Kasari jõgi

Kasari jõgi on joki Viron länsiosissa Raplamaan, Harjumaan, Läänemaan ja Pärnumaan maakunnissa. Joki laskee Väinämereen Matsalunlahdessa Läänerannassa. Joen rinnakkaisniminä käytetään sen yläjuoksulla Teenuse jõgi, Tiinuse jõgi tai Sipa jõgi. Noin 24 kilometriä ennen joensuuta yhtyvät Vigala jõgi ja Teenuse jõgi Kasari jõeksi. Teenuse jõen valuma-alue on 1 636 km² ja Vigala jõen 1 577 km². Esimerkiksi hydrologi August Loopmann on esittänyt Kasari jõen pääuomaksi Vigalan haaraa, joka on Teenusen haaraa kuusi kilometriä pitempi. Toisaalta, noin viisi kilometriä ennen Vigala jõen yhtymiskohtaa, siihen yhtyy vasemmalta Velise jõgi, jonka valuma-alue on 868 km². Vigalan yläjuoksulle jää silloin valuma-alueeksi enää 709 km². Vigala jõen keskivirtaama on yhtymiskohdassaan 14 m³/s, kun se on Teenuse jõella 25 m³/s. == Hallinnolliset alueet == Joen alkulähde sijaitsee Rabiveren kylän haja-asutusalueella Kohilassa. Joki virtaa aluksi länteen, käyden lyhyesti Raplan puolella, halkoen asumattomia alueita tai haja-asutusalueita ja toimien lyhyesti rajajokena Kohilalle, Märjamaalle ja Sauelle. Se virtaa Märjamaalla noin 40 kilometriä ja käy tämän jälkeen Lääne-Nigulan reuna-alueella ennen kuin muuttuu Lääne-Nigulan ja Läänerannan rajajoeksi. Joki laskee mereen Läänerannan alueella Matsalun suistoalueella. == Joen kulku == Joen yläjuoksu on metsäistä ja soista aluetta, jota haja-asutus rikkoo. Se virtaa Linnusoon luonnonsuojelualueella ja alitettuaan valtatien 4 se sivuaa Varbolan kohdalla useita pieniä suoja-alueita. Niissä se meanderoi ja palmikoi hieman. Ennen valtatietä sen uomaa on oikaistu useassa kohdassa. Pajakan kylän kohdalla joki levenee lammikoiden sarjaksi ja siihen yhtyy vasemmalta Vardi jõgi . Russalussa joki palmikoi useasti ja sen jälkeen siihen yhtyy vasemmalta Konnaveski jõgi ja oikealta Ellamaa oja . Pienessä Sipan kylässä se alittaa kantatien 29, ja se on ensimmäinen taajama, minkä läpi se virtaa. Tämän jälkeen peltomaisemat yleistyvät ja Teenusen taajama sijaitseekin peltoaukealla. Vigala jõgi yhtyy pääuomaan 24 kilometriä ennen joensuuta . Joen virtaama kasvaa silloin suuresti ja saa paikallisestikin nimen Kasari jõgi. Nyt jokeen yhtyvät etelästä Allika jõgi ja Vanamõisa jõgi ja sitten joki alittaa valtatien 10 . Joen ylittämiseksi siihen rakennettiin vuonna 1904 betonisilta, joka oli 308 metriä pitkä. Sen viereen on valmistunut uusi silta vuonna 1990, jonka pituus on 273 metriä. Tiestä alkaa Matsalun kansallispuisto, jossa joki haarautuu neljäksi rinnakkaiseksi uomaksi, jotka laskevat Itämereen erikseen. Niistä eteläisin on ruopattu kanavaksi ja se toimii joen pääuomana. Muita sivuhaaroja ovat Raana jõgi, Rõuge jõgi ja Aru oja. Viimeisellä osuudellaan Kasari jõgeen yhtyvät etelästä vielä Penijõgi ja Tuudi jõgi ja pohjoisesta Liivi jõgi . Raana jõgi yhtyy pohjoisesta tulevaan Rannamõisa jõgeen, joka myös laskee Matsalunlahteen. == Luontoarvoja == Joki haarautuu suistoalueella, joka kuuluu kokonaisuudessaan Matsalun kansallispuistoon. Sygishommik Russalu sillal (1).JPG|Vanha suojeltu silta Russalussa Sygishommik Russalu sillal (2).JPG|Russalun silta Pajaka sild Kasari jõel.jpg|Silta Pajakassa Pajaka mõisa viiva endise silla asukoht Kasari jõel.jpg|Sillan pilarit Pajakassa Kasari jõe kärestik, vaade Teenuse sillalt.jpg|Joki Teenusen kylän sillalla Kasari jõgi (5).JPG|Joen ruohostoa ennen valtatien 10 siltoja Kasari jõgi 1.jpg|Joki kansallispuistossa Kasari luht 1.JPG|Näkymä joesta kansallispuiston lintutornista == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasarin silta kuvattuna ilmasta (pyörivä panoraama) Luokka:Viron joet *