EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lohjan seurakuntakeskus

Lohjan seurakuntakeskus (ruots. Lojo församlingscentrum) on Lohjan seurakunnan omistama, vuonna 1951 valmistunut seurakuntakeskus. Seurakuntakeskuksen on suunnitellut arkkitehti Aarne Ervi. Rakennus edustaa tyyliltään 1940-luvun romantiikkaa ja on yksi tyylisuunnan merkittävimpiä edustajia Suomessa. == Arkkitehtuuri ja historia == Lohjan seurakuntakeskuksessa sijaitsee seurakuntasali, kappelikirkko Pikku-Lauri, päiväkerhotilat, diakoniatoimisto, keittiö ja vuokra-asuntoja. Rakennuksessa on ennen toiminut Lohjan kirkkoherranvirasto. Rakennuksen yksiä huomattavimpia piirteitä on seiniin upotetut liuskekivilaatat. Seurakuntakeskuksta laajennettiin vuosina 1997-1999 arkkitehti Vuokko Jouhikaisen piirustusten mukaan. Tällöin lisättiin muun muassa siipi laitoskeittiötä varten. Seurakuntakeskuksen asuntosiivessä sijaitsee kolme kaksiota ja kaksi viiden huoneen asuntoa. Tiedosto:Lojo föramlingscentrum.jpg|Kappeli Pikku-Lauri sivulta. Tiedosto:Lojo församlingscentrum Finland.jpg|Lohjan seurakuntakeskus syksyllä 2023 == Lähteet == Luokka:Lohjan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen seurakuntatalot
Solhem (Lohja)

Solhem on Lohjalla, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1885 rakennettu huvila. Huvilan rakennutti Helsingin yliopiston kasvitieteen professori Sextus Otto Lindberg ja rakennus edustaa tyylisuunnaltaan ajalleen tyypillistä uusrenessanssia runsaine koristeluineen ja yksityiskohtineen. Solhem sijaitsee Karstuntien varrella mäen päällä. Rakennus on säilynyt ulkoasultaan melko hyvin alkuperäisenä. == Historia ja arkkitehtuuri == Solhemin rakennutti professori Lindberg kesäasunnokseen vuonna 1885. Perhe muutti huvilaan vakituisesti S. O. Lindbergin kuoleman jälkeen vuonna 1890. Tuolloin huvilan eteläpäätyyn lisättiin myös matala lisäsiipi, jossa sijaitsi kaksi huonetta piioille. Solhemin ikkunat ovat T-puitteiset ja niiden päällä on voimakkaasti korostetut otsikot. Rakennukseen tehtiin peruskorjaus 1990-luvulla jolloin muun muassa ikkunoita uusittiin, lisättiin sähkölämmitys ja terassin kaiteita uusittiin. Myös yläkerta otettiin kokonaan asuinkäyttöön. Länsisivulle lisättiin terassi. Huvilassa on säilynyt jäljellä yksi alkuperäinen kaakeliuuni. === Lohjan Taimistot Oy === Professori S. O. Lindbergin poika, pomologi Brjön Lindberg, perusti vastapäätä Solhemiä yhden Suomen ensimmäisistä taimitarhoista vuonna 1889. Taimistoa varten ostettiin 1,5 hehtaaria maata, jolla jo ensimmäisenä toimintavuotena varrennettiin 1000 hedelmäpuuta. Taimiston aluetta laajennettiin vuosina 1891, 1900 ja 1939. Vuonna 1909 taimitarha siirtyi Eric von Rettigin omistukseen. Von Rettigin aloitteesta siitä muodostettiin osakeyhtiö Lohjan Taimistot Oy - Lojo Trädskolor Ab vuonna 1912. 1950-luvun vaihteessa taimiston pinta-ala oli 12,5 hehtaaria. Vuoteen 1966 asti toimineen taimiston tuotteita olivat muun muassa hedelmäpuut, marjapensaat, koristepuut ja -pensaat sekä perennat. == Lähteet == Luokka:Lohjan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Huvilat Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
People’s National Party

People's National Party (lyh. PNP; suom. Jamaikan kansanpuolue) on jamaikalainen keskusta-vasemmistolainen puolue ja toinen maan pääpuolueista. Sen perusti Norman Manley vuonna 1938. Vuoden 2020 vaaleissa PNP sai 14 paikkaa edustajainhuoneen 63:sta ja on toista kautta peräkkäin oppositiossa. PNP on jäsenenä sosialistisessa internationaalissa. ==Historia== Puolueen perusti Norman Manley vuonna 1938. Vuonna 1944 pidetyissä maan ensimmäisissä vaaleissa se sai vain neljä paikkaa 32:sta. Vuonna 1955 se nousi hallitusvaltaan, kunnes se hävisi juuri ennen Jamaikan itsenäistymistä 1962 päävastustajalleen Jamaikan työväenpuolueelle (Jamaican Labour Party, JLP). Tällä ensimmäisellä hallituskaudellaan PNP muun muassa avasi toisen asteen koulutuksen köyhille. Vuonna 1972 puolue nousi uudelleen hallitusvaltaan perustajansa pojan Michael Manleyn johdolla. PNP pyrki jälleen laajentamaan hyvinvointivaltiota ja ajoi ulkopolitiikassaan köyhän etelän asiaa. Maan jouduttua taloudellisiin ongelmiin JLP voitti vuoden 1980 vaalit ja PNP joutui takaisin oppositioon. Se boikotoi vuoden 1983 ylimääräisiä vaaleja ja oli yli viisi vuotta kokonaan poissa parlamentista. PNP palasi hallituspuolueeksi vuonna 1989. Michael Manley eläköityi politiikasta vuonna 1992 ja hänet korvasi P. J. Patterson. Tämän johdolla PNP voitti kolmet seuraavat vaalit ja puolue pysyi vallassa vuoteen 2007. Vuonna 2006 puolueen puheenjohtajaksi vaihtui Portia Simpson-Miller, josta tuli maan ensimmäinen naispuolinen pääministeri. Seuraavana vuonna pidetyissä vaaleissa PNP kärsi tappion, mutta nousi jälleen valtaan vuonna 2012. Vuodesta 2016 PNP on jälleen ollut oppositiossa. ==Puheenjohtajat== Michael Manley.jpg|Michael Manley (1969–1992) PJPatterson.jpg|P. J. Patterson (1992–2006) Portia Miller Shoot.Jpeg|Portia Simpson-Miller (2005–2017) Mark Golding-Jamaica.jpg|Mark Golding (2020–) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Puolueen kotisivut Luokka:Jamaikan puolueet Luokka:Sosiaalidemokraattiset puolueet
Lost Cause

The Lost Cause of the Confederacy, lyhyemmin Lost Cause, on yhdysvaltalainen näennäishistoriallinen mytologia, joka väittää, että Konfederaation syyt ja motiivit Yhdysvaltain sisällissodan aikana olivat oikeudenmukaisia ja kunniallisia, eivätkä ne johtuneet pyrkimyksistä orjuuden säilyttämiseksi. Lost Causen kannattajat ylistävät tyypillisesti eteläisen Yhdysvaltain perinteistä kunnia- ja ritarikulttuuria. He väittävät, että orjuutettuja ihmisiä kohdeltiin hyvin, ja kiistävät, että heidän olotilansa olisi ollut sodan keskeinen syy. Sen sijaan he näkevät sodan ”osavaltioiden oikeuksien” puolustamisena suojellakseen maataloustalouttaan ”pohjoiselta aggressiolta”. Unionin voitto selitetään siten sen suuremman koon ja teollisen vaurauden seurauksena, kun taas konfederaation puolestaan kuvataan olleen moraalisesti ylempi ja omanneen sotilaallisesti paremmat taidot. == Lähteet == Luokka:Näennäishistoria Luokka:Yhdysvaltain sisällissota Luokka:Yhdysvaltain historia Luokka:Äärioikeisto Yhdysvalloissa Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Kymmenes uhri

Kymmenes uhri (, ) on vuonna 1965 valmistunut Elio Petrin ohjaama tieteiselokuva. Elokuva pohjautuu Robert Sheckleyn tarinaan. Elokuva sijoittuu 2000-luvun yhteiskuntaan, jossa murhista on tehty laillista tositelevisioviihdettä. Elokuvan päähenkilöt pelaavat selviytymispeliä sekä metsästäjänä että metsästettynä. Elokuvan on tulkittu käsittelevän mediatirkistelyä ja kulutusyhteiskuntaa, toisaalta myös avioliittoinstituutiota. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1965 italialaiset elokuvat Luokka:Tieteiselokuvat
Lifestyles of the Sick & Dangerous

Lifestyles of the Sick & Dangerous on Blind Channelin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2022. Albumi tehtiin ilman ulkopuolista tuottajaa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Inferno: Mainio kasvutarina – arviossa Blind Channel Viitattu 1.10.2022. * Kaaoszine: Todella hyvä albumi, jonka jälkeen jää innolla odottamaan lisää – Arviossa Blind Channelin uusi albumi ”Lifestyles of the Sick & Dangerous” Viitattu 10.7.2022. * Soundi: Levyarvio: Kansakunnan kaapin päälle ja Wembleylle – Blind Channelin odotettu uutuus on verevä ja vertailun kestävä läpimurto Viitattu 8.7.2022. * V2.fi: Blind Channel: Lifestyles of the Sick & Dangerous Viitattu 3.8.2022. == Lähteet == Luokka:Blind Channelin albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Dieue-sur-Meusen kantoni

Dieue-sur-Meuse on Ranskassa yksi Meusen departementin kantoneista (yleisneuvoston vaalipiiri). Se käsittää 62 kuntaa ja sen alueella asui vuoden 2015 alussa 12 624 ihmistä. Dieue-sur-Meusen kantonin keskustoimisto on Dieue- sur-Meusen kunnassa. == Kunnat == Dieue-sur-Meusen kantonin kunnat: * Ambly- sur-Meuse * Ancemont * Autrécourt-sur-Aire * Bannoncourt * Baudrémont * Beaulieu-en-Argonne * Beausite * Belrain * Bouquemont * Brizeaux * Courcelles- en-Barrois * Courouvre * Dieue-sur-Meuse * Dompcevrin * Evres * Foucaucourt- sur-Thabas * Fresnes-au-Mont * Génicourt-sur-Meuse * Gimécourt * Heippes * Ippécourt * Julvécourt * Kœur-la-Grande * Kœur-la-Petite * Lahaymeix * Landrecourt-Lempire * Lavallée * Lavoye * Lemmes * Levoncourt * Lignières-sur- Aire * Longchamps-sur-Aire * Ménil-aux-Bois * Les Monthairons * Neuville-en- Verdunois * Nicey-sur-Aire * Nixéville-Blercourt * Nubécourt * Osches * Pierrefitte-sur-Aire * Pretz-en-Argonne * Rambluzin-et-Benoite-Vaux * Récourt- le-Creux * Rupt-devant-Saint-Mihiel * Rupt-en-Woëvre * Saint-André-en-Barrois * Sampigny * Senoncourt-les-Maujouy * Seuil-d'Argonne * Sommedieue * Les Souhesmes-Rampont * Souilly * Thillombois * Tilly-sur-Meuse * Les Trois- Domaines * Vadelaincourt * Ville-devant-Belrain * Villers-sur-Meuse * Ville- sur-Cousances * Villotte-sur-Aire * Waly * Woimbey == Lähteet == Luokka:Ranskan kantonit
Anne Tolvanen

Anne Tolvanen (s. 1965) on suomalainen kasvitieteilijä, joka on toimii Luonnonvarakeskuksessa metsien monikäytön ekologian professorina ja ohjelmajohtajana. Hän on Suomen kestävyyspaneelin jäsen (2019-2021). Tolvanen valmistui Oulun yliopistosta valmistui filosofian maisteriksi (pro gradu 1989 Avohakkuun ja maanmuokkauksen vaikutus lakialueen lämpöoloihin Kuusamossa) ja edelleen filosofian tohtoriksi. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1994) oli otsikoitu Recovery ability and plant architecture : a comparison of two Ericaceous dwarf shrubs. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Anne Tolvasen Google Scholar -profiili (scholar.google.com) Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Suomalaiset kasvitieteilijät Luokka:Luonnonvarakeskus Luokka:Suomalaiset professorit
Solkulla

Solkulla on Lohjalla, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1916 rakennettu huvila. Huvilan rakennutti virolainen paroni E. von Unger-Sternberg asuinrakennuksekseen. Solkulla edustaa varhaista 1920-luvun klassismia. Von Unger-Stenbergien perhe asui Solkullassa 1950-luvulle asti, jolloin rakennus myytiin Lohja Oy:lle. Huvila on ollut yksityisomistuksessa vuodesta 1997 lähtien. == Arkkitehtuuri == Solkullan asuinrakennuksessa on mansardikatto, joka on päistään aumattu. Rakennuksen kellarissa sijaitsee juures- ja talouskellarit. Solkullan ulkoasussa huomaa vaihtelevan suuntaisen vuorilaudoituksen ja risti-ikkunat. Alkuperäiset uunit on purettu 1960-luvulla, jolloin asennettiin ölykeskuslämmitys. Rakennuksen yläkertaan rakennettiin samalla sauna. Solkulla on säilynyt ulkoasultaan erittäin hyvin alkuperäisessä muodossaan. Rakennuksen alkuperäinen puuleikkauksin koristeltu pääovi on kunnostettu ja ympäröivässä puutarhassa on jäljellä paljon vanhoja puutarhakasveja. Talon eteläpuolella sijaitsee maakellari, jota on käytetty viini- ja jääkellarina. Solkullan koillispuolella sijaitsee autotalli. == Lähteet == Luokka:Lohjan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Huvilat
Lohjan työväentalo

Lohjan työväentalo on vuonna 1906 rakennettu työväentalo Lohjalla, Uudellamaalla. Rakennuksen on rakennuttanut Lohjan työväenyhdistys talkootyönä kamariherra Hjalmar Linderiltä vuokratulle tontille. Vuokra oli viisi markkaa vuodessa sekä käymälään kertynyt lanta, joka vietiin Hakaskytän pelloille. ==Historiaa== Lohjan ensimmäinen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1899, mutta neljä vuotta myöhemmin se joutui lopettamaan toimintansa. Uusi Lohjan työväenyhdistys perustettiin 20.7.1905. Taloa on laajennettu ensimmäisen kerran vuonna 1908 ja sen kivijalka on tehty Liessaaren graniitista. Seuraavan kerran työväentaloa laajennettiin vuonna 1922, jolloin rakennus sai nykyisen muotonsa. Työväentalossa on juhlasali, kahvio ja keittiö, sekä kokoustila yläkerrassa. Lohjan työväentalo sijaitsee alkuperäisellä paikallaan Lohjan kauppatorin kaakkoislaidalla. == Lähteet == Luokka:Lohjan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Työväentalot ||Työn ja aatteen talot Työväentalojen historiaa Uudellamaalla. Olavi Hurri- Vuokko Marttala-Hurri. Uudenmaan Sosialidemokraattinen piiri. Vihdin painorasteri Oy 1997.||
Szob

Szob (; ) on kaupunki Pestin läänissä, Szobin piirin keskiosassa. Se on Pestin läänin toiseksi pienin kaupunki Visegrádin jälkeen. == Maantiede == Szob sijaitsee Tonavan rannalla, maantieteellisesti erittäin suotuisalla paikalla. vasen|pienoiskuva == Historia == Szobin nimi mainitaan ensi kerran Simon Kézain kronikassa vuonna 1280. Sen nimi oli tuolloin Terra Sob. Turkkilaisaikana kaupungin väkiluku väheni jyrkästi, mutta 1700-luvulla slovakit asettuivat Nitran ympärille. == Väestö == Vuoden 2011 väestönlaskennassa 85,2% väestöstä ilmoitti olevansa unkarilaisia, 0,9% saksalaisia, 0,2% romanialaisia ja 0,3% slovakialaisia (14,8% ei ilmoittanut; päällekkäisten indentiteettien vuoksi lopullinen määrä voi olla suurempi kuin 100%). Uskonnollinen jakautuminen oli seuraava: roomalaiskatolisia 46,8%, reformaatteja 5,3%, luterilaisia 1,4%, kreikkalaiskatolilaisia 0,3%, uskontokuntiin kuulumattomia 12,1%. == Talous == Kaupungissa aiemmin sijainnut Szobi Szörp Rt.:n tehdas jalosti alueella kasvatettuja marjoja, pääasiassa vadelmia, ja myi ne sitten siirapin ja mehun muodossa. Tehdas suljettiin vuonna 2007. == Nähtävyydet == * Gregersenin linna * Luczenbacherin linna. Nykyään toimii paikallisena poikien lukiona ja luostarina. * Pyhän Lászlón roomalaiskatolinen kirkko * Kálvária-kukkula, josta on näkymät Tonavalle ja Zebogenylle == Kuuluisia szobilaisia == * János Érdy (1796-1871): historioitsija ja arkeologi * Säveltäjä Zoltán Kodályn isä Frigyes Kodály toimi Szebin asemapäällikkönä vuosina 1883-1885 * Friewald Ruben: kirjailija ja kulttuuripoliitikko == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Szobin kunnan verkkosivut * Szob.lap.hu * Szobi Public Space: uutisia, kuvia Szobista Luokka:Pestin kunnat Luokka:Unkarin kaupungit
Iisaku

Iisaku on pienkauppala Itä-Virumaan maakunnassa ja Alutagusen kunnan keskustaajama. Sen väkiluku oli 652 vuonna 2022. Paikkakunnan koulu täytti 230 vuotta vuonna 2018. Iisakun lukio tarjoaa mahdollisuuden harrastaa monenlaista urheilua opintojen ohessa. Lukion yhteydessä toimii Iisakun taiteiden koulu, jossa opetetaan musiikkia, kuvataidetta ja tanssia. Iisaku tavoitteli suomalais-ugrilaisen kulttuuripääkaupungin arvonimeä vuodelle 2023, mutta kilpailun voitti Kuhmo. == Lähteet == Luokka:Viron pienkauppalat Luokka:Alutaguse
Kiinan rauhanomaisen jälleenyhdistymisen edistämisyhdistys Suomessa

Kiinan rauhanomaisen jälleenyhdistymisen edistämisyhdistys Suomessa (, lyh. FAPPRC) on suomalainen yhdistys, jolla on linkkejä kiinalaiseen Yhteisrintaman työosastoon ja sitä kautta lopulta Kiinan kommunistiseen puolueeseen. FAPPRC on perustettu loppuvuodesta 2016, ja se merkittiin yhdistysrekisteriin alkuvuodesta 2017. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki. Yhdistys sai huomiota alkuvuodesta 2020, kun Yle julkaisi laajan reportaasin yhdistyksen harjoittamasta vainosta Suomessa sekä sen silloisen varapuheenjohtajan Jenni Chen-Yen kytköksistä politiikkaan. Chen-Ye istui tuolloin Vantaan kaupunginvaltuustossa kokoomuksen valtuustoryhmässä. Kokoomus erotti hänet, minkä jälkeen Chen-Ye siirtyi vihreisiin, josta hän erosi helmikuussa 2021. FAPPRC:n toimintaan kuuluu muun muassa vastamielenosoituksien järjestäminen Hongkongin demokratiamielisiä mielenosoituksia ja muita kokoontumisia vastaan. FAPPRC tekee myös niin sanottua pakolaisvakoilua, jossa se vakoilee ja pyrkii vaikuttamaan Suomessa väliaikaisesti asuviin tai Suomeen pysyvästi muuttaneisiin kiinalaistaustaisiin ihmisiin. Tämän kohteena ovat muun muassa Falun Gongin harjoittajat. ==Katso myös== * Operaatio Kettujahti == Lähteet == Luokka:Suomalaiset järjestöt Luokka:Kiinan kommunistinen puolue
La La Love

La La Love on kyproksenkreikkalaisen laulaja Ívi Adámoun kappale, jolla hän edusti Kyprosta Eurovision laulukilpailussa 2012. Kappale valittiin Kyproksen euroviisuedustuskappaleeksi 25. tammikuuta 2012 pidetyssä karsinnassa, jossa Adámou esitti kaikki kolme kappaletta. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 22. toukokuuta, sijoittui semifinaalissa seitsemänneksi ja pääsi finaaliin. 26. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui 16:nneksi. ==Singlejulkaisun kappaleet== *CD- single # "La La Love" – 3:03 # "La La Love (instrumentaaliversio)" - 3:03 *Digitaalinen lataus # "La La Love" – 3:02 *iTunes Remix EP #"La La Love" (Rico Bernasconi Remix Edit) - 2:56 #"La La Love" (Rico Bernasconi Remix) - 5:07 #"La La Love" (Arovia Remix Radio Edit) - 3:35 #"La La Love" (Arovia Remix Club Version) - 5:29 #"La La Love" (Duomo Remix) - 4:43 ==Listasijoitukset== Lista (2012) Korkein sijoitus Belgia (Ultratip Flanders)https://www.ultratop.be/nl/song/ecb66/Ivi- Adamou-La-La-Love 11 Belgia (Ultratip Wallonia)https://www.ultratop.be/fr/song/ecb66/Ivi-Adamou-La-La-Love 34 Espanja (PROMUSICAE)https://spanishcharts.com/showitem.asp?interpret=Ivi+Adamou&titel;=La+La+Love&cat;=s 45 Irlanti (IRMA)https://web.archive.org/web/20171111204632/http://www.chart- track.co.uk/index.jsp?c=p%2Fmusicvideo%2Fmusic%2Farchive%2Findex_test.jsp&ct;=240001&arch;=t&lyr;=2012&year;=2012&week;=22 32 Itävalta Ö3 Austria Top 40https://austriancharts.at/showitem.asp?interpret=Ivi+Adamou&titel;=La+La+Love&cat;=s 47 Kreikka (Billboard)https://web.archive.org/web/20120520051022/http://www.billboard.biz/bbbiz/charts/mixed/greece 2 Norja (VG- lista)https://norwegiancharts.com/showitem.asp?interpret=Ivi+Adamou&titel;=La+La+Love&cat;=s 16 Ruotsi (Sverigetopplistan) https://swedishcharts.com/showitem.asp?interpret=Ivi+Adamou&titel;=La+La+Love&cat;=s 4 Saksa (Official German Charts)https://www.offiziellecharts.de/titel- details-969574 43 Suomi (Suomen latauslista)https://www.ifpi.fi/lista/artistit/ivi+adamou/la+la+love/ 16 Sveitsi (Schweizer Hitparade)http://swisscharts.com/song/Ivi-Adamou/La-La- Love-969574 66 Tanska (Tracklisten)https://danishcharts.dk/showitem.asp?interpret=Ivi+Adamou&titel;=La+La+Love&cat;=s 38 Turkki (Turkish Singles Chart)https://web.archive.org/web/20080420045407/http://www.billboard.com.tr/pages/Turkiye_top20.aspx/ 219 Yhdistynyt kuningaskunta (OCC)https://www.officialcharts.com/artist/7484/ivi-adamou/ 77 ==Lähteet== *https://eurovision.tv/participant/ivi-adamou Luokka:Kyproksen euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2012 euroviisuedustuskappaleet
And Just Like That...

And Just Like That... on yhdysvaltalainen suoratoistosarja, jonka on kehittänyt Michael Patrick King. Sarjan ensimmäinen kausi ilmestyi HBO Max -palvelussa joulukuun 2021 ja helmikuun 2022 välisenä aikana. Sarja pohjautuu vuosina 1998–2004 esitettyyn Sinkkuelämää-draamakomediaan ja sitä seuranneisiin kahteen elokuvaan. Sarjan pääosissa ovat Sarah Jessica Parker, Cynthia Nixon ja Kristin Davis. And Just Like That... -sarjan tapahtumat sijoittuvat 11 vuoden päähän edellisestä Sinkkuelämää-tuotannosta, Sex and the City – Sinkkuelämää 2 -elokuvasta (2010). Sarjassa seurataan Sinkkuelämää- sarjasta tuttujen Carrie Bradshaw'n, Miranda Hobbesin ja Charlotte York Goldblattin elämää keski-iässä. Sarjassa nähdään myös sarjasta tutut Kiho (Chris Noth), Anthony Marentino (Mario Cantone), Steve Brady (David Eigenberg), Stanford Blatch (Willie Garson) ja Harry Goldenblatt (Evan Handler). Uusia hahmoja ovat muun muassa Che Diaz (Sara Ramirez) ja Seema Patel (Sarita Choudbury). Aiemmista Sinkkuelämää-kausista ja -elokuvista poiketen And Just Like That... -sarjassa ei nähdä Samantha Jonesia (Kim Cattrall). Cattrall on kertonut julkisesti ettei palaa sarjaan hänen ja Parkerin huonojen välien takia, mutta tekee lyhyen vierailun toisella kaudella. https://www.is.fi/tv-ja-elokuvat/art-2000009687182.html Sarja nousi HBO Max -palvelun katsotuimmaksi sen julkaisun jälkeen.https://deadline.com/2021/12/and-just-like-that-hbo-max-strongest- series-debut-the-sex-lives-of-college-girls-peaks-viewers-finale-1234889116/ Se sai kuitenkin varsin kielteistä palautetta kriitikoilta; esimerkiksi Rotten Tomatoes -sivustolla sen keskiarvio on vain 5,60 asteikolla nollasta kymmeneen.https://www.rottentomatoes.com/tv/and_just_like_that/s01 Heikoista arvosteluista huolimatta sarjaa jatketaan toiselle kaudelle.https://www.harpersbazaar.com/culture/film-tv/a39504683/and-just- like-that-season-2-cast-spoilers-date/ Elokuussa 2023 toisen kauden viimeisen jakson julkistuksen aikaan, sarjan virallisella instagram sivulla kerrottiin, että sarja on uusittu kolmannelle tuotantokaudelle. ==Lähteet== Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset draamakomediasarjat Luokka:HBO:n televisio- ohjelmat Luokka:Sinkkuelämää
Michael Patrick King

Michael Patrick King (s. 14. syyskuuta 1954) on yhdysvaltalainen ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. King tunnetaan parhaiten Sinkkuelämää-, The Comeback-, Tyhjätaskut-, AJ and the Queen- sekä And Just Like That... -sarjojen ohjaajana ja käsikirjoittajana. King on voittanut kaksi Emmy- palkintoa Sinkkuelämää-sarjasta. King aloitti uransa stand-up-koomikkona vuonna 1975. Hän omistaa Arcade Productions -tuotantoyhtiön. Pennsylvanian Scrantonista kotoisin oleva King on avoimesti homoseksuaali ja hän asuu New Yorkin Greenwich Villagessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * ‘And Just Like That’ Boss Michael Patrick King Explains Why He ‘Destroyed’ Carrie’s World Variety Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Yhdysvaltalaiset televisiotuottajat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Sinkkuelämää Luokka:Elävät henkilöt
Aphrodisiac

Aphrodisiac on kreikkalais-kyproslaisen laulaja Elefthería Eleftheríoun esittämä kappale, jolla hän edusti Kreikkaa Eurovision laulukilpailussa 2012. Kappale valittiin Kreikan edustuskappaleeksi sen voitettua kreikkalaisen Ellinikós Telikós 2012 -laulukilpailun 12. maaliskuuta 2012. Kappale kilpaili 22. toukokuuta Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksi ja pääsi finaaliin. 26. toukokuuta pidetyssä finaalissa kappale sijoittui 17:nneksi. Kyseessä oli ensimmäinen kerta sitten vuoden 2003, kun Kreikka sijoittui kilpailussa kärkikymmenikön ulkopuolelle. Pelkällä puhelinäänestyksellä kappale olisi sijoittunut yhdeksänneksi ja pelkällä raatiäänestyksellä 18:nneksi. ==Listasijoitukset== Lista (2012) Korkein sijoitus Belgia (Ultratip Flanders)https://www.ultratop.be/nl/song/f46c9/Eleftheria-Eleftheriou- Aphrodisiac 24 Belgia (Ultratip Wallonia)https://www.ultratop.be/fr/song/f46c9/Eleftheria-Eleftheriou- Aphrodisiac 38 Irlanti (IRMA)http://irish- charts.com/showinterpret.asp?interpret=Eleftheria+Eleftheriou 89 Itävalta (Ö3 Austria Top 40)https://austriancharts.at/showitem.asp?interpret=Eleftheria+Eleftheriou&titel;=Aphrodisiac&cat;=s 56 Kreikka (Billboard)https://web.archive.org/web/20120414084916/http://www.billboard.biz/bbbiz/charts/mixed/greece 4 Ruotsi (Digilistan)https://sverigesradio.se/topplista.aspx?programid=2697&date;=2012-06-10 27 Saksa (Official German Charts)https://www.offiziellecharts.de/titel- details-1001161 77 Yhdistynyt kuningaskunta (Official Chart Company)https://www.musicweek.com/news/read/official-charts-analysis-gary- barlow-lp-sells-40k/049099 167 == Lähteet == *https://eurovision.tv/participant/eleftheria-eleftheriou === Viitteet === Luokka:Kreikan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2012 euroviisuedustuskappaleet
Väinö Korolainen

Väinö Vilho Korolainen (17. heinäkuuta 1909 Kerimäki – 21. huhtikuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen rakennusmestari, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Korolaisen vanhemmat olivat rautatieläinen Ville Korolainen ja Anna Loviisa Konttinen ja puoliso vuodesta 1936 Elvi Elina Henttonen. Korolainen valmistui rakennusmestariksi Helsingin teknillisestä koulusta 1931 ja työskenteli valmistuttuaan rakennusmestarina useilla eri paikkakunnilla Keski-Suomessa. Oman rakennusliikkeen Korolainen perusti 1951, toimittuaan sitä ennen työpäällikkönä Valtionrautateiden palveluksessa Hyvinkäällä. Osakeyhtiö yrityksestä tuli 1972. Yritys oli merkittävä urakoitsija, joka toteutti asuin-, liike-, teollisuus- ja julkisia kiinteistöjä kuten koulujen, tutkimuslaitosten ja sairaaloiden tiloja. Sen suurimpia kohteita oli Alvar Aallon suunnittelema Teknillisen korkeakoulun päärakennus Otaniemessä Espoossa. Otaniemeen yritys rakensi myös muita Teknillisen korkeakoulun sekä VTT:n tiloja. Korolainen, jolla oli myös useita alansa luottamustehtäviä, sai teollisuusneuvoksen arvonimen 1969. Hän oli yrityksensä toimitusjohtaja vuoteen 1972 ja sitten sen hallituksen puheenjohtaja vuoteen 1984, jolloin hän luopui sen omistuksesta. Molempiin sotiin osallistunut Korolainen oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti.Kuolleita, teollisuusneuvos Väinö Korolainen. Helsingin Sanomat, 9.5.1987, s. 18. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset rakennusmestarit Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Operaatio Kettujahti

Operaatio Kettujahti () on vuonna 2014 käynnistetty operaatio, jossa Kiina palauttaa kansalaisjärjestö Safeguard Defendersin mukaan ulkomaille muuttaneita kiinalaisia takaisin Kiinaan. Palautettuja on ainakin 10 000\. Osa palautetuista on ollut jonkin muun maan kuin Kiinan kansalaisia. Operaation nimellisenä tarkoituksena on korruptiosta epäiltyjen viranomaisien palauttaminen Kiinaan tuomittaviksi. Palautuksen metodina käytetään suostuttelua, mutta käytännössä kyse on usein uhkailusta, esimerkiksi Kiinassa asuviin sukulaisiin kohdistuvista toimista. Ihmisiä on myös siepattu.Mari Manninen: Kiina käynnisti ulkomailla Kettujahdiksi nimetyn operaation Helsingin Sanomat 18.1.2022. Viitattu 22.1.2022 ==Lähteet== Luokka:Kiinan politiikka Luokka:Vakoilu
Helena Ranta – Sodan viimeinen sana

Helena Ranta – Sodan viimeinen sana on Elli Rintalan ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022. Elokuva on dokumentti Kosovon sodasta ja sen tapahtumien selvittämisestä. Sen päähenkilönä on suomalainen oikeushammaslääkäri Helena Ranta, joka johti sotaa tutkivaa suomalaista oikeuslääketieteellistä tutkijaryhmää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Yle Areena: Helena Ranta - Sodan viimeinen sana (2022) Luokka:Vuoden 2022 dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Kultamikinpensas

Kultamikinpensas (Ochna inermis) on mikinpensaskasvien (Ochnaceae) heimoon, mikinpensaiden (Ochna) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pyöreä pensas tai harvoin pieni puu. Sen oksat ovat harmahtavia tai lähes valkoisia ja niissä on valkoisia korkkihuokosia. Lehdet ovat leveänsoikeita, lähes pyöreitä ja enintään 5 cm pitkiä. Lehdet laidat ovat pienesti, mutta terävästi hammaslaitaiset. Kukat sijaitsevat lehtihangoissa yksittäin tai pareittain. Yksittäiset kukat ovat halkaisijaltaan noin 2 cm, kullankeltaisia ja lyhytikäisiä. Hedelmä on noin senttimetrin kokoinen ja kypsänä lähes musta. Punaiset verholehdet säilyvät hedelmän ympärillä. Kultamikinpensas kasvaa kuivissa, akaasioita, mirhapuita tai mopanepuita kasvavissa pensaikoissa ja kivikoissa. Lajia tavataan Afrikassa sekä eteläisessä Arabiassa. Lajin pohjoisempi kanta kasvaa Jemenissä, Etiopiassa, Eritreassa, Kenian pohjoisosissa sekä Ugandassa. Lajin eteläisempi kanta kasvaa puolestaan Mosambikissa, Botswanassa, Zimbabwessa sekä Etelä-Afrikan pohjoisosissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kultamikinpensas (Ochna inermis) * JSTOR Global Plants: Ochna inermis * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Ochna inermis Luokka:Ochnaceae
Thorns (Tony Martinin albumi)

Thorns on Tony Martinin kolmas sooloalbumi, joka julkaistiin 14. tammikuuta 2022. Albumilla esiintyvät rumpali Danny Needham, basisti Magnus Rosen, basisti Greg Smith sekä sävellystyössä mukana ollut kitaristi Scott McClellan. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == kokoonpano == * Tony Martin - laulu * Scott McClellan - Kitara * Danny Needham - rummut * Magnus Rosen - basso * Greg Smith - basso == Arvostelut == * Imperiumi: 6½/10Levyarvostelu: Martin, Tony - Thorns Viitattu 22.1.2022. * Inferno: Maestron ääni ja bändi toimivat, sävellykset eivät – arviossa Tony Martin Viitattu 24.2.2022. * Kaaoszine: Rikkinäisen ristin ritarin paluu – arviossa Tony Martinin ”Thorns” Viitattu 22.1.2022. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Brittiläiset albumit
Elämä kantaa mua

Elämä kantaa mua on laulaja Tommi Läntisen single, joka julkaistiin 19. tammikuuta 2022. Hän osallistui kappaleella Uuden Musiikin Kilpailuun ja kilpaili paikasta Suomen edustajana Eurovision laulukilpailussa 2022. Kappale sijoittui kilpailussa seitsemänneksi. Kappaleen ovat kirjoittaneet Haloo Helsinki! -yhtyeestä tunnetut Elli Haloo, Jere Marttila ja Leo Hakanen. Sen tuotannosta vastaa Erno Laitinen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kappaleen lyriikkavideo YouTubessa Luokka:Tommi Läntinen Luokka:Suomalaiset rockkappaleet Luokka:Vuoden 2022 kappaleet
Hockey Dreams

Hockey Dreams on Oskari Pastilan ja Janne Niskalan ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2022. Se tehtiin suomalais-eteläkorealais-tšekkiläis-norjalaisena yhteistuotantona. Elokuva käsittelee Etelä-Korean jääkiekkomaajoukkuetta, joka sai kisojen isäntämaan roolissa Pyeongchangin talviolympialaisiin automaattisen kisapaikan. Maajoukkue ei tätä aiemmin ollut koskaan pelannut jääkiekon arvokisoissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2022 dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Etelä-Karjalan hyvinvointialue

Etelä-Karjalan hyvinvointialue on Etelä-Karjalan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Hyvinvointialueella työskentelee noin 5 000 henkilöä noin 250 eri ammattinimikkeellä. Toimipisteitä on noin 100.https://www.ekhva.fi/hyvinvointialue/tyo-ekhvalla/ == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 9 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja. * Imatran kaupunki * Lappeenrannan kaupunki (Villmanstrand) * Lemin kunta (Klemis) * Luumäen kunta * Parikkalan kunta * Rautjärven kunta * Ruokolahden kunta (Ruokolax) * Savitaipaleen kunta * Taipalsaaren kunta Huhtikuussa 2022 hyvinvointialueella asui 125 661 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. ==== Sosiaalihuolto ==== Hyvinvointialueen tehtävänä on: # Järjestää kaikkien jäsenkuntien puolesta erikoissairaanhoitolaissa (1062/89) ja terveydenhuoltolaissa (1326/2010) tarkoitettu erikoissairaanhoito ja kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/1977) tarkoitettu erityishuolto sekä järjestää jäsenkuntien puolesta # kansanterveyslaissa (66/72) ja terveydenhuoltolaissa (1326/2010) tarkoitettu perusterveydenhuolto ja # sosiaalihuoltolaissa (1301/2014) tarkoitettu sosiaalihuolto sekä sosiaalihuoltoasetuksessa tarkoitettu ehkäisevä työ lukuun ottamatta ympäristöterveydenhuoltoa ja eläinlääkintähuoltoa, jotka jäävät jokaisen kunnan itsensä hoidettavaksi. ==== Terveydenhuolto ==== Alueen keskussairaalana toimii Etelä-Karjalan keskussairaala Lappeenrannassa. Alueella toimii myös Honkaharjun sairaala. Laboratoriopalvelut tuottaa HUS Diagnostiikkakeskus. ==== Pelastustoiminta ==== Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Hallinto ja päätöksenteko== Hyvinvointialueella ylin päätösvalta on aluevaltuustolla. Operatiivisesta johtamisesta vastaa valtuuston valitsema hyvinvointialuejohtaja.https://www.ekhva.fi/hyvinvointialue/tietoa- meista/hallinto/hallinto/ Hyvinvointialueen toimielimet ovat aluevaltuusto, aluehallitus, yksilöasioiden jaosto, henkilöstöjaosto, osallisuus- ja demokratiajohtokunta, tarkastuslautakunta, turvallisuuslautakunta ja aluevaalilautakunta.https://www.ekhva.fi/hyvinvointialue/tietoa- meista/hyvinvointialueen-paatoksenteko/ Lisäksi hyvinvointialueelle asetetaan vaikuttamistoimielimiä. === Aluevaltuusto === Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Etelä- Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Etelä-Karjalan hyvinvointialueen verkkosivut *
Etelä-Savon hyvinvointialue

Etelä-Savon hyvinvointialue eli Eloisa on Etelä-Savon maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 11 kuntaa, joista kolme on kaupunkeja: * Enonkosken kunta * Hirvensalmen kunta * Juvan kunta * Kangasniemen kunta * Mikkelin kaupunki * Mäntyharjun kunta * Pieksämäen kaupunki * Puumalan kunta * Rantasalmen kunta * Savonlinnan kaupunki * Sulkavan kunta Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 131 310 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaalihuolto === Savon erityishuoltopiirin muodostanut Vaalijalan kuntayhtymä siirtyi 1.1.2023 osaksi Etelä-Savon ja Pohjois-Savon hyvinvointialueita. Vaalijalan osaamis- ja tukikeskus jatkaa toimintaansa Etelä-Savon hyvinvointialueella omana alabrändinään, avopalvelut puolestaan siirtyivät kokonaisuudessaan sekä Etelä-Savon että Pohjois-Savon hyvinvointialueille. === Terveydenhuolto === pienoiskuva|Etelä-Savon hyinvointialueen toinen keskussairaala Mikkelissä. Alueella toimii kaksi keskussairaalaa, joista yksi toimii Mikkelissä ja toinen Savonlinnassa. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä Islab. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Etelä-Savon pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto == Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Etelä-Savon hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua. == Lähteet == *
Kymenlaakson hyvinvointialue

Kymenlaakson hyvinvointialue on Kymenlaakson maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 6 kuntaa. * Hamina * Kotka * Kouvola * Miehikkälä * Pyhtää (ruots. Pyttis) * Virolahti Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 160 757 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaalihuolto === === Terveydenhuolto === Alueen keskussairaalana toimii Kymenlaakson keskussairaala Kotkassa. Alueella toimii myös Kymenlaakson psykiatrinen sairaala ja Ratamokeskus. Laboratoriopalvelut tuottaa HUS Diagnostiikkakeskus. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Kymenlaakson pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto == Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Kymenlaakson hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua. Aluevaltuuston puheenjohtajana toimii Jouko Leppänen (Kok.) Kouvolasta ja aluehallituksen puheenjohtajana toimii Nina Brask (sd.) Kotkasta. == Lähteet == *
Lapin hyvinvointialue

Lapin hyvinvointialue (, , ) on Lapin maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Lapin hyvinvointialueen vuoden 2024 talous on jäämässä -70 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. Suuria alijäämiä on ennustettu tulevan myös Varsinais-Suomen, Pohjois-Savon, Pirkanmaan ja Keski-Suomen hyvinvointialueille. Myös Helsingin kaupunki tekee sosiaali- ja terveyspalveluillaan reilusti alijäämää vuonna 2024. Tämä vaikeuttaa uusia investointeja, kuten sairaalarakentamista. Syyyskuussa 2024 kunta- ja alueministeri Anna-Kaisa Ikonen ilmoitti, että ministeriö ottaa Lapin, Keski- Suomen, Vantaan ja Keravan, Itä-Uusimaan, Kanta-Hämeen ja Satakunnan hyvinvointialueet tarkempaan ohjaukseen näiden taloudellisten haasteiden johdosta. == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 21 kuntaa, joista neljä on kaupunkeja. * Enontekiön kunta (Eanodat, Enontekis) * Inarin kunta (Aanaar, Aanar, Anár, Enare) * Kemin kaupunki * Kemijärven kaupunki * Keminmaan kunta * Kittilän kunta * Kolarin kunta * Muonion kunta * Pelkosenniemen kunta * Pellon kunta * Posion kunta * Ranuan kunta * Rovaniemen kaupunki * Sallan kunta * Savukosken kunta * Simon kunta * Sodankylän kunta (Soađegilli) * Tervolan kunta * Tornion kaupunki (Torneå) * Utsjoen kunta (Ohcejohka) * Ylitornion kunta (Övertorneå) Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 176 083 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaalihuolto === === Terveydenhuolto === Alueella toimii kaksi keskussairaalaa, yksi Rovaniemelläja toinen Kemissä. Alueella on toiminut myös Muurolan sairaala ja Keroputaan sairaala, jotka ovat siirtyneet uusiin tiloihin Ounasrinteelle ja Kemiin.Lähes 50 vuotta Muurolassa toimineet psykiatrian osastot muuttavat Ounasrinteelle – uusissa tiloissa vähemmän neliöitä, mutta enemmän yksityisyyttä YleHoito paranee, kun yhteistyö tiivistyy – Länsi-Pohjan uusi psykiatriatalo palvelee kuuluisaa Keroputaan mallia Yle Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä NordLab. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Lapin pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto == Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Lapin hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua. == Lähteet == *
Jouko Korpivaara

Jouko Juhani Korpivaara (16. lokakuuta 1920 Helsinki – 3. lokakuuta 2000 Lhasa, Tiibet) oli suomalainen insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Korpivaaran vanhemmat olivat kauppaneuvos Juhani Korpivaara ja Aune Heleena Niemistö ja puoliso vuodesta 1944 Anna-Liisa Stavenhagen. Kauppaneuvos Paavo Korpivaara oli Jouko Korpivaaran veli. Jouko Korpivaara lopetti keskikoulun käynnin 1933 ja tuli töihin isänsä johtamaan Korpivaara-yritykseen. Vuonna 1937 hän meni Saksaan opiskelemaan insinööriksi, mutta sota keskeytti opinnot 1939. Sotien jälkeen 1945 Korpivaara valmistui kuitenkin insinööriksi Tukholmassa. Korpivaarasta tuli 1946 Korpivaara-yhtiön tuotantotoiminnan osastopäällikkö ja 1948 yrityksen maatalouskoneiden maahantuontia varten perustaman erillisen Farming-yhtiön myyntipäällikkö. Vuonna 1954 hänestä tuli Farmingin toimitusjohtaja ja Korpivaara-yhtiön hallituksen jäsen ja vuonna 1961 Korpivaara-yhtiön teknillinen johtaja. Hänen vastuullaan oli muun muassa yrityksen harjoittama teollisuustoiminta. Farming- yhtiön toimitusjohtaja Korpivaara oli vuoteen 1962, Kone-Dieselin 1960–1974 ja Hydorin 1966–1974 sekä Korpivaara-yhtiön hallituksen jäsen vuoteen 1979. Kauniaisissa asuessaan Korpivaara osalistui kunnallispolitiikkaan, toimien kauppalanvaltuustossa 1954–1961. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1973. Korpivaara hankki liike-elämän jätettyään Linnan kartanon Keimolasta ja kunnostutti ja otti sen asunnokseen. Hän harrasti muun muassa historiallisia höyrylaivoja ja avomeripurjehdusta. Sotilasarvoltaan Korpivaara oli reservin kapteeni.Kuka kukin on 1978, s. 424. Viitattu 22.1.2022. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauniaisten kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Gaspard Théodore Mollien

Gaspard Théodore Mollien (29. elokuuta 1793 tai 1796 Pariisi – 28. kesäkuuta 1872 Nizza) oli ranskalainen tutkimusmatkailija ja diplomaatti. Gaspard Théodore Mollien syntyi lakimiehen perheeseen. Hän sai klassisen sivistyksen ja työskenteli laivaston virkailijana. Mollien lähti vuonna 1816 ensimmäiselle merimatkalleen Méduse-laivalla, joka haaksirikkoutui Arguinin matalikolla. Mollien pelastautui veneellä Mauritanian rannikolle ja jatkoi matkaa Saint- Louisiin ja Goréen saarelle. Välillä Ranskaan palannut Mollien lähti tammikuussa 1818 Saint-Louisista kuvernööri Aimé-Benjamin de Fleuriaun määräämänä tutkimusmatkalle Fouta Djallonin fulbevaltioon. Hän eteni tukuloritulkin kanssa Kayorin, Djolofin ja Ferlon läpi Senegaljoelle Kaneliin ja sieltä etelään Bundun ja Bambukin kautta Fouta Djallonin ylängölle. Mollien löysi Gambia- ja Corubaljokien lähteet sekä tutki Falémé- ja Bafingjokien yläjuoksuja. Päästyään Fouta Djallonin pääkaupunkiin Timboon hän joutui kuitenkin luopumaan aikeesta jatkaa matkaa Nigerjoelle. Mollien oli ensimmäinen Fouta Djallonin tutkija. Tieteellisen koulutuksen puutteesta huolimatta hän teki joukon arvokkaita havaintoja alueen maaperästä, kasvillisuudesta ja yhteiskunnasta. Mollien pääsi kesäkuussa 1818 portugalilaisten kauppa-asemalle Gebaan ja palasi Goréen ja Saint-Louisin kautta Ranskaan vuonna 1819. Hän julkaisi seuraavana vuonna matkakertomuksensa, joka käännettiin saksaksi ja englanniksi. Vuonna 1822 Mollien matkaili Kolumbiassa, josta hän kirjoitti värikkään matkakuvauksen. Vuonna 1824 hän siirtyi Ranskan ulkoministeriön palvelukseen. Vuonna 1828 hänet nimitettiin konsuliksi Haitiin, josta hän kirjoitti vasta myöhemmin julkaistun historiateoksen. Vuodesta 1831 lähtien hän toimi 17 vuoden ajan konsulina Havannassa. Ranskan toinen tasavalta laittoi Mollienin eläkkeelle vuonna 1848. Hän kävi vuonna 1856 Intiassa tapaamassa veljeään ja jatkoi sieltä Kiinaan. Hän kävi myös useita kertoja Yhdysvalloissa. ==Teoksia== * Voyage dans l’intérieur de l’Afrique, aux sources du Sénégal et de la Gambie, fait en 1818, par ordre du gouvernement français. Paris, 1820 (1822). Digitoitu teos: tome 1, tome 2 ** Travels in the interior of Africa, to the sources of the Senegal and Gambia. London, 1820. Digitoitu teos ** Uusi laitos: L’Afrique occidentale en 1818 vue par un explorateur français. Paris: Calman-Lévy, 1967. * Voyage dans la République de Colombie en 1823-1824. Paris, 1824. * Histoire et moeurs d’Haïti. Paris: Le Serpent de mer, 2001. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset diplomaatit Luokka:Ranskalaiset tutkimusmatkailijat Luokka:1790-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1872 kuolleet
Pižinjoki

Pižinjoki ( ) on Venäjällä karjalan tasavallan Aunuksen kansallinen piirissä 26 kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokkaan. == Joen kulku == Joki alkaa Segežanjärven luoteisrannasta. Järvi sijaitsee Leningradin alueen ja Karjalan tasavallan rajalla Syvärin ja Pižinjoen valuma-alueiden vedenjakajalla. Järven itäiseltä rannalta alkaa toinen laskujoki Segežanjoki, joka on Syvärin sivu- uoma. Pižinjoen ympäristö on alavaa soistunutta metsäaluetta. Alueen suot on ojitetut ja joella on lukuisia sivu-uomia, jotka ovat suo-ojien valtaojia. Joki virtaa luodetta kohti ja saapuu puolivälin jälkeen pieneen Pižin kylään, jonka läpi se virtaa. Kylästä on enää viisi kilometriä Laatokan rantaan. Joen alajuoksun maasto on suota. Joen uoma putoaa 20 metriä noin 26 kilometrin matkalla, jolloin kaltevuudeksi tulee 76 senttimetriä kilometriä kohti. == Valuma-alue == Joen valuma-alue on lähinnä asumatonta soistunutta ja ojitettua metsämaata, jonka kiinteä asutus keskittyy Pižin kylään. Valuma-alueen pinta- ala on 230 neliökilometriä . Valuma-alueen etelä- ja itäpuolella sijaitsee Syvärin valuma-alue ja idässä ja pohjoisessa Alavoisenjoen valuma-alue. USSR_map_NP_35-15_Shuvalovo.jpg|Alavoisenjoen valuma-alueen alaosa vuoden 1954 kartassa USSR_map_NP_35-16_Lodeynoye_Pole.jpg|Alavoisenjoen valuma-alueen yläosa vuoden 1954 kartassa == Huomioita == == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Karjalan tasavallan joet Luokka:Laatokan valuma-alue Luokka:Aunuksen kansallinen piiri
Pirkanmaan hyvinvointialue

Pirkanmaan hyvinvointialue on Pirkanmaan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Pirkanmaan hyvinvointialueen talous tulee vuonna 2024 tuottamaan -67 miljoonaa euroa alijäämää. Vastaavia ongelmia on Varsinais-Suomen, Pohjois-Savon, Lapin ja Keski-Suomen hyvinvointialueilla. Myös Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyspalvelut tekevät ennakoitua suuremman alijäämän. Tämä voi vaikeuttaa uusien investointien, kuten uusien sairaaloiden saamista alueelle. == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 23 kuntaa, joista kaksitoista on kaupunkeja. * Akaan kaupunki * Hämeenkyrön kunta * Ikaalisten kaupunki * Juupajoen kunta * Kangasalan kaupunki * Kihniön kunta * Kuhmoisten kunta * Lempäälän kunta * Mänttä-Vilppulan kaupunki * Nokian kaupunki * Oriveden kaupunki * Parkanon kaupunki * Pirkkalan kunta * Punkalaitumen kunta * Pälkäneen kunta * Ruoveden kunta * Sastamalan kaupunki * Tampereen kaupunki * Urjalan kunta * Valkeakosken kaupunki * Vesilahden kunta * Virtain kaupunki * Ylöjärven kaupunki Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 528 256 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaali- ja terveydenhuolto === Pirkanmaan alueella sijaitsee kaikkiaan 39 sosiaali- ja terveysasemaa, jotka tarjoavat vaihtelevan laajuisia palveluja. Pirkanmaan hyvinvointialueen suunnitelmissa on keskittää sosiaali- ja terveyspalvelujaan ja vähentää sekä asemien että vuodeosastojen määrää merkittävästi 2030-luvulle mennessä. Alueella toimii Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS), jonka pääsairaala on Tampereen keskussairaala. Muut TAYSin alaisuudessa olevat sairaalat ovat Hatanpään sairaala, Pitkäniemen sairaala, Sastamalan sairaala sekä Valkeakosken sairaala. Lisäksi hyvinvointialue pääosin omistaa Tampereella toimivat osakeyhtiömuotoiset Sydänsairaalan ja Tekonivelsairaala Coxan. Alueen laboratoriopalvelut tuottaa niin ikään hyvinvointialueen omistama Fimlab Laboratoriot Oy. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Pirkanmaan pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto == Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pirkanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 79 valtuutettua. == Lähteet == *
Pohjois-Karjalan hyvinvointialue

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue (Siun sote) on Pohjois-Karjalan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Se oli tosin olemassa kuntayhtymänä jo ennen hyvinvointialueuudistusta vuodesta 2017. Hyvinvointialueen vuosibudjetti (2023) on noin 820 miljoonaa euroa. == Kunnat == Hyvinvointialueeseen kuuluu 13 kuntaa, joista viisi on kaupunkeja. * Heinäveden kunta * Ilomantsin kunta * Joensuun kaupunki * Juuan kunta * Kiteen kaupunki * Kontiolahden kunta * Lieksan kaupunki * Liperin kunta * Nurmeksen kaupunki * Outokummun kaupunki * Polvijärven kunta * Rääkkylän kunta * Tohmajärven kunta Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 162 907 asukasta. == Palvelut == Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen. === Sosiaalihuolto === === Terveydenhuolto === pienoiskuva|Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen keskusairaalana toimii Pohjois-Karjalan keskussairaala Joensuussa. Alueen keskussairaalana toimii Pohjois-Karjalan keskussairaala Joensuussa. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä ISLAB. === Pelastustoiminta === Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen toimialueeseen. == Aluevaltuusto == Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pohjois- Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua. == Lähteet == *