EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Etulinjan edessä

Etulinjan edessä () on Åke Lindmanin ohjaama suomalainen sotaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2004. Se on ensimmäinen Suomen sotia 1939–1945 käsittelevä ruotsinkielinen elokuva. Elokuva sijoittuu jatkosodan aikaan vuosiin 1942–1944. Se kertoo ruotsinkielisen jalkaväkirykmentin JR 61:n vaiheista aluksi Itä-Karjalassa ja kesällä 1944 Karjalankannaksella. Elokuva perustuu muutamien JR 61:ssä palvelleiden sotilaiden sota-aikana pitämiin päiväkirjoihin. Elokuvan henkilöitä ovat muun muassa eversti Alpo Marttinen sekä Harry Järv, joka esittää itseään kertomassa lehdistölle Suomen sodista. == Rooleissa == == Esitykset == Elokuva sai ensi-iltansa 5. maaliskuuta 2004, mutta ennen sitä järjestettiin kuusi ennakkonäytöstä, muun muassa Bio Granissa Kauniaisissa Kaunialan sotavammasairaalan toverikunnalle ja Pietarsaaressa sotaveteraaneille. Elokuva sai 93 576 katsojaa. Ensiesitys televisiossa oli itsenäisyyspäivänä 2007 FST5:llä. == Vastaanotto == Elokuva sai vaihtelevia arvioita. ”Åke Lindmanin suururakka paljastuu draamadokumentiksi, jossa ohjaaja näyttelijöineen rekonstruoi tunnontarkasti ”siellä jossain” kaikkensa antaneiden silminnäkijätodistukset kiihkottomaksi, mutta tunteita liikuttavaksi rintamaraportiksi”, arvioi elokuvaa Hannu Björkbacka (Keskipohjanmaa 7.3.2004). Tapani Maskulan (Turun Sanomat 6.3.2004) mukaan ”Niin kiinnostavia persoonia kuin Järv ja Marttinen varmaan ovatkin, he jäävät vain kasvottomiksi tinasotamiehiksi dramaturgialtaan rutikuivassa raportissa”. Johanna Laurilan (Katso 10/2004) mielestä ”Kuvaukseltaan elokuva on kesäisinkin harmaa, väreistä pesty. Systemaattinen tyylikeino tuo mieleen sodan vuodenajoista piittaamattoman turtumuksen, mutta yli kaksituntisessa elokuvassa se myös korostaa draaman latteutta.” ==Lähteet== == Kirjallisuutta == *Waarala, Hannu: ”Etulinjan edessä -elokuvassa kunnia ei ole katkera juoma”. Filmihullu 2/2004. == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Virallinen sivusto * * Luokka:Vuoden 2004 suomalaiset elokuvat Luokka:Jatkosotaan pohjautuvat elokuvat Luokka:Åke Lindmanin ohjaamat elokuvat
Sairaalaslangi

Sairaalaslangi on lääkärien, hoitajien ja muiden terveydenhuoltoalalla työskentelevien jargonia eli ammattislangia. Sairaalaslangi perustuu pitkälti lääketieteessä kansainvälisesti käytettävään peruslatinaan, mutta osa termeistä on täysin keinotekoisia. Slangin käytöllä pyritään nopeuttamaan viestintää ja toisinaan mahdollistamaan hoidon kannalta oleellisten mutta potilaan kannalta kiusallisten asioiden maininta ilman, että ulkopuoliset ymmärtävät, mistä puhutaan. ==Katso myös== ==Aiheesta muualla== * Lääketieteelliset lyhenteet Luokka:Lääketiede Luokka:Slangi
Sluuppi

Sluuppi on yksimastoinen, kahdella purjeella varustettu purjealus. Siinä on normaalisti yksi suorakulmaisen kolmion muotoinen isopurje sekä yksi keulapurje, jonka koko ja malli voi vaihdella aivan kapeasta myrskyfokasta aina isopurjeen puolimaille ulottuvaan genovafokkaan eli genuaan. Takilatyyppiä pidetään eräänä tehokkaimmista yksimastoisista, ja siksi se onkin nykyään eräs kaikkein tavallisimmista. Sen heikkous on kuitenkin maston korkeus, joka tekee sen pystyttämisestä, laskemisesta, varastoinnista ja kuljettamisesta hieman vaikeampaa verrattuna matalampiin takilatyyppeihin. Sluuppitakilan tasapainottamiseen tarvitaan vantteja ja haruksia. == Sluuppi populaarikulttuurissa == Yhdysvaltalainen pop- ja rockyhtye The Beach Boys levytti vuonna 1966 jamaikalaiseen kansansävelmään perustuvan kappaleen Sloop John B, josta tuli yksi yhtyeen suurimmista hiteistä. == Lähteet == * Rosén - Ohrelius: Laivojen kirja, suom. Eino Koivistoinen * Maloney: Chapman piloting === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Purjealustyypit
Jooli

Jooli on kaksimastoinen purjealus, jossa peräsinakseli on taemman eli mesaanimaston etupuolella. Jos peräsinakseli on mesaanimaston perän puolella, alustyyppiä kutsutaan nimellä ketsi. Useimmat nykyajan kaksimastoiset purjealukset ovat ketsejä, jooli on tyyppinä huomattavasti harvinaisempi. Joissain nykyaikaisissa retkipurjejollissa käytetään joolitakilaa, mistä esimerkkinä on suosittu Navigator-vene. == Lähteet == VTT * Maloney: Chapman piloting == Aiheesta muualla == Luokka:Purjealustyypit
Leo Gabriel

Leo Gabriel (11. syyskuuta 1902 Wien – 1987 Wien) oli itävaltalainen, katolinen filosofi. Gabriel opiskeli skolastista filosofiaa ja teologiaa Innsbruckissa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1926, myöhemmin Wienistä vuonna 1929.Austrian Philosophy: Leo Gabriel Gabriel edusti hyvin konservatiivista filosofiaa. Hänellä oli yhteyksiä austrofasismiin ja hän oli Moritz Schlickin murhanneen kansallissosialistisen opiskelijan Johann Nelböckin ystävä.Risse im Context XXI: Nachhaltige Wirkungen. 7-8/01 - 1/02. Konservatiivinen katolinen ja antisemitistinen lehdistö olivat tyytyväisiä murhaan.Simon, Peter: "Whose Fault? The Origins and Evitability of the Analytic–Continental Rift". International Journal of Philosophical Studies, Volume 9, Number 3 / August 1, 2001. Schlickin murhaoikeudenkäynnissä ilmeni, että Gabriel olisi yllyttänyt Nelböckiä Schlickiä vastaan valheellisin syytöksin. Gabriel itse kieltäytyi todistamasta oikeudenkäynnissä ja pakeni piiloon erääseen luostariin.Hintikka, Jaakko (2001): ”Looginen empirismi 58 vuotta myöhemmin”, teoksessa Gabriel sai habilitaation vuonna 1947. Hänestä tuli Wienin yliopiston filosofian professori 1950 ja varsinainen professori vuonna 1951. Hänellä oli useita kunniatehtäviä filosofisten järjestöjen ja kongressien johdossa. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1972. == Teoksia == * Führertum und Gefolgschaft. Sozialphilosophische Zeitschau (1937) * Von Brahma zur Existenz (1949) * Logik der Weltanschauung (1949) * Existenzphilosophie (1954) * Einführung in indisches Denken (1957) * Mensch und Welt in der Entscheidung (1961) * Integrale Logik, die Wahrheit des Ganzen (1965) == Lähteet == Luokka:Itävaltalaiset filosofit Luokka:Itävaltalaiset professorit Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Oulun palo 1705

Oulun palo 1705 oli tulipalo Oulussa 20. heinäkuuta 1705. Tuhoa täydensi toinen palo 28. elokuuta. Paloissa paloi yhteensä 144 taloa ja 121 aittaa kolmannesta ja neljännestä kaupunginosasta. Kaupunginosajako oli tuohon aikaan eri kuin nykyisin. Silloisen Oulun ensimmäinen kaupunginosa käsitti kaupungin vanhimman osan, Pokkitörmän, kirkon ja kaupunginojan välisen alueen nykyiselle Isokadulle asti. Toinen kaupunginosa oli ensimmäisestä kaupunginosasta itään oleva alue kaupunginaidan sisäpuolella. Palanut kolmas kaupunginosa käsitti Hahtiperän, kaupunginojan suun ja nykyisen Pakkahuoneenkadun välisen alueen. Neljäs kaupunginosa kattoi kaupungin eteläosan ja oli kaupunginosista selvästi laajin. == Heinäkuun palo == Suuri osa kaupunkia paloi 20. heinäkuuta. Palo sai alkunsa Knuutti Juhonpojan keittiöstä, jossa palvelija Valpuri Pietarintytär valmisti viinamäskiä. Kovan tuulen auttamana palo levisi nopeasti silloisessa IV kaupunginosassa, ja käytännössä koko kaupunginosa paloi maan tasalle. == Elokuun palo == 28\. elokuuta eli noin kuukauden päästä edellisestä suurpalosta kaupunkia kohtasi uusi onnettomuus. Tuli pääsi irti Tuomas Jakun talon aitasta. Tuli tuhosi edellisestä palosta pelastuneista taloista 39 ja lisäksi paloi myös suurin osa Hahtiperän alueen ranta-aitoista. == Palon seuraukset == Kaupungin aluetta supistettiin siirtämällä tulliaitaa kaupungin keskustaan päin. Niille, joiden tontit jäivät tulliaidan ulkopuolelle, annettiin tontit keskempää kaupunkia. Hahtiperän ranta-aittojen ja kaupungin talojen väliin päätettiin jättää vapaata tilaa. == Lähteet == Palo 1705 Luokka:1700-luvun tulipalot Luokka:Tulipalot Suomessa Luokka:1705 Luokka:Kaupunkien palot
Kiekkokala

Kiekkokala (Symphysodon discus) on nimensä mukaisesti kiekkomaisen pyöreä ja sivuilta litteä kalalaji, joka kuuluu kiekkokalojen sukuun kirjoahventen heimossa. Sen luontaista esiintymisaluetta on Amazonin vesistö Etelä- Amerikassa. Kiekkokala on suosittu akvaariokala. Myös muita saman suvun kaloja sanotaan usein kiekkokaloiksi. Niistä on jalostettu lukuisia värimuunnoksia. == Koko ja ulkonäkö == Kiekkokala on nimensä mukaisesti kiekkomaisen pyöreä ja sivuilta litteä, noin 20 cm pitkä kala, jonka kyljessä on punaisia poikkijuovia ja yhdeksän mustaa pystyraitaa, joista keskimmäinen on muita tummempi ja leveämpi. Lisäksi selkä- ja peräevässä on sinisiä pisteitä. == Esiintymisalue ja elinympäristö == Kiekkokalaa tavataan luonnossa Amazonin jokialueella vesissä, joissa on runsaasti kasvillisuutta, puiden oksia ja juurakoita. Näissä oloissa sen värit ja ruumiinmuoto naamioivat sen tehokkaasti ympäristöönsä. == Käyttäytyminen == Kiekkokalat ovat rauhallisia kaloja. Ne viihtyvät parhaiten isoissa ryhmissä, joihin kuuluu vähintään kuusi kalaa. Parven sukupuolijakaumalla ei ole merkitystä. Ryhmässä on tarkka hierarkia, jota johtaa yleensä suuri naaraskiekkokala, joskus myös koiras. Yleensä arvojärjestyksen alimmaista kohdellaan huonosti. Kiekkokalat pariutuvat eliniäkseen, mutta tarvitsevat silti parven ympärilleen. == Hoito ja lisääntyminen == Kiekkokala-akvaariolle olisi varattava ainakin 350–400 litraa tilaa, mutta on myös oleellista, että akvaarion korkeuden tulee olla ainakin 50 cm, sillä kalat ovat korkeita. Kiekkokalojen asuinkumppaneiksi sopivat kaikki lämpimän veden pienet kalat, parhaita ovat perhoskirjoahven, kardinaalitetra, punapäätetra ja sitruunatetra. Pohjakaloiksi sopivat monet lämpimän veden imusuiset monnit, kuten monet arvostetut plekot. Muita kiekkokalojen suosimiin lämpötiloihin soveltuvia pohjakaloja ovat helmimonninen, kuparimonninen, kultapäämonninen, kärsänuoliainen, ja piikkisilmät. Kiekkokalat kiinnittävät munansa pystysuoralle pinnalle, esimerkiksi vedenalaiselle oksalle. Poikasten kuoriuduttua ne siirretään erityiseen poikaskuoppaan. Muutaman päivän ikäisinä ne alkavat syödä emojen kylkiinsä erittämää ravitsevaa limaa. Tämä on niiden ainoa ravinnonlähde yli kuukauden ikäisiksi asti. == Vesiolot ja ravinto == Kiekkokala viihtyy parhaiten pehmeässä ja lievästi happamassa vedessä. Sopiva pH-arvo on noin 5–6,5. Veden tulisi olla jonkin verran lämpimämpää kuin muilla akvaariokaloilla. Suosituksena voi pitää 27–33 celsiusastetta. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * *Harrastajan sivu suomeksi *www.cichlid-forum.com *UK Discus Association Luokka:Akvaariokalat Luokka:Kirjoahvenet
Täpläkutsa

Täpläkutsa eli suoankerias (Monopterus albus) on muodoltaan käärmemäinen, suomuton kala, jolla ei ole rinta- eikä vatsaeviä, mutta jonka selkä- ja peräevät ovat pitkät. Pyrstöosa on voimakkaasti kapeneva. Täpläkutsan kidusaukot ovat sulautuneet yhdeksi raoksi ruumiin alapuolella. Kidukset ovat pienet, mutta kala pystyy hengittämään happea ilmasta suun suonikkaiden limakalvojen avulla. Aikuiset kalat ovat yleensä 25–40 cm:n pituisia, joskus lähes metrin. == Levinneisyys == Lajin luontainen levinneisyysalue ulottuu Japanista ja Pohjois-Kiinasta Thaimaahan ja Burmaan. Se viihtyy seisovissa vesissä kuten lammissa ja riisipelloilla ja voi tarvittaessa kaivautua mutaan, jos sen kotivesistö kuivuu kuivana kautena. Täpläkutsa on ruokakala ja paikoin kaupallisesti tärkeä. Laji on levinnyt luontoon myös Yhdysvalloissa.Invasive Species Info == Lisääntyminen == Kudun aikana koiras puhaltaa veden pintaan syljestään vaahtopesän, johon naaras laskee mädin. Koiras vahtii vaahtopesää kunnes poikaset kuoriutuvat.Swamp Eel FAQ ==Lähteet == Luokka:Yhdyskiduskalat
Aliohjautuminen

Aliohjautuminen on tilanne, jossa auto kääntyy loivemmin kuin etupyörien kääntökulma edellyttäisi. Nopeuden kasvaessa aliohjautuvuus yleensä kasvaa, joten ajettaessa mutkaan nopeammin täytyy myös rattia kääntää enemmän. Aliohjautuva auto pyrkii puskemaan suoraan ulos mutkasta, joten aliohjautumista kutsutaan myös "puskemiseksi". Nykytekniikalla tätä ajamista ja turvallisuutta haittaavaa ilmiötä pyritään estämään varustamalla ajoneuvoja ajonvakautusjärjestelmillä. Aliohjautumisen vastakohta on yliohjautuminen. Tavallisesti autot pyritään tekemään hieman aliohjaaviksi, koska aliohjaavaa autoa on helpompi hallita kuin yliohjaavaa. ==Katso myös== *Ackermann-ehto ==Lähteet== Luokka:Autotekniikka
William Carlos Williams

William Carlos Williams (17. syyskuuta 1883 Rutherford, New Jersey, Yhdysvallat – 4. maaliskuuta 1963 Rutherford, New Jersey, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen lastenlääkäri ja runoilija. Hänen tuotantonsa liittyy läheisesti modernismiin ja imagismiin. New Jerseyssä syntyneen Williamsin isä oli englantilainen maahanmuuttaja ja äiti Puerto Ricosta. Tuleva runoilija opiskeli kotimaansa lisäksi Genevessä ja Pariisissa. Williams hoiti runoilijanuransa ohella lastenlääkärin työtä Rutherfordissa vuoteen 1951 saakka. Hänen oma terveytensä alkoi heiketä 1940-luvulla sydänkohtauksen seurauksena, ja seuraavalla vuosikymmenellä hän oli lyhyesti laitoshoidossa masennuksen vuoksi. Williams kuoli Rutherfordissa 79-vuotiaana. Hänelle myönnettiin toukokuussa 1963 postuumi Pulitzer-palkinto runokokoelmasta Pictures from Brueghel and Other Poems. Runojen lisäksi Williamsin tuotantoon kuuluu muun muassa sekalaista proosaa, novelleja ja omaelämäkertateos. Williams oli ainakin Allen Ginsbergin opettaja ja merkittävä esikuva.Markus Jääskeläinen, William Carlos Williams == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet Luokka:Kirjallisuuden Pulitzer-palkinnon saaneet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kovemmat kädet

Kovemmat kädet on PMMP-yhtyeen toinen albumi, joka julkaistiin 9. maaliskuuta 2005. Siitä on tehty myös niin sanottu ”kumipainos”, jolta löytyy uusi, myös saman vuoden Kesäkumi-kappale ”Kumivirsi” ja coverversio Noitalinna huraa! -yhtyeen kappaleesta ”Pikkuveli”. Kumipainoksella on myös kappaleiden ”Päiväkoti” ja ”Matkalaulu” musiikkivideot. Albumilta julkaistiin ensimmäisenä singlenä ”Päiväkoti”, jolle on tehty myös musiikkivideo. Toisena singlenä julkaistiin "Oo siellä jossain mun", josta tuli suuri hitti. Kolmas oli "Matkalaulu", jolle PMMP on tehnyt itse musiikkivideon. Neljäs single oli "Pikkuveli", jolle on myös musiikkivideo. Kolmea viimeisintä singleä ei julkaistu myyntiin. Albumin alkuperäinen versio oli Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan sijalla #5 ja kumipainos sijalla #2. Kovemmat kädet pysyi Suomen albumilistalla yhteensä 57 viikkoa , ja sitä on myyty yli 80 000 kappaletta, mikä tekee siitä PMMP:n ylivoimaisesti myydyimmän albumin.http://www.ifpi.fi/tilastot/kplista.html?action=vapaa&tyyppi;=koti&haku;=albumi&julkaisuntyyppi;=albumi&teksti;=kovemmat+k%E4det Vuoteen 2006 mennessä se oli myynyt tuplaplatinalevyyn oikeuttavan määrän. Elokuussa 2012 albumi ylitti 100 000 kappaleen myynnin rajan.http://www.pmmp.fi/2012/08/rakkaudesta-ylitti-platinarajan-rakkaalleni- single-talla-viikolla-radioiden- soitetuin/?utm_medium=facebook&utm;_source=twitterfeed Sue-lehti valitsi vuonna 2009 Kovemmat kädet 2000-luvun ensikymmenen toiseksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi Kauko Röyhkä & Riku Mattila -albumin jälkeen. Vuoden 2019 marraskuussa albumi valittiin 2000-luvun parhaimmaksi levyksi musiikkilehti Soundin järjestämässä kriitikkoäänestyksessä. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # #:Kumipainoksen bonuskappaleet: # # *Päiväkoti (video) *Matkalaulu (video) == Singlet == * Päiväkoti * Oo siellä jossain mun promo Singlellä mukana kappale Kovemmat kädet. Julkaistiin muovitaskussa ilman kuvakansia. * Matkalaulu promo * Pikkuveli promo Julkaistiin muovitaskussa ilman kuvakansia. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kovemmat kädet. Helsingin Sanomat, Nyt-liite 24.3.2005. Luokka:PMMP:n albumit Luokka:Vuoden 2005 albumit
Leskiäidin tyttäret

__NOTOC__ Leskiäidin tyttäret on PMMP:n kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 15. marraskuuta 2006. Se myi julkaisupäivänään platinalevyyn oikeuttavat yli 30 000 kappaletta. Albumi pysyi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla kaksi viikkoa ja listan kärkituntumassa 11 viikkoa. Yhteensä se pysyi listalla 28 viikkoa. Albumi julkaistiin CD:n lisäksi myös vinyyliformaatissa. Albumi palkittiin vuoden 2006 Emma-gaalassa parhaana pop-albumina ja vuoden albumina. Sue-lehti valitsi albumin 2000-luvun ensikymmenen kahdeksanneksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi vuonna 2009. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Mira Luoti – laulu * Paula Vesala – laulu, viulu, piano, koskettimet * Mikko Virta – kitara, mandoliini, koskettimet * Juho Vehmanen – basso, koskettimet, taustalaulu * Heikki Kytölä – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu * Jori Sjöroos – koskettimet, kitara == Arvostelut == * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Dome.fi: erittäin positiivinen * Metropoli.net: Metropoli.net: Levyarvio * Nyt.fi: Nyt.fi: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:PMMP:n albumit Luokka:Vuoden 2006 albumit
MCCUU

MCCUU (Marine Corps Combat Utility Uniform) on Yhdysvaltain merijalkaväen uusin taisteluasu, joka otettiin käyttöön vuonna 2002. Siinä käytetään uusinta "digikuviointi"-tyyppiä nimeltä MARPAT (Marine Disruptive Pattern), jota kehitettiin alun perin kolmena eri kuviona. Ne ovat Desert (aavikko), Woodland (metsä) ja Urban (kaupunki). Näistä urban-kuviointia ei kuitenkaan ole otettu käyttöön ja hyväksytty viralliseksi taisteluasuksi. ==Aiheesta muualla== * MARPAT valokuvin Luokka:Univormu en:Marine Corps Combat Utility Uniform pl:Marine Corps Combat Utility Uniform
Martinniemen rautatieasema

Martinniemen rautatieasema () oli rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluneella sivurataosuudella . Liikennepaikka sijaitsi Pohjois-Pohjanmaalla Haukiputaan kunnan Martinniemen kylässä, noin kuuden kilometrin päässä Haukiputaan rautatieasemalta. Asema palveli pääasiassa Martinniemen Saha Oy:n kuljetuksia. Liikennepaikka avattiin rautatien valmistuttua 1938 ja se oli käytössä vuoteen 1986 saakka, jolloin liikenne päättyi. Martinniemen liikennepaikka lakkautettiin 1. tammikuuta 1990 yhdessä rataosan kanssa, ja ratapiha purettiin 1999. Asemarakennuksena Martinniemessä toimi Rovaniemen radalta siirretty vahtitupa. Asemarakennus on purettu. Vuosina 1938–1956 Martinniemessä oli myös henkilöliikennettä, parhaimmillaan sieltä oli suoria moottorijunayhteyksiä Ouluun. Henkilöliikenne kuitenkin lakkautettiin kannattamattomana 25. kesäkuuta 1956. Henkilöliikenteen päättymisen jälkeen asema palveli ainoastaan Martinniemen Saha Oy:n tavarakuljetuksia. Sahalla oli loppuvuosina oma vaihtotyöhön tarkoitettu pienveturi, jolla yhtiö hoiti tehdasalueen sisäiset vaihtotyöt. Valtionrautateiden vaihtotyömiehistö hoiti vaihtotyöt Martinniemessä. ==Lähteet== Luokka:Haukiputaan liikenne Luokka:Haukiputaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Pohjois-Pohjanmaan lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Oulun rautatieliikennepaikat
Vesikives

Vesikives eli hydroseele on nestekertymä kivespussin sisällä. Potilas huomaa sen yleensä kookkaana, pehmeänä pattina suurentuneessa kivespussissa. Sairauteen saattaa liittyä kipua ja painontunteita. Vesikives voi olla synnynnäinen tai kehittyä jälkikäteen. Jos se aiheuttaa haittaa, mahdollinen hoitomuoto on leikkaus. Kivespussissa saattaa leikkauksen jälkeen esiintyä jonkin asteista kipua ja turvonneisuutta. Vesikivekselle on erilaisia syitä, esimerkiksi tulehdus, vamman jälkitila tai kiveksen kasvain. Se on todettavissa tunnustelulla ja läpivalaisulla. == Lähteet == *Terveyskirjasto Luokka:Uroksen sukupuolielimistön sairaudet
Madagaskarin lippu

Madagaskarin lippu on Madagaskarin kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 14. lokakuuta 1958 kaksi vuotta ennen Madagaskarin itsenäistymistä Ranskan alaisuudesta. Värit Madagaskarin lipussa kertovat maan historiasta, itsenäisyystaistelusta ja perinteisistä yhteiskuntaluokista. Punainen ja valkoinen olivat Ranskalle vuonna 1896 antautuneen Merinan kuningaskunnan värit. Ne olivat käytössä Merinan viimeisen kuningattaren, Ranavalona III:n lipussa. Lipun värit symboloivat seuraavia asioita: * valkoinen: puhtaus * punainen: itsenäisyys * vihreä: toivo ja Madagaskarin rannat == Lähteet == Luokka:Valtioiden liput lippu
Metronome

Metronome () on japanilainen visual kei-yhtye. Sitä kuvataan usein teknopunk- yhtyeeksi, mutta musiikissa on vaikutteita myös pop- ja rock-musiikista. == Jäsenet == * Sharaku Kobayashi (), laulu & kitara * Fukusuke Fukuda (), kitara (ex. ykköskitara) * Riu (), bassokitara * Shintaro, rummut * ex. Yuichiro (), rummut Metronomen kakkoskitaristi Fukusukella on oma projekti nimeltä ADAPTER, jonka kappaleet ovat hieman metronomen tapaisia. Kappaleissa hän laulaa ja soittaa itse. Sharaku Kobayashilla on yhtye nimeltä FLOPPY. Sharakun lisäksi FLOPPYssa soittaa Hiromu Toda, Shinjuku Gewaltin laulaja. == Aiheesta muualla == *Virallinen sivu Luokka:Japanilaiset yhtyeet
Ajoksen satamarata

Ajoksen satamarata on Suomen rataverkkoon kuuluva sivurataosuus Kemin rautatieasemalta Ajoksen satamaan. Rataosan pituus on noin kymmenen kilometriä, ja liikenne sillä tapahtuu vaihtotyönä. Rataosuus palvelee Stora Enso Oyj:n Veitsiluodon tehtaan sekä Ajoksen sataman kuljetuksia. Radan rinnalla kulkee myös Ajoksentie. Radan suurin nopeus on 50 kilometriä tunnissa. Rata on yksiraiteinen, sähköistämätön ja sillä on ainoastaan tavaraliikennettä. ==Aiheesta muualla== * Resiina-lehden artikkeli Ajoksen satamaradasta Luokka:Kemin liikenne Luokka:Suomen satamaradat
Vanja-eno

__NOTOC__ Vanja-eno (joskus myös Eno Vanja, ) on Anton Tšehovin näytelmä. Se julkaistiin 1890-luvulla ja esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1900 Konstantin Stanislavskin ohjaamana. Vanja-eno lasketaan kuuluvaksi sarjaan, johon kuuluvat lisäksi näytelmät Lokki, Kolme sisarta ja Kirsikkapuisto. Näytelmän kantava teema on tuhlattu elämä. Vanja-eno toteaa 47-vuotiaana olevansa vanhus: hän on tehnyt maatilalla työtä antaen työn tuoton – jo kuolleen – sisarensa miehelle, professorille, joka käytti koko uransa saamatta mitään aikaan. Näytelmän alussa professori haluaa muuttaa tilan rahaksi ja muuttaa Suomeen viettämään eläkevuosiaan. Vaikka näytelmä on kirjoitettu ennen luonnonsuojeluaatteen yleistymistä, näytelmän lääkäri on huolissaan metsien tilasta. Tšehovin onkin tämän vuoksi sanottu olleen ”ekologi ennen ekologiaa”. Vanjan nuorempi sisar on syvän uskonnollinen ja on valmis uhraamaan elämänsä tuonpuoleisen palkinnon toivossa. Näytelmässä miesten ja naisten väliset rakkaudet tai ihastumiset kohdistuvat tavoittamattomiin henkilöihin. Tyyliltään Vanja-eno luokitellaan usein draamaksi tai tragikomediaksi. Tšehov itse kutsui näytelmää komediaksi. == Suomennoksia == * * * ==Teatteriesityksiä Suomessa== Vanja-eno on vanhimpia Suomessa laitosteatterissa esitettyjä näytelmiä. 2000-luvulla sitä on esitetty muun muassa Avoimet Ovet -teatterissa. Reko Lundan ohjasi Vanja-enon Tampereen Työväen Teatterissa (ensi-ilta 2002) ja Pekka Milonoff KOM-teatterissa (ensi-ilta 24.10.2007). Helsingin kaupunginteatterin version, jonka ensi-ilta nähtiin 18.9.2014, ohjasi unkarilainen Tamás Ascher. Rooleissa nähtiin muun muassa Santeri Kinnunen, Martti Suosalo ja Esko Salminen. == Katso myös == *Tsehovin ase == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Anton Tšehovin näytelmät
Anu Tuomi-Nikula

Anu Tuomi-Nikula (s. 1975) on suomalainen lastenohjelmien toimittaja, ohjaaja, nukkenäyttelijä ja kirjailija. Hän on muun muassa opiskellut teatteria, lastenelokuvaa ja kuvataiteita. Hän aloitti televisiouransa lastenohjelma Pikku Kakkosen juontajana vuonna 1997, ja hän on usean Pikku Kakkosen hahmon takana (muun muassa Neponen, Jepu Neulanen ja Nalle). Tuomi-Nikula on luonut ja nukkenäytellyt käsinukkejänö Neposta vuodesta 2000 alkaen. Nukentekijä on Anna-Liisa Tarvainen. Tuomi-Nikula myös näytteli keiju Berenikeä lastenohjelmassa Hui hai hiisi. == Teokset == * == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset televisiotoimittajat Luokka:Pikku Kakkonen Luokka:Suomalaiset nukkenäyttelijät Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keltamaksaruoho

Keltamaksaruoho (Sedum acre) on suomumaksaruohojen sukuun kuuluva monivuotinen kasvi. Sitä on Suomessa sekä luonnonvaraisena että koristekasvina. == Tuntomerkit == Keltamaksaruoho on 3–12 senttimetrin korkuinen. Sen rennot varret muodostavat tiheitä mattomaisia kasvustoja. Pienet ja lyhyet lehdet ovat väriltään vaaleanvihreät tai punertavat, muodoltaan paksut ja tyvestä leveät, ja ne sijaitsevat tiiviisti ja varrenmyötäisesti yläviistoon osoittaen. Erotuksena läheiseen särmämaksaruohoon lehdet eivät ole järjestäytyneet säännöllisesti. Kesä–heinäkuussa keltamaksaruohokasvustot peittyvät runsaista kukinnoista. Kukinto on viuhko, jossa on 3–6 kirkkaankeltaista tähtimäistä kukkaa. Kukat ovat kooltaan 6–8 millimetriä. Terälehtiä on viisi; ne ovat suippoja ja kaksi kertaa verholehtiä pidemmät. Syksyllä saattaa seurata vielä toinen, vaatimattomampi kukinta. == Elinympäristö ja levinneisyys == Keltamaksaruohon tyypillisin kasvupaikka on kallio, mutta sitä voi tavata myös somerikoilla, kedoilla, nummilla, dyyneillä, muureilla, sorakuopissa, tienvarsilla ja joutomailla. Se vaatii paljon valoa, eikä siten siedä isompien kasvien varjostusta. Muiden maksaruohojen tapaan se sietää hyvin kuivuutta. Keltamaksaruohoa esiintyy luonnostaan Euroopassa, mutta se on levinnyt ihmisen vaikutuksesta myös Pohjois-Amerikkaan. Sitä esiintyy kaikissa Pohjoismaissa – Suomessa yleisenä kaikilla rannikkoseuduilla ja Etelä-Suomessa sisämaassa aina Salpausselälle saakka. Järvi-Suomessa on lisäksi useita hajaesiintymiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Keltamaksaruohon (Sedum acre) levinneisyys Suomessa. * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Keltamaksaruoho (Sedum acre) * Luopioisten kasvisto: Keltamaksaruoho (Sedum acre) * Puutarha.net: Keltamaksaruoho Sedum acre * Keltamaksaruoho (Sedum acre) Luokka:Maksaruohot
Kees Rijvers

Cornelius Kees Rijvers (27. toukokuuta 1926 Breda – 4. maaliskuuta 2024) oli alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja pelaaja. Vuonna 2004 Rijvers sai ensimmäisen Rinus Michels Oeuvre -palkinnon elämäntyöstään jalkapallossa. Oeuvre-prijs voor Kees Rijvers ==Ura pelaajana== * 1944–1951 NAC Breda * 1951–1953 AS Saint-Étienne * 1953–1955 Stade français * 1955–1957 AS Saint- Étienne * 1957–1960 Feyenoord Rotterdam * 1960–1962 AS Saint-Étienne * 1962–1963 NAC Breda Meriitit pelaajana * Ranskan mestaruus: 1957 * Coupe de Francen voitto: 1962 ==Ura valmentajana== * 1963–1964 TSC Amatöörijoukkue * 1964–1966 Willem II Tilburg * 1966–1972 FC Twente * 1972–1980 PSV Eindhoven * 1980–1981 Beringen Heusden-Zolder SK * 1981–1984 Alankomaiden maajoukkue * 1986–1989 FC Twente * 9–11/1995 PSV Eindhoven Meriitit valmentajana * Alankomaiden mestaruus (3): 1975, 1976, 1978 * Alankomaiden Cupin voitto (2): 1974, 1976 * UEFA Cupin voitto: 1978 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Alankomaalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Zerrin Özer

Zerrin Özer (s. 4. marraskuuta 1962 Ankara, Turkki) on turkkilainen pop- laulaja. Hän on syntynyt Ankarassa. Vuosina 1978-1980 hän työskenteli "İstanbul Gelişim Orchestran" jazz- ja tanssimusiikkiprojektejen parissa. Vuonna 2000 hän teki kokoelmalevyn nimeltä Bir Zerrin Özer Arşivi. Luokka:Turkkilaiset laulajat
MIPS-luku

MIPS on ekotehokkuuden mittayksikkö, joka kertoo kuinka paljon luonnonvaroja (materiaalia) tarvitaan yhden palveluyksikön tuottamiseen. Kirjainyhdistelmä tulee englannin kielen sanoista Material input per unit of service, eli materiaalipanos tuotettua palvelua kohden. MIPS on saksalaisen ympäristötutkimukseen keskittyneen Wuppertal-instituutin keksimä materiaalitehokkuuden mittari. Normaalisti materiaalitehokkuudessa tarkastellaan sitä, kuinka paljon luonnonvaroja kuluu yhden tavaran tuottamiseen. MIPS -näkökulma vie tarkastelun astetta syvällisemmäksi. Siinä tuotannon tavoite ei ole tavara, vaan tavaratuotannon mahdollistama palvelu. Ottamalla materiaalitehokkuuden lähtökohdaksi tuotettu palvelu voidaan vertailla hyvin eri tavoin tuotettujen toimintojen materiaalitehokkuutta. Olennainen osa MIPS-luvun laskemista on materiaalikertoimien käyttö, joilla lasketaan erilaisten kuluneiden materiaalien vaatimat luonnonvarat. Periaatteessa kaikki luonnonvarojen kulutus voitaisiin ynnätä yhdeksi niiden massaa kuvaavaksi luvuksi. MIPS-laskuissa kuitenkin erotellaan näiden erojen vuoksi erilaiset luonnonvarat: muun muassa bioottiset eli uusiutuvat raaka- aineet, abioottiset eli uusiutumattomat raaka-aineet, maa-aines, vesi ja ilma. Kun MIPS-arvosta otetaan käänteisarvo, saadaan luonnonvaratuottavuus. Se kertoo kuinka paljon hyötyä tietty määrä luonnonvaroja tarjoaa. Näkökulman heikkoutena voi pitää sitä, ettei se erottele lopputuotteena syntyvien aineiden haitallisuutta. == Esimerkki == Autojen tuotanto tapahtuu niiden tarjoaman kuljetuspalvelun vuoksi. Elinkaarensa aikana auto kuljettaa (ihmisiä ja tavaroita) tietyn kilometrimäärän. Palveluyksiköksi voidaan valita vaikka yksi kilometri kuljetusta. Lasketaan siis auton kaikki luonnonvarojen kulutus tuotannossa, tankkauksessa, ylläpidossa ja jätehuollossa ja jaetaan se auton elinkaaren aikana tuotetulla kilometrimäärällä. Saatua MIPS-lukua voidaan verrata muilla tavoin tuotettujen kuljetuspalveluiden MIPS-lukuun. == Katso myös == * Ekologinen selkäreppu == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Ympäristö Luokka:Ympäristötekniikka
Korpi-imarre

Korpi-imarre (Phegopteris connectilis, syn. P. polypodioides, Thelypteris phegopteris, Lastrea phegopteris, Dryopteris phegopteris) on pienehkö saniainen, joka muodostaa kosteisiin paikkoihin yhtenäisiä kasvustoja. Lajia tavataan laajalti Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Korpi-imarre on yleinen myös Suomessa. == Ulkonäkö ja koko == Korpi-imarteen maavarsi on vaakasuora, pitkä ja nysty- tai karvasuomuinen. Lehdet kasvavat yksittäin. Lehden ruoti on 10–50 cm pitkä, eli 1–2 kertaa lehden lavan pituinen. Lehden kolmiomaisen puikea lapa on viisto tai melkein vaakasuora, tyvestä parilehdykkäinen mutta muuten pariosainen. Lehdykät ovat tasasoukkia, pariliuskaisia, ehyt- tai hammaslaitaisia ja alta karvaisia. Alin lehdykkäpari on tavallisesti hieman erillään ylemmistä, lehdykät ovat kääntyneet "viiksimäisesti" taaksepäin. Lehtilavan alla olevat itiöpesäkeryhmät ovat katesuomuttomia. Suomessa korpi- imarteen itiöt kypsyvät heinä-elokuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 48.Boreal forest: Northern Beech Fern Viitattu 26.9.2011. == Levinneisyys == Korpi- imarre kasvaa koko Euroopassa Pyreneiltä itään mantereen eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu laikuttaisena läpi Venäjän havumetsävyöhykkeen Siperiaan, Kiinaan ja Japaniin asti. Pohjois-Amerikan mantereella lajia tavataan Alaskassa, sekä Yhdysvaltain ja Kanadan itä- ja länsiosissa.Den virtuella floran: Hultbräken Viitattu 26.9.2011. Suomessa korpi-imarre on yleinen koko maassa. Runsaslukuisin laji on Keski- ja Itä- Suomessa.Lampinen, R. & Lahti, T. 2011: Kasviatlas 2010: Korpi-imarteen levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 26.9.2011. == Elinympäristö == Korpi-imarre kasvaa rehevissä, kosteissa paikoissa kuten puronvarsikorvissa, ruoho- ja lehtokorvissa, lehtomaisissa metsissä sekä myös märillä ja varjoisilla kallioseinämillä. == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Pohjolan kasvien pauloissa: Phegopteris connectilis – korpi-imarre * Kasviatlas 2023: Korpi-imarteen (Phegopteris connectilis) levinneisyys Suomessa. * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Korpi-imarre (Phegopteris connectilis) Luokka:Sysi-imarrekasvit
Kurt Nilsen

Kurt Erik Kleppe Nilsen (s. 29. syyskuuta 1978 Bergen, Norja) on norjalainen laulaja, joka nousi julkisuuteen voitettuaan norjalaisen Pop Idol -kilpailun. Hän sai 53% annetuista äänistä. Hän osallistui myös 1. tammikuuta 2004 järjestettyyn World Idol -kilpailuun, jonka hän voitti. == Diskografia == Albumit * Shoe - Breed * Come Down Here - Fenrik Lane (2002) * Idol (2003) * I (2003) * A Part of Me (2004) * Hallelujah - Live (2006) * Push Push (2007) * Rise To The Occasion (2008) * Have Yourself a Merry Little Christmas (2010) * Inni en god periode (2013) * Kurt Nilsen Live (2013) Singlet *"She's So High" (2003) *"Here She Comes" (2004) *"All You Have to Offer" *"My Street" *"Before You Leave" *"Never Easy" (2005) *"When the Stars Go Blue" (2006) *"Push, Push" *"Silence" (2007) *"Reality Kicks" (2008) *"Lost Highway" *"Rise to the Occasion" == Aiheesta muualla == *Kurt Nilsenin viralliset fanisivut Luokka:Norjalaiset poplaulajat Luokka:Norjalaiset multi-instrumentalistit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pitkittäistutkimus

Pitkittäistutkimus on tutkimusstrategia, jossa tutkitaan muutosta ja kehittymistä pitkän aikavälin, useiden vuosien tai jopa vuosikymmenten, kuluessa. Strategia perustuu saman tutkimuskohteen seuraamiseen, muutosten havaitsemiseen ja esimerkiksi muutokseen vaikuttaneiden tekijöiden ja muutosten aikaansaamien seurausten analysoimiseen. Suomessa kuuluisimpia pitkittäistutkimuksia on vuonna 1968 alkanut Lapsesta aikuiseksi -tutkimus, jota jatketaan aktiivisesti tänäkin päivänä. Toinen kansainvälisesti tunnettu esimerkki on vuonna 1972 Uudessa-Seelannissa aloitettu Dunedin Multidisciplinary Health and Development Study. == Katso myös == * Poikittaistutkimus Luokka:Tutkimus
Liminpuro

Liminpuro on kylä Vaalan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Oulujärven Jaalanganlahden rannalla, valtatien 22 ja Oulun–Kontiomäen rautatien varrella noin 22 kilometriä itään Vaalan keskustaajamasta. Nimensä kylä on saanut Jaalanganlahteen laskevasta purosta. Kylässä on ollut oma rautatieseisake. Kylän rakennukset ovat keskittyneet pääasiassa Jaalanganlahden itä- ja pohjoisrannoille. Luokka:Vaalan kylät
Alfhild

Alfhild on skandinaavisesta muinaistarustosta peräisin oleva naisen nimi. Nimi on käytössä pääosin sellaisissa maissa, joissa on käytössä joko norjan tai ruotsin kieli. Suomessa Alfhildin nimipäivää juhlitaan suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 31. tammikuuta, mutta suomenkielisessä kalenterissa nimi korvattiin vuonna 1890 suomenkielisemmällä nimellä Alli. Suomessa nimi Alhfild on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 840 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt ennen vuotta 1940. == Alkuperä == Nimi Alfhild on muunnos skandinaavisen mytologian nimestä Alfhildr, joka muodostuu sanoista alfr (keijukainen) sekä hildr (taistelu). Vapaana käännöksenä nimi voikin siten tarkoittaa keijukaisten kanssa taistelevaa tai keijukaistaistelua. Tanskalaisesta muinaishistoriasta kertovan teoksen Gesta Danorumin mukaan Alfhild oli gööttikuningas Siwardin tytär ja kilpineito, joka naamioitui miessotilaaksi ja pakeni äitinsä neuvosta välttääkseen avioliiton kuningas Alfin kanssa. Hänen elämänsä kuvaa mytologiassa 800-luvun viikingille ominaista elämää. == Tunnettuja Alfhildeja == * Alfhild Agrell (1849–1923), ruotsalainen kirjailija * Alfhild Holmberg (1878–1960), suomenruotsalainen opettaja, kolumnisti, poliitikko ja järjestövaikuttaja * Alfhild Nordlund (1861–1941), suomalainen taidemaalari. * Alfhild Viita, kirjailija Lauri Viidan äiti, jonka mukaan hän nimesi runonsa Alfhild. == Kuvitteellisia Alfhildeja == * Alfhild, kuningas Siwardin tytär ja kilpineito Saxo Grammaticuksen tanskalaisesta esihistoriasta kertovassa teoksessa Gesta Danorum. == Nimen muita merkityksiä == * S/S Alfhild, ruotsalainen vuonna 1916 uponnut höyrylaiva == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Etunimet
Huopakynä

Huopakynä eli tussikynä tarkoittaa rakenteiltaan ja ominaisuuksiltaan vaihtelevia piirtämisvälineitä, joille on luonteenomaista piirrosmainen jälki. == Historia == Alun perin tussilla on tarkoitettu hienojakoisen noen kolloidista liuosta: mustaa väriä, joka on valmistettu hienosta noesta, johon on sideaineeksi lisätty esim. arabikumia. Tussi on toinen nimitys musteelle, jota käytetään muun muassa piirroksiin ja kalligrafiaan. Puhekielessä se viittaa usein huopakyniin. Tussi-sanaa käytetään myös yleensä mistä tahansa kynämuodossa käytetyistä nestemäisistä väreistä. Tussikynän keksijänä voidaan pitää amerikkalaista Sidney Rosenthalia. Hän keksi liittää musteen täyttämään lasiastiaan kiinteän siveltimen. Hänen yrityksensä alkoi myydä vuonna 1952 tähän oivallukseen perustuvia huopakärkikyniä nimellä Magic Marker. Tuote sai nopeasti suuren suosion. Vuonna 1958 markkinoille tuotiin kapeampi kynä, jonka kuoret olivat alumiinia. Myös Papermate ja Pentel ovat varhaisia tussien valmistajia. Korostuskynät ja kapeakärkiset tussit tulivat markkinoille 1970-luvulla, samaan aikaan kuin ns. permanenttitussit, eli pysyvää jälkeä tekevät tussit. Erityisen kapeakärkiset tussit ja valkotaulutussit tulivat suosituiksi 1990-luvulla. == Käyttö == Piirrosvälinettä valittaessa on huomioitava käytetyn väriaineen eli tussin tekniset ominaisuudet: vesiliukoinen tussi leviää kostuessaan ja jotkut spriiliukoiset tussit voivat kellastuttaa paperia. Huopakynällä suuret värialueet tehdään esimerkiksi leveillä osittain päällekkäisillä samansuuntaisilla viivoilla tai maalaamalla suoraan huopaytimellä. == Erilaisia tussikyniä == Ainakin seuraavista käytetään nimitystä tussikynä: :Huopakynä: yleisimmin "tussi". Kirjakauppatavaraa, kärjen leveys ja rakenne voivat vaihdella, mutta rakenne on kiinteä. Säiliöllä varustettu kynätyyppi, jonka kärki on tehty huokoisesta materiaalista. Puhutaan esimerkiksi kalvo- ja taulutusseista, rajaus-, väritys- ja yliviivaustusseista. . :Art pen: taiteilijatarvikeliikkeistä, huopakynä, jossa kärkipala voi olla vaihdettava ja säiliön voi usein täyttää uudelleen. :Tekninen tussipiirrin: teknisen käsin piirtämisen standardityökalu. Osat irtoavat toisistaan, voidaan huoltaa, varaosia saatavana. Merkkejä esimerkiksi Rotring (Rapidograph), StandardGraph. :Tussipiirrinterä: kiinnitetään irtovarteen, joka on yleensä puusta. Perinteinen taidegraafikon tussipiirrin, joka kastetaan tussinesteeseen. :Kalligrafinen tussikynä: rakenteena kuten edellinen, mutta teriä valmistetaan vielä useampia leveyksiä ja muotoja. Tyypillinen terä on ruuvitaltan muotoinen. Suunniteltu erityisesti kalligrafiaa varten. :Valkotaulutussi: on tarkoitettu merkintöjen tekemiseen valkotauluun. Tussin jälki voidaan kuivapyyhkiä pois. Jos merkintä on valkotaulussa kovin pitkään, voi pyyhkiminen hankaloitua. == Lähteet == * Tampereen teknillinen yliopisto, Arkkitehtuurin medialaboratorio, peruskäsitteet * WSOY Facta - tussi Lähteistetty 27.5.2010. === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Kynät
Barakaldo

thumb|Barakaldon sijainti Biskajan maakunnassa. Barakaldo () on kaupunki Biskajan maakunnassa pohjoisessa Espanjassa, Baskimaan itsehallintoalueen luoteisosassa. Noin 100 000 asukkaan Barakaldo on osa Suur-Bilbaota ja sijaitsee Bilbaon estuaarin vasemmalla rannalla. Bilbaon lentoasemalle on matkaa noin 15 kilometriä. Kaupunki oli 1900-luvulla huomattava terästeollisuuden keskus, mutta vuosisadan loppuun tultaessa teollisuus taantui. Barakaldossa juhlitaan fiestaa 16. heinäkuuta Carmenin neitsyen kunniaksi. == Kuvia == Baracaldo - Herriko Plaza, Ayuntamiento y Torre del Reloj 1.jpg|Kaupungintalo. Baracaldo - Bilbao Exhibition Center (BEC) 51.jpg|Bilbao Exhibition Center (BEC). Baracaldo - Jardín Botánico 4.jpg|Barakaldon kasvitieteellinen puutarha. Gurutzeta ospitalea.jpg|Gurutzetako Ospitalea (sairaala). Baracaldo - Palacio Larrea 1.jpg|Larrea jauregia on Echavarrin suvulle kuulunut palatsi 1700-luvulta. ==Katso myös== *Barakaldo CF *Bizkaia Arena == Lähteet == * http://www.ezagutubarakaldo.net/es/el-palacio-de-larrea/ === Viitteet === == Aiheesta muualla == *
Sudan (alue)

Sudan (arabian Bilad as-sudan, ”Mustien maa”) on luonnonmaantieteellinen alue Afrikassa Saharan autiomaan ja Keski-Afrikan sademetsien välissä. Se ulottuu 5 500 kilometrin pituisena vyöhykkeenä Atlantin valtamereltä Etiopian ylängölle ja on leveydeltään yli tuhat kilometriä. Pinnanmuodostukseltaan alue on etupäässä ylätasankoa, jonka painaumissa sijaitsevat Nigerjoen, Tšadjärven ja Valkoisen Niilin altaat. Ilmastoltaan Sudan on siirtymäaluetta kuivan aavikkoilmaston ja kostean päiväntasaajavyöhykkeen välissä. Vuoden keskilämpötilat vaihtelevat 23 ja 29 asteen välillä. Kylmimpien kuukausien lämpötilat ovat yli 20 ja kuumimpien yli 30 astetta. Lämpötilan vuorokausivaihtelut ovat jopa 10–15 astetta. Kesän monsuuni tuo päiväntasajalta sateita. Sademäärä vaihtelee pohjoisen 100–200 millimetristä etelän 1 500 – 2 000 millimetriin. Talven kuivana kautena puhaltaa kuuma ja kuiva harmattan-tuuli Saharasta. Kasvillisuus on pohjoisessa Sahelin puoliaavikkoa ja kuivuudesta kärsivää ruoho- ja pensassavannia. Etelässä kasvaa korkeaa heinä- ja metsäsavannia sekä jokien varsilla galleriametsiä. Kuivuus ja karjan laiduntaminen uhkaavat aluetta aavikoitumisella. Historiallisena käsitteenä arabien luoma Sudan liittyy lähinnä keskiaikaanEncyclopaedia of Islam IX, s. 752, 758.. Sen historiaan kuuluvat Pohjois-Afrikasta käyty karavaanikauppa sekä islamin leviäminen Saharan eteläpuolelle. Itä-Sudanin valtakuntia olivat Darfur, Bagirmi, Sennar ja Wadai. Keski-Sudanissa sijaitsivat Kanem-Bornu ja hausavaltiot. Lännessä olivat keskiaikaiset Ghana, Mali, Songhai ja mosivaltiot. Myöhemmin fulbet levittäytyivät laajalle alueelle. Siirtomaakaudella luotiin Ranskan Sudan ja Angloegyptiläinen Sudan, josta nykyinen Sudanin valtio on perinyt nimensäEncyclopaedia of Islam IX, s. 746.. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Afrikan historia Luokka:Afrikan maantiede Luokka:Eliömaantiede
Žiganskin kansallinen piiri

Žiganskin evenkien kansallinen piiri (, ) on piiritason paikallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Žiganskin kansallinen piiri rajoittuu pohjoisessa Bulunin ulusiin, idässä Bytantain evenien kansalliseen ulusiin ja Kobjain ulusiin, etelässä Viljuiskin ulusiin ja lännessä Olenjokin kansalliseen piiriin. Žiganskin piirin hallinnollinen keskus on Žiganskin kylä. Žiganskin kansallisen piirin pinta-ala on 140 200 km². Vuonna 1999 väkiluku oli 5 000. Tärkeimmät elinkeinot ovat porotalous, karjankasvatus, turkiseläinten kasvatus ja metsästys sekä maatalous. Vuonna 1989 väestöstä oli evenkejä 32 %, jakuutteja 30 % ja venäläisiä 29 %. Asukkaiden keski-ikä oli 32 vuotta.Жиганский улус sitc.ru == Kunnat == Žiganskin piirissä on neljä maalaiskuntaa, naslegia, kussakin yksi kylä. Жиганский национальный эвенкийский район Piiri Sahan tasavallan portaalissa. *Bestjah *Žigansk *Lindja (keskuskyla Bahanai) *Lensk (Kystatyam) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Piirin kartta
Patonki

Patonki (< < ’sauva’) on kapea, pitkä ja rapeakuorinen leipä. ==Valmistus ja käyttö== Patonkitaikinan perusraaka-aineet ovat vehnäjauhot, vesi, suola, leivinhiiva ja ruokaöljy. Taikina muotoillaan pitkulaisiksi leipäsiksi, annetaan kohota ja paistetaan kuumassa uunissa. Pinta voidaan tehdä rapeaksi lisäämällä pinnalle vettä ennen paistamista. Valmis patonki voidaan halkaista ja täyttää halutuilla täytteillä. Perinteisiä ranskalaisia täytteitä ovat esimerkiksi juusto ja patee. Patonkiin voi sivellä myös voita tai hilloa, tai se voidaan kastaa kahviin. Ranskalaiset syövät patonkinsa usein sipulikeiton kera. ==Historia== Patonki (ransk. baguette) yhdistetään usein ranskalaiseen ruokakulttuuriin. Sen alkuperä on kuitenkin Wienissä 1800-luvun keskivaiheilla kehitellyssä leivässä. Tällöin höyryuunit otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön mahdollistaen rapean kuoren ja valkoisen, reikäisen leivän sisuksen tekemisen. Nämä ominaisuudet ovat vieläkin moderneissa patongeissa. Ranskalainen patonki syntyi 1920-luvulla. Pitkiä leipiä oli jo tehty jonkin aikaa, kun lokakuussa 1920 laki kielsi leipureita työskentelemästä aamuisin ennen kello neljää. Tämä teki mahdottomaksi valmistaa perinteistä, usein pyöreää leipää niin, että se ehtisi asiakkaiden aamiaiselle. Kapea patonki ratkaisi ongelman, koska se pystyttiin valmistelemaan ja paistamaan huomattavasti nopeammin. Marraskuussa 2022 ranskalainen patonki lisättiin Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalainen keittiö Luokka:Unescon aineettoman kulttuurin perintökohteet Luokka:Leivät
William Chambers

William Chambers (27. lokakuuta 1723 Göteborg, Ruotsi – 17. helmikuuta 1796 Lontoo) oli skotlantilainen uusklassista tyyliä edustanut arkkitehti. Hän suunnitteli useita huomattavia rakennuksia Britannian kaupungeissa ja maaseudulla, joista merkittävimpiä on Lontoon Somerset House. == Suku == William Chambersin isoisä oli rahoittanut Ruotsin kuninkaan Kaarlen XII:n armeijoita. Hänen isänsä työskenteli Ruotsissa kauppiaana. Suku oli mahdollisesti skotlantilaisen Ranskassa aateliin kuuluneen Chalmersin suvun jälkeläisiä. == Elämä == William Chambers syntyi Göteborgissa 27. lokakuuta 1723. Hänen ollessaan kaksivuotias hänen isänsä muutti Riponiin Englantiin ottaen hänet mukaansa. William Chambers opiskeli nuoruudessaan Englannissa ja palasi Ruotsiin vuonna 1739. Vuodesta 1740 vuoteen 1749 hän oli Ruotsin Itä- Intian kauppakomppanian palveluksessa ja teki useita matkoja Kiinaan, jossa opiskeli kiinalaista arkkitehtuuria, muotia ja sisustustaidetta. Palattuaan Eurooppaan Chambers opiskeli arkkitehtuuria École de Artsissa Pariisissa. Vuonna 1755 hän muutti takaisin Englantiin, meni naimisiin ja perusti arkkitehtitoimiston Lontooseen. Suosituksen ansiosta Chambers nimitettiin Walesin prinssin, joka tunnettiin myöhemmin kuningas Yrjö III:ntena, arkkitektoniseksi neuvonantajaksi yhdessä Robert Adamin kanssa. Chambers työskenteli Walesin leskiprinsessa Augusta von Sachsen-Gothalle tehden muun muassa koristeellisia rakennuksia Kew Gardensiin. Hän oli merkittävä vaikuttaja Royal Academy of Artsin perustamisessa vuonna 1768. Chambers julkaisi vuonna 1759 teoksen Treatise on Civil Architecture, jolla oli merkittävä vaikutus rakentajiin. Siitä otettiin useita painoksia ja se uudelleenjulkaistiin vuonna 1826. Chambersin vaikutusta vietiin eteenpäin myös hänen nuorten arkkitehtiharjoittelijoidensa välityksellä. Chambersin kaikki teokset eivät saavuttaneet suurta suosiota. Hänen vuonna 1772 julkaistu teoksensa Dissertation on Oriental Gardening yritti todistaa kiinalaistyylisen puutarhuroinnin paremmuuden verrattuna eurooppalaiseen, mutta teos lähinnä poiki sitä kritisoivia satiireja kielenkäyttönsä ja älyttömien kuvaustensa vuoksi. Chambersin merkittävin kilpailija englantilaisessa uusklassismissa oli hänen työtoverinsa Robert Adam. Chambers ei saanut koskaan yhtä paljon toimeksiantoja kuin Adam, mutta hän oli heistä kansainvälisempi ja sai vaikutteita mannermaisesta uusklassismista. Chambers kärsi myöhempinä vuosinaan pahasta astmasta. Hän kuoli pitkällisen sairauden jälkeen Marylebonessa Lontoossa 1796. Hänet on haudattu Westminster Abbey -kirkkoon. == Kunnianosoitukset ja arvonimet == Ruotsin kuningas Kustaa III löi Chambersin ritariksi vuonna 1770. Hänet tunnettiin myös Britanniassa yleisesti nimellä ”Sir William” Yrjö III:n sallittua tämän. == Katso myös == * John Nash (arkkitehti) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * *William Chambers Great Buildings Onlinessa Luokka:Skotlantilaiset arkkitehdit Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1723 syntyneet Luokka:Vuonna 1796 kuolleet Luokka:Uusklassinen arkkitehtuuri
Mr. Crowley (Live EP)

Mr. Crowley Live-Ep on Ozzy Osbournen julkaisema live-ep vuodelta 1980. Kappale "You Said It All" sävellettiin keikkaa edeltävässä soundcheckissä. Julkaisunsa aikoihin siitä tuli maailman myydyin kuvalevy (vinyyli oli kuvitettu)http://home.flash.net/~ulknatme/bio.htm Randy Rhoadsin biografia fanisivustolla. == Kappaleet == # # # == Muusikot == *Ozzy Osbourne: laulu *Randy Rhoads: kitara *Bob Daisley: basso *Lee Kerslake: rummut *Lindsay Bridgwater: koskettimet == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mr. Crowley (Live EP) Discogsissa. * Luokka:Vuoden 1980 EP:t Luokka:Vuoden 1980 konserttitallenteet Luokka:Ozzy Osbournen konserttitallenteet
Allaihan ulus

Allaihan ulus eli Allaihan piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Indigirkan alajuoksun ympärillä Itä-Siperian meren rannalla Sahan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Itä-Siperian mereen, idässä Nižnekolymskin piiriin, kaakossa Srednekolymskin ulusiin, etelässä Abyin ulusiin ja lännessä Ust-Janskin ulusiin (piiriin). Nimensä Allaihan ulus on saanut Indigirkaan laskevasta Allaiha-joesta. Ulusin hallinnollinen keskus on Tšokurdahin taajama. Allaihan ulusin pinta-ala on 107 400 km². Vuonna 1995 väkiluku oli 5 200.YakutiaTravel – Allaikhovsky uluss Alueen tärkeimmät elinkeinot ovat porotalous, kalastus sekä turkiseläinten kasvatus ja metsästys. Ulus eli piiri käsittää Tšokurdahin kaupunkikunnan lisäksi neljä maalaiskuntaa, naslegia, ja on yhteensä kuusi asutusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Allaihan piiri Sahan tasavallan portaalissa *Allaihan ulusin kartta Luokka:Sahan tasavallan piirit