Kanavuori

thumb|250px|Koskenvuori, kuvassa näkyvä silta on Jyväskylä–Pieksämäki-radan Haapakosken rautatiesilta Kanavuori on Jyväskylän 72. kaupunginosa, joka kuului Jyväskylän maalaiskuntaan ennen vuoden 2009 kuntaliitosta. Alueella sijaitsee samanniminen mäki, jonka korkeus on noin 200 metriä. Kanavuori tunnetaan suositusta luontopolustaan. Kanavuoren alueen asutus koostuu pääasiassa Etu-Kanavuoren omakotitaloalueesta, joka sijaitsee mäen juurella Vaajanvirran rannalla sekä Jyväskylä–Pieksämäki-radan varrella. Myös Ruokosaaren asuinalue sekä Naissaari kuuluvat viralliseen kaupunginosaan. Kanavuoressa oli aiemmin rautatieseisake, mutta se poistettiin käytöstä 1983. Kanavuoren asukasluku oli vuoden 2007 lopussa 738 henkeä.http://www.jyvaskyla.fi/vaajakoski ==Maantietoa== === Maankohoamat === Kanavuori on jyrkkäseinäinen, kallioinen ja sijaitsee Leppäveden rannalla. Mäen korkeus on 197,5 metriä merenpinnasta ja yli sata metriä viereisten vesistöjen pinnasta. Kanavuoren pohjoispuolella on Koskenvuori. Koskenvuoren huippu ympäristöineen on luonnonsuojelualue. Kanavuoren lähistöllä on neljä pienempää luonnonsuojelualuetta. Kanavuori ja Koskenvuori ovat EU:n Natura 2000 -ohjelman suojelukohteita. === Ruokosaari === Ruokosaari on Kanavuoren kaupunginosan itäosassa, Leppäveden rannalla sijaitseva niemi. Asutus ja vapaa-ajan asunnot sijaitsevat niemen pohjoisosassa, jossa on myös yksi maatila sekä Jyväskylän seurakunnan Koivuniemen leirikeskus. Vuonna 2008, jolloin alue kuului vielä Jyväskylän maalaiskuntaan, Ruokosaarella oli noin 60 taloa vapaa-ajan asunnot mukaan luettuna. Niemen eteläosassa sijaitseva Mustaniemi on asumaton, mutta siellä on toiminut kivimurskaamo. Vuoden 2008 osayleiskaavan laatimisen yhteydessä tutkittiin mahdollista pientalorakentamista Ruokosaarelle ja Kairahtaan. ==Kanavuoren luolasto== Vuoren toisella puolen sijaitsi aiemmin puolustusvoimien Suojeluvarikko (SluV, niin sanottu Kanavuoren varikko). Puolustusvoimien käyttöön oli Kanavuoren sisälle louhittu useaan kerrokseen noin 13 000 neliömetriä taisteluvälineiden säilytykseen ja huoltoon tarkoitettua varasto- ja työskentelytilaa. Luolastoa louhittiin talvisodan ajan, ja tunnelit valmistuivat 1940. Vuonna 1944 siellä aloitettiin pistoolin patruunoiden valmistus. Sotien jälkeen sinne varastoitiin aseita ja ampumatarvikkeita, 1950-luvulla linnoituskalustoa ja huoltovarmuusmateriaalia. Vuonna 1966 luolastosta tuli Puolustustusvoimien suojeluvarikko, ja 1974 aloitettiin suojelualantarvikkeiden kuten kaasunaamareiden valmistus. Puolustusvoimien toiminta päättyi luolastossa vuonna 2003. Helsingin Sanomat 16.11.2011 s.A 10 Kallioluolastosta tulee tietotekniikalle kestävä suoja. Luolasto on vuodesta 2006 lähtien ollut yksityisen Kiinteistö Oy Vuoriluolat -yrityksen omistuksessa. Joulukuussa 2009 Helsingissä toimiva valtakunnallinen Tekniikan museo solmi vuokrasopimuksen varastotilojensa sijoittamisesta Kanavuoreen.http://www.kanavuori.fi/ajankohtaista.php?id=40 Myös jyväskyläläisen Alvar Aalto -museon varastotilat sijaitsevat Kanavuoren luolissa.http://www.kanavuori.fi/ajankohtaista.php?id=38 Luolastossa on vuokratiloja myös tietotekniikalle. Vuonna 2019 Jyväskylän yliopiston kirjaston vapaakappalekokoelma siirrettiin luolastoon. Lisäksi Kanavuoressa on ampumarata, pienyrityksiä ja korkean turvallisuusluokan konesali, jota operoi Tnnet Oy. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *KOY-Vuoriluolat-yhtiön kotisivut Luokka:Jyväskylän kaupunginosat Luokka:Jyväskylän maalaiskunta Luokka:Suomen kaivetut luolat Luokka:Vaajakoski–Jyskä