EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tsutomu Tomita

Tsutomu Tomita (冨田 務 Tomita Tsutomu) (s. 14. lokakuuta 1943) on japanilainen entinen Toyotan Formula 1 -tallin tallipäällikkö. Hänet valittiin Toyota Motorsportin puheenjohtajan John Howettin suosituksesta 66-vuotiaan Ove Anderssonin tilalle vuodeksi 2004. Huhtikuussa 2007 Tomita ilmoitti jättävän tallipäällikön tehtävän ja hänet korvasi kesäkuun lopussa Tadashi Yamashina. Sen jälkeen Tomita siirtyi Fuji Speedwayn moottoriradan uudeksi johtajaksi.Tomita siirtyy Fujin ratajohtajaksi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * GrandPrix.com Luokka:Formula 1 -tallipäälliköt Luokka:Japanilaiset urheilualan henkilöt Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kreivikunta

Kreivikunta (, iiriksi contae) on paikallishallinnon yksikkö Englannissa, Walesissa, Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa. Useimmat näistä kreivikunnista vastaavat suurin piirtein entisiä Suomen läänejä. Suomeen 1500–1600-luvuilla perustettuja feodaalisia kreivikuntia käsitellään artikkelissa Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat. == Englanti == Englanti on jaettu 81 kreivikuntaan, joista kuusi on metropolikreivikuntia (metropolitan counties) ja loput 75 muita kreivikuntia (non-metropolitan counties). Jälkimmäiset jaetaan usein shire-kreivikuntiin (shire counties) sekä yhtenäishallintopiireihin (unitary authorities). Lisäksi Suur-Lontoon alue (Greater London) muodostaa oman, muihin luokkiin kuulumattoman hallintoyksikkönsä. == Wales == Wales on jaettu 22 paikallishallintoalueeseen, joista yhdeksän on nimeltään kreivikuntia. Walesissa kreivikunnat ovat paikallishallinnon perusyksikköjä ja vastaavat lähinnä Suomen kuntia. *Anglesey (Ynys Môn) *Carmarthenshire (Sir Gaerfyrddin) *Ceredigion *Denbighshire (Sir Ddinbych) *Flintshire (Sir y Fflint) *Gwynedd *Monmouthshire (Sir Fynwy) *Pembrokeshire (Sir Benfro) *Powys == Irlanti ja Pohjois-Irlanti == Irlannin saari on jaettu yhteensä 32 kreivikuntaan, joista 26 on Irlannin tasavallassa ja kuusi Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnoimassa Pohjois-Irlannissa. === Irlannin tasavallan kreivikunnat === *Carlow'n kreivikunta *Cavanin kreivikunta *Claren kreivikunta *Corkin kreivikunta *Donegalin kreivikunta *Dublinin kreivikunta *Galwayn kreivikunta *Kerryn kreivikunta *Kildaren kreivikunta *Kilkennyn kreivikunta *Laoisin kreivikunta *Leitrimin kreivikunta *Limerickin kreivikunta *Longfordin kreivikunta *Louthin kreivikunta *Mayon kreivikunta *Meathin kreivikunta *Monaghanin kreivikunta *Offalyn kreivikunta *Roscommonin kreivikunta *Sligon kreivikunta *Tipperaryn kreivikunta *Waterfordin kreivikunta *Westmeathin kreivikunta *Wexfordin kreivikunta *Wicklow'n kreivikunta === Pohjois-Irlannin kreivikunnat === *Antrimin kreivikunta *Armagh'n kreivikunta *Downin kreivikunta *Fermanagh'n kreivikunta *Londonderryn kreivikunta *Tyronen kreivikunta == Katso myös == *Piirikunta *Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat * bg:Окръг fr:Comté it:Contea ja:県 (曖昧さ回避) zh:县
Weberin luku

Weberin luku on dimensioton suure virtausmekaniikassa. Sitä käytetään usein tilanteissa, joissa on kahden fluidin välinen rajapinta. Se kuvaa pintajännityksen merkitystä ja on siten hyödyllinen myös pisaroiden ja kuplien muodostusta sekä ohuita vesikalvoja tarkasteltaessa. Luku on nimetty Moritz Weberin (1871–1951) mukaan. Weberin luku määritellään We = \frac{v}{\sqrt{\frac{\sigma}{l \rho}}} , usein myös edellisen neliönä eli \frac{\rho v^2 l}{\sigma} missä \rho on fluidin tiheys, v sen nopeus, l virtausta luonnehtiva pituus ja \sigma pintajännitys. Edellinen muoto on havainnollisempi, koska siinä nimittäjä on kapillaariaallon nopeus. Näin Weberin luku on analoginen Frouden luvun kanssa, jonka nimittäjässä on matalan veden aaltojen nopeus \sqrt{gL}. Jälkimmäinen muoto puolestaan kuvaa nestepartikkeliin vaikuttavan inertiavoiman suhdetta pintajännityksen aiheuttamaan voimaan. Luokka:Virtausmekaniikka Luokka:Dimensiottomat suureet
FK Saturn Moskovan alue

Saturn () oli jalkapalloseura Venäjän pääkaupungin Moskovan 85 100 asukkaan esikaupungista Ramenskojesta. Seuran joukkue edustaa Moskovan aluetta. Saturn perustettiin paikallisen tehtaan joukkueeksi vuonna 1946. Vuoteen 1957 saakka se tunnettiin nimellä Krylja Sovetov (Крылья Советов), vuosina 1958–1959 nimellä Trud (Труд) ja vuosina 2002–2004 nimellä Saturn-REN TV (Сатурн-REN TV). Venäjän pääsarjassa joukkue on pelannut kaudesta 1999 lähtien, ja se on sijoittunut sarjassa parhaimmillaan viidenneksi kaudella 2007. Sijoituksen myötä joukkue pääsi mukaan kesän 2008 Intertoto Cupiin, mikä oli sen ensimmäinen kerta eurocupeissa. Venäjän cupissa Saturn on yltänyt välieriin. Kauden 2010 jälkeen Saturn joutui vetäytymään Venäjän liigasta talousvaikeuksien vuoksi. Struggling Russian side Saturn to drop out of orbit Suomalaisista Saturnissa on pelannut muun muassa Alexei Eremenko Jr. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Saturnin sivusto Saturn
Mora-puukko

Mora-puukko (ruots. [mu:ra] suom. [mora]) on laajassa käytössä oleva ruotsalainen yleispuukko. Nimensä puukko on saanut Taalainmaalla sijaitsevasta Moran kunnasta. Vanhemmissa Mora-puukoissa on käytetty laminoitua terää, joka on tehty kolmesta eri liuskasta. Rakenteen etuna on muun muassa terän ytimen parempi kestävyys katkeamista vastaan. Terä kestää katkeamatta pientä taivutustakin. Keskimmäisenä olevan karkaistun ja sitkeän teräksen ansiosta puukkoa voi käyttää pehmeämpien metallien, muun muassa meltoraudan, käsittelyyn. Alkuperäinen Mora-puukko tehtiin ahjoteräksestä (kankirautaa ahjossa hiilestämällä saadusta teräksestä). Nykyään suurin osa Morista tehdään yhdestä teräslaadusta: joko hiiliteräksestä tai ruostumattomasta teräksestä. Puukkojen valmistus aloitettiin vuonna 1891. Valmistaja on vuodesta 2005 ollut Mora of Sweden, johon yhdistyivät Mora – KJ Eriksson (perustettu 1912) ja Frosts Knivfabrik (perustettu 1891). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mora of Sweden *K J Ericsson *Swedish Military knives: Knives from MORA Luokka:Teräaseet Luokka:Rakennustyökalut
Palus

Palus on kylä Ulvilassa entisen Kullaan kunnan alueella, Palusjärven rannalla. Asukkaita kylässä on noin 230. Palus valittiin Satakunnan vuoden kyläksi vuonna 2000. == Lähteet == Luokka:Kullaan kylät Luokka:Satakunnan vuoden kylät Luokka:Satakunnan maakunnan entiset taajamat
Husaari

Husaari on kevyen ratsuväen sotilaan nimitys. Husaareja on ollut 1400-luvulta lähtien useissa Euroopan armeijoissa. Husaarit saivat alkunsa Unkarissa kuningas Matias Corvinuksen aikaan, joka määräsi 1458 joka 20:nnen aatelisen puolustusjoukkoihin turkkilaisia vastaan. Hän oli ottanut mallia mongoleista ja pustan hevosmiehistä. Husaarien pääaseena oli yleensä sapeli. Husaarit olivat Unkarin eliittiratsuväkeä. Heitä pidettiin yleisesti hyvinä ratsastajina ja he niittivät mainetta vastustajan jalkaväessä ja myös raskaassa ratsuväessä. Ajan saatossa sana husaari yleistyi tarkoittamaan muitakin kuin vain Unkarin kevyen ratsuväen sotilaita. ==Lähteet== *Tieteen kuvalehti : Historia 4/2008 s.13 (1) == Aiheesta muualla == * Husaarit - heimoveljemme Unkarin ylpeys, Hakkapeliitta, 10.10.1933, nro 41, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Ratsuväki Luokka:Unkarin historia
Zelenogorsk

Zelenogorsk () on seuraavien kaupunkien nimi Venäjällä: *Zelenogorsk eli Terijoki, kaupunki Karjalankannaksella Pietarin Kurortin piirissä; entinen Suomen kunta *Zelenogorsk, suljettu kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä.
Doncaster

Doncaster on noin asukkaan kaupunki ja asukkaan metropolihallintopiiri (metropolitan borough) Etelä-Yorkshiren metropolikreivikunnassa keskisessä Pohjois-Englannissa. Doncasterin lisäksi hallintopiiriin kuuluvat Conisbroughin, Mexboroughin, Bentleyn, Adwick-le-Streetin ja Thornen kaupungit sekä useita kyliä ja maaseutua. Doncaster kuuluu Sheffieldin metropolialueeseen. Sen perustivat roomalaiset sotilaat ensimmäisellä vuosisadalla.A Brief History of Doncaster Local Histories Doncasterilla on pitkä ilmailuun liittyvä historia. Maailman kaikkien aikojen toinen lentonäytös pidettiin kaupungissa, ja ensimmäisen maailmansodan aikana kaupungin lähistölle, Finningleyn kylään, perustettiin lentotukikohta. Tukikohta oli toiminnassa vuoteen 1996 asti, jolloin se suljettiin. Keväällä 2005 lentotukikohdan paikalle avattiin uusi kansainvälinen lentoasema, Robin Hood Airport Doncaster Sheffield. Doncaster on myös tärkeä rautatieliikenteen solmukohta. Kaupungissa vaikuttaa jalkapallojoukkue Doncaster Rovers FC, joka pelaa Englannin ykkösliigassa. Sen osaomistaja, One Direction -yhtyeen Louis Tomlinson, on kotoisin Doncasterista. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Tiedosto:Conisbrough Castle Doncaster winter time.jpg|1300-luvulta peräisin oleva Conisbroughin linna Doncasterissa Tiedosto:Flying Scotsman in Doncaster.JPG|Doncasterilainen veturi "Flying Scotsman" Luokka:Asutut paikat South Yorkshiressä Luokka:Englannin kaupungit Luokka:Englannin metropolihallintopiirit
Saturn

Saturn tarkoittaa seuraavia asioita: * Saturn, automerkki * Saturn, elokuva- ja televisiopalkinto * Sega Saturn, pelikonsoli * FK Saturn, jalkapalloseura * moottorikaljaasi Saturn, laiva * HMS Saturn (1786), Britannian kuninkaallisen laivaston Arrogant-luokan linjalaiva * Saturn-kantorakettiperhe ** Saturn I, kantoraketti ** Saturn IB, kantoraketti ** Saturn V, kantoraketti ** Saturn INT-21, kantoraketti.
Vihioja

Vihioja on Tampereen 25. kaupunginosa. Se muodostaa Nekalan ja Jokipohjan kanssa Nekalan alueen. Vihioja rajoittuu pohjoisessa Nekalaan, idässä Jokipohjaan, etelässä Koivistonkylään ja lännessä Hatanpäähän. Kaupunginosan epävirallinen nimi perustuu sitä sivuavaan Vihiojaan. Puro saa alkunsa Kangasalan puolella sijaitsevasta Houkanjärvestä ja laskee Pyhäjärven Vihiojanlahteen. Sana vihi merkitsee metsälinnun pyydyksen kuusenoksista tehtyä johdetta. Vihioja on ollut myös Hatanpään kartanoon kuulunut peltoalue puron varrella. Alkujaan Messukylään kuulunut kaupunginosa kaavoitettiin vuonna 1939 teollisuusalueeksi.Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 112–113. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ISBN 951-609-105-9. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Rotherham

Rotherham (/ˈrɒðərəm/) on noin asukkaan kaupunki ja asukkaan metropolihallintopiiri () Etelä-Yorkshiren kreivikunnassa Keski-Englannin pohjoisosassa. Se sijaitsee Donjoen ja Rotherjoen yhtymäkohdassa Sheffieldin pohjoispuolella. Hallintopiiriin kuuluu Rotherhamin kaupungin lisäksi esikaupunkialueita, maaseutua ja pieniä kyliä sekä Maltbyn kaivoskaupunki. Rotherham oli Britannian ensimmäisiä kaupunkeja, jotka saivat oman yliopiston – the College of Jesus valmistui kaupunkiin 1400-luvun lopussa. Kuningas Edvard VI kuitenkin lakkautti sen 1500-luvun puolessavälissä. == Kulttuuri == Rotherham United FC on kaupungin jalkapallojoukkue. == Rikollisuus == 1900- ja 2000-lukujen vaihteessa viranomaisten laiminlyönnit johtivat kaupungissa 16 vuoden aikana vähintään 1 400 tytön raiskauksiin ja hyväksikäyttöihin. Enimmäkseen aasialaistaustaisista miehistä koostuneet rikollisjengit saivat jatkaa toimintaansa rauhassa, sillä poliisit ja sosiaaliviranomaiset eivät uskaltaneet puuttua tapahtumiin rasisteiksi leimautumisen pelossa. Vakavia seksuaalirikoksia katsottiin pari vuosikymmentä läpi sormien, eikä laiminlyönneistä ollut vuoteen 2014 mennessä tullut seurauksia brittiviranomaisille. Vuonna 2014 julkaistun raportin mukaan suuri osa 1 400 tytön hyväksikäyttäjistä oli pakistanilaistaustaisia miehiä. Vuonna 2016, 30 vuotta rikosten alkamisen jälkeen, Britannian oikeuslaitos viimein tuomitsi viisi ihmistä vuosina 1987–2003 tapahtuneista, yhteensä 15 teinitytön raiskauksista ja avunannosta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupungin virallinen kotisivu Luokka:Asutut paikat South Yorkshiressä Luokka:Englannin kaupungit Luokka:Englannin metropolihallintopiirit
Tähtitalvikki

Tähtitalvikki (Moneses uniflora, aiemmin Pyrola uniflora) on monivuotinen, pienikokoinen ruohovartinen kasvi. Se on kanervakasveihin kuuluvan sukunsa ainoa laji. Aiemmin sen katsottiin kuuluvan talvikkeihin. Tähtitalvikkia kutsutaan myös nimellä yksikukkainen talvikki. == Ulkonäkö == vasen|pienoiskuva|Tähtitalvikki. Tähtitalvikki kasvattaa 5–12 senttimetriä korkean pystyn varren. Ruusukemaisesti varren tyvellä olevat lehdet kasvavat vastakkain. Lehdet ovat 1–1,5 cm pitkiä, vastapuikean pyöreitä, pyöreäkärkisiä ja matalaan sahalaitaisia. Lehdet talvehtivat vihreinä. Kukkavana on yksisuomuinen ja sen kärjessä on yksi nuokkuva, hyväntuoksuinen kukka. Viisi valkoista terälehteä muodostavat noin kaksi senttiä leveän näyttävän kukan. Tähtitalvikki kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 214. == Levinneisyys == Tähtitalvikkia kasvaa Euroopassa Pohjois-Italiasta ja Saksasta itään Uralille saakka. Pohjoisessa levinneisyysalue kattaa koko Fennoskandian ja Pohjois-Venäjän tundra-alueita lukuun ottamatta. Lajia tavataan Aasian puolella satunnaisesti läpi Siperian Tyynellemerelle saakka. Tähtitalvikkia kasvaa laajasti myös Pohjois-Amerikan pohjois- ja länsiosissa. Suomessa tähtitalvikkia tavataan koko maassa. Runsaimmin sitä kasvaa Itä- ja Pohjois- Suomessa, muualla maassa sitä tavataan satunnaisemmin.Lampinen, R. & Lahti, T.: Kasviatlas 2009. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 2010. Kasviatlas 2009: Tähtitalvikin levinneisyys Suomessa Viitattu 20.6.2010.. Tähtitalvikki on pohjoisessa Suomessa harvinaisuus. == Elinympäristö == Tähtitalvikkia viihtyy varjoisissa, tuoreissa metsissä, korvissa ja puronvarsilla. Kasvupaikat ovat usein lähdeperäisillä tai laidunnetuilla paikoilla. == Käyttö == Tähtitalvikkia on aikaisemmin käytetty kansanlääkinnässä parantamaan vuotavia ja tulehtuneita silmiä. == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Tähtitalvikki (Moneses uniflora) * Kasviatlas 2020: Tähtitalvikin levinneisyys Suomessa. * Pohjolan kasvien pauloissa: Moneses uniflora - tähtitalvikki * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tähtitalvikki (Moneses uniflora) * Den virtuella floran: Tähtitalvikin levinneisyys pohjoisella pallonpuoliskolla. * ITIS: Moneses uniflora * United States Department of Agriculture (USDA): Moneses uniflora * Flora of China: Moneses uniflora * Pherobase: Floral volatiles of Moneses uniflora Luokka:Kanervakasvit
Luettelo jalkapallon Neuvostoliiton mestaruuden voittaneista joukkueista

Tämä on luettelo Neuvostoliiton jalkapallon mestareista vuosina 1936-1991. * 1936 (kevät) Moskovan Dynamo * 1936 (syksy) Moskovan Spartak * 1937 Moskovan Dynamo * 1938 Moskovan Spartak * 1939 Moskovan Spartak * 1940 Moskovan Dynamo * 1945 Moskovan Dynamo * 1946 TsSKA Moskova * 1947 TsSKA Moskova * 1948 TsSKA Moskova * 1949 Moskovan Dynamo * 1950 TsSKA Moskova * 1951 TsSKA Moskova * 1952 Moskovan Spartak * 1953 Moskovan Spartak * 1954 Moskovan Dynamo * 1955 Moskovan Dynamo * 1956 Moskovan Spartak * 1957 Moskovan Dynamo * 1958 Moskovan Spartak * 1959 Moskovan Dynamo * 1960 Moskovan Torpedo * 1961 Kiovan Dynamo * 1962 Moskovan Spartak * 1963 Kiovan Dynamo * 1964 Tbilisin Dynamo * 1965 Moskovan Torpedo * 1966 Kiovan Dynamo * 1967 Kiovan Dynamo * 1968 Kiovan Dynamo * 1969 Moskovan Spartak * 1970 TsSKA Moskova * 1971 Kiovan Dynamo * 1972 Zorja Lugansk * 1973 Ararat Jerevan * 1974 Kiovan Dynamo * 1975 Kiovan Dynamo * 1976 (kevät) Moskovan Dynamo * 1976 (syksy) Moskovan Torpedo * 1977 Kiovan Dynamo * 1978 Tbilisin Dynamo * 1979 Moskovan Spartak * 1980 Kiovan Dynamo * 1981 Kiovan Dynamo * 1982 Minskin Dynamo * 1983 Dnipro Dnipropetrovsk * 1984 Zenit Leningrad * 1985 Kiovan Dynamo * 1986 Kiovan Dynamo * 1987 Moskovan Spartak * 1988 Dnipro Dnipropetrovsk * 1989 Moskovan Spartak * 1990 Kiovan Dynamo * 1991 TsSKA Moskova Luokka:Neuvostoliiton jalkapallo Neuvostoliiton mestaruuden voittaneista joukkueista
Osamu Dazai

Osamu Dazai (), oik. Shūji Tsushima (; 19. kesäkuuta 1909 Kanagi, Aomorin prefektuuri – 13. kesäkuuta 1948 Mitaka, Tokio) oli japanilainen kirjailija. Dazain pääteos Ei enää ihminen kertoo syrjäytymisestä 1930-luvun japanilaisessa yhteiskunnassa. Hänen muuta tuotantoaankin sävyttää pessimismi ja tarkka yhteiskuntakuvaus. Dazai yritti useita kertoja itsemurhaa ja kuoli 13. kesäkuuta 1948 heittäytymällä Tamajoen kanaaliin rakastajattarensa kanssa. == Suomennettuja teoksia == * Laskeva aurinko. (Shayō, 1965) * Vasaroinnin ääni. (Tokatonton, 1969) * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanilaiset kirjailijat Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Sinirikko

Sinirikko (Saxifraga oppositifolia) on vihreänä talvehtiva, vuoristojen ja arktisten alueiden pienikokoinen rikkokasvi. == Ulkonäkö ja koko == thumb|vasen|220px|Sinirikon kukkia. Sinirikko on kasvutavaltaan mätästävä ja muodostaa mattomaisia tai patjamaisia kasvustoja. Se on runsashaarainen, rento ja tiheälehtinen. Kasvin kukalliset varret kasvavat 2–5 cm korkeiksi ja nousevat kohenevasti ylöspäin. Möyheät, ruodittomat lehdet ovat nelirivisesti vastakkain. Ne ovat pitkulaisia, ripsilaitaisia ja väriltään sinivihreitä ja usein kalkkitäpläisiä. Sinipunaiset, kaksineuvoiset kukat ovat yksittäin. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Heteitä on 10 kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen. Emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Suhteessa kasvin muuhun kokoon sen kukat ovat varsin suurikokoisia. Sinirikko kukkii lumen sulamisen jälkeen, Suomessa heinä–elokuussa. Kukinnan jälkeen kypsyy kaksiosainen, monisiemeninen kota.Retkeilykasvio 1998, s. 226, 229. Sinirikon voi sekoittaa tunturikohokkiin (Silene acaulis). Myös sielikkö (Kalmia procumbens) on hieman samannäköinen, matala sinipunakukkainen laji. == Levinneisyys == Sinirikon levinneisyys on sirkumpolaarinen, mutta varsin hajanainen. Euroopassa sitä tavataan Skandeilla, Kuolan niemimaalla, Uralilla, Islannissa, Huippuvuorilla, Pohjois-Irlannissa, Skotlannissa, Sudeeteilla, Karpaateilla, Alpeilla, Apenniineilla ja Pyreneillä. Aasiassa lajia tavataan paikoitellen Pohjois- Siperiassa ja Keski-Aasian vuoristoseuduilla. Sinirikko on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan, jossa sitä kasvaa Kalliovuorilla ja Kanadan koillisosissa. Laji on tavanomainen myös Grönlannissa.Den virtuella floran: Purpurbräcka (myös levinneisyyskartat) Viitattu 7.1.2012. Suomessa sinirikkoa esiintyy vain Enontekiön ja Utsjoen tuntureilla.Retkeilykasvio 1998, s. 229. Vain Enontekiön suurtuntureilla laji on Suomessa tavanomainen.Lampinen, R. & Lahti, T. 2017: Kasviatlas 2016. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki. Viitattu 16.12.2017. == Elinympäristö == Sinirikolle mieluisia kasvupaikkoja ovat Suomessa tuntureiden soraiset ja lietteiset puronvarret sekä lumenviipymäpaikat, kallioiden pengermät sekä valuvesihyllyt. Laji on kalkinvaatija. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Sinirikko (Saxifraga oppositifolia) * Kasviatlas 2018: Sinirikon (Saxifraga oppositifolia) levinneisyys Suomessa * Pinkka – Lajituntemuksen oppimisympäristö: Sinirikko (Saxifraga oppositifolia) * Pohjolan kasvien pauloissa: Saxifraga oppositifolia – sinirikko * ITIS: Saxifraga oppositifolia * United States Department of Agriculture (USDA): Saxifraga oppositifolia * Flora of China: Saxifraga oppositifolia Luokka:Lehtirikot
Into Saxelin

Into Ilmari Saxelin (11. heinäkuuta 1883 Hämeenlinna - 25\. toukokuuta 1927 Pariisi) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänen isänsä Carl Otto Saxelin oli oluttehtailija ja äitinsä Saida Maria taiteellisesti lahjakkaasta Blåfieldien suvusta. Myös hänen setänsä Oskar Saxelin oli taiteilija. Saxelinin veljiä olivat nimensä suomentaneet kirjailija Jalmari Sauli ja professori Jonni Sauli. Saxelin opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1903-1905 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1908-1912. Into Saxelin tunnetaan parhaiten nuoria miehiä ja naisia kuvaavista veistoksistaan. Opiskeluaikanaan Saxelin sai vaikutteita Auguste Rodinin töistä, mutta hänen omat teoksensa ovat tyyliltään lähempänä klassismia. Into Saxelin kuoli kesken tuotteliaan luomisvaiheensa äkilliseen sairauteen Pariisissa. ==Julkisia teoksia== * Leikkiviä lapsia / Työskentelevää nuorisoa 1914, 1968, Nummen puistokatu, Turku * Vapaudenpatsas, 1922, Mannerheimin puisto, Oulu * Vironkävijäin muistopatsas, 1921, Bulevardi, Helsinki * Maalaisten talon julkisivuveistokset, 1921, Kamppi, Helsinki * Sara Wacklinin muistoreliefi, 1927, Ainolan puisto, Oulu * Yllätys, 1925, 1948, Meilahti, Helsinki * Herääminen, 1920-luku, 1957, Rantapuisto, Hämeenlinna == Kuvia julkisista teoksista == Tiedosto:Leikkiviä lapsia - Into Saxelin, 1914 (Nummen Puistokatu 2, 2013).JPG|Leikkiviä lapsia, 1914, Turku. Tiedosto:Statue of Freedom Saxelin Into 1921.jpg|Vapauden patsas, 1922, Oulu. Tiedosto:Maalaistentalo Helsinki female statue.JPG|Maalaistentalon julkisivuveistokset (nainen), 1921, Helsinki. Tiedosto:Maalaistentalo Helsinki male statue.JPG|Maalaistentalon julkisivuveistokset (mies), 1921, Helsinki. Tiedosto:Kurikka 1918 muistomerkki 1.jpg|Vapaussodan sankaripatsas, 1922, Kurikka, yhdessä Ahto Virtasen kanssa. Tiedosto:Vironkävijäin muistomerkki 2019.JPG|Vironkävijäin muistomerkki, 1923, Helsinki, yhdessä J. S. Sirénin kanssa. Tiedosto:Into Saxelin Yllätys 1925.jpg|Yllätys, 1925 (1948), Helsinki. Tiedosto:Herääminen Into Saxelin.JPG|Herääminen, n. 1925, Hämeenlinna. Tiedosto:Sara Wacklin by Into Saxelin.JPG|Sara Wacklinin muistoreliefi, 1927, Oulu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Toivo Tarvas : Vaitelias veistäjä - Muisteloita kuvanveistäjä Into Saxelinista, Helsingin Sanomat Viikkoliite 21.04.1929, nro 16, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Kanpur

Kanpur (, ) on Intian pohjoisen osavaltion Uttar Pradeshin suurin kaupunki. Se sijaitsee Gangesin varrella 80 kilometriä osavaltion pääkaupungista Lucknow'sta lounaaseen. Kaupungissa asui noin 2,8 miljoonaa ihmistä vuonna 2011. Kanpur on alueen teollisuuskeskus, liikenteen solmukohta ja kulttuurikeskus. Britit kehittivät Kanpuria (silloin nimellä Cawnpore) raja- asemaksi vuodesta 1801 alkaen. Vuoden 1857 Sepoykapinan aikana kapinalliset surmasivat Kanpurissa brittijoukkoja, joille on pystytetty muistomerkki. Kanpur on yksi Intian suurimmista kaupungeista ja merkittävä maantie- ja rautatieliikenteen risteys. Kanpurin lentoasema palvelee alueen lentoliikennettä. Kanpur Central on kaupungin päärautatieasema. Kantakaupunki sijaitsee taajama-alueen pohjoisosassa, teollisuus enimmäksen länsiosassa. WHO:n vuonna 2011 tekemän selvityksen mukaan Kanpur oli Intian toiseksi saastunein kaupunki, vain Ludhiana oli likaisempi. Delhi jäi kolmannelle tilalle. Kanpurin yliopisto on perustettu 1966. Siellä on yli 450 000 opiskelijaa. Varsinaisen kampuksensa lisäksi se toimii 15 piirikunnassa eri puolilla osavaltiota. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Uttar Pradeshin kaupungit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Regulaattori

Regulaattori on tekniikassa käytettävä säädin. Regulaattori voi olla esimerkiksi hydraulinen, pneumaattinen tai elektroninen. == Elektroniikan regulaattorit == Elektroniikassa regulaattorikytkentöjä käytetään muun muassa jännitteen ja sähkövirran vakavoimiseksi. === Jänniteregulaattori === Jänniteregulaattori on elektroninen piiri, jonka tarkoitus on syöttää ennalta määrättyä tasajännitettä, joka on riippumaton lähtöön kytketyn kuorman virrasta, lämpötilasta ja reguloimattomasta syöttöjännitteestä. ==== Lineaarinen regulaattori ==== Lineaarisen jänniteregulaattorin toiminta perustuu säädettävään jännitehäviöön ennen piirin syöttöä. Lineaariset regulaattorit voidaan jakaa kahteen luokkaan: sarjaregulaattoreihin ja shunttiregulaattoreihin. Sarjaregulaattoripiireissä jännite reguloidaan kuorman kanssa sarjaan kytketyn transistorin avulla. Transistori toimii säätövastuksena, joka säätyy takaisinkytketyn lähtöjännitteen mukaan. Shunttiregulaattorit perustuvat esimerkiksi zenerdiodin ominaisuuteen säilyttää vakiojännite piirissä. Shunttiregulaattorit ovat yleensä passiivisia ja yksinkertaisia sekä yleensä aina hyötysuhteeltaan huonoja. Lineaariset regulaattorit ovat yleisesti halpoja ja toimintavarmoja, mutta ne eivät sovellu suuritehoisiin sovelluksiin, sillä transistorin luodessa suuren jännitehäviön siinä kuluu paljon häviötehoa lämmöksi. ==== Hakkuriregulaattori ==== Hakkuriregulaattorit perustuvat käämien induktanssin kykyyn säilöä energiaa. Hakkuriteholähteessä sisään tulevaa tasavirtaa katkotaan kytkimenä toimivana transistorilla suurella taajuudella, jolloin piirissä oleva kela vastustaa virran muutosta ja ylläpitää jännitettä. Koska hakkuripiiri on joko kokonaan johtavassa tilassa tai kytkettynä pois päältä, se kuluttaa erittäin vähän tehoa häviöihin. Hakkuriregulaattorit ovat hyötysuhteeltaan parempia kuin lineaariset regulaattorit ja niiden antojännite voi olla myös suurempi kuin tulojännite, toisin kuin lineaarisilla regulaattoreilla. Hakkurien haittapuolia ovat muun muassa virran nopean katkomisen aiheuttamat häiriöt ja piirien monimutkaisuus. === Virtaregulaattori === Virtaregulaattori on jänniteregulaattoria vastaava piiri, jonka tarkoituksena on reguloida sähkövirtaa. Monet virtaregulaattorit muistuttavat lineaarisia jänniteregulaattoreita, mutta niiden takaisinkytkentä säätyy virran eikä jännitteen mukaan. Virtaregulaattorit pitävät virran tasaisena säätämällä lähtönsä jännitettä. == Katso myös == * Hakkuriteholähde * Jännitelähde * Virtageneraattori == Lähteet == Luokka:Elektroniikan komponentit
Mašhad

Mašhad (; myös muodossa Mashad, Meshed, Meshhed) on Iranin toiseksi suurin kaupunki yli 2,7 miljoonalla asukkaallaan (2011). Mašhad sijaitsee Kashaf-joen laaksossa lähellä Turkmenistanin rajaa, noin 850 kilometriä Teheranista itään. Se on Khorāsān-e Razavin provinssin pääkaupunki. Mašhad on myös yksi šiialaisuuden pyhimmistä kaupungeista. == Maantiede == Mašhad sijaitsee maan itäosassa ja on siksi ollut perinteisesti naaourimaiden kanssa käydyn kaupan keskus. Mašhad sijaitsee laaksossa kahden vuorijonon välissä, Kashaf-joen laaksossa. Vuorten rinteisiin on porattu tunneleita ja kanavia joidan avullla kaupunki saa pohjavettä. Metropolialue on alttiina maanjäristyksille. Ilmastollisesti Mašhad on puoliaavikkoa. Talvella on pientä pakkasta, kesän korkeimmat lämpötilat ovat noin 35 astetta. == Historia == Mašhad perustettiin noin vuonna 823, ja kaupungin nimi juontuu arabiasta (mašhad-i-riza on suomeksi marttyyrikuoleman paikka). Nimi viittaa šiialaisuuden kahdeksannen imaamin Alī al-Riḍā kuolemaan vuonna 818. Šiialaisten mukaan hänet myrkytettiin tuolla paikalla kalifi Al Ma'munin käskystä. Sitä ennen paikalla oli sijainnut Sanabadin kylä. Imaami Alī al-Riḍān mausoleumi on tärkeä pyhiinvaelluskohde, jossa käy vuosittain yli 20 miljoonaa uskovaista. Kaupunkiin hyökkääjät ovat vaurioittaneet sitä usein, ja se on uudelleenrakennettu monta kertaa. Suurimman loistonsa se sai Safavidien hallitsijasuvun aikana. Mašhad oli koko Iranin pääkaupunki Nadir Šahin aikana vuodesta 1736 vuoteen 1747. Mašhadin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 241 989 (1956), 409 616 (1966), 667 770 (1976), 1 463 508 (1986), 1 759 155 (1991), 1 887 405 (1996), 2 427 316 (2006) ja 2 766 258 (2011). == Liikenne == Mašhadin kansainvälinen lentoasema palvelee sekä siviili- että sotilasliikennettä. 1. syyskuuta 2006 venäläisvalmisteinen Tupolev Tu-154 -matkustajakone suistui kiitotieltä laskeutuessaan Mašhadiin. Koneen 147 matkustajasta 29 kuoli. Kaupungissa toimii metro ja kaksi kevytraitiotielinjaa. == Urheilu == Kaupungilla on kolme joukkuetta Iranin korkeimmalla sarjatasolla: Siah Jamegan F.C., Shahr Khodro F.C. ja Abumoslem F.C.. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Iranin kaupungit Luokka:Khorāsān-e Razavi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Transkonduktanssi

Transkonduktanssi (tunnus gm) on elektroniikassa lähtevän sähkövirran ja tulevan jännitteen suhde. Transkonduktanssin yksikkö on siemens eli A / V (ampeeria / voltti). Samoin kuin konduktanssi on resistanssin käänteisarvo, transkonduktanssin pari on transresistanssi, joka on lähtevän jännitteen ja tulevan virran suhde. : g_{\rm m} = {\Delta I_{\rm out} \over \Delta V_{\rm in}} ==Katso myös== *konduktanssi *transkonduktanssivahvistin ==Kirjallisuutta== * Luokka:Elektroniikka
Aino Kassinen

Aino Lydia Kassinen () oli suomalainen selvänäkijä. == Lapsuus ja nuoruus == Aino Kassinen syntyi keskoslapsena 13. joulukuuta 1900 Oulun maalaiskunnassa. Hänen isänsä Heikki Kassinen oli kivityömies ja äitinsä Maria ompelija. Lisäksi hänen perheeseensä kuului viisi siskoa ja yksi veli. Lapsena Aino viihtyi paljon omissa oloissaan aistien monia henkiolentoja, kuten menninkäisiä ja keijuja. Hän sai ensimmäiset näkynsä ennen kouluun menoa, jolloin hän ennusti muun muassa hääjuhlissa tapahtuneen surman. Aino opiskeli neljä vuotta kansakoulua ja muutti 17-vuotiaana Ouluun. Oulussa asuessaan hän oli kiinnostunut teatterista ja näytteli Oulun työväentalolla järjestetyissä teatteriesityksissä. Kassinen teki Oulussa asuessaan monia oikeiksi osoittautuneita ennustuksia ja hänestä tuli siellä paikallinen kuuluisuus.Häkkinen & Iitti 2015, s. 80-81. ==Ura== Kassinen työskenteli Oulussa muun muassa kotiapulaisena ja ompelijana kunnes muutti Helsinkiin 1930-luvulla. Helsingissä hän tutustui ennustaja Axel Ringströmiin, jonka luona kävi liikemiehiä ja poliitikkoja. Kassinen kertoi päässeensä näihin piireihin Suomen Ulkomaankauppaliiton toimitusjohtaja Jaakko Kahman myötä ja tavanneensa usein myös Suomen Pankin pääjohtajana vuosina 1924–1939 toimineen Risto Rytin. Kassisen vastaanotolla Helsingissä kävi julkisuuden henkilöitä ja poliitikkoja. Kirjassa Aino Kassinen kertoo Kassinen väitti, että sotien aikana Mannerheim lähetti Mikael Gripenbergin kysymään häneltä tietoja.Kassinen 1972, s. 70. Kassinen kertoo myös ennustaneensa ystävälleen Bruno Nybergille Adolf Hitlerin Suomen vierailulla 1942 lentokoneeseen ilmenneen vian, joka johti lentokoneen osittaiseen syttymiseen tuleen.Kassinen 1972, s. 71. Kassisen mukaan hänen oppilaitaan olivat muun muassa Vesa-Matti Loiri ja Pekka Siitoin.Kassinen 1972, s. 127. Vuoden 2018 presidentinvaaleissa ehdokkaana ollut Pekka Haavisto esitti seitsemän minuutin puheen Yle TV1:n vaalitentissä. Yleisön tervehtimisen jälkeen Haavisto aloitti puheensa kertomalla Aino Kassisesta: > ”Oma isoäitini asui aikanaan Helsingissä Lapinlahdenkadulla talossa, jossa > hänellä oli hyvin kiinnostava naapuri. Hänen naapurinsa oli selvänäkijä, > ennustaja Aino Kassinen. Isoäitini kertoi, että aina kun Suomessa tapahtui > isoja asioita, suuria murroksia, niin sinne Lapinlahdenkadun ovelle alkoi > tulla jonoa. Kun talvisota syttyi, siellä oli myöskin mustia autoja, > diplomaattiautoja. Ihmiset tulivat kysymään, mitä tapahtuu heidän > perheelleen, heidän läheisilleen? Mitä tapahtuu Suomelle? Mitä tapahtuu > Euroopalle? Selvänäkijä omana selvänäön hetkenä[än], joka oli aamulla viiden > ja seitsemän välillä, vastaili näihin kysymyksiin.” Kassinen on haudattu Malmin hautausmaalle kortteliin 83. == Lähteet == * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Selvänäkijä Aino Kassisen ennustuksia. * Aikamme uskomuksia. Ylen Elävä arkisto. * Aino Kassinen ennustaa. Ylen Elävä arkisto. * Luokka:Suomalaiset ennustajat Luokka:Suomalaiset psyykikot Luokka:Selvänäkijät Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Deathmatch Classic

Deathmatch Classic (lyhennettynä DMC) on Valve Corporationin kehittämä ja julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Se on tehty kunnianosoituksena id Softwaren Quake-pelille, sillä Valven oma GoldSrc-pelimoottori perustuu Quaken moottorille. Peli sisältää Quaken sisältäen alkuperäisen pelin deathmatch-kentät, aseet sekä nopeuden. Nykyään Deathmatch Classic alkaa olla kuoleva modi, sillä suurin osa pelaajista on siirtynyt muihin peleihin. Jäljellä on vielä kourallinen pelin faneja pitämässä peliä elossa. == Pelaaminen == Pelaaminen muistuttaa erittäin paljon Quakea. Peli säsältää innoituksensa alkuperäiset aseet ja varusteet, lukuun ottamatta kirvestä joka korvattiin Half-Lifen nimikkoaseella sorkkaraudalla. DMC imitoi Quaken ominaisuuksia kuten nopeaa liikkuvuutta käyttäen hyväksi bunny hop - ja racket jump -nimisiä pelitaktiikoita. Näitä käyttäessä pelaaja omaksuu erittäin nopean vauhdin. Pelin tarkoitus on yksinkertaisesti ampua muita pelaajia ja kerätä sitä kautta pisteitä ennaltamäärättyjen aikarajojen ja pistemäärien sisällä. Pelissä on useita kenttiä eli pelialustoja, joista toiset ovat vaativampia ja toiset helpompia. == Kehitys == Peli kehitettiin Valven kunnianosoituksena id Softwarelle. Peli julkaistiin myöhemmin OS X ja Linux -alustoille. == Lähteet == Luokka:Half-Lifen modit
Vanhus ja meri

Vanhus ja meri () on yhdysvaltalaisen Ernest Hemingwayn pienoisromaani vuodelta 1952. Teos on kirjailijan kuuluisimpia. Kirjassa kuvataan allegorisesti ihmisen ja luonnon, elämän ja sen vääjäämättömän päättymisen yhteyttä. Hemingway sai teoksesta Pulitzer-palkinnon vuonna 1953. == Juoni == === Tarina === Vanha kuubalaiskalastaja Santiago ei ole saanut kalaa 84 päivään ja lähtee kalastamaan yksin kauas ulapalle. Koukkuun tarttuu suuri marliini, jota Santiago alkaa väsyttää kalan vetäessä venettä kauemmas avomerelle. Kala pyristelee kolme päivää, mutta lopulta Santiago saa surmattua kalan ja lähtee viemään sitä maihin veneensä reunaan sidottuna, mutta hait hyökkäävät ja syövät sen paluumatkalla miehen ponnisteluista huolimatta. Maihin päästessä kalasta on jäljellä vain luuranko. === Henkilöt === Santiago asuu vaatimattomasti pienessä majassa. Hän on aiemmin toiminut kilpikonnalaivan tähystäjänä ja hänen suurena intohimonaan on amerikkalaisen baseballin seuraaminen. Erityisesti hänen esikuvansa on Joe DiMaggio. Santiago on taipuvainen filosofointiin ja näkee lopulta saamansa suuren kalankin inhimillisenä, tasaveroisena kilpakumppanina. Santiagon ystävä ja oppipoika Manolin on erittäin uskollinen Santiagolle ja välittää tästä suuresti. Hän tuo vanhukselle ruokaa ja huopia yöksi sekä auttaa kalastusvälineiden kantamisessa. Isänsä tahdosta Manolin on siirtynyt toisen kalastajan oppiin. Hän kuitenkin kävi ensi kerran merellä Santiagon mukana. == Taustaa == Romaanin päähenkilön esikuvana pidetään Kanariansaarilla syntynyttä ja Kuubaan muuttanutta Gregorio Fuentesia (1897–2002), josta tuli Hemingwayn Pilar-veneen kapteeni 1930-luvun lopulla. == Lähteet == Luokka:Ernest Hemingwayn teokset Luokka:Vuoden 1952 kirjat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Omega Centauri

Omega Kentauri tai NGC 5139 on tunnettu pallomainen tähtijoukko, joka kiertää Linnunrataa. Tähtijoukko on eteläisellä tähtitaivaalla Kentaurin tähtikuviossa, eikä se näy Suomessa. Eteläisen deklinaationsa, -47°29' takia se näkyy Etelä-Euroopassa. Tämä tähtijoukko on pallomaisista tähtijoukoista kaikkein kirkkain. Tässä tähtijoukossa on muutama miljoona vanhaa tähteä, ja se on 17 000 valovuoden päässä maasta. Tähtijoukko peittää taivaasta 36,3' ja sen näennäinen kirkkaus on 3,68, se näkyy paljain silmin tähtenä ja on siksi saanut tähdelle tarkoitetun Bayerin nimen. Oletetaan, että tämäkin pallomainen tähtijoukko on entisen kääpiögalaksin ydin. == Aiheesta muualla == *Short Zoom Into Omega Centauri Nasa, Hubble. Luokka:Pallomaiset tähtijoukot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tähtikuvio

Tähtikuvio (laajemmassa muodossaan asterismi) on muutaman tähden muodostama selvästi erottuva, yleensä pienehkö kuvio tähtitaivaalla. Tähtikuvion ja asterismin ero on se, että tähtikuvio sijaitsee yhdessä tähdistössä eli tähtitaivaan rajatulla alueella, mutta asterismi voi ulottua useamman tähdistön alueelle. Tähtikuvion tähdet yhdistetään usein tähtikartoissa viivoin. Tosin piirtämistapa on usein kartanpiirtäjän oma valinta. Osa kartanpiirtäjistä pyrkii piirtämään tähtikuviot niin, että ne muistuttaisivat jollain tavalla kuvioon liittyvää mytologista hahmoa. Toiset kartanpiirtäjät suosivat taas geometrisiä muotoja. ==Tunnetuimpia asterismeja== * Otava, Ison karhun seitsemän kirkkaimman tähden muodostama kauhamainen kuvio; tunnetuin asterismi * Kesäkolmio, Joutsenen Denebin, Lyyran Vegan ja Kotkan Altairin muodostama kolmio, joka näkyy Suomessa parhaiten loppukesästä ja syksyllä * Talvikolmio, Orionin Betelgeuzen, Pienen koiran Procyonin ja Ison koiran Siriuksen muodostama kolmio, joka näkyy Suomessa parhaiten talvikuukausina ja keväällä * Orionin vyö, jonka muodostaa Alnitak, Alnilam ja Mintaka (ζ, ε ja δ Orionis) * Pegasuksen neliö, jonka vasemman yläkulman tähti on Alpheratz eli Sirrah, α Andromedae * Teekannu Jousimiehessä * M73 (NGC 6994), neljän tähden muodostama asterismi Vesimiehessä ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * *
Kirjo

Kirjo tarkoittaa kuvaannollisesti eri ilmenemismuotoja, kirjavaa moninaisuuttaKirjo, Kielitoimiston sanakirja, Kotus, viitattu 26.4.2021 mutta myös konkreettisemmin seuraavia: * spektri, fysiikan termi * Kirjo, kirjallisuus- ja kulttuurilehti ==Lähteet==
Aristobulos Kassandreialainen

thumb|Charles Le Brun: Aleksanteri Suuri saapuu Babyloniin vuodelta 1664. Aristobulos (, ; kuoli vuoden 301 eaa. jälkeen) oli makedonialainen historioitsija. Hän seurasi Aleksanteri Suuren mukana tämän sotaretkellä Persiaa vastaan. Hän kirjoitti myöhemmin Aleksanterin elämäkerran, joka kuitenkaan ei ole säilynyt nykypäivään. Historioitsija Arrianos käytti Aristobuloksen teosta kirjoittaessaan oman Aleksanteri Suuren elämäkerran. Arrianoksen muuita lähteitä olivat Ptolemaioksen kirjoittama Aleksanterin elämäkerta ja Nearkhoksen Indike. Ollessaan Persiassa Aleksanteri määräsi Aristobuloksen korjaamaan Kyyros Suuren haudan, joka oli vaurioitunut. Aristobuloksen ei mainita missään lähteissä ottaneen osaa sotatoimiin. Hän alkoi kirjoittaa Aleksanterin elämäkertaa jo Intian sotaretken aikana. Aleksanterin kuoleman jälkeen hän asui luultavasti Aleksandriassa. Luokka:Antiikin kreikkalaiset historioitsijat
Kivesjärvi

Kivesjärvi on kylä ja rautatieasema Paltamossa samannimisen järven rannalla, valtatien 22 sekä Oulu–Kontiomäki-rautatien varrella. Asukkaita on noin 80. Kivesjärven kylä valittiin Vuoden kyläksi vuonna 1993. Kivesjärvellä toimi 1990-luvun alkuun saakka Kivesvaaran laskettelukeskus. Kivesvaaralla on matkailutoimintaa nimellä Jättiläisenmaa, ja siihen liittyy edelleen vaaramaiseman ohella kivinäyttely. ==Kansalaistoiminta== Kyläyhdistyksen ohella Kivesjärvellä toimii aktiivisesti Kivesjärven kehittämisyhdistys ry, jonka tavoitteena on matkailullisesti kehittää Kivesjärven kylää ja lähiympäristöä. ==Kivesjärven rautatieasema== Kivesjärven rautatieasema sijaitsee valtatien varressa kylän laitamilla. Nykyisin VR:n henkilöjunat eivät pysähdy Kivesjärvellä matkustajien ottoa tai jättöä varten. Kivesjärven liikennepaikka on miehittämätön junakohtauspaikka, jota ohjataan kaukokäytöllä Oulusta. Asemarakennus on nykyisin asumiskäytössä. == Lähteet == Luokka:Paltamon kylät Luokka:Suomen valtakunnalliset vuoden kylät
Feynmanin polkuintegraali

Polkuintegraalit ovat fyysikko Richard Feynmanin esittelemä ajatustapa, jossa hiukkasen ei ajatella siirtyvän yhtä tiettyä reittiä paikasta toiseen, vaan hiukkanen näyttäisi kulkevan kaikkia mahdollisia reittejä yhtä aikaa. Näihin lukeutuvat myös ne reitit, joissa aika kulkee takaperin, sekä ne, joissa hiukkanen jää kiertämään silmukkaa ajassa. Feynmanin polkuintegraalireitit ilmaistaan kahdella luvulla, joista toinen ilmaisee hiukkasta kuvaavan aallon voimakkuutta ja toinen sen huipun sijaintia. Todennäköisyys hiukkasen siirtymiselle paikasta toiseen saadaan laskemalla yhteen kaikkien mahdollisten reittien aallot. Käytännössä isommat kappaleet liikkuvat kuitenkin yhtä reittiä kerrallaan, koska monista hiukkasista koostuvalla kappaleella reitit kumoavat toisensa ja vain yksi jää jäljelle. Polkuintegraalien kuvakulmasta virtuaalihiukkaset näyttävät olevan yksi ja sama hiukkanen, joka kiertää polkuintegraalissa ympyrää ajan suhteen. == Katso myös == * Moninkertaiset historiat Luokka:Kvanttimekaniikka Luokka:Richard Feynman
Revonlahti

Revonlahti () on entinen Suomen kunta. Revonlahden naapurikunnat olivat Pattijoki, Siikajoki, Lumijoki, Paavola ja Liminka. Revonlahden kunta yhdistettiin 1973 Paavolan kunnan kanssa Ruukin kunnaksi, ja edelleen 1. tammikuuta 2007 Ruukin ja Siikajoen yhdistyessä siitä tuli osa Siikajoen kuntaa. Revonlahden kirkko on vuodelta 1775. Suomen sodassa 27. huhtikuuta 1808 käydyn Revonlahden taistelun kunniaksi on pystytetty L. Kallisen veistämä muistomerkki vuonna 1935. ==Kyliä== * Alapää * Keskikylä * Lahtiranta * Relletti * Ylipää Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Revonlahdella ei ollut taajamia, mutta Paavolan Ruukin taajama ulottui kolmen asukkaan verran Revonlahden puolelle. Nykyisin Revonlahden kirkonkylä määritellään kuitenkin taajamaksi. ==Väestö== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Revonlahden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Revonlahden kyläyhdistys *
Hepoköngäs

thumb|right|250px|Hepoköngäs ylhäältä Hepoköngäs on Suomen korkeimpia luonnonvaraisia vesiputouksia ja vuonna 1956 perustetun Hepokönkään luonnonsuojelualueen tunnetuin nähtävyys. Sen putouskorkeudeksi mainitaan yleensä 24 metriä.http://www.luontoon.fi/hepokongas/yleisimmatkysymykset?inheritRedirect=true http://www.puolanka.fi/matkailu/nahtavyydet-ja-matkailukohteet.html Suomen korkein vesiputous Korkeakoski on 12 metriä korkeampi. Maanmittauslaitoksen karttojen mukaan Hepokönkään korkeus on alle 20 metriä, sillä putous sijaitsee korkeuskäyrien 175 m ja 195 m välissä. Hepoköngäs sijaitsee Heinijoessa noin 16 kilometriä Puolangan keskustasta Hyrynsalmen suuntaan. Heinijoki on osa Kiiminkijoen latvavesistöä ja saa alkunsa Haukijärvestä läheltä Hyrynsalmen ja Puolangan rajaa. UKK-reitti Puolanka–Hyrynsalmi kulkee Hepoköngästä sivuten, ja Hepokönkäällä reitistä haarautuu myös osuus Paljakalle. Hepokönkäästä on valmistettu pienoismalli, joka sijaitsee Paljakka-talossa. Pienoismallin on valmistanut Suomussalmen kunnan Vaihtoehtona työ -projekti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Hepoköngäs Suomen Vesiputoukset -sivustolla Luokka:Kiiminkijoen vesistö Luokka:Suomen vesiputoukset Luokka:Puolangan luonto Luokka:Kainuun luonnonsuojelualueet
Jokipohja

Jokipohja on Tampereen 26. kaupunginosa. Se muodostaa Nekalan ja Vihiojan kanssa Nekalan alueen. Jokipohja rajoittuu pohjoisessa Iidesjärveen, idässä Muotialaan, etelässä Veisuun sekä lännessä Jokipohjantiehen jonka toisella puolella on Vihiojan kaupunginosa. Kaupunginosassa sijaitsee Nekalan siirtolapuutarha, jonka suunnitelman Tampereen kaupunginvaltuusto hyväksyi vuonna 1932. Jokipohja on alun perin ollut Hatanpään kartanon peltoalue. Jokipohjan torppa mainitaan vuonna 1837, ja saman nimisiä torppia on seudulla ollut muitakin. Torpparit suorittivat kartanoon päivätyötä eli taksvärkkiä, ja sen perusteella kadunnimistö perustuu kartano- ja torppa-aihepiiriin. Jokipohjassa sijaitsevat myös jatkosodan aikana rakennetut niin kutsutut Asevelikylä ja Ruotsalaiskylä, joiden talojen suunnitteluun osallistui muiden muassa akateemikko Alvar Aalto. Suomen Aseveljien Liiton rakennuttamaan Asevelikylään kuului 13 Aallon suunnittelemaa taloa, joissa kussakin oli kaksi keittiön ja kahden huoneen asuntoa. Vuonna 1943 käyttöön vihityn Asevelikylän ensimmäiset asukkaat olivat sotainvalideja ja sotaleskiä perheineen. Kaupunginosan ensimmäinen osa-asemakaava vahvistettiin vuonna 1939 alueen länsiosalle.Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 117. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. ISBN 951-609-105-9. == Lähteet == Luokka:Tampereen tilastoalueet Luokka:Tampereen kaupunginosat Luokka:Muotiala (suunnittelualue)
Nearkhos

Nearkhos (, ; noin 360–300 eaa.) oli antiikin kreikkalainen merimies ja historioitsija. Hän oli Aleksanteri Suuren lapsuudenystävä ja seurasi tämän mukana Persiaan ja Intiaan. Hän kirjoitti Intiasta ja Intian valtamerellä tekemästään matkasta kertovan kirjan Indike. Tämä kirja ei ole säilynyt, mutta Arrianos käytti sitä kirjoittaessaan omaa Intiasta kertovaa kirjaansa. == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin kreikkalaiset historioitsijat Luokka:Antiikin kreikkalaiset tutkimusmatkailijat
Kurpitsa

Kurpitsa eli satokurpitsa (Cucurbita pepo) on kurpitsoihin (Cucurbita) kuuluva köynnöskasvi, joka on kotoisin Keski-Amerikasta. Kasvin hedelmää käytetään ruoka-aineena ympäri maailman. Siemenistä voidaan puristaa ruokaöljyä, tai ne syödään sellaisenaan. Nykyään kurpitsaa viljellään maailmanlaajuisesti. Kurpitsan päätuottajamaat ovat Venäjä, Turkki, Balkanin maat, Kiina ja Meksiko. == Kuvaus == Kurpitsakasvi voi olla 10 metriä pitkä. Se on yksivuotinen kurkun ja melonin sukulaiskasvi. Kurpitsan hedelmä on 30–80 senttimetriä pitkä, yleensä pallomainen, mutta esimerkiksi monilla kesäkurpitsalajikkeilla se on pitkänomainen. Hedelmä voi olla lajikkeesta riippuen monen värinen. Maailman suurimman kurpitsan massa on 911 kg. == Lajikkeiden ryhmittely == Kurpitsalajikkeet voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin: *Kesäkurpitsa *Koristekurpitsa *Spagettikurpitsa *Talvikurpitsa == Ravintosisältö per 100 g == * Energiaa 108,784 kJ/26 kcal * Proteiinia 1 g * Hiilihydraattia 6,5 g ** josta sokereita 1,36 g * Rasvaa 0,1 g ** josta tyydyttynyttä 0,052 g ** kertatyydyttymättömät rasvat 0,013 g ** monityydyttymättömät rasvat 0,005 g * Ravintokuitua 0,5 g * Natriumia 1 mg * Kaliumia 340 mg == Katso myös == * Kurpitsalyhty == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Kurpitsa (satokurpitsa) – Cucurbita pepo *Fineli.fi – ravintosisältö *ITIS: Cucurbita pepo *United States Department of Agriculture (USDA): Cucurbita pepo *Flora of China: Cucurbita pepo *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cucurbita pepo (marrow) *Pherobase: Floral volatiles of Cucurbita pepo Luokka:Kurpitsat Luokka:Vihannekset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Juolukka

Juolukka eli taigajuolukka (Vaccinium uliginosum) on puolukoiden (Vaccinium) sukuun kuuluva kanervakasvi (Ericaceae). Sen marjoja voidaan käyttää ravinnoksi. == Ulkonäkö == pienoiskuva|oikea|Mustikka yllä, juolukka alempana Juolukka on varpu, joka voi kasvaa jopa metrinkorkuiseksi, mutta tavallisemmin 30–50 cm korkeaksi. Yleensä kasvusto on helposti huomattavissa muita kasveja korkeampana ja hankalakulkuisena ryppäänä. Juolukka ei nimestään huolimatta ole sekoitettavissa puolukkaan, mutta mustikkaan kyllä. Satunnainen marjastaja ei välttämättä huomaa eroa mustikan ja juolukan välillä, ellei maista. Mustikasta juolukan erottaa vaaleampien versojen ja ”rikkinäisemmän” pään perusteella, ja kun mustikka on ympäriinsä tasainen, on juolukassa taas havaittavissa ristin muotoinen pääty. Juolukan varsi on vaalean puun värinen ja puisempi mustikkaan verrattuna. Marjan mehu on väritöntä, kun se mustikalla taas on sinipunaista. Kukinto on valkoinen tai lievästi punertava, ruukkumainen. == Levinneisyys == Juolukka on yleinen kasvi koko pohjoisella pallonpuoliskolla tundralla ja lauhkean vyöhykkeen pohjoisosassa, niin Euraasiassa kuin Pohjois-Amerikassa. Paikoin sen levinneisyysalue ulottuu etelämmäskin varsinkin rannikoilla ja vuoristoissa. Juolukka kasvaa hyvin yleisenä koko Suomessa. Helpoiten juolukoita löytyy kosteilta metsäisiltä soilta eli rämeiltä. Kalliometsien pienissä suopainanteissa kasvaa usein suuria juolukkayhdyskuntia. Kankaalla kasvaa usein runsaasti juolukkaa, mutta se marjoo kunnolla vain sateisina kesinä. == Käyttö == Maultaan juolukka on mieto, eikä ole mustikan veroinen siinä suhteessa. Satoisana lajina sitä kannattaa kuitenkin kerätä ja valmistaa tuoremehua survomalla marjat ja lisäämällä vettä ja sokeria. Tuore juoma ei säily kauan. Mehumaijalla saa erinomaista mehua lisäämällä juolukan sekaan esimerkiksi mustikkaa, puolukkaa tai muita marjoja. Juolukan (26,2 mg/100 g) marja sisältää runsaasti C-vitamiinia, jopa moninkertaisesti mustikkaan (7,2 mg/100 g) verrattuna. Juolukka on vähän hyödynnetty luonnonmarja ja sitä on aikaisemmin pidetty jopa myrkyllisenä. == Lähteet == * Retkeilykasvio (toim. Leena Hämet-Ahti, Juha Suominen, Tauno Ulvinen, Pertti Uotila, Seppo Vuokko). Suomen Luonnonsuojelun tuki. Helsinki, 1984. ISBN 951-9381-02-3. * Juolukka Kanadassa * Yrttitarha * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Juolukka eli taigajuolukka (Vaccinium uliginosum) * Kasviatlas 2022: Juolukan eli taigajuolukan (Vaccinium uliginosum) levinneisyys Suomessa. * Luontoportti: Juolukka (Vaccinium uliginosum) * Pohjolan kasvien pauloissa: Vaccinium uliginosum – juolukka, taigajuolukka * Valokki – nettikasvio: Juolukka (Vaccinium uliginosum) Luokka:Puolukat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit