliarádes 140 Kédros Kédros 31 Michalítsi Michalítsi 146 Palaiochóri Palaiochóri 66 Petrovoúni Petrovoúni 79 Potistiká Potistiká 47 Prosílio Prosílio 101 Vaptistís Vaptistís 146 Yhteensä: 756 Vathýpedo Vathýpedo Vathýpedo 86 Yhteensä: 86 Yhteensä: 5 714 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Βορείων Τζουμέρκων. Vóreia Tzoumérkan kunnan verkkosivut. *
Zagóri

Zagóri ( eli Δήμος Ζαγορίου, Dímos Zagoríou) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 995,3 neliökilometriä ja väkiluku 3 724 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Asprángeloi. Zagórin seudun vanhat vuoristokylät tunnetaan yhteisnimellä Zagorochória. Ne muodostavat kulttuurialueen, joka on vuodesta 2023 lähtien myös Unescon maailmanperintökohde. Zagórin kunta syntyi, kun Anatolikó Zagóri, Kentrikó Zagóri, Pápigko, Týmfi ja Vovoúsa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Zagórin kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Anatolikó Zagóri Agía Paraskeví Agía Paraskeví 13 Anthrakítis Anthrakítis 70 Demáti Agía Varvára 21 Ágios Geórgios 38 Demáti 43 Miliotádes 186 Voutansaíoi 39 Dolianí Dolianí 55 Elatochóri Dílakko 19 Elatochóri 71 Flampourári Flampourári 70 Greveníti Ámpelos 0 Greveníti 193 Itéa Itéa 70 Liápi 63 Karyés Karyés 119 Kastanónas Kastanónas 30 Kavallári Kavallári 78 Makríno Makríno 36 Pétra Pétra 153 Potamiá Potamiá 31 Trísteno Trísteno 71 Yhteensä: 1 469 Kentrikó Zagóri Ágios Minás Ágios Minás 19 Áno Pediná Áno Pediná 144 Arísti Arísti 128 Víkos 26 Asprángeloi Asprángeloi 165 Dikóryfo Dikóryfo 33 Dílofo Dílofo 24 Dipótamo Dipótamo 20 Elafótopos Elafótopos 51 Kalývia 2 Eláti Eláti 49 Kaloutás Kaloutás 23 Káto Pediná Káto Pediná 41 Manassís Manassís 26 Mesovoúni Mesovoúni 29 Monodéndri Monodéndri 129 Vítsa Vítsa 102 Yhteensä: 1 011 Pápigko Pápigko Mikró Pápigko 56 Pápigko 211 Yhteensä: 267 Týmfi Fragkádes Fragkádes 77 Iliochóri Iliochóri 31 Kapésovo Kapésovo 51 Kípoi Kípoi 86 Koukoúli Koukoúli 39 Laḯsta Laḯsta 60 Leptokaryá Leptokaryá 32 Negádes Negádes 19 Skamnéli Skamnéli 95 Tsepélovo Tsepélovo 261 Vradéto Vradéto 21 Vrysochóri Vrysochóri 90 Yhteensä: 862 Vovoúsa Vovoúsa Vovoúsa 115 Yhteensä: 115 Yhteensä: 3 724 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Ζαγορίου. Zagórin kunnan verkkosivut. *
Zirós (kunta)

Zirós ( eli Δήμος Ζηρού, Dímos Ziroú) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Prévezan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 386,2 neliökilometriä ja väkiluku 13 892 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Filippiáda. Ziróksen kunta on saanut nimensä seudun Zirós-järvestä. Kunta syntyi, kun Anógeio, Filippiáda, Kranéa ja Thesprotikó yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Ziróksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Anógeio Anógeio Áno Drymónas 109 Anógeio 61 Gorgómylos Agía Paraskeví 23 Chalíkia 27 Geroplátanos 52 Gkoúra 22 Gorgómylos 19 Kastrí 102 Markátes 32 Néos Gorgómylos 187 Vathý 69 Xirókampos 71 Tsagkarópoulo Drymónas 38 Tsagkarópoulo 78 Yhteensä: 890 Filippiáda Ágios Geórgios Ágios Geórgios 601 Dryófyto Dryófyto 266 Filippiáda Filippiáda 4 619 Gymnótopos Gymnótopos 324 Kerasónas Agía Faneroméni 10 Kerasónas 273 Kleisoúra Kleisoúra 166 Pénte Pigádia 47 Néa Kerasoúnta Iliovoúni 95 Néa Kerasoúnta 827 Panagía Gonía 68 Panagía 240 Voúlista 26 Pétra Pétra 392 Romiá Paidópoli Ziroú 25 Romiá 127 Yhteensä: 8 106 Kranéa Kranéa Kranéa 424 Týrgia 397 Yhteensä: 821 Thesprotikó Ássos Ássos 170 Kerásovo 173 Galatás Ágios Sávvas 53 Galatás 106 Zervó 143 Melianá Melianá 277 Nikolítsi Elaía 48 Nikolítsi 242 Platánia 34 Pappadátes Ágioi Apóstoloi 95 Galíni 87 Pappadátes 369 Polystáfylo Agía Triáda 46 Polystáfylo 121 Rizovoúni Rizovoúni 712 Zirópoli 36 Thesprotikó Thesprotikó 1 363 Yhteensä: 4 075 Yhteensä: 13 892 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Ζηρού. Ziróksen kunnan verkkosivut. *
Zítsa

Zítsa () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Ζίτσας, Dímos Zítsas), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta- ala on 566,3 neliökilometriä ja väkiluku 14 766\. Varsinaisen Zítsan kylän väkiluku on 613 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Eleoúsa. Nykyinen Zítsan kunta muodostui, kun Zítsa, Ekáli, Evrymenés, Molossoí ja Pasarónas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. == Kunnan osat == Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Zítsan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat: Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ekáli Asfáka Asfáka 269 Gavrisioí Gavrisioí 109 Karyés Karyés 686 Ligopsá Ligopsá 130 Petsáli Petsáli 303 Vatatádes Vatatádes 18 Vlachátano Vlachátano 26 Yhteensä: 1 541 Evrymenés Delvinakópoulo Delvinakópoulo 43 Spílaio 7 Klimatiá Klimatiá 496 Kokkinóchoma Kokkinóchoma 37 Lefkothéa Lefkothéa 76 Paliourí Paliourí 156 Ráiko Ráiko 24 Soulópoulo Mikró Soulópoulo 20 Soulópoulo 25 Vasilópoulo Kastrí 40 Vasilópoulo 85 Yhteensä: 1 009 Molossoí Aetopétra Dodónis Aetópetra 42 Káto Aetópetra 5 Ágios Christóforos Ágios Christóforos 49 Chínka Chínka 37 Láliza 44 Zórgiani 9 Despotikó Despotikó 92 Dovlá Dovlá 39 Ftéri 27 Ekklisochóri Ekklisochóri 33 Foteinó Foteinó 9 Kournorráchi 12 Gkrímpovo Gkrímpovo 82 Séltsana 17 Granítsa Granítsa 85 Granitsopoúla Granitsopoúla 43 Kalochóri Kalochóri 62 Koúrenta Koúrenta 113 Petsáli 21 Polýdoro Polýdoro 63 Radovízi Dichoúni 27 Radovízi 116 Rízo Rízo 32 Vereníki Káto Vereníki 59 Palaiochóra 56 Venteríkos 28 Vereníki 23 Voutsarás Voutsarás 105 Vrosína Ágios Geórgios 4 Vrosína 69 Vrysoúla Vrysoúla 78 Zálongo Káto Zálongo 98 Zálongo 67 Yhteensä: 1 646 Pasarónas Ágios Ioánnis Ágios Ioánnis 821 Anárgyroi Anárgyroi 108 Áno Lapsísta Áno Lapsísta 386 Eleoúsa Eleoúsa 3 484 Gramméno Gramméno 176 Káto Lapsísta Káto Lapsísta 364 Lofískos Lofískos 29 Lýngos Lýngos 76 Méga Gardíki Méga Gardíki 125 Neochóri Neochóri 215 Perátis Perátis 39 Petrálona Petrálona 126 Polýlofo Lykostáni 11 Polýlofo 65 Rodotópi Rodotópi 1 140 Vageníti Vageníti 60 Vounoplagiá Aspróchoma 83 Mikró Gardíki 22 Vounoplagiá 1 404 Zoodóchos Zoodóchos 504 Yhteensä: 9 238 Zítsa Dafnófyto Dafnófyto 35 Karítsa Karítsa 207 Líthino Líthino 72 Protópappas Protópappas 342 Zítsa Melíssi 9 Sakellarikó 54 Zítsa 613 Yhteensä: 1 332 Yhteensä: 14 766 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δήμος Ζίτσας. Zítsan kunnan verkkosivut. *
Piispantarkastus

Piispantarkastus eli visitaatio on kirkollinen tapa, jossa piispa vierailee seurakunnassa ja tarkastaa sen toiminnan. Tarkastuksessa piispa tapaa seurakunnan työntekijöitä, luottamushenkilöitä ja jäseniä. ==Suomen evankelis- luterilaisessa kirkossa== Piispantarkastus tehdään säännöllisin väliajoin, ja sitä varten seurakunta valmistelee kertomuksen seurakunnan taloudesta ja toiminnasta. Sen tulee kattaa seurakunnan toimintakertomukset, tilastot, kirkonkirjat, arkiston, hallinnon, omaisuuden ja rahastot. Piispan apuna yleensä ovat hiippakunnan pappisasessori, lääninrovasti sekä notaari. Piispantarkastuksessa puututaan mahdollisiin epäkohtiin seurakunnan toiminnassa. Tarkastuksen yhteydessä tavataan seurakunnan jäseniä, luottamushenkilöitä ja työntekijöitä, joiden kanssa keskustellaan seurakunnan tilasta. Tarkastukseen yhteyteen kuuluu usein myös jumalanpalvelus sekä muita kirkollisia tilaisuuksia. Visitaatio tarkoittaa Suomen evankelis- luterilaisessa kirkossa kevennettyä piispantarkastusta tai pelkkää piispan vierailua seurakunnassa. == Suomen ortodoksisessa kirkossa == Ortodoksisessa kirkossa piispantarkastus on käytännössä yhtenevä luterilaisen kirkon kanssa. Piirinvalvoja toimii piispantarkastuksen järjestäjänä. Visitaatio-termiä ei kuitenkaan käytetä isä Ambrosius - Markku Haapio: Suomen Ortodoksinen kirkko ==Lähteet== Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hallinto Luokka:Suomen ortodoksinen kirkko