EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
The Tank Museum

The Tank Museum eli Bovingtonin panssarimuseo on panssarivaunuja ja ajoneuvoja esittelevä museo Bovingtonin kylässä Lounais-Englannin Dorsetin kreivikunnassa. Museon kokoelmiin kuuluu noin 300 sotilasajoneuvoa. ==Historia== Nykyisen Bovingtonin panssarimuseon lähiympäristö oli ensimmäisten panssarivaunujen harjoitusaluetta ensimmäisen maailmansodan aikana. Maailmansodan jälkeen joitakin vaunuja varastoitiin paikalle koulutusmateriaaliksi opettamaan panssarijoukoille panssarivaunujen kehityksestä. Tarinan mukaan Rudyard Kipling vieraili paikalla vuonna 1923 ja ehdotti vaunujen parempaa säilömistä. Vaunuille hankittiin vaja, josta nykyisen museon kokoelma sai alkunsa. Vaunujen ohella alettiin kerätä myös niihin liittynyttä esineistöä ja kirjallisuutta. Toisen maailmansodan puhjettua osa museon kokoelmista otettiin uudelleen aktiivikäyttöön Britannian puolustamiseksi. Lisäksi joitakin kokoelman vaunuja purettiin niiden materiaalien uudelleenkäyttämiseksi. Varsinainen museo avautui vuonna 1947, kun kokoelman toisen maailmansodan halli avautui yleisölle. Vuonna 1951 School of Tank Technology lahjoitti museolle suuren määrän sodan aikana vallattuja ja sen aikana tuotettuja kokeellisia ajoneuvoja. Osa lahjoituksista annettiin tosin eteenpäin Länsi-Saksan vastaperustetulle Münsterin panssarimuseolle. Kokoelmaa laajennettiin seuraavan kerran vuodesta 1981 lähtien. Uusia panssariajoneuvoja saatiin lahjoituksina ja vaihtamalla museon kokoelmien ajoneuvoja muiden museoiden kanssa. Vuonna 1984 avattiin työpaja, jolla entisöitiin vanhoja panssariajoneuvoja. Kasvavaa kokoelmaa varten rakennettiin uusia näyttelyhalleja, joille ilmestyi esimerkiksi Persianlahden sodan aikana vuonna 1991 vallattuja panssarivaunuja. ==Näyttelyt ja toiminta== Nykyisin museolla käy vuosittain noin 200 000 vierailijaa. Sillä järjestetään edelleen myös asevoimien koulutusta. Museon kokoelmiin kuuluu kattava arkisto ja kirjasto. Osia kokoelmasta on esiintynyt myös esimerkiksi elokuvatuotannoissa. Venäjän hyökättyä Ukrainaan museo on myös esimerkiksi auttanut aseyhtiöitä valmistamaan telaketjuja Ukrainan asevoimien neuvostokautisiin panssariajoneuvoihin. Museo on tehnyt julkaisuja sosiaalisessa mediassa, kuten Youtube-videopalvelussa, jossa sen julkaisut ovat keränneet vuonna 2023 yli 100 miljoonaa katselukertaa. ==Lähteet== Luokka:Aselajimuseot Luokka:Englannin museot Luokka:Panssarijoukot
Vantaanjokivarren luonnonsuojelualue

Vantaanjokivarren luonnonsuojelualue on Riihimäen Uhkolassa, Vantaanjoen pohjoisrannalla sijaitseva 5,1 hehtaarinLuonnonsuojelualueet - Riihimäki, riihimaki.fi, viitattu 13.3.2024. kokoinen luonnonsuojelualue. Alue rauhoitettiin vuonna 2023 osana Helmi-elinympäristöohjelmaa. Alueen luonnonsuojelullinen arvo perustuu lehto- ja kosteikkokasvillisuuteen sekä lehtipuuston ja haavan runsauteen.Riihimäen kaupunki suojelee luonnon monimuotoisuudelle arvokkaita alueita - Riihimäki, riihimaki.fi, viitattu 13.3.2024. Alueen puusto on lehtipuuvaltaista ja valtapuina ovat harmaa- ja tervaleppä, tuomi ja pihlaja. Alueella esiintyy myös yksittäisiä metsävaahteroita. Metsän ravinteellisuus vastaa pääosin lehtomaista kangasta, mutta alueelle on paikoin kehittymässä myös lehdon piirteitä. Metsä on myös tärkeä ekologinen käytävä kaupunkialueen metsä-, ranta- ja vesieliöstölle. Alue on myös runsaasti virkistyskäytössä ja sitä käytetään läheisen koulun lähiluonto- ja opetusmetsänä. == Lähteet == Luokka:Riihimäen luonto Luokka:Kanta-Hämeen luonnonsuojelualueet
Eerik Wallenius

Eerik Wallenius (s. 16. tammikuuta 2006 Salo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on pelannut myös hyökkääjänä. Eerik on tunnettu jykevästä otteestaan sekä kentällä, että kentän ulkopuolella. == Ura == Wallenius on Salon Kiekkohaiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin TuToon, jonka U16-joukkueen varakapteenina Wallenius toimi kaudella 2021–2022. Kaudeksi 2022–2023 hän siirtyi Vaasan Sportin U18-joukkueeseen. Kaudeksi 2023–2024 Wallenius siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon U18-joukkueeseen. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Wallenius pelasi osan kaudestaan myös HPK:n U20-joukkueessa. Hän pelasi myös ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa runkosarjan päätöskierroksella 12. maaliskuuta 2024 vieraissa Tapparaa vastaan. Walleniukselle avautui paikka HPK:n kokoonpanosta, kun joukkueen puolustuksessa oli useita loukkaantumisia. Hänet merkittiin HPK:n kakkospuolustajapariin Juuso Hietasen viereen. Wallenius sai ottelussa jääaikaa 17.30 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –2. Huhtikuussa 2024 Wallenius teki HPK:n kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Ottawa Senators varasi Walleniuksen viidennellä kierroksella 136. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2024. == Tilastot == 2023–2024 HPK U20-SM 14 3 5 8 20 3 0 1 1 6 HPK SM-liiga 1 0 0 0 0 – – – – – 1 kausi yhteensä SM-liiga 1 0 0 0 0 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Hämeenlinnan Pallokerhon pelaajat Luokka:Ottawa Senatorsin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 2006 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alessandri

Alessandri on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Arturo Alessandri Palma (1868–1950), Chilen presidentti 1920–1925 ja 1932–1937 * Felice Alessandri (1747–1798), italialainen säveltäjä * Marcel Alessandri (1895–1968), ranskalainen kenraali. == Katso myös == * Alessandrini
Lasse-Maijan etsivätoimisto

Lasse-Maijan etsivätoimisto (ruotsiksi LasseMajas detektivbyrå) on lastenkirjasarja, jonka on kirjoittanut Martin Widmark ja kuvittanut Helena Willis. Sarja on suunnattu pääasiassa 7-9-vuotiaille lapsille. Vuoteen 2021 mennessä sarjassa oli julkaistu kolmekymmentä kirjaa. == Juoni == Sarja kertoo Maija-tytöstä ja Lasse-pojasta, jotka asuvat Vallebyn pikkukaupungissa. Mysteerit kiinnostavat heitä, joten he perustavat oman etsivätoimiston. Se auttaa usein poliisipäällikköä vaikeissa tapauksissa esimerkiksi selvitellessään varkauksia. Kaikki kirjat sijoittuvat Vallebyyn. == Suomeksi ilmestyneet kirjat == #Timanttien arvoitus #Hotellin arvoitus #Sirkuksen arvoitus #Kahvilan arvoitus #Muumion arvoitus #Kullan arvoitus #Elokuvateatterin arvoitus #Sanomalehden arvoitus #Junan arvoitus #Koulun arvoitus #Sahramin arvoitus #Eläinpuodin arvoitus #Syntymäpäivän arvoitus #Uimahallin arvoitus #Palokunnan arvoitus #Polkupyörän arvoitus #Vankilan arvoitus #Jalkapallon arvoitus #Linnan arvoitus #Rakkausarvoitus #Muodin arvoitus #Elokuvan arvoitus #Kirjaston arvoitus #Sairaalan arvoitus #Kirkon arvoitus #Salapoliisin arvoitus #Musiikin arvoitus == Filmatisoinnit == === Pitkät elokuvat === * 2008 – LasseMajan etsivätoimisto – Kameleontin kosto * 2013 - LasseMajan etsivätoimisto - von Bromin salaisuus * 2014 – LasseMajan etsivätoimisto – Shadows over Valleby * 2015 – LasseMajan etsivätoimisto – Stella Nostra * 2018 - LasseMajan etsivätoimisto - Ensimmäinen mysteeri * 2020 - LasseMajan etsivätoimisto - Junaryöstön salaisuus * 2022 - LasseMajan etsivätoimisto - Skorpionin arvoitus * 2024 - LasseMajan etsivätoimisto - Kadonnut maskotti === TV-sarja === Kirjasta tehtiin ensimmäinen filmatisointi SVT:n joulukalenteriin. Vuonna 2006 julkaistun sarjan pääosassa olivat Teodor Runsiö ja Matilda Grahn. Vuonna 2015 kirjailija Martin Widmark ja kuvittaja Helena Willis kertoivat haluavansa tehdä kirjoista animoidun tv-sarjan. Kirjoihin perustuva tv-sarja julkaistiin Ruotsin TV4: ssä ja Cmoressa joulukuussa 2020. Sarjan toinen tuotantokausi julkaisiin joulukuussa 2021. == Teemapuistot == Vuonna 2014 Huddingen Härbreparkeniin avattiin Lasse-Maija- aiheinen leikkipaikka. Vuonna 2023 Lasse-Majas Deckarhus avattiin Linköpingin Gamla Linköping -museossa. Kohdetta oli rakentamassa suomalainen Fantasia Works ja se palkittiin vuonna 2023 kansainvälisessä Park World Excellence Awards -gaalassa parhaana perheille suunnattuna sisäaktiviteettikohteena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen nettisivu * LasseMajas Deckarhus Luokka:Kuvitteelliset etsivät Luokka:Kirjasarjat
Huaca Prieta

Huaca Prieta oli Perun keskisen esikeraamisen kauden aikainen asutuskeskus. Se sijaitsi rannikolla, jonka toinen asutuskeskus oli Aspero. Huaca Prieta oli Chicaman jokilaakson varhainen asutuskeskittymä, mistä on löydetty varhaisimmat merkit puuvillan käytöstä ajalta 2500 ekr. Huaca Prietasta on löydetty myös varhaisimpia punottuja kankaita, jotka ovat peräisin ajalta 4000 vuotta sitten. Huaca Prietan seudulta El Brujosta on löydetty merkkejä asutuksesta 14 000 vuotta sitten. Chicamajoen varrelta on löytynyt sarja hautakammioita, jotka olivat olleet lähellä asuinrakennuksia. Alueelta on löydetty merkkejä siitä, että asutuskeskuksessa hallittiin verrattain edistynyttä tekniikkaa arjen asioissa ja alueella tehtiin myös jonkinlaista taidetta. Seudun varhaishistoria jaetaan neljään vaiheeseen. Ensimmäinen vaihe oli noin 12500-5600 ekr, ajalla ennen Huaca Prietan rakentamista, jolloin oli jonkinlaista asutusta Dillehayssa ja Bonavia. Toisessa vaiheessa, noin 5600-4400 ekr rakennuskulttuuri alkoi kehittyä. Kolmannen ja neljännen vaiheen aikana arkitehtuuri kehittyi sellaiseksi, kuin mitä se on nykyään. == Lähteet == Luokka:Esikolumbiaaniset kulttuurit
Korttionmäen luonnonsuojelualue

Korttionmäen luonnonsuojelualue on Riihimäen Parooninmäen kaupunginosaan kuuluvan Korttionmäen asuinalueen läheisyydessä sijaitseva 22,7 hehtaarinLuonnonsuojelualueet - Riihimäki, riihimaki.fi, viitattu 13.3.2024. kokoinen luonnonsuojelualue. Alue on rauhoitettu vuonna 2023 Metso- suojeluohjelman kohteena. Alueella on useita suojeltuja luontotyyppikohteita ja se on maisemallisesti merkittävä.Riihimäen kaupunki suojelee luonnon monimuotoisuudelle arvokkaita aleuita - Riihimäki, riihimaki.fi, viitattu 13.3.2024. Korttionmäen metsä on kalliopohjaista ja varttunutta, pääosin tuoretta kangasta. Alueella esiintyy eri metsätyyppejä lehtolaikuista kalliopaljastumiin. Metsän puusto on hoidettua ja melko tasarakenteista. Valtapuustona ovat kuusi, rauduskoivu ja haapa. Alueella sijaitsee myös jalopuumetsikköjä, jotka on rauhoitettu jo aiemmin. == Lähteet == Luokka:Riihimäen luonto Luokka:Kanta-Hämeen luonnonsuojelualueet
Dahomey (elokuva)

Dahomey on vuonna 2024 valmistunut, ranskalais-senegalilaisen Mati Diopin ohjaama elokuva, joka on nimetty muinaisen länsiafrikkalaisen valtakunnan (nykyinen Benin) mukaan. Ranskalaiset miehittivät Dahomeyn 1800-luvun lopulla, jolloin sieltä ryöstettiin paljon taide-esineitä. Elokuva kertoo vuonna 2021 Pariisista Beniniin palautetuista 26 esineestä yhdistelemällä fiktiota ja dokumenttia, sekä beniniläisten reagoinnista niihin. Elokuva valmistui ranskalaisen ja senegalilaisen tuotantoyhteistyön tuloksena. Sen ensiesitys Ranskassa oli 25. syyskuuta 2024. Elokuvan ensi-ilta oli 18. helmikuuta 2024 Berliinin elokuvajuhilla, jossa se voitti pääpalkinnon, Kultaisen karhun. == Vastaanotto == Peter Bradshaw kirjoitti The Guardianissa, että elokuvan kerronta on osittain ryöstetyn esineen näkökulmasta, ja joissakin kohtauksissa nähdään kiireettömään dokumentaariseen tyyliiin museonhoitajat pakkaamassa tavaroita ja toiset purkamassa niitä toisessa päässä. ”Elokuva herää eloon yliopiston kampuksen opiskelijoiden keskusteluissa esineiden paluusta.” Bradshawn mukaan siinä on energiaa jostain Godardin elokuvasta 1960-luvulta, sekä virkistävällä ja elävöittävällä elokuvalla on selvä yhteys Elginiin/Parthenonin marmoreihin British Museumissa. Nicolas Bardot kirjoitti Le Polyesterissä, että Dahomey avaa kiehtovia ovia älyllisyyteen, mutta myös mielikuvitukseen. ”...Mati Diop sekoittaa kunnianhimoisesti poliittista ja runollista. Hänen tarinansa ulottuvat aina pidemmälle kuin silmiemme edessä näkyvät tosiasiat. Niinpä Dahomeyssa menneisyys ei löydä vain nykyisyyttä, vaan myös tulevaisuutta.” Shubhra Gupta kirjoitti The Indian Expressissä, että 67 minuuttia kestävä elokuva käyttää ainutlaatuista dokumentaarista lähestymistapaa. ”Dahomey haastaa voimakkaasti postkolonialistiset käsitykset hyvityksistä ja korvauksista: kuten nuori nainen elokuvassa sanoo: 'Puhun ranskaa, mutta en ole ranskalainen'.” Pertti Avola kirjoitti Helsingin Sanomissa: "Ei Dahomey millään muotoa huono elokuva ole, mutta ei erityisen poikkeuksellinenkaan. Ehkä palkitsemiseen vaikutti se, että elokuva ottaa kantaa kolonialismin perintöön ja tarkastelee sitä Ranskan entisen siirtomaan nuorten opiskelijoiden kriittisten puheenvuorojen kautta." "Keskusteluosuudessa Dahomeyn tunnelma sähköistyy ja elokuvaan syntyy aidon poleemista luonnetta. Nuoret nostavat esiin kysymyksiä, jotka ovat ajankohtaisia minkä tahansa entisen siirtomaan asukkaille, mutta joita harvemmin elokuvissa ruoditaan." == Lähteet == Luokka:Vuoden 2024 elokuvat Luokka:Beniniläinen kulttuuri
Kinnekulle

Kinnekulle on loivarinteinen, tasalakinen vuori Götenen kunnassa Vänernin lounaisrannikolla, Ruotsin Länsi-Götanmaalla. Sen korkein huippu (Högkullen) on 306 m merenpinnan ja 263 m Vänernin pinnan yläpuolella. Vuori on noin 14 km pitkä ja 7 km leveä. Vuoren nimi tulee Kinnen kihlakunnasta, jonka alueella se on. ==Geologia ja luonto== Kinnekulle on jäännös muinaisesta ylängöstä, jonka eroosio on kuluttanut. Se koostuu enimmäkseen sedimenttikivistä. Alimpana prekambrisen peruskallion päällä on kambrikautista hiekkakiveä ja alunaliusketta. Näiden päällä on ordoviikkista liusketta ja kalkkikiveä, siluurista savikiveä ja ylimpänä, vuoren huipulla, permikautista diabaasia. Kinnekullen alueella on alvareita, joista Österplanan nummi on manner-Ruotsin laajin. Muita ovat Såten ja Bestorp. Kinnekullessa on vuodesta 1982 ollut noin 5500 hehtaarin luonnonsuojelualue, joka on myös osa Natura 2000 -ohjelmaa. Vuoren huipulla on näkötorni, ja sitä kiertää 45 km pituinen Kinnekulleleden- vaellusreitti. Kinnekullen kasvillisuuteen kuuluvat kalkkia suosivat kasvit kuten metsäomenapuu, linnunkirsikka, kevätesikot, harvinainen tikankontti sekä karhunlaukka. ==Historia== Husabyn kirkonkylä Götenen kunnassa sijaitsee vuoren kaakkoispuolella. Legendan mukaan Olavi Sylikuningas otti kasteen vastaan lähteellä Husabyssä vuonna 1008. Kinnekulle on vanhaa kulttuuriseutua; seudulla on useita kirkkoja 1100-luvulta alkaen ja 1300–1400-luvuilla perustettuja kyliä ja herraskartanoita. Viimeksimainittuja ovat Hönsäter, Hällekis, Råbäck, Trolmen, Hjelmsäter ja Blomberg. ===Teollisuus=== Kinnekullen alueella on ollut kivilouhoksia keskiajalta lähtien, ja siellä on tehty poltettua kalkkia. 1800-luvun jälkipuoliskolla kivenlouhinta ja kalkinpoltto teollistuivat, mutta nykyään jäljellä on vain yksi kivilouhos, Thorsbergs Stenhuggeri AB. Alunaliuskeesta valmistettiin liuskeöljyä vuosina 1894–1946, ja Hönsäterin kartanon yhteydessä oli alunatehdas. Liuskeöljylouhoksen alueella on vuodesta 1969 sijainnut Kinnekulle Ringin moottorirata. ==Lähteet== Luokka:Ruotsin vuoret Luokka:Götenen kunta
Tšukotkanrekikoira

Tšukotkanrekikoira () on venäläinen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta, mutta se on hyväksytty virallisesti roduksi Virossa (Eesti Kennelliit, EKL). Aiemmin se oli myös Venäjän Kennelfederaation (RKF) hyväksyttyjen rotujen listalla. == Ulkonäkö == Rotu on keskikokoinen, vahvarakenteinen, lihaksikas ja rungoltaan hieman pitkänomainen. Päänmuoto muistuttaa tasakylkistä kolmiota; kallo-osa on suunnilleen yhtä pitkä kuin leveä; otsan alue on leveä ja massiivinen; otsapenger on selvästi erottuva olematta jyrkkä. Kuono on kiilanmuotoinen, hieman tylppäkärkinen; kirsu on suuri ja yleensä musta, joskin vaaleamman värisillä yksilöillä se voi olla vaaleampi. Purenta on yleensä leikkaava, mutta myös tasapurenta sallitaan. Silmät ovat soikeanmuotoiset ja vinoasentoiset, sävyiltään vaaleanruskeasta tummanruskeaan. Korvat ovat melko pienet, pystyt, tasakylkisen kolmion muotoiset, eteenpäin kallistuneet ja leveälle asettuneet. Häntä asettuu ylälinjan alapuolelle ja yltää vähintään kinnerniveleen asti; koiran ollessa levossa se joko riippuu tai kaareutuu hieman ylöspäin; koiran ollessa valppaana se kaartuu ylälinjan ylle sapelin tai puoliympyrän muodossa. Karvapeite on kaksinkertainen, karhea, tiheä ja vedenkestävä; rungossa korkeintaan 6 cm pitkä; niskassa, sään kohdalla ja raajojen takaosissa karva on pidempää (8-10 cm); hännässä karva on kaikkein pisintä (10-12 cm); kuonossa, otsassa, korvissa ja raajojen etupuolilla karva on lyhyempää. Sallitut värit ovat valkoinen, fawn, punainen, punasoopeli, ruskea, harmaasoopeli, musta, musta tan-merkein (black&tan;), täplikäs ja laikukas; domino-kuviointi on tyypillistä. Urosten säkäkorkeus on 56-65 cm ja narttujen 53-62 cm.Standard: Chukotka Sled Dog. Eesti Kennelliit, 2015. Haettu 13.3.2024. == Luonne ja käyttäytyminen == Tšukotkanrekikoira on helppo kouluttaa, ja siitä saa erinomaisen, sinnikkään ja kestävän rekikoiran. Se kykenee vaivattomasti kulkemaan meren päälle muodostuneen jään ja kukkulaisen tundramaaston ylitse. Se on erityisen kyvykäs pitkien ja erityisen pitkien matkojen vetokoirana. Vieraisiin ihmisiin se saattaa suhtautua ystävällisesti tai passiivisen puolustavasti. == Alkuperä == Rotu on kotoisin Koillis- Aasiasta, ja se on sopeutunut työskentelemään äärimmäisen kovissa arktisissa olosuhteissa. Suurin osa yksilöistä elää Tšukotkan niemimaalla, missä niitä käytetään yhä alkuperäiseen käyttötarkoitukseensa reen vetoon (talvisin), tavaroiden vetoon kärryillä (kesäisin) ja metsästykseen. Jalostusmateriaali muodostuu useista eristyneistä populaatioista. == Lähteet == Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut Luokka:Pystykorvat Luokka:Rekikoirat Luokka:Venäläiset koirarodut
Smíchov

Smíchov on kaupunkialue Tšekin pääkaupungissa Prahassa. Vuonna 2021 siellä asui 34 987 asukasta. == Sijainti ja luonne == Smíchov sijaitsee Vltavan länsirannalla Petřín-kukkulan eteläpuolella. == Historia == Nykyisen Smíchovin alue on asutettu ainakin neoliittisesta kaudesta alkaen. 1300-luvulla se kaupungistui Újezdin ja Smíchovin keskustan paikkeilla. Pääosa sen maisemasta pysyi kuitenkin hyvin maalaismaisena vielä monen vuosisadan ajan. 1600-luvulla sen pohjoisosiin rakennettiin suuri barokkilinnoitus erottamaan se Malá Stranan ja Prahan kaupungeista. 1800-luvun kuluessa Smíchov teollistui yhdessä muiden Prahan kehysalueiden kanssa voimakkaasti. Se kehittyi merkittäväksi tekstiili-, kemian- ja elintarviketeollisuuden keskukseksi. Poliittisesti itsenäinen Smíchovin kunta perustettiin 1849, ensimmäinen rautatieasema avattiin 1862 ja yhteys Prahan päärautatieasemaan valmistui 1872. Asuin- ja teollisuusrakentaminen oli kiihkeintä vuosina 1868–1873. 1920-luvun alussa Smíchov liitettiin osaksi vastaperustettua suur-Prahaa. Nykyään moni Smíchovin entisistä tehtaista on joko purettu tai lopettanut toimintansa. Ainut 1800-luvun lopulla perustetuista suuryrityksistä joka yhä jatkaa toimintaansa Smíchovssa on Staropramenin suuri panimo. == Väestö == Asukasmäärän kehitys {| Vuosi Asukkaita Muutos 1869 15 382 1880 24 984 +62,42% 1890 32 646 +30,67% 1900 47 135 +44,38% 1910 51 791 +9,88% 1921 56 249 +8,61% 1930 60 195 +7,02% 1950 61 854 +2,76% Lähteet: == Nähtävyydet == * Kinskýn puutarha ja kesäpalatsi (Zahrada Kinských a Letohrádek Kinských) * Nový Smíchov -kauppakeskus * Bertramka -museo * Pyhän Venceslauksen kirkko (Kostel sv. Václava) * Staropramen panimo == Liikenne == Raitiotielinjat 4, 5, 7, 9, 10, 12, 15, 16, 20, 21 sekä yölinjat 54, 58 ja 59 kulkevat Smíchovin kautta. Prahan metrolinja B pystähtyy Andělin ja Smíchovské nádražín asemilla. Smíchovské nádražín yhteydessä on myös samanniminen rautatieasema. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Prahan kaupunginosat
Et voi pysäyttää meitä

Et voi pysäyttää meitä on suomalaisten rap-artistien Stepan ja Eevil Stöön yhteisalbumi, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 2023 PME Recordsin ja Katakombin kautta. Albumin tuotannosta vastaavat pääasiassa Pehmee Goo sekä octn. Albumilla vierailevat Are, Raimo ja Pajafella. Eevil Stöö on kertonut albumin ottaneen paljon vaikutteita eritysesti west coast hip hopista. Et voi pysäyttää meitä oli vuoden 2024 Emma-gaalassa ehdolla Kriitikoiden valinta -kategoriassa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Arvioita == * Soundi: == Lähteet == Luokka:Stepan albumit Luokka:Eevil Stöön albumit Luokka:Vuoden 2023 albumit Luokka:Suomalaiset hip hop -albumit
Santa Teresa (1730)

Santa Teresa oli Espanjan laivaston vuonna 1730 palvelukseen otettu kaksikantinen 66-tykkinen linjalaiva. == Valmistus == Alus tilattiin 1728 Antonio de la Piedralta Pasajesista. Alus luovutettiin 11. tammikuuta 1730 Guarnizossa Espanjan laivastolle, joka otti sen palvelukseen 17. tammikuuta ensimmäisenä päällikkönä Guido Jacinto Besso Ferrero-Fieschi, Conde de Bena- Masserano.Winfield et al 2023 s. 178-179 == Palvelus == Alus saapui 6. helmikuuta 1730 Cádiziin Ferrolista Cornejon laivueessa, jonka aluksina olivat Santa Isabel, San Isidro, Castilla, Andalucía ja kaksi fregattia. Maaliskuussa 1730 alus oli huollettavana La Carracassa. Alus saattoi 7. elokuuta 1730 Cádizista fregatti Griegan kanssa kolme tarvikkeita ja 250 merimiestä kuljettanutta rahtialusta Barcelonaan. Alus lähti 21. joulukuuta Cádizista kolmen aluksen kanssa partiomatkalle Välimerelle. Toukokuussa 1731 alus oli Cartagenassa Clavijon laivueessa, jonka mukana se lähti kesäkuussa Cádizista partiomatkalle Cabo de São Vicenten ja Cabo de Santa Márian edustalle. Heinäkuussa alus saapui Cádiziin, kun se saattoi Havannasta saapunutta Torresin laivastoa. Alus lähti 21. elokuuta 1731 Cádizista Cartagenaan ja Barcelonaan liittyäkseen Marqués de Marin laivastoon, jonka mukana se lähti 17. lokakuuta Barcelonasta Livornon sotaretkelle. Vuonna 1732 alus osallistui Cornejon laivastossa Oranin sotaretkeen ja vuonna 1733 Clavijon laivastossa Napolin ja Sisilian sotaretkiin. Alus oli 29. marraskuuta 1733 Cádizissa, mistä se lähti joulukuussa Alicanteen ja Barcelonaan. Alus lähti joulukuussa Barcelonasta Galician ja Real Felipen kanssa Napoliin. Vuonna 1734 alus oli huollettavana La Carracassa. Alus lähti 27. maaliskuuta 1734 Cádizista Galician kanssa Alicanteen. Alus saapui 18. heinäkuuta 1734 San Felipen kanssa Cádiziin, mistä se lähti 29. syyskuuta Ferroliin. Alus oli huollettavana La Grañassa ja sijoitettiin 1735 Ferrolissa reserviin. Huhtikuussa 1737 alus oli Ferrolissa, mistä se lähti huhtikuussa 1738 San Fernandon kanssa Cádiziin. Heinäkuussa alus oli huollettavana La Carracassa. Alus lähti elokuussa 1738 Santanderista Real Felipen, Santa Anan, Príncipen ja San Carlosin kanssa Cádiziin, mistä se kuljetti San Carlosin kanssa ruutia Ceutaan vielä samana vuonna. Vuonna 1739 alus oli Cádizissa. Vuonna 1740 alus otettiin kolme kertaa palvelukseen partioimaan Atlantilla, missä oli havaittu merirosvoja. Alus lähti 26. huhtikuuta 1741 Cádizista Liañon laivueessa Ferroliin. Se lähti 6. toukokuuta 1741 Navarron laivueessa. Kesäkuussa alus palasi Cádiziin, missä se romutettiin 1743. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Espanjan laivaston linjalaivat
Benvenuto Franci

Benvenuto Franci (1. heinäkuuta 1891 Pienza – 27. helmikuuta 1985 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan baritoni.Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn, Dennis McIntire, Franci, Benvenuto Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, viitattu 13.3.2024 Franci opiskeli Roomassa Antonio Cotognin ja Enrico Rosatin johdolla. Hän debytoi vuonna 1918 Giannettona Pietro Mascagnin Lodolettassa Rooman Teatro Costanzissa, jossa hän oli myöhemmin mukana kantaesittämässä Mascagnin Il piccolo Maratia (1921). La Scalassa Franci tulkitsi Amonasron roolin Giuseppe Verdin Aidassa vuonna 1923. Hän osallistui siellä myös Umberto Giordanon La cena delle beffen (1924) ja Riccardo Zandonain I cavalieri di Ekebùn (1925) kantaesityksiin. Francilla oli pysyvä kiinnitys Rooman oopperaan (Teatro Costanzi) vuosina 1928–1949. Vierailijana hän esiintyi toistuvasti muun muassa Covent Gardenissa. Francin roolien joukossa olivat myös Rigoletto, Macbeth ja Scarpia. Hän teki jäähyväisesiintymisensä vuonna 1955 Triestessä. Francin poika oli säveltäjä- kapellimestari Carlo Franci. == Lähteet == Luokka:Italialaiset oopperalaulajat Luokka:Baritonit Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Toivo Peltonen (tehtailija)

Toivo Peltonen (27. tammikuuta 1921 Hartola - 24. joulukuuta 2007 Lahti) oli suomalainen suksitehtailija. Hän hiihti Hartolan Voiman seurassa ja kehitti 16-vuotiaana Repo-suksivoiteen sekä sukset. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Käpälämäen luonnonsuojelualue

Käpälämäen luonnonsuojelualue on Riihimäellä, valtatien 3 ja seututien 130 välisellä alueella sijaitseva 7,7 hehtaarinLuonnonsuojelualueet - Riihimäki, riihimaki.fi, viitattu 13.3.2024. kokoinen luonnonsuojelualue. Alue on rauhoitettu vuonna 2023 Metso-suojeluohjelman kohteena. Alueen luonnonmetsäarvot ovat kehittyneet pitkälle sen havupuuvaltaisessa osassa ja alueella on luonnon monimuotoisuudelle merkittäviä kangasmetsiä.Riihimäen kaupunki suojelee luonnon monimuotoisuudelle arvokkaita alueita - Riihimäki, riihimaki.fi, viitattu 13.3.2024. Käpälämäen eteläosa on kumpuilevaa kangasmetsää, jossa on kuivahkoa kangasta sekä kumpareiden välissä pienialaisia soita. Keskiosassa sijaitseva suo on syntynyt lammen umpeenkasvun seurauksena. Alueen pohjoisosassa on entiselle pellolle ja niitylle kasvanutta lehtipuiden ja kuusien sekametsää, joka on pääosin lehtomaista kangasta. Alueella on myös suuria haapoja kasvava metsäalue. == Lähteet == Luokka:Riihimäen luonto Luokka:Kanta-Hämeen luonnonsuojelualueet
Kummunlampi

Kummunlampi voi tarkoittaa seuraavia: * Kummunlampi, lampi Karstulassa Kummunperän lähellä * Kummunlampi, lampi Karstulassa Sapra-ahon lähellä * Kummunlampi, lampi Kuusamossa * Kummunlampi, lampi Oulussa == Katso myös == * Kumpulampi
Britannian roomalaisvalloitus

Roomalainen komentaja Aulus Plautius aloitti Britannian valloituksen vuonna 43 keisari Claudiuksen käskystä. Valloituksen syynä oli osittain halu hävittää druidismi, osittain tarve tukea Britanniaan asettuneita roomalaisia kauppiaita ja osittain Claudiuksen tarve pönkittää asemaansa keisarina ja esiintyä triumfissa. Britit eivät kauan kyenneet vastustamaan roomalaisia legioonia, ja Britannia valloitettiin Thamesin pohjoispuolella oleviin alueisiin saakka. Ensimmäisenä kuvernöörinä vuosina 43–47 toimi Aulus Plautius. Häntä seurasi Publius Ostorius Scapula. Vuoteen 85 mennessä suurin osa Britanniaa oli saatu valloitettua osaksi Rooman valtakuntaa. == Lähteet == Luokka:Rooman sodat Luokka:Englannin historia
Gabriella Besanzoni

Gabriella Besanzoni (20. syyskuuta 1888 Rooma – 6. kesäkuuta 1962 Rooma) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan mezzosopraano.Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn, Dennis McIntire, Besanzoni, Gabriella Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, viitattu 13.3.2024 Besanzoni opiskeli Accademia Nazionale di Santa Ceciliassa Alessandro Maggin ja Ibilda/Hilde Brizzin johdolla.Besanzoni, Gabriella Cantabile-Subito, viitattu 13.3.2024 Hän teki debyyttinsä sopraanona Adalgisan roolissa Norman esityksessä Viterbossa vuonna 1911. Besanzoni siirtyi matalampaan äänialaan ja esiintyi vuonna 1913 Ulricana Naamiohuveissa Rooman Teatro Costanzissa. Hän teki esiintymisiä Teatro Colónissa vuosina 1918–1935 ja esiintyi myös muissa Etelä- Amerikan oopperataloissa. Besanzoni meni naimisiin brasilialaisen liikemies Henrique Lagen kanssa.Gabriella Besanzoni Isotta Fraschini, viitattu 13.3.2024 Besanzoni debytoi Metropolitan-oopperassa Amneriksen roolissa Aidassa 19. marraskuuta 1919. Hän esiintyi La Scalassa vuosina 1923–1932. Carmen oli Besanzonin merkittävin rooli, ja hän teki siinä myös jäähyväisesiintymisensä Roomassa vuonna 1939. Tämän jälkeen Besanzoni omistautui opetustyölle. Myös hänen veljensä Ernesto Besanzoni oli oopperalaulaja. == Lähteet == Luokka:Italialaiset oopperalaulajat Luokka:Mezzosopraanot Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Paolo Bellasio

Paolo Bellasio (20. toukokuuta 1554 Verona – 10. heinäkuuta 1594 Rooma) oli italialianen urkuri ja säveltäjä.Nicolas Slonimsky, Laura Kuhn, Dennis McIntire, Bellasio, Paolo Baker’s Biographical Dictionary of Musicians, viitattu 13.3.2024 Bellasio työskenteli urkurina Roomassa vuodesta 1584. Vietettyään aikaa Veronassa hän palasi Roomaan vuonna 1592. Bellasio julkaisi viisi madrigaalikirjaa. Hänen teostensa joukossa on myös postuumisti vuonna 1595 julkaistu Villanelle alia Romana. Bellasio sai paavi Klemens VIII:lta Kultaisen kannuksen ritarikunnan jäsenyyden.British and Other Honours in Music Heraldica, viitattu 13.3.2024 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Italialaiset urkurit Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:Vuonna 1554 syntyneet Luokka:Vuonna 1594 kuolleet
Mattie

Mattie () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Mattie Sapere.it Mattie Turismo Torino Vuoden 2023 alussa kunnassa oli arviolta 670 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Pieni Savijärvi (Suonenjoki)

Pieni Savijärvi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 260 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leväjärven-Kutujoen alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Savijärvi (Suonenjoki)

Savijärvi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 630 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,5 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leväjärven-Kutujoen alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Housu-Petro

Housu-Petro on Pohjois-Savossa Suonenjoella Kutumäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 520 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leväjärven-Kutujoen alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pekanlampi (Suonenjoki)

Pekanlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 380 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leväjärven-Kutujoen alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Siilinlampi

Siilinlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Mäkränkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 250 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leväjärven-Kutujoen alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kyrsänlampi (Suonenjoki)

Kyrsänlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Kutumäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Leväjärven-Kutujoen alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Saarinen (Suonenjoki, Pörölänmäki)

Saarinen on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 630 metriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,5 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 1 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Haapajoen alue (Pieksämäki) Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Heinälampi (Suonenjoki, Pörölänmäki)

Heinälampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 450 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Haapajoen alue (Pieksämäki) Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Keskuslampi (Suonenjoki)

Keskuslampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 470 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Haapajoen alue (Pieksämäki) Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mustalampi (Suonenjoki, Haapajärvi)

Mustalampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Haapajärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 230 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Haapajoen alue (Pieksämäki) Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Soukkanen (järvi)

Soukkanen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Haapakosken lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 740 metriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Haapajoen alue (Pieksämäki) Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Korvaslampi

Korvaslampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Vämppäänkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 1,0 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se sijaitsee maastossa loivapiirteisessä painanteessa yhdessä Korvassuon ja Kurkisuon kanssa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on asumaton. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Sen kaakkois- ja etelärantaa seuraa Partaharjun ja Haapakosken välinen tie, josta haarautuu kaakkoon jatkava tie. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Lampeen on johdettu joitakin suo-ojia ja siitä lähtevä laskuoja on yhdistetty Kurkisuon kuivatusojiin. Ne laskevat lopulta Kaihlaseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Haapajoen alue (Pieksämäki) Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kaihlanen (Pieksämäki)

Kaihlanen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Salvosen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 590 metriä leveä, ja sen pinta- ala on 37 hehtaaria. Järven ranta-alueet ovat joko metsämaata tai suota ja avosuota. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Monet saaret muistuttavat matalalla länsirannalla olevia tiheän kasvuston saarekkeita . Se on luodattu, mutta matalassa järvessä ei ole syvyyskäyriä. Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja se on asumaton. Ainoa kartan paikannimi on järven luusuan lähellä oleva Kersantinniemi. Partaharjun ja Haapakosken välinen tie ohittaa järven 150 metrin etäisyydeltä ja rantojen lähelle tulee kaksi metsäautotietä. == Historiaa == Vielä 1980-luvulla oli Pieksänjärvi rehevöitymässä ja silloin oli myös sen laskujoen Haapajoen vesi ravinteikasta. Tämä vaikutti matalaan Kaihlaseen rehevöittävästi. Vuonna 1982 oli järven luusuasta otetussa vesinäytteessä kokonaisfosforipitoisuus 21 mikrogrammaa ja kokonaistyppipitoisuus 570 mikrogrammaa litrassa vettä. Tämä vastasi tuolloin rehevöityneen järven ravinnetilannetta. Vedenväri oli 80 mgPt litrassa vettä ja veden happamuustaso oli pH 6,5. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Järvi on Haapajoen läpivirtausjärvi. Siihen on johdettu ympäristön suo- ja metsäojia. Yksi ojista on tuo Kurkisuon ja Korvaslammen vesiä. Järven vedenpinnan korkeus on 117,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Haapajoen alue (Pieksämäki) Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mykänlampi (Pieksämäki)

Mykänlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Itäkylän lähellä sijaitseva Haapajoen uomaan kuuluva lampi. == Maantietoa == Lampi on 160 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lampi on pikemminkin joenuoman laajentuma kuin erillinen lampi. Sen rannat ovat soistunutta metsäaluetta, jossa on pieni avosuon alue. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Lampi on asumaton, mutta Partaharjun ja Haapakosken välinen tie ohittaa sen 200 metrin päässä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Haapajoen alueeseen (14.792) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. Sen läpi käy voimakas läpivirtaus, jonka virtaamasta on kaksi tietoa. Vuoden 1977 koski-inventoinnissa sen keskivirtaamaksi ilmoitetaan 1,8 kuutiometriä ja uudemmassa vesistökatsauksessa 2,2 kuutiometriä sekunnissa . == Lähteet == Luokka:Haapajoen alue (Pieksämäki) Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mustanlampi (Pieksämäki, Nenonpelto)

Mustanlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Nenonpellon lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 490 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pieksäjärven alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lehmilampi (Pieksämäki, Isokylä)

Lehmilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Itäkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 240 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pieksäjärven alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kukkarojärvi (Pieksämäki)

Kukkarojärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Pieksämäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 3,2 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 121 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Sillä on 5 saarta, joiden yhteispinta-ala on 1,01 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,02 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00402 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 11,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 13,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pieksäjärven alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Hautonen

Hautonen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Pieksämäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 590 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pieksäjärven alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mannisenlampi (Pieksämäki)

Mannisenlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Pieksämäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 490 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pieksäjärven alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Tahinlampi

Pieni Tahinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Pieksämäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 180 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pieksäjärven alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Tahinlampi (Pieksämäki)

Tahinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Pieksämäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 750 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Pieksäjärven alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Saunalampi (Pieksämäki)

Saunalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Partaharjun lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 510 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Salvosen valuma-alueeseen (14.794) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Salvosen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Heinälampi (Pieksämäki, Partaharju)

Heinälampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Partaharjun lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 230 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Salvosen valuma-alueeseen (14.794) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Salvosen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Muta-Salvonen

Muta-Salvonen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Partaharjun lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 260 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Salvosen valuma-alueeseen (14.794) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Salvosen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Salvonen (järvi)

Salvonen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Partaharjun lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Salvosen valuma-alueeseen (14.794) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Salvosen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pentinlampi (Pieksämäki, Kukkaromäki)

Pentinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kukkaromäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 530 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Salvosen valuma-alueeseen (14.794) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Salvosen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ukonlampi (Pieksämäki, Kukkaromäki)

Ukonlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kukkaromäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 410 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Salvosen valuma-alueeseen (14.794) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Salvosen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit