EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pääkaupunki

Pääkaupunki on itsenäisen valtion tai muun hallinnollisen alueen, kuten osavaltion tai maakunnan keskus, jossa yleensä sijaitsevat valtionhallinnon päätoiminnot, kuten hallitus ja kansanedustuslaitos. Useimmilla poliittisilla yksiköillä on vain yksi pääkaupunki, mutta joillakin on useampia. Bolivian oikeudellinen pääkaupunki on Sucre ja hallinnollinen pääkaupunki La Paz. Alankomaiden oikeudellinen pääkaupunki on Amsterdam ja hallinnon keskus Haag. Etelä-Afrikan hallinnollinen pääkaupunki on Pretoria, oikeudellinen pääkaupunki Bloemfontein ja lainsäädännöllinen pääkaupunki Kapkaupunki. Yhdysvaltain osavaltioista Connecticutilla ja Rhode Islandilla oli vielä 1800-luvulla kaksi pääkaupunkia. Toisaalta Naurun tasavallalla ei ole virallisesti pääkaupunkia lainkaan, vaikka sen hallinnollinen keskus onkin Yarenissa. Pääkaupungit jaetaan joskus ”luonnollisiin” ja ”keinotekoisiin” pääkaupunkeihin. Luonnollinen pääkaupunki on hallitseva kaupunki, kuten Lontoo tai Pariisi, jonka ympärille usein koko maa on kasvanut. Keinotekoinen pääkaupunki on perustettu suoraan pääkaupungiksi, kuten Canberra Australiassa, Brasília Brasiliassa ja Abuja Nigeriassa. Pääkaupungin valinta on usein tehty alueen maantieteellisen tai väestöllisen painopisteen sijainnin perusteella. Tästä esimerkkejä ovat Indianapolis Indianassa ja Springfield Illinoisissa. Washington valittiin Yhdysvaltain pääkaupungiksi, koska se ei ollut liian etelässä, eikä liian pohjoisessa. Myös Sacramento valittiin Kalifornian pääkaupungiksi ja Tallahassee Floridan pääkaupungiksi aikana, jolloin ne olivat vielä lähellä osavaltioidensa väestön keskipistettä, joskin tilanne on sittemmin muuttunut. Canberra perustettiin Australian pääkaupungiksi, koska suurkaupungit Melbourne ja Sydney eivät hyväksyneet toisiaan valtion pääkaupungiksi. Ottawa valittiin Kanadan pääkaupungiksi, koska se sijaitsee ranskan- ja englanninkielisen Kanadan rajalla. Japani siirsi pääkaupunkinsa Kiotosta pohjoisemmaksi Tokioon vuonna 1868 samaan aikaan, kun maa pyrki laajentamaan hallintaansa Japaninsaarten pohjoisosassa. Amerikan vallankumouksen jälkeen seitsemän Yhdysvaltain 13 osavaltiosta siirsi pääkaupunkinsa rannikolta sisämaahan. == Katso myös == * Luettelo pääkaupungeista * Luettelo entisistä pääkaupungeista * Luettelo valtioista, joiden pääkaupunki ei ole valtion suurin kaupunki * Luettelo valtioista, joilla on useampi kuin yksi pääkaupunki * Luettelo pääkaupungeista väkiluvun mukaan *Luettelo pääkaupungeista pinta-alan mukaan == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hallinto * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Eteläiset ja pohjoiset dynastiat

Eteläiset ja pohjoiset dynastiat (南北朝 [nán běi cháo]) on yhteisnimitys Kiinan eri osia välillä 386–589 hallinneille dynastioille. # Pohjoiset dynastiat 386–581 # Eteläiset dynastiat 420–589 Oikeastaan jo Han-dynastian päättymisestä alkanut hajanaisuus Kiinassa jatkui Jin-dynastian luoman hetkellisen yhtenäisyyden jälkeen. Pohjoisten ja eteläisten alueiden ei- kiinalaisen väestön kiinalaistuminen kiihtyi. Myös buddhalaisuus levisi ympäri maata. Poliittisesta hajanaisuudesta huolimatta teknologista kehitystä tapahtui. Ruuti (jota käytettiin ilotulitteissa) ja kottikärryt ovat ilmeisesti peräisin 500-luvulta tai 600-luvulta. Lisäksi aikakaudella tapahtui merkittävää kehitystä lääketieteessä, astronomiassa ja karttojen tekemisessä. Luokka:Kiinan dynastiat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pohjoiset dynastiat

Pohjoiset dynastiat (北朝 [běi cháo]) hallitsivat osia Kiinasta 386–581. Ajanjaksoa kutsutaan Pohjoisten ja eteläisten dynastioiden kaudeksi, sillä samaan aikaan Kiinan eteläosia hallitsivat Eteläiset dynastiat. Jin-dynastian etelään paon jälkeen vuonna 316 mutta ennen Pohjoisia dynastioita pohjois- Kiinaa hallitsivat 16 kuningaskuntaa. Pohjoiset dynastiat olivat: # Pohjoinen Wei 386–534 # Itäinen Wei 534–550 # Pohjoinen Qi 550–577 # Läntinen Wei 535–556 # Pohjoinen Zhou 557–581 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia * vallitseva aikakausi: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat * samanaikainen kausi: Eteläiset dynastiat * seuraava kausi: Sui-dynastia * 300-luku * 400-luku * 500-luku Luokka:Kiinan dynastiat zh:北朝
Pohjoinen Wei-dynastia

Pohjoinen Wei-dynastia (北魏 [běi wèi]) hallitsi Pohjois-Kiinaa 386–534. Pohjoinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista. Muut Pohjoiset dynastiat olivat: # Itäinen Wei 534–550 # Pohjoinen Qi 550–577 # Läntinen Wei 535–556 # Pohjoinen Zhou 557–581 == Historia ja politiikka == Pohjoisen Wei-dynastian merkittävin teko oli Pohjois-Kiinan yhdistäminen vuonna 440. Pohjoisa Wei- dynastiaa hallitsi Tabgacv-klaani (kiinaksi Tuoba 拓跋) Xianbei- paimentolaiskansasta (鮮卑). Kuten monet muut paimentolaiset, mongolit mukaan lukien, xianbei kohtelivat paikalleen asettanutta väestöä, eli kiinalaisia ja ei-kiinalaisia maanviljelijöitä kuin karjaa. Heidät jaettiin työryhmiin, joissa heitä oli helpompi kontrolloida. Kymmeniätuhansia maanviljelijöitä myös karkotettiin joutomaita kyntämään. Kiinan muuria korjattiin. Vähitellen kuitenkin kiinalainen kulttuuri pehmensi hallitsijoiden sotilaallista mentaliteettia. Keisari Taiwudin alaisuudessa toiminut neuvonantaja Cui Hao (崔浩) toi valtioon kiinalaisen hallinto- ja lakiperustan. Pääkaupungiksi otettiin Datongin sijaan Luoyang vuonna 494 ja silloinen keisari Xiaowendi omaksui kiinalaisen sukunimen Yuan 元. Hän alkoi kiinalaistaa väestöä. Perinteisten xianbei-vaatteiden käyttö kiellettiin, samoin kuin xianbei-kielen puhuminen. Hän käynnisti maanjaon (juntian 均田), jossa kullekin maanviljelijäperheelle annettiin maata viljeltäväksi. Kiinalaistuminen koski kuitenkin pääasiassa vain hovia, armeijassa sitä ei näkynyt. 520-luvulla maa ajautui sisällissotaan eri kenraalien välillä, heistä osa perusti omia lyhytaikaisia dynastioitaankin. Lopulta Yang Jian 楊堅, erään Wei-keisarinnan kaukainen sukulainen, onnistui yhdistämään Kiinan, mukaan lukien etelän, ja perusti Sui-dynastian. Pohjoisen Wei-dynastian virallinen historiankirja on Weishu 魏書, jonka kirjoitti Pohjoisen Qi-dynastian oppinut nimeltä Wei Shou 魏收. == Kulttuuri ja talous == Valtionuskontona Pohjois-Kiinassa näihin aikoihin oli buddhalaisuus. Buddhalainen taide kukoisti Pohjoisen Wei-dynastian aikana ja siitä esimerkkeinä on säilynyt useita seinämaalauksia ja veistoksia. Myös buddhalaista kirjallisuutta käännettiin entistä enemmän. Pohjois-Kiinan yhdistyminen vilkastutti keski-aasialaisten kanssa käytävää kauppaa, joka oli saanut alkunsa Läntisen Han-dynastian kukistettua Xiongnu-heimot. Luoyangiin syntyi jopa erillinen ulkomaalaisten kauppiaiden kaupunginosa. Tiukan kurin loppuminen maataloudessa lisäsi tuotantoa, päätuotteina olivat viljat, liha ja silkki. Maataloudesta kirjoitettiin myös kirjoja, esimerkiksi Jia Sixien (賈思勰) Qimin yaoshu (齊民要術) eli "Kansan ravitsemisen taito". == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia * vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat * vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat * vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat * seuraava kausi: Sui-dynastia * 300-luku * 400-luku * 500-luku == Aiheesta muualla == * Radio86.fi: Pohjoinen Wei -dynastia Wei
Pohjoinen Qi-dynastia

Pohjoinen Qi-dynastia hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 550–577. Pohjoinen Qi oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sitä edelsi Itäinen Wei-dynastia, pääkaupunkina toimi Ye. Muut Pohjoiset dynastiat olivat: # Pohjoinen Wei-dynastia 386–534 # Itäinen Wei-dynastia 534–550 # Läntinen Wei-dynastia 535–556 # Pohjoinen Zhou- dynastia 557–581 Pohjoisen Qi-dynastian hallitsijat Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Pohjoinen Qi + kuolemanjälkeinen nimi Wen Xuan Di (文宣帝 wén xuān dì) Gao Yang (高洋 gāo yáng) 550–559 Tianbao (天保 tiān bǎo) 550–559 Fei Di (廢帝 fèi dì) Gao Yin (高殷 gāo yīn) 560 Qian Ming (乾明 qián míng) 560 Xiao Zhao Di (孝昭帝 xiāo zhāo dì) Gao Yan (高演 gāo yǎn) 560–561 Huangjian (皇建 huáng jiàn) 560–561 Wu Cheng Di (武成帝 wǔ chéng dì) Gao Zhan (高湛 gāo zhàn) 561–565 Taining (太寧 tài níng) 561–562 Heqing (河清 hé qīng) 562–565 Hou Zhu (後主 hòu zhǔ) Gao Wei (高緯 gāo wěi) 565–577 Tiantong (天統 tiān tǒng) 565–569 Wuping (武平 wǔ píng) 570–576 Longhua (隆化 lóng huǎ) 576 You Zhu (幼主 yòu zhǔ) Gao Heng (高恆 gāo héng) 577 Chengguang (承光 chéng guāng) 577 Fan Yang Wang (范陽王 fàn yáng wáng) Gao Shao Yi (高紹義 gāo shào yì) 577–579? Wuping (武平; wǔ píng) 577–579 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia * vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat * vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat * vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat * seuraava kausi: Sui-dynastia * 500-luku Qi- dynastia, pohjoinen
Pohjoinen Zhou-dynastia

Pohjoinen Zhou-dynastia hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 557–581. Pohjoinen Zhou oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sen pääkaupunki oli Chang'an. Muut Pohjoiset dynastiat olivat: # Pohjoinen Wei-dynastia 386–534 # Itäinen Wei-dynastia 534–550 # Pohjoinen Qi-dynastia 550–577 # Läntinen Wei- dynastia 535–556 Vuonna 581 Yang Jian hankkiutui eroon lapsikeisari Jing Distä ja tappoi 59 Zhou-hovin prinssiä vahvistaakseen asemaansa aloittamansa Sui- dynastian keisarina. Pohjoisen Zhou-dynastian hallitsijat Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Pohjoinen Zhou + kuolemanjälkeinen nimi Xiao Min Di (孝閔帝 xiāo mǐn dì) Yuwen Jue (宇文覺 yǔ wén jué) 557 ei ollut Ming Di (明帝 míng dì) tai Xiao Ming Di (孝明帝 xiào míng dì) Yuwen Yu (宇文毓 yǔ wén yù) 557–560 Wucheng (武成 wǔ chéng) 559–560 Wu Di (武帝 wǔ dì) Yuwen Yong (宇文邕 yǔ wén yōng) 561–578 Baoding (保定 bǎo dìng) 561–565 Tianhe (天和 tiān hé) 566–572 Jiande (建德 jiàn dé) 572–578 Xuanzheng (宣政 xuān zhèng) 578 Xuan Di (宣帝 xuān dì) Yuwen Yun (宇文贇 yǔ wén yūn) 579 Dacheng (大成 dà chéng) 579 Jing Di (靜帝 jìng dì) Yuwen Chan (宇文闡 yǔ wén chǎn) 579–581 Daxiang (大象 dà xiàng) 579–581 Dading (大定 dà dìng) 581 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia * vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat * vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat * vallitseva aikakausi Kiinassa: Eteläiset ja pohjoiset dynastiat * seuraava kausi: Sui-dynastia * 500-luku Zhou-dynastia, pohjoinen
Pohjoinen Song-dynastia

Pohjoinen Song-dynastia (北宋朝 [běi sòng cháo]) hallitsi Kiinaa 960–1127. Se menetti Pohjois-Kiinan Liao- ja Jin-valtioille, mistä alkoi Eteläinen Song- dynastia. Koko dynastia oli yksinkertaisesti Song-dynastia. Kiinassa oli 900-luvulla lukuisia vallankaappauksia, kenraalit perustivat dynastioita yksi toisensa perään. Mutta vuonna 960 yksi kenraaleista oli riittävän viisas osatakseen välttää toisia nappaamasta hänen saavuttamaansa valtaa: Zhao Kuangyin (趙匡胤) valitsi Song-dynastiansa pääkaupungiksi at Bianin (汴) (nykyisin Kaifeng), joka toimi ainoastaan Viiden dynastian ja Pohjoisen Song-dynastian pääkaupunkina. Hän tiesi, että pääkaupungin lähelle on sijoitettava voimakas armeija ja että tämän armeijan johtajat eivät saa olla pettureita. Niinpä upseereita kierrätettiin ja korkeimmat armeijan virat oli jaettu useille henkilöille. == Hallitsijat == Temppelinimet (Miào hào 廟號) Syntymänimet Hallintokausi Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: "Song" + temppelinimi Taizu (太祖 tàizǔ) Zhao Kuang Yin (趙匡胤 zhào kuāng yìn) 960–976 Jianlong (建隆 jiàn lóng) 960–963 Qiande (乾德 qián dé) 963–968 Kaibao (開寶 kāi bǎo) 968–976 Taizong (太宗 tàizōng) Zhao Kuang Yi (趙匡義 zhào kuāng yì) tai Zhao Guang Yi (趙光義 zhào guāng yì) 976–997 Taipingxingguo (太平興國 tài píng xīng guó) 976–984 Yongxi (雍熙 yōng xī) 984–987 Duangong (端拱 duān gǒng) 988–989 Chunhua (淳化 chún huà) 990–994 Zhidao (至道 zhì dào) 995–997 Zhenzong (真宗 zhēnzōng) Zhao Heng (趙恆 zhào héng) 997–1022 Xianping (咸平 xián píng) 998–1003 Jingde (景德 jǐng dé) 1004–1007 Dazhongxiangfu (大中祥符 dà zhōng xiáng fú) 1008–1016 Tianxi (天禧 tiān xī) 1017–1021 Qianxing (乾興 qián xīng) 1022 Renzong (仁宗 rénzōng) Zhao Zhen (趙禎 zhào zhēn) 1022–1063 Tiansheng (天聖 tiān shèng) 1023–1032 Mingdao (明道 míng dào) 1032–1033 Jingyou (景祐 jǐng yòu) 1034–1038 Baoyuan (寶元 bǎo yuán) 1038–1040 Kangding (康定 kāng dìng) 1040–1041 Qingli (慶曆 qìng lì) 1041–1048 Huangyou (皇祐 huáng yòu) 1049–1054 Zhihe (至和 zhì hé) 1054–1056 Jiayou (嘉祐 jiā yòu) 1056–1063 Yingzong (英宗 yīngzōng) Zhao Shu (趙曙 zhào shù) 1063–1067 Zhiping (治平 zhì píng) 1064–1067 Shenzong (神宗 shénzōng) Zhao Xu (趙頊 zhào xū) 1067–1085 Xining (熙寧 xī níng) 1068–1077 Yuanfeng (元豐 yuán fēng) 1078–1085 Zhezong (哲宗 zhézōng) Zhao Xu (趙煦 zhào xǔ) 1085–1100 Yuanyou (元祐 yuán yòu) 1086–1094 Shaosheng (紹聖 shào shèng) 1094–1098 Yuanfu (元符 yuán fú) 1098–1100 Huizong (徽宗 huīzōng) Zhao Ji (趙佶 zhào jí) 1100–1125 Jianzhongjingguo (建中靖國 jiàn zhōng jìng guó) 1101 Chongning (崇寧 chóng níng) 1102–1106 Daguan (大觀 dà guān) 1107–1110 Zhenghe (政和 zhèng hé) 1111–1118 Chonghe (重和 chóng hé) 1118–1119 Xuanhe (宣和 xuān hé) 1119–1125 Qinzong (欽宗 qīnzōng) Zhao Huan (趙桓 zhào huán) 1125–1127 Jingkang (靖康 jìng kāng) 1126–1127 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Viisi dynastiaa * vallitseva suurempi jakso: Song-dynastia * samanaikainen kausi: Liao-dynastia * kauden jatko: Eteläinen Song * seuraava kausi: Yuan-dynastia == Aiheesta muualla == * Radio86.fi: Zhao Kuangyin perustaa Pohjoisen Song-dynastian Song- dynastia, pohjoinen
Pieni karhu

Pieni karhu (latinaksi Ursa Minor (UMi), genetiivi Ursae Minoris) on yksi 88:sta nykyisin määritellystä tähdistöstä. Se sijaitsee taivaan pohjoisnavan ympäristössä. Tähdistössä olevaa pienehköä seitsemän tähden muodostamaa tähtikuviota kutsutaan Pieneksi Otavaksi tai Pikku-Otavaksi, koska se muistuttaa Ison karhun tähdistössä olevaa Otavaa. Pienen Karhun kirkkain tähti on pohjoinen napatähti Pohjantähti (Polaris, α Ursae minoris). Tähdistön naapureita ovat Lohikäärme, Kefeus sekä Kirahvi. Pohjantähti (α UMi, kirkkaus +2,02m), on keltainen superjättiläinen ja kefeidityyppinen muuttuva tähti, jonka värähtely on lähes päättymässä. Se on myös sekä spektroskooppinen että optinen kaksoistähti, jonka seuralainen - 8,8 magnitudin kääpiötähti - on 18 kaarisekunnin päässä. Pohjantähti on vajaan asteen päässä taivaannavasta, mutta sitä voidaan usein käyttää taivaannapana riittävällä tarkkuudella. Kochab (beta (β) UMi) on punertava jättiläistähti, jonka kirkkaus on +2,2 magnitudia. Se oli pohjoisena napatähtenä 1100-luvulla eaa. Maan prekession takia taivaannapa ei pysy paikallaan tähtiin nähden, vaan se liikkuu hyvin hitaasti ympyrärataa. Lambda (λ) UMi on yksi peruspisteistä tähtien suuruusluokkien määräämisessä. Sen kirkkaudeksi on sovittu +6,55m. Pi (π) UMi on kaksoistähti, jonka komponenttien kirkkaudet ovat +6,1m ja +7,0m. V UMi on puolisäännöllinen muuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 7,4m-8,8m noin 72 vuorokauden jaksolla. W UMi on Algol-tyypin pimennysmuuttuja, joka himmenee kirkkaudesta +8.5m arvoon +9,6m aina 1,7 vuorokauden välein, kun toinen kiertävä tähti pimentää päätähden. ==Lähteet== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Perinteiset merkit

Perinteisillä merkeillä eli monimutkaisilla merkeillä eli klassisilla merkeillä tarkoitetaan kiinan merkkejä, jotka ovat olleet käytössä Han- dynastiasta lähtien, ja joita edelleen käytetään Taiwanissa, Hongkongissa, tavallisesti ulkokiinalaisten keskuudessa, sekä (osin hieman muutettuina) Japanissa ja Etelä-Koreassa. Näiden vaihtoehto ovat yksinkertaistetut merkit, joita käytetään manner-Kiinassa ja Singaporessa. Kiinaksi monimutkaiset merkit kirjoitetaan perinteisillä merkeillä 繁體字 ja yksinkertaistetuilla merkeillä 繁体字, ja lausutaan fántǐzì. Merkkejä voidaan kirjoittaa sekä pysty- että vaakasuoraan. Pystysuoria rivejä luetaan oikealta vasemmalle, ja vaakasuoria rivejä vasemmalta oikealle. Taiwanissa perinteisten merkkien käyttö on paljastanut Manner-Kiinasta lähtöisin olevat disinformaatiokanavat ja sosiaalisen median trollitilit, koska nämä käyttävät yksinkertaistettuja merkkejä. Huhtikuussa 2020 ilmestyneen raportin mukaan trollit ovat alkaneet kääntää kiinankielisiä tekstejä perinteisille merkeille, jotta ne sulautuisivat paremmin taiwanilaisten sosiaalisen median käyttäjien joukkoon. == Katso myös == * Kiinan kirjoitusjärjestelmä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kiinan kirjoitusjärjestelmä cs:Čínské znaky#Tradiční a zjednodušené znaky he:כתב סיני#סינית מפושטת
Prosentti

Prosentti (merkki %) on mitta, jota käytetään ilmaisemaan suhteellista osuutta tai määrällistä suhdetta. Se ilmaisee, kuinka monta sadasosaa jokin on jostakin. Yksi prosentti on siis yhtä suuri kuin 1/100 tai 0,01 jostakin.http://opettajatv.yle.fi/teemat/aine/14/80/219/217 Prosentin nimitys tulee , sataa kohden tai pro centum, joka tarkoittaa sadasta tai sadan puolesta.http://oxforddictionaries.com/definition/english/per%2Bcent Esimerkkejä: * Maitolitrassa on 1 massaprosentti rasvaa tarkoittaa, että maidon massasta yksi sadasosa on rasvaa. * Tuotteessa on 30 prosentin alennus tarkoittaa, että tuotteen hinta on alkuperäiseen nähden 0,7-kertainen. * Ilmapallo kasvoi 25 prosenttia tarkoittaa, että ilmapallon koko muuttui 1,25-kertaiseksi. * Tuotteen A hinta on 100 prosenttia suurempi kuin tuotteen B tarkoittaa, että A:n hinta on kaksinkertainen B:hen nähden. Samaa tarkoittaa: Tuotteen B hinta on 50 prosenttia pienempi kuin tuotteen A. * Tuotteen A hinta on 200 prosenttia suurempi kuin tuotteen B tarkoittaa, että A:n hinta on B:hen verrattuna kolminkertainen. == Kirjoitus == Numeroin ilmaistujen lukujen yhteydessä voidaan käyttää prosenttimerkkiä %. Jos lauseyhteys edellyttää taivutuspäätettä, se liitetään prosenttimerkkiin kaksoispisteellä.https://kielitoimistonohjepankki.fi/ohje/19 : Ensi vuonna on odotettavissa 11 %:n kasvu ~ 11 prosentin kasvu. Suomen kielessä luku ja sitä seuraava prosenttimerkki erotetaan välillä (25 %), kun taas englannissa ne kirjoitetaan yhteen (25%). ==Prosenttiyksikkö== Prosenttiyksikkö on mitta, joka ilmaisee prosenttiosuuksien välisiä absoluuttisia eroja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Prosenttilaskuri Luokka:Matemaattiset symbolit Luokka:Aritmetiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pohjoinen

Pohjoinen on yksi neljästä pääilmansuunnasta, suunta meridiaania pitkin kohti maapallon pohjoisnapaa. Nykyisissä kartoissa pohjoinen merkitään tyypillisesti yläreunaan. Kartan koordinaattijärjestelmä ei kuitenkaan ole välttämättä täsmälleen todellisen pohjoissuunnan mukainen, jolloin todellista pohjoissuuntaa kutsutaan napapohjoiseksi ja kartan koordinaatiston ”pohjoissuuntaa” karttapohjoiseksi. Näistä vielä poikkeaa Maan magneettikentän paikallisen suunnan mukainen magneettinen pohjoinen eli neulapohjoinen. ==Sanan alkuperä== Sana pohjoinen on sukua sanalle pohja. Uskottiin mahdollisesti, että Manalaan, eli ikään kuin maailman pohjalle pääsi pohjoisen kautta. Eteläisempien suomalaisten näkökulmasta jotakuinkin Pohjoisessa olivat myös Pohjanlahti ja Pohjanmaa, kuten myös myyttinen Pohjola. Pohjoisella voi sanana olla yhteys myös pohjaan, talon pohjaan, jonne ei tehty ikkunoita. Vrt. etelä. ==Pohjoisen mytologinen merkitys muinaissuomalaisille== :Pääartikkeli: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset Pohjoinen on nähty pahaksi ilmansuunnaksi. Äärimmäisessä pohjoisessa uskottiin sijaitsevan Pohjolan maan, josta olivat peräisin kylmyys ja monet taudit ja ongelmat. Usein ajateltiin myös reitin Tuonelaan, maanalaiseen kuolleiden valtakuntaan, kulkevan Pohjoisen kautta. Pohjoisessa seisoi maailmanpylväs, joka kannatti taivaankantta. Maailmanpylväs oli naulattu taivaankanteen Pohjannaulalla, Pohjantähdellä. Pohjantähti oli tärkeä suunnistuksessa. Pohjoisessa oli myös Lappi, joskin usein Pohjolaa lähempänä ja konkreettisempana. Aivan lähistölläkin omista asuinalueista pohjoiseen päin sijaitsevia vähemmän viljeltyjä alueita voitiin kutsua Lapiksi, ja niiden asukkaita voitiin nimittää lappalaisiksi. Lappalaiset ja Pohjolan väki nähtiin usein vihamielisinä noitina, jotka ampuivat noidannuolia ja aiheuttivat muuta pahaa (ks. esim. Lapinnoita, Lappalaiset suomalaisessa kansanperinteessä). Pohjoistuulen mukana tuli Lapista tai Pohjolasta tauteja, noidannuolia ja ilkeitä yliluonnollisia olentoja. ==Lähteet== * Luokka:Ilmansuunnat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Piste

Piste tarkoittaa seuraavia asioita: * piste, välimerkki, joka päättää virkkeen * piste, nollaulotteinen, avaruudellista sijaintia merkitsevä objekti, geometrinen käsite * piste, joukon alkio, joukon jäsen, joukko-opillinen käsite; termiä piste käytetään varsinkin topologisten avaruuksien yhteydessä * piste, muuttujan tai muuttujavektorin saama arvo, matemaattinen käsite * piste, olosuhteet (voidaan nähdä myös "olosuhdemuuttujavektorin" arvona), jotka tuottavat jonkin tilanteen, kuten seuraavat erikoispisteet: ** kolmoispiste, sellainen aineelle ominainen paineen ja lämpötilan yhdistelmä, jossa aineen kolme olomuotoa ovat tasapainossa ** sulamispiste, sellainen aineelle ominainen lämpötila, jossa aine muuttuu kiinteästä nestemäiseen olomuotoon ** jähmettymispiste, sellainen aineelle ominainen lämpötila, jossa tapahtuu sulamispisteelle käänteinen reaktio eli aine muuttuu nestemäisestä kiinteään olomuotoon ** kiehumispiste, sellainen aineelle ominainen lämpötila, jossa nestemäisen aineen höyrynpaine vastaa ilmanpainetta ja neste alkaa kiehua ** nollapiste, nollalla merkitty asteikon kohta, johon usein liittyy jokin erikoistilanne * piste, peleissä käytetty yksikkö, jolla mitataan pelaajien keskinäistä paremmuutta * piste, typografiassa käytettävä mittayksikkö * piste eli rinne, alppilajien harrastuspaikka () * piste eli peruspiste, prosenttiyksikön sadasosa * piste eli kirkonrotta-pihaleikki. * "Piste", Stellan single
Pluto (täsmennyssivu)

Pluto voi viitata seuraaviin asioihin: __NOTOC__ == Tähtitiede == * Pluto, kääpiöplaneetta, jota pidettiin aiemmin Aurinkokunnan yhdeksäntenä planeettana Auringosta laskettuna == Mytologia == * Pluton eli Haades, manalan jumala kreikkalaisessa mytologiassa * Pluto, manalan jumala roomalaisessa mytologiassa * Pluto, okeanidi kreikkalaisessa mytologiassa == Populaarikulttuuri == * Pluto, hahmo Disneyn sarjakuvamaailmassa, Mikki Hiiren koira * Pluto, Naoki Urasawan manga * Pluto, portugalilainen rock-yhtye == Autotehdas == * Pluto Automobilfabrik, Saksassa 1924-1927 toiminut autotehdas == Sotatiede == * Operaatio Pluto (), toisen maailmansodan aikainen, Normandian maihinnousuun ja polttoaineen toimittamiseen liittynyt suuroperaatio == Laivoja == * HMS Pluto (J446), Britannian Kuninkaallisen laivaston miinanraivaaja Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Proseduraalinen ohjelmointi

Proseduraalinen ohjelmointi on imperatiivinen ohjelmointiparadigma, jossa ohjelman suoritusta jäsennetään jakamalla aliohjelmiin, proseduureihin. Aliohjelma on itsenäinen ohjelman osa, jota voidaan kutsua mistä tahansa pääohjelmasta tai muista aliohjelmista. Kutsuttaessa aliohjelmaa ohjelman suoritus siirtyy aliohjelman alkuun ja aliohjelman suorituksen päätyttyä suoritus jatkuu aliohjelmakutsua seuraavasta komennosta pääohjelmassa. Aliohjelmat mahdollistavat toiminnallisuuden uudelleenkäytön useissa eri kohdassa ohjelmaa. Aliohjelmille voidaan antaa parametreja, jolloin jonkin ongelman ratkaisu voidaan kuvata yleisesti kaikille mahdollisille lähtöarvoille. Proseduraaliseen ohjelmointiin liittyy olennaisesti hajota ja hallitse -suunnittelumenetelmä. Menetelmässä ongelma ratkaistaan jakamalla se osatehtäviin yhä uudestaan, kunnes tuloksena on niin yksinkertaisia tehtäviä, että niiden ratkaisut voidaan ilmaista ohjelmointikielen lauseilla. Tätä kutsutaan funktionaaliseksi dekompositioksi. Tyypillisiä proseduraalisia ohjelmointikieliä ovat C, Ada ja Pascal. ==Katso myös== * Funktionaalinen ohjelmointi * Olio-ohjelmointi Luokka:Ohjelmointiparadigmat
Palosaari (Vaasa)

Palosaari () on vanha työläiskaupunginosa Vaasan keskustan pohjoispuolella. Palosaari on entinen saari, joka maankohoamisen takia on nykyisin yhdistynyt mantereeseen. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Palosaari muodostaa oman suuralueensa. Kartta Vuonna 2017 suuralueella oli 5 758 asukasta. Palosaarella sijaitsevat korkeakouluista Vaasan yliopisto, Yrkeshögskolan Novia ja Vaasan ammattikorkeakoulu. Palosaarella sijaitsee myös Vaasan yrityskeskus, valtion virastotalo, jossa on muun muassa Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto, sekä Yleisradion Vaasan toimipiste. Kivinen jugend-tyylin Palosaaren kirkko rakennettiin vuonna 1910 Alfred Wilhelm Stenforsin suunnitelman mukaan. Palosaarella toimi aikoinaan merkittävä tervasatama, joka on antanut nimensä Vaasan yliopiston päärakennukselle Tervahoville. Palosaaren asuintalot muodostuvat osaksi vanhoista, mutta suurimmaksi osaksi kunnostetuista, puutaloista. Lähellä Onkilahtea sijaitsee opiskelija- asuntoloista muodostuva alue, joka on Vaasan opiskelija-asuntosäätiön omistuksissa. Palosaaren koulu lakkautettiin keväällä 2016. == Kaupunginosat == Palosaaren suuralue jakautuu viiteen pienalueeseen. Näiden alueiden rajat täsmäävät asemakaavassa määriteltyjen numeroitujen kaupunginosien 15–19 kanssa.Vaasan karttapalvelu (Julkiset palvelut > Kaupunginosat) Vaasan kiinteistötoimi Viitattu 23.1.2025 Arkikielessä Palosaari mielletään kokonaisuudessaan yhdeksi kaupunginosaksi. # * Yliopisto # Onkilahden ranta # Sunti # Palosaaren keskus # Vikinga ==Katso myös== *Vaasan alueellinen jako == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Peter Ehrström, Brändö – en stadsdel med själ, Scriptum, 2005 ISBN 952-5496-21-X * Luokka:Suomen entiset saaret
Poikatyttö

Poikatyttö on tyttö, joka käyttäytyy poikamaisena pidetyllä tavalla. Hän on erityisen aktiivinen, vilkas, suorapuheinen ja kovapintainen. Hän käyttää usein poikien vaatteita, eikä välitä nukkeleikeistä, vaan leikkii poikien kanssa poikien leikkejä, pitää urheilusta ja seikkailee ulkona. Hän solmii usein läheisemmän suhteen isäänsä kuin äitiinsä. ==Kehitysvaiheena== Poikatyttömäinen käytös esiintyy sukupuolisen ja psykologisen kehityksen vaiheena lapsuuden ja murrosiän välillä, jolloin tytön on melko hyväksyttävää käyttäytyä stereotyyppisen epänaisellisesti. Monissa sosiologisissa tutkimuksissa ja fiktiivisissä kuvauksissa poikatyttövaihe on nähty väliaikaisena sukupuolisen identifioimattomuuden aikana, kunnes murrosikä tuo tytölle tietoisuuden aikuisen vastuista ja hän mukautuu tyypillisen feminiinisiin piirteisiin ja asenteisiin. ==Myöhempi seksuaalisuus ja sukupuoli-identiteetti== Useimmista poikatytöistä tulee aikuisina heteroseksuaalisia naisia. Joistain poikatytöistä tulee lesboja, etenkin butch-tyyppisiä. Amerikkalaisissa kyselytutkimuksissa aikuisista heteroseksuaalisista naisista 20–33 prosenttia ja lesboista 66–75 prosenttia on kertonut olleensa kouluikäisenä poikatyttöjä.Selin Davis 2020, luku ”11. I Used to Be a Tomboy. Now I’m a Full-Grown Lesbian." Jotkut harvat poikatytöt identifioituvat transmiehiksi. ==Pukeutuminen== Erään 2000-luvulla suoritetun aikuisten amerikkalaisten naisten kyselytutkimuksen mukaan poikien päällysvaatteita käytti aina 15 prosenttia poikatytöistä, useimmiten 50 prosenttia, joskus 25 prosenttia ja ei koskaan 10 prosenttia. Tärkeimmäksi syyksi he kertoivat useimmiten sen, että poikien vaatteet ovat käytännöllisempiä ja mukavampia kuin tyttöjen vaatteet. Heteronaiset eivät poikatyttöinä halunneet koskaan käyttää poikien alusvaatteita, mutta lesboista noin 10 prosenttia ja transmiehistä 80 prosenttia halusi. Lesboista puolet ja transmiehistä 90 prosenttia halusi käyttää poikien kenkiä. Molemmista ryhmistä vain noin 30 prosenttia halusi pitää pitkää tukkaa.Selin Davis 2020, luku ”8. Why Do Tomboys Wear Boys' Clothes?" ==Kuvitteellisia poikatyttöjä== * Paula eli ”Pauli” (alkuteoksessa Georgina, ”George”) Enid Blytonin Viisikko- kirjasarjassa * Georgia ”George” Fayne Carolyn Keenen Neiti Etsivä -kirjoissa * Laura Ingalls Laura Ingalls Wilderin Pieni talo -kirjoissa * Latun Liisa Teuvo Pakkalan romaaneissa Vaaralla ja Elsa * Tiina Anni Polvan Tiina- kirjasarjassa * Roosa-Maaria ”Roope” Ruusunen Ruusun aika -televisiosarjassa * Suvi Kinos Jukka Parkkisen Suvi Kinos -kirjasarjassa * Peppi Pitkätossu Astrid Lindgrenin kirjoissa * Haruka Tenou eli Sailor Uranus Sailor Moon -sarjakuvassa * Piparminttu-Pipsa Tenavat-sarjakuvassa * Juno-elokuvan päähenkilö * Hazel Grace Tähtiin kirjoitettu virhe -romaanissa * Arya Stark Tulen ja jään laulu -kirjasarjassa * Maxine eli Max eli Mad Max Stranger Things -pelisarjassa * Lara Leivo Näin meillä -sarjassa == Lähteet == * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== Luokka:Nuorisokulttuuri Luokka:Stereotyypit Luokka:Perushahmot
Poika (täsmennyssivu)

Poika tarkoittaa seuraavia asioita: * poika, miespuolinen lapsi * poika, miespuolinen jälkeläinen (iästään riippumatta) suhteessa vanhempiinsa * Poika, kristinuskossa Pyhän Kolminaisuuden toinen persoona, Jumalan Poika, Jeesus * Poika, Nagisa Ōshiman ohjaama japanilainen elokuva * Poika, Nick Hornbyn romaani * Poika, Hornbyn romaaniin perustuva vuonna 2002 valmistunut brittiläinen elokuva * Poika, Marja Björkin romaani * ”Poika”, Kanada-maljan lempinimi * ”Poika (saunoo)”, musiikkikappale vuodelta 2011 ===Nimenä=== *Arvo ”Poika” Tuominen (1894–1981), suomalainen poliitikko *Poika Vesanto (1908–1950), suomalainen piirtäjä ja kuvittaja *Jukka Poika, oik. Jukka Rousu (s. 1980), suomalainen reggae-muusikko Kts. myös monikkomuoto pojat.
Peelo

Peelo on suomen kielen slangisana, jolla tarkoitetaan IRC:issä, Internetin keskustelupalstoilla, uutisryhmissä tai verkkopeleissä tahallisesti tai tahattomasti muita käyttäytymisellään ärsyttävää ihmistä. Aloittelevia internetin käyttäjiä saatetaan leimata peeloiksi, sillä he eivät aina osaa noudattaa netikettiä, vaan muun muassa käyttävät tekstissään värejä, käyttävät todella paljon isoja kirjaimia, lisäävät vahingossa ykkösiä huutomerkkien perään tai viljelevät liikaa pisteitä, huutomerkkejä, kysymysmerkkejä tai hymiöitä. Tällaisille peeloille on myös oma slangisanansa, noob tai noobi, joka juontuu englannin sanasta newbie, aloittelija. Suomalaistettu versio termistä on nyyppä. == Sanan alkuperä == Sanan peelo etymologiasta ei ole täyttä varmuutta. Sitä ei ole lainattu englannin kielestä kuten monet muut nettislangin sanat. Sana peelo on todennäköisimmin peräisin ylioppilastutkintolautakunnan jäsenen, ylitarkastaja Pekka Elon omalaatuisesta esiintymisestä IRC:ssä ja uutisryhmissä vuoden 1995 tienoilla. Hänen Freenet- käyttäjätunnuksensa ja siten myös oletusarvoinen IRC-nimimerkkinsä oli "peelo" (etunimen kaksi ensimmäistä kirjainta+sukunimi), ja sanaa olisi sen myötä alettu käyttää myös yleisenä haukkumasanana. Toisen väittämän mukaan peelo tulee vanhemmasta, tyhmää tarkoittavasta slangisanasta, joka pohjautuu romanikielen siitintä tarkoittavaan sanaan.mbnet/joyhan Vieraita vaikutteita, Stadi 7.2.2001 (Erkki Johannes Kauhanen) Tietokonekulttuuriin erikoistunut Skrolli-lehti selvitti sanan alkuperää keväällä 2024. Lehden mukaan on uskottavaa, että sana syntyi Pekka Elon internet-käyttäytymisestä ja on todennäköisesti pelkkä yhteensattuma, että sana lisäksi tarkoittaa romanikielessä siitintä. Termi viittasi alun perin nimenomaan tekniseen osaamattomuuteen ja internetin viestintäkulttuurin tuntemuksen puutteeseen, ei tahalliseen ärsyttämiseen, mitä tukevat myös arkistolähteet Pekka Elon internet-kirjoittelusta. Peelo-sanaa on todistettavasti käytetty rutiininomaisesti haukkumasanana ainakin vuodesta 1996 alkaen. == Katso myös == * Trolli * Floodaus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nettipeelon opas kirjoittanut Niilo Paasivirta Luokka:Internet-slangi Luokka:Haukkumasanat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pää pystyyn, Helena

Pää pystyyn, Helena! on Aino Räsäsen kirjoittama Helena-sarjaan kuuluva romaani vuodelta 1955. Kirjasarjan on julkaissut Karisto. ==Elokuva== Kirjasta on myös tehty elokuva Pää pystyyn Helena (1957), jonka on ohjannut Esko Töyri. Elokuva oli hänen ensimmäinen pitkä näytelmäfilmiohjauksensa. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Vuoden 1955 kirjat
Populaarimusiikki

Populaarimusiikilla tarkoitetaan yleisimmän määritelmän mukaan suosittua, suuren yleisön kuuntelemaa ja levylistoilla näkyvää musiikkia, kuten popmusiikkia, rockia tai iskelmämusiikkia. Tässä määritelmässä ei taidemusiikkia, jazzia ja etnistä musiikkia lasketa populaarimusiikkiin kuuluvaksi. Hieman marginaalisetkin rock- ja popmusiikista erkaantuneet tyylit, kuten metallimusiikki äärimmäisine muotoineen, lasketaan kuitenkin populaarimusiikiksi. Laajemman määritelmän mukaan populaarimusiikki tarkoittaa kaikkea sellaista musiikkia, joka omana aikanaan on ollut suuren yleisön suosiossa. 1800-luvun teollistumisen ja kaupungistumisen aikakaudella taidemusiikin ja kansanmusiikin väliin syntyi vähitellen oma tyylisuuntansa, joka vastasi aluksi lähinnä nykyistä viihdemusiikkia. Se levisi nopeasti aluksi nuottien ja myöhemmin äänitteiden sekä radion ja television mukana. 1950-luvulla syntyneen rock and roll -musiikin myötä populaarimusiikki kytkeytyi vahvasti nuorisokulttuuriin. Populaarimusiikin monet tärkeät muodot saivat liki nykyistä muistuttavan asunsa 1960- ja 1970-luvulla, joskin tärkeitä muutoksia on tapahtunut senkin jälkeen. Populaarimusiikilla on Suomessa nykyään myös koulujen musiikinopetuksessa usein hallitseva asema, ja sitä opetetaan harrastelijoille ja ammattilaisille omissa oppilaitoksissaan (jazz-musiikkia voidaan opettaa samassa laitoksessa). ==Tyylilajeja (suppean tulkinnan mukaan)== * Country * Elektroninen populaarimusiikki ** Dance (EDM) ** House ** Synthpop ** Tekno ** Trance ** EBM * Folkmusiikki * Gospelmusiikki * Iskelmämusiikki * Laulelmamusiikki * Popmusiikki * Rai * Reggae * Rock **Progressiivinen rock **Punk **Metallimusiikki * Rhythm and blues -traditio ** Soul ** Funk ** Hip hop -musiikki ** Nykyaikainen R&B; * Työväenmusiikki * Viihdemusiikki == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
PNG

PNG () on häviötöntä pakkausta käyttävä bittikarttagrafiikan tallennusformaatti, joka kehitettiin korvaajaksi Internetissä käytettävälle, ominaisuuksiltaan vanhentuneelle ja patenttien rajoittamalle GIF-formaatille. PNG-standardi julkaistiin 1996, jolloin siitä tuli myös W3C:n suositus TR/PNG. PNG on patentiton eli kaikkien vapaasti käytettävissä ilman lisenssimaksuja ja W3C:n standardi, ja siten suositus Web-sivuilla käytettäväksi. PNG:stä on vapaa referenssitoteutus, jota voi ilmaiseksi käyttää ohjelmansa osana. PNG:n uusin versio on ISO-standardi ISO/IEC 15948:2004. Formaatista on julkaistu määrittely . PNG-kuvissa voidaan käyttää enimmillään 48-bittistä värisyvyyttä (248 eri väriä) sekä 16-bittistä läpinäkyvyyttä. Pakkausmenetelmänä PNG käyttää häviötöntä Deflate-pakkausta. GIF-tiedostomuodon rajoitukset ovat 256 eri väriä ja yksitasoinen (bittinen) läpinäkyvyys. GIF-muodon etuna on kuitenkin ollut sen mahdollisuus yksinkertaisten animaatioiden luomiseen, jota PNG ei tue. Animaatioiden puutteen korvaamiseen kehitettiin MNG-formaatti (Multiple-image Network Graphics), jonka tuki on vähäistä. Selaimista sitä tuki ainoastaan Firefox, josta siitäkin tuki poistettiin 2003 käytön puutteen vuoksi. Toinen vaihtoehto PNG:n animaatiotueksi on vain Firefox 3 -selaimen tai uudemman tukema APNG-laajennus. Aikaisemmin Microsoftin monopolistisessa asemassa ollut Internet Explorer ei tukenut PNG-formaatin kaikkia ominaisuuksia täysin ja tämä vaikeutti PNG-formaatin täysipainoista hyödyntämistä web-sivuilla. Nykyiset Internet Explorerit versioista 7 ylöspäin tukevat PNG:tä. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * PNG-spesifikaatio W3C:n sivu * PNG-läpinäkyvyystesti Web-selaimille * Portable Network Graphics (PNG) Specification (Second Edition) Luokka:ISO Luokka:Bittikarttatiedostomuodot Luokka:W3C-standardit Luokka:Internet- standardit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Grafiikkastandardit
Pirunviulu

Pirunviulu on leikeissä ja pilailutarkoituksiin käytetty soitin. Pirunviuluksi () on joskus kutsuttu myös pahvista kitkarumpua. == Toimintaperiaate == Pitkä rautalanka voidaan kiinnittää ikkunan lähistölle, esimerkiksi hirsitalon kulmaan naulalla. Lanka kiristetään ja sitä hangataan esimerkiksi hartsinpalalla tai viulun jousella. Tällöin ikkunalasi ja puu vahvistavat toiminnasta syntyvän voimakkaan kitisevän äänen eli se resonoi. Tätä käytettiin naapureiden kiusana ennen vanhaan. Toinen tapa oli iskeä hakaneula kiinni puiseen ikkunankarmiin siten, että neulan lukituspää oli kiinni ikkunassa. Neulaan oli kiinnitetty pitkä karhulanka, joka oli käsitelty tinktuuran ja kumihartsin seoksella (ns. pіrunpаskahttp://www.vartsi.net/2011/10/09/kamferitippoja/), ja jota lankaa lisäksi hangattiin hartsinpalalla. Tällöin laitteesta lähti valittava ääni samalla, kun lukituspää naputti ikkunalasia vasten. == Lähteet == * *http://www.kysy.fi/kysymys/soittaa-pirunviulua-eli-mita-soittaa-ja-miksi ===Viitteet=== Luokka:Pilailuvälineet Luokka:Soittimet
Pajupilli

Pajupilli on pajusta, yleensä vuolemalla, valmistettu yksinkertainen soitin. Pajupillejä on kaksi perusmallia: huilua läheisesti muistuttava, jossa ilmapatsaan kokoa ja samalla sävelen korkeutta säädetään sormilla peitettävillä rei'illä, ja toinen jossa ilmapatsasta säädellään pillin sisällä vapaasti liikkuvalla "männällä". Pajun soveltuvuus pillin tekoon johtuu siitä, että tuoreen pajunoksan kuoren voi irrottaa hieman (esimerkiksi puukalikalla) naputtelemalla, jolloin kuoresta voidaan tehdä ontto putkilo. Kotipihlaja soveltuu myös pillin tekemiseen ja on joissakin paikoissa pajua helpompi löytää. Yksinkertainen pajupilli valmistetaan muotoilemalla oksanpätkän pää suuhun sopivaksi ja leikkaamalla kuoreen pieni lovi muutaman senttimetrin päähän tästä päästä. Sen jälkeen kuoresta irrotetaan halutun mittainen pätkä tekemällä oksan ympäri viilto ja naputtelemalla kuorta esimerkiksi puukon kahvalla. Kuoren pitäisi tämän jälkeen irrota kevyesti kääntämällä, ja sen voi vetää erilleen. Sitten lovea suurennetaan puukolla ja veistetään oksaa hiukan ohuemmaksi loven ja soittopään välistä. Kun kuori nyt pujotetaan takaisin paikalleen, kuoren ja oksan väliin jää ohut ilmakanava. Ääni syntyy, kun puhalluksen aiheuttama ilmapatsas värähtelee lovessa. Pilli voidaan myös tehdä männättömäksi ja ilman ylimääräisiä reikiä. Tälläinen pilli on periaatteessa yksiääninen, mutta sen säveltasoa voi muunnella vaihtelemalla ilmanpainetta ja sulkemalla putken päätä sormenpäällä. Kolmantena keinona vaihdella sävelkorkeutta on sulkea pilli kouran sisään ja vaihdella sekä ilmanpainetta että kouran tilavuutta (pillin on oltava riittävän pieni). Kyllin pitkäksi rakennettu pajupilli voi toimia yläsävelhuilun tapaan (engl. overtone flute). Tällaisesta soittimesta on käytetty Suomessa myös nimitystä pitkähuilu. == Katso myös == *Kärjennoukka *Pitkähuilu *Piisku == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Puhallinsoittimet
POP3

POP3-protokolla () on vanhin ja yksinkertainen sähköpostin hakemiseen tarkoitettu protokolla. Se kopioi ensin kaikki viestit palvelimelta sille koneelle, josta yhteys on otettu. Samalla viestit hävitetään palvelimelta (ellei toisin määrätä). POP-protokollan etuna on, että siinä ei rasiteta palvelimen resursseja, eikä yhteyttä tarvitse pitää päällä viestien käsittelyssä. == Standardit ja versiot == POP3 määritellään seuraavissa RFC- dokumenteissa: * "Post Office Protocol - Version 3" * "POP3 Extension Mechanism" * "POP3 AUTHentication command" * "Simple Authentication and Security Layer (SASL)" * "The SYS and AUTH POP Response Codes" POP3 on syrjäyttänyt kokonaan POP-protokollan aiemmat versiot POP ja POP2. POP3 toimii TCP-yhteyden yli käyttäen porttia 110, ja SSL-suojattuna porttia 995. == Katso myös == * IMAP ==Lähteet== Luokka:Internet-standardit Luokka:Sähköposti Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Protokolla

Protokolla on säännöstö, joka kertoo kuinka esimerkiksi diplomaattien välisessä vuorovaikutuksessa juhlaseremonioissa ja virallisissa esiintymisissä tulee käyttäytyä. Protokollan noudattamisen tarkoituksena on saada asiat luistamaan aikataulun mukaan, tehdä kanssakäymisestä selkeää ja miellyttävää ja vähentää epävarmuutta. Protokolla sääntelee esimerkiksi kunnioituksen osoittamisen valtion päämiehille ja diplomaattien arvojärjestyksen, jolloin on kyse tarkemmin sanottuna valtiollisesta protokollasta. Protokollaan liittyy läheisesti myös etiketti, joka perustuu kansainvälisesti hyväksyttyihin tapoihin ja kohteliaisuuteen, sekä joukko sääntöjä ja kaavoja, joita noudatetaan tietyissä virallisluonteisissa tilanteissa ja tilaisuuksissa, kuten valtiovierailuiden yhteydessä. Protokolla määrää henkilöiden keskinäisen arvojärjestyksen valtion lisäksi muissa julkisyhteisöissä kuten kunnissa, seurakunnissa ja yliopistoissa. Kunnallisen protokollan mukaan esimerkiksi luottamushenkilö ja viranhaltijajohto asetetaan järjestykseen seuraavasti: I valtuuston puheenjohtaja (tai pormestari), II hallituksen puheenjohtaja ja III kunnanjohtaja. Sen sijaan seurakunnissa oman perinteensä mukaisesti järjestys on I kirkkoherra, II valtuuston puheenjohtaja ja III neuvoston varapuheenjohtaja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Charles Crawford (1.2.2021) Diplomatic Protocol Explained (diplomatmagazine.com) Luokka:Politiikan käsitteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Prosessi

Prosessi tarkoittaa yleisesti kehityskulkua. Prosessi on suoritettavien toimenpiteiden sarja, joka tuottaa määritellyn lopputuloksen. Prosessin toteuttaminen ja prosessin mukainen toimiminen voi viedä aikaa, tilaa ja resursseja tai asiantuntemusta. Prosessia toistaessa tapahtumat ja suoritteet käydään läpi samankaltaisina jostain määritellystä näkökulmasta tarkasteltuna. Prosesseja pyritään mallintamaan niiden kehittämisen vuoksi, ja jotta prosessin vaikutusalueen laatua, tehokkuutta ja tuottavuutta voitaisiin ohjata ja parantaa. Esimerkkejä erilaisista prosesseista ovat oikeus-, kehittämis-, koulutus-, tuotekehitys-, valmistus-, palvelu- ja vikaselvitysprosessi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Prosessisanasto Luokka:Liiketalous Luokka:Johtaminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
PaintShop Pro

PaintShop Pro (PSP) on Windows-käyttöjärjestelmässä toimiva kuvankäsittelyohjelma, jolla voidaan piirtää ja tuottaa erilaisia kuvatehosteita ja muokata valokuvia tai kuvanlukijalla tietokoneelle siirrettyjä kuvia. Vaikka PSP:n ominaisuusvalikoima painottuukin bittikarttagrafiikan käsittelyyn, sillä voidaan käsitellä myös vektorigrafiikkaa. Alun perin ohjelmaa julkaisi vuoteen 2004 asti Yhdysvaltojen Minneapolisissa sijaitseva yritys, Jasc Software. PaintShop Pro on hyvin monipuolinen ja se voidaan laajentaa mm. Adobe Photoshop -yhteensopivaksi erillisillä lisäosilla. Ohjelma on ollut saatavilla Corelin omistuksesta lähtien myös suomen- ja ruotsinkielisenä. PaintShop Pron kehityksestä vastaa nykyisin Corel, joka osti Jasc Softwaren lokakuussa 2004. Corelin aikana PSP:n markkinoinnissa on painotettu erityisesti sen valokuvien käsittelyyn suunnattuja ominaisuuksiahttp://www.corel.com/servlet/Satellite/gb/en/Product/1185293061925. Version 11 (X1) julkaisun yhteydessä ohjelman virallinen nimi muuttui muotoon Paint Shop Pro Photo. Nykyisellään ohjelman nimi on muodossa Corel PaintShop Pro. Vuonna 2010 Corel nimesi ohjelman uudelleen PaintShop Photo Pro X3 -nimelle. Samalla ohjelma sai muun muassa uuden grafiitti-ulkoasun, Express Lab -työkalun valokuvien käsittelyyn ja hallintaan, helpon vesileimojen lisäämisen sekä tasotyylit (layer styles)http://www.corel.com/img/content/products/psppx2/PSPPX2_past_version_comparison_5568-07.pdf. Corel nimesi ohjelman vuonna 2011 PaintShop Pro X4:ksi ja toi siihen uudistuksia, kuten streamlined-käyttöliittymän työtasoilla ja Photo Blendin yhdistämään parhaat osat useista kuvista yhdeksi onnistuneeksi kuvaksi. Optimoidulla HDR-moduulilla voi korjata valotusta ja lisätä kuvaan ammattitason efektejä. X4 toimii yli kaksi kertaa nopeammin kuin edeltäjänsä X3. X4:ään sisältyy myös laaja versio Nik Color Efex Pron kuvanparannus- ja efektityökaluista. Kesällä 2017 ohjelmasta oli myynnissä versiota PaintShop Pro X9. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto Luokka:Corelin ohjelmistot Luokka:Kuvankäsittelyohjelmat Luokka:Windows- ohjelmat
Rationaaliluku

Rationaalilukujen joukko (ℚ) on reaalilukujen joukon osajoukko, jonka jäsenet voidaan esittää kahden kokonaisluvun osamääränä eli murtolukuna muodossa \scriptstyle \frac{m}{n}: : \mathbb{Q} = \\{ x \mid x = {m \over n}, n eq 0, m, n \in \mathbb{Z} \\}. Tässä lukua m kutsutaan osoittajaksi ja lukua n nimittäjäksi. Murtoluku on siis kaikille rationaaliluvuille yhteinen esitysmuoto. Samaa rationaalilukua voi esittää useilla erilaisilla murtoluvuilla; yhtäsuuruuden k/l = m/n välttämättömänä ja riittävänä ehtona on yhtälö kn = lm edellyttäen ettei ln ole 0 (ristiin kertominen). Kaikki kokonaisluvut kuuluvat rationaalilukujen joukkoon, sillä kun n=1, niin m/n=m. Rationaalilukujen joukkoa merkitään merkillä ℚ. Se on lukukunta eli reaalilukujen ja samalla myös kompleksilukujen kunnan ℂ sellainen osajoukko, joka sisältää kaikkien alkioidensa käänteisalkiot ja on suljettu yhteen- ja kertolaskun suhteen. ℚ on kaikkein suppein lukukunta. Reaalilukuja, jotka eivät ole rationaalilukuja, sanotaan irrationaaliluvuiksi. Jos murtoluvun nimittäjällä on vähintään kaksi erisuurta positiivista alkutekijää, niin murtoluku voidaan hajottaa osamurtoluvuiksi, joiden nimittäjät ovat yksinkertaisempia (alkuluvun potensseja). Esimerkiksi: \scriptstyle \tfrac{5}{6}=\tfrac{1}{2}+\tfrac{1}{3}. Nollan ja yhden välillä oleva rationaaliluku voidaan hajottaa myös niin sanotuiksi egyptiläisiksi murtoluvuiksi. Rationaalilukuja on numeroituvasti ääretön määrä. == Katso myös == * Fareyn jono * Kunta * Laventaminen * Supistaminen * Yhteismitallisuus (matematiikka) == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
RFC

RFC:t (Request for Comments) ovat IETF-organisaation (Internet Engineering Task Force) julkaisemia Internetiä koskevia standardeja. Myös jotkin muut järjestöt ovat kutsuneet dokumenttejaan RFC:iksi. Kaikki Internet-standardit julkaistaan RFC:inä, mutta vain pieni osa RFC:istä on standardeja. RFC:t ovat sisällöltään ja asemaltaan hyvin kirjava joukko asiakirjoja, jotka kuvaavat Internetin erilaisia käytäntöjä, lähinnä teknisten menettelyjen järjestelmiä eli protokollia. Ensimmäisen RFC:n () kirjoitti Steve Crocker 7. huhtikuuta 1969 otsikolla Host Software. RFC:iden joukossa on myös kepposia. Perinteisesti sellainen julkaistaan ainakin aprillipäivänä. RFC editorin sivuilla on yleiskatsaus RFC:ihin sekä RFC FAQ. Ohion valtionyliopiston sivulla Internet Requests for Comments (RFC) luetellaan ja lyhyesti kommentoidaan eräitä tavallisille Internetin käyttäjille tai Internetin tekniikoihin vastaperehtyvälle kiinnostavimpia RFC:itä kuten Internet Users’ Glossary (joka tosin on aika vanha). Hyödyllinen on varmaankin myös Users’ Security Handbook, joka on suomennettu nimellä Tietokoneen käyttäjän turvaopas. Ne kuuluvat RFC:iden ns. FYI-sarjaan (For Your Information), johon kuuluvat dokumentit ovat laajalle yleisölle tarkoitettuja informatiivisia juttuja; tosin osa niistä on sisällöltään vanhentuneita. Sen sijaan "standardointiuralla" olevat RFC:t ovat usein teknisiä ja alan asiantuntijoille tarkoitettuja. Dokumentit voivat olla informatiivisella tai kokeellisella statuksella, jolloin ne eivät vastaa standardia. Dokumentit voivat kuvata tulevaa standardia (ehdotettu tai hahmotelma) ennen varsinaista standardin tilaa (Internet Standard). Dokumentit voivat olla myös historiallisella () statuksella. Teknisen kirjoituksen sanastosta ja käytännöistä on . RFC:n historiaa on koottu yhdeksi dokumentiksi 30 Years of RFCs . ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Jukka Korpelan RFC-opas * Lista kaikista RFC:istä Luokka:Internet-standardit