EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Modernistinen arkkitehtuuri

Modernistinen arkkitehtuuri on 1900-luvun alusta lähtien vaikuttanut arkkitehtuurin tyylisuuntaus, jossa käytettiin minimalistista koristelua ja puhtaita geometrisia linjoja sekä muodon alistamista käyttötarkoitukselle ja rationaalisuutta. ==Historia== Modernistinen arkkitehtuuri sai alkunsa teollisen vallankumouksen (1820–1870) myötä, kun kehitettiin uusia rakennusmateriaaleja ja rakennustekniikoita. Lasi, rauta, teräs, sinkki ja betoni tekivät uudenlaisen arkkitehtuurin mahdolliseksi. Raudasta pystyttiin valmistamaan rakennukselle kantava runko, lasiruuduista voitiin valmistaa seinät, ja betonin avulla pystyttiin toteuttamaan monenlaisia uusia muotoja. Betonin lujuutta pystyttiin lisäämään teräskehikolla, jolloin saatiin teräsbetonia.Delius 2008, s. 9. Jotkut kutsuvat pilvenpiirtäjiä Chicagoon suunnitellutta Louis Sullivania ensimmäiseksi moderniksi arkkitehdiksi. Wieniläinen Otto Wagner kirjoitti vuonna 1896 kirjan Moderne Architektur, jossa hän ohjeisti oppilaitaan nykyaikaiseen arkkitehtuuriin. Modernistiseen arkkitehtuuriin kuuluu useita arkkitehtuurin tyylejä, kuten ekspressionismi, konstruktivismi, Bauhaus, De Stijl, funktionalismi, International Style, strukturalismi, formalismi, high-tech, brutalismi ja orgaaninen arkkitehtuuri. Modernistista arkkitehtuuria seurasi 1960-luvulla syntynyt postmoderni arkkitehtuuri, jonka syntyyn vaikutti kyllästyminen modernismin keskeisiin ajatuksiin. Huomattavimpia modernistisia arkkitehteja olivat esimerkiksi Adolf Loos, Frank Lloyd Wright, Peter Behrens, Ludwig Mies van der Rohe, Le Corbusier, Louis Kahn, Alvar Aalto ja Kenzō Tange.Delius 2008, s. 4–5. ==Esimerkkejä== Einsteinturm 7443.jpg|Einstein-torni, Potsdam, Saksa, Erich Mendelsohn 1920, ekspressionismi Moscow RusakovWorkersClub 2253.jpg|Kansantalo Rusakov, Moskova, Konstantin Melnikov 1928, konstruktivismi מוזיאון הבאוהאוס1.jpg|Bauhaus-museo Tel Avivissa, Bauhaus RietveldSchroederhuis.jpg|Rietveld-Schröder-talo, Utrecht, Alankomaat, Gerrit Rietveld 1924, De Stijl Tennispalatsi Helsinki.jpg|Tennispalatsi Helsingissä, Helge Lundström 1937, funktionalismi UN Headquarters 2.jpg|Yhdistyneiden kansakuntien päämaja, New York, Le Corbusier, Oscar Niemeyer, Wallace Harrison ym. 1952, International Style Orphanage-1a.Aldo van Eyck.jpg|Orpokoti Amsterdamissa, Aldo van Eyck 1960, strukturalismi Balfron tower.jpg|Balfron Tower Lontoossa, 1967, brutalismi Sydney 1999.jpg|Sydneyn oopperatalo, Jørn Utzon 1973, orgaaninen arkkitehtuuri ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *
Tšekki olympialaisissa

Tšekki osallistui olympialaisiin omalla joukkueella ensimmäisen kerran talviolympialaisiin Lillehammerissa 1994 ja kesäolympialaisiin Atlantassa 1996. Sitä ennen maan urheilijat olivat edustaneet Böömiä vuosien 1900 ja 1912 kesäolympialaisissa ja vuodesta 1920 vuoteen 1992 Tšekkoslovakiaa. Tšekin menestyksekkäimmät urheilumuodot kesäolympialaisissa ovat melonta ja yleisurheilu, talviolympialaisissa pikaluistelu, maastohiihto ja ampumahiihto. Laskettaessa mukaan vain Tšekin saavuttamat mitalit Tšekkoslovakian ajan jälkeen, on eniten olympiamitaleja saavuttanut tšekkiläinen maastohiihtäjä Kateřina Neumannová, joka on saavuttanut kuusi mitalia. Eniten olympiavoittoja on saavuttanut kolminkertainen kultamitalisti, pikaluistelija Martina Sáblíková. == Mitalit lajeittain == === Kesäolympialaiset === === Talviolympialaiset === == Mitalit olympialaisittain == === Kesäolympialaiset === === Talviolympialaiset === == Olympiamitalistit == === Kesäolympialaiset === === Talviolympialaiset === == Lähteet == *
Marginal Tietê

Marginal Tietê (Via Professor Simão Faiguenboim - SP-15) on tärkein ja vilkkain valtatie São Paulossa. Se vihittiin käyttöön vuonna 1957. Tie on saanut nimensä siitä, että se seurailee Tietê-joen rantaa. Luokka:São Paulon liikenne
Biobíon yliopisto

Biobíon yliopisto () on yliopisto Concepciónin kaupungissa Chilessä. Se perustettiin vuonna 1947. Yliopistossa on kuusi tiedekuntaa ja noin 10 000 opiskelijaa. Sen nykyinen rehtori on Héctor Gaete Feres.Universidad del Biobío - Chile, 2011 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Chilen yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Chilen rakennukset ja rakennelmat
Hakasyökkönen

Hakasyökkönen (Discestra farnhami) on tarhayökkösiin kuuluva yöperhoslaji. Sen arvellaan olevan samaa lajia Muoniosta kuvatun lajin Discestra microdon sekä Etelä-Norjasta kuvatun lajin Discestra colletti kanssaLarry Hulden: Suomen Suurperhosatlas. Suomen perhostutkijain seura. Helsinki 2000. ISBN 9519852506 s. 297. == Koko ja ulkonäkö == Keskikokoinen, harmaankirjava perhoslaji. Etusiivet ovat selväkuvioiset. Rengastäplä on ruskea ja siinä on vaalea reunus, munuaistäplä tuhkanharmaa ja saattaa olla vaaleareunainen. Rengastäplän takana on kaareva, siiven kärkeen suuntautuva vaalea laikku. Ulompi ja sisempi poikkiviiru erottuvat hyvin ja ulompi poikkiviiru tekee siiven etureunassa mutkan siiven tyveä kohti. Siiven kärkiosan sisempi reunasarake on violetinruskea, muuta siipeä vaaleampi. Takasiivet ovat harmaanvalkoiset ja niissä on tummempi reunus. Pää ja keskiruumis ovat ruskeanharmaat ja takaruumis vaaleampi.http://www.biology.ualberta.ca/facilities/strickland/noctuoidea/noctuidae3f.htmhttp://bugguide.net/node/view/389851 == Levinneisyys ja lentoaika == Hakasyökkönen on enimmäkseen pohjoisamerikkalainen perhoslaji, jonka alalajia D. f. palearctica kuitenkin tavataan Siperiassa. Suomesta hakasyökkönen on tavattu yhden kerran ja tämä ainoa havainto on tehty Rovaniemeltä vuonna 1891.http://www.dlc.fi/~peterpa/lepi/historia/hadeninae/had-farnhami.htm Rovaniemeltä löydettyä yksilöä säilytetään nykyisin Münchenissä.Kauri Mikkola, Jussi Murtosaari & Kari Nissinen (toim.): Perhosten lumo - Suomalainen perhostieto. Helsinki: Tammi, 2005. ISBN 951-31-3317-6 s. 207 Vuoden 2010 uhanalaisarvioinnissa hakasyökkönen on luokiteltu Suomesta hävinneeksi (RE).Jari-Pekka Kaitila, Kari Nupponen, Jaakko Kullberg & Erkki Laasonen (2010) Perhoset: Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.) 2010: Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki s. 456 == Ravintokasvi == Toukan ravintokasvia ei tunneta. == Lähteet == Luokka:Tarhayökköset Luokka:Suomesta hävinneet lajit
Raitahaukkapöllö

Raitahaukkapöllö (Ninox rufa) on pöllöihin kuuluva lintu. Sen on luokitellut 1846 englantilainen lintutieteilijä John Gould. Vaikka laji ei ole kovin yleinen, sillä on laaja elinalue, johon kuuluvat Australia, Indonesia ja Papua-Uusi-Guinea. Raitahaukkapöllö on suuri lintu. Sen pituus on 46–57 cm. Sen siipienväli on 100–120 cm. Se voi painaa 700–1 700 g riippuen sukupuolesta ja iästä. Se on vain hiukan pienempi kuin Australian suurin pöllö isohaukkapöllö (Ninox strenua). Se on petolintu, mutta ei ole erikoistunut tietyn tyyppiseen saaliiseen. Se elää yleensä yksin. Kummallakin sukupuolella on pää suhteellisen pieni verrattuna vartaloon ja pyrstöön. Koiraan pää on kuitenkin litteämpi ja leveämpi kuin naaraan. Se on väritykseltään tummanpunaruskea, jossa on vaaleanruskeita raitoja siellä täällä. Naama on tummanruskea, ja kaula, rinta ja alapuoli ovat punaruskeat, jossa on ohuita vaaleita raitoja. Siivet ovat alta vaaleanruskeat, jossa on tiheään vaaleita raitoja. Sen nokka on vaaleanharmaa, mutta sen juuressa on mustia törröttäviä höyheniä. Sen silmät ovat keltaiset. Sillä on viisi alalajia, Ninox rufa rufa (Gould, 1846), Ninox rufa aruensis (Schlegal, 1866), Ninox rufa humeralis (Bonaparte, 1850), Ninox rufa meesi (I.J. Mason & Schodde, 1980) ja Ninox rufa queenslandica (Matthews, 1911). Alalajit eroavat hiukan toisistaan kokonsa ja värinsä puolesta. Raitahaukkapöllön elinpiiriä ovat yleisimmin sademetsät ja niiden reunamat. Lisäksi sitä tavataan metsissä, kosteilla savanneilla ja sisämaan kosteilla alueilla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * *Owlpages.com Luokka:Haukkapöllöt
Thiruvalla

Thiruvalla eli Tiruvalla () on kaupunki Intiassa Keralan osavaltiossa Pathanamthittan piirikunnassa. Kaupungissa on trooppinen ilmasto, ja lämpötilat vaihtelevat 18,5 °C:n ja 34,4 °C:n välillä. Thiruvallasta tuli kunta vuonna 1919. == Väestö == Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Thiruvallassa asui 52 883 asukasta. Asukkaista 46,9 prosenttia oli miehiä ja 53,1 prosenttia naisia. Hinduja oli 46,9 prosenttia, kristittyjä 48,0 prosenttia ja muslimeita 4,8 prosenttia. Lukutaitoisia oli 97,6 prosenttia kaupungin asukkaista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Keralan kaupungit
Kaarisilta

Kaarisilta on siltatyyppi, jonka kantavan osan muodostaa pystytasossa kaareva, puristettu palkkimainen rakenne. Kaarisiltaa muistuttaa langerpalkkisilta, jonka kantava rakenne on jäykistyspalkin ja kaaren yhdistelmä. ==Lähteet== *
Jääkärin morsian (täsmennyssivu)

Jääkärin morsian viittaa seuraaviin: *Jääkärin morsian, Sam Sihvon näytelmä vuodelta 1921 *Jääkärin morsian, Kalle Kaarnan ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1931 *Jääkärin morsian, Risto Orkon ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1938 *Jääkärin morsian, kuvateos vuodelta 1938 Sam Sihvon näytelmän ja Risto Orkon ohjaaman samannimisen elokuvan mukaan
Tähtiin kirjoitettu

Tähtiin kirjoitettu on romanttinen elokuva vuodelta 1994. Sen on ohjannut Norman Jewison. Elokuvan päähenkilö on jo lapsena saanut tietää tulevan aviomiehensä nimen, mutta ei tapaa ketään sen nimistä ennen kuin on jo menossa naimisiin toisen miehen kanssa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat Luokka:Vuoden 1994 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Norman Jewisonin ohjaamat elokuvat
Pierre Bayard

Pierre Bayard (s. 1954) on ranskalainen kirjailija ja kirjallisuuden professori Pariisin yliopistossa (Université Paris VIII). == Teoksia == * Balzac et le troc de l"imaginaire. Lecture de La Peau de chagrin (Lettres modernes-Minard, 1978). * Symptôme de Stendhal. Armance et l’aveu (Lettres modernes-Minard, 1980). * Il était deux fois Romain Gary (Presses universitaires de France, 1990). * Le Paradoxe du menteur. Sur Laclos (Minuit, 1993). * Maupassant, juste avant Freud (Minuit, 1994). * Le Hors-sujet. Proust et la digression (Minuit, 1996). * Qui a tué Roger Ackroyd? (Minuit, 1998). * Lire avec Freud. Pour Jean Bellemin-Noël, toim. Pierre Bayard (Presses universitaires de France, 1998). * Comment améliorer les œuvres ratées? (Minuit, 2000). * Enquête sur Hamlet. Le Dialogue de sourds (Minuit, 2002). * Le Détour par les autres arts. Pour Marie-Claire Ropars, toim. Pierre Bayard & Christian Doumet (L’Improviste, 2004). * Peut-on appliquer la littérature à la psychanalyse (Minuit, 2004). * Demain est écrit (Minuit, 2005). * Miten puhua kirjoista joita ei ole lukenut (Comment parler des livres que l'on n'a pas lus?; Minuit, 2007). * L'Affaire du Chien des Baskerville (Minuit, 2008). *Le Plagiat par anticipation, Minuit, 2009. *Et si les œuvres changeaient d'auteur ?, Minuit, 2010. *Comment parler des lieux où l’on n’a pas été ?, Minuit, 2012. *Aurais-je été résistant ou bourreau ?, Minuit, 2013. *Il existe d’autres mondes, Minuit, 2014. *Aurais-je sauvé Geneviève Dixmer ?, Minuit, 2015. *Le Titanic fera naufrage, Minuit, 2016. *L'énigme Tolstoïevski, Minuit, 2017. *La Vérité sur "Dix petits nègres", Minuit, 2019. == Kirjallisuutta == * Luokka:Ranskalaiset kriitikot Luokka:Ranskalaiset professorit Luokka:Ranskalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tupsukkaat

Tupsukkaat (Labrisomidae) on luikerokalojen lahkoon kuuluva kalaheimo. Heimon lajit elävät trooppisissa ja subtrooppisissa valtamerissä. Heimosta on aiemmin käytetty nimeä tupsuhuulikot. ==Lajit ja anatomia== Tupsukkaiden heimoon kuuluu noin 102 lajia ja ne jaetaan 16 sukuun. Eräät luonnontieteilijät katsovat, että haukiluikerot (Chaenopsidae) ja klinit (Clinidae) kuuluvat samaan monofyleetiseen heimoon. Tupsukkaat ovat pienikokoisia pitkulaisia kaloja. Otsassa ja sierainten läheisyydessä on usein tupsumaisia ulokkeita. Suu on keskikokoinen ja huulet paksut, hampaiden koko vaihtelee. Selkäevä on pitkä ja ruodokas.Väritykseltään tupukaslajien koiraat ja naarat usein eroavat toisistaan. ==Levinneisyys== Tupsukkaita tavataan läheltä rannikkoa subtrooppisissa ja tooppisissa merissä Atlantin länsiosista ja Tyynenmeren itäosista. Ne liikkuvat matalissa vesissä koralliriuttojen läheisyydessä. Kalojen ravintoa ovat pienet selkärangattomat eläimet. Eräät tupsukaslajit Xenomedea- ja Starksia-suvuissa synnyttävät eläviä poikasia, muut kutevat. Eräitä lajeja, kuten timanttitupsukasta (Malacoctenus boehlkei) ja satulatupsukasta (Malacoctenus triangulatus) voidaan pitää akvaariokaloina. == Lajeja == * nelisilmätupsukas (Dialommus fuscus) * sargassotupsukas (Exerpes asper) * huiskuposkitupsukas (Labrisomus bucciferus) * punaraitatupsukas (Labrisomus filamentosus) * törötupsukas (Labrisomus gobio) * haitintupsukas (Labrisomus haitiensis) * täpläposkitupsukas (Labrisomus nigricinctus) * karvatupsukas (Labrisomus nuchipinnis) * kultatupsukas (Malacoctenus aurolineatus) * timanttitupsukas (Malacoctenus boehlkei) * rengasevätupsukas (Malacoctenus gilli) * rusotupsukas (Malacoctenus macropus) * satulatupsukas (Malacoctenus triangulatus) * raitaevätupsukas (Malacoctenus versicolor) * laikkutupsukas (Malacoctenus zonifer) * ruskoraitatupsukas (Paraclinus fasciatus) * marmoritupsukas (Paraclinus marmoratus) * vyötupsukas (Starksia hassi) * ruututupsukas (Starksia ocellata) * keltaraitatupsukas (Starksia starcki) ==Lähteet== Luokka:Luikerokalat
Tottelemattomuuskoe

Tottelemattomuuskoe on Helena Meripaaden 2003 julkaistu romaani. Kirja on neljäs Koirahullun päiväkirja -sarjan kirja. == Lähteet == * Fennica * Kirjasarja netissä == Aiheesta muualla == * Kirjasarja netissä Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Vuoden 2003 kirjat
Charles Thomas Longley

Charles Thomas Longley (28. heinäkuuta 1794 – 27. lokakuuta 1868) oli Englannin kirkon piispa. Hänestä tuli Cowleyn kirkkoherra vuonna 1823, Riponin piispa 1836, Durhamin piispa 1856, Yorkin arkkipiispa 1860 ja Canterburyn arkkipiispa kaksi vuotta myöhemmin. Vuonna 1867 järjestettiin ensimmäinen Lambeth-konferenssi. == Lähteet == Luokka:Canterburyn arkkipiispat Luokka:Yorkin arkkipiispat Luokka:Durhamin piispat Luokka:Vuonna 1794 syntyneet Luokka:Vuonna 1868 kuolleet
Fellmaninpuisto

Fellmaninpuisto on rakennettu Fellmanin kartanon entisille maille 1950-luvulla Lahden keskustaan. Puiston koko on noin viisi hehtaaria ja sitä rajoittavat Ståhlberginkatu, Kyösti Kallion katu ja Paasikivenkatu. Puistossa on paljon isokokoisia jaloja lehtipuita ja runsaasti muita kasveja. Puisto on peruskunnostettu vuonna 1994. Fellmaninpuistossa on leikkialue ja puiston keskellä on lampi suihkulähteineen. Lammen lähellä paljastettiin vuonna 1961 Jussi Mäntysen kolmea lentoon lähtevää joutsenta esittävä pronssipatsas Ylös kirkkauteen. Saman veistoksen vuonna 1959 paljastettu valos on Turussa Puolalanmäkeä ympäröivässä Puolalanpuistossa. Turun veistoksen nimi on Joutsenet. == Punavankien muistomerkki == Vuonna 1978 paljastettiin kuvanveistäjä Erkki Kannoston suurikokoinen Punavankien muistomerkki. Teos on pystytetty toukokuussa 1918 Fellmanin pellolle vangiksi joutuneiden Suomen kansanvaltuuskunnan sotilaiden ja siviilien muistoksi. Taideteos kuvaa punavankien vapautumista leiristä. == Fellmanin veripelto == Kun punaiset joukot antautuivat vuonna 1918 huhti–toukokuussa, koottiin vangiksi joutuneet Lahteen Fellmanin kartanon pellolle. Vankileiri oli Suomen suurin. Vankeja – sekä sotilaita että siviilejä – oli yli 20 000\. Vangit kuljetettiin Hennalan vankileirille noin viikon kuluttua. Ennen siirtoa osa vangeista kuoli tauteihin tai nälkään, osa teloitettiin ja osa pääsi pakenemaan. Nykyinen puisto sijaitsee entisen Fellmanin pellon vankileirin alueella. == Sisällissotaperformanssi == 28\. huhtikuuta 2013 Fellmanin puistossa oli Fellmanin pelto - 22-tuhannen ihmisen elävä muistomerkki -niminen Kaisa Salmen performanssiteos. Performanssissa "toisinnettiin taitein keinoin sisällissodan tapahtumia". == Lähteet == Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Lahden puistot Luokka:Kartano (Lahti)
William Cavendish (Devonshiren 1. jaarli)

William Cavendish (k. 1626) oli brittiläinen aatelismies, ensimmäinen Devonshiren jaarli. Hän kasvoi isäpuolensa kuudennen Shrewsburyn jaarlin lasten kanssa. Hänestä tuli Newportin edustaja parlamenttiin, ja hän osallistui Bermudan kolonialisaatioon. Vuonna 1618 hänestä tehtiin Devonshiren jaarli.Sidney Lee: Cavendish, William (d.1626). Dictionary of National Biography, 1885-1900, Volume 09. Wikisource == Lähteet == Luokka:Brittiläiset poliitikot Luokka:Brittiläiset aateliset Luokka:Jaarlit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Vuonna 1626 kuolleet
Mariankatu (Lahti)

Mariankatu on Lahdessa pääkatu Aleksanterinkadun ja sen rinnalla Lahden kauppatorin pohjoispuolella kulkevan Vapaudenkadun poikki kulkeva katu, jota museaalisesti kutsutaan Mariankadun seremonia-akseliksi. Mariankatu yhdistää entisen Keski-Lahden kirkon paikalla olevan Ristinkirkon hengellisen ja Lahden kaupungintalon maallisen esivallan. Ainoa poikkeus akseliin on se, että Hakkapeliittain kotiinpaluu -patsas siirrettiin Aleksanterinkadun eteläpuolelle siten, että se tukki Mariankadun muuttaen sen eteläosaltaan osin kävelykaduksi, osin umpikujalliseksi pysäköintialueeksi. Mariankadun varrella on ennen ollut Salpausselän Säästöpankki ja Posti sekä Hankkijan Lahden aluekonttori. Leimallista Mariankadulle kolmen pankin lisäksi on ollut Sinuhen konditoria. Mariankatu pohjoisosaltaan on entisensä autolla ajettavassa kunnossa. Luokka:Lahden kadut Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Strategikon

Strategikon () on bysanttilainen 500-luvun lopulla tai 600-luvun alussa kirjoitettu sodankäyntiä koskeva teos, jonka kirjoittajaksi on epäilty keisari Maurikiosta. Teos oli tarkoitettu oppaaksi komentavalle upseerille ja se oli kirjoitettu kielellä, jota hän saattoi ymmärtää. Teos kirjoitettiin luultavasti Maurikioksen valtakauden lopulla (vuoden 592 jälkeen) tai keisari Fokaksen aikana (ennen vuotta 610). Strategikon koostuu 12 kirjasta, jotka käsittelevät Bysantin armeijan käyttämiä erilaisia taktiikoita.Dennis 2001, s. xv–xvii == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Bysantin valtakunnan sotahistoria Luokka:Bysanttilaiset kirjat Luokka:Sotakirjat
Ville Lähde

Ville Lähde (s. 1972) on suomalainen filosofi ja tietokirjailija. Lähde toimi filosofisen Niin & näin -aikakauslehden päätoimittajana yhdessä Antti Salmisen kanssa vuodesta 2010 vuoteen 2013. Hän valmistui filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2000, ja tohtoriksi vuonna 2008. Hän on keskittynyt ympäristöfilosofiaan ja tutkinut luonnon käsitettä ja sen historiaa muun muassa Jean-Jacques Rousseaun tuotannossa. Lähde on kirjoittanut myös paljon yhteiskunnallisia kirjoituksia keskittyen erityisesti ympäristöön ja luonnonsuojeluun liittyviin kysymyksiin. == Teokset == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ville Lähteen kotisivut Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
William Cavendish (Devonshiren 2. jaarli)

William Cavendish (n. 1591–1628) oli brittiläinen aatelismies ja Devonshiren 2. jaarli. Hän oli samannimisen ensimmäisen jaarlin pojista toiseksi vanhin. Filosofi Thomas Hobbes opetti nuorta Williamia vuosien ajan, ensin kotiopettajana perheen kartanossa Chatsworthissa, ja sitten tämän matkaseuralaisena Ranskassa ja Italiassa. Cavendish lyötiin ritariksi vuonna 1609, hän kuului hovin seurapiireihin ja hänestä tuli kuningas Jaakko I:n henkilökohtainen ystävä. Hän oli Derbyn kansanedustaja 1621–1625. Vuonna 1626 hän sai isänsä kuoltua paikan ylähuoneessa.Sidney Lee: Cavendish, William (1591-1628). Dictionary of National Biography, 1885-1900, Volume 09. Wikisource == Lähteet == Luokka:Brittiläiset poliitikot Luokka:Brittiläiset aateliset Luokka:Jaarlit Luokka:Vuonna 1591 syntyneet Luokka:Vuonna 1628 kuolleet
1125 China

1125 China on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Y. C. Chang vuonna 1957. Pikkuplaneetta sai nimensä löytömaansa eli Kiinan mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 1957 UN1. Koska Chinan absoluuttinen magnitudi (H) on 11,2, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 15–40 kilometriä. Chinan pyörähdysaika eli vuorokausi sen pinnalla on noin 5,37 tuntia. Y. C. Chang oli löytänyt alkuperäisen pikkuplaneetta 1125 Chinan 25. lokakuuta vuonna 1928, ja sen alkuperäinen tunnus oli 1928 UF, mutta se hävisi pian löydyttyään. Chang uskoi löytäneensä sen uudelleen 30. lokakuuta 1957 1957 UN1:nä. Tämä kuitenkin osoittautui myöhemmin vääräksi tunnistukseksi, ja 1957 UN1 olikin siis ennestään tuntematon pikkuplaneetta. Chang kuitenkin suostui siihen että nimi ja numero 1125 China siirrettiin uudelle löydölle. Vuonna 1986 C. M. Bardwell ja S. Nakano tunnistivat, että uusi pikkuplaneetta pikkuplaneetta 1986 QK1 olikin sama kuin 1928 UF. Se oli siis alkuperäinen 1125 China. Se tunnetaan nykyään nimellä 3789 Zhongguo. ==Lähteet== *JPL Small-Body Database Browser: 1125 China (1957 UN1) * *JPL Small-Body Database Browser: 3789 Zhongguo (1928 UF) *Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets (1)-(5000): Minor Planet Center *ABSOLUTE MAGNITUDE (H) *Numbered minor planets Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Kalle Palonen

Kalle Palonen (25. huhtikuuta 1933 – 4. elokuuta 2012Päivämäärät hautakivessä Helsingin pitäjän hautausmaalla, korttelissa 104) oli suomalainen haitaristi. Hän aloitti 7-vuotiaana olemalla mukana kiertueilla. Hänellä oli 1960-luvulla orkesteri omasta suvusta, orkesterin laulusolistina kolmen vuoden ajan Henry Theel. == Diskografia == * * * * * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset harmonikansoittajat Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Tammiston koetila

Tammiston koetila oli Vantaalla Tammistonmäen eli nykyisen Tammiston luonnonsuojelualueen lounaisrinteellä sijainnut entinen Rosendalin kartano, jonka Keskusosuusliike Hankkija osti 1916 koemaatilakseen viljanjalostusta varten. Hankkija oli aloittanut kasvin­jalostuksen jo 1913 ja tarvitsi pääkaupunkiseudun läheltä maatilan tätä varten. Hankkija rakennutti kartanon viereen laboratoriorakennuksen 1918. Hankkija luopui Tammiston koetilasta asteittain 1970-luvulla. Kartanon nimi muutettiin Tammiston tilaksi, mutta kartanorakennukset purettiin 1980-luvulla ja tilalle luonnonsuojelualueen lounaiskulmaan on kasvanut metsää. Jo 1940-luvulla osa sen toiminnasta oli siirretty Anttilan koetilalle Tuusulaan, ja samoihin aikoihin Tammiston maista osa pakkolunastettiin siirto­väkeä sekä lento­kenttää varten. Vuonna 1964 ostettiin Kangas­alta Nikkilän koetila. Vantaan kaupunki myi 2010 jäljellä olevan osan Tammiston koetilasta. Vantaan kaupunginmuseo halusi säilyttää 1917–1929 valmistuneista rakennuksista kaikki kolme: työnjohtajan asunnon, työväen asunnon ja joenrantasaunan. Kaupunki on myynyt työnjohtajan asunnon ja se on kunnostettu yksityisperheen asunnoksi. 1910-luvulla rakennettu hirsinen muuntamo sijaitsee nykyisen Vantaanjokea ylittävän kevyenliikenteen sillan eteläpuolella ja työnjohtajan asunto siitä 150 metriä eteläkaakkoon. Rantasauna sijaitsee muuntamon ja asunnon välissä. Aikaisemmin Tammiston kartanosta oli purettu kaksi päärakennusta, 1918 valmistunut laboratoriorakennus, kuivaamo, ilmakuivauslato ja navetta. Tammiston nimistössä koetila ja vanha kartano näkyy esimerkiksi Koetilankadun, Sisukaurankaaren, Kalleherneenpolun, Rosendalinkujan ja Koetilanpuiston nimissä. ==Tammiston kasvinjalosteita== ===Herneet=== *Kalle ===Perunat=== *Tammiston aikainen ===Viljat=== ====Kaurat==== *Olli, 1920-luku, levisi viljelyyn myös Kanadaan, viljeltiin Albertassa vielä 1960-luvulla *Sisu, lujakortinen ====Ohrat==== *Pirkka, sai Neuvostoliiton palkinnon, levisi Neuvostoliittoon *Tammi, levisi viljelyyn Pohjois-Ruotsiin ====Vehnät==== =====Syysvehnät===== *Antti *Elo *Linna *Varma ==Koetilan johtajat== *J. O. Sauli, professori 1916– *Otto Valle, professori 1934–1942 *Emil Huttunen 1942–1962 *Erkki Kivi, professori 1963–1992 (Hankkian kasvinjalostuksen johtajana)Kuka Kukin on, Runeberg.org ==Lähteet== Luokka:Kasvinjalostus Luokka:Tammisto (Vantaa)
Andrea Reuter

Andrea Mikaela Elisabet Reuter (s. 1978 Helsinki) on pitkään Ruotsissa asunut suomenruotsalainen elokuvakriitikko ja hän on toiminut Filmkrönikan-televisio- ohjelman juontajana vuodesta 2007. Aikaisempina esityskausina hän on toiminut ohjelman vierailevana kriitikkona. Huhtikuusta 2009 alkaen Reuter on toiminut projektipäällikkönä Svenska Filminstitutetin ulkomaanosastolla. Hänellä on ollut oma elokuvaohjelma myös Ruotsin TV400-kanavalla. Andrea Reuter on kielitieteilijä Mikael Reuterin tytär. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset televisiojuontajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mariankatu

Mariankatu voi tarkoittaa seuraavia: * Mariankatu, katu Helsingin Kruununhaassa * Mariankatu, katu Ikaalisissa * Mariankatu, katu Imatralla * Mariankatu, katu Kokkolassa * Mariankatu, katu Kotkassa * Mariankatu, katu Lahdessa * Mariankatu, katu Loimaalla * Mariankatu, katu Loviisassa * Mariankatu, katu Pieksämäellä * Mariankatu, katu Pietarsaaressa * Mariankatu, katu Salossa * Mariankatu, katu Tampereella.
3789 Zhongguo

3789 Zhongguo on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Y. C. Chang vuonna 1928. Pikkuplaneetta sai nimensä Kiinan kiinankielisen nimen mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 1928 UF. Zhongguo kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa ja sen kiertoaika on 5,95 vuotta. Se on myös 2 : 1 rataresonanssissa Jupiterin kanssa. Koska Zhongguon absoluuttinen magnitudi (H) on 12,4, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 8–19 kilometriä. Y. C. Chang löysi 25. lokakuuta vuonna 1928 pikkuplaneetan 1928 UF, jolle hän antoi nimen China ja numeron 1125, mutta se hävisi pian löydyttyään. Chang uskoi löytäneensä sen uudelleen 30. lokakuuta 1957 1957 UN1:nä. Tämä kuitenkin osoittautui myöhemmin vääräksi tunnistukseksi, ja 1957 UN1 olikin siis ennestään tuntematon pikkuplaneetta. Chang kuitenkin suostui siihen että nimi ja numero siirrettiin uudelle löydölle, jolloin siitä tuli nykyinen 1125 China. Vuonna 1986 C. M. Bardwell ja S. Nakano tunnistivat, että uusi pikkuplaneetta pikkuplaneetta 1986 QK1 olikin sama kuin 1928 UF. Se oli siis alkuperäinen 1125 China, eli nykyinen 3789 Zhongguo. ==Lähteet== *JPL Small-Body Database Browser: 3789 Zhongguo (1928 UF) *JPL Small-Body Database Browser: 1125 China (1957 UN1) * *Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets (1)-(5000): Minor Planet Center *ABSOLUTE MAGNITUDE (H) *Numbered minor planets Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
The Saboteur

The Saboteur on Pandemic Studiosin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin joulukuussa Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. == Pelaaminen == Pelin päähenkilönä toimii irlantilainen Sean Devlin, joka natsi-Saksan miehityksen aikana liittyy Ranskan vastarintaliikkeeseen. Pelaajalla on käytettävissä lukuisia aseita, kuten dynamiittia, jolla on mahdollista tuhota muun muassa vihollisen tarkkailutorneja, tukiasemia, tykistöä ja rautateitä. Peli yhdistää toimintapelien ja hiiviskelypelien elementtejä: pelissä on esimerkiksi mahdollista joko hyökätä vartioidulle alueelle aiheuttamalla suuri kaaos tai varastaa vihollisen univormu ja soluttautua tukikohtaan. Pelin alussa pelimaailma on sävyltään mustavalkoinen, mutta pelaajan sabotoidessa vihollista sävy alkaa palautua normaaliksi. Tarinatehtävien lisäksi pelissä on lukuisia sivutehtäviä. Pelin pääasiallisena pelialueena toimii Pariisi, mutta avoimen pelimaailman alueisiin kuuluu muun muassa myös länsi-Ranskan Le Havre ja Saksan Saarbrücken. Ranskalaisista maamerkeistä peli sisältää Eiffel- tornin. == Vastaanotto == Peli sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 7.5/10. == Ääninäyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Toiseen maailmansotaan sijoittuvat videopelit Luokka:Toimintaseikkailupelit Luokka:Avoimen pelimaailman pelit Luokka:Vuoden 2009 videopelit Luokka:Windows-pelit Luokka:PlayStation 3 -pelit Luokka:Xbox 360 -pelit
Daugavpilsin rautatieasema

Daugavpilsin rautatieasema () on Latvian toiseksi suurimmassa kaupungissa Daugavpilsissä (Väinänlinna) sijaitseva rautatieasema. Asema on Latvian rautateiden (Latvijas dzelzceļš, LDz) tärkeimpiä henkilö- ja rahtiliikenteen kauttakulku- ja risteysasemia. Daugavpilsin matkustajaliikenteen aseman ja kaupungin ratapihojen kautta kulkee huomattava osa Latvian kansainvälisestä henkilö- ja rahtiliikenteestä. Kaupungin kautta kulkee henkilöliikenteen junia Venäjälle, Valko-Venäjälle ja Liettuaan. == Keskeisimmät kaukojunien reitit Daugavpilsistä== * Länsiluoteeseen Krustpilsiin. Siellä reitistö jakautuu länsiluoteeseen kohti Riikaa vievään rataan sekä eteläisempään, Jelgavaan kautta Klaipėdan ja Liepājan satamakaupunkeihin jatkavaan, lähinnä rahtiliikenteen käyttämään rataan. * Pohjoiskoilliseen Rēzekneen, jossa raiteet risteävät. Junat voivat jatkaa yhä pohjoiskoilliseen raja-asema Kārsavaan, josta edelleen Venäjän Pihkovaan ja Pietariin). Toinen rata saapuu lännestä Rēzekneen ja jatkaa Zilupen raja-aseman kautta itään Venäjälle. * Daugavpilsistä itään vievä rata jatkaa Indran raja-aseman jälkeen Valko- Venäjän pohjoisosiin Polatskin kautta Vitsebskin ja eteenpäin. Kesäkaudella 2011 Minskin menevät junat kääntyvät Polatskista Maladzetšnaan, josta ne jatkavat kohti Valko-Venäjän pääkaupunkia. * Neljäs myös matkustajaliikenteen käyttämä rata vie Daugavpilsistä etelälounaaseen. Kurcumin raja-aseman jälkeen junat jatkavat Liettuan Ignalinaan ja Vilnaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Liettuan rautateiden reittihaku (litrail.lt) * Aikatauluhaku Daugavpilsin asemalle (poezda.net) * Baltian rataverkon kartta * Latvian rataverkon kartta ja kattava interaktiivinen kuvagalleria rataosuuksia klikkaamalla (railwayz.info) * Daugavpilsin aseman töihin ja historiaan liittyviä valokuvia * Luokka:Latvian rautatieliikennepaikat
Monzan katedraali

Monzan katedraali () on tärkein uskonnollinen rakennus Monzassa, lähellä Milanoa, Pohjois-Italiassa. Katedraalin perusti 500-luvun lopussa langobardien kuningatar Theodelinda, joka oli naimisissa ensin Authariin ja sitten Agilulfin kanssa. Se oli alkujaan vain kappeli kuninkaanlinnan läheisyydessä. Basilika rakennettiin vuoteen 603 mennessä. Siitä on jäljellä vain vähän tietoja, mutta tiedetään sen olleen kolmilaivainen ja palvelleen myös maallisia tarkoitusperiä kuten kunnallishallintoa. Kirkkoa laajennettiin 1300-luvulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Italian katedraalit Luokka:Monza Luokka:Kivikirkot
Arioald

Arioald oli langobardien kuningas Italiassa vuosina 626–636. Hän oli Torinon herttua, joka nai prinsessa Gundebergan, kuningas Agilulfin ja kuningatar Theolindan tyttären. Arioald syrjäytti ylimystön tuella hulluksi tulleen edeltäjänsä Adaloaldin. Arioald oli areiolainen, joka ei hyväksynyt katolilaisuutta. Hän pyrki palauttamaan areiolaisen uskon langobardien kuningaskuntaan. Tultuaan kuninkaaksi hän lukitsi vaimonsa luostariin ja syytti tätä salajuonesta yhdessä Friulin herttuan Tassonin kanssa. Ainoat tallennetut sotansa hän kävi avaareita vastaan. Hänen seuraajansa oli Rothari. == Lähteet == Luokka:Langobardien kuninkaat
Dead Calm – rasvatyyni

Dead Calm – rasvatyyni on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut trillerielokuva, jonka pääosissa esiintyvät Sam Neill, Nicole Kidman ja Billy Zane. Elokuva kertoo avioparista, joka ottaa venereissulla kyytiinsä psykopaatiksi paljastuvan miehen. Elokuva perustuu Charles Williamsin samannimiseen romaaniin. The New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Elitistin elokuva-arviossa Dead Calm – rasvatyyniä luonnehditaan yhtä tärkeäksi kuin mitä tahansa 1950–1960‑lukujen hitchcockilaista klassikkoa. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1989 australialaiset elokuvat Luokka:Phillip Noycen ohjaamat elokuvat Luokka:Australialaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Psykologiset jännityselokuvat Luokka:Elokuvat merenkulusta
Jalo (priki)

Jalo oli Oulussa vuonna 1857 valmistettu kauppa-alus, tyypiltään priki. == Alkuvaiheet == Jalon pituus oli 93,3 ja leveys 27,5 jalkaa. Aluksen uppouma oli 120 lästiä. Alus oli vakuutettu vuonna 1859 Suomen merivakuutusyhdistyksessä 12.500 hopearuplasta ja vuonna 1863 24.000 markasta. Laivan omistajina toimi huosina 1857-1866 yhtiö (yhtiön asiakirjat tuhoutuneet, joten nimi ei käy selville), jonka osakkaina olivat laiva- ja tervaporvari Carl E. Junnelius (1857-1860), H. E. Höckert, C. H. Messman, Karl Ranberg ja C. G. Lundman. Alus kuljetti pääasiallisesti tervalasteja Oulusta. Kapteeneina toimivat: A. J Jessberg (1857-1858) , Nils G. Pettersson (1859-1860), Alex Strad (1860-1864) ja J. A. Boman (1864-1866). Alus myytiin vuonna 1866 Kööpenhaminassa 24 tuhannen markkan kauppasummasta ==Matkoja== Historian aineistoista käyneet ilmi seuraavat matkakohteet: * 1857-1859: Lontoo ja kotimaan satamat * 1860-1861: Bimbsy, Konstantinopoli, Odessa, Queenstown, Lontoo, Swansea * 1862: Marseille, Konstantinopoli ja Kööpenhamina * 1863-1864: Cardiff ja Liverpool * 1865: Bristol ja Kööpenhamina * 1866: Cardiff, Barcelona, Torrevieja ja Kööpenhamina (missä laiva myytiin samana vuonna). ==Lähteet== Luokka:Oulun historia Luokka:Suomalaiset purjelaivat
Veljet (priki)

Weljet oli suomalainen Oulussa rakennettu priki, joka haaksirikkoutui 26. syyskuuta 1852 ensimatkallaan myrskyssä Pohjanlahdella Uumajan edustalla, Gaddan- eli Gaddsnytan-nimisen saaren kohdalla. Laivan miehistö selviytyi onnettomuudesta. Priki lähti heinäkuussa 1852 Oulusta ensimmäiselle matkalleen kohti englantilaista Hullin kaupunkia lastinaan noin 83 lästiä tervaa. Paluumatkalla myrsky yllätti laivan Merenkurkussa, ja se haaksirikkoutui. Laivalla oli ollut ennen onnettomuustilannetta kapinahenki päällä. Miehistön käyttäytyminen onnettomuustilanteessa aiheutti Oulun Merimieshuoneen asiamiehen onnettomuustutkinnassa muistutuksia miehistön merimiespasseihin. Osa miehistä asetettiin syytteeseen uppiniskaisuudesta ja tottelemattomuudesta. Onnettomuushetkellä laivan kapteenina oli Carl E. Junnelius ja perämiehenä Adolf Ingman. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset purjelaivat Luokka:Laivaonnettomuudet Suomessa
Folkia AS

Folkia AS on norjalainen rahoituskonserni, joka harjoittaa rahoitusliiketoimintaa Norjassa, Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa sekä Virossa. Suomessa ja Virossa konsernin liiketoiminta tapahtuu ainoastaan Monetti- tuotemerkillä. Folkian Suomen tytäryhtiö Monetti Oy sulautui vuonna 2010 norjalaiseen emoyhtiö Folkia AS:n. Ruotsissa Folkia AS myöntää kulutusluottoja sekä muita rahoituspalveluita yksityishenkilöille Frogtail-tuotemerkillä. Folkia AS on Norjan lainsäädännössä tarkoitettu luotto- ja rahoituslaitosliiketoimintaa harjoittava yritys, joka toimii Norjan Finanssivalvonnan alaisuudessa. Norjan valtiovarainministeriö on myöntänyt yritykselle sekä luotto- että rahoituslaitostoimiluvan. Sanotun toimiluvan yhtenä ehtona on mm. 5 miljoonan euron minimiosakepääoma. Folkia AS -rahoituskonsernilla on noin 50 työntekijää ja konsernin liikevaihto vuonna 2014 oli yli 110 miljoonaa NOK. ==Aiheesta muualla== * https://folkia.no/ * https://www.frogtail.se/ * http://www.hs.fi/paakirjoitukset/a1420344259766 * http://www.hs.fi/talous/artikkeli/Pikavipeille+suunnitellaan+kulukattoa/1135267584119 Luokka:Norjalaiset yritykset
Toivo (kuunari)

Toivo oli suomalainen kolmimastoinen kuunari, joka katosi Oulusta lähdön jälkeen. == Alkuvaiheet == Toivo rakennettiin vuonna 1833 Kuivaniemessä. Toivo laivan nimenä on ollut hyvin yleinen. Laiva oli kolmimastoinen tasasaumainen puuparkki, jonka kantokyky oli 50 lästiä. Aluksessa ei koskaan käytetty konevoimaa. Laivaa korjattiin vuonna 1843 Oulussa. Laivan kotisatama oli aluksi Kemin pitäjässä vuosina 1838–1847, jolloin sen omisti kauppias Johan Hårdh, ja hänen perikuntansa omisti sen vuosina 1848–1849. Carl Erik Junnelius, oululainen laiva- ja tervaporvari, osti aluksen omistukseensa vuosiksi 1850–1853, jolloin sen kotipaikaksi tuli Oulu. Kapteeneina laivalla ovat olleet A. W. Ramberg (1833–1836 sekä 1837), Nils Nyström (1836), Petter Bäck (1838–1841 sekä 1842), Peher Petrell (1841–1847), Carl Junnelius (1848 sekä 1853), Sven Andersson (1848), Lars Neuman (1849), Daniel Grönmark (1849–1850), C. G. Rysselin (1850), J. J. Ömanson (1851), Johan Byström (1853) ja Jonas Neuman (1853). Toivo teki etupäässä matkoja Tukholmaan, Kööpenhaminaan, Lyypekkiin ja Pietariin. Talvisin alus oli riisuttuna. == Onnettomuus == Toivo katosi miehistöineen Oulun satamasta lähdön jälkeen 12. syyskuuta 1853. Laiva lähti satamasta etelää kohti. Onnettomuushetkellä laivassa oli kuusihenkinen miehistö ja kapteenina Jonas Neuman. Laivan kohtalo jäi selvittämättä. ==Lähteet== Luokka:Oulun historia Luokka:Suomalaiset purjelaivat Luokka:Laivaonnettomuudet Suomessa
Bergen Group

Bergen Group on norjalainen meriteollisuuskonserni. Se toimii laivanrakennus- sekä offshore-teknologian aloilla. Bergen-konsernin päämaja sijaitsee Bergenissä Norjassa ja sillä on noin 1 900 työntekijää. Bergen Group ASA on noteerattu Oslon pörssissä vuodesta 2008. == Aiheesta muualla == * http://www.bergengroup.no/ Luokka:Norjalaiset pörssiyhtiöt
Rodoald

Rodoald oli Lombardian kuningas Italiassa, joka nousi valtaistuimelle isänsä Rotharin jälkeen vuonna 654. Hänen sanottiin olleen irstas, ja hänet salamurhasi vuonna 653 erään hänen rakastajansa aviomies. Aripert valittiin katolisen kirkon tuella Rodoaldin seuraajaksi."German Tribes org Lombard Kings". GermanTribes.org. Archived from the original on 2010-07-18. ==Lähteet== Luokka:Langobardien kuninkaat
Viittä vaille voittajaluokkaa

Viittä vaille voittajaluokkaa on Helena Meripaaden 2004 julkaistu romaani. Kirja Koirahullun päiväkirja -sarjan viides kirja. == Lähteet == * Fennica Viitattu 8.8.2011 * Kirjasarja netissä Viitattu 8.8.2011 == Aiheesta muualla == * Kirjasarja netissä Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Vuoden 2004 kirjat
Aripert

Aripert myös Aripert ensimmäinen oli Lombardian kuningas vuosina 652–661 Italiassa. Hänen isänsä oli Gundoald, Astin herttua. Aripert rakennutti Ticinoon basilikan, johon hänet ja hänen jälkeläisensä on haudattu. Aripertin vaimon nimi ei ole tiedossa, mutta he saivat kolme lasta: * Perctarit * Godepert * tytär, jonka nimeä ei tiedetä. == Lähteet == Luokka:Langobardien kuninkaat Luokka:Vuonna 661 kuolleet
Heteroseksismi

Heteroseksismi viittaa asenteiden, ennakkoluulojen ja syrjinnän järjestelmään, jota jotkut heteroseksuaaliset ihmiset kohdistavat toisiin ihmisiin heidän seksuaalisuutensa ja ihmissuhteidensa perusteella. Heteroseksismi on usein yhteydessä vihaan, väheksyntään ja homofobiaan sekä voi pitää sisällään kiusaamista ja homovastaisia hyökkäyksiä. Suomalaisen FinnQueer- verkkoaikakauskirjan mukaan heteroseksismi on syrjintäideologia, joka rinnastuu seksismiin, rasismiin ja fundamentalismiin.http://www.finnqueer.net/ Heteroseksismi on paljon yleisempää kuin homofobia. Vuonna 1997 tehdyssä kyselytutkimuksessa sosiaalityöntekijöistä 10 prosenttia oli homofobisia, mutta heteroseksistisiä heistä oli enemmistö.https://academic.oup.com/sw/article-abstract/42/4/319/1920903 ==Kuvaus== ===Ylivertaisuuskuvitelma=== Heteroseksismi voi sisältää ennakko- oletuksen, että kaikki muut ihmiset ovat heteroseksuaaleja tai että eri sukupuoleen kohdistuva kiinnostus ja ihmissuhteet ovat ainoa normi, ja että ne ovat siten ylivertaisia muihin verrattuna. Seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta ihmiset voivat pitää tällaisista asenteista ja ennakkoluuloista kiinni. ===Sisäistetyn homofobian aiheuttaminen=== Heteroseksistiset asenteet ja ennakkoluulot voivat muodostaa myös osan sisäistettyä vihantunnetta omaa seksuaalista suuntautumista kohtaan (sisäistetty homofobia). Sisäistetty homofobia tarkoittaa sitä, että seksuaalivähemmistöön kuuluva yksilö on omaksunut ympäristön heteroseksistiset asenteet ja se voi johtaa alentuneeseen itsetuntoon ja itsetuhoisuuteen.https://www.qx.fi/lifestyle/245288/todennakoisesti-sinakin- karsit-sisaistetysta-homofobiasta-mutta-siita-voi-paasta-eroon/ ===Sortotoimet yhteiskunnallisessa elämässä=== Heteroseksismi syrjintänä pitää homomiehiä, lesboja, biseksuaaleja tai muita seksuaalivähemmistöjen edustajia toisen luokan kansalaisina kun kyseessä ovat erinäiset lailliset oikeudet ja kansalaisoikeudet, mahdollisuudet liike-elämässä ja yhteiskunnallinen tasa- arvo monissa maailman yhteiskunnissa. Heteroseksismiin liittyy myös poikkeamisella perusteltua homopoikien ja lesbotyttöjen kiusaamista sekä homovastaisia hyökkäyksiä, jotka perustuvat vihaan.Gregory M. Herek, ed. (1998). "Unassuming Motivations: Contextualizing the Narratives of Antigay Assailants". Stigma and Sexual Orientation: Understanding Prejudice Against Lesbians, Gay Men, and Bisexuals. Thousand Oaks, CA: Sage Publications. pp. 1–20. Cited in Franklin, Karen (1998), Inside The Mind Of People Who Hate Gays, Assault on Gay America, PBS, archived from the original on 12 October 2011, retrieved 29 May 2008 ==Katso myös== *Heteronormatiivisuus ==Lähteet== Luokka:Epäoikeudenmukaisuus Luokka:Heteroseksuaalisuus Luokka:Ennakkoluulot
Korfball kesäolympialaisissa 1928

Korfball järjestettiin näytöslajina vuoden 1928 kesäolympialaisissa 6. elokuuta. Vastakkain otteli kaksi alankomaalaista joukkuetta, punamustat ja punavalkoiset. Kummassakin joukkueessa oli 12 pelaajaa, joista naisia oli kuusi, kuten myös miehiäkin. Hyökkääjiä, keskikenttäpelaajia ja puolustajia oli jokaista kummassakin joukkueessa neljä. ==Joukkueet== ===Punamustat=== *Puolustajat: **C. Cohen **E. Eggink **A. Hendriksen **M. Klijn *Keskikenttäpelaajat: **K Gruys **J. de Koning **A. Krelage **A. Madsen *Hyökkääjät: **H. Gerding (Kapteeni) **F. Hendriksen **H. Venema **L. Wagenvoort ===Punavalkoiset=== *Puolustajat: **B Dorsman **J. van der Geest **A. Vaandrager **D. Richel *Keskikenttäpelaajat: **M. Klamer **L. Looy **G. Storm **M. Trupp *Hyökkääjät: **M ´t Hart. **G. de Mey (Kapteeni) **G. Voordenberg **C. Wedemeyer ==Lähteet== *The ninth olympiad being the offical report of the olympic games of 1928 celebrated at Amsterdam, sivut 895–898 Luokka:Kesäolympialaiset 1928 1928
Jalkaväkirykmentti 44 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 44 (JR 44) oli jatkosodan alussa Hämeenlinnassa ja sen ympäristössä perustettu jalkaväkirykmentti. Rykmentti kuului 5. divisioonaan. ==Perustaminen== *Esikunta ja Esikuntakomppania Hämeenlinnassa ja Tuuloksessa *I Pataljoona (I/JR 44) Hattulassa, Rengossa ja Tyrvännössä *II Pataljoona (II/JR 44) **Esikunta Pälkäneellä **4. komppania Hauholla **5. komppania Hauholla **6. komppania Luopioisissa **Kranaatinheitinjoukkue Pälkäneellä **2. konekiväärikomppania Hauholla *III Pataljoona (III/JR 44) Padasjoella, Kuhmoisissa ja Luopioisissa *13. Komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 44) *14. Komppania eli tykkikomppania (14./JR 44) *Kolonna (Kol./JR 44) Puolustusvoimien materiaalitilanne oli jatkosodan alkaessa huomattavasti parempi kuin talvisodan alussa, mutta aivan kaikilta osin rykmentin määrävahvuuksia ei silti saavutettu. == Komentajat == *Everstiluutnantti Yrjö Tuompo 18.6.1941 – 4.10.1941 *Jääkärimajuri (19.12.1941 jääkärieverstiluutnantti) Eino Polón 4.10.1941 – 16.1.1942 *Everstiluutnantti (14.8.1942 eversti) Yrjö Tuompo 16.1.1942 – 14.4.1943 *Everstiluutnantti (23.6.1944 eversti) Toivo Elomaa 14.4.1943 – 5.7.1944 (kaatui) *Everstiluutnantti Ilmari Rytkönen 5.7.1944 – 30.12.1957 == Lähteet == *Kirjokallio, R. K.: JR 44:n II Pataljoonaan historiikki ajalta 18.6.41-1.2.42 Hauhon-Luopioisten Reserviupseerikerho 1954 Hämeenlinna *http://www.axishistory.com/index.php/axis-nations/finland/army/42-finland- army/finland-regiments/134-infantry-regiment-44-finland == Aiheesta muualla == * (JR44/I/3. komppanian historiikki, Tiivistelmä teoksesta , Viitattu 1.5.2012) Luokka:Jatkosodan suomalaiset jalkaväkirykmentit
P. C. Cast

Phyllis Christine Cast (s. 1960 Watseka, Illinois) on amerikkalainen fantasiakirjailija. Hänet tunnetaan muun muassa Yön talo -kirjasarjasta, jota kirjoittamisen hän aloitti tyttärensä Kristin Castin kanssa vuonna 2005. P. C. Castiltä on suomeksi julkaistu myös Partholon-trilogia. == Yön talo (House of Night) -sarja == # Merkitty, Yön talo 1 (2010) - Marked (2007) # Petetty, Yön talo 2 (2010) - Betrayed (2007) # Valittu, Yön talo 3 (2011) - Chosen (2008) # Piinattu, Yön talo 4 (2011) - Untamed (2008) # Vainottu, Yön talo 5 (2012) - Hunted (2009) # Lumottu, Yön talo 6 (2012) - Tempted (2009) # Kahlittu, Yön talo 7 (2013) - Burned (2010) # Vapautettu, Yön talo 8 (2013) - Awakened (2011) # Määrätty, Yön talo 9 (2014) - Destined (2011) # Salattu, Yön talo 10 (2014)- Hidden (2012) # Paljastettu, Yön talo 11 (2015)- Revealed (2013) # Pelastettu, Yön talo 12 - Redeemed (2014) (2016) == House of night Other World (Yön talo Tuon puoleinen) == Jatkoa Yön talo -sarjalle. Sijoittuu vuoden Pelastettu-kirjan jälkeen. Ei ole suomennettu. # Loved (2017) Rakastettu # Lost (2018) Kadotettu # Forgotten (2019) Unohdettu == Partholon-trilogia == Kirjasarja julkaistiin alun perin Britanniassa. Sarja kertoo Shannon Parkerin, oklahomalaisen äidinkielenopettajan elämästä. Parker siirtyy Partholoniin, joka on kuin peilikuva hänen todellisesta maailmastaan. Partholon on täynnä intohimoa, taikuutta ja kentaureja. # Jumalattaren valittu (2010) - Divine By Mistake (2006) # Valittujen taisto (2010) - Divine By Choice (2006) # Valontuoja (2010) - Divine By Blood (2007) # Elphamen valinta (2012) - Elphame's Choice (2004) # Brighidin matka (2012) - Brighid's Quest (2005) == Aiheesta muualla == * * P. C. Castin viralliset kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Merkitty (Yön talo 1)

Merkitty ()Fennica on yhdysvaltalaisen P. C. Castin romaani. Teos on julkaistu suomeksi Annika Eräpuron kääntämänä, Otavan kustantamana 2010. ==Tietoa kirjasta== Kirjan päähenkilö on Zoey Redbird, joka tulee merkityksi, eli hänen otsaansa ilmestyy sinertävä puolikuun merkki, joka tarkoittaa sitä, että hänestä on tulossa vampyyri ja hänen on muutettava vampyyrien sisäoppilaitokseen. Siellä hän vaihtaa mm. sukunimensä ja aloittaa kuin puhtaalta pöydältä. Zoeyn mummo on hyvänä tukena kaiken keskellä, vaikka vanhemmat eivät ole. Zoeyn äiti ei ota asiaa hyvin vastaan, vaan on kutsumassa manaajat ennen kuin Zoey kerkeää karata. Hän menee mummonsa luokse josta matkaa sisäoppilaitokseen (yön taloon). Muutoksesta selviävät muuttuvat aikuisiksi vampyyreiksi, jolloin heidän otsassaan olevat merkkinsä täyttyy, ja kasvoihin tulee hieman outoja tatuointeja. Zoey ei ole kuitenkaan ihan tavallinen tulokas, sillä hänet on merkinnyt jumalatar, josta kertoo otsan kuunsirppitatuoinnin täysin sinertävänä hohtava väri, kun muilla väriä ei ole näkyvissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesa Sisättö: Ihquja vampyyreja! Helsingin sanomat 23.5.2010. *Yön talo -kirjasarjan viralliset kotisivut *P. C. Castin kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset nuorten fantasiaromaanit Luokka:Vuoden 1998 kirjat
Pyörätuolikelaus kesäolympialaisissa 1988

Pyörätuolikelaus järjestettiin näytöslajina vuoden 1988 kesäolympialaisissa. Mukana oli 16 osanottajaa, joista miehiä ja naisia kumpiakin oli kahdeksan. Tapahtumia oli kaksi. Tämä oli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. ==Tulokset== Tapahtuma Ensimmäinen Toinen Kolmas Miehet Mustapha Badid Paul van Winkel Craig Blachette Naiset Sharon Hedrick Connie Hansen Candace Cable-Brooks == Lähteet == Luokka:Kesäolympialaiset 1988
Nanchangin tähti

Nanchangin tähti () on maailman kolmanneksi korkein maailmanpyörä. Se on korkeudeltaan 160 metriä. Nanchangin tähti sijaitsee Nanchangin kaupungissa Kiinan kansantasavallassa. Maailmanpyörä avattiin yleisölle toukokuussa 2006. Maailmanpyörän rakentaminen maksoi 57 miljoonaa Kiinan yuania. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kiinan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Maailmanpyörät Luokka:Jiangxi
Worlds Torn Asunder

Worlds Torn Asunder on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Warbringerin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 27. syyskuuta 2011. Albumin ensimmäinen single Living Weapon julkaistiin 25. heinäkuuta 2011. == Kappaleet == # # # # # # # # # (instrumentaali) # == Arvostelut == * Blistering: Blistering review * Imperiumi: 7/10 * Kaaoszine: 7/10 * Revolver: Revolver Magazine: Album review == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Warbringerin albumit Luokka:Vuoden 2011 albumit
Petetty (Yön talo 2)

Petetty ()Fennica on yhdysvaltalaisen P. C. Castin & Kristin Castin romaani. Teos on julkaistu suomeksi Annika Eräpuron kääntämänä, OTAVAn kustantamana 2010. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset nuorten fantasiaromaanit Luokka:Vuoden 2010 kirjat