EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
José María Quintana Cabanas

José María Quintana Cabanas (s. 1930) on espanjalainen sosiaalipedagogi. Hän syntyi pienessä Bagan kylässä Kataloniassa Pyreneiden vuoristossa. Quintana pääsi sisällissodasta johtuen säännöllisen koulunkäynnin piiriin vasta 11-vuotiaana, mutta hän sai opetusta vain vaikeimmissa aineissa, muutoin hän joutui opiskelemaan itse. Nämä kokemukset vaikuttivat hänen pedagogisiin näkemyksiinsä siitä, että menestyksekäs opetus ei riipu hyvistä välineistä vaan ennen kaikkea opettajan ja oppilaan ponnisteluista ja tahdosta oppia ja opettaa. Quintana valmistui alun perin opettajaksi ja on hänestä tehtyjen tutkimusten mukaan kirjoittanut pedagogiikan, filosofian, psykologian ja sosiologian alalta yli 30 kirjaa yksin ja tusinan verran yhdessä muiden kanssa. Quintana on modernin espanjalaisen sosiaalipedagogiikan pioneeri, ajattelijapedagogi ja kirjoittaja. Sosiaalipedagogisesti Quintana tuntee erityisesti Johann Heinrich Pestalozzin itselleen läheiseksi. Quintana puolustaa kolmea klassista arvoa: totuutta, hyvyyttä ja kauneutta. Lisäksi hän puolustaa oikeuksien ja velvollisuuksien sekä vapauden ja vastuun liittoa, klassisen kulttuurin ja teknologisen innovaation kädenlyöntiä ja rationaalista käyttäytymistä yhdistyneenä persoonalliseen luovuuteen. Quintana puolustaa siis humanistista pedagogiikkaa, ja on pitkälti hänen ansiotaan, että nykyajan espanjalainen sosiaalipedagogiikka rakentuu vahvalle monitieteelliselle humanistiselle perustalle. Quintanan mukaan kirjallisuudesta on löydettävissä viisi erilaista sosiaalipedagogiikan määritelmää: * Sosiaalipedagogiikka on yksilön sosiaalisen muotoutumisen oppi. * Sosiaalipedagogiikka on yksilön poliittisen ja kansallisen kasvatuksen oppi. * Sosiaalipedagogiikka on yhteiskunnan kasvattavan toiminnan teoria. * Sosiaalipedagogiikka on erityisesti lapsuuden ja nuoruuden ajan hyvinvoinnin ja sen tukemisen oppi * Sosiaalipedagogiikka on pedagogista sosiologismia. Näiden näkemysten juuret löytyvät Paul Natorpilta. Quintana hyväksyy määritelmistä vain ensimmäisen ja neljännen. Ensimmäinen kohta on ajankohtainen ja välttämätön, neljäs määritelmistä on aitoa ja puhdasta sosiaalipedagogiikkaa. Quintanan näkemyksen mukaan sosiaalipedagogiikka on sosiaalityön pedagoginen tiede. == Lähteet == * Luokka:Espanjalaiset tieteilijät Luokka:Kasvatustieteilijät
Sosiokulttuurinen innostaminen

Sosiokulttuurinen innostaminen on Ranskasta toisen maailmansodan jälkeen, vapaaehtoistyön pohjalta lähtenyt yhteiskunnan uudelleenrakentamiseen pyrkivä sosiaalipedagoginen toiminta. Sosiokulttuurinen innostaminen on ihmisten välistä vuorovaikutusta toisiin, esim. vapaa-ajantoiminnan järjestämiseen tähtäävä muoto. Toisille se on sosialistava ja kasvattava pedagoginen työmuoto. Innostamisen tarkoituksena on luoda yksilölle sosiaalisia verkostoja, esimerkiksi harrastustoiminnan kautta. Tarkoituksena on lisäksi herätellä erilaisia tunteita sekä avata innostettavan maailmankuvaa ja lisätä kiinnostuksen kohteita ympäristöstään. Lisäksi innostaminen tavoittelee ihmisten välistä kommunikaatiota lisäämällä antamaan tukea oppimiseen. Lisäksi halutaan opettaa yksilöä tekemään päätöksiä sekä olemaan dialogissa muiden ihmisten kanssa. == Sosiokulttuurisen innostamisen muodot == Sosiokulttuurisella innostamisella on kolme muotoa: sosiaalinen, joka pyrkii esimerkiksi luomaan uusia ystävyyssuhteita, pedagoginen, joka pyrkii opettamaan uutta ja keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi sekä kulttuurinen, jonka tarkoitus on tuoda erilaisia mahdollisuuksia yhteiskunnastamme esille. == Innostamisen elementit == *Tekeminen – ryhmän organisointi ja tavoitteisiin pyrkiminen *Osallistujat – toiminnan tekijät ja innostajat *Aika – milloin toimintaa tapahtuu *Instituutio – mikä toimintaa juridispoliittisesti ohjaa, esim. laki *Sosiaalinen suhde – suhteet ryhmän sisällä ja suhteessa ulkopuolisiin *Strategia – miten innostamisen tavoitteet saavutetaan *Filosofia – miten toimintaa toteutetaan J-C Gillet'ä mukaillen. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kasvatustiede Luokka:Sosiologia
Lorenzo Luzuriaga

Lorenzo Luzuriaga (1889–1959) on Ramón Ruiz Amadon lisäksi espanjalaisen sosiaalipedagogiikan toinen tienraivaaja, joka eli suuren osan elämästään maanpaossa Argentiinassa. Hän edusti vahvasti vasemmistolaiseen liikehdintään yhteydessä olevaa liberaalista pedagogiikkaa. Hän näki sosiaalipedagogiikan olevan kiinteässä yhteydessä politiikkaan. Hänen mielestään kasvatus ei ole mikään passiivinen elementti, joka vain ottaa vaikutteita yhteiskunnasta, vaan se on myös dynaaminen tekijä, joka muokkaa ja muuttaa yhteiskuntaa. Luzuriaga on kuitenkin espanjalaisessa sosiaalipedagogiikassa kiistelty hahmo. Esimerkiksi José María Quintana Cabanas on sitä mieltä, että Luzuriagan yhteydessä ei voida puhua sosiaalipedagogiikasta vaan täytyy tyytyä puhumaan sosiologiasta. == Kirjallisuutta == *Pedagogía Social y Polítíca, 1954 == Lähteet == * Luokka:Espanjalaiset tieteilijät Luokka:Kasvatustieteilijät Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Jalkaväkirykmentti 6 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 6 (JR 6) eli Kannaksen kahlaajat oli Suomen maavoimien 18. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa. Rykmentin rungon muodostivat välirauhan aikaisen 6. prikaatin yksiköt täydennettynä Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla yksiköillä.Häkkinen s. 23 ==Perustaminen== *Esikunta perustettiin prikaatin vastaavista elimistä *I pataljoona (I/JR 6) varusmiespataljoona, joka perustettiin 6. prikaatin I pataljoonan joukoista. Pataljoonankomentajaksi määrättiin 10. kesäkuuta kapteeni Väinö Karinto. *II pataljoona (II/JR 6) varusmiespataljoona perustettiin Sulkavan Rauhaniemessä olleista 6. prikaatin II pataljoonan joukoista majuri Jaakko Ahteen johdolla. *III pataljoona (III/JR 6) perustettiin Ruokolahden alueen reserviläisistä 10. kesäkuuta 1941. Ruokolahden Eräjärven kylän Savonkaidan parakkialueella kapteeni Mikko Kangasvaara otti vastaan saapuvan henkilöstön. Pataljoonan muodosti 8 varusmiestä, 670 reserviläistä sekä 347 I luokan nostomiestä. *13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 6) *14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 6), luutnantti Lauri Rane *Kolonna (Kol./JR 6) Jalkaväkirykmentti 6 sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien. ==Keskittäminen== Rykmentti jaettiin kahteen osaan: Puumalan ja Sulkavan ryhmään. Kumpikin osa sai käskyn marssia rajalle ja rykmentinkomentajaksi määrättiin eversti T. E. Ekman.Häkkinen, E. I. s. 24 Rykmentin II pataljoona oli saanut perustamisen päätökseen 10. kesäkuuta kello 18 ja se lähti Rauhaniemestä marssille seuraavana aamuna kello kuusi. Iltaan mennessä pataljoona oli Pajasalmen ja Vekarasalmen lossit ylitettyään saapunut Lohikosken-Särkilahden tienhaaraan, jonne se majoittui. Pataljoona saavutti tavoitteensa Särkijärvellä seuraavana päivänä. Marssia jatkettiin 14. kesäkuuta Ruokolahden Pohjalankilaan, jonka kansakoululle ryhmitettiin pataljoonan esikunta. Puumalan kasarmialueelta 11. kesäkuuta kello 11 lähtenyt I pataljoona Inkilänmäen tukikohtaan Ruokolahdelle, jonne se saapui seuraavana päivänä kello 18.30 yövyttyään Vuolteella ja Syyspohjassa. Pataljoona sai III armeijakunnalta käskyn siirtyä puolustukseen Ruokolahti-Kärinkijärvi-Tarkkola linjalle ja se siirtyi 15. kesäkuuta.Häkkinen, E. I. s. 24-25 == Komentajat == Rykmentinkomentajina olivat: *eversti Torvald Ekman 10. kesäkuuta 1941 - 28. marraskuuta 1943 *everstiluutnantti (everstiksi 6. heinäkuuta 1944) Reino Inkinen 28. marraskuuta 1943 - ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Jalkaväkirykmentti 06
Jalkaväkirykmentti 5 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 5 (JR 5) eli Aaverykmentti oli Suomen maavoimien 4. divisioonan yksikkö jatkosodassa. Rykmentin rungon muodostivat välirauhan aikaisen 5. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Salpausselän sotilasläänin perustamilla reserviläisyksiköillä. ==Perustaminen== *Esikunta *I pataljoona (I/JR 5) 5. prikaatin I Pataljoona *II pataljoona (II/JR 5) 5. prikaatin II Pataljoona *III pataljoona (III/JR 5) Pohjois-Kymin suojeluskuntapiiri Voikkaalla ja Anjalassa *13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 5) *14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 5) *Kolonna (Kol./JR 5) Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien. == Komentajat == Rykmentinkomentajina olivat: *eversti Ilmari Karhu 18. kesäkuuta – 13. heinäkuuta 1941 *eversti Aladár Paasonen 13. heinäkuuta 1941 – 27. tammikuuta 1942 *everstiluutnantti Lennart Vihma 27. tammikuuta – 24. huhtikuuta 1942 Haavoittui onnettomuudessa ja kuoli haavoihinsa seuraavana päivänä *eversti Bertel Ikonen 29. toukokuuta – 7. elokuuta 1942 *eversti Armas Pihlajamaa 17. elokuuta 1942 – 14. marraskuuta 1944 ==Lähteet== * * === Viitteet === Jalkaväkirykmentti 05
Jalkaväkirykmentti 2 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 2 (JR 2) oli Suomen maavoimien joukko-osasto jatkosodassa. Se liitettiin perustettaessa 10. divisioonan, jonka muodostui välirauhan aikaisesta 2. prikaatista täydennettynä Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla reserviyksiköillä. Joulukuussa 1941 rykmentti liitettiin 5. divisioonaan, johon se kuului lakkauttamiseensa saakka. ==Perustaminen== *Rykmentin esikunta (E/JR 2) *I pataljoona (I/JR 2), joka muodostettiin 2. prikaatin I pataljoonasta *II pataljoona (II/JR 2), joka muodostettiin 2. prikaatin II pataljoonasta *III pataljoona (III/JR 2), jonka perusti Suur- Saimaan suojeluskuntapiiri Taipalsaarella *13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 2) *14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 2) *Rykmentin kolonna eli huolto- ja kuljetusosasto (Kol./JR 2) Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien. == Historia == Hyökkäysvaiheessa se kuului 10. divisioonaan Karjalankannaksella. Vuoden 1942 vaihteessa rykmentti siirrettiin Syvärille 5. divisioonan osaksi ja palveli siinä aina rauhan tuloon ja kotiuttamiseen asti 1944. == Komentajat == Rykmentinkomentajina olivat: *jääkärieversti Antti Kääriäinen 19. kesäkuuta 1941 - 25. helmikuuta 1943 *eversti Gustaf "Gösta" Snellman 8. maaliskuuta 1943 - 27. tammikuuta 1944 *jääkärieversti Heikki Saure 27. tammikuuta - 22. lokakuuta 1944 ==Lähteet== * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * JR 2:n omat www-sivut Jalkaväkirykmentti 02
Jalkaväkirykmentti 4 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 4 (JR 4) eli Punamustarykmentti oli 8. divisioonan yksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 4. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Suomenlahden sotilasläänin perustamilla reserviläisyksiköillä. ==Perustaminen== *Esikunta *I pataljoona (I/JR 4) 4. prikaatin I pataljoona *II pataljoona (II/JR 4) 4. prikaatin II pataljoona *III pataljoona (III/JR 4) Etelä-Kymin suojeluskuntapiiri Tavastilassa *13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 4) *14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 4) *Kolonna (Kol./JR 4) Rykmentti sai niin sanottuna varusmiesrykmenttinä lähes määrävahvuuden mukaisen varustuksen, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien. == Komentajat == Rykmentinkomentajina olivat: *everstiluutnantti (everstiksi 6. elokuuta 1942) Valter Nordgren 21. kesäkuuta 1941 – 1. maaliskuuta 1943 *eversti Sakari Simelius 15. maaliskuuta 1943 – 4. joulukuuta 1944 == Huomioitavaa == Jalkaväkirykmentti 4:stä muodostettiin 26. elokuuta 1941 kevyt prikaati T, joka lakkautettiin 5. syyskuuta 1941. Rykmentissä palveli myös Tapio Rautavaara ja Reino Helismaa, mutta he eivät tunteneet toisiaan vielä tuolloin. ==Lähteet== * * * * * === Viitteet === Jalkaväkirykmentti 04
Karl Mager

Karl Mager (1. tammikuuta 1810 – 10. kesäkuuta 1858) oli saksalainen kasvatustieteilijä ja kirjailija. Mager otti ensimmäisenä käyttöön käsitteen sosiaalipedagogiikka yhdessä Adolph Diesterwegin kanssa. Mager ja Diesterweg ovat Saksassa olleet sosiaalipedagogiikan käsitteeseen nojaavan keskusteluperinteen ja teoriamuodostuksen alullepanijoita. Sosiaalipedagogiikan käsitteen kehityksessä erottui 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kaksi kehityslinjaa, joista toinen versoo Diesterwegistä ja toinen Magerista. Magerilaisessa kehityslinjassa käsitettä on tulkittu pedagogiikan ja ihmisen yhteisöllisyyden sisällöllisestä yhteenkuuluvuudesta käsin. Tällöin sen pohjalta on luotu kasvatuskeskeisiä yhteiskuntafilosofisia ja sosiologisia teorioita, joissa sen alaan on sisällytetty: sosiaalisaatiota koskevat pedagogiset toimenpiteet, yhteiskunnalliselle kehitykselle välttämätön kasvatus ja siihen liittyvä lasten- ja nuortenhuolto, ajatus kasvatuksen yhteiskunnallisia kytkentöjä tutkivasta tieteestä, tulkinta, jossa sosiaalipedagogiikka on käsitetty opiksi kasvatuksesta yhteisyyteen ja elämään yhteiskunnassa. Mager käytti sosiaalipedagogiikan käsitettä eri merkityksissä. Hänen käyttötavassa korostui ajatus kasvatuksen ja yhteiskunnan kiinteästä yhteenkuuluvuudesta. Magerin mukaan pedagogiikan kantava elementti on yhteiskunnallinen tai yhteiskuntaan kasvatus, jonka tulisi lähteä kunkin kulttuurin ja yhteiskunnan sisäisistä tarpeista. Magerin sosiaalipedagogiikka merkitsi lähinnä kasvatuksen yhteiskunnallisia kytkentöjä tutkivaa pedagogiikan aluetta. Mager käsitti kasvatuksella ”kasvatusta yhteiskunnassa, yhteiskunnan kautta ja yhteiskuntaa varten.” Hänelle individuaali- ja kollektiivipedagogiikka olivat teesi ja antiteesi; synteesiä hän kutsui sosiaalipedagogiikaksi. Hän jakoi kasvatustieteen kolmeen osa-alueeseen: yleiseen kasvatusoppiin, koulukasvatusoppiin ja sosiaalipedagogiikkaan. Sosiaalipedagogiikan käsitteen lähtökohta oli kasvatuksen yhteiskunnallisessa luonteessa. Sosiaalipedagogiikka merkitsi kasvatuksen tutkimusta ja opetusta olemassa olevassa yhteiskunnassa. Magerin sosiaalipedagogiikkaan sisältyi myös pyrkimys kehittää yleisen siveellisen rappion lievittämiseen suuntautuvaa pedagogiikkaa. Sosiaalipedagogiikan käytännöllisenä tehtävänä oli siveellisen yhteiskuntaelämän edistäminen ja kontrollointi. ==Lähteet== * Hämäläinen J. & Kurki L. 1997. Sosiaalipedagogiikka. WSOY. Porvoo. * Hämäläinen J. 1999. Johdatus sosiaalipedagogiikkaan. Kuopion yliopiston painatuskeskus. Kuopio === Viitteet === Luokka:Saksalaiset kasvatustieteilijät Luokka:Vuonna 1810 syntyneet Luokka:Vuonna 1858 kuolleet
Hammaslahden rautatieasema

Hammaslahden rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Karjalan radalla, Hammaslahden taajamassa Joensuussa, entisen Pyhäselän kunnan alueella. Joensuun keskustaan on matkaa 25 kilometriä. Asemalta ei ole enää henkilöliikennettä, mutta puutavaraa kuormataan säännöllisesti. Hammaslahti avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1894. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan. Se valmistui 1894, ja sitä laajennettiin 1902. Rakennus tuhoutui tulipalossa 1921, ja nykyinen asemarakennus rakennettiin sen jälkeen. Aseman tavaraliikennettä lisäsi Hammaslahden kaivoksen avaaminen. Kaivostoiminnan päätyttyä Hammaslahti muutettiin miehittämättömäksi 1. maaliskuuta 1988. Henkilöliikenne lakkautettiin 5. kesäkuuta 2005. Rautatieaseman pihapiirissä olevassa rakennuksessa on Karjalan radan museopiste, joka on auki kesäisin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Vaunut.org: Kuvia Hammaslahden rautatieasemalta Luokka:Pyhäselkä Luokka:Joensuun rautatieliikennepaikat Luokka:Suomen 1890-luvulla rakennetut rautatieliikennepaikat
Bertta Tammelin

Bertta Tammelin (21. kesäkuuta 1907 Suoniemi – helmikuu 1988) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pitkän uran Tampereen Työväen Teatterissa. Vahvimmillaan hän oli tiukkojen ja johdonmukaisten luonteiden tulkitsijana.Titaanien teatteri, sivu 486 ==Elämä ja ura== Bertta Tammelinin vanhemmat olivat kivityömies Vihtori Tammelin ja Hilja Niittynen. Hän kävi kansakoulun synnyinpaikkakunnallaan Suoniemellä. Syksyllä 1924 hän aloitti näyttelijänä Tampereen Työväen Teatterissa. Hän suoritti myös lauluopintoja. Hänen ankara työkurinsa kiinnitti TTT:n johtajan Kosti Elon huomion. Tammelinin uran alkuvuosien töihin kuuluivat muun muassa Agnes (näytelmässä Synti), Aino Zink (Miehen kylkiluu) ja Kaarin (Kaksi kuningatarta).Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin, artikkeli "Tammelin, Bertha" Myöhemmin hän tulkitsi Hella Wuolijoen suosittujen Niskavuori-näytelmien hahmoja, kuten Ilonaa (Niskavuoren leipä) ja Malviinaa (Niskavuoren nuori emäntä). Hänen tulkintansa Niskavuoren Hetasta oli erityisen vaikuttava.Titaanien teatteri, sivu 515 Jatkosodan aikana Tammelin oli mukana sotamiesten viihdytyskiertueilla. 20-vuotisnäyttelijäjuhlassaan hän tulkitsi Conwayn perheen Maddea. Itse hän nimenomaan halusi puhua näyttelijäjuhlasta taiteilijajuhlan sijaan. Tammelin jäi Tampereen Työväen Teatterista eläkkeelle 1952. Hänen jäähyväisroolinsa oli rouva Maret Alfred Gehrin näytelmässä Kuudes kerros. Tammelinin näyttelijäntyölle oli ominaista intensiivinen eläytyminen. Haastatteluissa hän painotti näyttelijäntyön rehellisyyttä.Titaanien teatteri, sivu 449 Hän näyttäytyi pienessä sivuosassa Edvin Laineen elokuvassa Yrjänän emännän synti (1943). ==Lähteet== *Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin. Kustannusliike Opas, Viipuri 1930. *Rajala, Panu: Titaanien teatteri 1918-1964\. Tampereen Työväen Teatteri Oy 1995. ISBN 952-90-6677-5 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Abisares

Abisares (300-luku eaa.) oli kuningas, jonka valtakunta sijaitsi Hydaspes- ja Akesines-jokien välissä. Abisares lähetti turhaan joukkoja Oraan vastustamaan Aleksanteri Suurta. Aornoksen piirityksen jälkeen vuonna 326 paikalliset pakenivat Abisareen luokse. Abisares solmi tämän jälkeen liiton erään toisen hallitsijan Poroksen kanssa. Poros ja Abisares olivat aikaisemmin sotineet yhdessä Oksydrakai-heimoa vastaan. Abisareen armeijan kerrottiin olleen samaa luokkaa Poroksen armeijan kanssa. Aleksanteri päätti kukistaa Poroksen ennen kuin Abisares kerkesi yhdistämään armeijansa liittolaisensa kanssa. Abisares ei kuitenkaan toiminut ajoissa auttaakseen liittolaistaan. Poroksen tappion jälkeen Hydaspesjoen taistelussa Aleksanteri vaati Abisareen tulemaan luokseen. Abisares lähetti kuitenkin veljensä Aleksanterin luokse toimittamaan hänen antautumisensa. == Lähteet == * Luokka:Antiikin henkilöt
Länsi-Sulawesi

Länsi-Sulawesi, , lyh. Sulbar, on Indonesian provinssi, joka muodostettiin 2004 irrottamalla alue Etelä-Sulawesin provinssista. Länsi-Sulawesi sijaitsee Sulawesin saarella Makassarinsalmen rannalla. Länsi-Sulawesin pinta-ala on 16 796,19 km² ja väkiluku vuonna 2010 oli 1,1 miljoonaa. Provinssin pääkaupunki on Mamuju.. Talous perustuu lähinnä kaivostoimintaan, maanviljelykseen ja kalastukseen. == Lähteet == Luokka:Indonesian provinssit Luokka:Sulawesi
Väinö Saikko

Väinö Gabriel Saikko (20. joulukuuta 1893 Viipuri – 8. marraskuuta 1952) oli suomalainen taidemaalari. Saikon vanhemmat olivat järjestelymestari Gabriel Saikko ja Anna Kajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1916 ja valmistui agronomiksi 1924. Saikko opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalilla 1916–1917 ja Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1918–1920. Hän teki opintomatkat 1928 Tallinnaan, Berliiniin ja Pariisiin sekä 1931–1932 Tukholmaan ja Lontooseen. Saikko oli Hankkijan siemenosaston hoitajana vuodesta 1922 ja OTK:n maatalousosaston hoitajana 1924–1926. Vuodesta 1927 hän toimi vapaana taiteilijana. Saikko osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1926, 1928, 1933 ja 1946. Hän maalasi muotokuvia, maisemia ja asetelmia. == Teoksia == * Aleksis Kivi -sommitelma, Eteläsuomalainen Osakunta, Helsinki * Inarin saamelaiskirkon alttaritaulu "Jeesus ilmestyy saamelaisille", 1938 * Ylämaan kirkon alttaritaulu, 1939 * Aunuksen kirkon alttaritaulu, 1941 == Lähteet == * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 * Suomen kuvataiteilijat-verkkomatrikkeli Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Bertha Tammelin

Bertha Carolina Mathilda Tammelin (o.s. Bock; 21. maaliskuuta 1836 Tukholma – 1915) oli ruotsalainen näyttelijä, muusikko ja näyttämötyön opettaja. ==Elämä ja ura== Bertha Tammelin oli balettitanssija Karolina Bockin ja muusikko C. F. Bockin tytär. Hän suoritti Dramatenin oppilaskoulun vuosina 1853–1855 ja työskenteli Kuninkaallisessa teatterissa näyttelijänä ja laulajana vuodesta 1856 vuoteen 1887. Hänellä oli satoja puhe- ja laulurooleja. Alati heikkenevän näön takia hän joutui jättämään näyttämötyönsä verraten varhain. Viimeisen kerran Tammelin nähtiin teatterilavalla maaliskuussa 1884. Tammelinin tunnetuimpiin puherooleihin kuului kaksi Ingrid-nimistä hahmoa. Toinen oli näytelmässä Bröllopet på Ulvåsa ja toinen näytelmässä Engelbrekt och hans dalkarlar. Daniel Hjortissa hän tulkitsi Ebba Flemingiä. Hänen muita näyttämötaiteellisia tulkintojaan olivat muun muassa kuningatar Hamletissa, Debora teoksessa Qvinnans sanna styrka sekä Ulrika teoksessa Slägtingar.https://runeberg.org/eurkonst/0584.html Oopperalaulajana hänen tulkintojaan olivat muun muassa Puck oopperassa Oberon ja Karin oopperassa Elfjungfrun. Tammelinin mezzosopraanoa luonnehdittiin hienostuneeksi, muttei erityisen vahvaksi. Hän sävelsi yhden laulun ja soitti näytelmiin musiikkia. Konserttipianistina hän esiintyi ensi kerran jo 1850. Vuodesta 1879 Tammelin opetti laulua Kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa. Vuonna 1889 hän aloitti opettajana Dramatenin oppilaskoulussa. Hänen oppilainaan olivat lukuisat aikansa tunnetut ruotsalaistaiteilijat, kuten näyttelijä Ellen Hartman- Cederström. Bertha Tammelin sai Litteris et Artibus -mitalin 1885. Hänen puolisonsa oli reviisori Filip Tammelin vuodesta 1873. ==Lähteet== *Österberg, Carin et al., Svenska kvinnor: föregångare, nyskapare. Lund: Signum 1990. ISBN 91-87896-03-6 === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Runeberg.org Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Ruotsalaiset oopperalaulajat Luokka:Vuonna 1836 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet Luokka:Litteris et Artibus -palkitut
Juho Salminen

Juho Albert Salminen (1. lokakuuta 1892 Nurmijärvi – 24. joulukuuta 1945) oli suomalainen taidemaalari. Salmisen vanhemmat olivat talollinen Kaarlo Viktor Salminen ja Matilda Haago. Hän kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1920–1924 ja teki opintomatka Ranskaan ja Saksaan 1928 sekä uudelleen Ranskaan 1930. Salminen työskenteli pakkamestarina Valtion rautateillä. Salminen osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1921–1943 välillä. Hänen töitään oli esillä 1930-luvulla ulkomaisissa näyttelyissä Ruotsissa, Norjassa, Virossa, Hollannissa, Belgiassa ja Saksassa. == Teoksia == * Pöytärukous * Purjeenpaikkaajat * Katukivenhakkaaja * Porvoon tuomiokirkko * Puiden katveessa * Asetelma * Omakuva (1936) == Palkinnot == * I palkinto dukaattikilpailussa 1925 * I palkinto Suomalaisen lyseon seinämaalauskilpailussa 1925 * II palkinto Kordelinin sommittelukilpailussa 1926 * IV palkinto valtion taidekilpailussa 1928 * II palkinto valtion taidekilpailussa 1929 * II palkinto Kordelinin maisemamaalauskilpailussa 1937 == Lähteet == * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 * Suomen kuvataiteilijat- verkkomatrikkeli Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Jalkaväkirykmentti 1 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 1 (JR 1) oli Suomen maavoimien 10. divisioonan yksikkö jatkosodassa. Sen rungon muodostivat välirauhan aikaisen 1. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Päijänteen sotilasläänin ja Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla reserviläisyksiköillä. ==Perustaminen== Perustamisvaiheessa rykmentin kokoonpanoon kuuluivat: *Esikunta *I pataljoona (I/JR 1) 1. prikaatin I pataljoona *II pataljoona (II/JR 1) 1. prikaatin II pataljoona *III pataljoona (III/JR 1) Suur-Saimaan suojeluskuntapiiri perusti Lemillä *13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 1) *14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 1) * Kolonna (Kol./JR 1) Jalkaväkirykmentti 1 sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien. == Komentajat == Rykmentinkomentajina olivat: * jääkärieversti Lauri Maskula 18. kesäkuuta 1941 - 18. marraskuuta 1943 * everstiluutnantti Tauno Viljanen 18. marraskuuta 1943 - 30. kesäkuuta 1944 * eversti Kosti Lyly 30. kesäkuuta - 4. joulukuuta 1944 ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Yli 30 veteraania avaa viimein suunsa jatkosodan verilöylystä: Pakokauhua, seonneita päälliköitä eikä tietoakaan organisoidusta puolustuksesta Yle, 2017 Jalkaväkirykmentti 01
Kaakkois-Sulawesi

Kaakkois-Sulawesi, , on Sulawesin saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Sen pääkaupunki on Kendari, joka sijaitsee maakunnan muodostavan niemimaan itärannikolla. Niemimaata ympäröivät Bandanmeri idässä ja etelässä ja Boninlahti lännessä. Provinssin väkiluku on 2,2 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 38 068 km2. Suurin osa asukkaista on keskittynyt Sulawesin etelärannikolla sijaitsevalle Butonin, sekä Kendariin ja sen ympäristöön. Kaakkois-Sulawesi on Sulawesin saaren syrjäisimpiä seutuja. Sen kaupungeista ei ole maantieyhteyttä muualle saareen, joten pääasiallisia kulkuyhteyksiä ovat lautat, jotka liikennöivät Boninlahden poikki Watamponesta (Bone) Etelä-Sulawesista Kolakan satamaan. 1600-luvulta 1900-luvun alkupuolelle alue muodosti Butonin sulttaanikunnan (Butung). Kaakkois-Sulawesin runsaslukuisimmat etniset ryhmät ovat tolakit, bugisit, butonit, munat. ==Hallintoalueet== Kaakkois-Sulawesi jakautuu hallinnollisesti kahteen kaupunkiin ja useisiin hallintoalueisiin: ;Hallintoalueet * Bombanan hallintoalue (Rumbia) * Butonin hallintoalue (Bau- Bau) * Kolakan hallintoalue (Kolaka) * Pohjois-Kolakan hallintoalue (Lasusua) * Konawen hallintoalue (Unaaha) * Etelä-Konawen hallintoalue (Andolo) * Munan hallintoalue (Raha) * Wakatobi (Wangi-Wangi) * Pohjois-Butonn hallintoalue (Burangga) * Pohjois-Konawen hallintoalue (Wanggudu) ;Kaupungit * Kendari * Baubau == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Provincial government of Southeast Sulawesi, sanoo olevansa virallinen sivusto ja sisältää paljon taustatietoa mutta ei ole ammattimaisesti tehty. Luokka:Indonesian provinssit Luokka:Sulawesi
Vaasan ylioppilaskuoro

Vaasan ylioppilaskuoro eli VYK on neliääninen sekakuoro, jonka riveissä laulaa noin 15-30 laulajaa, joista suuri osa on vaasalaisia korkeakouluopiskelijoita. Vaasan ylioppilaskuoroon on pääasiallisesti tarkoitettu nuorille aikuisille, jotka ovat kiinnostuneet kuorotoiminnasta. VYK esittää sekä kotimaista että ulkomaista taidemusiikkia keskiajalta nykypäivään. ==Historia== Vaasan ylioppilaskuoro perustettiin vuonna 2000, jolloin Vaasan yliopiston ylioppilaskunta ja Onkilahdenkoulun entiset musiikkiluokkalaiset päättivät yhdistää voimansa musiikillisen toiminnan saralla. Johtajana on siitä lähtien toiminut Juri Kadar sekä varajohtajana ja myös kuoron säestäjänä toimiva Anne Tienhaara.http://lipas.uwasa.fi/~yokuoro/index.html ==Levytyksiä== * Joulu (2006) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kuoron kotisivut Luokka:Suomalaiset sekakuorot Luokka:Vaasan musiikki
Jalkaväkirykmentti 3 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 3 (JR 3) oli Suomen puolustusvoimien 12. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 3. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Helsingin sotilasläänin perustamilla reserviläisyksiköillä. JR 3 liitetään osaksi 12. divisioonaa, ja sen sijainti on Miehikkälän alueella. ==Perustaminen== *Esikunta *I pataljoona (I/JR 3) 3. prikaatin I pataljoona komentajana everstiluutnantti Kaino Niemeläinen *II pataljoona (II/JR 3) 3. prikaatin II pataljoona komentajana everstiluutnantti Karl Söderholm *III pataljoona (III/JR 3) Helsingin suojeluskuntapiiri Pakinkylän ja Tuomarinkylän välisellä alueella *13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 3) *14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 3) *Kolonna (Kol./JR 3) Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien. == Komentajat == Rykmentinkomentajina olivat: *eversti Matti Tiiainen 18. kesäkuuta - 9. heinäkuuta 1941 *everstiluutnantti Kai Savonjousi 9. heinäkuuta 1941 - 16. tammikuuta 1942 == Taistelut == JR 3 siirtyy heinäkuun alussa Nuijamaanjärven pohjois- ja itäpuoliseen maastoon, jossa rykmentti oli rintamapalveluksessa. 20.8.1941 rykmentti sai hyökkäyskäskyn. 12. D:n tehtävä on hyökkäämällä päävoimin Suokumaanjärven molemmin puolin suorittaa läpimurto. Rykmentti eteni 22.8 Antrean eteläpuolelle Hannilaan ja edelleen Viipurin-Pietarin välisen radan katkaisuun Kämärässä. Rykmentti oli tässä vaiheessa vajaassa kahdessa vuorokaudessa marssinut noin 90 km. Tässä vaiheessa Porlammin alueella joutui II pataljoonan joukkue saarroksiin, ja alikersantti Eino Mallila omaa puolijoukkuettaan johtaen pääsi saarroksista. Hänet nimettiin tästä toiminnasta Mannerheim-ristin ritariksi. Kämärän alueella käytyjen taistelujen yhteydessä taistelulähetti, korpraali Tauno Savolainen onnistui kukistamaan hänet vangineen venäläispartion, jonka seurauksena hänet nimettiin myös Mannerheim-ristin ritariksi. Rykmentti valtasi 2.9.1944 Koiviston. Sen jälkeen rykmentti alistettiin 8. divisioonalle majoittuen Koiviston alueelle toimien samalla rannikkovartioinnissa. Syyskuun lopulla 1941 JR 3 marssii vanhan rajan tuntumaan Kuokkala - Kellomäki alueelle. Lokakuun lopulta lähtien rykmentti oli Terijoen alueen rantalohkolla rintamapalveluksessa. Lokakussa 1941 käynnistyi rykmentin uudelleenjärjestely, jonka yhteydessä vanhimpia ikäluokkia kotiutettiin ja lopuista yhdessä JR 46:n kanssa muodostettiin 3. prikaati 16. tammikuuta 1942. Tässä yhteydessä JR 3 lakkautettiin. ==Lähteet== * === Viitteet === Jalkaväkirykmentti 03
Moniytimellisyys (tietotekniikka)

Moniytimellisyydellä () tarkoitetaan tietotekniikassa prosessorissa olevia useampia ytimiä, jotka on pakattu samaan koteloon, usein samalle piisirulle. Moniytimelliset prosessorit voivat jakaa välimuistia keskenään sekä sisältää erillistä välimuistia. Suorittimissa voi olla ytimillä oma L1-tason välimuistinsa sekä ytimien välillä jaettu L2-tason välimuisti. Monisäikeisessä ohjelmassa prosessorin ytimet voivat kaikki suorittaa eri säikeitä tai ne voivat suorittaa niitä yhdessä. Säikeistysteknologia on käytössä laajalti muun muassa verkko- ja digitaalisten signaaliprosessoreiden ohjelmoinnissa. Yleisesti moniytimelliset prosessorit ovat tehokkaampia kuin yksiytimelliset prosessorit, sillä ne voivat suorittaa useita ohjelmia rinnakkain, suoritinytimien määrästä riippuen. Tietyn ohjelman käyttöön saatava suorituskyky ei kuitenkaan riipu pelkästään ytimien lukumäärästä: jos ohjelma on suunniteltu toimimaan tehokkaasti vain yhdellä ytimellä se on hitaampi tilanteessa, jossa tietyn arkkitehtuurin prosessori on moniytiminen ja käy alhaisella kellotaajuudella kuin tilanteessa, jossa rakenteeltaan samanlainen yksiytiminen prosessori toimii korkealla kellotaajuudella. == Historia == Moniytimelliset prosessorit ovat moniprosessointiin perustuvia, joissa erilliset suorittimet ovat integroitu samalle suoritinkannalle tai samalle piisirulle. Kellotaajuuksien kasvattamisen sijaan suoritettavien komentojen määrää voidaan nostaa lisäämällä ytimiä samanaikaiseen suorittamiseen. Suoritettavat komennot ovat ohjelmissa usein erillisinä säikeinä. Moniytimelliset prosessorit voivat sisältää useita muitakin rinnakkaisuutta hyödyntäviä tekniikoita kuten tuen monisäikeistykselle jokaisessa ytimessä sekä käskytason rinnakkaisuuden eli superskalaarisuuden. ==Esimerkkejä moniydinprosessoreista== AMD markkinoi moniytimellisiä prosessoreita Phenom- nimellä, jossa esimerkiksi X2-loppu kertoo prosessorin olevan kaksoisytiminen. AMD on kehittänyt myös harvinaisempia triplaydin (X3) prosessoreita, jotka kuitenkin vastaavat hinnaltaan kaksoisydinprosesseita. Intel valmistaa kaksiydinprosessoreita E-alkuisella suoritinnimellä, ja suosittuja Intelin nykypäivän kaksoisydinsuorittimia ovat muun muassa E7400, E8400 ja E8500. Neliydinmalleja ovat Q-alkuiset prosessorit, kuten Q8400 (2,66 GHz), Q9550, ja Q9650 (2,83 GHz ja 3,00 GHz). Erityisesti sulautetuissa järjestelmissä kuten puhelinverkkojen solmuissa ja tukiasemissa moniytimelliset prosessorit ovat jo tavallisia, kuten Caviumin 1-48 -ytimiset Octeon-prosessorit tai Texas Instrumentsin älypuhelimiin tarkoitetut OMAP-prosessorit sekä ARM-ytimiin perustuvat piirit. ==Katso myös== * Kellotaajuus * Amdahlin laki ==Lähteet== Luokka:Tietokonearkkitehtuuri
Jalkaväkirykmentti 10 (jatkosota)

Jalkaväkirykmentti 10 (JR 10) oli Suomen puolustusvoimien 14. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 10. prikaatin yksiköt täydennettynä Maaselän sotilasläänin perustamilla yksiköillä. ==Perustaminen== *Esikunta *I pataljoona (I/JR 10) 10. prikaatin I pataljoona *II pataljoona (II/JR 10) 10. prikaatin II pataljoona *III pataljoona (III/JR 10) Kainuun suojeluskuntapiiri perusti Pielisjärvellä *13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 10) *14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 10) *Kolonna (Kol./JR 10) Rykmentti sai perustettaessa lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien. == Komentajat == ===Prikaatin komentajat=== *everstiluutnantti Urho Tähtinen, tehtävässä 18. kesäkuuta 1941 - 9. heinäkuuta 1943. *everstiluutnantti (everstiksi 6. heinäkuuta 1944) Lauri Sotisaari, tehtävässä 9. heinäkuuta 1943 - 11. marraskuuta 1944. ===Pataljoonien komentajat=== ====I pataljoona==== * komentajana majuri Arnold Majewski, s. 29. marraskuuta 1892, kaatui 10. lokakuuta 1942. ** 1. komppanian päällikkönä luutnantti (-41) Jukka (Timo Johannes) Puustinen, s. 19. kesäkuuta 1909. Mannerheim-ristin ritari numero 117. **2. komppanian päällikkönä kapteeni Eino Laisto . **3. komppanian päällikkönä luutnantti Raimo Raevaara . ====II pataljoona==== * komentajana majuri Väinö Partinen (muutamissa operaatioissa Ryhmä Partinen / Os. Partinen) * 1.(?) komppanian päällikkönä kapteeni Matti Ryynänen ====III pataljoona==== * komentajana kapteeni Erkki Halonen, s. 25. tammikuuta 1902. k. 1972.Pekka Halonen. Kansallisbiografia Viitattu 15.4.2014. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Lauri Sotisaaren biografia . Pohjan Prikaatin kilta. Luokka:Jatkosodan suomalaiset jalkaväkirykmentit
Varakreivi

Varakreivi (tai viskontti) oli keskiajalla hallinnollinen virkamies, joka edusti hallitsijaa paikkakunnalla. Hän saattoi esimerkiksi olla kaupungin hallinnossa toiminut henkilö, joka edusti hallitsevaa ruhtinasta. Myöhemmällä ajalla varakreivi oli Espanjassa, Italiassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kreivin tai jaarlin ja paronin väliin sijoittuva aatelisarvo. == Lähteet == * Otavan iso tietosanakirja. Otava, 1965. * Uusi tietosanakirja. Tietosanakirja oy, 1966. == Aiheesta muualla == Luokka:Aatelisarvot Luokka:Britannian aateli
Heikki Tandefelt

Karl Henrik Magnus (Heikki) Tandefelt (27. huhtikuuta 1882 Sysmä – 12. tammikuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja Suomenlinna-museon intendentti. == Elämä == Tandefeltin vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Magnus Otto Tandefelt ja Anna Maria Renqvist. Käytyään reaalilyseota hän opiskeli sitten Taideteollisessa keskuskoulussa 1899 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1900–1901. Tandefelt jatkoi vielä taideopintojaan Italiassa 1902–1904 sekä Ranskassa 1904–1907 ja 1909–1910. Tandefelt oli opettajana Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1911–1918 sekä jojtajaopettajana Taideteollisessa keskuskoulussa 1917–1918 ja hän toimi myös taidearvostelijana Dagens Tidning -lehdessä 1912–1913 ja Uudessa Suomettaressa 1914. Vuodesta 1918 aina kuolemaansa saakka Tandefelt toimi Suomenlinnan museon intendenttinä. Hän oli myös Ehrensvärd-seuran sihteerinä 1921–1943. Tandefelt osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1902–1907 sekä vielä viisi kertaa vuosien 1916 ja 1937 välillä. Hänen taidegrafiikkaansa oli esillä 1930-luvulla näyttelyissä Tšekkoslovakiassa, Saksassa, Tanskassa, Unkarissa, Itävallassa ja Englannissa. Lisäksi Tandefelt julkaisi esteettis- taidehistoriallisen esseekokoelman Hyvät ja huonot taiteilijat (1915). Kirjassa Tandefelt arvosteli Akseli Gallen-Kallelaa mainitsematta häntä kuitenkaan suoraan nimeltä. Tandefelt palveli jatkosodassa luutnanttina. Hän kuoli sotasairaalassa tammikuussa 1943. == Perhe == Heikki Tandefelt oli naimisissa Signe Tandefeltin kanssa vuosina 1904–1919. Heidän poikansa oli arkkitehti Claus Tandefelt. == Lähteet == * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 * Heikki Tandefelt. Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli. * Maalarin kolmisointu – Akseli Gallen-Kallelan kolorismi. Gallen-Kallelan museo 2006. * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Ny Framtid

Ny Framtid () on ruotsalainen, rekisteröity poliittinen puolue. Puolue muodostettiin valtiopäivävaaleihin 1994, tarkoituksena vastustaa Ruotsin EU- jäsenyyttä. EU-positiivisen kansanäänestyksen jälkeen, puolue aikoi tehdä työtä saadakseen Ruotsin pois EU:sta. Vaihtoehdoksi EU:lle, oli ajatuksena EU:n tyylinen yhteistyö Norjan ja Suomen kanssa. Puolue kannattaa nordismia, mutta Tanskaa ei usein mainita asiayhteydessä. Ny Framtidin mukaan nämä maat ovat soveltuvaisimpia yhteistyöhön Ruotsin kanssa. Puolue sai 1 171 ääntä valtiopäivävaaleissa 2006. Sune Lyxell on puolueen johtaja. == Aiheesta muualla == *Puolueen viralliset sivut Luokka:Ruotsin puolueet
Maata meren alla

Maata meren alla on Lenka Hellstedtin ohjaama ja käsikirjoittama draamaelokuva aikuistumisesta, perhesiteistä, rakkauden kaipuusta ja hyväksytyksi tulemisesta. Elokuva perustuu kirjailija Riikka Ala-Harjan samannimiseen romaaniin. Elokuvan ensi-ilta oli 23. tammikuuta 2009. Hellstedtin edellinen ohjaustyö oli vuonna 2001 ilmestynyt Minä ja Morrison. Näyttelijä Amira Khalifalle rooli Maata meren alla -elokuvan Idana on ensimmäinen pääosa pitkässä elokuvassa. Tarinan muissa keskeisissä osissa nähdään Marja Packalén, Leena Uotila, Matti Ristinen, Jarkko Niemi ja saksalaiset näyttelijät Annika Ernst ja Ismail Sahin. Elokuva sijoittuu Suomen lisäksi Berliiniin, missä sitä kuvattiin alkukesästä 2008. Elokuvan trailerin tunnusmusiikkina on Maija Vilkkumaan kappale ”Superpallo”. Elokuvan tunnuskappaleen ”Maata meren alla” laulaa Emma Salokoski. == Juoni == Maata meren alla kertoo Idasta (Amira Khalifa), joka on adoptoitu kolmivuotiaana Afrikasta Suomeen. Äitinsä Katin (Marja Packalén) kanssa suomalaisessa pikkukylässä yhä asuva Ida on kouluttautunut ompelijaksi, mutta työnhaku ei näytä tuottavan tulosta. Ex- aktivistiäidin yritykset puuttua tyttärensä elämään suorapuheinen Ida tyrmää. Ystävänsä Villen (Matti Ristinen) rohkaisemana Ida löytää itsestään halun ja voiman lähteä liikkeelle – Berliiniin – ja todistaa äidilleen, että pärjää myös omillaan. Ida haluaa itsenäistyä, ihastua ja löytää oman paikkansa maailmassa. == Tuotantoryhmää == * Käsikirjoitus ja ohjaus: Lenka Hellstedt * Kuvaus: Mark Stubbs * Lavastus: Saara Joro * Pukusuunnittelu: Titta Kettunen * Maskeeraus: Elina Laakso * Valaisija: Juha Virtala * Äänitys ja äänisuunnittelu: Olli Huhtanen * Leikkaus: Kimmo Taavila * Tuottajat: Mika Ritalahti, Niko Ritalahti/ Silva Mysterium Oy * Elokuvan levittäjä: Sandrew Metronome Distribution Finland Oy ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Maata meren alla elokuvasta IMDB:ssä * Elokuvan viralliset kotisivut Luokka:Vuoden 2009 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Saksalaiset draamaelokuvat Luokka:Suomalaiset draamaelokuvat Luokka:Saksalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Vuoden 2009 saksalaiset elokuvat
Jalkaväkirykmentti 13

Jalkaväkirykmentti 13 voi tarkoittaa: * Jalkaväkirykmentti 13 (talvisota) * Jalkaväkirykmentti 13 (jatkosota)
Harpalyke

Harpalyke viittaa seuraaviin asioihin: * Harpalyke, Klymenen tytär kreikkalaisessa mytologiassa. * Harpalyke, edellisen mukaan nimetty Jupiterin kuu.
Glasvegas (albumi)

__NOTOC__ Glasvegas on skotlantilaisen vaihtoehtorockyhtyeen Glasvegasin samanniminen debyyttialbumi. Se ilmestyi Columbia Recordsin julkaisemana Britanniassa 8. syyskuuta 2008. Ilmestymisviikollaan albumia myytiin Britanniassa 56 000 kappaletta ja se nousi albumilistan kakkoseksi Metallican Death Magneticin jälkeen. Suomessa levy nousi Rumban albumilistalla sijalle kahdeksan viikolla 45/2008. Levystä julkaistiin myös rajoitettu painos, jossa on mukana DVD. DVD:llä on viisi kappaletta yhtyeen esiintymisestä Glasgowissa, akustinen sooloversio ”Flowers and Football Topsista” sekä ”Geraldinen” ja ”Daddy’s Gonen” musiikkivideot. == Kappaleet == Kaikkie kappaleet on sanoittanut ja säveltänyt James Allan. ”Flowers and Football Topsilla” on otteita Mitchell/Davis-laulusta ”You Are My Sunshine”. # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Metacritic: 74/100Metacritic: Album reviews for Glasvegas by Glasvegas * Allmusic: Allmusic review * Pitchfork Media: 6.0/10Pitchfork Media: Album review * Rolling Stone: [https://web.archive.org/web/20090120173821/http://www.rollingstone.com/reviews/album/23320295/review/25328807/glasvegas Rolling Stone: Album review == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2008 esikoisalbumit Luokka:Brittiläiset pop rock -albumit
Gorgias (sotilas)

Gorgias oli makedonialainen sotilas. Gorgiaan taustasta ei tiedetä mitään, mutta hän kuului Aleksanteri Suuren lähipiiriin, joten hän tuli luultavasti hyvästä makedonialaisesta perheestä. Gorgias mainitaan vuonna 328 eaa. taksiarkkina, eli jalkaväkiosaston (takseis) komentajana. Gorgias johti tuolloin jalkaväkiosastoa jota Krateros aikaisemmin oli komentanut. Intian sotaretken aikana Gorgiaan, Kleitos "Valkoisen" ja Meleagroksen jalkaväkiosastot muodostivat armeijan esijoukon jota johtivat Hefaistion ja Perdikkas. Hydaspesjoen taistelussa Gorgias, Meleagros ja Attalos johtivat joukkoja jotka olivat sijoitettu puoliväliin leirin ja Aleksanterin joukkojen väliin. Vuonna 324 eaa. Gorgias lähetettiin Makedoniaan Krateroksen kanssa. Gorgias häviää tämän jälkeen historiallisista lähteistä. Hän on ehkä sama Gorgias joka Plutarkhoksen mukaan tunnisti Krateroksen ruumiin Krannonin taistelun jälkeen. == Lähteet == * Luokka:Antiikin kreikkalaiset sotilaat
Mekaaninen energia

Mekaanisella energialla tarkoitetaan fysiikassa mekaanisen systeemin osien potentiaali- ja liike-energiaa. ==Yksinkertaistavia oletuksia== Mekaanisen systeemin käyttäytymisen laskemiseksi joudutaan useimmiten tekemään joitakin yksinkertaistavia oletuksia. Esimerkiksi sen sijaan, että laskettaisiin erikseen jonkin kappaleen jokaisen molekyylin mekaaninen energia, on helpompaa käsitellä koko kappaletta yhtenä kokonaisuutena. Tällöin kutakin ulottuvuutta kohti tarvitaan vain kaksi lukua osoittamaan kappaleen energiaa; niistä toinen tarkoittaa potentiaali- ja toinen liike-energiaa. Ilman tällaisia yksinkertaistuksia systeemin energian määrittäminen vaatisi jokaisen siinä olevan alkeishiukkasen ja kaikkien neljän perusvaikutuksen huomioon ottamista. Näin yleensä tehdään vain tutkittaessa hyvin pieniä systeemejä, joita käsitellään hiukkasfysiikassa. ==Ero muihin energianmuotoihin== Energian muotojen jakaminen eri tyyppeihin vastaa pitkälti fysiikan ja muiden luonnontieteiden jakoa eri aloihin. Sellaisia ovat esimerkiksi: * Kemiallinen energia, kemiallisiin sidoksiin liittyvää potentiaalienergiaa, jota tutkitaan kemiassa. * Ydinenergia, atomin ytimessä olevien nukleonien vuorovaikutuksiin liittyvä potentiaalienergia, jota tutkitaan ydinfysiikassa * Sähköenergia, sähkö- ja magneettikenttien sekä fotonien energia, jota tutkitaan sähköopissa * Useita kvanttimekaniikassa käsiteltäviä energianmuotoja, esimerkiksi atomin elektronien energiatasot Rajat näiden tyyppien välillä eivät kaikissa tapauksissa ole aivan selviä. Ei esimerkiksi voida yksikäsitteisesti sanoa, onko aineen kiderakenteeseen varastoitunut potentiaalienergia mekaanista vai kemiallista energiaa. Tätä jaottelua voidaan kuitenkin yleisesti käyttää ilmiöiden luokitteluun. Moniin ilmiöihin liittyy kuitenkin useita erilaisia energian muotoja. Esimerkiksi kahden atomin sitoutuessa esiintyy atomien värähdysliikkeeseen, kiertoliikkeeseen, ydinten sähkövarauksiin, elektronien energiatasoihin sekä myös Van der Waalsin voimiin liittyvää energiaa == Lausekkeita == Kun kappale, jonka massa on m, liikkuu nopeudella v, sen etenemisliikkeen liike-energia on :E_k = \frac{mv^2}{2}. Pyörivässä liikkeessä olevan kappaleen pyörimiseen liittyvä liike-energia lasketaan vastaavasti sen hitausmomentin J ja kulmanopeuden \omega avulla: :E_k = \frac{J\omega^2}{2}. Mekaniikassa useimmin esiintyvä potentiaalienergian muoto on gravitaation potentiaalienergia. Kun kappale sijaitsee korkeudella h tietystä perustasosta, sen potentiaalienergia on :E_p = mgh, missä g on painovoiman kiihtyvyys. Luokka:Energia Luokka:Klassinen mekaniikka
Päiväkauppa

Päiväkauppa () on rahoitusinstrumenttien ostoa ja myyntiä tavoitteena hyötyä instrumentin päivänsisäisestä kurssivaihtelusta. Päiväkauppaa tekevä sijoittaja pyrkii ennustamaan esimerkiksi teknisen analyysin avulla instrumentin päivän alimman hinnan, ja ostamaan instrumentin tällöin itselleen. Ostotapahtuman jälkeen sijoittaja pyrkii myymään ostamansa instrumentin pois päivän korkeimpaan hintaan, mutta kuitenkin viimeistään ennen markkinoiden sulkeutumista. Tyypillisiä päiväkaupan kohteita ovat osakkeet, johdannaiset ja valuutat. Päiväkauppa on taloudellinen spekulaatio, jota on pidetty negatiivisena sekä henkilökohtaisena käyttäytymisenä että siksi, että se aiheuttaa merkittäviä vahinkoja reaalitaloudelle.https://sites.google.com/site/thefinancialspeculationhttp://www.jstor.org/stable/2376347?seq=12#page_scan_tab_contentshttp://www.newadvent.org/cathen/14211a.htm Pörssikeinottelija Jesse Livermorea (1877-1940) on kutsuttu päiväkaupan varhaiseksi uranuurtajaksi. == Katso myös == * Markkinoiden ajoittaminen * Ultranopea kaupankäynti == Lähteet == Luokka:Sijoittaminen Luokka:Rahoitus
Ali Munsterhjelm

Alarik Gustaf Waldemar (Ali) Munsterhjelm (12. maaliskuuta 1873 Tuulos – 17. maaliskuuta 1944 Hämeenlinna) oli suomalainen taidemaalari joka tunnettiin Turku-aiheisista maalauksistaan. Hänen setänsä oli taidemaalari Hjalmar Munsterhjelm ja poikansa kirjailija Erik Munsterhjelm. == Elämäkerta == Munsterhjelmin vanhemmat olivat tilanomistaja Rudolf Waldemar Munsterhjelm ja tämän 1. vaimo Julia Mathilda Elisabeth Dahlberg. Munsterhjelm kävi Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulua vuosina 1888 ja 1890–1893. Munsterhjelm opiskeli sitten Pariisissa Académie Julianissa, Académie Colarossissa ja Académie Deléclusessa vuosien 1893–1903Teuvo Termonen välillä ja hän teki myös opintomatkoja Italiaan ja muihin Välimeren maihin sekä Englantiin. Näyttelyjä hän alkoi pitää vuodesta 1891 alkaen aina vuoteen 1943 saakka. Vuodesta 1907 Munsterhjelm asui Turussa ja muutti sieltä Helsinkiin 1926. Munstehjelm, joka tunnettiin ”pitkän-Alin” nimellä, maalasi maisemakuviaan paljolti ulkona; Turussa Aurajoen rannoilla ja Helsingissä meren rannoilla ja satamissa. Hän joutui luopumaan tästä työskentelytavasta 1930-luvun lopulla sairastuttuaan nivelreumaan. Koloristisella kaudellaan 1910-luvulla Munsterhjelm käytti maalauksissaan puhtaita ja voimakkaita värejä. Myöhemmin hänen värien käyttönsä muuttui hillitympään suuntaan. Parhaiten hänet tunnetaan Turun Aurajokea ja sen lähiympäristöä sekä Turun tuomiokirkkoa kuvaavista maalauksistaan. == Teoksia == * Kalkkiveneitä, 1908 * Kalkkijaaloja Aurajoella, 1909 * Aurajokinäkymä, 1912 * Taloryhmä 1915 * Peilin ääressä == Kuvia teoksista == Tiedosto:Munsterhjelm, Fiskarsin ruukki.jpg|thumb|Ali Munsterhjelm: Fiskarsin ruukki (1910-luku) Tiedosto:Munsterhjelm, Näkymä Aurajoelta.jpg|thumb|Ali Munsterhjelm: Näkymä Aurajoelta (1930-luku) File:Ruokolahdesta, Painting by Ali munsterhjelm.jpg|thumb|Ali Munsterhjelm: Ruokolahdesta (1930-luku) == Palkinnot == * Kunniamaininta Pariisin maailmannäyttelyssä 1900 * II palkinto valtion maisemamaalauskilpailussa 1901 ja 1909 == Lähteet == *Teuvo Termonen:Suomalaista postikorttitaidetta, osa 4 s.78, Suomen Postikorttiyhdistys Apollo 2006, ISBN 952-91-9956-2 * Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961 * Suomen kuvataiteilijat-verkkomatrikkeli * Seppo Lehtinen: Taidemuseo murtaa käsityksiä taiteilijasta. Turun Sanomat 17.9.1999 * Wenzel Hagelstam: Lontoon satama pitkä-Alin silmin. Turun Sanomat 4.6.2005 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet