Rooman provinssit

Provinssit () olivat Rooman valtakunnan suurimpia hallinnollisia alueita Italian niemimaan ulkopuolella tasavallan ajoista aina noin vuoteen 293 saakka. Provinsseja hallitsivat yleensä entiset konsulit (prokonsuli) tai preettorit (propreettori). == Historia == Provinssi tarkoitti Rooman valtakunnassa alun perin korkeiden virkamiesten ja erityisesti preettorien toiminta-aluetta. Sana sai nykyisen merkityksensä sen jälkeen, kun Sisiliasta tehtiin ensimmäinen provinssi, Sicilia, ensimmäisen puunilaissodan jälkeen vuonna 241 eaa. Tällöin termi alkoi merkitä valloitettua ja veronalaiseksi tehtyä Italian niemimaan ulkopuolista aluetta. Toisena perustettiin Sardinia et Corsican provinssi vuonna 231 eaa. Toisen puunilaissodan jälkeen Hispaniasta tehtiin kaksi provinssia. Makedonialaissotien aikana Makedonia ja Kreikka joutuivat Rooman vallan alle, ja niistä tehtiin provinsseja. Rooman valtakunnan laajetessa uusia provinsseja perustettiin Galliaan, Vähään- Aasiaan, Lähi-itään ja Britanniaan sekä muille valloitetuille alueille. Provinssien yläpuolelle perustettiin diokeesit Diocletianuksen uudistuksessa vuonna 297 ja pretoriaaniprefektuurit Konstantinus Suuren aikana. Provinssit säilyivät olemassa näiden osina aina Länsi-Rooman loppuun ja Itä-Roomassa myöhemmin tehtyihin uudistuksiin saakka. == Hallinto == Provinsseja hallitsivat yleensä entiset konsulit (prokonsuli) tai preettorit (propreettori). Näiden apuna oli vaihteleva määrä kvestoreita ja legaatteja. Verojen ja tullien keräämisen suorittivat alun perin publikaanit. Kullekin provinssille säädettiin omat lait, jotka rajoittivat virkamiesten valtaa, mutta rajoituksista ei aina välitetty. Vanhimpien provinssien hallitsijoina toimivat preettorit. Uudemmat provinssit jaettiin prorogaatiolla eli arpomalla entisten konsulien ja preettorien hallittaviksi. Keisari Augustuksen aikana provinssit jaettiin keisarin ja senaatin provinsseihin. Keisarin provinsseja hallitsivat tämän legaatit (legati Augusti pro praetore), jotka saattoivat olla virassa useita vuosia. Senaatin provinsseja hallitsivat edelleen prokonsulit ja propreettorit, joiden kausi kesti vuoden. Joitakin pieniä provinsseja hallitsivat prefektit ja prokuraattorit. Aegyptuksen provinssi muodosti perustamisestaan lähtien erikoistapauksen, sillä se oli suoraan keisarin omaisuutta, ja sitä johti tämän edustajana prefekti. == Muutokset == === Tasavallan aikaiset provinssit === Tasavallan aikana provinssien hallitsijat toimivat viroissaan vuoden ajan kerrallaan. Aina vuoden alussa provinssit jaettiin tuleville viran haltijoille joko arpomalla tai suoraan nimittämällä. Provinsseihin joissa odotettiin ongelmia, esimerkiksi kapinoita tai barbaarien hyökkäyksiä, lähetettiin yleensä entisiä konsuleja. Myös provinsseihin sijoitettujen legioonien määrä riippui siitä minkälaisia uhkia provinssia kohti kohdistui. Esimerkiksi vuonna 14 jaa. Lusitaniassa ei ollut yhtään pysyvää legioonaa, kun taas Germania inferiorissa legioonia oli neljä rauhattoman Reinin vastaisen rajan takia. Ongelmalliset provinssit olivat haluttuja senaattorien keskuudessa, koska sodan mukana saatiin aina sotasaalista. * 241 eaa. Sicilia (propreettori) * 231 eaa. Sardinia et Corsica (propreettori) * 197 eaa. Hispania citerior ja Hispania ulterior (propreettori) * 167 eaa. Illyricum (propreettori) * 146 eaa. Macedonia-Achaea (propreettori) * 146 eaa. Africa (prokonsuli) * 129 eaa. Asia (prokonsuli) * 120 eaa. Gallia transalpina (myöhemmin Gallia Narbonensis) (propreettori) * 102 eaa. Cilicia, vuodesta 58 eaa. Cilicia et Cyprus (propreettori) * 81 eaa. Gallia cisalpina (propreettori) * 74 eaa. Cyrenaica, vuodesta 27 eaa. Creta et Cyrene (propreettori) * 74 eaa. Bithynia, vuodesta 63 eaa. Bithynia et Pontus (propreettori) * 67 eaa. Creta, vuodesta 27 ea. osa Creta et Cyreneä * 64 eaa. Syria (propreettori) * 30 eaa. Aegyptus (prefekti) * 29 eaa. Moesia (propreettori) === Keisariajan provinssit === Keisariajalla provinssit jaettiin keisarillisiin provinsseihin ja senaatin hallitsemiin provinsseihin. Keisari määräsi keisarillisten provinssien hallitsijat ja senaatti omien provinssiensa hallitsijat. Senaatti valitsi kahden provinssin (Asia ja Africa proconsularis) hallitsijan virkaan entisten konsulien keskuudesta ja kahdeksan provinssin entisten preettorien keskuudesta. Kummassakin tapauksessa viran haltijaa kutsuttiin prokonsuliksi. Keisari nimitti vuorostaan 24 provinssin hallitsijaksi legaatteja entisten konsulien (11 provinssin) ja preettorien (13 provinssia) keskuudesta. Jäljelle jääviä provinsseja hallitsivat ritarisäätyyn kuuluneet prefektit. Näistä tärkein oli vaurasta Aegyptuksen provinssia hallinnut prefekti. ==== Provinssit Juliusten-Claudiusten hallituskauden lopulla (68 jaa.) ==== Juliusten-Claudiusten hallituskauden lopulla vuonna 68 jaa. provinssit olivat: * Achaea * Aegyptus * Africa proconsularis * Alpes Cottiae * Alpes maritimae * Alpes Poeninae * Asia * Bithynia et Pontus * Britannia * Cappadocia * (Cilicia) * Creta et Cyrene * Cyprus * Dalmatia * Galatia * Gallia Aquitania * Gallia Belgica * Gallia Lugdunensis * Gallia Narbonensis * Germania inferior * Germania superior * Hispania Baetica * Hispania Tarraconensis * Illyricum inferius * Illyricum superius * Judaea * Lusitania * Lycia et Pamphylia * Macedonia * Mauretania Caesariensis * Mauretania Tingitana * Moesia * Noricum * Numidia * Raetia * Sardinia et Corsica * Sicilia * Syria * Thracia ==== Provinssit Trajanuksen kauden lopulla (117 jaa.) ==== Rooma oli laajimmillaan keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117. Usein Rooman provinssit luetellaan tuon aikaisen tilanteen mukaan. Provinssit olivat: * Achaea * Aegyptus * Africa proconsularis * Alpes Cottiae * Alpes maritimae * Alpes Poeninae et Graiae * Arabia Petraea * Armenia * Asia * Assyria * Bithynia et Pontus * Britannia * Cappadocia * Cilicia * Creta et Cyrene * Cyprus * Dacia * Dalmatia * Epirus * Galatia * Gallia Aquitania * Gallia Belgica * Gallia Lugdunensis * Gallia Narbonensis * Germania inferior * Germania superior * Hispania Baetica * Hispania Tarraconensis * Judaea * Lusitania * Lycia et Pamphylia * Macedonia * Mauretania Caesariensis * Mauretania Tingitana * Mesopotamia * Moesia inferior * Moesia superior * Noricum * Pannonia inferior * Pannonia superior * Raetia * Sardinia et Corsica * Sicilia * Syria * Thracia ==== Severuksen uudistukset ==== Septimius Severus muutti provinssien hallintoa jonkin verran. Syrian, Africa proconsulariksen ja Britannian provinssit jaettiin kahtia. Uusia provinsseja olivat Syria Coele, Syria Phoenice, Numidia, Britannia superior ja Britannia inferior. Huomattavaa on, että Severus jakoi juuri Syyrian ja Britannian pienempiin osiin, koska niitä olivat hallinneet usurpaattorit Pescennius Niger ja Albinus. Idässä uudet vallatut alueet järjestettiin myös provinsseiksi. Uusia provinsseja olivat pienempi Osroene ja Mesopotamia. ==== Diocletianuksen uudistukset (n. 293 jaa.) ==== Provinssien hallinto pysyi lähes samana prinsipaatin ajoista aina 200-luvun kriisiin asti. Vasta Diocletianuksen aikana noin vuonna 293 (tai 297) provinssien hallintoa uudistettiin merkittävästi. Provinssien yläpuolelle perustettiin 12 diokeesia, joiden johtajaksi tuli vicarius. Aiemmat noin 50 provinssia, joiden koko vaihteli suuresti, jaettiin noin sataan pienempään provinssiin. Yli puolet näistä provinsseista sijaitsi valtakunnan itäosassa, joka oli pinta-alaltaan pienempi mutta väkirikkaampi. Provinssien maaherrat, jotka olivat aikaisemmin voineet komentaa alueillaan olleita joukkoja, saivat tästedes hoitaa vain siviilihallintoa. Maaherrojen nimikkeitä olivat consularis, corrector ja praeses,Nicholson 2018, s. 408, 416, 1223. sekä Achaean, Africa proconsulariksen ja Asian provinsseissa prokonsuli (proconsul).Nicholson 2018, s. 1238. African diokeesi * Mauretania Caesariensis * Mauretania Sitifensis * Numidia Cirtensis * Numidia militiana * Proconsularis ZeugitanaAfrica proconsularis Zeugitanan provinssi oli African diokeesin alueella, mutta ei kuulunut sen alaisuuteen hallinnollisesti, koska se oli prokonsulin hallinnassa (Nicholson 2018, s. 31, 1238). * Tripolitania * Valeria Byzacena Asianan diokeesi * AsiaAsian provinssi oli Asianan diokeesin alueella, mutta ei kuulunut sen alaisuuteen hallinnollisesti, koska se oli prokonsulin hallinnassa (Nicholson 2018, s. 165, 1238). * Hellespontus * Caria * Insulae * Lydia * Lycia et Pamphylia * Phrygia prima * Phrygia secunda * Pisidia Britannian diokeesi * Britannia prima * Britannia secunda * Flavia Caesariensis * Maxima Caesariensis Gallian diokeesi * Alpes Poeninae et Graiae * Belgica prima * Belgica secunda * Germania prima * Germania secunda * Lugdunensis prima * Lugdunensis secunda * Sequania Hispanian diokeesi * Baetica * Carthaginensis * Gallaecia * Tarraconensis * Insulae Baleares * Lusitania * Mauretania Tingitana Italian diokeesi * Aemilia et LiguriaProvinssi puuttuu Veronan luettelosta oletettavasti virheen vuoksi (Nicholson 2018, s. 26, 285, 1327). * Alpes Cottiae * Apulia et Calabria * Campania * Corsica * Flaminia et Picenum * Lucania et Bruttii * Raetia primaVeronan luettelossa esiintyy vain yksi Raetian provinssi, oletettavasti virheen vuoksi (Nicholson 2018, s. 1266). * Raetia secunda * Samnium * Sardinia * Sicilia * Tuscia et Umbria * Venetia et Histria Moesian diokeesi * AchaeaAchaean provinssi oli Moesian diokeesin alueella, mutta ei kuulunut sen alaisuuteen hallinnollisesti, koska se oli prokonsulin hallinnassa (Nicholson 2018, s. 12, 1238). * Creta * Dacia mediterranea * Dacia ripensis * Dardania * Epirus vetus * Epirus nova * Macedonia * Moesia prima * Praevalitana * Thessalia Oriensin diokeesi * Aegyptus Herculia * Aegyptus Jovia * Arabia * Cilicia * Cyprus * Isauria * Libya inferior * Libya superior * Mesopotamia * Osroene * Syria Coele * Syria Palaestina * Syria Phoenice * Thebais Pannonian diokeesi * Dalmatia * Noricum mediterraneum * Noricum ripense * Pannonia prima * Pannonia secunda * Savia * Valeria Pontican diokeesi * Armenia minor * Bithynia * Cappadocia * Diospontus * Galatia * Paphlagonia * Pontus Polemoniacus Thracian diokeesi * Europa * Haemimontus * Moesia secunda * Rhodope * Scythia * Thracia Viennensiksen diokeesi * Alpes maritimae * Aquitania primaProvinssit Aquitania prima ja Aquitania secunda esiintyvät erillisinä Veronan luettelossa ja Notitia dignitatumissa, mutta joissakin näiden lähteiden väliin ajallisesti sijoittuvissa lähteissä esiintyy vain yksi Aquitanian provinssi (Nicholson 2018, s. 104). * Aquitania secunda * Narbonensis prima * Narbonensis secunda * Novempopulana * Viennensis ==== Myöhemmät uudistukset ==== Konstantinus Suuren aikana provinssien ja diokeesien yläpuolelle perustettiin pretoriaaniprefektuurit. Provinssien määrä kasvoi myöhäisroomalaisella kaudella edelleen, kun osa Diocletianuksen ajan provinsseista jaettiin vielä pienemmiksi. == Huomautukset == == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *