EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Mansur (šeikki)

Šeikki Mansur, alkuperäiseltä nimeltään Ušurma, oli tšetšeenipäällikkö ja islamisti, joka johti sotaa Venäjän keisarikuntaa vastaan 1700-luvun loppupuoliskolla. ==Elämäkerta== Ušurma syntyi pienessä Aldy-aul-nimisessä kylässä Sunžajoen varrella lähellä nykyistä Groznyitä. Hän sai naqshbandi- suufilaisen koulutuksen Dagestanissa, joka oli tuolloin tärkeä paikallinen islamilaisen koulutuksen keskus. Palattuaan kotiseuduilleen hän alkoi käyttää nimeä Al-Imam al-Mansur al-Mutawakil ‘ala, ja häntä kutsuttiin šeikki- tai imaami Mansuriksi. Naqshbandi-suufilaisuus painottaa niin sanottua puhdasoppista islamia, ja siihen kuuluu usko, että muslimien epäonni johtuu siitä, ettei islamilaista lakia noudateta tarpeeksi tarkasti. Paluu oikeaoppisuuteen ja jihad vääräuskoisia sortajia vastaan palauttaisi puolestaan muslimien hallitsemat alueet entiseen loistoonsa. Mansur kielsikin monia tšetšeenien harjoittamia epäislamilaisina pidettyjä tapoja, ja vaikka näistä ei luovuttukaan helposti, Mansur sai kannattajia Venäjän muodostaman alati suurenevan uhan takia. Mansurin kannatuksen levitessä venäläiset alkoivat huolestua hänen suosiostaan. Vuonna 1795 venäläiset lähettivät eversti Pierin johtaman sotajoukon Mansurin kotikylään Aldy-auliin. Joidenkin lähteiden mukaan heitä olisi ollut retkellä 5 000\. Tšetšeenit hylkäsivät kylän ennen venäläisten tuloa. Saavuttuaan autioon kylään venäläiset ryöstivät ja polttivat sen. Paluumatkalla venäläiset poikkesivat metsän kautta, jossa tšetšeenit väijyttivät heidät. Pieri, lukuisat tämän upseerit ja 300-600 venäläistä sotilasta saivat surmansa, ja lisäksi tšetšeenit ottivat useita satoja sotavankeja. Tämän yhteenoton jälkeen Mansur johti tšetšeenijoukkojaan sissisodassa venäläisten linnoituksia vastaan vältellen kuitenkin suurempia avoimia yhteenottoja venäläisten kanssa. Mansur kuoli vuonna 1794 saavuttamatta lopullista voittoa venäläisistä, mutta tšetšeenien vastarinta jatkui hänen kuolemansa jälkeenkin. ==Lähteet== Luokka:Sotaherrat Luokka:Tšetšenialaiset henkilöt Luokka:Vapaustaistelijat Luokka:1700-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1794 kuolleet
Astrid Reponen-Juvas

Astrid Milda Reponen-Juvas (3. heinäkuuta 1905 Urjala – 12. maaliskuuta 1940 Helsinki) oli suomalaisen kansanperinteen ja suomen murteiden tallentaja ja tutkija. == Ura == Reponen-Juvas kokosi kansatieteellistä aineistoa muun muassa Ruotsin metsäsuomalaisten keskuudessa. Hän kokosi tutkijakollegoidensa kanssa erityisesti sanastoa Vermlannin ja Kaakkois-Norjan suomalaismetsistä vuosina 1930–1932. Hänen 1930-luvulla keräämänsä metsäsuomalaisiin liittynyt 130 esineen kokoelma (eniten puu- ja tuohiesineitä) on ollut esillä ensimmäistä kertaa Kansallismuseon Metsäsuomalaiset-näyttelyssä vuosina 2014–2015. Reponen-Juvaksen aviomies oli Uuden Suomen toimitussihteeri Martti Juvas (ent. Guseff, 1898–1977), ja heidän perheeseensä kuului kaksi lasta. Reponen-Juvas toteutti monia hankkeita yhdessä kälynsä Maija Juvaksen (ent. Aino Maija Guseff, myös Maiju Juvas, 1905–1955) kanssa.Vapauden taju . Teosesittely. Finna. Viitattu 11.3.2015. Akateeminen Karjala-Seura (AKS) oli lähellä Astrid Reponen-Juvaksen ja hänen miehensä elämänpiiriä, vaikka he eivät sen jäseniä olleetkaan. ==Itsemurha== Reponen-Juvas toimi talvisodan aikana ahkerasti Suomen puolustuksen hyväksi muun muassa rautasormuskampanjassa. Hän oli kuitenkin individualisti eikä kuulunut maanpuolustusjärjestöihin. Moskovan rauhan ehdot maaliskuussa 1940 olivat hänen mielestään katastrofi, koska niissä Karjala jouduttiin luovuttamaan Neuvostoliitolle. Sen vuoksi hän käveli kodistaan Helsingin Kalevankadulta Eduskuntatalolle ja ampui itsensä Eduskuntatalon eteisessä. Reponen-Juvas oli kuollessaan 35-vuotias. Suomen valtiojohto katsoi, että tapahtuma pitää salata, jotta Neuvostoliitto ei tulkitsisi sitä oireeksi laajemmasta poliittisesta liikehdinnästä. Reponen-Juvaksen itsemurhaa on toisinaan tulkittu Bobi Sivénin esimerkin innoittamaksi. Sivén teki vastaavankaltaisen itsemurhan Repolan menetyksen vuoksi Tarton rauhan jälkeen vuonna 1921. == Kirjallisuudessa == Astrid Reponen-Juvaksesta ja Maija Juvaksesta yhteisen elämäkerran on vuonna 2014 kirjoittanut Reponen-Juvaksen tytär Meri-Helga Mantere. ==Teokset== * * * == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * * Luokka:Suomalaiset etnologit Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Jari Lindholm

Jari Lindholm (31. joulukuuta 1960 Helsinki – 20. lokakuuta 2016 Helsinki)Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 30.10.2016. s. C 13 oli suomalainen toimittaja. Hän menehtyi yllättävään sairauskohtaukseen kotonaan 55-vuotiaana. Lindholm työskenteli huhtikuusta 2006 kuolemaansa saakka Suomen Kuvalehden toimittajana. Sitä ennen hän toimi vuoden 2004 alusta Seuran päätoimittajana ja vuosina 2000–2003 Helsingin Sanomien Nyt-liitteen esimiehenä. Hän työskenteli Helsingin Sanomissa myös ulkomaantoimittajana, sunnuntaitoimituksessa ja Kuukausiliitteessä sekä reportterina Aasiassa. Maaliskuussa 2015 Lindholm palkittiin Bonnierin Suurella journalistipalkinnolla 2014 kategoriassa vuoden juttu. Palkinto myönnettiin Punaisen Ristin kenttäsairaalan työstä Sierra Leonessa kertovasta reportaasista ”Sairaala” sekä sen jatkojutusta ”Minulla ei ole ebolaa – pelkkä ajatuskin on naurettava”. Lindholm toimi Julkisen sanan neuvoston jäsenenä ja varapuheenjohtajana. Lindholm oli koulutukseltaan filosofian maisteri. Vuonna 1990 WSOY julkaisi teoksen Kalašnikov Cocktail, Lindholmin matkakirjan kriisialueilta. == Tunnustukset == * Bonnierin vuoden juttu 2014, ”Sairaala”, ”Minulla ei ole ebolaa – pelkkä ajatuskin on naurettava”, Suomen Kuvalehti == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Jari Lindholmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Leon Spierer

Leon Spierer (s. 1928 Berliini) on argentiinalais-saksalainen viulisti, joka toimi 1963–1993 Berliinin filharmonikkojen ensimmäisenä konserttimestarina, siitä 26 vuotta Herbert von Karajanin kapellimestarikaudella. Sitä ennen hän toimi 1958–1963 samassa tehtävässä Tukholman kuninkaallisessa filharmonisessa orkesterissa.Leon Spierer, Stamps Profiles, Frost School of Music, University of Miami, viitattu 11.3.2015. Kahdeksaa kieltä sujuvasti puhuva Spierer syntyi 1928 Berliinissä venäläis-puolalaiseen musiikkisukuun. 1930-luvulla perhe lähti Saksasta ensin Luxemburgiin, jossa Leon-poika aloitti viuluopintonsa, ja sieltä Argentiinaan vuonna 1937. Argentiinassa Spierer opiskeli kroatialaissyntyisen Ljerko Spillerin johdolla. Viulun rinnalla Spierer opiskeli laskentaa ja rahoitusta ja suoritti tilintarkastajatutkinnon. Vuonna 1955 Leon Spierer sai British Councilin stipendin Lontooseen opiskelemaan Max Rostalin johdolla. Hänen toimi konserttimestarina ensin vuoden verran Nürnbergissä, sitten oopperaorkesterissa Bremenissä, kunnes sai paikan Tukholman kuninkaallisesta orkesterista 1958 ja Berliinin Filharmonikoista vuosiksi 1963–1993.Tabora, Manuel: Interview for Violinist.com with Leon Spierer, first concertmaster of Berliner Philharmoniker, 1963-93, Violinist.com 1.2.2011, viitattu 11.3.2015. Spierer opettaa yhä yhdysvaltalaisessa YOA Orchestra of the Americas -nuoriso-orkesterissa.Leon Spierer , YOA Orchestra of the Americas, viitattu 11.3.2015.Luks, Joel: A dad's hope: Legendary violinist and son unite for special Father's Day weekend at Texas Music Fest, Culture Map Houston 14.6.2014, viitattu 11.3.2015. Hän on pitänyt useana vuonna mestarikursseja Piitimen musiikkijuhlilla Ruotsin Lapissa. Vuonna 1969 Spierer sai Saksan musiikkikriitikkojen palkinnon monipuolisuudestaan orkesterimuusikkona. Leon Spiererin poika on Tukholmassa 1963 syntynyt kapellimestari Carlos Spierer. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset viulistit Luokka:Argentiinalaiset viulistit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Saksalaiset kapellimestarit Luokka:Konserttimestarit
Jesse Saarinen

Jesse Saarinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: *Jesse Saarinen, suomalainen jalkapalloilija *Jesse Saarinen, vuonna 1985 syntynyt suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä *Jesse Saarinen, vuonna 1977 syntynyt suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja
Liberecin lääni

Liberecin lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä. Sen pääkaupunki on Liberec. Läänin pinta-ala on 3 163 neliökilometriä, ja vuoden 2020 arvion mukaan siellä asui 443 690 asukasta. Lääni sijaitsee Tšekin pohjoisosassa. Sillä on 20 kilometriä rajaviivaa Saksan kanssa ja 130 kilometriä rajaa Puolan kanssa. Alueen taloutta hallitsee teollisuus. Siellä tuotetaan lasia, koruja, muovia ja monia muita autoteollisuuteen liittyviä tarvikkeita. Perinteinen tekstiiliteollisuus on sen sijaan hiipunut. == Katso myös == * Tšekin NUTS- aluejako == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Milanon metropolikaupunki

Milanon metropolikaupunki () on yksi Italian maakuntatason hallintoalueista. Se sijaitsee Lombardian alueella Italian pohjoisosissa. Milanon metropolikaupunki korvasi Milanon maakunnan () 1. tammikuuta 2015 alkaenLEGGE 7 aprile 2014, n. 56. Milanon metropolikaupungin pinta-ala on 1 576 km² ja asukasluku vähän yli 3,2 miljoonaa. Metropolikaupunki muodostuu 134 kunnasta, ja sen pääkaupunki on Milano. Metropolikaupungin suurimmat kaupungit ovat (31.12.2015): *Milano: 1 345 851 asukasta *Sesto San Giovanni: 81 608 asukasta *Cinisello Balsamo: 75 078 asukasta *Legnano: 60 262 asukasta *Rho: 50 434 asukasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto *
Hradec Královén lääni

Hradec Královén lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä. Sen pääkaupunki on Hradec Králové. Läänin pinta-ala on 4 758 neliökilometriä, ja vuoden 2020 arvion mukaan siellä asui 551 647 asukasta. == Katso myös == * Tšekin NUTS-aluejako == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Polina Gagarina

Polina Sergejevna Gagarina (; s. 27. maaliskuuta 1987 Moskova) on venäläinen laulaja. Hän edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 2015 kappaleella ”A Million Voices”. 25\. elokuuta 2007 hän meni naimisiin Pjotr Kislovin kanssa. Heillä on vuonna 2007 syntynyt Andrei-niminen poika. Gagarina erosi Kislovista 31. maaliskuuta 2010. 9\. syyskuuta 2014 hän meni naimisiin Dmitri Ishakovin kanssa. == Diskografia == === Studioalbumit === * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivu Luokka:Venäjän euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2015 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Venäläiset poplaulajat
Am Timan

Am Timan on Tšadissa sijaitsevan Salamatin alueen pääkaupunki. Viimeisimmässä väestönlaskennassa vuonna 2009 Am Timanissa oli runsaat 52 000 asukasta. Arabiaksi Am Timan tarkoittaa kaksosten lapsia. Alueen pääkaupunkina kaupungissa sijaitsee alueen toisen asteen oppilaitos sekä klinikka. Kaupungissa on pieni lentokenttä. Ranskan muukalaislegioona kehitti sitä vuonna 1971 auttaakseen taistelussa kapinallisia vastaan. Tuolloin kenttä oli kaupungin ainoa yhteys ulkomaailmaan. Kapinallisryhmä Union of Forces for Democracy and Development ilmoitti vallanneensa kaupungin vuonna 2006, mutta Tšadin hallitus kiisti väitteen. == Lähteet == Luokka:Tšadin kaupungit
Saint Lucian jalkapallomaajoukkue

Saint Lucian jalkapallomaajoukkue edustaa Saint Luciaa kansainvälisissä miesten arvokisoissa. Sitä hallinnoi Saint Lucian jalkapalloliitto. Joukkue ei ole koskaan selvinnyt MM-kisoihin, mutta on sijoittunut Karibian maiden välisessä Caribbean Cup-turnauksessa parhaimmillaan kolmanneksi vuonna 1991. ==Menestys arvokisoissa== ===Maailmanmestaruuskilpailut=== * 1930–1990: Ei osallistunut * 1994–2014: Ei selviytynyt karsinnoista ===CONCACAF Gold Cup=== * 1991–2007: Ei selviytynyt karsinnoista * 2009: Ei osallistunut * 2011–2013: Ei selviytynyt karsinnoista == Lähteet == Luokka:Jalkapallomaajoukkueet Luokka:Saint Lucian urheilu
Kirjasota

Kirjasota on nimitys kirjallista teosta vastaan ja sen puolesta julkisuudessa käytävästä voimakkaasta polemiikista. Suomessa ”kirjasodan” aiheuttaneita teoksia ovat olleet ainakin Olavi Paavolaisen Synkkä yksinpuhelu (1946), Väinö Linnan Tuntematon sotilas (1954), Paavo Rintalan Sissiluutnantti (1963) ja Hannu Salaman Juhannustanssit (1964). Kirjasotaan liittyy usein hallinnollisia toimia kyseisen kirjan kirjoittajaa, kustantajaa tai molempia vastaan,Factum, osa 3, s. 371 esim. Salama tuomittiin teoksensa johdosta jumalanpilkasta, tosin presidentti Urho Kekkonen armahti Salaman.http://www.uskonnonvapaus.fi/artikkelit/uskontorikokset.html Erityisen paljon kirjasotia Suomessa esiintyi 1960-luvulla.https://koppa.jyu.fi/avoimet/taiku/kirjallisuuden_aikajana/1900-luvun- suomalainen-kirjallisuus/1960-luku/1960-luku-kirjasotien-vuosikymmen == Lähteet == Luokka:Kirjallisuuden käsitteet
Altistushoito

Altistushoito (myös karaisuhoito) on yksi oppimisterapiaan kuuluvista toimintatavoista. Siinä hoidettavaa henkilöä autetaan kohtaamaan asioita tai tilanteita, jotka ovat herättäneet hänessä voimakkaita reaktioitaFactum, osa 1, s. 87 kuten voimakasta pelkoa.http://www.terve.fi/sosiaalisten-tilanteiden- pelko/d-sykloseriini-lisaa-altistushoidon-tehoaa-sosiaalisten-tilanteiden Altistushoitoa voidaan tehostaa lääkkein.http://www.helsinki.fi/ajankohtaista/uutisarkisto/1-2012/10-15-48-34 Altistushoitoa on kehitetty eläinkokeidenkin avulla. == Katso myös == *Siedätyshoito == Lähteet == Luokka:Lääketieteelliset hoidot
Clash of the Titans

Clash of the Titans voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Jumalten taistelu (Clash of the Titans), fantasiaseikkailuelokuva vuodelta 1981 * Titaanien taistelu (Clash of the Titans), fantasiaseikkailuelokuva vuodelta 2010 * Clash of the Titans, useiden yhdysvaltalaisten metalliyhtyeiden yhteinen maailmankiertue vuosina 1990–1991.
Kuutamo metsässä

Kuutamo metsässä (Heikki Sarmannon musiikkia suomalaisiin runoihin) on Maija Hapuojan albumi vuodelta 1983. Levyllä kuullaan Heikki Sarmannon sävellyksiä tunnettujen suomalaisten runoilijoiden runoihin. Albumi on julkaistu vinyylilevynä vuonna 1983. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Heikki Sarmanto. === A-puoli === # # # # # # === B-puoli === # * # # # # # == Kokoonpano == * Maija Hapuoja - laulu * Heikki Sarmanto - piano, orkesterin johto * Juhani Aaltonen - huilut, alttosaksofoni * Aale Lindgren - oboe, oboe d'amore * Pekka Sarmanto - kontrabasso * Matti Koskiala - lyömäsoittimet * Jorma Ylönen - jouset * Juhani Tiainen - jouset * Mauri Pietikäinen - jouset * Pekka Laakkonen - jouset * Kari Lindstedt - jouset === Tuotanto === * Per Wallenius - äänitys * Harri Sutinen - äänitys (MTV-studiot) ja miksaus * Heikki Sarmanto - miksaus, tuottaja (Bluebird Records) * Erik Uddström - kuvat ja kansi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Albumi Fono.fi:in tietokannassa Luokka:Vuoden 1983 albumit Luokka:Maija Hapuojan albumit Luokka:Heikki Sarmannon albumit
Vesikalvottomat

Anamnia tarkoittaa selkärankaisia, joilla ei ole sikiön amnion- eli vesikalvoa. Niitä ovat ympyräsuiset, kalat ja sammakkoeläimet.Otavan iso tietosanakirja, osa 1, palsta 482 == Lähteet == Luokka:Eläintiede
KDM Flyvefisken (P550)

KDM Flyvefisken (runkonumero P550) oli Tanskan laivaston Flyvefisken-luokan vartiolaiva. == Valmistus == Alus tilattiin Aalborgin telakalta, missä köli laskettiin 15. elokuuta 1985. Alus laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1986 ja valmistui 19. joulukuuta 1989.navalhistory.dk == Palvelus == Alus poistettiin palveluksesta 30. toukokuuta 2008 ja se luovutettiin Liettuan laivastolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Žemaitis. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Flyvefisken-luokan partioalukset
Australian Antarktiksen alue

Australian Antarktiksen alue on Etelämantereen osa, jota Australia vaatii itselleen. Se on suurin yhden valtion itselleen vaatima osa Antarktiksesta. Se koostuu kahdesta osasta, jotka kohtaavat toisensa kulmittain etelänavalla kuten valtioiden vaatimat alueet Antarktiksesta yleensäkin. Suuremman osan itäraja on 142°2' E ja länsiraja 44°38' E, ja pienemmän osan itäraja on 160° E ja länsiraja 136°11' E. Näiden kahden osan välissä on Ranskan itselleen vaatima alue. Australia esitti Etelämannerta koskevan aluevaatimuksensa ensi kerran vuonna 1930.Nuorten maailma (1990), s. 240 Noin 40 % Etelämantereesta onkin Australian hallussa.http://yle.fi/uutiset/australia_kaavailee_lentoja_etelamantereelle/5107171 Australian hallituksen päämies ilmoitti, että jos Australia saa vaatimansa osan Etelämantereesta itselleen, siitä tehdään luonnonpuisto.Nuorten maailma (1990), s. == Lähteet == Luokka:Etelämantereen aluevaatimukset Luokka:Australian osavaltiot ja territoriot
KDM Hajen (P551)

KDM Hajen (runkonumero P551) oli Tanskan laivaston Flyvefisken-luokan vartiolaiva. == Valmistus == Alus tilattiin Aalborgin telakalta, missä köli laskettiin helmikuussa 1988. Alus laskettiin vesille 6. elokuuta ja valmistui 19. heinäkuuta 1990.navalhistory.dk == Palvelus == Alus poistettiin palveluksesta 23. tammikuuta 2009 ja se luovutettiin Liettuan laivastolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Žukas. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Flyvefisken-luokan partioalukset
Jarmo Heikkinen (täsmennyssivu)

Jarmo Heikkinen-nimisiä henkilöitä: *Jarmo Heikkinen, selostaja, näyttelijä *Jarmo Heikkinen, muusikko *Jarmo Heikkinen, pesäpalloilija.
KDM Lommen (P559)

KDM Lommen (runkonumero P559) oli Tanskan laivaston Flyvefisken-luokan vartiolaiva. == Valmistus == Alus tilattiin Aalborgin telakalta. Alus laskettiin vesille 1993 ja se valmistui 21. tammikuuta 1994.navalhistory.dk == Palvelus == Alus poistettiin palveluksesta 29. tammikuuta 2010 ja se luovutettiin Liettuan laivastolle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Aukstaitis. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Flyvefisken-luokan partioalukset
Pietari Suuren testamentti

Pietari Suuren testamentti on Ranskassa vuonna 1836 julkaistu asiakirjaväärennös, jonka väitettiin olevan Venäjän tsaari Pietari Suuren poliittinen testamentti. Sen tarkoituksena oli lietsoa Venäjän-pelkoa Länsi- Euroopassa. ”Pietari Suuren testamentti” pyrkii osoittamaan, että Venäjän politiikka tähtäsi perimmältään läntisen Euroopan valloittamiseen tai alistamiseen. Sen on tarkoitus kuvata Pietari Suuren poliittisen ohjelman oletettua toteutumatonta osaa, jonka pohjana oli kyltymätön laajentumispyrkimys.Juhani Sarsila: Historian väärennöksiä ja väärentämisen historiaa, s. 62–63. Otava 1988 ISBN 951-1-09981-7 Testamentissa kerrotaan Venäjän tavoitteiksi sotaisa laajentuminen, Euroopan hallitseminen ja levittäytyminen Lähi-itään. Se sisältää neljäntoista kohdan luettelon ohjeista Venäjän tuleville vallanpitäjille. Ohjeissa kehotetaan muun muassa ylläpitämään jatkuvaa sotatilaa, kehittämään Venäjän merivaltaa ja sekaantumaan Euroopan maiden asioihin sekä aiheuttamaan hajaannusta niiden välille ja sisälle. Tavoitteeksi on asetettu myös Persian valtakunnan kukistaminen ja eteneminen kohti Intiaa.The Will of Peter the Great Antipas.org. Viitattu 12.3.2015. Vuonna 1725 kuollut Pietari Suuri ei todellisuudessa jättänyt jälkeensä mitään testamenttia. Valetestamentti julkaistiin Ranskassa vuonna 1836, mutta sen pohjana oli De la politique et des progrès de la puissance russe (”Venäjän politiikasta ja sen mahdin kasvusta”) -niminen kirja, joka oli ilmestynyt Pariisissa vuonna 1812, sopivasti juuri ennen Napoleonin Venäjän-sotaretkeä. Nykytiedon mukaan ”Pietari suuren testamentti” on 1700-luvulla useassa vaiheessa ja useassa eri maassa syntynyt väärennös. Varsinkin Venäjän uhkaamissa Itä-Euroopan maissa monet halusivat paljastaa Pietari Suuren ja hänen seuraajiensa oletetut salaiset aikeet. Valetestamentin ensimmäinen versio laadittiin ilmeisesti 1700-luvun alkupuolen Unkarissa, toinen versio hieman myöhemmin Ukrainassa, ja lopullista versiota olivat tekemässä Ranskaan siirtyneet puolalaiset emigrantit. Puolalainen kenraali Michał Sokolnicki luovutti vuonna 1794 Ranskan direktoriohallitukselle muistion, joka sisälsi käytännössä saman tekstin kuin vuonna 1812 julkaistu kirjanen. Jälkimmäisen julkaisi ilmeisesti Napoleonin hallinnon propagandisti Charles-Louis Lesur.Orest Subtelny: ”Peter I’s Testament”: A Reassesment Slavic Rewiev 4/1974, JSTOR.org. Viitattu 12.3.2015. Testamentti osoitettiin väärennökseksi jo 1800-luvun lopussa, mutta siihen vedottiin ajoittain vielä 1900-luvullakin, kun Euroopassa haluttiin nostattaa Venäjän-vastaista mielialaa. ==Lähteet== Luokka:Kirjalliset väärennökset Luokka:Venäjän ulkopolitiikka Luokka:Testamentit Luokka:1836
Pajalammi

Pajalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järven ranta on Saaren kansanpuiston länsipuolen rajana. == Maantiede == Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järveen ei laske tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojaa. Se saa vetensä pääaisassa pohjavedestä. Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin Kaukolannummen alueen kangasmaastoa. Lammen itäpuolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. Itäranta onkin Saaren kansanpuiston raja. Rannoille on rakennettu neljä asuntoa, joille johtaa tiet Kaukolan kylältä. == Historia == Pajalammin ääriviivat on piirretty Lars Schroderuksen pitäjänkarttaan vuodelta 1649 samanlaisena kuin ne ovat nykyäänkin. Kaukolan kylän pohjoiset pellot ylettyvät aivan lammen rannalle saakka ja kylän talot sijaitsevat peltojen väisellä mäellä. Lampi on kartassa nimetön. Lars Forssellin kartassa vuodelta 1692 kylä on piirretty lammen viereen, mutta lammen nimestä ei saa selvää. Myöhemmässä Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856 lammen nimenä on ilmeisesti "Kylälampi", mutta myöhemmässä Senaatin kartastossa vuodelta 1884 sen nimi on jo nykyinen "Pajalampi". == Luonnonhistoria == Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa. Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan. Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven–Kuivajärven alue Luokka:Tammelan järvet Luokka:Suomen supat
Reivilammi

Reivilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lammen ranta on Saaren kansanpuiston eteläpuolen rajana. == Maantiede == Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lampi kuuluu samaan painaumaan Pitkälammin ja Rajalammin kanssa, mutta näiden välillä ei ole ojia. Lammesta ei myöskään lähde laskuojaa. Se saa vetensä pääasiassa pohjavedestä. Sen rantaviiva on 640 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin Kaukolannummen kangasmaastoa, mutta alavat maastonosat ovat soistuneita. Lammen pohjoispuolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. Pohjoisranta onkin Saaren kansanpuiston rajana. Länsirannan läheisyydessä olevalle mäelle on rakennettu yksi loma-asunto, jonne johtaa tie Kaukolan kylältä. == Historia == Lammen nimi on kirjoitettu vanhoihin karttoihin "Reivilampi" tai "Revilampi". Lampi oli aikoinaan asumaton. == Luonnonhistoria == Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, jotka ovat osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa. Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaisen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan. Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven–Kuivajärven alue Luokka:Tammelan järvet Luokka:Suomen supat
Flubendatsoli

Flubendatsoli (C16H12FN3O3) on bentsimidatsolin karbamaattijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään sekä ihmis- että erityisesti eläinlääketieteessä loismatojen häätämiseen. Flubendatsoli on mebendatsolin (C16H13N3O3) fluorattu johdannainen. == Ominaisuudet, käyttö ja haittavaikutukset == Flubendatsoli vaikuttaa muun muassa sukkulamatoihin kuten piiskamatoihin ja sydänmatoihin sekä heisimatoihin. Flubendatsolia käytetään muun muassa koirien ja kissojen madotuksiin, sikojen loismatojen häätöön ja Euroopassa myös ihmisillä. Tyypillisimmät ihmisille flubendatsolin aiheuttamat haittavaikutukset ovat huonovointisuus, vatsakivut ja uneliaisuus. Yhdiste ei ole eläimille yhtä maksatoksista kuin mebendatsoli. Lääkeaineen toi markkinoille Janssen Pharmaceutica vuonna 1971.Achim Harder: Anthelmintics, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2009. Viitattu 12.3.2015 == Synteesi == Flubendatsolin synteesin ensimmäisessä vaiheessa 4-kloori-3-nitrobentsoehappo tai 4-kloori-3-nitrobentsoyylikloridi reagoi Friedel–Crafts-asyloinnille fluoribentseenin kanssa. Tämän jälkeen yhdisteen klooriatomi korvautuu aminoryhmällä reaktiolla ammoniakin kanssa ja nitroryhmä pelkistetään aminoryhmäksi. Näin muodostunut diamiini reagoi syanamidin kanssa muodostaen bentsimidatsolirakenteen ja viimeisessä vaiheessa muodostetaan karbamaattifunktionaalisuus reaktiolla metyylikloroformaatin kanssa. == Lähteet == Luokka:Eläinlääkkeet Luokka:Loistautien lääkkeet
Rajalammi (Tammelan Kaukola)

Rajalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummella sijaitseva pieni lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. == Maantiede == Soikion muotoisen lammen halkaisija on 100 metriä. Sen rannat ovat Kaukolannummen kuivaa kangasmetsää. Lampeen ei johda tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojaa. Se saa vetensä pääaisassa pohjavedestä. Lampi on rakentamaton eikä sille johda teitä. Se sijaitsee samassa painaumassa kuin Reivilammi ja Pitkälammi. == Luonnonhistoria == Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa. Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan. Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven–Kuivajärven alue Luokka:Tammelan järvet Luokka:Suomen supat
Raskas teollisuus

Raskas teollisuus on tuotantotoiminnan laji, joka jalostaa kookasta irtolastitavaraa tai bulkkitavaraa muiden teollisuusalojen käyttöön. Se vaatii huomattavan paljon tilaa ja raskasta kalustoa tuottaakseen tavaransa. Esimerkkeinä toimialasta ovat rauta- ja terästeollisuus, laivanrakennus, alumiinin sulattaminen, raskaiden koneiden valmistus, hiiliteollisuus ja kemianteollisuus. Raskas teollisuus sijaitsee usein lähellä niiden raaka- ainetoimittaja. == Lähteet == Luokka:Teollisuus
KDM Sjælland (1858)

KDM Sjaelland oli Tanskan laivaston vuonna 1858 vesillelaskettu Niels Juel -luokan höyryfregatti. == Valmistus == Alus tilattiin Kööpenhaminan laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 25. lokakuuta 1853. Alus laskettiin vesille 9. heinäkuuta 1858 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1860.navalhistory.dk == Palvelus == Vuonna 1864 aluksen aseistukseksi vaihdettiin 30 kappaletta 30 naulan 50 cnt tykkiä, kahdeksan 18 naulan ja neljä 12 naulan rihlattua tykkiä. Uransa lopulla aluksen aseistuksena oli kaksi kahdeksan tuuman 144 cnt -tykkiä ja 24 kappaletta kuuden tuuman 50 cnt -tykkiä. Alus poistettiin palveluksesta 7. joulukuuta 1885. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Niels Juel -luokan fregatit
James Allison

James Allison (s. 22. helmikuuta 1968 Louth, Lincolnshire) on brittiläinen insinööri. Hän toimii Formula 1 -talli Mercedeksen teknisenä johtajana. == Ura Formula 1 -sarjassa == Allison valmistui Cambridgen yliopistosta vuonna 1989 ja seuraavana vuonna hän sai ensimmäisen F1-pestinsä Benetton Formulan suunnittelijanahttp://formula1.ferrari.com/en/team/james-allison/. Vuonna 1992 hän siirtyi Larrousselle palaten kahden vuoden päästä takaisin Benettonille, jossa hän toimi vuoteen 1999 asti. Vuonna 1999 Allison siirtyi ensimmäisen kerran Scuderia Ferrarin leipiin. Hän toimi tallilla kuusi vuotta, kunnes vuonna 2005 hän palasi takaisin Renault F1:ksi nimensä muuttaneelle Benettonille, jossa hän toimi teknisen johtajan sijaisena vuoteen 2009, jolloin hänestä tuli Renaultin tekninen johtaja. Talli muutti nimensä Lotus Renault GP:ksi vuonna 2011. Toukokuussa 2013 Allison irtisanoutui Lotukselta ja saman vuoden heinäkuussa hän palasi Ferrarille, nyt tekniseksi johtajaksi, jossa roolissa hän toimi heinäkuuhun 2016 saakka. 16\. helmikuuta 2017 Allison vahvistettiin Mercedeksen tekniseksi johtajaksi, jossa työssä hän aloitti 1. maaliskuuta. Huhtikuussa 2021 uutisoitiin, että hän jättää teknisen johtajan tehtävät Mike Elliottille ja siirtyy pääjohtajaksi tekniselle toimisto- osastolle, jossa keskittyy kaudesta lähtien sarjaan tuleviin sääntömuutoksiin. Allison oli naimisissa Rebecca Allisonin kanssa, kunnes tämä kuoli alkuvuodesta 2016. Heillä on kolme lasta. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset insinöörit Luokka:Formula 1 -tallien työntekijät Luokka:Ferrarin henkilöstö Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Linja 4 (Soulin metro)

Seoul Subway Line 4 on linja Soulin metrossa, Etelä-Koreassa. Se kulkee Soulin läpi lounaasta koilliseen. Luokka:Soulin metro
Radek Juška

Radek Juška (s. 8. maaliskuuta 1993 Starovičky) on tšekkiläinen pituushyppääjä. Juška osallistui Barcelonan alle 20-vuotiaiden MM-kisoihin 2012 karsiutuen loppukilpailusta. Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 hän saavutti hopeaa sisäratojen ennätyksellään 810 cm. Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa Juška oli toinen. Pekingin MM-kisoissa 2015 hän oli 11:s. Juška sijoittui 2016 Portlandin MM-hallikilpailuissa kymmenenneksi ja Amsterdamin EM-kilpailuissa neljänneksi, mutta karsiutui loppukilpailusta Rio de Janeiron olympialaisissa. Hän sijoittui Lontoon MM-kilpailuissa 2017 kymmenenneksi ja voitti samana vuonna kultaa Taipein universiadeissa tuloksella 802. Karsinnassa hän hyppäsi ennätyksensä 831. Juška sijoittui seitsemänneksi Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018. Saman vuoden Berliinin EM-kilpailuissa hän oli kahdestoista. Glasgow'n sisäratojen EM- kilpailuissa 2019 hän sijoittui seitsemänneksi. Vuonna 2022 hän karsiutui loppukilpailusta Eugenen MM-kilpailuissa ja oli yhdeksäs Münchenin EM- kilpailuissa. Seuraavana vuonna hän sijoittui viidenneksi Istanbulin EM- hallikilpailuissa ja seitsemänneksi Budapestin MM-kilpailuissa. Kolmiloikkaa Juška on hypännyt parhaimmillaan 15,77 metriä vuonna 2021. == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset pituushyppääjät Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alapitkän koulu

Alapitkän koulu on alakoulu Lapinlahden Alapitkän taajamassa. Koulu on Viitostien varrella. Koulussa on viisi opettajaa, ja koulun rehtori on Jaana Suli. Koulu oli remontissa vuosina 2010-2011, ja vuonna 2011 valmistui koulun laajennusosa. Oppilaiden vanhempien keskuudessa toimii vanhempainyhdistys.http://www.kauppalehti.fi/yritykset/yritys/alapitkan+koulun+vanhempainyhdistys+ry/15336092 Tilastokeskuksen mukaan koulua kävi vuonna 2016 yhteensä 102 oppilasta. == Lähteet == Luokka:Lapinlahden peruskoulut
Särkyneiden sydänten kulmilla

Särkyneiden sydänten kulmilla on Järjestyshäiriö-yhtyeen single heidän viidenneltä albumiltaan Yöjuttu. Kappaleen on säveltänyt Juho Markkanen ja sanoittanut Mikko Manninenhttp://yle.fi/aihe/tapahtuma/2015/01/05/jarjestyshairio. Se on albumin ensimmäinen single. Särkyneiden sydänten kulmilla osallistui vuoden 2015 Uuden Musiikin Kilpailuun. Kappale selviytyi kilpailun finaaliin, jonka voittaja tulisi edustamaan Suomea vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä. Kappale oli suurimpia ennakkosuosikkeja, mutta lopulta Euroviisuihin pääsi Pertti Kurikan Nimipäivät. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pop rock -kappaleet Luokka:Vuoden 2015 kappaleet
Felix Herngren

Felix Tobias Herngren (s. 4. helmikuuta 1967 Tukholma) on ruotsalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja koomikko. Herngrenin isoveli Måns Herngren on myös näyttelijä ja ohjaaja. Felix Herngren on 189 senttimetriä pitkä. Vuonna 1990 uransa aloittanut Herngren on ohjannut satoja mainoksia, joista hän on voittanut myös palkintoja. Koomikkona Herngrenin tunnettuja hahmoja ovat muun muassa kulttuurihenkilö Dan Bäckman sekä erikoisen puhetavan omaava poliisihttp://www.hs.fi/kulttuuri/a1387688113016. Herngren on ohjannut myös monia komediaelokuvia, muun muassa elokuvan Satavuotias joka karkasi ikkunasta ja katosi (2013). Hän toimi myös tuon elokuvan käsikirjoittajana. Tunnetuin Herngren on kuitenkin sarjasta Solsidan, jossa hän näyttelee yhtä päähahmoista, Alex Löfströmiä. Hän on myös yksi ohjelman ohjaajista ja käsikirjoittajista. Herngrenin tytär Iris näyttelee sarjassa Alexin tytärtä Wilmaa. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Ruotsalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Ruotsalaiset koomikot Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tuomas Rajajärvi

Tuomas Rajajärvi (s. 1949 KotkaRajajärven haastattelu: Kaupunkisuunnittelun konkari ) on suomalainen arkkitehti, joka oli pitkäaikainen Helsingin kaupungin kaupunkisuunnitteluviraston päällikkö. Rajajärvi opiskeli Berliinin teknillisessä yliopistossa. Hän on Suomen Arkkitehtiliiton jäsen. Kaupunkisuunnitteluviraston päälliköksi Rajajärvi valittiin alkuvuonna 2000. Helsingin kaupunginvaltuustossa suurimmat valtuustoryhmät kannattivat hänen valintaansa yksimielisesti.https://www.hs.fi/pkseutu/art-2000003866667.htmlhttps://www.hs.fi/pkseutu/art-2000003873197.html Rajajärvi kannatti City-Centerin (Makkaratalon) saneerausta.http://annualreport2011.sponda.fi/fi/kaupunkien- kehittaminen/kaupunkien-elavoittaminen/case-citycenter Vuonna 2012 hän uskoi, että Helsingin rakentamisen painopiste sijaitsee idässä ja pääkaupunki saa tasapainoa Östersundomin suunnalta.http://yle.fi/uutiset/helsingin_kaupunkisuunnittelun_kehakettu_tahyaa_itaan/6429886 Hän ajoi Katajanokan rannan hotellihanketta voimakkaastihttp://www.uusisuomi.fi/kotimaa/74155-kiistelty-hotellihanke- suursijoittaja-vie-helsinki- vikiseehttp://suomenkuvalehti.fi/jutut/kotimaa/talous/etelasataman- hotellihanke-kelpaako-tama-kolossi-empirearkkitehtuurin-keskelle/. Rajajärvi on asunut Suomen lisäksi Berliinissä.https://www.hs.fi/pkseutu/art-2000002596814.html ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Rajajärven haastattelu: Kaupunkisuunnittelun konkari (PDF) Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marco Sportiello

Marco Sportiello (s. 10. toukokuuta 1992 Desio) on italialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Serie A:n AC Milania. Sportiello on oikeajalkainenhttp://www.transfermarkt.co.uk/marco- sportiello/profil/spieler/199976#subnavi. == Seurajoukkueura == === Uran alkuvaiheet === Sportiellon kasvattajaseura on Atalanta BC, josta hän siirtyi alasarjaseura Seregnoon heinäkuussa 2010. Puolet Sportiellon pelaajaoikeuksista pysyi yhä Atalantalla. Kauden 2010–2011 aikana hän pelasi 28 ottelua. Kauden 2011–2012 Sportiello pelasi niin ikään alasarjoissa, nyt Poggibonsin riveissä. Edelleen puolet hänen pelaajaoikeuksistaan kuului Atalantalle. Kauden aikana Sportiello pelasi Poggibonsin riveissä 34 ottelussa. === Atalanta === Kesäkuussa 2012 Sportiello palasi Atalantaan. Hän siirtyi kuitenkin vielä saman vuoden heinäkuussa lainalle Serie B:n Carpi FC:hen, jossa hän pelasi kauden aikana 30 ottelua. Kauden 2012–2013 jälkeen Sportiello palasi Carpista Atalantan joukkueeseen. Hänen debyyttinsä Serie A:ssa tapahtui tammikuussa 2014 Calcio Cataniaa vastaanhttp://www.transfermarkt.co.uk/marco- sportiello/leistungsdatenverein/spieler/199976. Hän pelasi kauden 2013–2014 aikana kolmessa ottelussa. Kaudella 2014–2015 Sportiello otti Atalantan ykkösmaalivahdin roolin mutta menetti sen kaudella 2016–2017 Etrit Berishalle. Tammikuusta 2017 kesään 2018 Sportiello oli lainalla Fiorentinassa ja kauden 2018–2019 Frosinonessa. Sportiello pelasi Atalantassa kaikkiaan 125 Serie A -ottelua, ja päästi niissä 167 maalia sekä piti vastustajan maaleitta 30 ottelussa. Mestarien liigassa hän pelasi seitsemän ottelua. === Milan === Sportiello siirtyi AC Milaniin ilmaissiirrolla kesällä 2023. == Lähteet == Luokka:Italialaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keiju & Menninkäinen

Keiju & Menninkäinen on Eliel Arkin käsikirjoittama ja piirtämä jatkuvajuoninen suomalainen strippisarjakuva, joka kertoo metsänväestä. Sarjakuva aloitti Ilta-Sanomissa kuukauden kotimaisena maaliskuussa 2015.<ref name="Ilta-Sanomat_s35> == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Keijun ja menninkäisen kotisivut . * ESS.fi: Lahtelainen sarjakuva alkoi iltasadusta ja voi hyvin päätyä elokuvaksi. Etelä-Suomen Sanomat 5.1.2015 Luokka:Suomalaiset sarjakuvat Luokka:Strippisarjakuva
Helikoniakasvit

Helikoniakasvit (Heliconiaceae) on koppisiemenisten Zingiberales-lahkoon kuuluva heimo, jossa on vain helikonioiden (Heliconia) suku.Stevens 2001–, viitattu 12.3.2015. == Tuntomerkit == Helikoniat ovat kookkaita ja juurakollisia ruohoja. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä. Pitkäperäisessä kukinnossa on kookkaat ja värikkäät suojuslehdet, joiden hangoissa kukkaryhmät sijaitsevat. Kukat ovat vinosti vastakohtaisia, ja niissä on viisi terälehtimäistä, enemmän tai vähemmän yhteen kasvanutta kehälehteä. Heteitä on viisi ja ne kiinnittyvät tyvestään kehään, lisäksi on yksi enemmän tai vähemmän huppumainen joutohede. Sikiäimen pohjaistukassa on kolme siemenaihetta. Hedelmä on mehevä, lohkohedelmä tai luumarja, ja sijaitsee tukevan ja pidentyneen perän päässä. Luumarjassa on kussakin lokerossa yksi kova kivi. == Levinneisyys == Helikoniat ovat kotoisin enimmäkseen trooppisesta Amerikasta. Muutama laji kasvaa Sulawesin saarelta Tyynenmeren saarille ulottuvalla alueella. == Luokittelu == Helikonialajeja on 100–200 luokittelijasta riippuen. Suomeksi nimetyt lajit ovat laikkuhelikonia (Heliconia bihai) ja kirjohelikonia (Heliconia psittacorum).Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Heliconia Viitattu 14.3.2021. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/heliconiaceaemap.gif * Lajiluettelo: http://www.theplantlist.org/tpl1.1/search?q=Heliconia Luokka:Zingiberales Luokka:Kasviheimot
Luettelo pinta-alaltaan maailman suurimmista kaupungeista

Luettelo pinta-alaltaan maailman suurimmista kaupungeista käsittää kooltaan suurimmat kaupungit. Nimi Maa Pinta-ala (km²) Hulunbuir Jiuquan Altamira Kalgoorlie-Boulder Chongqing Corumbá Wood Buffalo Leh Mount Isa Porto Velho La Tuque ==Lähteet== *Biggest Cities In The World Lifestyle Lounge *Top 10 Largest Cities in the World Pinta-ala
Kolibrikukkakasvit

Kolibrikukkakasvit (Strelitziaceae) on yksisirkkaisten koppisiemenisten Zingiberales-lahkoon kuuluva heimo, jonka tunnetuimmat suvut ovat kolibrikukat (Strelitzia) ja matkustajainpuut (Ravenala). == Tuntomerkit == Kolibrikukkakasvit ovat tavallisesti kookkaita ruohoja, joskus puumaisia. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä ja ovat pitkäruotisia; ruodeissa on useita ilmakanavia. Kukintohaarat sijaitsevat kahdessa rivissä, ja kukinnossa on kovat, venemäiset ja vihreät suojuslehdet. Kukassa sisemmän kehäkiehkuran kaksi lehteä on enemmän tai vähemmän yhteenkasvaneita ja kookkaita. Heteistä yksi on toimimaton joutohede. Hedelmä on puutunut kota. Siemenissä on kirkasväriset ja rimpsumaiset siemenvaipat.Stevens 2001–, viittaus 12.3.2015. == Levinneisyys == Kolibrikukkakasvit ovat kotoisin trooppisesta Etelä- Amerikasta, eteläisen Afrikan itäosasta ja Madagaskarilta. == Luokittelu == Heimossa on kolme sukua ja seitsemän lajia. === Suvut === Suvut ovat:List of genera in family Strelitziaceae.Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Strelitziaceae * Phenakospermum, laji Phenakospermum guyannense * Ravenala – matkustajainpuut * Strelitzia – kolibrikukat == Kuvia == Ravenala madagascariensis (Novoa 1).jpg|Phenakospermum guyannense Arbol del viajero.jpg|Matkustajainpuita (Ravenala madagaskariensis) == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === * Luokka:Kasviheimot
Papinlammi (Tammela)

Papinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummen alueella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. == Maantiede == Soikion muotoisen lammen halkaisija on 50 metriä. Lampeen ei laske tulo-ojia eikä sillä ole jaksuojaa. Lampi saa vetensä harjualueen pohjavedestä suotumalla tai lähteistä. Lammen ranta on pääosin Kaukolannummen harjumaaston kuivaa kangasmetsää. Rantojen lähialueet ovat kuitenkin soistuneet. Rannoille ei ole rakennettu asuntoja, mutta rantaan tulee metsäautotie Kaukolan kylästä. == Luonnonhistoria == Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa. Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan. Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven–Kuivajärven alue Luokka:Tammelan järvet Luokka:Suomen supat
The Tallest Man on Earth

The Tallest Man on Earth, oikealta nimeltään Kristian Matsson (s. 30. huhtikuuta 1983 Leksand, Ruotsi), on ruotsalainen folk-trubaduuri, joka säestää itseään kitaralla. Matssonia on usein verrattu Bob Dylaniin musiikkityylinsä ja lauluäänensä perusteella. Matsson esiintyy yksin kitaransa kanssa ja liikkuu lavalla poikkeuksellisen paljon. ==Elämä ja ura== Matsson aloitti uransa Montezumas-yhtyeessä. Hänen ensimmäinen soolo-LP-levynsä Shallow Grave ilmestyi 2008, minkä jälkeen hän esiintyi Bon Iverin ja John Vanderslicen kiertueilla lämmittelijänä sekä omissakin konserteissaan.Artist Biography, Margaret Reges, AllMusic Matsson on naimisissa ruotsalaisen Amanda Hollingby Mattssonin kanssa, joka esiintyy taiteilijanimellä Idiot Wind. ==Levytykset== ===LP-levyt=== * Shallow Grave (2008) * The Wild Hunt (2010) * There's No Leaving Now (2012) * Dark Bird Is Home (2015) * I Love You. It's a Fever Dream. (2019) * Too Late for Edelweiss (2022) * Henry St. (2023) ===EP:t=== * The Tallest Man on Earth (2006) * Sometimes the Blues Is Just a Passing Bird (2010) * A Collaborative EP (yMusicin kanssa 2017) * When the Bird Sees the Solid Ground (2018) ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset laulaja- lauluntekijät Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Iso Räkkälammi

Iso Räkkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolanharjun vieressä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. == Maantiede == Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja sen pituus on 210 metriä ja leveys 170 metriä. Lampeen ei laske tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojia. SE saa vetensä Kaukolannummen harjujen pohjavedestä tai lähteistä. Sen rantaviiva on 550 metriä pitkä ja ranta on pääosin kangasmetsää, joka on länsipuolelta sistunutta. Viereinen Vähä Räkkälammi on 30 senttimetriä ylempänä, mutta järviä ei yhdistä oja. Ne sijaitsevat saman supan pohjalla, mutta ei ole varmaa tietoa, ovatko ne soistumisen vuoksi toisistaan erilleen kuroutuneita lampia. Seututie 2823 sivuaa lampea harjun päällä. Lammen rannat ovat rakentamattomia, vaikka sinne johtaa kaksi metsätietä eri suunnilta. == Historia == Senaatin kartastossa vuodelta 1884 lammen nimi on kirjoitettu "Rääkkälampi". Samassa kartastossa Saaren kartanoon vievä tie kulkee samaa uraa kuin nykyinenkin seututie 2823. == Luonnonhistoria == Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa. Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan. Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi. == Lähteet == * http://kulttuuriymparisto.nba.fi/netsovellus/rekisteriportaali/mjreki/read/asp/r_kohde_det1.aspx?KOHDE_ID=1000021900 === Viitteet === Luokka:Pyhäjärven–Kuivajärven alue Luokka:Tammelan järvet Luokka:Suomen supat