EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Helmer Alexandersson

Karl Helmer Alexandersson (16. marraskuuta 1886 Tukholma – 24. joulukuuta 1927 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä ja viulisti. Hän oli näyttelijä Karin Alexanderssonin veli.Helmer Alexandersson (1886−1927) Swedish Musical Heritage, viitattu 10.2.2024 Alexandersson opiskeli vuosina 1902–1908 viulunsoittoa Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Hänen opettajinaan olivat Karl Johan Lindberg ja Lars Zetterquist. Alexandersson sai myös harmonian opetusta Aron Bergensonilta ja kontrapunktin opetusta Johan Lindegreniltä. Vuosina 1911–1912 hän sai täydentävää viulunsoiton opetusta Jean Paul Erteliltä Berliinissä. Alexandersson sävelsi opiskeluaikoinaan muun muassa ensimmäisen sinfoniansa (d-molli). Vuonna 1912 hän sävelsi juhlamarssin vuoden 1912 kesäolympialaisiin Ruotsin olympiakomitean tilauksesta. Hjalmar Meissnerin johtama Jätte-Militär-orkestern esitti teoksen Tukholman stadionilla 6. heinäkuuta 1912. Vuonna 1914 Alexandersson sävelsi kolmiosaisen toisen sinfonian (g-molli). Hän teki siitä neliosaisen version vuonna 1919. Teos ei saavuttanut huomattavaa suosiota vielä kantaesityksessään, mutta siitä tuli menestys Georg Schnéevoigtin ja Tukholman Konsertföreningenin esittämänä vuonna 1923. Alexandersson hyväksyttiin Ruotsin säveltäjäliiton jäseneksi vuonna 1923. Alexandersson pääsi vuonna 1918 työskentelemään Röda kvarn -elokuvateatteriin viulistina, säveltäjänä ja sovittajana. Hän sävelsi musiikin muun muassa elokuviin Ingmarssönerna (1918), Arne-Herran rahat (1919) ja Gunnar Hedes saga (1923). Alexanderssonia pidetään yhtenä ruotsalaisen elokuvamusiikin edelläkävijöistä. Hän työskenteli myös ulkomaisissa elokuvissa. Alexandersson kuoli 41-vuotiaana varattomana sairauteen, jonka diagnoosista ei ole tietoa. Hänen tuotantoonsa kuuluu elokuvamusiikin lisäksi kaksi sinfoniaa, Olympiamarssi, alkusoittoja, klarinettikonsertto sekä kaksi konserttikappaletta käyrätorvelle ja orkesterille. Alexandersson sävelsi myös pianomusiikkia, urkumusiikkia, jousikvartettoja ja jousitrioja. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset säveltäjät Luokka:Ruotsalaiset viulistit Luokka:Elokuvasäveltäjät Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Jyväskylän suurajot 1974

Suomen ralli 1974 (viralliselta nimeltään 25. Jyväskylän Suurajot tai 1000 Lakes Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kuudes kilpailu kaudella 1974. Kilpailu järjestettiin 2. - 4\. elokuuta 1974. == Reitti == Rallin 36 erikoiskokeen yhteenlaskettu pituus oli 343,50 kilometriä. Reitti Perjantai Lauantai Sunnuntai Jyväskylä–(Orivesi)*–(Virrat)*–Jyväskylä Jyväskylä Jyväskylä–(Mikkeli)*–Jyväskylä 16 EK:ta Tauko 20 EK:ta 156 km 207,8 km *=ei kokoomataukoa Reitti oli hyvin samankaltainen kuin edellisvuonna, mutta lyhyempi. Reitti ei nyt käynyt Saarijärvellä eikä Kuopiossa. Koivistonkylän erikoiskoe ajettiin nyt ensimmäistä kertaa. Rallin keskellä ollut tauko kesti nyt kuuden sijasta kymmenen tuntia. Kaksi rallin erikoiskokeista peruutettiin. EK7 Väärinmaja peruutettiin, koska paikalla oli liikaa yleisöä väärillä paikoilla ja humalassa. Suuri osa autoista ehti ajaa EK22 Mataramäen läpi, mutta ukkosmyrsky sotki tuloslaskennan, joten erikoiskoe poistettiin tuloksista. == Kilpailun tapahtumia == Markku Alen ja Tapio Rainio kärsivät rengasrikot EK4:llä Ehikissä, mutta Alen menetti enemmän aikaa. Timo Mäkinen puolestaan sai aikasakkoa ajettuaan seuraavalla siirtymällä ylinopeutta poliisin tutkaan, minkä hän itse kiisti. Ulf Grönholm keskeytti pyörän taittumiseen alle EK5:llä Ouninpohjassa. Hannu Mikkola hyppäsi rajusti EK10:llä Hintalassa, mutta sai pidettyä autonsa hallinnassa. Toisen lenkin avanneella EK17 Seppälänkankaalla Hannu Mikkollalla jumiutui kolmosvaihde päälle. Hän joutui ajamaan myös seuraavan Kuukanpään erikoiskokeen pelkällä kolmosvaihteella. Per Eklund ajoi rajusti ulos EK19:llä Koivistonkylässä. Ensimmäisiä Suurajojaan ajanut Ari Vatanen keskeytti EK31 Koirakivessä vetoakselin katkeamiseen ja takapyörän irtoamiseen. Vatanen olisi tosin saatettu hylätä ylinopeuden vuoksi. Stig Blomvistin autosta katkesi toinen takaiskunvaimennin EK32 Saviniemellä, minkä johdosta Markku Alen pääsi hänestä ohi. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu 1\. Hannu Mikkola John Davenport Ford Escort RS1600 3:11.42 0.0 2\. Timo Mäkinen Henry Liddon Ford Escort RS1600 3:12.13 +0.31 3\. Markku Alen Ilkka Kivimäki Fiat 124 Abarth Rallye 3:13.52 +2.10 4\. Stig Blomqvist Hans Sylvan Saab 96 V4 3:14.02 +2:20 5\. Simo Lampinen Juhani Markkanen Saab 96 V4 3:17.33 +5.51 6\. Leo Kinnunen Atso Aho Fiat 124 Abarth Rallye 3:17.54 +6.12 7\. Tapio Rainio Erkki Nyman Saab 96 V4 3:19.16 +7.34 8\. Anders Kulläng Göran-Claes Andersson Opel Ascona 3:21.26 +9.44 9\. Antti Ojanen Timo Mäkelä Fiat 124 Abarth Rallye 3:21.35 +9.53 10\. Björn Waldegård Arne Hertz Opel Ascona 3:23.05 +11.23 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Mikkola voitti rallin 2-ryhmän autolla. Nopein 4-ryhmän kuljettaja oli Markku Alen. 1-Ryhmän voitti Pentti Airikkala. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla Luokka:MM-rallikausi 1974 Luokka:Suomen ralli
Tuokaa Alfredo Garcian pää

Tuokaa Alfredo Garcian pää () on vuonna 1974 ensi-iltansa saanut meksikolais- yhdysvaltalainen neo-western-elokuva, jonka on ohjannut, osittain käsikirjoittanut ja osittain tuottanut Sam Peckinpah. Sen pääosia esittävät Warren Oates ja Isela Vega. Muita osia esittävät Robert Webber, Gig Young, Helmut Dantine, Emilio Fernández ja Kris Kristofferson. Elokuvan keskiössä on meksikolaisessa baarissa pianistina työskentelevä Benny, joka lähtee yhdessä tyttöystävänsä kanssa etsimään Alfredo Garciaa, jonka päästä meksikolainen rikollispomo pyytää miljoona dollaria. Tuokaa Alfredo Garcian pää tuotettiin pienellä budjetilla ja kuvattiin Meksikossa, Peckinpahin edellisen elokuvan, Pat Garrett ja Billy the Kidin, ollessa taloudellinen floppi. Niin ikään Tuokaa Alfredo Garcian pää oli ilmestyessään taloudellinen floppi ja se sai kriitikoilta lyttäävän vastaanoton.Cooper, Ian: Bring Me the Head of Alfredo Garcia, s. 26. London: Wallflower Press, 2011. ISBN 978-1-906660-32-1. Vuosien saatossa se on kuitenkin saanut enemmän arvostusta ja nykyään sitä pidetään kulttielokuvana. Elokuvaaja Roger Deakins on sanonut elokuvan toimineen inspiraationa Menetetty maa -elokuvan visuaalisuudelle. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Vuoden 1974 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset rikoselokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset jännityselokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimintaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset lännenelokuvat Luokka:Meksikolaiset elokuvat Luokka:Sam Peckinpahin ohjaamat elokuvat
Kyttälä (suunnittelualue)

Kyttälä on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Kyttälän suunnittelualueeseen kuuluvat Jussinkylän, Kyttälä A:n ja Kyttälä B:n tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / suunnittelualueet) == Lähteet == *
Tampella-Lapinniemi

Tampella-Lapinniemi on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Tampella-Lapinniemen suunnittelualueeseen kuuluvat Lapinniemen, Lapin ja Tampellan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / suunnittelualueet) == Lähteet == *
Klaukkalan kirjasto

Klaukkalan kirjasto () on Nurmijärven Klaukkalassa sijaitseva julkinen kirjasto. Se on alkujaan perustettu kunnan piirikirjastoksi vuonna 1934.Klaukkalan kirjasto – Visit Nurmijärvi Nykyisellä paikallaan kirjasto on toiminut vuodesta 2005, jota ennen se sijaitsi samassa rakennuksessa Klaukkalan koulun kanssa.Klaukkalan kirjasto suljetaan muuton vuoksi – Helsingin Sanomat Kirjastoon kuuluu kaksi näyttelytilaa: näyttelyseinä Tyyne ja Galleria Toivo.Näyttelyseinä Tyyne – Nurmijärven kuntaGalleria Toivo – Nurmijärven kunta Kirjastoon on pääsy sekä pääsisäänkäyntinä toimivan Seurantien puoleiselta yläovelta että myös Kuonomäentien puoleiselta alaovelta. Invapysäköinti sijaitsee yläoven läheisyydessä, kun taas alaoven luona kirjaston tiloihin pääsee hissillä.Nurmijärven kirjasto – Suomi.fi == Katso myös == * Nurmijärven kirjasto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Klaukkalan kirjasto – Nurmijärven kunta Luokka:Klaukkala Luokka:Nurmijärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Kissanmaa (suunnittelualue)

Kissanmaa on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Kissanmaan suunnittelualueeseen kuuluvat Kaupin, Kissanmaan ja Uudenkylän tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / suunnittelualueet) == Lähteet == *
Nalkala-Ratina

Nalkala-Ratina on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Nalkala-Ratinan suunnittelualueeseen kuuluvat Nalkalan ja Ratinan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / suunnittelualueet) == Lähteet == *
Nye Troms

Nye Troms on norjalainen vuonna 1974 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Målselv. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Målselv
Transformaatio

Transformaatio on perintötekijöiden siirtymistä solusta toiseen siten, että solusta toiseen siirtyy pelkkiä DNA-molekyylejä. Tällöin DNA:ta vastaanottava solu aina kompetentti. Tälläiseen perintätekijöiden siirtymiseen vaikuttaa useanlaisia proteiineja, jotka sitovat tai muovaavat DNA:ta. Soluja on onnistuttu laboratorioissa tekemään keinotekoisesti kompetenteiksi. Luonnostaan kompetentit solut ovat yleensä bakteerisoluja. Toisista bakteerisoluista irtoaa DNA:ta, joka sitoutuu toisen solun pinnalla oleviin sitoviin proteiineihin. Joskus laboratorioissa bakteerisoluja on käsitelty siten, että ne on tehty kykeneviksi vastaanottamaan sirkulaarista DNA:ta. Transformaatiota voi tapahtua myös aitotumallisilla eliöillä luonnossa. == Lähteet == Luokka:Molekyyligenetiikka
Finlayson (suunnittelualue)

Finlayson on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Finlaysonin suunnittelualueeseen kuuluvat Finlaysonin ja Tammerkosken tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / suunnittelualueet) == Lähteet == *
Målselvin kirkko

Målselvin kirkko () on Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa sijaitseva betonikirkko vuodelta 1978. Se rakennettiin vuonna 1972 salamaniskun sytyttämässä tulipalossa tuhoutuneen puukirkon tilalle. MalselvKirkeInterior.jpg|Kirkkosali. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot kirkko
Pyynikki (suunnittelualue)

Pyynikki on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Pyynikkin suunnittelualueeseen kuuluvat Pyynikin, Pyynikinrinteen ja Kaakinmaan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / suunnittelualueet) == Lähteet == *
Bardufossin lentoasema

Bardufossin lentoasema () on Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa sijaitseva lentoasema. Se avattiin vuonna 1956, mutta paikalla oli jo aiemmin ollut Norjan ilmavoimien sotilaslentokenttä. Kenttää käytetään edelleen sekä matkustajaliikenteeseen että sotaharjoituksissa. C130J Hercules in Bardufoss MOD 45150994.jpg|Royal Air Forcen Lockheed Martin C-130J Super Hercules Bardufossissa vuonna 2007. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tromssan läänin lentoasemat Luokka:Målselv
Kalevanharju (suunnittelualue)

Kalevanharju on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Kalevanharjun suunnittelualueeseen kuuluvat Kalevanharjun, Järvensivun ja Vuohenojan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / suunnittelualueet) == Lähteet == *
Tammela (suunnittelualue)

Tammela on Tampereen keskustan suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Tammelan suunnittelualueeseen kuuluvat Osmonmäen, Tammela A:n, Tammela B:n ja Tullin tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / suunnittelualueet) == Lähteet == *
Arthur Linderoos

Arthur Linderoos (8. huhtikuuta 1873 Porvoo – 9. helmikuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen ruotsiksi kirjoittanut urheilutoimittaja.Kuolleita, Helsingin Sanomat, 10.02.1934, nro 39, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotRedaktör Arthur Linderoos död, Hufvudstadsbladet, 10.02.1934, nro 39, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Arthur Linderoos harrasti nuorena aktiivisesti urheilua ja sitä kautta hän aloitti myös toimittajan uransa urheilun piirissä. Linderoos oli Hufvudstadsbladetin urheilukirjeenvaihtajana 1908–1910 ja Finskt Idrottsbladin toimittajana 1910–1913. Tämän jälkeen hän Dagens Pressin palveluksessa oikolukijana 1913–1918 ja uudelleen vuodesta 1919 alkaen Hufvudstadsbladetissa ensin urheiluosaston toimittajana ja sitten reportaasiosaston toimittajana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1934 kuolleet
Moen (Målselv)

Moen on taajama Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa. Taajaman pinta- ala on tasan yksi neliökilometri ja asukasluku 853 vuonna 2023. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Målselv
August Körling

Sven August Körling (14. huhtikuuta 1842 Misterhult – 21. lokakuuta 1919 Ystad) oli ruotsalainen säveltäjä.August Körling (1842−1919) Swedish Musical Heritage, viitattu 10.2.2024 Körling syntyi urkuri Sven Magnus Körlingin ja tämän vaimon Anna Lottan (o.s. Persdotter) perheeseen. Hän sai varhaisimman musiikkikasvatuksensa isältään. Vuonna 1855 hän pääsi Tukholman kuninkaalliseen musiikkikorkeakouluun. Körling sai urkurin ja kirkkolaulajan diplominsa vuonna 1858. Kolme vuotta myöhemmin hän sai myös musiikinopettajan pätevyyden. Hän sai sävellysopetusta Ludvig Normanilta. Heinäkuussa 1864 Körling meni naimisiin Sophia Lovisa Dahlbergin kanssa. Samana vuonna pariskunnalle syntyi poika Felix Körling, josta tuli isänsä tavoin säveltäjä. Myös nuorempi poika Sven Körling loi uran musiikin parissa. Joulukuussa 1865 August Körling sai nimityksen urkuri-kanttoriksi Ystadin Marian kirkkoon. Samalla hänestä tuli kaupungin koulun musiikinopettaja. Körling perusti vuonna 1867 musiikkiseuran apteekkari Gustaf Smithin kanssa. Seura piti konsertteja, joissa esitettiin muiden muassa Körlingin, Niels W. Gaden, Felix Mendelssohnin, Adolf Fredrik Lindbladin, August Södermanin ja Halfdan Kjerulfin teoksia. Vuonna 1877 Körling perusti Gustaf Smithin pojan Salomonin kanssa Ystadin orkesteriseuran, joka koostui sotilas- ja harrastajasoittajista. Orkesterin toiminta hiipui 1900-luvun alussa, mutta Körlingin ja Smithin järjestämät kamarimusiikkikonsertit keräsivät yhä yleisöä. Vuosina 1908–1910 Körling ja Smith järjestivät ajan ruotsalaisten säveltäjien kamarimusiikille omistetut kesäfestivaalit. Körling jäi eläkkeelle opetustyöstään vuonna 1907 ja kanttorin työstään vuonna 1911. Hän johti vuonna 1906 perustettua Harmoni-mieskuoroa vuoteen 1913 saakka. Körling oli Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen vuodesta 1888 ja sai Litteris et Artibus -mitalin vuonna 1894. Körling tuli tunnetuksi yksinlauluistaan, joita tulkitsivat muiden muassa Jussi Björling ja Nicolai Gedda. Björling äänitti Körlingin laulut "Hvita rosor" ja "Aftonstämning". Muita Körlingin lauluja olivat "Aprilvisa", "En speleman" ja "Sagorna". Osan lauluistaan Körling sävelsi mieskvartetille. Hän sävelsi myös pianomusiikkia ja kuoroteoksia, joihin kuuluivat Sten Sture ja orkesterisäestyksellinen Håtunaleken. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Ruotsalaiset säveltäjät Luokka:Ruotsalaiset urkurit Luokka:Vuonna 1842 syntyneet Luokka:Vuonna 1919 kuolleet Luokka:Litteris et Artibus -palkitut
Turtola (suunnittelualue)

Turtola on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Turtolan suunnittelualueeseen kuuluvat Turtolan ja Viialan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / tilastoalueet) == Lähteet == *
Linnainmaa (suunnittelualue)

Linnainmaa on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Linnainmaan suunnittelualueeseen kuuluvat Linnainmaan ja Hankkion tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / tilastoalueet) == Lähteet == *
Moen

Moen voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Moen, taajama Målselvin kunnassa Norjassa ==Sukunimenä== * Anita Moen (s. 1967), norjalainen hiihtäjä * Frode Moen (s. 1969), norjalainen yhdistetyn hiihtäjä * Geir Moen (s. 1969), norjalainen pikajuoksija * Lars Moen (1885–1964), norjalainen poliitikko * Sigurd Moen (1897–1967), norjalainen pikaluistelija * Sondre Nordstad Moen (s. 1991), norjalainen kestävyysjuoksija * Svein Oddvar Moen (s. 1979), norjalainen jalkapalloerotuomari * Travis Moen (s. 1982), kanadalainen jääkiekkoilija ===Välinimenä=== * Øyvind Moen Fjeld (s. 1988), norjalainen maastohiihtäjä
Marko Sjöblom

Marko Sjöblom on suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja. Sjöblom on väitellyt tohtoriksi ranskalaisesta INSEEC-yliopistosta. Hän on yhdessä italialaisen Innovaation Professorin Alessio Castellan ja Finanssiekonomian Professorin Gregory Gadzinskin kanssa, julkaissut Theoretical Economics Letters, tammikuussa 2019 nimeltään: Profitability vs.Credit Score Models—A New Approach to Short Term Credit in the UK. Theoretical Economicsin ranking on #11 kaikista akateemisista journaaleista ja #1 Teorian Journaaleista. Sjöblom on Fiinu Pankin perustaja ja pääomistaja. Fiinu Pankin emoyhtiö, Fiinu Plc, listautui Lontoon pörssiin heinäkuussa 2022 noin 63 miljoonan euron valuaatiolla. Sjöblom toimii Fiinu-konsernin toimitusjohtajana. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Takahuhti (suunnittelualue)

Takahuhti on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Takahuhdin suunnittelualueeseen kuuluvat Takahuhdin, Ruotulan ja Huikkaan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / tilastoalueet) == Lähteet == *
Skjold (Målselv)

Skjold on taajama Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,9 neliökilometriä ja asukasluku 243 vuonna 2023. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Målselv
Muotiala (suunnittelualue)

Muotiala on Tampereen eteläiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue joka sijaitsee Iidesjärven eteläpuolella. Muotialan suunnittelualueeseen kuuluvat Jokipohjan ja Muotialan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.Karttapalvelu; Tampere.fi (karttataso: hallinnolliset yksiköt / tilastoalueet) == Lähteet == *
Anna De Weert

Anna Virginie Caroline De Weert syntyjään Cogen, (27. toukokuuta 1867 Gent - 12. toukokuuta 1950 Gent) oli belgialainen impressionistinen taidemaalari. Töissään hän kiinnitti erityistä huomiota valoon. http://www.mutualart.com/Artist/Anna-de-Weert/5569F9106578FD50/Biography == Elämänvaiheita == Anna Cogen syntyi varakkaaseen ja monipuolisesti kulttuuria harrastaneeseen perheeseen. Hänen setänsä Félix ja Alphonse Cogen olivat taidemaalareita. Äidin isoisä Karel Lodewijck Ledeganck oli ollut kirjailija. http://francismaerefinearts.be/artists/anna-de-weert Isä kuoli, kun Anna Cogen oli vain kaksivuotias. Perhe muutti maaseudulle isoäidin luokse, missä tuleva taiteilija vietti aikaa luonnossa. Taloudessa asui myös kaksi muuta sukulaismiestä. Varakas perhe vietti paljon aikaa Ranskassa, Mentonissa. Taidetta Cogen opiskeli Gentin taideakatemiassa. Vuonna 1891 hän avoitui Maurice De Weertin kanssa. Pariskunta asettui asumaan Gentiin. Gentissä De Weert liittyi taiteilijoiden piiriin, missä oli eri taidealojen edustajia. Ryhmästä tuli De Weertille toinen koti. Ryhmä järjesti runonlausuntailtoja ja näyttelykäyntejä. Yhdellä näyttelykäynnillä De Weert tapasi Emile Clausin. Vuodesta 1893 alkaen De Weert otti yksityistunteja Clausilta. Oman maatilan De Weertit ostivat vuonna 1896. Perhe vietti kesät maatilalla, missä Anna teki puutarhatöitä ja maalasi ympäröivää maaseutua kuvaavia maalauksia. Maatilasta muodostui taiteilijoiden kesänviettopaikka. Siellä kokoontunut taiteilijaryhmä käytti itsestään nimeä Vie et Lumière. Sen mentorin Clausin kuoltua vuonna 1924 De Weert jatkoi aiheesta luennoimista. Ensimmäisen näyttelynsä De Weert piti vuonna 1896. Sen jälkeen hän piti useita näyttelyitä muun muassa Liègessä, Brysselissä ja Antwerpenissa. Ulkomailla hän osallistui yhdessä muiden taiteilijoiden kanssa Torinon ja Venetsian Biennaaleihin. Anna De Weertin aviomies kuoli vuonna 1930, minkä jälkeen Anna vetäytyi omiin oloihinsa. Hän teki vielä muutaman maalauksen toisen maailmaansodan aikana. Jälkisäädöksen mukaan De Weertin maalaukset lahjoitettiin Gentin kaupungille. == Viitteet == == Lisää aiheesta == * http://www.anticstore.art/108121P Luokka: Belgialaiset taidemaalarit Luokka: Vuonna 1867 syntyneet Luokka: Vuonna 1950 kuolleet
Heggelia (Målselv)

Heggelia on taajama Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,6 neliökilometriä ja asukasluku 966 vuonna 2023. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Målselv
Andslimoen

Andslimoen on taajama Målselvin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,9 neliökilometriä ja asukasluku 553 vuonna 2023. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan taajamat Luokka:Målselv
Lähetysyhdistys Rauhan Sana

Lähetysyhdistys Rauhan Sana (lyh. LYRS) on rauhansanalaisen lestadiolaisen liikken palveluorganisaatio. Yhdistys harjoittaa julkaisutoimintaa ja järjestää hengellisiä tilaisuuksia. LYRS järjestää muun muassa liikkeen vuosittaiset Suvijuhlat. Yhdistys hoitaa ja koordinoi sisä- ja ulkolähetystyötä. == Jäsenyhdistykset == * Etelä-Suomen Rauhan Sana * Himangan Rauhan Sana * Kalajoen Rauhan Sana * Kiimingin Rauhan Sana * Kokkolan Rauhan Sana * Muonio-Ylimuonion Rauhan Sana * Oulun Rauhan Sana * Pahkalan Rauhan Sana * Pellon Rauhan Sana * Raahen Rauhan Sana * Raution Rauhan Sana * Rovaniemen Rauhan Sana * Tornion Rauhan Sana * Ylitornion Rauhan Sana * Ylivieskan Rauhan Sana == Lähteet == Luokka:Rauhansanalaisuus Luokka:Suomalaiset kristilliset järjestöt Luokka:Kokkola
Gregers Winther Wulfsberg

Gregers Winther Wulfsberg (26. lokakuuta 1780 Tønsberg – 23. syyskuuta 1846 Moss) oli norjalainen juristi ja virkamies, joka osallistui Eidsvollin kansalliskokoukseen. Hän toimi kansanedustajana suurkäräjillä vuosina 1824 ja 1827–1828. Wulfsberg oli Gregers Gramin isoisä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset poliitikot Luokka:Norjalaiset virkamiehet Luokka:Norjalaiset juristit Luokka:Eidsvollin kansalliskokousmiehet Luokka:Vuonna 1780 syntyneet Luokka:Vuonna 1846 kuolleet
Hansom-kiesit

Hansom-kiesit () olivat englantilaisia, yhdelle tai kahdelle matkustajalle tarkoitettuja, ajurin ohjaamia ja yhden hevosen vetämiä ajurinrattaita. Ajurin istuin sijaitsi korkealla matkustamon takana, hevosta ohjattiin matkustamon katon yli, ja ajuri keskusteli matkustajien kanssa katossa olleen luukun kautta. Hansom-kiesit oli nimetty suunnittelijansa Joseph Hansomin mukaan. Vuonna 1836 John Chapman muokkasi Hansomin suunnittelemaa mallia ja patentoi uudet Hansom-kiesit, minkä jälkeen niistä tuli Lontoossa suosittuja. == Lähteet == Luokka:Hevosajoneuvot
Sven-Eric Johanson

Sven-Eric Johanson (10. joulukuuta 1919 Västervik – 29. syyskuuta 1997 Göteborg) oli ruotsalainen säveltäjä, urkuri ja musiikkituottaja.Sven-Eric Johanson Gehrmans Musikförlag, viitattu 10.2.2024 Sven-Eric Johanson Isabella A Johanson, viitattu 10.2.2024 Johanson suoritti Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa musiikinopettajan tutkinnon vuonna 1943 ja urkurin tutkinnon vuonna 1946. Hän sai musiikkikorkeakoulussa sävellysopetusta Melcher Melchersiltä. Häntä opettivat sävellyksessä myös Hilding Rosenberg, Fartein Valen ja Luigi Dallapiccola. Vuonna 1944 Johansonista tuli yksi nuorten säveltäjien Måndagsgruppen-järjestön perustajajäsenistä. Vuosina 1944–1952 Johanson toimi urkurina Uppsalan lähetyskirkossa ja vuosina 1952–1977 Göteborgin hiippakunnan Älvsborgin kirkossa. Hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi vuonna 1971.Sven-Eric Johanson Musikverket, viitattu 10.2.2024 Johanson kiinnostui nuoruusiällään kaksitoistasäveljärjestelmästä. Hän saavutti arvostusta etenkin vokaalimusiikillaan. Hän sävelsi yli 250 kuoroteosta. Johansonin tuotantoon kuuluu myös muun muassa oopperoita ja kaksitoista sinfoniaa, joista kaksi on kuoroteoksia ja yksi kamarikokoonpanolle. Soittimellisista teoksista kenties merkittävin on kymmenes sinfonia (Symphonie Chez Nous, 1990), josta Johansonille myönnettiin vuonna 1993 Christ Johnson-prisen.Christ Johnson Musik Pris Fund – tidigare pristagare Kungliga musikaliska akademien, viitattu 10.2.2024 Johanson hyödynsi osassa teoksistaan huumoria, parodiaa ja kokeellisuutta. Hän sävelsi muun muassa kuoromuunnelmat Helan gårista, konsertot balalaikalle ja avainviululle sekä musiikkia keittiön välineille. Vuonna 1986 Johanson julkaisi Rotas Tenet -levyn, joka koostuu elektroakustisesta musiikista. Johanson on edustettuna ruotsalaisessa virsikirjassa vuonna 1976 säveltämällään musiikilla virteen 214a (Lär mig att bedja av hjärtat). Johanson sai viisi lasta. Hänet on haudattu Göteborgin Stampens kyrkogårdille. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset säveltäjät Luokka:Ruotsalaiset urkurit Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Uutelo

Uutelo on K. J. Gummeruksen keksimä uudissana, novellin nimitys. Sana ei kuitenkaan päätynyt laajaan yleiseen käytäntöön.Uutelo, Tietosanakirja. Osa 10, palsta 368. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919 Joskin sillä nimellä julkaistiin muutamia kirjoja ja yksittäisiä kertomuksia. Hänen oma novellinsa, 48-sivuinen "Veljekset" ilmestyi Stolpen kustannuksella 1862. Jyväskylän kirjapaino julkaisi 1890 kaksi Maurus Jokain kirjoittamaa uuteloksi nimettyä kertomusta, "Miranda" ja "Pa'ossa". ==Kokoelmia== * G. J. Eurén, Suomalaisia uuteloita Turku : G. W. Wilén, 1878. * K. J. Gummerus, Alkuperäisiä suomalaisia uuteloit. 1 (Stolpe 1865) sekä 2 ja 3 (1873) * Unkarilaisia uuteloita : Mauri Jokailta ja muilta, Brooklyn, (N. Y.) : Suomalais- amerikkalainen kustannusyhtiö, 1898. * Steen Steensen Blicher: Kuvaelmia Juutinmaalta 1 : tanskankielisistä uuteloista, suom. J. M. Salenius. Porvoossa : G. L. Söderström, 1867–1868. ==Lähteet== * Teosluettelo Finna.fi tietokannasta, otsikkohaku: uutelo* ===Viitteet=== Luokka:Kirjallisuuden käsitteet
Vera Oredsson

Vera Birgitta Oredsson (o.s. Schimanski; s. 1928 Berliini) on ruotsalainen uusnatsismia edustava aktivisti.Anders Dalsbro, Vera Oredsson, 95, åtalas för hets mot araber och afrikaner Expo 20.6.2023, viitattu 10.2.2024 Oredsson varttui natsi-Saksassa ja kertomansa mukaan lumoutui natsivallasta. Hän toimi Bund Deutscher Mädelissä.Nordiska rikspartiet (NRP) Expo 8.2.2022, viitattu 10.2.2024 Hänet haettiin Ruotsiin Valkoiset bussit -operaatiossa keväällä 1945.Veras resa : min syster nationalsocialisten Adlibris, viitattu 10.2.2024 Oredsson meni vuonna 1950 naimisiin Sven Olov Lindholmin kanssa. Vuonna 1960 hän liittyi Nordiska rikspartietiin, ja vuonna 1962 hän solmi toisen avioliiton puolueen johtaja Göran Oredssonin kanssa. Samalla hänestä tuli Nordiska rikspartietin puoluesihteeri. Vuonna 1975 Vera Oredsson nimitettiin Nordiska rikspartietin puheenjohtajaksi, jona hän toimi, kunnes hänen miehensä palasi tehtäviin vuonna 1978. Vuonna 1994 ilmestyi Oredssonin kirja När flaggstängerna blommade, jossa hän kuvaa omakohtaisia kokemuksiaan natsi- SaksastaNär flaggstängerna blommade Suomalainen kirjakauppa, viitattu 10.2.2024 . Vuonna 2009 Nordiska rikspartiet lopetti toimintansa. Oredsson jäi leskeksi vuonna 2010. Vuonna 2016 hän aloitti aktiivisen toiminnan Pohjoismaisessa vastarintaliikkeessä. Hänelle on myönnetty Pohjoismaisen vastarintaliikkeen kunniajäsenyys.Jenni Uotinen, Tänään tv:ssä: Vera on 90-vuotias kansallissosialisti - ”Führerin kuva on aina ollut sänkyni yllä” Iltalehti 25.2.2018, viitattu 10.2.2024 Oredsson on osallistunut dokumentteihin ja muihin ohjelmiin. Hänen veljensä on historioitsija Folke Schimanski, joka on kirjoittanut hänestä kirjan Veras resa: min syster nationalsocialisten. Kertomansa mukaan Oredsson ei usko holokaustiin. Hän kommentoi homoseksuaalisen miehen murhaa väittämällä sitä puhdistavaksi toimenpiteeksi ja toteamalla, ettei hän pidä homoseksuaaleja ihmisinä. Hän on ollut syytettynä rikoksista moneen otteeseen. Oredssonin poika Tord Rommel Oredsson (s. 1963) sai pappisvihkimyksen vuonna 2005, mutta hänet todettiin sittemmin papiksi sopimattomaksi. Hän on äitinsä tavoin uusnatsi eikä Jeesus hänen mukaansa ollut juutalainen.Dag Sandahl, En avkragning Kyrklig samling 1.8.2019, viitattu 10.2.2024 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset uusnatsit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bourque

Bourque on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Chris Bourque (s. 1986), yhdysvaltalais-kanadalainen jääkiekkoilija * François Bourque (s. 1984), kanadalainen alppihiihtäjä * Gabriel Bourque (s. 1990), kanadalainen jääkiekkoilija * Mavrik Bourque (s. 2002), kanadalainen jääkiekkoilija * Ray Bourque (s. 1960), kanadanranskalainen jääkiekkoilija * René Bourque (s. 1981), kanadalainen jääkiekkoilija * Ryan Bourque (s. 1991), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija * Trent Bourque (s. 1998), kanadalainen jääkiekkoilija.
John Dittmar

John Alexis Dittmar (18. lokakuuta 1865 Helsinki – 16. helmikuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja asianajaja. Hän perusti yhdessä varatuomari A. E. Indreniuksen kanssa helsinkiläisen asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Kuolleita, Uusi Suomi, 18.02.1925, nro 40, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot John Dittmarin vanhemmat olivat kamarineuvos Fredrik Wilhelm Dittmar ja Alvina Matilda Uggla. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1886. Hän aikoi aluksi sotilasuralle ja kävi Haminan kadettikoulun tullen 1888 reservin vänrikiksi mutta hän ryhtyi sitten opiskelemaan oikeustiedettä. Dittmar suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1892 ja hän sai varatuomarin arvon 1895. John Dittmar ja varatuomari A. E. Indrenius perustivat 1899 asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen. Dittmar oli toimiston osakkaana kuolemaansa saakka. Hän toimi useita vuosia siviiliviraston leski- ja orpokassan asiamiehenä, Privatbankenin hallintoneuvoston varapuheenjohtajana ja vuodesta 1915 kirkkovaltuusmiehenä. Dittmar kuului Suomen Asianajajayhdistyksen hallitukseen yhdistyksen perustamisesta asti. John Dittmar oli naimisissa vuodesta 1898 Fanny Maria Eugenie af Hellenin kanssa. Dittmarin veli oli kauppa- ja teollisuusministeriön esittelijäneuvos ja hallitusneuvos Max Uno Dittmar (1874–1948). Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Max Uno Dittmar Toinen veli Arthur William Dittmar (s. 1864) palveli Suomen ja Venäjän armeijoissa ja sen jälkeen postivirkamiehenä kunnes hän kavallettuaan erään säästöpankin rahoja muutti Amerikkaan 1903 toimien siellä puutarhurina.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Arthur William Dittmar Helmikuussa 1925 59-vuotiaana kuollut John Dittmar on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.Hautahaku.fi : Dittmar John Alexis == Lähteet == Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Vuonna 1865 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Romantasia

Romantasia () on romantiikkaa ja fantasiaa yhdistelevä kaunokirjallisuuden lajityyppi. Lajityyppi muotoutui 2020-luvun alkupuolella sosiaalisessa mediassa, erityisesti Tiktokin kirjallisuusharrastajien muodostamassa Booktok- yhteisössä. Sen suosio on ollut ilmiömäistä, mikä on johtanut romantasiateosten huomattavaan kaupalliseen menestykseen. Romantasia muistuttaa perinteistä pararomantiikkaa, joka sai alkunsa 1980-luvulla ja oli suuressa suosiossa 2000-luvun alussa muun muassa Stephenie Meyerin Houkutuksen julkaisun myötä. Tuolloin kohderyhmänä olivat kuitenkin pääasiassa nuoret ja nuoret aikuiset. 2020-luvun romantasiaa edustavat teokset on puolestaan suunnattu vanhemmille lukijoille ja niissä käsitellään aikuismaisempia aiheita. Lajityypin suosion kasvua aikuisten keskuudessa voidaan alan toimijoiden mukaan selittää eskapismillä; lukijat pakenevat fantasiamaailmaan todellisessa maailmassa vallitsevaa koronaviruspandemiaa, sotia ja ympäristökriisejä. == Tunnuspiirteet == The Washington Postissa romantasia määritellään fantasiakirjallisuudeksi, jossa rakkaus on keskeistä. Toisin kuin pelkässä romanttisia elementtejä sisältävässä fantasiassa, romantasiassa tarina on niin tiiviisti sidoksissa romanssiin, että sitä ei voisi poistaa kirjasta. Nimiltään romantasiakirjat ovat samantyyppisiä. Englanninkielisissä nimissä esiintyy usein ensimmäisenä yleinen substantiivi, jota seuraavat johonkin maalliseen ja ruumiilliseen liittyvät sanat. Myös sään hallitsijoiden mukaan nimetyt teokset ovat yleisiä. Esimerkkeinä voidaan mainita Sarah J. Maasin teokset House of Earth and Blood () ja Queen of Shadows () sekä L. Penelopen romaani Song of Blood and Stone ja Scarlett St. Clairin romaani King of Battle and Blood. Kirjat ovat yhteneviä myös ulkoasultaan. Kansissa käytetään vaihtelevia fontteja ja kultaa tai muuta välkehtivää. Niissä esiintyy usein kohokuvia tulesta tai jäästä. Kirjat saattavat sisältää myös karttoja. Joillekin vanhemmista lajityyppiin sopivista teoksista, kuten C. L. Wilsonin romaanille Lord of the Fading Lands (2007), on tehty uudet kansikuvat romantasian kasvaneen suosion ja tyylin muotoutumisen myötä. == Kirjailijoita ja teoksia == Kirjallisuussivusto Goodreads jakoi parhaan romantasiakirjan Goodreads Choice Award -palkinnon ensimmäistä kertaa vuonna 2023. Sen voitti Rebecca Yarrosin romaani Siivenisku. Yarrosin Empyreum-kirjasarjan lisäksi lajityypin edustajina pidetään esimerkiksi Sarah J. Maasin sarjaa Valtakunta, Holly Blackin sarjaa Ilman väki ja Victor Dixenin sarjaa Vampyria. Suomalaista romantasiaa on kirjoittanut muun muassa Terhi Tarkiainen sarjassaan Verta hampaissa. == Lähteet == Luokka:Fantasian lajit Luokka:Romanttinen kirjallisuus Luokka:Internet-ilmiöt
Vaasan–Pohjanmeren Höyrylaiva

Vaasan-Pohjanmeren höyrylaiva osakeyhtiö (Wasa–Nordsjö Ångbåts Ab) oli 12. helmikuuta 1873 perustettu vaasalainen laivanvarustamo. Sen yhtiöjärjestystä muutettiin 1916, jolloin osakepääoma oli 4 400 00 markkaa jaettuna 100 markan osakkeisiin. Osake-enemmistö siirtyi 1916 Suomen höyrylaiva Oy:lle, jolla oli siitä täysi määräämisvalta.Vaasan-Pohjanmeren höyrylaiva o. y., Tietosanakirja. Osa 10, palsta 400. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919 Varustamo fuusioitui Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiöön 31. joulukuuta 1925.Wasa–Nordsjö Ångbåt, Pörssitieto. Viitattu 10.2.2024 Axel Schauman hankki 1880-luvun alussa varustamosta merkittävän omistusosuudena. Varustamo liikennöi Suomen satamista Pohjanmeren alueen satamiin. Vuonna 1898 Schaumanista tuli varustamon toimitusjohtaja, tällöin varustamo oli Suomen suurimpia ja sillä oli kaksitoista laivaa.Holger Wester, Axel Schauman. Biografiasampo. Viitattu 10.2.2024 ==Lähteet== Luokka:Entiset suomalaiset laivayhtiöt
Göran Lindberg (poliisi)

Göran Lindberg (s. 25. huhtikuuta 1946 Uppsala) on ruotsalainen poliisi ja seksuaalirikollinen.Emma Castman, Kapten Klänning – här är allt vi vet om Göran Lindberg Femina 3.9.2019, viitattu 10.2.2024 Lindberg kouluttautui sekä poliisiksi että juristiksi. Hän työskenteli Polishögskolanin rehtorina vuosina 1989–1997 ja Uppsalan lääninpoliisimestarina vuosina 1997–2006. Lindberg loi itsestään julkisuuskuvan voimakkaana seksuaalisen häirinnän ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastustajana. Hänen työnsä vaikutti naisten osuuden kasvuun Ruotsin poliisivoimissa.Kapten Klänning - från hjälte till monster Kriminologiska institutionen, viitattu 10.2.2024 Lindberg sai vuonna 2002 Framtidens man -arvonimen Uppsalan kunnalta. Hän luennoi usein sukupuolten tasa-arvosta ja toimi Ruotsin tasa-arvovaltuutetun asiantuntijana. Hänestä käytettiin lisänimeä "Kapten Klänning". 25\. tammikuuta 2010 Lindberg pidätettiin epäiltynä lukuisista rikoksista. Hänen kerrottiin olleen Falunissa matkalla tapaamaan 14-vuotiasta tyttöä hotelliin. Myös muiden miesten oli tarkoitus osallistua tapaamiseen. Lindbergin autosta löydettiin kassista käsiraudat, nahkaruoska ja silmille tarkoitetut siteet. Pidätykseen johtanut tutkinta oli aloitettu heinäkuussa 2009. Silloin Tukholmassa löydettiin kuolleena 60-vuotias monimiljonääri. Miljonääri oli johtanut verkostoa, joka paritti naisia miehille ja pudonnut, hypännyt tai tullut työnnetyksi parvekkeelta miesten ryhmän tultua pahoinpitelemään hänet kotiinsa. Miljonääri oli odottanut 18-vuotiasta naista, jonka sijaan paikalle tulivat hyökkääjät. Kuolleen miehen pöydältä löydettiin Göran Lindbergin puhelinnumero.Andrew Anthony, Göran Lindberg and Sweden's dark side The Guardian 1.8.2010, viitattu 10.2.2024 Käräjäoikeudessa Lindberg sai kesällä 2010 kuuden ja puolen vuoden vankeustuomion lukuisista rikoksista. Hovioikeudessa tuomio aleni marraskuussa 2010 kuuden vuoden vankeuteen. Lindbergin syyksi luettiin törkeä raiskaus, raiskaus, pahoinpitely, paritus, seksipalveluiden osto ja seksipalveluiden oston yritys.Olof Svensson, Patrik Ekström, Här börjar hans liv i frihet Aftonbladet 26.8.2020, viitattu 10.2.2024 Lindberg vapautui tammikuussa 2014. Vuonna 2019 julkaistiin hänestä kertova dokumentti Kapten Klänning – Polischef och våldtäktsman. Lindberg on vapautumisensa jälkeen johtanut tallia Smålandissa.Våldtäktsdömde polischefens nya liv – driver stall i Småland Tidningen Ridsport 12.11.2019, viitattu 10.2.2024 Julia Zabielski, Så mycket pengar tjänar Göran "Kapten Klänning" Lindberg idag Nyheter24 3.11.2021, viitattu 10.2.2024 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset poliisit Luokka:Ruotsalaiset rikolliset Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seksuaalirikoksista tuomitut henkilöt
Göran Lindberg

Göran Lindberg on seuraavien henkilöiden nimi: * Göran Lindberg (1939–2016), ruotsalainen jazzpianisti * Göran Lindberg (s. 1946), ruotsalainen laulaja * Göran Lindberg (s. 1946), ruotsalainen poliisi.
August Emanuel Indrenius

August Emanuel Indrenius (17. joulukuuta 1866 Turku – 24. maaliskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja asianajaja. Hän perusti yhdessä varatuomari John Dittmarin kanssa helsinkiläisen asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Kuulumisia. 60 v. täyttää..., Uusi Suomi, 17.12.1926, nro 291, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKuolleita, Helsingin Sanomat, 27.03.1932, nro 84, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot August Emanuel Indreniuksen vanhemmat olivat Turun lääninlasaretin lääkäri, lääketieteen tohtori Emanuel Indrenius (1816–1887) ja tämän toinen puoliso Anna Aurora Adelaide Armfelt (k. 1894). Hän pääsi ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta lyseosta 1884. Indrenius valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1888, filosofian maisteriksi 1890 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1893. Hän sai varatuomarin arvon 1896. Indrenius opiskeli 1897–1898 oikeustiedettä Berliinin yliopistossa.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Emanuel Indrenius. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 10.2.2024. Indrenius ja varatuomari John Dittmar perustivat 1899 asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen ja Indrenius oli toimiston osakkaana 1899–1906. Indrenius oli vuosina 1906–1919 Pohjoismaiden Osakepankissa johtajana ja sitten 1919–1926 Pohjoismaiden Yhdyspankin johtajana. Hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon 1907–1910 ja oli useiden teollisuusyritysten kuten Fiskarsin ja Kaukaan johtokuntien jäsenenä. Indrenius oli Helsingin Anniskeluyhtiön hallituksen jäsenenä 1907–1914 ja Marian sairaalan hallituksen jäsenenä 1908–1913. Indrenius oli naimisissa vuodesta 1897 Sara Maria von Julinin kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Säynätsalon terveysasema

Keski-Suomen hyvinvointialueen Säynätsalon terveysasema sijaitsi Jyväskylässä Säynätsalossa osoitteessa Parviaisentie 7. Terveysaseman palvelut tuotti Mehiläinen 1. marraskuuta 2016 lähtien. Terveysasemalla oli yleislääkärin ja sairaanhoitajan vastaanotto. Fysioterapeutin vastaanotosta vastasi hyvinvointialue. Fimlabin laboratorio oli avoinna keskiviikkoisin ja perjantaisin. Keski-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuusto päätti kokouksessaan 11. kesäkuta 2024, että se lakkauttaa Säynätsalon terveysaseman päättäessään alueen palveluverkosta. Supistukset tapahtuvat vuosien 2024–2030 aikana. Hyvinvointialue tiedotti 15. marraskuuta 2024, että Säynätsalon alueen lääkäri- ja sairaanhoitajavastaanottopalvelut sekä suun terveydenhuollon palvelut siirtyivät Muuramen terveysasemalle 2. tammikuuta 2025. ==Lähteet== Terveysasema Luokka:Jyväskylän terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset Luokka:Keski-Suomen hyvinvointialue
Aavasaksa (yritys)

Aktiebolaget Aavasaksa Osakeyhtiö oli vuosina 1915–1925 Ylitornion Aavasaksalla Tornionjokilaaksossa toiminut metsäteollisuusyritys. Aavasaksa Oy:llä oli puuhiomo, voimalaitos ja mylly Tengeliönjoen Haapakosken etelärannalla.Täydentäviä yhtiötietoja : Aktiebolaget Aavasaksa Osakeyhtiö (vanha ja uusi), Pörssitieto G. Kock Vuonna 1914 Kemi-yhtiön entinen metsäpäällikkö Hugo Richard Sandberg, Georg Ehrnrooth, Leopold Lerche ja John Dittmar perustivat Ab Tengeliö Oy:n, joka osti Haapakosken rannoilta ranta- alueita ja koskioikeuksia vuosina 1914-1916. Yhtiön koko osakekanta myytiin syksyllä 1916 edellisenä vuonna perustetulle Ab Aavasaksa Oy:lle. Tämä yhtiö rakensi Haapakoskelle puuhiomon, voimalaitoksen ja myllyn, jotka valmistuivat kesällä 1919. Puuhiomo tuotti 6 000 tonnia massaa vuodessa ja kesäisin se työllisti useita kymmeniä henkilöitä. Massa kuljetettiin koskiveneillä Tornionjoen Ruotsin puoleiselle rannalle Övertorneån Matarengin rautatieasemalle, jossa se lastattiin rautatievaunuihin kuljetettavaksi muun muassa Narvikiin. Tehdas oli käynnissä kymmenkunta vuotta 1920-luvun lopulle saakka. Viime vaiheissa kuljetuksiin käytettiin jo kuorma-autoja sekä Aavasaksalle asti 1927 valmistunutta Suomen puolen rautatietä. Aavasaksa Osakeyhtiön omistajiin kuuluivat tässä vaiheessa muun muassa David Morduch, John Antell, Birger Haglund, Heikki Renvall, Hugo R. Sandberg ja Einar Åström sekä Allan Hjeltin pankkiiriliike. Vuonna 1921 Aavasaksa Osakeyhtiö siirtyi Emissioniosakeyhtiön omistukseen kun Emissioni osti Hjeltin pankkiiriliikkeen. Aavasaksa Osakeyhtiön toiminta oli kannattamatonta ja se jätti konkurssianomuksen lokakuun lopulla 1924. Torniolainen tukkukauppias K. J. Säippä osti Aavasaksa Oy:n konkurssipesän varat vuonna 1931 ja hän perusti sitten puuhiomon paikalle sahan, tiilitehtaan ja myllylaitoksen. Nämä tehdasrakennukset tuhoutuivat tulipalossa syyskuussa 1936.Miljoonapalo Ylitorniolla. Massatehdas, mylly ja saha tuhoutunut, Etelä-Suomen Sanomat, 10.09.1936, nro 104, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Vuonna 1952 perustettiin vesivoimalayhtiö Aavasaksa Oy, joka omisti Haapakosken vesivoimalaitoksen, vuonna 1974 suljetun tiilitehtaan sekä alueella sijainneen rahtimyllyn. Tämä yhtiö rakennutti myöhemmin Tengeliönjoelle Kaaranneskosken ja Jolmankosken vesivoimalaitokset. Uuden yhtiön omistajia olivat alussa Ragnar Nordström, vuodesta 1958 Vakuutusosakeyhtiö Pohjola ja vuodesta 1980 Tornionlaakson Voima Oy. Tämä Aavasaksa Oy lakkautettiin vuonna 1981. == Lähteet == Luokka:Entiset suomalaiset metsäteollisuusyhtiöt Luokka:Suomen teollisuushistoria Luokka:Ylitornio
Kiikerinkylän tuulivoimalaitos

Kiikerinkylän tuulivoimalaitos on Etelä-Pohjanmaalla Ilmajoen Kiikerinkylällä sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on 0,2 megawattia ja vuosituotanto on noin 0,3 gigawattituntia. Voimalan on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi Hautala Power Oy. == Yleistä == Tuulivoimalaitos sijaitsee Seinäjoen rautatieasemalta 17 kilometriä luoteeseen ja Ilmajoen kirkolta 10 kilometriä pohjoiseen Kiikerinkylällä (Peräkylä) Uusitilan maatilan pihapiirissä. Voimala sijaitsee 52 metrin korkeudella mpy. Tuulivoimalaitos on saksalaisen Enerconin valmistama E30/200, jonka tuuliturbiinin halkaisija 30 metriä ja jonka kapasiteetti on 200 kilowattia eli 0,2 megawattia. == Historiaa == Ensimmäinen Kiikerinkylän tuulivoimala oli vuonna 2009 käytettynä hankittu ja sen kapasiteetti oli 130 kilowattia. Tämä voimala korvattiin vuonna 2013 toisella 200 kilowatin voimalalla. Sekin hankittiin käytettynä ja se pystytettiin vuonna 2012 ja käynnistettiin tammikuussa 2013. == Katso myös == * Luettelo Suomen tuulivoimaloista * Luettelo Suomen lakkautetuista tuulivoimaloista == Huomio == == Lähteet == Luokka:Suomen tuulivoimapuistot Luokka:Ilmajoen rakennukset ja rakennelmat
Viking (kielimalli)

Viking on TurkuNLP:n ja SiloGen:in yhteistyössä kehittämä kielimallien sarja, joka on suunnattu pohjoismaisten kielten, englannin kielen sekä useiden ohjelmointikielien käsittelyyn. Malli on osa laajempaa kielimalliperhettä, joka alkoi Poro-mallista. Poron kehittäminen alkoi osana High Performance Language Technologies (HPLT) -projektia, jonka rahoitti Euroopan unioni. Projektin tavoitteena on vahvistaa eurooppalaista digitaalista suvereniteettia ja edistää monikielisten kielimallien kehitystä. Viking-mallit julkaistiin ensimmäisen kerran varhaisina versioina huhtikuussa 2024. == Lähteet == Luokka:Kielimallit Luokka:Vuoden 2024 ohjelmistot
Töyhtötapakulo

Töyhtötapakulo (Rhinocrypta lanceolata) on tapakuloihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa. == Koko ja ulkonäkö == Töyhtötapakulo kasvaa 21–22 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin päälaen töyhtö ja niska ovat punertavan ruskat ja valkoviiruiset. Selkä ja siivet ovat ruskeat. Töyhtötapakulon rinta on harmaa ja vatsa sekä kyljet punaruskeat. ==Levinneisyys ja elintavat== Töyhtötapakulo elää Boliviasta Argentiinaan ulottuvalta alueella. Lajin elinympäristöä ovat kuivahkot metsät ja pensaikot. Lintu rakentaa katetun pallomaisen pesän heinistä ja puunkuoresta ja naaras munii kaksi munaa. Töyhtötapakulon ravintoa ovat enimmäkseen hyönteiset, mutta se syö lisäksi hedelmiä. == Lähteet == Luokka:Tapakulot
Kuka on nähnyt tuulen?

Kuka on nähnyt tuulen? (Who Has Seen the Wind) on Allan Winton Kingin ohjaama kanadalais-brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1977. Se perustuu W. O. Mitchellin romaaniin vuodelta 1947. ==Juoni== Elokuva seuraa 1930-luvun kanadalaisen pikkukaupungin asukkaita. Pahansisuinen vanha naisopettaja joutuu väistymään uusien, liberaalimpien aatteiden ja menetelmien tieltä. Tapahtumia tarkkaillaan uteliaan Brian-pojan ja tämän hiljaisemman kaverin Benin kautta. Elokuva esitettiin Yle TV2 -kanavan perjantain myöhäisillassa elokuussa 1990. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1977 kanadalaiset elokuvat
Auguste Vacquerie

Auguste Vacquerie (1819–1895) oli ranskalainen kirjailija. Hän oli Victor Hugon ystäviä. Kirjailijauransa Vacquerie aloitti 1840 runokokoelmalla L’enfer d’esprit, jota seurasi Demi-teintes (1845), ja molemmat sisältävät muodoltaan valmista runoutta. Vuonna 1848 esitettiin Vacquerien huvinäytelmä Tragaldabas, joka kuitenkin jäi vaille menestystä. Seuraavina vuosina hän kirjoitti useita muita näytelmiä, joista suosiota saavutti erityisesti Jean Baudry (1863). Parhaimpana on pidetty Formosaa (1888). Vacquerien muuta tuotantoa on esseekokoelma Profils et grimaces (4:s p. 1864) sekä joukko sanomalehtikirjoituksia. Hänen jälkeenjääneistä papereistaan julkaistiin Théâtre inédit (1897).Vacquerie, Auguste , Tietosanakirja. Osa 10, palsta 407–408. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset runoilijat Luokka:Ranskalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Ranskalaiset esseistit Luokka:Vuonna 1819 syntyneet Luokka:Vuonna 1895 kuolleet