EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Shimonosekin rauha

Shimonosekin rauhansopimus (), Kiinassa nimellä Maguanin sopimus (), 17. huhtikuuta 1895 lopetti Kiinan ja Japanin välisen sodan, joka oli alkanut Japanin sodanjulistuksella 1. elokuuta 1894. Sotaan oli syynä kiista Koreasta. Japani halusi vahvistaa otettaan Koreasta ja alistaa koko Korean omaksi protektoraatikseen. Sopimus solmittiin Shimonosekin kaupungissa, Yamaguchin prefektuurissa. Sopimuksen allekirjoittivat Japanin osalta Itō Hirobumi ja Mutsu Munemitsu sekä Kiinan osalta Li Hongzhang ja Li Jingfang.Shimonosekin rauhansopimuksessa Kiina tunnusti Korean täyden itsenäisyyden ja autonomisen aseman. Kiina velvoitettiin sopimuksessa maksamaan suuret sotakorvaukset (200 000 000 taelia) Japanille sekä luovuttamaan alueita Japanin haltuun. Japanin haltuun siirtyi Formosan saari (nyk. Taiwan), Peskadorit ja Liaotungin niemimaa. Eurooppalaiset siirtomaavallat eivät katsoneet suopeasti Japanin aluelaajennuksia vaan Japani pakotettiin niin sanotulla kolmoisinterventiolla luopumaan nopeasti vaatimuksistaan Liantungin niemimaahan. Japani sai tästä hyvästä vielä 30 000 000 taelia lisää sotakorvauksia. Taiwanilaisille Shimonosekin rauhansopimus edustaa ensimmäistä askelta kohti omaa itsenäistä valtiota. Shimonosekin sopimuksen synnyttyä Taiwanissa syntyi 1895 kapinallisten kapinoinnin seurauksena vähäksi aikaa itsenäinen Taiwanin tasavalta. Japanin keisarilliset joukot murskasivat kuitenkin vastarinnan muutamassa kuukaudessa. Korealle sopimus merkitsi "vapautta" siinä mielessä, että sen ei enää tarvinnut maksaa suojelurahaa Kiinalle; kyseinen järjestely oli alkanut 500-luvulla. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:1895 Luokka:Japanin historia Luokka:Kiinan historia Luokka:Rauhansopimukset Luokka:Ensimmäinen Kiinan–Japanin sota
Plzeňský Prazdroj

thumb|Panimon portti Pilsenissä Plzeňský Prazdroj, a. s. on Tšekin suurin panimoalan yritys ja yksi Itä- ja Keski-Euroopan suurimmista. Sen omistaa nykyään japanilainen juoma-alan yritys Asahi Group. Yhtiön tärkeimmät tuotemerkit ovat Pilsner Urquell, Gambrinus, Radegast, Velkopopovický Kozel, Saris ja Smädny mnich. Yhtiön toiminta alkoi nimellä Burgessin panimo vuonna 1839, ja 5. lokakuuta 1842 panimolla valmistui maailman ensimmäinen pilsener Pilsenin kaupungissa. Vuonna 1999 panimoyritys siirtyi SABMillerin omistukseen. Anheuser-Busch InBevin ostettua SABMillerin AB InBev myi SABMillerin Keski- ja Itä-Euroopan yksiköt Asahi Groupille alkuvuodesta 2017. Kaupassa Plzeňský Prazdroj siirtyi Asahin omistukseen. Kauppa oli osana toimenpiteitä, jotta kilpailuviranomaiset hyväksyivät AB InBevin SABMillerin oston. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yrityksen kotisivut Luokka:Tšekkiläiset panimot ja olutmerkit Luokka:Itävaltaunkarilaiset yritykset Luokka:Tšekkoslovakialaiset yritykset
Saku Õlletehas

Saku Õlletehase AS on Viron suurin panimoalan yritys. Sakun historia alkaa kreivi Karl Friedrich Rehbinderin vuonna 1820 perustamasta olutkeittiöstä. Vuodesta 2008 Sakun on omistanut kansainvälinen panimokonserni Carlsberg. ==Historia== thumb|vasen|Museo Sakun panimolla. Saku on Viron vanhin oluentuottaja. Sen voidaan katsoa saaneen alkunsa vuonna 1820, jolloin Sakun kartanon omistanut kreivi Karl Friedrich Rehbinder perusti olutkeittiön lähelle Tallinnaa. Vuonna 1849 oluenvalmistus siirtyi Rehbinder-suvulta Baggehufwudt-suvulle. Olutkeittiö oli varsin vaatimaton aina vuosiin 1876–1877 saakka, jolloin kilpailukyvyn ja tuotteen laadun nostamiseksi olutkeittiö muutettiin höyrykäyttöiseksi oluttehtaaksi. Vuonna 1880 tehtaan olut sijoittui toiseksi Riiassa järjestetyssä näyttelyssä ja vuonna 1899 tehtaasta tehtiin osakeyhtiö. Vuoteen 1911 Saku oli saavuttanut monopoliaseman oluentuottajana Tallinnassa ja Harjumaalla sen kilpailijoiden kuihtuessa vähitellen pois. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saku oli yksi yhdeksästä virolaisesta oluenvalmistajasta ja Neuvostoliiton miehitettyä maan sen tehdas kansallistettiin. Neuvostoaikana Sakun tehtaan tuotteet vajosivat alennustilaan, mutta niiden uusi nousu alkoi Viron itsenäistyttyä uudelleen 1990-luvun alussa. Vuonna 1993 tuotiin markkinoille ensimmäisenä uutena laatuoluena Saku Originaal. Sakusta tuli jälleen julkinen osakeyhtiö vuonna 1995 ja se listattiin Tallinnan pörssissä vuonna 1996. Vuodesta 2008 Sakun on omistanut kansainvälinen panimokonserni Carlsberg. ==Tuotteet== Saku Õlletehas valmistaa oluita, kivennäisvesiä, siidereitä, lonkeroita ja virvoitusjuomia. Sen tuotemerkkejä ovat muun muassa Saku-oluet ja KISS-siiderit. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sakun kotisivut Luokka:Panimot Luokka:Virolaiset yritykset Luokka:Virolaiset juomat Luokka:Saku
A. Le Coq

AS A. Le Coq on virolainen panimoalan yritys, joka kuuluu suomalaiseen Olvi Oyj -konserniin. A. Le Coq on Viron suurin juomien myyjä. A. Le Coqin historia on yhtiön mukaan alkanut preussilaisen Albert Le Coqin vuonna 1807 Lontooseen perustamasta olutpanimosta. Tunnustetun oluthistorioitsijan Martyn Cornellin mukaan Le Coqin esivanhemmat olivat itse asiassa Ranskan hugenotteja, jotka olivat 1700-luvulla muuttaneet Lorrainesta Preussiin. Berliinissä syntynyt Albert Le Coq oli Cornellin mukaan vuonna 1807 vain seitsenvuotias ja muutti Lontooseen vasta 1830-luvulla. Vuonna 1826 Justus Reinhold Schramm perusti olutpanimon Tarttoon. A. Le Coq & Co kiinnostui yhtiön toiminnasta ja osti sen vuonna 1913. AS A. Le Coq valmistaa oluiden lisäksi long drinkejä, energiajuomia, siidereitä, virvoitusjuomia, urheilujuomia, mehuja ja kivennäisvesiä. Yhtiön tunnetuimpia tuotteita ovat A. Le Coq -oluet. Yhtiö omistaa 20% kivennäisvesivalmistaja Verska Mineraalvee OÜ:sta.https://news.alertir.com/olvigroup/fi/node/583 Olvi-konsernin tilinpäätös tammi-joulukuu 2022 == Lähteet == Luokka:Olutmerkit Luokka:Panimot Luokka:Virolaiset yritykset Luokka:Virolaiset juomat Luokka:Olvi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mustajalkahilleri

Mustajalkahilleri (Mustela nigripes) on Pohjois-Amerikassa elävä näätäeläin. Ne ovat noin 45 cm pitkiä ja painavat noin yhden kilogramman. Ne metsästävät öisin ja niiden ruokavalio koostuu lähes pelkästään preeriakoirista. Yksi mustajalkahilleriperhe voi syödä vuodessa jopa 700 preeriakoiraa. Päivisin mustajalkahillerit hakeutuvat suojaan preeriakoirien pesäkoloihin. Mustajalkahillerit olivat harvinainen näky jo ennen kuin ne tulivat uhanalaisiksi. Ne tunnisti omaksi lajikseen vasta John James Audubon ja John Bachman vuonna 1851. Heidän havaintonsa kyseenalaistettiin, ja seuraava havainto mustajalkahillereistä tehtiin vasta yli 20 vuoden jälkeen. == Uhanalaisuus == Mustajalkahilleri julistettiin Kanadassa sukupuuttoon kuolleeksi vuonna 1937 ja Yhdysvalloissa uhanalaiseksi vuonna 1967. Vuonna 1986 maailmassa arveltiin olevan elossa vain 50 yksilöä. 18 niistä otettiin kiinni ja ne on saatu lisääntymään vankeudessa. Vuodesta 1991 lähtien mustajalkahillereitä on yritetty palauttaa luontoon. Niitä on vapautettu kahdeksan osavaltion alueella Yhdysvalloissa sekä yhdessä kohteessa Meksikossa. Istutuksia on tehty 18 eri alueella, joista kolmessa mustajalkahilleripopulaatiosta on muodostunut omavaraisia. Omavaraiset populaatiot sijaitsevat Pohjois-Dakotan ja Wyomingin alueella. Kevään 2008 laskennan mukaan luonnossa elää noin 500 lisääntymiskykyistä aikuista mustajalkahilleriä. Lajin sukupuuttoon oli johtamassa sen luontaisen elinympäristön häviäminen, preeriakoirien lukumäärän raju lasku sekä taudit. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Mustajalkahilleri (Mustela nigripes) *iNaturalist: Mustajalkahilleri (Mustela nigripes) *Tunturisusi: Mustajalkahilleri (Mustela nigripes) *ITIS: Mustela nigripes *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Mustela nigripes, black-footed ferret *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Mustela nigripes Luokka:Kärpät Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Lahti-Vesivehmaan lentokenttä

Lahti-Vesivehmaan lentokenttä sijaitsee Päijät-Hämeessä, Asikkalan kunnan Vesivehmaan kylässä. Kentältä on matkaa Vääksyyn noin 8 ja Lahteen noin 20 kilometriä. Kenttä sijaitsee Lahden pohjoispuolella seututien 313 varrella. Kenttää käyttävät eri lentokerhot pääsääntöisesti laskuvarjourheiluun ja purjelentoon. Kentällä toimivista kerhoista suurin on Hämeen laskuvarjourheilijat. Moottorilentokerhoista Heinolan ilmailukerho pitää kenttää kotikenttänään. Kentältä toimii myös lukuisia yksityiskoneita. ==Historia== ===Sorapäällysteiset sotilaslentokentät=== Vesivehmaan lentokenttä on yksi Suomen ilmavoimien toisen maailmansodan aikaisista kolmestakymmenestä sorapäällysteisestä lentokentästä, joita alettiin rakentaa talvisodan kestäessä neljän talvikuukauden aikana, ja jotka valmistuivat välirauhan aikana kuin jatkosotaa varten. Päijät-Hämeeseen rakennettiin neljä sorapäällysteistä sotilaslentokenttää: Hollolan, Padasjoen, Selänpään ja Vesivehmaan lentokentät ===Onnettomuudet=== 18\. kesäkuuta 1943 PY-38 tuhoutui syöksykierteessä maahan lentoharjoituksen aikana Vesivehmaalla. Luutnantti O. Ketonen kuoli. Lentokone Rekisteritunnus Päivä Uhri(t) Syy Brewster B-239 BW-369 28.6.1941 ohjaaja luutnantti M. Pastinen putosi lentoonlähdössä metsään siksi, että lapakulmat olivat jääneet liian suurelle eikä kone noussut. Kone päätyi lentokentän itäpään kannokkoon ja Pastinen menehtyi vammoihinsa sotilassairaalassa.http://www.sshs.fi/binary/file/-/id/3/fid/742/ VL Pyry PY-22 31.5.1943 ohjaaja luutnantti O. Ketonen tuhoutui syöksykierteessä lentoharjoituksessa VL Pyry PY-38 18.6.1943 ohjaaja kersantti O. Veijalainen tuhoutui moottorihäiriön vuoksi lentoonlähdössä ==Käyttö== Lentopaikkaa käyttävät monet ilmailuun liittyvät yhdistykset. Yhteisö Toiminta Heinolan ilmailukerho siviili-ilmailu Hämeen laskuvarjourheilijat laskuvarjohyppy Lahden ilmailukerho siviili-ilmailu Lahden ilmasilta Päijät-Hämeen ilmailumuseo Padasjoen Lentokerho siviili-ilmailu Päijät-Hämeen ilmailuyhdistys siviili-ilmailu Suomen puolustusvoimat materiaalin varastointi, ajoharjoittelu Vääksyn Yhteiskoulu lukiolaisten ilmailuopetus ultrakevyellä lentokoneella ==== Yhdistyksiä ==== Kiitotiekaksviis ry on lentokenttää kotikenttänään pitävä lahtelainen ultrakevytkerho. Kiitotiekaksviis ry on perustettu vuonna 2007. Kerho kouluttaa ultrakevytlentäjiä keväästä syksyyn. Hämeen Laskuvarjourheilijat ry on 1971 perustettu laskuvarjohyppykerho ja käyttää kenttää kotikenttänään. Maaliskuusta lokakuuhun on vilkasta hyppytoimintaa. ===Ilmailumuseo=== Kentällä sijaitsee maksullinen Päijät-Hämeen ilmailumuseo, joka on avoinna kesäkuun alusta elokuun loppuun lauantaisin ja sunnuntaisin klo 11–17 sekä muulloin sopimuksen mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *VFR Suomi/Finland – Lahti-Vesivehmaan lentopaikka *Lentopaikat.fi – Lahti- Vesivehmaan lentopaikka *Kentän historiikki *Kentän nettikamera Luokka:Suomen lentopaikat luokka:Suomen sodanaikaiset lentokentät Luokka:Asikkalan liikenne Luokka:Asikkalan rakennukset ja rakennelmat
Hannu Harju

Hannu Harju (s. 1947) on vantaalainen sähköasentaja ja poliitikko. Hän on toiminut Rauhan ja Sosialismin puolesta – Kommunistisen Työväenpuolueen (KTP) puheenjohtajana vuodesta 1997. Ennen KTP:n perustamista 1980-luvun lopulla Harju toimi aktiivisesti SKP:n Uudenmaan piirijärjestössä. == Lähteet == Luokka:Kommunistinen työväenpuolue Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Suomen puolueiden puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Seepra

Seeprat ovat Eteläisesä ja Itäisessä Afrikassa eläviä valkomustaraidallisisia kavioeläimiä, jotka kuuluvat hevoseläinten (Equidae) heimon Equus-sukuun. == Lajit ja alalajit == Seeproihin kuuluu kolme elossa olevaa lajia, jotka jakaantuvat useampiin alalajeihin. * Aroseepra (Equus quagga) on seepralajeista yleisin. Sen elinpiiri ulottuu Etelä-Sudanista ja Etelä- Etiopiasta Etelä-Afrikkaan. Sen alalajeja ovat muun muassa E. q. boehmi, E. q. burchellii ja E. q. selousi sekä sukupuuttoon kuollut E. q. quagga (kvagga). * Vuoriseepra (Equus zebra) puolestaan elää Lounais-Afrikan vuoristoissa. Laji on uhanalainen. Sen alalajeja ovat E. z. zebra ja E. z. hartmannae. * Kolmas seepralaji, grevynseepra eli kuningasseepra (Equus grevyi), elää Etiopiassa, Somaliassa ja Keniassa. Lajin raidat ovat kapeampia kuin muilla seeproilla. Tiedosto:Zebras in Tanzania 2765 Nevit.jpg|Aroseepra (Equus quagga) Tiedosto:Equus zebra - Disney's Animal Kingdom Lodge, Orlando, Florida, USA - 20100119.jpg|Vuoriseepra (Equus zebra) Tiedosto:Grevy's Zebra Stallion.jpg|Grevynseepra (Equus grevyi) Tiedosto:Quagga photo.jpg|Kvagga (Equus quagga) == Raidat == Seepran silmiinpistävin tuntomerkki on sen mustavalkoinen raidoitus. Seepran valkoisen vatsan takia aiemmin ajateltiin, että seepra on valkoinen eläin mustilla raidoilla. Sittemmin huomattiin, että seeprat ovat aikaisessa sikiövaiheessa väriltään mustia ja valkoiset raidat kehittyvät vasta myöhemmin. Seepran raidoille on pitkään etsitty evolutiivisia syitä. Perinteisesti seepran raitojen ajateltiin olevan eläimen peiteväri, mutta myöhemmin raitojen on ehdotettu toimivan myös kärpästen karkottajana, lauman keskinäisenä viestintävälineenä ja kehon lämmönsäätelyjärjestelmänä. Todennäköisesti seepran raidoitukselle ei löydy vain yhtä evolutiivista syytä, vaan raidat ovat syntyneet monen ympäristötekijän summana. * Seepralauman raidat voivat luoda petoeläimille optisia harhoja. Petoeläin ei välttämättä erota liikkuvasta seepralaumasta yksittäisiä eläimiä. Kun petoeläimen näköhavainto saaliista häiriintyy, se saattaa ajoittaa hyökkäyksensä epätarkasti. * Eräs ehdotus on, että seeprat tunnistaisivat toisensa raitojen avulla. Ehdotusta puoltaa se, että jokaisen seepran raitakuvio on yksilöllinen. * Raitakuvio saattaa suojata seepraa tsetsekärpästen ja nautapaarmojen puremilta. * Vuonna 2015 julkaistun tutkimuksen mukaan seepran raidat saattavat auttaa pitämään eläimen kehon viileämpänä savannin kuumuudessa. == Risteyttäminen == Seeprat voivat risteytyä hevosen ja aasin kanssa. Jälkeläistä kutsutaan seepraristeytykseksi tai zebroidiksi. Jälkeläinen on yleensä aasin näköinen seepran raidoilla. Raidat näkee yleensä helposti jaloissa, mutta ruumissa raidat voi havaita huonommin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Hevoseläimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Aroseepra

Aroseepra eli savanniseepra (Equus quagga, aiemmin Equus burchellii) on seepralajeista yleisin ja laajimmalle levittäytynyt. Aroseeprasta tunnetaan kuusi alalajia, joista yksi, kvagga (Equus quagga quagga), on kuollut sukupuuttoon. Se luokiteltiin aiemmin toisinaan omaksi lajikseen. == Koko ja ulkonäkö == Aroseepra painaa 155–320 kilogrammaa, on 2,2-2,5 metriä pitkä ja sen säkäkorkeus on 1,1–1,45 metriä.Siilistä sarvikuonoon, Maailman nisäkkäitä, Pat Morris, Amy Jane Beer, Otava Helsinki 2004, ISBN 951-1-19067-9, "Savanniseepra", s. 124–127 Sen ruumis on tanakka ja jalat lyhyehköt. Aroseepran mustavalkoinen raidoitus on etuosasta pystysuoraa ja takaosassa vaakasuoraa. Pohjoisemmassa elävillä yksilöillä raidat ovat kapeammat kuin etelässä elävillä. == Levinneisyys ja elinympäristö == Aroseepra elää tasangoilla ja ruohikkomailla Etelä-Etiopiasta Angolaan ja itäiseen Etelä- Afrikkaan asti. Yksilöitä arvioidaan olevan noin 500 000, mutta niiden kanta on pienenemässä. Metsästys ja ihmisen levittäytyminen seepran asuttamille alueille ovat kuitenkin harventaneet aroseeprakantaa. Savanniseeprat elävät joko avoimella savannilla tai jossain määrin metsittyneillä mailla, mutteivat Itä- ja Etelä-Afrikan tiheissä metsissä. Myöskään kuivilla alueilla seepra ei viihdy, vaan vettä on oltava alle 30 kilometrin päässä. Aroseeprat saattavat laiduntaessaan lyhentää heinät antiloopeille sopiviksi. == Elintavat ja ravinto == Aroseeproilla on haaremeita, joissa ori johtaa jopa kuuden tamman laumaa. Toisaalta on poikamieslaumoja, joissa on noin 15 urosta. Orit taistelevat keskenään tammoista. Tammat synnyttävät varsoja parin vuoden välein, melko harvoin, vain silloin kun tuoretta ruohoa on saatavilla. Seepra syö enimmäkseen heinää, mutta myös pensaita, puuntaimia, oksia ja lehtiä. Aroseeprat muodostavat pieniä perheryhmiä, joihin kuuluu yksi uros ja muutama naaras sekä näiden nuorimmat jälkeläiset. Toisinaan ne muodostavat suuria laumoja tasangoilla. Tansanian Serengetin kansallispuistossa seeprat vaeltavat joka vuosi noin 150 km 300–600 km² alueella. Yleensä runsaskasvisella alueella seepralauma liikkuu kohtalaisen suurella, noin 200 km² alueella, mutta Ngorongoron laaksossa seeprojen tiheys on 10 kertaa suurempi, jopa 20 seepraa neliökilometriä kohden. Siellä muutama seepralauma elää 30 km² alueella. Pienet seepralaumat saattavat joskus yhdistyä suurlaumoiksi varsinkin vaellusten ajaksi. == Lähteet == Luokka:Hevoseläimet
Triftongi

Triftongi eli kolmoisääntiö on vokaaliäänne, joka muodostuu kolmesta laadullisesti erilaisesta mutta samaan tavuun kuuluvasta vokaalielementistä. Se vertautuu siis diftongiin, joka muodostuu kahdesta samaan tavuun kuuluvasta vokaalielementistä. Vokaalia, jonka laatu ei äänteen keston aikana muutu, kutsutaan monoftongiksi. Triftongi ääntyy esimerkiksi espanjan sanassa buey ’härkä’. Hyvin runsaasti triftongeja on kiinassa (esim. sanassa piāo ’leijua’). Suomen kielessä triftongeja sen sijaan ei tavata, jollei sellaiseksi tulkita onomatopoeettiseen sanaan miau sisältyvää vokaalisarjaa taikka tau-sanan monikkomuodoissa (tauitten, tauita, tauihin jne.) esiintyvää vokaalisarjaa. Suomalaisissa sanoissa tosin esiintyy kolmen ja jopa neljän vokaalin jonoja (esim. aie , tauoissa ) – ja yhdyssanoissa joskus pitempiäkin – mutta enintään kaksi vokaalia voi kuulua samaan tavuun. Joskus voi olla vaikea hahmottaa, onko jokin vokaalisarja triftongi vai eri tavuihin kuuluvista diftongista ja monoftongista muodostuva vokaaliyhtymä. Esimerkiksi huolitellulla oxfordinenglannilla lausuttu sana fire ’tuli’ mielletään useimmiten yksitavuiseksi, ja koska siinä ääntyy kolme vokaalielementtiä, kyseessä on siis triftongi. Toisaalta sanassa higher ’korkeampi’ on tavunraja (hiatus) diftongin ja monoftongin välissä. Joidenkin foneetikkojen mielestä englannissa ei lainkaan esiinny triftongeja, vaan myös sana fire ääntyy oikeasti kaksitavuisena , vaikka on mahdollista, että joskus keskimmäinen vokaalielementti surkastuu ja jäljelle jääneet monoftongit sulautuvat diftongiksi . == Lähteet == Luokka:Vokaalit
Ilmestys

Ilmestys on uskonnoissa tiedon, moraalikäskyjen tai joskus varmuudentunteen saamista jumalallisesta lähteestä. Monen uskonnon opetukset perustuvat ilmestyksiin. Uskontojen mukaan ilmestys voi tulla suoraan jumalalta, kuten Raamatun mukaan Moosekselle ensin palavasta pensaasta ja sen jälkeen hänen saadessaan kymmenen käskyä Jumalan omakätisesti kivitauluihin kirjoittamina. Ilmestys voi tulla myös sanansaattajan välityksellä: esimerkiksi islamin profeetan Muhammedin saama Koraani oli Jumalan hänelle sanelema epäsuorasti enkeli Gabrielin välityksellä. Joskus ilmestyksen voi välittää jokin muu kuin sanansaattaja, kuten luonnonesine tai myrsky. Kertomuksiin ilmestyksistä liittyy usein näky tai jokin havaittava merkki. Ilmestys voi kuitenkin olla myös havaitsematon ja esimerkiksi ohjata paavia tekemään erehtymättömiä julistuksia, tai profeettoja ja teologeja ymmärtämään jotain hankalaa teologista kysymystä kuten kolminaisuuden olemusta. == Katso myös == * Apokalypsi * Profetia == Lähteet == Luokka:Uskonnollinen kokemus ja toiminta Luokka:Uskonnolliset käsitteet
Evil twin

Evil twin (suomeksi myös paha kaksonen) on tietotekniikassa englanninkielinen nimitys langattoman lähiverkon tukiasemalle, joka tekeytyy luotettavaksi yhteyden tarjoajaksi. Tavoitteena on luottamuksellisten tietojen kalastelu eli phishing. Langattoman lähiverkon paha kaksonen saadaan aikaan esimerkiksi laittamalla avoimen tukiaseman läheisyyteen vahvempaa signaalia tuottava tukiasema. Tällöin väärennetty tukiasema syrjäyttää alkuperäisen tukiaseman, jolloin käyttäjien kannettavien ja matkapuhelinten yhteydenotot ohjautuvat helposti pahalle kaksoselle. Kun liikenne ohjautuu krakkerin hallitseman tukiaseman kautta, hän pääsee ohjaamaan käyttäjät haluamalleen huijaussivustoille ja lukemaan sivuille syötettyä tietoa. Tällaiselta huijaukselta voi suojautua esimerkiksi tarkistamalla laitteen langattoman yhteyden asetukset ja estämällä yhteydenotot salaamattomiin tukiasemiin, joiden luotettavuudesta ei ole varma. Salattujen sivujen suojaussertifikaatin kelvollisuus on syytä tarkistaa välistävetohyökkäyksen varalta. Helpoimmin ja varmimmin huijaukselta välttyy, jos ei syötä luottamuksellista tietoa käyttäessään julkista verkkoyhteyttä.Does Your Wi-Fi Hotspot Have an Evil Twin?pcworld.com == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tietoverkkojen tietoturva
Laakerinlehti

thumb|Tuoreita laakerinlehtiä. Laakerinlehti on laakeripuun lehti, jota käytetään mausteena. Sitä käytetään perinteisesti liharuokien, patojen, keittojen ja liemien maustamiseen. Se on yksi perusosa maustekimpussa, bouquet garnissa. Immuniteettia kohottavana laakerilehteä on käytetty myös suolisto- ja virtsatieinfektioiden hoitoon.Piippo 2012, s. 158–159. == Maustekäyttö == Ruokien maustamiseen riittää yleensä 1–2 kuivattua laakerinlehteä. Lehtiä voidaan käyttää myös tuoreena, mutta kuivattuna lehtien kitkeryys vähenee. Kypsistä ruoista laakerinlehdet poistetaan, eikä niitä pidä käyttää sellaisenaan sisäisesti, koska ne ovat suolistolle haitallisia raapiessaan suolenseinämiä. Hienoksi jauhettuna ruokaan tarkoitettuja laakerinlehtiä voi syödä turvallisesti, mutta maku on kokonaista lehteä paljon voimakkaampi. Laakerinlehti on etenkin ranskalaisen keittiön ainesosa. Kreikan Korfulla puolestaan laakerinlehtiä kääritään kuivatuista viikunoista tehtyjen maustettujen kakkusten ympärille. Laakerinlehdistä puristetaan myös öljyä, jota käytetään leivonnaisten, pikkelssien, säilykkeiden ja lihatuotteiden maustamiseen. Samaa öljyä käytetään myös hajusteteollisuudessa, esimerkiksi hammastahnoissa.Piippo 2012, s. 159. == Lääkekäyttö == Laakerinlehdet sisältävät paljon rautaa, fenoleja ja C-vitamiinia. Laakerin tiedetään lisäävän ruokahalua, poistavan ilmavaivoja ja edistävän kuukautisia. Pieninä määrinä lehdet ovat diureettisia, suurina määrinä niitä käytetään oksettavina aineina. Laakeri sisältää ainesosia, jotka estävät migreeniä ja erilaisia tulehduksia. Sitä käytetään myös yskän torjuntaan. Myös laakerin vaikutuksia erilaisten syöpien torjunnassa tutkitaan. Suurina määrinä laakeri on narkoottista.Piippo 2012, s. 157–158. == Käyttö hyönteiskarkotteena == Laakerinlehtiä voi käyttää jauhopusseissa karkottamaan tuhohyönteisiä. Sitä on käytetty myös koiden torjumiseen. == Katso myös == * Laakeripuu == Lähteet == * Piippo, Sinikka: Elinvoimaa mausteista. Terveelliset maustekasvit ja niiden käyttö. 2. painos. Minervakustannus Oy, Helsinki 2012. ISBN 978-952-492-443-6. === Viitteet === Luokka:Mausteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Maustekirveli

Maustekirveli eli kirveli (Anthriscus cerefolium) on yksivuotinen ruoho, jota käytetään ruoan maustamisessa. Sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluva monipuolinen yrtti on kotoisin Aasian länsiosista tai Etelä-Venäjältä. Maustekirveli sisältää runsaasti A- ja C-vitamiinia, minkä vuoksi sitä suositellaan käytettäväksi tuoreena. Maustekirveli on yksi ranskalaisen keittiön fines herbes -sekoituksen yrteistä. Muut kolme sekoitukseen kuuluvaa yrttiä ovat persilja, rakuuna ja ruohosipuli. Maustekirveliä käytetään muun muassa munakkaiden sekä sieni- ja kasviruokien maustamiseen. Kirveli on nopeakasvuinen ja helppohoitoinen mausteyrtti, joka menestyy varjossakin.Enemmän iloa puutarhasta, Oy Valitut palat, Reader's Digest Ab, 1981. Maustekirveli sisältää metyylikavikolia eli 4-allyylianisolia eli estragolia (C10H12O), ja sen tiedetään kiihdyttävän aineenvaihduntaa, puhdistavan elimistöä sekä piristävän kehoa. Sen sanotaan myös lievittävän reumatismia ja edistävän ruoansulatusta. Taimiasteella maustekirveli muistuttaa persiljaa (Petroselinum crispum) ja isompana samaan sukuun kuuluvaa koiranputkea (Anthriscus sylvestris). Sana kirveli on lainattu suomeen muinaisruotsista. Se juontuu alasaksan ja latinan kautta kreikkalaisesta nimityksestä khairéphyllon, joka tarkoittaa ”ilolehteä”. Se viittaa kasvin iloisen vihreään väriin ja miellyttävään tuoksuun. == Katso myös == * Saksankirveli (Myrrhis odorata) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * United States Department of Agriculture (USDA): Anthriscus cerefolium * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Anthriscus cerefolium * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Anthriscus cerefolium (chervil) * Gernot Katzer's Spice Pages: Chervil (Anthriscus cerefolium) Luokka:Silokirvelit Luokka:Maustekasvit
Ruohosipuli

Ruohosipuli eli ruoholaukka (Allium schoenoprasum) on laukkojen eli sipuleiden sukuun kuuluva monivuotinen maustekasvi. Se kasvaa noin 30 cm korkeaksi. Sillä on sileät, putkimaiset lehtivarret, joiden päähän puhkeaa violetit tupsumaiset kukat, joiden halkaisija on noin yhden sentin. == Elinympäristö == Ruohosipuli viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla. Maan tulee olla voimakasta ja hyvin ojitettu. Suomessa ruoholaukka kasvaa yleisenä merenrantakallioiden niittykaistaleilla ja kivikkoisilla rantaniityillä. == Levinneisyys == Ruoholaukkaa kasvaa villinä Venäjällä ja merenrannoilla Länsi-Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Ruoholaukkaa voi löytää Suomen luonnosta Ahvenanmaalta, Etelä- ja Lounais-Suomen saaristosta sekä harvoin sisämaan kallioilta jäänteenä niiltä ajoilta, kun meri vielä huuhteli alueita. Sitä voi esiintyä asutuksen liepeillä viljelyjäänteenä tai -karkulaisena. == Alalajit == Suomessa ruoholaukalla on kaksi alalajia, euroopanruoholaukka (A. schoenoprasum subsp. schoenoprasum) ja ruijanruoholaukka (A. schoenoprasum subsp. sibiricum).Suomen Lajitietokeskus: Ruoholaukka (Allium schoenoprasum) Jälkimmäistä tavataan vain Pohjois-Lapissa Utsjoen kyläkedoilla ja rannoilla sekä Inarissa. Ruijanruoholaukka luokitellaan Suomessa silmälläpidettäväksi lajiksi. == Käyttö == Ruohosipulin kapeat, liereät ja ruohomaiset lehdet piristävät monia ruokalajeja. Fines herbes -yhdistelmä sisältää persiljan, kirvelin ja muiden yrttien ohella myös ruohosipulia. Suomessa ruohosipuli on tavallinen mausteyrtti hyvin monessa kotipuutarhassa.Enemmän iloa puutarhasta, Oy Valitut Palat, Reader's Digest Ab,1981 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Luontoportti: Ruoholaukka (Allium schoenoprasum) *Yrttitarha: Ruohosipuli (Allium schoenoprasum) *Puutarha.net: Ruohosipuli, ruoholaukka (Allium schoenoprasum) *ITIS: Allium schoenoprasum *United States Department of Agriculture (USDA): Allium schoenoprasum *Flora of China: Allium schoenoprasum *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Allium schoenoprasum *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Allium schoenoprasum (chives) *Gernot Katzer's Spice Pages: Chive (Allium schoenoprasum) *Pherobase: Floral volatiles of Allium schoenoprasum Luokka:Laukat Luokka:Sipulit Luokka:Maustekasvit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Liaotungin niemimaa

Liaotungin niemimaa (; myös nimellä Liaodongin niemimaa) on lounasta kohti työntyvä suuri niemimaa Kiinan koillisosan Liaoningin maakunnan etelärannikolla, Keltaisenmeren pohjoisosassa. Niemimaan eteläisessä kärjessä sijaitsee niemimaan suurin kaupunki, vajaan neljän miljoonan asukkaan Dalian. == Maantieteellinen sijainti == Liaotungin niemimaa sijaitsee Mantšurian eteläosassa. Niemimaa rajoittuu lännessä Bohainmereen ja idässä Koreanlahteen. Molempia merialueita pidetään osana Keltaistamerta (esimerkiksi IHO:n merialuejaottelussa). Yhdessä eteläpuolisen Shandongin niemimaan kanssa se muodostaa Bohainsalmen. Samalla leveysasteella sijaitsevat Japanin saarista Honshun pohjoisosat ja Euroopan kaupungeista Madrid. == Pinnanmuodostus == Niemimaa muodostaa osan laajempaa pohjois-eteläsuuntaista Changbaivuoristoa, joita kutsutaan niemimaalla Qianvuoriksi. Niiden keskeisenä osana ovat graniitista ja savikivestä muodostuneet rinnakkaiset vuorijonot, jotka ovat kuluneet teräviksi huipuiksi ja harjanteiksi. Korkeimmalle kohoava Buyunvuori yltää 1 130 metriin merenpinnasta. Niemimaan rannikolla pinnanmuodot ovat alankoa, joka reunustaa niemimaata kapeana vyöhykkeenä. == Muuta == Liaotungin niemimaa oli merkittävä eri valtioiden pyrkiessä valvomaan Mantšuriaa 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkupuolella. Liaotungia valvonnalla pyrittiin estämään Pekingin vaikutusmahdollisuudet Kiinan koillisseutuihin. Muun muassa Venäjän laivastolla oli strategisesti keskeinen Port Arthurin laivastotukikohta niemimaalla. Liaotungin hallinnasta päätettiin muun muassa Shimonosekin ja Portsmouthin sopimuksissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kuvia tai tiedostoja aiheesta Commonsissa (Liaodong-hakusanalla) Luokka:Kiinan maantiede Luokka:Aasian niemimaat Luokka:Liaoning
Minttu (nimi)

Minttu on suomalainen naisen etunimi. Minttu viettää nimipäivää 6. lokakuuta. Nimi lisättiin almanakkaan vuonna 1995. Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Minttu-nimen on saanut noin 4 810 henkilöä, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. Ennen vuotta 1960 nimi oli annettu vain muutamalle henkilölle. == Tunnettuja Minttuja == * Minttu Hapuli (s. 1970), kirjailija * Minttu Heimovirta, suomalainen biologi, tietokirjailija ja tiedetoimittaja Ylellä * Minttu Hukka (s. 1995), keskimatkojen juoksija * Minttu Kaulanen, oik. Michele Murphy-Kaulanen (s. 1980), televisioesiintyjä ja toimitusjohtaja * Minttu Mustakallio (s. 1973), näyttelijä * Minttu Penttinen (s. 1989), juontaja * Minttu Saarinen (s. 1987), kuvataiteilija, tuottaja ja kolumnisti * Minttu Tamski (s. 1990), näyttelijä ja kulttuurituottaja * Minttu Tuominen, oik. Minnamari Tuominen (s. 1990), jääkiekkoilija ja olympiamitalisti * Minttu Vesala, stylisti ja radiotoimittaja * Minttu Vettenranta (s. 1998), pesäpalloilija == Kuvitteellisia Minttuja == *Minttu, Maikki Harjanteen lastenkirjojen päähenkilö *Minttu, Jonna Tervomaan laulamassa Syksyn sävel -kisan voittaneessa iskelmässä "Minttu sekä Ville" (1983). *Minttu, Anni Polvan romaanihenkilö kirjassa Minttu tahtoo koiran (1973) *Minttu Erkkilä, tv- sarjassa Salatut elämät ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Fines herbes

Fines herbes on klassinen ranskalainen maustesekoitus, joka koostuu kirvelistä, persiljasta, rakuunasta ja ruohosipulista. Tuoreet yrtit silputaan hienoksi juuri ennen kuin ne lisätään ruokaan. Sekoitusta käytetään muun muassa munakkaiden ja kasvisruokien maustamisessa. Fines herbes sisältää mietoja keveitä makuja toisin kuin esimerkiksi Provencen yrtit ja Bouquet garni. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalainen keittiö Luokka:Maustesekoitukset
Grendel

Grendel on varhaiskeskiaikaisessa anglosaksisessa Beowulf-eepoksessa esiintyvä hirviö. Tarun mukaan se sai alkunsa raamatullisesta Kainin suvusta, josta sikisivät "juuttaat ja hiidet, ilkeät peikot sekä jättiläiset." Grendel oli hylkiö, joka oli tuomittu vaeltamaan maan päällä. Se riehui daanien kuninkaan Hrothgarin valtakunnassa tappaen monia, kunnes gööttien päällikkö Beowulf surmasi sen. Useat kirjallisuuskriitikot ovat tulkinneet Grendelin pakanallisuuden fyysisen ja moraalisen pahuuden henkilöitymäksi. Beowulfin kamppailun on puolestaan nähty symboloivan anglosaksisen Englannin heräävää kristillisyyttä. ==Grendelin tarina== Aluksi Grendel piileskeli sumuisella suolla lähellä Hrothgarin hovia, Heorotia. Se kuunteli katkerana juhlista kuuluvaa ilonpitoa ja odotti, että sotilaat joisivat itsensä oluesta humalaan. Äänten hiljentymisestä Grendel päätteli monien olevan juovuksissa ja se hyökkäsi palatsiin. Se tappoi ja söi 30 ihmistä. Siitä alkoi kaksitoista talvea kestävä kauhun aika. Daanit eivät uskaltaneet palata hoviin. He myös rukoilivat vanhoja jumaliaan avuksi, mutta tilanne ei helpottunut yhtään. Kun daanit olivat jo menettäneet toivonsa, saapui gööttien hovista Beowulf, voimamies ja hirviöiden, jatulien, meritursaiden ja näkkien tappaja. Hän purjehti daanien maille 14 miehen kanssa ja tarjoutui tappamaan hirviön. Gööttien miehille raivattiin sali, jossa uroot istuivat lavitsoille ja juomalaskija kaatoi nestettä kirjavasta kannusta, hilpeys valtasi suuren seurueen. Seuraavana yönä saapui Grendel, hyökkäsi kuninkaan hoviin ja söi yhden "simasalin" soturin. Beowulf haastoi sen painiin. Mikään miekka ei kuitenkaan peikkoon pystynyt. He painivat pitkään, kunnes Beowulf väänsi Grendelin käden irti, ja hirviö pakeni suolle. Beowulfin kunniaksi pidetään suuret juhlat, mutta seuraavana yönä Grendelin emo vei kostoksi Hrothgarin suosikkisoturin. Beowulf haettiin kiireesti apuun ja hän lähti seuraamaan Grendelin emoa lammen rantaan, josta löytyi surmatun soturin Æscheren pää. Beowulf ottaa Hrunting-miekkansa ja lähtee hirviön perään, tietäen, että miekka ei edelleenkään tehonnut vedenalaisesta hovista tavattuun hirviöön. Beowulf löysi aseröykkiöstä valtavan muinaisen jatulien miekan, jolla hän tappoi hirviöemon, leikkasi kuolleen Grendelin pään irti ja vei sen hoviin voitonmerkiksi tämän katkaistun käden viereen. Jatulien miekka suli hirviön verestä, mutta sen kahva jäi daanien aarteeksi. Beowulf palkittiin runsain aartein, hän palasi kotimaahansa ja hallitsi maataan viisikymmentä talvea. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Taruolennot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Mytologioiden hirviöt
William Dembski

thumb|200px|William Dembski (2006) William Albert ”Bill” Dembski (s. 18. heinäkuuta 1960) on yhdysvaltalainen matemaatikko, filosofi, teologi ja älykkään suunnittelun teorian kannattaja. Dembski sanoo, että ellei jokin älykkään suunnittelun opin kaltainen ole totta ja tule hyväksytyksi, ”naturalistinen tiedenäkemys jatkaa heikentymättömänä ja pyyhkäisee mennessään kristillisen jumalauskon viimeisetkin jäänteet”. Vuonna 2010 Dembski ilmoitti uskovansa Raamatun kirjaimelliseen tulkintaan. Dembski kertoi uskovansa, että Jumala loi maailman Genesiksen mukaisesti kuudessa päivässä huipentuen Aatamin ja Eevan luomiseen. Dembskin mukaan Aatami ja Eeva olivat todellisia ihmisiä, jotka ovat periyttäneet geeninsä kaikille ihmisille, mutta he itse eivät olleet evolutiivisen prosessin tulos. == Kirjallisuutta == === Dembskin omaa tuotantoa === * * * Dembski, William A. Science and Evidence for Design in the Universe, Proceedings of the Wethersfield Institute, vol. 9 (yhteistyössä Michael J. Behen ja Stephen C. Meyer'in kanssa), Ignatius Press, 2000 * Dembski, William A. No Free Lunch: Why Specified Complexity Cannot Be Purchased without Intelligence, Rowman & Littlefield, 2002 * Dembski, William A. The Design Revolution: Answering the Toughest Questions About Intelligent Design. Inter Varsity Press. 2004 * Dembski, William A. The Design of Life: Discovering Signs of Intelligence in Biological Systems (yhteistyössä Michael Behen, Jonathan Wells'in, Percival Davis'in ja Dean Kenyon kanssa). Dallas.: Foundation for Thought and Ethics, tulossa 2005 *Dembski, William A. The End of Christianity: Finding a Good God in an Evil World. Nashville, Tennessee: B&H; Publishing, 2009. ISBN 978-0-8054-2743-1 ===Dembskin toimittamaa tuotantoa=== * Dembski, William A. Mere Creation: Science, Faith, and Intelligent Design (proceedings of a conference on design and origins at Biola University, 14–17 November 1996). InterVarsity Press, 1998 * Dembski, William A. Unapologetic Apologetics: Meeting the Challenges of Theological Studies (yhteistyössä Jay Wesley Richards'in kanssa; valikoituja tekstejä Apologeettisesta seminaarista Princetonin Teologisessa seminaarissa 1995–1997), InterVarsity Press, 2001 * Dembski, William A. & Kushiner, James M. (toim.) Signs of Intelligence: Understanding Intelligent Design, Brazos Press, 2001 * Dembski, William A., Wilson, John. Uncommon Dissent: Intellectuals Who Find Darwinism Unconvincing, IS Institute, 2004 * Dembski, William A. & Ruse, Michael (toim.): Debating Design: From Darwin to DNA, Cambridge University Press, 2004 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Discovery Instituten jäsenet ja neuvonantajat Luokka:Kristilliset apologistit Luokka:Yhdysvaltalaiset kristilliset kirjailijat Luokka:Yhdysvaltalaiset matemaatikot Luokka:Yhdysvaltalaiset teologit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jalometalli

Jalot metallit eli jalometallit ovat joukko metallisia alkuaineita, joilla on pieni normaalipotentiaali ja jotka eivät reagoi vetykaasua vapauttavasti suolahapolla tai sitä heikommilla hapoilla. Puhtaina metalleina ollessaan jalometallit vaativat liuetakseen voimakkaita happoja, kuningasvettä tai oman tietynlaisen menetelmänsä. Esimerkiksi kulta liukenee syanidiliuokseen. Eri lähteissä ja tilanteissa on kuitenkin eroja siinä, mitkä kaikki alkuaineet luetaan jaloiksi metalleiksi. Yleisesti jalometalleja ovat kaikki platinaryhmän metallit sekä muutama muu ryhmän ympärillä jaksollisessa järjestelmässä oleva metalli. Jalometalleiksi voidaan siis lukea noin kymmenkunta alkuainetta: hopea (Ag), iridium (Ir), kulta (Au), osmium (Os), palladium (Pd), platina (Pt), rodium (Rh) ja rutenium (Ru) sekä toisinaan edellisten lisäksi myös elohopea (Hg), kupari (Cu) ja renium (Re). Jalometallien leimaamista koskevassa lainsäädännössä jalometalleilla tarkoitetaan kultaa, hopeaa, platinaa ja palladiumia. Jalometallien sijainti jaksollisessa järjestelmässä: H He Li Be B C N O F Ne Na Mg Al Si P S Cl Ar K Ca Sc Ti V Cr Mn Fe Co Ni Cu Zn Ga Ge As Se Br Kr Rb Sr Y Zr Nb Mo Tc Ru Rh Pd Ag Cd In Sn Sb Te I Xe Cs Ba La * Hf Ta W Re Os Ir Pt Au Hg Tl Pb Bi Po At Rn Fr Ra Ac ** Rf Db Sg Bh Hs Mt Ds Rg Cn Nh Fl Mc Lv Ts Og * Ce Pr Nd Pm Sm Eu Gd Tb Dy Ho Er Tm Yb Lu ** Th Pa U Np Pu Am Cm Bk Cf Es Fm Md No Lr == Jalometallit jännitesarjassa == Jaettaessa metallit normaalipotentiaalin mukaan nousevaan järjestykseen, saadaan metallien sähkökemiallinen jännitesarja. Jännitesarjassa ennen vetyä olevat metallit ovat epäjaloja ja vedyn jälkeen olevat jaloja metalleja. Jännitesarjan mukaan kulta ja platina ovat jaloimpia metalleja. == Katso myös == * jalokaasut == Lähteet == * === Viitteet === * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Räntä

Räntä on sadetta, joka koostuu vesipisaroista ja osittain sulaneista lumihiutaleista. Sitä esiintyy, kun lämpötila on lähellä nollaa. Sade syntyy lumihiutaleina, mutta putoaa lämpimämpään ilmakerrokseen, missä pienet hiutaleet ehtivät sulaa kokonaan ja isotkin osittain. thumb|left|Räntä näyttää lumisateelta, mutta tuntuu vesisateelta. Etelä- ja Keski-Suomessa sataa räntää keskimäärin 15-20 päivänä talvessa. Lapissa räntäpäiviä on vähemmän.Talven lumi-, räntä- ja vesisadepäivät Ilmatieteen laitos == Lähteet == Luokka:Sade
Marigold IceUnity

Marigold IceUnity (MIU, epävirallisemmin Marigold) on suomalainen, Suomen menestynein Helsingin Luistelijoiden (HL) SM-senioreissa kilpaileva muodostelmaluistelujoukkue, joka perustettiin vuonna 1987 nimellä Blue Girls. Joukkue aloitti juniorisarjassa nimellä Blue Girls kaudella 1987–1988 ja seuraavalla kaudella sen nimeksi tuli The Violets. Kaudella 1989–1990 joukkue siirtyi seniorisarjaan, mutta sitä seuraavalla se siirtyi takaisin juniorisarjaan ja muutti nimensä Marygoldiksi. Kaudella 1992–1993 nimen y muuttui i:ksi. Kaudella 1993–1994 joukkue siirtyi takaisin seniorisarjaan. Nimen perään lisättiin IceUnity kauden 1998–1999 aikana. Joukkueen valmentajana toimi kauden 2023–2024 loppuun Anu Oksanen (o.s. Jääskeläinen)Jelena Leppänen, Riikka Smolander-Slotte, Arvostetun MM- kultavalmentajan pesti helsinkiläisessä luisteluseurassa päättyi yllättäen Yle.fi, uutiset 4.3.2024, viitattu 4.3.2024. ==Kotimaan menestys== Suomen mestaruuksia MIU:lla on hallussaan viisitoista ja joukkue on saavuttanut SM- hopeaa kymmenen kertaa sekä SM-pronssia kahdesti. ===Kotimaan kilpailusijoitukset=== == Kansainvälinen menestys == Joukkue on edustanut Suomea toisena joukkueena jokaisessa maailmanmestaruuskilpailussa ja voittanut maailmanmestaruuden viidesti: 2002 Ranskassa, 2004 Kroatiassa, 2006 Tšekissä, 2014 Italiassa ja 2018 Ruotsissa. MM-hopeaa Marigold IceUnity on saavuttanut 2003 Kanadassa, 2010 Yhdysvalloissa, 2011 Helsingissä, 2015 Kanadassa, 2017 Yhdysvalloissa ja 2019 Helsingissä. MM-pronssia Marigold IceUnity on saavuttanut Yhdysvalloissa 2000 ja Ruotsissa 2005. === Kansainvälisten kilpailujen sijoitukset === Kilpailut 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2017 2018 2019 2022 Maailmanmestaruuskilpailut 3. 4. 1. 2. 1. 3. 1. 8. 4. 6. 2. 2. 6. 4. 1. 2. 2. 1. 2\. Lähde == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Marigold IceUnityn kotisivut *Marigold IceUnity:n historia Luokka:Muodostelmaluistelujoukkueet Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat
Jawi

Jawi on adaptoitu arabian aakkosto malaijin kielen kirjoittamiseksi. Sitä käytetään yhtenä kahdesta Brunein kirjoitusjärjestelmistä; lähinnä Malesiassa, Indonesiassa, Filippiineillä ja Singaporessa, erityisesti uskonnollisissa yhteyksissä. ==Johdanto== Jawin aakkosto on ollut olemassa vuosisatojen ajan Nusantarassa (Malaijin maailmassa). Sen kehitys on yhdistetty Islamin saapumiseen. Siinä on lähinnä arabiankielisiä merkkejä, sekä joitain Jawille uniikkeja merkkejä. Jawin aakkosto on yksi aikaisimmista malaijin kielen kirjoittamiseksi olemassa olevista kirjoitusjärjestelmistä. Jawi on ollut käytössä sitten Pasai Islamin aikakauden; Malakkan sulttaaniuden, Johorin sulttaaniuden ja myös Achehin aikakauteen asti. Terengganu-tabletista (Batu Bersurat Terengganu) on löydetty todisteita tästä, sijoittuen vuoteen 1303 (702H Islamilaisen kalenterin mukaan), samassa kun aikaisimmat roomalaisten kirjainten käytön todisteet on löydetty 1800-luvun lopulta. ==Kirjaimet== Merkki Eristetty Alkuperäinen Mediaali Lopullinen Nimi ا ﺍ ﺎ alif ب ﺏ ﺑ ﺒ ﺐ ba ت ﺕ ﺗ ﺘ ﺖ ta ة ة ـة‎ ta marbutah ث ﺙ ﺛ ﺜ ﺚ sa (tha) ج ﺝ ﺟ ﺠ ﺞ jim چ ﭺ ﭼ ﭽ ﭻ ca ح ﺡ ﺣ ﺤ ﺢ ha خ ﺥ ﺧ ﺨ ﺦ kha (khO) د ﺩ ﺪ dal ذ ﺫ ﺬ zal ر ﺭ ﺮ ra (rO) ز ﺯ ﺰ zai س ﺱ ﺳ ﺴ ﺲ sin ش ﺵ ﺷ ﺸ ﺶ syin ص ﺹ ﺻ ﺼ ﺺ sad (sOd) ض ﺽ ﺿ ﻀ ﺾ dad (dOd) ط ﻁ ﻃ ﻄ ﻂ ta (tO) ظ ﻅ ﻇ ﻈ ﻆ za (zO) ع ﻉ ﻋ ﻌ ﻊ ain غ ﻍ ﻏ ﻐ ﻎ ghain ڠ ڠ‎ ڠـ‎ ـڠـ‎ ـڠ‎ nga ف ﻑ ﻓ ﻔ ﻒ fa ڤ ﭪ ﭬ ﭭ ﭫ pa ق ﻕ ﻗ ﻘ ﻖ qaf ک ک کـ ـکـ ـک kaf ݢ ݢ ݢـ ـݢـ ـݢ ga ل ﻝ ﻟ ﻠ ﻞ lam م ﻡ ﻣ ﻤ ﻢ mim ن ﻥ ﻧ ﻨ ﻦ nun و ﻭ ﻮ wau ۏ ۏ‎ ـۏ‎ va ه ﻩ ﻫ ﻬ ﻪ ha ء ء ء hamzah ي ﻱ ﻳ ﻴ ﻲ ya ی ی ﻰ ye ڽ ڽ ﭘ ﭙ ـڽ nya == Lähteet == Luokka:Aakkostot Luokka:Arabialainen kirjaimisto Luokka:Malaijin kieli
Ktesias

Ktesias (, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen historioitsija ja lääkäri. Hän oli kotoisin Knidoksesta, joka oli tunnettu lääketieteen keskus. Ktesias toimi Persian kuninkaan Artakserkses II:n lääkärinä ja oli tämän kanssa sotaretkellä tämän veljeä Kyyros nuorempaa vastaan. Ktesiaan pääteos oli 23-osainen Persika (), joka käsitteli Persian valtakunnan historiaa. Hän väitti teoksessaan korjaavansa ne väärät väitteet, jotka Herodotos oli aikaisemmin tehnyt. Ktesiasta pidetään kuitenkin erittäin epäluotettavana. Ktesiaan teos ei ole säilynyt nykypäivään, mutta siitä tekivät lyhennelmiä Diodoros Sisilialainen ja bysanttilainen Fotios. Toinen Ktesiaan tärkeä teos käsitteli Intiaa. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset historioitsijat
Villeneuve

Villeneuve voi tarkoittaa seuraavia: ;paikkoja: *Villeneuve, kunta Vaud’n kantonissa Sveitsissä *Villeneuve-d’Ascq, kaupunki Nordin departementissa Ranskassa *Villeneuve-de-Berg, kunta Ardèchen departementissa Ranskassa *Villeneuve-la-Garenne, kunta Hauts-de-Seinen departementissa Pariisin pohjoispuolella *Villeneuve-sur-Lot, kunta Lot-et-Garonnen departementissa Ranskassa *Villeneuve-de-Marsan, kunta Landesin departementissa *Villeneuve- en-Perseigne, kunta Sarthen departementissa Ranskassa *Villeneuve-Saint- Georges, kunta Val-de-Marnen departementissa Ranskassa *Villeneuve-Tolosane, kaupunki Haute-Garonnen departementissa Ranskassa *Circuit Gilles Villeneuve, moottorirata Montrealissa, Kanadassa. ;henkilöitä: *André Villeneuve (s. 1956), kanadalainen säveltäjä *Denis Villeneuve (s. 1967), kanadanranskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja *Gilles Villeneuve (1950–1982), kanadalainen F1-ajaja *Jacques Villeneuve (s. 1971), kanadalainen F1-ajaja, Gilles Villeneuven poika *Jacques Villeneuve (vanhempi) (s. 1955), kanadalainen autourheilija, Gilles Villeneuven veli *Jérôme Pétion de Villeneuve (1756–1794), ranskalainen poliitikko, Pariisin määri *Pierre-Charles Villeneuve (1763–1806), ranskalainen amiraali *Pilvi-Sisko Vierros-Villeneuve (s. 1957), suomalainen diplomaatti.
Van Gogh (täsmennyssivu)

Van Gogh tarkoittaa seuraavia: * Van Gogh, venäläinen absinttimerkki * Van Gogh, perunalajike * Van Gogh, serbialainen yhtye * Van Gogh, Maurice Pialat’n elokuva vuodelta 1991. ==Henkilöt== Van Gogh on myös seuraavien henkilöiden nimi: * Theo van Gogh (1957–2004), hollantilainen elokuvaohjaaja * Theo van Gogh (1857–1891), hollantilainen taidekauppias, Vincent van Goghin veli * Vincent van Gogh (1853–1890), hollantilainen taidemaalari.
Vuoriseepra

Vuoriseepra (Equus zebra) on yksi kolmesta seepralajista. Se elää lounaisen Afrikan vuoristoseuduilla. Vuoriseepralla on kaksi alalajia, jotka eroavat toisistaan niin paljon, että niitä voitaisiin pitää myös erillisinä lajeina: *Kapinvuoriseepra (Equus zebra zebra) *Hartmanninvuoriseepra (Equus zebra hartmannae) Kapinvuoriseeproja eli kapmaanvuoriseeproja elää Kapmaalla Etelä- Afrikassa. Vuonna 1937 niitä oli jäljellä enää noin 45 yksilöä, mutta suojelutoimien ansiosta niitä on nykyään noin 350. Alalaji on kuitenkin yhä uhanalainen ja vaarantunut. Hartmanninvuoriseeprat elävät Namibiassa, jossa niitä on arviolta 15 000\. Vaikka ne eivät ole suorastaan uhanalaisia, niiden lukumäärä on kuitenkin vain kahdeksasosa 1900-luvun alun määrästä. Lukumäärän pienenemisen takia IUCN on arvioinut myös hartmanninvuoriseepran vaarantuneeksi. Vuoriseepran mustat raidat ovat leveämmät ja valkoiset raidat kapeammat kuin aroseepralla. Kokonaisuudessaan se on näin ollen tummemman näköinen. Se on 120–150 cm korkea ja painaa 260–370 kiloa. Hartmanninvuoriseepra on hieman suurempi kuin kapinvuoriseepra. Vuoriseeprat elävät laumoissa, joihin kuuluu yksi uros ja muutama naaras sekä näiden jälkeläiset. Vanhat syrjäytetyt urosseeprat voivat muodostaa omia laumojaan samoin kuin nuoret urosseeprat, joilla ei ole vielä omaa laumaa. == Lähteet == Luokka:Hevoseläimet Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Augustus De Morgan

Augustus De Morgan (27. kesäkuuta 1806 Madurai, Intia – 18. maaliskuuta 1871 Lontoo, Englanti) oli brittiläinen matemaatikko ja loogikko. Hän syntyi Madrasin lähellä Intiassa. Hänen isänsä oli brittiarmeijan eversti. Matemaattisen lahjakkuuden Augustus lienee perinyt äitinsä puolelta. De Morgan muutti jo seitsenkuisena sylivauvana Intiasta Englantiin. Hän meni 16-vuotiaana opiskelemaan Cambridgen yliopistoon, mutta ei saanut maisterinpapereita, koska ei suostunut osallistumaan uskonnolliseen kokeeseen. Hän muutti Lontooseen ja aloitti lakiopinnot, mutta kun University College London perustettiin, hän haki sieltä virkaa matematiikan alalta. Hän eteni matematiikan professoriksi 1828. De Morgan kehitti kuuluisat De Morganin lait sekä vakiinnutti matemaattisen induktion. De Morgan -kraatteri on nimetty hänen mukaansa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Loogikot Luokka:Brittiläiset matemaatikot Luokka:Vuonna 1806 syntyneet Luokka:Vuonna 1871 kuolleet
Montoya

Montoya on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Abraham Escudero Montoya (1940-2009), kolumbialainen katolinen piispa * Al Montoya (s. 1985), yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti * Carlos Montoya (1903–1993), espanjalainen flamencokitaristi * Diego Montoya Sánchez, kolumbialainen huumeparoni * Juan Pablo Montoya (s. 1975), kolumbialainen autourheilija * Julio María Elías Montoya (s. 1945), espanjalais-bolivialainen katolinen piispa * Martín Montoya (s. 1991), espanjalainen jalkapalloilija * Ramón Montoya (1880–1949), espanjalainen flamencokitaristi * Sergio Luis Henao Montoya (s. 1987), kolumbialainen maantiepyöräilijä == Kuvitteellisia henkilöitä == * Nemi Montoya, Nemi-sarjakuvan hahmo. * ‎Renee Montoya, Gotham Cityn poliisivoimissa työskentelevä etsivä DC Comicsin sarjakuvissa
Salix

Salix voi tarkoittaa seuraavia: * Pajut (Salix), kasvisuku pajukasvien (Salicaceae) heimossa * Asteroidi 8648 Salix * Salix Ay, vuonna 2001 perustettu tamperelainen levy-yhtiö.