Hiilivoima Suomessa

Hiilivoima Suomessa kattaa yli 10 prosenttia primäärienergiasta. Kivihiilen osuus sähköntuotannosta on vaihdellut 9 ja 21 prosentin välillä. Kaukolämmöstä ja siihen liittyvästä sähköstä tuotetaan kivihiilellä 26–27 prosenttia. Kivihiilen käyttö on keskittynyt suuriin voimalaitoksiin. Suuret lauhdevoimalaitokset sijaitsevat rannikolla, Etelä-Suomen suurissa kaupungeissa on vastapainevoimalaitoksia. Kivihiiltä tuodaan Suomeen ulkomailta, eniten Venäjältä. Vuonna 2017 Suomessa oli seitsemän suurta kivihiilivoimalaa, joista vain yksi tuotti sähköä pelkällä kivihiilellähttps://www.kauppalehti.fi/uutiset/hiilivoimalat-hupenevat-suomen- kartalta---jaljella-enaa-seitseman-isoa/BKstFsZV. Vuonna 2014 suljettiin Inkoon voimalaitos, joka oli Suomen suurin kivihiilivoimala. Meri-Porin voimalaitos on Suomen suurin hiilivoimala. Se käyttää polttoaineena yksinomaan kivihiiltä ja tuottaa yksinomaan sähköä. Kaikki muut hiilivoimalat ovat sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia. Tämä tarkoittaa, että ne eivät ole optimoituja sähkön tuotantoon, vaan niillä pyritään tuottamaan kaukolämpöä, mikä nostaa voimalaitoksen hyötysuhteen korkeaksi. Hiilen käyttö sähkön tai lämmön tuotannon polttoaineena on Suomessa kielletty alkaen toukokuun 1. päivästä 2029. ==Historia== Vuosi Hiilellä tuotettu energia (TJ) Hiilen osuus energiantuotannosta (%) 1970 94 750 13,2 1975 94 752 12,3 1980 176 221 18,6 1985 167 755 16,0 1990 167 352 14,7 1995 167 561 13,9 2000 146 713 11,2 2005 127 725 9,3 2010 186 304 12,7 2015 100 979 7,7 *Lähde: Ruotsin rakentama tuulivoima laski pohjoismaisen Nord Pool -sähköpörssin sähkönhintaa ja hiilivoimasta tuli kannattamatonta. Vuoden 2017 toukokuusta lähtien päästökauppaan liittyvän päästöoikeuden hinta on noussut moninkertaiseksi noin 5 euron tasolta noin 20 euron tasolle (elokuu 2018). === Entiset voimalat === Suomen kivihiilivoimalaitokset ovat kokeneet sulkemisia: Mussalon voimalaitos suljettiin vuonna 2011 ja purettiin 2015. Inkoon voimalaitos ajettiin alas vuonna 2013 ja purettiin 2020. Kristiinan voimalaitos ja Tahkoluodon voimalaitos suljettiin vuonna 2015. Kymijärven voimalaitos Lahdessa suljettiin keväällä 2019. Hanasaaren voimalaitos Helsingissä suljettiin 1. huhtikuuta 2023. ==Nykytilanne== Suomessa on vuonna 2023 toiminnassa kuusi suurta voimalaitosta, jotka käyttävät polttoaineenaan hiiltä. Martinlaakson voimalaitoksen hiilikattila jätettiin huoltovarmuuskäyttöön, mutta energiakriisin uhatessa se otettiin uudelleen käyttöön 2022. Meri-Porin voimalaitos oli tehoreservissä vuodesta 2017, kunnes se palautettiin päivittäiseen käyttöön 2022. ===Suomen nykyiset hiilivoimalaitokset=== Voimalaitos Sijainti Omistaja Tyyppi Teho (MW) Teho (MW) Teho (MW) Hiilen osuus (%) Lähde Kuva Voimalaitos Sijainti Omistaja Tyyppi Sähkö Lämpö Höyry Hiilen osuus (%) Lähde Kuva Martinlaakson voimalaitos Vantaa Vantaan energia Meri- Porin voimalaitos Pori Fortum lauhde 565 100 Naantalin voimalaitos Naantali Turun Seudun Energiantuotanto vastapaine 273 434 110 pääpolttoaine (NA3), monipolttoainelaitos (NA4) 100px Salmisaaren voimalaitos Helsinki Helen vastapaine 160 300 93–95 Suomenojan voimalaitos Espoo Fortum vastapaine 350 600 pääpolttoaine Vaskiluoto 2 Vaasa Vaskiluodon Voima vastapaine 230 175 60–75 ===Hiilen tuonti=== Suomessa ei ole omaa hiilen tuotantoa, joten kaikki poltettu hiili tuodaan ulkomailta. Tuontimäärä on riippuvainen Pohjoismaiden ilmaston sateisuudesta – sateisina vuosina tuonti on vähäisempää. Kivihiilen tuonti on ollut keskimäärin noin neljä miljoonaa tonnia vuodessa. Tuonnin arvo on ollut 230:stä 520:n miljoonaan euroon. Suurin osa hiilestä tulee Venäjältä, muita tärkeitä tuojia ovat Kazakstan, Puola ja Yhdysvallat. Vuonna 2014 Suomeen tuotiin kivihiiltä yhteensä 4 121 000 tonnia, josta Venäjältä 3 739 000 tonnia, Kazakstanista 183 000 tonnia ja Puolasta 176 000 tonnia. Lisäksi pieniä määriä tuotiin muun muassa Norjasta ja Saksasta. ==Tulevaisuus== Suomi on sitoutunut kansainvälisillä ilmastosopimuksilla vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään, mikä tarkoittaa fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämistä. Vuoden 2013 kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa linjattiin, että kivihiilen käyttöä vähennetään merkittävästi siirtymällä voimalaitoksissa biomassan käyttöön. Juha Sipilän hallituksen hallitusohjelmassa linjattiin keväällä 2015, että Suomi luopuu hiilen käytöstä energiantuotannossa 2020-luvun aikana. Vuonna 2019 kivihiilen, antrasiitin, ruskohiilen, hiilibrikettien, koksin ja puolikoksin käyttö sähkön tai lämmön tuotannon polttoaineena kiellettiin alkaen toukokuun 1. päivästä 2029. Monilla energiayhtiöillä on suunnitelmissa korvata kivihiilikäyttöisiä voimalaitoksia uusiutuvia energianlähteitä käyttävillä voimalaitoksilla. Helen on suunnitellut yhtenä vaihtoehtona korvata 40 % kivihiilen käytöstä biomassalla. Turun Seudun Energiantuotanto on aloittanut monipolttoainevoimalaitoksen rakentamisen, joka korvaa osittain Naantalin voimalaitoksen. Jo rakennettu Naantalin monipolttoainevoimalaitos tulee korvaamaan Naantalin voimalaitoksen, kun se tulee käyttöikänsä päähän. Salmisaaren voimala Helsingissä suljetaan 2025. Jos Suomessa luovuttaisiin kivihiilen käytöstä vuonna 2025, kaukolämmön hinta nousisi. Kaukolämmön hinta nousisi Helsingissä 5-10 prosenttia ja Vaasassa jopa 20 prosenttia. Myös Vantaalla ja Turun seudulla kaukolämmön hinnat nousisivat. Energia- ja ilmastostrategian mukaan hiilen energiakäytöstä luovutaan Suomessa vuoteen 2030 mennessä. Vuoden 2030 aikataululla energiayhtiöille aiheutuu vain pieniä vaikutuksia. Vuodesta 2025 alkaen kivihiilestä luopuville on valtio tarjonnut 90 miljoonan euron tukipaketin. Monissa voimalaitoksissa ollaan korvaamassa kivihiiltä uusiutuvilla energianlähteillä. Esimerkiksi Helen-energia-alan konserni on ottanut käyttöön voimalaitoksissaan energialähteeksi kivihiilen rinnalle puupellettien polttamisen. Kivihiiltä saatetaan korvata maakaasulla vuoteen 2025 mennessähttps://www.gasum.com/gasum-yrityksena/medialle/uutiset/2016/energia-- ja-ilmastostrategia/ ja biomassalla vuoteen 2030 mennessä.https://tem.fi/documents/1410877/2132296/Selvitys_++Kivihiilen+kielt%C3%A4misen+vaikutukset/8fb510b4-cfa3-4d9f-a787-0a8a4ba23b5f/Selvitys_++Kivihiilen+kielt%C3%A4misen+vaikutukset.pdf Wärtsilän mukaan tuulivoimaa voidaan käyttää tulevaisuudessa kaukolämmön tuotantoon lämpöpumpputeknologialla. Konsulttiyhtiö Pöyry on esittänyt samaa ajatusta.https://www.tekniikkatalous.fi/tekniikka/energia/kaukolampoa- kannattaisi-tehda-tuulivoimalla-suomen-joissakin-suurissa-kaupungeissa-poyry- ongelmana-sahkon-verotus-6741687 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hiilitieto ry * Hallitus hoputtaa luopumaan hiilestä – Mistä Helsinki saa energiansa vuoden 2029 jälkeen? Yle * Miten korvata kivihiili? Energiauutiset * Kivihiilen käytön kieltämisen vaikutusten arviointi Pöyry (PDF) Luokka:Energia Suomessa Suomi