Suomen valtiovarainministeriö

Valtiovarainministeriö (lyh. VM, , FM) on Suomen valtioneuvoston osa, jonka tehtävänä on valmistella Suomen hallituksen talouspolitiikkaa ja valtion talousarvio. Se pyrkii vakauttamaan talouden kehitystä sekä toimimaan verojärjestelmän asiantuntijana. Ministeriö vastaa myös valtion henkilöstöpolitiikasta, valtionhallinnon kehittämisestä, kunta- ja aluehallinnosta, julkisen hallinnon digitalisaatiosta sekä rahoitusmarkkinapolitiikan valmistelusta. Valtiovarainministeriö sai alkunsa autonomian ajalla vuonna 1809, kun Suomeen perustettiin hallituskonselji, sittemmin Suomen senaatti. Hallituskonseljissa toimi talousosasto, jolle kuului maan yleinen hallinto. ==Organisaatio== Valtiovarainministeriötä johtaa valtiovarainministeri. Hallituksessa on usein myös toinen ministeri, jonka vastuualueelle kuuluu osa ministeriön asioista. Ministereiden työnjaosta sovitaan hallitusta muodostettaessa. Ministeriön ylin virkamies on valtiosihteeri kansliapäällikkönä Juha Majanen. Muita ministeriön korkeita virkamiehiä ovat hallintopolitiikan alivaltiosihteeri (Susanna Huovinen), kansainvälisten ja rahoitusmarkkina-asioiden alivaltiosihteeri (Leena Mörttinen) sekä talouspolitiikan koordinaattori (Lauri Kajanoja). Ministeriössä työskentelee noin 420 henkilöä. Ministeriö toimii Valtioneuvoston linnassa sekä Mariankadulla, Helsingin Kruununhaassa. Kansliapäällikkönä toimivan valtiosihteerin johdolla toimiva koordinoiva johtoryhmä käsittelee ministeriön strategiset asiakokonaisuudet. Koordinoivaan johtoryhmään kuuluvat lisäksi alivaltiosihteerit, hallinto- ja kehitysjohtaja, talouspolitiikan koordinaattori sekä viestintäjohtaja. Valtiovarainministeriö on jakautunut seitsemään osastoon, jotka ovat * kansantalousosasto * budjettiosasto * vero-osasto * rahoitusmarkkinaosasto * kunta- ja aluehallinto-osasto * julkisen hallinnon tieto- ja viestintätekninen osasto (JulkICT-osasto) * valtionhallinnon kehittämisosasto, jonka yhteydessä toimii valtion työmarkkinalaitos. Osastojen johtamisesta vastaavat osastopäälliköt. Ministeriön sisäisestä hallinnosta vastaa kehittämis- ja hallintotoiminto, johon kuuluu myös viestintä. Suoraan johdon alaisuudessa toimivat EU- sihteeristö ja kansainväliset rahoitusasiat -yksikkö. Lisäksi ministeriössä toimii valtiovarain controller -toiminto, joka on valtioneuvoston yhteinen tulos- ja valtiovarainvalvoja. ==Valtiovarainministeriön hallinnonala== Valtiovarainministeriön hallinnonalalla työskentelee yli 12 000 henkilöä. Näistä suurin osa on vero- ja tullihallinnon palveluksessa. ===Virastot=== * Aluehallintovirastot *Digi- ja väestötietovirasto *Rahoitusvakausvirasto * Tilastokeskus * Tulli * Valtiokonttori * Valtori (Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus) * Valtion taloudellinen tutkimuskeskus * Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus (Palkeet) * Verohallinto ===Yhtiöt ja liikelaitokset=== * Hansel Oy * HAUS kehittämiskeskus Oy * Fingrid Oyj * Senaatti-kiinteistöt ===Rahastot ja muut laitokset=== * Valtion Eläkerahasto * Keva * Kuntien takauskeskus * Kunnallinen työmarkkinalaitos ==Historia== ===Hallituskonseljin talousosasto=== Suomen valtiovarainministeriön historia alkaa 1809 muodostetusta hallituskonseljista (vuodesta 1816 Keisarillinen Suomen senaatti). Sen talousosaston valtiovaraintoimituskunta muutettiin maan itsenäistyttyä valtiovarainministeriöksi. Myös 1809 perustetun hallituskonseljin kamaritoimituskunnan tehtävät siirrettiin sen lakkauttamisen yhteydessä vuonna 1917 valtiovarainministeriölle.Valtionrakentaja: Valtiovarainministeriön historia I, s. 16–17. Keskushallinnon toimikenttä oli suppea, ja talousasioilla oli siinä merkittävä osa. Kolmen toimituskunnan (valtiovarain-, kamari- ja tili- sekä sotilas) tehtävät liittyivät valtiontalouteen. Esimerkiksi sotilastoimikunta hoiti ruotujakoisen armeijan lakkauttamisen jälkeen armeijan taloutta, mihin kuului huomattava veronkanto- ja varainhoitotehtävä. Sotilasmenot olivat tuolloin valtiontalouden suurin menoerä.Valtionrakentaja: Valtiovarainministeriön historia I, s. 19. Valtiovaraintoimituskunnan tehtäväkenttä ulottui valtiontalouden (budjetti ja menot) ulkopuolelle myös talous- ja elinkeinopolitiikkaan. Valtiontalouden tulot kuuluivat pääosin kamaritoimituskunnan tehtäviin. Se valvoi veronkantoa sekä tarkasti maakirjoja ja muita yleisiä tilejä pitäen kirjaa myös konseljin menoista. Lisäksi sen toimintaan kuului henkikirjat ja väkilukutilastolaitos. == Merkittävät virkamiehet == === Kansliapäälliköt === Seuraavat henkilöt ovat toimineet valtiovarainministeriön korkeimpana virkamiehenä (vuoteen 2013 valtiosihteeri): Esittelijäsihteerit * 1903–1918: Hugo Rautapää * 1918–1922: Arthur Järnefelt Kansliapäälliköt * 1922–1940: Arthur Järnefelt * 1940–1947: John August Hellén * 1947–1959: Toivo Takki * 1959–1969: Paavo Säippä Valtiosihteerit * 1969–1973: Paul Paavela * 1974–1979: Teemu Hiltunen * 1989-1995: Eino Keinänen * 1995–2013: Raimo Sailas Kansliapäälliköt * 2013–2020: Martti Hetemäki * 2021– Juha Majanen === Alivaltiosihteerit === Seuraavat henkilöt ovat toimineet valtiovarainministeriön neuvottelevina virkamiehinä ja alivaltiosihteereinä: Neuvottelevat virkamiehet * 1975–1978: Jouko Loikkanen * 1978–1986: Pekka Tuomisto Alivaltiosihteerit * 1986–1987: Pekka Tuomisto * 1987–1989: Eino Keinänen * 1989–1999: Juhani Kivelä * 1995–2003: Johnny Åkerholm * 1999–? Juhani Turunen * 2003–? Martti Hetemäki * 2020– Leena Mörttinen * 2022– Susanna Huovinen ==Katso myös== * Tuja-malli * Luettelo Suomen valtiovarainministereistä ==Lähteet== *Heikkinen, Sakari & Tiihonen, Seppo: Valtionrakentaja: Valtiovarainministeriön historia I. Valtiovarainministeriö, 2009. ISBN 978-951-37-5568-3 ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== * Heikkinen, Sakari & Tiihonen, Seppo: Kriisinselvittäjä: Valtiovarainministeriön historia II. Valtiovarainministeriö, 2009. ISBN 978-951-37-5569-0 ==Aiheesta muualla== * Valtiovarainministeriö. * *