Larin-Kyösti

Larin-Kyösti (oik. Karl Gustaf Larson; 5. kesäkuuta 1873 Hämeenlinna – 2. joulukuuta 1948 Oulunkylä, Helsinki) oli suomalainen runoilija. Larin-Kyöstin vanhemmat Gustaf Israel Larson ja Sofia Vilhelmina Skog olivat Suomeen muuttaneita riikinruotsalaisia. Hänen isänsä piti talvisin Hämeenlinnassa Seurahuoneen ravintolaa ja kesäisin Kaupunginpuiston kesäravintolaa. Taustastaan huolimatta Larin-Kyösti meni suomenkieliseen Hämeenlinnan lyseoon ja omaksui alkuvaikeuksien jälkeen täysin suomen kielen. Hänen runoudessaan näkyi kuitenkin vaikutteita ruotsalaisten Carl Michael Bellmanin ja Gustaf Frödingin runoista. Larin-Kyöstin elämään ja runouteen vaikutti syvästi kaksi tapausta. Hänen ravintoloitsija-isänsä teki vuonna 1884 itsemurhan taloudellisten vaikeuksien takia, jolloin perheen äiti joutui ottamaan liiketoimet vastuulleen. Toinen tapaus oli, kun Larin-Kyösti karkotettiin 1892 Hämeenlinnasta hänen tapeltuaan ystävineen toisen nuorisojoukon kanssa Hämeenlinnan Tähtipuistossa. Larin-Kyösti vietti tämän karkotusajan Tuuloksessa ja tutustui sinä aikana perusteellisesti hämäläiseen kyläyhteisöön ja sen kansanihmisiin. Hämeenlinnan lyseossa Larin-Kyöstin luokkatoverina oli Eino Leino. He valmistuivat yhdessä ylioppilaiksi 1895 ja lähtivät opiskelemaan Helsingin yliopistoon. Larin-Kyösti opiskelikin jonkin aikaa venäjän kieltä tarkoituksena ryhtyä kääntäjäksi ja virkamieheksi, mutta sitten runous vei voiton. Ensimmäisen runokokoelmansa Tän pojan kevätrallatuksia Larin-Kyösti julkaisi 1897, ja kirjan ensipainos myytiin loppuun yhdessä kuukaudessa. Larin-Kyöstin runoissa oli huoletonta kulkuriromantiikkaa sekä kesän, Hämeen luonnon ja sen ihmisten kuvausta. Larin-Kyösti kirjoitti myös näytelmiä. Hänen tunnettuja näytelmiään olivat Juhannustulilla (1900), Kuisma ja Helinä (1902) ja Ulkosaarelaiset (1922). Jälkimmäisen pohjalta Kalle Kaarna teki vuonna 1938 samannimisen elokuvan. Larin-Kyösti myös suomensi Gustaf Frödingin runoja ja August Strindbergin teoksia. Vuonna 1906 Larin-Kyösti yritti masentuneena itsemurhaa Italian-matkallaan ja joutui Firenzessä mielisairaalaan. Hänen entinen lyseon luokkatoverinsa kuvanveistäjä Toivo Tuhkanen haki hänet kotiin Suomeen. Larin-Kyösti joutui viettämään jonkin aikaa Kammion sairaalassa toipumassa. Näistä kokemuksista hän teki samana vuonna Ad astra -nimisen uninäytelmän, joka julkaistiin 1924. Vuonna 1912 Larin-Kyösti muutti Helsingin lähelle Oulunkylään Jokiniementielle vaatimattomaan taloonsa, jossa hän asui loppuelämänsä. Kesän 1912 hän vietti Wuolteen kartanolla Hauholla. 1920-luvulla Larin-Kyösti matkusteli Ranskassa, Virossa ja Unkarissa. Hän sai valtion taiteilijaeläkkeen 1925. Vuosina 1946 ja 1947 Larin-Kyösti vietti kesänsä Sääksmäellä, jolloin hän luonnosteli Kirkon kirot -nimistä keskiajalle sijoittuvaa näytelmää. Larin-Kyöstin kuoltua 1948 hänen Oulunkylän talonsa siirtyi testamentilla Suomen kirjailijaliiton haltuun. Talossa ovat sittemmin asuneet muun muassa kirjailijat Oiva Paloheimo ja Daniel Katz. ==Teokset== * Tän pojan kevätrallatuksia. 1897 * Kylän lauluja. 1898 * Kulkurin lauluja. 1899 * Ajan käänteessä, isänmaallisia runoja. 1899 * Juhannustulilla, näytelmä. 1900 * Etsijän tarina. 1901 * Unta ja totta. 1901 * Kuisma ja Helinä, näytelmä. 1902. Elokuvaksi kahdesti * Tuhkimo ja kuninkaantytär, satuseikkailu. 1903 * Kellastuneita lehtiä. 1903 * Herra "valtuusmies", huvinäytelmä. 1904 * Musta hepo, kertova saaristolaisrunoelma. 1904 * Leipä ja laulu, kokoelma kertomuksia ja taruja. 1905 * Meren maininkeja. 1905 * Ad astra, yömaalarin unelma kuutena kuvaelmana. 1906 * Särkynyt sävel. 1906 * Lemminkäinen, näytelmä. 1907 * Aarteenkaivajat, hölmöläiskomedia. 1908 * Dikter av Larin Kyösti. 1908 * Vuorivaeltaja, kokoelma runoja. 1908 * Aslak Hetta, kertova lappalaisrunoelma. 1909 * Katupeilin kuvia, kertomuksia ja kuvauksia. 1910 * Oli kerran, satuja nuorille ja aikuisille. 1911 * Lauluja vanhasta kaupungista, kokoelma runoja. 1912 * Tapiolassa, satukuvaelma. 1912 * Balladeja ja muita runoja. 1913 * Valittuja runoja. 1913 * Sällin selkkauksia. 1914 * Sanning och sägen. 1916 * Lausujan runokirja. 1916 * Sydänpäivän lauluja. 1916 * Taikapeili, satunäytelmä. 1916 * Korpinäkyjä 1–2. 1915–17 * Ilja munkki, karjalainen legenda. 1917 * Tarutarha. 1918 * Jouluyön tarina, tarinoita ja kertomuksia. 1918 * Taiston tiellä. 1918 * Ilotyttö, tarina laitakaupungilta. 1919 * Lauluja rakkaudesta. 1919 * Salon soittaja. 1919 * Iloisia helkkeitä, runovalikoima. 1920 * Pilan pippuria ja ivan suolaa, kokoelma kompia. 1921 * Meren äärellä. 1921 * Ulkosaarelaiset, näytelmä. 1922 * Valittuja runoja 1–2. 1913–1923 * Kohotettu keihäs. 1921 * Valitut kertomukset. 1924 * Vaeltava teini. 1924 * Kruunun-perämies, saaristolaiskertomuksia. 1926 * Juvenilia, muistelmateos. 1927 * Runovalikoima. 1929 * Turun teinejä, vallaton vaellusvirsi. 1931 * Uusia balladeja ja legendoja. 1934 * Kotoisilta kujilta, muistelmakuvauksia. 1934 * Meri soittaa.... 1937 * Tapani Löfing. 1937 * Tuuliajolla, saaristolaisromaani. 1940 * Beata-rouvan kilvoitus, sukukartanoromaani. 1944 * Huilu ja kitara, valikoima runoutta. 1946 * Lausujan runoja. 1948 * Unta ja elämää, valikoima kertomuksia. 1948 * Maassa ja tähdissä, valikoima näytelmiä. 1950 * Valitut teokset 1–3. 1950 * Larin- Kyöstin kauneimmat runot. 1961 * Ota sun kaunis kantelees. 1985 * Kirkon kirot, näytelmä. kirjoitettu 1946–1947, ensiesitys 1997 == Runoja laulujen sanoina == Larin-Kyöstin runoja varsinkin varhaisimmista runokokoelmista on käytetty runsaasti laulujen sanoina eri aikoina. Tässä muutamia: * Heilani on kuin helluntai runokokoelmasta Tän pojan kevätrallatuksia * Helkavirsiä sekä Erotessa runokokoelmasta Kylän lauluja * Kulkurin kannel, Itkisit joskus illoin, Suvisia suruja, Pilviä kaitselemassa, Keväisiä sointuja (P. J. Hannikaisen mukaelmana "Taas leivoset ilmassa leikkiä lyö...") ja Oravan jäljillä runokokoelmasta Kulkurin lauluja * Itkevä huilu runokokoelmasta Kellastuneita lehtiä * Pilvien paimen (senkun tietäs mistä runokokoelmasta vai onko tämä sama kuin jo mainittu Pilviä kaitselemassa?) * Saaristopolska (tunnetaan myös nimellä Saaristolaispolska) runokokoelmasta Meren maininkeja Lähde:Fono.fi tietokanta musiikkiteoksista, joissa sanoituksena käytetty Larin-Kyöstin runoa ==Elokuva== * Kuisma ja Helinä, Kalle Kaarnan ohjaama elokuva vuodelta 1932 * Kuisma ja Helinä, Ilmari Unhon ohjaama elokuva vuodelta 1951 == Lähteet == * Pieni tietosanakirja. * Taiteilijoitten Oulunkylä - Larin-Kyösti. * Larin-Kyöstin elämäkerta Kansallisbiografiassa. * Tyrväntö-verkko: Larin-Kyöstin iltapäivä 29.8.2004. * Larin-Kyöstin exlibris. ===Viitteet === == Aiheesta muualla == * Vapaasti ladattavia Larin-Kyöstin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta. * Larin-Kyösti 50-vuotias 19 5/6 23, Suomen Kuvalehti, 02.06.1923, nro 22, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Larin-Kyöstiä tapaamassa, Suomen Sosialidemokraatti, 15.01.1939, nro 14, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Aleksis Kiven palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet