EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pikkuhaura

Pikkuhaura (Zannichellia palustris) on haurojen (Zannichellia) sukuun kuuluva vesikasvi. Se on ruohovartinen uposkasvi, joka muodostaa mattomaisia, tiheitä ja takkuisia kasvustoja. Sen varret ovat enintään puoli metriä pitkiä ja haarautuvat eri suuntiin. Pikkuhaura kasvaa seisovassa tai hitaasti virtaavassa makeassa vedessä tai murtovedessä. Sitä kasvaa kallio- tai kivikkopohjaisissa joissa ja lammissa 2,5–45 cm syvyydellä. Pikkuhauraa tavataan lähes kaikkialla maapallolla lauhkeilta alueilta subtrooppisille alueille, ja se voi olla paikallisesti hyvinkin yleinen. Pikkuhauraa on käytetty vesistöjen penkkojen stabilointiin sekä saastuneen veden puhdistukseen. == Lähteet == * Useful Temperate Plants: Zannichellia palustris === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Pikkuhaura (Zannichellia palustris) * JSTOR Global Plants: Zannichellia palustris * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Zannichellia palustris * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Zannichellia palustris * Flora of North America: Zannichellia palustris * Flora of China: Zannichellia palustris Luokka:Vitakasvit
Ánde

Ánde ja Ándde ovat miehen etunimiä. Ne ovat Andreas-nimen saamelaisia muunnoksia. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuun 2024 loppuun mennessä tilastoitu alle 25 Ánde-nimistä ja alle 15 Ándde-nimistä miestä. == Nimipäivä == Ánde- ja Ándde-nimet sisältyvät pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin, jonka on laatinut Oulun yliopiston professori Pekka Sammallahti. Nimipäivä on 30. marraskuuta.Saarelma-Paukkala 2017, s. 183–185, 259. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Morsø

Morsø, myös Mors, on Tanskassa Limvuonossa, Jyllannin niemimaan ja Vendsyssel- Thyn saaren välissä sijaitseva saari. Se on Tanskan saarista seitsemänneksi suurin, ja ylivoimaisesti suurin Limvuonon saarista. Saaren pinta-ala on 363 km2 ja väkiluku v. 2022 noin 20 068. Saaren ainoa isompi asutuskeskus on Nykøbing Mors, jossa on n. 9000 asukasta. Muita asutuskeskuksia ovat Erslev, Frøslev, Karby, Lødderup, Øster Jølby, Redsted, Sejerslev, Sundby, Tødsø, Vils ja Vodstrup. Morsøn pohjois- ja eteläosissa on kukkuloita, mutta saaren keskiosa on alavaa. Maaperä on runsasmultaista ja viljavaa, ja siellä on huomattavia piimaa-esiintymiä. Morsøstä on siltayhteys sekä Thyhyn pohjoisessa (Vilsundbroen) että Jyllantiin etelässä (Sallingsundbroen). Saarella aiemmin olleet kunnat yhdistettiin Tanskan kuntauudistuksessa 1970 Morsøn kunnaksi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tanskan saaret Luokka:Pohjois- Jyllannin alue
Forssan Nummen työväentalo

Nummen työväentalo eli Nummen Torppa oli Forssassa sijainnut työväentalo, joka purettiin vuonna 1975. ==Historiaa== Nummen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906 nimellä Nummen Torppariliitto. Myöhemmin mukaan pyydettiin myös "mökkiläisiä" ja tehdastyöläisiä, ja näin syntyi Nummen Työväenyhdistys. Talkoovoimin rakennetun talon tupaantuliaisia vietettiin vuonna 1909. Sisällissodan aikaan työväentalo oli valkoisten hallussa, ja sitä käytettiin vankilana punavangeille. Talo saatiin kuitenkin melko pian sodan jälkeen takaisin. Vuonna 1931 lapuanliikkeen kannattajat kävivät öiseen aikaan maalaamassa työväentalon oviin ja ikkunoihin mustalla öljymaalilla iskulauseita, kuten ”Kunnia Kosolalle!”, ”Alas sosdemoonit!” ja "Hirteen punikit!”. 1930-luvun laman aikaan talon ja yhdistyksen toiminta oli muutenkin vaikeuksissa. Myös yhdistyksen jäsenmäärä, joka oli aiemmin vaihdellut 60–70 välillä, lähti laskuun. Sotien jälkeen toiminta kuitenkin vilkastui väliaikaisesti, sillä Torppa oli Forssan ainoa tanssipaikka. Forssan työväentalolla näytettiin tuolloin lähinnä elokuvia. Yhdistys kuitenkin hiipui vääjäämättä, ja jo 1960-luvun alussa talo oli tyhjillään. Lopulta se purettiin vuonna 1975. ==Toimintaa työväentalolla== Alusta asti talolla pidettiin ohjelmallisia iltamia. Kun taloa oli laajennettu, siellä alettiin esittää jopa kokoillan näytelmiä. Myös yksityistilaisuuksia, kuten häitä, järjestettiin työväentalolla. Kuukausittain järjestettiin perheiltamia, jonne jäsenillä perheineen oli vapaa pääsy. Poliittista toimintaa oli melko vähän. Yhdistyksen yhteydessä toimi myös Voimistelu- ja Urheiluseura Nousu. Sitä varten hankittiin rekki, nojapuut ja painimatto. Nousun väki rakensi myös oman urheilukentän. Talolla järjestettiin 1920–30-luvuilla ohjelmallisia iltamia, opintokursseja ja vaalijuhlia. Yhden lähteen mukaan yhdistyksen toiminta alkoi vaikeutua sisällissodan jälkeen, kun talolla alettiin järjestää enemmän tanssi-iltamia. Näihin saapui myös levotonta väkeä, joka tuli iltamiin huvikseen aiheuttamaan häiriötä ja tappelemaan. ==Rakennus== Talo oli hirsirakenteinen ja pärekattoinen. Alkuperäinen talo oli melko pieni, ja sitä laajennettiin jo 1910-luvulla, ja pian toiseenkin kertaan. 1940-luvulla taloa kunnostettiin jonkun verran tansseista saaduilla tuloilla. Taloon kuului vaatesäilytystila, sali näyttämöineen sekä kahvio ja talonmiehen asunto. Näyttämöllä oli ainakin pirttiä ja metsää esittävät kulissit. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Forssan rakennukset ja rakennelmat
Ándaras

Ándaras ja Ándá ovat miehen etunimiä. Ne ovat Andreas-nimen saamelaisia muunnoksia. Joulukuun 2024 loppuun mennessä Ándaras on ollut Suomessa virallisena etunimenä alle 15 miehellä. Ándá-nimisiä henkilöitä ei ole kirjattu Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon lainkaan. == Nimipäivä == Ándaras- ja Ándá-nimet sisältyvät pohjoissaamelaiseen nimipäiväkalenteriin, jonka on laatinut Oulun yliopiston professori Pekka Sammallahti. Nimipäivä on 30. marraskuuta.Saarelma-Paukkala 2017, s. 183–185, 259. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Kalsun työväentalo

Kalsun työväentalo oli Forssan kaupungin Kalsun kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Kalsun työväenyhdistys perustettiin vuonna 1916, ja samana vuonna yhdistys rakensi oman talon. Jäsenluku vaihteli alkuvuosikymmeninä 30–40 välillä. Toisen lähteen mukaan rakentaminen aloitettiin keväällä 1917 ja talo valmistui saman vuoden heinäkuussa. Tontti oli vuokrattu 50 vuoden sopimuksella, mutta myöhemmin se lahjoitettiin yhdistykselle. Sisällissodan aikaan valkoiset hävittivät talon niin, että siitä sanottiin olleen jäljellä vain seinät. Sisällissodan jälkeen talo kunnostettiin, ja se oli ahkerassa käytössä. 1950-luvulla yhdistys sai korjaukseen apua myös Forssan työväenyhdistykseltä. Myöhemmin talo päätyi Forssan työväenyhdistyksen omistukseen, ja se myi talon vuonna 1974 yksityiskäyttöön. ==Toimintaa työväentalolla== Joulukuussa 1917 Kalsun työväen järjestyskaarti järjesti talolla iltaman. Vuonna 1928 talolla järjestettiin syysjuhla, jonka ohjelmassa oli kansankilpailuja, puhe, näytelmä ja tanssia. Tansseja järjestettiin 1940-luvulla sotien jälkeen viikoittain. Talolla voi pitää myös yksityisjuhlia, kuten häitä. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Forssan rakennukset ja rakennelmat
Ánddijá

Ánddijá ja Ánnjá ovat miehen etunimiä. Ne ovat saamelaisia muunnoksia nimestä Andreas, jonka kreikankielinen merkitys on ’miehekäs’ tai ’rohkea’. Professori Pekka Sammallahden laatimassa pohjoissaamelaisessa nimipäiväkalenterissa Ánddiján ja Ánnján nimipäivä on 30. marraskuuta.Saarelma-Paukkala 2017, s. 183–185, 259. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nimipalvelu: Tilastotietoa etunimestä Ánddijá, Tilastotietoa etunimestä Ánnjá (Digi- ja väestötietovirasto) Luokka:Etunimet
Ánderijá

Ánderijá on saamelainen miehen etunimi, joka pohjautuu nimeen Andreas. Professori Pekka Sammallahden laatimassa pohjoissaamelaisessa nimipäiväkalenterissa Ánderiján nimipäivä on 30. marraskuuta. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuun 2024 loppuun mennessä tilastoitu alle 5 Ánderijá-nimistä miestä. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Al-Mu’minun

Al-Mu’minun (, ) on Koraanin 23. suura. Nöldeken luettelossa se kuuluu mekkalaisten ryhmään kaksi. Suura sisältää 118 jaetta. Hämeen-Anttila, 2008, s. 114-115 »Uskovaiset», on sana, joka esiintyy heti ensimmäisessä jakeessa, ja muslimien mukaan koko suuran aiheena voidaan katsoa olevan uskovaisten voitonriemu. == Sisältö == Suura sisältää seuraavia kokonaisuuksia (käännökset Zinetullah Ahsen-Bören suomennoksesta): === Uskovien palkka on Paratiisissa === Ensimmäiset jakeet 1–11 kertovat uskovien saamasta palkkiosta. Jakeet 1–6 kuuluvat: > (1) Totisesti, uskovaiset menestyvät, (2) ne, jotka nöyrtyvät rukoillessaan, > (3) ja jotka karttavat turhanpäiväistä puhetta (4), ja jotka antavat > sovituksen almut (5) ja jotka hillitsevät himojensa jäsenet, (6) paitsi > vaimojensa ja orjattariensa parissa, jolloin heitä ei soimata. === Jumalan tunnusmerkit luonnossa === Jakeissa 12–22 esitetään Jumalan luomistekoja. Ihmisen kehitystä kuvataan useina vaiheina: siemen, verenalku, hyytynyt veri, lihanrunko, luut, liha: > 12\. Totisesti muovailimme ihmisen puhtaasta savesta. 13. Sitten sijoitimme > elon siemenen varmaan suojaan. 14. Sen jälkeen kehitimme siemenestä > verenalun, ja hyytyneestä verestä kehitimme lihanrungon; lihanrungossa > rakensimme luut ja luut ympäröimme lihalla. Luonnonilmiöitä kuvataan seuraavasti: > 19\. Veden avulla Me sitten kasvatamme teille puutarhoja palmupuineen ja > viiniköynnöksineen. Niistä saatte runsaasti hedelmiä, ja te syötte niitä. > 20. Me kasvatamme myös puun, joka kohoaa Siinain vuorella, ja se tuottaa > teille öljyä ja mehua nautittavaksenne. 21. Myös nelijalkaisissa teille on > opetus. Annamme teille juomaa niiden sisuksista [Hämeen-Anttila: > vatsasta]Koraani, 1995; onpa karjasta teille suurta hyötyä myös siten, että > voitte sitä syödä. 22. Se kantaa teitä myös samoin kuin laivatkin. === Kertomuksia profeetoista === Jakeet 23–53 sisältävät tarinoita profeetoista. Mukana ovat Nooa (laajasti jakeissa 23-30), nimetön profeetta, Mooses, Aaron, Marian poika ja hänen äitinsä. === Polemiikkia uskottomia vastaan === Jakeet 54–92 suuntautuvat uskottomia vastaan ja sisältävät heitä koskevaa polemiikkia. === Rukouksia, kehotuksia ja lupauksia uskoville === Suura päättyy uskovia koskeviin aiheisiin ja lupauksiin Paratiisista (jakeet-93–118). == Lähteet == * Hämeen-Anttila, Jaakko: Koraanin selitysteos. Helsinki: Basam Books, 1997, 3. p. 2008. ISBN 952-9842-15-5. * Koraani - opastus ja johdatus pahan hylkäämiseen ja hyvän valitsemiseen. Z.I. Ahsen Böre, 1942. Teoksen verkkoversio. * === Viitteet === Edeltävä suura: Al-Hajj Koraanin suurat Seuraava suura: Al-Nur Al-Mu’minun 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 Luokka:Suurat
Villers-Semeuse

Villers-Semeuse on kunta Koillis-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 3 568 asukasta vuonna 2019 ja sen pinta-ala on 7,03 neliökilometriä. == Maantiede == Villers-Semeusen naapurikunnat ovat Saint-Laurent, Lumes, Charleville-Mézières, La Francheville ja Les Ayvelles. Kunta rajautuu pohjoisessa ja idässä Maasjokeen. Kunnan korkeus merenpinnasta on 142–222 metriä. == Väestö == Vuonna 2019 Villers-Semeusen väkiluku oli 3 568\. Väkiluku on kasvanut 402 asukkaalla vuodesta 2008, jolloin kunnassa asui 3 166 asukasta. Vuonna 2007 kunnan asukkaista 52 prosenttia oli naisia ja 48 prosenttia miehiä. Suurimmat ikäryhmät olivat 45–59-vuotiaat ja 30–44-vuotiaat. == Kuvia == Tiedosto:Une des entrées de la commune de Villers-Semeuse.jpg|Kunnanrajakyltti Tiedosto:Église Saint-Pierre de Villers- Semeuse.JPG|Pyhän Pietarin kirkko Tiedosto:Mairie de Villers- Semeuse.jpg|Kunnantalo Tiedosto:Jardin public Solange Demarville à Villers- Semeuse.jpg|Puisto == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ardennesin kunnat
Arthur Leclerc

Arthur Leclerc (s. 14. lokakuuta 2000 Monte Carlo, Monaco) on monacolainen autourheilija. Hän kuuluu Ferrari Driver Academy -ohjelmaan. Hänen isoveljensä Charles Leclerc on myös kilpa-autoilija ja nykyinen Ferrarin Formula 1 -kuljettaja. == Ura == Arthur Leclerc aloitti kartingissa ja voitti vuonna 2014 Kart Racing Academy -luokan mestaruuden. Leclerc siirtyi vuonna 2018 pikkuformuloihin ja kilpaili Ranskan Formula 4 -sarjassa saavuttaen kaksi voittoa ja kahdeksan palkintokorokesijaa kauden aikana sijoittuen loppupisteissä viidenneksi. Vuonna 2019 Leclerc siirtyi ADAC Formula 4 -sarjaan saavuttaen kauden aikana yhden voiton, yhden paalupaikan ja kahdeksan palkintokorokesijaa sijoittuen yhteispisteissä sarjan kolmanneksi. Vuonna 2020 Leclerc kilpaili Formula Regional European Championship -sarjassa Prema Powerteam -tallin kuljettajana ja saavutti kuusi voittoa, seitsemän paalupaikkaa ja yhteensä 15 palkintokorokesijaa sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi. Vuonna 2021 Leclerc siirtyi FIA Formula 3 Championship -sarjaan jatkaen Prema-tallissa. Ensimmäisen voittonsa hän sai kyseisessä sarjassa Ranskan osakilpailussa. Hän saavutti ensimmäisellä kaudellaan kaksi voittoa, yhden paalupaikan ja kolme palkintokorokesijoitusta ollen loppupisteissä kymmenes. Vuonna 2022 Leclerc jatkoi F3-sarjassa voittaen yhden kilpailun ja ajaen yhden kakkossijan sijoittuen sarjan kuudenneksi. Samana vuonna Leclerc ajoi Formula Regional Asian Championship -sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden. == Formula 1 -tulokset == Kausi Talli 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 Pisteet Sijoitus 2024 Ferrari BHR SAU AUS JPN CHN MIA EMI MON CAN ESP AUT GBR HUN BEL NED ITA AZE SIN USA MXC SÃP LVG QAT ABU TD – – == Lähteet == *Arthur Leclerc Driver Databasessa === Viitteet === Luokka:Monacolaiset autourheilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Parolan työväentalo

Parolan työväentalo on Hattulan kunnan keskustaajamassa Parolassa sijaitseva työväentalo. == Historiaa == Parolan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Sen nimi oli ensin Mierolan työväenyhdistys, sitten Hattulan työväenyhdistys Alku, mutta kun yhdistyksen toiminta alkoi keskittyä Parolan aseman lähettyville, nimi vaihdettiin vielä kerran. Talo valmistui vuonna 1928. Se on suojeltu asemakaavassa. == Toimintaa työväentalolla == 1930-luvun alussa yhdistyksen ja talon toiminnan mainittiin olevan vilkasta ja yhdistyksen jäsenluvun noin 30. Taloa käyttivät ahkerasti kiertueet. Lähde ei tarkenna, millaiset kiertueet olivat kyseessä. Myöhemmin talo oli yhdistyksen omassa käytössä, ja siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja ja juhlia. 1980-luvun puolivälistä alkaen talolla järjestettiin tapahtumaa nimeltä Töpinä-rock. Sittemmin se lopetettiin, mutta aloitettiin vuonna 2018 uudelleen. Ennen koronapandemiaa tapahtuma ehdittiin järjestää vuosina 2018 ja 2019. Esiintyjinä olivat vuonna 2018 Uusi Yritys, Rytmiorkesteri Casino ja Karhukopla, vuonna 2019 taas Svaf, Principal, Snakebites, Coverrockers sekä jälleen Uusi Yritys ja Rytmiorkesteri Casino. Nykyään (2022) talo on edelleen Parolan työväenyhdistyksen omistuksessa, ja sitä voi vuokrata erilaisiin tarkoituksiin. Vuonna 2011 uutisoitiin, että paikalliset nuoret olivat vuokranneet talon juhlimista varten ja aiheuttaneet tiloissa mittavia vahinkoja sen jälkeen, kun poliisi oli keskeyttänyt juhlat. == Rakennus == Talo on hirsirunkoinen ja se on vuorattu laudoilla vuonna 1948. Alun perin talo oli punainen, vuonna 1951 se maalattiin keltaiseksi, mutta jossain vaiheessa se on maalattu jälleen punaiseksi. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja asunto, joka lienee alun perin ollut vahtimestarin asunto. Vuonna 1982 talossa ei vielä ollut vesijohtoa eikä viemäröintiä. == Lähteet == Luokka:Hattulan työväentalot
Venejärven työväentalo

Venejärven työväentalo sijaitsee Kolarissa Venejärven kylässä. Alkuaan talon omisti Vasemmistoliiton Venejärven osasto ry.. ==Rakennus== Työväentalo valmistui vuonna 1947. Rakennus on yksikerroksinen, puurunkoinen ja puuverhoiltu. Lämmitysmuotona on puulämmitys. Talossa on sali ja pieni esiintymislava. Talon huoneistoala on 150 m². Talossa on sähkö, mutta ei muita mukavuuksia. Vuosina 1979–1980 korjattiin savuhormi, uusittiin lattia ja paneloitiin salin seinät. ==Nykytilanne== Nykyiseltä nimeltään paikka on Salo- Maja. Talo on käytössä lähinnä kesäisin. Vasemmistoliiton Venejärven osasto ry. lahjoitti kiinteistön lahjakirjalla 11.4.2016 Luoteis-Lapin vapaa- ajattelijat ry:lle. Talo oli ollut käyttämättömänä noin 20 vuotta. Rakennus oli muutoin hyvässä kunnossa, mutta sisäänkäynti ja hätäpoistumisportaat uusittiin. ==Lähteet== Luokka:Työväentalot Luokka:Kolarin rakennukset ja rakennelmat
Tero Koistinen

Tero Koistinen (s. 1967 Helsinki) on suomalainen järjestöjohtaja. Koistinen opiskeli Joensuun yliopistossa muun muassa kirjallisuutta ja taiteensosiologiaa. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1997. Valmistuttuaan hän työskenteli yliopistossa assistenttina ja tutkijana. Koistinen on toiminut Suomen Filmikamari ry:n toimitusjohtajana vuodesta 2009. Filmikamarin toimitusjohtajana hän vastaa myös Suomen elokuvateatteriliitto - SEOL ry:n sekä elokuvalevittäjiä ja elokuvien maahantuojia edustavan Suomen elokuvatoimistojen liitto ry:n toiminnasta. Koistisella on ollut lukuisia av- ja elokuva-alan luottamustehtäviä, mm. Elokuvasäätiön hallituksen jäsen, Kavin neuvottelukunnan jäsen, Tekijänoikeusasioiden neuvottelukunnan jäsen, Elokuvasäätiön neuvottelukunnan jäsen, Audiovisuaalisen alan kasvusopimusta valmistelevan työryhmän jäsen ja Audiovisuaalisten taiteiden taidetoimikunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset elokuva-alan henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat
August Lindeman

August Bernhard Lindeman (26. elokuuta 1869 Ruovesi – 14. syyskuuta 1920 Helsinki)August Bernhard Lindemanin kuolinilmoitus Hufvudstadsbladet 16.9.1920, s. 2. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 17.11.2022.Kuolleita. Uusi Suomi 16.9.1920, s. 5. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 17.11.2022.Mirko Harjula: ”Ryssänupseerit”: Ensimmäisen maailmansodan Venäjän asevoimien suomalaistaustaiset upseerit 1914–1956, s. 82, 281, 285, 289, 326, 459. Books on Demand (omakustanne), Helsinki 2013. oli suomalainen eversti, joka toimi Suomen sisällissodassa valkoisten Sysmän-rintaman komentajana. Lindeman valmistui Haminan kadettikoulusta vuonna 1892 ja aloitti samana vuonna palveluksen Suomen rakuunarykmentissä kornettina. Hän erosi armeijasta aliratsumestarina suomalaisten joukko-osastojen hajottamisen jälkeen vuonna 1906 ja toimi sen jälkeen maanviljelijänä sekä liikealalla.Dödsfall. Hufvudstadsbladet 16.9.1920, s. 5. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 17.11.2022. Hän piti maatilaa Siuntiossa. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Lindeman ilmoittautui vapaaehtoisena Venäjän armeijaan ja kävi upseerien ratsuväkikoulun Pietarissa. Hän palveli rintamalla muun muassa Gustaf Mannerheimin alaisuudessa ja yleni vuoteen 1916 mennessä everstiluutnantiksi.Tuomas Hoppu: Historian unohtamat: Suomalaiset vapaaehtoiset Venäjän armeijassa 1. maailmansodassa 1914–1918, s. 144, 181, 277–281. Bibliotheca Historica 100. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2005. Vallankumouksen jälkeen Lindeman jätti Venäjän armeijan ja palasi Suomeen. Lindeman toimi Suomen sisällissodan alkupuolella Lahden–Sysmän sotilaspiirin päällikkönä ja samalla käytännössä Sysmän–Heinolan rintaman komentajana. Hänen joukkonsa osallistuivat helmikuun 1918 lopussa Heinolan taisteluun osana eversti Harald Hjalmarsonin komentamaa epäonnistunutta hyökkäystä. Omat sotilaat suhtautuivat Venäjän armeijassa palvelleeseen Lindemaniin epäluuloisesti ja syyttivät häntä epäpäteväksi, koska hän antoi helmikuun jälkipuoliskolla punaisten edetä Sysmän kirkolle saakka ennen näiden pysäyttämistä. Häntä väitettiin myös juopoksi, mikä saattoi olla perätön väite. Epäluottamus kasvoi niin suureksi, että maaliskuun alussa Sysmän esikunta otti yhteyttä valkoisten päämajaan ja vaati Lindemanin erottamista. Valkoisten ylipäällikkö Mannerheim erottikin maaliskuun puolivälissä Lindemanin, vaikka he olivat hyviä ystäviä. Lindeman siirrettiin päämajan Remonttihallituksen eli hevoshuoltolaitoksen johtajaksi ja hänen seuraajakseen tuli alikapteeni Aarne Uimonen. Lindeman erosi armeijan palveluksesta pian sen jälkeen, kun Mannerheim oli luopunut ylipäällikkyydestä toukokuussa 1918. Lindeman ylennettiin reservissä everstiksi joulukuussa 1919.Sotalaitos. Ylennyksiä. Uusi Suomi 24.12.1919, s. 5. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 17.11.2022. Hän kuoli seuraavana vuonna 51-vuotiaana pitkäaikaiseen sairauteen. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Virpi Lehtinen

Virpi Lehtinen (s. 26. heinäkuuta 1970) on suomalainen filosofi, jonka tutkimus sijoittuu ruumiinfenomenologian perinteeseen. Lehtinen väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2010. Väitöstyössään hän tutki naisellisen olemisen fenomenologiaa belgialaissyntyisen filosofin Luce Irigarayn tuotannossa. Väitöskirjan jälkeisessä tutkimuksessaan Lehtinen tutki maskuliinisen olemisen fenomenologiaa sotilasruumiillisuuden käsitteen avulla. Lehtinen on Suomen nais- ja feministifilosofien yhdistyksen NFY:n perustajajäsen ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana. Lehtinen on sertifioitu fokusointiohjaaja ja opettaa fokusointia Kriittisellä korkeakoululla. Vuosina 2022–2023 Lehtinen työskenteli Arkeomytologisen instituutin Euroopan haaran koordinaattorina. == Julkaisuja == * Luce Irigaray’s Phenomenology of Feminine Being, SUNY Press (Gender Theory Series, Tina Chanter toim.), Albany, 2014. * “Sotilasruumiillisuus Luce Irigarayn filosofian näkökulmasta”, Ajatus, 2013, 168–87. * Luce Irigaray’s Philosophy of Feminine Being: Body, Desire and Wisdom, Philosophical Investigations from the University of Helsinki, Juvenes Print, Tampere, 2010. * “Sukupuoli ja filosofinen tyyli” teoksessa Feministinen filosofia, 2005, Oksala & Werner (toim.), Gaudeamus, Helsinki, 51–67. * “Filosofia ja sukupuoliero: Michèle Le Doeuff ja Luce Irigaray rakkaudesta”, tiede & edistys 4/2002, 281–292. * “Eettinen rakkaus: rakastajien sukupuolen merkitys Luce Irigarayn ajattelussa”, teoksessa Rakkaudesta toiseen: kirjoituksia vuosituhannenvaihteen etiikasta, 2001, Heinämaa & Oksala (toim.), Gaudeamus, Helsinki, 167–184. * “Etiikka, rakkaus ja naisellinen: Luce Irigarayn filosofinen hanke”, teoksessa Feministejä. Aikamme ajattelijoita, 2000, Anttonen & al.(toim.), Vastapaino, Tampere, 213–238. * “Rakkaus on monta eikä kenenkään oma: Luce Irigaray noitarakkaudesta” Naistutkimus - Kvinnoforskning 1/1999, vol.12, 27–43. * ”Rajoja ja repeämiä: lesbonäkökulma kirjallisuudentutkimuksessa”, teoksessa Uusin silmin: lesbinen katse kulttuuriin, 1996, Hekanaho & al. (toim.), Yliopistopaino, Helsinki. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Johannes Yli-Kokko

Johannes Yli-Kokko (s. 24. elokuuta 2001 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Interiä. Pelipaikaltaan Yli-Kokko on hyökkäävä keskikenttäpelaaja tai laitahyökkääjä. == Seurajoukkueura == Yli-Kokko on espoolaisen Kasiysin kasvatti, ja siirtyi FC Espoon kautta HJK:n organisaatioon 14-vuotiaana vuonna 2015. Ensimmäiset esiintymisensä miesten tasolla Yli-Kokko teki HJK:n reservijoukkue Klubi 04:n riveissä Kakkosessa kaudella 2019, kun hän teki 18 ottelussa yhteensä neljä maalia. Kaksi seuraavaa kautta 2020 ja 2021 menivät Yli-Kokolta pitkälti loukkaantumisten kanssa kamppaillessa ja hän kirjautti tililleen Klubi 04:n sarjanousuun päättyneellä kaudella 2020 vain kaksi ottelua ja kaudella 2021 Ykkösessä yhdeksän ottelua. Tammikuussa 2022 Yli-Kokko teki HJK:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen ja hänet nostettiin samalla HJK:n liigajoukkueen vahvuuteen. Yli-Kokko sai vastuuta heti Liigacupissa, jossa hän teki myös ensimmäisen maalinsa HJK:n ykkösjoukkueen paidassa FC Interiä vastaan. Veikkausliigassa hän debytoi toisella kierroksella SJK:ta vastaan, ja ensimmäistä Yli-Kokko oli avauskokoonpanossa heti seuraavalla kierroksella VPS:aa vastaan. Ensimmäisen maalinsa HJK:n paidassa Yli-Kokko laukoi heinäkuussa VPS:n verkkoon HJK:n 3–1 -kotivoitossa. Yli-Kokko pelasi debyyttikaudellaan yhteensä 17 liigaottelua. Eurooppa-liigassa Yli-Kokko sai tililleen yhden ottelun hänen tultua vaihdosta kentälle lohkovaiheen päätöskierroksella Real Betisiä vastaan. Helmikuussa 2023 Yli-Kokko siirtyi heinäkuuhun 2023 ulottuvalla lainasopimuksella Irlannin valioliigaan Dundalkin riveihin. Hän onnistui maalinteossa heti debyytissään Bohemiansia vastaan. Yli-Kokon lainasopimusta jatkettiin heinäkuussa 2023 kattamaan myös loppukauden. Heinäkuussa 2024 Yli-Kokko siirtyi ilmaisella siirrolla turkulaiseen FC Interiin. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Enni Mälkönen

Enni Mälkönen (s. 25. syyskuuta 1990) on suomalainen kartanlukija, joka voitti rallin WRC3-luokassa vuonna 2022 kartanlukijoiden mestaruuden ensimmäisenä naisena. Kaksi luokan kärkikuljettajaa (Lauri Joona ja Jan Černý) vaihtoivat kartanlukijaa kauden aikana kun taas Mälkönen jatkoi Sami Pajarin kartanlukijana koko kauden. Aiemmin kukaan nainen ei ole voittanut mestaruutta missään WRC-luokassa. == Ura == Mälkönen kilpaili aiemmin esteratsastuksessa, mutta hevosen loukkaannuttua ratsastusura vaihtui ralliin. Mälkösen isä on ajanut myös rallia, jonka kartanlukijana Enni teki debyyttinsä vuonna 2012. AKK-Motorsport järjesti valmennusta, jonka pääsykokeisiin hän osallistui. Mälkönen ajoi myös muutaman rallin, mutta lopetti ajamisen tuloksien johdosta. Mälkönen tapasi Pajarin vuonna 2018 rallitesteissä ja he kilpailivat ensimmäistä kertaa yhdessä talvella 2021 Arctic Rallyssa. Vuonna 2023 Mälkönen ja Pajari voittivat WRC2-luokassa Suomen rallin, joka nosti heidät WRC2 Challenger -sarjan johtoon. Helmikuussa 2023 Mälkönen valittiin Hämeenlinnan vuoden naisurheilijaksi. Mälkönen toimi myös Jari-Matti Latvalan kartanlukijana Lahti Historic Rallyssa. Sardinian rallissa 2024 Pajari ja Mälkönen voittivat WRC2-luokan kilpailun. Mälkönen ja Pajari kilpailevat Toyotan Rally1-autolla Suomen MM-rallissa. Pajari ja Mälkönen voittivat Puolan rallissa WRC2-luokan kilpailun, jonka myötä he nousivat WRC2-sarjassa toiseksi. Pajari ja Mälkönen sijoittuivat Japanin rallissa toiseksi, jolla he varmistivat WRC2-sarjan mestaruuden. Japanin rallin jälkeen ilmoitettiin, että Pajari ja Mälkönen eivät jatka yhdessä kauden jälkeen. Kaudella 2025 Mälkönen toimii Esapekka Lapin kartanlukijana rallin SM-sarjassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Enni Mälkönen, 33, ei nauti julkisuudesta – hänellä on silti hyvä syy kertoa tarinansa: ”Ennakkoluulot näkyvät” Luokka:Suomalaiset kartanlukijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
NABC

NABC (Need, Approach, Benefits, Competition) on SRI:n (Stanford Research Institute) luoma malli innovaatioiden kehittämiseen ja esittelyyn (pitchaukseen). Malli on runko, jossa vastataan kysymyksiin uuden idean tarpeelle (Need), sen toteutustavalle (Approach), sen tuottamille hyödyille (Benefits) ja tunnistetulle kilpailulle (Competition). NABC:n kysymysrunko: * Need: Kuka tarvitsee tuotteeni? Tietävätkö he omat tarpeensa? Miten he kuvaavat tarpeitaan? Miten ymmärrän heidän tarpeensa? Kuinka suuria heidän tarpeensa ovat? * Approach: Mihin ratkaisuni perustuu? Mitä erityistä ratkaisussani on? Millä tavalla se vastaa käyttäjien tarpeisiin? Miksi minä olen oikea tarjoamaan ratkaisun? * Benefits: Mitä konkreettisia etuja ratkaisuni tarjoaa? Tähän vastaamisessa opiskelijoiden tulee olla mahdollisimman konkreettisia ja määrällisiä. Voiko ratkaisu säästää aikaa tai rahaa? * Competition: Keitä ovat kilpailijani? Tietävätkö käyttäjät kilpailijani? Mitä vaihtoehtoja ratkaisulleni on (mitä käyttäjä tavallisesti tekee)? Miksi ratkaisuni on parempi kuin vaihtoehdot? Mallin on tuonut Suomeen Tekes (nykyisin Business Finland) ja se on yleistynyt vuoden 2010 jälkeen, koska Tekes vaati rahoitushakemuksissa rahoitettavan idean esittelemistä NABC- mallin mukaisesti. NABC-mallia voidaan käyttää kehitystoiminnassa iteratiivisesti siten, että ideasta laaditaan mallin mukainen esittely, jolle otetaan palautetta. Esitystä korjataan saadun palautteen perusteella ja tehdään uusi esittely. Tarvittaessa tätä korjataan palautteen perusteella ja iterointia jatketaan, kunnes on saatu toteuttamiskelpoinen esitys. NABC-malli on esitelty kirjassa Innovation: The Five Disciplines for Creating what Customers Want (Carlson Curtis Ray ja William W. Wilmont, Crown Business 2006). == Lähteet == Luokka:Markkinointi
Visage (albumi)

Visage on samannimisen yhtyeen Visage ensimmäinen studioalbumi vuodelta 1980. Sen tunnetuin kappale on ”Fade to Grey”, joka sijoittui Britannian singlelistan sijalle 8. sekä Ranskan ja Saksan listan ykköseksi. Albumi puolestaan sijoittui Britannian albumilistan sijalle 13. ja Saksan listan ykköseksi. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Brittiläiset albumit Luokka:Vuoden 1980 esikoisalbumit
Lauri Joona

Lauri Joona (s. 7. joulukuuta 1996) on suomalainen ralliautoilija. == Ura == Joona ajoi Junior WRC -debyyttinsä Ruotsin rallissa 2020. Joona voitti WRC3-luokan mestaruuden vuonna 2022. Kauden päättäneessä Katalonian rallissa hän onnistui täpärästi viemään voiton Tšekin Jan Černýlta. Černýn saaman aikasakon myötä Joona siirtyi 7,5 sekunnin erolla johtoon ja voitti lopulta kilpailun yhdeksän sekunnin erolla. Sarjan toiseksi tuli Sami Pajari ja Černýn sijoitus oli sarjan kolmas ja osakilpailun toinen. WRC3-mestaruuden myötä Joona siirtyi luokkaa ylemmäksi ja ajoi kaudella 2023 WRC2-sarjassa Škoda Fabia Rally2 Evo -autolla. Kaudella 2023 Joona ja Tuukka Shemeikka kilpailivat MM-sarjan lisäksi rallin SM-sarjan kilpailuissa. Heinäkuussa 2023 Joona ja Janni Hussi osallistuivat rallin EM-sarjan Ruotsin ja Rooman kilpailuihin. Lokakuussa 2023 Joona ja Hussi ilmoittivat, että he aikovat kilpailla yhdessä WRC2-sarjassa kaudella 2024. Samassa kuussa heidän aikomuksenaan oli osallistua Keski-Euroopan ralliin. Joona loukkasi selkänsä testeissä tapahtuneessa ulosajossa, jonka seurauksena heidän osallistumisensa peruuntui. Kaudella 2023 Joona sijoittui SM-sarjassa kolmanneksi. Kaudella 2024 Joona ajaa TGS Motorsport -tallissa WRC2-sarjassa. Joona ja kartanlukija Hussi ajoivat kauden ensimmäisen kilpailunsa helmikuussa Tunturirallissa. MM-sarjan ensimmäisessä kilpailussa Ruotsin rallissa kaksikko sijoittui WRC2-luokassa kuudensiksi. Portugalin rallissa 2024 Joona ja Hussi sijoittuivat WRC2-luokassa kolmanneksi. Joona on aiemmin voittanut WRC3-luokassa, mutta sijoitus oli ensimmäinen palkintopallisijoitus WRC2-luokassa. Suomen MM-rallin jälkeen Hussi lopetti Joonan kartalukijana. Joonan uusi kartanlukija on Ville Mannisenmäki Kreikan osakilpailusta lähtien. Kaudella 2025 Joona ajaa täyden kauden WRC2-sarjassa. Autosta vastaa MS Munaretto ja kartanlukijana toimii Samu Vaaleri. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset ralliautoilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Everybody Knows

Everybody Knows on brittiläisen Sonian ensimmäinen musiikkialbumi vuodelta 1990. == Kappaleet == # You'll never stop me loving you # Everybody knows # Listen to your heart # Someone like you # Counting every minute # Can't forget you # Now I'm without you # Can't help the way I feel # Climb to the top of a mountain # End of the world ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1990 esikoisalbumit Luokka:Brittiläiset popalbumit
Auri Kananen

Auri Katariina Kananen (s. 9. maaliskuuta 1993 Tampere), sosiaalisessa mediassa nimellä Aurikatariina, on suomalainen yrittäjä, tubettaja ja tiktokkaaja. == Ura == Kananen julkaisee sosiaalisessa mediassa siivousvideoita ja markkinoi alan tuotteita. Kananen on ollut televisiossa tuomarina Master Cleaners Suomi -ohjelmassa (2023), jossa etsitään Suomen parasta siivoojaa. Kanasen perustaman yrityksen voitto oli 260 000 euroa vuonna 2021 ja seuraavana vuonna jo 600 000 euroa. Tulot muodostuvat pääosin Youtuben ja Facebookin mainostuotoista sekä sosiaalisen median mainoskampanjoista. Kananen on saanut Mainonnan eettiseltä neuvostolta huomautuksia siivousvideoistaan vuosina 2023 ja 2024. Videot eivät ole heti olleet tunnistettavissa mainoksiksi. Vuonna 2023 Kananen toteutti yhtiöjärjestelyn, jolla hän siirsi Aurika Cleaning Oy:n omistuksen omistamalleen Aurika Holding Oy:lle osakevaihtona. Järjestelyssä osakekanta arvostettiin yrityksen laskennallisella tuottoarvolla, mikä mahdollisti sen, että osinkoja voitiin nostaa huojennetulla verokannalla. Finnwatch kritisoi somevaikuttajia esimerkkinä käyttäen, että menettely sallii merkittävästi alemman verotuksen tason ilman, että yhtiöön on tosiasiallisesti kerrytetty nettovarallisuutta. == Yksityiselämä == Kananen on koulutukseltaan ylioppilas ja on valmistunut vuonna 2018 puhtausalan restonomiksi Tampereen ammattikorkeakoulusta. Kanasella on veli. == Palkinnot == Vuosi Palkinto Organisaatio Tulos 2022 Vuoden Ilopilkku (henkilö) Ilo Awards (Särkänniemi) 2022 Vuoden positiivisin suomalainen Positiivarit ja Nuorkauppakamari 2022 Vuoden Läpimurto Creator Awards Finland 2022 Tampereen Vuoden Nuori Menestyjä Tampereen Nuorkauppakamari 2022 Vuoden Tamperelainen Tamperelainen ja Tampere Tunnetuksi ry 2023 Vuoden Eeva Eeva 2024 Vuoden Aihevaikuttaja Tubecon == Teokset == * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Auri Kanasen YouTube- kanava * Auri Kanasen TikTok-kanava * https://nypost.com/2022/11/02/i-quit-my- job-to-clean-filthy-homes-for-free-its-heaven/ Luokka:Suomalaiset tubettajat Luokka:Suomalaiset somevaikuttajat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Extravehicular Mobility Unit

Extravehicular Mobility Unit (EMU) on Nasan käyttämä avaruuspuku, jota astronautit käyttävät avaruuskävelyillä. Puvun muunnelmia on käytetty vuodesta 1981 avaruussukkulalennoilla sekä Kansainvälinen avaruusasemalla. Sukkulaohjelmassa käytetty puku on modulaarinen ja se voidaan sovittaa eri kokoisille astronauteille toisin kuin Apollo-ohjelman puku, joka rakennettiin tiettyä henkilöä varten. Perusmalli EMU:sta on ollut käytöstä vuosina 1981-2002, jonka korvasi parannettu versio vuodesta 1998 alkaen. Artemis- ohjelmassa puvulle kehitetään seuraaja xEMU. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Apollo experience report: Development of the extravehicular mobility unit * The Space Shuttle Extravehicular Mobility Unit (EMU) Luokka:Nasa
Vapaamuurarit Ruotsissa

Ruotsin vapaamuurarit ovat olleet aktiivisia maassa 1700-luvulta alkaen, ja tämä on osaltaan myötävaikuttanut myös liikkeen leviämiseen Suomessa. Ensimmäinen vapaamuurareiden järjestö perustettiin vuonna 1735, kun kreivi Axel Wrede Sparre perusti yksityisen loosin. Seuraavan kahden vuosikymmenen ajan Ruotsissa perustettiin lisää looseja ja vuonna 1760 perustettiin Ruotsin suurloosi, joka tunnustettiin kansalliseksi suurloosiksi 10 vuotta myöhemmin. Ruotsalaiset vapaamuurarit perustivat vuonna 1756 oman loosin Suomen alueelle ja vuodesta 1762 lähtien loosin istuntoja alettiin pitää jo säännöllisesti Helsingissä. Kun Venäjän keisari Aleksanteri I kielsi kaiken vapaamuurariuteen liittyvän toiminnan vuonna 1822, osa suomalaisista liittyi ulkomaalaisiin looseihin esimerkiksi Ruotsissa. Ruotsin suurloosilla on edelleen looseja Suomessa. Tullakseen vapaamuurariksi Ruotsissa henkilön tulee vähintään 24-vuotias mies, jolla on kaksi vapaamuuraria suosittelemassa hänen jäsenyyttään. Vapaamuurareilla on noin 15 500 jäsentä, mutta tähän lasketaan Suomessa olevat Svenska Frimurare Orden i Finland -järjestön vapaamuurarit (noin 1 500 jäsentä). Vad är vi? Stor Capitlet i Finland Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunta on Ruotsissa jaettava vapaamuurareille tarkoitettu kunnianosoitus. Ruotsin vapaamuurarit toimittaa jäsenlehteä nimeltä Frimuraren. == Lähteet == Luokka:Vapaamuurarius Ruotsissa
Grenlandin satama

Grenlandin satama (; usein tarkoittaen Porsgrunnin satamaa, LOCODE: NO POR) on Etelä-Norjan Telemarkin läänin Grenlandin seudulla toimiva satama. Satamaan kuuluu useita terminaalialueita, jotka sijaitsevat osittain yhteenkasvaneissa Porsgrunnin, Bamblen ja Skienin kaupungeissa. Satama toimii muun muassa Yara Internationalin Norjan lannoitetehtaan sekä Norjan ja ulkomaiden välisen autolauttaliikenteen satamana. Terminaalit: * Brevikin terminaali. (LOCODE: NO BVK) Autolauttaliikennettä Norjan sekä Alankomaiden, Belgian, Britannian ja Ruotsin välillä (ro-ro ja lo-lo) ja irtolastiliikennettä (mm. Norcem kaivokset ja sementtitehdas). * Herøyan terminaali, tai Porsgrunnin satama (LOCODE: NO POR) Irtolastiliikennettä muun muassa Yara Internationalin lannoitetehtaan, Erametin metallitehtaan sekä Ineosin kemiantehtaiden raaka-aineiden ja tuotteiden kuljetusten vuoksi. * Frier Vest Havneterminal. Frier Vest on 2020-luvulla rakenteilla oleva teollisuusalue laitureineen. (ilmeisesti Ineos Rafnes ainakin alkuvaiheessa tästä erillään) * Langesundin lauttaterminaali (LOCODE: NO LAD). Autolauttayhteys Stavangerin ja Bergenin satamaan, Tanskan Hirtshalsiin sekä keskieurooppalaisiin satamiin. * Skienin satamaterminaali (LOCODE:NO SKE). Pienempi yleisrahti- ja kuivabulkkisatama. Rahdin kokonaismäärällä mitattuna Grenlandin satama (Porsgrunnin satama) on Norjan kolmanneksi suurin satama Bergenin ja Narvikin jälkeen. Vuonna 2021 Norjan tilastokeskus kirjasi Grenlandin sataman kokonaisrahtimääräksi 12,9 tonnia, joka oli runsas viisi prosenttia kaikkien Norjan satamien vuotuisesta rahtimäärästä (225,8 milj. t, 2021). Tiedosto:Langesund og Langøya 01.jpg| Etualalla nähtävissä muun muassa Bamblen kunnan Langesundin lauttaterminaali, taaempana esimerkiksi Porsgrunnin Brevikin terminaali. Tiedosto:20110801 06 Brevik.jpg|Grenlandin sataman Brevikin terminaalin aluetta. Tiedosto:Hydro Herøya (Porsgrunn).JPG| Irtolastialus Ken Porsgrunnin Herøyan teollisuusalueen rannassa. Alueella toimivat muun muassa Yara Internationalin tehtaat. Tiedosto:Bamble brevik.jpg|Brevikin seutua, kuvan vasemmassa osassa nähtävissä satama-alueita. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Grenland havn (sataman kotisivut) (grenland-havn.no) *Line Services (grenland-havn.no) *Porsgrunn Port (marinetraffic.com) Luokka:Norjan satamat Luokka:Telemarkin lääni Luokka:Pohjanmeren satamat
Ruotsula (Jämsä)

Ruotsula on kartano Jämsän keskustan kaakkoispuolella. Se muodostettiin 1600-luvulla. Kartano kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin Suur-Jämsän empiretaloihin. == Historia == Alkuaan Ruotsula oli kylä, jossa oli viisi taloa vuonna 1539. Silloisista taloista kaksi sijaitsi kylän takamailla Putkilahden lähellä.Suur-Jämsän historia, s. 120. Ruotsulan kartano syntyi vuonna 1683, kun Ruotsulan eli Leilahden taloon yhdistettiin kaksi taloa, joiden nimet eivät ole säilyneet.Suur-Jämsän historia, s. 201. Vuonna 1774 Ruotsulasta erotettiin Puttola eli Ala-Ruotsula. Nykyisin Ruotsulana tunnettu suurtila erotettiin 1784, sitä kutsuttiin Ylä-Ruotsulaksi. 1900-luvun alussa tilan mailla oli kuusi torppaa. Ruotsulan päärakennus on empiretyylinen ja keskeissalityyppinen. Se valmistui todennäköisesti 1824; rakentajina toimivat perimätiedon mukaan pohjalaiset kirvesmiehet. Rakennus on vaakalaudoitettu ja sen päävärinä on vihreä. Koristeaiheet ovat valkoiset. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomen kartanot Luokka:Jämsän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Two for the Price of One

Two for the Price of One on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1981. Sen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Päävokalistina on Ulvaeus. Kappale julkaistiin yhtyeen kahdeksannen studioalbumin The Visitors b-puolen kolmantena raitana. "Two for the Price of One" -kappaleen levyttäminen aloitettiin 16. maaliskuuta 1981. Sen ensimmäinen versio oli sanoitukseltaan erilainen kuin julkaistu versio. Laulun kertojaminä uskoo rakkaudennälässään löytäneensä unelmiensa naisen sanomalehdessä julkaistun ilmoituksen perusteella. The Leader-Postin kriitikko kutsuu "Two for the Price of One" -kappaletta termillä "novelty number". Genius-sivustolla se on arvioitu helposti unhoonjääväksi hupsuttelukipaleeksi. == Lähteet == Luokka:Abban kappaleet Luokka:Vuoden 1981 kappaleet
I Wonder (Departure)

I Wonder (Departure) on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1977. Sen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson, Björn Ulvaeus ja Stig Anderson. Päävokalistina on Anni-Frid Lyngstad. Kappale julkaistiin yhtyeen viidennellä studioalbumilla The Album osana pienoismusikaalia The Girl with the Golden Hair. Musikaalin muut osat ovat "Thank You for the Music" ja "I'm a Marionette". "I Wonder (Departure)" julkaistiin myös "The Name of the Game" -singlen b-puolena. "I Wonder (Departure)" -kappaleen levyttäminen aloitettiin 2. elokuuta 1977. Sen kertoja pohtii, kannattaako kaikki tuttu ja turvallinen jättää taakseen suuren unelman tavoittelemiseksi. Abba esitti kappaleen vuoden 1977 konserttikiertueellaan. "I Wonder (Departure)" on versioitu useaan otteeseen. Muun muassa Vera Lynn levytti oman tulkintansa 1979 ja Hazell Dean 1996. Se on mukana myös musikaalielokuvassa Mamma Mia: Here We Go Again! (2018). Benny Andersson levytti kappaleesta instrumentaaliversion vuonna 2017. == Lähteet == Luokka:Abban kappaleet Luokka:Vuoden 1977 kappaleet
Jens Otto Kragin II hallitus

Jens Otto Kragin II hallitus oli Tanskan hallitus 29.6.1964–2.2.1968. Se koostui pelkästään Sosiaalidemokraattisesta puolueesta. ==Ministerit== Pääministeri * Jens Otto Krag Ulkoministeri * Per Hækkerup (29.6.1964–28.11.1966) * Jens Otto Krag (28.11.1966–1.10.1967) * Hans Tabor (1.10.1967–2.2.1968) Valtiovarainministeri * Poul Hansen (29.6.1964–24.8.1965) * Henry Grünbaum (24.8.1965–2.2.1968) Talousministeri * Poul Hansen (29.6.1964–8.10.1964) * Henry Grünbaum (8.10.1964–24.8.1965) * Ivar Nørgaard (24.8.1965–2.2.1968) Sisäministeri * Hans Erling Hækkerup Julkisten töiden ministeri (liikenneministeri) * Kai Lindberg (29.6.1964–28.11.1966) * Svend Horn (28.11.1966–2.2.1968) Kauppaministeri * Lars P. Jensen (29.6.1964–21.9.1966) * Tyge Dahlgaard (21.9.1966–1.10.1967) * Ove Hansen (1.10.1967–2.2.1968) Kalastusministeri * Hans Larsen-Bjerre (29.6.1964–8.10.1964) * Jens Risgaard Knudsen (8.10.1964–2.2.1968) Sosiaaliministeri * Kaj Bundvad Grönlanti-ministeri * Carl P. Jensen Työministeri * Erling Dinesen Asuntoministeri * Kaj Andresen Puolustusministeri * Victor Gram Oikeusministeri * K. Axel Nielsen Maatalousministeri * Christian Thomsen Opetusministeri * K. B. Andersen Kirkkoministeri * Bodil Koch (29.6.1964–28.11.1966) * Orla Møller (28.11.1966–2.2.1968) Kulttuuriministeri * Hans Sølvhøj (29.6.1964–28.11.1966) * Bodil Koch (28.11.1966–2.2.1968) Perheministeri * Camma Larsen-Ledet (28.11.1966–2.2.1968) Salkuton ministeri (vastuualueena ulkopoliittiset kysymykset) * Hans Sølvhøj (28.11.1966–1.10.1967) ==Lähteet== Luokka:Tanskan hallitukset
Ágios Kírykoksen arkeologinen museo

Ágios Kírykoksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Ágios Kírykoksen kaupungissa Ikarían saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo toimii uusklassisessa rakennuksessa, joka on kaupungin entinen gymnásio eli keskikoulu ja rakennettu vuonna 1925. Rakennus on kaksikerroksinen, ja museon kokoelmat ovat alimmassa kerroksessa. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu esineistöä neoliittiselta kaudelta noin ajalta 6800–3800 eaa. aina roomalaiselle kaudelle saakka. Löydöt ovat peräisin kaivauksista ja myös haaksirikoista. Merkittävimpiä ovat Therman kaupunkiin liittyvät löydöt nykyisestä Katafýgiosta, Drakanonin akropoliin löydöt saaren itäkärjestä sekä Artemis Tauropoloksen temppelin löydöt läheltä Káto Ráchesia. Kokoelmiin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, työkaluja ja muuta arkielämän esineistöä sekä rahoja. == Lähteet == Luokka:Ikaría Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Gýtheion arkeologinen museo

Gýtheion arkeologinen museo tai Gýtheion arkeologinen kokoelma () on arkeologinen museo Gýtheion kaupungissa Anatolikí Mánin kunnassa Kreikassa. Se esittelee seudulta löydettyä antiikin aikaista esineistöä. Kokoelma on syntynyt paikallisten ihmisten yksityiskokoelmista ja laitettu esille alun perin vuonna 1980. Se oli vuoteen 1996 saakka sijoitettuna Gýtheion uusklassista arkkitehtuuria edustavaan kunnantaloon ja siirrettiin myöhemmin samoin uusklassiseen tyttökouluun. == Kokoelmat == Kokoelmaan kuuluu löytöjä Gýtheion paikalla sijainneesta antiikin Gytheionin kaupungista sekä seudun muista vapaiden lakonialaisten liittoon kuuluneista kaupungeista, kuten Lasista. Monet merkittävimmät löydöt ovat roomalaiselta kaudelta. Esineistöön lukeutuu muun muassa patsaita, votiivireliefejä, sarkofageja, hautaepigrammeja ja hallintoon liittyviä piirtokirjoituksia. Merkittävimpiä museoesineitä ovat muun muassa filosofi Epikuroksen rintakuva, joka on roomalaisaikainen kopio varhaisemmasta veistoksesta 300-luvulta eaa; Hermeenä esitetyn epistatēs hēgemōnin Eurykleen eli Gaius Julius Eurycleen patsas; vuodelle 15 jaa. ajoitettu piirtokirjoitus, joka käsittelee pyhää lakia ja mainitsee gytheionlaiset juhlat Kaisareia ja Eurykleia; naispatsas 300-luvulta jaa.; sekä keisarin, oletettavasti Konstantinus Suuren, Sol Invictuksena esittävän patsaan pää samalta vuosisadalta. == Lähteet == Luokka:Anatolikí Máni Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Kárystoksen arkeologinen museo

Kárystoksen arkeologinen museo () on arkeologinen museo Kárystoksen kaupungissa Euboian saarella Kreikassa. Se esittelee kaupungista löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä. Museo on perustettu vuonna 1980 ja avattu käyttöön vuonna 1989. Se toimii Giokalás-säätiön rakennuksessa säätiön Kreikan kulttuuriministeriölle museokäyttöön luovuttamassa siivessä. Samassa rakennuksessa, joka on vuodelta 1959, toimii myös teatteri ja kirjasto. == Kokoelmat == Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä antiikin Karystoksen kaupungista sekä lähiseudulta, kuten vuoriston drakóspita-taloista eli ”lohikäärmetaloista”. Löydöt ajoittuvat pääosin klassiselle, hellenistiselle ja roomalaiselle kaudelle. Niihin lukeutuu muun muassa veistoksia ja pienoispatsaita sekä piirtokirjoituksia. == Lähteet == Luokka:Kárystos Luokka:Kreikan arkeologiset museot
Valkeinen (Rautalampi, Myhinpää)

Valkeinen on Pohjois-Savossa Rautalammella Myhinpään lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Kuopiosta on 65 kilometriä lounaaseen. Noin kuusi kilometriä Valkeiselta luoteeseen sijaitsee myös syvä metsäjärvi, jonka nimi on Valkeinen. == Maantietoa == Valkeinen on 1,4 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Järvi on muodoltaan kaksialtainen ja altaita yhdistää 350 metriä pitkä ja 30–60 metriä leveä salmi. Salmi on matalimmallaan alle kolme metriä syvä kun taas molemmat altaat ovat yli 20 metriä syviä. Pohjoisen altaan pohjoisrannasta työntyy kaksi kapeaa lahtea kohti pohjoista. Salmen rannat kohoavat länsipuolella Valkeismäen huipulla yli 182 metrin korkeuteen mpy., eli noin 43 metrin korkeuteen järvestä. Järvellä ei ole saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Pohjoisessa altaassa on yli 20 metriä syvää ja eteläisessä altaassa on kaksi syvännettä. Pohjoisempi syvänne painuu 18 metrin syvyyteen ja eteläisempi 39,7 metrin syvyyteen . Järven rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata ja rantaan johtaa kolme metsäautotietä. Teiden päässä on vapaa-ajan asunnot. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,7 metriä mpy ja se on valuma-alueensa latvajärvi. Lähijärviä ovat Kelppananlampi (4 ha), Pieni-Kahleinen (6 ha) ja Iso-Kahleinen (9 ha). Järven laskuoja alkaa eteläisen altaan itärannasta ja se virtaa Mustalammen (1 ha) läpi alas Mehtiönkoskeen. == Historiaa == Vuoden 1973 peruskartassa Valkeinen on autio metsäjärvi, jonne ei tule metsäautoteitä tai kävelypolkuja. Metsäiseen ympäristöön on vuoden 1988 karttaan merkitty joitakin metsäautoteitä ja eteläisen altaan itärantaan on rakennettu vapaa- ajan asunto. == Lähteet == Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Myhinjärven valuma-alue