EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lakéreia

Lakéreia (; myös Lakéria; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λακέρειας, Dimotikí Enótita Lakéreias) on yksi Agián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 481 (vuonna 2011). Lakéreian kunnallisyksikkö käsittää Agián kunnan länsiosan. Sen suurin asutus on Káto Amygdalín kylä. Lakéreia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Agián kuntaan yhdessä Evrymenéen ja Melívoian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Lakéreian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Amygdalí Amygdalí 8 Káto Amygdalí 352 Anatolí Anatolí 265 Tsaïri 0 Dímitra Dímitra 315 Kastrí Kastrí 207 Neochóri 41 Marmaríni Marmaríni 293 Yhteensä: 1 481 == Lähteet == Luokka:Agiá Luokka:Thessalian entiset kunnat
Melívoia

Melívoia (; myös Melívia) on Kreikan kylä sekä samanniminen Agián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μελίβοιας, Dimotikí Enótita Melívoias) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 195 ja varsinaisen Melívoian kylän väkiluku 805 (vuonna 2011). Melívoian kylä sijaitsee linnuntietä noin 35 kilometriä itäkoilliseen Lárisasta ja noin 5,5 kilometriä sisämaahan Egeanmeren rannasta. Melívoian kunnallisyksikkö käsittää Agián kunnan itäosan rannikolla. Melívoia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Agián kuntaan yhdessä Evrymenéen ja Lakéreian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Melívoian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Melívoia Kókkino Neró Melivoías 15 Koutsoupiá 35 Mélia 0 Melívoia 805 Ostrovós 2 Paliouriá 25 Velíka 291 Skíti Agiókampos 315 Káto Polydéndri 36 Metóchia 0 Skíti 172 Sklíthro Isiómata 1 Rakopótamos 12 Sklíthro 140 Sotirítsa Káto Sotirítsa 306 Sotirítsa 40 Yhteensä: 2 195 == Lähteet == Luokka:Agiá Luokka:Thessalian entiset kunnat Luokka:Thessalian kylät
Oichalía (Tríkala)

Oichalía (; myös I(c)halía) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Farkadónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Οιχαλίας, Dimotikí Enótita Oichalías) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 781 ja varsinaisen Oichalían kaupungin väkiluku 2 357 (vuonna 2011). Oichalían pieni kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 20 kilometriä itäkoilliseen Tríkalan kaupungista. Se on ottanut nimensä alueella sijainneelta antiikin aikaiselta Oikhalian kaupungilta. Vuoteen 1981 saakka nykyisen kaupungin nimi oli Neochóri (Neochórion, Νεοχώριο(ν)). Oichalían kunnallisyksikkö käsittää Farkadónan kunnan keskiosan. Oichalía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Farkadónan kuntaan yhdessä Pelinnaíoin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Oichalían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Georganádes Georganádes 336 Klokotós Klokotós 572 Kríni Kríni 733 Oichalía Oichalía 2 357 Petrotó Petrotó 783 Yhteensä: 4 781 == Lähteet == Luokka:Farkadóna Luokka:Thessalian entiset kunnat Luokka:Thessalian kaupungit
Plastíras (kunnallisyksikkö)

Plastíras (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πλαστήρα, Dimotikí Enótita Plastíra) on yksi Límni Plastíran kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 412 (vuonna 2011). Plastíraksen kunnallisyksikkö käsittää Límni Plastíran kunnan itäosan sekä kunnalle että kunnallisyksikölle nimensä antaneen Plastíras-tekojärven itäpuolella. Se puolestaan on saanut nimensä kenraali ja poliitikko Nikólaos Plastíraksesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Morfovoúnin kylä. Plastíras oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Límni Plastíran kunnaksi yhdessä Nevrópoli Agráfonin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Plastíraksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Keraséa Keraséa 299 Nevrópoli 91 Lamperó Ágios Athanásios 324 Lamperó 235 Mesenikólas Mesenikólas 451 Moní Korónis (luostari) 8 Morfovoúni Morfovoúni 485 Rachovítsa 36 Rázia 55 Moscháto Ágios Nikólaos 42 Moscháto 378 Tsardáki 8 Yhteensä: 2 412 == Lähteet == Luokka:Límni Plastíra Luokka:Thessalian entiset kunnat
Portariá (Magnesia)

Portariá () on Kreikan kylä sekä samanniminen Vóloksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πορταριάς, Dimotikí Enótita Portariás) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 911 ja varsinaisen Portarián kylän väkiluku 552 (vuonna 2011). Portarián kylä sijaitsee linnuntietä noin kuusi kilometriä koilliseen Vóloksen kaupungista. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa bysanttilaisaikainen Neitsyt Maria (Panagía) Portaréan kirkko sekä vanhat, perinteistä tyyliä edustavat talot. Portarián kunnallisyksikkö käsittää alueen Vóloksen koillis- ja itäpuolella, ja sen alue ulottuu Pagasitikóslahden rannalle. Portariá oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Vóloksen kuntaan yhdessä Agrián, Aisonían, Artémidan, Iolkóksen, Makrinítsan, Néa Anchíaloksen ja Néa Ionían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Portarián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Álli Meriá Álli Meriá 770 Gorítsa 92 Katochóri Katochóri 362 Portariá Agía Paraskeví 9 Ágios Ioánnis 5 Portariá 552 Stagiátes Stagiátes 121 Yhteensä: 1 911 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thessalian entiset kunnat Luokka:Thessalian kylät Luokka:Vólos
Sarantáporo

Sarantáporo () on Kreikan kylä sekä samanniminen Elassónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σαρανταπόρου, Dimotikí Enótita Sarantapórou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 455 ja varsinaisen Sarantáporon kylän väkiluku 580 (vuonna 2011). Sarantáporon kylä sijaitsee linnuntietä noin 22 kilometriä luoteeseen Elassónan kaupungista. Kylän läheltä virtaa sille nimen antanut Sarantáporos-joki. Sarantáporon kunnallisyksikkö käsittää alueen Elassónan kunnan pohjoisissa keskiosissa. Sarantáporo oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Elassónan kuntaan yhdessä Antichásian, Karyán, Livádin, Ólympoksen, Potamián, Tsaritsánin ja Verdikoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Sarantáporon kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ázoros Ázoros 333 Geránia Geránia 251 Giannotá Giannotá 261 Lykoúdi Lykoúdi 298 Sykiá 0 Miléa Miléa 397 Sarantáporo Sarantáporo 580 Tsapourniá Farmáki 156 Tsapourniá 179 Yhteensä: 2 455 == Lähteet == Luokka:Elassóna Luokka:Thessalian entiset kunnat Luokka:Thessalian kylät
Tríkeri (kunnallisyksikkö)

Tríkeri (, ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Nótio Pílion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τρικερίου, Dimotikí Enótita Trikeríou) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 353 ja varsinaisen Tríkerin kylän väkiluku 1 022 (vuonna 2011). Tríkerin kylä sijaitsee Pílion niemimaan kärjessä. Kunnallisyksikkö käsittää niemimaan kärjen lisäksi sen edustalla olevat saaret, joista suurin ja ainoa asuttu on Palaió Tríkeri. Tríkeri oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nótio Pílion kunnaksi yhdessä Aféteen, Argalastín, Miliéen ja Sipiádan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Tríkerin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Agía Kyriakí 199 Agía Sofía 7 Ágios Geórgios 13 Alatás (saari) 0 Geroplína 12 Kóttes 30 Moní Panagías (luostari) 0 Palaió Tríkeri (saari) 59 Pýthos 11 Tríkeri 1 022 Yhteensä: 1 353 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nótio Pílio Luokka:Thessalian entiset kunnat Luokka:Thessalian kylät
Tymfaía

Tymfaía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Τυμφαίων, Dimotikí Enótita Tymfaíon) on yksi Metéoran kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 298 (vuonna 2011). Tymfaían kunnallisyksikkö käsittää Metéoran kunnan itäosan. Se on nimetty seudulla sijainneen antiikin aikaisen Tymfaian alueen mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Foteinón kylä. Tymfaía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Metéoran kuntaan (tuolloin Kalampákan kunta) yhdessä Aspropótamoksen, Chásian, Kastanián, Kleinón, Malakásin ja Vasilikín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Tymfaían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Flampourési Agía Triáda 16 Flampourési 111 Foteinó Foteinó 289 Gerakári Gerakári 123 Kallithéa Kallithéa 50 Koniskós Kalochóri 98 Koniskós 196 Longá Longá 129 Mavréli Achelináda 95 Mavréli 191 Yhteensä: 1 298 == Lähteet == Luokka:Metéora (kunta) Luokka:Thessalian entiset kunnat
Bougainvillen autonominen alue

Bougainvillen autonominen alue (, historiallisesti Pohjois-Salomonsaaret) on Papua-Uuteen-Guineaan kuuluva autonominen alue. Alueen suurin saari on Bougainville. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan alueen väkiluku on 249 358. == Maantiede == Bougainville kuuluu maantieteellisesti Salomonin saaristoon. Autonomiseen alueen muodostaa kaksi pääsaarta, Bougainville ja Buka. Niiden lisäksi alueeseen kuuluu useita pienempiä saaria ja atolleja. Pääsaaret ovat vuoristoisia ja korkein kohta Mount Balbi on 2 715 metrin korkuinen. == Politiikka == Bougainvillen sisällissota loppui vuonna 1997 Uuden-Seelannin välittämien neuvottelujen jälkeen. Rauhansopimus saatiin tehtyä vuonna 2000 ja aseistariisunnan jälkeen perustettiin autonomisen Bougainvillen hallitus. Puolueet päättivät järjestää kansanäänestyksen tulevaisuudessa ja päättää saaren itsenäisyydestä. Äänestys ensimmäisestä autonomisesta hallituksesta järjestettiin touko–kesäkuussa vuonna 2005. Itsenäisyyttä kannattava Joseph Kabui voitti äänestyksen. Hän kuoli 6. kesäkuuta 2008. Vuonna 2010 John Momisista tuli Bougainvillen presidentti. 25\. heinäkuuta 2005 kapinallisjohtaja Francis Ona kuoli. Ona oli entinen Bougainville Copperin maanmittausinsinööri ja merkittävä henkilö Bougainvillen sisällissodassa. === Kansanäänestys itsenäisyydestä 2019 === Bougainvillen autonomisella alueella järjestettiin vuonna 2019 neuvoa-antava kansanäänestys itsenäisyydestä. Itsenäisyyttä kannatti lähes 98 prosenttia äänestäjistä ja laajempaa itsehallintoa Papua-Uuden-Guinean yhteydessä vain alle 2 prosenttia äänestäneistä. Papua-Uuden-Guinean pääministerin James Marapen on tarkoitus vierailla Bougainvillessä 13. joulukuuta ja puhua paikallisille kansanäänestyksen tuloksesta Arawassa. Heinäkuussa 2021 pääministeri Marape ja Bougainvillen presidentti Ishmael Toroama ilmoittivat, että alue itsenäistyy viimeistään vuoteen 2027 mennessä. == Lähteet == Luokka:Papua-Uuden-Guinean maantiede Luokka:Itsehallintoalueet
Jussi TwoSeven

Jussi TwoSeven (s. 1983) on suomalainen katutaidetaustainen kuvataiteilija. Nimimerkkiä käyttävällä Helsingissä asuvalla ja työskentelevällä taiteilijalla ei ole muodollista taidekoulutusta – tosin hän on opiskellut Espoon kuvataidekoulussa lapsesta teini-ikäiseksi. Koulutukseltaan hän on diplomi- insinööri, ja hän opiskeli muotoilua sivuaineena Aalto-yliopiston taideteollisessa korkeakoulussa. Uransa alkupuolella Jussi TwoSeven teki kaupunkikuvia, mutta siirtyi vuonna 2014 Galleria Heinossa Helsingissä pidetyn näyttelyn myötä maalaamaan myös kuvia suomalaisista eläimistä. == Julkisia töitä == Jussi TwoSevenin julkisella paikalla olevia teoksia ovat muun muassa karhuaiheinen teos ROARRR!!! Espoon keskuksessa, kanahaukka KRAA!! Espoon Leppävaarassa ja huuhkaja Bubo bubo Helsingin Pasilassa. Mikkelin Sataman alikulkutunnelissa on vuonna 2016 valmistunut susilauma-maalaus Canis lupus. Vuodesta 2019 lähtien on joissakin Helsingin seudun ympäristöpalveluiden pakkausmuovin keräysautoissa ollut Jussi TwoSevenin citykettua kuvaava maalaus, joka kannustaa muovin kierrätykseen. === Kuvia julkisista töistä === Tiedosto:Jussi TwoSeven Bubo Bubo 2015.JPG|Bubo bubo, 2015, Helsinki. Tiedosto:ROARRR!!! 2.JPG|Osa ROARRR!!! -teoksesta, 2015, Espoo. Tiedosto:Jussi TwoSeven KRAA 2.JPG|Osa KRAA! -teoksesta, 2015, Espoo. Tiedosto:Canis lupus by Jussi TwoSeven.JPG|Canis lupus, 2016, Mikkeli. Tiedosto:Jussi TwoSeven Graffiti-Kannelmaki-2018.jpg|Osa ROAR-00420 -teossarjasta, 2018, Helsinki. Tiedosto:Jussi TwoSeven, PANDION HALIAETUS SUTEAILAH NOIDNAP positiivi 2019.JPG|PANDION HALIAETUS ǀ SUTEAILAH NOIDNAP, 2019, Espoo. Tiedosto:Jussi TwoSeven PANDION HALIAETUS SUTEAILAH NOIDNAP negatiivi 2019.JPG|PANDION HALIAETUS ǀ SUTEAILAH NOIDNAP, 2019, Espoo. Tiedosto:Jussi TwoSeven - Otakarhu (2019) - Otaniemen lukio, Tietotie 6 - Otaniemi - Espoo.jpg| Otakarhu, 2019, Espoo. Tiedosto:Pakkausmuovin keräysauto by Jussi TwoSeven 2019.jpg|Citykettu- maalaus jäteautossa, 2019, Helsinki. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jussi TwoSevenin kotisivut Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Suomalaiset graffititaiteilijat
Walter Albert Herlin

Walter Albert Herlin (28. syyskuuta 1871 Helsinki – 2. heinäkuuta 1921 Helsinki)Ylioppilasmatrikkeli 1853-1899. (Viitattu 13.9.2018) oli suomalainen virka- ja lehtimies. Herlinin vanhemmat olivat kauppias Gustaf Albert Herlin ja Johanna Emilia Wecksell ja puoliso vuodesta 1900 Aina Alina Lundell. Herlin tuli ylioppilaaksi 1889, harjoitteli rautateillä ja suoritti kameraalitutkinnon 1892. Edellisestä vuodesta hän oli toiminut pikakirjoittajana valtiopäivillä. Valtionrautateiden kamreerinkonttorin reviisori Herlin oli vuodesta 1906 ja vt. piirireviisori vuodesta 1912. Pikakirjoituslehti Tidning för stenografin päätoimittaja Herlin oli 1899–1901 ja Finska Kennelklubbens tidskrift -lehden toimittaja vuodesta 1897. ==Lähteet== Luokka: Suomalaiset virkamiehet Luokka: Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1871 syntyneet Luokka:Vuonna 1921 kuolleet
Saint-Georges-Buttavent

Saint-Georges-Buttavent on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella. Kunnan kylistä Fontaine-Danielin kylä on kasvanut vuonna 1205 perustetun sisterssiläisluostarin maille. Luostari paloi vuonna 1793, jonka jälkeen luostarin jäljelle jääneet rakennukset myytiin tekstiilialan valmistajille tehdastiloiksi.Tour de France 2018 ==Aiheesta muualla== ==Lähteet== Luokka:Mayennen kunnat
Luettelo televisiosarjan Westworld jaksoista

Westworld on yhdysvaltalainen science fiction -televisiosarja, jonka ovat luoneet Jonathan Nolan ja Lisa Joy. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin HBO:lla 2. lokakuuta 2016. ==Yleiskatsaus== {| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;" |- ! colspan="2" rowspan="2" | Kausi ! rowspan="2" | Jaksot ! colspan="2" | Alkuperäinen esityspäivä |- ! Avausjakso ! Päätösjakso |- | bgcolor="2F4B59"| | 1 | 10 | | |- | bgcolor="9099AE"| | 2 | 10 | | |- | bgcolor="a10013"| | 3 | 8 | | |- | bgcolor="6495ED"| | 4 | 8 | | |- |} ==Jaksot== ===Ensimmäinen tuotantokausi (2016)=== |} ===Toinen tuotantokausi (2018)=== |} ===Kolmas tuotantokausi (2020)=== |} ===Neljäs tuotantokausi (2022)=== |} Westworld
Susanna Leinonen Company

Susanna Leinonen Company on koreografi Susanna Leinosen johtama nykytanssiryhmä. Susanna Leinonen Company perustettiin vuonna 2001. Päätöksen taustalla oli koreografi Susanna Leinosen haave saada työskennellä pitkäjänteisesti tuttujen tanssijoiden kanssa. Vuosien ja elämäntilanteiden saatossa ryhmän kokoonpano on muuttunut. Leinosen esikoisteos Ei kukaan, vain ystäväsi nähtiin ensi-illassa vuonna 2000. Susanna Leinosen teokset ovat nauttineet vuosi toisensa jälkeen suurta yleisö- ja arvostelumenestystä. Vuonna 2008 Susanna Leinonen Company nostettiin valtion tuen piiriin, ja kaksi vuotta myöhemmin opetus- ja kulttuuriministeriö nimitti ryhmän yhdeksi kulttuurin kärkivientihankkeista. Vuodesta 2010 Company on saanut myös Helsingin kaupungin toiminta-avustusta. Vuonna 2022 Susanna Leinonen Company nousi valtionosuuden piiriin. Luokka:Nykytanssiryhmät Luokka:Suomalaiset tanssiryhmät
Mariaana von Knorring

Mariaana Eeva Irja von Knorring (o.s. Tammio; s. 17. heinäkuuta 1933 Helsinki) on suomalainen tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija. Mariaana von Knorring valmistui Taideteollisen oppilaitoksen muotitaiteen osastolta vuonna 1953. Hän jatkoi opintoja tekstiilitaiteen osastolla. Uransa alussa hän suunnitteli painokankaita Tampellalle, kunnes siirtyi 1960-luvun keskivaiheilla OTK:n vaatetusteollisuuden palvelukseen suunnittelemaan Fenno Sport -mallistoja. Sen jälkeen hän suunnitteli naisten ulkovaatteita Piiroselle ja Tiklakselle. Von Knorring teki merkittävän uran myös alan opettajana, alkaen Kolmirannan ammattikoulusta ja Helsingin leikkuuopistosta. Vuodesta 1965 alkaen hän toimi kaksikymmentä vuotta Taideteollisen korkeakoulun tuntiopettajana ja myöhemmin vaatetussuunnittelun apulaisprofessorina (1988–1996). Vuonna 2003 von Knorring nimitettiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi. Vuonna 1983 hän sai Muotitaiteilijat MTO ry:n kunniakirjan ensimmäisenä yksittäisenä henkilönä, perusteena pitkäaikainen ja korkeatasoinen työ valmisvaateteollisuudessa. Mariaana von Knorringin isä oli lakitieteen lisensiaatti E. H. I. Tammio, ja hänen puolisonsa oli sisustusarkkitehti Peter von Knorring (1932–2020) vuodesta 1958. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Suomalaiset tekstiilitaiteilijat Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Elävät henkilöt
Zulu Rock

Zulu Rock on ranskalaisen laulajan Lizzy Mercier Descloux’n kolmas studioalbumi, jonka ZE Records -levy-yhtiö julkaisi vuonna 1984. Albumi nauhoitettiin Berry Street Studiossa Lontoossa ja Satbel Studiossa Johannesburgissa vuonna 1983. Zulu Rockin musiikki sai vaikutteita afrikkalaisesta kansanmusiikista ja albumissa sitä yhdistetään 1980-luvun ranskalaiseen popmusiikkiin. ==Kappaleet== Kaikki kappaleet säv. ja san. Lizzy Mercier Descloux ellei toisin mainita. ==Arvostelut== *AllMusic: ==Lähteet== Luokka:Lizzy Mercier Descloux’n albumit Luokka:Vuoden 1984 albumit
NRP Auriga (A5205)

NRP Auriga (runkonumero A5205) on Portugalin laivaston vuonna 1987 vesillelaskettu Andrómeda-luokan tutkimusalus. == Valmistus == Alus tilattiin Lissabonista Arsenal do Alfeiteltä, missä köli laskettiin telakkanumerolla C126. Alus laskettiin vesille 26. toukokuuta 1987 ja otettiin palvelukseen 2. maaliskuuta 1988. == Palvelus == Alus on palveluksessa 2018.marinha.pt == Lähteet == Luokka:Andrómeda-luokan tutkimusalukset
Sarner Aa

Sarner Aa on Keski-Sveitsissä Obwaldenin kantonissa virtaava joki. Sen pituus on noin 10 kilometriä. == Sijainti == Sarner Aa saa alkunsa Sarnerseen järvestä ja laskee Alpnacherseehen, joka on suoraan yhteydessä isompaan Vierwaldstätterseehen. Joki virtaa Wichelseen tekojärven kautta. Sarnerseehen laskevat purot saavat alkunsa Brünigpassin solalta (1 008 m mpy.) ja järveä ympäröiviltä vuorilta vajaan 2 000 metrin korkeudesta. == Vesivoima == Sarner Aan vesistössä on kuusi vesivoimalaa, joista suurimmat ovat Lungererseen alapuolella olevat Unteraan voimalaitokset (12 MW ja 54 MW).Swisstopo, Theme Energie – Wasserkraft – Statistik Wasserkraft (Teemakartta: energia – vesivoima – tilastot), viitattu 14.9.2018. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Sveitsin joet Luokka:Reinin vesistö Luokka:Obwalden
Fredrik Hyöky

Fredrik (Fedi) Kristoffer Hyöky, vuoteen 1904 TevalinKuka kukin on 1934, s. 234. (Viitattu 14.9.2018) (12. huhtikuuta 1877 SysmäYlioppilasmatrikkeli 1853-1899 (Viitattu 14.9.2018)) oli suomalainen juristi ja Kajaanin pormestari. Hyökyn äiti oli sepäntytär Amanda Matilda Tevalin. Hyöky tuli ylioppilaaksi Jyväskylän Lyseosta 1894 ja suoritti oikeustutkinnon 1898 ja ylemmän hallintotutkinnon 1900. Varatuomarin arvon hän sai 1901. Kajaanin pormestari Hyöky oli 1902–1943. Hänen puolisonsa vuodesta 1904 oli Johanna Maria Lundstedt. Suomen ensimmäinen naispuolinen hovioikeuden presidentti Ritva Hyöky oli heidän tyttärensä.Kuka kukin on 1978, s. 261. (Viitattu 14.9.2018) Hyöky toimi myös Kajaanin varavankilan johtajana ja Kainuun rajavartioston erikoissotaoikeuden sotatuomarina, oli Kainuun kansanopiston perustajia ja pitkäaikainen johtokunnan jäsen sekä Kajaanin kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen Kansallisen Kokoomuksen ryhmässä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Kajaanin pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Kajaanin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Humppainfarkt

__NOTOC__ Humppainfarkt on Eläkeläisten vuonna 2018 julkaistu EP-levy. EP:n kappaleet on julkaistu myös saman vuoden Humppamania-kokoelmalevyllä. EP julkaistiin digitaalisesti ja vinyylinä, jota myytiin ainoastaan yhtyeen samannimisellä kiertueella syksyllä 2018. == Kappaleet == Kappaleen Nuori poika sanat ovat lähes samat kuin Eppu Normaalin versiossa Wreckless Ericin alkuperäiskappaleesta Whole Wide World. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2018 EP:t Luokka:Eläkeläisten EP:t
Riitta-Liisa Haavisto

Riitta-Liisa Haavisto (o.s. Karttunen, 14. joulukuuta 1930 Ilmajoki – 25. lokakuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija sekä alan pitkäaikainen opettaja. Riitta-Liisa Haavisto syntyi Etelä-Pohjanmaan Ilmajoella, jossa hänen isänsä Mauno Karttunen toimi Etelä-Pohjanmaan Opiston rehtorina. Lapsuutensa hän vietti Tuusulanjärven kulttuuriympäristössä isän siirryttyä Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän. Sotien jälkeen perhe palasi Etelä-Pohjanmaalle (Tilaajille.), jossa Riitta- Liisa-tytär kirjoitti ylioppilaaksi Alavudella ja aloitti sitten opinnot Wetterhoffin kotiteollisuusopistossa Hämeenlinnassa. Vuonna 1955 hän valmistui Taideteollisen oppilaitoksen mallisommittelu- ja muotiosastolta, minkä jälkeen hän täydensi koulutustaan Pariisissa L’École des Métiers d’Art- oppilaitoksessa ja André Lhoten taidekoulussa. Opettajauransa Riitta-Liisa Haavisto aloitti 1950-luvun lopulla, ja hän opetti muun muassa Ammattienedistämislaitoksella, Ammattikoulujen opettajaopistossa, Helsingin Leikkuuopistossa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Wetterhoffissa hän työskenteli tuotesuunnittelun lehtorina. Opettajanuransa jälkeen hän työskenteli aktiivisesti tekstiilitaiteilijana ja kehitti muun muassa uuden kirjontatavan. 2000-luvulla hänellä oli 17 yksityisnäyttelyä Suomessa, Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Hänen töitään on yksityisissä ja julkisissa kokoelmissa myös ulkomailla, ja hän sai niistä monia alan palkintoja. 1970-luvulta alkaen Haavisto tutki ja suunnitteli vammaisten lasten vaatetusta yhdessä Estelle Rosenlewin kanssa useiden apurahojen turvin. Vuonna 1984 vammaispukeutumisen työryhmä sai ensimmäisen Bruno Mathsson -palkinnon. Jo vuonna 1976 hän oli yksi taideteollisuuden valtionpalkinnon saajista kehitysvammaisille tarkoitettujen vaatteiden suunnitteluryhmän jäsenenä. Haavisto ja Rosenlew pitivät myös ompelukursseja vammaisperheiden äideille Helsingin Leikkuuopistossa. Haavisto oli vuonna 1965 mukana perustamassa Muotitaiteilijat MTO ry:tä ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 1968–1973 ja 1979–1981. Hän sai Ornamon kunniajäsenyyden 2005 toimittuaan muun muassa järjestön hallituksessa. Myös Haaviston tytär Anna-Riitta Haavisto on tekstiilitaiteilija. Vuonna 2007 Yleisradio esitti Sukupuu-sarjan puolituntisen dokumentin kolmen sukupolven tekstiilitaiteilijoista, joista kolmas oli Riitta-Liisa Haaviston täti Laila Karttunen. Riitta-Liisa Haaviston veli on Yleisradion entinen musiikkipäällikkö Antero Karttunen. ==Teoksia== *Mittavaatteet : raportti vammaisvaateprojektista. Yhdessä Estelle Rosenlewin kanssa. Helsinki: Sosiaalihallitus, 1981. ISBN 951-46-5283-5. *Neuleita : peruskaavoja – kuositteluja. Ammattikasvatushallitus, 1987. ISBN 951-860-422-3. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet Luokka:Suomalaiset tekstiilitaiteilijat Luokka:Suomalaiset opettajat
HMS Jonquil (1915)

HMS Jonquil (viirinumerot M46, T20 ja T48) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu Acacia-luokan sluuppi ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin tammikuussa 1915 Charles Connell and Companyltä. Alus laskettiin vesille 12. toukokuuta.dreadnoughtproject.org == Palvelus == Toukokuussa 1920 alus luovutettiin Portugalille, joka liitti sen laivastoonsa risteilijänä nimellä NRP Carvalho Araújo. == Päälliköt == Aluksen päällikköinä olivat: *George Fraser 12. kesäkuuta 1915 - 21. syyskuuta 1916 *Ralph M. Hall 21. syyskuuta 1916 - 23. huhtikuuta 1917 *Keith R. Farquharson 25. huhtikuuta 1917 - 26. kesäkuuta 1919 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Acacia-luokan sluupit
HMS Mallow (1915)

HMS Mallow (viirinumerot M68, T27 ja T59) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu Acacia-luokan sluuppi, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin tammikuussa 1915 Barclay Curle and Companyltä. Alus laskettiin vesille 13. heinäkuuta.dreadnoughtproject.org == Palvelus == Alus oli Välimerellä miinanraivaajana. Aluksen miehistö pelasti 30. joulukuuta 1915 Kreetan edustalla Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen U-38 torpedoiman SS Persian eloonjääneet. Samoin miehistö pelasti sukellusvene UB-105:n Libyan rannikolla 14. heinäkuuta 1918 upottaman ranskalaisen Djemnahin eloonjääneet.navy.gov.au Alus purjehti 1919 HMS Geraniumin ja HMS Margueriten kanssa Australiaan raivaamaan miinoja, jotka Saksan keisarikunnan laivaston kaappari Wolf oli laskenut Uuden-Seelannin vesille. Alukset saapuivat 8. kesäkuuta Sydneyyn, mistä ne jatkoivat edelleen Uuteen-Seelantiin raivaamaan North Capen ja Cookinsalmen välistä aluetta. Raivausoperaatio päättyi Cape Everardin edustan raivaamiseen 8.-20. syyskuuta. Raivauksen päätyttyä alukset poistettiin palveluksesta ja ne siirrettiin reserviin Sydneyssä 18. lokakuuta. Britannian Amiraliteetti ehdotti alusten siirtämistä Australialle koululaivoiksi miinanraivauksen kouluttamiseksi. Mallow palautettiin palvelukseen 7. elokuuta 1923 miinanraivauksen koululaivana. Alus harjoitteli Broken Bayn, Jervis Bayn ja Newcastlen sataman edustalla ennen kuin se palautettiin reserviin 4. syyskuuta. Alus palautettiin palvelukseen 4. kesäkuuta 1924 päällikkönään Rupert Garcia. Alus oli varasto- ja esikunta- aluksena tukien henkilöstöhallintotehtävissä Sydneyssä reservissä olevia aluksia. Alus palautettiin reserviin 30. marraskuuta. Tämän jälkeen alus oli vielä kahdesti Sydneyn alueen reserviläisten koululaivana: helmikuusta huhtikuuhun syyskuusta 20. marraskuuta 1925. Alus siirrettiin 1927 Western Portiin Victoriaan, missä se oli edelleen reserviin sijoitettuna. Alus osallistui vuosittaisiin reserviläisten koulutuspurjehduksiin heinäkuussa 1927, helmikuussa 1928 ja maaliskuussa 1929, minkä jälkeen se makasi ankkurissa Western Portissa. Alus oli 11.-30 maaliskuuta 1930 ja 27. huhtikuuta - 7. toukokuuta 1931 Williamstownissa telakalla huollettavana. Kesäkuun lopulla 1932 alus hinattiin Sydneyyn ja sen varustus purettiin Cockatoon Islandilla. Aluksen hylky oli tykistömaalina, kunnes se upotettiin Sydneyn edustalle 1. elokuuta 1935. == Päälliköt == Aluksen päällikköinä olivat: *Ralph W. Roberts 14. elokuuta 1915 - 10. tammikuuta 1918 *Charles W. A. Baldwin 27. joulukuuta 1917 - == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Acacia-luokan sluupit
À chaque pas

À chaque pas on Jonatan Cerradan esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 2004 Eurovision laulukilpailussa Turkin Istanbulissa. Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin pääsi kappale suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 24 maan joukosta sijalle 15. 40 pisteellä. == Lähteet == Luokka:Ranskan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2004 euroviisuedustuskappaleet
Echo (You and I)

Echo (You and I) on Anggunin esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa Azerbaidžanin Bakussa. Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin, kappale pääsi suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 26 maan joukosta sijalle 22. 21 pisteellä. == Lähteet == Luokka:Ranskan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2012 euroviisuedustuskappaleet
Krimin kansainvälinen asema

Krimin kansainvälinen asema on kiistanalainen. Venäjä liitti Krimin osaksi itseään sotilaallisessa interventiossa 28. helmikuuta 2014, mutta Yhdistyneet kansakunnat ei ole tunnustanut sitä osaksi Venäjää. YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 68/262 mukaan yleiskokous on todennut vuoden 2014 Krimin kansanäänestyksen olleen epäpätevä. Ei-sitovaa päätöslauselmaa tuki 100 Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltiota, 11 valtiota äänesti päätöslauselmaa vastaan, kun taas 58 maata tyhjää, ja lisäksi 24 valtiota oli poissa äänestyksen aikana. ==Valtiot, jotka ovat tunnustaneet Krimin osaksi Venäjää== Seuraavat YK:n jäsenmaat tukeneet Krimin kiistassa Venäjää, esimerkiksi antamalla tukensa Venäjälle YK:n äänestyksissä.Russian Federation Council ratifies treaty on Crimea’s entry to Russia . itar-tass.com. 21 March 2014Rosenberg, Matthew (23 March 2014) Breaking With the West, Afghan Leader Supports Russia’s Annexation of Crimea. New York Times Jotkut maat, kuten Intia, ovat myös äänestäneet Krimin ihmisoikeustilannetta vastaan, mutta eivät äänestäneet Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan vuonna 2014 tai 2018, joten niitä ei ole lueteltu alla. #https://www.nytimes.com/2014/03/24/world/asia/breaking-with-the-west-afghan- leader-supports-russias-annexation-of-crimea.html # # # # # # # # "WATCH : KASUKUWERE scores a first in Ukraine angry as Zimbabwe minister visits Crimea, Interfax-Ukraine (22. joulukuuta 2014) ==Valtiot, jotka ovat tunnustaneet Krimin osaksi Ukrainaa== Seuraavat YK:n jäsenet ovat ottaneet Ukrainan tukevan kannan Krimin suhteen, kuten tuen antamisesta Ukrainalle YK:ssa # # # # # # # # # # # # #https://www.ukrinform.net/amp/rubric-polytics/2834433-un-general-assembly- adopts-resolution-on-problem-of-militarization-of-crimea.html # # # ' # #United Nations News Centre – Backing Ukraine’s territorial integrity, UN Assembly declares Crimea referendum invalid. Un.org (1.3. 2014) C2014. # # # # # # # # # # # # # #Tuomioja: Venäjä toteuttaa Krimin sotilaallista haltuunottoa , Suomenmaa.fi, 2.3. 2014. Accessed on 2.3. 2014. #Франція висловила свою стурбованість загостренням ситуації в Криму . Ukrinform. 28 .2. 2014. # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # #Ministry of Foreign Affairs of Lithuania called the Russia's ambassador to talk about Crimea. UNIAN. 28 .2. 2014. # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # #Polska Agencja Prasowa, Szef MON i ambasador USA: 12 myśliwców F-16 przyleci do Polski. Serwis Informacyjny PAP. 06.03.2014 Warszawa. Polska Agencja Prasowa, Prezydent apeluje o wspólny wysiłek na rzecz modernizacji wojska. Serwis Informacyjny PAP. 11.03.2014 Warszawa. # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # #. ==Lähteet== Luokka:Venäjän Krimin-miehitys 2014
Chacun pense à soi

Chacun pense à soi on Ortalin esittämä kappale, jolla se edusti Ranskaa vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa Ukrainan Kiovassa. Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin pääsi kappale suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 11 pisteellä 24 maan joukosta sijalle 23. == Lähteet == Luokka:Ranskan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2005 euroviisuedustuskappaleet
Mauno Karttunen

Mauno Olavi Karttunen (28. kesäkuuta 1904 Siikajoki – 25. kesäkuuta 1992 Espoo) oli suomalainen kouluneuvos, joka tuli tunnetuksi suomalaisen kansanopistolaitoksen kehittäjänä. Vuonna 1976 Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta antoi hänelle teologian tohtorin arvon. (Tilaajille.) Karttunen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta lyseosta vuonna 1923 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1927. Jo 26 vuoden iässä Karttusesta tuli Etelä-Pohjanmaan Opiston johtaja Ilmajoelle. Sieltä hän siirtyi vuonna 1936 Tuusulan kansanopiston johtajaksi ja pian vuonna 1937 perustetun Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän. Sotien jälkeen Karttunen palasi Etelä-Pohjanmaalle kansakoulujen koulutarkastajaksi. Vuonna 1955 Mauno Karttunen nimitettiin kouluhallituksen kouluneuvokseksi, vastuualueenaan kansanopistot. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1968 kouluhallituksen kansanopetusosaston päällikkön tehtävästä. Virkansa ohella hän toimi valtion kansanopistokomitean ja kansansivistyslautakunnan puheenjohtajana. Vuodesta 1960 hän toimi viitisentoista vuotta Kansanopisto-lehden päätoimittajana. Etelä-Pohjanmaalla asuessaan Mauno Karttunen kiinnostui maakunnan kulttuurista ja historiasta ja kirjoitti Alavuden, Isonkyrön, Vähänkyrön ja Ylistaron kotiseutukirjat. Hän oli myös valtion elokuvalautakunnan jäsen ja valtion kirjastolautakunnan puheenjohtaja. Eläkevuosinaan Karttunen kirjoitti kansanopistolaitoksen historiikin Suomen kansanopistot 1889–1979. Mauno Karttusen lapsia ovat tekstiilitaiteilija Riitta-Liisa Haavisto, taiteilija Hanno Karttunen ja musiikkitoimittaja Antero Karttunen. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Koululaitoksen kehittäjät
Asifluorfeeni

Asifluorfeeni (C14H7NClO5F3) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä, mutta sen käyttö Euroopan unionin alueella on kiellettyä. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa asifluorfeeni on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hyvin vähän veteen ja kohtalaisesti eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, dikloorimetaaniin ja ksyleeniin. Asifluorfeenin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se on protoporfyrinogeenioksidaasientsyymin inhibiittori ja siten estää kasveja syntetisoimasta klorofylliä ja täten fotosynteesi estyy. Tämän seurauksena kasvi kuihtuu. Yhdiste ei ole akuutisti kovin myrkyllistä ja on lähinnä ärsyttävää. Se on kuitenkin todennäköisesti syöpää aiheuttava eli karsinogeeninen yhdiste.Jack R. Plimmer, Judith M. Bradow, Christopher P. Dionigi, Richard M. Johnson & Suhad Wojkowski: Herbicides, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2004. Viitattu 14.9.2018Franz Müller & Arnold P. Applebyki: Weed Control, 2. Individual Herbicides, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 14.9.2018 ==Valmistus ja käyttö== Asifluorfeenia valmistetaan 2-kloori-4-trifluorimetyylifenolin ja 2-nitro-5-klooribentsoehapon välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa maapähkinä-, soija- ja riisiviljelmillä. Yhdiste on hyväksytty käytettäväksi, muun muassa Yhdysvalloissa, mutta ei esimerkiksi Kanadassa. Euroopan unionin alueella asifluorfeenin käyttö kiellettiin vuonna 2002. ==Lähteet== Luokka:Kasvintorjunta-aineet
Tornionlaakson neuvosto

Tornionlaakson neuvosto on vuonna 1987 perustettu Tornionlaakson kuntien yhteenliittymä Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa Tornionlaakson kuntain toimikunta on perustettu 1923 ja Ruotsissa Tornedalskommunernas förbund vuonna 1941. 1900-luvun yhteistyö koski rajakauppaa, lohenkalastusta, uittoa, losseja ja siltoja. Nykyinen yhteistyö painottuu vuorovaikutuksen edistämiseen ja edunvalvontaan. Tornionlaakson Neuvosto ==Alueen kunnat== Tornionlaakson neuvostoon kuuluvat kunnat: Suomessa: * Tornio * Ylitornio * Pello * Kolari * Muonio * Enontekiö Ruotsissa: * Haaparanta () * Ylitornio () * Pajala * Kiiruna () Norjassa: * Kaivuono (pohjoissaam. Gáivuotna, norj. Kåfjord) * Raisi (norj. Nordreisa, pohjoissaam. Ráisa) * Omasvuono (norj. Storfjord, pohjoissaam. Omasvuotna) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Tornionlaakson neuvoston kotisivu Luokka:Tornionlaakso
Anna laulu lahjaksi

Anna laulu lahjaksi on Sony Music Finlandin ja Yleisradion yhteistyö, jonka tarkoituksena on uudistaa suomalaista joululauluperinnettä ja tarjota henkilökohtaisia sekä koskettavia elämyksiä. Paikan päällä koettavan sekä televisioitavan konserttielämyksen lisäksi kappaleet on julkaistu myös levynä sekä musiikkipalveluissa.https://yle.fi/aihe/artikkeli/2018/09/06/anna-laulu- lahjaksi-muuttaa-koskettavimmat-ja-kiinnostavimmat-tarinat-uusiksi Formaatti on luotu joulukuussa 2017, jolloin Radio Suomi keräsi kuuntelijoiltaan tarinoita, joita he haluavat kertoa lähimmäisilleen. Joukko suomalaisia muusikkoja muutti kuuntelijoiden koskettavimmat ja kiinnostavimmat tarinat uusiksi joululauluiksi. Hector, Janna, Mikko Kuustonen, Leo, Arja Koriseva, Aleksanteri Hakaniemi, Nomi, Redrama, Jonsu, Samae Koskinen, Pihlaja ja Ollie esittivät uudet joululaulut konsertissa Helsingin Kulttuuritalolla järjestetyssä konsertissa 15. joulukuuta 2018. Konsertissa kuullut laulut on omistettu lahjana jollekin ja kappaleiden tarinoilla on syvä merkitys kertojalleen ja vastaanottajalle. Orkesteri: Riku Karvonen – kitara, Jussi Turunen – kitara, Mikko Kaakkuriniemi – rummut, Joonas Kaikko – perkussiot, Jesse Mäläskä – basso, Jukka Eskola – trumpetti, Jusu Berghäll – saksofoni ja koskettimet, Jennie Storbacka – taustalaulu, Jepa Lambert – taustalaulu. Anna Laulu Lahjaksi – Radio Suomen joulukonsertti taltioitiin ja Yle TV1 esitti sen joulupäivänä 2018. Ohjelmassa TV1 sekä Radio Suomi seuraavat kappaleiden syntyä ja katsoja pääsee näkemään kuinka artisti, hänen kappaleensa ja alkuperäinen tarinankertoja kohtaavat.http://kulttuuritalo.fi/tapahtuma/anna- laulu-lahjaksi-radio-suomen-joulukonsertti/ Anna Laulu Lahjaksi sai jatkoa vuonna 2019 kun artisteina kuultiin ja nähtiin Paula Koivuniemi, Arja Saijonmaa, Antti Ketonen, Kyösti Mäkimattila, Aste, Irina ja Mira Luoti. Irina esiintyi kahdessa kappaleessa, "Juuret&siivet;" (Aste feat. Irina) ja "Aattoaamu".https://yle.fi/aihe/artikkeli/2019/08/13/anna-laulu-lahjaksi- joulukonsertti-tahtiartistit-tulkitsevat/ == Lähteet == Luokka:Joulumusiikki Suomessa
IT Invalidityö

IT Invalidityö (myös IT-lehti tai IT) on Invalidiliiton jäsenlehti ja merkittävin vammaisalan aikakauslehti Suomessa. Ensimmäinen lehti ilmestyi nimellä Suomen Invaliidi ja se oli Invalidiliittoa edeltäneen vuonna 1938 perustetun Suomen Siviili- ja Asevelvollisuusinvaliidien liitto ry:n julkaisema. Lehden ensimmäinen päätoimittaja 1938–1961 oli liiton toiminnanjohtaja, sosiaalineuvos Eino K. Kalervo. Luokka:Suomalaiset ammattilehdet Luokka:Vammaisuus
Gureumi geurin dalbit

Gureumi geurin dalbit (, ) on televisioyhtiö KBS2:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Park Bo-gum, Kim Yoo-jung, Jinyoung, Chae Soo-bin ja Kwak Dong-yeon. ==Näyttelijät== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:2010-luvun eteläkorealaiset draamasarjat Luokka:Eteläkorealaiset komediasarjat Luokka:KBS:n televisiosarjat
Suurijärvi

Suurijärvi on yleensä paikan tai järven nimi. Sillä voidaan viitata esimerkiksi: == Vesistö == * Suurijärvi, järvi Hartolassa * Suurijärvi, järvi Heinolan Vierumäellä * Suurijärvi, järvi Kuhmoisissa * Suurijärvi, järvi Liperissä * Suurijärvi, järvi Miehikkälässä * Suurijärvi, järvi Mikkelissä * Suurijärvi, järvi Pieksämäellä * Suurijärvi, järvi Pihtiputaalla * Suurijärvi, järvi Savonlinnan Nätkissä * Suurijärvi, järvi Suonenjoen ja Pieksämäen rajalla lähellä Haapakoskea * Suurijärvi, järvi Suonenjoen ja Leppävirran rajalla * Suurijärvi, järvi Sysmässä * Suurijärvi–Kaita, järvi Luumäellä myös * Suurjärv, Virossa Põlvamaalla Kanepissa * Suurjärvi, Virossa Itä-Virumaalla Alutagusessa * Suurjärv, Virossa Võrumaalla Rõugessa * Suurjärvi, järvi Ruokolahden ja Puumalan rajalla == Asutus == * Suurijärvi, kylä Venäjällä Karjalassa Louhen piirissä Luokka:Järvien täsmennyssivut
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2018

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2018 järjestettiin 8.–9. syyskuuta Mikkelissä. Kilpailujen järjestävänä seurana oli Mikkelin Kilpa-Veikot. Viestijuoksun SM-kilpailut kisattiin Mikkelissä viidettä kertaa.SM-viestit valtaavat Urskin 8. ja 9. syyskuuta ==Yleisen sarjan mitalistit== ===Miehet=== Aika 1. osuus 2. osuus 3. osuus 4. osuus 4 × 100 m 1\. Jyväskylän Kenttäurheilijat 41,03 Tuomas Rouvali Elmo Lakka Ilari Manninen Teemu Keronen 2\. Helsingin Kisa-Veikot 41,24 Matias Linkoaho Hannes Siitonen Jonathan Hyvärinen Roni Ollikainen 3\. Esbo IF 41,58 Jonathan Brace Roope Saarinen Benjamin Stendahl Tuukka Huuskola 4 × 400 m 1\. Helsingfors IFK 3.16,14 Gustav Klingstedt Don-Zheni Ekoebve Jaakko Lehtilä Erik Back 2\. Jyväskylän Kenttäurheilijat 3.16,18 Juho Seppänen Elmo Lakka Teemu Keronen Petteri Monni 3\. IF Sibbo-Vargarna 3.17,01 Eljas Aalto Mikael Granqvist Edward Lindberg Anton Kunnas 4 × 800 m 1\. Naantalin Löyly 7.44,83 Aatu Koivisto Christian Vänttinen Elias Tuominen Markus Teijula 2\. Joensuun Kataja 7.49,83 Teemu Ruippo Arttu Vattulainen Jiri Karjalainen Samu Mikkonen 3\. Helsingin Kisa- Veikot 7.55,38 Matias Linkoaho Aki Nummela Eero Saleva Panu Jantunen 4 × 1 500 m 1\. Helsingin Kisa-Veikot 15.40,42 Aki Nummela Panu Jantunen Eero Saleva Topi Raitanen 2\. Lahden Ahkera 15.51,23 Hannu Granberg Ossi Kekki Martti Siikaluoma Wilho Hautala 3\. Joensuun Kataja 16.07,05 Jiri Karjalainen Mika Kotiranta Samu Mikkonen Arttu Vattulainen 3 × 3 000 m kävely 1\. Esbo IF 42.15,01 Jonathan Ekberg Mikko Ruokolainen Elmo Koivunen 2\. Keski-Uudenmaan Yleisurheilu 44.31,87 Jaakko Määttänen Kalle Gauriloff Joni Rouhiainen 3\. Espoon Tapiot 44.36,65 Tuomo Salonen Artturi Oila Jani Lehtinen Lähde ===Naiset=== Aika 1. osuus 2. osuus 3. osuus 4. osuus 4 × 100 m 1\. Tampereen Pyrintö 45,86 Lotta Harala Iina Lehtimäki Maria Huntington Reetta Hurske 2\. Keski-Uudenmaan Yleisurheilu 46,25 Elina Kujala Sanni Mahonen Eveliina Määttänen Kerttu Latvala 3\. Helsingfors IFK 46,79 Jasmin Showlah Lotta Kemppinen Matilda Bogdanoff Jenna Jokela 4 × 400 m 1\. Veitsiluodon Kisaveikot 3.47,76 Ida Ravaska Veera Pudas Erika Utriainen Mette Baas 2\. Turun Urheiluliitto 3.48,26 Emma Hyvärinen Sunna Penttinen Viola Westling Aino Paunonen 3\. Helsingin Kisa-Veikot 3.49,13 Charlotta Bützow Oona Hujanen Kira Kruuti Amira Chokairy 4 × 800 m 1\. Lahden Ahkera 8.54,29 Sanna Erkinheimo Pinja Kotinurmi Sini Rajaniemi Kristiina Mäki 2\. Jyväskylän Kenttäurheilijat 8.56,63 Heini Ikonen Venla Saari Janette Niemi Lotta Mäkinen 3\. Helsingin Kisa-Veikot 9.05,63 Rauha Buchwald Oona Hujanen Mona Jäppinen Moona Latvala 3 × 3 000 m kävely 1\. Lappeenrannan Urheilu-Miehet 46.13,97 Elisa Neuvonen Sanna Neuvonen Tiia Kuikka 2\. Lapuan Virkiä 46.16,56 Heta Veikkola Sanna Mäenpää Anniina Kivimäki 3\. Laitilan Jyske 46.35,62 Jonna Voronkoff Maria Antola Venla Laiho Lähde ==Lähteet== Luokka:Viestijuoksun Suomen- mestaruuskilpailut Luokka:Mikkelin urheilutapahtumat‎ Luokka:Vuoden 2018 yleisurheilu
Astakidonísia

Astakidonísia () on pieni Kreikan Egeanmeren saariin ja tarkemmin Dodekanesiaan kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Egeanmeressä Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saariryhmän saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos- Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaret muodostavat yhdessä lukuisten muiden pienten ja asumattomien eteläisen Egeanmeren kalliosaarten kanssa yhteisen Natura 2000 -alueen. == Saaret == Saariryhmän saaret ovat: Nimi Sijainti Pinta-ala (km²) (n.) 1 Astakída (Αστακίδα) 0,984 2 Astakidópoulo (Αστακιδόπουλο) eli Atsakidópoulo (Ατσακιδόπουλο) 0,136 3 Siál (Σιάλ) eli Sýla (Σύλα) eli Foká (Φωκά) 0,025 4 Chténi (Χτένι) 0,016 == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Kárpathos Luokka:Kreikan Natura-alueet
Astakidópoulo

Astakidópoulo (, ) eli Atsakidópoulo (, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Astakidonísian saariin ja sijaitsee Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 0,136 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Astakidópoulo kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Astakidópoulo on toiseksi suurin Astakidonísian saarista ja sijaitsee ryhmän suurimman saaret Astakídan eteläpuolella. == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Kárpathos
Siál

Siál () eli Sýla (Σύλα) eli Almyró (Αλμυρό) eli Foká (Φωκά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Astakidonísian saariin ja sijaitsee Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,025 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Siál kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Siál on kolmanneksi suurin Astakidonísian saarista ja sijaitsee ryhmän suurimman saaret Astakídan koillispuolella. == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Kárpathos
Sial

Sial voi viitata seuraaviin: * sial, maankuoren ylempi, mantereinen osa * Siál, saari Astakidonísian saarilla Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa
Éxo Loúros

Éxo Loúros () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin laguunin toisistaan erottavassa saariketjussa laguunin lounaislaidalla. Saaren pinta-ala on noin 3,08 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Éxo Loúros kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia- Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. == Lähteet == Luokka:Mesolóngi Luokka:Patraksenlahden saaret
Kalonísi

Kalonísi () eli Peloúzo (Πελούζο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Laganáksenlahdessa Joonianmeressä Zákynthoksen saaren etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,18 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kalonísi on osa Zákynthoksen merikansallispuistoa sekä Natura-aluetta, johon kuuluu myös osa Laganáksenlahden rannasta sekä Marathonísin saari. Kalonísi on valekarettikilpikonnien (Caretta caretta) pesimäaluetta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaaret Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Zákynthos
Marathonísi (Zákynthos)

Marathonísi (, myös Μαραθωνήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Laganáksenlahdessa Joonianmeressä Zákynthoksen saaren etelärannikolla. Saaren pinta-ala on 0,248 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Marathonísi on osa Zákynthoksen merikansallispuistoa sekä Natura-aluetta, johon kuuluu myös osa Laganáksenlahden rannasta sekä Kalonísin saari. Marathonísi on valekarettikilpikonnien (Caretta caretta) pesimäaluetta. Saari on myös muodoltaan hieman kilpikonnaa muistuttava ainakin Zákynthoksen suunnasta katsottuna. Saaren nimi viittaa fenkoliin (márathos). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaaret Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Zákynthos
Poréti

Poréti () eli Lagoúvardos (Λαγούβαρδος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Kytheran ja Antikytheran saarten välissä noin 7,2 kilometriä Antikytherasta luoteeseen. Sen pinta-ala on 0,06 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Poréti muodostaa yhdessä Antikytheran sekä Porín (Prasonísi) ja eräiden muiden pienten saarten kanssa Natura 2000 -alueen. Sen harvinaisiin kasvilajeihin kuuluvat muun muassa endeemiset Allium gomphrenoides, Asperula taygetea, Campanula saxatilis subsp. cytherea ja Inula candida subsp. candida. Saaren korkein kohta on 42 metriä merenpinnasta laskettuna. == Lähteet == Luokka:Jooniansaaret Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Kythera