EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Anton Hjalmar Leppälä

Anton Hjalmar Leppälä (26. elokuuta 1886 Hausjärvi – 21. heinäkuuta 1949 Tuusula) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Leppälän vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Erik Leppälä ja emäntä Maria Flora Leppälä ja puoliso vuodesta 1906 Elli Julia Holmila. Leppälä kävi vain kansakoulun, mutta perehtyi sittemmin laajasti käsityöalaan Keski-Euroopassa. Lasinleikkaajana ensin toimittuaan hän perusti oman peilitehtaan vuonna 1915. Suomen sisällissota vaikutti myös peilimarkkinoihin, peilien tuotanto teollistui ja tarjonta Suomeen tuli Euroopasta eikä enää Venäjältä. Leppälän onnistui nykyaikaistaa oman peilitehtaansa koneet ja tuotantomenetelmät ja vallata merkittävästi kotimaan markkinoita tuonnilta. Vuonna 1938 Leppälä laajensi liiketoimintaansa perustamalla Riihimäelle peili- ja lasihiomon ja hankkimalla vähän myöhemmin vielä toisen vastavan yrityksen Turusta. Hänellä oli myös peilien kultaamo ja kehystämö. Leppälä myös työllisti ja koulutti peilialalle paljon henkilöitä ja kannusti heitä yrittäjiksi. Hänellä oli runsaasti luottamustehtäviä käsi- ja pienteollisuuden piirissä ja omalla alallaan. Teollisuusneuvoksen arvonimi Leppälälle myönnettiin vuonna 1946.Kuolleita. Helsingin Sanomat, 24.7.1949, s. 3. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Johannes-Andreas Hanni

Johannes-Andreas Hanni (24. maaliskuuta 1957 Valga, Neuvostoliitto – 6. marraskuuta 1982 Tallinna, Neuvostoliitto) oli virolainen sarjamurhaaja, joka murhasi kolme ihmistä ja söi heidän lihaansa. Hän yritti tappaa myös vaimonsa, mutta tämä selviytyi ja avusti pian miestään tämän viimeiseksi jääneessä väkivaltarikoksessa. Sosialistisen yhteiskunnan syrjimän baptistipapin poika Hanni koki kaltoinkohtelua perheessään, ajautui nuorisorikolliseksi ja vietti vuosia vankiloissa ja kasvatuslaitoksissa. Vuonna 1981 hän avioitui bussinkuljettaja Pille Toomlan kanssa ja työskenteli Tallinnan Palace- hotellissa tarjoilijana. Maaliskuussa 1982 Hanni puukotti kuoliaaksi saarenmaalaisen merimiehen, leikkasi palan lihaa hänen jalastaan, toi lihapalan kotiin ja valmisti aterian. Toukokuussa 1982 Hanni surmasi valkovenäläisen eläkeläismiehen tämän siirtolapuutarhamökissä ja leikkasi tämän sukuelimet irti. Kolmas uhri oli hänen heinäkuun 1982 lopulla surmaama keski-ikäinen nainen, joka oli metsässä poimimassa vadelmia. Kuukautta myöhemmin Hanni yritti vaimonsa kanssa surmata taksinkuljettajamiehen, jonka kuitenkin onnistui tehdä vastarintaa ja pelastua. Hannin pariskunta pidätettiin lokakuussa 1982 muun muassa taksinkuljettajan antamien tuntomerkkien perusteella. Johannes-Andreas Hanni hirttäytyi sellissään marraskuussa. Pille Hanni tuomittiin vankilaan, josta hän vapautui 10 vuotta myöhemmin presidentti Lennart Meren armahtamana. Hän vaihtoi henkilöllisyytensä ja muutti Suomeen. Suomalainen, Virossa asuva kirjailija Ville Hytönen löysi Hannin tarinan ollessaan tutkimassa virolaislehtiä arkistossa muista syistä. Hän käsikirjoitti aiheesta kuusiosaisen dramatisoidun radiodokumenttisarjan, jonka on Yleisradiolle ohjannut Henri Tuulasjärvi. Siinä Hytönen muun muassa kiertelee rikospaikkoja ja haastattelee asiasta tietäviä. Työryhmä löysi myös nimensä muuttaneen Pille Hannin, mutta nainen kieltäytyi haastattelusta. Hytönen on koonnut aiheesta myös kirjan. ==Lähteet== *Ihmissyöjä. Neuvosto-Eestin sarjamurhaaja, audio 6 × n. 25 min. Yle Areena. ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== * Hytönen, Ville: Johannes- Andreas. Romaani rakkauden synnistä; rikoksesta Jumalaa ja sosialismia vastaan. Like 2022. ISBN 9789511417071. Luokka:Sarjamurhaajat Luokka:Kannibaalit Luokka:Neuvostoliittolaiset henkilöt Luokka:Virolaiset murhaajat Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Warpeace

Warpeace (myös War/Peace ja Sota vai rauha) on Inderjit Kaur Khalsan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2017. Elokuva on yhteiskunnallinen dokumentti, joka käsittelee Yhdysvalloissa toiminutta The Weather Underground-ryhmää. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Ulitsa Dmitrijevskogon metroasema

Ulitsa Dmitrijevskogo () on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 3. kesäkuuta 2019. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Moskovan metroasemat
Thaimaan alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Thaimaan alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Thaimaata alle 20-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkuetta valmensi kaudella 2018–2019 suomalainen Juhani Ijäs ja kaudella 2021–2022 thaimaalais- suomalainen Kim Aarola. Joukkue osallistui vuonna 2019 Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n järjestämään Challenge Cup of Asian alle 20-vuotiaiden 1. divisioonan turnaukseen, jossa se sijoittui ensimmäiseksi. Kaudella 2021–2022 joukkue voitti alle 20-vuotiaiden Aasian ja Oseanian -mestaruuden. == Lähteet == Luokka: Nuorten jääkiekkomaajoukkueet
Qionghai

Qionghai ( on piirikuntatason kaupunki Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan itäosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 528 238, ja sen pinta-ala on 1692 km2. Qionghai on jaettu 12 kuntatason alueeseen: *Jiaji () *Wanquan () *Shibi () *Zhongyuan () *Bo’ao () *Yangjiang () *Longjiang () *Tanmen () *Tayang () *Changpo () *Dalu () *Huishan () == Galleria == Kuva:咖啡吧风光 - panoramio.jpg Kuva:Qionghai in 2015 - 03.JPG Kuva:Government building in Qionghai - 01.JPG Kuva:Boao 05.jpg Kuva:HN QH Yacht Wharf 2 Boao Jade Belt beach.jpg == Lähteet == Luokka:Hainanin kaupungit Luokka:Hainanin piirikunnat
Pikaluistelu talviolympialaisissa 2022

Pikaluistelussa kilpailtiin Pekingin 2022 talviolympialaisissa 5.–19. helmikuuta National Speed Skating Ovalissa. Kilpailutapahtumia oli 14, joista seitsemän oli miehille ja seitsemän naisille. == Aikataulu == :Kaikki ajat paikallista aikaa (UTC+8). Lihavoidut tapahtumat ovat loppukilpailuja. Päiväys Aika Laji 5\. helmikuuta 16.30–18.05 Naisten 3 000 m 6\. helmikuuta 16.30–18.25 Miesten 5 000 m 7\. helmikuuta 16.30–18.05 Naisten 1 500 m 8\. helmikuuta 18.30–20.00 Miesten 1 500 m 10\. helmikuuta 20.00–21.30 Naisten 5 000 m 11\. helmikuuta 16.00–18.05 Miesten 10 000 m 12\. helmikuuta 16.00–17.45 Naisten joukkuetakaa-ajo – puolivälierät Miesten 500 m 13\. helmikuuta 21.00–22.50 Miesten joukkuetakaa-ajo – puolivälierät Naisten 500 m 15\. helmikuuta 14.30–17.15 Miesten joukkuetakaa-ajo – finaalit Naisten joukkuetakaa-ajo – finaalit 17\. helmikuuta 16.30–17.55 Naisten 1 000 m 18\. helmikuuta 16.30–17.50 Miesten 1 000 m 19\. helmikuuta 15.00–17.35 Miesten yhteislähtö Naisten yhteislähtö == Mitalitaulukko == Pikaluistelu talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Sijoitus Maa Kulta Hopea Pronssi Yhteensä 1 6 4 2 12 2 2 0 0 2 3 1 3 1 5 1 3 1 5 5 1 0 2 3 1 0 2 3 7 1 0 0 1 1 0 0 1 9 0 2 2 4 10 0 1 2 3 11 0 1 1 2 12 0 0 1 1 Yhteensä 14 14 14 42 == Tulokset == === Miesten kilpailut === 500 metriä tiedot 34,32 OE 34,39 34,49 1 000 metriä tiedot 1.07,92 1.08,32 1.08,48 1 500 metriä tiedot 1.43,21 OE 1.43,55 1.44,24 5 000 metriä tiedot 6.08,84 OE 6.09,31 6.09,88 10 000 metriä tiedot 12.30,74 ME 12.44,59 12.45,98 Yhteislähtö tiedot 63 40 20 Joukkuetakaa-ajo tiedot Hallgeir Engebråten Peder Kongshaug Sverre Lunde Pedersen 3.38,08 Daniil Aldoškin Sergei Trofimov Ruslan Zaharov 3.40,46 Casey Dawson Emery Lehman Joey Mantia Ethan Cepuran 3.38,81 === Naisten kilpailut === 500 metriä tiedot 37,04 37,12 37,21 1 000 metriä tiedot 1.13,19 OE 1.13,83 1.14,61 1 500 metriä tiedot 1.53,28 OE 1.53,72 1.54,82 3 000 metriä tiedot 3.56,93 OE 3.58,06 3.58,64 5 000 metriä tiedot 6.43,51 OE 6.48,18 6.50,09 Yhteislähtö tiedot 60 40 20 Joukkuetakaa-ajo tiedot Ivanie Blondin Valérie Maltais Isabelle Weidemann 2.53,44 OE Ayano Sato Miho Takagi Nana Takagi 3.04,47 Marijke Groenewoud Irene Schouten Ireen Wüst Antoinette de Jong 2.56,86 ;Huomioita == Lähteet == *
Wanning

Wanning ( on piirikuntatason kaupunki Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan kaakkoisosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 545 992, ja sen pinta-ala on 1883 km2. Wanning on jaettu 12 kuntatason alueeseen: *Wancheng () *Longgun () *Hele () *Hou’an () *Damao () *Dong’ao () *Liji () *Changfeng () *Shangen () *Beida () *Nanqiao () *Sangengluo () == Galleria == Kuva:Wanning skyline (2).jpg Kuva:万宁神州站 2站台.jpg == Lähteet == Luokka:Hainanin kaupungit Luokka:Hainanin piirikunnat
Bohoduh’iv

Bohoduh’iv (, ) on pienehkö kaupunki Harkovan alueella Itä-Ukrainassa. Bohoduh’iv on maaseutuvaltaisen Bohoduh’ivin piirin (124 936 as., 2021) hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 14 882 (2021). Bohoduh’iv sijaitsee Harkovan alueen luoteisosassa, maanteitse noin 60 kilometriä Harkovasta länsiluoteeseen. Venäjän rajalle on linnuntietä noin 22 kilometriä Bohoduh’ivin keskustasta. Kaupungissa on Harkovasta luoteeseen Sumyyn johtavan rataosuuden rautatieasema. Ensimmäinen kirjallinen maininta paikkakunnasta on vuodelta 1662. Paikkakunta on saanut nimensä Jumalan Pyhälle Hengelle omistelun ensimmäisen kirkon mukaan. Samalla paikalla olleesta asutuksesta on kirjallinen mainita jo vuodelta 1517. kaupungin asema sille myönnettiin vuonna 1780. Tiedosto:Bohodukhiv (railway station).jpg|Rautatieasema. Tiedosto:Богодухівський краєзнавчий музей, 2018 03.jpg|Kotiseutumuseo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Harkovan alueen kaupungit Luokka:Bohoduh’ivin piiri
Wuzhishan

Wuzhishan () on piirikuntatason kaupunki Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan eteläosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 112 269, ja sen pinta-ala on 1883 km2. Kaupunki on nimetty siellä sijaitsevan 1840 metriä korkean Wuzhivuoren mukaan. Wuzhishan on jaettu seitsemään kuntatason alueeseen, joista neljä on suurkuntia ja kolme on maalaiskuntia: Suurkunnat: *Tongza () *Nansheng () *Maoyang () *Fanyang () Maalaiskunnat: *Changhao () *Maodao () *Shuiman () == Galleria == Kuva:五指山 - panoramio (1).jpg Kuva:Small waterfalls and stone bridge at Five Finger Mountain.jpg Kuva:Bird's Eye of FiveFingersMountain - panoramio.jpg Kuva:FiveFingersMountain - panoramio.jpg Kuva:五指山 - panoramio.jpg == Lähteet == Luokka:Hainanin kaupungit Luokka:Hainanin piirikunnat
Dongfang

Dongfang () on piirikuntatason kaupunki Etelä-Kiinan Hainanin maakunnan länsiosassa. Sen väkiluku vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 444 458, ja sen pinta-ala on 2272 km2. Dongfang on jaettu kymmeneen kuntatason alueeseen, joista kahdeksan on suurkuntia ja kaksi on maalaiskuntia: Suurkunnat: *Basuo () *Donghe () *Datian () *Gancheng () *Banqiao () *Sanjia () *Sigeng () *Xinlong () Maalaiskunnat: *Tian’an () *Jiangbian () == Galleria == Kuva:华能东方电厂 - panoramio (1).jpg Kuva:华能东方电厂 - panoramio.jpg == Lähteet == Luokka:Hainanin kaupungit Luokka:Hainanin piirikunnat
Kaksi tarinaa rakkaudesta

Kaksi tarinaa rakkaudesta on Eirik Svenssonin ohjaama norjalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty draamaelokuva vuodelta 2012. Elokuva on romanttinen draamaelokuva, jossa suomalainen tanssija Kaisa ja Jacob tapaavat Istanbulissa ja rakastuvat toisiinsa. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2011 suomalaiset elokuvat Luokka:Norjalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset draamaelokuvat
Arabiemiraattien alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Yhdistyneiden arabiemiraattien alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Yhdistyneitä arabiemiraatteja kansainvälisissä alle 20-vuotiaiden jääkiekko- otteluissa. Joukkue on osallistunut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n järjestämään Challenge Cup of Asian alle 20-vuotiaiden turnaukseen vuosina 2018 ja 2019. Vuonna 2018 joukkue sijoittui pronssille ja vuonna 2019 neljänneksi, eli viimeiseksi. Kaudella 2021–2022 maajoukkue eteni Aasian ja Oseanian -mestaruuskisojen pronssiotteluun, mutta koki tappion. == Lähteet == Luokka:Nuorten jääkiekkomaajoukkueet Maajoukkue, alle 20-vuotiaiden
Kaspiansimpputokko

Kaspiansimpputokko (Benthophilus macrocephalus) on tokkojen (Gobiidae) heimoon kuuluva kalalaji. Kaspiansimpputokko voi kasvaa korkeintaan noin kymmenen senttimetrin mittaiseksi (SL). Sen ruumis on harmaa. Lajilla on ensimmäisessä selkäevässään 3–4 piikkiruotoa. Kaspiansimpputokkoa tavataan suuressa osassa Kaspianmeren rannikkoa sekä Volgajokea ylöspäin Astrahaniin asti. Lajin lisääntymisaika on huhti-heinäkuussa. Naaras laskee kutemansa mädin tyhjiin nilviäisten kuoriin. Kaspiansimpputokon elinikä on noin yksi vuosi. Sen ravintoa ovat pääasiassa kalat ja nilviäiset. == Lähteet == * Taksonomian lähde luukaloista heimon sukuun asti: === Viitteet === Luokka:Tokot
Nils van der Poel

Nils Göran van der Poel (s. 25. huhtikuuta 1996 Trollhättan) on kilpailu- uransa vuonna 2022 lopettanut ruotsalainen pikaluistelun olympiavoittaja. Van der Poel voitti nuorten maailmanmestaruuden 5 000 metrillä vuosina 2014 ja 2015. Vuonna 2017 hän sijoittui matkakohtaisissa MM-kilpailuissa 10 000 metrillä kahdeksanneksi. Hän osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Pyeongchangissa 2018, jolloin hän sijoittui 5 000 metrillä 14:nneksi. Samana vuonna hän sijoittui yleisluistelun MM-kilpailuissa yhteispisteissä kuudenneksi. Vuonna 2021 van der Poel sijoittui Heerenveenin Euroopan- mestaruuskilpailuissa yhteispisteissä neljänneksi oltuaan 10 000 metrillä nopein ajalla 12.42,80 ja 5 000 metrillä toiseksi nopein ajalla 6.13,03; molemmat ajat olivat Ruotsin-ennätyksiä ja ensin mainittu myös EM-kisaennätys. Myöhemmin samana vuonna hän voitti matkakohtaisissa MM-kilpailuissa Heerenveenissä kultaa 5 000 metrillä ajalla 6.08,39 ja 10 000 metrillä maailmanennätysajalla 12.32,95 voittaen hopeamitalistin lähes 13 sekunnilla ja pronssimitalistin lähes 22 sekunnilla. Joulukuussa 2021 hän luisteli Salt Lake Cityssä maailmancupin kilpailussa 5 000 metrin maailmanennätyksen 6.01,56. Pekingin olympialaisissa 2022 hän voitti kultaa 5 000 metrillä olympiaennätysajalla 6.08,84 ja 10 000 metrillä maailmanennätysajalla 12.30,74. Van der Poel lahjoitti kisojen jälkeen 10 000 metrin kultamitalinsa pois, jotta voisi kiinnittää huomionsa taisteluun ihmisoikeuksien puolesta. Hän lahjoitti mitalin ruotsalaiselle ihmisoikeustaistelijalle Angela Guille, jonka isä Gui Minhai on Kiinassa vangittuna oleva kirjakauppias. Kiina on tuominnut hänet syytettynä vakoilusta. Samana talvena van der Poel voitti vielä yleisluistelun maailmanmestaruuden Hamarissa ennätyspisteillään 148,696 sekä pitkien matkojen maailmancupin. == Ennätykset == Matka Aika Paikka Päivä 500 metriä 37,33 Hamar 5. maaliskuuta 2022 1 000 metriä 1.13,92 Hamar 15. marraskuuta 2014 1 500 metriä 1.47,18 Salt Lake City 4. joulukuuta 2021 5 000 metriä 6.01,56 Salt Lake City 3. joulukuuta 2021 10 000 metriä 12.30,74 Peking 11. helmikuuta 2022 Yhteispisteet 148,696 Hamar 5.–6. maaliskuuta 2022 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset pikaluistelijat Luokka:Ruotsalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Linda Hofstad Helleland

Linda Cathrine Hofstad Helleland (s. 26. elokuuta 1977 Klæbu) on norjalainen oikeistopuolueen poliitikko. Hän toimi Solbergin hallituksessa kulttuuriministerinä (2015–2018), lapsi- ja tasa-arvoministerinä (2018–2019) sekä alue- ja digitalisaatioministerinä (2020–2021). Hän on istunut suurkäräjillä vuodesta 2009, tosin jo vuosina 2001–2005 hän toimi Børge Brenden korvaajana tämän toimiessa ministerinä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Linda Hofstad Helleland Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan kulttuuriministerit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pouilly-en-Auxois

Pouilly-en-Auxois on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne- Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Beaunen kaupungista luoteeseen. Vuonna 1832 valmistuneen Burgundin kanavan korkein kohta on Pouilly-en-Auxois’ssa 378 metrin korkeudella. Korkeimmalla kohdalla kanava kulkee tunnelissa, jonka pituus on 3 333 metriä. Tunnelissa ei ollut ollenkaan hinaustietä, joten proomumiehet työnsivät veneitään tangoilla ja vetäen ketjuilla. Tunnelin läpi kulkeminen kesti kahdeksasta kymmeneen tuntia. Vuonna 1867 otettiin käyttöön höyryhinaaja. Tunnelin läpi kulkemiseen kului 1,5 tuntia, mutta hinaajan savu johti onnettomuuksiin. Vuonna 1894 käyttöön saatiin sähköhinaaja, joka on nykyään museoituna. Tiedosto:Canal_de_Bourgogne_voute.jpg|Kanavatunnelin suuaukko Tiedosto:Toueur- Pouilly.jpg|Sähkökäyttöinen hinaaja ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Côte-d’Orin kunnat
Hanni (täsmennyssivu)

Hanni voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Hanni, naisen etunimi * Hanni, sukunimenä: ** Arto Hanni (s. 1973), suomalainen lentopalloilija ** Johannes- Andreas Hanni (1957–1982), virolainen sarjamurhaaja ** Pälvi Hanni (s. 1972), suomalainen taidegraafikko Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Jälki elämässä – 4 tarinaa kidutuksesta

Jälki elämässä – 4 tarinaa kidutuksesta on Mervi Junkkosen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2011. Elokuva on yhteiskunnallinen dokumentti, jonka aiheena on kidutus. Siinä kerrotaan neljän Suomeen muuttaneen henkilön henkilökohtaiset tarinat kidutuksesta. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2011 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Kolmoskehä

Kolmoskehä, (Tretje transportnoje koltso tai Tretje koltso tai TTK) on Moskovan keskustaa kiertävä kehätie, joka sijaitsee Puutarhakehän ja Moskovan kehätien (MKAD) välissä. Kehätiellä on 17 liittymää, 14 siltaa ja 3 tunnelia (Lefortovo, Kutuzovski, Gagarinskaja). == Reitti == Kehätie on pituudeltaan 35 km pitkä ja kaistoja kehätiellä on neljä kumpaankin suuntaan. Kolmoskehä on yksi Moskovan pääteistä, ja se kärsii pahoista liikenneruuhkista, jonka vuoksi kolmoskehän ja Moskovan kehätien välillä on rakenteilla neljäs kehätie. Kolmoskehä, mukaan lukien Euroopan viidenneksi pisin kaupunkitunneli Lefortovon tunneli, on valmistunut vuonna 2004. == Galleria == Tiedosto:Third Ring near Moscow City.jpg|Kolmoskehä Moskvajoen yli kulkevalta Dorogomilovsky- sillalta, lähellä Moskovan kansainvälistä yrityskeskusta. Tiedosto:Выход щита на станции метро «Рижская» БКЛ (сентябрь 2020) (02).jpeg|Kolmoskehä Rizhskajan ylikulkusilta. Tiedosto:Third ring bridge city.jpg|Kolmoskehän Dorogomilovsky- silta Moskovajoen yli. == Katso myös == * Bulevardikehä * Puutarhakehä * Moskovan kehätie * Keskinen kehätie == Lähteet == Luokka:Moskovan liikenne Luokka:Kehätiet
Afroditia

Afroditia (, ) eli Afrodisia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi oletettavasti Malean niemellä lähellä Boiaa, mutta sen tarkkaa sijaintia ei tunneta. Afroditian historiasta tiedetään vain vähän. Pausaniaan mukaan sen olisi perustanut Aineias.Pausanias: Kreikan kuvaus 3.22.11, 8.12.8. Kaupungin nimen perusteella siellä on ollut Afroditen kultti. Thukydides mainitsee Afroditian 400-luvulla eaa. rannikolla olleena vartiopaikkana.Thukydides: Peloponnesolaissota 4.56. 300-luvulla eaa. kaupungin asukkaat siirrettiin Boiaan synoikismoksessa, jossa olivat mukana myös Etis ja Side. Kaupungin todellinen asema ennen tätä tunnetaan huonosti, mutta se on luetteloitu nykytutkimuksessa polisten joukkoon. == Lähteet == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Monemvasiá
Anthana

Anthana (,Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, . )Thukydides: Peloponnesolaissota 5.41. oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kynuriassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Vóreia Kynourían kunnan alueella, mutta sen tarkkaa sijaintia ei tunneta varmuudella. == Maantiede == Anthana sijaitsi Thyreatiissa eli Thyrean poliksen alueella Kynuriassa, joka oli välillä Arkadiaa, välillä Argolista ja välillä Lakoniaa. Kaupungin sijaintipaikaksi on ehdotettu kolmea eri paikkaa. Ensimmäinen on Tsiórovos Závitsa-vuoren lounaisrinteessä lähellä nykyistä Káto Dolianáa;Tsiórovoksen arkeologisen kohteen sijainti: toinen on Ágios Andréaksen Nisí (Nisí Agíou Andréa) rannikolla;Nisí Agíou Andréan arkeologisen kohteen sijainti: ja kolmas Parálio Ástroksen Nisí (Nisí Paralíou Ástrous) samoin rannikolla.Nisí Paralíou Ástrouksen arkeologisen kohteen sijainti: == Historia == Anthanan historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Thukydideen mukaan Anthana kuului Spartalle 400-luvun eaa. lopulla, toisin sanoen oli tuolloin Lakoniaa. Se pysyi Spartan hallussa vuoteen 338 eaa., jolloin Filippos II antoi sen Argokselle. Thukydides kertoo, että Anthanaan asettui aiginalaisia, jotka ateenalaiset olivat karkottaneet näiden kotisaarelta peloponnesolaissodan alkamisen (431 eaa.) jälkeen. Aiginalaisia asettui myös läheiseen Thyreaan.Pausanias: Kreikan kuvaus 2.29.5, 3.38.6. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Anthaneus (). Pseudo-Skylaksilla kaupungin nimenä esiintyy Methana (),Pseudo-Skylaks: Periplus 46. mikä on virhe tekstissä. == Rakennukset ja löydökset == Sekä Tsiórovoksesta että Ágios Andréaksen Nisístä on löydetty keramiikan osia klassiselta roomalaiselle kaudelle. Sekä Ágios Andréaksen Nisístä että Parálio Ástroksen Nisístä on löydetty linnoitusmuurilla varustetun asutuksen jäänteet. Kaksi viimeksi mainittua paikkaa on yhdistetty myös Thyreaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Vóreia Kynouría
Châtenois-les-Forgesin kantoni

Châtenois-les-Forges on Ranskassa yksi Territoire de Belfortin departementin kantoneista. Se käsittää 16 kuntaa ja sen alueella asui vuoden 2018 alussa 14 663 ihmistä. Châtenois-les-Forgesin kantonin keskustoimisto on Châtenois-les- Forgesin kunnassa. == Kunnat == Châtenois-les-Forgesin kantonin kunnat: * Andelnans * Argiésans * Banvillars * Bermont * Botans * Bourogne * Buc * Charmois * Châtenois-les-Forges * Chèvremont * Dorans * Meroux-Moval * Sevenans * Trévenans * Urcerey * Vézelois == Lähteet == Luokka:Ranskan kantonit
Boia

Boia (, myös ) eli Boiai (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi lähellä nykyistä Neápoli Voiónin kaupunkia. == Maantiede == Boia sijaitsi Lakonian koillisosassa Malean niemenkärjen ja Onugnathoksen niemen välissä olleen Boianlahden (, lat. Boeaticus Sinus) rannalla.Pseudo-Skylaks: Periplus 46; Strabon: Geografika 8.5.2. Pausanias sijoitti kaupungin noin 200 stadioninmittaa eli 37 kilometriä etelään Epidauros Limerasta.Pausanias: Kreikan kuvaus 1.27.5, 3.21.7, 3.22.11, 3.23.6. Nykyisin kaupungin katsotaan sijainneen joko Neápoli Voiónin eli aiemman Vátikan paikalla tai lähellä sen pohjoispuolella. Boian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. == Historia == Boian kaupunki oli olemassa ainakin klassiselta roomalaiselle kaudelle. Pausaniaan mukaan kaupungin perustajana pidettiin kreikkalaisessa mytologiassa Boiosta, joka oli yksi heraklideista ja johti sinne siirtokuntalaisia läheisistä Afroditiasta, Etiistä ja Sidestä. Boian siis katsottiin olleen perustettu synoikismoksella yhdistämällä nämä varhaisemmat kaupungit. Nykyisin on kuitenkin arveltu, että nämä kolme kaupunkia olisi yhdistetty jo ennestään olemassa olleeseen Boiaan, ja tämä olisi tapahtunut vasta 300-luvulla eaa., mahdollisesti joskus vuoden 369 eaa. jälkeen. Boian myöhemmistä vaiheistä tiedetään vain vähän. Klassisella kaudella kaupunki oli yksi Spartan perioikkikaupungeista ja toimi sen satamana. Boia kukoisti erityisesti roomalaisella kaudella, jolloin se kuului vapaiden lakonialaisten liittoon ja löi omaa rahaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Boiatēs (). == Rakennukset ja löydökset == Kaupunkiin liittyvät löydöt ovat pääosin peräisin roomalaiselta kaudelta. Piirtokirjoituslöydöt osoittavat, että paikalla on ollut kaupunki jo ennen tätä, mutta klassisen kauden kaupungista ei ole tehty löytöjä. Arkeologisiin löydöksiin lukeutuu muun muassa muurien, roomalaisten kylpylöiden ja muiden rakennusten jäänteitä. Kaupungin pääkirkon alta on löydetty varhaiskristillisen basilikakirkon raunioita. Pausaniaan mukaan Boiassa oli Apollonille omistettu temppeli, joka sijaitsi sen agoralla, sekä Asklepiokselle, Serapikselle ja Isikselle omistetut temppelit. Seitsemän stadionin päässä kaupungista oli Asklepiokselle ja Hygieialle omistettu temppeli, joka oli raunioina jo Pausaniaan aikana. == Lähteet == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Monemvasiá
Etis (kaupunki)

Etis () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi Malean niemellä lähellä Boiaa, mutta sen tarkkaa sijaintia ei tunneta. Etiin historiasta tiedetään vain vähän. Pausaniaan mukaan sen olisi perustanut Aineias. 300-luvulla eaa. kaupungin asukkaat siirrettiin Boiaan synoikismoksessa, jossa olivat mukana myös Afroditia ja Side.Pausanias: Kreikan kuvaus 3.22.11. Kaupungin todellinen asema ennen tätä tunnetaan huonosti, mutta se on luetteloitu nykytutkimuksessa polisten joukkoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Ēteios (). Pausanias mainitsee Etiin ja Boian lähellä olleen Asklepiokselle ja Hygieialle omistetun pyhäkön. Hänen aikanaan kaupunki oli ilmeisesti raunioina. Stefanos Byzantionlainen mainitsee muutoin tuntemattoman kaupungin nimeltä Etaieis (), joka saattaa olla sama paikka kuin Etis.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika 283.6–7. == Lähteet == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Monemvasiá
Eua (kaupunki)

Eua (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kynuriassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Vóreia Kynourían kunnan alueella, mutta sen tarkkaa sijaintia ei tunneta varmuudella. Eua sijaitsi Thyreatiissa eli Thyrean poliksen alueella Kynuriassa,Pausanias: Kreikan kuvaus 2.38.5. joka oli välillä Arkadiaa, välillä Argolista ja välillä Lakoniaa. Kaupunki on ollut olemassa klassiselta roomalaiselle kaudelle. Se sijoitetaan usein nykyiseen Ástroksen Ellinikóon. Sieltä on tehty löytöjä geometriselta roomalaiselle kaudelle, joskin kaupunki vaikuttaa taantuneen myöhäisklassisen ja hellenistisen kauden ajaksi. Ellinikóssa oli linnoitusmuurit. Läheltä Anemómyloksesta on löydetty kulttipaikka, mahdollisesti Asklepiokselle omistettu pyhäkkö, joka ajoittuu klassiselta roomalaiselle kaudelle. Toiseksi Euan paikaksi on ehdotettu Loukoún luostarin lähistöä, josta on löydetty Herodes Atticuksen huvila, mutta kyseisen paikan löydöt ovat roomalaiselta kaudelta, eikä se vaikuta olleen varsinainen asutuskeskus. Euan varsinaisesta historiasta tiedetään vain vähän. Kaupunki luetaan nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, mutta sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Sijaintinsa perusteella se on ollut Spartan vallassa eli osa Lakoniaa 500–300-luvuilla eaa. Myöhemmin Eua kuului Akhaian liittoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Euaos (), Euitēs (), Euatēs () ja Euaeus (). == Lähteet == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Vóreia Kynouría
Alppihiihto talviolympialaisissa 2022

Alppihiihdossa kilpailtiin Pekingin 2022 talviolympialaisissa 6.–19. helmikuuta National Alpine Skiing Centre, Yanqingissa. Alppihiihdossa kilpailtiin yhteensä 11 lajissa: viidessä miesten, viidessä naisten ja yhdessä joukkuekilpailussa. == Aikataulu == :Kaikki ajat paikallista aikaa (UTC+8). Seuraavassa listassa on kaikkien 11 lajin aikataulut. Lihavoidut tapahtumat ovat loppukilpailuja. Päivä Aika Tapahtuma 7\. helmikuuta 9.30 Naisten suurpujottelu 12.00 Miesten syöksylasku 14.45 Naisten suurpujottelu 8\. helmikuuta 11.00 Miesten super–G 9\. helmikuuta 10.15 Naisten pujottelu 13.45 Naisten pujottelu 10\. helmikuuta 10.30 Miesten alppiyhdistetty – syöksylasku 14.15 Miesten alppiyhdistetty – pujottelu 11\. helmikuuta 11.00 Naisten super–G 13\. helmikuuta 10.15 Miesten suurpujottelu 15.00 Miesten suurpujottelu 15\. helmikuuta 11.30 Naisten syöksylasku 16\. helmikuuta 10.15 Miesten pujottelu 13.45 Miesten pujottelu 17\. helmikuuta 10.30 Naisten alppiyhdistetty – syöksylasku 14.00 Naisten alppiyhdistetty – pujottelu 19\. helmikuuta 9.00 Joukkuekilpailu == Mitalitaulukko == Alppihiihto talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko Sijoitus Maa Kulta Hopea Pronssi Yhteensä 1 5 1 3 9 2 3 3 1 7 3 1 1 1 3 4 1 0 0 1 1 0 0 1 6 0 2 2 4 7 0 1 3 4 8 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 11 0 0 1 1 Yhteensä 11 11 11 33 == Tulokset == === Miehet === Syöksylasku tiedot 1.42,69 1.42,79 1.42,85 Supersuurpujottelu tiedot 1.19,94 1.19,98 1.20,36 Suurpujottelu tiedot 2.09,35 2.09,54 2.10,69 Pujottelu tiedot 1.44,09 1.44,70 1.44,79 Alppiyhdistetty tiedot 2.31,43 2.32,02 2.32,11 === Naiset === Syöksylasku tiedot 1.31,87 1.32,03 1.32,44 Supersuurpujottelu tiedot 1.13,51 1.13,73 1.13,81 Suurpujottelu tiedot 1.55,69 1.55,97 1.56,41 Pujottelu tiedot 1.44,98 1.45,06 1.45,10 Alppiyhdistetty tiedot 2.25,67 2.26,72 2.27,52 === Joukkuekilpailu === Joukkuekilpailu tiedot Katharina Huber Katharina Liensberger Katharina Truppe Stefan Brennsteiner Michael Matt Johannes Strolz Emma Aicher Lena Dürr Julian Rauchfuß Alexander Schmid Linus Straßer Mina Fürst Holtmann Thea Louise Stjernesund Maria Therese Tviberg Timon Haugan Fabian Wilkens Solheim Rasmus Windingstad == Lähteet == *
C’est ma vie

C’est ma vie on liettualaisen Evelina Sašenkon esittämä kappale, jolla hän edusti maataan vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valikoitui Liettuan edustuskappaleeksi sen voitettua liettualaisen Eurovizija 2011 -laulukilpailun 24. helmikuuta. Kappale esitetään pääosin englanniksi, mutta sen kertosäe sisältää kaksi säetta ranskaksi. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta ja pääsi 14. toukokuuta pidettyyn finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 19:nneksi. Euroviisuesityksessä Sašenkoa säesti pianolla kappaleen säveltäjä Paulius Zdanavičius. ==Lähteet== *https://eurovision.tv/participant/evelina-sasenko ===Viitteet=== Luokka:Liettuan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2011 euroviisuedustuskappaleet
Hippola

Hippola () oli antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa Kreikassa.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika I336.1, . Se sijaitsi nykyisen Anatolikí Mánin kunnan alueella lähellä nykyistä Lagoudiésin kylää. Hippola sijaitsi hieman luoteeseen Tainaronin niemestä. Kaupunki sijoitetaan rannikolla olevalle korkealle nykyisin nimellä Makrynás tunnetulle harjanteelle hieman pohjoiseen Thyrídesin eli Kávo Gkrósson (myös Kávo Gkróso) niemestä. Samalla harjanteella on myös bysanttilaisaikaisen Áno Poúlan (Áno Kipoúla) linnoituksen rauniot. Linnoituksen nimen ”Poúla”/”Kipoúla” on säilyttänyt antiikin aikaisen kaupungin nimen muuntuneena. Koko harjanteen pituus on noin neljä kilometriä ja korkeus merenpinnasta laskettuna 200–300 metriä. Hippolan katsotaan olleen olemassa geometriselta ja arkaaiselta kaudelta hellenistiselle kaudelle, sekä vielä roomalaisen kauden alussa, jolloin se kuului vapaiden lakonialaisten liittoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Hippolaios () ja Hippolaïtēs (), feminiinissä Hippolaitis (). Pausaniaan mukaan Hippolassa oli Athene Hippolaitiille omistettu temppeli. Hänen aikanaan kaupunki oli kuitenkin jo raunioina.Pausanias: Kreikan kuvaus 3.25.9. == Lähteet == Luokka:Anatolikí Máni Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa
Kainepolis (Lakonia)

Kainepolis (, )Pausanias: Kreikan kuvaus 3.25.9. eli Kaine (, )Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.16.9; Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.15. s. 16; Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, . eli Tainaros (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi Tainaronin niemellä nykyisen Anatolikí Mánin kunnan Kypárissoksen kylän paikalla. == Maantiede == Kainepolis sijaitsi sille nimen antaneen Tainaronin niemen (nyk. Taínaro eli Matapan) länsirannikolla lähellä Peloponnesoksen niemimaan ja samalla koko Manner-Kreikan eteläkärkeä. Se oli rakennettu niemen kärjestä luoteeseen noin 40 stadioninmitan eli kahdeksan kilometrin päähän. == Historia == Kainepolis, suomeksi ”Uusi kaupunki”, oli olemassa roomalaisella kaudella ja mahdollisesti jo hellenistisen kauden lopussa. Sen nimi viittaa vanhempaan Tainaronin kaupunkiin, joka sijaitsi niemen kärjessä ja tunnettiin Poseidonille omistetusta temppelistään. Piirtokirjoituksissa Kainepoliista käytetään nimeä Tainaros, mikä voi aiheuttaa sekaannuksen Tainaronin kaupunkiin. Strabon ilmeisesti mainitsee saman kaupungin virheellisessä nimimuodossa Kinaidion ().Strabon: Geografika VIII s. 360. Pausaniaan mukaan Kainepolis kuului vapaiden lakonialaisten liittoon.Pausanias: Kreikan kuvaus 3.21.7. Vaikuttaa siltä, että kun Lakonian rannikon perioikit vapautuivat Spartan vallasta, he perustivat liiton ja sen pääkaupungiksi uuden kaupungin, joka sijaitsi lähellä vanhempaa Tainaronia. Siksi sen nimeksi tuli ”Uusi kaupunki”, mutta kuten piirtokirjoitukset osoittavat, siitä käytettiin edelleen myös vanhan kaupungin nimeä. Kaupungin perustamisaikaa ei tunneta tarkasti: se on perustettu sen jälkeen, kun Gytheion vapautui Spartan vallasta noin vuonna 195 eaa., ja ennen ensimmäisen vuosisadan jaa. alkupuolta. == Rakennukset ja löydökset == Pausaniaan mukaan Kainepoliissa oli Afroditelle omistettu temppeli, joka sijaitsi lähellä merta, sekä Demeterin temppeli. Kaupungin paikalta on löydetty joitakin rakennusten jäänteitä sekä piirtokirjoituksia erityisesti Antoninusten ajalta. Kaksi piirtokirjoitusta on pienen rauniokirkon ovenpielinä uudelleenkäytetyissä steleissä eli kivilaatoissa. Toisen kirjoitus on tainaroslaisten tekemä päätösasiakirja. Toinen puolestaan on peräisin vapaiden lakonialaisten liitolta. == Lähteet == Luokka:Anatolikí Máni Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit
Bohoduh’ivin piiri

Bohoduh’ivin piiri () on aluehallinnollinen piiri Ukrainan Harkovan alueella. Piiri rajoittuu pohjoisessa Venäjään, idässä Harkovan piiriin, etelässä Krasnohradin piiriin, lounaassa Pultavan alueen Pultavan piiriin ja luoteessa Sumyn alueen Oh’tyrkan piiriin. Maaseutuvaltaisen piirin hallintokeskuksena toimii Bohoduh’ivin kaupunki (14 882 as., 2021). Bohoduh’ivin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuun 2020 uudistuksessa Ukraina supisti Harkovan piirien lukumäärän seitsemään. Tällöin Bohoduh’ivin piirin pinta-alaksi tuli 4 508,1 neliökilometriä. Ukrainan tilastokeskus arvioi Bohoduh’ivin piirin väkiluvuksi 124 936 henkeä (1.1.2021). Piiri on maaseutuvaltainen. Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 40,5 prosenttia piirin asukkaista (50 629 as.), eli piirin kahden kaupungin (Bohoduh’iv 14 882 as. ja Valky 8 721 as.) ja kahdeksan kaupunkityyppisen taajaman väestö. Piirin taajamista väkirikkaimpia olivat Zolotšiv (7 926 as.) ja Krasnokutsk (7 281 as.). Ennen vuoden 2020 alueuudistusta, Bohoduh’ivin piiri kattoi huomattavasti suppeamman pinta-alan ja piirissä asui vähemmän väkeä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Богодухів, Богодухівський район, Харківська область (ukrssr.com.ua) *
Kiskola

Kiskola on suomalainen sukunimi muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Atte Kiskola (s. 1992), ampumahiihtäjä * Auli Kiskola (s. 1995), ampumahiihtäjä, Atte Kiskolan sisar * Erkki Kiskola (1932–2001), Ilmajoen kunnanjohtaja * Reijo Kiskola (s. 1954), insinööri, yritysjohtaja
Khen (Lakonia)

Khen (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Lakoniassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta. Myöskään Khenin historiasta ei tiedetä mitään. Se mainitaan lähinnä Kreikan seitsemän viisaan joukkoon luetun Mysonin yhteydessä. Jo antiikin aikana oli epäselvää, oliko hän kotoisin Khenistä Lakoniasta vai toisesta Khenistä, joka olisi sijainnut Thessaliassa Oita-vuoren juurella; lisäksi Mysonin kotipaikaksi esitettiin joskus myös Arkadia tai Kreeta.Platon: Protagagoras 343a.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit 1.106–107. Khenin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Khēneus () ja Khēnieus (). Monet Diogenes Lartioksen käyttämät lähteet sekä Stefanos Byzantionlainen sijoittivat Mysonin kotipaikan Khenin Lakoniaan. Stefanos on ainoa, joka kutsuu paikkaa polikseksi.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, . Pausanias sen sijaan kutsuu Kheniä kyläksi Oita- vuorella.Pausanias: Kreikan kuvaus 10.24.1. Samoin Diodoros Sisilialainen kuvaa Mysonin malislaiseksi, joka asui Khenain kylässä.Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto, katkelmat teoksessa Excerpta de virtutibus et vitiis s. 235 On ehdotettu, että sekaannus olisi ollut seurausta spartalaisten Thessaliaan perustamasta siirtokunnasta, Herakleia Trakhiniasta.Thukydides: Peloponnesolaissota 3.92. Vaikka Khen on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Etnonyymin olemassaolo viittaisi siihen, että kyseessä oli polis, mutta toisaalta Mysonin sanottiin olleen kotoisin kylästä, ei mistään poliksesta; jos Khen oli kylä, ei tiedetä, minkä poliksen alaisuuteen se kuului.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit 1.108. == Lähteet == Luokka:Antiikin Lakonian kaupungit
Khen (Thessalia)

Khen (; ) eli Khenai (; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi Oitaian alueella eli lähellä Oita- vuorta, mutta sen tarkempaa sijaintia ei tunneta. Myöskään Khenin historiasta ei tiedetä mitään. Se mainitaan lähinnä Kreikan seitsemän viisaan joukkoon luetun Mysonin yhteydessä. Jo antiikin aikana oli epäselvää, oliko hän kotoisin Khenistä Oita-vuoren juurelta vai toisesta Khenistä, joka olisi sijainnut Lakoniassa; lisäksi Mysonin kotipaikaksi esitettiin joskus myös Arkadia tai Kreeta.Platon: Protagagoras 343a; Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit 1.106–107. Khenin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Khēneus () ja Khēnieus (). Pausanias kutsuu Kheniä kyläksi Oita- vuorella.Pausanias: Kreikan kuvaus 10.24.1. Diodoros Sisilialainen kuvaa Mysonin malislaiseksi, joka asui Khenain kylässä.Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto, katkelmat teoksessa Excerpta de virtutibus et vitiis s. 235 Stefanos Byzantionlainen sen sijaan sijoitti Mysonin kotipaikan Khenin Lakoniaan.Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, . On ehdotettu, että sekaannus olisi ollut seurausta spartalaisten Thessaliaan perustamasta siirtokunnasta, Herakleia Trakhiniasta.Thukydides: Peloponnesolaissota 3.92. Vaikka Khen on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Etnonyymin olemassaolo viittaisi siihen, että kyseessä oli polis, mutta toisaalta Mysonin sanottiin olleen kotoisin kylästä, ei mistään poliksesta; jos Khen oli kylä, ei tiedetä, minkä poliksen alaisuuteen se kuului.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit 1.108. == Lähteet == Luokka:Antiikin Thessalian kaupungit
Zhao Lijian

Zhao Lijian (, s. 10. lokakuuta 1972) on kiinalainen poliitikko ja diplomaatti. Ulkomailla hänet tunnetaan parhaiten Kiinan ulkoministeriön tiedotusosaston toisena apulaisjohtajana. == Tausta ja yksityiselämä == Zhao syntyi vuonna 1972 Yaowangzhuangin kylässä, Hebeissä. Hän on opiskellut julkishallintoa Korean kehitysinstituutissa, josta hän valmistui maisteriksi vuonna 2005. == Ura == Zhao aloitti työnsä ulkoministeriössä jo vuonna 1996. Vuosina 1999–2003 hän toimi sihteerinä Kiinan Islamabadin-suurlähetystössä. Sittemmin hän toiminut myös maan Washingtonin-suurlähetystössä ja ulkoministeriön Aasia-osastolla. Hän palasi myös myöhemmin Pakistanin suurlähetystöön, jossa hän toimi sen apulaisjohtajana. Ulkoministeriön tiedottamisesta vastaavan osaston apulaisjohtajaksi Zhao nousi elokuussa 2019. Palatessaan Kiinaan Zhao sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton ulkoministeriön nuorilta työntekijöiltä. Tätä selittää todennäköisesti Zhaon poikkeuksellinen Twitter-näkyvyys. == Kohuja ja kritiikkiä == Aloitettuaan ulkoministeriön tiedotusosastolla Zhao on ollut näkyvä persoona myös ulkomaisessa mediassa. Merkittävä osa näkyvyydestä liittyy Zhaon epäkorrekteihin ilmaisuihin ja hänen levittämiinsä salaliittoteorioihin. Tästä syystä häntä on myös pidetty yhtenä Kiinan susisoturidiplomatian kärkihahmoista. Zhao Twitterin käyttö on herättänyt paljon kritiikkiä. Lähinnä siksi, että Twitter on kielletty Kiinassa, mutta myös siksi, että Zhao käytös on hyvin epäkorrektia hänen asemaansa nähden. Kesällä 2019 Susan Rice arvosteli Kiinan harjoittamaa uiguurien sortoa, johon Zhao vastasi listaamalla erilaisia afroamerikkalaisten kohtaamia ongelmia USA:ssa ja totesi mm. että Washingtonissa valkoiset eivät koskaan mene kaupungin lounaisosiin (ns. SW Area) ja että paikallisilla on sanonta "mustat sisään, valkoiset ulos". Rice kritisoi Zhaon vastausta rasistiseksi ja häpeälliseksi. Maaliskuussa 2020 Zhao kirjoitti Twitterissä, että epäilee Yhdysvaltain armeijan tuoneen Covid-19-viruksen Kiinaan saadakseen maan näyttämään pahalta. Tapauksen johdosta Yhdysvaltain ulkoministeriö määräsi Kiinan suurlähettilään Cui Tiankain puhutteluun. Marraskuussa 2020 Zhao jakoi Twitter-tilillään kiinalaisen taiteilijan tekemän kuvan, jossa australialainen sotilas uhkaa veitsellä afgaanilasta. Australian pääministeri Scott Morrison vaati anteeksipyyntöä, mihin Zhao ei suostunut. == Lähteet == Luokka:Kiinalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Kiinan ulkopolitiikka Luokka:Elävät henkilöt
Thestoros

Thestoros (; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, ei edes sitä, sijaitsiko se antiikin aikana Khalkidikeksi kutsutulla alueella vai muulla alueella Khalkidikesta nimensä saaneella nykyisellä Chalkidikín niemimaalla. Sen on arveltu sijainneen lähellä Olynthosta. Myöskään Thestoroksen historiasta ei tiedetä juuri mitään. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, koska se saattoi kuulua klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, tai ainakin ateenalaiset vaativat siltä tästä veroa, sillä se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 422/421 eaa. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Traakian kaupungit
Tripoiai

Tripoiai (, myös Tripoai, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Bottikessa nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta se sijaitsi jossakin Kalindoian lähellä. Myöskään Tripoiain historiasta ei tiedetä paljoakaan. Se oli alkuperältään bottiaialaisten kaupunki. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Tripoiai kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 421/420 eaa. Samoihin aikoihin kaupunki kuului bottiaialaisten kaupunkien liittoon. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Traakian kaupungit
Zereia

Zereia (, myös Zeraia, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, ei edes sitä sijaitsiko se antiikin aikana Khalkidikeksi kutsutulla alueella vai muulla alueella Khalkidikesta nimensä saaneella nykyisellä Chalkidikín niemimaalla. Myöskään Zereian historiasta ei tiedetä juuri mitään. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että se on saattanut kuulua klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, sillä sen nimi esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 422/421 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Zēranios (). == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Chalkidikílla Luokka:Traakian kaupungit
Kolb

Kolb on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Claudia Kolb (s. 1949), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja *David A. Kolb (s. 1939), yhdysvaltalainen kasvatustieteilijä ja professori *Hanna Kolb (s. 1991), saksalainen maastohiihtäjä *Kevin Kolb (s. 1984), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja *Lisa Kolb (s. 2001), itävaltalainen jalkapalloilija
Poski poskea vasten

Poski poskea vasten on Viviane Blumenscheinin ohjaama ja käsikirjoittama saksalais-argentiinalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2013. Elokuva on kulttuuridokumentti suomalaisesta tangosta. Siinä kolme argentiinalaista muusikkoa matkustvat ympäri Suomea ja tapaavat suomalaisia tangolaulajia ja -säveltäjiä. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset elokuvat Luokka:Argentiinalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2013 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Tuuralammi

Tuuralammi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi. Se sijaitsee Jämsänjoen varrella kolme kilometriä Jämsän keskustasta pohjoiseen. == Maantiede == Tuuralammi on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Jämsänjoki virtaa Tuuralammin suvantoon pohjoisesta ja jatkuu Tuuralammilta kaakkoon kohti Päijännettä. Vesialuetta ympäröi Jämsänjokilaakson kulttuurimaisema. Lammen keskisyvyys on vain 78 senttimetriä ja syvin kohta sijaitsee joen keskilinjalla suurimman virtaaman reitillä. Tuuralammin vesitilavuus on 70 750 kuutiometriä. Saaria ei ole. Lammen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, joskin eteläosassa ulottuvat peltomaat rantaan asti. Lammen itäpuolella sijaitsee Asemamäen asuinalue. Lammen ja asuinalueen välistä kulkee jokilaaksoa seuraava Orivesi–Jyväskylä-rautatie. Rata ylittää Jämsänjoen lammen etelärannassa. == Luontoarvoja == Tuuralammin pohjoispuolella sijaitsee lintutorni, josta on havaittu vesilintujen ja kahlaajien ohella muun muassa liejukana ja mustapyrstökuiri. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Jämsänjoen suualueeseen (14.511) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,4 metriä mpy. Jämsänjoen suualueeseen kuuluu Jämsänjoen ohella kolme järveksi luokiteltua järveä: Tuuralammi, Leilahti ja Jämsän maauimala. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Leilahti (Jämsä)

Leilahti on Keski-Suomessa Jämsässä noin 1,5 kilometriä Jämsän keskustaajamasta lähellä sijaitseva järvi, joka on hyvin kapeasuinen lahti Jämsänjoen Oikarinmutkassa. == Maantiede == Leilahti on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Muista Jämsänjoen lahdista poiketen tätä kohdellaan vesiviranomaisten tiedoissa itsenäisenä järvenä. Lahti sijaitsee kartan mukaan maaston painaumassa eikä siinä ole saaria. Lahden rantaviivan pituus on noin 500 metriä. Sen pohjoispuolella sijaitsee Jämsän kristillinen kansanopisto ja museo, ja sen itäpuolelta kulkee rantaa viistäen yhdystie 16567. Ympäristö on lähes pelkästään peltomaata, joka sijaitsee keskellä Jämsänjokilaakson kulttuurimaisemaa. Sen vieressä sijaitsee kaksi maatilaa ja pohjoispuolella on Keskisen asuinalue. == Vesistösuhteet == Leilahti sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Jämsänjoen suualueeseen (14.511) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy., joka on sama kuin Jämsänjoen vedenpinnalla. Leilahteen laskee vain yksi pieni pelto-oja koillisesta. Sen lasku-uoma on pikemminkin leveä uoma kuin oja. Jämsänjoen suualueeseen kuuluu Jämsänjoen ohella kolme järveä: Tuuralammi, Leilahti ja Jämsän maauimala. Runsas kilometri Leilahdelta koilliseen sijaitsee Asemenjärvi, joka laskee kuitenkin Patalahteen. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Wang Wenbin

Wang Wenbin (, s. 1971) on kiinalainen diplomaatti ja poliitikko. Hän on työskennellyt muun muassa Kiinan Tunisian suurlähettiläänä ja toimii nykyään ulkoministeriön tiedotusosaston toisena apulaisjohtajana. Häntä pidetään yhtenä Kiinan susisoturidiplomatian näkyvänä hahmona. == Tausta ja yksityiselämä == Wang syntyi vuonna 1971 Anhuin maakunnassa. Wang on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi. == Ura == Wang aloitti uransa ulkoministeriössä vuonna 1993, ja hänet lähetettiin ensimmäiselle ulkomaankomennukselleen jo seuraavana vuonna, kun hän työskenteli Kiinan Senegalin suurlähetystössä. Sittemmin hän on työskennellyt myös Kamerunissa ja Mauritiuksella. Vuosina 2018–2020 Wang toimi Kiinan suurlähettiläänä Tunisiassa. Helmikuussa 2021 Wang sanoi, että uiguurien vaino Xinjiangissa on ”vuosisadan valhe”. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Kiinalaiset poliitikot Luokka:Kiinan ulkopolitiikka Luokka:Elävät henkilöt