EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Gravitaatiovakio

Gravitaatiovakio G on vakio, jonka avulla lasketaan painovoima tietyllä etäisyydellä tietyn massaisesta kappaleesta. Painovoima on suoraan verrannollinen kappaleiden massoihin ja kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön. Verrannollisuuskerroin on gravitaatiovakio. Gravitaatiovakion arvo on: : G = 6{,}67430 \cdot 10^{-11} \ \mbox{N} \ \mbox{m}^2 \ \mbox{kg}^{-2} \, :: = 6{,}67430 \cdot 10^{-11} \ \mbox{m}^3 \ \mbox{kg}^{-1} \ \mbox{s}^{-2} \, Vakion suhteellinen epätarkkuus on 2{,}2\cdot10^{-5} == Vakion mittaus == Gravitaatiovakio sisältyi vakiokertoimena jo Isaac Newtonin vuonna 1687 julkaisemaan gravitaatiolakiin, mutta sen arvo pysyi vielä yli sadan vuoden ajan tuntemattomana. Tämä johtui siitä, että punnittavissa olevien kappaleiden väliset gravitaatiovoimat ovat niin heikkoja, ettei niitä pystytty havaitsemaan. Newtonin aikana tunnettiin jo Maan pinnalla vallitseva painovoiman kiihtyvyys, joka nykyisissä mittayksiköissä on g = 9,81 m/s2 sekä Maan säde r = 6366 km = 6,366 * 106 m , joten näiden avulla voitiin kyllä laskea Maan massan ja gravitaatiovakion tulo: : G M = g r^2 mistä saatiin tulon arvoksi noin 3,9 * 1014 m3/s2. Yhtäpitävästi tämä tulo voitiin laskea myös Kuun kiertoajan ja etäisyyden avulla seuraavasti: : G M = v^2 R = \frac{4 \pi^2 R^3}{T^2} missä v on Kuun liikenopeus, R sen radan säde = 3,8 * 108 m ja T sen kiertoaika = 27,5 d = 2,376 * 106 s, mistä tulon GM arvoksi saadaan niin ikään 3,9 * 1014 m3/s2. Sitä seikkaa, että nämä molemmat johtivat samaan tulokseen, Newton pitikin tärkeänä todisteena gravitaatiolain yleispätevyydelle. Maan massalle ja samalla gravitaatiovakiolle hän saattoi kuitenkin esittää vain hyvin karkeita likiarvoja olettamalla, että Maan tiheys olisi kauttaaltaan samaa luokkaa kuin kallioperän pintakerroksissa yleisimpien kivilajien. Tarkemmin gravitaatiovakion sai ensimmäisenä mitatuksi vasta Henry Cavendish vuonna 1798 käyttämällä John Michellin keksimää torsiovaakaa. Siihen hän kiinnitti kaksi lyijykuulaa, joiden välinen gravitaatiovoima oli jo mitattavissa niiden aikaansaaman kiertymän perusteella. Samalla hän sai määritetyksi myös Maan massanPrabhakar Gondhalekar: The Grip of Gravity, The Quest for Understanding the Laws of Motion and Gravity, p. 193–194, Cambridge University Press 2001, ISBN 0 521 80316 0K. V. Laurikainen, Uuno Nurmi, Rolf Qvickström, Erkki Rosenberbg, Matti Tiilikainen: Lukion fysiikka 2, s. 133–134, WSOY 1974, ISBN 951-0-05657-X, ja Maan keskitiheys osoittautui selvästi suuremmaksi kuin Maan pintakerrosten kallioperän. Cavendishin saama arvo poikkesi nykyisin hyväksytystä vain suunnilleen yhden prosentin. Kuitenkin mittausteknisten hankaluuksien vuoksi gravitaatiovakion arvo tunnetaan vielä nykyisinkin epätarkemmin kuin muiden yleisten luonnonvakioiden. ==Lähteet== *http://physics.nist.gov/cuu/Constants/index.html ===Viitteet=== Luokka:Luonnonvakiot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Gemini 4

Gemini 4 oli avaruuslento, joka toteutettiin 3.–7. kesäkuuta 1965. Lento kesti yhteensä 98 tuntia. Avaruusaluksessa mukana olivat astronautit Edward White ja James McDivitt. White suoritti ensimmäisenä yhdysvaltalaisena avaruuskävelyn. Se tapahtui 160 kilometrin lentokorkeudessa ja kesti 20 minuuttia. Lennon aikana miehistö yritti mennä lähelle avaruuteen jäänyttä Titan-kantoraketin osaa. Yritys kuitenkin epäonnistui miehistön tekemän virheen takia. == Lähteet == Gemini 04 Gemini 04 Luokka:Vuoden 1965 avaruustoiminta
Jan Bos

Jan Bos (s. 29. maaliskuuta 1975 Harderwijk, Alankomaat) on alankomaalainen pikaluistelija ja kilpapyöräilijä. Matkakohtaisista MM-kisoista Bosilla on 1 000 metriltä kulta vuodelta 1999, kolme hopeaa vuosilta 1997, 2000 ja 2005 sekä 1 500 metriltä pronssia vuodelta 2000. Sprintterien MM-kisoista Bosilla on maailmanmestaruuskulta vuodelta 1998, hopeaa vuodelta 1999 ja pronssia vuodelta 2006. Naganon olympialaisista 1998 Bos voitti 1 000 metrillä hopeaa ja Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hän uusi hopeamitalinsa samalla matkalla. Bos osallistui Torinon olympialaisiin 2006 ja Vancouverin olympialaisiin 2010, mutta ei saavuttanut niissä mitalisijaa. Ateenan kesäolympialaisissa 2004 Bos osallistui ratapyöräilyn joukkuekilpailuun yhdessä veljensä Theo Bosin kanssa. He sijoittuvat kilpailussa kuudenneksi. == Henkilökohtaiset ennätykset == *500 m: 34,72 (2002) *1 000 m: 1.07,20 (2009) *1 500 m: 1.44,87 (2007) *5 000 m: 6.46,59 (2001) *10 000 m: 15.23,18 (1993) Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *SpeedSkatingStats.com: Jan Bos Luokka:Alankomaalaiset pikaluistelijat Luokka:Alankomaalaiset ratapyöräilijät Luokka:Alankomaalaiset olympiamitalistit Luokka:Alankomaalaiset pikaluisteluvalmentajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Prototähti

Prototähti on syntyvä tähti. Sitä ympäröi tähtienvälisen aineen pilvi, josta tähti on tiivistymässä. Prototähtiä voidaan havaita vain pitkäaaltoisen säteilyn alueella: radio- tai infrapunasäteilyllä. ==Katso myös== *Globuli *FU Orionis-tähti *T Tauri-tähti == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Nuclear Fusion in Protostars * Protostars Luokka:Tähden kehitys
Tiheysaaltoteoria

Tiheysaaltoteoria on Chia-Chiao Lin ja Frank H. Shun 1960-luvulla kehittämä teoria spiraaligalaksin muodostumista. Sen avulla on pystytty selittämään miksi molekyylipilvet, HII-alueet ja pimeät sumut muodostuvat galaksin kierrehaaroihin.Tähtitieteen perusteet, s. 504 Tiheysaalto on pyörivässä järjestelmässä, kuten galaksissa tai kertymäkiekossa esiintyvä liikkuva paineaalto. Se etenee keskustasta ulospäin, kunnes vaimenee olemattomiin. Esimerkiksi Linnunradan ja muiden galaksien kierteishaarat ovat tiheysaaltoja, jotka ovat saaneet aikaan kohtaamansa tähtienvälisen kaasun kokoonpuristumista ja romahtamista uusiksi tähdiksi. Nämä uudet ja kirkkaat tähdet paljastavat galaktisten tiheysaaltojen olemassaolon. Galaksien tiheysaallot saavat alkunsa ja pysyvät yllä mitä todennäköisimmin pienempien seuralaisgalaksien aikaan saamien, niin kutsuttujen Lindbladin resonanssien avulla. Myös galaksien keskustojen epäsymmetrisyys, kuten kaksi toisiaan kiertävää massiivista mustaa aukkoa voivat olla tiheysaaltojen alullepaneva voima. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * * * * * Luokka:Tähtitiede
Herbigin–Haron kohde

Herbig-Haro-kohde (HH-kohde) on pieni tähtimäinen kirkas sumu, jollaisia on havaittu T Tauri -tähtien lähellä. Se on ilmeisesti kaasusuihkupari, joka sinkoutuu vastamuodostuneesta tähdestä napojen suunnassa. Suihkun törmätessä tähtienväliseen aineeseen se hohtaa hyvin kirkkaana. Suihkujen massat ovat 1–20 Maan massaa. Kohteet on nimetty George Herbigin ja Guillermo Haron mukaan, jotka havaitsivat niitä toisistaan riippumatta 1940-luvulla. == Katso myös== *Prototähti == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Comprehensive catalogue of HH objects at the University of Colorado * Animations of HH object jets from HST observations Luokka:Kaasusumut Luokka:Tähdet
T Tauri -tähti

T Tauri -tähti on nuori tähti, joka on kutistumassa kohti vakaata tilaa ja ydinreaktioiden alkamistahttp://www.ursa.fi/extra/kosmos/t/t-tauri-tahti.html. Viitattu 17.5.2012.. Näissä tähdissä havaitaan epäsäännöllisiä valonvaihteluja, ne ovat siis kirkkaudeltaan muuttuvia tähtiä. Niiden muuttujaluokka on INT. T Tauri -tähdet luetaan sumumuuttujiin ja purkautuviin muuttujiinhttp://www.ursa.fi/extra/kosmos/p/purkautuva_muuttuja.html. Viitattu 17.5.2012.. Nämä tähdet ovat nuorimpia näkyviä tähtiä. T Tauri -tähdissä on enemmän litiumia kuin Auringossa, koska ytimen lämpötila ei nouse tarpeeksi korkeaksiKarttunen et al, s. 356. T Taurin yhteydessä on muuttuva heijastussumu, jota kutsutaan löytäjänsä, brittiläisen astronomin John Russell Hindin mukaan nimellä Hindin muuttuva sumu. == Katso myös == *Prototähti *Herbig-Haro-kohde *FU Orionis -tähti ==Lähteet== * ===Viitteet=== *
Pieni Magellanin pilvi

Pieni Magellanin pilvi (Pieni Magalhãesin pilvi, SMC), josta käytetään myös tunnusta NGC 292, on Linnunradan seuralaisgalaksi. Se sijaitsee Tukaanin tähdistössä, lähellään Suuri Magellanin pilvi. Molemmat galaksit on nimetty portugalilaisen löytöretkeilijän Fernão de Magalhãesin mukaan. Ne ovat osa Linnunradan ja sen suurten naapurigalaksien muodostamaa Paikallista ryhmää. Niiden yhteisnimitys on Magellanin pilvet. == Perustietoa == Pieni Magellanin pilvi sijaitsee 210 000 valovuoden päässä meistä. Se on varsin pieni epäsäännöllinen galaksi, jossa on kuitenkin vähintään 10 miljardia tähteä. Kääpiögalaksin läpimitta on useita tuhansia valovuosia, ja se on Linnunradan kolmanneksi lähin seuralainen. == Historia == Pienen Magellanin pilven löytöhistoria on samanlainen kuin Suurenkin, ovathan ne toisilleen lähekkäisiä ja helposti erottuvia eteläisen tähtitaivaan kohteita. Eteläisen pallonpuoliskon kansat ovat varmasti tunteneet galaksin jo esihistoriallisina aikoina, mutta eurooppalaisille se oli tuntematon ennen suurten löytöretkien aikaa. Amerigo Vespucci havaitsi ilmeisesti galaksin kolmannella merimatkallaan 1503–1504, mutta vasta vuonna 1519 kohde tuli länsimaiden tietoisuuteen, kun Fernão de Magalhães löysi uudelleen sekä suuren että pienen ”pilven”, jotka nimettiin hänen mukaansa. Ryhmä tutkijoita tuli vuoden 2023 lopulla johtopäätökseen, että Pieni Magellanin pilvi saattaa sittenkin olla kaksi galaksia, joista toinen sijaitsisi Maasta katsoen toisen takana. == Havaitseminen == Koska Pieni Magellanin pilvi sijaitsee vain 18 asteen päässä eteläisestä taivaannavasta, ei sitä milloinkaan voida havaita Euroopasta eikä muiltakaan pohjoisilta alueilta. Sen sijaan eteläisellä pallonpuoliskolla ja päiväntasaajan molemmin puolin se on suhteellisen hyvä havaintokohde. Se on myös yksi kaukaisimmista kohteista, jotka voi nähdä paljain silmin. Galaksi on kuitenkin Suurta Magellanin pilveä pienempi kooltaan, ja se sijaitsee myös sitä kauempana, joten se on selvästi himmeämpi, kirkkaudeltaan (magnitudiltaan) noin +2,7, eli se näkyy hyvin ilman apuvälineitä valosaasteettomassa ympäristössä. Laajahkon koon takia sen pintakirkkaus on pieni, ja se näyttää todellakin epämääräiseltä pilveltä. == Katso myös == *Magellanin pilvet *Suuri Magellanin pilvi == Lähteet == Luokka:Epäsäännölliset kääpiögalaksit 0292 Luokka:Linnunradan alaryhmä
Planetesimaali

Planetesimaali on pieni taivaankappale, jollaisesta tähtiä kiertävät planeetat syntyvät. Se on niin suuri, ettei kaasun jarrutus vaikuta siihen merkittävästi. Planetesimaalien kokoluokka vaihtelee metristä pieniin planeettoihin. Komeetat ja pikkuplaneetat saattavat olla jäljelle jääneitä planetesimaaleja. == Määritelmä == Planetesimaali määritellään useimmin kappaleeksi, jonka kokoinen taivaankappale pystyy vaikuttamaan vetovoimallaan suunnilleen saman kokoisin kappaleeseen. Planetesimaali on myös niin suuri, ettei ympäröivä kaasu vaikuta käytännössä sen liikkeeseen lämpöliikkeellään, pyörteisyydellään jne. Tämän mukaan pienimpien planetesimaalien läpimitta olisi noin 1 km, mikä vastaa pientä pikkuplaneettaa. Suurimpien planetesimaalien läpimitat ovat noin 100-1000 km luokkaa. == Teorian historia == Thomas Chamberlin esitti ajatuksen, että planeetat olisivat syntyneet törmäämällä pienemmistä kappaleista. Näitä hän kutsui infinitesimaali- sanasta kehitetyllä planetesimaali-sanalla. Planetesimaaliajatusta kannattanut Forest Moulton esitti 1905 planetesimaalien tulleen Auringosta tähden lähiohituksen takia irronneesta kielekkeestä. Teoria Auringosta sinkoutuneesta aineesta jäi seuraavina vuosikymmeninä pois muodista, koska laskemalla todettiin mahdottomaksi, että Auringosta nopeasti pois sinkoava aine voisi tiivistyä tai jäädä Aurinkoa kiertämään. Planetesimaaliteorian kehittivät tieteellisempään muotoon neuvostoliittolaiset Otto Schmidt ja Viktor Safronov. == Planetesimaalien synty== Kaasu ja pöly asettuivat alkuaurinkoa syntyneessä esiplanetaarisessa kiekossa osasten keskinäisten törmäysten ja pyörimisen takia samaan tasoon. Pienet epäsäännölliset pölyhiukkaset kasautuivat helposti noin millimetrin-metrin kokoisiksi jyväsiksi. Nämä ajautuivat kaasun jarrutuksen takia kohti Aurinkoa. Teorian mukaan nämä kasautuivat planetesimaaleiksi. Tätä esti osasten kimpoaminen ja hajoaminen törmäyksissä sekä jyvästen ajautuminen Aurinkoon. Osasten kasvua voi verrata "villakoirien" kasvuun ja suurten rakeiden syntyyn ukkospilvessä. Osaset kasvoivat, jos olivat huokoisia, jäisiä ja keskinäinen törmäysnopeus pienehkö. Planetesimaalien syntyä ei täysin ymmärretä. Niiden synnyn katsotaan yleensä vaativan tuhansia kertoja suurempaa pintatiheyttä kuin mikä esiplanetaarisessa kiekossa keskimäärin oli.Planetesimaalien synty saattoi johtua pääosin mm. kaasun pyörteilystäVortices as nurseries for planetesimal formation in protoplanetary discs. == Planeettojen synty == Planetesimaalit törmäilivät toisiinsa muodostaen protoplaneettoja. Nykyään planetesimaalit ovat joko poistuneet aurinkokunnasta, yhdistyneet suuremmiksi kappaleiksi tai kiertävät aurinkoa joko asteroidivyöhykkeellä tai aurinkokunnan ulko-osissa, esim. Kuiperin vyöhykkeellä. ==Lähteet== Luokka:Aurinkokunnan synty
Protoplaneetta

Protoplaneetta on syntyvä planeetta, joka on tavallista planeettaa pienempi. Eräässä mielessä esimerkiksi Marsia voitaneen pitää Aurinkokunnan syntyajoilta jäljelle jääneenä protoplaneettana. Protoplaneetta on pallomainen, jos sen läpimitta on suunnilleen yli 400–900 kilometriä. Protoplaneetta kerää itseensä lisää materiaalia, kun sen painovoima vetää pienempiä kappaleita puoleensa. Kun protoplaneetan halkaisija on noin 4 000 kilometriä, se voi pitää myös jonkinlaisen kaasukehän. Halkaisijan ollessa noin 10 000 kilometriä planeetalla voi olla jo huomattava kaasukehä, ja jos muut edellytykset täyttyvät, se voi mahdollisesti ylläpitää elämää. Protoplaneettoja oli kymmeniä niin sanotussa oligarkkivaiheessa. Oman aurinkokuntamme syntyvaiheissa melko iso protoplaneetta Theia mahdollisesti törmäsi proto- Maahan, minkä seurauksena syntyi Maa–Kuu-yhdistelmä. Tätä on astronomisesti pidettävä kaksoisplaneettana enemmän kuin planeetta–satelliitti-yhdistelmänä. Mahdollisesti myös Venus-planeettaan sen synnyn alkuvaiheessa törmäsi suuri kohde. Alku-Venus ei hajonnut osiin, mutta sen "vuorokausi" on pidempi kuin Venuksen "vuosi". Lisäksi Venus pyörii vastapäivään. Kaukana Auringosta protoplaneetat keräsivät ympäröivästä esiplanetaarisesta kiekosta ympärilleen suuren kaasuvaipan ja niistä tuli jättiläisplaneettoja. Protoplaneetat vaelsivat alkuaurinkoa ympäröivässä, aurinkosumua sisältävässä kertymäkiekossa kohti Aurinkoa. Lisäksi kolme suurinta asteroidia, Vesta, Ceres ja Pallas ovat aurinkokunnan alkuajoilta säilyneitä protoplaneettoja. Suuret Neptunuksentakaiset kappaleet mm. Kuiperin vyöhykkeellä ovat myös protoplaneettoja. Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Vestan, Junon ja Pallaksen ominaisuudet Nimi Symboli Keskimääräinen läpimitta Massa Keskietäisyys Auringosta (AU) Kiertoaika (vuotta) Radan kaltevuus auringon päiväntasaajaa vastaan (°) Radan soikeus Pyörähdysaika (päivää) Kuita Renkaita Kaasukehä Vesta 0,04 0,000043 2,36 3,63 7,14 0,089 0,22 ei ei ei Juno 0,02 0,000005 2,67 4,36 12,98 0,255 0,30 ei ei ei Pallas 0,04 0,000034 2,77 4,61 34,84 0,231 0,33 ei ei ei ==Lähteet== Luokka:Planeettatyypit Luokka:Aurinkokunnan synty
Spacelab

Spacelab oli Euroopan avaruusjärjestön avaruuslaboratorio, joka suunniteltiin mahtumaan avaruussukkulan rahtiruumaan. Huhtikuussa 1973 NASA ja ESRO (Euroopan avaruusjärjestön edeltäjä) päättivät avaruuslaboratorion rakentamisesta. Ensimmäisten komponenttien valmistus alkoi vuonna 1974. Spacelabin rakensi saksalainen ERNO, josta myöhemmin tuli osa EADS Space Transportation -yhtiötä. Moduuleita rakennettiin kaksi kappaletta. Ensimmäinen laboratorio LM1 toimitettiin ilmaiseksi NASAlle, jota vastaan ESAn astrounautit saivat käyttää sukkulan kuljetuspalvelua. Spacelabiin kuului myös järjestelmä, jolla voitiin tehdä kokeita laboratorion ulkopuolella, tyhjiössä. Sen rakensi British Aerospace -yhtiö. Spacelab oli joko ainoana tai yhtenä hyötykuormana 25:llä NASAn avaruussukkulalennolla 1983–2000 välisenä aikana. Spacelab palasi sukkulan mukana takaisin maahan. ISS-aseman rakentaminen lopetti Spacelab-lennot, mutta näiden kaltaisia Spacehab-lentoja jatkettiin - Columbian onnettomuuslento STS-107 oli sellainen. == Spacelab-lennot == * STS-9, Spacelab 1, marraskuu 1983, LM1 * STS-51-B, Spacelab 3, huhtikuu 1985, LM1 * STS-51-F, Spacelab 2, heinäkuu 1985, Palette * STS-61-A, Spacelab D1, lokakuu 1985, LM2 * STS-35, ASTRO-1, joulukuu 1990, Palette * STS-40, SLS-1, kesäkuu 1991, LM1 * STS-42, IML-1, tammikuu 1992, LM2 * STS-45, ATLAS-1, maaliskuu 1992, Palette * STS-50, USML-1, kesäkuu 1992, LM1 * STS-47, Spacelab-J, syyskuu 1992, LM2 * STS-56, ATLAS-2, huhtikuu 1993, Palette * STS-55, Spacelab D2, huhtikuu 1993, LM1 * STS-58, SLS-2, lokakuu 1993, LM2 * STS-59, SRL-1, huhtikuu 1994, Palette * STS-65, IML-2, heinäkuu 1994, LM1 * STS-68, SRL-2, lokakuu 1994, Palette * STS-66, ATLAS-3, marraskuu 1994, Palette * STS-67, ASTRO-2, maaliskuu 1995, Palette * STS-71, Spacelab-Mir, kesäkuu 1995, LM2 * STS-73, USML-2, lokakuu 1995, LM1 * STS-78, LMS, kesäkuu 1996, LM2 * STS-83, MSL-1, huhtikuu 1997, LM1 * STS-94, MSL-1R, heinäkuu 1997, LM1 * STS-90, Neurolab, huhtikuu 1998, LM2 * STS-99, SRTM, helmikuu 2000, Palette center|550px == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Miehitetyt avaruuslennot
Kōshin’etsu

Kōshin’etsu () on Japanin Chūbun seudulla sijaitseva alue, joka koostuu Yamanashin, Naganon ja Niigatan prefektuureista. Sen nimi on muodostettu näitä prefektuureja vastanneiden provinssien eli Kain, Shinanon ja Echigon nimien ensimmäisistä kirjoitusmerkeistä: Kain (甲斐) ensimmäinen kirjoitusmerkki voidaan lukea myös kō, Shinanon (信濃) shin ja Echigon (越後) etsu. Kōshin’etsulla on tiiviit taloudelliset ja yhteiskunnalliset siteet sen itäpuolella sijaitsevaan Kantōn alueeseen, ja niistä käytetäänkin usein yhdistelmänimeä Kantō–Kōshin’etsun alue. Kōshin’etsu on suureksi osaksi vuoristo- ja ylänköaluetta, joka toimii matkailu- ja virkistyskohteena Kantōn ja Keihanshinin metropolien asukkaille. Alueen maatalous tuottaa esimerkiksi koshihikari-riisiä sekä kasviksia ja hedelmiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanin alueet
Tōkai

Tōkai () on Chūbun seutuun kuuluva alue Japanissa Honshūn saarella Tyynen valtameren rannalla. Tōkain alueeseen kuuluviksi lasketaan yleensä Aichin, Mien, Shizuokan ja Gifun prefektuurit, mutta sen rajoja ei ole virallisesti määritelty. Tōkai tunnetaan Japanin tärkeimpänä teentuottaja-alueena sekä modernista teollisuudestaan, erityisesti autoteollisuudesta. Taloudellisesti se on kuitenkin jäänyt usein naapurialueidensa, Kansain ja Kantōn, varjoon. Tōkain prefektuureista Shizuokassa asutus on keskittynyt kapealle Tyynenmeren rantakaistaleelle ja Mien sekä Aichin prefektuurit ympäröivät Isenlahtea. Gifu kuuluu vuorostaan suureksi osaksi Honshūn keskiosan vuoristoalueeseen, joka erottaa Tōkain Japaninmeren rannikon Hokurikun alueesta. Alueen merkittävin kaupunki on Nagoya. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanin alueet
Jumbo

Jumbo (1860? – 15. syyskuuta 1885) oli Abyssiniassa 1861 pyydystetty afrikannorsuUniversity of Rochester Library Bulletin, osa III, syksy 1947, Nro 1, joka kuljetettiin aluksi Pariisiin eläintarhaan. Vuonna 1865 se siirrettiin Lontoon eläintarhaan, missä siitä tuli suosittu vetonaula, jolla ihmiset saattoivat ratsastaa. Lontoossa sille annettiin nimeksi Jumbo. Vuonna 1882 Jumbo myytiin P. T. Barnumin sirkukseen. Se sai surmansa St. Thomasissa, Kanadan Ontariossa, jäätyään rautatieasemalla veturin alle. Jumbon luuranko lahjoitettiin New Yorkiin luonnonhistorialliseen museoon. Sen nahka kiersi vielä pitkään Barnumin sirkuksen mukana, kunnes se lahjoitettiin vuonna 1889 Tuftsin yliopistoon. Nahka oli näytteillä aina vuoteen 1975 asti, jolloin se tuhoutui tulipalossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuuluisat norsut
Perchenhevonen

Perchenhevonen (myös percheron) on noin 150–168 cm:n korkuinen ja noin 900 kiloa painava kylmäverinen työhevosrotu, joka on kotoisin Ranskasta. Se sopii maatalous- ja metsätyöhön, ja sitä käytetään myös paraateissa ja esimerkiksi panimoiden näyttävinä mainos- ja jakeluhevosina. Percheroneja kasvatetaan myös teuraaksi. Perchenhevoset ovat väriltään yleensä kimoja tai mustia. ==Aiheesta muualla== *Perchenhevonen Hevosmaailma.netissä Luokka:Ranskalaiset hevosrodut Luokka:Kylmäveriset
Kouluaste

Kouluasteen tutkinto on vanha ammatillisista tutkinnoista käytetty nimitys Suomessa. Nykyään puhutaan toisen asteen tutkinnoista (ensimmäinen aste on peruskoulu ja kolmas aste korkeakouluopinnot). Kouluasteen yläpuolella olivat aiemmin opistoasteen tutkinnot. Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkintouudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet kouluasteelta toiselle asteelle. Esimerkiksi kaupallisella alalla oli kouluasteella merkantin ja opistoasteella merkonomin koulutus. Nykyään merkantin tutkintoa ei ole enää olemassa, ja merkonomi on laskenut toisen asteen tutkinnoksi. Luokka:Koulutus
Opistoaste

Opistoasteen tutkinto on ammatillisista tutkinnoista Suomessa käytetty vanha nimitys. Nykyään sen tilalla ovat osin ammattikorkeakoulututkinnot ja osin toisen asteen tutkinnot. Opistoasteen alapuolella olivat aikanaan kouluasteen tutkinnot. Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkinnonuudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet opistoasteelta ammattikorkeakouluun. Esimerkiksi kaupallisella alalla opistoasteella oli merkonomin tutkinto, jonka yläpuolelle muodostettiin tradenomin ammattikorkeakoulututkinto. Merkonomi- nimike sen sijaan jäi väistyvän opistoasteen tilalle muodostetun toisen asteen liiketalouden perustutkinnon nimikkeeksi. Aiemman opistoasteen ja esimerkiksi nykyisen toisen asteen tutkintojen vaativuuseroja voi tarvittaessa selventää Tilastokeskuksen koulutusluokitusta käyttäen. Opistossa suoritettu merkonomin tutkinto katsotaan sen mukaan alimman korkea-asteen tutkinnoksi. Sitä alemman tason eli keskiasteen tutkintoja ovat muun muassa ylioppilastutkinto, erikoisammattitutkinto, artesaanin, asentajan, mekaanikon, laborantin ja lähihoitajan tutkinnot. Luokka:Suomen koulutus
Kauppaoppilaitos

Kauppaoppilaitos on ammattioppilaitos, jossa koulutetaan merkonomeja, datanomeja ja sihteerejä. Aiemmin toiminnassa olivat kauppakoulut ja kauppaopistot, joista edelliset kouluttivat käytöstä poistuneeseen merkantin tutkintoon, ja aikaisemmin opistoasteisiin merkonomin ja datanomin tutkintoihin. Korkeampia kaupallisen alan oppilaitoksia ovat ammattikorkeakoulujen liiketalouden yksiköt, jotka kouluttavat tradenomeja. Tiedekorkeakouluista kauppakorkeakoulut ja yliopistojen kauppatieteen yksiköt kouluttavat kauppatieteiden maistereita, ts. ylempää korkeakoulututkintoa eli yliopistotutkintoa. Yliopistot ovat aina monialaisia. Monet kauppaoppilaitokset toimivat nykyään ammattiopistojen ja koulutuskuntayhtymien alaisuudessa. ==Katso myös== *Kaupan alan koulutus Suomessa *Ikaalisten kauppaoppilaitos Luokka:Ammattioppilaitos Luokka:Kaupan alan koulutus
Kasvain

Kasvain eli tuumori () eli neoplasma () on solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva muodostuma. Kasvain voi olla joko hyvän- tai pahanlaatuinen. Pahanlaatuiset kasvaimet eli syöpäkasvaimet voivat lähettää etäpesäkkeitä eli metastasoida. Hyvänlaatuiset kasvaimet eivät metastasoi, mutta nekin voivat olla terveyshaitta esimerkiksi painaessaan elintärkeitä rakenteita aivoissa tai muissa elimissä. Neoplasia, ’uusi kasvu’ tai ’uudismuodostus’, tarkoittaa kasvaimen kasvua. Rupert Allan Willis määritteli kasvaimen epänormaaliksi kudosmassaksi, jonka kasvu on runsaampaa ja koordinoimatonta verrattuna ympäröivään normaaliin kudokseen. Lisäksi kasvaimen kasvu ei lopu, vaikka sen syntyyn johtanut ärsyke poistuisi. Onkologia (, ’kasvain’ tai ’tilavuus’) on kasvaimia tutkiva tieteenala. ==Erilaisia kasvaimia== * Abskessi eli paise, tulehduksellinen märkäkertymä * Gliooma, hermotukisoluista alkava keskushermoston kasvain * Hemangiooma, verisuonirakenteiden kasvain * Hyytelörakko, nivelkapselin tai jännetupen pullistuma * Meningeooma, aivokalvon kasvain * Syylät * Syövät, esimerkiksi eturauhassyöpä, haimasyöpä, keuhkosyöpä, kilpirauhassyöpä, kohdunkaulan syöpä, kohdunrungon syöpä, lymfooma eli imukudossyöpä, mahasyöpä, melanooma, munasarjasyöpä, munuaissyöpä, paksusuolisyöpä, peräaukon syöpä ja rintasyöpä * Teratooma, itusoluista alkunsa saava kasvain. * Lipooma eli rasvapatti, rasvakudoksen hyvälaatuinen kasvain. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Security Service

Security Service, joka tunnetaan yleisesti nimellä MI5 (Military Intelligence, section 5) on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan salaisen palvelun osastoista. Sen päätoimialue on maan sisäinen turvallisuus; ulkoisesta turvallisuudesta vastaa Secret Intelligence Service (SIS), joka tunnetaan myös nimellä MI6. Security Service perustettiin vuonna 1909 nimellä Secret Service Bureau. Vuonna 1994 osaston päämaja siirrettiin Thames Houseen, Lontooseen. MI5 voi valtuuttaa agenttinsa laittomiin tekoihin, mukaan luettuna kidnappaukset, raiskaukset, kidutus tai murhat. Oikeusistuimen mukaan tiedusteluvirkamiesten tekemät rikokset ansaitsevat syytesuojan, koska niiden uskotaan estävän vieläkin vakavampia rikoksia. MI5 pyrkii suojelemaan maata esimerkiksi venäläisiltä, pohjoiskorealaisilta ja iranilaisilta vakoilijoilta. Ihmisoikeusaktivistien mukaan turvallisuusviranomaisten toiminnassa on kuitenkin tapahtunut virheitä ja ylilyöntejä, ja niiden valvonta on riittämätöntä. == Security Servicen pääjohtajat == Lähteet: # Vernon Kell (1909–1940 ) # David Petrie (1941–1946) # Percy Sillitoe (1946–1953) # Dick White (1953–1956) # Roger Hollis (1956–1965) # Martin Furnival Jones (1965–1972) # Michael Hanley (972–1979) # Howard Smith (1979–1981) # John Jones (1981–1985) # Antony Duff (1985–1988) # Patrick Walker (1988–1991) # Stella Rimington (1992–1996) # Stephen Lander (1996–2002) # Eliza Manningham- Buller (2002–2007) # Jonathan Evans (2007–2013) # Andrew Parker (2013–2020) # Ken McCallum (2020–) == Katso myös == * Luettelo tiedustelupalveluista * Annie Machon * UKUSA-sopimus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * MI5:n virallinen sivusto Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan tiedusteluorganisaatiot
Yhteiskoulu

Yhteiskoulu on Suomen koululaitoksessa tarkoittanut oppilaitosta, varsinkin oppikoulua, jossa opiskelee sekä poikia että tyttöjä. Suomessa monet oppikoulut olivat aiemmin joko erillisiä poika- tai tyttökouluja, mutta jo 1800-luvulla niiden rinnalle perustettiin myös yhteiskouluja, ensimmäisenä Läroverket för gossar och flickor ("Oppikoulu pojille ja tytöille") vuonna 1883 ja ensimmäisenä suomenkielisenä Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu vuonna 1886. Suomen kansakoulut olivat alusta lähtien yhteisiä pojille ja tytöille, samoin kuin nykyisin kaikki peruskoulut ja lukiot, mutta niistä ei yleensä ole käytetty yhteiskoulu-nimitystä. Sana yhteiskoulu esiintyy yhä monen peruskoulun ja lukion nimessä, mutta käytännön merkitystä sillä ei enää ole. Kouluissa, joiden nimessä on sana yhteiskoulu, on nykyisin yleensä sekä perusasteen yläkoulu (luokat 7–9) että lukio. Termiä voidaan käyttää kuitenkin myös koulun historian takia, kuten esimerkiksi Tampereen yhteiskoulun lukiossa. ==Katso myös== * Yhtenäiskoulu == Lähteet == Luokka:Koulujärjestelmät Luokka:Suomen koulutus
Verivirtsaisuus

Verivirtsaisuus eli hematuria tarkoittaa veren esiintymistä virtsassa. Se voi olla oire useista eri munuaistaudeista tai virtsakivistä. Muun muassa munuaissyöpä aiheuttaa jatkuvaa tai ajoittaista verivirtsaisuutta. Miehillä sairaus voi johtua myös eturauhasperäisistä vaivoista. Yleisin ikä saada verivirtsaisuus on 60–70 vuotta. ==Aiheuttajat== Sairaus voi olla erittäin vakava, täysin harmiton tai ohimenevä tila. Virtsatessa veren voi nähdä itse, tai sitä voi olla niin vähän, että tarvitaan mikroskooppia sen näkemiseen. Sairauden aiheuttajasta paljastuu usein taudin vakavuus. Jos tauti on lievä, aiheuttajana on eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu. Jos sairaus on ohimenevä, aiheuttajana on virtsatieinfektiot, munuais- ja rakkokivet tai virtsarakon tulehdus. Sairauden ollessa vakava, aiheuttaa sairauden pahanlaatuiset kasvaimet, kuten rakkokasvaimet. Vakavaa verivirtsaisuutta aiheuttavat myös virtsanjohdinkivet, munuaisaltaan laajentuma (hydronefroosi), munuaisten rakkulatauti, munuaiskudossairaudet ja tuberkuloosi. Tapaturman jälkeen esiintyvä verivirtsaisuus viittaa munuaisten tai muiden virtsateiden vaurioon. ==Lähteet== Luokka:Erityselimistön oireet Luokka:Urologia
At the Gates

At the Gates on ruotsalainen death metal -yhtye. Yhtyeen suosituimmaksi albumiksi jäi vuonna 1995 julkaistu Slaughter of the Soul. Myös moni yhdysvaltalainen metalcore-yhtye on saanut vaikutteita At the Gatesilta, muun muassa The Black Dahlia Murder, As I Lay Dying ja Darkest Hour. Kun yhtye hajosi vuonna 1996, rumpali Adrian Erlandsson, basisti Jonas Björler ja kitaristi Anders Björler perustivat The Hauntedin. Laulaja Tomas Lindberg vieraili lukuisissa eri projekteissa, kuten Skitsystem, Disfear, The Crown ja Nightrage. The Hauntedin rumpali Adrian Erlandsson jätti yhtyeen myöhemmin liityttyään Cradle of Filthiin. Yhtye lupautui tekemään paluun kesällä 2008 ja esiintyi muun muassa Ruisrockissa ja Turussa 4. heinäkuuta 2008. == Jäsenet == === Nykyinen kokoonpano === * Tomas Lindberg - laulu (1990-1996), (2008-) * Martin Larsson - kitara (1993-1996), (2008-) * Jonas Stålhammar - kitara (2017-) * Adrian Erlandsson - rummut (1990-1996), (2008-) * Jonas Björler - basso (1990-1996), (2008-) === Entiset jäsenet === Anders Björler - kitara (1990-1996), (2008-2017 Alf Svensson - kitara (1990-1993) Tony Andersson - basso (1992) Jormen Pecanla - rummut (1992) == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * * * === EP:t === * * * === Kokoelma-albumit === * === Livealbumit === * Luokka:1990-luvun yhtyeet ja sooloartistit Luokka:Ruotsalaiset melodiset death metal -yhtyeet
Beverly Hills

Beverly Hills on kaupunki Los Angelesin piirikunnan länsiosassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. == Väestö == Beverly Hillsin asukasluku oli vuoden väestönlaskennassa 33 784. Tuolloin kaupungin asukkaista 85,1 % katsoi edustavansa valkoisia ("whites"), 1,8 % mustia tai afroamerikkalaisia ("Black or African American") ja 7,1 % aasialaisia ("Asian"). == Maantiede == Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Beverly Hillsin pinta-ala on 14,7 km² josta 14,7 km² maata, vesipinta-alaa alueella ei ole ollenkaan. Kaupunki on lähes kokonaan Los Angelesin kaupungin ympäröimä. Pohjoisessa kaupunki rajaantuu Santa Monica Mountains -kukkuloihin, idässä West Hollywoodin kaupunkiin ja Los Angelesin kaupunkiin, etelässä Los Angelesin kaupunkiin ja lännessä Westwood Villageen ja Century Cityyn, jotka ovat Los Angelesiin kuuluvia kaupunginosia eivätkä omia kaupunkejaan. Yhdessä Bel-Airin ja Holmby Hillsin kanssa Beverly Hills muodostaa ns. Platinum Trianglen. == Kuvia Beverly Hillsistä == Beverly Hills Sign, LA, CA, jjron 21.03.2012.jpg|Beverly Hillsin rajakyltti Bev hills.jpg|Benedict Canyonin ja Lexington Roadin risteys Rodeo Drive at Night.jpg|Rodeo Drive == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Beverly Hillsin viralliset verkkosivut Luokka:Los Angelesin piirikunnan kaupungit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
The Crown (yhtye)

The Crown on ruotsalainen death- ja thrash metal -yhtye. Yhtye otti vaikutteita myös hard rockin puolelta. Yhtyeen nimi oli aluksi Crown of Thorns, mutta nimi vaihdettiin, koska samanniminen yhtye oli jo olemassa. The Crownin sanoitukset käsittelevät muun muassa uskontoja ja kapinoita. Yhtye ehti julkaista kolmentoista toimintavuotensa aikana seitsemän albumia. The Crown hajosi vuonna 2004 mutta bändi palasi takaisin yhteen joulukuussa 2009 uutena laulajanaan Jonas Stålhammar, sittemmin yhtyeen laulajaksi on jälleen palannut Johan Lindstrand. Yhtyeen rumpali Henrik Axelsson erosi yhtyeestä vuonna 2022, ja tilalle liittyi Mikael Norén. == Jäsenet == ;Nykyinen kokoonpano * Johan Lindstrand – laulu (1990–2001, 2002–2004, 2011–) * Marko Tervonen – kitara (1990–2004, 2009–) * Robin Sörqvist – Kitara (2013–) * Mattias Rasmussen – basso (2022–) * Mikael Norén – rummut (2022–) ;Entiset jäsenet * Jonas Stålhammar – laulu (2009–2011) * Tomas Lindberg – laulu (2001–2002) * Robert Österberg – kitara (1990–1990) * Marcus Sunesson – Kitara (1993–2004, 2009–2013) * Janne Saarenpää – rummut (1990–2004, 2009–2014) * Henrik Axelsson – rummut (2014–2022) * Mangus Ossfelt – basso (1990–2004, 2009–2022) == Diskografia == ;Studioalbumit * Crown of Thorns: * Crown of Thorns: * * * * * * * * *Royal Destroyer (2021) ;Demot * * DVD:t * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Crown Tribute Page Crown, The
Evenkin kieli

Evenkin kieli (omakielinen nimi: эвэды̄ турэ̄н, evedyy tureen) on Venäjällä Siperiassa, Kiinassa ja Mongoliassa asuvien evenkien puhuma tunguusilainen kieli. Evenki kuuluu pohjoistunguusilaisten kielten siperialaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat eveni, negidaali ja Kiinassa puhuttu orotšoni. 1920-luvulla kieltä alettiin kirjoittaa latinalaisin aakkosin, mutta ne korvattiin kyrillisin kirjaimin jo 1930-luvulla. Nykyisin näiden lisäksi voidaan käyttää myös mongolialaisia aakkosia. Vain osia Raamatusta on käännetty evenkiksi. == Puhujamäärät ja alueellinen levinneisyys == Vuonna 2010 kielellä arvioitiin olevan 13 500 puhujaa. Kieli siirtyy uudelle sukupolvelle heikosti. Nykyään evenki on vakavasti uhanalainen kieli. Yhteisön ja perheen elävänä kommunikaatiovälineenä sitä käytetään enää eräissä syrjäisissä asutuskeskuksissa. Evenki jaetaan kahteen päämurteeseen: siperianevenkiin ja mantšurianevenkiin. Evenkit asuvat valtavan laajalla alueella Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Evenkian ja Taimyrin piireissä, Burjatian ja Jakutian tasavalloissa, Irkutskin, Tomskin, Tšitan, Amurin ja Sahalinin alueilla, Habarovskin aluepiirissä sekä Kiinassa ja Mongoliassa. Kiinassa evenkejä on noin 19 000 henkeä (vuonna 1982), joista 17 000 puhuu evenkiä äidinkielenään. Toisena kielenään evenkiä käyttää lisäksi noin 7 500 muiden kansallisuuksien edustajaa. Mongoliassa evenkejä arvioidaan olevan yli 2 000 henkeä. Tutkimusten mukaan evenkin kieli on Venäjällä säilynyt parhaiten Evenkiassa, Amurin alueella ja Habarovskin aluepiirissä. Jakutiassa suurin osa puhuu jakuttia tai venäjää. Burjatiassa evenkit osaavat venäjän ja evenkin lisäksi myös burjaattia. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Jakutian evenkeistä 89,1 % puhuu venäjää ja 84,6 % jakuuttia. Burjatiassa venäjää osaa 98,5 % ja burjaattia 19,6 %. Kiinassa osa evenkeistä puhuu äidinkielenään mongolia. Evenkian, Burjatian, Irkutskin ja Amurin alueen paikallislehdissä julkaistaan evenkinkielistä aineistoa. Kieltä opetetaan aineena Evenkian, Jakutian, Burjatian, Krasnojarskin ja Habarovskin aluepiirien, Tšitan ja Amurin alueen kouluissa. Opettajia koulutetaan Jakutian ja Nikolajevsk-na- Amuren opettajaopistoissa sekä Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Evenkiassa, Jakutiassa ja Burjatiassa lähetetään evenkinkielisiä radio- ohjelmia. == Fonologia == === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i ~ ɪ u ~ ʊ Puolisuppea e ə Puoliavoin ɔ Avoin a Lähde: === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Palataali Velaari Nasaali m n ɲ ŋ Klusiili b d g Affrikaatta d͡ʒ Frikatiivi v s ɣ Lateraali l Tremulantti r Approksimantti w j Lähde: == Kielioppi ja sanasto == Monikkoa ei ole tapana merkitä, mikäli nominin edessä on numeraali. Nominit taipuvat kuudessa sijamuodossa. Evenkin perussanajärjestys on subjekti-objekti-verbi. Lukusanat 1–10 evenkiksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 umun djūr ilan dugin tunnga njungun nadan djapkun jegin djān ==Lähteet== Luokka:Tunguusikielet Luokka:Venäjän kielet Luokka:Mongolian kielet Luokka:Kiinan kielet Luokka:Sahan tasavallan kielet Luokka:Burjatian kielet Luokka:Evenkit
Hypokondria

Hypokondria on mielenterveyden häiriö, josta kärsivä luulee tai pelkää perusteetta sairastavansa jotakin vakavaa sairautta. Hypokondriaa kutsutaan puhekielessä myös luulotaudiksi tai luulosairaudeksi. Hypokondria on suunnilleen yhtä yleistä miehillä ja naisilla. Hypokondriaa esiintyy kaiken ikäisillä, mutta useimmiten se puhkeaa nuorella aikuisiällä. Huomattava osa hypokondriadiagnooseista on virheellisiä, ja etenkin naisille annetaan usein väärä hypokondriadiagnoosi. Yhdysvaltojen autoimmuunisairausyhdistyksen toiminnanjohtajan mukaan yli 40 prosentille autoimmuunisairautta potevista naispotilaista annetaan tai ehdotetaan hypokondriadiagnoosia ennen oikean diagnoosin löytymistä.Harriet Brown: Women's health problems doctors still miss. Health.com-sivusto 26.10.2009. http://edition.cnn.com/2009/HEALTH/10/19/undiagnosed.women.problem/ Hypokondria liittyy yleensä johonkin muuhun psyykkiseen sairauteen. Noin kaksi kolmasosaa hypokondrikoista kärsii myös masennuksesta tai paniikkihäiriöstä. Hypokondria on somatoforminen häiriö, ja varsin monesti se esiintyy kliinisen depression lisätautina. Hypokondrikko ei yleensä kuvittele tai valehtele oireitaan, vaan kokee ne oikeasti. Merkki hypokondriasta on kuitenkin vähäistenkin oireiden jatkuva leimaaminen vakaviksi sairauksiksi. Sitkeä käsitys ja pelko esimerkiksi syövän tai AIDSin olemassaolosta voi pysyä jopa useiden lääkärintutkimusten jälkeen. Vakavimmillaan hypokondria saattaa olla psykoottistasoista, jolloin potilas on harhaluuloinen eli täysin vakuuttunut omasta vakavasta sairaudestaan. Tavallisesti potilas kuitenkin käsittää pelkonsa osin aiheettomaksi tai liioitelluksi mutta ei voi sille mitään.http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00415 Hypokondriasta kärsivä potilas on jatkuvasti peloissaan ja ahdistunut oireistaan, ja tämä saattaa johtaa masennukseen, joka taas nostaa itsemurhan riskiä. Yleensä potilas osaa nimetä "sairautensa" hyvinkin tarkkaan ja seuraa lähes kaikkia ruumiinsa tapahtumia. Potilas uskoo, että hänen pelkäämänsä sairaus johtaa kuolemaan tai huomattaviin ruumiillisiin vammoihin.http://www.apu.fi/hyva_olo/article120837-1.html Ohimenevä vakavasta sairaudesta kärsimisen pelko ei ole merkki psyykkisestä sairaudesta, mutta kyseessä on hoitoa vaativa tila, kun pelko on erittäin pitkäaikaista ja arkipäivän toimia haittaavaa. Hypokondriaa voidaan hoitaa psykoterapialla. Joillekin potilaille myös masennuslääkkeistä on apua. Useilla pitkäaikaisesta hypokondriasta kärsivistä henkilöistä on elämässään oireettomia jaksoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *What is hypochondria? Luokka:Psyykkiset sairaudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Orokin kieli

Orokin kieli eli orokki on Venäjällä Sahalinin saarella asuvien orokkien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys orok perustuu ilmeisesti poroa tarkoittavaan sanaan oron. Sitä ei tule sekoittaa orotšeihin tai orotšeneihin, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja.Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 2: 415. Nykyisin kansan ja kielen nimitykseksi on vakiintumassa ulta. ==Levinneisyys ja puhujamäärä== Orokit asuvat Sahalinin alueen Poronaiskin ja Noglikin piireissä. Pieni, kooltaan tuntematon ryhmä asuu Hokkaidōn saarella Japanissa.Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 2: 374. Vuoden 1989 väestönlaskennassa osa Venäjän orokeista luettiin virheellisesti orotšeiksi. Tarkennettujen tietojen mukaan orokkeja oli 391 henkeä ja orokin kielen puhujia 130. Venäjän vuoden 2002 väestölaskennassa orokit rekisteröitiin nimellä ulta. Orokkeja laskettiin olevan 346 henkeä ja orokin puhujia 64. Tarkempi tilasto osoittaa, että Sahalinin 298 orokista kaikki osaavat venäjää, mutta vain 11 henkeä ilmoitti puhuvansa orokin kieltä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 47 orokin puhujaa. ==Historia ja murteet== Orokki kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran amurilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat ultša ja nanai. Kieli jakautuu pohjois- ja etelämurteeseen. Pohjoisryhmä on osannut myös evenkiä ja eteläorokit japania.Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 2: 375. ==Kirjakieli== Vuonna 2008 julkaistiin orokin aapinen. Kieltä opetetaan aineena yhdessä koulussa. ==Nykytilanne== 1990-luvulla tehdyssä kartoituksessa löydettiin noin 20 äidinkielistä orokin puhujaa, 8 kaksikielistä ja 9 orokkia vain passiivisesti osaavaa henkilöä. ==Katso myös== * Orokit ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Endangered Languages of Siberia: Uilta Language (Orok Language) * Ethnologue: Orok Luokka:Sahalinin alue Luokka:Tunguusikielet Luokka:Venäjän kielet
Anaerobinen eliö

Anaerobinen eliö eli anaerobi on bakteeri tai mikrobi, joka ei käytä kasvaessaan happea. Bakteeria viljeltäessä happea ei saa olla läsnä, joten sitä varten on varattava hapettomat olosuhteet. Maljaus tehdään hapettomassa vetokaapissa, näyte siirretään maljaan ja sen päälle valetaan agar (joko PCA,VRB tai YGC). Anaerobista bakteeria voidaan myös viljellä ravintoliuoksessa, jossa se hakeutuu pohjalle. == Lähteet == Luokka:Mikrobiologia
Orotšin kieli

Orotšin kieli on Venäjän Kaukoidässä asuvien orotšien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys orotši tarkoittaa ”poronhoitajaa”,Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 2: 382. eikä sitä tule sekoittaa samankantaisiin nimityksiin orokit ja orotšenit, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja.Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 2: 415. ==Levinneisyys ja puhujamäärä== Orotšit elävät etupäässä Habarovskin aluepiirissä. Suurin osa heistä asuu Tatariansalmen rannalla Sovetskaja Gavanin kaupungissa, sen lähiympäristössä sekä Vaninon piirissä. Pienempi ryhmä asuu Amurin rannoilla Amurskissa, Komsomolsk-na- Amuressa sekä Amurin ja Ultšan piireissä. Muutamia orotšiperheitä on Primorjen aluepiirissä. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 883 orotšia. Heihin oli kuitenkin luettu mukaan myös Sahalinilla asuvia orokkeja. Tarkennettujen tietojen mukaan orotšeja oli 671 ja orotšin kielen puhujia 133 henkeä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 686 orotšia ja 257 orotšin puhujaa. Todellisuudessa orotšin puhujia arvioidaan olevan huomattavasti vähemmän. Tarkempi tilasto osoittaa, että Habarovskin aluepiirin 426 orotšista kaikki osaavat venäjää ja vain 18 henkeä ilmoitti puhuvansa orotšia. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 8 orotšin puhujaa. ==Historia ja murteet== Orotši kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran amurilaiseen ryhmään. Sen lähimpiä sukukieliä ovat nanai ja udehe. Kieli jakautuu kolmeen murteeseen. Hadin murre muistuttaa eniten udehea, Tumninin ja Hungarin murteet ovat lähempänä nanaita.Jazyki Rossijskoi Federatsii i sosednih gosudarstv. Tom 2: 382–383. ==Kirjakieli== 1930-luvulla orotšia pidettiin virheellisesti udehen murteena ja udehea yritettiin opettaa orotšeille koulussa muutaman vuoden ajan. 2000-luvun alussa ilmestyi yksi orotšin kielen oppikirja. ==Nykytilanne== Orotšia voidaan pitää käytännöllisesti katsoen kuolleena kielenä. 1950-luvun lopulla vanhukset osasivat sitä vielä hyvin, mutta lapset ja nuoret puhuivat vain venäjää. Nykyään vanhukset muistavat muutamia lauseita ja sanoja, mutta hekään eivät käytä kieltä päivittäiseen kanssakäymiseen. ==Katso myös== * Orotšit ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Habarovskin aluepiiri Luokka:Tunguusikielet Luokka:Venäjän kielet
Agar

Agar eli agar-agar on eräistä valtamerten punalevistä eristetty polysakkaridiseos, jota käytetään mikrobiologiassa ja lääketieteessä mikrobien kasvualustana sekä elintarviketeollisuudessa hyytelöimisaineena. Agar sisältää 70 prosenttia agaroosia ja 30 prosenttia agaropektiiniä, ja se jähmettää vesiliuoksen jo 1–2 prosentin pitoisuuksissa. == Historia == Agarin käytön keksivät Fannie ja Walter Hess vuosina 1880–1881. Aikaisemmin käytetty Robert Kochin kehittämä liivatealusta menettää jähmeytensä huoneenlämpötilan yläpuolella, eikä se siten soveltunut tilanteisiin, joissa haluttiin viljellä mikrobeja korkeammissa lämpötiloissa, esimerkiksi ruumiinlämmössä. == Käyttö mikrobiologiassa == Mikrobiologiassa käytettävä agar on bakteerilaskenta- agaria (, PCA). Agaria myydään useimmiten jauheena. Jauhetta annostellaan veteen ohjeen mukaisesti (1,2–1,6 %). Saatu seos keitetään 100 asteessa. Liuoksen annetaan jäähtyä, kunnes se on noin 50–70-asteista, minkä jälkeen agarliuosta voidaan kaataa kasvatusalustalle esimerkiksi petrimaljalle tai koeputkeen. Kun agar jäähtyy alle 45 asteeseen, se jähmettyy. Tämän jälkeen alustalle voidaan siirrostaa esimerkiksi Escherichia coli-viljelmä. === Lisäaineet === Agarmaljaan voidaan lisätä tarpeen vaatiessa lisäaineita riippuen haetun mikrobin yksilöllisistä vaatimuksista. Agariin voidaan lisätä esimerkiksi lihauutetta. Agarmaljaan voidaan myös lisätä tietylle mikrobille haitallista ainetta, jolloin saadaan puhdasviljelmä haluttua mikrobia. Tietyt mikrobit vaativat vitamiineja, hormoneja tai tiettyjä proteiineja, jotta kasvu ylipäänsä käynnistyisi. == Käyttö geelielektroforeesissa == Agaroosigeelielektroforeesilla voidaan tutkia biologisia makromolekyylejä. Elektroforeesissa varaukselliset molekyylit erotellaan huokoisessa väliaineessa kulkevan sähkövirran avulla tavallisimmin molekyylien koon perusteella. DNA:ta ja RNA:ta tutkittaessa väliaineena käytetään useimmiten agaroosia. Erottelun jälkeen tutkittavat molekyylit voidaan saada näkyviin UV- valossa, jos geeliin on sitä valettaessa lisätty UV-valoa absorboivaa etidiumbromidia (EtBr). Geeliseokseen voidaan toisinaan lisätä myös useita erilaisia selkeyttäviä lisäaineita kuten synergeeliä. Geeli valetaan suorakulmion muotoon. Valuvaiheessa geeliin jätetyt ”kammat” jättävät agarin pintaan pieniä kuoppia suoran riviin. Näihin kaivoihin sitten voidaan pipetoida haluttu näyte. == Käyttö elintarvikkeissa == Agarin E-koodi on E406 ja sitä voidaan käyttää stabilointi- ja hyytelöimisaineena. Elintarvikkeissa ja esimerkiksi makeisissa agaria käytetään eläinperäisen liivatteen sijasta. Agarilla hyydytetyt tuotteet ovat etenkin vegaanien suosiossa. Hyytelön aikaansaamiseksi agarista keitetään noin 0,7 prosentin vesiliuos. Suuret annokset agaria ovat laksatiivisia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Food Component Database (FooDB): Food Agar Luokka:Mikrobiologia Luokka:Polysakkaridit Luokka:Elintarvikelisäaineet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Toksiini

Toksiini tarkoittaa biologisen organismin kuten eläimen, kasvin tai mikro- organismin tuottamaa myrkyllistä ainetta, joka syntyy eliön aineenvaihdunnassa (sekundaarimetabolia). Esimerkiksi homesienten tuottamia myrkkyaineita kutsutaan mykotoksiineiksi. Toksiineja ja niiden vaikutuksia elimistöön tutkii toksikologia. Joskus puhutaan erikseen toksinologiasta. Myrkyllisiä alkuaineita tai epäorgaanisia tai orgaanisia myrkkyjä ei kutsuta toksiineiksi. Eliöiden ympäristöönsä erittämiä toksiineja kutsutaan eksotoksiineiksi, esimerkiksi bakteerien sisällä olevia ja bakteerin kuollessa vapautuvia toksiineja kutsutaan endotoksiineiksi. == Toksiinien tarkoitus == Monet toksiinit ovat eliöiden saalistusta, puolustautumista tai elintilan raivaamista varten. Eläinten toksiinit ulottuvat tappavista käärmeenmyrkyistä ihmiselle suhteellisen harmittomiin hyönteisten, esim. mehiläisten myrkkyihin. Kasvien myrkyt estävät usein eläimiä syömästä niitä. Nekin vaihtelevat hengenvaarallisista myrkkykatkon koniinista niittyleinikin karvasaineisiin. Jälkimmäiset aiheuttavat laitumilla niittyleinikkiä kasvavia syömättömiä tupsuja. Makrosienten myrkyt kuten valkokärpässienen amanitiinit ovat hengenvaarallisia, rouskujen karvasaineet lähinnä ärsyttävät mahaa. Mikrosienten toksiinit, mykotoksiinit ovat hyvin moninaisia Aspergillus flavuksen syöpää aiheuttavasta aflatoksiinista verisuonten supistuksen takia kuolioita aiheuttavaan torajyväsienen ergotamiiniin. Bakteeritoksiineja on äärimmäisen myrkyllisestä botulinumtoksiinista suolistossa elävän kolibakteerin endotoksiineihin. Monista mikrobien toksiineista on kehitetty antibiootteja kuten penisilliinit ja tetrasykliinit, sekä erytromysiini ja streptomysiini sukulaisineen. Mikrobit erittävät niitä ympäristöönsä eksotoksiineina estääkseen kilpailevien mikrobien kasvua. == Katso myös == * Myrkky * Endotoksiinit * Mykotoksiinit * Myrkyllisyys * Toksikologia == Lähteet == * Eskola, Kaurinkoski, Turtia (toim.): Sivistyssanakirja. 9. painos, 2000. ISBN 952-90-1706-5 * Koulu M, Mervaala E, Tuomisto J. Farmakologia ja toksikologia. Kustannus Oy Medicina, 8. painos, Kuopio 2012. ISBN 978-951-97316-4-3. Luettavissa myös verkossa http://www.medicina.fi * Watkins JB III, Toxic effects of plants and animals, kirjassa Klaassen CD, Casarett & Doul's Toxicology, 8. p., ss. 1131–1168, McGraw-Hill, 2013. ISBN 978-0-07-176923-5. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit