Ailios Herodianos

Ailios Herodianos (, ; 100-luku) oli antiikin kreikkalainen grammaatikko, joka oli kotoisin Aleksandriasta. Hän oli kreikkalais-roomalaisen ajan merkittävimpiä grammaatikkoja, joka kirjoitti lukuisia teoksia alaltaan. == Elämä == Herodianos oli Apollonios Dyskoloksen poika ja kotoisin Rooman valtakuntaan kuuluneen Egyptin Aleksandriasta. Sieltä hän vaikuttaa siirtyneen Roomaan, jossa hän pääsi keisari Marcus Aureliuksen suosioon. Hänelle Herodianos omisti teoksensa prosodiasta. Muutoin Herodianoksen elämästä ei tiedetä mitään. Myöhemmät grammaatikot arvostivat Herodianosta suuresti. Priscianus käytti hänestä ilmaisua maximus auctor artis grammaticae, ”suurin kirjailija grammatiikan taidon alalla”. Koska Herodianos toimi Roomassa, hänet tunnetaan usein latinankielisellä nimimuodolla Aelius Herodianus. == Teokset == Herodianos oli hyvin tuottelias kirjailija. Hänen teoksistaan on säilynyt vain katkelmia, ja niistä on hankala antaa oikeellista luetteloa, sillä useissa tapauksissa myöhempien Herodianoksen teoksia lainaavien tai lyhentelevien kirjailijoiden teoksissa esiintyvistä teosten nimistä on hankala tietää, olivatko ne erillisiä teoksia vai osia jostakin laajemmasta teoksesta. Lisäksi osa Herodianoksen nimiin laitetuista teoksista on epäperäisiä eli jonkun toisen kirjoittamia. Herodianoksen aitoja, erillisiä teoksia olivat mahdollisesti ainakin seuraavat: * Muodoltaan erikoisista sanoista () – Käsittelee muun muassa aksentuoinniltaan erikoisia sanoja. Ainoa Herodianokselta kokonaisena säilynyt tutkielma. Editio: Aikateríni Papazéti, 2008. * Muutoksista sanoissa () – Tavuissa ja kirjaimissa tapahtuvista muutoksista. Säilynyt lukuisia katkelmia. * Nimisanoista () eli Nimisanat (, myös ) – Substantiiveista eli nimisanoista. * Oikeinkirjoituksesta () – Kolme kirjaa, aiheina kvantiteetti (), kvaliteetti () ja syntaksi (). Säilynyt lukuisia katkelmia. * Pidot () – Puteolissa kirjoitettu teos, joka vaikuttaa käsitelleen etymologiaa. Saattoi toimia Athenaioksen lähteenä teokselle Deipnosofistai. * Vokaaleista, jotka voivat olla lyhyitä tai pitkiä () – Anceps-vokaaleista metriikassa. Alun perin mahdollisesti osa teosta Yleinen prosodia. Säilynyt katkelmia. * Väittämiä (, myös ) – Kysymyksiä ja vastauksia grammatiikan ongelmista, kuten kielioppi, oikeinkirjoitus ja aksentointi. Teos tunnetaan muun muassa Oroksen teoksen ​Ratkaisuja Herodianoksen väittämiin () k​autta. Säilynyt kaksi katkelmaa. * Yleinen prosodia (; lat. De prosodia catholica) eli Suuri prosodia () eli Täydellinen prosodia () – Prosodiasta metriikassa, 20 kirjaa. Herodianoksen pääteos, joka oli todennäköisesti kirjoitettu suppeampien prosodian alan teosten jälkeen. Teos oli hyvin arvostettu Herodianoksen seuraajien parissa. Se vaikuttaa käsitelleen metriikan lisäksi myös monia aiheita, jotka nykyisin luetaan kielioppiin. Grammaatikko Aristodemos teki teoksesta tiivistelmän, joka on kadonnut alkuperäisen teoksen tavoin. Toinen tiivistelmä on säilynyt Bodleian Libraryssä olevassa käsikirjoituksessa (Cod. Barocc. clxxix). Lisäksi tunnetaan sisällysluettelo eri kirjojen käsittelemistä aiheista toisessa käsikirjoituksessa (Cod. Matrit. xxxvii). Myös tutkielma Aksenteista (), joka on laitettu Arkadios Antiokialaisen nimiin, mutta jonka kirjoitti myöhempi grammaatikko Theodosios Byzantionlainen, vaikuttaa perustuvan Herodianoksen teokseen. * Avioliitosta ja yhteiselämästä () – Säilynyt vain yksi katkelma, joka ei anna kuvaa teoksen luonteesta. Nimen perusteella sen aihe on kuitenkin Herodianokselle epätyypillinen. Herodianoksen nimiin on laitettu myös lukuisia muita teoksia, joista on säilynyt katkelmia. Ne ovat joko peräisin erillisistä teoksista tai osia yllä mainituista teoksista. Näihin lukeutuvat muun muassa: * Adverbeista () – Säilynyt kolme katkelmaa. * Aspiraatiosta () – Spiritus asperista ja spiritus leniksestä. Alun perin oletettavasti osa teosta Yleinen prosodia. Säilynyt kaksi katkelmaa. * Attikalainen prosodia () – Mahdollisesti osa teosta Yleinen prosodia. Säilynyt joitakin katkelmia. * Enkliittisistä sanoista (; lat. De enclisi) – Oletettavasti alun perin osa teosta Yleinen prosodia. * Epäsäännöllinen aksentti () – Mahdollisesti epäperäinen tai osa teosta Yleinen prosodia. Säilynyt vain yksi katkelma. * Filetairos () – Attikistinen sanakirja. Epäperäinen, mutta mahdollisesti Herodianoksen ajalta. * Genetiivijohdannaisista murteittain () – Teoksen nimi vaikuttaa tulevan siitä, että sen alku käsitteli genetiivejä muissa kuin Attikan murteessa, mutta suurin osa teoksesta käsitteli muita aiheita. Epäperäinen. * Homeerinen prosodia () tai Homeerisesta prosodiasta () – Vaikuttaa lähinnä yhteisnimeltä kahdelle myös erikseen esiintyvälle teokselle, Iliaan prosodiasta ja Odysseian prosodiasta. * Homeeriset sanamuodostelmat (; lat. Schematismi Homerici) – Sanasto, joka sisältää etymologista tietoa ja taivutusmuotoja. Saattoi olla aito. * Iliaan prosodiasta () – Havaintoja aksentoinnista, aspiraatiosta ja vokaalien pituuksista Homeroksen Iliaassa. Katkelmia säilynyt Iliaan skolioissa. * Jäsennykset () – Nimi esiintyy kahden kokonaan erillisen teoksen nimenä. Ensimmäinen joukko säilyneitä katkelmia on peräisin etymologiaa käsittelevästä tutkielmasta. Teksti on suureksi osaksi epäperäistä, mutta sen ydin voi palautua Herodianokseen. Toinen joukko katkelmia on peräisin tutkielmasta, joka käsittelee vokaaliäänteiden oikeinkirjoitusta, kun ääntäminen on muuttunut itasismin seurauksena. Nämä katkelmat ovat epäperäisiä ja selvästi Herodianosta myöhemmältä ajalta. * Kirjainten yhdistelmistä () – Alun perin todennäköisesti osa teosta Oikeinkirjoituksesta. Säilynyt lukuisia katkelmia. * Kommentaareja suuresta verbistä () – Nimen merkitys on mahdollisesti ”Kommentaareja suureen verbejä käsittelevään tutkielmaan”. Epäperäinen. * Kommentaari Apollonioksen Sukuihin () – Kommentaari Apollonios Dyskoloksen teokseen kieliopillisista suvuista. Säilynyt yksi katkelma. * Kommentaarit Didymoksen Muutoksiin sanoissa () – Kommentaarit Didymos Khalkenteroksen teokseen Muutoksista sanoissa. Oletettavasti osa Herodianoksen omaa Muutoksista sanoissa -teosta. Säilynyt kolme katkelmaa. * Kumoamisia () – Mahdollisesti epäperäinen. Säilynyt yksi katkelma. * Kysymyksiä puheen osista () – Sekalaisia kieliopillisia sääntöjä. Epäperäinen. * Mi-päätteisistä verbeistä () – Kreikan -mi-päätteisten verbien taivuttamisesta. Säilynyt lukuisia katkelmia. * Mykästä (iootasta) () – Iota subscriptumin käyttöön liittyvistä ongelmista. Alun perin todennäköisesti osa teosta Oikeinkirjoituksesta. Säilynyt useita katkelmia. * Nimisanojen kaikkia taivutusmuotoja koskevista kysymyksistä () – Sanojen taivutusmuodoista ja oikeinkirjoituksesta. Epäperäinen. Joskus yhdessä tutkielman Verbien taipumisesta kanssa osana tekstiä Peri zētūmenōn kata klisin pantos (tōn) tū logū merōn (). * Nimisanojen taipumisesta () – Tutkielma substantiiveista. Alun perin todennäköisesti osa samaa teosta kuin tutkielma Nimisanoista. Säilynyt useita katkelmia. * Nominaalijohdannaisista () – Substantiiveista johdetuista sanoista. Säilynyt lukuisia katkelmia. * Numeroista () – Kreikkalaisesta akrofonisesta numerojärjestelmästä. Epäperäinen. * Odysseian prosodiasta () – Havaintoja aksentoinnista, aspiraatiosta ja vokaalien pituuksista Homeroksen Odysseiassa. Katkelmia säilynyt Odysseian skolioissa. * Partisiipeista () – Säilynyt kolme katkelmaa. * Pitkistä ja lyhyistä tavuista () – Säilynyt laajalti. * Pronomineista () – Todennäköisesti osa laajempaa teosta. Säilynyt muutamia katkelmia. * Puhemitoista (, myös ; lat. De versibus) – Lyhyt tutkielma metriikasta, epäperäinen. * Sanasta zōs () – Sanan zōs taivutuksesta. Säilynyt kaksi katkelmaa. * Solisismeista ja barbarismeista (; lat. De soloecismo et barbarismo) – Kielivirheistä, epäperäinen. * Taivutuksista () – Säilynyt kaksi katkelmaa. * Verbeistä () eli Verbistä () – Verbien taivuttamisesta. Säilynyt useita katkelmia. * Verbeistä johdetuista nimisanoista () – Substantiiveista ja adjektiiveista, jotka on johdettu verbeistä. Säilynyt joitakin katkelmia. * Verbien taipumisesta () – Tutkielma vaikeista verbimuodoista. Todennäköisesti epäperäinen. Joskus yhdessä tutkielman Nimisanojen kaikkia taivutusmuotoja koskevista kysymyksistä kanssa osana tekstiä Peri zētūmenōn kata klisin pantos (tōn) tū logū merōn. * Verbivartaloista, joita voidaan tai ei voida käyttää subjunktiivien pohjana () – Subjunktiiveista ja erityisesti aoristisubjunktiiveista. Epäperäinen. * Väärästä käytöstä (; lat. De impropria dictione) – Tutkielma sanojen tai sanontojen väärästä käytöstä. Oletettavasti epäperäinen. * Yhdisteistä tai Kuvioista ( – Nimi esiintyy kahden kokonaan erillisen teoksen nimenä. Ensimmäinen joukko säilyneitä katkelmia on peräisin sanayhdistelmiä käsittelevästä teoksesta. Toinen joukko katkelmia on peräisin retorisia kuvioita käsittelevästä teoksesta, joka on epäperäinen. * Yksi kirja sanasta ēn () – Säilynyt yksi katkelma. * Yksi kirja sanasta hydōr () – Sanan hydōr (’vesi’) erikoisesta taivutuksesta. Säilynyt useita katkelmia. * Yksi kirja erisnimistä, lisänimistä ja yleisnimistä () – Tutkielma siitä, kuinka sama sana aksentuoidaan eri tavalla riippuen siitä, onko se käytössä eris- vai yleisnimenä. Säilynyt joitakin katkelmia. * Yksi kirja siitä, etteivät kaikki verbit taivu kaikissa aikamuodoissa () – Erikoistapauksista verbien taivutuksessa. Säilynyt useita katkelmia. * Yksitavuisista sanoista () – Säilynyt kaksi katkelmaa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Antiikin kreikkalaiset grammaatikot