EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Oulun seutukunta

Oulun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 171. Oulun seutukunnan alueella asuu henkilöä. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maapinta- ala km² Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Hailuoto % % % % Kempele % % % % Liminka % % % % Lumijoki % % % % Muhos % % % % Oulu % % % % Tyrnävä % % % % yhteensä % % % == Historia == * Vuonna 1994 Suomessa otettiin seutukuntajako käyttöön. Oulun seutukunnan muodostivat Oulun kaupunki sekä Hailuodon, Haukiputaan, Kempeleen, Kiimingin, Muhoksen ja Oulunsalon kunnat. * 1. tammikuuta 2001 Lumijoki, Liminka ja Tyrnävä sekä siihen samalla liitetty Temmes siirtyivät Oulun seutukuntaan lakkautetusta Lakeuden seutukunnasta. * 1. tammikuuta 2009 Ylikiiminki Oulunkaaren seutukunnasta liittyi Oulun kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2013 Yli-Ii Oulunkaaren seutukunnasta liittyi Oulun kaupunkiin ja samalla Haukipudas, Kiiminki ja Oulunsalo liittyivät Oulun kaupunkiin. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oulun seudun kunnat yhteistyössä ** Hailuodon kunnan kotisivut ** Kempeleen kunnan kotisivut ** Limingan kunnan kotisivut ** Lumijoen kunnan kotisivut ** Muhoksen kunnan kotisivut ** Oulun kaupungin kotisivut ** Tyrnävän kunnan kotisivut Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Heer (Wehrmacht)

Heer (saks. 'armeija') oli natsi-Saksan armeijan maavoimien nimi. Heer muodostettiin, kun Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue uudelleenorganisoi Reichswehrin Wehrmachtiksi, jota rajoittivat ensimmäisen maailmansodan rauhanteossa solmitut Versailles’n rauhansopimuksen pykälät. Ennen vuotta 1935 maavoimista käytettiin nimitystä Reichsheer. Sodanaikaiseen Heeriin kuului satoja divisioonia, kymmenittäin armeijaryhmiä ja tuhansia pienempiä joukkoyksiköitä. Vuosien 1935-1945 välisenä aikana Heerissä palveli 13 miljoonaa henkilöä. Tappiot toisessa maailmansodassa olivat 1,6 miljoonaa kaatunutta ja yli 4,1 miljoonaa haavoittunutta. Myös toisen maailmansodan jälkeen perustetun Bundeswehrin maavoimia kutsutaan Heeriksi. == Komentajat == * 1. heinäkuuta 1935 – 28. tammikuuta 1938: kenraalieversti Werner von Fritsch * 4. helmikuuta 1938 – 20. joulukuuta 1941: sotamarsalkka Walther von Brauchitsch * 21. joulukuuta 1941 – 30. huhtikuuta 1945: Führer Adolf Hitler * 1. toukokuuta 1945 – 8. toukokuuta 1945: sotamarsalkka Ferdinand Schörner == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Vaduzin linna

Vaduzin linna on Liechtensteinin ruhtinasperheen vakituinen asumus ja ruhtinaskunnan pääkaupungin Vaduzin tunnetuin maamerkki. Ensimmäiset maininnat siitä ovat vuodelta 1322, mutta linnoituksen vanhimpien osien arvellaan olevan 1100-luvulta ja asuinosan vuodelta 1287. Keskiaikaista linnoitusta on laajennettu 1500- ja 1600-luvuilla. Linnan vanhin osa on sen itäinen torni ja muut itäpuolella sijaitsevat rakennelmat, jotka on rakennettu 1100-luvulla. Torni on kaksitoista metriä leveä ja kolmetoista metriä korkea. Alkuperäinen sisäänkäynti on yhdentoista metrin korkeudessa. Svaabilaissodassa 1499 sveitsiläiset polttivat Vaduzin linnan. Pyöreää tornia rakennettiin 1529 - 1532. Linnan länsiosaa laajensi kreivi Kaspar von Hohenems (1613–1640). Vaduzin linna on kuulunut vuodesta 1712 Liechtensteinin ruhtinaille. Ruhtinas Johann II kunnostutti linnaa 1905 - 1912. Myöhemmin ruhtinas Franz Josef II muutti sen asunnokseen ja teki siitä 1938 Liechtensteinin ruhtinaiden vakituisen asumuksen. Vaduzin linna ei ole yleisölle avoinna, mutta sitä voi ihailla ulkopuolelta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Liechtensteinin maantiede Luokka:Linnat
Liechtensteinin ruhtinas

Liechtensteinin ruhtinas on Liechtensteinin ruhtinaskunnan valtionpäämies. Liechtensteinin perustuslain 8. artiklan mukaan ruhtinas edustaa valtiota ulkomailla ja huolehtii maan ulkosuhteista. Kansainväliset sopimukset, joiden mukaan valtion aluetta tai muuta omaisuutta on luovutettava, valtion riippumattomuuteen kosketaan, kansalaisvapauksia rajoitetaan tai maalle asetetaan uusia rajoituksia vaativat maapäivien (parlamentin) suostumuksen sekä hallituksen ja valtionpäämiehen (ruhtinaan) hyväksynnän. Asioista, jotka vaativat maapäivien hyväksynnän, voidaan järjestää myös kansanäänestys. Liechtensteinin ruhtinas vaikuttaa lainsäädännölliseen prosessiin oikeudellaan tehdä hallitukselle aloite ja oikeudellaan määrätä rangaistuksia, joiden pätevyys riippuu rangaistuksen laadusta. Hallitsevalla ruhtinaalla on oikeus julistaa ruhtinaallisia määräyksiä, joilla hän esimerkiksi avaa maapäivät. Hätätilamääräyksillä ruhtinas voi ryhtyä kiireellisiin toimenpiteisiin turvatakseen valtion turvallisuuden ja hyvinvoinnin ilman maapäivien osallistumista, mutta pääministerin hyväksynnällä. Vuoden alussa Liechtensteinin ruhtinas avaa maapäivät ja vuoden lopussa päättää ne. Ruhtinas voi myös keskeyttää maapäivät keskellä vuotta enintään kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan. Hänellä on myös oikeus hajottaa maapäivät hyvästä syystä. Ruhtinas voi myös erottaa hallituksen. Maapäivien esityksestä hallitseva ruhtinas myös nimittää hallituksen, hovioikeuden, tuomioistuimen ja korkeimman oikeuden tuomarit sekä perustuslaillisen ja hallinto-oikeuden presidentit ja varapresidentit. Hallitsevalla ruhtinaalla on myös oikeus armahtaa vankeja sekä lieventää heidän rangaistuksiaan. Hänellä on myös oikeus yleisiin armahduksiin eli kumota aloitettuja tutkimuksia. Kaikki tuomiovalta on tuomareilla, jotka toimivat ruhtinaan nimissä ja ovat vastuussa teoistaan suoraan ruhtinaalle. Kaikki tuomiot Liechtensteinissa langetetaan ruhtinaan nimissä. ==Katso myös== *Luettelo Liechtensteinin ruhtinaista *Liechtensteinin politiikka *
Vesilisko

Vesilisko (uusi nimiehdotus manteri, Lissotriton vulgaris, ent. Triturus vulgaris) on vesiliskojen heimoon kuuluva sammakkoeläinhttp://luontoliitto.fi/kevatseuranta/vesilisko.html . Se on yksi viidestä Suomessa elävästä sammakkoeläinlajistahttp://www.yle.fi/kouluportti/ekolokero/jakso/13/ohjaamo.shtml . == Koko ja ulkonäkö == Vesiliskolla on rupiliskoon verrattuna sileä iho. Laji on päältä vihertävän ruskea ja vatsapuolelta oranssinkeltainen. Vatsapuolella on mustia pyöreitä täpliä. Häntä muodostaa lähes puolet pituudesta. Suomessa tavattavat vesiliskot ovat täysikasvuisina korkeintaan 10 senttimetriä pitkiä. Kutuaikaan koiraan päähän ilmestyy juovia ja selkään laajoja tummia laikkuja. Takajalkojen varpaisiin muodostuu räpylät. Selkäharja jatkuu yhtenäisenä pyrstössä, ja hännässä on vaaleansininen juova. == Levinneisyys == Vesiliskoja tavataan lähes koko Keski- ja Pohjois-Euroopassa sekä Aasian länsiosissa. Valtaosa Suomen vesiliskoista elää maan eteläosissa. == Elinympäristö == Vesiliskot elävät yleensä maalla, mutta lisääntymisaikana ne elävät vedessä. Niiden elinympäristöjä ovat erilaiset rehevät vesistöt kuten lammet ja ojat, mutta myös pellonreunat ja puutarhat kelpaavat usein niille. Parhaiten ne viihtyvät matalissa virtaamattomissa vesissä. Vesiliskot karttavat suoraa auringonvaloa, mutta toisaalta eivät viihdy myöskään täysin varjossa. Talvella vesilisko on horroksessa, pääosin kuivalla maalla erilaisissa maakoloissa. == Lisääntyminen == Vesiliskot lisääntyvät toukokuussa. Kosiotanssin jälkeen uros pudottaa siittiöpaketin, jonka naaras poimii omaan viemärisuoleensa. Naaras munii 200–300 munaa ja kiinnittää ne vesikasveihin tai kiviin, minkä jälkeen 2–3 viikon päästä nuijapäät kuoriutuvat. Aluksi nuijapäät hengittävät ulkokiduksilla, mutta kidukset surkastuvat, kun keuhkot kehittyvät. Tämän jälkeen myös jalat kasvavat, ja vesiliskon maalla eläminen siten mahdollistuu. Alkuvaiheessa nuijapäät eivät muistuta sammakon nuijapäitä eivätkä toisaata myöskään lainkaan aikuista vesiliskoa. Isoissa hiidenkirnuissa ja metsälammissa voi tavata paljonkin toukkia. == Ravinto == Vesiliskot ovat lihansyöjiä. Ne saalistavat erilaisia hyönteisiä ja muita suuhun sopivia selkärangattomia otuksia. Vedessä ne löytävät saaliinsa liikkeen ja hajun perusteella ja iskevätkin kiinni lähes kaikkeen liikkuvaan. == Lähteet == * Sammakkolampi.fi - vesilisko === Viitteet === Luokka:Salamanterieläimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Andrew Wiles

Andrew Wiles (s. 11. huhtikuuta 1953)Andrew John Wiles on brittiläinen Yhdysvalloissa vaikuttava matemaatikko, jonka suurin saavutus on Fermat’n suuren lauseen todistaminen. Wiles etsi ratkaisua seitsemän vuotta ja vihdoin esitti todistuksen Isaac Newton Instituten järjestämässä kongressissa 23. kesäkuuta 1993. Asiantuntijat, jotka tarkistivat Wilesin käsikirjoituksen, löysivät todistuksesta virheen elokuussa 1993. Wiles sulkeutui taloonsa 14 kuukaudeksi ja sai lopulta virheen korjattua syyskuussa 1994. Fermat’n lauseesta oli jo todistettu osia, joten Wilesin tarvitsi todistaa se vain lauseen parittomille alkulukueksponenteille. Todistus pohjautui keksinnöille, joita ei ollut vielä Fermat’n aikana. Kaksi todistukseen liittyvää tutkimusta julkaistiin Annals of Mathematics -lehdessä toukokuussa 1995. Todistus oli lopullisesti ja virallisesti hyväksytty, ja yli 350 vuotta aikaisemmin esitetty ongelma ratkaistu.Singh, Simon 1998. Fermat'n viimeinen teoreema. Norjan tiedeakatemia myönsi Fermat’n suuren lauseen ratkaisusta Wilesille Abelin palkinnon vuonna 2016. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Brittiläiset matemaatikot Luokka:Lukuteoreetikot Luokka:Ranskan tiedeakatemian jäsenet Luokka:Royal Societyn jäsenet Luokka:Wolfin matematiikan palkinnon saajat Luokka:Abelin palkinnon saaneet Luokka:Copley-mitalin saajat Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
TSS-oikeudet

Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet viittaavat sellaisiin oikeuksiin kuin oikeus asuntoon, terveydenhuoltoon, minimitoimeentulon takaavaan tulotasoon, oikeudenmukaisiin työoloihin ja palkkaan, sekä vähintään peruskoulutukseen, ja oikeuteen päästä osalliseksi tiedosta ja kulttuurista. Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus on toinen YK:n keskeinen ihmisoikeussopimus kansalais- ja poliittisia (KP) oikeuksia koskevan ihmisoikeussopimuksen lisäksi. Suomi on ratifioinut sopimuksen 1975. ==Aiheesta muualla== *TSS- sopimus Suomen säädöskokoelmassa Luokka:Oikeudet ja vapaudet Luokka:Kansainvälinen oikeus
Paluukanava

Paluukanava on lähinnä digitaalisten tv-lähetysten yhteydessä käytetty termi. DVB-T ja DVB-C-lähetysten alkaessa 2000-luvun alussa haluttiin katsojalle antaa mahdollisuus vaikuttaa lähetysten sisältöön. 2020-luvulla vakiintuneet paluukanavien muodot ovat laajakaistayhteydet ja puhelinyhteydet toimituksiin, esim. tekstiviestien tai pikaviestinpalvelujen (WhatsApp) avulla. Paluukanaville povattiin digi-tv:n alkuaikoina merkittävästi laajempaa käyttöä, esim. ns. objektikaruselli-malli, jossa katsojat voivat vaikuttaa lähetettävään ohjelmaan valitsemalla sisältöä.https://www.is.fi/digitoday/art-2000001363621.html Nykyisin käyttötarkoitukset ovat lähinnä juontajille lähetettävät tai joskus kuvassa näkyvät kommentit sisällöstä. Mobiilipaluukanava on käytännössä sitä, että katsojan tekemät valinnat tai toiminnot palautuvat palveluntarjoajalta lähettäjälle matkapuhelinverkon kautta. Nykyiset vakiintuneet paluukanavan liityntätavat ovat kiinteän puhelinverkon modeemi tai kaapelimodeemi. Tarjolla olevissa päätelaitteissa ei olekaan tarpeeksi otettu huomioon matkapuhelinverkkojen kehitystä ja yleistymistä. Päätelaitteista on puuttunut mobiilipaluuyhteys, vaikka sen voi olettaa olevan jokaisella. Sen sijaan kiinteän verkon puhelinliittymä ei ole enää itsestäänselvyys. GSM- matkapuhelinliittymää ei ainakaan toistaiseksi olla yhdistämässä digisovittimiin. Syynä tähän ovat GSM-puhelinten aiheuttamat häiriöt muissa laitteissa. Häiriöttömän yhteyden vähimmäisvaatimus olisi sijoittaa päätelaitteen GSM-osan antenni muutaman metrin etäisyydelle digisovittimesta. Yhteys on mahdollista toteuttaa ilman häiriöitä myös langattomasti esimerkiksi Bluetoothin avulla. Tämä vaihtoehto onkin ilmeisempi, sillä matkapuhelimissa on valmiina paluuyhteyden vaatimat tunnistus- ja laskutustoiminnot. Yhteys matkapuhelimesta palveluntarjoajalle tapahtuisi tällä hetkellä esimerkiksi GPRS:n avulla, mutta EDGE:n tuleminen tarkoittaa nopeampia yhteyksiä ja luultavasti sen johdosta myös mobiilipaluukanavan toteutumisen vauhdittumista. Tällä hetkellä ainakin Nokian Medimaster -digivastaanottimessa on olemassa Bluetooth-ominaisuus kuvien katseluun. Mobiilipaluukanava mahdollistaa siis mobiili-digi-tv:n, joka tuo vuorovaikutteisen digitaalisen television vaikka veneeseen, autoon tai junaan. Tosin on todettava, että nykyisellä tekniikalla lähetystä voidaan jakaa ”jopa” yli sadan kilometrin tuntinopeudella liikkuvaan laitteeseen, eli vauhti ei riitä vielä esimerkiksi VR:n Pendolino- tai IC- juniin. Realistisin toteutus mobiili-TV:stä tunnetaan nimellä DVB-H eli Digital Video Broadcasting - Handheld. Suomessa on pääkaupunkiseudulla pilotoitu järjestelmää. == Lähteet == Luokka:Tietoliikenne
Alastair Reynolds

Alastair Reynolds (s. 13. maaliskuuta 1966 Barry, Etelä-Wales) on walesilainen tieteiskirjailija. Hän on erikoistunut kovaan tieteiskirjallisuuteen ja avaruusoopperaan.Suntila, Simo: Alastair Reynolds. Teoksessa Reynolds oli kunniavieraana vuoden 2009 Finnconissa Helsingissä. == Palkintoja ja huomionosoituksia == Hänen toinen kirjansa Kuilukaupunki (Chasm City) voitti 2002 BSFA-palkinnon. Novelli Weather voitti Seiun-palkinnon 2008. Novelli The Fixation voitti Sidewise-palkinnon 2010. == Teokset == === Suomennetut teokset === ====Ilmestysten avaruus==== * * * * * Prefekti Dreyfus pulassa * * * ====Poseidonin lapset==== * * * ====Kostaja==== * * * ==== Muut suomennokset ==== * * * * * * * === Suomentamattomia kirjoja === * Century Rain. Gollancz, 2004. ISBN 0-575-07436-1. * Zima Blue and Other Stories. Night Shade Books, 2006. ISBN 1-59780-058-9. * Galactic North. Gollancz, 2006. ISBN 0-575-07910-X. * Deep Navigation. NESFA Press, 2010. ISBN 978-1-886778-90-0. * Doctor Who: Harvest of Time. BBC Books, 2013. ISBN 978-1-849-90418-6. * Beyond the Aquila Rift. Gollancz, 2016. ISBN 978-1473216358. * The Medusa Chronicles (Stephen Baxterin kanssa). Gollancz, 2016. ISBN 978-1473210189. * The Iron Tactician. NewCon Press, Joulukuu 2016. ISBN 978-1910935309. * The Six Directions of Space. Galactic Empires, Syyskuu 2017. ISBN 978-1596061842. == Suomennettuja novelleja == * "Tositarina" (The Real Story, 2002). Tähtivaeltaja 1/2003. * "Zimansininen" (Zima Blue, 2005). Suom. J. Pekka Mäkelä. Tähtivaeltaja 1/2007. * "Pandoran Lipas" (Pandora's Box, 2009). Suom. Toni Jerrman. Tähtivaeltaja 2/2009. * "Kuusitoista kysymystä Kamala Chatterjeelle" (Sixteen Questions for Kamala Chatterjee, 2016). Suom. Satu Koski. Tähtivaeltaja 2/2018. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut. * * Reynoldsin tuotantoa verkossa Free Speculative Fiction -sivustolla. * Cheryl Morgan: Resolution Space. Emerald City, marraskuu 2003. * Stuart Jeffries: Alastair Reynolds: 'I've been called the high priest of gothic miserablism'. The Guardian 13.7.2007. Luokka:Walesilaiset tieteiskirjailijat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Java ME

Java Platform, Micro Edition eli Java ME (edelliseltä nimeltään J2ME) on Sun Microsystemsin kehittämän Java-teknologian kevyehkö sovellusympäristö, joka on tarkoitettu sulautettujen ja ominaisuuksiltaan rajoitettujen laitteiden ohjelmointiin. Java SE -alustaan verrattuna yksi ohjelmoijan näkökulmasta merkittävimmistä eroista on Java ME:n rajoittuneemmat luokkakirjastot. Java ME on muutenkin supistettu pitäen mielessä resurssien rajoittuneisuus, joten esimerkiksi matkapuhelimien pelejä ohjelmoitaessa otetaan huomioon näytön ja näppäimistön rajoitukset. == Konfiguraatiot == Java ME on jaettu laitteiden suhteen kahteen konfiguraatioon. CDC () on tarkoitettu verkkoon kytketyille laitteille, kuten jääkaapeille, televisioille, kommunikaattoreille. CLDC () on tarkoitettu vielä rajoittuneemmille laitteille, kuten matkapuhelimille, kämmenmikroille jne. Eräs huomionarvoinen seikka on, että CLDC 1.0 ei vaadi laitteistolta tukea liukuluvuille. CLDC 1.1 tuo kuitenkin ne ohjelmoijan käyttöön. == Profiilit == Java ME tukee niin kutsuttuja profiileja, joilla mahdollistetaan ohjelmointi tietynlaisille laitteille niin, että ne toimivat kaikissa kyseisen profiilin alaisissa laitteissa. Tällaisia profiileja ovat esimerkiksi MIDP (), jota käytettäessä sovellukset ovat teoriassa ajettavissa kaikissa sitä tukevissa matkapuhelimissa. === MIDP === * MIDP 1.0 (2000) * MIDP 2.0 (2002) * MIDP 3.0 (2009) Useissa Nokian puhelimissa on käytetty MIDP- profiiliversioita 2.0 ja 2.1. == Virtuaalikone == Java ME -sovellukset (kuten Java SE) vaativat toimiakseen virtuaalikoneen. KVM (Kilo Virtual Machine) on Sunin virtuaalikone CLDC:n ja MIDP:n alle. KVM on kooltaan erittäin pieni, alle 100 kilotavun kokoinen virtuaalikone, ja siksi omiaan juuri Java ME:n kanssa käytettäväksi. Nimenomaan pienen kokonsa vuoksi Sun antoi virtuaalikoneelleen "etuliitteen" Kilo. == Turvallisuus == Turvallisuus on Java ME:ssäkin tärkeä asia. Vaikka Java SE sisältää hyvät turvaominaisuudet, ovat ne aivan liian raskaat Java ME:ssä käytettäviksi. Turvallisuusominaisuuksien pääpiirteisiin kuuluu niin sanottu "hiekkalaatikko", jossa ohjelmia ajetaan. Näin estetään ohjelmien pääsy tämän rajauksen ulkopuolisiin ominaisuuksiin, kuten esimerkiksi matkapuhelimissa GSM-koodekkiin. Tämän lisäksi kaikista suoritettavista luokista tarkistetaan, että ne ovat oikeaoppisesti toteutettuja. Sovellukset eivät voi myöskään viitata oman muistialueensa ulkopuolelle. == Aiheesta muualla == * Java 2 Platform, Micro Edition (J2ME) * J2ME device database and multi-device porting framework Luokka:Java
Ilma-alus

Ilma-alus on ilmakehässä lentävä kulkuneuvo. Yleisimpiä ilma-aluksia ovat lentokoneet, helikopterit, kuumailmapallot ja ilmalaivat. Jotkut niistä pysyvät ilmassa, koska ovat ilmaa kevyempiä (kuumailmapallot ja ilmalaivat), toisten nostovoima syntyy aerodynaamisesti ilman virratessa vaakasuoraan liikkuvan laitteen tai sen osien ohi. == Määritelmistä == Ilma-alus on Suomessa määritelty ilmailulaissa (864/2014). Lain 2 §:n 1 momentin 6 kohdan mukaan ilma-alus on laite, ”jota kannattavat ilmakehässä muut ilman reaktiot kuin ilman reaktiot maan tai veden pintaa vastaan”. Määritelmä vastaa pitkälti kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (Chicagon yleissopimuksen) liitteissä käytettyä. Ilma-alukset jaetaan yleisesti ilmaa kevyempiin ja ilmaa raskaampiin ilma-aluksiin. Satelliitit ja avaruusraketit eivät ole ilma- aluksia, koska ne liikkuvat ilmakehän ulkopuolella. Maaefektialukset eli pintaliitäjät, jotka ”lentävät” veden pinnan yläpuolella niin kutsutun maavaikutuksen avustamana, ja ilmatyynyalukset eivät ole ilma-aluksia, vaan niitä koskevat merenkulkuun liittyvät säädökset. == Ilma-aluksiin liittyviä ennätyksiä == Maailman suurin käyttöön päässyt lentokone on Antonov An-225. Se painaa 640 tonnia, on 84 m pitkä ja siipien kärkiväli on 88 metriä. Nopein ilma-alustyyppi on avaruussukkula. Sen nopeus nousee 29 000 kilometriin tunnissa. Suihkukoneista nopein on SR-71 Blackbird 3418 km/h. Nopein sotilaskone oli Mikojan MiG-31. Nopeimmat matkustajakoneet olivat Tupolev Tu-144 ja Concorde. == Muuta == Ilma-aluksen propulsio voi tulla potkurista, suihkumoottorista tai raketista. Ilma-alusten tunnukset ilmaistaan kirjain- ja numerokoodilla, kuten esimerkiksi OH-CAA (moottorikone) tai OH-999 (purjelentokone), missä OH on Suomen maatunnus. Maapallon lisäksi myös Venus- planeetan yläilmakehässä on lentänyt ilma-alus, tarkemmin sanottuna automaattinen vetypallo tai heliumpallo. == Ilma-alustyyppejä == === Ilmaa kevyemmät eli aerostaatit === Aerostaatit pysyvät ilmassa, koska ovat ilmaa kevyempiä (kuumailmapallot ja ilmalaivat). On myös kapeampi määritelmä sanalle aerostaatti, jolloin se tarkoittaa vain kaapelilla / hihnalla maahan, laivaan tai meren pohjaan kiinnitettyä ilmaa kevyempää alusta, toiselta nimitykseltään kiintopallo. On myös kiintopallotyyppi, jossa on leijan kaltainen aerodynamiikka, jotta se pysyy tuulessa vakaampana. Näistä käytetään nimiä helikite tai kytoon. *Ilmalaiva *Kuumailmapallo *Kiintopallo === Ilmaa raskaammat === *Avaruussukkula *Autogiro eli gyrokopteri *Helikopteri *Lennokki *Lentokone *Liidin *Liitokone *Multikopteri *Purjelentokone *Ornitopteri - linnun lentotapaa jäljittelevä lennokki tai lentokone, joka räpyttää siipiä. == Katso myös == *Aerodynamiikka *Ilmailu *Lentäjä *Liikenne == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Piste (joukko-oppi)

Joukko-opissa piste on joukon alkio. Nimitystä käytetään varsinkin topologisten avaruuksien yhteydessä. Jos A on jokin topologisen avaruuden E joukko, niin piste x on * A:n ulkopiste, jos x:llä on ympäristö, joka on A:n komplementissa. * A:n sisäpiste, jos x:llä on ympäristö, joka on A:ssa. * A:n reunapiste, jos se ei ole A:n sisäpiste eikä ulkopiste. * A:n kasaantumispiste, jos x:n jokaisen ympäristön ja A:n leikkauksessa on ääretön määrä pisteitä. Tai toisella tapaa määritellen, jos jokaisessa x:n ympäristössä on jokin A:n piste, joka ei ole x itse, niin x on A:n kasaantumispiste. * A:n erakkopiste, jos on olemassa x:n ympäristö, jonka leikkaus A:n kanssa ei sisällä muita pisteitä kuin x:n itsensä. * A:n kosketuspiste, jos kaikki x:n ympäristöt sisältävät jonkin A:n pisteen. ==Kirjallisuutta== * Luokka:Joukko-oppi
Aksiomaattinen joukko-oppi

Aksiomaattinen joukko-oppi on toinen niistä osista, joihin joukko-oppi tavallisesti jaetaan. Toinen osista on naiivi joukko-oppi. Joukko-opin kehitti 1800-luvun lopulla saksalaisen matemaatikko Georg Cantor matematiikan haaraksi. Se on nykyisen matematiikan perustava osa. == Aksiomaattinen joukko- oppi == Nykyisin eniten tutkittu ja käytetty joukko-opin aksiomaattinen järjestelmä on Zermelo-Fraenkelin aksioomat, lyhenne ZF. Usein aksioomien joukkoon lisätään myös valinta-aksiooma C, jolloin käytetään lyhennettä ZFC. Aksioomia on kymmenen: # Ekstensionaalisuusaksiooma: Kaksi joukkoa ovat samat jos ja vain jos niillä on samat alkiot. \forall x \forall y [ \forall z (z \in x \Leftrightarrow z \in y) \Rightarrow x = y]. # Tyhjän joukon aksiooma: On olemassa alkioton joukko. Merkitsemme tätä tyhjää joukkoa \\{\\}. # Pariaksiooma: Jos x ja y ovat joukkoja, niin myös \\{ x , y \\} on joukko, joka sisältää vain alkiot x ja y. \forall x \forall y \exist z (x \in z \land y \in z). # Yhdisteaksiooma: Jokaista joukkoa x kohti on olemassa joukko y, jonka alkiot ovat samat kuin joukon x alkioiden alkiot. # Äärettömyysaksiooma: On olemassa sellainen joukko x, että \\{ \\} on x:n alkio ja aina kun y on x:n alkio, niin on myös unioni y \cup \\{ y \\}. # Erotteluaksiooma (erotusaksiooma, separaatioaksiooma tai osajoukkoaksiooma): Jokaista joukkoa ja jokaista propositiota (ehtoa, relaatiota) P(x) kohti on olemassa sellainen alkuperäisen joukon osajoukko, joka sisältää täsmälleen ne joukon x alkiot, joille P(x) pätee. # Korvausaksiooma: Jokaista joukkoa ja kuvausta, joka määritellään formaalisti relaationa P(x,y) missä ehdosta P(x,y) ja P(x,z) seuraa y = z, kohti on olemassa joukko, joka sisältää täsmälleen alkuperäisen joukon alkioiden kuvat. # Potenssijoukkoaksiooma: Jokaisella joukolla on potenssijoukko eli sen kaikkien osajoukkojen joukko. Se on: jokaista joukkoa x kohti on olemassa joukko y, joka sisältää vain kaikki x:n osajoukot. # Säännöllisyysaksiooma: Jokainen epätyhjä joukko x sisältää sellaisen alkion y, että x ja y ovat erillisiä joukkoja. \forall x [ \exists a ( a \in x) \Rightarrow \exists y ( y \in x \land \lnot \exists z (z \in y \land z \in x))]. # Valinta-aksiooma: (Zermelon versio) Jokaista keskenään erillisten ei-tyhjien joukkojen joukkoa x kohti on olemassa joukko y joka sisältää täsmälleen yhden alkion jokaisesta x:n alkiosta. ==Katso myös== *Valinta-aksiooma ==Kirjallisuutta== * * *
Pilkku

Pilkku on typografinen välimerkki, jota käytetään useissa kirjoitetuissa kielissä erottimena. == Pilkku suomen kielessä == Suomen kielessä pilkulla on monta tehtävää: * Pilkku erottaa pää- ja sivulauseen: :Jäin kotiin, koska ulkona oli myrsky. * Kaksi rinnasteista päälausetta erotetaan toisistaan pilkulla, mikäli niillä ei ole yhteistä lauseenjäsentä: :Maija osti marsun, ja Piia söi jäätelöä. (Maija ja Piia ovat eri subjektit eli tekijät.) :Aamulla Maija osti marsun ja Piia söi jäätelöä. (Lauseissa on yhteinen adverbiaali, vaikka subjektit ovatkin eri.) :Pekka luki uusinta sanomalehteä ja sai mainion oivalluksen. (Lauseilla on sama subjekti eli Pekka.) * Epäsuora kysymyslause erotetaan päälauseesta pilkulla: :Hän kysyi, pidinkö omenapiirakasta. * Jos päälauseen keskellä on sivulause, se erotetaan pilkuilla: :Irmeli, joka omistaa elefantin, on todella tyly. * Pilkku erottaa rinnasteiset adjektiivit:Kotimaisten kielten tutkimuskeskus :: Välimerkit – Milloin käytetään pilkkua? :Hänen pitäisi ostaa uusi, tyylikäs auto. :Hänen pitäisi ostaa uusi tyylikäs auto. (Hänellä oli jo entuudestaan tyylikäs auto, mutta hän haluaa uuden.) * Pilkku erottaa listan jäsenet toisistaan: :Tuo kaupasta kahvia, sokeria ja siirappia. * Pilkulla erotetaan lukuilmausten kokonaisluku- ja desimaaliosa toisistaan: :3,141 (kolme ja sataneljäkymmentäyksi tuhannesosaa) == Pilkku muissa kielissä == Englannin kielessä pilkku on tuhansien erotin; esimerkiksi miljoonan dollarin vauva on 1,000,000 dollar baby. Suomen kielessä pilkkua ei käytetä tuhansien erottimena, sillä pilkkua käytetään Suomessa luvuissa jo desimaalierottimena. == Pilkku tietokoneilla == Tietokoneissa pilkku koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille: ;ASCII:0x2C ;Unicode:U+002 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kielitoimisto, ks. ”Usein esitettyjä kysymyksiä” Luokka:Välimerkit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kaksoispiste

Kaksoispiste (:) on typografinen välimerkki, joka toimii erottimena useissa kirjoitetuissa kielissä. ==Kaksoispiste suomen kielessä== Kaksoispiste kirjoitetaan tavallisesti kiinni edeltävään sanaan. Sillä on suomen kielessä seuraavat tehtävät: * Kaksoispiste erottaa suoraa kerrontaa edeltävän johtolauseen kerronnasta itsestään yhdessä lainausmerkkien kanssa: : Pääjohtaja vastasi tomerasti: ”Ei käy.” * Kaksoispiste lopettaa johdantolauseen: : Autokanta Suomessa 1993–1994: : [taulukko] * Kaksoispiste erottaa lauseen sisällä olevan luettelon: : Värifilmissä on kolme kerrosta: punainen, vihreä ja sininen. * Kaksoispiste erottaa lauseesta selittävän tai täydentävän osan: : Rikos ei Helsingissä enää kannata: poliisi selvittää yhä useamman rikoksen. * Kaksoispistettä käytetään lyhenteiden, numeroiden tai symbolien taivutukseen: : EU:n maataloustuet tuovat v:sta (vuodesta) 2006 alkaen lisää rahaa joka 20:nnelle maanviljelijälle. * Myös johtimet erotetaan lyhenteistä kaksoispisteellä: : STTK:lainen * Kaksoispiste ilmaisee mittakaavaa (1:2000) ja suhdetta (maitoa ja vettä suhteessa 1:3). Tällöin se kirjoitetaan kiinni ympäröiviin lukuihin. * Kaksoispistettä käytetään jakolaskun merkkinä (2012 : 4 = 503). Tällöin kaksoispisteen kummallakin puolella pitää olla välilyönti.Kielikello 3/1998 * Kaksoispiste erottaa toisistaan sanan taivutusmuodot. Tällöin kaksoispisteen kummallakin puolella pitää olla välilyönti. Kaksoispiste : kaksoispisteen : kaksoispistettä. Kielikello 3/1998 ===Kaksoispisteen aiempia käyttötarkoituksia=== * Kaksoispistettä on käytetty myös hinnassa erottamaan markat ja pennit, esimerkiksi 11:50.Facta 2001 osa 7 s. 455 * Kaksoispistettä käytettiin joidenkin vakiintuneiden lyhenteiden osana, joissa sanoja on lyhennetty keskeltä: : H:ki (paremmin: Hki) = Helsinki, t:mi (paremmin: tmi) = toiminimi, n:o (paremmin: nro) = numero. ==Kaksoispiste tietokoneissa== Tietokoneissa : koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille: ;ASCII:0x3A ;Unicode:U+003A :U+2236 (mittasuhteen merkki) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Välimerkit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Eläintiede

Eläintiede eli zoologia (kreik. zoon, eläin; logos, tieto) on eläinten rakennetta, toimintaa, kehitystä, suhteita, luokittelua ja eläimistöä käsittelevä tieteenala, jonka osa-alueita ovat esimerkiksi eläinekologia, eläinfysiologia sekä -anatomia ja etologia (eläinten käyttäytyminen). Eläintiede on biologian osa-alue, ja se on osaltaan läheisessä yhteydessä solubiologiaan, biokemiaan ja perinnöllisyystieteeseen. Eri eläinryhmiin kohdistuvan tutkimuksen perusteella erotetaan myös alatieteitä, kuten esimerkiksi mammalogia (nisäkkäät), ornitologia (linnut), iktyologia (kalat), entomologia (hyönteiset) ja protozoologia (alkueläimet). ==Eläintieteen varhaishistoria== Tieteellisen eläinten tutkimisen varsinaisena perustajana pidetään Aristotelestä, joka keräsi eräiden aikaisempien kirjailijoiden tekemät hajanaiset eläimiä koskevat tiedot, liitti niihin omat monipuoliset havaintonsa ja muovasi näin saamansa aineiston yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Hän ei rajoittunut vain kuvailemaan eläinten ulkomuotoa, rakennetta ja elintapoja, vaan tutki myös lisääntymisilmiöitä ja sikiönkehitystä, loi pohjan vertailevalle anatomialle ja laati eräänlaisen eläinsysteemin. Aristoteleen jälkeen ei vanhalla ajalla elänyt muuta huomattavaa eläintieteellistä kirjailijaa kuin Plinius vanhempi. Hän oli kuitenkin vain muiden kirjoitusten koostaja, joka ei aina osannut erottaa tosiasioita taruista. Keskiajan eläintieteellisistä kirjailijoista oli mainittavin Albertus Magnus, joka selitteli Aristoteleen eläintieteen ja luonnonfilosofian kirjoituksia ja koetti muokata niiden sisältöä sopusointuun kirkon oppien kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Puolipiste

Puolipiste (;) on eräs välimerkki. == Puolipiste suomen kielessä == Puolipisteellä on suomen kielessä seuraavat tehtävät ja ominaisuudet: * Puolipistettä käytetään lauseiden erottamiseen, kun pilkku on liian tehoton ja piste liian voimakas välimerkki. Se sitoo kaksi lausetta yhteen konjunktioiden tavoin. Puolipisteen jälkeen virke jatkuu pienellä kirjaimella: : Viime jouluna olin todella masentunut; sängystä ylös pääseminenkin tuntui ylivoimaiselta. * Puolipistettä käytetään myös luetteloissa erottamaan alkioita, kun pilkusta seuraisi sekaantumisen vaara: : Mitatut arvot olivat 3,5; 4,2; 5,2 ja 6,4. : Suomen hallituksessa istuu tällä hetkellä Orpo, Petteri; Halla-Aho, Jussi; Purra, Riikka… * Pisteen koordinaattien erottamiseen toisistansa toisen sisältäessä desimaaliosan: : (3,7;21) * Luetteloissa puolipistettä käytetään luokkien välillä: : Siellä oli vähän tavaroita: vasaroita, kirveitä, meisseleitä; tyynyjä, patjoja, peittoja; leipää, juustoa, maitoa. * Sanakirjamääritelmissä puolipistettä käytetään kahden eri vaihtoehtoisen määritelmän välissä: : Numeraalin yksi sanakirjamääritelmä Wikisanakirjassa: luku 1, roomalaisilla numeroilla merkittynä I; luku nollan ja kahden välissä; järjestyslukua yhdes vastaava kardinaaliluku == Puolipiste tietokoneissa == Tietokoneissa ; koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille: ; ASCII: 0x3B ; Unicode: U+003B === Ohjelmoinnissa === Useissa ohjelmointikielissä puolipiste merkitsee lauseen päättymistä. Tällaisia kieliä ovat mm. C, C++, C#, PHP, JavaScript ja Java. Joissain kielissä puolipistettä käytetään argumenttierottimena. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Välimerkit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Fyysinen maantiede

Fyysinen maantiede on maantieteen ja luonnonmaantieteen osa-alue, joka joskus jaetaan luonnonmaantieteestä klimatologian, hydrogeologian ja geomorfologian yläkäsitteeksi. Se tutkii maan pinnanmuotoja ja muita luontoon liittyviä ilmiöitä ja niiden levinneisyyttä sekä vaikuttavia tekijöitä. Maantieteilijä voi tarkastella esimerkiksi tietyn alueen kallioperän, pinnanmuotojen, maalajien, kasvillisuuden ja eläimistön kannalta, sillä kyseiset tekijät vaikuttavat toisiinsa. *
Poliitikko

Poliitikko on henkilö, joka on aktiivisesti mukana poliittisessa toiminnassa. Länsimaisessa kielenkäytössä poliitikoksi kutsutaan tavallisesti henkilöä, joka hoitaa jotakin poliittista luottamustehtävää tai on pyrkimässä sellaiseen. Yleensä asiantuntijoita ja virkamiehiä ei lueta poliitikoiksi. Suomessa ennen 1960-lukua esimerkiksi kansanedustajat olivat harvoin ammattipoliitikkoja; useimmiten he harjoittivat edustajantyönsä ohessa aikaisempaa ammattiaan. Yhteiskunnan monimutkaistuttua ja työmäärän lisääntyessä lähes kaikki valtakunnallisen tason poliitikot ovat nykyään täysipäiväisesti tehtävissään. Max Weber erottelee Politik als Beruf -tekstissään täyspäiväiset poliitikot, kuten kansanedustajat ja ministerit, osa-aikaispoliitikoista, joita Suomessa olisivat kunnanvaltuutetut. Weberin näkemyksen mukaan myös kansalainen on vaaleissa äänestyspäätöstä harkitessaan ja äänestäessään osa-aikaispoliitikko. Weber erittelee poliitikot myös sen mukaan, elävätkö he politiikalle vai politiikasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dievs, svētī Latviju

Dievs, svētī Latviju () on Latvian kansallislaulu. Sen sävelsi ja sanoitti Kārlis Baumanis (Baumaņu Kārlis, 1835–1905) 1800-luvun jälkipuoliskolla. Se esitettiin ensi kerran vuonna 1873 ensimmäisissä Latvian laulujuhlissa Riiassa. Kansallislaulu siitä tuli virallisesti vuonna 1920, mutta se laulettiin jo 18. marraskuuta 1918 Latvian itsenäisyysjulistuksen yhteydessä. ==Sanat== :Dievs, svētī Latviju, :Mūs’ dārgo tēviju, :Svētī jel Latviju, :Ak, svētī jel to! :Kur latvju meitas zied, :Kur latvju dēli dzied, :Laid mums tur laimē diet, :Mūs’ Latvijā! == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen tallenne (klikkaa sanoja: Kārļa Baumaņa komponēto mūziku) Luokka:Kansallislaulut Luokka:Latvialainen kulttuuri
Evakuointi

Evakuointi (< < , 'tyhjentää') on viranomaisten johdolla tapahtuvaa väestön tai sen osan siirtämistä pois vaaran uhkaamalta alueelta ja sijoittamista turvalliselle alueelle, sekä väestön elinedellytysten ja yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamista evakuointitilanteessa. Ihmisten vapaaehtoinen siirtyminen ei ole evakuointia. Sen sijaan viranomaisten kehotuksesta tapahtuva omatoiminen siirtyminen kuuluu evakuointiin. Evakuointi voi suppeimmillaan tarkoittaa esimerkiksi yhden talon asukkaiden ja laajimmillaan useiden kuntien tai laajempien alueiden väestön siirtämistä pois vaaran uhkaamalta alueelta ja sijoittamista turvalliselle alueelle. Suuria evakuointeja tehdään esimerkiksi luonnonmullistusten takia, kuten hirmu- ja pyörremyrskyjen tai tulivuorenpurkausten takia. Evakuointi on mahdollista myös sodan uhatessa, jolloin siviiliväestö siirretään turvaan taisteluiden alta. Suomessa evakuoitiin talvisodan aikana ja rauhanteon jälkeen vuonna 1940 yhteensä noin 430 000 henkeä. Jatkosodan aikana takaisin luovutettuun Karjalaan palanneet joutuivat vuonna 1944 uudestaan evakkoon, ja lisäksi evakkoon lähtivät Petsamon asukkaat. Luovutettujen alueiden evakot asutettiin pysyvästi muualle Suomeen. Uudelleenasutetuista evakoista käytetään nimitystä siirtoväki. Suomen ja Neuvostoliiton aselevon astuttua voimaan, Lapin sodan alkuvaiheessa evakuoitiin saksalaisjoukkojen miehittämältä alueelta Lapin läänistä ja Oulun läänin pohjoisosista lähes koko väestö, 56 500 henkeä Ruotsiin ja 111 500 henkeä Pohjanmaalle. Evakot palasivat asuinseuduilleen, mutta saksalaisten poltetun maan taktiikka oli tuhonnut suuren osan Lapin rakennuskantaa ja aiheutti mittavat jälleenrakennustyöt. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Väestönsuojelu *
Susanna Penttilä

Susanna Penttilä (s. 13. huhtikuuta 1972 Pori) on yrittäjä, joka pitää Férrer- muotiliikettä Helsingin Korkeavuorenkadulla. Penttilä oli vain 19-vuotias avatessaan Korkeavuorenkadun liikkeensä. Penttilästä tuli julkisuuden henkilö keväällä 2004 poseerattuaan yhdysvaltalaisessa Playboyssa. Hän on neljäs suomalainen nainen, joka on esiintynyt Playboy-konsernin lehdissä, ja hän on esiintynyt yhteensä kuudessa Playboy-lehdessä. Penttilä oli kilpailijana Viidakon tähtöset -ohjelman vuonna 2012 esitetyllä ensimmäisellä tuotantokaudella sekä Kaksi julkkista ja yhdet häät- ja Tavallista elämää -sarjoissa vuosina 2013 ja 2014. Hänellä oli myös sivuosa elokuvassa Uuno Turhapuro – This Is My Life vuonna 2004.Susanna Penttilä - Elonet Penttilällä on yksi lapsi, kesäkuussa 2009 syntynyt poika ja hän seurusteli rockmuusikko Ronnie Roosin kanssa vuodesta 2012–2020. Penttilä oli yksi Selviytyjät Suomi -ohjelman kuudennen kauden kilpailijoista. Penttilä avasi vuonna 2023 OnlyFans-tilin ja kertoo tienanneensa sisällöllään 450 000 dollaria alle vuodessa.https://www.iltalehti.fi/viihdeuutiset/a/b16f9497-6396-4bee-a640-02272e0641c1 Tilillään hän julkaisee eroottista sisältöä. ==Harrastukset== Penttilä harrastaa esteratsastusta ja hän on myös menestynyt kilpatasolla. Hän aloitti ratsastuksen viisivuotiaana ja kilpaili jo 8-vuotiaana. Penttilä on kertonut olevansa eläinten oikeuksien puolustaja, ja hän on aktiivinen Animalia- järjestön jäsen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Susanna Penttilä kertoo miten pääsi Playboy-lehteen Egorazzi 8.1.2011 Luokka:Suomalaiset julkisuuden henkilöt Luokka:Suomalaiset mallit Luokka:Playboy Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Turha julkkis

Turha julkkis on arkikieleen vakiintunut termi julkisuuden henkilöstä, joka on noussut kuuluisuuteen ilman, että on yltänyt yhteiskunnallisesti merkittäviin saavutuksiin. Englannin kielessä käytetään usein termiä Famous for being famous, suomeksi ”kuuluisa siitä että on kuuluisa”. Nämä henkilöt tunnetaan lähinnä suuren medianäkyvyytensä eivätkä niinkään työnsä tai saavutustensa ansiosta. ==Suomen turhimmat julkkikset -äänestys== Turhat julkkikset -yhdistys on järjestänyt vuosittain äänestyksen Suomen turhimmasta julkkiksesta. Vuodesta 1994 vuoteen 2001 äänestys järjestettiin yhteistyössä Radiomafian kanssa, sen jälkeen yhdistyksen Internet-sivuilla. Nykyisin Turhat Julkkikset ry eli (TuJu) valitsee itse - saamansa yleisöpalautteen perusteella - vuoden Turhimman Julkkiksen. Yhdistys on rekisteröity 14. lokakuuta 1993.Yhdistysnetti: rekisterinumero 159.386 Edellisen vuoden Turhin Julkkis valitaan aina seuraavan vuoden aprillipäivänä eli 1. huhtikuuta. == Turhat Julkkikset -äänestyksen voittajat == *1994 Ilkka Kanerva *1995 Carmen Mäkinen *1996 Matti Nykänen *1997 Linda Lampenius *1998 Sanna Suutari *1999 Satu Lappi *2000 Lola Odusoga *2001 Jasmin Mäntylä *2002 Joonas Hytönen *2003 Matti Nykänen (2.) *2004 Mi Grönlund *2005 Matti Nykänen (3.) *2006 Susan Ruusunen (ent. Kuronen) *2007 Rachel Kauppila *2008 Johanna Tukiainen *2009 Martina Aitolehti *2010 Carl Danhammer *2011 Johanna Tukiainen (2.) *2012 Nexar Antonio Flores ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Turhat Julkkikset ry: Voittajahistoria Luokka:Viihde
24 (luku)

24 (kaksikymmentäneljä) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 23 ja seuraa luku 25. == Matematiikassa == * 24 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku. * 24 on korkeasti yhdistetty luku, koska se on jaollinen kahdeksalla luvulla eli useammalla kuin mikään pienempi luku. * 24 on kolmas yhdeksänkulmioluku. * 24 on Harshad-luku binääri-, oktaali- ja kymmenjärjestelmässä. * 24 on luvun 4 kertoma: 4!. * 24 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: 11+13. * 24 voidaan muodostaa kahden neliöluvun erotuksena kahdella tavalla: 5^2-1^2 ja 7^2-5^2.24 Twenty-Four XXIV * 24. neliöpyramidiluku eli 24 ensimmäisen neliöluvun summa on myös neliöluku: 1^2+\ldots+24^2=70^2. Tämä on ainoa ratkaisu ns. ”tykinkuulaongelmaan” yhden tykinkuulan ratkaisun lisäksi.Cannonball Problem – Wolfram MathWorld * 24 voidaan kirjoittaa palindromina roomalaisilla numeroilla: \text{IV}\times\text{VI}. * 24 on jaollinen tekijöidensä määrällä eli kahdeksalla. * Kuboktaedrissa ja rombidodekaedrissa on 24 särmää. == Luonnontieteissä == * Jaksollisessa järjestelmässä 24 on kromin järjestysluku. * Magnesium-24 on magnesiumin vakaa isotooppi. * Kalsium-44 ja titaani-46 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 24. * Lukuja 1024 ja 10−24 vastaavat SI-etuliitteet ovat jotta (tunnus Y) ja jokto (tunnus y). Ne olivat vuoteen 2022 saakka suurin ja pienin SI-etuliite. == Teknologiassa == * Elokuvien yleisin kuvataajuus on 24 kuvaa sekunnissa. * Monien tietokoneiden värisyvyys on 24 bittiä. * Suomessa lasten sähköisten lelujen jännite saa olla enintään 24 volttia.Leluasetus 891/1990, 21 § – Finlex * Consolidated B-24 Liberator oli amerikkalainen pommikone. == Muissa yhteyksissä == * Vuorokaudessa on 24 tuntia. * Jalometallien pitoisuuden yksikkö karaatti vastaa yhtä kahdeskymmenesneljäsosaa painosta. * Kreikan kielen aakkosissa on 24 kirjainta. * 24 on televisiosarja. * Valtatie 24 kulkee Lahden ja Jämsän välillä. * Eurooppatie E24 kulkee Yhdistyneessä kuningaskunnassa. * Backgammon-laudalla on 24 kolmiota eli kiilaa. * Grover Cleveland oli Yhdysvaltojen 24. presidentti. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Luonnolliset luvut
Karaatti

Karaatti (lyhenne ka) on jalokivien massan mittaamiseen käytetty yksikkö, suuruudeltaan 200 milligrammaa. Nykyisen suuruiseksi sen vahvisti neljäs yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 1907. Aikaisemmin se on ollut eri maissa hieman eri suuri, esimerkiksi Britanniassa ja Yhdysvalloissa 205,3 mg. Sana karaatti tulee italian kielen sanasta ”carato”, kreikan kielestä ”keration” tai arabian kielestä ”qirat”. Kaikki nämä sanat tarkoittavat johanneksenleipäpuun siementä, joita käytettiin vaakojen vastapainoina itämaisissa basaareissa. Johanneksenleipäpuun siemenien uskottiin olevan luonnostaan aina saman painoisia. Tarkkuusvaaoilla tehdyt mittaukset ovat kuitenkin osoittaneet, ettei johanneksenleipäpuun siemenen paino ole muihin kasveihin verrattuna poikkeuksellisen tarkoin vakio. ==Lähteet== Luokka:Gemmologia Luokka:Massan yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Edgar F. Codd

Edgar Frank ”Ted” Codd (19. elokuuta 1923 Portland – 18. huhtikuuta 2003 Williams Island) oli englantilainen tietojenkäsittelytieteen tutkija, joka teki mittavan työn tietokantojen käytännön ja teorian parissa. Erityisesti mainittava on relaatiotietokantojen relaatiomallin kehitys. == Elämäkerta == Edgar F. Codd syntyi Englannin Portlandin saarella Dorsetin rannikolla. Hän opiskeli matematiikkaa ja kemiaa Oxfordin yliopistossa ennen asepalvelustaan Kuninkaallisten ilmavoimien pilottina toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1948 hän muutti New Yorkiin työskennelläkseen IBM:llä matemaattisena ohjelmoijana. 1953 Codd muutti Ottawaan senaattori Joseph McCarthyn vihastuttamana. Vuosikymmenen kuluttua Codd palasi Yhdysvaltoihin ja väitteli tietojenkäsittelytieteen tohtoriksi Michiganin yliopistossa Ann Arborissa. Kaksi vuotta myöhemmin hän muutti Kalifornian San Joséen työskentelemään IBM:n Almaden-tutkimuskeskuksessa. Hän työskenteli San Joséssa 1980-luvulle asti. 1990-luvulla hänen terveytensä heikkeni ja hän lopetti työnteon. Codd sai työstään Turingin palkinnon vuonna 1981. Edgar F. Codd kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Williams Islandilla Floridassa 79-vuotiaana. == Ura == 1960- ja 1970-luvuilla Codd työskenteli tiedon järjestämisen teorioidensa parissa. Coddin artikkeli A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks julkaistiin vuonna 1970 Communications of the ACM -lehdessä. Coddin pettymykseksi IBM oli kovin hidas toteuttamaan hänen suunnitelmiaan ja tämän vuoksi kilpailijat ehtivät ensin. Esimerkiksi Larry Ellison rakensi Oracle- tietokannan Coddin ideoiden pohjalta. Codd jatkoi relaatiomallinsa kehittämistä ja laajentamista, välillä myös yhteistyössä Chris Daten kanssa. Tietokannan normalisoinnissa käytettävä Boyce-Codd -normaalimuoto on nimetty Coddin mukaan. Edgar Codd myös lanseerasi termin OLAP ja kirjoitti online- analyyttisen käsittelyn kaksitoista lakia. Codd teki myös työtä soluautomaattien parissa. Vuonna 2004 SIGMOD (Association for Computing Machinery's Special Interest Group on Management of Data) nimesi korkeimman palkintonsa, SIGMOD Innovations -palkinnon, Coddin mukaan. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset tietojenkäsittelytieteilijät Luokka:Tietotekniikan kehittäjät Luokka:IBM:n henkilöstö Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet Luokka:Turing-palkinnon saajat
Landtag (Liechtenstein)

Liechtensteinin maapäivät (saks. Landtag des Fürstentums Liechtenstein) on Liechtensteinin ruhtinaskunnan parlamentti. Maapäivillä on 25 kansan suorissa vaaleissa valitsemaa edustajaa ja ne ovat näin ollen kansainvälisessä vertailussa hyvin pieni kansanedustuslaitos. Vaalit järjestetään neljän vuoden välein. Maapäivät kokoontuvat kahdeksasta kymmeneen kertaan vuodessa aina yhdestä kolmeen päivään kerrallaan, riippuen kulloisestakin työmäärästä. Tavallisesti istunnot ovat julkisia ja ne esitetään suorana lähetyksenä kansallisella televisiokanavalla. Joskus istunnot ovat suljettuja, esimerkiksi silloin, kun käsitellään vaikkapa maapäivien työntekijöiden asioita (palkkoja jne.) tai hallitus esittää luottamuksellista tietoa, valtiosalaisuuksia. Laeista on päätettävä julkisissa istunnoissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Liechtensteinin politiikka Luokka:Kansalliset parlamentit
Lääketieteellinen fysiikka

Lääketieteellinen fysiikka käsittelee fysiikan lääketieteellisiä sovelluksia. Tärkeimmät fysiikan suorat sovellukset lääketieteeseen ovat lääketieteelliset kuvantamismenetelmät (katso myös: radiologia) ja sädehoito. Epäsuoremmin fysiikka tukee lääketiedettä esimerkiksi löytämällä uusia mittausmenetelmiä, joista mittaus- ja anturitekniikka kehittää fysiologisiin mittauksiin käyttökelpoisia välineitä. Lääketieteellisen fysiikan alalla sairaaloissa toimii sairaalafyysikoita. Sairaalafyysikot työskentelevät erityisesti säteilyn lääketieteellisen käytön vastuuhenkilöinä sädehoidossa ja käytettäessä radioaktiivisia isotooppeja kuvantamis- tai hoitotarkoituksiin, mutta myös teknisinä asiantuntijoina muun muassa fysiologisissa mittauksissa ja lääketieteellisiä laitteita hankittaessa. Sairaalafyysikon ammatti on Suomessa nimikesuojattu vain Valviran hyväksymän erikoistumiskoulutuksen suorittaneista käytettäväksi. Vastaavia rajoituksia sairaalafyysikon ammatin harjoittamiselle ilman osoitettua pätevyyttä on useissa muissa maissa. Alalla toimii muun muassa Lääketieteellisen fysiikan ja tekniikan yhdistys. Lääketieteellistä fysiikkaa on mahdollista opiskella muun muassa Itä-Suomen yliopistossa.Lääketieteelisen fysiikan maisteriohjelma, Itä-Suomen yliopisto ==Aiheesta muualla== *Suomen fyysikkoseura, Lääketieteellisen fysiikan jaosto. *Itä-Suomen yliopiston sovelletun fysiikan laitos ==Lähteet== Luokka:Lääketiede Luokka:Sovellettu fysiikka Luokka:Monitieteiset tutkimusalat
Saksan Samoa

Saksan Samoa () oli Saksan lyhytkestoinen protektoraatti vuodesta 1900 vuoteen 1914 (de facto) ja vuoteen 1920 (de jure), käsittäen Apoliman, Manonon, Savai’in sekä Upolun saaret, jotka ovat kaikki nykyään osa itsenäistä valtiota Samoaa, aikaisemmalta nimeltään Länsi-Samoa. Samoa oli Saksan viimeinen siirtomaa Tyynellämerellä. Se oli myös Saksan ainoa siirtomaa Tyynellämerellä, lukuun ottamatta Kiautschouta Kiinassa, jota hallittiin erikseen Saksan Uudesta-Guineasta. ==Katso myös== *Saksan Samoan valloitus ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Entiset protektoraatit Luokka:Oseanian entiset valtiot Samoa Luokka:Samoan historia
Samoan saaristo

Samoan saaristo sijaitsee Polynesiassa, eteläisellä Tyynellämerellä. Siihen kuuluu 20 saarta, joista pituuspiirin 171° W itäpuolella sijaitsevat kuusi saarta kuuluvat Yhdysvalloille, ja yhdeksän asuttua ja viisi asumatonta saarta pituuspiirin länsipuolella muodostavat itsenäisen Samoan valtion. 1800-luvun lopulla Britannia, Saksa ja Yhdysvallat tavoittelivat saaristoa itselleen. Vuoden 1889 Berliinin sopimuksella ne takasivat saaristolle itsenäisyyden, mutta vuonna 1899 nämä kolme valtiota tekivät uuden sopimuksen, jolla saaret jaettiin Saksan ja Yhdysvaltojen kesken. Saksan puoli on nykyisin itsenäinen Samoa ja Yhdysvaltojen puoli on Amerikan Samoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Amerikan Samoa Luokka:Samoan saaret
Liechtensteinin politiikka

Liechtensteinin ruhtinaskunta on perustuslaillinen monarkia. Maassa on yksikamarinen parlamentti, Landtag (), jonka 25 edustajaa valitaan vaaleissa neljän vuoden välein. Maan hallituksessa on pääministerin lisäksi neljä muuta ministeriä, jotka nimittää hallitseva ruhtinas. Maapäivillä on kolme puoluetta: Isänmaallinen liitto (Vaterländische Union, VU), Edistyksellinen kansanpuolue (Fortschrittliche Bürgerpartei, FBP) sekä Vapaa lista (Freie Liste, FL). ==Katso myös== *Liechtensteinin ruhtinas *Luettelo Liechtensteinin pääministereistä *Landtag * de:Liechtenstein#Politik
42

== Tapahtumia == * Ceuta liitettiin Roomaan * sataman rakennustyöt alkoivat Ostiassa == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:Ensimmäinen vuosisata