Maanmittauslaitos

Maanmittauslaitos (lyhenne MML, ruots. Lantmäteriverket) on maa- ja metsätalousministeriön alaisuudessa toimiva viranomainen, joka vastaa ensisijaisesti maanmittauksesta Suomessa. Maanmittauslaitos tuottaa tietoa, tutkimusta ja palvelua Maasta. Maanmittauslaitos tekee erilaisia maanmittaustoimitusia, esimerkiksi lohkomisia ja tilusjärjestelyjä sekä tuottaa kartta-aineistoja. Maanmittauslaitos ylläpitää kiinteistöjen ja osakehuoneistojen tietoja rekistereissään sekä huolehtii omistusoikeuksien rekisteröinneistä (lainhuudoista) ja kiinnityksistä. ==Historia== Maanmittauslaitoksen (vuoteen 1994 Maanmittaushallitus) historia Suomessa ulottuu vuoteen 1633. Ruotsi-Suomen maanmittauslaitoksen alku lasketaan vuodesta 1628, jolloin Kustaa Aadolf perusti laitoksen laatimaan täydellisen taloudellisen kartaston valtakunnasta. Ensimmäinen laitoksen johtaja oli Anders Bureus. Suomeen lähetetty ensimmäinen maanmittari oli Olof Gangius (1633). Virkakunnan kasvaessa Tukholmaan perustettiin vuonna 1683 maanmittauskonttori, josta käsin erityisvirkamies hoiti Suomen asioita. Efraim Otto Runeberg lähetettiin maanmittauskomission johtajaksi Suomeen vuonna 1750.Runeberg, Efraim Otto, Tietosanakirja osa 8, palsta 285. Tietosanakirja- osakeyhtiö 1916 Per Johan Alfving oli 1777–1809 Suomen maanmittauskomission päällikkö, vuodesta 1782 ylitirehtöörin arvonimellä.Alfving, Per, Tietosanakirja. Osa 11, palsta 38. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1922 Suomen erkaannuttua Ruotsista, Turkuun perustettiin vuonna 1821 päämaanmittauskonttori, joka myöhemmin siirtyi Helsinkiin. Venäjän keisari vahvisti Päämaanmittauskonttorin perustamisen 14.11.1812. Sen nimi oli vuosina 1848–1850 ja 1863–1916 Maanmittauksen ylihallitus ja 1851–1863 Maanmittauksen ja metsänhoidon ylihallitus, koska metsähallinto luotiin aluksi maanmittauslaitoksen alaisuuteen. Nimi lyheni Maanmittaushallitukseksi vuonna 1916 ja lopulta nykyiseen muotoonsa 1993.Pääjohtajakunta, s. 178–179. SKS, Helsinki 2005. ==Organisaatio== Maanmittauslaitos tuottaa yritysten, yhteiskunnan ja yksityisten ihmisten tarpeisiin palveluita maastosta, ympäristöstä sekä kiinteistöistä. 1.1.2010 kiinteistöjen kirjaamisasiat eli lainhuudot, kiinnitykset ja erityiset oikeudet siirtyivät Maanmittauslaitoksen hoidettaviksi. Vuoden 2015 alusta lähtien Maanmittauslaitoksen toimiala laajeni, kun paikkatietoalan huippututkimukseen keskittynyt Geodeettinen laitos (nykyinen Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskus) sekä maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan tietopalveluja tuottavan Tiken tietotekniikan kehittämistehtävät (nykyinen Tietotekniikan palvelukeskus) yhdistettiin Maanmittauslaitokseen. Maanmittauslaitoksen organisaatio koostuu keskushallinnosta sekä neljästä toimintayksiköstä, jotka ovat Tuotanto, Tietotekniikan palvelukeskus, Paikkatietokeskus ja Yleishallinto. Maanmittauslaitoksen palvelut ovat kansalaisten saatavilla 35 palvelupisteessä eri puolilla Suomea. Tietotekniikan palvelukeskus tuottaa toimialasidonnaisia tietotekniikan palveluja Maanmittauslaitokselle, maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan virastoille sekä muille julkisille tahoille. Se kehittää ja ylläpitää sovelluksia ja tietojärjestelmiä sekä niihin liittyviä infrapalveluja, kuten Maanmittauslaitoksen kiinteistötieto- ja maastotietojärjestelmiä. Paikkatietokeskus toimii puolestaan Maanmittauslaitoksessa tutkimus- ja asiantuntijayksikkönä, jossa tehdään paikkatietoinfrastruktuureja tukevaa tutkimus- ja kehitystyötä sekä huolehditaan Inspire-direktiivin toimeenpanosta. Laitoksen pääjohtajana on toiminut lokakuusta 2022 yhteiskuntatieteiden maisteri Pasi Patrikainen. Maanmittauslaitos voitti vuonna 2009 Suomen Laatukeskuksen järjestämän Laatupalkintokilpailun julkisen sektorin ja yleishyödyllisten yhteisöjen sarjassa. Sen vuoksi laitokselle myönnettiin myös ”EFQM Recognised for Excellence 5 stars” -tunnustus. Valtiokonttori valitsi Maanmittauslaitoksen valtion parhaaksi työyhteisöksi vuonna 2012. Palkinnon perusteena oli työhyvinvoinnin ja työsuojelun eteen tehdyn työn onnistunut integrointi kaikkeen toimintaan. ==Pääjohtajat== Titteli vuoteen 1929 "ylitirehtööri", vuodesta 1929 "pääjohtaja"Pääjohtajakunta, s. 179–180. SKS, Helsinki 2005. * Abraham Nordenstedt 1812–1820 * Anders Nordenstedt vt. 1820–1821 * Abraham Joachim Molander 1821–1828 * Carl Gustaf Tawaststjerna 1828–1843 * Jonas Ferdinand Bergenheim 1843–1845 * Claes Wilhelm Gyldén vt. 1845–1847 * Alexander von Rechenberg 1847–1854 * Claes Wilhelm Gyldén 1854–1872 * Berndt Otto Nymalm 1872–1887 * Jaakko Sjölin 1887–1915 * Otto Sarvi 1915–1917 * Kyösti Haataja 1917–1929 * Väinö Ahla 1929–1950 * Väinö V. Seppälä 1950–1960 * Viljo Niskanen 1960–1972 * Lauri Kantee 1972–1991 * Jarmo Ratia 1991–2012 * Arvo Kokkonen 2012-2022 * Pasi Patrikainen 2022- (10.10. alkaen) 1\. elokuuta 1999–29. helmikuuta 2000 pääjohtajana toimi Pauli Karvinen. ==Katso myös== *Maan mitta. Maanmittauksen historia Suomessa 1633–2008 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Maanmittauslaitos *Karttapaikka *Karttakäärö *Paikkatietoikkuna *Kulmapeili-blogi * Luokka:Maa-_ja_metsätalousministeriö Luokka:Suomen valtion virastot