Luettelo suomen kielen uudissanoista

Luettelo suomen kielen uudissanoista sisältää termejä, jotka on tietoisesti kehitetty suomen kieleen uudissanoina varsinkin 1800-luvun aikana. Osa listatuista sanoista on kuitenkin vain sanojen ensimmäisiä kirjallisia esiintymiä tai vanhan sanan käyttämistä uudessa merkityksessä, esimerkiksi oppisanana. Uusia sanoja tarvittiin, jotta esimerkiksi lääketieteestä ja matematiikasta voitiin puhua ja kirjoittaa suomeksi. Jo aikaisempina vuosisatoina tarvittiin uudissanoja raamatunkäännöksiin, käräjille ja lakitekstien suomentamiseen. Osa sanoista on peräisin kansankielestä, jolloin kehittäjä on osannut käyttää vanhaa sanaa uudessa merkityksessä – jotkut sanat ovat sen ensiesiintymiä kirjakielessä (nimetty henkilö on vain sen ensimmäinen kirjallinen käyttäjä). Listalle on otettu enimmäkseen vain yleiskieleen vakiintuneita sanoja. Useimmat vuosikymmen-sarakkeen tiedot ovat epätarkkoja (ne on merkitty tasavuosikymmenellä, joka sekään ei ole varma). 1900-luvun kuluessa uudissanojen tarvetta lisäsivät keksinnöt ja yhteiskunnan muuttuminen. Kielenhuoltajat pyrkivät mieluummin kehittämään uusille ilmiöille uudissanan (puhelin, eduskunta, tietokone) kuin lainasanan (telefooni, parlamentti, kompuutteri). Lainasana saattoi vakiintua vastustuksesta huolimatta – esimerkiksi televisio ja läppäri. termi Sana- luokka Vuosi- kymmen Kehittäjä tai varhainen käyttäjä Lähde ja huomautukset säätää v Jo keskiajalla vakiintunut termi. asetus s Jo keskiajalla vakiintunut termi. lainoppinut s Jo keskiajalla vakiintunut termi. laillinen a Jo keskiajalla vakiintunut termi. asiamies s Jo keskiajalla vakiintunut termi. todistaa v Jo keskiajalla vakiintunut termi. hallitsija s Jo keskiajalla vakiintunut termi. velkakirja s Jo keskiajalla vakiintunut termi. tunnustaa v Jo keskiajalla vakiintunut termi. saastua v Jo keskiajalla vakiintunut termi. jänne s päätös s Jo keskiajalla vakiintunut termi. perillinen s Jo keskiajalla vakiintunut termi. perikunta s Jo keskiajalla vakiintunut termi. vaikutus s Jo keskiajalla vakiintunut termi. vihollinen s Jo keskiajalla vakiintunut termi. vakooja s Jo keskiajalla vakiintunut termi. karkausvuosi s Jo keskiajalla vakiintunut termi. maakunta s Jo keskiajalla vakiintunut termi. valtakunta s Jo keskiajalla vakiintunut termi. jalopeura s Merkitys 'leijona' kirjoittaja s Merkitys 'kansleri' perikato s lahko s paikkakunta s selittää v rukoilla v katua v armahtaa v esikuva s hengellinen a ruumiillinen a inhimillinen a saarnata v perisynti s vertaus s viaton a oikku s Renvall elvytti sanan 1850-luvulla. ymmärrys s ymmärtää v holhota v lakimies s laskiainen s virhe s omainen s perintö s kuulo s mahdollisuus s Merkityksessä 'ansiokkuus', nykymerkityksessä Henrik Florinuksen sananlaskukokoelmassa 1702 määritellä v puute s säde s tuoni s veljellinen a virsikirja s äidinkieli s helatorstai s aine s Sanakirjassa Lexicon Latino-Scondicum kello s tutkimus s Merkityksessä 'rangaistus'. vuorokausi s Muodostunut kansankielessä myllyvuorojen yksiköstä. elämäkerta s epäluulo s välikappale s järjestys s istuin s palvelija s astia s taimi s saartaa v kymmenekset s Merkitys 'kymmenykset' kallis a määrätty a hyöty s olento s vamma s avaruus s avioliitto s muuntaa v vaikeus s annos s Nykymerkityksessä (aikaisemmin merkitys 'lahja, anti') luonnonlaki s sääntö s tili s tyrannius s ompelija s rahanlyöjä s vakuuttaa v tuskin a tuntematon Tulkkisanakirjassa Variarum rerum vocabula asianomainen s tuntematon haarukka s tuntematon tehota v kuulustella v tuntematon Käytetty ensi kertaa nykymerkityksessä yksittäisessä asakirjassa. takaraivo s kunta s perustella v pykälä s suostutella v muistopatsas s temppu s tapahtuma s Sanan teki tunnetuksi 1830-luvulla Elias Lönnrot. määräys s tuntematon Vuoden 1772 almanakassa. Se on johdos venäläisperäisestä määrä-sanasta. aapinen s lause s Muodossa lausehet eteinen s viemäri s valmistua v perehtyä v kotelo s Murteellinen sana yleiskieleen. uhka s yhä a lahje s rappio s koristaa v Murteellinen sana yleiskieleen. suihkuta v edistys s Tuntematon heti a Sana alkuperä on epäselvä. Mahdollisesti alkuperä liittyy yhteen hätä- sanan kanssa. mäntä s potilas s huijari s Myös sana huijaus on Jusleniuksen sanakirjassa. Huijata-sana on mainittu jo vuonna 1644 merkityksessä 'vaihtaa'. viuhahtaa v Merkitys 'alastonjuoksu' on kehitetty luultavasti 1970-luvulla. harju s kohtalo s kone s Sana esiintyy vuonna 1725 Henrik Bongin kirjeessä merkityksessä 'keino'. Jusleniuksen sanakirjassa ensimmäisen kerran merkitys 'väline', 'laite'. alennus s elämänlanka s hääpuku s kunniasana s raataa v ravitseva a seisahtua v tunnustuskirja s tungos s panos s tuntematon Tästä muod. räjäyttämiseen liittyvä verbi panostaa, joka 1970-luvulla laajentui tarkoittamaan johonkin asiaan panostamista. menetellä v tuntematon Vuoden 1765 almanakassa kiirehtiä v tuntematon August Hermann Francken postillan suomennoksessa kätkeytyä v tuntematon August Hermann Francken postillan suomennoksessa säädyllisyys s tuntematon August Hermann Francken postillan suomennoksessa mielin määrin a tuntematon August Hermann Francken postillan suomennoksessa perin pohjin a tuntematon August Hermann Francken postillan suomennoksessa syntivelka s tuntematon August Hermann Francken postillan suomennoksessa imarrella v merkitys s Johdettu germaanisesta lainasanasta merkki. suunta s suurennuslasi s urkkia v ylevä a kirjapaino s järjestää v sotilas s tuntematon rintama s tuntematon kätilö s Edward Winter laskea (matem.) v tuntematon Mnemosyne-lehdessä vuonna 1820. lasku (matem.) s tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. jakaa (matem.) v tuntematon Mnemosyne- lehdessä v. 1820. kertoa (matem.) v tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. yhteenlasku s tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. vähennyslasku s tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. jakolasku s tuntematon Mnemosyne- lehdessä v. 1820. jaettava (matem.) s tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. osamäärä s tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. murtoluku s tuntematon Mnemosyne-lehdessä v. 1820. kaava a kaavio s vammainen a aistia v ennakoida v harppi s kide s kuvastaa v käteinen s köynnös s nivel s piste s runoilija s saaristo s syöpyä v syöpä s tarmokas a teho s terttu s tietoinen a toistaa v vanhemmuus s äärettömyys s tehdas s Nykymerkityksessä. Kansankielessä käytettiin aikaisemmin monikkomuotoa tehtaat merkityksessä 'tekopaikka', 'verstas'. aamupäivä s henkitorvi s jyrkänne s keräillä v konstikas a pohjoinen a puistikko s tilaisuus s Nykymerkityksessä soveltaa v soveltua v Savolaismurteiden pohjalta viihdyke s aste s tuntematon Nykymerkityksessä maantieto s osake s osinko s ostos s tukkukauppias s Samaan aihepiiriin kuuluva tukkukauppa on ensi kertaa mainittu Otto Meurmanin sanakirjassa 1851. tulevaisuus s neuvosto s alkeiskoulu s huoltaja s kansakoulu s käsityöläinen s liike s merkityksessä kauppaliike julkisuus s kannattavaisuus s katse s kirjanpito s nimetä v näytellä v oppikoulu s painattaa v pöytäkirja s sankaruus a taivuttaa (sanoja) v sitoutua v taloudellinen a toimikunta s tulevaisuus s tuonti s valokuva s varatuomari s äänne s sähkö s havainto s hiilihappo s lämpömittari s lämpötila s kaasu s Uusi merkitys vanhalle sanalle. kasvi s Uusi merkitys vanhalle sanalle. kehittää v Uusi merkitys vanhalle sanalle. luode (pakovesi) s Uusi merkitys vanhalle sanalle. särmä s Uusi merkitys vanhalle sanalle. vuoksi (nousuvesi) s Uusi merkitys vanhalle sanalle. hallinto s huonekalu s ihmiskunta s ilmapuntari s kalusto s keksintö s laitos s lausunto s lukio s etuus s Kielikello 4/2015, s. 22. kurinpito s varteenottaa v verovapaus s vuosikertomus s mielekäs a ylläpitää v napa (maantiede) s nide s nisäkäs s rohto s sanomalehti s toimenpide s valtameri s virasto s vuosikerta s väestö s eläke s Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. kokeilla v Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. sijainen s Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. sivistää v Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. sivistys s 200-vuotispäiviään viettävät: hallinto, huonekalu, ihmiskunta, valtameri, mäntä – ja sivistys. HS 31.10.2020 Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. sivistyä v Tuotu savolaismurteista uuteen merkitykseen. aikakauskirja s ajanmukainen a asiantuntija s edustaa v esitellä v ilmiö s luento s mielipide s ominaisuus s osasto s pääsylippu s sanomalehdistö s säteillä v teollisuus s tilasto s Merkityksessä 'tila, asema' toimia v tuote s tuottaa v uskonpuhdistus s uskonto s Myös Schildtiä esitetty kehittäjäksi. valtio s valtiopäivät s Varsinais-Suomi s vastuu s Nykymerkitys vuonna 1883. väline s ystävätär s pankkitili s tuntematon ehkäistä v tuntematon ääntyä v ravintola s keitin s itsekäs a kansatiede s kokoelma s näytelmä s Nykymerkityksessä. Vuonna 1845 Pietari Hannikainen käytti sanaa merkityksessä 'näytös'. esitelmä s Nykymerkityksessä kirjain s pilkku s Nykymerkityksessä suunnitelma s tiede s taide s jalkine s kirje s kirjailija s sairaala s vankila s tietoniekka s taitoniekka s suure s suhde s ympyrä s neliö s puoliso s henkilö s Schildt ei itse pitänyt sepittämästään sanasta. Ö:hön päättyvä sana oli hänen mielestään naurettava, ja hän ehdotti tilalle muotoa henkile. Ö:llinen muoto oli kuitenkin jo alkanut yleistyä ja se vakiintui käyttöön. eristää v jalostaa v itsenäistyä v olettaa v sisustaa v toteuttaa v vähentää v esine s päätelmä s peruste s valmiste s kylpylä s myymälä s kuvio s aukio s särmiö s yhtiö s kappale s käsine s suomalaisuus s itsenäisyys s oppilas s yleisö s yleinen a yleistää v elinvoima s eittää v eläinoppi s epäsuora s kansanomainen a keskipiste s kielitiede s lainoppi s luonnonoppi s monipuolinen a oikeustiede s puoliympyrä s päätoimittaja s selkäydin s sielutiede s tiedemies s uudissana s edeltää v laite s tuntematon Suometar-lehden vuosikerrassa 1849 yliopisto s aatos s C. A. Gottlund, aikansa toisinajattelija. Jukka Parkkinen. Viitattu 16.7.2016. ajanlasku s huutokauppa s kansalainen s kirjasto s Agricola käytti termiä kirjakammio. aakkoset s Sepittäjäksi esitetty myös Lönnrotia. aakkosjärjestys s opisto s papisto s puhekieli s rahasto s sepittää v toimittaja s uskomus s veruke s oppilaitos s kielioppi s käytäntö s ulkonäkö s velkaantua v säe s Tästä johdettu säkeistö vuonna 1853. kirjallisuus s kansallisuus s Elias Lönnrot , Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran tietopaketti. Raija Majamaa 2007. Viitattu 16.7.2016. kuume s laskimo s valtimo s muste s koillinen s Suomen kulttuurihistoria 2. aineisto s Aluksi merkitys 'sisällys' ja 'sisällysluettelo' pöytäkirja s esitys s itsenäinen a kieltolaki s mietelmä s monikko s yksikkö s ohje s Kansankielessä ohje oli metsästystermi. veistos s Sana tuli suomalaisille tutuksi vuoden 1849 Kalevalasta (7. luku). sopimus s tasavalta s toisinto s tuma s Nykymerkityksessä äänioikeus s puutarhuri s pääoma s ruhtinaskunta s haaste (oikeus) s neuvos s porvaristo s syyttäjä s erisnimi s korko (talous) s hitsata v Sana on lainaa ruotsin verbistä hitsa. emi s solu s epähedelmä s hede s istukka s juurakko s kaksineuvoinen a kota (kasvin) s kärhi s lisko s luotti s vana (kasvin) s siitepöly s alkuperä s sanasto s pääte s tuotanto s viesti s Veijo Meren mukaan sana on peräisin venäjästä. yksineuvoinen a julkaista v epävakainen a havainnollinen a hinnasto s hyve s ikimuistoinen a jumalatar s jälkeläinen s koru s kotiutua v kuvaelma s lauselma s lausuma s liikunta s Muodossa liikunto luettelo s lukemisto s mietintö s muistelma s muodostaa v muodostua v ongelma s Kalevalan vuoden 1835 ensipainoksessa osoite s palkinto s rakennelma s suudelma s tahallinen a vakituinen a teltta s uteliaisuus s virallinen a aate s tuntematon alistaa v vakoilla v Johdettu verbistä vaota. juna s tuntematon Nykymerkityksessä maapallo s päiväntasaaja s napapiiri s Kääntäjä, runoilija ja kriitikko. August Ahlqvist 375 humanistia -sivustolla. Viitattu 25.7.2016. siirtomaa s käytännöllinen a urheilu s Kotikielen Seura, pj. Ahlqvist. Alkunperin urheilla-sana tarkoitti murteissa 'toimia uhkarohkeasti'. suihkukaivo s leija s eduskunta s veturi s Nykymerkityksessä, ensin muodossa veturivaunu perua v säestää v edellyttää v tallettaa v poliittinen a täsmällinen a vakavarainen v joukkue s tuntematon Tullut käyttöön 1800-luvun loppupuolella. Aluksi merkitys oli 'seurue', ja nykymerkitys 1900-luvun alussa. väkijoukko s tuntematon piitata v tuntematon Vuosisadan loppupuolella merkityksessä 'välittää'. rinnastaa v katsomo s taiteilija s typpi s tehokas a vaisto s löytöretki s periaate s Lönnrot käytti sanaa 1860-luvulla merkityksessä 'perusajatus'. Yrjö-Koskinen otti käyttöön nykymerkityksen vuonna 1867. aselepo s polkupyörä s väkijuoma s tuntematon Raittiuden Ystävät -seuran käyttöön ottama asevelvollisuus s epäkohta s harhaoppi s itsehallinto s kulkuneuvo s ohjelma s päivämäärä s ruotsintaa v siirtokunta s tarkastaa v tarkoitusperä s toimiala s vaurio s tajunta s vaikutelma s Yhdysvallat s tuntematon mielenkiintoinen a taso s vakava a viranomainen s yhteiskunta s puhelin s tuntematon Uusimaa- lehdessä Porvoossa. omaksua v tuntematon lomake s tuntematon 1900-luvun alussa menetelmä s tuntematon 1900-luvun alkupuolelta, johdos menetellä- verbistä mitätöidä v tuntematon “Jonkun näppärän pankkiherran” 1900-luvun alkupuolella keksaisema johdos sanasta mitätön. Wolmar Schildt oli vuonna 1868 sepittänyt samaan tarkoitukseen sanan mitätöntää. Kielenhuolto on pyrkinyt poistamaan mitätöidä-sanan käytöstä epäsäännöllisenä johdoksena, mutta se on silti säilynyt käytössä. arvovalta s haastatella v haastattelu s osallistua v Suomalais-ruotsalaisessa sanakirjassa vakio s tuntematon välikysymys s elokuva s Artturi Kannisto 375 humanistia -sivustolla. Julkaistu 6.6.2015. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta. Viitattu 17.7.2016. jonottaa v Aluksi leikillisessä sävyssä käytetty nimitys ilmiölle, joka yleistyi Suomessa ensimmäisen maailmansodan aikana. Kannisto esitti sanaa jo 1907 ja se kirjattiin sanakirjaan vuonna 1920. luonnehtia v auto s tuntematon Esiintyi alkuun automobiilin kanssa rinnakkain mutta voitti sen 1920-luvulla. valmentaa v Levisi 1920-luvulla sotilas- ja urheilualoille. tauko s tavoite s maasto s tähdentää v täsmentää v lavastaa v avanne (lääk.) s tutka s Heinonen, Heikki E: "Sähkötkoo 50 : tutka Suomessa 55 vuotta : Sähköteknillinen koulu 50 vuotta : Tutkamieskilta 25 vuotta" 1998, Sivu 43, Riihimäen Kirjapaino Oy, Tutkamieskilta ry, ISBN 952-90-9730-1 muovi s aineenvaihdunta s näppäin s tuntematon Lähteessä ei määritellä ajankohtaa. valmennus s tuntematon Levisi 1920-luvulla sotilas- ja urheilualoille. järjestelmä s esittää v esitys s taulukko s tilanne s kantaesitys s tuntematon Suomen Sosialidemokraatti -lehdessä tarra s tuntematon kontti s tuntematon Merkitystä laajennettiin tarkoittamaan container-tyyppistä kuljetussäiliötä. sähke s kerho s lounas (ruok.) s mainos s Suomen Kuvalehden vuoden 1928 kilpailu: uudissana termin reklaami tilalle. Sanakilpailuja ja kilpailusanoja. Riitta Eronen. Kielikello.fi. Viitattu 18.9.2018. solmio s tuntematon tyrmätä v Toinen tietolähde esittää, että verbi tyrmätä on jo 1800-luvun puolimaista ja tyrmäys on jo Gananderin sanakirjassa 1787. Nyrkkeilyterminä tyrmäys on sen mukaan mainittu Väinö Hämeen-Anttilan toimittamassa Uudessa tietosanakirjassa 1932. evakko s tuntematon Muodostunut evakuointi-sanasta, joka tuli kansalle tutuksi talvisodan aikana. pakaste s tuntematon Paulig Oy:n järjestämän nimikilpailun voittanut ehdotus keho s tuntematon Sepitetty 1940-luvulla lääketieteen tarpeisiin ruumis-sanan rinnalle,Ruumis – elävä?. Riitta Eronen, Kielikello 1/1999. Viitattu 1.2.2017. mahdollisesti Lääketieteen sanastolautakunnan ja Kielitoimiston yhteistoimin. oheinen a kyseinen a viihde s tuntematon viihdemusiikki s tuntematon Ruotsin sanan underhållningsmusik vastine. iskelmä s Aluksi sana lanseerattiin muodossa iskusävelmä. veikata v haavauma s taajama s juontaja s juontaa v jäänne s painate s kaluste s Käytäntö koostuu käytänteistä. Terho Itkonen. Kielikello 2/1992. käytänne s paikoitus s lähiö s ravinne s hyvinvointivaltio s tuntematon Mitä missä milloin -kirjassaKäsitteen "hyvinvointiyhteiskunta" synty ja merkitys. Kysy kirjastonhoitajalta 13.6.2023.Hyvinvointivaltion kehitys ja eri mallit. Oulun ammattikorkeakoulu. Viitattu 15.3.2024. mopo s Ehdotettiin myös nimitystä nopso. Mopo oli vuonna 1955 markkinoille tulleen mopedin mallinimi. Helkama luovutti vuonna 1959 nimen käyttöoikeuden Polkupyöräteollisuusyhdistykselle. ehostaa v merk. 'meikata' euroviisut s viestintä s palaute s tuntematon örkki s Teokseen Taru sormusten herrastaKersti Juva keksi suomen kieleen sanan örkki, ja nyt hän kertoo, miksi sanojen kääntäminen englannista suomeen on usein moni­mutkaista. Helsingin Sanomat 15.9.2019. pihatie s Vastine englannin sanalle drive aitaporras s Vastine englannin sanalle stile, jolle on ollut olemassa jo suomenkielinen sana jalkaporras taistolaisuus s Taistolaiset: Iltalehden historialehti, huhtikuu 2013, s. 4–5. kännykkä s Kehittäjä oli Nokian myynti-insinööri. Nokia-Mobira rekisteröi sanan tavaramerkikseen 1987, mutta myöhemmin se luopui tavaramerkistä. tuulipuku s tuntematon Mitä Missä Milloin : Kansalaisen vuosikirja 1982, s. 406. Helsinki: Otava, 1981. työuupumus s Ilkka Vartiainen Suomen Lääkärilehden entinen päätoimittaja ==Lähteet== Luokka:Luettelot sanoista Luokka:Luettelot suomen kielestä Luokka:Suomenkieliset sanat ja sanonnat