EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tervingit

Tervingit, myös thervingit, olivat goottien germaanikansaan kuulunut heimo, joka asui 300-luvulla Dnestrin ja Tonavan välisellä alueella. Heistä muodostui myöhemmin visigooteiksi kutsuttu kansa.Kari 2001, s. 143-144 Gootit lienevät asuneet alun perin nykyisen Puolan alueella, josta he siirtyivät vähitellen etelämmäs, lähelle Rooman valtakunnan rajoja. Gootit eivät olleet etnisesti yhtenäinen ryhmä, vaan pikemminkin eri germaaniheimojen yhteenliittymä. Roomalainen historioitsija Ammianus Marcellinus kutsui lännempänä 300-luvun alussa asuneita gootteja tervingeiksi, ja sen oletetaan olleen heimon alkuperäinen nimi. Tervingit tekivät ajoittain ryöstöretkiä Rooman provinssien alueille. Keisari Konstantinus I taivutteli tervingit vuonna 332 sopimukseen, jossa he tunnustivat Rooman yliherruuden ja suostuivat vuotuista korvausta vastaan puolustamaan Rooman rajaa. Tervingeistä tuli siten Rooman foederateja eli liittolaisia. Piispa Wulfila käännytti osan tervingeistä areiolaiseen kristinuskoon. Kaikki eivät kuitenkaan omaksuneet kristinuskoa. Yksi vaikutusvaltaisimmista kristinuskon vastustajista oli tervingien kuningas Atanarik. Hänen johdollaan tervingien joukot hyökkäsivät Tonavan yli. Keisari Valens onnistui kuitenkin torjumaan hyökkäyksen. Tervingit menettivät sen jälkeen solmitussa rauhassa foederatin aseman. Vuonna 375 hunnit ja alaanit tunkeutuivat ensin idempänä asuneiden greutungien ja sitten tervingien maille. Atanarik vei osan tervingeistä turvaan Transilvanien vuoristoon. Loput tervingeistä pakenivat kristinuskon omaksuneiden Fritigernin ja Alavivuksen johdolla Tonavan eteläpuolelle keisari Valensin luvalla. Tervingeistä tuli jälleen Rooman foederateja. Rooman valtakuntaan siirtyi kuitenkin myös suuri määrä hunneja pakenevia greutungeja. Syntyi levottomuuksia, ja roomalaiset vangitsivat Fritigernin ja Alavivuksen. Fritigern pääsi vapaaksi luvattuaan rauhoittaa tilanteen. Se ei kuitenkaan onnistunut, ja tervingit ja greutungit ottivat haltuunsa koko Traakian. Vuonna 378 roomalaisten ja goottien välillä käytiin Adrianopolin taistelu, jossa roomalaiset kärsivät murskatappion ja itse keisari Valens kuoli. Vuonna 382 keisari Theodosius I sai aikaan rauhansopimuksen tervingien kanssa. Vuonna 395 tervingit valitsivat kuninkaakseen Alarik I:n, joka yhdisti tervingit ja heihin liittyneet greutungit visigoottien kansaksi. ==Lähteet== * Kari, Risto: Historian ABC 6 – Kaikkien aikojen valtiot. Tammi 2001. ISBN 951-31-1098-2 === Viitteet === Luokka:Germaaniheimot Luokka:Muinaiset kansat Luokka:Rooman viholliset ja liittolaiset
Asunto-Osakeyhtiö Kotila

Asunto-Osakeyhtiö Kotila on Wivi Lönnin suunnittelema, vuonna 1911 valmistunut, Lahdessa sijaitseva rakennus. Lönn teki suunnittelutyön vuonna 1910, jolloin jo myös valmistuivat erilliset ulkorakennukset tontin itälaitaan. Päärakennuksen on kuvattu edustavan "rauhallista jälkijugendia, jossa on myös viitteitä klassismista." Rakennukseen toteutettiin aikaansa nähden hyvin edistyneitä ratkaisuja: esimerkiksi huoneistoihin kylpyhuoneet ja pienet puuhissit halkojen nostamiseksi. == Lähteet == Luokka:Lahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Wivi Lönnin suunnittelemat rakennukset Luokka:Keski-Lahti
Jalkapallon T18 SM-sarja

Tämä artikkeli kertoo 16-18 -vuotiaiden tyttöjen jalkapallon korkeimmasta sarjatasosta Suomessa. == Sarjajärjestelmä == * Valtakunnallisessa sarjassa pelataan alle 19 vuotiaiden (U19) Suomen mestaruudesta. *T18 SM-sarja pelataan kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Kaudella 2021 ei karsintoja pystytty pelaamaan yhteiskunnan asettamien koronapandemian rajoitustoimenpiteiden takia, joten sarja pelattiin valtakunnallisena 19 joukkueen yksinkertaisena sarjana. * T18 SM-sarjaan karsitaan vuosittain. Kaudella 2022 edelliskaudella sijoille 1-5 sijoittuneet joukkueet sekä HFA Märsky muodostavat A-lohkon. Edellisvuonna sarjassa sijoille 6-9 sijoittuneet joukkueet sekä kaksi joukkuetta edellisvuonna 10. sijoittuneen ja Ykkösen kolmen lohkovottajan keskinäisen karsinnan perusteella muodostavat lohkon B. Kummankin karsintalohkon viisi parasta joukkuetta jatkavat SM-sarjaan. HFA Märsky ei osallistu varsinaiseen SM-sarjaan kaudella 2022. *Sarja pelataan 11v11, peliaika 2x 45min ja sallitut pelaajavaihdot 7 (ei edestakaiset, vaihtotapahtumien määrä rajoitettu) == SM-karsinnan joukkueet kaudella 2024 == Lohko Joukkue Kunta Kotikenttä Päävalmentaja A Valtti Helsinki Puotila Alen Besic A FC Honka Espoo Tapiolan urheilupuisto Antoni Dagaa A HJK Helsinki Bolt Arena Joonas Sarelius A ONS Oulu Heinäpää Toni Koskinen A FC Espoo Espoo Säterinniitty Pekka Rinta-Kokko B FC Kuusysi Lahti Kisapuisto Teemu Virtanen B PKKU Kerava/Tuusula Keravan UP Matias Ravi B HJS Hämeenlinna Pulleri Juhana Peltomaa B Ilves Tampere Kauppi Sinikka Itälinna B KuPS Kuopio Väre Areena Ali Al-Musawi B EPS Espoo Espoonlahden urheilupuisto Linda Ruutu == Tilastoja == === Tulokset kausi 2023 === # Joukkue O V T H M P 1 HJK 18 14 1 3 82-17 43 2 ONS 18 14 1 3 50-22 43 3 FC Espoo 18 11 2 5 32-14 35 4 FC Honka 18 7 4 7 31-27 25 5 Valtti/YJ 18 7 3 8 25-34 24 6 PKKU 18 7 1 10 17-33 22 7 EPS 18 6 3 9 20-26 21 8 HJS 18 4 6 8 17-37 18 9 Ilves 18 4 5 9 24-42 17 10 KuPS 18 1 4 13 15-61 7 === Mitalistit === Vuosi Kultaa Hopeaa Pronssi 2017 FC Honka PK-35 TiPS 2018 HJK JyPK Ilves/YJ 2019 JyPK P-Iirot/YJ PK-35 2020 HJK FC Honka JyPK 2021 EPS FC Honka HJK 2022 HJK EPS Valtti 2023 HJK ONS FC Espoo === Parhaat maalintekijät kausittain === Vuosi Pelaaja Joukkue Ottelut Maalit 2017 Aino Bergqvist FC Honka 16 13 2018 Aino Vuorinen Heta Olmala FC Honka ONS 9 16 16 16 2019 Viivi Ollonqvist P-Iirot/YJ 17 21 2020 Inka Sarjanoja ONS 10 11 2021 Lotta Kalske EPS 18 24 2022 Kerttu Sarelius HJK 14 15 2023 Aada Mäkelä HJK 18 14 === Eniten tehtyjä maaleja - vähiten päästettyjä maaleja - paras maaliero === Pelejä kaudella Eniten tehtyjä Seura* Vähiten päästettyjä Seura* Paras maaliero Seura* 2017 18 63 FC Honka 15 FC Honka PK-35 48 FC Honka 2018 18 57 Ilves/YJ 14 HJK 38 Ilves/YJ 2019 18 63 HJK 26 PK-35 28 HJK 2020 11 29 HJK P-Iirot 3 HJK 26 HJK 2021 18 81 EPS 9 EPS 72 EPS 2022 18 73 HJK 19 Valtti 51 HJK 2023 18 82 HJK 14 FC Espoo 65 HJK *Mestari lihavoitu Luokka:Suomen jalkapallosarjat Luokka:Naisten jalkapallo
Anne Heusala

Anne Heusala (s. 1968 Kangasala) on Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtaja. Heusala aloitti kaupunginjohtajana kesäkuussa 2021. Sitä ennen hän toimi Kuhmoisten kunnanjohtajana vuosina 2007–2021. Koulutukseltaan Heusala on hallintotieteiden maisteri. ==Lähteet== Luokka:Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtajat Luokka:Kuhmoisten kunnanjohtajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heusala

Heusala on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Anne Heusala (s. 1968), Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtaja ja Kuhmoisten kunnanjohtaja * Kari Heusala, fysioterapeutti ja tietokirjailija * Matti Heusala (s. 1969), pikajuoksija ja urheilutoimittaja * Matti Heusala (1893–1966), rakennusmestari, yritysjohtaja, teollisuusneuvos ja pistooliampuja * Pekka Heusala (s. 1946), yritysjohtaja, teollisuusneuvos, Matti Heusalan poika * Väinö Heusala (1914–1982), pistooliampuja, ampumaurheiluvaikuttaja, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Samuil Samosud

Samuil Abramovitš Samosud (; 14. toukokuuta (J: 2. toukokuuta) 1884 Tbilisi – 6. marraskuuta 1964 Moskova) oli venäläinen kapellimestari.Самосуд Самуил Абрамович Российский государственный музыкальный телерадиоцентр Samosud valmistui Tbilisissä suorittamistaan sellonsoiton opinnoista vuonna 1906.Samuel Samosud Naxos Hän opiskeli myös Hanuš Wihanin johdolla Prahassa ja sitten Pariisissa Pablo Casalsin johdolla. Schola Cantorumissa hän sai opetusta Vincent d'Indyn sävellysluokalla, ja orkesterinjohdossa häntä opetti Édouard Colonne. Varhaisella urallaan Samosud esiintyi sellistinä. Hän työskenteli orkesterisoittajana Pietarissa, kunnes pääsi kapellimestariksi Mariinski-teatteriin. Vuonna 1918 Samosudista tuli Mihailovski-teatterin pääkapellimestari ja taiteellinen johtaja, jona hän toimi vuoteen 1936. Samalla hän työskenteli orkesterinjohdon opettajana Leningradin konservatoriossa. Samosud johti Mihailovski-teatterissa kantaesitykset Dmitri Šostakovitšin oopperoista Nenä 1930 ja Mtsenskin kihlakunnan lady Macbeth 1935, Ivan Dzeržinskin oopperasta Hiljaa virtaa Don 1935 sekä Sergei Prokofjevin oopperasta Sota ja rauha (1946, 1955).Celebrating 130 years since the birth of Samuil Samosud Mikhailovsky Theatre Samosud toimi Bolšoi- teatterin pääkapellimestarina vuosina 1936–1943. Tämän jälkeen hän johti Stanislavski- ja Nemirovitš-Dantšenko-teatteria. Vuonna 1951 hän sai tehtäväkseen Moskovan filharmonisen orkesterin perustamisen. Uuden orkesterin pääkapellimestarina hän toimi vuoteen 1957. Viimeisinä vuosinaan Samosud kärsi halvauksesta, joka esti häntä johtamasta orkesteria. Hän sai Stalin-palkinnon kolmesti (1941, 1947, 1952). Samosud johti myös konserttiteosten, kuten Dmitri Šostakovitšin Leningrad-sinfonian ja Sergei Prokofjevin sinfonian nro 7 kantaesityksiä. Hän toimi kapellimestarina osassa Fjodor Šaljapinin esiintymisistä. == Lähteet == Luokka:Venäläiset kapellimestarit Luokka:Neuvostoliittolaiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Markku Kaikkonen

Markku Kaikkonen (s. 1966) on suomalainen musiikkikasvattaja, kouluttaja ja oppikirjailija. Hän toimii myös etenkin lastenmusiikin ja pedagogisen materiaalin säveltäjänä ja sanoittajana . Kaikkonen toimii Musiikkikeskus Resonaarin johtajana ja Resonaarin musiikkiopiston rehtorina. Hän on laatinut lukuisia musiikkikasvatuksen ja erityismusiikkikasvatuksen oppikirjoja, artikkeleja ja kirjojen lukuja itsenäisesti sekä työryhmissä. Keskeisesti hän on osallistunut erityismusiikkikasvatuksen ja kuvionuottimenetelmän tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Hän on toiminut lukuisten kehittämishankkeiden ja projektien johtajana. Koulutukseltaan Kaikkonen on musiikin maisteri. Kaikkonen toimii JaSeSoi ry:n pedagogisen tiimin jäsenenä ja on Suomen musiikkikasvatusseura Fisme ry:n hallituksen jäsen sekä Lastenmusiikki ry:n hallituksien varapuheenjohtaja. Konserttikeskus ry:n hallituksessa hän toimi vuoteen 2021 asti, minkä jälkeen hän jatkaa yhdistyksen valtuuskunnassa. Vuosina 2012–2018 Kaikkonen toimi International Society for Music Education ISMEn Special Music Education –komission komissaarina (puheenjohtajana kaudella 2014-2016). Vuonna 2020 hän isännöi komission kansainvälistä seminaaria Resonaarissa ja toimii tällä hetkellä komission Working groupissa. Vuonna 2021 Kaikkonen valittiin Taideyliopiston Sibelius-Akatemian vuoden alumniksi. Kouluttajana ja luennoitsijana Kaikkonen on toiminut Suomen lisäksi Japanissa, Italiassa, Kanadassa, Hollannissa, Kiinassa, Latviassa, Virossa, Ruotsissa, Taiwanissa, Azerbaidžanissa, Itävallassa, Venäjällä, Brasiliassa, Ranskassa, Irlannissa ja Skotlannissa. Yli 50 hänen lähinnä lapsille ja opettamiseen sävelmää kappaletta on levytetty eri äänitteille ja julkaistu monissa oppikirjoissa. == Aiheesta muualla == Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bergerac Périgord FC

Bergerac Périgord FC on ranskalainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1916 nimellä EF Bergerac. Seuran puheenjohtajana on Christophe Fauvel, ja se on pelannut National 2:ssa siitä lähtien, kun se nousi National 2 -sarjatasolle toukokuussa 2015. Se on yksi kahdesta Dordognessa sijaitsevista seuroista, jotka ovat pelanneet kansallisella tasolla Périgueux’n lähellä sijaitsevan Trélissac FC:n kanssa.https://www.bergeracperigordfc.fr/ == Lähteet == Luokka:Dordogne Luokka:Ranskalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1916 perustetut urheiluseurat
Kivikari

Kivikari on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Arvi Kivikari (vuoteen 1904 Boman, 1893–1972), varatuomari, asianajaja ja Hämeenlinnan pormestari * Eero Kivikari (1899–1941), esittelijäneuvos, varatuomari ja antiikin kirjallisuuden suomentaja * Jukka Kivikari (1904–1956), everstiluutnantti ja kenttäratsastaja * Urpo Kivikari (1939–2024), taloustieteen professori.
Keltamullo

Keltamullo (Mulloidichthys martinicus) on mullojen (Mullidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. Se voi toisinaan aiheuttaa ciguatera-myrkytystä. == Koko ja ulkonäkö == Keltamullo kasvaa yleensä noin 28 senttimetrin mittaiseksi ja korkeintaan noin 45 senttimetrin mittaiseksi. Lajilla on selkäevässään yhdeksän piikkiruotoa ja kahdeksan pehmeää ruotoa. Peräevässään sillä on kaksi piikkiruotoa ja kuusi pehmeää ruotoa. Keltamullon ruumis on vaalean kellanruskea. Silmästä pyrstöön kulkee keltainen juova. Pyrstö on keltainen. Keltamullo ei ole väritykseltään yhtä kirkas kuin muut sukulaislajinsa ja se on myös ainoa, jolla on kyljissään yksi keltainen juova. == Levinneisyys ja elinympäristö == Keltamulloa tavataan pääosin läntiseltä Atlantin valtamereltä. Yksittäisiä havaintoja on myös itäiseltä Atlantilta sekä São Tomésta. Länsi-Atlantilla sen levinneisyys ulottuu Bermudasta ja Floridasta Brasiliaan, mukaan lukien Meksikonlahti ja Karibianmeri. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut keltamullon vuonna 2015 elinvoimaiseksi lajiksi. Keltamullo käyttää ravinnokseen pohjalla eläviä selkärangattomia. Lajin elinympäristöä ovat hiekkapohjaiset laguunit ja riutat. Se muodostaa usein parvia. Keltamullo saavuttaa sukukypsyyden keskimäärin 17 senttimetrin mittaisena. == Lähteet == Luokka:Mullot
Kazakstanin mielenosoitukset 2022

Mielenosoitukset Kazakstanin hallitusta vastaan puhkesivat 2. tammikuuta 2022 ensin Mañğıstaw’n alueella, josta ne sitten myöhemmin levisivät maanlaajuisiksi. Mielenosoitukset saivat alkunsa Kazakstanin hallituksen päätöksestä poistaa nestekaasun hintasääntely, mikä nosti nestekaasun hinnan kaksinkertaiseksi. Monet kazakstanilaiset ovat vaihtaneet autonsa nestekaasukäyttöiseksi alhaisempien polttoainekustannusten vuoksi. 5\. tammikuuta 2022 Kazakstanin presidentti Kasym-Žomart Tokajev myönsi maan hallitukselle eron ja määräsi kuvernöörejä palauttamaan nestekaasun hintasääntelyn sekä laajentamaan sen koskemaan muita kuluttajatuotteita. Tokajev erotti samana päivänä myös maan turvallisuuskomitean johtajana toimineen entisen presidentin Nursultan Nazarbajevin. Mielenosoitukset eivät silti ole laantuneet. Ne ovat päinvastoin muuttuneet mellakoiksi ainakin Almatyssä, Šymkentissä ja Tarazissa. Almatyssa mielenosoittajat valtasivat kaupungin lentoaseman ja tunkeutuivat kuvernöörin toimistoon ja polttivat ainakin osan siitä. Šymkentin ja Tarazin hallinnollisiin rakennuksiin on hyökätty turvallisuusjoukkojen estelyistä huolimatta. Venäläisen uutistoimisto Tassin mukaan Tokajevin asuntoon on tunkeuduttu. Mielenosoituksissa on loukkaantunut ainakin 500 siviiliä ja useita turvallisuusjoukkojen jäseniä. Tokajev on ilmoittanut lopettavansa mielenosoitukset voimakkaalla tavalla. Hän sanoi antaneensa joukoilleen määräyksen, että mielenosoittajia saa ampua ja tappaa ilman ennakkovaroitusta tai neuvotteluita. Presidentti Tokajev pyysi apua Kollektiivisen turvallisuussopimuksen järjestöltä, joka lähetti Kazakstaniin 6. tammikuuta noin 3 000 etupäässä venäläistä sotilasta ”rauhanturvaajiksi”. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Kazakstanin historia Luokka:Vuoden 2022 mielenosoitukset ja levottomuudet Luokka:Neuvostoliiton jälkeiset konfliktit
Burgundilainen lasitettu kattotiili

Burgundilainen lasitettu kattotiili on Burgundin seudulle tunnusomainen koristeellisesti ladottu värillinen kattotiili. == Historia == Lasitetun värillisen kattotiilen tekeminen oli roomalaisten keksimä ikivanha taito. Kattotiilet ovat litteitä, ja ne lasitetaan lyijyllä tai tinalla. Lasitus antaa katotiilelle halutun värin, joka on joko vihreä, keltainen, punaruskea tai musta. Lasitetut kattotiilet tulivat Galliaan roomalaisten mukana. Ensimmäiset tällaiset tunnetut tiilikatot olivat Normandiassa, Île-de- Francessa ja Maine-et-Loiressa, missä sijaitsevassa Doué-La Fontainen kaupungissa lasitettuja kattotiiliä käytettiin jo 800-luvulla. Burgundissa lasitetut kattotiilet yleistyivät 1300-1400-luvuilta lähtien. Niillä katettu katto tuli muodikkaaksi Burgundiassa herttuakunnan vallanpitäjien linnoissa. Sitten Burgundin eri kaupunkien tärkeimmät kauppiaat ja muut huomattavat henkilöt halusivat esitellä varallisuuttaan käyttämällä suuria summia omistamiensa kartanoiden ja linnojen lasitettuihin kattotiiliin. 1500- ja 1600-luvuilta lähtien lasitettu kattotiilien muoti haihtui Burgundin herttuakunnan katoamisen myötä. Vaikka tämän tyyppisiä kattoja tehtiin myös Franche-Comtéssa, ovat ne kuitenkin yksi Burgundin tunnusmerkeistä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalainen kulttuuri Luokka:Burgundi Luokka:Tiili
Shafi’i

Shafi'i () on yksi neljästä suuresta sunnalaisen islamin lakikoulukunnasta. Nimensä sille on antanut koulukunnan perustajana kunnioitettu imaami Muhammad al-Shafi‘i (767–820). Koulukunta uudisti laintulkintaa siirtymällä "elävästä traditiosta" eli oppineiden yksimielisyydestä siihen, että islamilaisen lain sisällöt haettiin profeetta Muhammedin esikuvasta, joka löytyi hadith- kertomuksista. Hadith tarkoittaa 'traditiota', ja suuntausta kutsutaan traditionismiksi. Shafi'i-koulukunta sai alkunsa Kairossa, missä al-Shafi’i eli viimeiset vuotensa. Koulukunta levisi Egyptiin, Hijaziin, ja Itä- Afrikkaan, kuten Somaliaan. Koulukunta levisi myös Irakiin ja sen kannattajia ovat melkein kaikki muslimit Indonesiassa, Malesiassa ja muualla Kaakkois- Aasiassa.Schacht 1982, s. 65–66 Merkittäviä shafi'i - oppineita olivat muun muassa Bukhari, Muslim, Tirmidhi, Nasa'i, Ibn Majah, Abu Dawud, Dhababi ja Nawawi eli muun muassa kaikki kutub al-sittah -kirjojen tekijät.Keller 2017, s. vii–xii == Al-Shafi'i == Luotettavat tiedot al-Shafi'in elämästä ovat kadonneet, sillä hänestä kirjoitettiin elämäkerta vasta 900-luvulla eli sata vuotta kuoleman jälkeen. Ibn Abi Hatim al-Razin (k. 939) laatima kirjoitus on kokoelma anekdootteja, jotka ovat sävyltään pyhimyslegendoja eivätkä historiankirjoitusta. Al-Shafi'i kirjoitti kaikkiaan 113 teosta, mutta hänen toiveensa oli, että "ihmiset tulisivat tuntemaan tämän tiedon lukematta siitä yhtään kirjainta minun ansiokseni". Zakaria Ansari on tähän huomauttanut: "Jumala täytti hänen toiveensa, sillä harvoin kuulee hänen näkemyksistään ilman, että ne olisi luettu jonkun muun ansioksi kuten Rafi'i, Nawawi tai Zarkashi".Keller 2017, s. 1095–1096 (x324) Muuan al-Shafi'iin perustuva kirja on Ahmad ibn an-Naqib al-Misrin (1302–1367) teos Umdat al-salik. Kirja on yhteenveto shafi’i -koulukunnan tärkeimmistä opeista ja tiivistää eräänlaisena sisällysluettelona al-Shafi‘in teoksen Al-Majmu. Umdat al-salik on julkaistu englanniksi kokoelmassa Reliance of the Traveller. Al-Azharin yliopiston todistuksen mukaan kirja vastaa oikeauskoisen sunniyhteisön uskoa ja käytänteitä. Al-Shafi'in merkittävin teos on Risala (Kirje). Se oli ensimmäinen teos, missä tutkittiin šarian perusteita. Keller 2017, s. 1095–1096 (x324) == Periaatteita == Al-Shafi'i edusti islamilaisessa laintulkinnassa "traditionalisteja", jotka halusivat korvata perinnäisen, lainoppineiden yksimielisyyteen eli "elävään traditioon" perustuvan tulkintamallin uudella.Schacht, 1982, s. 43–44 Se perustui siihen, että lakisäädös johdettiin profeetta Muhammedin esikuvasta nojautumalla 'traditioon' (eli hadith), joka löytyi lyhyistä profeetan puheita ja tekoja selostavista kertomuksista (hadith).Schacht 1982, s. 34 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Šaria
Marmoriviiva-ahven

Marmoriviiva-ahven (Mesonauta acora) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji. Sitä tavataan kotoperäisenä Tocantins- ja Xingu-jokien altailta Brasiliasta. Marmoriviiva-ahven voi kasvaa korkeintaan noin seitsemän senttimetrin mittaiseksi. == Lähteet == Luokka:Kirjoahvenet
Šamši Kaldajakov

Šamši Kaldajakov (; 15. elokuuta 1930 Šaulder – 29. helmikuuta 1992) oli kazakstanilainen säveltäjä. Hän sävelsi maansa kansallislauluksi vuonna 2006 valitun kappaleen ”Meniñ Qazaqstanım”, jonka sanat ovat runoilija Žumeken Nažimedenovin käsialaa.Shamshi Kaldayakov – the father of Kazakh waltz Info Shymkent Kaldajakov syntyi Jamšid Donbajev -nimisenä perheeseen, jonka seppänä työskennellyt isä soitti dombraa ja äiti lauloi. Myös poika kiinnostui tässä ympäristössä varhain musiikista. Toisen maailmansodan aikana Kaldajakov karkasi kotoaan sekä koulusta ja aloitti työskentelyn traktorikuskina. Korkeakoulusta valmistuttuaan hän työskenteli karjanhoidon parissa. Hänet lähetettiin suorittamaan asepalvelusta Sahalinin saarelle. Vuonna 1955 Kaldajakov aloitti musiikkikorkeakouluopinnot Taškentissa, josta siirtyi Almatyyn ja sen konservatorioon vuonna 1956. Vuonna 1959 hän joutui jättämään konservatorion "vääränlaisen harmonian" johdosta; hän yhdisteli kazakkien kansanlauluperinteitä ja valssirytmejä, joilla pääsi nuorten kazakstanilaisten keskuudessa suosioon. Laulaja Žamal Omarova tulkitsi hänen kappaleitaan menestyksekkäästi maan radioasemilla. Kaldajakov opiskeli myös journalismia Almatyssa ja työskenteli kirjoittajana. Hän pyrki kolmesti Kazakstanin säveltäjäliiton jäseneksi, mutta hakemukset hylättiin muun muassa puutteellisen koulutuksen tähden. ”Meniñ Qazaqstanım” -kappaletta (tulevaa Kazakstanin kansallislaulua) käytettiin Neuvostoliittoa vastaan 1980-luvun loppupuolella järjestetyissä mielenilmauksissa. Säveltäjä kärsi pitkäaikaisesta sairaudesta viimeisinä vuosinaan, mutta ehti saada Kazakstanin kansantaiteilijan arvonimen pari kuukautta ennen kuolemaansa. Kaldajakov hyväksyttiin myös Kazakstanin säveltäjäliittoon postuumisti. Vuonna 1992 Šymkentissä alettiin järjestää hänen mukaansa nimettyä kansainvälistä laulukilpailua. Kazakstanissa on nimetty Kaldajakovin mukaan teitä ja patsaita. Hänelle on omistettu myös puisto. == Lähteet == Luokka:Kazakstanilaiset säveltäjät Luokka:Kansallislaulujen säveltäjät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Miika Herrala

Miika Anttoni Herrala (s. 22. toukokuuta 2001 Kotka) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Kotkan Titaaneissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. == Ura == === Seuraura === Herrala on Kotkan Titaanien kasvatti. Hän siirtyi 14-vuotiaana Grankulla IFK:hon kaudeksi 2015–2016. Kaudeksi 2016–2017 Herrala siirtyi Oulun Kärppien C-nuoriin, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudeksi 2017–2018 Herrala palasi pääkaupunkiseudulle ja siirtyi Helsingin IFK:n B-nuoriin. Hän voitti siellä kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 2018–2019 Herrala oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 14+29=43. Kaudella 2019–2020 hän oli 17 osumallaan HIFK:n A-nuorten kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudeksi 2020–2021 Herrala siirtyi Saimaan Pallon U20-joukkueeseen. Huhtikuussa 2021 hän teki seuran kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Herrala aloitti kauden 2021–2022 SaiPan U20-joukkueessa. Hän oli tehoilla 15+31=46 joukkueen toiseksi paras pistemies Okko Kangasniemen jälkeen. Herrala sijoittui koko U20 SM- sarjan alku- ja jatkosarjan yhteenlasketussa pistepörssissä kahdeksanneksi. Marraskuussa SaiPa lainasi hänet joulutaukoon asti kestävällä sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, jossa Herrala pelasi 12 ottelua tehopistein 1+1=2. Hän debytoi kauden aikana myös SaiPan SM-liigajoukkueessa, jossa Herrala pelasi viisi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä 5. tammikuuta 2022 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Herrala merkittiin joukkueen nelosketjun vasempaan laitaan David McIntyren ja Okko Kangasniemen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.37 minuuttia. Kesäkuussa 2022 Herrala teki vuoden mittaisen sopimuksen Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan kanssa. Hänen sopimuksensa purettiin kuitenkin jo elokuun lopulla ja Herrala palasi kauden 2022–2023 kattavalla sopimuksella edellisen kauden lainaseuraansa Kokkolan Hermekseen. Syyskuussa 2023 Herrala siirtyi loppukauden 2023–2024 kattavalla sopimuksella kasvattajaseuransa Kotkan Titaanien Suomi-sarjajoukkueeseen. === Maajoukkueura === Herrala on pelannut yhden poikien maaottelun. == Muuta == Herrala valmistui ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta keväällä 2021. == Tilastot == 2018–2019 HIFK A-SM 10 1 6 7 2 4 0 0 0 0 2019–2020 HIFK A-SM 46 17 18 35 4 – – – – – 2020–2021 SaiPa U20-SM 32 5 25 30 22 5 0 1 1 2 2021–2022 SaiPa (A) U20-SM 32 15 31 46 48 – – – – – SaiPa SM-liiga 5 0 0 0 0 – – – – – Hermes Mestis 12 1 1 2 6 – – – – – 2022–2023 Hermes Mestis 24 6 6 12 2 – – – – – 1 kausi yhteensä SM-liiga 5 0 0 0 0 – – – – – 2 kautta yhteensä Mestis 36 7 7 14 8 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Perhon kotiseutumuseo

Perhon kotiseutumuseo on museo Perhossa. Se toimii vuonna 1858 veistohirrestä valmistetussa kaksikerroksisessa ja kaksinkertaisin seinin varustetussa viljamakasiinissa. Perhon kotiseutuyhdistys osti rakennuksen 5. lokakuuta 1960, ja se avattiin museona 14. heinäkuuta 1963. Avaamista varten oli kerätty monenlaista talonpoikaisesineistöä Perhosta; valikoimaan kuuluu yli 700 tietokantaan kirjattua esinettä.Perhon kotiseutumuseo Perhon kotiseutuyhdistys ry Perhon kotiseutumuseona toimiva entinen viljamakasiini on rakennettu kirkon viereenPerhon kotiseutumuseo Museot.fi keskelle Perhon kirkonkylää. Museo on yleisesti avoinna heinäkuussa ja sopimuksen mukaan muulloin. Museon esineiden joukossa ovat Perhon lentonäytösonnettomuuteen vuonna 1930 joutuneen Kurki- lentokoneen kelluke ja potkurin lavan osa. == Lähteet == Luokka:Suomen kotiseutumuseot Kotiseutumuseo
Ari Väänänen (professori)

Ari Kauko Paavo Väänänen (s. 1968 Kuopio) on suomalainen sosiaalipsykologi ja psykologi (YTM, PsyM, YTT, Dr.Behav.Sci.), joka on toiminut Työterveyslaitoksen muuttuvan työelämän ja mielenterveyden aihepiirin tutkimusprofessorina kesäkuusta 2018 lähtien. Väänänen on myös Kentin yliopiston vieraileva sosiologian professori. Väänänen on valmistunutTampereen yliopistosta sosiaalipsykologiksi (YTM 1997), psykologiksi (PsyM, 1999) ja edelleen yhteiskuntatieteiden tohtoriksi (YTT) vuonna 2005. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (2005) oli otsikoitu Psychosocial determinants of sickness absence : a longitudinal study of Finnish men and women. Lisäksi hän on väitellyt käyttäytymistieteiden tohtoriksi alankomaalaisessa Groningenin yliopistossa (2010). Hänen toisen väitöstyönsä ohjaajina olivat Abraham Buunk Groningenin yliopistosta, sekä Mika Kivimäki ja Jussi Vahtera Suomesta. Väitöstutkimus oli otsikoitu Source of support, balance of support and health: a gender-foscused cohort study from Finland. (kesken) ==Teoksia== * * * Erkko Anttila, Sirkku Kivistö, Anna Kuokkanen, Jussi Turtiainen, Pekka Varje, Ari Väänänen: Suomalainen työntekijyys 1945-2013. Vastapaino 2014. ISBN 978-951-768-444-6. * useita yhteisteoksia == Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ari Väänäsen Google Scholar -profiili (scholar.google.com) *Pirjo Auvinen (toim.) Miten pitää yllä hyvinvointia, jos elämä ylikuumenee? Haastateltavana tutkimusprofessori Ari Väänänen Työterveyslaitokselta (2.2.2021; kesto 9 min 13 s) (areena.yle.fi) Luokka:Suomalaiset sosiaalipsykologit Luokka:Suomalaiset psykologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maakastanja

Maakastanja voi tarkoittaa kahta eri kasvilajia, jotka tuottavat juurimukuloita: * kastanjasädekaisla eli maakastanja eli "maamanteli" (Cyperus esculentus var. sativus, kultasädekaislan muunnos).Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cyperus esculentus var. sativus * maakastanjaputki eli maakastanja (Bunium bulbocastanum).Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Bunium bulbocastanum == Lähteet ==
Katleijat

Katleijat (Cattleya) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu noin 45 lajia, joista monilla on kaupallista merkitystä koristekasveina. Useimmilla lajeilla on suuria sipulia muistuttavia mukuloita, mehikasvin lehtiä muistuttavat lehdet ja 1–30 suurta, usein värikästä kukkaa. Katleijat kasvavat luonnonvaraisina trooppisessa Amerikassa. Monet lajit kasvavat epifyytteinä tai kivien päällä. Niitä viljellään kasvihuoneissa ja käytetään usein risteytyksissä. Katleijoiden löytyminen sai aikaan 1800-luvun "orkideamanian". Suku sai nimensä William Cattleyltä, joka sai ensimmäisenä sen kukkimaan kasvihuoneessa. == Lajeja == * syyskatleija (Cattleya bowringiana) * tulikämmekkä (Cattleya coccinea, aiemmin Sophronitis coccinea) * jättikatleija (Cattleya labiata) == Risteymiä == * jättikatleija (× Brassocattleya) * loistokatleija (× Brassolaeliocattleya) * katleeliat (× Laeliocattleya) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Katleijat (Cattleya) *ITIS: Cattleya *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cattleya *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cattleya *Pherobase: Floral volatiles of Genus Cattleya Luokka:Kämmekkäkasvit
Kristilliseen yhteiskuntaan

Kristilliseen yhteiskuntaan on Suomen Kristillisen Liiton silloisen puheenjohtajan Raino Westerholmin kirjoittama kirja. Kirjassa esitetään seikkaperäisesti SKL:n ideologiaa ja kristillistä politiikkaa. Kirja on julkaistu vuonna 1978. Teoksessa Westerholm käsittelee pohjoismaista kristillistä yhteiskuntakäsitystä. Kirjan on julkaissut Kirjayhtymä. == Lähteet == Luokka:Kirjat yhteiskunnasta Luokka:Vuoden 1978 kirjat Luokka:Suomen Kristillisdemokraatit
Lindesnesin majakka

Lindesnesin majakka on Lindesnesin kunnassa Norjassa sijaitseva majakka. Se on perustettu vuonna 1656 ja seisoo Norjan mannermaan eteläisimmällä niemellä. ==Historia== Kuningas Fredrik III antoi luvan perustaa Norjan eteläisimpään kohtaan Norjan ensimmäinen majakka vuonna 1655. Rakennettiin yksinkertainen puutorni, johon sytytettiin kolmekymmentä kynttilää 27. helmikuuta 1656. Niistä tuleva valo oli kuitenkin heikko, ja asiasta tuli valituksia. Syksyllä tilanne parani hieman, kun saatiin käyttöön hiiliroihu, mutta majakka lakkautettiin kuitenkin lokakuussa. Samalle paikalle perustettiin uusi majakka 69 vuotta myöhemmin, vuonna 1725. Roihuja sytytettiin kaksi, jottei majakka sekoittuisi Skagenin majakkaan. Vuonna 1799 toinen niistä sijoitettiin kuusi metriä korkeaan kivitorniin, ja vuonna 1822 molemmille rakennettiin uudet tornit. Myöhemmin alettiin hiilen sijaan polttaa parafiinia. Toinen majakkatorneista purettiin vuonna 1844, kun oli saatu käyttöön linssijärjestelmä, joka erotti sen Skagenin majakasta. Nykyinen rautainen torni rakennettiin vuonna 1915, ja samalla siirryttiin sähkövaloon. Majakalla työskentelee edelleen kaksi majakanvartijaa, ja se on nykyään Norjan ainoa miehitetty majakka. ==Matkailukohde== Majakan viereen on rakennettu majakkamuseo. Lindesnesin majakalla vierailee vuosittain noin 100 000 kävijää. ==Kuvia== Lindesnes fyr 02.jpg|Vanha hiiliroihupaikka, taustalla nykyinen majakka. Lindesnes fyr 03.jpg|Majakan linssijärjestelmää. Lindesnes fyr natt.jpg|Majakka yöllä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Majakan kotisivut Luokka:Norjan majakat Luokka:Norjan merenkulkumuseot Luokka:Lindesnes
Jirisan

Jirisan () on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Jun Ji-hyun ja Ju Ji-hoon. ==Näyttelijät== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Eteläkorealaiset draamasarjat Luokka:2020-luvun televisiosarjat Luokka:tvN:n televisiosarjat
Mauritz Wellingk

Mauritz Wellingk (toinen kirjoitusmuoto Vellingk; 31. lokakuuta 1651 Jaama, Inkerinmaa – 10. heinäkuuta 1727 Mjölby, Itä-Götanmaa) oli ruotsalainen kreivi, kenraali ja diplomaatti. Wellingk aloitti sotilasuran kapteenina kuningatar Hedvig Eleonooran henkivartiorykmentissä, josta siirtyi Skooneen ja osallistui veljensä Otto Wellingkin värväämässä rykmentissä Lundin taisteluun, jonka jälkeen molemmat veljekset saivat vapaaherran aatelisarvon vuonna 1676. Wellingk palveli tämän jälkeen everstinä Karjalan rakuunarykmentissä ja Stadessa, jonka jälkeen hän siirtyi diplomaattitehtäviin Kööpenhaminaan, Lüneburgiin ja Puolaan ja palasi tämän jälkeen jälleen Stadeen. Vuonna 1710 hänet ylennettiin kenraaliksi ja nimitettiin Wismarin kuvernööriksi, kuninkaalliseksi neuvonantajaksi, Bremenin kenraalikuvernööriksi ja Ruotsin Saksassa olevan armeijan komentajakenraaliksi. Vuonna 1711 Wellingkin aatelisarvo kohotettiin kreiviksi ja hän sai vastuulleen lähes kaikki Ruotsin valtion asiat Saksan alueella. Wellingk kannatti holsteinilaista kruununperimystä, ja hän asettui näin Arvid Hornia ja kuningas Fredrikiä vastaan. Seurauksena kuningas lähetti vuoden 1727 valtiopäivien Salaiselle valiokunnalle kirjeen koskien Wellingkin järjestelemiä lainoja Preussin valtion kanssa, mikä johti Wellingkin aatelisarvon menetykseen, omaisuuden takavarikointiin ja elinkautiseen vankeuteen Linköpingin linnassa. Wellingk kuoli sairauteen matkalla vankeuteen. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset kenraalit Luokka:Kenraalikuvernöörit Luokka:Ruotsalaiset kreivit Luokka:Suuren Pohjan sodan henkilöt Luokka:Vuonna 1651 syntyneet Luokka:Vuonna 1727 kuolleet
Heikki Hortling

Heikki Wilhelm Hortling (10. maaliskuuta 1951 Iisalmi – 10. huhtikuuta 2016 Iisalmi) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Hortlingin vanhemmat olivat panimomestari Kalle Einari Hortling ja Else Margit Rasmussen ja puoliso Rosa Laitinen. Neljännen sukupolven johtaja Olvissa tuli ylioppilaaksi Iisalmen lyseosta 1973 ja valmistui kauppatieteen maisteriksi Itävallassa. Olvin palveluksessa Hortling oli markkinointipäällikkö 1981–1986 ja tämän jälkeen materiaalijohtajana vuoteen 1998 asti. Olvin hallituksen jäseneksi ja varapuheenjohtajaksi Hortling, henkilöstön parissa tuttavallisesti "Hessu", tuli vuonna 1987 ja oli vuodesta 1998 hallituksen päätoiminen puheenjohtaja. Kokoomuslainen Hortling oli useita vuosia Iisalmen kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsen ja osallistui myös laajemmin Ylä-Savon kehittämiseen. Vuodesta 2010 Hortling oli Ponssen hallituksen varapuheenjohtaja. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 2012. Liike-elämässä vaikuttanut Hortling tunnettiin myös aktiivisena kotiseututyön ja veneilyn harrastajana. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Iisalmen kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Dawn FM

Dawn FM on kanadalaisen R&B-laulaja; The Weekndin viides studioalbumi, joka julkaistiin 7. tammikuuta 2022. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Rumba: 8,3/10Uusia sävyjä, syventäviä viittauksia, koherentti mutta imelä kokonaisuus ja… Jim Carrey – arviossa The Weekndin Dawn FM Viitattu 10.3.2022. * Soundi: Levyarvio: The Weekndin Dawn FM on pysähtynyt kasarille – Retroilu pukee R&B;:n suunnannäyttäjää kunnialla Viitattu 31.1.2022. * V2.fi: The Weeknd : Dawn FM Viitattu 31.1.2022. == Lähteet == Luokka:The Weekndin albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Lahden konserttitalo

Lahden konserttitalo on Heikki Sirenin ja Kaija Sirenin suunnittelema, vuonna 1954 valmistunut, Lahdessa sijaitseva rakennus. Viipurin Musiikkiopiston Omakotisäätiö järjesti vuonna 1952 Lahden konserttitalosta kutsukilpailun, jonka helsinkiläiset arkkitehdit voittivat. Tontille ja rakennukseen saatiin sijoitettua monenlaisia tiloja ja toimintoja, vaikka tontti on ahdas. Kymmenkerroksisessa torniosaan sijoitettiin musiikkiopisto ja harjoitussalit. Matalassa osassa puolestaan olivat tavaratalo, ravintola ja konserttisali. Lisäksi Lahden konserttitalossa oli alun perin myös asunto musiikkiopiston johtajalle ja keilahalli. Myös Lahden pääkirjasto ja sen musiikkilainasto toimivat konserttitalolla vuosina 1967–1990. Felix Krohn -konserttisaliin mahtuu 600 henkeä. Rakennuksen on sanottu olevan arkkitehtuuriltaan "funktionalistisen pidättyväinen", mutta konserttisali näkyy ulospäin "veistosmaisena simpukanmuotona". Hollolankadun puolella rakennusta tukeva pilaristo muodostaa arkadikäytävän, joka "rytmittää katutilaa". == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Lahden konserttitalon verkkosivu * Lahden konserttitalo - Visitlahti.fi Luokka:Suomen konserttitalot Luokka:Heikki ja Kaija Sirenin suunnittelemat rakennukset Luokka:Lahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Keski-Lahti
Mäkihyppy talviolympialaisissa 2022

Mäkihyppyssä kilpailtiin Pekingin 2022 talviolympialaisissa 5.–14. helmikuuta National Ski Jumping Centressä, Zhangjiakoussa. Mäkihypyssä oli yhteensä viisi tapahtumaa: miehillä normaali- ja suurmäki sekä joukkuemäki, naisilla normaalimäen kilpailu. Lisäksi kilpailtiin ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa olevassa sekajoukkuemäessä. == Aikataulu == :Kaikki ajat paikallista aikaa (UTC+8). Lihavoidut tapahtumat ovat loppukilpailuja. Päivä Aika Tapahtuma 5\. helmikuuta 14.20–15.26 Miesten normaalimäki – karsinta 18.45–20.08 Naisten normaalimäki 6\. helmikuuta 19.00–20.33 Miesten normaalimäki 7\. helmikuuta 19.45–21.27 Sekajoukkuemäki 11\. helmikuuta 19.00–20.06 Miesten suurmäki – karsinta 12\. helmikuuta 19.00–20.33 Miesten suurmäki 14\. helmikuuta 19.00–20.42 Miesten joukkuemäki == Mitalitaulukko == Mäkihyppy talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Mäkihyppy talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Mäkihyppy talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Mäkihyppy talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Mäkihyppy talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Mäkihyppy talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Sijoitus Maa Kulta Hopea Pronssi Yhteensä 1 2 1 1 4 2 1 1 0 2 1 1 0 2 4 1 0 0 1 5 0 1 2 3 6 0 1 0 1 7 0 0 1 1 0 0 1 1 Yhteensä 5 5 5 15 == Tulokset == === Miehet === Normaalimäki tiedot 275,0 270,8 265,9 Suurmäki tiedot 296,1 292,8 281,3 Joukkuemäki tiedot Stefan Kraft Daniel Huber Jan Hörl Manuel Fettner 942,7 Lovro Kos Cene Prevc Timi Zajc Peter Prevc 934,4 Constantin Schmid Stephan Leyhe Markus Eisenbichler Karl Geiger 922,9 === Naiset === Normaalimäki tiedot 239,0 236,8 232,0 === Sekajoukkueet === Sekajoukkuemäki tiedot Nika Križnar Timi Zajc Urša Bogataj Peter Prevc 1001,5 Irma Makhinia Danil Sadrejev Irina Avvakumova Jevgeni Klimov 890,3 Alexandria Loutitt Matthew Soukup Abigail Strate Mackenzie Boyd-Clowes 844,6 == Lähteet == Luokka:Talviolympialaiset 2022 Luokka:Mäkihyppy olympialaisissa Luokka:Vuoden 2022 hiihto
Kainuun hyvinvointialue

Kainuun hyvinvointialue on Kainuun maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 8 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja. * Hyrynsalmen kunta * Kajaanin kaupunki (Kajana) * Kuhmon kaupunki * Paltamon kunta (Paldamo) * Puolangan kunta (Puolango) * Ristijärven kunta * Sotkamon kunta * Suomussalmen kunta Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 70 960 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaalihuolto === Hyvinvointialue tuottaa esimerkiksi aikuisten ja lasten sosiaalityötä, ensikotitoimintaa, kotihoitoa, ikäihmisten perhehoitoa, hoitoa hoi­to­ko­deis­sa se­kä hoi­vayk­si­köis­sä, liikkumisen tukea sekä vammaispalveluita. === Terveydenhuolto === Hyvinvointialueen eri osissa toimii terveysasemia, hammashoitoloita, neuvoloita, koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon vastaanottoja, röntgenyksiköitä, kriisipalveluita, kuntoutuspalveluita ja päihde- ja mielenterveysyksiköitä. Alueen keskussairaalana toimii Kainuun keskussairaala Kajaanissa. Kotisairaala tuottaa palveluita koteihin ja asumisyksiköihin. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvoitiyhtymä NordLab. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Kainuun pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto ja aluehallitus == Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Kainuun hyvinvointialueen aluevaltuuston kooksi tuli 59 valtuutettua. Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Aluevaltuuston puheenjohtajana toimii Anne Lukkari (Kesk.). Aluehallituksen puheenjohtajana toimii Heikki Huotari (Kesk.). Aluehallitukseen kuuluu 11 jäsentä. Puoluekohtainen kannatus aluevaaleissa 2022Tilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Aluevaalit puolueiden kannatus, 2022 (Tilastokeskus 2022) puolue Äänimäärä yhteensä Osuus äänistä Kesk. 10 121 38,0 % Vas. 4 264 16,0 % Kok. 3 664 13,7 % PS 3 497 13,1 % SDP 2 569 9,6 % Vihr. 1 350 5,1 % KD 879 3,3 % VKK 159 0,6 % Liik. 103 0,4 % Lib. 28 0,1 % Piraattip. 16 0,1 % SKP 16 0,1 % == Katso myös == * Kainuun maakuntavaltuusto == Lähteet == *
Scandic Hamburger Börs

Scandic Hamburger Börs on Turun kauppatorin laidalla sijaitseva 272 huoneen hotelli, joka kuuluu Scandic Hotels -ketjuun. Hotelli rakennettiin paikalta puretun Sokos Hotel Hamburger Börsin tilalle ja se avattiin 1. marraskuuta 2021. Kauppiaskadun puolella säilytetty Vanha Börs kuuluu hotellikokonaisuuteen. Uuden hotellirakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Arco ja sen rakennutti Lähi-Tapiola. Uudisrakennuksen arkkitehtuuri pyrkii kunnioittamaan ympäristön vanhaa rakennuskantaa. Rakennuksen pääurakoitsija oli YIT. Hankkeen kustannusarvio oli 43 miljoonaa euroa. Vuonna 2022 rakennukselle myönnettiin LEED- ympäristöarviointijärjestelmän korkein eli Platina-sertifikaatti. == Kuvia == Tiedosto:2019-10-21 Turku Hotel Börs demolition.jpg|Vanhan hotellirakennuksen purkutöitä syksyllä 2019. Tiedosto:2021-06-13 11-13-41 hotel-börs-being- built.jpg|Uudisrakennus rakenteilla kesäkuussa 2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Scandic Hotels: Scandic Hamburger Börs Luokka:Turun hotellit Luokka:Scandic-hotellit Luokka:VI kaupunginosa
Richard Powers

Richard Powers (s. 18. kesäkuuta 1957 Evanston, Illinois) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän sai vuonna 2006 National Book Awardin teoksesta The Echo Maker (suom. Muistin kaiku) ja vuonna 2019 Pulitzer-palkinnon teoksesta The Overstory (suom. Ikipuut). Hän on ollut Booker-palkintoehdokkaana teoksillaan Orfeo, The Overstory ja Bewilderment (suom. Hämmästys). Powersin esikoisromaani Three Farmers on Their Way to a Dance ilmestyi vuonna 1985 ja oli ehdolla National Book Critics Circle Awardin saajaksi. Vuonna 1989 hän sai MacArthur Fellowship -apurahan. Hän on kirjoittanut myös julkaisuihin kuten Harper’s Magazine, The New Yorker ja Yale Review. Powersin tuotannossa toistuvia teemoja ovat tiede ja tutkimus sekä musiikki. Hän on opiskellut Illinois’n yliopistossa fysiikkaa ja kirjallisuutta. Hän valmistui kandidaatiksi 1978 ja maisteriksi 1980. Powers on työskennellyt tietokoneohjelmoijana ja opettanut luovaa kirjoittamista Stanfordin yliopistossa. ==Tuotanto== ===Suomentamattomat teokset=== * Three Farmers on Their Way to a Dance (1985) * Prisoner’s Dilemma (1988) * The Gold Bug Variations (1991) * Operation Wandering Soul (1993) * Galatea 2.2 (1995) * Gain (1998) * Plowing the Dark (2000) * Orfeo (2014) ===Suomennetut teokset=== * * * * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Richard Powersin verkkosivut * Richard Powers Gummeruksen verkkosivuilla Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Thil-sur-Arroux

Thil-sur-Arroux on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne- Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Arrouxjoen varrella, noin 28 kilometriä Autunin kaupungista lounaaseen. Kunta on kehittynyt 900-luvulla perustetun luostarin ympärille. Sen perustivat Saint-Martin d'Autunin luostarin munkit, jotka rakensivat luostarin ja Pyhälle Martille omistetun kirkon. Luostari onnistui välttämään écorcheursien hävityksen 1400-luvulla, mutta ei enää Ranskan suuren vallankumouksen aikaista tuhoa 1700-luvun lopulla. Vuonna 1846 luostarikirkko lopulta myytiin ja purettiin, ja sen kivistä rakennettiin Saint-Maurice-les-Couchesin ja Saint-Didier-sur-Arroux'n kirkot. Luostarista ei ole enää mitään jäljellä, ja uusi kirkko rakennettiin kunnan keskustaan vuonna 1857. Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saône-et-Loiren kunnat
Kustaa Varmavuori

Kustaa Varmavuori, sukunimi vuoteen 1906 Sahlberg (6. tammikuuta 1862 Luhanka – 18. toukokuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Rovasti Kustaa Varmavuori 75-vuotias, Helsingin Sanomat, 06.01.1937, nro 5, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotAikalaiskirja 1934 Varmavuoren vanhemmat olivat kanttori Karl Fredrik Sahlberg ja Maria Varmanen. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1883 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1886. Varmavuori vihittiin papiksi 1887 ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1891. Varmavuori toimi aluksi ylimääräisenä pappina Kymissä, Lappeenrannassa, Lappeella, Hämeen läänin Koskella ja Iitissä. Vuonna 1899 hän lähti merimiespapiksi Yhdysvaltoihin. Palattuaan Suomeen 1902 Varmavuori oli vt. kappalaisena Sumiaisissa ja sen jälkeen Uudenmaan läänin Pyhäjärven kirkkoherrana vuodesta 1907 lähtien. Hän oli Lohjan rovastikunnan lääninrovastina 1911–1926. Varmavuoren kirjoituksia julkaistiin muun muassa Amerikan Suomi-Synodin kirkollisissa julkaisuissa. Kustaa Varmavuori oli naimisissa 1891–1897 Edit Bertha Maria Kekonin (k. 1897) kanssa ja vuodesta 1899 Hanna Maria Maunun kanssa. == Teoksia == Nimellä Kustaa Sahlberg: * Vasta-alkavalle Jumalan p. sanan viljelijälle: kehotus-sanasia Daavidin salmien käyttämiseen. WSOY 1895 * Omista työ-alueistamme hengellisellä vainiolla. WSOY 1898 * Saulus Tarsolainen. Söderström, Porvoo 1901 == Lähteet == Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Lars Edlund

Lars Edlund (1922 Karlstad – 21. joulukuuta 2013) oli ruotsalainen säveltäjä, kirkkomuusikko ja musiikkipedagogi.Swedish composer Lars Edlund Died Pizzicato.luTonsättaren Lars Edlund har avlidit Sveriges RadioTonsättaren Lars Edlund död Upsala Nya Tidning Edlund aloitti uran kirkkomuusikkona 1940-luvun lopussa ja opetti sittemmin Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa.Tonsättaren Lars Edlund död Svenska Dagbladet Vuodesta 1971 hän omistautui päätoimisesti säveltämiselle. Suuri osa hänen tuotannostaan on hengellistä. Useita Edlundin sävellyksiä otettiin vuoden Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjaan, virret 343, 381, 392, 613. Hän sävelsi teoksia muiden muassa Gunnar Ekelöfin ja Tomas Tranströmerin sanoihin, ja hänen tekemiinsä sovituksiin kuuluvat sovitukset kolmesta gotlantilaisesta kansanlaulusta. Edlund asui 1970-luvulla pysyvästi Gotlannissa ja työskenteli kuoronjohtajana Visbyssä; hän pysyi kaakkoisen Gotlannin Laun kesäasukkaana. Vuodesta 1980 hänen pääasiallinen asuin- ja työskentelypaikkansa oli Uppsala. Hän kääntyi myöhemmässä elämässään katolilaiseksi. Lopulta hän luopui säveltämisestä aivoverenkiertohäiriön takia tehtyä operaatiota seuranneen tinnituksen takia. Edlundin pedagogiset teokset Modus Vetus ja Modus Novus otettiin musiikkiopiskelijoiden käyttöön Ruotsissa. Edlund oli vuodesta 1975 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset säveltäjät Luokka:Ruotsalaiset urkurit Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet