EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
São Domingos

São Domingos on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Cacheun alueella Guinea- Bissaussa. Se sijaitsee Cacheujoen pohjoispuolella 155 kilometriä Cacheusta maanteitse pohjoiseen. Kaupungissa on 5 102 ja osa-alueella 29 116 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). São Domingosin osa-alueen pinta-ala on 1 035,1 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 17,5 %. Portugalin siirtomaa-aikana São Domingos oli toisen luokan kauppapaikka, jota dominoivat libanonilaiset ja syyrialaiset kauppiaat. ==Lähteet== Luokka:Cacheun alue Luokka:Guinea-Bissaun kaupungit Luokka:Guinea-Bissaun osa-alueet
Kyynelheinät

Kyynelheinät (Coix) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu neljä lajia. == Lajeja == * Coix aquatica * Coix gasteenii * Coix lacryma-jobi – jobinkyynelheinä eli kyynelheinä * Coix puellarum == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kyynelheinät (Coix) * ITIS: Coix * United States Department of Agriculture (USDA): Coix * Flora of China: Coix Luokka:Heinäkasvit
Aeroflotin lento 7841

Aeroflotin lento 7841 oli Aeroflotin reittilento Minskistä Leningradiin. Lennolla 1. helmikuuta 1985 käytetty Tupolev Tu-134AK syöksyi maahan pian lentoonlähdön jälkeen molempien moottorien sammuttua. Lennolla oli 80 ihmistä, joista 58 kuoli maahansyöksyssä. Onnettomuuskone oli pysäköitynä Minskin lentoasemalla 25. tammikuuta lähtien. Sää oli tuona aikana sateinen, ja lämpötila laski nollan alle. Juuri ennen onnettomuuslentoa koneelle tehtiin jäänpoistokäsittely kuumalla vedellä ja jäänpoistonesteellä. Lentoonlähdössä ei ollut ongelmia, mutta kuusi sekuntia sen jälkeen vasemmanpuoleinen moottori sammui. Miehistö jatkoi nousua koneen kääntyessä samalla vasemmalle. He alkoivat myös valmistautua palaamaan Minskiin. 65 sekuntia lentoonlähdön jälkeen oikeanpuoleisen moottorin viasta ja tärinästä varoittavat valot syttyivät. Kaksi sekuntia myöhemmin moottori sammui. Kapteeni käänsi koneen laskuun säilyttääkseen riittävän lentonopeuden. Ympärillä oli vain metsää, eikä korkeus riittänyt Minskiin palaamiseen, joten miehistön oli tehtävä pakkolasku. Kone osui puihin 22 metrin korkeudella, syöksyi maahan ja syttyi tuleen. Lentoinsinööri, suunnistaja ja lentoemäntä sekä 55 matkustajaa kuoli. Loput 22 koneessa ollutta loukkaantuivat, mutta selvisivät hengissä. Moottoreita tutkittaessa selvisi, että ne olivat sammuneet niihin päätyneen jään vuoksi. Jään lähdettä ei varmuudella pystytty selvittämään, mutta todennäköisimpänä vaihtoehtona pidettiin huolimatonta jäänestokäsittelyä ja sen tulosten tarkastamista, joiden seurauksena siiville jäi jäätä. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1985 lento-onnettomuudet Luokka:Lento-onnettomuudet Valko- Venäjällä
A Conspiracy of Stars

__NOTOC__ A Conspiracy of Stars on brittiläisen hard rock -yhtye UFOn kahdeskymmenesensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin alkuvuodesta 2015. == Kappaleet == * Kaikki kappaleet kirjoittanut Phil Mogg ja Vinnie Moore, ellei toisin mainita. # # # # # # # # # # ===Japanin painoksen lisäkappaleet=== # * == Kokoonpano == * Phil Mogg – laulu * Vinnie Moore – kitara * Paul Raymond – kosketinsoittimet * Rob De Luca – basso * Andy Parker – rummut == Arvostelut == * Sputnikmusic: Sputnikmusic: Album review == Lähteet == Luokka:Vuoden 2015 albumit Luokka:UFOn albumit
Anna Jagellonica

Anna Jagellonica (18. lokakuuta 1523 Krakova – 9. syyskuuta 1596 Varsova) oli Puolan kuninkaan Sigismund I Vanhan ja tämän italialaissyntyisen puolison Bona Sforzan tytär, myöhemmin Puola-Liettuan kuningatar.Forström, Riikka: Kosijoiden hylkimä kuningatar. Kotiliesi 10/11.5.2017, s. 72–74. Anna Jagellonicalla oli neljä sisarusta: Sigismund August, Isabella, Sofia ja Katariina. Kuningasperhe asui Krakovassa Wawelin linnassa. Sigismund Augustista tuli isänsä kuoltua vuonna 1548 Puola-Liettuan kuningas. Isabella kuoli Italiassa, jonne tyttäret olivat lähteneet äidin mukana. Katariina avioitui Ruotsin Juhana-herttuan kanssa. Anna pysyi pitkään naimattomana ja asettui Varsovan linnaan, jonne hän perusti oman hovin. Sigismund Augustin kuoltua 1572 kuninkaaksi tuli ranskalainen Henri Valois. Hänen aikansa oli lyhyt, muutaman kuukauden mittainen, ja valtakunta jäi vaille hallitsijaa. Päästäkseen kuningattareksi Anna Jagellonica avioitui yli 50-vuotiaana itseään nuoremman transilvanialaisen ruhtinaan Stefan Batoryn kanssa, joka kuoli vuonna 1586. Anna ajoi voimakkaasti Puolan seuraavaksi kuninkaaksi sisarenpoikaansa Sigismund Vaasaa. Elokuussa 1587 hänen toiveensa toteutui, kun Sigismund Vaasa kruunattiin kuninkaaksi. Anna Jagellonica kuoli vuonna 1596. Hänet on haudattu Wawelin katedraaliin. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Ijäs, Miia: Varjoista valtaistuimelle: Anna Jagellonica ja Itämeren valtapiiri 1500-luvulla. Helsinki: Gaudeamus, 2016. ISBN 978-952-495-400-6. == Aiheesta muualla == * Laurinolli, Heikki: Mahtinaisen muotokuva . Tampereen yliopisto. Luokka:Puolan kuninkaat Luokka:Hallitsevat kuningattaret Luokka:Vuonna 1523 syntyneet Luokka:Vuonna 1596 kuolleet
Kymmenottelun Suomen-mestaruuskilpailut 1912

Kymmenottelun Suomen mestaruudesta kilpailtiin Kokkolassa 24.–25. elokuuta 1912. Samassa yhteydessä ratkaistiin mestaruus myös tunninjuoksussa. Otteluun osallistui 4 urheilijaa. == Kymmenottelun lopputulokset == Lajit taulukoitu järjestyksessä: pituushyppy, kuulantyöntö, 110 m aitajuoksu, kiekonheitto, seiväshyppy, 100 m juoksu, korkeushyppy, keihäänheitto, kolmiloikka, 1 500 m juoksu. Sija Nimi Seura 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Tulos Lars Hornborg HIFK 605 22.51 18.0 59,09 270 11,7 170 73,59 12,26 5.07 749,47 Emil Söderling KoVPK 569 22,71 19,5 62,64 280 11,9 160 73,25 12,35 5.20 729,94 Herman Plosila IVK 586 17,36 19,5 49,44 300 12,5 154 72,35 12,80 4,36 715,02 U.K. Aalto OP 562 20,39 19,8 56,92 270 12,2 154 72,09 12,41 4.57 712,64 == Tunninjuoksu == Sija Nimi Seura 5 km 30 min 10 km 15 km 10 mailia Tulos Tatu Kolehmainen Jyry 16.04 9 158 32.51 50.04 53.50 17 954 Karl Viisanen KoNsUk 16 457 Valfrid Hakala KäTarmo 16 448 O. Furu KoNsUk 16 322 ==Lähteet== * 29.8.1912 Suomen Urheilulehti no 31, sivu 4 Luokka:Vuoden 1912 yleisurheilu Luokka:Kokkolan urheilutapahtumat Luokka:Kalevan kisat
Olavin Krouvi

Olavin Krouvi eli ”Olkku” on Turussa Hämeenkatu 30:ssä sijaitseva ravintola, joka on perustettu vuonna 1964. Se oli 1980-luvun loppuun asti Oy Alko Ab:n tytäryhtiön Kantaravintolat Oy:n omistuksessa ja noudatti aluksi paljolti samaa liiketoimintakonseptia kuin ympäri maata toimineet Kantakrouvit portsareineen ja ruokatarjoiluineen. Olavin Krouvista tuli pian suositumpi kuin vuotta aiemmin Turun Humalistonkadulle avatusta saman ketjun Kantakrouvista. Ravintolan vakioasiakkaiksi tuli kulttuuriväkeä, etenkin läheisen Turun kaupunginteatterin henkilökuntaa.Nurmi, Teemu: Kulttuurikapakka, lätkäpubi, musiikkibaari - Olavin Krouvilla on monta tarinaa , Turkulainen 22.1.2015. Viitattu 18.5.2017. Vuonna 1985 Olavin Krouvi muuttui Jouni Aallon johdolla menestykselliseksi musiikkibaariksi ja tanssipaikaksi nimeltä Number One Music Bar. Taiteilijat vaihtuivat juppinuoriin, mutta uusi konsepti menestyi jonkin aikaa hyvin. 1990-luvun vaihteessa Arctiaksi muuttunut Kantaravintolat myi Olavin Krouvin Jouni Aallolle sekä jääkiekkoilija Hannu Virralle ja urheilutoimittaja Juha-Pekka Jalolle, joka myöhemmin vetäytyi toiminnasta ja tilalle tuli Hannu Virran poika Niko. He muuttivat Olavin Krouvin vähitellen urheiluhenkiseksi korttelikapakaksi.Nieminen, Heli: Olkun oppivuodet tallentaa Olavin krouvin tarinan , Turun Sanomat 19.12.2014. Viitattu 18.5.2017. 2010-luvun puolivälissä omistajat joutuivat syytteisiin yli puolen miljoonan euron myynnistä ohi kirjanpidon kolmen vuoden aikana. Toimitusjohtaja Jouni Aalto sai käräjäoikeudessa kahden vuoden ja viiden kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen sekä kolmen vuoden liiketoimintakiellon törkeästä kirjanpitorikoksesta ja kahdesta törkeästä veropetoksesta. Keväällä 2017 Olavin Krouvi sai uudet omistajat, joihin kuuluvat laulaja Ressu Redford, elokuvatuottaja Markus Selin ja Turussa Bar Rentoa vetävä Christer Ekqvist.Rantanen, Kimmo: Ressu Redford mukaan ravintolabisnekseen – osti legendaarisen bileravintolan Markus Selinin kanssa, Ilta-Sanomat 9.5.2017. Viitattu 18.5.2017.Ahola, Harri: Olavin Krouvin talousrikoksista ehdotonta – oikeus piti tekoja törkeinä , Turun Sanomat 18.5.2017. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== *Kemppainen, Seppo (2014): Olkun oppivuodet – puoli vuosisataa Olavin Krouvissa. Viestintäpalvelu Meseta. ISBN 978-952-68014-1-4. ==Aiheesta muualla== *Olavin Krouvin kotisivut Luokka:Ravintolat Turussa Luokka:II kaupunginosa
Tockus ruahae

Tockus ruahae on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu, jota tavataan Tansaniassa. == Lähteet == *Kemp, A.C. & W. Delport. 2002. Comments on the status of subspecies in the red-billed hornbill (Tockus erythrorhynchus) complex (Aves: Bucerotidae), with the description of a new taxon endemic to Tanzania. Annals of the Transvaal Museum 39: 1–8. full text === Viitteet === Luokka:Sarvinokkalinnut
Nautinnon asteittaiset liukumat

Nautinnon asteittaiset liukumat () on vuonna 1974 ensi-iltansa saanut Alain Robbe-Grilletin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen taide-elokuva, jonka pääosissa ovat Anicée Alvina ja Olga Georges-Picot. Elokuva kertoo Alice- nimisestä nuoresta naisesta, jota syytetään murhasta ja noituudesta. Eroottinen psykologinen rikosdraamaelokuva sisältää myös kauhu-, jännitys- ja fantasiaelokuvien aineksia. Elokuvan tuottajina olivat André Cohen ja Marcel Sébaoun sekä tuotantoyhtiöinä Cosefa ja S.N.E.T.C.. Nautinnon asteittaiset liukumat sai ensi-iltansa Ranskassa 7. maaliskuuta 1974, oli Lira Filmsin teatterilevittämä ja keräsi teatterikierroksensa aikana 304 910 katsojaa. Elokuva sai uusintaensi-iltansa Ranskassa 6. marraskuuta 2013, jolloin sen teatterilevittäjänä oli Carlotta Films. Elokuva julkaistiin Ranskassa DVD:lle 6. marraskuuta 2013 ja Yhdysvalloissa sekä DVD:lle että blu-raylle 11. helmikuuta 2014. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Nautinnon asteittaiset liukumat AlloCinéssä * Nautinnon asteittaiset liukumat UniFrancessa Luokka:Vuoden 1974 ranskalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset draamaelokuvat Luokka:Taide-elokuvat Luokka:Ranskalaiset eroottiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset rikoselokuvat
Sepponen

Sepponen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Sepposia: * Hannu Sepponen (s. 1959), muusikko ja lauluntekijä * Paavo Sepponen (1923–1998), painija * Raimo Sepponen (s. 1936), jääkiekkoilija ja erotuomari * Sanna Sepponen (s. 1978), näyttelijä ja vammaisurheilija
Godiva Chocolatier

Godiva Chocolatier on belgialainen suklaata valmistava yritys. Sen perusti Pierre Draps vuonna 1926. Hänen perheensä ihaili Lady Godivan legendaa, ja he nimesivät yrityksen hänen mukaansa. Vuonna 1968 yritys pääsi Belgian kuninkaalliseksi hovihankkijaksi, mikä lisäsi tuotemerkin tunnettavuutta. Vuonna 1972 Godiva avasi ensimmäiset kansainväliset liikkeensä Pariisiin, New Yorkiin ja Tokioon. Nykyään yrityksellä on yli 600 liikettä yli sadassa maassa.Godiva Chocolatier Tiedosto:Godiva_belgian_chocolate_golden_box_24.JPG|Godivan kultainen laatikko Tiedosto:Chocolates_Godiva.001_-_Brussel.JPG|Godivan suklaalevyjä Tiedosto:Godiva.jpg|Godivan kauppa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Belgialaiset elintarvikeyhtiöt Luokka:Suklaa
Akateeminen puhallinorkesteri

Akateeminen puhallinorkesteri (AP) on helsinkiläinen sinfoninen puhallinorkesteri, joka perustettiin Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan (HYY) jäsenjärjestöksi keväällä 1995. Orkesterin tehtäväksi ja tavoitteeksi asetettiin puhallinorkesterin sinfonisen, korkeataiteellisen puolen esilletuominen. Orkesterin soittajisto koostuu pääkaupunkiseudun korkeakoulujen opiskelijoista ja henkilökunnasta sekä muista, pitkälle edenneistä puhallinmusiikin harrastajista. Orkesterin yhteydessä toimii myös useita pienyhtyeitä, kuten A-Seitsikko ja Dandy Sextet. Orkesterin taiteellisena johtajana toimii vuoden 2023 alusta Albert Lenkiewicz. Aiemmin orkesteria ovat johtaneet muun muassa Kalervo Kulmala, Sami Ruusuvuori, Ville Paakkunainen, Jarkko Aaltonen, Aino Koskela, Ville Komppa ja Henriikka Teerikangas. Orkesterin kunniakapellimestari on Kalervo Kulmala. Vuonna 1999 Akateeminen puhallinorkesteri vastaanotti Helsingin yliopiston Pacius- palkinnon. == Lähteet == Luokka:Akateemiset puhallinorkesterit Luokka:Suomalaiset puhallinorkesterit
Vaattovaara

Vaattovaara on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Jari Vaattovaara (s. 1974), jääpalloilija * Lotta Vaattovaara (s. 1989), näyttelijä ja laulaja * Mari Vaattovaara (s. 1967), kaupunkimaantieteen professori * Vilma Vaattovaara (s. 1993), jääkiekkoilija.
Vainikka

Vainikka on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Antti Vainikka (s. 1974), kestävyysjuoksija * Eki Vainikka (s. 1987), BMX-pyöräilijä * Jesse Vainikka (s. 1992), videopeliammattilainen * Pasi Vainikka (s. 1977), tekniikan tohtori ja toimitusjohtaja * Viivi Vainikka (s. 2001), jääkiekkoilija ja olympiamitalisti
Alaspää

Alaspää on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Anne-Mari Alaspää (s. 1989), näyttelijä * Arto Alaspää (s. 1946), muusikko, ÄKT:n toiminnanjohtaja Paikannimenä: *Alaspää, kylä Salon ja Raaseporin rajalla *Alaspää, kylä Vetelissä
Alestalo

Alestalo on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Aarne Alestalo (1914–1992), yritysjohtaja, kauppaneuvos * Anshelm Alestalo (1880–1954), kansanedustaja * Marjatta Alestalo (s. 1953), tietokirjailija * Mikko Alestalo (s. 1951), meteorologi * Raija Alestalo-Rahko (s. 1940), pianisti * Sanna Alestalo (s. 1982), pesäpalloilija * Uuno Alestalo (1890–1968), juristi
Kunta konkurssissa

Kunta konkurssissa on Simo Ojasen 1984 kirjoittama kirja. Se on lajityypiltään tieteisfiktion ja maalaiselämän sekoitusta. == Juoni== Kirja kertoo avaruusoliosta, joka saapuu syrjäiseen kuntaan, joka on taloudellisessa ahdingossa. Ufo tapaa matkallaan kirjavan joukon henkilöitä. Tarina on kirjoitettu kunnassa olevien ihmisten näkökulmasta ja mitä heidän elämässään tapahtuu. == Lainaus == == Lähteet == Luokka:Vuoden 1984 kirjat Luokka:Suomalaiset tieteisromaanit
Björninen

Björninen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Hannes Björninen (s. 1995), jääkiekkoilija ja olympiavoittaja * Juha Björninen (s. 1954), musiikkituottaja ja kitaristi
Cult

Cult voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Cult, Apocalyptican albumi vuodelta 2001 * Cult, Medeian albumi vuodelta 2008 * Cult, Baysiden albumi vuodelta 2014 * Cult, To/Die/Forin albumi vuodelta 2015 * Cult, The CW:n yhdysvaltalainen televisiosarja vuodelta 2013 * Cult, yksi kitaristi Tuomas Karhusen taiteilijanimistä. * Cult, Hartwallin valmistama energiajuoma. == Katso myös == * The Cult, englantilainen rockyhtye
Fors

Fors tarkoittaa muun muassa seuraavia: * Fors, Ranskan kunta ==Sukunimi== * Hans Fors (1933–1993), kirjailija ja teatterinjohtaja * Kati Fors (s. 1979), iskelmälaulaja, vuoden 2005 tangokuningatar Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Haaranen

Haaranen voi tarkoittaa seuraavia: == Paikannimenä == * Iso-Haaranen, järvi Saarijärvellä * Pieni-Haaranen, järvi Saarijärvellä == Sukunimenä == Haaranen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Anna Haaranen (s. 1962), näyttelijä * Anneli Haaranen (1934–2020), uimari * Helena Haaranen (s. 1959), tanssija ja näyttelijä * Matias Haaranen (s. 1996), jääkiekkoilija * Outi Haaranen (s. 1964), näyttelijä * Pasi Haaranen (s. 1957), valokuvaaja * Pietari Haaranen (1762–1833), maanviljelijä ja valtiopäivämies. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Aallonmurtaja (täsmennyssivu)

Aallonmurtaja voi tarkoittaa seuraavia asioita: * aallonmurtaja, vesialueen rannalla sijaitseva täytepenger, johon aallot pysähtyvät * Aallonmurtaja, Santeri Kinnusen albumi vuodelta 1994 * Aallonmurtaja, Aknestik-yhtyeen albumi vuodelta 1998 * Aallonmurtaja, suomalainen draamasarja vuodelta 2017
Aallonmurtaja (televisiosarja)

Aallonmurtaja on suomalainen Kotkaan sijoittuva rikosdraamasarja, jonka keskiössä on perhe, joka tienaa elantonsa ammattirikollisuudesta. Sarjan pääosissa näyttelevät Maria Ylipää (Tuula) ja Turkka Mastomäki (Upi). Aallonmurtaja on C More -suoratoistopalvelun ensimmäinen suomalainen alkuperäissarja. Sarjan kaksi ensimmäistä jaksoa julkaistiin palvelussa 2. syyskuuta 2017. Ensimmäinen jakso esitettiin 2. syyskuuta 2017 myös MTV3-kanavalla. Kokonaisuudessaan Aallonmurtajan 1. kausi esitettiin MTV3:lla vuonna 2018. Sarjan toinen kausi esitettiin alkuvuodesta 2019 C Morella ja loppuvuodesta MTV3:lla. Sarjan kolmas kausi kuvattiin kesällä ja syksyllä 2020. Sen esittäminen alkoi C Moressa 25. helmikuuta 2021. Kolmannen kauden esittäminen MTV3-kanavalla alkoi 24. tammikuuta 2022. Sarjan viimeinen, neljäs kausi alkoi MTV Katsomo+:ssa (ent. C More) 14. joulukuuta 2023. Sarjan päätösjakso julkaistiin palvelussa 25. tammikuuta 2024. == Rooleissa == == Jaksot == === Ensimmäinen tuotantokausi (2017)=== Ensimmäisen tuotantokauden jaksot julkaistiin C Moressa syksyllä 2017. Kaksi ensimmäistä osaa julkaistiin lauantaina 2. syyskuuta ja samana päivänä ensimmäinen jakso esitettiin myös MTV3-kanavalla. Kolmannesta jaksosta eteenpäin uudet jaksot julkaistiin palvelussa aina torstaisin. MTV3-kanavalla koko kausi esitettiin sunnuntaisin 4. helmikuuta 2018 alkaen. Ensimmäinen kausi kuvattiin syksyllä 2016. |} === Toinen tuotantokausi (2019) === |} === Kolmas tuotantokausi (2021) === |} == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Aallonmurtaja C Moressa Luokka:2010-luvun suomalaiset rikossarjat Luokka:2010-luvun suomalaiset draamasarjat Luokka:2020-luvun suomalaiset draamasarjat Luokka:2020-luvun suomalaiset rikossarjat Luokka:C More -alkuperäissarjat
Hartikka

Hartikka voi tarkoittaa seuraavia: == Suomalaisia henkilöitä == === Hartikka etunimenä === * Hartikka Jaakonpoika Garp (k. 1486/1487), asemies, kihlakunnantuomari ja laamanni * Hartikka Henrikinpoika (k. 1599), soturi * Hartikka Speitz (1591–1651), lainlukija ja -kääntäjä ===Hartikka sukunimenä === * Annika Hartikka (s. 1993), näyttelijä * Lempi Hartikka (1907–2001), varatuomari ja urheiluvaikuttaja. * Marketta Hartikka (s. 1949), jalkapalloilija * Niilo Hartikka (1909–1998), keskimatkojen juoksija == Paikkoja == * Hartikka, järvi Rautalammilla. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Haaja

Haaja on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Jesse Haaja (s. 1983), elokuvaohjaaja * Teemu Haaja (s. 1972), jalkapalloilija * Vesa Haaja (s. 1968), muusikko
Seven Deadly

__NOTOC__ Seven Deadly on brittiläisen hard rock -yhtye UFOn kahdeskymmenes studioalbumi, joka julkaistiin alkuvuodesta 2012. Kuten edeltävälläkin albumilla, myös tällä bassoa soittaa yhtyeen ulkopuolinen muusikko, Lars Lehmann. Yhtye kuitenkin soitti konsertteja varsinaisen basistinsa, Rob De Lucan, kanssa. == Kappaleet == * Kaikki kappaleet kirjoittaneet Vinnie Moore ja Phil Mogg, ellei toisin mainita. # # # # # # # # # # ===Limited Editionin lisäkappaleet=== # * # == Kokoonpano == * Phil Mogg – laulu * Vinnie Moore – kitara * Paul Raymond – kosketinsoittimet, kitara * Andy Parker – rummut === Vierailevat muusikot === * Lars Lehmann – basso == Lähteet == Luokka:Vuoden 2012 albumit Luokka:UFOn albumit
Hasa

Hasa on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Jari Hasa (s. 1976), jalkapalloilija * Tiia Hasa (s. 1967), televisiokuuluttaja
Hasu

Hasu tarkoittaa muun muassa seuraavia: * Hasu, keisarillisen Japanin laivaston Momi-luokan hävittäjä ==Sukunimi== * Heikki Hasu (s. 1926), yhdistetyn hiihdon urheilija, olympiavoittaja ja kansanedustaja * Vihtori Hasu (1878–1918), työmies, punakaartin keskisen rintaman ylipäällikkö Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Vuotila

Vuotila on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Aaro Vuotila (s. 1979), näyttelijä * Antti Kustaa Vuotila (1871–1918), Muurmannin evankelis- luterilaisen seurakunnan kirkkoherra * Armo Vuotila (1905–1951), kirjailija * Iikka Vuotila (1933–1975), kirjailija ja pappi * Tuula Vuotila (s. 1949), kuulantyöntäjä.
Säisä

Säisä voi tarkoittaa: * Eino Säisä (1935–1988), kirjailija ja kansakoulunopettaja * Jani Säisä (s. 1978), lentopalloilija ja lentopallovalmentaja * Tatu Säisä (s. 1983), lentopalloilija
Kaupungit puristuvat puristimissa

__NOTOC__ Kaupungit puristuvat puristimissa on Joose Keskitalon toinen studioalbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 2006 levymerkillä Helmi Levyt. Albumi on edeltäjäänsä vihaisempi ja ahdistuneempi teos. Albumi on sooloalbumi, jonka taustalle Keskitalo on kasannut nimeämättömän yhtyeen. == Vastaanotto == Desibeli.net Soundi Albumi sai hyvän vastaanoton. Desibelin Ilkka Valpasvuo antoi albumille erinomaisen arvosanan, ja sanoi artistin edeltävän Luoja auta -albumin nappisuorituksen tuovan ennakko-odotuksia mitkä täytetään, ja kuvaili albumia vuoden koskettavimmiksi ja kauneimmiksi albumeiksi. Soundin Jani Järvinen antoi albumille kolme tähteä viidestä. Hän sanoi Keskitalon ulosannin lähentelevän menneiden aikojen tulkintoja, ja artistin sanoitusten olevan syvällisiä ja aiheiden raskaita. Hän piti albumia hienoisena pettymyksenä, ja olisi toivonut vallitsevan protestilaulannan antavan enemmän jalansijaa kauniille melodioille. == Kappaleet == Kaikki kappaleet kirjoittanut Joose Keskitalo. # # # # # # # # == Kokoonpano == === Muusikot === * Joose Keskitalo – laulu, kitara, huuliharppu * Sakari Matikka – basso * Jani Lamberg – rummut * Jari Paukkunen – harmoni, piano * Jenni Koivistoinen – laulu (kappale 2) * Arwi Lind – basso (kappale 6) === Tuotanto === * Arwi Lind – tuottaja * Joose Keskitalo – äänittäjä, miksaaja * Sakari Matikka – äänittäjä, miksaaja * Sami Sänpäkkilä – masteroija == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungit puristuvat puristimissa discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2006 albumit Luokka:Joose Keskitalon albumit
Aminobentsotrifluoridi

Aminobentsotrifluoridi voi viitata johonkin seuraavista orgaanisesta yhdisteestä: *m-Aminobentsotrifluoridi *o-Aminobentsotrifluoridi *p-Aminobentsotrifluoridi
Merisara

Merisara (Carex mackenziei) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon ja sarojen (Carex) sukuun kuuluva kasvilaji, jota tavataan Suomessa pääasiassa Pohjanlahden ja Suomenlahden rannikoilla. == Ulkonäkö ja koko == Merisara on 10–40 senttimetrin korkuiseksi kasvava monivuotinen ruohokasvi, jolla on pystyt ja tanakat varret. Tyvitupet ovat vaaleanruskeita ja juurakko suikertava; versot ovat löyhinä kimppuina. Litteät lehdet ovat 2–3 millimetriä leveitä ja lähes varren pituisia, kellan- tai harmaanvihreitä. Yleisväritykseltään kasvi on vaaleanharmaanvihreä ja kasvaa mätästäen muodostaen usein laajojakin kasvustoja. Merisara muistuttaa huomattavasti harmaasaraa (Carex canescens). Merisara on yhtäläistähkäinen saralaji ja sen 2,5–4 senttimetrin mittainen kukinto koostuu 3–6 munanmuotoisesta tähkästä. Tähkissä hedekukat ovat tyvellä ja emikukat kärjessä. Ylimmässä tähkässä on usein huomattavan paljon hedekukkia. Emikukat ovat kaksiluottisia. 2,5–3,5 millimetrin mittaiset pullakot ovat pyöreitä ja niissä on selvä, terävä suuota. Väriltään pullakot ovat aluksi vaaleita, mutta muuttuvat kypsyessään ruskehtaviksi. == Levinneisyys == Suomessa merisaraa tavataan sekä Pohjanlahden että Suomenlahden rannikolla, hieman yleisemmin kuitenkin Pohjanlahden rannikolla. Ahvenanmaalla suurin osa uusimmista lajihavainnoista on kymmenien vuosien takaa. == Nimitykset == Merisara on ruotsiksi norskstarr ja englanniksi Norway sedge, mutta samaa merkitsevä tieteellinen nimi Carex norvegica kuuluu varsinaisesti kirjosaralle. Se on kuitenkin myös merisaran tieteellisen nimen Carex mackenziei synonyymi, joskin tällöin sillä on eri auktorit kuin kirjosaran tieteellisellä nimellä. Lajiepiteetti mackenziei viittaa amerikkalaiseen kasvitieteilijään Kenneth Mackenzieen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex mackenziei * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Carex mackenziei * United States Department of Agriculture (USDA): Carex mackenziei * Flora of North America: Carex mackenziei Luokka:Sarat
Agbani Darego

Agbani Darego (s. Ibiagbanidokibubo Asenite Darego, 22. joulukuuta 1982) on nigerialainen malli, joka voitti ensimmäisenä alkuperäisenä afrikkalaisena Miss Maailma -kilpailun vuonna 2001. Darego osallistui myös Miss Universum -kilpailuun samana vuonna ja sijoittui 10 parhaan joukkoon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Miss Maailma -kilpailun voittajat Luokka:Nigerialaiset mallit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kimmo Alho

Kimmo Alho (s. ) on suomalainen Helsingin yliopiston psykologian emeritusprofessori, joka on tutkimuksessaan erikoistunut kognitiiviseen neurotieteeseen. Hän on perehtynyt erityisesti tarkkaavaisuuden aivomekanismeihin ja niiden toimintaan nykyajan digitalisoituneissa elinympäristöissä. ==Ura== Alho valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1983 pääaineenaan yleinen psykologia ja filosofian tohtoriksi psykologian oppiaineessa 1987. Vuosina 1988–1998 hän työskenteli Suomen Akatemian nuorempana ja vanhempana tutkijana. Vuosina 1988–2000 hänellä oli kognitiivisen neurotieteen dosentuuri Helsingin yliopistossa ja vuodesta 1994 hän on ollut myös Turun yliopiston kognitiivisen neurotieteen dosentti. Vuosina 1998–1999 Alho hoiti psykologian vt. professuuria Helsingin yliopistossa ja vuosina 1999–2000 hän oli Tampereen yliopiston psykologian professori. Helsingin yliopiston psykologian professorina hän toimi vuosina 2000–2024. Alho on myös työskennellyt vierailevana tutkijana Kalifornian yliopistossa (University of California at Davis) vuosina 1989–1990, 2000–2001 ja 2007 sekä vierailevana tutkimusprofessorina Barcelonan yliopistossa vuosina 1996–1997 ja 2011–2012 ja Université Paris Descartes -yliopistossa vuosina 2018–2019. Vuosina 2012–2014 Alho työskenteli tutkimusjohtajana Helsingin yliopiston Tutkijakollegiumissa ja vuosina 2014–2015 tutkijana (Erik Allardt Fellow) Swedish Collegium for Advanced Study -tutkimuslaitoksessa Uppsalassa. Alho valittiin Academia Europæan jäseneksi vuonna 2006, Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2012 ja Society for Psychophysiological Research -seuran Fellow’ksi vuonna 2022. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kimmo Alho Google Scholarissa * Kimmo Alho Web of Science'ssa * Kimmo Alho ORCIDissa *Laakso, L.-K. (7.3.2016) Onko tyttöjen ja poikien aivoissa eroja? Huippututkijat vastaavat (yle.fi) *Tutkijat avaavat tarkkaavaisuutemme rajoja (30.12.2013) (aka.fi) *Save and Quit? -asiantuntijahaastattelut (17.2.2020) Kimmo Alho, psykologian professori, Helsingin yliopisto (areena.yle.fi) *Mediakasvatusseura ry (18.10.2021) Kimmo Alho: Median käyttö ja aivojen hyvinvointi. (youtube.com) Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset psykologit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Academia Europæan jäsenet
Bissorã

Bissorã on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Oion alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Cacheujoen eteläpuolella 40 kilometriä Farimista kaakkoon. Kaupungissa on 9 520 ja osa-alueella 56 585 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Bissorãn osa-alueen pinta-ala on 1 122,9 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 16,8 %. ==Lähteet== Luokka:Guinea-Bissaun kaupungit Luokka:Guinea-Bissaun osa-alueet Luokka:Oion alue
Mansaba

Mansaba on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Oion alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Cacheujoen eteläpuolella 22 kilometriä Farimista etelään. Kaupungissa on 5 061 ja osa-alueella 43 725 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Mansaban osa-alueen pinta-ala on 1 387,0 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 11,6 %. ==Lähteet== Luokka:Guinea-Bissaun kaupungit Luokka:Guinea-Bissaun osa-alueet Luokka:Oion alue
Mansoa

Mansoa on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Oion alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Mansoajoen varrella 52 kilometriä Farimista etelään. Kaupungissa on 7 996 ja osa-alueella 46 046 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Mansoan osa-alueen pinta-ala on 1 096,7 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 17,4 %. ==Lähteet== Luokka:Guinea-Bissaun kaupungit Luokka:Guinea-Bissaun osa-alueet Luokka:Oion alue
Hr. Ms. O 12

Hr. Ms. O 12 oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1931 palvelukseenotettu O 12 -luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin 4. lokakuuta 1927 Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 20. lokakuuta 1928. Alus laskettiin vesille 8. marraskuuta 1930 ja se otettiin palvelukseen 20. heinäkuuta 1931.dutchsubmarines.com == Palvelus == Alus lähti 10. syyskuuta laivastovierailulle Göteborgiin ja Osloon yhdessä Hr. Ms. O 13:n, Hr. Ms. O 15:n, Hr. Ms. Hertog Hendrikin, Hr. Ms. Kortenaerin, Hr. Ms. Van Ghentin ja Hr. Ms. Z 5:n kanssa. Osasto palasi kotisatamaansa 22. syyskuuta. Alus lähti 14. tai 16. huhtikuuta 1937 Nieuwedieoistä Den Helderistä sisaraluksensa Hr. Ms. O 14:n kanssa. Alukset matkasivat Azorien Ponta Delgadan ja Puerto Ricon San Juanin kautta Curacaoon, jonne ne saapuivat 6. toukokuuta. Alukset jatkoivat matkaansa Curacaosta Port of Spainin kautta Surinameen, jonne ne saapuivat 8. elokuuta. Curacaosta alukset aloittivat 24. marraskuuta kotimatkan Den Helderiin, jonne ne saapuivat San Juanin kautta 24. joulukuuta. Alus teki 20. syyskuuta - 13. joulukuuta 1938 uuden vierailun Curacaossa yhdessä Hr. Ms. O 15:n kanssa. === Toinen maailmansota === Saksa hyökkäsi 10. toukokuuta 1940 Alankomaihin. Alus oli 14. toukokuuta Den Helderissä telakalla vuosihuollossa ja sen miehistö upotti aluksensa estääkseen sen joutumisen saksalaisille. Saksalaiset nostivat kesäkuussa hylyn ja korjauttivat sen Wilton-Fijenoordin telakalla. Alus liitettiin Saksan laivastoon nimellä UD-2. Alus otettiin palvelukseen 30. tammikuuta 1943 päällikkönään korvetten kapitän F. Venier. Alus kuului sukellusvenekoulutuskeskuksessa Bergenissä Norjassa ja se poistettiin palveluksesta 6. heinäkuuta 1944 Kielissä. Alus upotettiin 3. toukokuuta 1945 Kielin satamaan. Myöhemmin aluksen hylky nostettiin romutettavaksi.uboat.net == Aluksen päälliköt == UD-2:n päälliköinä toimivat: *korvettenkäpitan Franz Venier tammikuu 1943 - huhtikuu 1944 *eversti Günther Scholz huhtikuu - heinäkuu 1944 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:O 12 -luokan sukellusveneet Luokka:Alankomaalaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Nhacra

Nhacra on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Oion alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Geba- ja Mansoajokien välisellä kannaksella 80 kilometriä Farimista lounaaseen. Kaupungissa on 1 669 ja osa-alueella 20 639 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Nhacran osa-alueen pinta-ala on 265,3 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 8,1 %. ==Lähteet== Luokka:Guinea- Bissaun kaupungit Luokka:Guinea-Bissaun osa-alueet Luokka:Oion alue
Wawelin linna

Wawelin linna on kuninkaanlinna Puolassa Krakovassa. Se on rakennettu Kasimir III Suuren aikana 1300-luvulla paikalle, jossa oli jo aiemmin ollut linna. Se on ollut Puolan kuninkaiden tärkein residenssi. Linna sijaitsee Krakovan vanhassa kaupungissa, ja se kuuluu siten Unescon maailmanperintökohteisiin.Maailmanperintöluettelo: Puola. Unesco viitattu 18.5.2017 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Puolan linnat Luokka:Krakovan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Wawel
Tunturinuppisara

Tunturinuppisara (Carex arctogena) on sarojen (Carex) sukuun kuuluva kasvilaji. Se kasvaa pienehköinä mättäinä kalkkipitoisilla alueilla tunturiseudulla. Tunturinuppisara on harvinainen, ja se muistuttaa eniten selvästi yleisempää lettonuppisaraa eli nuppisaraa (Carex capitata), jonka alalajina tai muunnoksena tunturinuppisaraa on myös aiemmin ja toisinaan nykyäänkin pidetty. == Ulkonäkö == Tunturinuppisaran kukintona on yksi, varren päässä sijaitseva tähkä, jossa on sekä hede- että emikukkia. Hedekukat ovat tähkän yläosassa ja emikukat alaosassa. Emikukat ovat kaksiluottisia. Pullakot ovat ruskehtavia ja niissä on selkeä suuota. == Levinneisyys Suomessa == Suomessa tunturinuppisaraa kasvaa lähinnä Käsivarren Lapissa, mutta joitakin havaintoja on myös etelämpää Muoniosta sekä Utsjoelta ja Inarista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Tunturinuppisara (Carex arctogena) * Kasviatlas 2018: Tunturinuppisaran (Carex arctogena) levinneisyys Suomessa * JSTOR Global Plants: Carex arctogena * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Carex arctogena * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex arctogena Luokka:Sarat
Lettonuppisara

Lettonuppisara eli nuppisara (Carex capitata) on sarojen (Carex) sukuun kuuluva kasvilaji. Se kasvaa pienehköinä mättäinä ja sen varret ovat kasvutavaltaan selvästi pystyjä. Lettonuppisaran kukintona on yksi tähkä, joka sijaitsee varren päässä. Tähkän yläosassa on hedekukkia ja alaosassa emikukkia. Emikukat ovat kaksiluottisia. Pullakot ovat vihertäviä sekä leveitä, ja niissä on lyhyt sekä sileä suuota. Lettonuppisaran alalajina tai muunnoksena on aiemmin ja joskus myös nykyäänkin pidetty tunturinuppisaraa (Carex arctogena), mutta lajit ovat erotettavissa kukintotähkän koon sekä pullakoiden värityksen, muodon ja suuodan ulkonäön perusteella. Lettonuppisara on tunturinuppisaran tavoin harvinainen, joskin sitä selvästi yleisempi, ja kasvaa pohjoisessa kosteilla kalkkipitoisilla kasvupaikoilla. Suomessa lettonuppisaraa tavataan eri puolilla Lapin maakuntaa, yleisimmin Enontekiöltä, mutta muutamia havaintoja on myös etelämpää Kainuusta. Lettonuppisara on löydetty Ruotsin Lapista ja löytö on julkaistu vuonna 1759. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Lettonuppisara (Carex capitata) * JSTOR Global Plants: Carex capitata * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Carex capitata * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex capitata * United States Department of Agriculture (USDA): Carex capitata * Flora of North America: Carex capitata Luokka:Sarat
Kirkonkylän koulu (Nastola)

Kirkonkylän koulu on vuonna 1877 perustettu ala-aste Nastolassa. Vanha puukoulu valmistui vuonna 1877, nykyinen koulurakennus 1960-luvulla. Oppilaita on vuonna 2015-17 200–300 kpl. Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Nastolan oppilaitokset
Rakennussääntö

Rakennussääntö (lyhenne RS) oli asetuksen luontoinen säädös, joka liittyi vuoden 1932 asemakaavalakiin. Asemakaavalain 72. pykälä sisälsi valtuutuksen sen antamiseen. Rakennussääntö tuli voimaan 29. tammikuuta 1932 ja se ilmestyi Suomen asetuskokoelmassa nro 41 / 1931. Se julkaistiin myös Suomalaisen kirjallisuuden seuran kustantamassaYksityinen saavutus yhteisen kansan parhaaksi = En privat prestation för finska folkets bästa / Rintala, Heikki. 2010 Sisältyy julkaisuun Oikeuskieli ja säädöstieto = Rättsspråk och författningsinformation, s. XIX Lakikirjassa alkaen vuodesta 1934 vuoteen 1951 asti.Lakikirja : Suomen tasavallassa voimassa olevat osat 1734 vuoden Ruotsin valtakunnan lakia sekä liitteenä ennen heinäkuun 1 päivää 1933 julkaistuja lakeja ja asetuksia / toimittaneet Bruno A. Sundström, Lauri Ailio. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1934. Rakennussääntö antoi asemakaavalakia täydentäviä täytäntöönpanomääräyksiä ja tarkempia määräyksiä asemakaavan, tonttijaon ja rakennussuunnitelman laatimisesta sekä rakennusjärjestyksen säätämisestä. Se sisälsi myös rakennusteknillisen osan.Uggla, John & Tammio, E. H. I.: Asemakaavalaki ja rakennussääntö. WSOY, 1933, s. 228 Rakennussääntö koski kaupunkien ja kauppaloiden ohella jossain määrin lievennettynä myös maaseutua.Uggla, John & Tammio, E. H. I.: Asemakaavalaki ja rakennussääntö. WSOY, 1933, s. 228, 244 Ennen rakennussääntöä noudatettiin vuoden 1734 rakennuskaaren määräyksiä ja vuoden 1856 Suomen kaupunkeja koskevan yhteisen rakennusasetuksen määräyksiä. Vuoden 1959 rakennusasetus kumosi rakennussäännön. == Lähteet == Luokka:Suomen laki
Keriöt

Keriöt (Kyllinga) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva kasvisuku ja sukuun kuuluu 78 lajia. Keriöt muistuttavat ulkonäöltään sädekaisloja (Cyperus). Joidenkin sädekaislalajien tavoin jotkin keriölajit aiheuttavat ongelmia ainakin Yhdysvalloissa kasvaessaan rikkaruohoina nurmikentillä. Nurmikentillä kasvavat keriölajit voivat kukkia ja lisääntyä säännöllisestä nurmenleikkuusta huolimatta. == Lajeja == * Kyllinga alba * Kyllinga brevifolia – töpökeriö * Kyllinga bulbosa * Kyllinga erecta – tanakeriö * Kyllinga gracillima * Kyllinga inaurata * Kyllinga lehmannii * Kyllinga melanosperma * Kyllinga nemoralis * Kyllinga nervosa * Kyllinga odorata * Kyllinga tenuifolia * Kyllinga vaginata == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Kyllinga * United States Department of Agriculture (USDA): Kyllinga * Flora of China: Kyllinga *
Printti

Printti on suomalainen tietokonelehti, jota A-lehdet julkaisi vuodesta 1984 vuoteen 1987. Lehti kilpaili aikanaan Mikrobitin kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tietotekniikkalehdet Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet
Kati Metsäpelto

Kati Metsäpelto on suomalainen nopeuslaskun maailmanmestari vuodelta 2003 sekä SE-nainen 237.780 km/h. Aktiiviura vuosina 1993-2006. == Lähteet == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Suomalaiset nopeuslaskijat
Muinainen Libya

Libya (lat., ) viittasi antiikin aikana Niilin länsipuoliseen alueeseen, joka yleensä vastaa nykyistä Maghrebia. Sen kansa oli nykyisten berberien esi-isiä. Suppeammin Libya voisi viitata myös välittömästi länteen Egyptistä eli pienempään Marmarikan alueeseen ja Kyrenaikaan nykyisten Libyan ja Egyptin valtioiden alueella. Libyanmeri tai Mare Libycum oli osa Välimerta Kreetan eteläpuolella Kyrenen ja Aleksandrian välissä ja se vastaa sen nykyistä määritelmää. Egyptiläisissä hieroglyfeissä muinaisen Libyan asukkaista mainitaan kaksi heimoa, joista käytetään nimiä Libu ja Meshwesh. Ancient African Writing Systems and Knowledge Libyasta egyptiläiset käyttivät nimeä Tjehenu, ja se oli tuntematonta aluetta muinaisille egyptiläisille. Hellenistisellä aikakaudella berbereistä tunnettiin libyalaiset,Oliver, Roland & Fagan, Brian M. (1975) Africa in the Iron Age: c. 500 BC to AD 1400 . Cambridge: Cambridge University Press; sivu 47 kreikkalainen termi sen asukkaille oli Maghreb. Maata kutsuttiin nimellä Libya, ja se ulottui nykyisestä Marokosta muinaisen Egyptin länsirajalle. Ala-Egyptin kolmas nomos tunnettiin hellenistisellä kaudella joskus nimellä Libya. Nykyinen Egypti sisältää muun muassa Siwan, joka kuului muinaiseen Libyaan. Siwi on berberikieli, jota puhutaan yhä alueella. Rooman vallan aikana Libyan alue tai osa siitä kuului ensin Cyrenaican provinssiin, sitten Creta et Cyrenen provinssiin ja myöhäisroomalaisella kaudella Libya superiorin ja Libya inferiorin provinsseihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Dikamba

Dikamba (C8H6Cl2O3) on kloorattuihin bentsoehappojohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää rikkaruohomyrkkynä muun muassa maataloudessa. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa dikamba on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, kloroformiin sekä moniin alifaattisiin ja aromaattisiin hiilivetyihin esimerkiksi tolueeniin ja heksaaniin. Dikamba on keskivahva happo ja sen pKa-arvo on 1,87. Dikamba on vaikutukseltaan laajakirjoinen herbisidi ja tehoaa useisiin rikkakasveihin. Yhdisteen vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se matkii kasvien omaa hormonia auksiinia. WHO luokittelee dikamban ihmiselle lievästi haitalliseksi yhdisteeksi. Aine ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä ja sille altistumisesta voi seurata yskää, kurkkukipua ja huonovointisuutta. ==Valmistus ja käyttö== Dikamban synteesin ensimmäisessä vaiheessa 1,2,4-triklooribentseeni hydrolysoidaan natriumhydroksidin avulla 2,5-dikloorifenoliksi. Tämä yhdiste karboksyloidaan 3,6-dikloorisalisyylihapoksi, josta muodostetaan metyyliesteri reaktiolla metanolin kanssa. Tämän jälkeen yhdisteen fenolinen hydroksyyliryhmä metyloidaan eetteriksi ja metyyliesteri hydrolysoidaan emäksisissä olosuhteissa, jolloin muodostuu dikambaa. Dikambaa käytetään herbisidinä muun muassa viljaviljelmillä, puistojen ja pihojen nurmilla, golfkentillä ja teiden varsilla. Yhdistettä voidaan käyttää rakeina tai lietettynä veteen. Yhdiste on hyvin runsaasti käytetty herbisidi ja tämän vuoksi osalle rikkaruohoista on kehittynyt resistenssi sitä vastaan. ==Lähteet== Luokka:Kasvintorjunta-aineet
Töpökeriö

Töpökeriö (Kyllinga brevifolia) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon ja keriöiden (Kyllinga) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Sitä kasvaa yleisesti trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla sekä lämpimillä temperaattisen vyöhykkeen alueilla. Töpökeriö kasvaa erilaisilla avoimilla ruohostomailla, muun muassa tienpientareilla, hakkuuaukeilla sekä jokipenkereillä, aina noin 1500 metrin korkeudelle asti. Töpökeriö kasvaa 10–50 senttimetriä korkeaksi ja se muodostaa pitkän, lähellä maanpintaa kulkevan juurakon. Varren päässä sijaitseva kukinto on pallomainen ja sen alla on isokokoisia tukilehtiä. Töpökeriön lehdistä ja varsista nousee hienonnettaessa esiin ominainen, minttukaramellintapainen tuoksu ja kasvia käytetäänkin erilaisiin lääkintätarkoituksiin. Hoitokeinona ripuliin käytetään töpökeriön tuoreista varsista valmistettua tahnaa, jota nautitaan riisin kera kerran päivässä kolmen päivän ajan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * JSTOR Global Plants: Kyllinga brevifolia * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Kyllinga brevifolia * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Kyllinga brevifolia * United States Department of Agriculture (USDA): Kyllinga brevifolia * Flora of North America: Kyllinga brevifolia * Flora of China: Kyllinga brevifolia Luokka:Keriöt
Erkka Nissinen

Erkka Nissinen (s. 1975 Kerava) on suomalainen nykytaiteilija. Hän opiskeli Lontoossa Slade School of Fine Art -taidekoulussa ja valmistui kuvataiteen maisteriksi Helsingin Taideyliopiston Kuvataideakatemiasta vuonna 2001. Vuosina 2007-08 hän työskenteli Amsterdamissa Rijkskademie van Beeldende Kunsten -taiteilijaresidenssissä. Vuonna 2017 Nissinen edusti Suomea Venetsian biennaalissa yhdessä taiteilija Nathaniel Mellorsin kanssa näyttelyllä The Aalto Natives. Nissinen on vuosien aikana tuottanut sarjan videoteoksia ja installaatioita, joissa hän tee-se-itse-metodillaan hyödyntää arkikielisiä ja digitaalisia työkaluja luodakseen absurdin koomis-filosofisen maailman. Mediateoksissaan Nissinen käsittelee sarjakuvamaisten narratiivien ja karikatyyrimäisten – usein taiteilijan itsensä esittämien – hahmojen kautta monipuolisia teemoja, kuten sosiaalista vuorovaikutusta, seksuaalisuutta, väkivaltaa sekä tietoisuuden ja luovuuden alkuperää. Nissinen asuu ja työskentelee New Yorkissa. Vuonna 2013 Nissinen sai mediataiteen AVEK- palkinnon, ja vuonna 2011 Rotterdam Art Fair -tapahtuman arvostetun Illy- palkinnon. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset videotaiteilijat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tanakeriö

Tanakeriö (Kyllinga erecta) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon ja keriöiden (Kyllinga) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Siitä voidaan erottaa kolme erilaista alueellista muunnosta. Tanakeriötä kasvaa ruohostomailla eteläisessä Afrikassa, Madagaskarilla sekä Maskareeneilla ja sitä myös viljellään itäisessä Afrikassa. Tanakeriö kasvaa 10–40 cm korkeaksi ja sen suikertavasta juurakosta kasvavat varret ovat kolmisärmäisiä sekä noin 1–2 mm paksuja. Lehdet ovat noin 5–20 mm pitkiä ja 2–4 mm leveitä. Tanakeriön kukinto on kellanvihreä ja tähkämäinen. Tanakeriötä käytetään ravintona, lääkinnässä, aromaattisten yhdisteiden lähteenä sekä koti- ja tarve-esineiden valmistuksessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * JSTOR Global Plants: Kyllinga erecta * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Kyllinga erecta Luokka:Keriöt
Koviot

Koviot (Scleria) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 253 lajia. Suurin osa koviolajeista on monivuotisia, mutta sukuun kuuluu myös yksivuotisia lajeja. Kovioita tavataan laajalti ympäri maapalloa trooppisilla sekä muilla lämpimillä alueilla. Kovioiden varret ovat suunnilleen kolmisärmäisiä ja lehdet ohuita sekä pitkulaisia. Kovioiden kukinto on useasta tähkylämäisestä osakukinnosta koostuva kokonaisuus, jossa kukat ovat yksineuvoisia. Emikukat ovat kolmeluottisia, ja kovioiden hedelmä on pähkylä. Pähkylät ovat väriltään usein vaaleita, harmahtavia tai joskus lähes mustia. == Lajeja == * Scleria angusta * Scleria bracteata * Scleria bulbifera – mukulakovio * Scleria ciliata * Scleria distans * Scleria foliosa * Scleria hirtella * Scleria hispidula * Scleria latifolia * Scleria laxa * Scleria lithosperma * Scleria melanotricha * Scleria microcarpa * Scleria pauciflora * Scleria purpurascens * Scleria secans * Scleria terrestris * Scleria testacea == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Scleria * United States Department of Agriculture (USDA): Scleria * Flora of China: Scleria Luokka:Sarakasvit
Bubaque

Bubaque on saari, kaupunki sekä osa-alue eli sektori Bolaman alueella Guinea- Bissaussa. Se sijaitsee Bissagossaaristossa 50 kilometriä Bolamasta lounaaseen. Kaupungissa on 4 299 ja osa-alueella 11 204 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Bubaquen osa-alueen pinta-ala on 1 013,3 neliökilometriä. Muita saaria ovat Canhabaque, Ganogo, João Vieira, Menegue, Orangozinho, Rubane ja Soga. Kaupunkiväestön osuus on 38,4 %. ==Lähteet== Luokka:Bolaman alue Luokka:Guinea-Bissaun kaupungit Luokka:Guinea-Bissaun osa-alueet
Caravela

Caravela on saari sekä osa-alue eli sektori Bolaman alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Bissagossaaristossa 90 kilometriä Bolamasta länteen. Osa-alueella on 4 263 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Caravelan osa-alueen pinta- ala on 1 160,3 neliökilometriä. Muita saaria ovat Carache, Formosa, Maio ja Ponta (Nago). Kaupunkiväestöä ei ole. ==Lähteet== Luokka:Bolaman alue Luokka:Guinea-Bissaun osa-alueet
Uno (Guinea-Bissau)

Uno on saari sekä osa-alue eli sektori Bolaman alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Bissagossaaristossa 90 kilometriä Bolamasta lounaaseen. Osa-alueella on 6 751 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Osa-alueen muita saaria ovat Eguba, Orango Grande, Unhocomo, Unhocomozinho ja Uracane. Kaupunkiväestöä ei ole. ==Lähteet== Luokka:Bolaman alue Luokka:Guinea-Bissaun osa-alueet
Kaliningrad Stadium

Kaliningrad Stadium on jalkapallostadion Kaliningradin kaupungissa, Oktyabrskyn saarella. Stadion valmistui vuonna 2018 ja sen kapasiteetti on 35 212. Kaliningrad Stadium oli yksi vuoden 2018 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen kisa-areenoista. ==Lähteet== Luokka:Kaliningrad Luokka:Venäjän jalkapallostadionit
Sergei Zilitinkevitš

Sergei Sergejevitš Zilitinkevitš (, julkaisuissa ; 14. huhtikuuta 1936 Leningrad, Neuvostoliitto – 15. helmikuuta 2021) oli Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori, joka teki tutkimustyötä erityisesti vesistöjen ja ilmakehän rajakerrokseen liittyen. Ennen Suomeen tuloaan Zilitinkevitš toimi vuosina 1959–1990 Neuvostoliitossa useissa vesi- ja ilmakehään liittyvissä opetus- ja tutkimustehtävissä, kuten laboratorion johtajana Geofysikaalisessa pääobservatoriossa, Meritieteen instituutin Leningradin toimipisteen perustajana sekä professorina Venäjän hydrometeorologisessa valtionyliopistossa. Sittemmin hän oli Tanskassa Risøn kansallisessa laboratoriossa vierailevana professorina (1990), Saksassa Max Planckin meterologian instituutin, Hampurin yliopiston, Alfred Wegenerin polaari- ja meritutkimusinstituutin ja GKSS-tutkimuskeskuksen vierailevana professorina (1991–1997), Ruotsissa Uppsalan yliopiston meteorologian professori (1997–2003; jonka jälkeen emeritusprof.), Suomessa Helsingin yliopiston rajakerroksen fysiikkaan keskittyneen Marie Curie -oppituolin haltija (professori, 2004–2007). Vuodesta 2008 hänellä oli Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessorin sekä Helsingin yliopiston Fysiikan laitoksen ilmakehätieteiden osaston tutkimusjohtajan status. Professori Zilitinkevitš oli Academia Europæan jäsen vuodesta 2000, Suomalaisen Tiedeakatemian ulkomainen jäsen vuodesta 2009 ja Suomen Tiedeseuran ulkomainen jäsen vuodesta 2012. Muihin tunnustuksiin kuuluvat muun muassa Euroopan geotieteiden unionin (EGU) myöntämät Bjerknes- ja Wegener-mitalit (2000 ja 2015). Vuonna 2015 hänelle myönnettiin Nižni Novgorodin valtionyliopiston (NNGU) ja vuonna 2016 Odessan ekologisen yliopiston kunniatohtorin arvo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Sergei Zilitinkevitšin artikkeleita Google Scholarissa (google.com) *Sergej Zilitinkevich. Finnish Meteorological Institute , Helsinki. Meteorology (researchgate.net) *Sergei Zilitinkevitšin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Venäläiset professorit Luokka:Geofyysikot Luokka:Meteorologit Luokka:Ilmatieteen laitos Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet Luokka:Academia Europæan jäsenet