Ranskan suuren vallankumouksen aikajana

Seuraavassa on Ranskan suuren vallankumouksen aikajana. Ranskan vallankumouksen katsotaan alkaneen vuonna 1789 ja päättyneen 1799 tai 1815. ==Tausta ja alku== * Valistusajattelijat kritisoivat monarkkeja ja puolustavat järkeä, liberalismia, demokratiaa ja vallan hajauttamista. * 1783 Amerikan vallankumous päättyy Pariisin rauhaan, uudistusten kannattajat saavat siitä toivoa, ja myöhempi Ranskan vallankumousten kenraali Lafayette ym. vallankumouksen puolella taistelleet innoittuivat vapausaatteesta. * 20.8.1786 Rahaministeri Charles Alexandre de Calonne ilmoittaa Ranskan varojen loppuneen. * 2.7.1787 Pariisin parlamentti torjuu kuninkaan uudet verolait. Kuninkaan kuitenkin julistettua lain 6.8. parlamentti julisti lain laittomaksi kansan tuella, mutta kuningas erottaa parlamentin ja sulkee Pariisin poliittiset klubit. * 5.5.1789 Neuvoa-antavat valtiopäivät (’’Estates- General’’) kutsutaan koolle ensi kerran vuoden 1614 jälkeen, kun kuningas Ludvig XVI haluaa rahapulan vuoksi verottaa myös aatelia ja papistoa. * 17.6.1789 Kolmas sääty (joka edustaa periaatteessa 97 % kansasta, joskin varallisuudella painotetusti, ja johon osa papistosta oli jo liittynyt ja aatelia liittyi 24.6.) julistautuu kansalliskokoukseksi. * 20.6.1789 Kokoontumispaikalta ulos lukittu kansalliskokous (kolmas sääty) vannoo pallohuoneen valan: se ei hajaantuisi ennen kuin perustuslaki olisi säädetty. * 23.6.1789 Kaksi kaartin komppaniaa kapinoi väestön levottomuuksia kohdatessaan. Kuningas pyrkii 35-kohtaisella ohjelmallaan ylläpitämään kolme säätyä. * 24.6.1789 48 aatelista liittyy kansalliskokoukseen Orléansin herttuan johdolla. * 27.6.1789 Kuningas tunnustaa kansalliskokouksen ja käskee 1. ja 2. säädyt liittymään siihen. * 30.6.1789 Suuri väkijoukko valtaa vankilan ja vapauttaa kapinalliset kaartinkomppaniat. 1.7. kuningas rekrytoi lisää joukkoja, myös ulkomaisia palkkasotureita. * 9.7.1789 Kansalliskokous ottaa nimekseen perustuslakia säätävä kansalliskokous. * 13.7.1789 Pariisissa perustetaan Ranskan kansalliskaarti keskiluokasta. * 14.7.1789 Bastiljin valtaus, josta tuli vallankumouksen symboleja, vaikka vankilassa oli enää 7 vankia ja ylivoimainen puolustus antautui hyökkäävän väkijoukon säästämiseksi verilöylyltään. Vastoin väkijoukon johtajan lupausta väkijoukko murhaa Bastiljista poistuvat. Muun muassa kuvernööri Bernard-René de Launay ja myöhemmin valtiovarainministeri Joseph Foullon sekä Pariisin pormestari Jacques de Flesselles surmataan. * 15.7.1789 Markiisi de Lafayette nimitetään kansalliskaartin komentajaksi. * 17.7.1789 Loppukesän "suuri pelko" alkaa: talonpojat kapinoivat feodalismia vastaan ja kaupungeissakin on mellakoita, osa aatelista pakenee. * 4.8.1789 ”Vallankumouksen helluntaiyö”: Kansalliskokous lakkauttaa feodalismin eli aatelin ja papiston tuomio- ja verotusvallan alueensa talonpoikiin (mm. kymmenykset) ja kaikki säätyetuoikeudet. * 27.8. Kansalliskokous hyväksyy ihmisoikeuksien julistuksen Amerikan vallankumouksen mallin mukaisesti ja Thomas Jeffersonin esitarkastuksella. * 5.–6.10. Liberaali monarkistinen perustuslaki, Pariisin väkijoukot, naisten marssi Versaillesiin. * 6.10. Kuningas Ludvig XVI suostuu viimein ratifioimaan feodalismin lakkauttamisen. Kuningas ja kansalliskokous siirtyvät Pariisiin. * 2.11. Kirkon omaisuutta kansallistetaan ja ryöstetään. * joulukuu: äänioikeus myönnetään "aktiivisille" (omaisuutta omistaville) kansalaisille. * Tammikuu 1790: Hallinnolliset departementit muodostetaan maakuntien sijaan. * 13.2.1790 Uskonnolliset säädökset kumotaan. * 29.3.1790 Paavi Pius VI tuomitsee ihmisoikeuksien julistuksen salaisessa istunnossa. * Toukokuu: Kansalliskokous kieltää valloitussodat. * 19.5. Kansalliskokous lakkauttaa aateliston. * Heinäkuussa kordelieeriklubin, jakobiiniklubin ja muiden poliittisten klubien valta kasvaa. * Syyskuu: äärivasemmistolaisen Jacques Hébertin radikaali Le père Duchesne -lehti alkaa ilmestyä * 30.1.1791 Kreivi Honoré Mirabeau valitaan kansalliskokouksen johtajaksi. * 28.2.1791 "Tikaripäivä": Lafayette pidätyttää 400 aseistautunutta aristokraattia Tuileries'n palatsissa. * 2.3. Ammattikunnat lakkautetaan. * 2.4. Mirabeau kuolee. Hänestä tulee ensimmäinen Panthéoniin haudattu. * 13.4. Paavi Pius VI:n kiertokirje tuomitsee sen, että valtio on ottanut Ranskan kirkon alaisuuteensa. * 20.–25.6. Kuningasperhe pakenee ja palautetaan Pariisiin väkisin. * 10.7. Keisari Lepold II kutsuu kuningashuoneet lankonsa Ludvig XVI:n avuksi. * 15.7. Kansalliskokous julistaa kuninkaan koskemattomaksi ja palauttaa hänen valtansa. * 17.7. Marskentän verilöyly Pariisissa * Heinäkuu: Voltairen ruumis siirretään Panthéoniin. * 14.8. Orjakapinoita Haitissa. * 27.8. Itävallan keisari Leopold II ja Preussin kuningas Fredrik Vilhelm II antavat Ranskan vallankumousta vastaan suunnatun Pillnitzin julistuksen. * 13.–14.9. Kuningas hyväksyy perustuslain. * 30.9. Kansalliskokous hajaantuu. ===Lakiasäätävä kokous=== * 1.10.1791 Lakiasäätävä kansalliskokous korvaa perustuslakia säätävän kansalliskokouksen. Girondisteilla ja muilla liberaaleilla yhä enemmistö. * tammikuu 1792 Ruokamellakoita Pariisissa. * 7.2.1792 Itävallan ja Preussin liitto. * 20.4. Ranska julistaa sodan Itävaltaa vastaan. * 1792–97: Ensimmäisen liittokunnan sota (Köln Ranskalla 1794–1814, Hollanti 1795–1813 ja Lombardia 1796–1814)"http://www.ilab.fi/forum/Forum1/HTML/000014.html. * 25.4. Ensimmäinen giljotiiniteloitus. Marseljeesi sävelletään. * 30.6. Itävalta ja Preussi hyökkäävät Ranskaan. * 1.8. Braunschweigin manifestista kerrotaan Ranskassa. Kuninkaan tulkitaan tehneen yhteistyötä sen julistaneen ulkomaisen koalition kanssa. * 9.8. Pariisin kommuuni valtaa hôtel de villen. * 10.–13.8. Tuileries’n palatsin valtaus 10.8. Sveitsiläiskaartilaisia murhataan. Kuningas pidätetään perheineen. Georges Danton oikeusministeriksi. * 19.8. Lafayette pakenee Itävaltaan. Koalitio hyökkää ranskaan. * 3.–7.9. Syyskuun murhat Pariisin vankiloista Vuoripuolueen ym. yllytyksestä. * 19.9. Lakiasäätävä kansalliskokous hajaantuu * 20.9. Kansalliskonventti kokoontuu. * 21.9. Monarkia lakkautetaan. Ranskan ensimmäinen tasavalta perustetaan. * 26.9. liberaalit girondistit syyttävät välillä Robespierreä diktatuurin tavoittelusta, välillä Vuoripuolueen Robespierreä, Dantonia ja Marat'ta triumviraatin tavoittelusta. === Vuoripuolueen valtaannousu ja terrorivalta === * 3.12. Entinen kuningas Ludvig XVI eli Louis Capet oikeuteen. Girondistitkin vaativat tuomitsemista, mutta moni vuoripuoluelainen kuolemaa, mikä nosti vuoripuolueen kannatusta. * 21.1.1793 Entinen kuningas teloitetaan. * 7.3.1793 Kapinointia vallankumousta vastaan. 30.5. Lyonissa jne. * 11.3. Vallankumoustuomioistuin perustetaan Pariisiin. * 6.4. Yhteishyvän valiokunta perustetaan. * 2.6. Girondistien johtajat erotetaan kansalliskonventista. * 10.6. Jakobiinit saavat vallan Yhteishyvän valiokunnassa. * 13.7. Girondisti Charlotte Corday puukottaa tappolistaa kylvyssä kirjoittavan vuoripuolueen keskushahmon Jean-Paul Marat’n. * 27.7. Maximilien Robespierre valitaan Yhteishyvän valiokuntaan. * 28.7. Konventti tuomitsee 21 girondistikansanedustajaa Ranskan vihollisiksi. * 23.8. Asevelvollisuus (pakko) otetaan käyttöön. * 5.9. Terrorin aika alkaa (toisen tulkinnan mukaan 27.6.1793 – 27.7.1794) * 9.9. Sanskulotit-vallankumousarmeija perustetaan. * 22.9.1793 Vallankumouskalenteri käyttöön. Ajanlaskun aluksi 22.9.1792. * 29.9. Maksimihintalaki määrää monien tavaroiden ja palveluiden hinnat. * 16.10. Marie Antoinette teloitetaan. * 21.10. Papistonvastaiset lait: papit kannattajineen saa tappaa. * 3.11. Naisten oikeuksien puolustaja Olympe de Gouges teloitetaan hänen girondistisympatioittensa vuoksi. * 8.11. Madame Roland teloitetaan osana girondistien vainoa. * 10.11. Järjen jumalattaren juhlintaa Notre Damen katedraalissa, joka on muutettu Järjen temppeliksi. * 4.12. Valta keskitetään Yhteishyvän valiokunnalle. * 23.12. Vendéessä viimein voitetaan tasavallan vastainen kapinointi ja 6000 vankia teloitetaan. Helmikuussa lisää joukkomurhia. * 19.3.1794 Robespierre ja Danton pidätyttävät Jacques Hébertin kannattajineen. 24.3. heidät teloitetaan. * 28.3.1794 Filosofi, matemaatikko, radikaaliliberaali vallankumouksellinen Condorcet kuolee vankilassa. * 30.3. Danton ja Camille Desmoulins kannattajineen pidätetään. Heidät teloitetaan 5.4. * Robespierren kilpailijat on nyt raivattu ja hän on lähes yksinvaltias. Toisaalta puhutaan myös Rousseauhun uskovienMaximilien François Marie Isidore de Robespierre, 1902 Encyclopedia (Encyclopaedia Britannica) Robespierren, Saint-Justin ja Couthonin ”(terrorin) triumviraatista”Georges Couthon, Classic Encyclopedia (1911 Edition of the Encyclopaedia Britannica). * 7.5. Robespierren deistinen Korkeimman olennon palvonta korvaa Hébertin ateistisen Järjen palvonnan. * 10.6. Vallankumoustribunaali saa oikeuden tuomita kuolemaan ilman todistajien kuulemista. Niinpä 12.6. – 28.7. teloitettiin 1285 ihmistä. * 26.6. Ranska voittaa Itävallan joukot Fleurusin taistelussa. * 27.7.1794 (vallankumouskalenterin mukaan 9 thermidor) Saint-Justin puhuessa Robespierren aloitteen puolesta puhdistuksia pelänneelle kansalliskokukselle edustajat alkoivat huutaa: ”Alas, tyranni!”, osa teloitusta peläten, osa vihoissaan Dantonin kohtalosta. Lopulta vain Robespierren nuorempi veli Augustin Robespierre sekä Lebas tukevat ”terrorikolmikkoa”, ja nämä viisi pidätetään iltapäivällä ja teloitetaan 28.7.1794. === Terrorikauden jälkeen: direktoraatti ja Napoleon=== * Vuoden 1794 loppupuoli: vastareaktiona jakobiineja vainotaan. 11.11. Jakobiiniklubi suljetaan. * 31.5.1795 Pariisin vallankumousoikeus lakkautetaan. * 22.8. Ranskan vuoden 1795 perustuslaki ratifioidaan: kaksikamarinen parlamentti, toimeenpaneva viiden direktorio (valtaan 2.11.1795). * 5.10.1795 Napoleon Bonaparte tukahduttaa Pariisin kansannousun ja nousee armeijassa keskeiseksi. * 10.5.1796 Napoleon Italiassa (Lodin taistelu); jo 9.3. hän nai Josephinen. * 4.9.1797 (”18 Fructidor”) Kolme direktoreista kaappaa vallan Napoleonin tuella. Terrorikauden toimia palautetaan käyttöön, mm. sananvapaus lakkautetaan ja pappeja vainotaan. * 1798: Lisää Napoleonin sotamenestystä: helmikuussa Rooman ja huhtikuussa Sveitsin tasavalta perustetaan Ranskan suojeluksessa. Sodat jatkuvat. * 9.11.1799 Napoleon kaappaa vallan direktoraatilta (“18 Brumaire”). * 24.11.1799 Vuoden VIII perustuslaki: Napoleon hallitsijaksi konsulina. Ranskan suuri vallankumous 1789–1799 on päättynyt (toisen tulkinnan mukaan 1789–1815). Myöhemmin Napoleon kruunataan keisariksi (1804), häviää, Bourbonien kuningasvalta palaa (1815). == Lähteet == * Luokka:Aikajanat