EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Yhdystie 2956

Yhdystie 2956 on Lahdesta Hollolaan johtava yhdystie. Se kulkee Lahdesta Teivaalta Jalkarannantienä Messilään, mistä se jatkuu Hollolan kirkonkylään. Rantatie on suosittu pyöräily- ja ulkoilureitti Hollolan perinnemaiseman johdosta.Eduskunta: Määrärahan osoittaminen kevyen liikenteen väylän rakentamiseen Hollolan Rantatielle. Se alkaa Lahden linja-autoaseman kohdalla yhdestä Lahden ruuhkaisimmista risteyksistä. Tällä kohdalla se on Jalkarannantie. Tie 2956 menee Jalkarannan halki ja siitä edelleen Hollolan puolelle Messilään, jossa Jalkarannantie vaihtuu Rantatieksi. Se kulkee Vesijärven rantaa pitkin ja johtaa Hollolan kirkolle. Kevyen liikenteen väylä on pitkään ollut Tielaitoksen ja Hollolan kunnan ykköshanke alueella. Yhdystie 2956 ja yhdystie 3161 sekä Jarvalantie, kantatie 54, valtatie 12, Tiilikankaantie, Terveystie, Messiläntie, ja Lahdenkatu (entinen Savon valtatie) muodostavat Hollolan kulttuuritien. ==Nähtävyydet== Yhdystie 2956:n, joka muodostaa kolmasosan Hollolan kulttuuritiestä, varrella on useita eri nähtävyyksiä, jotka on mainittu sivun oikeassa laidassa. Nähtävyydet jatkuvat yhdystie 3161:n varrella palattaessa Hollolan kirkonkylästä takaisin valtatie 12:n varteen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Hollolan kulttuurireitti *http://www.hollola.fi/keskus/matkailu/Hollolan_kulttuuritie.pdf luokka:Lahden liikenne Luokka:Hollolan liikenne 2956
TanDEM-X

TandDEM-X (TerraSAR-X-Add-on for Digital Elevation Measurements) on toinen Saksan avaruusjärjestön (DLR) ja EADS Astriumin yhteisrahoituksella toteutettava kaukokartoitussatelliitti, sen on TerraSAR-X:n sisaralus. Se laukaistiin avaruuteen 21. kesäkuuta 2010 venäläisellä Sojuz-kantoraketilla Baikonurin kosmodromilta. Päätös toisen TerraSAR-X-perheen satelliitin rakentamisesta julkistettiin vuoden 2006 ILA-ilmailunäyttelyssä Berliinissä. Satelliitin hinnan sanottiin aiemmin olleen noin 85 miljoonaa euroa, josta DLR rahoittaa 56 miljoonaa euroa. Kesällä 2011 DLR sanoo satelliitin maksaneen 165 miljoonaa euroa, josta 75% tuli DLR:ltä ja 25% oli yrityksen omarahoitusta, jolla yritys sai yksinoikeuden satelliitin keräämän datan myyntiin. archive.today 26.5.2012 Datan myynti on ollut paljon vähäisempää kuin Astrium Services -yritys oli odottanut. Suomalainen DA-Design Oy suunnitteli ja rakensi osan satelliitin SAR-tutkan komponenteista. Data tulee DRL:n tutkimuskäyttöön ja Astriumin kautta kaupalliseen myyntiin. Yhteistoiminnassa TerraSAR-X/TanDEM-X-satelliittipari kuvaa koko maapallon maapinnan (150 miljoonaa neliökilometriä) kahdessa ja puolessa vuodessa. Kuvan resoluutio on 12 metriä. Maan pinnankorkeuden satelliitit mittaavat 2 metrin tarkkuudella. ==Katso myös== * TerraSAR-X, alus, jonka kopio TanDEM-X on * TerraSAR-X2, TerraSAR-X:n kaavailtu seuraajasatelliitti ==Lähteet== == Aiheesta muualla== * * * * * Luokka:Kaukokartoitussatelliitit Luokka:Vuoden 2010 avaruustoiminta
Jytä

Jytä oli 1970-luvun alussa Suomessa käytetty termi hard rockista ja heavy metalista. Jytäyhtyeiksi kutsuttiin Led Zeppelinin, Deep Purplen ja Uriah Heepin kaltaisia hard rock -yhtyeitä. Yleisradiossa oli esimerkiksi ohjelma nimeltä Purkkaa ja jytää. Purkka oli kevyempää popmusiikkia. Myöhemmistä artisteista jytämusiikin edustajaksi voidaan laskea suomalainen Jukka ja Jytämimmit. == Lähteet == Luokka:Metallimusiikkiin liittyvät käsitteet Luokka:Rockin tyylilajit
Abdullahi Danjouma

Abdullahi Danjouma (s. 17. elokuuta 1988) on nigerialainen jalkapalloilija. Hän on pelannut myös Suomessa, edustaen silloin Kakkosessa pelannutta TP- Seinäjokea. Danjouma on pelannut Nigerian U20-maajoukkueessa 6 peliä, joissa on syntynyt kolme maalia. Hän kävi keväällä 2007 testissä VPS:n, FC Hakan sekä FC InterinRafael rankaisi tehotonta Interiä liigajoukkueissa. Ennen Suomeen tuloaan hän pelasi Nigerian liigan Festac FC:n joukkueessa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Pelaajakortti Luokka:Nigerialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Folos

Folos (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa viisas kentauri ja Herakleen ystävä, joka asui luolassa Pelion-vuorella tai sen lähettyvillä. Neljännen urotyönsä aikana matkalla sieppaamaan Erymanthoksen villisikaa Herakles poikkesi ystävänsä luolassa. He aterioivat yhdessä – vaikkakin Folos söikin lihansa raakana ja Herakles kypsennettynä – ja Herakles pyysi saada viiniä, jonka Folos oli Dionysokselta saanut. Viinin vahva tuoksu houkutteli paikalle myös muita kentaureja, jotka tulivat viinin aromista raivopäisiksi ja hyökkäsivät saadakseen sitä myös itselleen.Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 4.12.3-7 (engl. käännös) Herakles ampui niitä Hydran vereen kastetuilla myrkytetyillä nuolillaan tappaen niistä useita, jolloin kentaurit perääntyivät aina Kheironin luolalle asti. Herakles osui myös tähän harhalaukauksellaan, jolloin Kheiron luopui kuolemattomuudestaan päästäkseen tuskistaan eroon. Folos oli utelias tietämään, miten nuolet pystyivät aiheuttamaan niin paljon kuolemaa, ja poimi yhden niistä ylös. Hänkin kuitenkin kuoli onnistuttuaan pudottamaan ihmettelemänsä nuolen jalalleen siten myrkyttäen itsensä. Herakles hautasi hänet suurin menoin vuoren juurelle.Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 4.12.8 (engl. käännös) Foloksesta sai nimensä Foloin metsä, johon tapahtumat olisivat sijoittuneet. Hyginus mainitsee mahdollisuudesta, että Zeus olisi asettanut Foloksen kentaurin tähtikuvioksi taivaalle, mutta kuten hän itsekin mainitsee, kysymyksessä lienee ennemmin Kheiron.Hyginus: Astronomica ii.38 (engl. käännös) == Lähteet == Luokka:Kentaurit
Kritolaos

Kritolaos (, k. ennen 111 eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. == Elämä == Kritolaos oli kotoisin Faseliksesta ja eli 82-vuotiaaksi. Hän opiskeli filosofiaa Ariston Keoslaisen oppilaana, ja hänestä tuli yksi peripateettisen koulun johtajia puhujantaitojensa sekä oppineisuutensa ja moraaliopetustensa ansiosta. Tutkijat ovat kuitenkin olleet erimielisiä siitä, tuliko hänestä koulun johtaja välittömästi Aristonin jälkeen, koska todisteet ovat ristiriitaisia. Kritolaoksen elämän yksityiskohtia ei tunneta kovin hyvin, ja hänen elämästään tunnetaan vain yksi tapahtuma. Ciceron mukaan ateenalaiset lähettivät hänet yhdessä akatemialaisen Karneadeen ja stoalaisen Diogenes Babylonialaisen kanssa Roomaan vuosina 156-155 eaa. esittämään vastalause Ateenalle määrätystä 500 talentin sakosta Oropoksen tuhoamisen vuoksi. Nämä kolme lähettilästä luennoivat filosofiasta Roomassa sellaisella menestyksellä, että Cato huolestui ja järjesti heidän häätönsä kaupungista. == Filosofia == Kritolaos oli yleisesti lojaali peripateettisen koulun perinteisille opetuksille,Cicero, De fin. v. 5 "C. imitari antiquos voluit" mutta joissakin asioissa hän esitti edeltäjistään poikkeavia opetuksia. Hän esimerkiksi katsoi, että nautinto oli pahaaAulus Gellius, Noctes Atticae, ix. 5. 6 ja että sielu koostuu eetteristä. Olemassaolon päättyminen oli hänelle täydellisyyden saavuttamista luonnollisessa elämässä, ja se sisälsi sekä sielun ja ruumiin hyveet että kaikki ulkoiset hyvät asiat. Cicero sanoi teoksessaan Keskusteluja Tusculumissa, että sielun hyveet olivat hänestä täysin ylivertaisia muihin hyviin asioihin verrattuna ("tantum propendere illam bonorum animi lancem"). Kritolaos puolusti peripateettista käsitystä kaikkeuden ikuisuudesta ja ihmiskunnan tuhoutumattomuudesta stoalaisia vastaan. Asioiden luontaisessa järjestyksessä ei tapahtunut hänelle havaittavia muutoksia; ihmiskunta jatkaa elämäänsä luonnolta saamiensa kykyjen mukaan, eivätkä yksittäiset paheet, vaikka ovatkin kohtalokkaita yksilöille, voi vahingoittaa kokonaisuutta. Aivan kuten on absurdia olettaa, että ihminen olisi vain maasyntyinen, samoin olisi mahdotonta ajatella hänen tuhoutuvan lopulta. Maailman, ikuisen järjestyksen ilmentymänä, täytyy itsessään olla ikuinen. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Peripateettiset filosofit
Matti Lonkainen

Matti Lonkainen (synt. Lonkanen, 14. huhtikuuta 1874 Tohmajärvi – 14. marraskuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1918. Lonkainen sai sisällissodan jälkeen kahden vuoden vankeusrangaistuksen, vaikkei osallistunut punaisten toimintaan. Hän kuoli vankeudessa marraskuussa 1918. == Elämä == Lonkaisen vanhemmat olivat talollinen Petter (Pekka) Lonkanen (1840−1881) ja Maria Tuomaantytär Seppänen (s. 1842). Isänsä kuoltua hän joutui kerjuulle ja työskenteli myöhemmin rautateillä, kivimiehenä sekä maatyöläisenä, kunnes hankki pientilan Värtsilän Kakunkylästä. Lonkainen liittyi SDP:n jäseneksi vuonna 1904 ja ryhtyi puolueen agitaattoriksi Pohjois-Karjalaan 1907. Eduskuntaan hänet valittiin vuonna 1909. Sisällissodan käynnistyessä Lonkainen valittiin Työväen pääneuvoston varajäseneksi, mutta hän ei osallistunut sen toimintaan. Lonkainen vangittiin Helsingissä sodan päättymispäivänä 16. toukokuuta 1918 hänen ollessaan matkalla eduskunnan istuntoon. Kaupunginviskaali Adolf Mesterton kuulusteli Lonkaista seuraavana päiväna Helsingin lääninvankilassa ja totesi ettei hän ollut mukana punaisten toiminnassa. Lonkainen pidettiin siitä huolimatta vangittuna ja lokakuussa valtiorikosoikeus langetti hänelle 2 vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksesta. Syyksi katsottiin Lonkaisen syksyllä 1917 allekirjoittama Me vaadimme -julistus sekä 24. tammikuuta 1918 laadittu SDP:n eduskuntaryhmän julistus, jota niin ikään pidettiin vallankumouksellisena. Lonkainen ei kuitenkaan ollut paikalla kyseisessä eduskuntaryhmän kokouksessa. Väinö Tannerin ja Hannes Ryömän todistajanlausuntojen mukaan Lonkainen vastusti aseellista kapinaa jo syksystä 1917 lähtien ja kieltäytyi sodan aikana kaikista kansanvaltuuskunnan tarjoamista tehtävistä yrittäen päästä matkustamaan kotiseudulleen. Pitkään sairastanut Lonkainen siirrettiin marraskuussa Sörnäisten kuritushuoneesta Helsingin Kirugiseen sairaalaan, jossa hän kuoli 14. marraskuuta 1918. Lehtitietojen mukaan syynä oli umpisuolentulehdus. Lonkaisen vankilapäiväkirjaa säilytetään Työväen Arkistossa. == Perhe == Lonkaisen puoliso oli Ilomantsissa syntynyt Helena Karhapää (1885−1973), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1906. Pariskunnalle syntyi viisi lasta. == Aiheesta muualla == Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri Luokka:Työväen pääneuvoston jäsenet Luokka:Suomen sisällissodan terrorin uhrit Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Ariston

Ariston () oli antiikin kreikkalainen nimi. Se voi viitata seuraaviin: * Ariston (500-luku eaa.), Spartan kuningas * Ariston (400/300-luku eaa.), tragediakirjailija, Sofokleen poika * Ariston Aleksandrialainen (100-luku/1. vuosisata eaa.), peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi * Ariston Khioslainen (n. 320–250 eaa.), stoalainen filosofi * Ariston Keoslainen (200-luku eaa.), peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi * Ariston, Indesit Companyn tuotemerkki
Ariston Keoslainen

Ariston Keoslainen (, myös tunnettu nimellä Ariston Julislainen; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän toimi koulun johtajana noin vuodesta 230 eaa. lähtien ja toimi siis todennäköisesti Lykon Troaslaisen seuraajana. Häntä ei tule sekoittaa lähes saman nimiseen stoalaiseen filosofiin, Ariston Khioslaiseen. Aristonin teoksiin sisältyy dialogeja sekä Herakleitoksen, Sokrateen ja Epikuroksen elämäkerrat. Sen lisäksi hän on tallettanut peripateettisen koulukunnan johtajien testamentit. Eräistä teoksista ei tiedetä, onko ne kirjoittanut Ariston Keoslainen vai hänen stoalainen kaimansa. Teoksista on säilynyt katkelmia.Aristo of Ceos: Text, Translation, and Discussion (Rutgers University Studies in Classical Humanities) == Lähteet == Luokka:Peripateettiset filosofit
Halo (albumi)

__NOTOC__ Halo on Jonna Tervomaan aikuisiän neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 16. huhtikuuta 2004. Levy debytoi Suomen virallisen listan toisella sijalla, ja se pysytteli listalla yhteensä 34 viikon ajan. == Kappaleet == == Muusikot == * Jonna Tervomaa – laulu * Jussi Jaakonaho – kitarat, koskettimet, lyömäsoittimet * Tero Mikkonen – rummut, lyömäsoittimet * Kim Rantala – koskettimet * Jonne von Hertzen – basso === Vierailevat muusikot === * Sanna Salmenkallio, Paula Tuukkanen, Laura Kajander-Fiestas – jouset (9, 10) * Knipi, Mikko Mäkelä, Heikki Tikka – taustalaulut (2, 7) * Miikka Paatelainen – lap steel (5) * Markus Nordenstreng – huuliharppu (3) == Arvostelut == * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == * * Levyn kansivihko === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laulujen sanat Jonna Tervomaan nettisivulta Halo Halo Luokka:Jussi Jaakonahon tuottamat albumit
Omaninlahti

Omaninlahti (; khalīj ʿumān, ;daryā-ye ʿomān) on oikeastaan Intian valtameren sivumeri tai salmi, joka yhdistää Arabianmeren Hormuzinsalmen kautta Persianlahdelle. Omaninlahden pohjoisranta kuuluu Iranille ja Pakistanille, lounaisrannalla ovat Arabiemiirikunnat ja Oman. Noin 560 kilometriä pitkä Omaninlahti on itäpäästään noin 320 kilometriä leveä. Omaninlahden luoteisrajalla, ennen Persianlahden suun Hormuzinsalmen kapeinta osaa, meriväylä on kaventunut jo noin 85 kilometrin levyiseksi. Merialueella kalastetaan jonkin verran, mutta strategisesti keskeistä on Omaninlahden tarjoama meritie Persianlahden öljyntuotantoalueelle. Maailman tärkeimmillä öljyntuoja- ja viejämailla on siksi suuri kiinnostus alueen turvallisuudesta. == Merialueen rajat == Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määrittelee Omaninlahden rajat seuraavasti (1953): * Luoteisraja: Arabian niemimaan rannalla olevan Ràs Limahin (25°57’ N) ja Iranin rannan Ràs al Kuhin (25°48’ N) välinen linja. * Kaakkoisraja: Arabian niemimaan itäkulmassa olevaa Omanin Ras Haddin niemeä (Ràs al Hadd, 22°32’ N) ja Pakistanin Jiwaninniemeä (Ràs Jiyùni, 61°43’ E) yhdistävä linja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lahdet Luokka:Omanin vesimuodostumat Luokka:Arabiemiraattien vesimuodostumat Luokka:Iranin vesimuodostumat Luokka:Pakistanin vesimuodostumat
Viivalla

Viivalla on Jonna Tervomaan vuonna 2001 ilmestynyt aikuisiän kolmas albumi. Levy oli Suomen virallisella albumilistalla kaikkiaan kolmen viikon ajan, parhaimmillaan viidentenä. == Kappaleet == Kaikki kappaleet sanoittanut Jonna Tervomaa sekä sovittanut Jaakonaho, Mikkonen, Rantala, von Hertzen sekä Tervomaa, ellei toisin mainittu. # # # # # # # # # # # # == Muusikot == * Jonna Tervomaa – laulu, koskettimet * Jussi Jaakonaho – kitara, koskettimet, lyömäsoittimet * Tero Mikkonen – rummut, lyömäsoittimet * Kim Rantala – koskettimet * Jonne von Hertzen – basso, taustalaulu === Vierailevat muusikot === * Aleksi Ahoniemi – saksofoni (6) * Jukka Eskola – trumpetti, flyygelitorvi (3, 6) * Niko Kokko – pasuuna (3) * Jay Kortehisto – pasuuna (6) * Timo Lassy – saksofoni (3) * Tuure Kilpeläinen – huuliharppu (4) * Lasse Kurki – taustalaulu (4, 9) == Arvostelut == * City.fi: City.fi * Nyt.fi: Nyt.fi * Soundi: Soundi == Lähteet == * Levyn kansivihko === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laulujen sanat Jonna Tervomaan nettisivuilta Luokka:Vuoden 2001 albumit Luokka:Jonna Tervomaan albumit Luokka:Jussi Jaakonahon tuottamat albumit
Dimitrovgrad (Venäjä)

Dimitrovgrad () on kaupunki Venäjällä Uljanovskin alueella Melekesjoen rannalla. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2010 122 580 henkilöä. ==Historia== Kaupunki perustettiin 1700-luvun alussa läheisen joen mukaisesti nimellä Melekess (Мелекесс) läheisen panimon työntekijöille. Panimo sulki ovensa 1848. 1900-luvulle tultaessa kylän asukasluku oli noin 8 500. 15\. heinäkuuta 1972 kaupunki nimettiin uudelleen Dimitrovragidiksi bulgarialaisen kommunistijohtaja Georgi Dimitrovin mukaan. ==Teollisuus== Dimitrovgradin pääelinkeinoihin kuuluu varaosa-, matto- ja kemikaaliteollisuus. Kaupungin suurin työllistäjä on vuonna 1956 perustettu valtion ydinvoiman tutkimuskeskus, joka on nykyään Rosatom-konsernin ydinvoimalayhtiö Atomenergopromin 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö NIIAR (),. Sen toimitilat ja ydinreaktorit sijaitsevat noin 6 kilometrin päässä kaupungista. Yksi tutkimuskeskuksen kahdeksasta reaktorista tuottaa kaupungille kaukolämpöä. ==Lähteet== Luokka:Uljanovskin alueen kaupungit
Karttakeppi

pienoiskuva|Yhdysvaltain puolustusministeri Robert McNamara osoittaa karttakepillä Vietnamin karttaa vuonna 1965. Karttakeppi on puusta tai muusta materiaalista valmistettu osoitinväline, jota käytetään koulussa. Nimensä mukaisesti karttakepillä on helppo osoittaa kartasta tai opetustaulusta eri asioita. Aiemmin karttakeppiä käytettiin myös oppilaiden rankaisemiseen näpäyttämällä karttakepillä oppilasta sormille tämän pitäessä sormiaan pulpetilla. Karttakepit ovat läpimitaltaan usein noin 1–2 cm paksuja ja niiden pituus on noin 1–1,5 metriä. Nykyisin karttakepin korvikkeena käytetään yleisesti laserosoitinta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Opetustekniikka Luokka:Sauvat
Dimitrovgrad

Dimitrovgrad voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Dimitrovgrad, kaupunki Bulgariassa * Dimitrovgrad, kaupunki Venäjällä * Dimitrovgrad, kaupunki Serbiassa.
Noginsk

Noginsk () on kaupunki Venäjällä Moskovan alueella Kljazmajoen rannalla. Sen asukasluku on 99 762 (2010). thumb|left|210px|Näkymä kaupungin keskusaukiolle thumb|right|240px|Noginskin kaupungintalo thumb|left|210px|Kaupungin rautatieasema ==Historiaa== Kaupunki perustettiin 1389 nimellä Rogoži, ja myöhemmin sitä kutsuttiin nimellä Bogorodsk. Vuonna 1930 siitä tuli Noginsk kommunistien tekstiilijohtaja Viktor Noginin mukaan. Eräät kaupungin vanhat yritykset, kuten Bogorodskin panimot (Bogorodkavtotransk) kantavat yhä kaupungin vanhaa nimeä. ==Teollisuus ja liikenne== Noginskin tärkeimpiä tuotteita olivat ennen puuvilla, silkki ja villa, mutta nykyään kaupungin teollisuus tuottaa ennen muuta keramiikka, kalaa ja kalasäilykkeitä, panimotuotteita sekä rakennustarvikkeita. Noginsk on tärkeä maantietavaraliikenteen solmukohta. Kaupunkiin ollaan rakentamassa uutta moottoritietä, joka toimisi rahtiliikenteen vaihtoehtona Gorkin moottoritielle Kiinasta Eurooppaan. Vladimir Hatov on toiminut Noginskin pormestarina vuodesta 2005 lähtien. ==Lähteet== Luokka:Moskovan alueen kaupungit
Diogenes Babylonialainen

Diogenes Babylonialainen (myös Diogenes Seleukeialainen, Diogenes Stoalainen; ; n. 240-152 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. == Elämä == Diogenes syntyi Seleukeiassa, Babyloniassa. Hän opiskeli filosofiaa Ateenassa Khrysippoksen oppilaana, ja seurasi Zenon Tarsoslaista stoalaisen koulukunnan johdossa. Hänen oppilaisiinsa kuului Panaitios. Filosofiassa hän vaikuttaa seuranneen läheisesti Khrysippoksen opetuksia, erityisesti dialektiikassa, jossa hänen kerrotaan opettaneen akatemialaista Karneadesta.Cicero, Acad. ii. 30, De oratore ii. 38 Diogenes lähetettiin yhdessä Karneadeen ja peripateetikko Kritolaoksen kanssa Roomaan esittämään vetoomus Ateenalle Oropoksen tuhoamisesta määrättyä 500 talentin sakkoa koskien. Lähettiläät pitivät aluksi epideiktisiä eli esittäviä puheita yksityisissä kokoontumisissa ja myöhemmin Rooman senaatissa. Diogenes miellytti yleisöä selvällä ja hillityllä puhetyylillään.Aulus Gellius, vii. 14; Cicero, Acad. ii. 45 Lukianoksen mukaan Diogenes kuoli 88-vuotiaana.Lukianos, Macrob. 20 Koska Ciceron teoksessa Vanhuudesta hänestä puhutaan edesmenneenä, hänen on täytynyt kuolla ennen vuotta 151 eaa.Cicero, Cato Maior de senectute (Vanhuudesta) 7 == Filosofia == Cicero kutsui Diogenesta "suureksi ja merkittäväksi stoalaiseksi".Cicero, De officiis iii. 12 Epikurolaiselta Filodemokselta Papyrusten huvilassa säilyneissä papyruksissa Diogenesta käsitellään useammin kuin ketään muuta filosofia Epikuroksen itsensä jälkeen.Obbink, D., "Craft, Cult, and Canon in the Books from Herculaneum," in Philodemus and the New Testament World (Leiden: Brill, 2004), p. 73-84. Diogenes kirjoitti useita teoksia, joista ei tiedetä kuitenkaan juuri muuta kuin niiden nimiä: # Dialektiikan taito () (Diogenes Laertios, vii. 51) # Ennustamisesta (Cicero, De divinatione i. 3, ii. 43) # Athene-jumalattaresta, jonka synnyn Diogenes selitti Khrysippoksen tavoin fysiologisesti (Cicero, De natura deorum i. 15) # Sielun hallitsevasta periaatteesta () (Galenos) # Kielestä (; Diogenes Laertios vii. 55), joka vaikuttaa käsitelleen kielifilosofiaa # Hyvästä syntyperästä (), useita kirjoja (Athenaios iv. p. 168) # Laeista (), useita kirjoja, joista ensimmäistä Athenaios lainaa (xii. s. 526; Cicero, De legibus iii. 5, jossa "Dio" on väärinkirjoitettu "Diogenes") Cicerolta voidaan päätellä, että Diogenes kirjoitti myös muista aiheista, kuten velvollisuuksista ja korkeimmasta hyvästä.Cicero, De officiis iii. 12, 13, 23; De finibus iii. 10, 15C.F. Thiery, Dissertatio de Diogene Babylonio, (Louvain, 1830), s. 17, jne., & Pars posterior, s. 30, jne. == Lähteet == * Smith, William: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (1867) === Viitteet === Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Stoalaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Dave Lepard

Dave Lepard (oik. David Roberto Hellman, 28. toukokuuta 1980 – 13. tammikuuta 2006 Uppsala) oli ruotsalaisen Crashdïet-nimisen sleazerock-yhtyeen laulaja ja kitaristi. == Ura == 1990-luvun puolivälissä Dave oli vanhanaikaisen death- metalyhtyeen Warpathin laulaja ja soitti Charangoa. Hän perusti yhtyeen nimeltä Crashdïet vuonna 2000, mutta vuonna 2002 yhtye hajosi ja hän päätti jatkaa uuden kokoonpanon kanssa. Heidän musiikkinsa sai vaikutteita 1980-luvun glam/sleazerock-yhtyeistä kuten Mötley Crüe ja Guns N' Roses, ja yhtye sai kulttimaineen etenkin Ruotsissa. Crashdïet julkaisi neljä singleä debyyttialbumiltaan Rest In Sleaze. Hittejä Ruotsissa olivat: ”Riot In Everyone”, ”Breakin' The Chainz”, ”Knokk 'Em Down” sekä ”Its A Miracle”. Lepard teki kaikki yhtyeen kappaleiden tekstit. Sävellykset hän teki yhdessä soolokitaristi Martin Sweetin kanssa. == Kuolema == Masennuksesta kärsinyt Lepard löydettiin kotoaan Uppsalasta itsemurhan tehneenä 20. tammikuuta 2006. Crashdïetin muut jäsenet basisti Peter London, kitaristi Martin Sweet sekä rumpali Eric Young julkaisivat seuraavanlaisen ilmoituksen nettisivuillaan: ”Tunnemme että haluamme jatkaa Crashdïetin kanssa, sillä se pitäisi Daven hengen elossa pitkän pitkän aikaa. Olisi häpeäksi olla julkaisematta tätä viestiä maailmanympäri ja antaa heidän tietää miltä oikean musiikin pitäisi kuulostaa!” Crashdïet kertoi 22. tammikuuta 2007 hankkineensa uuden laulajan, suomalaisen H. Olliver Twistedin. Lepardin äiti Lisbeth Hellman on perustanut stipendirahaston, josta pohjoismaiset yhtyeet voivat hakea taloudellista tukea uransa edistämiseen. Lepardin muistoksi on perustettu jokavuotinen Rest In Sleaze Festival nimeä kantava festivaali, joka järjestettiin ensimmäisen kerran tammikuussa 2007. ==Aiheesta muualla== *Dave Lepardin muistosivu *Crashdïetin kotisivu *Crashdïetin virallinen MySpace -sivusto *Dave Lepardin äidin Lisbeth Hellmanin ensimmäinen haastattelu Davesta (englanniksi) Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Ruotsalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Maarit Kaimio

Maarit Kaimio (o.s. Vuorenjuuri, s. 19. huhtikuuta 1941 Helsinki) on suomalainen antiikintutkija (filologi). Papyrologiaan ja kreikkalaiseen draamaan erikoistunut Kaimio oli Helsingin yliopiston Kreikan kielen ja kirjallisuuden professori 1976–2004. Hän toimi varadekaanina 1992–1994, 1995–1997 ja 2001–2003 ja oli klassillisen filologian laitoksen esimies 1992–2001. Kaimio valmistui filosofian kandidaatiksi Rooman kirjallisuudesta 1965 ja lisensiaatiksi 1968. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1970 Kreikan kirjallisuudesta. Kaimio toimi 1965–1968 klassillisen filologian assistenttina Turun yliopistossa, 1968–1972 Kreikan kirjallisuuden assistenttina ja 1972–1975 Kreikan kirjallisuuden dosenttina Helsingin yliopistossa. Helsingin yliopiston kreikantutkijat ovat laajalti perehtyneet papyrustekstien tulkitsemiseen. Siihen vaikutti 1900-luvulla ratkaisevasti professori Henrik Zilliacus, joka onnistui saamaan Suomeen edustavan kokoelman Egyptin Oksyrhynkhoksesta löytyneitä papyruksia. Myös Kaimio perehtyi papyrusten tulkintaan. Antiikin Kreikan draamaa Kaimio on tutkinut toisaalta kirjallisuuden ja kielen näkökulmasta sekä toisaalta teatteriesityksenä. Hän on suomentanut useita kreikkalaisia tragedioita ja rakkausromaaneita sekä osallistunut myös raamatunkäännöstyöhön. Kaimion puoliso on etruskologi Jorma Kaimio. He asuvat Rantasalmella vanhassa pappilassa. == Teoksia == * The Chorus of Greek Drama within the Light of the Person and Number Used (väitöskirja), Helsinki 1970. * Aiskhylos: Neljä tragediaa, kreikan kielestä suomentanut Maarit Kaimio, Helsinki 1975 * Characterization of Sound in Early Greek Literature, Helsinki 1977. * Fifty Oxyrhynchus Papyri (P. Oxy. Hels.) Helsinki 1979 (muut tekijät: Jaakko Frösén, Paavo Hohti, Jorma Kaimio ja Johan Henrik Zilliacus). * Antiikin kirjallisuus ja sen vaikutus, Helsinki 1982 (muut tekijät Teivas Oksala ja Hannu Riikonen). * Papyri Helsingienses I. Ptolemäische Urkunden‬, mit einem Beitrag von Stefan Grunert, Helsinki 1986 (muut tekijät: Jaakko Frösén, Paavo Hohti, Jorma Kaimio ja Johan Henrik Zilliacus). * Physical Contact in Greek Tragedy. A Study of Stage Conventions, Helsinki 1988. * Väkivalta antiikin kulttuurissa, toimittaneet Maarit Kaimio, Jaakko Aronen ja Juha Sihvola, Helsinki 1998. ==Lähteet== Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset antiikintutkijat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Neljä seinää

Neljä seinää on Jonna Tervomaan vuonna 1999 ilmestynyt aikuisiän toinen albumi. Levy oli Suomen virallisella listalla kaikkiaan kuuden viikon ajan - parhaimmillaan neljäntenä. == Kappaleet == Kaikki kappaleet sanoittanut Jonna Tervomaa sekä sovittanut Jussi Jaakonaho, ellei toisin mainittu. # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Jonna Tervomaa – laulu * Jussi Jaakonaho – kitara, koskettimet (1, 2, 7, 8), rhodes (3), lyömäsoittimet (3, 9, 10), synabasso (6, 12), urku (9) * Niko Kokko – basso, taustalaulu (2), laulu (4, 6), tamburiini (4) * Tero Mikkonen – rummut, lyömäsoittimet (1, 2, 5, 7, 9, 10) * Jyrki Tuovinen – synamanipulointi (1) * Teijo Tikkanen – piano (4, 10, 11), koskettimet (5, 6, 9, 12) * Anssi Växby – kontrabasso (6) * Kie von Hertzen – kitara (12) ==Lähteet== * * Levyn kansivihko == Kirjallisuutta == * ==Aiheesta muualla== * Laulujen sanat Jonna Tervomaan nettisivuilta Luokka:Vuoden 1999 albumit Luokka:Jonna Tervomaan albumit Luokka:Jussi Jaakonahon tuottamat albumit
Ranskan Grand Prix 2002

Ranskan Grand Prix 2002 oli Formula 1 -sarjan kauden 11. osakilpailu, joka ajettiin Ranskan Circuit de Nevers Magny-Cours'lla Magny-Cours'ssa 21. heinäkuuta 2002. Voitto oli Michael Schumacherin kauden kahdeksas. Voitollaan hän varmisti uransa viidennen mestaruuden jo tässä vaiheessa, ja nousi mestaruuksissa Juan Manuel Fangion tasolle. Koskaan aikaisemmin ei kukaan ole varmistanut mestaruuttaan näin aikaisessa vaiheessa kautta. McLaren-tallissa ajanut Kimi Räikkönen oli kilpailun viidenneksi viimeisellä kierroksella vielä johdossa ja niin ollen kiinni uransa ensimmäisessä osakilpailuvoitossa, kunnes Allan McNishin Toyotasta jäänyt öljyläikkä radan kolmanneksi viimeisessä mutkassa pudotti hänet Schumacherin taakse. Arrows joutui FIA:n tuomariston tutkintaan kuljettajiensa aika-ajosuorituksista, koska nämä ajoivat yhden aika-ajokierroksen, jolla olisivat päässeet kilpailuun, mikäli he eivät olisi hidastaneet viimeisellä sektorilla. Giancarlo Fisichella ajoi rajusti ulos lauantain harjoituksissa, ja jättäytyi kisasta lääkärin suosituksesta. ==Tulokset== Sija Nro Kuljettaja Talli Kierrokset Aika/Keskeytys Lähtöruutu Pisteet 1\. 1 Michael Schumacher Ferrari 72 1:32.09,837 s 2 10 2\. 4 Kimi Räikkönen McLaren-Mercedes 72 +1.104 s 4 6 3\. 3 David Coulthard McLaren- Mercedes 72 +31.975 s 6 4 4\. 6 Juan Pablo Montoya Williams-BMW 72 +40.675 s 1 3 5\. 5 Ralf Schumacher Williams-BMW 72 +41.772 s 5 2 6\. 15 Jenson Button Renault 71 +1 krs 7 1 7\. 7 Nick Heidfeld Sauber-Petronas 71 +1 krs 10 8\. 23 Mark Webber Minardi-Asiatech 71 +1 krs 18 9\. 17 Pedro de la Rosa Jaguar- Cosworth 70 +2 krs 15 10\. 22 Alex Yoong Minardi-Asiatech 68 +4 krs 19 11\. 25 Allan McNish Toyota 65 Moottori 17 Kesk. 16 Eddie Irvine Jaguar- Cosworth 52 Takasiipi 9 Kesk. 14 Jarno Trulli Renault 49 Moottori 8 Kesk. 8 Felipe Massa Sauber-Petronas 48 Mekaaninen vika 12 Kesk. 24 Mika Salo Toyota 48 Moottori 16 Kesk. 11 Jacques Villeneuve BAR-Honda 35 Moottori 13 Kesk. 12 Olivier Panis BAR-Honda 29 Onnettomuus 11 Kesk. 10 Takuma Satō Jordan-Honda 23 Pyörähdys 14 DNS 2 Rubens Barrichello Ferrari Sytytys 3 DNQ 20 Heinz-Harald Frentzen Arrows-Cosworth DNQ 21 Enrique Bernoldi Arrows-Cosworth WD 9 Giancarlo Fisichella Jordan-Honda 0 Jättäytyi kisasta == Muuta == * Michael Schumacherin 5. maailmanmestaruus. * Kimi Räikkösen 1. johtokierros. * Rubens Barrichello keskeytti lämmittelykierroksen aluksi. * Giancarlo Fisichella loukkaantui lauantain harjoituksissa ja vetäytyi aika- ajosta, lämmittelyajosta ja kilpailusta. Jordan yritti saada poikkeuslupaa ajattaa Arrows-tallin kuljettajaa Heinz-Harald Frentzeniä tämän tilalla, mutta Frentzenin manageriosasto hylkäsi ehdotuksen. == Lähteet == * Ranskan GP 2002 - F1-ruutu === Viitteet === Luokka:Formula 1 -kausi 2002 Luokka:Ranskan Grand Prix
Avon Products

Avon Products, Inc. on yhdysvaltalainen kosmetiikan, hajuvesien ja lelujen valmistaja ja jälleenmyyjä. Vuonna 2006 yrityksen liikevaihto oli 8,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja liikevoitto verojen jälkeen 478 miljoonaa dollaria. Vuoden 2006 lopussa yrityksen taseen loppusumma oli 5,2 miljardia dollaria ja sillä oli 40 300 työntekijää. Valtaosa Avonin liikevaihdosta muodostuu suorasta myynnistä kuluttajille yli sadassa maassa. Maailmanlaajuisesti Avonin tuotteita markkinoi kaikkiaan yli viisi miljoona itsenäistä edustajaa. Avonin pääjohtajana on vuodesta 1997 toiminut Andrea Jung. Suomessa toimivan Avon Cosmetics Finland Oy:n emoyhtiö on Caymansaarille rekisteröity Avon International Holdings Company.Lampinen, Antti: Nämä yhtiöt toimivat veroparatiiseissa, Taloussanomat 8.4.2016, lähde Dun & Bradstreet. ==Yrityksen historiaa== Avonin edeltäjän, California Perfume Companyn, perusti kirjoja ovelta ovelle kaupannut David McConnell vuonna 1886. Yrityksen liikeideana on alusta alkaen ollut suoramyynti kuluttajille edustajien kautta. Yrityksen nimeksi vaihdettiin Avon Products, Inc vuonna 1939, yrityksen oman ilmoituksen mukaan kunnianosoituksena yrityksen perustajan lempikirjailijan, William Shakespearen, kotikaupungin läpi virtaavan joen Avonin mukaan. New Yorkin pörssiin yhtiö listautui vuonna 1964. 1960-luvulla Avonin kosmetiikkatuotteita valmisti Suomessa lisenssillä Huhtamäki-yhtymään kuulunut Fincos. Tuotteita ei kuitenkaan myyty kotimyyntinä vaan tuolloin tavalliseen tapaan pienten kemikaliomyymälöiden kautta.Vesa Saarto, Huhtamäki-yhtymän historia, Helsinki 1980, sivut 430–441. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Avon Products, Inc:n verkkosivut *Avonin suomenkieliset verkkosivut Luokka:Suoramarkkinointiyhtiöt Luokka:Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt
Kolman pysäkki

Kolman pysäkki () oli Suomen rataverkkoon kuulunut pysäkki Joroisten kunnan Kolman kylässä rataosalla . Se on ollut rataosuutensa ensimmäinen väliasema. Etäisyys Pieksämäen rautatieasemalle on 36 kilometriä ja Joensuuhun 146 kilometriä. Pysäkkirakennus on edelleen olemassa, ja se on kunnostettu vuonna 2003. Kolma avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1914. Pysäkkirakennus on Thure Hellströmin suunnittelema ja se rakennettiin 1913. Rakennusta on laajennettu myöhemmin. Kolma muutettiin miehittämättömäksi 30. toukokuuta 1965 ja henkilöliikenne lakkautettiin 28. toukokuuta 1989. Liikennepaikka lakkautettiin kokonaan ja raiteet purettiin vuonna 1990 tai 1991. Kolmalla oli yksi sivuraide ja tavaran kuormaussilta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vaunut.org: Kuvia Kolmalta Luokka:Joroisten rautatieliikennepaikat Luokka:Pohjois-Savon lakkautetut rautatieliikennepaikat
Magny-Cours

Magny-Cours on kunta Keski-Ranskassa Nièvren departementissa, Burgundi- Franche-Comtén alueella. Kunnan asukasluku on 1 451 (2009). Kunta on aivan Neversin kaupungin läheisyydessä. Magny-Coursin kunnanjohtajana on vuoteen 2008 asti Robert Lecas. Kunta on parhaiten tunnettu moottoriradastaan Circuit de Nevers Magny-Coursista, jolla on ajettu mm. Formula 1:n Ranskan Grand Prix 1991–2008. ==Asukasluvun kehitys== Asukasluvun kehitys: * 1962: 1113 * 1968: 1219 * 1975: 1398 * 1982: 1551 * 1990: 1483 * 1999: 1486 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *
Alla prima

Alla prima () eli kertamaalaus on maalaustapa, jossa kuva maalataan valmiiksi yhdellä maalauskerralla ennen kuin öljyväri kuivuu. Alla primassa ei ole alusmaalausta tai erillistä viimeistelyvaihetta.Monesti taiteilijat kuitenkin hahmottelevat ensin maalauspohjalle alustavan piirustuksen luonnostelemalla kuvan pääpiirteet nopeasti lyijykynällä tai hiilellä.Scott, s. 62 Toinen tapa maalata on kerrosmaalaus, jolloin kuva rakennetaan käyttäen alusmaalausta ja loppulasuureja tai yleensä useampaa maalauskerrosta. Kertamaalauksessa voidaan silti maalata useita siveltimen vetoja päällekkäin, kunhan maalataan 'märkää märälle'. Joskus kertamaalauksella tarkoitetaan alusmaalauksen päälle kerralla siveltävää viimeistä kerrosta. Akke Kumlien: Taidemaalauksen käsikirja, s. 110. WSOY, 1962. Suomentanut Onni Oja Hitaasti kuivuvalla öljyvärillä maalattaessa voidaan soveltaa pitkitettyä kertamaalausta ja osittaista kerroksellisuutta niin, että ensin maalataan yleisväritys laajoille pinnoille ja sitten päälle maalataan yksityiskohtaisemmin.Veikko Kiljunen: Taidemaalarin materiaalioppi, s. 86. Kustannus Oy Taide, 1996. ISBN 951-608-004-9 Frans Halsin sanotaan olleen yksi Alla prima -tyyppisen maalaamisen esikuvia. Siitä tuli kuitenkin keskeinen tapa maalata vasta 1800-luvun puolivälissä. Suosioon vaikutti se, että tehdasvalmisteisia valmiita öljyvärejä alkoi olla saatavissa. Tehdasvärien koostumus ja helppokäyttöisyys sopivat niin kertamaalaukseen, impressionismiin kuin ulkoilmamaalaukseen (plein air), jotka usein maalattiin alla prima, kuten esimerkiksi Vincent van Gogh teki. Ensimmäisinä tätä maalaustapaa käyttivät taidemaalarit John Constable ja Camille Corot ja myöhemmin impressionistit, jolloin tästä nopeasta, välittömästi tehdystä maalaustavasta tuli hyväksytty tekniikka, sillä aikaisemmin öljymaalaukset oli tehty yleensä ateljeessa, missä pigmentit hierrettiin käsin ja maalaaminen tapahtui hitaasti kerros kerralta. Myös romantiikan ajan ilmaisun spontaaniutta korostavat ajatukset tukivat Alla prima -tekniikkaa. Viitattu 24.7.2009. Alla primasta käytetään myös termiä märkää märälle. Tällä nimellä tunnetaan myös akvarellimaalauksessa käytetty nopea työskentelytapa. Kertamaalaus vaatii tekijältä itseluottamusta, koska jäljen tulee olla kutakuinkin heti valmista eikä korjauksia voi tehdä kovin paljon, jotta raikas vaikutelma säilyisi. ==Lähteet== * Marylin Scott: Öljyvärimaalauksen tietokirja, Mäkelä 2006, ISBN 9518825688. ===Viitteet=== Luokka:Maalaustekniikat
Nigidius Figulus

Publius Nigidius Figulus (n. 98-45 eaa.) oli roomalainen filosofi ja kirjailija. == Elämä == Figulus oli Ciceron ystävä ja tuki tätä Catilinan salaliiton aikoihin.Plutarkhos: Cicero, 20. Cicero: Pro Sulla, XIV. 42. Vuonna 58 eaa. hän toimi preettorina. Sisällissodassa Figulus oli Pompeiuksen puolella. Tämän hävittyä Julius Caesar tuomitsi hänet maanpakoon, missä hän myös kuoli. Ciceron mukaan Figulus pyrki jonkinlaisella menestyksellä herättämään pythagoralaisuuden opetuksia henkiin.Cicero: Timaeus, 1. Tähän kuului matematiikkaa, tähtitiedettä ja astrologiaa sekä myös magian harjoittamista. Suetoniuksen keisarielämäkertojen mukaan hän ennusti Augustuksen suuruuden tämän syntymäpäivänä,Suetonius: Augustus, 94. ja Apuleius kirjoitti, että hän auttoi löytämään kadonneen rahasumman "noiduttujen poikien" (magici pueri) avulla.Apuleius: Apologia, 42. Hieronymus kutsui häntä nimellä Pythagoricus et magus. == Teokset == Figuluksen luonnontieteellisiin, teologisiin ja kieliopillisiin teoksiin kuuluvat De diis, joka selvitti erilaisia kultteja ja seremonioita; tutkielmat ennustamisesta ja unien tulkitsemisesta; tuulista; sekä eläimistä. Hänen ainakin 29 kirjaa käsittänyt teoksensa Commentarii grammatici oli huonosti järjestetty kokoelma kielitieteellisiä, kieliopillisia ja muinaistutkimusta koskevia huomioita. Näissä hän esitti mielipiteen, että sanojen merkitys oli luonnollinen, eikä ihmisten määräämä. Hän kiinni erityistä huomiota ortografiaan ja pyrki erottamaan samalla tavalla kirjoitetut erimerkityksiset tai eri tavalla lausutut sanat. Pitkien vokaalien merkitsemiseen käytettyä merkkiä pidettiin hänen keksintönään, mutta nykyään se on osoitettu vanhemmaksi.R. P. Oliver Apex and Sicilicus, AJP c. 1950 Etymologiassa Figulus pyrki löytämään sanoille roomalaiset selitykset, mikäli mahdollista. Hänen mukaansa frater (veli) oli fere alter (käytännöllisesti katsoen toinen (minä)). Quintilianus mainitsee Figuluksen retoriikkaa käsittelleen tutkielman De gestu.Quintilianus, Instit. oral. xi. 3. 143 Figuluksen teokset unohdettiin pian, koska hän kirjoitti vaikeatajuisesti ja mystisesti eivätkä roomalaiset olleet yleisesti kiinnostuneita hänen käsittelemistään aiheista. == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Roomalaiset filosofit Luokka:Roomalaiset kirjailijat
Jonna Tervomaa (albumi)

Jonna Tervomaa on Jonna Tervomaan vuonna 1998 ilmestynyt aikuisiän ensimmäinen albumi. Levy oli Suomen virallisella listalla kaikkiaan yhdentoista viikon ajan – parhaimmillaan sijalla 15. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # ==Muusikot== * Jonna Tervomaa – laulu (1-12), handclaps (3,8) * Jussi Jaakonaho – kitara (1-11), handclaps (3,8), lyömäsoittimet (5,6,7), piano (9), E-Bow (11), rumpukone (12) * Anssi Växby – basso (1-11), fuzz-basso (4), koskettimet (5), Music Organ (6), Rhodes (7), taustalaulu (7,9), sähköurut (9) * Sampo Haapaniemi – rummut (1-11), lyömäsoittimet (2,4,5,7,8,9,10,11), handclaps (3) * Mikko von Hertzen – taustalaulu (1) * Jyrki Tuovinen – ohjelmointi (1), lyömäsoittimet (5), handclaps (8) * Riitta Helminen – sello (2) * Tuure Kilpeläinen – taustalaulu (3) * Markus Nordenstreng – 12 string Rickenbacker (4), akustinen kitara (5), Rhodes (12) * Mikki Kauste – taustalaulu (7) * Lasse Kurki – taustalaulu (11) ==Lauluntekijät== * Sanoitukset: Jonna Tervomaa (1–12); lisäksi Tuure Kilpeläinen (1, 7, 9), Lasse Kurki (11) * Sävellykset: Tuure Kilpeläinen (1, 2, 7, 9), Mikki Kauste (3, 5), Lasse Kurki (4, 6, 8, 11), Jussi Jaakonaho (9), Tommi Lattunen (10), Markus Nordenstreng (12) * Sovitukset: Jussi Jaakonaho (1–12); lisäksi Jonna Tervomaa (7) ==Lähteet== * Levyn kansivihko ==Aiheesta muualla== * Laulujen sanat Jonna Tervomaan nettisivuilta Luokka:Vuoden 1998 albumit Luokka:Jonna Tervomaan albumit Luokka:Jussi Jaakonahon tuottamat albumit
Laukolan koulu

Laukolan koulu on peruskoulu Ruskolla, entisen Vahdon kunnan kirkonkylässä. Laukolan koulussa voi käydä peruskoulun luokat 1-6\. Koulussa on 166 oppilasta (2018). Lähin luokkien 7-9 koulu on Maunun koulu. Vahdon taajamasta sinne on matkaa noin kymmenen kilometriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laukolan koulu - Ruskon kunta Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Vahto Luokka:Varsinais-Suomen rakennukset ja rakennelmat
OpenCola

OpenCola on kolajuoma, jonka resepti on vapaa avoimen lähdekoodin hengessä. Valmistusohje on lisensoitu GNU GPL -lisenssin mukaisesti, joten jokaisella on oikeus muuttaa reseptiä. OpenColan kehitti torontolainen yritys Opencola vuonna 2001. == Aiheesta muualla == * OpenColan resepti (wikihow.com) == Lähteet == Luokka:Kolajuomat Luokka:Virvoitusjuomamerkit
Hjalmar Kahelin

Henrik Hjalmar Kahelin (vuodesta 1937 Kahanpää;Kuka kukin on 1954 (Runeberg.org) 22\. marraskuuta 1868 Jyväskylä – 9. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän oli Korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos 1918–1939 ja virkaylioikeuden puheenjohtaja 1926–1939. Kahelin oli oikeusministerinä 1919–1920.Facta2001, WSOY 1981, 7. osa, palsta 410 Kahelinin vanhemmat olivat Jyväskylän lyseon rehtori Karl Henrik Kahelin ja Agnes Charlotta Aejmelaeus. Kahelinin puoliso oli vuodesta 1898 opettaja Anna Maria Karolina Wallin, jonka isä oli seminaarinlehtori Olai Wallin. Heillä oli neljä lasta, joista yksi oli suomentaja Aune Brotherus. Kuurojen koulun opettaja ja johtaja Maria Kahelin oli puolestaan Hjalmar Kahelinin sisar.Aikalaiskirja 1920 s. 204. Helsinki: Otava 1920. Kahelin kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1887. Yleisen oikeustutkinnon hän suoritti 1892 ja valmistui varatuomariksi 1895. Hän työskenteli tämän jälkeen asianajajana ja oli asianajotoimisto Kahelin & Walldénin osakkaana vuosina 1897–1900. Hän toimi kanslistina postihallituksessa vuosina 1900–1901, Porvoon hiippakunnan tuomiokapitulin sihteerinä vuosina 1901–1909 sekä senaatin kirkollis- ja opetustoimituskunnan esittelijänä ja sihteerinä vuosina 1909–1918. Suomen itsenäistyttyä Kahelin toimi Korkeimman hallinto-oikeuden jäsenenä ja hallintoneuvoksena 1918–1938 sekä virkaylioikeuden puheenjohtajana 1926–1939.Iisakki Laati ym. (toim.): Kuka kukin oli 1900–1961, s. 223. Helsinki: Otava, 1961. Hän oli myös kustannusyhtiö WSOY:n apulaisjohtaja vuosina 1902–1935 ja Suomi-yhtiön johtokunnan sihteeri 1913–1917. Hän oli WSOY:n perustajan Werner Söderströmin serkku. Kahelin oli oikeusministerinä Vennolan I hallituksessa elokuusta 1919 tammikuuhun 1920 Kansallisen Edistyspuolueen edustajana. Hän kuului puolueensa oikeistosiipeen ja kannatti useimmista muista ministereistä poiketen aktivistien toteutumatonta suunnitelmaa hyökkäyksestä Pietariin. Hän erosi hallituksesta jo muutaman kuukauden kuluttua, koska ei hyväksynyt eduskunnan joulukuussa 1919 hyväksymää lakia punavankien entistä laajemmasta yleisestä armahduksesta. Kahelin oli myös eduskunnan sivistysvaliokunnan sihteerinä vuonna 1908 ja perustuslakivaliokunnan sihteerinä vuoden 1917 toisilla valtiopäivillä sekä Suomen evankelisluterilaisen kirkon kirkolliskokouksen edustajana vuosina 1928, 1933 ja 1938. == Lähteet == Luokka:Suomen oikeusministerit Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset tuomarit Luokka:Kansallisen Edistyspuolueen poliitikot Luokka:Vuonna 1868 syntyneet Luokka:Vuonna 1958 kuolleet
Suur-Tokio

Suur-Tokio on laaja Japanin pääkaupungin Tokion ympärille kasvanut metropolialue. Se on maailman suurin metropolialue: Yhdistyneiden kansakuntien määritelmän mukaan siellä on noin 38 miljoonaa asukasta (vuonna 2016). Se kuuluu maailman tärkeimpiin kaupunkialueisiin niin taloudellisesti, kulttuurillisesti kuin poliittisestikin. Sillä on maailman suurin kaupunkitalous, vuonna 2015 yli 1 600 miljardia dollaria, eli jonkin verran pienempi kuin Etelä-Korealla ja suurempi kuin New Yorkilla. Suur-Tokion merkittävimmät kaupungit ovat Tokion lisäksi Jokohama, Kawasaki, Saitama, Sagamihara ja Chiba. Suur-Tokiolle on erilaisia määritelmiä, joista Japanissa yleinen on ”pääkaupunkiseutu” (). Siihen kuuluvat Japanin lain mukaan () Tokion metropolin lisäksi Kantōn alueen prefektuurit eli Chiba, Kanagawa, Saitama, Ibaraki, Tochigi ja Gunma sekä Yamanashin prefektuuri. Termiä voidaan käyttää myös kapeammassa merkityksessä viittaamaan vain Tokion metropoliin ja kolmeen läheisimpään prefektuuriin, Kanagawaan, Chibaan ja Saitamaan. == Lähteet == Luokka:Japanin alueet Luokka:Suurkaupunkialueet Luokka:Tokio
Impasto

thumb|Yksityiskohta Vincent van Goghin maalauksesta Ensimmäiset askeleet, Millet’n mukaan vuodelta 1890. Maalaus on Metropolitanin museossa. Van Gogh maalasi voimakkaita impastoja. Impasto on maalaustekniikka, jossa maalataan paksulla värillä reliefimäisesti. Siveltimen tai palettiveitsen jäljet näkyvät läheltä katsottuna. Impastoja maalatessa värejä toisinaan sekoitetaan suoraan maalauskankaalla. Impasto sopii hyvin öljyvärimaalaukseen, koska öljyväriä voi käyttää paksuina kerroksina. Toisaalta reliefimäinen maalaus onnistuu myös akryylivärillä, ja etuna on nopea kuivuminen. Akvarelli- tai temperamaalaukselle impasto ei ole luonteenomaista. Paksua väriä voidaan käyttää eri tarkoituksiin. Impasto on hyvä keino korostaa huippuvaloja tai muuten erityistä korostusta vaativia kuvan osia.Veikko Kiljunen: Taidemaalarin materiaalioppi, s. 87. Kustannus Oy Taide, 1996. ISBN 951-608-004-9. Paksun värin avulla maalaukseen voidaan luoda kolmiulotteinen vaikutelma. Tätä tehokeinoa käytti muun muassa Rembrandt koruissa ja kankaitten laskoksissa. Rembrandt ja Tizian muotoilivat impastoja vaalealla värillä lisätäkseen niiden päälle kuultavia värikerroksia. Päälle siveltävän ohuen värin voi pyyhkiä maalaustekstuurin uurteisiin, jolloin reliefivaikutelma korostuu.Colin Hayes: Piirustus ja maalaus. Opas ja käsikirja, s. 64. Suomentanut Eeva Reed ja Markku Valkonen. WSOY, 1980. ISBN 951-0-10053-6. Impastoa voi käyttää myös lisäämään ekspressiivisten siveltimenvetojen vaikutusta. Impastoa käytettiin jo ennen Rembrandtia ja barokkia, joskin öljyväreillä maalattiin pitkään ohuina läpikuultavina kerroksina kuten temperalla aiemmin. Giovanni Bellinin sanotaan olleen ensimmäisiä, jotka kokeilivat peittävämpää ja paksumpaa maalausta, joka muistutti impastoa.Taiteen pikkujättiläinen, s. 837. WSOY, 1995. ISBN 951-0-16447-X Myös Tizian käytti impastoa maalauksissaan. Myöhemmin ranskalainen impressionistinen koulukunta ja abstraktit ekspressionistit sovelsivat impastoa, josta tuli suositumpaa tehdasvalmisteisten öljyvärien tultua markkinoille. Impasto kuuluu olennaisena osana myös toimintamaalaukseen ja ekspressionismiin. Impaston vastakohta on maalaaminen sileästi käyttäen tasaisia väripintoja ja värien sulauttamista. ==Katso myös== * Alla prima * Sumraus ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Impasto muotokuvissa National Portrait Galleryn sivuilla Luokka:Maalaustekniikat
Adolf Otto Reinhold Windaus

Adolf Otto Reinhold Windaus (25. joulukuuta 1876 – 9. kesäkuuta 1959) oli saksalainen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1928 tutkimuksistaan steroleista ja niiden suhteista vitamiineihin. Hän oli Nobelin kemianpalkinnon saajan Adolf Butenandtin lääkärineuvonantaja. Windaus syntyi Berliinissä, jossa Emil Fischerin luennot sytyttivät hänen kiinnostuksensa kemiaan. Hän alkoi opiskella lääketiedettä ja kemiaa Berliinissä sekä myöhemmin Freiburgissa. Hän valmistui 1900 ja alkoi keskittyä kolesteroliin ja muihin steroleihin Freiburgin yliopistossa. 1913 hänestä tuli Innsbruckin yliopiston kemianprofessori, mutta hän siirtyi jo 1915 Göttingenin yliopistoon, jossa hän toimi koko loppu-uransa. ==Aiheesta muualla== * Nobelprize.org, Nobelpriset i kemi 1928 * Nobelprize.org, Adolf Windaus - elämäkerta Luokka:Saksalaiset kemistit Luokka:Nobelin kemianpalkinnon saajat Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Kaarlo Vuokoski

Karl William (Kaarlo Viljami, K. V.) Vuokoski, sukunimi vuoteen 1905 Westerberg (7. syyskuuta 1880 Hollola – 5. kesäkuuta 1944 Hollola) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja. Kansallista Edistyspuoluetta edustanut Wuokoski oli elintarvikeministerinä Erichin hallituksessa 1920–1921. Vuokosken vanhemmat olivat pienviljelijä, seppä Erik Wilhelm Westerberg ja Lena Maria Kallentytär. Hän suoritti alakansakoulunopettajan tutkinnon vuonna 1901 ja käsityönopettajan kurssin Kajaanin opettajaseminaarissa 1908. Vuokoski toimi vt. kansakoulunopettajana muun muassa Sakkolassa 1904–1907. Hän oli sitten tilanhoitajana Anttolassa 1908–1915 ja Mikkelin maalaiskunnassa 1915–1917 ja itsenäisenä maanviljelijänä 1917–1935 Mikkelin maalaiskunnassa, josta hän osti Nikaran kartanon. Vuonna 1917 tila siirtyi hänen jälkeensä hänen vävylleen. Noihin aikoihin 1920-luvulla Nikarassa toimi kauppapuutarha. Vuodesta 1935 alkaen hän asui Hollolassa.Nikara Herrasväen asuinpaikat. Mikkelin maalaiskunta. Viitattu 3.4.2023 Vuokoski oli Kansanpuolueen kansanedustajana 1917–1918 ja Kansallisen Edityspuolueen kansanedustajana 1918–1922 ja 1924–1927 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä mutta putosi Eduskunnasta siirryttyään Maalaisliittoon.Kaarlo Vuokoski, Biografiasampo. Viitattu 3.4.2023 Hän kuului Rautatiehallituksen neuvottelukuntaan ja oli Mikkelin maalaiskunnan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Vuokoski sai kunnallisneuvoksen arvon 1923. == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomen ministerit Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Edistyspuolueen poliitikot Luokka:Mikkelin maalaiskunnan kunnanvaltuutetut Luokka:Etelä-Savon vaalipiiri Luokka:Vuonna 1880 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet