EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Säädin

Säädin tarkoittaa yleensä teknistä laitetta, jolla säädetään jonkin kokonaisuuden kvantitatiivista tai etenkin kvalitatiivista ominaisuutta, kuten huoneiston lämpötilaa, auton nopeutta tai kuvan tummuutta. Säätimen toimintaperiaate riippuu säädettävästä asiasta. Esimerkiksi vesijohdosta tulevaa vesimäärää voi säätää kierrettävällä hanalla. On myös sähköisiä säätimiä, joissa nappulasta kääntämällä muutetaan laitteen sähkövastusta, ja täten laitteessa kulkevaa sähkövirtaa ja tehoa. Säätimenä voi pitää myös kvalitatiivista portaittaista säädintä, jossa esimerkiksi hallintalaitteen eri asennot määräävät, mihin kohteisiin ilmavirta tai vastaava suuntautuu. Automatiikka ja elektroniikka ovat mahdollistaneet yhä tarkempien säätimien kehittämistä. Automaattisessa säädössä käytettäviä säädinratkaisuja ovat esimerkiksi PID-säädin ja sumeat säätimet. ==Katso myös== *Säätötekniikka Luokka:Säätötekniikka
BeBox

BeBox oli Be Incorporatedin kehittämä henkilökohtainen tietokone, joka kehitettiin yhtiön BeOS-käyttöjärjestelmän kanssa. Tietokone oli varustettu kahdella PowerPC-suorittimella. Ensimmäinen BeBox malli (BeBox Dual603-66) tuli markkinoille lokakuussa 1995. Paranneltu malli jossa oli nopeampi 133 MHz:n suoritin (BeBox Dual603e-133) julkaistiin elokuussa 1996. Malleissa oli kaksi kappaletta PowerPC 603 suorittimia. Tietokone tuki sekä IDE että SCSI kiintolevyjä. Koneen valmistaminen keskeytettiin loppuvuodesta 1996, jolloin BeOS -käyttöjärjestelmä käännettiin Macintoshille ja yhtiö keskittyi pelkästään ohjelmistojen kehittämiseen. Kaiken kaikkiaan 66 MHz:n malleja myytiin vain n. 1000 kappaletta ja 133 MHz:n malleja 800 kappaletta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * BeBox Zone * BeBox -galleria Luokka:Be Inc Luokka:Mikrotietokoneet Luokka:Vuoden 1995 tietokoneet
Keskiyö

thumb|Kello on 24.00, eli vuorokausi vaihtuu. Keskiyö on ihmisten ajanmittauksen kannalta se hetki yöllä, jolloin vuorokausi vaihtuu. Tähtitieteellinen keskiyö puolestaan on hetki, jolloin Aurinko paistaa täsmälleen toiselle puolelle Maapalloa. Tähtitieteellinen keskiyö ja kellon näyttämä keskiyö eivät yleensä kohtaa, koska tähtitieteellinen keskiyö vaihtelee eri päivinä maapallon akselin kaltevuuden takia, ja koska aikavyöhykkeet ovat laajoja ja tähtitieteellinen keskiyö voi olla tietyllä hetkellä vain tietyssä kohtaa vyöhykettä. Päiväntasaajan tuntumassa tätä vaihtelua ei juuri tapahdu, mutta sielläkin ajallinen ja tähtitieteellinen keskiyö osuvat yksiin vain aikavyöhykkeiden keskellä sijaitsevissa paikoissa. Lisäksi kesäaikana kelloa on siirretty tunnilla eteenpäin, jolloin tähtitieteellinen keskiyö osuu lähemmäs kellonaikaa 1.00 kuin 0.00/24.00. Analogisessa kellossa sekä tunti- että minuuttiviisari osoittavat keskiyöllä ylöspäin ja 24-tuntista kelloa käytettäessä kellon katsotaan olevan 24.00 tai vaihtoehtoisesti 0.00. Kesällä pohjoisen napapiirin pohjoispuolella ja eteläisen napapiirin eteläpuolella on ajanjakso, jona aurinko on keskiyölläkin horisontin yläpuolella, eli alueella vallitsee yötön yö. Vastaavasti talvella on ajanjakso, jona aurinko on keskipäivälläkin horisontin alapuolella eli silloin napapiirin sisäpuolella vallitsee kaamos. Ajankohdasta riippuen eroa kellon näyttämän keskiyön ja tähtitieteellisen keskiyön välillä on esimerkiksi Helsingissä muutamasta minuutista lähes puoleen tuntiin. Päivänseisausten ja -tasausten aikaan tähtitieteelliset keskiyöt ovat aikavyöhykkeiden keskellä. Luokka:Aika
Victoria (Seychellit)

Victoria (joskus myös Port Victoria) on Seychellien pääkaupunki, joka sijaitsee Mahén saaren koillisrannalla. Vuonna 2010 siellä oli 26 450 asukasta. Victoria on Seychellien ainoa varsinainen satamakaupunki. Sen syväsatamaan mahtuu useita aluksia kerrallaan, ja lähempänä kaupunkia on matalampi satama pienemmille aluksille. Kaupungin lähelle valmistui kansainvälinen lentokenttä vuonna 1971. Victoria on myös Seychellien ainoa merkittävänkokoinen kaupunki. Siellä asuu noin kolmannes koko Mahén saaren väestöstä. Vuonna 1997 kaupungin asukasluku oli 24 701, vuoden 2002 väestönlaskennassa siellä oli 23 632 asukasta.World Gazetteer Victorian päivälämpötila vaihtelee +27°C:n ja +30°C:n välillä. Eniten sadetta saadaan joulu–tammikuussa, vähiten elokuussa.BBC Weather Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristys aiheutti vahinkoja Victoriassa tuhoten muun muassa yhden sillan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Psi (mittayksikkö)

psi (, ’naulaa neliötuumaa kohti’, tunnuksena myös lbf/in²) on angloamerikkalaisissa maissa käytetty paineen yksikkö. Yksikkö psi on yhä käytössä muun muassa Yhdysvalloissa. 1 psi on 6,894 76 kPa eli 0,068 947 6 bar == Lähteet == Luokka:Paineyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karlström

Karlström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Fredrik Karlström (s. 1973), ahvenanmaalainen poliitikko (kok.) *Fredrik Karlström (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija *Hjalmar Karlström (1872–1942), suomalainen liikemies ja lahjoittaja *Linda Karlström, suomalainen verkkovaikuttaja ja salaliittoteoreetikko *Perseus Karlström (s. 1990), ruotsalainen kilpakävelijä *Sanna Karlström (s. 1975), suomalainen runoilija. ; Entinen nimi *Lauri Kartemo (vuoteen 1930 Karlström, 1911–1979), suomalainen pankin- ja yritysjohtaja, yrittäjä, kauppaneuvos *Einari Karvetti (ent. Karlström, 1897–1979), suomalainen kansanedustaja (Maalaisliitto), maanviljelysneuvos.
Bafta

The British Academy of Film and Television Arts eli BAFTA on brittiläinen järjestö ja myös saman järjestön jakama palkinto elokuvan, television ja interaktiivisen median alalla. Palkinnot jaetaan vuotuisissa gaaloissa, jotka televisioidaan. Elokuvapalkinnot (British Academy Film Awards) on jaettu vuodesta 2002 alkaen helmikuussa. Baftan palkinto on teatterinaamio, jonka on suunnitellut yhdysvaltalainen kuvanveistäjä Mitzi Cunliffe. Yhdysvalloissa sijaitseva Baftan toimisto BAFTA/LA pitää vuosittain palkintojuhlan, joka siellä tunnetaan nimellä Britannia Awards. British Academy of Film and Television Arts syntyi vuonna 1947 perustetun British Film Academyn ja vuonna 1953 perustetun Guild of Television Producers and Directorsin yhdistyttyä 1958. Järjestö käytti nimeä Society of Film and Television Arts vuoteen 1976, jolloin se sai nykyisen nimensä. Palkintoon liittyy myös Bafta Los Angeles sekä sen myöntämä valinta vuoden brittiläiseksi näyttelijäksi. BAFTA järjesti vuosittain BAFTA Interactive Entertainment Awards palkinnon vuodesta 1998 vuoteen 2003, jolloin palkinto jakaantui kahdeksi: BAFTA Video Games Awards ja BAFTA Interactive Awards. Ensimmäinen palkinnoista on nykyään British Academy Games Awards (lyhyesti BAFTA Games Awards) ja jälkimmäinen ei ole enää esillä promootiomateriaalissa. ==Katso myös== * British Academy Film Awards * Baftan televisiopalkinnot * British Academy Games Awards ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Viralliset sivut *
Biegga-almmái

Biegga-almmái (tai biegga-olmai, tuuli-ihminen, tai biegga-galles, tuuliukko) on saamelaisten muinainen haltija tai jumala, joka hallitsi säätä, tuulta ja vettä ja jolle merenkävijät ja kalastajat ovat uhranneet hyvän tuulen toivossa. Biegga-galles-jumalasta on ainakin Utsjoella käytetty nimeä Ilmaris, mikä viittaa suomalaiseen Ilmarinen-jumalaan. ==Lähteet== * Haavio, Martti: Suomalainen mytologia. WSOY, Helsinki 1967. Luokka:Saamelaiset jumalat
Paksujalat

Paksujalka tai paksujalat voi tarkoittaa seuraavia: ==Biologiassa== * paksujalat (Burhinidae), rantalintujen lahkoon kuuluva lintuheimo ** paksujalat (Burhinus), paksujalkojen heimoon kuuluva lintusuku *** paksujalka (Burhinus oedicnemus), paksujalkojen sukuun kuuluva lintulaji * paksujalat (Pachypodium), oleanterikasveihin kuuluva kasvisuku * paksujalkamalikka, sienilaji. ==Muita== *Juho Paksujalka (1883–1951), kansanedustaja * Kuningas Oidipus (suomennettu myös nimellä Kuningas Paksujalka), Sofokleen näytelmä * Paksujalka noita-vainajan ajomiehenä, Samuli Paulaharjun novellikokoelmaan Tunturien yöpuolta (1934) sisältyvä novelli
Paksujalat (kasvisuku)

Paksujalat (Pachypodium) on oleanterikasveihin (Apocynaceae) kuuluva kasvisuku. Paksujalkoja kutsutaan toisinaan myös madagaskarinpalmuiksiMadagascar Palm, Pachypodium lamerei , mutta nimitys on harhaanjohtava, koska kyse ei ole palmuista, eivätkä paksujalat ole sukua palmuille. Paksujalkojen runko on mehevä, ja kasvi varastoi siihen vettä. Rungon pinnalla on piikkejä. Lehdet kasvavat tupsuina kasvin haarojen latvoissa. Kukissa on viisi terälehteä. Paksujalkoja kasvatetaan koristekasveina sekä erikoisen muotonsa että näyttävän kukintansa takia.Highlan Succulents == Lajeja == * Aavikkopaksujalka (Pachypodium lamerei) * Bontakapaksujalka (Pachypodium baronii) * Hopeapaksujalka (Pachypodium saundersii) * Kapeapaksujalka (Pachypodium geayi) * Namibianpaksujalka (Pachypodium namaquanum) * Namorokanpaksujalka (Pachypodium ambongense) * Neidonpaksujalka (Pachypodium decaryi) * Rusettipaksujalka (Pachypodium rosulatum) Image:Bottle-tree.jpg|Pachypodium lealii Image:Pachypodium namaquanum PICT2669.JPG|Pachypodium namaquanum, Richtersveld Image:Pachypodium_saundersii_-_Lundi_Star_-_desc-mature_plant.jpg|Pachypodium saundersii == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Paksujalat (Pachypodium) * Suomen Lajitietokeskus: Paksujalat – Pachypodium * ITIS: Pachypodium Luokka:Oleanterikasvit
Lützenin taistelu

Lützenin taistelu käytiin kolmikymmenvuotisessa sodassa juliaanisen kalenterin mukaan 6. marraskuuta 1632 (gregoriaanisen kalenterin mukaan 16.11.). Se oli yksi sodan ratkaisutaisteluista. Taistelussa protestanttisen Ruotsin armeija liittolaisineen hyökkäsi katolisen Pyhän saksalaisroomalaisen keisarikunnan armeijan kimppuun. Lützenin taisteluun osallistui noin 700 suomalaista, jotka muodostivat noin 4 prosenttia Ruotsin armeijan vahvuudesta.Suomen historia osa 3 (1985), 61 Taistelu oli äärimmäisen tasaväkinen. Taistelun loppuvaiheessa Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf kaatui, mutta keisarillinen armeija perääntyi Wallensteinin johdolla Leipzigiin. Vaikka Ruotsi saavutti strategisen voiton, kuninkaan kaaduttua se perääntyi nopeasti useimmilta Saksasta valloittamiltaan alueilta.Suomen historia osa 3 (1985), 62 ==Lähteet== * ==Viitteet== == Aiheesta muualla == * Lützen, Aamulehti, 06.11.1932, nro 302, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Lützen. Kustaa Adolfin muistoja, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 06.11.1932, nro 45, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Kolmikymmenvuotisen sodan taistelut Luokka:Leipzigin historia Luokka:Saksi-Anhaltin historia
Östersund

Östersund on Ruotsin Jämtlandin läänin ja Jämtlandin maakunnan ainoa kaupunki ja suurin taajama. Se sijaitsee Storsjön-järven rannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 44 327 asukasta. Östersundin taajama kuuluu pääosin Östersundin kuntaan, mutta pieniltä osin myös Krokomin kuntaan. Östersund toimi 1900-luvulla varuskuntakaupunkina, mutta varuskuntaa on lakkautettu 2005–2006. Frösön-saarella on eläinpuisto ja säveltäjä Wilhelm Peterson-Bergerin koti. Kaupungin perusti vuonna 1786 Ruotsin kuningas Kustaa III. Kaupungissa asui pitkään vain muutama sata asukasta, kunnes 1880-luvulla sinne rakennettiin rautatie. Rautatien ja metsäteollisuuden ansiosta kaupunki kasvoi nopeasti. Östersund on hakenut yhdessä Åren kanssa talviolympialaisia vuosiksi 1994, 1998 ja 2002, mutta hanke kariutui joka kerta. Vuoden 1994 kisat myönnettiin Norjan Lillehammerille, 1998 kisat Japanin Naganolle ja 2002 kisat Yhdysvaltain Salt Lake Citylle. Östersund järjesti vuoden 2008 ampumahiihdon MM-kilpailut. Östersund on Kajaanin ystävyyskaupunki. ==Media== Sanomalehdet Östersunds-Posten ja Länstidningen Östersund ilmestyvät paperisena kuudesti viikossa. ==Väestönkehitys== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaupungin kotisivut Luokka:Ruotsin kuntien keskustaajamat Luokka:Ruotsin kaupungit *
Fu-Tourist

Fu-Tourist (myös nimillä Fun Tourist/Fun-Tourist) oli turkulaisen Jori Sjöroosin vähemmän tunnettu tanssimusiikkiprojekti. Fu-Touristin tuotannossa yhdistyivät muun muassa kierrätetty 1980-luvun disko, elektro, house ja dance. Sjöroos teki musiikkinsa lähinnä itse, mutta esityksissä kokoonpano oli nelihenkinen: Jori Sjöroos, Jussi Lehtinen, Ville Särmä ja Tom Riski. Fu- Touristilla oli levytyssopimus Sonyn Epic Recordsin kanssa. Fu-Tourist tuli suuren yleisön tietoon singlellään "King Kong of the Dance Floor" vuonna 1999, mutta oli jo tätä ennen julkaissut muitakin singlejä niin CD- kuin LP- levyinäkin. Debyyttialbumi The Universe Is For Us julkaistiin vuonna 2002. ==Aiheesta muualla== * Hilden, Markus: 2000-luvun kotimaiset pophelmet: Fu- Tourist – King Kong of the Dancefloor Nrgm.fi. 4.8.2012. Luokka:Suomalaiset elektronisen musiikin artistit
Kamtšatkan niemimaa

Kamtšatkan niemimaa () sijaitsee Venäjän itäosassa Ohotanmeren, Beringinmeren ja Tyynenmeren välissä. Niemimaan pituus on noin 1 200 kilometriä, levein kohta 560 kilometriä ja pinta-ala noin 370 000 neliökilometriä eli vähän enemmän kuin Suomen. == Luonto == Kamtšatka on pinnanmuodoltaan varsin vaihteleva. Niemimaan keskiosissa kohoavat korkeat Sredinnyivuoret, rannikolla ja Kamtšatkajoen laaksossa maasto on paikoin alankoa. Vulkaaninen toiminta on vilkasta: alueella on 127 tulivuorta, joista 27 on toimivaa. Korkein huippu on tulivuori Kljutševskaja sopka (4 750 m). Niemimaalla on myös geysirejä. Niemimaan ilmasto vaihtelee eri alueilla. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Venäjän niemimaat Luokka:Aasian niemimaat Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Venäjällä Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pomeranssi

Pomeranssi eli hapanappelsiini (Citrus aurantium) on ruutakasveihin (Rutaceae) kuuluva sitruspuulaji. Sen hedelmää kutsutaan myös samalla nimellä. Pomeranssipuun korkeus vaihtelee kolmesta kymmeneen metriin. Sen oksasto on tiiviimpi kuin appelsiinipuulla. Pomeranssi on kotoisin Kaakkois-Aasiasta ja sitä on ollut varhain jo eräillä Tyynenmeren saarilla, kuten Guamilla, Fidžillä ja Samoasaarilla. Arabit ovat tuoneet sen Eurooppaan, erityisesti Espanjaan. Nykyään sen pääviljelysaluetta ovat Florida ja latinalainen Amerikka. Pomeranssia käytetään yleisesti marmeladin makuaineena. Lisäksi jauhettua, kuivattua pomeranssinkuorta käytetään mausteena esimerkiksi piparkakuissa ja mämmissä sekä curação-liköörissä.Maustemekka == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pomeranssi eli hapanappelsiini (Citrus aurantium) * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Citrus aurantium * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Citrus aurantium (sour orange) Luokka:Sitruspuut Luokka:Sitrushedelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bergamotti

Bergamotti (Citrus bergamia) on ruutakasveihin kuuluva sitruspuu, jota viljellään pääasiassa Italiassa ja Pohjois-Afrikassa.Aromatherapy Bergamotin hedelmä on pieni ja päärynänmuotoinen. Kasvia viljellään ennen kaikkea hedelmän kuoresta saatavan eteerisen öljyn vuoksi. Tämä hedelmän kuoresta puristettu bergamottiöljy on väriltään keltaista tai vihreää, kitkerän makuista ja sitrukselta tuoksuvaa. Öljyä käytetäänkin lähinnä parfyymeihin ja muun muassa kosmetiikan hajusteena. Se oli yksi 1700-luvulla kehitetyn alkuperäisen Eau de Colognen eli kölninveden ainesosista. Sitä käytetään aromaterapiassa masennuksen hoitoonEssential Oils ja öljyllä on myös ruuansulatusta edistäviä vaikutuksia. Muun muassa Earl Grey -teesekoitus sekä General-nuuska on maustettu bergamottiöljyllä, mutta öljyä ei yleisesti käytetä makuaineena. == Lähteet == Luokka:Sitruspuut
Sukaattisitruuna

Sukaattisitruuna (Citrus medica) on ruutakasveihin (Rutaceae) kuuluva sitruspuu (Citrus). Se on peräisin Itä-Aasiasta, jossa se kasvaa sekä villinä että viljeltynä, mutta nykyään sitä viljellään eniten Välimeren maissa.Arne Rousi: Auringonkukasta viiniköynnökseen, viljelyskasvit ihmisen palveluksessa, s. 291–298, WSOY 1997, ISBN 951-0-21295-4 Sukaattisitruunasta tunnetaan myös viljelymuunnos, jonka hedelmät ovat uurteisia tai sormimaisesti jakaantuneita. Sen hedelmää on kutsuttu "Buddhan kädeksi" tai "sormisukaattisitruunaksi".MTV Uutiset: Mikä ihme on tämä hedelmä? Sukaattisitruunan on arveltu olevan pomelon ja mandariinin ohella yksi kolmesta kantalajista, joiden risteytymistä muut sitruspuut ovat saaneet alkunsa. Sukaattisitruuna on myös Euroopassa kauimmin tunnettu sitrushedelmä. Se tuli Kreikassa tunnetuksi Aleksanteri Suuren sotaretkien jälkeen noin 300 eaa., ja jo Theofrastos kuvasi sen tarkoin. Vanhalla ajalla sitä käytettiin etupäässä lääkekasvina, mutta sitä arvostettiin myös sen hienon aromin vuoksi. Nimi Citrus, jota nykyään käytetään koko suvusta, tarkoitti alkujaan nimenomaan sukaattisitruunaa. Sukaattisitruunaa ei käytetä tuoreina hedelminä, mutta sen kuoresta saatavaa sukaattia käytetään varsinkin leivonnaisissa. Sen hedelmiä käytetään sokeroituina, kuivattuina ja kuutioituina muun muassa englantilaisen jouluhedelmäkakun mausteeksi.Leivonta Dr OetkerHerkkuleipurit Sitä voidaan käyttää myös kalaruokien mausteena. Sokeroidut hedelmät valmistetaan sitruunankuorista. Sukaattisitruunaa käytetään rituaalisesti juutalaisten sukkot-juhlassa. Tässä yhteydessä siitä käytetään nimeä etrog.Trade Winds Fruit == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Sukaattisitruuna (Citrus medica) *Kassu - Kasvien suomenkieliset nimet: Sukaattisitruuna (Citrus medica) *United States Department of Agriculture (USDA): Citrus medica *Flora of China: Citrus medica *Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Citrus medica *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Citrus medica (citron) *Plant List: Citrus medica *Pherobase: Floral volatiles of Citrus medica Luokka:Sitruspuut
Rumeliini

Rumeliini (Citrus × tangelo), jota kutsutaan toisinaan myös nimillä tangelo ja ugli, on ruutakasveihin (Rutaceae) kuuluva sitruspuu (Citrus). Samalla nimellä kutsutaan myös sen hedelmää. Rumeliini on greipin (Citrus × paradisi) ja mandariinin (Citrus reticulata) risteymä ja kotoisin Jamaikalta, mistä se löydettiin vuonna 1924.About Us ugli.com, Jamaika ==Kuvaus== Rumeliinipuu kasvaa 5–7 metriä korkeaksi. Lehdet ovat muiden sitruspuiden tapaan nahkeat, kiiltävän kirkkaanvihreät. Hedelmät kasvavat 6–12 kappaleen ryppäinä ja pysyvät puussa viikkoja kypsymisen jälkeenkin.Trade Winds Fruit Rumeliinin hedelmä on suuren greipin kokoinen, epämääräisen muotoinen, kuoreltaan vihreänkeltainen ja röpelömäinen. Hedelmäliha on mehukas ja maukas. == Lähteet == Luokka:Sitruspuut Luokka:Sitrushedelmät Luokka:Jamaika Luokka:Risteymät
Itä-Hakkila

Itä-Hakkila () on kaupunginosa Vantaalla Hakunilan pohjoispuolella vanhan Lahdentien varrella. Itä-Hakkila sijaitsee Itä-Vantaalla, Lahdenväylän itäpuolella. Naapurikaupunginosia ovat Hakkila lännessä, Hakunila etelässä, Sotunki idässä ja Kuninkaanmäki pohjoisessa. Noin 2 700 asukkaan pientalovaltaisessa Itä-Hakkilassa ei ole yhtään kerrostaloja, mutta viime vuosina rivitaloja on valmistunut hieman enemmän. Alueella yli 80 % taloista on omistusasuntoja. Vuoden 2020 lopussa muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus alueen väestöstä oli 7,6 prosenttia. Itä- Hakkilan rakentaminen aloitettiin Lahdentien valmistumisen aikoihin 1950-luvun alussa. Aluetta rakennettiin nopeasti parin vuosikymmenen ajan, ja 1980-luvulla rakentaminen vilkastui niin, että asuntokanta tuplaantui. Kaupunginosan palveluihin lukeutuvat alakoulu, päiväkoti ja urheilukenttä sekä tanssilava Helsinki Pavi. Kaupunginosaan kuuluvat myös Pyhän Annan lastenkirkko, Saksalaisten sotilaiden hautausmaa, Opaskoirakoulu ja Vantaan vankila. Lähellä sijaitsee myös Honkanummen hautausmaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Huone

Huone on rakennuksessa oleva tila, jota ympäröivät lattia, katto ja seinät. Huone on usein nelikulmainen. Huoneeseen johtaa ovi tai oviaukko, joskus näiden tilalla jokin muu kulkuväylä, kuten kattoluukku tai lattialuukku. Omaksi yksikökseen rakennusteknisesti erotettu huone tai huoneryhmä muodostaa huoneiston. Asuinhuoneet aputiloineen muodostavat asunnon eli asuinhuoneiston. Samassa rakennuksessa voi olla yksi tai (esimerkiksi kerrostaloissa) useampi asuinhuoneisto. ==Asuinhuonetyyppejä== *olohuone *makuuhuone *työhuone *keittiö ==Muita asuinkäytössä olevia huoneita, aputiloja== *eteinen *keittokomero *kodinhoitohuone *wc *pesuhuone *sauna *vaatehuone *takkahuone *tuulikaappi *kylpyhuone ==Asuinkäytön ulkopuolella olevia huoneita== *varasto *autotalli *pyöräsuoja *liiteri ==Muita merkityksiä== *Joskus termillä ”huone” tarkoitetaan lähisukua laajempaa mutta klaania pienempää sukuryhmää, usein kuninkaallisten sukujen kohdalla. *Astrologisen kartan huoneet == Katso myös == * Sisustus == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Tilat
Timanin selänne

Timanin selänne (myös Timaninvuoret tai Timanvuoret, ) on Petšoran ja Mezenin sekä Petšoran ja Vytšegdan välinen vedenjakajaylänkö Komin tasavallassa, Nenetsiassa ja Arkangelin alueella Pohjois-Venäjällä Koillis-Euroopassa. Timanin selänne ulottuu Komin kaakkoisosasta Jäämeren rannikolle Tšošanlahden perukkaan. Timanin selänne on loivakaartoista harvoin kumpuilevaa, metsän ja soiden peittämää ylänköä. Selänne on noin 900 kilometriä pitkä ja sen leveys on noin 60–80 kilometriä. Selänteen korkein kohta on 471 metriä merenpinnan yläpuolella. Timanin selänne on jäänne devoni- ja kivihiilikausilla poimuttuneen ja myöhemmin kvartäärisiin kulutusjätteisiin peittyneestä vuoristosta. == Lähteet == Luokka:Komin tasavallan maantiede Luokka:Nenetsia Luokka:Venäjän vuoristot Luokka:Venäjän ylängöt Euroopassa
Vuojola

Vuojola, Vuojonmaa ja Vuojanmaa ovat Gotlannin saaren vanhoja suomalaisia nimiä, jotka esiintyvät muun muassa kansanrunoissa. Vanhojen ruotsinkielisten asiakirjojen käännöksissä Gotlanti on käännetty suomeksi Vuojolaksi ja gotlantilaiset vuojolaisiksi. Virossa Gotlanti tunnetaan samankaltaisella nimellä Ojamaa. Gotlannista tuotua vuolukiveä on nimitetty vuojonkiveksi. Vuojolasta puhutaan usein kalevalaisissa runoissa, mutta tällöin on monissa tapauksissa kyseenalaista, tarkoittaako Vuojola Gotlantia. Sanan vanha merkitys vaikuttaa pääosin unohtuneen kansanrunouden keruuseen mennessä. Vuojolaa käytetään runoissa melko vapaasti eri vieraiden paikkojen nimien, kuten Pohjolan, toisintonimenä. Vuojolaisella tarkoitettiin toisinaan lappalaista. ==Lähteet== *E. N. Setälä: Sammon arvoitus (1932) *Suomen sanojen alkuperä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura (2000) Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Tikru

Tikru tai Tiikeri () on kuvitteellinen hahmo A. A. Milnen kirjoittamissa Nalle Puh -satukirjoissa ja Disneyn Nalle Puh-tarinoissa. Hän asuu Puolen hehtaarin metsässä puumajassa. Tikru on pehmolelutiikeri, joka voi pomppia hännässään olevalla vieterillä. Tikru on iloinen ja rakastaa pomppimista yli kaiken. Tikru on saanut inspiraation A. A. Milen pojan, Christopher Robin Milnen pehmolelusta. Esitellessään itsensä Tikru kertoo useimmiten tavan, jolla hänen nimensä kirjoitetaan. Tikru tavataan ensimmäistä kertaa kirjassa Nalle Puh rakentaa talon (The House at Pooh Corner). Disney on käyttänyt hahmoa omissa Nalle Puh -piirroselokuvissaan ja niiden oheistuotteissa sekä tehnyt hänestä kokoillan piirroselokuvan Tiikerin oma elokuva (2000) ja lyhytelokuvan Nalle Puh ja Tiikeri kans! (1974). Luokka:Nalle Puh Luokka:Kuvitteelliset kissaeläimet Luokka:Tiikeri
Leijona (täsmennyssivu)

Leijona on eräs suuri kissaeläin. Sanalla voidaan viitata myös seuraaviin asioihin: ==Avaruudessa== * Leijona, Eläinradan viides tähdistö * Leijona, Eläinradan mukaan nimetty länsimainen horoskooppimerkki ==Tavaramerkkinä== * Leijona Viina, Altian alkoholituotemerkki * Leijona, kellomerkki * Leijona, nykyisin Leijona Group Oy:n omistama työvaatemerkki * Terva Leijona, Leafin pastillituotemerkki * Leijona Catering, Suomen puolustusvoimien ravitsemuspalveluista vastaava valtionyhtiö * Leijonat-lehti, Suomen jääkiekkoliiton lisenssin lunastaneille lähetettävä lehti ==Nimenä== * Henrik Leijona (1129–1195), Saksin ja Baijerin herttua * Vilhelm Leijona (1143–1214), Skotlannin kuningas * taiteilijanimenä: ** Leijona, suomalainen rap-artisti * lempinimenä: ** leijona, Lionsklubin jäsenestä käytetty epävirallinen nimitys ** Leijonat, Suomen jääkiekkomaajoukkueen lempinimi ==Muita== * Leijona, kortteli Helsingissä * Leijona (The Lion), Jack Cardiffin ohjaama elokuva vuodelta 1962 ==Katso myös== *Suomen leijona
Surf

Surf tai surf rock on musiikkigenre, johon liittyy olennaisena osana 1950-luvun lopulla syntynyt kalifornialainen surffauskulttuuri. Surf-musiikki nousi suureen suosioon vuonna 1961, ja siitä muodostuikin eräs Yhdysvaltain suosituimmista tyylilajeista 1960-luvun ensimmäisellä puoliskolla. Perinteiselle surf-musiikille on tyypillistä lyhyt kesto, iloinen melodia ja rock and roll -rytmi. Myös jousikaiun () sekä tremolo-efektien käyttö on osa äänimaailmaa. Surf-musiikin lähtölaukauksina on pidetty Dick Dalen singleä ”Let’s Go Trippin”.Surf - Significant Albums, Artists and Songs - AllMusic Dale on ollut vaikutusvaltaisin surf-kitaristi, ja juuri häneen liitetään kitaran jousikaiku-soundi sekä surf-musiikissa usein kuullut torviriffit ja melodioiden itämaiset vivahteet. 1960-luvun tunnettuihin surf-yhtyeisiin kuuluivat myös The Ventures ja The Chantays. 1990-luvun keskivaiheilla surf- musiikki koki jonkinlaista uutta tulemista useiden uusien yhtyeiden muodossa. Kuuluisimpia surf-kappaleita ovat muun muassa Dick Dalen esittämä ”Misirlou”, jota on käytetty esimerkiksi Pulp Fiction -elokuvassa, sekä The Surfaris -yhtyeen kappale ”Wipeout”. The Chantaysin ”Pipeline” ja The Venturesin ”Walk, Don’t Run” kuuluvat niin ikään tunnetuimpiin surf-kappaleisiin. Samoin 1960-luvun James Bond -elokuvien ”James Bond Theme” -teeman alku muistuttaa surfia. Sen sijaan The Beach Boys -yhtyeen varhaisilla levyillä on hyvin vähän tekemistä varsinaisen surfin kanssa, vaikka yhtye usein liitetään surf- musiikkiin. The Beach Boys edusti ennemminkin surf pop -genreä. Surf- musiikille sukua on Suomessa 1960-luvulla esitetty ”rautalankamusiikki”, mutta se otti runsaasti vaikutteita myös brittiläisestä instrumentaali-rockista ja suomalaisesta populaarimusiikista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Lokit

Lokit (Laridae) on rantalintujen lahkoon kuuluva heimo, johon kuuluu 15 sukua. Varsinaisten lokkien (alaheimo Larinae) täysikasvuisten yksilöiden höyhenpeitettä hallitsevat tyypillisesti musta ja valkoinen väri sekä harmaan eri sävyt. Nuoret ja talvipukuiset linnut ovat hyvin erivärisiä, usein ruskeankirjavia. Saksinokat (suku Rynchops) luettiin aiemmin erilliseen saksinokkien heimoon Rynchopidae, mutta nykyisin nekin kuuluvat lokkeihin. Myös tiiroja on toisinaan pidetty omana heimonaan. ==Elintavat== Lokit pesivät rannikoilla, sisävesillä ja soilla, yleensä suurissa yhdyskunnissa. Pesän ne tekevät maahan ja munivat lähes aina kolme munaa. Pesä on yksinkertainen kasveista rakennettu syvennys matalan kasvillisuuden joukossa. Varsinkin pesimäajan ulkopuolella lokit kerääntyvät usein monen lajin sekaparvina suojaisille vesistöille, järville, satamiin ja keinoaltaiden lähettyville yöpymään tai etsimään ravintoa. Väliä ruokailu- ja yöpymispaikoilla voi olla 40 kilometriä. Lokit lentävät ruokailu- ja yöpymispaikoille aamu- ja iltalennoilla korkealla jonoissa tai auramuodostelmassa. Pienikokoiset lokkilajit pyydystävät ravintonsa yleensä veden pinnalta, mutta voivat kastautua veteen saadakseen kalan kiinni. Kesällä ne voivat kokoontua isoina parvina saalistamaan korkealta ilmasta surviaissääskiä ja lentomuurahaisia. Suurikokoisemmat lajit syövät haaskoja, kalaa, jätteitä, lintujen poikasia ja -munia ja joskus myös aikuisia vesilintuja. Sekä pienet että suuret lajit kerääntyvät usein pelloille ja niityille syömään kastematoja. == Kuvagalleria == Tiedosto:PT05 ubt.jpeg|Harmaa- ja selkälokki. Tiedosto:Laughlock.jpg|Naurulokki. Tiedosto:Mewa siodlata 2.jpg|Merilokki. Tiedosto:Sturmmöwe - Auenlandschaft Hohenrode HA 222 Landkreis Schaumburg.jpg|Kalalokki. Tiedosto:Littlegull75.jpg|Pikkulokki. Tiedosto:Inca tern arp.jpg|Inkatiira. Tiedosto:Sterna sandvicensis Farnes.jpg|Riuttatiira. Tiedosto:Rynchops niger foraging by B. Walker.jpg|Amerikansaksinokka. == Katso myös == * Suomessa pesivät lokit parimäärineen ja uhanalaisuusluokkineen == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Martti Hario. Itämeren lokkilinnut - määritys ja esiintyminen. Lintutieto 1986. * Bergman, Göran 1982: Population dynamics, colony formation and competition in Larus argentatus, fuscus and marinus in the archipelago of Finland. Ann. Zool. Fennici 19:143–164. * * Götmark, F. 1984: Food and foraging in five European Larus gulls in the breeding season: a comparative review. Ornis Fennica 61:9-18\. * Hario, Martti 1992: Myyttinen heuglini - tietoja ja otaksumia. Lintumies 3.1992 s. 113-117\. LYL. * Juvaste, Risto 1992: Lokkilentoja ultralla. Lintumies 3.1992 s. 108-110\. LYL. * Kilpi, Mikael, Puntti, Harri & Toivonen, Timo 1980: Suomenlahden pohjoisrannikolla pesivien lokkilajien levinneisyydestä ja lukumääristä. Ornis Fennica 57:153-160\. * Kilpi, Mikael 1987: Lokkikannat Hangon Läntisellä selällä 1978-1986\. Lintumies 1.1987 s. 13-18\. LYL. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tiirat

Tiirat (Sterninae) on rantalintujen ryhmä, johon kuuluvia lajeja elää kaikkialla maailmassa. Tiirat viettävät suuren osan elämästään merellä. Sukupuolet ovat ulkonäöltään samanlaiset. Tiirat luokiteltiin aiemmin omaksi Sternidae-heimokseen, mutta nykyisin niiden katsotaan olevan osa lokkien heimoa Laridae. Suomessa on tavattu yhdeksän tiiralajia: * Hietatiira (Gelochelidon nilotica) * Räyskä (Hydroprogne caspia) * Riuttatiira (Sterna sandvicensis) * Kalatiira (Sterna hirundo) * Lapintiira (Sterna paradisaea) * Pikkutiira (Sternula albifrons) * Valkoposkitiira (Chlidonias hybrida) * Mustatiira (Chlidonias niger) * Valkosiipitiira (Chlidonias leucopterus) == Katso myös == * Lokit * Suomessa pesivät lokit ja tiirat parimäärineen ja uhanalaisuusluokkineen == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Saurola, Pertti 1978: Rengaslöytöjä tiirojen ja kihujen muuttoreittien varrelta. Lintumies 2.1978 s. 44-50\. LYL. *
SOS

SOS on kansainvälinen morseaakkosilla annettava hätämerkki. Se koostuu kolmesta lyhyestä, kolmesta pitkästä ja kolmesta lyhyestä merkistä (· · · – – – · · ·) eli Morsen aakkosin annetuista kirjaimista S, O ja S. SOS voidaan antaa sähköttämällä, äänimerkinantolaitteilla, valolla, signaalilipuilla tai lippuviittomilla, jopa paukuttamalla laivan runkoa tai muuta kiinteää esinettä. SOS on yleismaailmallisesti pätevä hätämerkki. Yleisen uskomuksen mukaan lyhenne SOS tulee sanoista save our souls (”pelastakaa sielumme”), joskus myös save our ship (”pelastakaa laivamme”) tai send our savior (”lähettäkää pelastajamme”). Todellisuudessa kirjainyhdistelmä SOS valittiin, koska se on tarpeeksi yksinkertainen kenen tahansa muistaa, lähettää ja tunnistaa ja se on helposti erottuva koodi morseaakkosilla ilmaistuna. Jopa täysin kokematon henkilö osaa lähettää tai tunnistaa SOS-merkin. Toisen uskomuksen mukaan RMS Titanic olisi ollut ensimmäinen hädässä ollut laiva, joka olisi käyttänyt SOS-hätäkutsua. Todellisuudessa ensimmäinen SOS-hätäkutsu lähetettiin jo kolmea vuotta aiemmin. Alun perin lennätinliikenteessä käytetty hätämerkki oli CQD (CQ tarkoittaa ”kutsu kaikille”), jota ehdotti Guglielmo Marconi ja joka hyväksyttiin vuonna 1904. Saksalaisesta SOS-merkistä tehtiin virallinen hätämerkki Berliinin konferenssissa vuonna 1906. Tällöin se korvasi CQD-merkin. SOS hyväksyttiin virallisesti vuonna 1908. == Katso myös == * Mayday == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lennätin Luokka:Merenkulku Luokka:Palo- ja pelastustoimi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jaavansarvikuono

Jaavansarvikuono (Rhinoceros sondaicus) on sarvikuonoihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen nisäkäslaji, jota nykyisin tavataan tiettävästi vain Jaavan saarella Kaakkois-Aasiassa. == Ulkonäkö == Jaavansarvikuonon nahka on harmaa ja useimpien sarvikuonojen tapaan karvaton. Sen pituus on 2–4 metriä, säkäkorkeus 1,5–1,7 metriä, ja sillä on kuonossaan yksi noin 25 sentin pituinen sarvi. Eläimen paino on 900–2 300 kiloa, joten se on sumatransarvikuonon jälkeen pienin sarvikuonolaji. Jaavansarvikuonot elävät 30–45-vuotiaksi. Sarvikuonon iho on löysä samaan tapaan kuin intiansarvikuonolla, minkä takia sillä näyttää olevan ihopanssari. == Elintavat == Jaavansarvikuonojen elintavoista tiedetään hyvin vähän, sillä harvalukuista lajia on erittäin vaikea tutkia luonnossa. Naaras synnyttää yhden poikasen kolmen tai neljän vuoden välein. Kantoaika on 16 kuukautta. Naaras saavuttaa sukukypsyyden 5- tai 6-vuotiaana, uros vasta kymmenen vuoden iässä. == Levinneisyys ja kannan suuruus == Jaavansarvikuono on ilmeisesti maailman uhanalaisin suuri nisäkäs. Joidenkin tutkijoiden mielestä kanta on liian pieni voidakseen koskaan elpyä. Jaavansarvikuonoja esiintyy varmasti vain Ujung Kulonin kansallispuistossa Jaavan saarella Indonesiassa, missä sitä elää vielä 50–60 yksilöä. WWF:n mukaan viimeinen Cát Tiênin kansallispuistossa Vietnamissa elänyt sarvikuono kuoli salametsästäjän luoteihin huhtikuussa 2010. WWF syytti Vietnamin hallitusta huonosta suojelutyöstä. Samalla laji hävisi koko manner-Aasiasta. Bengalissa eli aiemmin tiettävästi omaksi alalajikseen luokiteltu jaavansarvikuonokanta, joka on jo hävinnyt. Koko maailmassa jaavansarvikuonoja on nykyisin arviolta noin 60 yksilöä. Eläintarhoissa on aiemmin ollut tiettävästi 22 jaavansarvikuonoa, mutta tällä hetkellä niitä ei luultavasti ole vankeudessa yhtään. Jaavansarvikuono elää tiheissä, vaikeakulkuisissa sademetsissä ja siksi on teoriassa mahdollista, että manner-Aasian Indokiinassa ja Thaimaassa voisi olla jäljellä vielä joitakin yksilöitä. == Lähteet == Luokka:Sarvikuonot Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät Luokka:Jaava Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit
Kihut

Kihut (Stercorariidae) on rantalintujen lahkoon kuuluva heimo. Heimon kaikki lajit kuuluvat sukuun Stercorarius. Lajeja on luokittelusta riippuen 7–9, joista Suomessa on tavattu neljä. Kihut ovat keskikokoisia tai suuria lintuja, jotka viettävät suuren osan elämästään merellä. == Lajit BirdLife Suomen mukaan == *Chilenkihu (Stercorarius chilensis) *Etelämantereenkihu (Stercorarius maccormicki) *Etelänkihu (Stercorarius antarcticus) *Isokihu (Stercorarius skua) *Leveäpyrstökihu (Stercorarius pomarinus) *Merikihu (Stercorarius parasiticus) *Tunturikihu (Stercorarius longicaudus) ==Taksonomia== Kihut ovat sukua lokeille, kahlaajille, ruokeille ja saksinokille. Kolmessa pienemmässä lajissa, jotka kaikki pesivät ainoastaan holarktiksella, pesivillä aikuisilla on kaksi keskipyrstösulkaa ilmeisesti pidentynyt ja ainakin joillakin aikuisilla on valkoista alapuolella ja vaaleankeltaista kaulassa. Näitä piirteitä ei ole suuremmilla lajeilla, jotka elävät eteläisellä pallonpuoliskolla, lukuun ottamatta isokihua. Niinpä kihut jaetaan usein kahteen sukuun, joista vain pienet ovat suvussa Stercorarius ja suuremmat lajit on siirretty suvuksi Catharacta. Genetiikan ja väiveiden perusteella lajin sukulaisuus ilmenee parhaiten sijoittamalla kaikki yhteen sukuun,American Ornithologists' Union (2000). Forty-second supplement to the American Ornithologists' Union Check-list of North American Birds. The Auk 117(3):847–858. Leveäpyrstökihujen ja isokihujen mitokondrio-DNA (periytyy äidiltä) on itse asiassa läheisempää sukua toisilleen kuin merikihuille tai pitkäpyrstökihuille tai eteläisen pallonpuoliskon lajeille.Cohen, Baker, Belchschmidt, Dittmann, Furness, Gerwin, Helbig, de Korte, Marshall, Palma, Peter, Ramli, Siebold, Willcox, Wilson and Zink (1997). Enigmatic phylogeny of skuas. Proc. Biol. Sci. 264(1379):181–190. Siten risteytymisen on täytynyt olla merkittävä tekijä pohjoisen pallonpuoliskon kihujen monimuotoisuuden evoluutiossa. == Lähteet == * BirdLife Suomi: Maailman lintujen nimet (2006) * Hario, Martti 1985: Stercorarius-kihujen lajin- ja iänmääritys. - Lintumies 1.1985 s. 2-22. LYL. * Saurola, Pertti 1978: Rengaslöytöjä tiirojen ja kihujen muuttoreittien varrelta. - Lintumies 2.1978 s. 44-50. LYL. ===Viitteet=== *
Sumatransarvikuono

Sumatransarvikuono (Dicerorhinus sumatrensis) on sarvikuonojen heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen nisäkäslaji. == Ulkonäkö == Sumatransarvikuono on nykyisin elävistä sarvikuonolajeista pienikokoisin. Se painaa 600–800 kilogrammaa ja on säkäkorkeudeltaan 0,9–1,5 metriä. Se on myös ainoa aasialainen sarvikuono, jolla on yhden sarven sijasta kaksi sarvea. Sillä on myös enemmän karvoitusta kuin muilla sarvikuonoilla. Nuorella yksilöllä on tiheä ja punertavanruskea karvapeite, joka iän myötä harvenee ja tummuu. Laji on sarvikuonolajeista äänekkäin. Sen on todettu tuottavan ainakin mylvintää, piipitystä ja hyminää. == Lisääntyminen == Sumatransarvikuono synnyttää yhden tai kaksi poikasta kolmen tai neljän vuoden välein, kantoajan kestettyä 17 kuukautta. Sukukypsyyden tämä sarvikuonolaji saavuttaa vasta seitsemästä kahdeksaan vuoden iässä. Se voi elää yli 30-vuotiaaksi. == Levinneisyys ja kannan koko == Sumatransarvikuonoja elää Sumatran, Borneon ja Malesian tiheissä metsissä pieninä hajanaisina populaatioina. Niistäkin Malaijan niemimaan populaatio on ehkä jo hävinnyt. Lajia on jäljellä arviolta enää noin sata yksilöä, niistä noin 50 on Borneon alalajia. Myanmarin pohjoisosissa elää mahdollisesti lisäksi tuntemattomia populaatioita. Koska populaatiot ovat pieniä ja hajallaan, niitä uhkaa salametsästyksen ja hakkuiden ohella myös sisäsiittoisuus. == Lähteet == Luokka:Sarvikuonot Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät Luokka:Äärimmäisen uhanalaiset lajit
Roy Buchanan

Roy Buchanan (23. syyskuuta 1939 Ozark, Arkansas, Yhdysvallat – 14. elokuuta 1988) oli yhdysvaltalainen kitaristi. Hän aloitti kitaransoiton yhdeksänvuotiaana saavuttaen vähitellen asiantuntijoiden keskuudessa maineen bluesin ”kitaristien kitaristina”. Buchanan kehitti persoonallisen, vahvasti Yhdysvaltain juurimusiikkityyleistä ammentavan soittotyylin. Erityisen merkillepantavaa on hänen kykynsä loihtia 1953-mallin Telecasteristaan mitä erilaisimpia ääniefektejä ilman minkään efektilaitteen apua. Buchanan kärsi alkoholi- ja huumeongelmista. Hän teki traagisesti itsemurhan pidätyssellissä vuonna 1988. ==Tärkeimpiä levytyksiä== * Roy Buchanan, 1972, Polydor * Second Album, 1973, Polydor * Live Stock, 1975, Polydor * When a Guitar Plays the Blues, 1985, Alligator * Dancing on the Edge, 1986, Alligator * Hot Wires, 1987, Alligator ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Lennuk

Lennuk on virolaisessa Kalevipoeg-eepoksessa kuvattu lentävä laiva, jonka sankari Kalevipoeg rakentaa lentääkseen maailman loppuun. Nykyisessä viron kielessä lennuk tarkoittaa lentokonetta. Luokka:Kalevipoeg
Taalainmaanhevonen

Taalainmaanhevonen () on puusta veistetty, useimmiten punaiseksi maalattu hevonen, jonka pintaan on maalattu koristekuvioita. Hevonen on alun perin lähtöisin Ruotsin Taalainmaalta, Moran kunnasta. Pienimmät hevoset ovat kooltaan muutaman senttimetrin. Maailman suurin taalainmaanhevonen on 13 metriä korkea ja se sijaitsee Avestassa Ruotsissa.Dalarna.se. Puuhevosia on valmistettu Taalainmaalla 1700-luvulta alkaen. Aluksi ne olivat joko huonekaluteollisuuden sivutuotteita tai lasten leikkikaluja. Nykyinen muoto vakiintui 1800-luvun lopulla. New Yorkin maailmannäyttelyssä 1939 Ruotsia edusti taalainmaanhevonen, ja siitä lähtien sitä on käytetty usein Ruotsin symbolina. Taalainmaanhevonen on nykyään suosituimpia Ruotsista hankittavia matkamuistoja.Ruotsi/Svenska (kaikki) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Dalahäst * Grannas, hevosten valmistaja Luokka:Ruotsin kansallissymbolit Luokka:Taalainmaan lääni
Hack

Hack voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Hack, vuoden 1985 roguelike- tietokonepeli, johon NetHack perustuu * Hack, David Koeppin luoma yhdysvaltalainen televisiosarja vuosilta 2002–2004 * Hack, Information Societyn albumi vuodelta 1990 * Hack!, Matt Flynnin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 2007 * .hack, japanilainen mediafranchise. * Hack, ohjelmointikieli *sukunimi: **Margherita Hack (1922–2013), italialainen tähtitieteen professori ja tietokirjailija
Schwenckfeldiläisyys

Schwenckfeldiläisyys on kristinuskon suuntaus. Se on saanut nimensä saksalaisen Kaspar Schwenckfeldin mukaan (1489–1561).Schwenckfeld, Kaspar, Tietosanakirja. Osa 8, palsta 989. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Liike hylkää lapsikasteen ja opettaa ihmisen voivan tulla synnittömäksi. Nykyään schwenckfeldiläisiä on noin 3 000\. He asuvat Yhdysvalloissa Pennsylvaniassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Schwenkfelder.org Luokka:Kristinusko Yhdysvalloissa Luokka:Protestanttiset kirkot
Roswell

Roswell voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Roswell, Roswellin tapauksesta innoituksensa saanut televisiosarja * Roswell, levy-yhtiö Capitol Recordsin levymerkki * Roswell, kaupunki Georgian osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roswell, kaupunki New Mexicon osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roswell, kaupunki Ohion osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roswell, kaupunki Etelä-Dakotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roswell, sukunimenä: ** Maggie Roswell (s. 1952), yhdysvaltalainen näyttelijä ==Katso myös== Roswelliin liittyy myös seuraava: * Roswellin tapaus, New Mexicon Roswellissa vuonna 1947 tapahtunut ufoksi väitetyn esineen maahansyöksy.
Sakki

Sakki voi tarkoittaa seuraavia: * sakki, puhekielessä: ihmisjoukko * Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI ry, ammattiin opiskelevien opiskelijajärjestö * šakki, strateginen lautapeli ==Sukunimi== * Mikko Sakki (1930–1998), suomalainen päätoimittaja * Olli Sakki, (1925–2021), suomalainen juristi, KHO:n hallintoneuvos * Sylvi Palo, o.s. Sakki (1911–1987), suomalainen näyttelijä * Terho Sakki (1930–1997), suomalainen kuvanveistäjä
Junkers F 13

Junkers F 13 oli maailman ensimmäinen kokometallinen matkustajalentokone. Alatasoisen ja yksimoottorisen Junkers F 13:n suunnitteli Hugo Junkersin omistaman Junkers-lentokonetehtaan diplomi-insinööri Otto Reuter vuonna 1919. Koneen ensilento tapahtui kesäkuussa 1919. Junkers F 13 oli hyvin suosittu matkustajakone. Vuoteen 1933 mennessä sitä rakennettiin 322 kappaletta kolmenatoista eri versiona.Keskinen et al. 1995 s. 26 == Käyttö Suomessa == === Aero Oy === Kun Aero Oy avasi ensimmäisen lentoreittinsä 20. maaliskuuta 1924 Helsingistä Tallinnaan, sen käyttämä kone oli Junkers F 13. Matkustajapaikkoja oli neljä. Vuosina 1924−1935 Aerolla oli kaikkiaan seitsemän Junkers F 13 -konetta. Niillä lennettiin Tallinnan lisäksi myös Tukholmaan. Julkisuutta Aero sai vuoden 1928 kesäkuussa, kun sen Junkers F 13 -kone, lentäjänään Gunnar Lihr, osallistui Huippuvuorilla italialaisen tutkimusmatkailijan Umberto Nobilen Italia-ilmalaivan etsintöihin. Lihr onnistui etsinnöissään löytäen ja pelastaen yhden miehistön jäsenistä. === Ilmavoimat === Talvisodassa Lapissa toiminut ruotsalaisten vapaaehtoisten yksikkö Flygflottilj 19 siirsi yhden Junkers F 13kä -koneen Suomen siviili- ilma-alusrekisteriin 29. toukokuuta 1940. Siitä tuli ilmavoimien JU-120. Kone toimi sairaankuljetuskoneena, yhteyskoneena ja lopuksi Viestipataljoonan koulutuskoneena vuosina 1941–1947.Keskinen et al. 1995 s. 27 === Rajavartiolaitos === Merivartiolaitos hankki kaksi F 13 -konetta vuonna 1932, tunnuksin LK-2 ja LK-3 sekä vuonna 1934 vielä kolmannen jonka tunnus oli LK-4. Ilmavoimat käytti näitäkin koneita tiedusteluun Ahvenanmerellä talvisodan aikana. == Tekniset tiedot (F 13kä) == == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Saksalaiset matkustajalentokoneet Luokka:1910-luvun matkustajalentokoneet Luokka:Junkersin ilma-alukset
Kaarle V (täsmennyssivu)

Kaarle V on usean hallitsijan nimi: * Kaarle V, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1519–1556 (hallitsi myös Espanjaa nimellä Kaarle I) * Kaarle V, Ranskan kuningas 1364–1380 * Kaarle V, Lothringenin herttua 1675–1690 * Kaarle V, Espanjan Kaarle II:n hallitsijanimi Napolin kuninkaana, hallitsi 1665–1700 * Don Carlos, Espanjan kruununtavoittelija nimellä Kaarle V vuodesta 1833 * Kaarle V, myyttinen Ruotsin kuningas Johannes Magnuksen teoksessa Historia de omnibus Gothorum Sveonumque regibus
Šavrov Š-2

Šavrov Sh-2 tai Sch-2 oli pieni neuvostoliittolainen amfibiolentokone. == Tausta == Vadim Šavrov suunnitteli asunnossaan Leningradissa talvella 1928-29 pienen Sh-1-lentoveneen. Elokuussa hän esitteli konettaan Moskovassa ja onnistui saamaan tilauksen amfibiolentokoneesta, josta tuli Sh-2. Sh-2 oli puolitoistatasoinen - kellukkeet kiinnittyivät lyhyeen alasiipeen. Koneen venemäinen runko toimi pääkellukkeena. Koneessa oli yksi 100 hv:n moottori kiinnitettynä ylätasoon. Sh-2:n ensilento tapahtui 11. marraskuuta 1930. Kone oli sarjatuotannossa vuosina 1931-1933\. Kaikkiaan valmistettiin 270 Sh-2-konetta. Tyypistä kehitettiin myöhemmin sairaankuljetusmuunnos Sh-2S ja Sh-2bis, joka oli katetulla ohjaamolla varustettu malli. == Käyttö Suomessa == Koneet hankittiin jatkosodan aikana pakottamalla vangittu venäläinen radiopartio ilmoittamaan harhauttava viesti suomalaisupseerien vangitsemisesta. Venäläiset lähettivät kaksi Sh-2:ta hakemaan suomalaisvankeja ja Äänislinnan lähistöllä suomalaiset saivat siepattua koneet 28. elokuuta 1942. Syyskuussa koneet siirtyivät Suomen ilmavoimien rekisteriin tunnuksilla AV-186 (ent. CCCP-X-217) ja AV-187 (ent. CCCP-K-370). AV-186 rikkoutui laskussa 3. lokakuuta 1942. Toista konetta käytti everstiluutnantti J. Sovio virkamatkoihinsa 13. syyskuuta 1944 asti. Sen jälkeen sekin romutettiin. == Tekniset tiedot == === Yleiset ominaisuudet === * Tyyppi: Puurakenteinen amfibiolentokone * Miehistö: 2-3 * Kärkiväli: 13 m * Pituus: 8,2 m * Korkeus: 2,8 m * Siipipinta-ala: 24,8 m² * Tyhjäpaino: 680 kg * Lentopaino: 937 kg === Suoritusarvot === * Huippunopeus: 140 km/h * Matkanopeus: 100 km/h * Lakikorkeus: 3 500 metriä * Lentomatka: 400 km ==Lähteet== * * Luokka:Amfibiolentokoneet
Berijev MBR-2

Berijev MBR-2 () oli neuvostoliittolainen lentovene. == Tausta == Georgi Berijev alkoi vuonna 1931 suunnitella vesikonetta, josta tuli sarjatuotannossa tyyppi MBR-2. Ensilento tapahtui 3. toukokuuta 1932. Kone oli ylätasoinen yksimoottorinen (BMW VI -moottorista kehitetty M-17-rivimoottori, jonka teho 500 hv, vuodesta 1935 lähtien 830 hv:n M-34-moottori) lentovene. Koneessa oli ohjaajan lisäksi etu- ja taka-ampujat. Kaikkiaan konetta valmistettiin 1 365 kappaletta vuoden 1941 loppuun mennessä. == Käyttö Suomessa == 24\. kesäkuuta 1941 (ts. ennen sodan alkua) saatiin ensimmäinen MBR-2-sotasaaliskone. Se teki pakkolaskun Pellinkiin moottorivian vuoksi ja Moottoritorpedoveneosaston 1. puolilaivue (kapteeniluutnantti Holger Carring) eli moottoritorpedovene Isku sekä VMV 11 ja VMV 15, pakottivat miehistön eli ohjaajaupseerin ja kaksi ampuja-aliupseeria antautumaan. Nämä olivat konekiväärien takana valmiina mutta luovuttivat taistelutta kun alukset tulivat viereen, vaikka suomalaisilla oli vielä jopa suojapeitteet kansiaseiden päällä ja esillä vain kivääreitä ja pistooleita. Kone hinattiin pois ja pari venäläiskonetta seuraili toimitusta kauempaa; koneen mukana saatiin kolme vankia sekä runsaasti asiakirjoja.Peuranheimo—Pirhonen—Killinen: Laivat puuta, miehet rautaa., s. 33, 47 Tässä kaapattu kone otti osaa yhteen operaatioon, mutta sen jälkeen todettiin, ettei sen moottoria enää saanut käyntiin, joten kone romutettiin. Kaikkiaan talveen 1942 mennessä saatiin viisi MBR-2:ta sotasaaliiksi. Suomen ilmavoimissa koneiden tunnukset olivat VV-181–VV-185. Koneilla lennettiin yhdestä kymmeneen tiedustelu- ja tyyppilentoa. Kaikki koneet oli poistettu käytöstä jo lokakuussa 1942. Sotasaaliskoneet olivat olleet hyvin huonossa kunnossa. Valvontakomissio ei ollut vähääkään kiinnostunut edes ensimmäisestä koneesta, vaikka se oli joutunut suomalaisten haltuun jo ennen sotatoimien virallista alkua. == Tekniset tiedot == == Lähteet == *Keskinen, Kalevi &Stenman;, Kari & Niska, Klaus: Meritoimintakoneet. Suomen ilmavoimien historia 15. Apali Oy, Tampere. 1995. ISBN 952-5026-03-5 ===Viitteet=== Luokka:Lentoveneet MBR-2