EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Dariusz Marzec

Dariusz Marzec (s. 14. syyskuuta 1969) on puolalainen entinen jalkapalloilija. Marzec pelasi kotimaansa Puolan pääsarjassa yhdeksän kauden aikana yhteensä 174 ottelua Wisla Krakovan, GKS Katowicen, Gornik Zabrzen sekä Stomil Olsztynin joukkueissa. Lisäksi hän pelasi kolme vuotta Kreikan kakkosliigassa. Suomessa Marzec pelasi Veikkausliigassa kaksi kautta Tampereen Palloveikkojen ja FC Jazzin riveissä. ==Lähteet== *Veikkausliigan tilastohistoria Luokka:Puolalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Miss Gibraltar

Miss Gibraltar on vuosittain Gibraltarissa järjestettävä kauneuskilpailu. Ensimmäisen kerran kilpailun järjesti vuonna 1959 Vox Newspaper. Tuolloin voittajaksi selviytyi Viola Abudarham. Seuraavan kerran kilpailu järjestettiin vuonna 1964, ja siitä lähtien se on järjestetty joka vuosi. Kilpailun voittaja pääsee edustamaan maata Miss Maailma -kilpailussa. Vuonna 2009 Miss Gibraltariksi valittu Kaiane Aldorino voitti Miss Maailma -kilpailun ensimmäisenä gibraltarilaisena. Aiemmin kukaan gibraltarilainen ei ollut päässyt kilpailussa edes finaaliin. == Voittajat == Vuosi Miss Gibraltar Saavutukset 1959 Viola Abudarham 1964 Lydia Davis 1965 Rosemary Viñales 1966 Grace Valverde 1967 Laura Bassadone 1968 Sandra Sanguinetti 1969 Marliou Chiappe 1970 Carmen Gomez 1971 Lisette Chipolina 1972 Rosemary Catania 1973 Josephine Rodriguez 1974 Patricia Orfila 1975 Lilian Lara 1976 Rosemary Parody 1977 Lourdes Holmes 1978 Rosanna Bonfante 1979 Audrey Lopez 1980 Yvette Dominguez 1981 Michelle Lara 1982 Louise Gillingwater 1983 Jessica Palao Miss Universum (Miss Congeniality) 1984 Karina Hollands 1985 Gail Francis 1986 Dominique Martinez Miss Maailma (Miss Personality) 1987 Maite Sanchez 1988 Tatiana Desoiza 1989 Audrey Gingel 1990 Sarah Yeats 1991 Ornella Costa 1992 Michelle Torres 1993 Jenifer Ainsworth 1994 Melissa Berllaque 1995 Monique Chiara 1996 Samantha Lane 1997 Rossanna Ressa 1998 Melanie Soiza 1999 Abigail Garcia 2000 Tessa Sacramento 2001 Luann Richardson 2002 Natalie Monteverde 2003 Kim Falzun 2004 Helen Gustafson 2005 Melanie Chipolina 2006 Hayley O`Brien 2007 Danielle Perez 2008 Krystle Robba 2009 Kaiane Aldorino Miss Maailma (Voittaja) 2010 Larissa Dalli 2011 Michelle Gillingwater Pedersen 2012 Jessica Baldachino == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Miss Gibraltar Luokka:Gibraltar Luokka:Kauneuskilpailut
Kauhavan kaupunginvaltuusto

Kauhavan kaupunginvaltuusto on hallintoelin, joka vastaa Kauhavan kaupungin toiminnasta ja taloudesta. Valtuustossa on nykyään 43 jäsentä. ==Kaupunginvaltuuston paikkajako 2021–2025== puolue paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat Kesk 18 Kok 10 PS 7 SDP 4 KD 3 VL 1 Yhteensä 43 == Historia == Vuoteen 2008, ennen Alahärmän, Kauhavan, Kortesjärven ja Ylihärmän kuntaliitosta valtuuston koko oli 35 paikkaa ja vuoden 2009 alusta paikkamäärä on ollut 43 paikkaa. paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa vaalit paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat äänestys- aktiivisuus vaalit Kesk. Kok. SDP SKDL Vas. SMP PS SKL KD Muut äänestys- aktiivisuus 1968 Doria.fi − Kunnallisvaalit 1968 11 3 3 4 2 0 2 80,0 % 1972 Doria.fi − Kunnallisvaalit 1972 12 3 3 5 1 1 2 80,4 % 1976 Tilastokeskus: Kunnallisvaalit 1976-2012 16 7 5 5 0 1 1 82,9 % 1980 Tilastokeskus: Kunnallisvaalit 1976-2012 16 8 4 4 2 1 0 81,8 % 1984 16 8 5 3 2 1 0 80,5 % 1988 17 8 6 2 1 1 0 79,4 % 1992 18 6 6 2 2 1 0 76,4 % 1996 HS.fi - Kuntavaalit 2000 - Kauhava 19 6 4 2 1 3 0 72,3 % 2000 19 6 4 1 1 4 0 64,9 % 2004 HS.fi - Kuntavaalit 2004 - Kauhava 19 8 5 0 0 3 0 66,4 % 2008 Yle.fi - Kuntavaalit 2008 - Kauhava 21 11 6 0 2 3 0 70,6 % 2012 Yle.fi - Kuntavaalit 2012 - Kauhava 21 10 5 0 4 3 0 63,0 % 2017Yle.fi - Kuntavaalit 2017 - Kauhava 20 9 4 0 6 4 0 64,6 % 2021Yle.fi - Kuntavaalit 2021 - Kauhava 18 10 4 0 8 3 0 60,0 % == Valtuuston puheenjohtajat == * Veikko Pihlajamäki 1965–1990 * Kyösti Virrankoski 1990–1999 * Antti Virrankoski 1999–2004 * Susanna Haapoja 2005–2009 * Jouko Mäkinen 2009–2015 * Petri Salo 2015–2017 * Janne Sankelo 2017– == Kunnan- ja kaupunginjohtajat == * Onni Laipio 1957–1983 * Lasse Mäkinen 1983–2008 * Harri Mattila 2009–2014 * Markku Lumio 2015–2022 * Liisa Salo (vt.) 2022–2023 * Vesa Rantala 2023– ==Kauhavan kaupunki Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueella== Kauhava kuuluu koko Etelä-Pohjanmaan maakunnan alueen kattavaan Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen. 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä aluevaalissa valittiin Etelä-Pohjanmaan aluevaltuustoon seitsemän ehdokasta, joiden kotikunta on Kauhava. Valitut ovat Antti Kurvinen (kesk.), Jaakko Niemistö (kesk.), Lasse Ruotsala (kd.) ja Hanna-Liisa Malmi (kd.), Janne Sankelo (kok.), Risto Mattila (ps.) ja Emma Kivikangas (sd.). Kaikkiaan kauhavalaisia ehdokkaita oli 21. Kauhavan äänestysprosentti aluevaaleissa oli 51,3 %.https://vaalit.yle.fi/av2022/fi/tulospalvelu/municipalities/233/ == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kauhavan kaupunginvaltuusto Luokka:Kauhavan hallinto Luokka:Suomen kaupunginvaltuustot
Garie

Gary, oikealta nimeltään Kang Hee-gun (; s. 24. helmikuuta 1978) on eteläkorealainen rap-artisti. == Diskografia == * 《Leessang Unplugged》 * 《AsuRa BalBalTa》 * 《HEXAGONAL》 * 《Baekahjeolhyun (伯牙絶絃, 백아절현)》 * 《Black Sun》 * 《Library Of Soul》 * 《Leessang Special》 * 《Jae, Gyebal (재,계발)》 * 《Leessang Of Honey Family》 Luokka:Eteläkorealaiset laulajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Malachai

Malachai on kahden hengen yhtye Bristolista Englannista. Heidän singlensä Snowflake oli mukana FIFA 11 -pelissä. == Albumit == * Ugly Side of Love (helmikuu 2009) * Return To The Ugly Side (helmikuu 2011) * Beyond Ugly (2014) == Singlet == * Fading World (huhtikuu 2007) * The Battle (syyskuu 2007) * Snowflake (helmikuu 2010) Luokka:Brittiläiset yhtyeet
Jalkapallon I divisioonan kausi 1976

Jalkapallon I divisioonan kausi 1976 oli vuonna 1973 perustetun I divisioonan neljäs kausi. Kaudella 1976 I divisioona pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. I divisioonan voitti KIF, ja joukkue nousi kaudeksi 1977 Mestaruussarjaan. Toiseksi sijoittunut OTP nousi myös suoraan. Viimeisiksi sijoittuneet MuSa, HPS ja Sport putosivat II divisioonaan. I divisioonan maalikuninkuuden kaudella 1976 voitti KIF:n Jarmo Lindahl 15 maalilla. I divisioonan yleisömäärä kaudella 1976 oli yhteensä 77 569 henkeä eli keskimäärin 588 katsojaa ottelua kohti. == Joukkueet == I divisioonaan osallistui 12 joukkuetta, joista seitsemän kaudelta 1975, kaksi putoajaa kauden 1975 Mestaruussarjasta ja kolme nousijaa kauden 1975 II divisioonasta. Mestaruussarjassa viimeiseksi sijoittuneet OTP ja MyPa putosivat suoraan. II divisioonan lohkovoittajat KIF, MuSa ja KPS nousivat suoraan. Joukkue Kaupunki Päävalmentaja Helsingin Palloseura (HPS) Helsinki Kaj Österberg Helsingin Ponnistus (Ponnistus) Helsinki Reino Koskinen IF Vasa Sport (Sport) Vaasa Stig Norrgård Ilves Tampere Martti Halme Kokkolan Palloseura (KPS) Kokkola Reino Sarlin Kronohagens IF (KIF) Helsinki Gunnar Westerholm Kuusysi Lahti Raimo Valtonen Musan Salama (MuSa) Pori Matti Lahtinen Myllykosken Pallo -47 (MyPa) Anjalankoski Jaakko Toikander Oulun Työväen Palloilijat (OTP) Oulu Gunnar Boman Seinäjoen Palloseura (SePS) Seinäjoki Kalle Jaskari Turun Pyrkivä (Pyrkivä) Turku Rainer Forss Huom. Anjalankoski oli kauppala. == Sarjataulukko == Lähde: Jalkapallokirja 1977 (M) = Mestari; (N) = Nousija; (P) = Putoaja == Tulokset == == Tilastot == === Maalintekijät === Pelaaja Joukkue 1 Jarmo Lindahl KIF 15 2 Heikki Hyysalo Ilves 13 3 Tage Backman Sport 9 Harry Ingeström KPS 9 Olavi Köykkä OTP 9 Sakari Nieminen Kuusysi 9 7 Ilkka Huhti Ponnistus 8 Olli Lamminen MuSa 8 Tapani Rainio Pyrkivä 8 Vesa Suuronen MyPa 8 Lähde: Jalkapallokirja 1977 === Yleisömäärät === Joukkue 1 MyPa 11 10 412 947 2 Ilves 11 10 079 916 3 OTP 11 9 852 896 4 MuSa 11 7 370 670 5 SePS 11 7 047 641 6 KIF 11 6 554 596 7 Kuusysi 11 5 443 495 8 Ponnistus 11 4 878 443 9 Pyrkivä 11 4 821 438 10 KPS 11 4 601 418 11 HPS 11 3 919 356 12 Sport 11 2 593 236 Yhteensä 132 77 569 588 Lähde: Jalkapallokirja 1977 == Katso myös == * Mestaruussarjan kausi 1976 * II divisioonan kausi 1976 * Suomen Cup 1976 == Lähteet == Luokka:Ykkösliigan kaudet Luokka:Jalkapallosarjojen kausi 1975–1976/1976
Lappajärven kunnanvaltuusto

thumb|200px|Lappajärven kunnanvaltuusto kokoontuu vuonna 1985 valmistuneella Virastotalolla. Lappajärven kunnanvaltuusto on Lappajärven korkein päättävä elin. Valtuustossa on nykyään 19 jäsentä. ==Kunnanvaltuuston paikkajako 2021–2025== puolue paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat Keskusta 11 Perussuomalaiset 5 Suomen Kristillisdemokraatit 1 Kokoomus 1 SDP 1 Yhteensä 19 == Historia == Vuosina 1964-1975 valtuuston koko oli 21 paikkaa ja vuosina 1976–2004 valtuuston koko oli 27 paikkaa ja 2005–2017 paikkamäärä oli 21 paikkaa. 2017 valtuuston koko laski 19:ään paikkaan. paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa vaalit paikat paikat paikat paikat paikat paikat paikat äänestys- aktiivisuus vaalit Kesk. Kok. SDP SKDL Vas. SMP PS SKL KD Muut äänestys- aktiivisuus 1968 Doria.fi − Kunnallisvaalit 1968 13 2 1 1 4 0 0 82,2 % 1972 Doria.fi − Kunnallisvaalit 1972 15 3 1 0 2 0 0 81,8 % 1976 Tilastokeskus: Kunnallisvaalit 1976-2012 18 4 2 1 0 1 1 84,8 % 1980 18 4 1 2 1 1 0 85,5 % 1984 19 4 2 1 1 0 0 86,4 % 1988 19 3 2 0 2 1 0 85,4 % 1992 19 3 2 0 2 1 0 85,5 % 1996 HS.fi - Kunnallisvaalit 2000 - Lappajärvi (alustava tulos) 19 3 2 0 2 1 0 79,6 % 2000 19 4 2 0 1 1 0 73,3 % 2004 HS.fi - Kunnallisvaalit 2004 - Lappajärvi 15 2 2 0 1 1 0 71,8 % 2008 Yle.fi - Kuntavaalit 2008 - Lappajärvi 14 2 2 0 1 2 0 75,4 % 2012 Yle.fi - Kuntavaalit 2012 - Lappajärvi 15 2 1 0 2 1 0 74,4 % 2017 Yle.fi - Kuntavaalit 2017 - Lappajärvi 13 1 1 0 2 2 0 68,1 % 2021 Vaalit.fi - Kuntavaalit 2021 - Lappajärvi 11 1 1 0 5 1 0 62,1 % == Kunnanjohtajat == * Ilmari Lamminen (1967–1991) * Esa Sippola (1991–2005) * Juhani Laasanen (2005–2006) * Juhani Vähähyyppä (2007–2012) * Tuomo Lehtiniemi (2012–2019) * Sami Alasara (2019–) == Lähteet == * Vaalit.fi - Kuntavaalit 2021 * Vaalit.fi − Kuntavaalit 2017 * Vaalit.fi − Kunnallisvaalit 2012 * Vaalit.fi − Kunnallisvaalit 2008 * Vaalit.fi − Kunnallisvaalit 2004 * Oikeusministeriö − Kunnallisvaalit 2000 & valitut ehdokkaat === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Lappajarvi.fi − Kunnanvaltuuston kokouslistat Luokka:Lappajärvi Luokka:Suomen kunnanvaltuustot
Kauno Peltoniemi

Kauno Jaakko Peltoniemi (16. marraskuuta 1899 Oulu – 30. tammikuuta 1990) oli suomalainen varatuomari ja kalanviljelyn kehittäjä. Peltoniemi toimi Suomen Lohenkasvattajain Liiton hallituksen puheenjohtajana ja hän oli myös Suomen Kalankasvattajaliiton kunniapuheenjohtaja. Hän työskenteli vuodesta 1932 asianajajana Helsingissä. Hänelle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi. == Teoksia == * Lohen lumoissa. WSOY 1983 * Taistelu kirjolohesta : muistelmia uuden elinkeinon, kalanviljelyn, alkutaipaleelta Suomessa. Suomen lohenkasvattajain liitto, Helsinki 1984 == Lähteet == * Suomen Kalankasvattajaliitto ry : Kalanviljelyn historia Suomessa * 60-vuotiaita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 16.11.1959, HS Aikakone. Viitattu 21.4.2018. * Syntymäpäiviä huomenna (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 15.11.1989, HS Aikakone. Viitattu 21.4.2018. ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Aarno Snellman

Aarno Snellman (5. kesäkuuta 1893 Helsinki – 21. lokakuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori, jota voidaan pitää suomalaisen neurokirurgian uranuurtajana.Törmä, Tapio: Aarno Snellman, neurokirurgian uranuurtaja Suomessa ja Helsingin neurokirurgisen klinikan synty. Hippokrates: Suomen lääketieteen historian seuran vuosikirja 11 (1994), s. 84-94. Snellmanin vanhemmat olivat Frans Emil Snellman ja Josefina Wilenius ja puoliso vuodesta 1921 Anna Rakel Mustakallio. Snellman tuli ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1912 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1923. Hän väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1931 ja sai erikoislääkärin oikeudet kirurgisissa taudeissa 1933. Snellman toimi lääkärinuransa alkuvaiheessa Viitasaaren kunnanlääkärinä 1924–1932, siirtyi sitten pysyvästi Helsinkiin, jossa tosin oli jo ennättänyt toimia Helsingin yleisen sairaalan kirurgisen osaston vapaaehtoisena apulaislääkärinä 1924 ja 1929–1930. Suomen Punaisen Ristin sairaalassa Snellman toimi sen perustamisesta alkaen, ensin alilääkärinä 1932–1942 ja Simo Brofeldtin kuoltua ylilääkärinä 1943–1960. Sotilasarvoltaan Snellman oli lääkintämajuri (1941).Heikel, Per-Erik – Mikkola, Antero (toim.): Suomen lääkärit 1957. Perehdyttyään neurokirurgiaan Herbert Olivecronan opissa Tukholmassa, Snellman aloitti neurokirurgisen toiminnan Suomen Punaisen Ristin sairaalassa 1935. Hän teki Suomen ensimmäisen lobotomialeikkauksen vuonna 1946 Punaisen Ristin sairaalassa.Salminen, Ville: Lobotomy as a psychiatric treatment in Finland s. 115–116. Snellman oli Helsingin yliopiston kirurgian dosentti 1936–1947 ja maan ensimmäinen neurokirurgian henkilökohtainen ylimääräinen professori 1947–1961.Otavan Iso tietosanakirja, osa 7, p. 1586. Otava 1966. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset neurokirurgit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Gustaf Snellman

Gustaf Robert Snellman (21. maaliskuuta 1864 Helsinki – 15. heinäkuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen tilastotieteilijä. Gustaf Snellmania on sanottu "Suomen sosiaalitilaston isäksi". Hän oli Teollisuushallituksen työtilastollisen, myöhemmin sosiaalihallituksen tilasto-osaston johtaja vuodesta 1902. Snellman toimitti tilastotutkimuksia lähinnä työsuhteista ja asunto-oloista.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1588 Gustaf Snellmanin vanhemmat olivat hovioikeuden presidentti, senaattori John Snellman ja Wilhelmina (Minne) von Trapp. Ylioppilaaksi Snellman tuli 1882 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1889. Hän opiskeli matematiikkaa Göttingenissä 1890–1891 ja toimi sitten matematiikan ja fysiikan opettajana vuoteen 1899. Nya Pressenin ja Dagling Allehandan toimittaja hän oli 1899–1901, ennen tilastovirkamiehen uraansa vuoteen 1918 asti. Snellman toimi vielä Suomen paperi- ja puutavaralehden toimittajana 1919–1922, valtion tapaturmalautakunnan puheenjohtaja hänestä tuli 1918. Pikakirjoitustaitoinen Snellman oli aatelis- ja porvarissäätyjen pikakirjoittaja valtiopäivillä vuodesta 1882 vuoteen 1897, pikakirjoitusyhdistyksen sihteerinä hän toimi 1891–1899. Hän laati ja toimitti useita alansa julkaisuja, tutkimuksia ja tilastoja ja toimitti Työtilastollista Aikakauslehteä 1907–1917.Kuka kukin oli (Viitattu 30.10.2018)Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 30.10.2018) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset tilastotieteilijät Luokka: Suomalaiset toimittajat Luokka: Suomalaiset opettajat Luokka: Pikakirjoittajat Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Lina Snellman

Sofia Karolina (Lina) Snellman (7. marraskuuta 1846 Oulu – 14. elokuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen diakonissa ja Helsingin Diakonissalaitoksen johtajatar 1883–1924. Hän julkaisi kirjasia, jotka käsittelivät diakonia- alaa,Otavan Iso tietosanakirja, osa 7, p. 1594. Otava 1966. sekä edisti merkittävästi diakoniatyötä Suomessa. == Julkaisuja == * Menneen ja nyky-ajan diakonissatoimesta. Edlund, 1896. * Teodor Fliedner : hänen elämänsä ja vaikutuksensa. Edlund, 1896. * Everstinna Karamzinen muisto : Diakonissalaitoksen sisarille ja ystäville omistanut L.S-n. Suomentanut Irene Rosenqvist. Söderström & C:o, jakaja, 1909. * Diakonissa Cecilia Blomqvist : muistosananen. Tekijä, 1911. * Sisarillemme : Helsingin Diakonissalaitoksesta. Helsingin Diakonissalaitos, 1911. * Anna Hermanson : muutamia otteita hänen elämäkerrastaan. Tekijä, 1913. * Skandinaavian diakonissalaitokset. Tekijä, 1914. * Sjukvårdsteorier I och II : att vårda med hjärna, hjärta och hand = Sairaanhoidon teoria I ja II : tiedolla, taidolla ja rakkaudella. Toimittaneet Birgitta Geust ja Eeva Hurskainen. Diamus - Helsingin Diakonissalaitoksen museo, 2014 ==Lähteet== * Mikael Agricolasta E. W. Pakkalaan. Toimittanut Jaakko Haavio. Snellmanin elämäkerran on kirjoittanut Edvin Wirén. WSOY, 1947. ==Viitteet== Luokka:Suomalaiset henkilöt Luokka:Diakonissat Luokka:Vuonna 1846 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Anders Henrik Snellman

Anders Henrik Snellman (16. elokuuta 1848 Kuopio – 12. elokuuta 1911 Helsinki) oli suomalainen valtiopäivämies, senaattori ja Suomen senaatin oikeusosaston jäsen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1593 Snellmanin vanhemmat olivat senaattori, kanslianeuvos Johan Wilhelm Snellman ja Johanna Lovisa Wennberg. Anders Henrik Snellman pääsi ylioppilaaksi vuonna 1868 Helsingin ruotsalaisesta normaalikoulusta ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen tuomarintutkinnon vuonna 1873. Snellman sai varatuomarin arvon vuonna 1875. Snellman toimi Viipurin hovioikeuden hovioikeudenneuvoksena vuosina 1893–1900, Ilomantsin tuomiokunnan tuomarina vuosina 1900–1905 ja senaattorina Suomen senaatin oikeusosastolla vuosina 1905–1909. Snellman oli myös aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä vuosina 1882, 1900 ja 1905–1906. Anders Henrik Snellman oli naimisissa vuodesta 1880 Anna Maria Alfthanin (1850–1930) kanssa. Heidän poikansa oli jääkärimajuri, toimitusjohtaja Johan Wilhelm Kristian Snellman ja tyttärensä taidemaalari Anna Snellman-Kaila. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1848 syntyneet Luokka:Vuonna 1911 kuolleet
Karl Snellman

Karl Snellman (2. lokakuuta 1855 Helsinki – 20. lokakuuta 1928 HelsinkiSuomalainen klubi ) oli suomalainen tie- ja vesikulkulaitosten ylihallituksen ylijohtaja, valtiopäivämies ja todellinen valtioneuvos.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1593 ==Henkilöhistoria== Snellmanin vanhemmat olivat senaattori, kanslianeuvos Johan Wilhelm Snellman ja Johanna Lovisa Wennberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 Helsingin ruotsalaisesta normaalikoulusta ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1877. Snellman toimi tie- ja vesirakennusten ylihallituksen ylijohtajana 1909–1925. Hän sai todellisen valtioneuvoksen arvon vuonna 1917. Snellman oli aatelissäädyn sukunsa edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1904–1905. Snellman oli naimisissa vuodesta 1887 Ellen Sofia Elisabet Möllerin (1864–1944) kanssa. Heidän lapsiaan olivat puutarhurimestari, kansakoulunopettaja Maj Karin Hela, ent. Kivekäs (1889–1990), arkkitehti Weli Tage Snellman (s. 1893), lähetystöneuvos Teo Snellman (1894–1977), lääkäri Elis Ilmari Snellman (1895–1975) ja filosofian maisteri Kaisu Ellen Snellman (1898–1992).Geni.com : Karl Snellman == Julkaisuja == Nimellä K. Snellman: * Metri-tauluja tekstillä selitettynä käsi- ja tori-kauppaa varten. WSOY 1887 * Meter-systemet: Finlands mått och vigt. 3. paran. painos WSOY 1891 * Meterbok för hvar man: förvandling från nytt mått till gammalt mått och tvärtom, samt från pris enligt nytt mått till pris enligt gammalt mått och tvärtom: tabellerna kunna begagnas äfven af sådana, som icke genomgått någon skola. WSOY 1891, suomeksi nimellä Metrikirja joka miehelle: muutos uudesta mitasta vanhaan mittaan ja päinvastoin, sekä muutos uuden mitan hinnasta vanhan mitan hintaan ja päinvastoin: tauluja ymmärtää jokainen vaikk'ei olisi koulua käynytkään. WSOY 1891 * Metri- järjestelmä; kokoonpannut K. Snellman teoksessa Käytännöllinen neuvonantaja kirjanpidossa, kauppaliikkeessä ja lakiasioissa, sisältävä myöskin tietoja posti- ja sananlennätin-säännöistä, metri-järjestelmästä, y. m; tekijä Torsti Strandberg. 2. korj. painos WSOY 1896 * Mäntyluodon ja Reposaaren satamien laajennussuunnitelma 1927; lausunto ja kustannusarviot. Porin kaupunki, Pori 1927 * Johan Vilhelm Snellmans och hans hustrus brevväxling jämte orienterande översikter och hågkomster från hemmet. Schildt, Helsingfors 1928, suomeksi nimellä J. V. Snellmanin ja hänen vaimonsa kirjeenvaihto ynnä opastavia yleiskatsauksia ja muistelmia kodista. Otava 1928 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1855 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Seth Sohlberg

Seth Agathon Sohlberg (2. tammikuuta 1856 Turku – 29. tammikuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen kauppias, tehtailija ja vuorineuvos sekä mesenaatti. Seth Sohlberg oli vuodesta 1884 viipurilaisen rauta- ja maalikaupan omistaja. 1906 liike muutettiin osakeyhtiöksi. Hän oli myös suurosakkaana useissa teollisuuslaitoksissa. Sohlberg sai vuorineuvoksen arvon 1908. Hän lahjoitti testamentilla merkittäviä summia Viipurin kaupungille, Suomen luonnonolosuhteiden tutkimukseen ja käytännölliseen geologiseen tutkimukseen, Åbo akademille, ruotsinkieliselle sivistysrahastolle ja Suomen Historialliselle Seuralle.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1605 Seth Sohlbergin sisaruksia olivat arkkitehti Gerhard Sohlberg ja kansanedustaja Hedvig Sohlberg. == Liikeura == Sohlbergin vanhemmat olivat Turun lyseon lehtori ja myöhemmin Pohjan kirkkoherra Herman Fredrik Sohlberg ja Maria Rosina Richter. Sohlberg ryhtyi vuonna 1871 15-vuotiaana työhön Turussa J.Österbladh & Co. -yhtiön rautakaupassa. Kymmenen vuoden palveluksen jälkeen hän muutti Helsinkiin 1881, ja pestautui Anders Parviaisen ja A.W.Winterin perustamaan, Winterin kuoleman 1878 jälkeen Parviaisen ja K. H. Renlundin yhtiöön A.Parviainen & Co. Yhtiö oli 1879 ostanut Helsingin Mikonkatu 8:ssa sijainneen August Lindbergin rautakaupan. 1881 A.Parviainen & Co. avasi haaraosaston Viipuriin, Katariinankatu (Linnankatu) 15, ja Seth Sohlberg lähti haaraosaston johtajaksi Viipuriin 1883 27-vuotiaana. Vuonna 1884 A.Parviaisen liike jaettiin kolmeen osaan karkeasti siten, että Anders Parviaiselle jäi tukku- ja öljykauppa, K.H.Renlundille Helsingin rautakauppa ja Seth Sohlbergille Viipurin haaraosasto. Seth Sohlbergin rautakauppa Viipurissa menestyi hyvin ja oli maan suurimpia. Sohlberg oli suurosakkaana K. H. Renlundin kanssa Wärtsilä Ab:ssa ja sen hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1898, Wärtsilästä erotetun Läskelä Bruks Ab:n suuromistaja ja sen hallituksen puheenjohtaja ja Ab Simpelen pääomistaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1902. Sohlbergille myönnettiin vuorineuvoksen arvo 1908. Sohlberg oli Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen vuosien 1886 ja 1914 välillä yhteensä kaksikymmentä vuotta. Hän omisti kaupunkikiinteistöjä ja Ykspään kartanon Viipurin maalaiskunnassa. == Kuolema == Kuollessaan lapseton Sohlberg testamenttasi runsaasti varoja kulttuurille, mm. Viipurin taidemuseon rakentamiselle. Rakennuksen suunnitteli Uno Ullberg, nykyinen Viipurin Eremitaasi. Sohlbergin hautamonumentin suunnitteli Uno Ullberg ja veistokset siihen toteutti Gunnar Finne. Monumentti on kadonnut. Helsingissä Ateljee Finne -ravintolassa on Gunnar Finnen tuottamia, myös Seth Sohlbergiin liittyviä teoksia, samoin Lahden taidemuseossa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Oy Seth Sohlberg Ab:n yhtiö- ja omistushistoriaa Pörssitiedon nettisivulla. Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset mesenaatit Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Viipurin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1856 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Wilhelm Aleksanteri Sohlberg

Wilhelm Aleksander (Aleksanteri) Sohlberg (16. heinäkuuta 1876 Helsinki – 4. tammikuuta 1938 Helsinki) oli Oy G. W. Sohlberg Ab:n toimitusjohtaja 1908–1937 ja vuorineuvos. Hän oli Luottopankki Oy:n pääjohtaja 1923–1928.Otavan Iso tietosanakirja, osa 7, p. 1605. Otava 1966. Sohlbergin vanhemmat olivat tehtailija Gabriel Wilhelm Sohlberg ja Maria Åkerlund. Hän pääsi ylioppilaaksi 1895 Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa vuonna 1900. Vuorineuvoksen arvon hän sai 1919. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 Sohlberg oli naimisissa 1905–1925 Valma Lietzenin kanssa ja vuodesta 1925 Aili Inkeri Hyrylän kanssa. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Héctor Licudi

Héctor Licudi oli gibraltarilainen kirjailija, kääntäjä ja lehtimies. Hänen tunnetuin teoksensa on espanjankielinen romaani Barbarita vuodelta 1929. Se oli ensimmäinen gibraltarilainen romaani. Osittain omaelämänkerrallinen teos kertoo nuoren miehen elämästä Gibraltarilla. Barbarita on laaja 35 lukua kattava teos, joka kertoo päähenkilönsä rakkauselämää. Hän rakastaa monia naisia, mutta etenkin kolmea: vaimoaan Margaretia ja Lilyä ja Barbaraa. Juonen lisäksi teoksen tärkeäksi osaksi nousee aikalaiskuvaus 1920-luvun elämästä Gibraltarilla (jota kutsutaan teoksessa Gibramonteksi). Oman kirjoittamisensa lisäksi hän käänsi teoksia italiasta ja englannista espanjaksi.Licudi, Héctor Worldcat Licudi syntyi Gibraltarilla tunnetutun gibraltarilaissukuun, mutta hän liittyi tiiviimmin Sevillan ja Madridin kirjallisiin piireihin. Espanjan sisällissodan jälkeen hän asettui Madridiin ja työskenteli siellä Timesin kirjeenvaihtajana kunnes kuoli 1950-luvun alkuvuosina.La creación literaria en Gibraltar Centro Virtual Cervantes == Lähteet == == Aiheesta muualla == *La ciudad perdida Gibraltar en la obra de Héctor Licudi. Luokka:Gibraltarilaiset henkilöt
Johan Gustaf Sohlman

Johan Gustaf Sohlman (28. toukokuuta 1837 Parikkala – 22. lokakuuta 1908 Mikkeli) oli suomalainen laki- ja virkamies ja senaattori.Biografia-sampo: Johan Gustaf Sohlman Viitattu 7.2.2021. Sohlmanin vanhemmat olivat komissiomaanmittari Adolf Sohlman ja Anna Johanna Poppius ja puolisot vuodesta 1869 Aleksandra Sofia Wallenius (k. 1871) ja vuodesta 1875 Aina Lydia Lovisa Savander (k. 1925). Sohlman tuli ylioppilaaksi 1857 ja suoritti tuomarintutkinnon 1862. Hän työskenteli uransa alussa virkamiehenä Mikkelin lääninhallituksen palveluksessa ja sitten Kuopion ja Uudenmaan läänihallituksissa. Sohlman oli Helsingin oikeuspormestari vuodesta 1882, senaatin oikeusosaston jäsen 1886–1887, 1891–1893 ja 1901–1905 sekä sen varapuheenjohtaja 1903–1905. Senaatin talousosastossa hän oli 1887–1888 siviilitoimituskunnan apulaispäällikkönä, 1888–1891 kansliatoimituskunnan päällikkönä, 1893–1899 salkuttomana senaattorina ja 1899–1901 kirkollistoimikunnan päällikkönä. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1883–1885. Sohlman joutui eroamaan senaatin oikeustoimituskunnan varapuheenjohtajan tehtävästä vuoden 1905 suurlakon seurauksena.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1605 Sohlman toimi talonpoikaissäädyn sihteerinä valtiopäivillä 1882 ja 1885. Hän laati vuonna 1889 senaatin kansliatoimituskunnan päällikkönä niin sanotun Sohlmanin listan niistä Suomen juutalaisista, jotka saivat luvan jäädä maahan muiden joutuessa karkotetuiksi. Useimmat Suomen tunnetuista juutalaissuvuista perityvät Sohlmanin listalla mainituista noin 150 henkilöstä.Teppo Sillantaus: ”Luvattu maa”, Helsingin Sanomien Kuukausiliite 11/2020, s. 57. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset senaattorit Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1837 syntyneet Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Gunnar Soininen

Gunnar Julius Victor Douglas Soininen (vuoteen 1934 Johnsson; 30. huhtikuuta 1904 Kuopio – 11. joulukuuta 1973 HelsinkiForsius, Arno: Gunnar Soininen (1904–1973). ) oli suomalainen lääkäri ja historioitsija. Soinisen vanhemmat olivat lääkintöneuvos Julius Viktor Johnsson ja Alfhild Adelaide Emilie Frey. Hänen puolisonsa vuodesta 1932 oli sairaanhoitaja Margareta Maria Karolina Hampf. Soininen tuli ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1922, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1932 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi samana vuonna. Soininen oli Helsingin yliopiston lääketieteen historian dosentti 1933–1959. Uransa ensimmäisinä vuosina hän työskenteli Helsingin yleisen sairaalan palveluksessa mutta siirtyi sitten vakuutuslääkärin tehtäviin. Keskinäisen henkivakuutusyhtiö Suomen ylilääkäri Soininen oli vuodesta 1947 ja Jälleenvakuutus-Oy Varman ylilääkäri vuodesta 1946. Hän tutki lääketieteen historiaa ja henkilöhistoriaa ja kirjoitti aiheesta useita julkaisuja.Otavan Iso tietosanakirja, osa 7, p. 1609. Otava 1966. Sotilasarvoltaan Soininen oli reservin lääkintäkapteeni.<ref name="SL62/> Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1954. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset vakuutuslääkärit Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Risto Solanko

Risto Solanko (vuoteen 1935 Sohlman, 28. heinäkuuta 1901 Tampere – 7. toukokuuta 1980 HelsinkiKuka kukin on 1982, s. 1170. Helsinki: Otava, 1982.) oli suomalainen diplomaatti. Solanko työskenteli ulkoministeriön palveluksessa vuodesta 1929. Hän toimi 1930-luvulla lähetystöavustajana Buenos Airesissa, Rio de Janeirossa ja Oslossa, vuosina 1939–1944 lähetystösihteerinä Washingtonissa, vuosina 1945–1952 ulkoministeriön jaostopäällikkönä ja apulaisosastopäällikkönä, vuosina 1952–1960 lähetystöneuvoksena Lontoossa sekä Tel Avivissa asiainhoitajana 1960–1962 ja suurlähettiläänä vuosina 1962–1964. Solanko siirtyi eläkkeelle vuonna 1968.Otavan Iso tietosanakirja, osa 7, palsta 1632. Otava, 1966.Facta 2001, 15. osa, palsta 106. WSOY, 1985. Kuka kukin on 1970, s. 987. Helsinki: Otava, 1970. Risto Solangon puoliso vuodesta 1929 oli Siljo Ivalo, jonka isä oli kirjailija Santeri Ivalo ja veli diplomaatti Asko Ivalo. ==Lähteet== Luokka:Suomen suurlähettiläät Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Unto Ahtola

Unto Allan Ahtola (27. elokuuta 1931 Säkkijärvi – 15. maaliskuuta 2016) oli suomalainen opettaja ja kirjailija. Ahtola opiskeli ylioppilaaksi päästyään Kasvatusopillisessa korkeakoulussa 1954–1956. Hän on toiminut kansakoulun ja peruskoulun opettajana. Ahtola kirjoitti pakinoita Kymen Sanomat -lehteen otsikolla Salomailta ja vesien vieriltä vuosina 1964–1993 ja otsikolla Luonnon poluilta vuosina 1993–2005. == Teoksia == * Lapinsatu Niva-Simppa ja Akmeeli, teoksessa Suomalainen satukirja 1. WSOY 1962 * Jännitystarina Verta kairassa. Rajamme vartijat -lehti 1973–1974 * Kortot ja muita kertomuksia. Unto Ahtola 1984 * Kaamoskultaa: romaani. Kustannuskiila, Kuopio 1990 * Rautavan suvun kokous 27.6.1998; kirj. Unto Ahtola ym. Rautavan suku, Hamina 1998 == Lähteet == * Kymenlaakson kirjailijat: Unto Ahtola == Viitteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Pakinoitsijat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Pekka Somer

Pehr Viktor (Pekka) Somer, vuoteen 1927 Schnur (9. heinäkuuta 1907 Mikkeli – 6. lokakuuta 1994) oli suomalainen lääkäri, joka toimi puolustusvoimien ylilääkärinä. Somerin vanhemmat olivat apteekkari Ernst Viktor Schnur ja Johanna Kirkengren ja puoliso vuodesta 1935 sairaanhoitaja Siru Kyllikki Vainio. Somer tuli ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1925 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1935. Sisätautien erikoislääkärin pätevyyden Somer sai 1945. Hän työskenteli valmistuttuaan sekä Ilmarisen, Puolustusvoimien että Helsingin alueen sairaaloiden palveluksessa. Somer, joka oli ollut lähetti valkoisten puolella sisällissodassa 1918, oli lääkintäkenraalimajuri vuodesta 1953 ja lääkintäkenraaliluutnantti vuodesta 1967. Hän toimi pääesikunnan lääkintäosaston toimistopäällikkönä 1940–1946, osastopäällikkönä 1946–1953 ja puolustusvoimien ylilääkärinäOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 palsta 1653 1953–1967. Jäätyään eläkkeelle puolustusvoimista Somer toimi vielä vuosina 1967–1972 Pohja-Yhtymän toimitusjoh­tajana.Puolustusvoimien ylilääkärit: Pekka Somer, Sotilaslääketieteellinen aikakauslehti 2/2011. Viitattu 12.9.2012 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka: Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Jaakko Somersalo

Jaakko Ilmari Somersalo (3. syyskuuta 1916 Kuhmoinen – 9. syyskuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja graafikko. Hän kävi Taideteollisuuskeskuskoulun 1945–1949. Hänen töitään on ulkomaisissa museoissa Cincinnatissa, Tukholmassa ja Pietarissa. Hänen teoksissaan värit ovat voimakkaita, ja linja on informalistinen. Hänen tyttärensä on näyttelijä Kirsti Somersalo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Taiteilijamatrikkeli Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Rihmakampelat

Rihmakampelat (Samaridae) on kampelakaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan syvistä vesistä indopasifiselta merialueelta. == Lajit ja anatomia == Rihmakampeloiden heimoon kuuluu 3 sukua ja noin 20 lajia, muun muassa monisilmäkampela (Samariscus ocellatus) ja rihmakampela (Samaris cristatus). Aikaisemmin heimoa pidettiin oikeasilmäkampeloiden (Pleuronectidae) alaheimona. Ne ovat pienehkäjä kaloja ja kookkaimmat lajit ovat noin 22 cm pitkiä. Ruumis on pitkulainen ja litteä ja silmät sijaitsevat oikealla kyljellä. Selkäevän ensimmäiset ruodot ovat pidentyneet rihmamaisiksi. Vatsaevät ovat heimon kaloilla symmetriset ja pyrstöevä ei ole yhtynyt selkä- ja peräevien kanssa. Osalla rihmakampelalajeista kylkiviiva on alkeellinen. Väritykseltään rihmakampelat ovat pohjaväriltään ruskeita ja ruumiissa on tummempia laikkuja, täpliä tai renkaita. Silmätön kylki on väriltään vaalea. == Levinneisyys == Rihmakampeloita tavataan Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä syvistä vesistä. == Lähteet == Luokka:Kampelakalat
Sohlberg

Sohlberg voi tarkoittaa seuraavia: == Henkilöitä == * Anita Sohlberg (s. 1941), suomalainen näyttelijä * Anna-Liisa Sohlberg (1906–1998), suomalainen lehtori, opetusneuvos, suomentaja, kielten opetuksen uudistaja ja oppikirjojen tekijä * Arja Sohlberg (1932–2025), suomalainen pianisti * Bengt Sohlberg (s. 1950), suomalainen agrologi, maanviljelijä, yritysjohtaja ja maanviljelysneuvos * Elsie Sohlberg, Elsie Alison (1892–1952), suomenruotsalainen kirjailija * Ernst Bertil Sohlberg (1891–1969), suomalainen diplomaatti * Gabriel Wilhelm Sohlberg (1851–1913), suomalainen teollisuusyrittäjä, Oy G. W. Sohlberg Ab:n perustaja * Gerhard Sohlberg (s. 1862), suomalainen arkkitehti * Harald Sohlberg (1860–1935), norjalainen taiteilija * Hedvig Sohlberg (1858–1937), Tammisaaren seminaarin johtaja ja kansanedustaja * Henrik Sohlberg (1735–1803), ruotsalais-suomalainen kultaseppä ja suurmaanomistaja * Herman Fredrik Sohlberg (1813–1881), suomalainen rovasti, opettaja ja Tammikuun valiokunnan jäsen * Herman Sohlberg (1887–1962), suomalainen kirjailija * Heidi Sohlberg (s. 1981), Miss Suomi ja Miss Baltic Sea 2001 * Kari Sohlberg (s. 1940), suomalainen elokuvaaja * Kari O. Sohlberg (s. 1940), suomalainen autourheiluvaikuttaja * Konsta Sohlberg (s. 1973), suomalainen elokuvaaja * Kristian Sohlberg (s. 1978), suomalainen ralliautoilija * Olavi Sohlberg (1908–2001), suomalainen yritysjohtaja * Sakari Sohlberg (1907–2000), suomalainen yritysjohtaja ja Suomen korkeimman oikeuden jäsen * Seth Sohlberg (1856–1918), suomalainen vuorineuvos * Tutu Sohlberg (s. 1941), suomalainen kouluratsastaja ja autourheilija * Wilhelm Aleksanteri Sohlberg (1876–1938), suomalainen vuorineuvos, Oy G. W. Sohlberg Ab:n toimitusjohtaja. == Yrityksiä == * Oy G. W. Sohlberg Ab (GWS), suomalainen vuonna 1876 perustettu teollisuusyritys * Oy Santasalo-Sohlberg Ab, Suomessa 1932–1992 toiminut laboratoriovälineitä valmistanut yritys == Muita merkityksiä == * m/17 Sohlberg, ensimmäisen maailmansodan aikainen sotilaskypärä. == Katso myös == * Solberg
Vesihuoltoalue

Vesihuoltoalue eli toiminta-alue on vesihuoltolaissa määritelty alue, jolla kunnallinen tai yksityinen vesihuoltolaitos (vesiosuuskunta) hoitaa puhtaan veden sekä jäteveden vesihuollon. Haja-asutusseudulla se on yleensä 100 metriä runkoputken molemmilla puolilla. Kunta vahvistaa vesihuoltoalueen joko vesiosuuskunnan pyynnöstä tai jos terveydelliset tai ympäristönsuojelulliset syyt niin vaativat. Toiminta-alueen tulee olla sellainen, että vesihuoltolaitoksen voidaan katsoa kykenevän huolehtimaan vastuullaan olevasta vesihuollosta taloudellisesti ja asianmukaisesti. Vesihuoltoalueella kiinteisöjen tulee liittyä vesihuoltolaitoksen verkostoon. Vapautuksia myönnetään käytännössä vain kiinteistöille joilla ei ole juoksevaa vettä. Vaikka vesi- ja viemäriasiat olisivat asianmukaisesti hoidettu vapautusta ei myönnetä jos vapauttaminen vaarantaa vesihuollon taloudellista ja asianmukaista hoitamista vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella. Vesihuoltolain tavoitteena on turvata sellainen vesihuolto, että kohtuullisin kustannuksin on saatavissa riittävästi terveydellisesti ja muutoinkin moitteetonta talousvettä sekä terveyden- ja ympäristönsuojelun kannalta asianmukainen viemäröinti. Haja-asutusalueella keskitetty vesihuolto tulee suhteettoman kalliiksi pitkien etäisyyksien takia. Moni kiinteistö anoo vapautusta liittymispakosta. Lain määräämä kustannusten kohtuullisuus voidaan kyseenalaistaa kun liittymiskustannukset ylittävät kiinteistökohtaisen asennuksen kustannukset. Vapautuspäätökset vaihtelevat kuntakohtaisesti. == Aiheesta muualla == * vesihuoltolaki Luokka:Vesihuolto
Tiaiskerttuli

Tiaiskerttuli (Setophaga americana) on pohjoisamerikkalainen kerttulilaji, joka on Euroopassa hyvin harvinainen harhailija. ==Ulkonäkö ja koko== Tiaiskerttuli on 10,5-11,5 senttimetriä pitkä. Sen yläpuoli on tumman siniharmaanvihreä, kurkku ja rinta keltaiset ja vatsa valkoinen. Siivessä on kaksi kapeaa, valkoista juovaa. Silmän ympärillä on valkea ja ohut, epätäydellinen silmärengas. ==Lähteet== Luokka:Loistokerttulit
Christopher Stevens

Christopher Stevens (1. huhtikuuta 1960 – 11. syyskuuta 2012)Telegraph.co.uk: US Consulate attack in Libya: profile of John Christopher Stevens oli Yhdysvaltain Libyan-suurlähettiläs. Hänet nimitettiin tehtävään toukokuussa 2012, joskin hän oli edustanut maataan Libyassa jo Yhdysvaltain luotua suhteet siirtymäajan kansalliseen neuvostoon 2011. Stevens kuoli Yhdysvaltain Bengasin-konsulaattiin kohdistuneessa iskussa, jossa surmansa sai myös kolme hänen maanmiestään. Väkivallan syyksi uskottiin aluksi reaktiota islamia loukkaavaksi pidettyyn yhdysvaltalaiseenKaleva.fi: Obama vahvisti suurlähettilään kuoleman Libyassa YouTube-videoon Innocence of Muslims.The New York Times: J. Christopher Stevens Myöhemmin isku paljastui kuitenkin islamistien suunnittelemaksi terroristi- iskuksi.http://edition.cnn.com/2013/05/02/world/africa/us-libya-benghazi- suspects/ == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain suurlähettiläät Luokka:Yhdysvaltalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Puroyökkönen

Puroyökkönen (Rivula sericealis) on pieni, huomattavan koisaperhosmainen yökköslaji. == Koko ja ulkonäkö == Pieni ja hentorakenteinen perhonen, joka muistuttaa lähinnä Pyralidae-heimon koisia. Etusiivet ovat tasaisen vaaleankeltaiset ja vaaleanruskeista poikkiviiruista ainakin ulompi poikkiviiru erottuu yleensä ja tekee selvän mutkan sisäänpäin lähellä siiven etureunaa. Munuaistäplä on harmaa ja siinä on kaksi mustaa pistettä. Siiven ulkoreuna on yleensä ruskehtava. Takasiivet ovat kellertävän harmaat, ulospäin hieman tummenevat. Siipiväli 20-23 mm.http://www2.nrm.se/en/svenska_fjarilar/r/rivula_sericealis.htmlhttp://www.ukmoths.org.uk/show.php?bf=2474Mikkola K, Jalas I. Suomen perhoset. Yökköset 2. Suomen Perhostutkijain Seura. Otava 1979. ISBN 951-1-04297-1 s. 238 == Levinneisyys ja lentoaika == Palearktinen laji, jota tavataan Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Keski-Aasiaan ja Japaniin saakka.http://www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/noctuidae/sericealis.html Pääasiallinen lentoaika alkaa kesäkuun puolivälistä ja jatkuu elokuun alkuun huipun ollessa heinäkuun puolivälissä. Joinakin vuosina toisen sukupolven yksilöitä tavataan elo-syyskuussa.Perhoswiki == Elinympäristö ja elintavat == Puroyökkönen viihtyy kosteilla niityillä, lehtipuita ja pensaita kasvavilla rinteillä sekä puistoissa ja puutarhoissa. Se on esiintymispaikoillaan joskus runsaslukuinen. Perhoset lentävät pääasiassa yöllä ja tulevat valolle, mutta lähtevät häirittyinä herkästi lentoon myös päivällä. Pieni toukka talvehtii. Koteloituu ravintokasville yhteenkehrätyn lehden väliin. == Ravintokasvi == Toukka syö erilaisia heinäkasveja (Poaceae). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Perhoset: Puroyökkönen * Bestimmungshilfe des Lepiforums * Moths and Butterflies of Europe and North Africa Luokka:Yökköset
Villani

Villani on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Cédric Villani (s. 1973), ranskalainen matemaatikko * Filippo Villani (1325-1407), firenzeläinen kronikoitsija * Giovanni Villani (1280-1348), firenzeläinen pankkiiri, virkamies, diplomaatti ja kronikoitsija * Mitchell Villani (s. 1987), australialainen jääkiekkoilija * Sofia Villani Scicolone, Sophia Loren (s. 1934), italialainen näyttelijä Luokka:Sukunimet
Asepromatsiini

Asepromatsiini on fentiatsiineihin kuuluva eläinlääke, jonka kauppanimiä ovat Plegicil® ja Sedalin®. Asepromatsiinia käytetään eläimillä anestesian esilääkkeenä ja lievän rauhoittumisen saavuttamiseen käsittelyn helpottamiseksi. Haittavaikutuksina asepromatsiinilla on sen verenpainetta alentava vaikutus sekä annoskoon suurentamisen seurauksena vapina ja kouristelut. Hevosilla asepromatsiinin vaikutus voi olla päinvastainen, eli aiheuttaa kiihtymistä, jos hevonen on valmiiksi kiihtynyt tai valmiste annetaan liian nopeasti. == Aiheesta muualla == *PubChem: Acepromazine *Human Metabolome Database: Acepromazine *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Acepromazine Luokka:Eläinanestesiologia Luokka:Eläinlääkkeet Luokka:Fenotiatsiinit
Dover Prioryn rautatieasema

Dover Priory on Doverin kaupungin päärautatieasema Kentissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asema on avattu vuonna 1861. == Liikenne == Kaikkia Dover Prioryn asemalla pysähtyviä junia liikennöi Southeastern-yhtiö. Liikennettä on Lontooseen Charing Crossin, St Pancrasin ja Victorian asemille sekä Ramsgaten suuntaan. Lisäksi asemalta on bussiyhteys Doverin satamaan, josta kulkee lauttoja Ranskaan Calais’n kaupunkiin. == Lähteet == Luokka:Dover Luokka:Kentin kreivikunnan rautatieliikennepaikat
Satakuntalaitos

Satakuntalaitos () on viikinkiajalta ja varhaiskeskiajalta periytyvä skandinaavinen sota- ja hallintojärjestelmä, joka oli käytössä Sveanmaalla. Myöhemmin keskiajalla satakuntalaitoksesta kehittyi ledunglaitos. Götanmaalla, Norjassa ja Tanskassa satakuntalaitosta vastasivat kihlakunnat (härad). Joidenkin tutkijoiden mukaan Keski-Ruotsin satakuntalaitos olisi ulottunut myös Suomeen, Satakunnan maakuntaan sekä Muinais-Kalantiin eli nykyisen Vakka- Suomen alueelle. ==Järjestelmän alkuperä ja toiminta== Satakuntalaitoksen juuret ovat paljon keskiaikaa vanhemmat. Se oli käytössä jo Rooman valtakunnassa sekä myöhemmin germaaneilla. Vastaavanlainen järjestelmä oli viikinkiaikana myös Englannissa ja Walesissa. Englantilaisen mallin mukaan sellainen luotiin osaan Pohjois-Amerikan siirtokunnista. Sveanmaan satakuntalaitoksessa sata talonpoikaa varusti hallitsijan käyttöön yhden laivan miehistöineen. Aluksissa oli kaksitoista airoparia ja jokainen airopari oli jaettu kahdeksan miehen kesken. Yhdeksänkymmenenkuuden soutajan lisäksi "satakuntaan" kuului neljä laivan ohjauksesta ja navigoinnista vastannutta talonpoikaa. Viikinkiaikana Englantiin syntyneessä järjestelmässä sadan talon muodostama yksikkö oli vastuussa oman alueensa hallinnollisesta, oikeudellisesta ja sotilaallisesta toiminnasta. Eri puolilla maata oli käytössä myös muita vastaavia laitoksia, kuten Koillis-Englannin wapentakes ja pohjoisen ward. ==Satakuntalaitos Suomessa== Eräiden tutkijoiden mukaan Sveanmaan satakuntalaitos olisi ulottunut myös Satakunnan maakuntaan ja Kalannin seudulle. Tämä olisi tapahtunut jo ennen 1100-lukua, jolloin Suomi liitettiin osaksi Sveanmaata ja Göötanmaata, joista myöhemmin muodostui Helsigen kanssa Ruotsin kuningaskunta. Näkemystä kannattaa esimerkiksi professori Unto Salo. Hänen mukaansa Satakunnan maakunnan nimi olisi suoraan käännetty ruotsin kielen hundaresta ja myöhemmät Satakunnan kahdeksan emäpitäjää olisivat muodostuneet satakuntalaitoksen pohjalta. Kotikielenseura/Suomi, Häme ja Satakunta Viitattu 12.9.2012 Pirkkalan kunta/Pirkkalan hallintopitäjän ja kirkkopitäjän ikä Viitattu 12.9.2012 Perusteluina esitetään nimen lisäksi sitä, että Satakunnasta puuttuvat lähes kokonaan muinaislinnat, joita naapurimaakunnista Hämeestä ja Varsinais- Suomesta löytyy kymmeniä. Lisäksi Satakunnasta ja Kalannista puuttuvat kokonaan rautakautiset aarrekätköt, esinelöytöjä on tehty vain asuin- ja hautapaikoilta. Tämän on katsottu johtuneen siitä, että alueet olivat jonkinlaisessa liittosuhteessa Keski-Ruotsin kanssa, eikä näin ollut tarvetta puolustuslinnoihin tai arvoesineiden kätkemiseen. Pro Karelia/Kartta Suomen muinaislinnoista ja aarrekätköistä Viitattu 12.9.2012 Osa tutkijoista ei kuitenkaan pidä näitä tulkintoja paikkaansapitävinä. ==Lähteet== Luokka:Viikinkiaika Luokka:Suomen esihistoria
Erectus

Erectus on rap-yhtye Ruger Hauerin toinen pitkäsoitto, joka julkaistiin 26. lokakuuta 2012. Sen julkaisee Monsp Records. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan 16. sijalle. Albumin kappaleesta "Iso paha susi" julkaistiin musiikkivideo huhtikuussa 2013. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Biitit == * DJ Kopia: 1, 7 * Aprox.: 2 * Kalifornia-Keke: 3, 4, 5, 6, 9, 11 * Jesse (Stiletti-Ana & Kalifornia-Keke): 8 * Kalifornia-Keke & Moonlit Man: 10 == Muut vierailijat == * "Antimateria" (taustalaulut Juho Julius & Pik3) * "Elvis sanoo ei" (kitarat & basso Kölle, urkusoolo Lauri Hälinen) * "Torakka" (kertosäe Samae Koskinen) * "Palaaks lusikka?" (räpit Davo) * "Minulla on ollut ikävä sinua" (kertosäe Joose Keskitalo) == Samplet == * "Elvis sanoo ei" sisältää samplen The Spencer Davies Groupin kappaleesta "Keep on Running" == Arvostelut == * Rumba: Rumba * Soundi: Soundi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Albumin arvostelu Soundi -sivustolla * Albumin arvostelu Rumba -sivustolla Luokka:Ruger Hauerin albumit Luokka:Vuoden 2012 albumit
Pöytätennis kesäolympialaisissa 1988 – naisten kaksinpeli

Pöytätenniksen naisten kaksinpeli Soulin kesäolympialaisissa 1988 alkoi 23. syyskuuta ja finaali pelattiin 1. lokakuuta 1988. == Puolivälieristä eteenpäin == {{Turnauspuu8 |29.9.| Jiao Zhimin|3| Hong Cha-Ok|0 |29.9.| Valentina Popova|0| Li Huifen|3 |29.9.| Chen Jing|3| Fliura Abbate-Bulatova|0 |29.9.| Bettine Vriesekoop|0| Marie Hrachova|3 |1.10.| Jiao Zhimin|0| Li Huifen|3 |1.10.| Chen Jing|3| Marie Hrachova|0 |1.10.| Li Huifen|2| Chen Jing|3 |1.10.| Jiao Zhimin|3| Marie Hrachova|0 }} === Pronssiottelu === === Loppuottelu === == Sijoitukset == Sijoista 5-8 käytiin sijoitusottelut. Sija Maa Pelaajat 1 Chen Jing 2 Li Huifen 3 Jiao Zhimin 4 Marie Hrachova 5 Fliura Abbate-Bulatova 6 Valentina Popova 7 Bettine Vriesekoop 8 Hong Cha-Ok == Lähteet == * ITTF: Seoul 1988 Women's Singles * Sports-reference.com TT Women's Singles 1988 naisten kaksinpeli