EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Äänekosken työväentalo

Äänekosken työväentalo sijaitsi Äänekosken keskustassa ja se edusti työväentalorakentamiselle ominaista rakentamistyyppiä alkuperäisen osan osalta ja on rakennushistoriallisesti arvokas. Työväentalo purettiin vuonna 2001. ==Historia== Äänekosken työväenyhdistys on perustettu vuonna 1903. Omaa taloa alettiin hankkia jo vuonna 1904. Tonttimaan lahjoittivat Hekkilän ja Eerolan talojen isännät. Työväenyhdistyksen omistuksessa on myös Piilolan talon maita. Vuonna 1904 yhdistys osti K. Pajalalta rakennuksen salvoksen. Tästä rakennettiin keittiö ja ravintolahuone. Keittiössä asui tuolloin myös vahtimestari, ja ravintola toimi lukutupana. Vuonna 1905 rakennettiin laudasta sali, näyttämö ja parveke. Parvekkeen alusta toimi eteisenä. Vuonna 1923 taloon rakennettiin vahtimestarin asunto. Vuonna 1924 rakennettiin pukuhuoneet näyttämölle ja yläkertaan rakennettiin musiikkisali sekä painisali urheiluseura Huimalle. Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväenyhdistyksen jäseniä vangittiin, koska he kieltäytyivät kutsunnoista. Vangit suljettiin työväentalolle. Osa työväenyhdistyksen jäsenistä pakeni metsään. Sodan jälkeen toiminta elpyi. Työväentalo säilyi sosialidemokraateilla. Naisjaosto perustettiin vuonna 1921. Naisjaosto järjesti iltamia punaorpojen auttamiseksi. Vuosina 1947–1948 rakennettiin taloon uusi yläsali kokous- ja harjoitushuoneeksi. Samalla laajennettiin eteinen ja rakennettiin narikka. Vuonna 1948 rakennettiin myös elokuvasali. Vuosina 1962–1963 rakennettiin kiviosa ja sinne tanssisali. Vuonna 1964 rakennettiin kiviosaan alakerta, jonne sijoittuivat ravintola, keittiö, vaatesäilöt ja wc:t. Vuonna 1978 talo maalattiin ulkoa, ja vuonna 1979 maalattiin sali. ==Rakennus== Talon vanha osa on hirsirunkoinen ja satulakattoinen. Pääsisäänkäynnin viereisessä pikkusiivessä on pulpettikatto. Ulkoväri on kirkkaan keltainen ja vuorilaudat tummanpunaiset. Siihen on vuosina 1962–1964 liitetty kivinen siipirakennus, joka on väriltään samanlainen. ==Toimintaa työväentalolla== Taloa käyttävät useat eri järjestöt omassa toiminnassaan, ja lisäksi tiloja on vuokrattu kunnalle.(1979) == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Äänekosken rakennukset ja rakennelmat
Keski-Palokan työväentalo

Keski-Palokan työväentalo sijaitsee Jyväskylässä Keski-Palokan kylässä. Talo edustaa 1950-luvun työväentalorakentamista ja se on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Rakennusta nimitettiin Palokan Hiihtomajaksi. Se oli aikanaan urheilijoiden talvisten hiihtomatkojen kohteena. Palokan Hiihtomaja tuhoutui tulipalossa vuonna 2014.Historia Palokan Sosialidemokraatit ry ==Historia== Taloa ei alun perin rakennettu työväentaloksi, vaan se oli maamiesseurantalo. Työväenyhdistys osti vuonna 1964 talon maamiesseuralta, Palokan Urheilijoilta, Jyväskylän seudun maalaisliiton paikallisosastolta ja Maalaisliiton Palokan naisosastolta. Keski-Palokan työväenyhdistyksellä oli ennen sotia toimitila, mutta iltamia pidettiin myös maamiesseurantalolla jo ennen omaksi ostamista. Työväenyhdistyksellä on myös Rientola-niminen tanssilava. Tanssilava on rakennettu vuonna 1951. Tanssilava on kahdeksankulmainen lautarakenteinen katettu lava. Se on rakennettu talkoilla posti- ja lennätinhallitukselta vuokratulle tontille, jonka lavan rakentamisen aikoihin omisti metsähallitus. Lavan yhteyteen on vuonna 1976 rakennettu betonipohjalle pub. Aikaisemmin lavan yhteydessä oli myös lautarakenteinen parakki, jossa oli huoneen ja keittiön asunto ja kokoushuone. Huonetta käytti myös Urheiluseura Pyry voimisteluharjoituksiin. ==Rakennus== Talo oli piirretty vuonna 1947. Se oli rankorakenteinen, ja ulkovuoraus lautaa. Sisäseinät olivat lastulevyä ja sisäkatto paneelia. Katteena on ollut tiili, joka vaihdettiin vuonna 1970 peltiin. Ikkunoita ja kuisteja muutettiin vuonna 1972. Lämmitys toimi vuonna 1972 hankitulla kuumailmapuhaltimella. Vesijohto ja viemäri asennettiin vuonna 1972. Talossa oli juhlasali, ravintola, keittiö, eteinen sekä kahden huoneen asunto. Vuonna 1972 tehdyssä remontissa taloon saatiin myös sisä-wc:t. Alueelle on vuonna 1974 hankittu valmiina saunan ja takkahuoneen käsittävä rakennus. Vuonna 1977 taloon tehtiin laajennusosa. ==Toimintaa työväentalolla== Talossa järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa ja juhlia. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Palokka-Puuppola
Prinssi Kaarlen etumaa

Prinssi Kaarlen etumaa (norjaksi Prins Karls Forland) on Huippuvuorten Länsimaan länsirannikon edustalla oleva saari. vasen|pienoiskuva|Prinssi Kaarlen etumaa on merkitty punaisella tässä Huippuvuorten kartassa ==Maantiede ja luonto== Prinssi Kaarlen etumaa on n. 85 km pitkä ja 5-11 km leveä, ja sen erottaa Länsimaan rannikosta Forlandsundetin salmi. Saaren korkein kohta on Monacofjället (1084 m), joka on koko läntisten Huippuvuorten korkein huippu. Saaren eteläpäässä on Salfjället (431 m), joka oli aikoinaan tärkeä maamerkki purjehtijoille, ja pohjoiskärjessä Fuglehukfjället (582 m), lintuvuori jonka rinteet laskeutuvat jyrkkinä mereen. Saari ja sitä ympäröivät merialueet muodostavat Forlandetin kansallispuiston vuodesta 1973 asti. Siellä on maailman pohjoisin kirjohylkeiden populaatio. ==Historiaa== Ensimmäisenä saaren näki hollantilainen tutkimusmatkailija Willem Barents vuonna 1596. Saari on saanut nimensä englantilaisilta valaanpyytäjiltä, jotka 1600-luvun alussa kutsuivat sitä kuningas Jaakko I:n pojan Kaarlen mukaan. Englantilaisten lisäksi saarella vieraili norjalaisia ja pomoreita. Valaanpyynnin ohessa saarelta ja sen edustan luodoilta kerättiin haahkanuntuvia. Skotlantilainen William Speirs Bruce teki saarelle neljä tutkimusmatkaa v. 1898, 1906, 1907 ja 1909. Hän nimesi Monacofjelletin rahoittajansa, Monacon ruhtinas Albert I:n kunniaksi. Norjan Polaari- instituutti on rakennuttanut ja ylläpitänyt majakoita Forlandsundetin rannoille v. 1912 alkaen, ja v. 1946 saatiin majakka myös Fuglehukeniin, ohjaamaan Ny-Ålesundiin kulkevia laivoja. ==Lähteet== Luokka:Huippuvuorten maantiedeLuokka:Norjan saaret
Piero Piccioni

Piero Piccioni (6. joulukuuta 1921 Torino, Italia – 23. heinäkuuta 2004 Rooma, Italia) oli italialainen elokuvasäveltäjä. 1950-luvulla hän sävelsi nimellä Piero Morgan ja sen jälkeen, kun hän oli säveltänyt musiikin elokuvaan La Tempesta (1958) hän alkoi työskentelemään Hollywoodissa säännöllisesti. Piccionia on verrattu Ennio Morriconeen ja Bruno Nicolaihin. Piccioni yhdisti musiikissaan jazzia, loungea, viihdemusiikkia sekä taidemusiikkia, joka soi B-kauhuelokuvista eeppisiin rakkauselokuviin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Piero Piccionin kotisivut Luokka:Italialaiset elokuvasäveltäjät Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Sotkian työväentalo

Sotkian työväentalo oli Akaan kaupungin Sotkian kylässä sijainnut työväentalo. Talo purettiin vuonna 1966. ==Historiaa== Sotkian työväenyhdistys Into perustettiin vuonna 1907. Yhdistyksen jäsenmäärä vaihteli alussa 22–25 jäsenen välillä, laski sitten alle 20, mutta alkoi vuodesta 1916 jälleen kohota. Vuonna 1917 jäseniä oli jo 52. Sittemmin jäsenmäärä jälleen laski ja oli myöhempinä vuosikymmeninä harvoin yli 20. Syitä vähäiseen jäsenmäärään olivat muun muassa se, ettei monella ollut varaa pieniinkään ylimääräisiin menoihin, kuten yhdistyksen jäsenmaksuun, sekä se, että etenkin 1930-luvulla moni pelkäsi joutuvansa työpaikalla epäsuosioon, jos kuuluisi työväenyhdistykseen. Vuonna 1910 yhdistys alkoi rakentaa omaa taloa talkoilla. Rakennusta rahoitettiin muun muassa arpajaisilla. Jo samana vuonna talo saatiin sen verran valmiiksi, että sitä pystyi käyttämään kesäsäällä. Seuraavana vuonna saatiin lämmityslaitteet. Vuonna 1932 talo joutui lapuanliikkeen ilkivallan kohteeksi, kun siitä rikottiin ikkunat. Samana vuonna yhdistys kuitenkin vietti 25-vuotisjuhliaan talollaan. Vuonna 1954 Sotkian naulatehdas lopetti toimintansa, ja sen tilalle tullut levytehdas lakkautettiin 10 vuotta myöhemmin. Sotkian työläiset hakeutuivat muualle töihin, mikä tiesi käytännössä yhdistyksen loppua. Työväentalo myytiin purettavaksi vuonna 1966, ja vuonna 1975 itse Sotkian työväenyhdistyskin lopetti toimintansa. ==Toimintaa työväentalolla== Keväällä 1911 järjestettiin Sotkian työväentalon ensimmäinen vappujuhla. Alkuvuosina etenkin iltamia järjestettiin usein, osin senkin vuoksi, että niiden lipputuloilla pystyttiin lyhentämään velkoja. Jatkossakin talolla järjestettiin lähinnä iltamia ja kokouksia. Iltamia järjestettiin 15–20 kertaa vuodessa. Ne olivat useimmiten tanssi-iltamia, mutta myös ohjelmallisia iltamia järjestettiin. Jäsenmäärän vähyyden takia kovin monipuolista toimintaa oli hankala järjestää. Syksyllä 1939 yhdistyksen yhteyteen perustettiin näytelmäseura, mutta talvisota katkaisi sen toiminnan alkuunsa. Taloa vuokrattiin myös ulkopuolisille. ==Rakennus== Talo oli yksikerroksinen hirsirakennus. 1920-luvun puolivälissä taloon rakennettiin pukuhuone ja eteinen. Vähän myöhemmin talon vesikatto uusittiin, ja nimismiehen vaatimuksesta talon yhteyteen rakennettiin putka. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Akaan rakennukset ja rakennelmat
The Goldfinch

The Goldfinch on John Crowleyn ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2019. Se perustuu Donna Tarttin samannimiseen, Pulitzer-palkittuun romaaniin vuodelta 2013, joka on julkaistu suomeksi nimellä Tikli (WSOY 2014, suom. Hilkka Pekkanen). Nuoren miehen kehityskertomuksessa pääosaa, äitinsä taidemuseoräjähdyksessä 13-vuotiaana menettävää poikaa näyttelevät Oakes Fegley ja Ansel Elgort ja tämän samanikäistä ystävää Borisia Finn Wolfhard ja Aneurin Barnard. Muita pääosia näyttelevät muun muassa Luke Wilson, Sarah Paulson ja Nicole Kidman. Elokuvasta sai kehuja lähinnä Roger Deakins kuvauksestaan, mutta sitäkin enemmän tuli moitteita 800-sivuisen palkitun romaanin ulkokohtaisesta, poukkoilevasta ja mukaansa tempaamattomasta sovituksesta. The Goldfinch menestyi erittäin huonosti elokuvateattereissa: lähes 50 miljoonan dollarin budjetilla tuotettu ja yhtä suurella summalla markkinoitu elokuva oli Pohjois-Amerikassa yli 2 500 teatterin laajassa levityksessä, mutta keräsi lipputuloina vain kuutisen miljoonaa, maailmanlaajuisesti parikymmentä miljoonaa dollaria. Suomen teattereihin elokuvaa ei tuotu. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2019 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat
Tolosen järjestötalo

Tolosen järjestötalo on Tolosen kylässä Rovaniemen kaupungissa sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Tolosen järjestötalo on rakennettu 1963. ==Rakennus== Rakennus on puurunkoinen ja lautaverhottu talo. Katto on peltiä. Lämmitysmuotona on ovat puu-ja sähkölämmitys. Rakennuksessa on vesi- ja viemärijärjestelmät sekä sähkö. Taloon on tehty mittavat muutokset 1900-luvun puolivälissä. Silloin kahvilasta tehtiin takkahuone, eteisestä keittiö, näyttämöstä tehtiin kaksi asuinhuonetta, ja taloon rakennettiin sauna ja pesuhuone. Myös sisäänkäynnin paikka vaihdettiin. Nämä muutokset teki Tolosen Erämiehet ry. Yhdistys on vuokrannut rakennuksen 50 vuodeksi Tolosen Järjestöyhdistykseltä. Talon pinta-ala on 184 m² ja se sijaitsee 3 000 m²:n tontilla. == Toimintaa työväentalolla == Talo on ollut Tolosen Erämiehet ry:n ympärivuotisessa käytössä. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Lähteet== Luokka:Rovaniemen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Työväentalot
Sieppijärven työväentalo

Sieppijärven työväentalo sijaitsee Kolarissa Sieppijärvenkylässä Kolarin ja Pellon välisen valtatien varrella. Talon omisti Sieppijärven Työväentaloyhdistys ry. . ==Historia== Sieppijärven työväentalo valmistui vuonna 1957. Rakennuksen piirsi Sakari Korvanen. Tuolloin talon omisti Sieppijärven Työväentaloyhdistys ry.. ==Rakennus== Rakennus on puolitoistakerroksinen, puurunkoinen ja harjakattoinen. Rakennuksen huoneistoala on n. 120 m². Alkuperäinen ulkovuoraus oli ponttilautaa, mutta on myöhemmin muutettu aaltopelliksi. Katto on sileä peltikate. Vuonna 1965 taloon rakennettiin vesijohto ja viemäri. Lämmitystapana on suora sähkölämmitys. Talon ikkunat ja ulko-ovet on uusittu. ==Talon käyttö== Talo ei ole toiminut työväentalona enää noin 25 vuoteen, vaan se on vuokrattu asuinkäyttöön. Asuinpinta-alaa on 85 m². Talon kellarissa toimi parturiliike, mutta nekin tilat on muutettu asuinkäyttöön siten, että alakerrassa on sauna, pesuhuone ja makuuhuone. ==Lähteet== Luokka:Työväentalot Luokka:Kolarin rakennukset ja rakennelmat
Litiumnitridi

Litiumnitridi (Li3N) on litium- ja nitridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään katalyyttinä. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa litiumnitridi on ruskehtavan punaista tai harmahtavaa kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on heksagonaalinen. Litiumnitridi reagoi hyvin kiivaasti veden kanssa litiumhydroksidiksi ja ammoniakiksi. Aine on myös vahva pelkistin. Litiumnitridin rakenne on kerrosmainen ja litiumionien johtuvuus on poikkeuksellisen suuri (1,2·10−3 Ω−1cm−1). Kuumennettaessa litiumnitridiä noin 840 °C:n lämpötilaan se hajoaa.Conrad W. Kamienski, Daniel P. McDonald, Marshall W. Stark & John R. Papcun: Lithium and Lithium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2004.Kenneth L. Roberts & Leroy Covington, Jr.: Nitrides, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2005.Ulrich Wietelmann & Martin Steinbild: Lithium and Lithium Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2014 Peter Ettmayer & Walter Lengauer: Nitrides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Litiumnitridiä valmistetaan metallisen litiumin ja typen reaktiolla 500-800 °C:n lämpötilassa. :6 Li + N2 → 2 Li3N Litiumnitridiä käytetään katalyyttinä valmistettaessa kuutiollista boorinitridiä ja reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä. Yhdistettä on tutkittu myös käytettäväksi elektrodina litiumrikkiakuissa ja vedynvarastointisovellutuksiin. ==Lähteet== Luokka:Litiumyhdisteet Luokka:Nitridit
Jimmy Birklin

Jimmy Birklin (s. 12. tammikuuta 1970https://www.ramberg- ol.de/tmp/downloads/wm_team_se_19955541995.pdf) on ruotsalainen suunnistaja. Tampereen MM-kilpailuissa 2001 Birklin voitti sprintin maailmanmestaruuden. Viestissä Birklin saavutti kaksi MM-pronssia Detmoldin MM-kilpailuissa 1995 ja Invernessin MM-kilpailuissa 1999. EM-kilpailuissa hänen paras saavutuksensa on keskimatkan 25. sija vuodelta 2004. Birklin voitti yhden suunnistuksen maailmancupin osakilpailun vuonna 2000 ja sijoittui kokonaiskilpailussa parhaimmillaan kahdeksanneksi vuonna 1998. Juniorien MM-kilpailuissa Birklin saavutti MM-hopeaa pitkällä matkalla ja viestissä vuonna 1990. http://runners.worldofo.com/jimmybirklin.html == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jeesiön työväentalo

Jeesiön Työväentalo ”Nuorisotähti” on Sodankylässä, Jeesiön kylässä toiminut työväentalo. == Historiaa == Jeesiön työväentalo on vuonna 1947 talkoilla rakennettu hirsirunkoinen työväentalo. Se sijaitsee Jeesiön kylässä noin 30 km Sodankylästä Kittilän suuntaan. Rakennuksen on suunnitellut talkooväki. == Rakennus == Hirsirunkoisen talon alkuperäinen pärekatto on muutettu huopakatoksi, ja päältä vuoraamaton hirsirunko on sisältä vuorattu pahvilla. Talo koostuu salista ja 1960-luvulla rakennetusta näyttämöstä. Rakennuksen ovet ja ikkunat ovat uusittu, alkuperäinen puulämmitys on vaihdettu lämminilmapuhaltajaan. Vesi- ja viemäriverkostoa talossa ei ole. Sähköt ovat katkaistu. Talon pinta-ala on 128 m² se sijaitsee 5 000 m²:n tontilla. == Toimintaa == Talossa ei ole ollut toimintaa vuoden 1981 jälkeen. ==Lähteet== Luokka:Sodankylän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Työväentalot
Nersornaat

Nersornaat () on grönlantilainen kunnianosoitus, joka on perustettu vuonna 1989 Grönlannin itsehallinnon 10-vuotisjuhlan kunniaksi. Se on itsehallintoalueen hallituksen korkein mahdollinen kunnianosoitus, jota jaetaan Grönlannin hyväksi tehdyistä ansioista kulttuurin, talouden ja tieteen saralla. Kunnianosoitusta jaetaan kahdessa luokassa: * kultainen * hopeinen Samalle henkilölle voidaan myöntää sekä hopeinen että kultainen mitali. == Lähteet == Luokka:Grönlannin kunniamerkit
Vääksyn työväentalo Torppa

Vääksyn työväentalo Torppa on Asikkalan kunnan Vääksyn kylässä (Asikkalan keskustaajama) sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Vääksyn työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1912. Sisällissodan aikana talo oli takavarikossa ja sen irtaimistoa tuhottiin. Vuonna 1931 yhdistyksen arvioitiin olevan ”Asikkalan toimikykyisin”, ja siinä oli noin 20 jäsentä. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon. Nykyään talon omistaa Vääksyn-Anianpellon Työväenyhdistys ry. ==Toimintaa työväentalolla== 1930-luvun alussa talolla toimi näytelmäseura ja siellä järjestettiin valistuskursseja. Vuonna 1936 yhdistys sai viettää 30-vuotisjuhlansa, mutta nimismies valvoi tilaisuutta ja kielsi muutamien runojen ja laulujen esittämisen. Yleisöä oli paikalla noin 200 henkeä. Vuonna 1956 yhdistys vietti 50-vuotisjuhliaan talolla. Ohjelmassa oli juhlapuhe ja -runo, soittoa sekä lahtelaisten nuorisoryhmien esityksiä. Seuraavana vuonna Etelä-Hämeen työväenyhdistykset järjestivät yhteisen maakuntajuhlan Vääksyssä, ja työväentalon kentälle kokoontui noin 2 000 hengen yleisö. 1950-luvun puolivälissä taloa kunnostettiin talkoilla. Vain sisämaalaus teetettiin palkkatyönä. 1980-luvulla taloa sekä vuokrattiin että yhdistys käytti sitä omiin tapahtumiinsa. Siellä järjestettiin kokouksia, tansseja, nuorisotoimintaa, urheiluharjoituksia ja juhlia sekä näytettiin elokuvia. Myöhemmin talolla on toiminut ainakin kirpputori. Vuonna 2022 työväentalolla avautui 4H-yhdistyksen ylläpitämä kierrätyskeskus. ==Rakennus== Talo on hirsirunkoinen, ja se on vuorattu laudoilla 1960-luvun lopulla. Tällöin myös alkuperäinen pärekatto vaihdettiin peltikattoon ja talon puulämmitys vaihdettiin sähkölämmitykseksi. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, vahtimestarin asunto sekä ylimääräinen huone. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Asikkalan rakennukset ja rakennelmat
Deerfield (Massachusetts)

Deerfield on kaupunki Massachusettsin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Franklinin piirikunnassa. 1600-luvulla Connecticut-joen varrelle perustetussa kaupungissa oli 5 090 asukasta vuonna 2020.https://data.census.gov/cedsci/profile?g=0600000US2501116670 ==Maantiede== Kaupungin pinta-ala on 86,68 neliökilometriä, josta 83,9 neliökilometriä maata ja 2,8 neliökilometriä vesistöjä.https://www.census.gov/quickfacts/deerfieldtownfranklincountymassachusetts Massachusettsin etelä-osassa sijaitseva kaupunki rajautuu pohjoisessa Greenfieldiin, Montagueen koillisessa, Sunderlandiin kaakossa, Whatelyyn etelässä, Conwayhyn lännessä ja Shelburneen luoteessa. ==Lähteet== Luokka:Massachusettsin kaupungit
Salonsaaren työväentalo

Salonsaaren työväentalo oli Asikkalan kunnan Salonsaaressa sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Salonsaaren työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talon yhdistys hankki vuosien 1912 ja 1915 välillä: vuonna 1912 se ilmoitti SDP:n puoluetilastoon, ettei omistanut taloa, mutta vuonna 1915 talo oli olemassa. Yhdistyksen jäsenmäärä oli vuonna 1912 vain seitsemän ja vuonna 1915 kuusi. Myöhemmin se nousi hieman ja vaihteli 10–15 vaiheilla. Sisällissodan jälkeen yhdistyksen sisällä oli kiistaa sosialidemokraattien ja kommunistien kesken, mutta yhdistys jäi sosialidemokraattiseksi. Vuonna 1931 talolla aloitettiin luento- ja opastuskursseja, pääaineina kirjanpito ja järjestötehtävät. Kyseisenä vuonna yhdistyksen toiminnan kuvailtiin olevan ”vaatimatonta, mutta moitteetonta”. Talo taas oli "paikkakunnan oloihin katsoen tyydyttävä". Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Asikkalan rakennukset ja rakennelmat
Norjan kuninkaallinen ansioritarikunta

Norjan kuninkaallinen ansioritarikunta () on norjalainen ritarikunta, joka kuningas Olavi V perusti vuonna 1985. Sitä jaetaan kunnianosoituksena Norjan intressien hyväksi tehdyistä ansioista. Saajan ei tarvitse olla Norjan kansalainen. Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa: * suurristi * komentaja tähdellä * komentaja * 1. luokan ritari * ritari == Lähteet == Luokka:Norjalaiset ritarikunnat
Leväslampi

Leväslampi tai Leväslammi voi tarkoittaa seuraavia asioita: == Lampi == * Leväslampi, lampi Laukaassa * Leväslampi, lampi Pertunmaalla * Leväslampi, lampi Pieksämäellä == Lammi == * Leväslammi, lampi Jämsässä * Leväslammi, lampi Siikaisissa Luokka:Järvien täsmennyssivut
Pont Jacques Chaban-Delmas

pienoiskuva|Pont Jacques Chaban-Delmas Pont Jacques Chaban-Delmas on vertikaalinen nostosilta Ranskassa. Sen vihki presidentti François Hollande 16. maaliskuuta 2013. Pont Jacques Chaban-Delmas on suurin vertikaalinen nostosilta Euroopassa. Silta nimettiin kunnianosoitukseksi sen ajan Ranskan pääministerin Jacques Chaban-Delmas’n mukaan. { "type": "FeatureCollection", "features": [ { "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ -0.551677, 44.858169 ] } } ] } Luokka:Ranskan tieliikennesillat Luokka:Bordeaux
FK Jerv

Fotballklubben Jerv eli FK Jerv on jalkapalloseura Grimstadista Norjasta. Se pelasi Norjan korkeimmalla sarjatasolla kaudella 2021-2022, mutta jäi viimeiselle sijalle ja tippui Norjan toiseksi korkeimmalle tasolle. Miesten kakkosjoukkue FK Jerv 2 pelaa Norjan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kotisivut Luokka:Norjalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1921 perustetut urheiluseurat Luokka:Grimstad
Casey DeSantis

Jill Casey DeSantis (o.s. Black, s. 26. kesäkuuta 1980) on yhdysvaltalainen entinen uutisankkuri ja televisiojuontaja, ja nykyinen Floridan ensimmäinen nainen. Hänen puolisonsa on Floridan kuvernööri Ron DeSantis. == Ura == Uransa alkuvaiheessa DeSantis juonsi NBC:n golf-ohjelmia. Hän toimi myös uutisankkurina Jacksonvillen paikallisella WJXT-kanavalla. Vuonna 2014 DeSantis oli luomassa The Chat -keskusteluohjelmaa. Hän on käsikirjoittanut ja tuottanut televisiodokumentin Champion, The JT Townsend Story, joka kertoo high school -jalkapallon pelaaja J.T. Townsendista. Vuonna 2018 Florida Politics -lehti kuvasi DeSantista yhdeksi tunnetuimmista televisiokasvoista Jacksonvillen alueella. == Yksityiselämä == Hän tapasi silloisen laivastoupseeri Ron DeSantisin Jacksonvillen laivastotukikohdan golfkentällä. Pari meni naimisiin syyskuussa 2010. Heillä on kolme lasta: Madison, Mamie ja Mason. Lokakuussa 2021 Ron ilmoitti, että Caseyllä on rintasyöpä. Maaliskuussa 2022 hänen kerrottiin selättäneen syövän. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset televisiojuontajat Luokka:Yhdysvaltalaiset uutisankkurit Luokka:Elävät henkilöt
Jorma Keskinen

Jorma Keskinen on suomalainen aerosolifysiikan professori Tampereen yliopistossa, sekä Hervannan kampuksen aerosolilaboratorion johtaja. Keskinen istuu aerosolitutkimusseuran hallituksessa. == Lähteet == Luokka:Tampereen yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Norjan kansalaisuus

Norjan kansalaisuus on laillinen suhde Norjan kuningaskunnan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta. == Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai adoptoimalla == Lapsi, joka on syntynyt 1. syyskuuta 2006 jälkeen saa automaattisesti Norjan kansalaisuuden, mikäli vähintään toisella vanhemmista sellainen on lapsen syntyessä. == Kansalaisuuden saaminen hakemuksella == Hakemuksen perusteella kansalaisuuden voi saada perustapauksissa, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot: * vähintään 18-vuotias * oleskellut Norjassa pysyvällä oleskeluluvalla vähintään 8 vuotta viimeisen 11 vuoden aikana * pystyy todistamaan henkilöllisyytensä ja esittämään tyhjän rikosrekisterin * 18–67 -vuotiaiden tulee läpäistä Norjan yhteiskuntaoppia käsittelevä koe ja kielikoe * oleskelee Norjassa ja osoittaa aikomusta jäädä Norjaan hakemuksen ajan * on maksanut hakemukseen liittyvät maksut Hakijoilla, jotka ovat naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa Norjan kansalaisen kanssa, vaadittu Norjassa asuttu aika lyhenee 5 vuoteen. Rikoksesta tuomittuihin henkilöihin sovelletaan karanteeniaikaa, jolla lykätään kansalaisuuden saamista Norjassa asutun ajan päälle. Tämä karanteeniaika riippuu siitä, millaisesta rikoksesta henkilö on tuomittu ja kuinka pitkä mahdollinen vankeusaika on ollut. Esimerkiksi 15 päivän vankeusrangaistus kääntyy 2,5 vuoden karanteeniksi kun taas 21 vuoden vankeus 39 vuoden karanteeniksi. Norjan hallitus nosti kielitaitovaatimuksen tasolle B1 lokakuusta 2022 alkaen. Valtiottomilla henkilöillä sekä yli 55-vuotiailla, jotka ovat joko pakolaisia tai vammaisia, kielitaitovaatimuksen vaatimus on tasoa A1. === Toisten Pohjoismaiden kansalaiset === Mikäli hakija on toisen Pohjoismaan kansalainen, hän voi saada kansalaisuuden ilmoituksella asuttuaan Norjassa vähintään 7 vuotta sekä esitettyään puhtaan rikosrekisterin ja maksettuaan hakemukseen liittyvät maksut. Hakemuksen perusteella toisten Pohjoismaiden kansalaiset voivat saada Norjan kansalaisuuden asuttuaan Norjassa yhtäjaksoisesti vähintään 2 vuotta, mikäli hakija on vähintään 12-vuotias. Yli 15-vuotiaan henkilön tulee toimittaa myös rikosrekisteriote Norjan viranomaisille. Myös kielitaitovaatimuksia on kevennetty ja esim. työnantajan todistus riittävästä norjan tai saamen kielen taidosta riittää. == Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen == Norja on 1. tammikuuta 2020 lähtien sallinut kaksoiskansalaisuuden. Henkilöt, jotka ovat aiemmin joutuneet luopumaan Norjan kansalaisuudestaan saadessaan jonkin muun maan kansalaisuuden, voivat saada Norjan kansalaisuuden takaisin ilmoituksella. Kansalaisuuden voi jälkikäteen menettää, mikäli henkilö on laittanut hakemukseen tahallaan harhaanjohtavaa tietoa. Tätä ei tosin lähtökohtaisesti sovelleta lapsiin. == Lähteet == Luokka:Kansalaisuus kansalaisuus Kansalaisuus
Miksi nukumme?

Miksi nukumme? on kirjailija ja unitutkija Matthew Walkerin vuonna 2017 julkaisema unta ja sen merkitystä käsittelevä tietokirja. == Lähteet == Luokka:Tietokirjat Luokka:Uni
Loimaan työväentalo

Loimaan työväentalo on Loimaan kaupungin keskustassa sijaitseva työväentalo. Nykyään talon omistaa Vasemmistoliiton Loimaan kunnallisjärjestö ry. ==Historiaa== Loimaan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1894. Työväentalo rakennettiin vuosina 1905–1907. Aluksi työväenyhdistys vuokrasi tontin ja se lunastettiin omaksi 1950-luvulla. Talo myytiin urheiluseura Loimaan Voimalle 1930-luvulla. Työväenyhdistys lakkautettiin kommunistisena ja työväentalo takavarikoitiin vuonna 1931. ==Rakennus== Vuonna 1907 valmistunut talo on palanut monta kertaa. Palojen jälkeen sitä on korjattu ja laajennettu. Vain vuodelta 1957 peräisin olevat piirustukset ovat säilyneet. Talo on peruskorjattu nykyaikaiseksi vuonna 2012. Juhlasalin tanssiparketti on uusittu vuonna 2022. Juhlasalin pinta-ala on 135 m², ja tilaa on 120 hengelle. Ravintolasali on 61 m², ja tilaa on 50 hengelle. Talo on myös esteetön. ==Toimintaa työväentalolla== Työväentalon tupaantuliaisissa marraskuussa 1908 yleisöä oli paikalla kohtalaisesti. Tervehdyspuheessa mainittiin, että työväestön auliin uhrautuvaisuuden avulla talon rakentamisessa olleet vaikeudet on voitettu. Ohjelma oli monipuolinen. Työväentalolla järjestettiin myös luentotilaisuuksia. Esimerkiksi 1912 työväentalolla järjestettiin iltamat, joiden ohjelma sisälsi puhetta, runonlausuntaa, näytelmää, laulua ja tanssia. Vuonna 1931 Sosialidemokraattisen Nuorisoyhdistyksen järjestämät iltamat jouduttiin peruuttamaan, kun paikalle tuli 30 autoa naapuripitäjistä. Loimaan nimismies aikoi pitää asian vuoksi kuulusteluja, katsotaanko työväenyhdistys rikolliseksi kommunistiseksi yhdistykseksi. ==Nykyinen käyttö== Taloa käytetään kunnallisjärjestön omassa käytössä ja vuokrataan myös juhla- ja kokouskäyttöön. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Loimaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Keskusta (Loimaa)
Yli-Simon työväentalo

Yli-Simon työväentalo on Ranuan kunnassa sijaitseva työväentalo. ==Historiaa== Yli-Simon työväentalo on rakennettu 1957. ==Rakennus== Rakennus on puurunkoinen ja lautaverhottu talo. Alkuperäinen kate oli huopa. Lämmitysmuotona on ollut puulämmitys. Rakennukseen tulee kylmä vesi, ja talossa on sähköt. Taloa on remontoitu talkoovoimin 1990-luvulla. Silloin talo maalattiin ja katteeksi vaihdettiin peltikatto. Talon pinta-ala on 130 m², ja se sijaitsee 3 700 m²:n yksityisen omistamalla tontilla. Tontti on vuokrattu talon omistavalle Ylisimon Järjestöyhdistys ry:lle vuoteen 2030 asti. Tontilla on myös talousrakennus. == Toimintaa työväentalolla == Talon käyttö keskittyy kesäaikaan, koska uuneja ei voi enää lämmittää. Talossa järjestetään kokouksia ja tansseja, ja sitä vuokrataan juhlakäyttöön. ==Lähteet== Luokka:Työväentalot Luokka:Ranua
Youtube Shorts

Youtube Shorts on videopalvelu Youtuben luoma palvelu alle minuutin pituisille pystysuuntaisille videoille. Avaamisensa jälkeen videoita on katseltu yhteensä yli viisi biljoonaa kertaa. == Yleistä == Youtube Shorts muistuttaa toiminnaltaan vahvasti Tiktokia. Youtuben osana toimivassa palvelussa käyttäjä selaa loputtomana jatkuvaa videoiden virtaa. Videoiden pituus on 15–60 sekuntia ja ne ovat pystysuuntaisia. Käyttäjä voi muokata videoitaan ja lisätä niille musiikkia. Perinteisten Youtube-videoiden tapaan Shorts-videoita voi kommentoida ja tykätä. Youtube Shorts on lähtökohtaisesti älypuhelimille suunnattu palvelu, mutta se toimii myös muilla laitteilla hakemalla Youtubesta aihetunnisteella #shorts. == Historia == Youtube Shorts julkaistiin syyskuussa 2020 beta-versiona ensimmäisenä Intiassa, kun maassa kiellettiin Tiktokin käyttö. Maaliskuussa 2021 se otettiin käyttöön Yhdysvalloissa, ja heinäkuussa 2021 maailmanlaajuisesti useiden maiden testikäyttöjen jälkeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Youtube
Rasputin (laulukirja)

Rasputin (myös Raspu tai Raspuutin) on Tampereen yliopiston teekkareiden yhteinen laulukirja. Kirja on muovikantinen ja väriltään punavalkoinen. Kirjaa käytetään erityisesti sitseillä ja osana teekkareiden laulukulttuuria. Laulukirjasta on olemassa verkkoversio. Laulukirjan 12. painos julkistetiin syksyllä 2022. Laulukirjan julkaisun hallinnoi ja kustantaa teekkarien perinnekulttuuria vaaliva yhdistys PerinneSeura Ry. == Historia == Laulukirja Rasputinin ensimmäinen painos julkaistiin vuonna 1965, mutta tämän jälkeen lauluperinne katkesi muutamaksi vuosikymmeneksi. 80-luvulla sekä 90-luvun alussa Hervannan kampuksen teekkarit käyttivät laulumuistinsa tukena pääasiallisesti suomalaisten koneteekkareiden yhteistä laulukirja Wirsua. Vuonna 1995 julkaistu Rasputinin ”noin ensimmäinen” eli ensimmäinen moderni painos, jonka jälkeen uusia painoksia on julkaistu noin kahden vuoden välein. == Aiheesta muualla == * Netti-Rasputin == Lähteet == Luokka:Teekkarikulttuuri
Hyperion (tornitalo)

Hyperion on 85 metriä korkea tornitalo Helsingin Vuosaaressa. Se valmistui Vuosaaren metroaseman ja kauppakeskus Columbuksen kaakkoispuolelle kesällä 2023. Tornitalossa on 216 vuokra-asuntoa. Asukkaiden käytössä on muun muassa kerhohuone, kattoterassi, pesutupa ja näköalasaunoja. Hyperionin viereen rakennetaan toinen tornitalo, pilvenpiirtäjäksi laskettava 120-metrinen Atlas, jonka on määrä valmistua vuonna 2024. Tornitaloja on rakennettu samaan aikaan, ja niiden julkisivut noudattavat samaa tyyliä. Julkisivussa on metallinhohtoisen pronssin sävyistä faceal-värjättyä betonia, johon on toteutettu graafista kuviointia. Ensimmäinen tornitalo Cirrus valmistui metroaseman läheisyyteen vuonna 2005. Kahden uuden tornin on sanottu tasapainottavan alueen profiilia. == Rakentaminen == Hyperionin omistaa saksalainen kiinteistösijoitusyhtiö Union Investment, ja sen urakoitsijana toimi Skanska. Hankkeen kokonaisarvo oli noin 74 miljoonaa euroa, josta Skanskan urakkasopimuksen arvo oli noin 47 miljoonaa. Hyperion rakennettiin muista tornitaloista poikkeavalla tavalla, sillä se on täysin betonitalo, jonka julkisivu koostuu niin kutsutuista sandwich-elementeistä. Kun elementit nostettiin paikalleen, julkisivu oli heti valmis. Tekniikka on tyypillinen tavallisessa asuintalorakentamisessa, kun taas tornitalot rakennetaan tavallisesti pilaripalkkimenetelmällä, ja niissä on kevyet julkisivurakenteet. Hyperion saavutti lopullisen korkeutensa marraskuussa 2022. == Asunnot == Hyperioniin valmistui 216 asuntoa, joista jokaiseen toteutettiin viherhuone. Asunnoista 92 on yksiöitä, 75 kaksioita ja 49 kolmioita. Huoneistojen koot vaihtelevat 24 neliöstä 69,5 neliöön. == Kuvia == Tiedosto:Delfiinikortteli tower blocks in Vuosaari, Helsinki, Finland, 2022.jpg|Rakentuva Delfiinikortteli kesällä 2022: vasemmalla Hyperion. Tiedosto:Hyperion tornitalo eteläpuolelta (Vuosaari, Helsinki) maaliskuu 2023.jpg|Harjakorkeudessaan oleva Hyperion kuvattu eteläpuolelta maaliskuussa 2023. == Katso myös == * Tornitalot Suomessa * Luettelo Suomen korkeimmista rakennuksista == Lähteet == Luokka:Vuosaari Luokka:Helsingin asuinrakennukset Luokka:Helsingin tornitalot
Lektar

Lektar Oy on vuodesta 1949 asti toiminut suomalainen teknisen tukkukaupan yritys. Ilmailualan tarvikkeilla aloittanut yritys myy nykyisin tuotteita etenkin rakennusalalle ja teollisuuden eri sektoreille. Lektar Oy on Lektar- yhtymän emoyhtiö, jonka lisäksi yritysryhmään kuuluvat tuotanto- ja pakkauskoneita maahantuova Bedika Oy ja Virossa toimiva myyntiyhtiö Lektar Eesti Oü. Ammattikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden ohella Lektar välittää kodin taloustavaroita, kodinturvatuotteita, lattianpäällysteitä, puutarha- ja kylpyhuonekalusteita sekä katto- ja seinäpaneeleita. Vuonna 2021 Lektar Oy:n liikevaihto oli 25,3 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 54. Bedika Oy:n liikevaihto oli 1,3 miljoonaa ja henkilöstömäärä 4. ==Historiaa== Lektar Oy:n perustivat Suomen ilmavoimien upseerit vuonna 1949 hankkimaan varaosia ilmavoimien koneisiin. Yrityksen nimi muodostettiin sanasta ’lentokonetarvike’. Vuonna 1975 Lektarin osti tytäryhtiökseen kymmenen vuotta aiemmin perustettu Teollisuus-Teräs Oy, joka kuitenkin myytiin vuonna 1986 ja toimitusjohtajana vuodesta 1975 toiminut Kalevi Ensio Lappalainen perheineen keskittyi Lektariin. Vuonna 1992 tehtiin sukupolvenvaihdos, jossa toimitusjohtajaksi tuli Lappalaisen tytär Anne Huuskonen. Vuonna 1997 hän siirtyi talouspäälliköksi ja toimitusjohtajaksi tuli Petri Lappalainen. Leipomokoneita ja -materiaaleja välittävä, vuonna 1989 perustettu Bedika Oy tuli osaksi Lektar-yhtymää vuonna 1999. Bedikaan fuusioitiin vuonna 2010 pakkauskoneyritys Oy Suomen HPK Ab. Kahta vuotta myöhemmin Lektar osti ullakkoportaita sekä seinä- ja kattoluukkuja valmistavan Jonsir Oy:n ja vuonna 2021 Bedika Oy osti pakkauskoneyritys Hilpac Oy:n liiketoiminnan. Lektar toimi aiemmin Helsingin Itäkeskuksen Maamerkki-tornitalossa (nyk. Helmitorni). Nyt toiminta on keskittynyt Hiekkakiventielle Helsingin Pihlajamäessä Kehä I:n vieressä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tukkukaupat
Atlas (tornitalo)

Atlas on rakenteilla oleva 120 metriä korkea tornitalo Helsingin Vuosaaressa. Se valmistuu osaksi Delfiinikorttelia kauppakeskus Columbuksen kaakkoispuolelle aivan Vuosaaren metroaseman läheisyyteen. Pilvenpiirtäjäksi luokiteltavan talon arvioidaan valmistuvan syksyllä 2024. Atlakseen tulee yhteensä 33 kerrosta ja 288 vuokra-asuntoa. Atlaksen itäpuolella on toinen, noin 85 metriä korkea Hyperion, joka valmistui kesällä 2023. Molempien talojen julkisivut muodostuvat metallinhohtoisen pronssin sävyisestä faceal-värjätystä betonista, johon on toteutettu graafista kuviointia. Tehosteena käytetään metalliverhousta. Vuosaaressa on jo ennestään ollut yksi tornitalo, vajaa 90 metriä korkea Cirrus. Atlaksen ja Hyperionin on sanottu tasapainottavan alueen profiilia. == Rakentaminen == Atlaksen omistaa Union Investment ja rakentaa Skanska. Atlas on Skanskan korkein Suomeen rakentama talo. Hankkeen kokonaisarvo on noin 100 miljoonaa euroa, josta Skanskan urakkasopimuksen arvo on noin 68 miljoonaa. Skanska rakentaa myös viereisen Hyperionin. Atlas rakennetaan muista tornitaloista poikkeavalla tavalla, sillä se on täysin betonitalo, jonka julkisivu koostuu esivalmistetuista sandwich-elementeistä. Kun elementit nostetaan paikalleen, julkisivu on heti valmis. Tekniikka on tyypillinen tavallisessa asuintalorakentamisessa, mutta tornitalot rakennetaan tavallisesti pilaripalkkimenetelmällä, ja niissä on kevyet julkisivurakenteet. == Asunnot ja tilat == Lähes jokaiseen asuntoon toteutetaan viherhuone. Ylin kerros on varattu asukkaiden yhteisille tiloille. == Kuvia == Tiedosto:Atlas tornitalo rakenteilla (Vuosaari, Helsinki) maaliskuu 2023.jpg|Atlas rakenteilla maaliskuussa 2023. Kuvassa se on saavuttanut noin puolivälin korkeuden. Taustalla Cirrus. == Katso myös == * Tornitalot Suomessa * Luettelo Suomen korkeimmista rakennuksista == Lähteet == Luokka:Vuosaari Luokka:Helsingin asuinrakennukset Luokka:Helsingin tornitalot Luokka:Rakenteilla olevat rakennukset ja rakennelmat Suomessa Luokka:Pilvenpiirtäjät
Rasmus Kristensen

Rasmus Nissen Kristensen (s. 11. heinäkuuta 1997 Brande) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 187-senttimetrinen. Hän on ulkomaille lähdettyään edustanut Alankomaissa Ajaxia, Itävallassa Red Bull Salzburgia, heinäkuusta 2022 alkaen Englannissa Leeds Unitedia, kauden 2023–2024 lainasopimuksella Italiassa AS Romaa ja kaudella 2024–2025 lainalla Saksassa Eintracht Frankfurtia. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2021. == Seurajoukkueura == Kristensen liittyi FC Midtjyllandin junioreihin vuonna 2012 ja pääsi pelaamaan edustusjoukkueessa ensimmäiset Tanskan Superliigan ottelunsa maalis- toukokuussa 2016. Koko seuraavan kauden hän kuului edustusjoukkueen vakiokokoonpanoon. Hän pelasi kaudella 2017–2018 Midtjyllandin mestarijoukkueessa 17 ottelua ja teki niissä kolme maalia, mutta kesken kauden tammikuussa 2018 hän siirtyi Ajaxiin. Hän pelasi 1,5 kauden aikana 20 Eredivisien ottelua ja oli voittamassa liigamestaruutta kaudella 2018–2019. Samalla kaudella hän voitti myös Alankomaiden cupin ja teki viimeisen joukkueensa neljästä maalista cupin loppuottelussa Willem II:ta vastaan. Mestarien liigassa hän pelasi yhdessä ottelussa muutaman minuutin. Kristensen pelasi kaudet 2019–2022 Itävallassa Red Bull Salzburgin joukkueessa ja voitti jokaisena kolmena kautena sekä liigamestaruuden että cup-mestaruuden. Hän pelasi kaikkiaan 72 bundesliigaottelua ja teki niissä kymmenen maalia, joista viimeisellä kaudellaan seitsemän. Mestarien liigassa hän pelasi noina vuosina 19 ottelua ja Eurooppa-liigassa kaksi ottelua. Kristensen siirtyi heinäkuussa 2022 Englannin Valioliigassa pelanneeseen Leeds Unitediin. Hän pelasi kaudella 2022–2023 Valioliigassa 26 ottelua, joista 21 ottelua avauskokoonpanossa. Hän teki kauden aikana kolme maalia: maaliskuussa Wolverhamptonia, huhtikuun alussa Arsenalia ja toukokuussa Newcastlea vastaan. Kristensen pelasi kauden 2023–2024 lainasopimuksella Serie A:n AS Romassa. Hän pelasi 29 liigaottelua, joista 19 ottelua avauskokoonpanossa, ja teki maalin joulukuussa Sassuoloa vastaan. == Maajoukkueura == Kristensen pelasi Tanskan alle 18-, alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Viimeksi mainittua hän edusti ikäluokan EM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2019. Kristensen pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2020 MM-karsintaottelussa Färsaaria vastaan. Runsaat kaksi kuukautta myöhemmin hän pelasi MM-karsinnassa Skotlantia vastaan. Vuonna 2022 hän pelasi kaksi ystävyysottelua ja kuusi Kansojen liigan ottelua sekä lopuksi MM-kilpailuissa kolme ottelua, joista kahdessa täydet minuutit ja kolmannessa ensimmäisen jakson. Hän kuului Tanskan joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024 mutta ei päässyt turnauksessa pelaamaan. Hän on pelannut heinäkuun 2024 loppuun mennessä 21 A-maaottelua, joissa hän on ollut 12 kertaa avauskokoonpanossa. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Star Channel (televisiokanava Suomessa)

STAR Channel on Suomessa toimiva kaupallinen televisiokanava, joka korvasi Foxin 6. tammikuuta 2023. == Ohjelmisto == === Suomalaissarjat === * Melkein Mensa * Silent Library Suomi * Master Cleaners Suomi * Cold Courage * Huutokaupan metsästäjät Suomi * Sampo ja kotivideot === Amerikkalaissarjat === * Simpsonit * Family Guy * Moderni perhe * Ensisilmäyksellä * 9-1-1 * 9-1-1 Lone Star * Tuho-osasto * Bless the Harts * Miehen puolikkaat * Criminal Minds * Solar Opposites * Ihmemies MacGyver * C.S.I. Miami * War of the Worlds * Rillit huurussa *Castle *Futurama == Lähteet == Luokka:Suomalaiset televisiokanavat Luokka:Vuonna 2023 perustetut televisiokanavat
Kartta (tornitalo)

Kartta on Helsingin Kalasatamaan suunniteltu tornitalo. Siitä tulee osa Redi- kokonaisuutta kuudentena tornitalona Majakan (2019), Loiston (2021), Lumo Onen (2022), Vision (2023) ja Horisontin (2024) jälkeen. Kartasta tulee asuintornitalo, ja se rakennetaan kauppakeskus Redin eteläreunaan Vision ja Luotsin väliin. Tornitalo sai rakennusluvan marraskuussa 2022. == Lähteet == Luokka:Kalasatama Luokka:Helsingin asuinrakennukset Luokka:Helsingin tornitalot Luokka:Suunnitteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
Victor Nelsson

Victor Enok Nelsson (s. 14. lokakuuta 1998 Hornbæk) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 185-senttimetrinen. Hän on edustanut elokuusta 2021 alkaen turkkilaisseura Galatasarayta. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020. Nelsson nousi FC Nordsjællandin junioreista edustusjoukkueeseen kaudella 2016–2017. Hän siirtyi heinäkuussa 2019 FC Kööpenhaminaan, jossa hän pelasi kaksi kautta mutta josta hän kolmannen kauden alussa elokuussa 2021 siirtyi Turkin Superliigassa pelaavaan Galatasarayhin. Hän pelasi ensimmäisellä Turkin-kaudellaan 36 liigaottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa, ja teki niissä yhden maalin. Hän on pelannut Eurooppa- liigassa Kööpenhaminan joukkueessa kymmenen ottelua ja Galatasarayn joukkueessa kahdeksan. Nelsson pelasi Tanskan alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Viimeksi mainittua hän edusti ikäluokan EM- kilpailuissa vuosina 2019 ja 2021. Nelsson oli Tanskan joukkueen kapteeni vuoden 2021 turnauksessa, jossa Tanska voitti kaikki kolme alkulohko-otteluaan mutta hävisi puolivälierissä rangaistuspotkukilpailussa Saksalle. Nelsson pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan. Syyskuussa 2021 hän pelasi MM- karsintaottelun Färsaaria vastaan. Vuonna 2022 hän on pelannut kaksi ystävyysottelua ja kolme Kansojen liigan ottelua. Seitsemässä A-maaottelussaan hän on viisi kertaa pelannut avauskokoonpanossa. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Henry Christensen

Henry Christensen (5. tammikuuta 1922 Kööpenhamina – 30. joulukuuta 1972) oli tanskalainen toimittaja, juristi ja Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1953–1972 ja toimi Tanskan maatalousministerinä 1970–1971. Vuosina 1948–1951 hän oli puolueensa nuorisojärjestön puheenjohtaja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Henry Christensen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Maatalousministerit Luokka:Tanskalaisten poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat Luokka:Tanskalaiset toimittajat Luokka:Tanskalaiset juristit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1972 kuolleet
Knud Thomsen

Knud Erik Gad Thomsen (16. tammikuuta 1908 Aalborg – 3. helmikuuta 1996) oli tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1960–1975 ja toimi Tanskan kauppaministerinä 1968–1971. Vuosina 1973–1975 hän oli Euroopan parlamentin jäsen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Knud Thomsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Tanskalaiset europarlamentaarikot Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Antírrion linna

Antírrion linna (), myös Roúmelin linna (Καστέλλι της Ρούμελης, Kastélli tis Roúmelis), on linna Antírrion kylässä Nafpaktían kunnassa Kreikassa. Se sijaitsee Patraksenlahden ja Korintinlahden erottavan salmen pohjoisrannalla eli Keski-Kreikan puolella. == Historia == Antírrion linna rakennettiin osmanivallan aikana vuonna 1499 hallitsemaan pääsyä Korintinlahdelle yhdessä salmen vastakkaisella eli etelärannalla sijaitsevan Ríon linnan kanssa. Sen rakennutti sulttaani Bayezid II. Genovalaiset piirittivät linnaa vuonna 1532, jolloin turkkilaiset lopulta räjäyttivät sen vetäytyessään. He linnoittivat paikan uudestaan jo seuraavana vuonna. Hayreddin Barbarossa varusti linnaa tykeillä vuonna 1543. Maltan ritarit tuhosivat linnan vuonna 1603, jonka jälkeen turkkilaiset rakennuttivat sen jälleen uudestaan. Vuonna 1687 venetsialaiset piirittivät linnaa ja turkkilaiset räjäyttivät sen taas vetäytyessään. Tämän jälkeen venetsialaiset rakensivat sen uudelleen. Vuonna 1699 linna siirtyi rauhansopimuksella turkkilaisille. Kreikkalaiset saivat linnan vapaussodassa vuonna 1829. == Rakennelma == Linna edustaa nykyisessä eli viimeisessä vaiheessaan pääasiassa venetsialaista linnoitusarkkitehtuuria. Se on muodoltaan suunnilleen kuusikulmio ja sen nurkissa on bastionit. Pohjoispuolelta linna oli suojattu merivettä sisältäneellä vallihaudalla, joka erotti sen mantereesta. Myös pääsisäänkäynti oli pohjoispuolella. Turkkilaisella ajalla linnan sisällä kerrotaan olleen 89 taloa, kaksi moskeijaa ja turkkilainen kylpylä. Venetsialaisajalla linnassa oli 30 tykkiä. Nykyisin heti linnan itäpuolella on Ríon–Antírrion sillan pohjoispää. Linnan eteläkärjessä on majakka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan linnat Luokka:Nafpaktía
Horisontti (tornitalo)

Horisontti on rakenteilla oleva 111 metriä korkea tornitalo Helsingin Kalasatamassa. Siitä tulee osa Redi-kokonaisuutta, johon kuuluvat jo valmistuneet tornitalot Majakka, Loisto, Lumo One ja Visio sekä suunnitellut Kartta, Luotsi ja Kapteeni. Horisontti rakennetaan kauppakeskus Redin luoteiskulmaan Lumo Onen viereen. Horisontin on arvioitu valmistuvan keväällä 2025. Pilvenpiirtäjäksi luokiteltava Horisontti on 26-kerroksinen toimistotorni, ja Kalasataman torneista ainoa, johon suunnitellaan toimistotiloja. Siitä tulee valmistuessaan Suomen korkein toimistorakennus, tosin The Node tai Keilaniemi Tower saattavat ohittaa sen korkeudessa pian tämän jälkeen. Horisonttiin tulee yleisölle avoin näköalahissi ja 24. kerrokseen toteutetaan maisemaravintola. Horisontin on suunnitellut muunkin Redi-kompleksin tavoin arkkitehti Pekka Helin. Hankkeen pääurakoitsija on SRV, joka siirtää Horisonttiin omat pääkaupunkiseudun toimitilansa rakennuksen valmistuttua. == Historia ja arkkitehtuuri == Horisontti sai rakennusluvan syyskuussa 2019, ja rakentaminen alkoi toukokuussa 2023. Runkorakenne tehdään pilarilaattajärjestelmällä, kuten myös viereisissä Lumo One- ja Visio- tornitaloissa. SRV:n mukaan Horisontissa ei toisteta samoja rakennusvirheitä, jotka vaivasivat Majakkaa, kuten lasielementtien huurtuminen ja metallielementtien laajeneminen. Horisontin julkisivussa on Vision tavoin vähemmän lasipintaa verrattuna kolmeen ensimmäiseen torniin. Horisontti julkisivu on verhoiltu valkoisella alumiinilla. == Rakentamisen vaiheita == Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) early in construction, June 2023.jpg|3. kesäkuuta 2023 Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction, August 2023.jpg|16. elokuuta 2023 Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction, November 2023.jpg|27. marraskuuta 2023 Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction, Jan 11, 2024.jpg|11. tammikuuta 2024 Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction, Jan 25, 2024.jpg|25. tammikuuta 2024 Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction Mar 4, 2024.jpg|4. maaliskuuta 2024 Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction Apr 10, 2024.jpg|10. huhtikuuta 2024 Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction May 9, 2024.jpg|9. toukokuuta 2024 Tiedosto:Horisontti high-rise (Kalasatama, Helsinki, Finland) under construction May 28, 2024.jpg|28. toukokuuta 2024 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kalasatama Luokka:Helsingin tornitalot Luokka:Helsingin toimistorakennukset Luokka:Rakenteilla olevat rakennukset ja rakennelmat Suomessa Luokka:Pilvenpiirtäjät