EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Keijusalama

Keijusalama () on parhaiten tunnettu yläsalamatyyppi. Se esiintyy voimakkaiden ukkosrajuilmojen yhteydessä, yleensä niiden loppupuolella ja näyttää liittyvän hyvin voimakkaisiin positiivisiin pilvestä maahan iskeviin salamoihin. Keijusalaman sai kuvattua ensimmäisenä Minnesotan yliopiston tutkijaryhmä 6. heinäkuuta 1989. Suomessa keijusalamoita on kuvannut ensi kerran vuonna 2009 pieksämäkeläinen tähtiharrastaja Timo Kantola. Kuvattuihin salamoihin kuului myös kajosalamoita. Keijusalama on pilvestä ylöspäin nouseva hyvin himmeä valoilmiö, joka kohoaa ukkospilven yläpuolella noin 90 kilometrin korkeudelle ilmakehään. Kirkkain osa on tyypillisesti 65–75 kilometrin korkeudessa. Salaman himmeä alaosa, joka alkaa noin 40 kilometrin korkeudelta, muistuttaa sinisiä kuituja kirkkaamman yläosan ollessa pilvimäinen ja kirkkaan punainen. On arvioitu, että keijusalaman energia on noin 10–100 MJ ja teho 5–50 GW. Keijusalamaa edeltää yleensä ilman kuumenemisesta ja ionisaatiosta aiheutuva himmeä, noin yhden millisekunnin kestävä valoilmiö, jolle käytetään nimitystä sprite halo. Vaikka keijusalama on hyvin lyhytaikainen ilmiö (yleensä isku kestää vain noin 3–10 millisekuntia) se on ilmiönä yleensä hitaampi kuin muut yläsalamat. Keijusalamat esiintyvät tavallisesti pieninä rypäinä, johon kuuluu usein kaksi tai useampia samanaikaisia keijuja. Keijusalaman kirkkaus vastaa likimain revontulikaarta, mutta ilmiön lyhytkestoisuuden takia niiden näkeminen paljain silmin on hyvin vaikeaa. Suurinopeuksisella videokameralla ilmiötä on kuitenkin mahdollista tutkia.Tapio J. Tuomi Skepsis-lehdessä 1999 Keijusalama syntyy, kun... # Elektronit virtaavat maasta positiivisesti varautuneeseen ukkospilven yläosaan. # Elektronit syöksyvät ukkospilven yläosasta kohti ylempiä ilmakerroksia. Sininen kajo syntyy niiden törmätessä ilmamolekyyleihin. Ylempänä väri muuttuu punertavaksi törmäysnopeuden kasvaessa. # Kun elektronisuihkuja on yhtä aikaa monta, muodostuu keijusalama. == Katso myös == *Viuhkasalama *Kajosalama == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ESA:n uutinen *Alaskan yliopiston tietoisku keijusalamoista *Keijusalamointia Luokka:Salamat
Usko Santavuori

Usko Volmar Abel Santavuori (16. tammikuuta 1922 Viipuri – 1. kesäkuuta 2003 Espoo) oli suomalainen toimittaja ja aikansa sensaatioreportteri.Usko Santavuoren muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Minttu Mikkonen. Viitattu 28.1.2021. == Elämä == Usko Santavuoren isä oli tuomiorovasti Kustaa Aapo Santavuori.Kuka kukin on 1954, s. 764. Viitattu 30.4.2023. Ennen toimittajauraansa Santavuori ehti palvella tapaninpäivästä 1939 alkaen armeijassa noin neljä ja puoli vuotta. Hän osallistui talvisotaan vapaaehtoisena. Santavuori valmistui Kadettikoulusta upseeriksi vuonna 1941. Hänet ylennettiin taistelevan jalkaväkikomppanian päällikkönä kapteeniksi 23. kesäkuuta 1944 nuorempana kuin kukaan muu itsenäisen Suomen puolustusvoimissa. Myöhemmin Santavuori toimi lyhyen ajan kirjeenvaihtajana Tukholmassa ja sen jälkeen Yleisradion freelance-toimittajana. Santavuori muistetaan erityisesti uraauurtavasta ”tosiradio-ohjelmasta” Radio tekee murron. Hän teki valemurron vuonna 1950 poliisipäällikön suostumuksella, mutta ilmoittamatta lainkaan muille viranomaisille. Ennenkuulumattoman ohjelmaformaatin ohella suurta kohua herätti poliisien kiroilu suorassa radiolähetyksessä ja se, että toimittajaa lyötiin ja uhattiin aseella. Elokuvaohjaaja Matti Kassila teki tapauksesta sitä mukailevan elokuvan Radio tekee murron vuonna 1951. Muita Santavuoren tempauksia olivat sukellus merenpohjaan ja laskuvarjolla hyppääminen, tapaus jota myös sivuttiin elokuvan Radio tekee murron alussa. Santavuori valmistui 1962 lainopin kandidaatiksi. Hän toimi öljy-yhtiö Essossa Suomessa eri tehtävissä, muun muassa Pohjois-Suomen aluepäällikkönä vuosina 1963–1966 ja vuodesta 1966 lähtien pääkonttorissa muun muassa yhteiskuntasuhteista vastaavana johtajana ja yhtiön johtoryhmän jäsenenä. Santavuori oli 1970-luvulla perustamassa suomalaista öljyalan ja toimittajien välistä keskustelufoorumia Pressoil-klubia. Santavuori jäi eläkkeelle vuonna 1982. Santavuori juoksi eläkkeelle jäätyään Helsinki City maratonin. Vuonna 1993 Santavuori kruunasi pitkän tennisharrastuksensa seniorien 70-vuotiaiden kaksinpelin Suomen-mestaruudella. Santavuori toimi aktiivisesti Rotary International -järjestössä, muun muassa Rotary International District 142 Governor -tehtävässä vuosina 1988–1989 sekä Suomen Rotary ry:n hallituksen puheenjohtajana vuosina 1991–1992. Santavuori oli naimisissa Ritva Santavuoren kanssa vuodesta 1955. Heillä on kaksi lasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yle Elävä arkisto, Usko Santavuoren haastattelu Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Aki Luostarinen

Aki Luostarinen (s. 26. joulukuuta 1952 Kangaslampi) on suomalainen runoilija. Hänen esikoiskokoelmansa Näinä aikoina on haaveista vaiettava ilmestyi vuonna 1976. ==Tuotantoa== * Näinä aikoina on haaveista vaiettava (1976) * Luonnostani (1978) * Kosmoksen lapset (1979) * Tyrannit voivat hyvin (1981) * Ikuisuuden laulunpätkä (1984) * Pakanan vaellus, romaani (1990) * Elinkautinen (1995) * Leonidit (1999) * Mennyt on vieras maa. Valitut runot 1975-2002 (2002) * Maan pakolainen (2004) * Poika ja torakat, romaani (2007) * Ajan olo (2012) Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karvaukonkorento

Karvaukonkorento (Brachytron pratense) on ukonkorentojen heimoon kuuluva sudenkorento. Se poikkeaa huomattavasti muista ukonkorennoista ja on sukunsa ainoa laji. ==Koko ja ulkonäkö== Karvaukonkorento on kooltaan noin 54–63 mm. Se on ukonkorennoksi pienikokoinen ja typäkkä. Lajin takaruumis on paksu, eikä se ole kaventunut. Karvaukonkorennon koko ruumis karvainen. Keskiruumiin sivut ovat laajalti vaaleat - koiraalla vihreät, naaraalla keltaiset ja sivuilla on kaksi mustaa pystyraitaa. Takasiiven tyvi on voimakkaasti pyöristynyt ja siipitäplä on hyvin pitkä. ==Elinympäristö== Lajin tyypillisimmät elinympäristöt ovat puhtaat ja rehevät seisovat tai hitaasti virtaavat vedet, kuten lintujärvet, jokisuut ja suolammet. ==Esiintyminen== Karvaukonkorennon lentokausi on kesä-heinäkuu. Laji on aikaisin Suomen ukonkorennoista. Se lentää pääosin kesäkuussa, kun muut ukonkorennot vasta aloittelevat lentoaan. Karvaukonkorento on levinnyt laajalle Euroopassa, mutta esiintyminen laikuittaista. Suomessa sitä tavataan maan etelä- ja kaakkoisosissa. ==Lähteet== Luokka:Sudenkorennot
Axel Oxenstiernan palatsi

Axel Oxenstiernan palatsi on pienehkö palatsimainen rakennus Tukholman vanhassakaupungissa, Suurkirkon pohjoispuolella. Sen on suunnitellut arkkitehti Jean de la Vallée valtakunnankansleri Axel Oxenstiernalle. Rakennus valmistui vuonna 1653.Fredric Bedoire: Stockholms byggnader: Arkitektur och stadsbild, s. 62. Norstedts, Tukholma 2012. Palatsi tunnetaan Tukholman ensimmäisenä roomalaista manierismia edustavana rakennuksena, ja sitä pidetään myös yhtenä de la Valléen pääteoksista. Se on vain yksi osa suurempaa de la Valléen suunnittelemaa palatsikokonaisuutta, joka ei kuitenkaan koskaan valmistunut täydellisesti, sillä Axel Oxenstiernan kuolema vuonna 1654 ja hänen veljensä Erikin kuolema kaksi vuotta myöhemmin keskeyttivät rakennustyöt. Oxenstiernan suku ei koskaan ehtinyt asua palatsissa. Vuosina 1668–1680 Oxenstiernan palatsissa toimi Ruotsin keskuspankki Sveriges Riksbank. Ruotsin valtio on vuodesta 1935 lähtien listannut palatsin tärkeänä historiallisena arkkitehtuurikohteena. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tukholman vanhankaupungin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Tukholman palatsit
Professori Moriarty

Professori James Moriarty on Sherlock Holmes -kirjoissa esiintyvä fiktiivinen henkilö, rikollinen nero, jota on sanottu ”ensimmäiseksi superrikolliseksi”. Conan Doyle esitteli hahmon ensimmäisen kerran tarinassa Viimeinen tapaus, jota Doyle kaavaili alun perin viimeiseksi Sherlock Holmes -tarinaksi, mutta alkoi myöhemmin kirjoittamaan lisää yleisön painostuksesta. Uudemman kerran Moriarty esiintyy Conan Doylen viimeisessä Sherlock Holmes -novellissa Pelon laakso ja kaikkiaan hahmo mainitaan yhteensä viidessä eri Conan Doylen kirjoittamassa Sherlock Holmes -tarinassa. Toisinaan Moriartya on pidetty Sherlock Holmesin arkkivihollisena. Doyle saattoi käyttää Moriartyn esikuvana Lontoossakin vaikuttanutta rikollista Adam Worthia, jota kutsuttiin Scotland Yardissa ”rikollismaailman Napoleoniksi”. 1800-luvulla Englannissa tunnettiin myös joitakin muita rikollisia, joiden taustoihin liittyi Moriartyn omaama matemaattinen lahjakkuus.http://www.siracd.com/index.shtml The Chronicles of Sir Arthur Conan Doyle. Conan Doyle maalasi Moriartysta kuvan rikosten aivoina, joka johtaa ja suojelee viktoriaanisen Englannin alamaailmaa. Sherlock Holmes päättelee Moriartyn olevan useimpien varsinkin Lontoota piinanneiden tapausten takana, joita kaikkia ei ole edes pystytty selvittämään. Aiemmin Moriarty oli toiminut englantilaisen yliopiston professorina ja julkaissut kirjan asteroidien dynamiikasta, ennen kuin joutui eroamaan yliopiston virastaan hänestä levitettyjen puheiden vuoksi. Autiossa talossa tohtori Watson mainitsee, että Moriartylla oli ainakin yksi veli, joka nosti syytteen Sherlock Holmesia vastaan veljensä kuolemasta. == Fiktiivinen elämäkerta == Sherlock Holmesin elämäkerran mukaan Moriarty toimi nuoren Holmesin opettajana. Holmes kuvaili Moriartya Euroopan pahimmaksi rikolliseksi, vaikkei häntä voitukaan yhdistää hänen tekemiinsä rikoksiin. Lopulta Holmes saa kuitenkin tietää Moriartysta ja ryhtyy ”hiljaiseen taisteluun” tätä vastaan. Taistelun tuloksena Moriartyn rikollisryhmä tuhotaan ja muutamaa kätyriä lukuun ottamatta kaikki vangitaan. Moriarty itse pakenee poliisin käsistä kostaakseen Holmesille. Nämä kaksi käyvät lopulta taistelun Sveitsissä Reichenbachin putousten luona, jolloin Moriarty putoaa alas ja kuolee. Holmesinkin uskotaan kuolleen, kuten hahmoon kyllästynyt Doyle alun perin tarkoittikin, mutta myöhemmin selviää, että Holmes vain lavasti kuolemansa. ===Fiktiiviset teokset=== *Tutkielma binomilauseesta (Viimeinen tapaus) **A Treatise on the Binomial Theorem (The Final Problem) *Tutkielma asteroidien dynamiikasta (Pelon laakso) **The Dynamics of an Asteroid (The Valley of Fear) == Lähteet == Luokka:Sherlock Holmes -kirjojen henkilöhahmot Luokka:Superroistot Luokka:Kuvitteelliset tieteilijät Luokka:Kuvitteelliset järjestäytyneen rikollisuuden jäsenet Luokka:Kuvitteelliset professorit
Jean de la Vallée

Jean de la Vallée (1620–1696Vallée, Jean de la Tietosanakirja osa 10, palsta 521, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1919) oli ranskalaissyntyinen arkkitehti, joka asui ja työskenteli Ruotsissa. Ruotsalaisen aatelismiehen tapettua de la Valléen isän Simon de la Valléen jatkoi tämä isältään kesken jääneen Ruotsin ritarihuoneen eli Riddarhusetin suunnittelua. Rakennus valmistui lopulta vuonna 1660. Ennen tätä de la Vallée oli ehtinyt suunnitella kaksi suurta kirkkoa Tukholman keskustaan, Katariinan kirkon vuonna 1656 ja Hedvig Eleonoran kirkon vuonna 1658. De la Vallée toimi suunnittelijana myös monen aatelismiehen palveluksessa. Tukholmaan hän suunnitteli Axel Oxenstiernalle pienen palatsin ja Magnus Gabriel De la Gardielle Karlbergin linnan uudistustyöt. Muita hänen huomattavia töitään ovat Skoklosterin linna, Mariedalin linna, Bonden palatsi sekä Wrangelin palatsi. Molemmat palatsit sijaitsevat Riddarholmenilla, Tukholman Vanhassakaupungissa. Vuonna 1680 de la Valléelle ylennettiin Tukholman kaupunginarkkitehdiksi, ja vuonna 1691 hän sai kuninkaallisen arkkitehdin arvonimen. Hänet aateloitiin vuonna 1692. De la Vallée oli vuodesta 1654 asti aviossa Anna Maria Böösin kanssa. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset arkkitehdit Luokka:Ranskalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1620 syntyneet Luokka:Vuonna 1696 kuolleet
20 suosikkia – Metsämökin tonttu

20 suosikkia – Metsämökin tonttu on suomalaisen laulajan Jussi Raittisen kokoelma-albumi, joka on saanut nimensä vuoden 1974 Syksyn sävel -kilpailun voittajakappaleesta. == Kappaleet == * Metsämökin tonttu - 2.34 * Kesäduuni blues - 2.14 * Mä tahdon rokata - 1.50 * Blueberry Hill - 3.02 * Mä oon rock- kuningas - 2.36 * Hän kuudentoista on - 2.12 * Krokotiili rock - 3.33 * Mona Lisa - 1.53 * Vankila-rock - 2.33 * Murtuneen sydämen hotelli - 3.38 * Valtatie 66 - 2.33 * Et voi sä estää - 2.15 * Takaa ajatusten virran - 3.05 * Päästä pois tahtoisin - 3.45 * Hallelujaa häntä rakastan - 2.15 * Rehtorin luiseva salli - 2.33 * No niin Mary Lou 2.26 * Oon yksin niin - 2.27 * Käy ohitsein - 2.07 * Tukholma - 3.06 == Katso myös == * 20 suosikkia -sarjan muut levyt == Aiheesta muualla == * Rytmimusiikin Syke: 20 Suosikkia - Metsämökin tonttu Luokka:Vuoden 1998 kokoelma-albumit Luokka:Jussi Raittisen albumit
Darkness on the Edge of Town

Darkness on the Edge of Town on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin neljäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1978.http://www.rollingstone.com/music/artists/bruce-springsteen/albumguide Darkness on the Edge of Town nousi Billboardin albumilistan kymmenen myydyimmän albumin joukkoon, mutta menestys ei ollut pysyvää. Suomessa se nousi myydyimpien albumien listalla sijalle 27. == Äänitykset == Darkness on the Edge of Townia päästiin äänittämään vasta, kun monet oikeuskiistat entistä tuottajaa Mike Appelia vastaan saatiin käsiteltyä. Äänityssessiot alkoivat Atlanticin studioilla Keski-Manhattanilla, mistä ne siirtyivät syyskuussa Record Plantiin. Springsteenin musiikillinen tunnelma ja sanoitukset muuttuivat synkemmiksi, jonka sanotaan johtuvan juuri oikeuskiistoista, jotka johtuivat Springsteenin allekirjoittamasta "orjasopimuksesta" Mike Appelin kanssa. Äänityksissä, joissa äänitettiin kymmeniä lauluja eri musiikkityyleistä, Springsteen etsi tunnelmaa, joka sijoittuisi Born to Run -albumin toiveikkuuden ja 1970-luvun kyynisyyden väliin. Uusien kappaleiden aikuiset ja kokeneet henkilöt kamppailisivat tuota kyynisyyttä vastaan. Hän sai musiikillisia vaikutteita countrysta, The Animalsin työväenluokkaisesta bluesista ja punkista. Levyn sanoitukset kertovat useista epäonnistuneista ihmiskohtaloista, jotka yrittävät paeta todellisuutta. Runsaasta materiaalista Springsteen seuloi albumille ne kappaleet, jotka muodostivat kertomuksen. Ylijääneitä kappaleita olivat muiden muassa Because the Night ja Fire. == Kansi == Kansikuvan on ottanut Frank Stefanko. Kansitekstien kiitoksissa on mainittu Mike Batlan, Bob Chirmside, Doug Sutphin ja Charles Plotkin. == Kappaleet == # Badlands - (4:01) # Adam Raised a Cain - (4:32) # Something in the Night - (5:11) # Candy's Room - (2:51) # Racing in the Street - (6:53) # The Promised Land - (4:33) # Factory - (2:17) # Streets of Fire - (4:09) # Prove It All Night - (3:56) # Darkness on the Edge of Town - (4:28) Kaikki kappaleet ovat Springsteenin tekemiä. LP-levyn ykköspuoli päättyy kappaleeseen "Racing in the Street". Kappaleiden sanat on painettu LP:n mukana seuranneelle erilliselle paperiarkille. == Kokoonpano == * Clarence Clemons, saksofoni, lyömäsoittimet * Danny Federici, urut * Roy Bittan, piano * Bruce Springsteen, laulu, soolokitara, huuliharppu * Garry Tallent, basso * Steve Van Zandt, kitara * Max Weinberg, rummut == Tuotanto == * Tuottajat: Jon Landau, Bruce Springsteen * Tuotantoapulainen: Steve Van Zandt * Äänittäjä: Jimmy Iovine * Miksaus: Charles Plotkin, Jimmy Iovine * Äänittäjän apulainen: Thom Panunzio * Äänitys- ja miksausstudio: Record Plant, New York City * Masterointi: Mike Reese, Mastering Lab, Los Angeles, Kalifornia * Valokuvat: Frank Stefanko == Lähteet == * Bruce Springsteen LP Darkness on the Edge of Town (CBS 86061) 1978 === Viitteet === == Kirjallisuutta == * Luokka:Bruce Springsteenin albumit Luokka:Vuoden 1978 albumit
Stadin kundin kaiho

Stadin kundin kaiho on suomalaisen laulajan Jussi Raittisen kokoelma-albumi. == Kappaleet == * Takaa ajatusten virran - 3.37 * Rampa sydän - 2.14 * Hirvi älä tule tielle - 4.33 * Samassa veneessä - 2.40 * Stadin kundin kaiho - 3.54 * Stadin kesis - 3.08 * Ihmisen satumaa - 3.50 * Mañana - 3.58 * Mr. Blues - 4.16 * Gartsan gundi - 3.03 * Varjoisan kujan poika - 3.09 * Olet paha - 3.01 * Oma vaarini oon - 2.58 * Esplanadi - 6.52 == Aiheesta muualla == * Rytmimusiikin Syke: Stadin kundin kaiho Luokka:Vuoden 2000 kokoelma-albumit Luokka:Jussi Raittisen albumit
Gran Caffé Doney

thumb|Rakennus, jossa kahvila sijaitsi Gran Caffé Doney tai Doney's oli Firenzessä 1800-luvun lopulla perustettu kahvila. Se sijaitsi Via Tornabuonilla lähellä Ison-Britannian konsulaattia. Kahvilan asiakaskunta koostui ylä- ja keskiluokasta, erityisesti Firenzessä asuvista briteistä. Doney olikin yksi Firenzessä asuvien ulkomaalaisten suosituimmista kohtauspaikoista. Kun Italia Benito Mussolinin johdolla hyökkäsi Abessiniaan eli nykyiseen Etiopiaan, britit esittivät julkisen paheksuntansa sodanjulistuksesta ja tästä syystä fasistit suorittivat muutamia väkivaltaisia mellakoita Gran Caffé Doney'hyn vuosina 1935–1936. Gran Caffé Doney'n kuuluisimpia asiakkaita ovat olleet seurapiirirouva Violet Trefusis, joka sai Mussolinilta audienssin vuonna 1937 sekä The Scorpioni -ryhmä, joka vaikutti Firenzessä maailmansotien välillä. Doney suljettiin vuonna 1986. Gran Caffé Doney on myös yksi elokuvan Teetä Mussolinin kanssa keskeisistä tapahtumapaikoista. Luokka:Firenze Luokka: Kahvilat Luokka:Italialaiset yritykset
Metyyliasetoasetaatti

Metyyliasetoasetaatin kemiallinen kaava on C5H8O3 ja rakennekaava CH3OOCCH2COCH3. Metyyliasetoasetaatista käytetään myös nimityksiä asetoetikkahappometyyliesteri ja 1-metoksibutaani-1,3-dioni. Metyyliasetoasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 116,1 g/mol, sulamispiste −27 °C, kiehumispiste 171,7 °C, tiheys 1,08 g/cm3, liukoisuus veteen 50 g/100 ml 20 °C:n lämpötilassa, leimahduspiste 77 °C c.c., itsesyttymislämpötila 280 °C ja CAS-numero 105-45-3. Metyyliasetoasetaattia valmistetaan diketeenin ja metanolin välisellä reaktiolla. Reaktio suoritetaan 50-80 °C:n lämpötilassa ja katalyyttinä käytetään trimetyyliamiinia, trietyyliamiinia tai pyrimidiiniä.Christoph Taeschler: Ketenes, Ketene Dimers, and Related Substances, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 23.04.2013 Katso myös etyyliasetoasetaatti. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Asetaatit
Radio tekee murron

Radio tekee murron on Matti Kassilan ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1951. Kassilan ja Aarne Tarkaksen käsikirjoittaman rikoskomedian pääosissa ovat Hannes Häyrinen ja Ritva Arvelo. Notkeasti kerrotussa elokuvassa on ilmeisiä film noir -vaikutteita.Päivän elokuvia, Tv-maailma 51–52/2011, s. 45. Elokuva sai kolme Jussi-palkintoa (käsikirjoitus, ohjaus, miesnäyttelijä). Elokuvassa nähdään Usko Santavuoren reportaaseja mukailevat jaksot laskuvarjohypystä (”Maan ja taivaan välillä”) ja murrosta (”Valemurto”). Hävittäjä-ässä Oiva Tuominen on elokuvan alussa cameoroolissa lentäjänä. Elokuvan ensi-ilta oli 6. huhtikuuta 1951 Bio Rexissä ja Tuulensuussa. == Juoni == Elokuvan idea perustuu Usko Santavuoren edellisenä vuonna tekemään Suomessa uraa-uurtavaan radioreportaasiin, jossa hän tekeytyi murtovarkaaksi ja teki valemurron radioliikkeeseen.Radio tekee murron. Ylen Areenan podcast, jossa Pekka Tiilikainen muistelee valemurtoa (1987). Viranomaiset eivät olleet saaneet siitä etukäteen tietoa lukuun ottamatta Helsingin poliisikomentajaa, jonka luvan turvin Santavuori toimi. Elokuvassa valemurto tehdään Helsingin taidemuseoon, mutta todelliset konnat saavat vihiä aikeesta ja vievät museosta samanaikaisesti tauluja, joiden katoamisesta toimittaja Teräsvuori joutuu vastuuseen. Koska Teräsvuori päätti toimia yksin esimiehen annettua hänen juttuideansa toiselle, ei poliisi tahdo ottaa todesta hänen tarinaansa valemurrosta. == Arviot == Aikalaisarvioijat antoivat elokuvalle suitsutusta yksimielisesti. Olavi Veistäjä (Aamulehti) kirjoitti: ”[...tekijät ovat] saaneet syntymään todella jännittävän, vaihtelevan ja vauhdikkaan kotoisen seikkailufilmin” ja Juha Nevalaisen (Ilta-Sanomat) arviossa elokuva on ”teknilliseltä valmiudeltaan ja kekseliäältä ohjaukseltaan – – toden totta kansainvälistä luokkaa"., Lehdistöarvio, viitattu 10.1.2014. Tv-maailman kriitikon mielestä elokuva on kestänyt aikaa hyvin, vaikka sen ajatuksellinen sisältö on jokseenkin vaatimaton. == Näyttelijät == ==Palkinnot== *Jussi- palkinnot:Jussi-palkinnot ** Paras miespääosanäyttelijä: Hannes Häyrinen ** Paras käsikirjoitus: Matti Kassila ja Aarne Tarkas ** Paras paras ohjaus: Matti Kassila == Lähteet == Luokka:Vuoden 1951 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Matti Kassilan ohjaamat elokuvat Luokka:Aarne Tarkaksen käsikirjoittamat elokuvat Luokka:Suomalaiset rikoselokuvat Luokka:Jussi-palkitut elokuvat
Hajalan rautatieasema

Hajalan rautatieasema (, , ratakm 157+733) on Salon kaupungissa rantaradalla sijaitseva entinen rautatieasema. Asema avattiin 1. marraskuuta 1899 ja asemarakennus valmistui vuonna 1904. Henkilöliikenne lakkautettiin 1. kesäkuuta 1969 ja koko liikennepaikka 1. kesäkuuta 1987. Nykyään asema on yksityisomisteinen asuinrakennus. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Hajalan rautatieasema Useita kuvia asemasta. Rautatieasema Luokka:Salon rautatieliikennepaikat Luokka:Salon historia Luokka:Bruno Granholmin suunnittelemat rakennukset Luokka:Varsinais-Suomen lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Suomen 1890-luvulla rakennetut rautatieliikennepaikat
Keskilohja

Keskilohja (ruots. Mellanlojo) on Lohjan 11. kaupunginosa. Se sijaitsee noin 1,5 kilometrin päässä kaupungin keskustasta Lohjanharjun toisella puolella, valtatie 25:n eteläpuolella. Rakennuskanta koostuu suurelta osin rintamamiestaloista, Keskilohjantien kerrostaloista sekä osittain teollisuudesta. Keskilohjan kaupunginosassa sijaitsee Lemminkäinen Oyj:n Lohjan kateainetehdas. Siellä sijaitsee myös konditoria Pink Lemon. Keskilohjaa kutsutaan usein puhekielessä Nummentaustaksi, mutta Nummentaustaan kuuluvat Keskilohjan lisäksi Gruotila, Metsola, Pappilankorpi, Veijola ja Vienola. Idässä Keskilohjan Gruotilasta erottaa Harmajankatu ja Rajamäenkatu, etelässä Vienolasta Siuntionkatu, lännessä Metsolasta Malminkatu ja pohjoisessa Anttilan kaupunginosasta valtatie 25. ==Palvelut== Keskilohjalla on Nummentaustan viipalekoulu (1.–2. luokka), Mäntylän päiväkoti, Siwa, sekä Würth. Liikuntamahdollisuudet ovat suhteellisen hyvät, koska kävelymatkan päässä on liikuntakeskus, josta löytyy uimahalli, jäähalli, urheilukenttä ja kouluilta löytyy koripallokenttiä. Takasenkadulla sijaitsee Takasenpuisto, jossa on leikkipuiston lisäksi pallokenttä. Alueen asukkaita palvelee myös Gruotilan puolella sijaitseva Ojaniitun leikkipuisto ja kenttä, joka talvisin jäädytetään luistelukentäksi. Paikallisliikenteen linja-autot kulkevat Keskilohjan läpi Keskilohjantietä ja Puistokatua pitkin. ==Katso myös== Keskilohjan seisake ==Lähteet== Luokka:Lohjan kaupunginosat
Jakobiinikäki

Jakobiinikäki (Oxylophus jacobinusPerrins, Christopher M. 1992: Otavan lintutieto. Maailman linnut. – Otava. Helsinki tai Clamator jacobinus) on vanhalta nimeltään kirjokäki. Nykyisin nimeä kirjokäki käytetään kuitenkin Cacomantis sonneratii-lajista. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 33 cm. Puku on mustavalkoinen siten, että selkäpuoli, pää ja pyrstö ovat sinimustat ja alapuoli valkoinen. Tavataan myös mustia yksilöitä, joilla valkoista on vain läiskä siivessä. Päälaella on töyhtö. == Levinneisyys == Saharan eteläpuolinen Afrikka ja siitä itään aina Intiaan ja Myanmariin saakka. On tavattu Suomessa, mutta havainto on tulkittu tarhakarkulaiseksi, sillä pesimäalueellaan laji on lyhyen matkan muuttaja. == Elinympäristö == Pensaikot, kosteikot ja viljelysmaat. == Lisääntyminen == Käet ovat loisia, ja niin myös jakobiinkäki. Se munii ainoan munansa tavallisesti pensastimalin (Turdoides) pesään. == Ravinto == Kovakuoriaiset ja muut hyönteiset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mäkipelto, Jouni 1979: [Kirjokäki Clamator jacobinus*] Lehtimäellä. – Lintumies 4.1979 s. 184–185. LYL. *ITIS: Clamator jacobinus Luokka:Käkilinnut
Pop Show

Pop show on kokoelma-albumi, jolla esiintyvät Jorma Kääriäinen & Agents, Jussi & The Boys, Jussi & The Agents ja pelkkä The Boys. Albumi julkaistiin vuonna 2004. == Kappaleet == # – Jorma Kääriäinen & Agents # - Jorma Kääriäinen & Agents # - Jorma Kääriäinen & Agents # – Jussi & The Boys # – Jussi & The Boys # – The Boys # - Jorma Kääriäinen & Agents # - Jorma Kääriäinen & Agents # - Jorma Kääriäinen & Agents # – Jussi & The Boys # – Jussi & The Boys # – The Boys # – Jussi & The Agents # – Jorma Kääriäinen & The Boys == Kokoonpanot == ===Jussi & The Boys=== * Jussi Raittinen – laulu, bassokitara * Eero Lupari – kitarat, taustalaulu * Jari Metsberg – kitarat, taustalaulu * Rudy Ryynänen – rummut, lyömäsoittimet ja taustalaulu ===Agents=== * Jorma Kääriäinen – laulu, rytmikitara * Esa Pulliainen – soolokitara * Kai Pulliainen – bassokitara * Heikki Sandrén – rummut == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rytmimusiikin Syke: Pop Show Luokka:Vuoden 2004 albumit Luokka:Agentsin albumit Luokka:The Boysin albumit
Kontu (Kivennapa)

Kontu on Kivennavan pitäjään kuulunut kylä. Se sijaitsee Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutetulla alueella. ==Konnun kylän historia ennen luovutusta== Konnun kylän maat olivat Kivennavan Linnamäen pappilan maita ja alueella asuivat pappilan torpparit, jotka suorittivat päivätöitä pappilaan. Uuden torpparilain voimaan tultua 1923 Konnun kylän torpparit vapautuivat velvollisuuksistaan ja tämän jälkeen kylä vaurastui ja viljelyspinta-ala kasvoi. Kylässä toimi mylly, jonka yhteydessä oli pärehöylä.Kiuru, s. 470-471, 190 Kivennavan kirkonkylän hautausmaan tultua täyteen Konnun kylään, Konnuntienhaaraan perustettiin Kankaan hautausmaa, senaatin tehtyä asiasta päätöksen 27. heinäkuuta 1915 . Alueelta siirrettiin pois muutamia mökkejä uuden hautausmaan tieltä ja rakennettiin hautauskappeli, joka valmistui v. 1933. Kappelin alla oli ruumishuone ja kalustovaja. 1930-luvulla hautausmaa kunnostettiin ja alueelta kaadettiin monikymmenvuotiset suuret kuuset, hautausmaalle tehtiin hiekoitetut käytävät ja moniväriset kukkaistutukset.Kiuru, s. 209-210 == Lähteet == * Kiuru, Paavo: Kivennapa - muistelmia ja kuvia entisestä kotiseudusta, Kivennavan historiatoimikunta, Pieksämäki, 1952 === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Kivennapaseura ry * Konnun kartta * Hämäläinen-Forslund, Pirjo 1997. Kontu : kolmasti halkaistu kylä. Helsinki : Konnun kylän kirjatoimikunta Luokka:Kivennavan kylät
Karol Szymanowski

Karol Maciej Szymanowski (3. lokakuuta 1882 Tymoszówka, Kiovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 29. maaliskuuta 1937 Lausanne, Sveitsi) oli puolalainen säveltäjä ja pianisti. Szymanowski syntyi nykyisen Ukrainan alueella ja opiskeli Varsovassa http://www.naxos.com/composerinfo/1018.htm sekä myöhemmin Berliinissä. http://www.karadar.com/Dictionary/szymanowski.html Hän sai tuotantoonsa vaikutteita muiden muassa Frédéric Chopinilta, Richard Wagnerilta, Richard Straussilta, Johannes Brahmsilta ja Max Regeriltä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Szymanowskista tuli sävellyksen professori Varsovan konservatoriossa. Szymanowski sävelsi muun muassa neljä sinfoniaa, kaksi viulukonserttoa, kamarimusiikkia ja kaksi oopperaa. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * Luokka:Puolalaiset säveltäjät Luokka:Puolalaiset oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Säännöllinen alkuluku

Matematiikassa säännöllinen alkuluku on tietyntyyppinen pariton alkuluku. Alkuluku p on säännöllinen, jos se ei jaa p:nnen syklotomisen kunnan luokkalukua. Ensimmäiset säännölliset alkuluvut ovat: :3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23, 29, 31, 41, … On otaksuttu, että säännöllisiä alkulukuja on äärettömän monta. Edelleen on otaksuttu, että e−1/2 eli noin 61 % kaikista alkuluvuista on säännöllisiä. Tässä tiheydellä tarkoitetaan luonnollista tiheyttä. Säännölliset alkuluvut keksi Ernst Kummer, joka osoitti, että Fermat'n suuri lause on voimassa kaikille säännöllisille alkulukueksponenteille (ja siten myös niiden monikerroille). Yhtäpitävä määritelmä säännölliselle alkuluvulle on, että alkuluku p on säännöllinen, jos p ei jaa Bernoullin luvun Bk osoittajaa kun k = 2, 4, 6, …, p − 3\. Pariton alkuluku, joka ei ole säännöllinen, on nimeltään epäsäännöllinen alkuluku. Luku Bk, missä osoittaja on jaollinen p:llä, on nimeltään p:n epäsäännöllisyyden indeksi. Johan Jensen osoitti vuonna 1915, että on olemassa äärettömän monta epäsäännöllistä alkulukua. Näistä ensimmäiset ovat 37, 59, 67, 101, 103, 131 ja 149. == Aiheesta muualla == * The Prime Glossary: Säännöllinen alkuluku Luokka:Algebrallinen lukuteoria Luokka:Ratkaisemattomat matemaattiset ongelmat
Metyyliklooriasetaatti

Metyyliklooriasetaatin kemiallinen kaava on C3H5ClO2 ja rakennekaava ClCH2COOCH3. Metyyliklooriasetaatista käytetään myös nimityksiä metyylimonoklooriasetaatti ja metyyli-alfa-klooriasetaatti. Metyyliklooriasetaatti on kloorietikkahapon (C2H3ClO2) metyyliesteri. Metyyliklooriasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 108,53 g/mol, sulamispiste −32,1 °C, kiehumispiste 129,5 °C, tiheys 1,2 g/cm3, liukoisuus veteen 5,2 g/100 ml 19,8 °C:n lämpötilassa, leimahduspiste 57 °C c.c. ja CAS-numero 96-34-4. ==Valmistus ja käyttö== Metyyliklooriasetaattia valmistetaan metanolin ja kloorietikkahapon tai klooriasetyylikloridin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään lähtöaineena valmistettaessa hyönteismyrkkyjä, hajusteita ja lääkkeitä. Metyyliklooriasetaatti reagoi muun muassa β-jononin kanssa Darzens-reaktiolla tuotteen, jota käytetään A-vitamiinin synteesissä.Earl D. Morris & John C. Bost : Acetic Acid, Halogenated Derivatives, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2002. Viitattu 25.04.2013 ==Lähteet== == Katso myös == *Etyyliklooriasetaatti == Aiheesta muualla == * Luokka:Asetaatit
Termosfääri

Termosfääri on ilmakehän kerros 100–500 kilometrin korkeudessa mesosfäärin ja eksosfäärin välissä. Termosfäärin alinta osaa kutsutaan ionosfääriksi; siellä aines on ionisoituneessa muodossa. Termosfäärissä esiintyy revontulia. Revontulet syntyvät ionosfäärissä, kun aurinkotuulen protonit ja elektronit törmäävät ilmakehän atomeihin ja molekyyleihin. Termosfääri suojaa Maapalloa gamma- ja röntgensäteilyltä, ja radioaallot heijastuvat termosfääristä. Termosfäärissä lämpötila nousee ylöspäin mentäessä Auringon hyvin lyhytaaltoisen ultraviolettisäteilyn seurauksena aina 2 000 celsiusasteeseen saakka. Koska termosfäärin aine on äärimmäisen harvaa, korkealla lämpötilalla ei kuitenkaan ole juuri minkäänlaista lämmittävää vaikutusta. Termosfääri sisältää kerroksittain happi- ja typpiatomeja ja -molekyylejä, typpioksideja ja myös heliumia. Tuulia tai pystysuoria virtauksia ei esiinny. ==Lähteet== Luokka:Ilmakehä
Surkastuma

Surkastuma eli rudimentti on elin, joka on jäänyt tarpeettomaksi evoluution myötä. Sen alkuperäinen toiminnallinen tarkoitus heikkenee tai vaihtuu toiseksi. Surkastunut elin jää keskeneräiseksi ja toimimattomaksi eliön kasvun myötä. ==Ihmisellä== Ihmisen surkastumia ovat häntäluu, umpisuoli, viisaudenhampaat, silmän vilkkuluomi, korvalihakset, ylähuulen viiksilihakset, ranteen palmaris longus -jänne, pohkeen plantaris-lihas, vatsan pyramidalis- lihas, rinnan sternalis-lihas, miehen nännit sekä ihon kananlihalle meneminen, käden tarttumisheijaste ja hikka. Jotkin pitkään surkastumiksi arvellut elimet saattavat kuitenkin ollakin tarpeellisia. Esimerkiksi umpilisäke on tärkeä suojapaikka suolistobakteereille. ==Lähteet== Luokka:Evoluutio
N-propyyliasetaatti

n-propyyliasetaatin kemiallinen kaava on C5H10O2 ja rakennekaava CH3COOCH2CH2CH3. n-propyyliasetaatista käytetään myös nimityksiä 1-asetoksipropaani ja 1-propyyliasetaatti. n-propyyliasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 102,13 g/mol, sulamispiste −92 °C, kiehumispiste 101,6 °C, tiheys 0,9 g/cm3, liukoisuus veteen on kohtalainen, leimahduspiste 14 °C c.c., itsesyttymislämpötila 450 °C ja CAS-numero 109-60-4. Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä. Katso myös n-propyyliasetaatin isomeerista muotoa isopropyyliasetaattia. Propyyliasetaatin tärkein käyttökohde on toimia painomusteissa liuottimena. Se liuottaa hyvin erityisesti selluloosanitraattia, mutta myös eräitä muita polymeerejä, kuten kumeja. Yhdistettä voidaan käyttää myös hajusteissa.Raj Sakamuri: Esters, Organic, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2003. Viitattu 25.04.2013 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *PubChem: Propyl acetate *Human Metabolome Database (HMDB): Propyl acetate *DrugBank: Propyl Acetate *Yeast Metabolome Database (YMDB): Propyl acetate *ChemBlink: Propyl acetate *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Propyl-acetate *Pherobase: Floral Compound - 3Ac *Pherobase: Semiochemical - 3Ac Luokka:Asetaatit
Ymir (sarjakuvahahmo)

Ymir on Marvel-kustantamon luoma superroisto. Hahmo perustuu norjalaiseen, mytologiseen Ymiriin. Ymirin ensiesiintyminen tapahtui Journey Into Mystery -lehden numerossa 97. Hahmon loivat Stan Lee ja Jack Kirby. == Historia == Ymir on vanhin ja kaikkein voimakkain huurrejättiläisistä. Olentojen suuri koko, kestävyys ja valtaisa voima on tehnyt niistä asgardilaisten pahimpia vihollisia jo vuosituhansien ajan. Ymir on koko rotunsa kantaisä. Hänen ulkomuotonsa poikkeaa kuitenkin suuresti nykyisistä huurrejättiläisistä, jotka muistuttavat enemmän suurta ihmistä. Ymir ja useat hänen rotunsa ensimmäisistä jäsenistä tunnettiin myös nimellä jääjättiläiset. Ymirin nykyiset vaiheet ja sijainti on tuntematon. == Voimat & varusteet == Ymir on yli 300 metriä pitkä huurrejättiläinen ja valtavasti voimakkaampi kuin yksikään rotunsa toinen jäsen. Ymir nostaa yli 100 tonnia (joka on ylin voimaluokitus Marvel- universumissa). Ymir on myös hyvin pitkäikäinen, mahdollisesti kuolematon. Hänen kehonsa muistuttaa jäätä sen eri muodoissa ja ellei Ymir kykenisi luomaan hyvin valtavan kylmiä pakkasaaltoja itsestään, hän sulaisi korkeammissa lämpötiloissa. Ymirin keho on kuitenkin hyvin vastustuskykyinen haavoja vastaan ja vaikka hänen jäinen muotonsa murenisikin, Ymir kykenee tahtoessaan sulauttamaan ne takaisin itseensä. Ymir kykenee lisäksi ulottuvuuksienväliseen teleportaatioon. Ymir kylmettää jatkuvasti ruumiinsa ympärillä olevaa ilmaa ja kykenee luomaan ympärilleen pakkasaaltoja. Lisäksi hän kykenee tahtoessaan jäädyttämään mitä tahansa koskeekin, kuten elävää kudosta, materiaa tai jopa ilmaa. Tämän kyvyn tarkka alkuperä on hämärän peitossa, mutta sen arvellaan johtuvan magiasta. Myös Ymirin suosima taisteluase, valtava jäänuija saattaa olla Ymirin itse luoma. === Rajoitukset === Ymir ei ole kovin älykäs (vaikka kykeneekin puhumaan) ja luottaa taisteluissa raakaan voimaansa. Taitava taistelija kykenee helposti hyödyntämään tätä. == Ymir muissa medioissa == Marvel: Ultimate Alliance- pelissä Ymir on yksi pelin pomohahmoista. Luokka:Marvel-universumin superroistot
Propyleeniglykolimonometyylieetteriasetaatti

Propyleeniglykolimonometyylieetteriasetaatin kemiallinen kaava on C6H12O3 ja rakennekaava CH3CH(OCOCH3)CH2OCH3. Propyleeniglykolimonometyylieetteriasetaatista käytetään myös nimityksiä 2-metoksi-1-metyylietyyliasetaatti, 1,2-propaanidiolimonometyylieetteriasetaatti, 1-metoksi-2-propanoliasetaatti ja 1-metoksi-2-asetoksipropaani. Propyleeniglykolimonometyylieetteriasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, syttyvä, hygroskooppinen neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 132,2 g/mol, sulamispiste –87 °C, kiehumispiste 146 °C, tiheys 0,96 g/cm3, liukoisuus veteen 19,8 g/100 ml, leimahduspiste 42 °C c.c., taitekerroin 1,401–1,403 ja CAS-numero 108-65-6. == Aiheesta muualla == * *PubChem: Propylene glycol methyl ether acetate *ChemBlink: 1-Methoxy-2-propyl acetate *Inchem: 1-Methoxy-2-propanol acetate CAS N°: 108-65-6 (pdf) Luokka:Asetaatit
Välitunti

thumb|Välitunti hanoilaisessa oppilaitoksessa. Välitunti on kouluissa oppituntien välissä vietettävä tauko. Suomessa välitunti kestää tavallisesti 15 minuuttia, mutta ruokavälitunti kestää yleensä vähintään 30 minuuttia. Välitunnin alkamisen ja päättymisen ilmaisee yleensä soiva kello. Ylemmillä kouluasteilla välitunteja voi olla kaksoistuntien väleissä. Välituntien aikana vaihdetaan tarpeen mukaan luokkaa, ja lisäksi välitunteja käytetään siirtymiseen oman koulualueen ulkopuolella olevaan erikoisluokkaan tai liikuntatuntien pitopaikkaan. Yleisenä käytäntönä on päivittäin tietty välitunti niin sanottu ulkovälitunti, jolloin oppilaiden tulee olla ulkona koulun alueella. Oppilaat ovat välitunnilla koulun vastuulla. Välituntia valvoo välituntivalvoja, joka on yksi tai useampia koulun opettajista tai muusta henkilökunnasta. Peruskoulussa oppilaat eivät yleensä saa poistua välitunneilla koulun alueelta ilman opettajien lupaa. Välituntivalvonnan tarkoituksena on muun muassa ehkäistä koulukiusaamista ja muuta koulun järjestyssääntöjen vastaista toimintaa. Välituntien aikana oppilaat voivat viettää aikaansa koulukavereidensa kanssa sekä muun muassa liikkua, pelata ja leikkiä. Välitunti on mainittu perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa. Niiden mukaan välituntien tulisi tarjota oppilaalle virkistystä, vaihtelua ja tukea oppilaiden tervettä kehitystä, sosiaalisia suhteita ja opiskelussa jaksamista. Eräät tutkijat ovat esittäneet, että suomalainen välitunti voi osaltaan selittää suomalaisten oppilaiden hyviä oppimistuloksia kansainvälisissä vertailuissa. == Lähteet == Luokka:Koulutus
Neidonkorennot

Neidonkorennot (Calopterygidae) ovat hentosudenkorentojen heimo. Heimon lajit ovat useimmiten kirkasvärisiä, sinisiä tai vihreitä, ja niiden siivissä on usein selkeää väritystä. Naaraiden siivessä on valesiipitäplä. Useat lajit ovat virtavesilajeja; ne on helppo huomata tummasta värityksestä ja lepattavasta, perhosmaisesta lennostaan. Suomessa tavataan kahta lajia, joista kumpikin elää virtavesillä. *Neidonkorento (Calopteryx virgo) *Immenkorento (Calopteryx splendens) == Heimoon kuuluvia sukuja == *Calopteryx *Hetaerina *Iridictyon *Mnesarete == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Neidonkorennot (Calopterygidae) *ITIS: Calopterygidae Luokka:Sudenkorennot
Keijukorennot

Keijukorennot (Lestidae) ovat hentosudenkorentoja. Ne ovat pienikokoisia, sinisen- ja vihreänkirjavia tai ruskeita loppukesän lajeja. Lestes-suvun keijukorennot pitävät siipiä tyypillisesti hieman auki levitettyinä. Sympecma- suvun kirsikorennot ovat poikkeuksellisia sudenkorentoja, sillä ne talvehtivat aikuisina. Ne muistuttavat ulkoisesti enemmän tytönkorentoja. Keijukorennot elävät lähes kaikenlaisissa biotoopeissa. Suomen keijukorennot jaetaan kahteen sukuun. == Lajeja == === Keijukorennot Lestes === *isokeijukorento (Lestes dryas) *sirokeijukorento (Lestes sponsa) *hentokeijukorento (Lestes virens)Yle, uutiset 28.8.2011 === Kirsikorennot Sympecma === *lännenkirsikorento (Sympecma fusca) *idänkirsikorento (Sympecma paedisca) Keijukorennoista on Suomessa rauhoitettu yksi laji, idänkirsikorento. == Lähteet == Luokka:Sudenkorennot
Sek-heksyyliasetaatti

sek-heksyyliasetaatin kemiallinen kaava on C8H16O2 ja rakennekaava CH3COOCH(CH3)CH2CH(CH3)2. sek-heksyyliasetaatista käytetään myös nimiä 1,3-dimetyylibutyyliasetaatti ja metyyli-isoamyyliasetaatti. sek- heksyyliasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 144,2 g/mol, sulamispiste −64 °C, kiehumispiste 146 °C, tiheys 0,86 g/cm3, ei liukene veteen, leimahduspiste 45 °C c.c. ja CAS-numero 108-84-9. sek-heksyyliasetaattia käytetään esimerkiksi lakkojen liuottimena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * PubChem: 1,3-Dimethylbutyl acetate Luokka:Asetaatit
Rekolan rautatieasema

Rekolan rautatieasema (, ) on lähiliikenteen asema Keravan kaupunkiradalla, Vantaan Rekolassa. Helsingin päärautatieasemalta on Rekolaan matkaa noin 20 kilometriä. Asema palvelee ensisijaisesti Rekolan ja Asolan kaupunginosia, joiden rajalla asema sijaitsee. Rekolan asemalta on matkaa Koivukylän asemalle alle kilometrin, mikä tekee asemavälistä pääradan lyhyimmän. Rekolan asema ei ole aivan yhtä vilkas kuin Koivukylän asema. Lähellä Rekolan asemaa sijaitsee Peijaksen sairaala. Asema otettiin käyttöön vuonna 1889. Se sijaitsi alun perin nykyistä etelämpänä. Vuonna 1913 sinne valmistui puinen asema­rakennus. Nykyiselle paikalleen asema siirrettiin 1. joulu­kuuta 1980, samalla kun Koivukylän asema otettiin käyttöön ja Rekolan pohjois­puolella sijainnut Hanalan seisake lakkautettiin. Riihimäen suuntaan liikennöidään raiteelta 3 ja Helsinkiin raiteelta 4.https://www.vr.fi/cs/vr/doc/Rekola.pdf Aseman länsipuolella on kaksi raidetta, joita käyttää aseman ohittavat kauko- ja lähijunat. Tiedosto:Rekola railway station underpass C.JPG|Aseman alikulkutunneli. Tiedosto:Tunnel of Rekola railway station in Rekola, Vantaa, Finland, 2021 April.jpg|Portaat laituritasolle. Tunnelista kulkee laitureille myös loiva ramppi. Hissejä asemalla ei ole. Tiedosto:Rekola railway station - Rekolan asema C IMG 4995.JPG|Aseman länsipuolella on Asolaan kuuluvia kerrostaloja. __NOTOC__ ==Asemalla pysähtyvät junat== * (Helsinki–Kerava) * (Helsinki–Riihimäki-yöjuna) == Linja-autoyhteydet == HSL:n linja-autot: *itäpuolisella Rekolantiellä: **631 (Tikkurila–Korso–Kulomäki) **721 (Hakaniemi–Havukoski–Päiväkumpu–Rekola–Koivukylä) **721N-yölinja (Rautatientori–Kuninkaala–Jokiniemi–Havukoski–Päiväkumpu–Rekola–Koivukylä) **723-palvelulinja (Peijas–Päiväkumpu) *länsipuolisella Asolanväylällä: **587 (Mellunmäki–Hakunila–Honkanummi–Korso–Vierumäki) **633N (Rautatientori–Simonkylä–Leinelä–Korso–Ahjo–Kerava) **735 (Tikkurila–Korso–Mikkola) ** 973 (Peijas–Korso–Kannisto–Kerava) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kuva Rekolan asemalta (Resiina) *Video aseman ohittavista erilaisista junista (YouTube) Luokka:Vantaan henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat Luokka:Rekola
Harmaakurkkurastas

Harmaakurkkurastas eli taigarastas (Turdus obscurus) on hieman punakylkirastasta muistuttava siperialainen rastas. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 20–23 cm, siipien kärkiväli 36–38 cm ja paino noin 60 g. Rinta ja kupeet ovat oranssit, vatsa valkea, siivet ja selkäpuoli ruskehtavat ja pää, hartiat sekä rinta harmaat. Naamassa kaksi valkoista juovaa, joiden välissä mustaa silmän edessä. Nokka on keltamusta. Sukupuolet ovat lähes samanvärisiä. == Levinneisyys == Siperian havumetsäalueen eli taigan pesimälintu, joka muuttomatkoillaan harhautuu toisinaan myös Eurooppaan. Se on muuttolintu, joka talvehtii Aasian eteläosissa Japanista Intiaan. Lajin elinympäristön ala on noin 10 miljoonaa neliökilometriä. Suomessa harmaakurkkurastas on harvinainen satunnaisvieras, se on tavattu viidesti vuoden 2007 loppuun mennessä.Rariteettikomitea Lintu on harvinainen vierailija Länsi-Alaskan saarilla enimmäkseen keväällä. == Elinympäristö == Siperiassa laji pesii havumetsissä, Kaukoidässä myös lehtimetsissä jokivarsilla, järven- ja merentametsissä sekä hedelmätarhoissa ja puistoissa. Tavataan vuoristossa noin kahden kilometrin korkeudelle saakka. == Lisääntyminen == Pesä on puussa ja munia on 4–6. == Ravinto == Harmaakurkkurastas on kaikkiruokainen ja sen ravinto koostuu madoista, hyönteisistä ja muista selkärangattomista sekä marjoista ja hedelmistä. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa, V. – Oxford University Press. Hongkong. ISBN 0-19-857508-4 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Huhta-Koivisto, Markku ym. 1979: Harmaakurkkurastas Turdus obscurus* ensi kertaa Suomessa. – Lintumies 4.1979 s. 187–188. LYL. * Mikkola, Karno 1984: Harmaakurkkurastas Paraisilla. – Lintumies 4.1984 s. 178. LYL. Luokka:Rastaat
Tytönkorennot

Tytönkorennot (Coenagrionidae) ovat suuri hentosudenkorentojen heimo, johon kuuluu suuri osa Euroopan hentosudenkorennoista. Useiden lajien koiraat ovat sinisen ja mustan kirjavia. Eräät Suomen yleisimmistä sudenkorennoista kuuluvat tähän ryhmään, samoin Suomen harvinaisin sudenkorento, kääpiötytönkorento. Suomessa tavataan kuutta sukua ja 12 eri lajia. ==Suomessa tavatut tytönkorentosuvut== *Ischnura **hoikkatytönkorento (Ischnura elegans) **keritytönkorento (Ischnura pumilio) *Enallagma **okatytönkorento (Enallagma cyathigerum) *Coenagrion **sirotytönkorento (Coenagrion pulchellum) **eteläntytönkorento (Coenagrion puella) **keihästytönkorento (Coenagrion hastulatum) **kuutytönkorento (Coenagrion lunulatum) **taigatytönkorento (Coenagrion johanssoni) **vihertytönkorento (Coenagrion armatum) *Erythromma **isotytönkorento (Erythromma najas) *Pyrrhosoma **punatytönkorento (Pyrrhosoma nymphula) *Nehalennia **kääpiötytönkorento (Nehalennia speciosa) ==Lähteet== *
Guild Wars Factions

Guild Wars Factions on ensimmäinen lisäosa MMORPG-peliin Guild Wars. Factions sijoittuu Aasiasta vaikutteita saaneelle Cantha-mantereelle. Vaikka kyseessä on periaatteesa lisäosa, se toimii myös ilman alkuperäistä kopiota pelistä, tosin omistamalla myös alkuperäisen pelin saa siihen enemmän ominaisuuksia. Pelin sivutarina liittyy kahden kansan – Luxonien ja Kurzickien – välisiin taisteluihin Jademeren ja kivettyneen Kaikujen metsän resursseista ja päätarina Shiro Tagachin, keisarin murhaajan, nousemiseen kuolleista ja kostosta. Pelaajalla on mahdollisuus valita puolensa Kurzickien ja Luxonien välisissä taisteluissa. Factions tuo kaksi uutta ammattia peliin: Assassin on salamurhaaja, joka liikkuu nopeasti varjoissa ja nimen mukaisesti salamurhaa käyttäen aseinaan tikareita. Ritualist on shamaani, joka käyttää sielujen voimia joukkueensa auttamiseen ja vihollisten tuhoamiseen. Factions tuo mukanaan kokonaan uuden PvE-kampanjan, kaksi uutta hahmoluokkaa assassinin ja ritualistin, uusia taitoja sekä suojavarusteita vanhoillekin hahmoluokille, ja muutaman uuden pelimuodon sekä PvE- että PvP-puolelle. Assassinin toiminta perustuu hyökkäysskillien ketjuttamiseen ja nopeaan vahingon tuottamiseen. Assassin on myös suosittu tankki: tietyillä skilleillä assassin voi estää lähes kaiken itseensä kohdistuvan vahingon. Ritualist: Ritualist on sekoitus aikaisemmista ammateista, joka käyttää hyväkseen henkien voimia, esimerkiksi kutsumalla henkiolentoja avukseen taistelukentälle tai vahvistamalla joukkuetoveriensa aseita erilaisilla aseloitsuilla. == Aiheesta muualla == * Luokka:MMORPG-pelit Luokka:NCsoft Luokka:Windows-pelit Luokka:Vuoden 2006 videopelit
Shay Given

Seamus ”Shay” Given (s. 20. huhtikuuta 1976 Lifford, Donegalin kreivikunta) on irlantilainen jalkapallomaalivahti, joka edusti uransa kaksi viimeistä kautta 2015–2017 Englannin Valioliigassa pelannutta Stoke Cityä. Newcastlen ja Irlannin maajoukkueen kapteenina toiminut Given aloitti ammattilaisuransa vuonna 1994 Blackburn Roversissa. Blackburnissa Given torjui kolmen kauden aikana vain kolmessa ottelussa. Vuonna 1995 Given oli lainalla Swindonissa pelaten viidessä ottelussa. Seuraavan vuoden Given vietti lainalla Sunderlandissa. Vuonna 1997 Newcastle hankki Givenin 1,5 miljoonalla punnalla. Given nousi nopeasti joukkueen ykkösmaalivahdiksi ja torjui jo vuonna 1998 FA Cupin loppuottelussa. Irlannin maajoukkuetta Given edusti vuosina 1996–2016 yhteensä 134 kertaa ja toimi maajoukkueen kapteeninakin. Hän pelasi vuoden 2002 MM-kisoissa ja vuoden 2012 EM-kisoissa sekä kuului myös vuoden 2016 EM- kisajoukkueeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu Luokka:Irlantilaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Harald Hein

Harald Hein (Harald III Hen, nin 1040–1080) oli Tanskan kuningas 1076–1080. Harald oli Sven Estridinpojan vanhin poika. Ennen kuninkaaksi tuloaan Harald osallistui vuonna 1069 setänsä Asbjørnin kanssa yhdelle viimeisistä Englantiin suuntautuneista viikinkiretkistä. Haraldin lyhyt valtakausi lienee ollut melko rauhallinen, lukuun ottamatta pieniä kiistoja nuorempien veljiensä Knuutin ja Eerikin kanssa. Harald mainitaan demokraattisena ja oikeamielisenä hallitsijana, joka pyrki parantamaan Tanskan lyömien kolikoiden laatua. Harald kuoli lapsettomana vuonna 1080. Hänet on haudattu Dalbyn kirkkoon, Skooneen. == Lähteet == Luokka:Tanskan kuninkaat Luokka:Vuonna 1080 kuolleet