EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Hr. Ms. Koningin Regentes

Hr. Ms. Koningin Regentes oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Koningin Regentes -luokan rannikkopanssarilaiva. == Valmistus == Alus tilattiin Amsterdamin telakalta, missä köli laskettiin vuonna 1898. Alus laskettiin vesille 24. huhtikuuta 1900 ja otettiin palvelukseen 3. tammikuuta 1902. == Palvelus == Alus lähti 11. maaliskuuta 1902 Flushingista Hollannin Länsi- Intiaan Venezuelan ja Alankomaiden välisten poliittisten jännitteiden kiristyttyä alueella. Alus evakuoi juutalaisia Corosta Curacaoon. Aluksten tehtävä keskeytyi Mount Peleen purkauduttua Martiniquella, jolloin se siirrettiin pelastustöihin alueelle. Pelastustöistä vapauduttuaan alus jatkoi alkuperäistä tehtäväänsä ja matkasi Hr. Ms. Utrechtin kanssa Venezuelaan La Guairaan, jonne alukset saapuivat 2. huhtikuuta. Ennen alusten saapumista Venezuelan laivasto oli toistuvasti tarkastanut Alankomaiden ja Antillien lipun alla purjehtivia kauppa-aluksia. Vuonna 1906 alus purjehti Hr. Ms. De Ruyterin ja Hr. Ms. Zeelandin kanssa Balille, minkä tarkoituksena oli liittää eteläiset kuningaskunnat, Tabanan, Badung ja Klungkung, Hollannin Itä-Intiaan. Laivasto-osasto tulitti 16.-17. syyskuuta Denpasarin kaupunkia, minkä jälkeen maajoukot nousivat maihin ja tukahduttivat lopun vastarinnan. Alus lähti 10. elokuuta 1909 Bataviasta Hr. Ms. Maarten Harpertszoon Trompin ja De Ruyterin kanssa esittämään lippua Kiinassa, Hongkongissa, Japanissa ja Filippiineillä. Seuraavana vuonna alus osallistui laivastovierailuun Australiassa. Osasto, johon kuului Koningin Regentesin lisäksi De Ruyter ja Hertog Hendrik, lähti 15. elokuuta Surabayasta, ja se vieraili Brisbanessa, Melbournessa, Sydneyssä, Fremantlessa sekä muissa satamissa. Ensimmäisen maailmansodan lopulla 4. huhtikuuta 1918 alus saattoi Hr. Ms. De Zeven Provinciënin kanssa matkustaja- aluksia Vondel, Kawi, Rindjani ja Grotius Tanjung Priokiin. Alus poistettiin palveluksesta 1920.Gardiner 1985 s. 365 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Koningin Regentes -luokan rannikkopanssarilaivat
Hr. Ms. De Ruyter (1901)

Hr. Ms. De Ruyter oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Koningin Regentes -luokan rannikkopanssarilaiva. == Valmistus == Alus tilattiin Maatschappij voor Scheeps- en Werktuigbouw Fijenoordilta Rotterdamista ja sen köli laskettiin vuonna 1900. Alus laskettiin vesille 28. syyskuuta 1901 ja se otettiin palvelukseen 29. lokakuuta 1902. == Palvelus == Hertog Hendrik osui koralliriuttaan 24. kesäkuuta 1905 lähellä Matjidosteenia ollessaan matkalla Boninlahdelle. Hr. Ms. Zeeland yritti joitakin kertoja saada riuttaan kiinni jääneen aluksen irrottamista, mutta tuloksetta. Zeelandin pollarin irrottua irrottamisesta luovuttiin. Hertog Hendrikin irrottivat lopulta De Ruyter ja Japara, kun kiinni olleen aluksen varastot oli tyhjennetty. Myöhemmin samana vuonna De Ruyter, Hertog Hendrik, Hr. Ms. Borneo, Hr. Ms. Serdang ja kaksi postialusta tekivät matkan Etelä-Celebesille, jossa ne kahakoivat Loewoen kanssa. Jalkaväkipataljoona ja merijajalkaväen maihinnousuosasto nousivat maihin lähellä Palopea ja vielä samana päivänä ne valtasivat hallintopalatsin. Vuonna 1906 alus Koningin Regentesin ja Zeelandin kanssa osallistui Balille tehtyyn matkaan, jonka tarkoituksena oli eteläisten kuningaskuntien Tabanan, Badung ja Klungkung liittäminen Hollannin Itä-Intiaan. Alukset tulittivat 16.-17. syyskuuta Denpasaria, minkä jälkeen maajoukot tukahduttivat lopun vastarinnan. Alus lähti 15. joulukuuta 1908 Den Helderistä Curacaoon liittyäkseen Venezuelan rannikolle sijoitettua laivasto-osastoa, joka oli lähetetty alueelle poliittisten jännitteiden lisääntyessä. Operaatiosta vapauduttuaan alus teki kaksi matkaa Aasian ja Tyynenmeren alueella. Ensimmäinen matka alkoi 10. elokuuta 1909 Bataviasta Kiinaan, Hong Kongiin, Japaniin ja Filippiineille. Toiselle matkalle alus lähti 15. elokuuta 1910 Surabayasta Australiaan. Matkan aikana tehtiin laivastovierailut Brisbanessa, Melbournessa, Sydneyssä ja Fremantlessa. Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1923.Gardiner 1985 s. 365 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Koningin Regentes -luokan rannikkopanssarilaivat
Sarakkeet

Sarakkeet (Kobresia) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva kasvisuku, johon kuuluu 57 lajia. Sarakkeet voidaan tulkita joko omaksi suvukseen tai osaksi sarojen (Carex) sukua. Sarakkeet ovat paljolti saroja muistuttavia yksisirkkaisia kasveja. Kasvutavaltaan sarakkeet ovat tiiviisti mätästäviä, ja niiden kukintona on varren päässä sijaitseva yksi tähkä tai muutamasta tähkästä muodostuva tähkistö. Tähkissä sijaitsevat kukat muistuttavat sarojen kukkia, mutta ovat kuitenkin rakenteeltaan hieman erilaiset. Sarakkeita kasvaa viileillä alueilla pohjoisella pallonpuoliskolla ja niitä on yhteensä 35 lajia. Suomessa kasvaa luonnonvaraisena kaksi sarakelajia, joskin kumpikin niistä on harvinaisia. Sarakkeiden (Kobresia) suku on nimetty saksalaisen Paul von Kobresin mukaan. == Lajeja == Suomessa tavattavat lajit: * kuusamonsarake (Kobresia simpliciuscula, syn. Carex simpliciuscula) ** isokuusamonsarake (Kobresia simpliciuscula subsp. simpliciuscula) * tunturisarake (Kobresia myosuroides, syn. Carex myosuroides) Kuusamonsarakkeen alalaji pikkukuusamonsarake (Kobresia simpliciuscula subsp. subholarctica, syn. Carex simpliciuscula subsp. subholarctica) esiintyy Pohjoismaissa vain Huippuvuorilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kobresia * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Kobresia * United States Department of Agriculture (USDA): Kobresia * Flora of China: Kobresia *
Tourakolomba

Tourakolomba on maalaiskunta Ségoun alueen Sanin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Toura Nabitokan sijaitsee Banijoen eteläpuolisella tasangolla 70 kilometriä Sanista etelään. Kunnassa on 7 900 ja keskuskylässä 615 asukasta (vuonna 2009). Tourakolomban kunta rajoittuu pohjoisessa Sanin piirin Diakourounan ja Kanieguén, idässä Kassorolan ja etelässä Moribalan sekä lännessä Sikasson alueen Koutialan piirin Koromon kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin ja Sudanin siirtymävyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, fulbeja ja soninkeja. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Käsityöammattien ja kaupankäynnin merkitys on vähäinen. Palveluihin kuuluu neljä alakoulua, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) ja terveyskeskus. ==Lähteet== Luokka:Malin kunnat Luokka:Sanin piiri
3-nitropropaanihappo

3-Nitropropaanihappo eli 3-nitropropionihappo (C3H5NO4) on karboksyylihappoihin ja alifaattisiin nitroyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä esiintyy luonnossa ja sitä tuottavat eräät kasvit ja sienet ja se on myrkyllistä ihmisille ja muille eläimille. ==Ominaisuudet ja esiintyminen luonnossa== 3-Nitropropaanihappo on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen, etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja kuumaan kloroformiin. Hyvin poolittomiin liuottimiin kuten bentseeniin se on kuitenkin liukenematonta. Ensimmäisen kerran 3-nitropropaanihappoa eristettiin vuonna 1920 intiankolmisiivestä (Hiptage benghalensis). Tämän jälkeen sitä on eritetty karakapuusta (Corynocarpus laevigatus), sekä indigoihin kuuluvassa lajissa Indigofera spicata. Kasvien lisäksi yhdistettä esiintyy myös eräissä homeissa kuten Aspergillus-, Penicillium-, Streptomyces- ja Arthrinium-sukujen lajeissa. 3-Nitropropaanihappo on myrkyllistä, koska se inhiboi solujen energiantuotannolle tärkeää sukkinaattidehydrogenaasia. Aineille altistumisesta oireina ovat muun muassa huonovointisuus, kouristukset, dystonia ja jopa kooma. 3-nitropropaanihapon epäillään aiheuttaneen myrkytyksiä muun muassa Kiinassa, jossa väärin säilytetyssä sokeriruo’ossa on päässyt kasvamaan Arthrinium-suvun homeita. Koska useat Aspergillus-suvun homeet tuottavat 3-nitropropaanihappoa, esiintyy sitä eräissä japanilaisissa elintarvikkeissa kuten katsuobushissa, misossa ja soijakastikkeessa. Monet sienet tuottavat 3-nitropropaanihappoa hapettamalla asparagiinihapon entsymaattisesti nitromeripihkahapoksi, joka dekarboksyloituu 3-nitropropaanihapoksi. ==Valmistus== 3-Nitropropaanihappoa voidaan valmistaa 3-jodipropaanihapon ja hopeanitriitin välisellä reaktiolla. Toinen tapa on propiolaktonin ja natriumnitriitin välinen reaktio. Näiden reaktioiden huono puoli on alhainen saanto. Yhdisteelle on raportoitu synteesi paremmalla saannolla lähtien akroleiinista, joka nitrataan natriumnitriitin avulla ja hapetetaan 3-nitropropaanihapoksi. : : ==Lähteet== Luokka:Karboksyylihapot Luokka:Sienimyrkyt
Teneni

Teneni (myös Tinéni) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Sanin piirissä Malissa. Se sijaitsee Banijoen eteläpuolisella tasangolla kymmenen kilometriä Sanista itään. Kunnassa on 7 000 ja keskuskylässä 4 600 asukasta (vuonna 2009). Tenenin kunta rajoittuu pohjoisessa Sanin piirin Ouolonin, idässä Fionin, etelässä Somon ja lännessä Sanin kuntiin. Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, bambaroita, fulbeja, dogoneja ja bozoja. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit, pienimuotoinen kaupankäynti ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, riisi, lehmänpapu ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit ja siipikarja. Kalastus kärsii lisääntyneestä kuivuudesta. Palveluihin kuuluu neljä alakoulua, yläkoulu, koraanikoulu, kaksi lukutaitokeskusta, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) sekä terveyskeskus. ==Lähteet== Luokka:Malin kunnat Luokka:Sanin piiri
Tbilisin urheilukeskus

Tbilisin urheilukeskus () on monitoimihalli Georgian Tbilisissä. Urheilukeskus valmistui vuonna 1961 ja sen yleisökapasiteetti on konserteissa 11 000 ja koripallo-otteluissa 9 700. Urheilukeskus toimii Georgian koripallomaajoukkueen kotikenttänä. Urheilukeskuksen oli tarkoitus isännöidä vuoden 2017 Lasten Eurovision laulukilpailu., mutta 9. elokuuta 2017 ilmoitettiin, että Tbilisin Olympiapalatsi olisi sopivampi tapahtumapaikka vuoden 2017 kilpailulle. == Lähteet == Luokka:Urheiluhallit Luokka:Georgian urheilupaikat Luokka:Tbilisin urheilu
Kakait

Kakait on nimitys Ahl-i Haqq-uskonnon eli jarsanismin harjoittajille Irakissa. Uskon harjoittajia asuu myös Iranin puolella, jossa heitä kutsutaan kuitenkin nimellä Yaresan. ==Asuinalue ja lukumäärä== Kakaita asuu eri puolilla Irakin Kurdistania, sekä Iranin Azerbaidžanissa Irakin ja Iranin rajan toisella puolella. Iranissa heistä käytetään kuitenkin nimeä Yaresan. Yhteensä kakaita on noin 75 000–200 000. Pakolaisuuden takia kakaita asuu nykyisin myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. ==Historia== Kakaiden alkuperästä on useita eri teorioita. Heidän uskontonsa on liitetty ennen islamin tuloa harjoitettuihin paikallisiin uskomuksiin, mutta ryhmän on esitetty myös muodostuneen mongolien hyökkäyksien jälkeen 1200-luvulla tai Osmanien ja Safavidien välisten kiistojen aikana 1500-luvulla. Toisen tarinan mukaan ryhmän perusti Sayyid Ishaq, joka tunnettiin sittemmin nimellä Sultan Sohak, Hawramanissa 1300-luvulla. Saddam Husseinin Irakissa kakait joutuivat muiden kurdien tapaan maan hallituksen arabialaistamispolitiikan kohteeksi, jolloin heidän perinteisesti asuttamilleen alueille siirrettiin arabeja maan muista osista. Isis-järjestön otettua haltuunsa alueita Irakissa myös kakai-kyliä päätyi sen vallan alle ja he joutuivat muiden uskonnollisten vähemmistöjen tapaan vainon kohteiksi. Osa heistä on liittynyt Isisiä vastaan taisteleviin asejoukkoihin. ==Kulttuuri== Kakaiden uskonnon tyypillinen piirre on sen salassa pitäminen. Uskon piirteiden salassa pitäminen liittyy pelkoihin vainoista pääosin islamin uskontoa harjoittavan valtaväestön taholta. Kakaiden uskonnossa on piirteitä islamin ohella myös vanhemmista mesopotamialaisista uskonnoista. Šiialaisten tapaan he korostavat Muhammadin ottopojan ja serkun Ali ibn Abi Talibin tärkeyttä. Jesidien tapaan he uskovat myös jälleensyntymiseen. Muslimien tapaan kakait viettävät paastoa, mutta ramadanin sijaan paastoaika on vain kolmipäiväinen. Kakaiden pyhä kirja on nimeltään Zanur. Kakait tunnistaa usein suurista viiksistä, joita muslimit pitävät kakaista poiketan tavallisesti lyhyinä. Etnisesti kakait mieltävät itsensä kurdeiksi, mutta ovat ajaneet myös omaa erillistä poliittista asemaansa. Irakin tai Irakin Kurdistanin perustuslaissa heitä ei mainita omana erillisenä ryhmänään. Heillä on kuitenkin yksi kiintiöpaikka Halabjan maakunnan valtuustossa. Kakait puhuvat kieltä nimeltä macho, joka määritellään vaihtelevasti joko kurdin tai guranin murteeksi. ==Lähteet== Luokka:Irakin etniset ryhmät Luokka:Etnis-uskonnolliset ryhmät Luokka:Iranin etniset ryhmät
Evertsen-luokka (rannikkopanssarilaiva)

Evertsen-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston kolmen aluksen muodostama rannikkopanssarilaivaluokka. == Suunnittelu == Alukset olivat 86,2 metriä pitkiä. Niiden leveys oli 14,33 ja syväys 5,23 metriä. Alusten uppouma oli 3 464 tonnia. Alusten kahteen potkuriin liitetty propulsiojärjestelmä tuotti 4 700 ihp:tä, mikä mahdollisti 16 solmun maksiminopeuden. Aluksen varastoissa oli mahdollista kuljettaa 289 tonnia hiiltä.Gardiner, Robert 1860-1905 s. 374 Alusten suojana oli 15 senttimetrin panssarivyö ja barbettien suojana oli 24 senttimetrin panssarointi. Pääaseina aluksella oli kolme 21 senttimetrin tykkiä, jotka oli asennettu kaksi putkiseen ja yksi putkiseen barbettiin. Apuaseina oli kaksi 15 ja kuusi 7,5 senttimetrin tykkiä. Aseistuksen täydensivät kahdeksan yhden naulan tykkiä ja kolme 45 senttimetrin torpedoputkea. == Alukset == Evertsen-luokan rannikkopanssarilaivat Nimi Telakka Kölinlasku VesilleGardiner, Robert 1906-1920 s. 365 Valmis Kohtalo Hr. Ms. Kortenaer Amsterdamin telakka 1893 27. lokakuuta 1894 17. joulukuuta 1895 poistettu palveluksesta 1920 Hr. Ms. De Evertsen Koninklijke Maatschappij De Schelde, Flushing 1893 29. syyskuuta 1894 1. helmikuuta 1896 poistettu palveluksesta 1913 Hr. Ms. Piet Hein Nederlandsche Stoomboot Maatschappij, Rotterdam 1893 16. elokuuta 1894 3. tammikuuta 1896 poistettu palveluksesta 1914 ==Lähteet == * * === Viitteet === *
Musta enkeli

Musta enkeli voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Musta enkeli, Tapio Suomisen ohjaama lyhytelokuva vuodelta 1989. * Musta enkeli (Dark Angel eli I Come in Peace), Craig R. Baxleyn ohjaama yhdysvaltalainen tieteistoimintaelokuva vuodelta 1990 * The Angel Levine (televisioesityksessä Suomessa Musta enkeli), Ján Kadárin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1970.
A-luokka (miinanraivaaja)

A-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston neljän vuosina 1928-1930 valmistetun miinanraivaajan muodostama alusluokka. == Alukset == A-luokan miinanraivaajatJentschura, Hansgeorg et al s. 223 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo Hr. Ms. A Willemsoord, Den Helder syyskuu 1928 19. huhtikuuta 1929 4. elokuuta 1930 miehistönsä upottama Surabayassa 1. maaliskuuta 1942 liitetty keisarillisen Japanin laivastoon 17. tammikuuta 1943 nimellä Cha 113 Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen USS Hardheadin upottama 23. kesäkuuta 1945 Hr. Ms. B Willemsoord syyskuu 1928 24. syyskuuta 1929 4. elokuuta 1930 miehistönsä upottama Surabayassa 2. maaliskuuta 1942 liitetty keisarillisen Japanin laivastoon 20. joulukuuta 1942 nimellä Cha 112 Yhdysvaltain lentokoneiden upottama 4. kesäkuuta 1945 Hr. Ms. C Willemsoord huhtikuu 1929 1929 4. elokuuta 1930 miehistönsä upottama Surabayassa 6. maaliskuuta 1942 liitetty keisarillisen Japanin laivastoon 8. huhtikuuta 1943 nimellä Cha 116 Yhdysvaltain laivaston lentokoneiden upottama 13. marraskuuta 1944 Hr. Ms. D Willemsoord 1928 1929 elokuu 1930 miehistönsä upottama Surabayassa 2. maaliskuuta 1942 == Lähteet == * * === Viitteet === *
Piikki (kasvitiede)

Piikit ovat kasveissa erikokoisia ja -vahvuisia rakenteita, jotka yleensä suojaavat kasvinosaa tai koko kasvia kasvinsyöjiltä. Kasvien piikit ovat lajista riippuen erikokoisia sekä erivahvuisia, ja ne voivat olla kehittyneet eri solukoista. Piikit voivat olla esimerkiksi kovia emergenssejä eli solukkokarvoja, kuten ruusuilla (Rosa), tai muuntuneita lehtiä tai lehden osia. Riippuen siitä, missä kasvinosassa piikkejä esiintyy, voidaan niitä kutsua myös nimellä oka, ora tai ota. Tämä näkyy myös monien kasvilajien nimissä, kuten esimerkiksi ota-apila (Trifolium squarrosum), oratuomi (Prunus spinosa), okakataja (Juniperus oxycedrus). Useilla kaktuksilla (Cactaceae) piikit ovat piikkimäisiksi muuntuneita lehtilapoja, ja piikikkäillä, kaktuksia muistuttavilla tyräkeillä (Euphorbia) piikit ovat piikkimäisiksi muuntuneita lehtien korvakkeita. Myös akaasioiden (Acacia) piikit ovat piikkimäisiksi muuntuneita lehtien korvakkeita. Kuivassa ilmastossa, kuten aavikoilla, kaktuksien ja tyräkkien piikit pienentävät myös veden haihtumista kasvista ja toimivat kosteuden tiivistymispintoina. == Lähteet == Luokka:Kasviorganologia
Ora

Ora voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia: * ora, kasvissa oleva eräänlainen piikki * ora, orakkailla oleva piikkimäinen rakenne * Auer (ital. Ora), kunta Etelä-Tirolissa Italiassa * Ora, brittilaulaja Rita Oran albumi == Etunimi == * Ora Lassila, suomalainen tietokoneohjelmoija * Ora Patoharju, suomalainen kemisti, ympäristönsuojelija ja sukelluksen harrastaja == Sukunimi == * Rita Ora (s. 1990), brittiläinen laulaja, säveltäjä ja näyttelijä. * Yrjö Ora (1889–1974), suomalainen lyseon lehtori ja oppikijojen tekijä
Oka (kasvitiede)

Oka on kasvin varren epidermin soluista sekä niiden alaisista soluista muodostunut kova, teräväkärkinen emergenssi eli solukkokarva. Esimerkiksi ruusujen (Rosa) piikeistä voidaan käyttää nimitystä oka. == Katso myös == * ota * ora * piikki * karva == Lähteet == Luokka:Kasviorganologia
C++98

C++98 on C++-ohjelmointikielen ensimmäinen ISO-standardoitu versio ISO/IEC 14882:1998. Standardille on myöhemmin julkaistu korvaavia versioita: * C++03 * C++11 * C++14 * C++17 * C++20 C++:n standardointi tapahtuu ISOn työryhmässä JTC1/SC22/WG21. == Lähteet == Luokka:C++
Izumi Shikibu

Izumi Shikibu (974?–1034?) oli japanilainen runoilija. Hän oli keisarinna Akikon hovin hovinainen Heian-kyōssa. Hän oikeaa nimeään ei ole tiedossa. Izumin runoja pidetään loistavana runoutena. Izumi Shikibu meni nuorena naimisiin Izumin maakunnan lääninherran kanssa, mutta erosi tästä, ja sen jälkeen hänestä tuli prinssi Tametakan sivuvaimo. Prinssin kuoltua hän solmi suhteen prinssi velipuolen, prinssi Atsumichin kanssa, ja tämän kuoltua hän avioitui Tangon maakunnan lääninherran kanssa. Ollessaan suhteessa Atsumichin kanssa Izumi Shikibu kirjoitti osittain fiktiivisen päiväkirjan vuosilta 1002–1003. Hän oli merkittävä runoilija Heian-kaudella, jolloin muita merkittäviä runoilijoita olivat Murasaki Shikibu (Genjin tarina) ja Sei Shonagon (Päänaluskirja). Izumi Shikibun tytär Koshikibu oli myös runoilija ja keisarinna Shoshin (Akikon) hovinainen. ==Suomennetut runot== * Enkö olisi sinua unohtanut!, Kuuntelin sateen rummutusta ikkunaan. Minä, todella nähnyt miten tyhjä. Nähdäpä sinut katsoisitpa minua. Uneen voit luottaa niin kauan kuin uneksit. Vaikka hän vihdoin tulisi. Teoksessa: Sateen ääni sillalla: japanilaista runoutta, toim. Jaakko Anhava, suom. Tuomas Anhava, Otava 2007 ISBN 978-951-1-21576-9 (Käännökset on tehty englannin-, saksan- ja ranskankielisten käännösten pohjalta. Joidenkin käännösten viimeistely Jaakko Anhava.) * Lakkaako kerran olemassaoloni. Pimeydestä vaellan pimeyteen. Saisinpa – ennen kuin lähden maailmasta. Teoksessa: Kuuntelen, vieras: valikoima klassillisia japanilaisia tanka-runoja, suom. Tuomas Anhava, Otava, Helsinki, 6. p. 1976 * Jättäessäni kohta tämän maailman. Teoksessa: Ogura Hyakunin Isshu: sata runoilijaa, sata runoa, suom. Wili Leikola, Jari Sutinen, Juhani Tikkanen. Kolmen mutkan maja, 2005 ISBN 952-91-9230-4 * Lakkaako kerran olemassaoloni. Pimeydestä vaellan pimeyteen. Saisinpa – ennen kuin lähden maailmasta. Vaikka hän vihdoin tulisi. Teoksessa: Maailmankirjallisuuden mestarilyriikkaa, toim. Maunu Niinistö, WSOY 1967 * Saisinpa – ennen kuin lähden maailmasta. Teoksessa: Maailman runosydän, toim. Hannu Tarmio, Janne Tarmio, 1998 ISBN 951-0-22134-1 * Toiveikas, jätin oveni sulkematta,. Teoksessa: Kevätsateiden aika: japanilaista tankarunoutta, suom. ja toim. Arto Lappi, Sammakko, 2005 ISBN 952-5194-95-7 * Vaikka hän vihdoin tulisi. Teoksessa: Runoni rakkaudesta, toim. Salme Saure, Otava 1981 ISBN 951-1-06262-X * Lakkaako kerran olemassaoloni. Pimeydestä kuljen pimeän tielle. suom. Tuomas Anhava. Julkaisussa: Parnasso 1959; nro 4 * Luumupuu näyttää olevan jo kukassa, suom. Eija Aromaa, Julkaisussa: Parnasso 2/2017. s. 48–52 Izumi Shikibun runoja on myös antologioissa * Oikukas tuuli: toinen valikoima japanilaisia tankoja, suom. Tuomas Anhava, Otava 1970 (Suomennettu englannin-, ranskan- ja saksankielisistä käännöksistä) * Täällä kaukana: kolmas valikoima japanilaisia tankoja, suom. Tuomas Anhava, Otava 1975 ISBN 951-1-02178-8 (Suomennettu englannin-, ranskan- ja saksankielisistä käännöksistä) ==Lähteet== * Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta Suomennettujen runojen julkaisutiedot ===Viitteet=== Luokka:Japanilaiset runoilijat
Z1 Battle Royale

Z1 Battle Royale (ennen H1Z1) on Daybreak Game Companyn kehittämä ja julkaisema selviytymispeli. Peli julkaistiin 17. helmikuuta 2016 Windowsille Steam-palvelussa. ==Historia== Alkuperäinen H1Z1 päätettiin jakaa kahteen eri peliin: H1Z1: Just Survive ja H1Z1: King of the Kill. H1Z1: Just Survive keskittyisi pelkästään avoimen pelimaailman selviytymiseen ja H1Z1: King of the Kill sisältäisi vain pelaajien välisen Battle Royale pelimuodon. Myöhemmin H1Z1: Just Surviven nimeksi tuli Just Survive ja H1Z1: King of the Killistä tuli pelkkä H1Z1. Uuden kehittäjän NantG:n myötä pelin nimi on muuttunut jälleen: uusi nimi on Z1 Battle Royale (Z1BR) ja pelimuoto palaa King of the Kill -aikaiseen versioon. ==King of the Kill== Pelin alussa 150 pelaajaa laskeutuu laskuvarjoilla suurelle kartalle. Jokaisen pelaajan on hankittava nopeasti itselleen tarvikkeita ja taisteltava muita pelaajia vastaan. Kartan reunoilta tulee myrkyllistä kaasua, joka peittää pelin lopussa lähes koko kartan. Kartalle määritetään aina turva-alue mihin kaasu ei tule ja pelaajien on pyrittävä menemään sille alueelle. Alue pienenee pelin kuluessa lopulta niin pieneksi, että viimeisetkin hengissä olevat pelaajat löytävät väkisin toisensa. Pelin voittaa se pelaaja tai joukkue, joka on viimeisenä hengissä. Pelissä on kolme eri pelimuotoa solo, duo ja fives. Solo-pelimuodossa kukin pelaaja pelaa yksin. Duo-pelimuodossa on kahden pelaajan joukkueita, jotka taistelevat toisiaan vastaan. Fives-pelimuodossa on 5 pelaajan joukkueita. == Just Survive == Daybreak Games ilmoitti elokuussa 2018 pelin sulkemisesta lokakuun loppuun mennessä pelaajien vähyyden vuoksi. Peli perustui H1Z1:n alkuperäiseen pelimuotoon, jossa pelaajat selviytyvät avoimessa pelimaailmassa taistellen zombeja ja toisiaan vastaan saatavilla olevista resursseista. Peli ei koskaan päässyt ennakkojulkaisusta täyteen julkaisuun. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2016 videopelit Luokka:Battle royale -pelit Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:Windows-pelit
IDE

IDE tai Ide voivat tarkoittaa: * Integrated development environment, ohjelmointiympäristö * Integrated Drive Electronics, tietokoneväylä ; Maantiede * Ide, antiikin aikainen kaupunki Traakian Khersonesoksella * Ide, Japanin maaseutukaupunki Kioton prefektuurissa * Ide, Englannin kylä Devonin kreivikunnassa * Ída, Kreikan vuori Kreetan saarella ; Sukunimi * Yūji Ide, japanilainen kilpa-autoilija * Yasunori Ide, japanilainen animaatio-ohjaaja
Johannes Raitjoki

Johannes Raitjoki on hämeenkyröläinen artisti. Kevyttä folksävytteistä poppia soittava laulaja-lauluntekijä on ollut mukana niin Idolsissa, X Factorissa kuin Kuorosodassakin. Johannes Raitjoki on julkaissut Konkurssi Recordsin kautta EP:n Oleva, tuleva, mennyt sekä samasta EP:stä instrumentaaliversion. Häntä on mainostettu mm. Suomen uudeksi J. Karjalaiseksi. == Diskografia == === Singlet === * ”Tiet paratiisiin” (2016) * ”Musta sade” (2015) * ”Ohikiitävä elämä” (2014) === EP:t === * * === Musiikkivideot === * ”Tiet paratiisiin” (2016) * ”Musta sade” (2015) * ”Ohikiitävä elämä” (2014) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Artistin kotisivut Luokka:Suomalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu
60 (albumi)

60\. The 40th anniversary album on Kari Peitsamon vuonna 2017 julkaistu albumi. Albumi julkaistiin sen kunniaksi, että Peitsamo täytti 60 vuotta. Albumi sisältää 60 kappaletta, jotka ovat uusia versioita Peitsamon aiemmin levyttämistä kappaleista. Levy-yhtiö Rocket Recordsin mukaan kappaleet ovat Peitsamon suosituimpia sekä tekijälle itselleen tärkeimpiä. Levy-yhtiön mukaan levy on 60. Peitsamon varsinainen albumi.Soundi 3/2017http://www.rocket- records.com/karipeitsamo_60 Levyltä julkaistiin 12. toukokuuta digisingle kappaleesta Kauppaopiston naiset.https://fi- fi.facebook.com/karipeitsamo/posts/1524884114208914 Peitsamo kommentoi levyn syntyä seuraavasti: == Kappaleet == === CD 1 === # # # # # # # # # # # ’ # # # # # # # # # # # # # # # # # # # === CD 2 === # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # . # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 albumit Luokka:Kari Peitsamon albumit Luokka:Rocket Recordsin albumit
Juha Hyyppä

Juha Matti Hyyppä (s. 2. toukokuuta 1964 Espoo) on suomalainen professori Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskuksessa (ent. Geodeettinen laitos). Hän väitteli Teknillisessä korkeakoulussa tohtoriksi sähkötekniikasta vuonna 1994. Tutkimustyössään hän ja hänen tutkimusryhmänsä kehittää laserkeilauksen menetelmiä eri sovellusaloille, kuten metsien mittaukseen ja kaupunkien 3D-mallinnukseen, yhteistyössä yritysten ja muiden yhteistyökumppanien kanssa.http://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2017/03/Tietoa_Maasta_1-2017.pdf Hyyppä johtaa Suomen Akatemian Laserkeilauksen huippuyksikköä. Hän on julkaissut yli 400 tieteellistä tai teknistä artikkelia kaukokartoituksen, laserkeilauksen, tutkatekniikan ja pistepilviaineiston käsittelyn aloilta.http://laserscanning.fi/people/ Tunnustukseksi tutkimustyöstään hänet kutsuttiin Ruotsin maatalousyliopiston metsätieteiden kunniatohtoriksi vuonna 2015. Keväällä 2017 hän oli vierailevana professorina Japanin Shinshun yliopistossa, jonka vuoritieteen laitoksen kanssa Paikkatietokeskuksen tutkijat tekevät tutkimusyhteistyötä. Juha Hyypän isä oli professori Jussi Hyyppä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Juha Hyyppä. Google Scholar. * http://www.laserscanning.fi/ Luokka:Suomalaiset tieteilijät Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ota (kasvitiede)

Ota on kasvin lehdessä tai hedelmässä oleva pienikokoinen piikki tai piikkimäinen rakenne. Lehdessä oleva ota on kovaksi ja teräväkärkiseksi muuntunut karva ja se voi sijaita lehtilavan kärjessä, lehdyköiden kärjissä tai korvakkeiden kärjissä. Lehtien kärjissä olevien otien koko on eräs tuntomerkki erotettaessa eri mataroiden (Galium) suvun lajeja toisistaan. Hedelmässä oleva ota on emin vartalosta ja luotista muodostunut piikkimäinen, teräväkärkinen rakenne. Heinäkasvien (Poaceae) kukissa kaleessa olevaa, pituudeltaan tavallisesti lyhyttä karvaa kutsutaan myös odaksi. Saroilla (Carex) pullakoiden kärkeä kutsutaan suuodaksi, ja sen pituus sekä ulkonäkö on yksi tuntomerkki saralajeja toisistaan erotettaessa. == Katso myös == * oka * ora * piikki * karva == Lähteet == * Tieteen termipankki (ota): http://tieteentermipankki.fi/wiki/Kasvitiede:ota Luokka:Kasviorganologia
Valdosaurus

Valdosaurus oli varhaisliitukaudella 142–121 miljoonaa vuotta sitten elänyt kasvinsyöjädinosaurus. Sen fossiileita on löydetty Englannista. Fossiileita on löydetty myös Romaniasta ja Nigeristä, mutta joitakin niistä on myöhemmin luokiteltu muiden dinosaurusten fossiileiksi. Valdosauruksen arvioitu maksimipituus on kolme metriä ja paino 60 kilogrammaa. == Fossiilit ja löytäminen == Ensimmäiset Valdosauruksen jäänteet, kaksi reisiluuta, löydettiin Wightsaarelta vuonna 1868. Niitä pidettiin aluksi nuoren Iguanodonin jäänteinä. Vuonna 1869 Thomas Henry Huxley nimesi jäänteet Hypsilophodonin jäänteiksi. Yli sadan vuoden kuluttua, vuonna 1975 Peter Galton nimesi dinosauruksen Dryosaurukseksi ja lajin Dryosaurus canaliculatukseksi. Kaksi vuotta myöhemmin dinosaurus sai nykyisen nimensä, kun Galton vaihtoi nimeksi Valdosaurus. Tämän jälkeen Valdosauruksen jäänteitä on löytynyt muualta maailmasta, mukaan lukien Nigeristä löytyneet Valdosauruksen luut, joiden mukaan dinosaurukselle nimettiin uusi laji, Valdosaurus nigeriensis vuonna 1982. Galton vaihtoi nimeksi Elrhazosaurus, ja totesi että Englannin ulkopuolelta löydetyt "Valdosauruksen" jäänteet eivät kuulu Valdosaurukselle. Nykyisin Valdosaurus tunnetaan usean yksilön jäänteistä. == Lähteet == Luokka:Iguanodontia
Merzifon

thumb|270px|Merzifonin Sofular-moskeija, rakennettu 1501. Merzifon on kaupunki ja piirikunta Amasyan maakunnassa Anatolian pohjoisosassa Turkissa. ==Nimi== Kaupungin nimi on nykyturkiksi Merzifon. Nimestä on käytetty aiemmin erilaisia muotoja, kuten esim. Merzifūn, Mārsiwān ja Mersiwan.The Encyclopaedia of Islam vol. 6, s. 1023-1024 Tutkija Özhan Öztürkin mukaan kaupungin nimi juontuu rajaa tarkoittavan persiankielisen sanan Mers ja armeniankielisen kaupunkia tarkoittavan sanan van muodostamasta yhdyssanasta, joka tarkoittaisi rajakaupunkia.Pontus: Antik Çağ’dan Günümüze Karadeniz’in Etnik ve Siyasi Tarihi. Genesis Yayınları. Ankara, 2011. p.440. ISBN 978-605-54-1017-9. ==Historia== Alueella tehtyjen hautalöytöjen mukaan Merzifonin alueen varhaisin asutus sijoittuu 5000-luvulle eaa. Sitä pidetään Vezirköprün ohella mahdollisena sijaintipaikkana muinaiselle Phazemonin kaupungille, joskin esimerkiksi arkeologian professori Deniz Burcu Erciyasin mukaan Vezirköprü vaihtoehdoista todennäköisempi.Erciyas 2016, s. 46 Turkkilaisten saavuttua alue siirtyi Danishmendien dynastian haltuun eikä Bysantti saanut vallattua sitä koskaan takaisin. 1300-luvun lopulla Osmanien valtakunnan sulttaani Bayezid I valtasi alueen ja liitti sen valtakuntaansa. Osmanien aikana kaupunki oli tunnettu kulttuurista ja sivistyneistöstään, ja se toimi kirjanoppineiden ja kirjailijoiden kohtauspaikkana. Se oli myös kahden 1600-luvun suurvisiirin, Kara Mustafa paššan ja Hacı Ali paššan syntymäpaikka. Molempien visiirien nimien eteen liitettiin lisänimi Merzifonlu, merzifonilainen. Vaurastuttuaan erityisesti Kara Mustafa pašša tuki kaupungin infrastuktuuria ja kehittämistä useiden rakennusprojektien muodossa. Hänen perustamansa waqf rakensi Merzifoniin muun muassa koulun, moskeijan ja puhtaan veden lähteen.The Encyclopaedia of Islam vol. 4, s. 589-593 Kaupungissa oli myös useampia derviššien tekkejä, luostareita. 1800-luvulta 1930-luvulle siellä sijaitsi yhdysvaltalainen protestanttien lähetyssaarnaajien keskus. Kaupungin armenialaisvähemmistö kärsi suuria menetyksiä armenialaisten kansanmurhan yhteydessä ensimmäisen maailmansodan aikana. ==Nykyaika== Nykyaikana Merzifon on tyypillinen suurehko, mutta hiljainen anatolialaiskaupunki. Se toimii palvelukeskuksena kaupungilaisten lisäksi Merzifonin piirikunnan asukkaille, ja kaupungissa on useita sairaaloita ja kouluja sekä oikeusistuin, mutta kulttuurillisesti se ei ole kovin kiinnostava. Kaupungin läheisyydessä sijaitsee Turkin ilmavoimien Amasyan Merzifonin lentotukikohta, jota käyttävät myös matkustajalentoyhtiöt Turkish Airlines ja Pegasus Airlines. ==Lähteet== * * * ===Viitteet=== Luokka:Turkin kaupungit Luokka:Amasyan maakunnan piirikunnat
Iranin armenialaiset

Iranin armenialaiset ovat Iranissa asuvia armenialaisia. Armenialaiset ovat Iranin suurin kristitty vähemmistö ja heitä on eri arvioiden mukaan 150 000 – 200 000\. Armenialaisten valtaosan juuret juontuvat Persian Safavidien valtakauden aikaisiin pakkosiirtoihin Armeniasta nykyisen Iranin alueelle ja heitä asuu pääasiassa Teheranin ja Isfahanin kaupungeissa ja niiden ympäristössä. ==Historia== Armenialaisten ja Persian väliset suhteet periytyvät jo Persian zarahustralaiselta ajalta ja esimerkiksi armenialaisessa kristinuskossa on edelleen käytössä joitakin zarahustralaisuudesta johdettuja termejä. Itse Armenian alue oli osa Persian valtakuntaa lähes kahdentoista vuosisadan ajan. Nykyisen Iranin alueella on asunut armenialaisia jo pitkään, mutta nykyisen armenialaisen vähemmistön pääosa juontaa juurensa Safavidien valtakaudella 1600-luvun alkupuolella alkuperäisiltä alueiltaan Iraniin pakkosiirretyistä armenialaisista Abbas I:n valtakaudella. Armenialaisten pakkosiirtojen tarkoituksena oli suojella Persian raja-alueita Osmanien valtakuntaa vastaan ja maan silloisen pääkaupunki Isfahanin nykyaikaistaminen. Varhaisella armenialaisyhteisöllä Persiassa oli sisäinen autonomia ja valtio hoiti suhteitaan yhteisöön kirkon patriarkkojen kautta. Toisaalta armenialaisia myös verotettiin kristittyinä muuta väestöä ankarammin ja heitä myös pakkokäännytettiin ajoittain islamin uskoon. Armenialaista tuli menestyneitä kauppiaita etenkin silkkikaupan saralla. Qajar-dynastian valtakaudella armenialaisia lähetettiin myös diplomaatteina Eurooppaan. Reza Pahlavin valtaannousu 1920-luvulla merkitsi hankaluuksia armenialaisille. Armenialaiset säilyttivät uskonnollisen ja kulttuurillisen autonomiansa, mutta esimerkiksi armenialaiset koulut suljettiin vuosina 1938–1939. Vielä 1930-luvulla monilla Azerbaidžanin kylillä oli armenialaistaustaiset nimet, mutta ne persialaistettiin 1930-luvun aikana. Tämä politiikka liittyi Reza Pahlavin yrityksiin vahvistaa keskushallinnon valtaa, ja kristityt nähtiin ulkovaltojen vaikutuksen välineenä Persiassa. Reza Pahlavin pojan Mohammad Reza Pahlavin noustua valtaan armenialaiset saivat kuitenkin menetettyjä oikeuksiaan takaisin. Ennen Iranin vallankumousta maassa asui arviolta 300 000 armenialaista, mutta suuri osa heistä muutti Armeniaan Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Nykyisin armenialaisia on Iranissa 150 000-200 000\. Armenialaisille on varattu kaksi paikkaa Iranin parlamentissa, joista toinen kuuluu pohjoiselle yhteisölle Teheranissa ja toinen eteläiselle Isfahanissa. ==Kulttuuri== Armenialaiset ovat Iranin suurin kristitty vähemmistö ja todennäköisesti myös suurin muuta, kuin islamia harjoittava vähemmistö ylipäätänsä. Suuri valtaosa heistä kuuluu apostoliseen kirkkoon, jolla on arkkihiippakunnat Teheranissa, Isfahannissa ja Tabrizissa. Pienempi osa kuuluu katolilaiseen ja protestanttisiin kirkkoihin. Suurin osa heistä asuu kaupungeissa, mutta myös kylissä Arakin ja Hamadanin välillä. Armenialaisilla on omia kulttuurillisia järjestöjään ja armenialaista julkaisutoimintaa, kuten sanomalehtiä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Armenialaiset Luokka:Armenialaiset
Kirjanpainajat

Kirjanpainajat (Ips) on kärsäkkäiden heimoon kuuluva hyönteissuku. Kirjanpainajat ovat tummia noin puolen senttimetrin mittaisia kaarnakuoriaisia. Kirjanpainajat ovat taloudellisesti merkittävin kuusta vioittava tuholaissuku ja varsinainen kirjanpainaja on suvun lajeista vahingollisin.Metsäntutkimuslaitos (Metla): Kirjanpainaja (Ips typographus) Kirjanpainajat ja niiden toukat kaivamat syömäkuviota puun nilakerrokseen katkaisten puun nestevirtaukset. Kun puun ravinteiden saanti heikkenee alkaa se hiljalleen kuivua. Syömäkuvioiden yltäessä rungon ympäri puu kuolee. Kirjanpainajat kuljettavat mukanaan puuhun sinistäjäsieniä, jotka myös haittaavat veden ja ravinteiden kuljetusta ja aiheuttavat puutavaran pilaantumista.Viherympäristöliitto (VYL): Kirjanpainaja Tehokkaimpia tapoja torjua kirjanpainajatuhoja ovat oikein ajoitetut hakkuut ja pikaiset puiden kuljetukset pois metsästä.Farmit: Kirjanpainajatuhojen torjuntaopas, Onko metsässäsi kuolleita kuusia tai myrskytuhopuita?,Metsäkeskus ja Metla 2014 (pdf) Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti yli 200 lajia.University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Ips == Lajeja == * Kiiltokirjanpainaja (Ips amitinus) * Kirjanpainaja (Ips typographus) * Okakaarnakuoriainen (Ips acuminatus) * Pikakirjoittaja (Ips sexdentatus) * Pikkukirjanpainaja (Ips duplicatus) * Ips cembrae * Ips subelongatus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kirjanpainajat (Ips) * ITIS: Ips * Bug Guide: Ips * Pherobase: Semiochemicals of Genus Ips Luokka:Kaarnakuoriaiset
Santiponce

Santiponce on kunta Sevillan maakunnassa Andalusiassa Espanjassa. Maakunnan pääkaupunkiin Sevillaan on matkaa noin seitsemän kilometriä. Itálica oli ensimmäinen roomalaisten Espanjaan perustama kaupunki (perustettu 206 eaa.). Rooman keisarit Trajanus ja Hadrianus syntyivät Itálicassa. Itálicassa sijaitsee yksi suurimmista roomalaisten amfiteattereista, jossa oli paikkoja noin 20 000 katsojalle. Itálican rauniot sijaitsevat Santiponcessa. Monasterio de San Isidoro del Campo on Alonso Pérez de Guzmánin (Guzmán El Bueno) vuonna 1301 perustama luostari, joka koostuu kahdesta goottilaisesta kirkosta ja kahdesta luostarista, jotka edustavat mudéjar-tyylisuuntaa. == Kuvia == Tiedosto:View on Italica, Santiponce Andalucia Spain.JPG|Itálica Tiedosto:Casa de los Pájaros, Itálica. Santiponce, Sevilla.(1).JPG|Casa de los Pájaros, Itálica Tiedosto:Mosaico del Domus del Planetario, Itálica. Santiponce, Sevilla.(1).JPG|Mosaiikkilattia, Domus del Planetario, Itálica Tiedosto:Teatro romano de Itálica, Santiponce, Sevilla, España, 2015-12-06, DD 47.JPG|Roomalainen teatteri, Itálica Tiedosto:Claustro de los Muertos. Monasterio de San Isidoro del Campo, Santiponce.jpg|Monasterio de San Isidoro del Campo Tiedosto:Santiponce gate.jpg Tiedosto:Santiponce 06.jpg Tiedosto:Santiponce 11.jpg == Lähteet == *spain.info: Santiponce *Andalucia.comn: Italica Roman city ruins - Amphetheatre & Mosaics - Santaponce Theatre === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Sevillan kunnat
Puolan naisten jääkiekkomaajoukkue

Puolan naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Puolaa jääkiekon naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Joukkue toimii Puolan jääkiekkoliiton alaisuudessa. Puolassa oli vuonna 2017 noin 360 naisjääkiekkoilijaa. Vuonna 2021 määrä oli pudonnut, ja se oli 320, sama kuin vuonna 2022. Vuonden 2025 alussa pelaajia oli liki 500. Vuonna 2024 joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 20. sijalla. Joukkue sijoitettin rankingiin ensi kerran vuonna 2011, jolloin se oli 34. sijalla eli neljänneksi viimeinen. Seuraavaksi vuodeksi joukkue nousi listalla peräti kuusi sijaa. Vuonna 2017 maajoukkue oli jo 21. sijalla. Joukkue onkin pudonnut listalla vain kahtena vuonna. == Valmentajia == Kausilla 2012–2017 joukkuetta valmensi puolalainen Grzegorz Klich. Hänen jälkeensä joukkuetta on valmentanut slovakialainen Ivan Bednar, sitten kaksi kautta puolalainen Zbigniew Wrobel. Nykyinen valmentaja on kanadalainen Joe Butkevich. == Sijoitukset == === Maailmanmestaruuskisat === * 2011 – 5. divisioona, 1. * 2012 – 2. divisioonan B-lohko, 1. * 2013 – 2. divisioonan A-lohko, 5. *2014 – 2. divisioonan A-lohko, 4. * 2015 – 2. divisioonan A-lohko, 4. * 2016 – 2. divisioonan A-lohko, 1. *2017 – 1. divisioonan A-lohko, 6. *2018 – 1. divisioonan B-lohko, 6. *2019 – 1. divisioonan B-lohko, 3. *2020 – 1. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. *2021 – 1. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. *2022 – 1. divisioonan B-lohko, 2. *2023 – 1. divisioonan B-lohko, 2. *2024 – 1. divisioonan B-lohko, 6. === Maailmanranking === * 2011 – 34. * 2012 – 28. * 2013 – 27. * 2014, helmikuu – 23. * 2014, huhtikuu – 22. * 2015 – 22. * 2016 – 22. * 2017 – 21. * 2018, helmikuu – 22. * 2018, huhtikuu – 22. * 2019 – 22. * 2020 – 20. * 2021 – 19. * 2022, helmikuu – 20. * 2022, syyskuu – 20. * 2023 – 20. * 2024 – 20. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Puolan jääkiekkoliiton sivusto * Puola nationalteamsoficehockeyssä Luokka:Naisten jääkiekkomaajoukkueet Luokka:Puolan jääkiekko
Yokkaichi

Yokkaichi () on Japanin kaupunki Honshūn saaren keskiosassa Tōkain tai Kansain alueella Mien prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Isenlahden rannalla prefektuurin pohjoisosassa Nagoyan lounaispuolella. Kaupungissa on 311 827 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 206,44 neliökilometriä. Yokkaichi on nimitetty yhdeksi Japanin erityiskaupungeista. Kaupungin nimi tarkoittaa kirjaimellisesti ”neljännen päivän markkinoita”. Paikannimi esiintyy jo 1400-luvun lähteessä, joten Yokkaichissa vaikuttaa pidetyn jo silloin markkinoita säännöllisin väliajoin. Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Yokkaichi kehittyi Tōkaidō-tien varren postiasemana (shukuba). Kaupunkioikeudet sille myönnettiin vuonna 1897. Siitä kehittyi vilkas satama- ja teollisuuskaupunki, jonne syntyi ensin tekstiili-, myöhemmin kone- ja kemianteollisuutta. 1960–1970-luvuilla Yokkaichi kärsi pahasta öljynjalostamon aikaansaamasta saastumisesta, kun rikkioksidipäästöt aiheuttivat kaupunkilaisille Yokkaichin astmaa, yhtä Japanin neljästä vakavasta saasteesta aiheutuvasta taudista. Viimeiset astmatapaukset raportoitiin vuonna 1988. Yokkaichia palvelevat JR Tōkain Kansai-päälinjan lisäksi useat yksityiset ja kolmannen sektorin rautatielinjat: Kintetsu-rautateiden Nagoya-linja ja Yunoyama-linja, Sangi- rautateiden Sangi-linja, Ise-rautateiden Ise-linja sekä Yokkaichi Asunarō -rautateiden Utsube-linja ja Hachiōji-linja. == Ilmasto == == Kuvia == Tiedosto:Yokkaichi LACMA M.2003.67.28.jpg|Yokkaichin postiasema Utagawa Hiroshigen puupiirroksessa Tiedosto:Yokkaichi city center area Aerial photograph.1987.jpg|Yokkaichi vuonna 1987, kaupungin keskusta ja Isenlahden rannan teollisuutta Tiedosto:Gasometer in Yokkaichi Kombinat 02.jpg|Kaasusäiliöitä Yokkaichissa Tiedosto:四日市港ポートビル.jpg|Yokkaichi Port Building == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Mien prefektuurin kaupungit
Luettelo nyrkkeilyn olympiamitalisteista

Nyrkkeily on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuoden 1904 olympialaisista lähtien. Menestynein maa olympialaisten nyrkkeilyssä on Yhdysvallat. == Miehet == === Kevyt kärpässarja === === Kärpässarja === === Kääpiösarja === === Höyhensarja === === Kevytsarja === === Kevyt välisarja === === Välisarja === === Kevyt keskisarja === === Keskisarja === === Kevyt raskassarja === === Raskassarja === === Superraskassarja === == Naiset == === Kärpässarja === === Kevytsarja === === Keskisarja === ==Lähteet== Nyrkkeily Luokka:Nyrkkeily olympialaisissa Luokka:Luettelot nyrkkeilystä
Canard-siipi

Canard-siipi on eräs lentokoneen aerodynamiikkaan liittyvä siiven muotoilu. Siinä ohjailutasot eli korkeusvakaimet ovat koneen rungon edessä ja lentotasot eli siivet takana. Canard-siipiä käyttivät Wrightin veljekset ensimmäisessä onnistuneessa lentokoneessaan. Siipirakennetta on tutkittu Experimental- lentokoneilla kuten Curtiss-Wright XP-55 Ascender, jonka ensilento koitti vuonna 1941, sekä Kyushu Shinden.Hewish, M., 1977: s. 25 Koneen suorituskyky ja käsiteltävyys todettiin liian heikoiksi taistelulentokoneeseen. Eteen sijoitetun siiven haittana on taipumus nostaa koneen nokkaa entisestään kun kohtauskulma kasvaa. 1970-luvulla siipirakenne oli suosiossa, jonka sanotaan johtuneen Saab 37 Viggenistä. Lentokonesuunnittelija Burt Rutan perusti yrityksen ja rakensi prototyypin VariEze-koneesta, jonka suunnitelmia myytiin tuhansia. Myöhemmin siipirakennetta on käytetty muun muassa Dassault Rafale, Eurofighter Typhoon ja Saab JAS 39 Gripen suihkuhävittäjissä. ==Lähteet== *Hewish, Mark: Tietosarja - Lentokoneet, Intercontinental Book Productions/Artko, 1977 (suom. Huuhka, Tuomo) ISBN 951-824-015-9 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Lentokonetekniikka
Kombe

Kombe (, ) on kreikkalaisessa mytologiassa nymfi ja jokijumala Asopoksen tytär. Hän hallitsi Euboian saarella. Suuren Tarukirjan tarinassa Komben sata ilkeää poikaa yrittivät tappaa hänet. Hänen oli pakko jatkuvasti paeta. Jumalat tunsivat myötätuntoa ja muuttivat hänet lopuksi linnuksi. == Lähteet == Luokka:Nymfit
Love and the Russian Winter

Love and the Russian Winter on Simply Redin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 1999. == Kappaleet == Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Mick Hucknall, ellei toisin mainita. == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Love and the Russian Winter Simply Redin virallisella sivustolla Luokka:Vuoden 1999 albumit Luokka:Simply Redin albumit
Koskinomanteia

Koskinomanteia oli kreikkalainen asioiden ratkomistapa. Kun haluttiin tietää kuka oli syyllistynyt varkauteen, ripustettiin seula narun varaan. Sen jälkeen rukoiltiin jumalia ja lueteltiin kaikkien epäiltyjen nimet. Jos seula liikahti jonkin nimen kohdalla, löytyi syyllinen. Tapaa käytettiin Antiikin Kreikassa, keskiajan Euroopassa ja Uudessa-Englannissa 1600-luvulla. == Lähteet == * Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 207 Luokka:Ennustaminen
Koresos

Koresos (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa boiotialainen pappi, joka rakastui nymfi Kallirrhoeen, mutta hänet torjuttiin halveksivasti. Silloin Koresoksen palvelema Dionysos-jumala suuttui ja lähetti maahan ruton. Delfoin oraakkeli kertoi, että rutto raivoaisi, kunnes Kallirrhoe uhrattaisiin jumalalle. Boiotialaiset vangitsivat hänet ja veivät uhrialttarille. Koresos työnsi tikarin rintaansa estääkseen uhrauksen. Nymfin sydän heltyi, ja hän seurasi pappia kuolemaan. Koresoksen teon on maalannut Jean-Honoré Fragonard. == Lähteet == * Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 207 Luokka:Kreikkalainen mytologia
Krukis

Kriukis eli Kriugas tai Krukis oli balttilaiseen muinaisuskoon kuuluva jumala. Hän suojeli kotieläimiä, etenkin sikoja. Krukis oli myös seppien suojelija. Liettualaiseen Joniškisin kunnallispiiriin kuuluva Kriukai on yhden teorian mukaan nimetty jumalan mukaan. == Lähteet == * Suuri Tarukirja, s. 210. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. === Viitteet === Luokka:Slaavilaiset jumalat Luokka:Suojelusjumalat
Kuningas Rastasparta

Kuningas Rastasparta on Grimmin veljesten satu. == Juoni == Kuninkaalla oli tytär, joka oli yhtä ylpeä kuin kauniskin. Juhlissa, joihin kuningas oli kutsunut tyttärensä kosijat, tytär pilkkasi heitä kaikkia, ja erityisesti erästä nuorta kuningasta, jolla oli käyrä leuka ja jota prinsessa sen tähden nimitti Rastasparraksi. Kuningasisä menetti malttinsa ja antoi ymmärtää, että tyttären piti mennä naimisiin ensimmäisen tapaamansa kerjäläisen kanssa. Ensimmäisenä saapui juuri tuo vinoleukainen kuningas kerjäläiseksi naamioituneena. Hän otti prinsessan mukaansa, ja tämä koki kaikki köyhyyden tuomat nöyryytykset. Lopuksi mies paljasti henkilöllisyytensä ja teki entisestä ylpeästä prinsessasta kuningattaren. == Lähteet == * Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 213 Luokka:Grimmin sadut
Kyathos (mytologia)

Kyathos (, ) oli Oineuksen juomanlaskija kreikkalaisessa mytologiassa. Herakleen ollessa Oineuksen luona, Kyathos teki virheen toimessaan, minkä vuoksi Herakles iski Kyathosta yhdellä sormella. Kyathos kuoli iskun voimasta. Toisessa perinteessä kyseisen juomanlaskijan nimi oli Eurynomos (, ). Yhden version mukaan Herakles olisi suuttunut, koska Kyathos antoi epähuomiossa käsien pesuvedeksi vettä, jota oli aiemmin käytetty jalkojen pesemiseen. Joidenkin tarinan versioiden mukaan Kyathos oli jalosukuinen tai jopa sukua Oineukselle. Vaikka Oineus ymmärsi tapahtuneen olleen vahinko ja antoi Herakleelle anteeksi, niin Herakles halusi jatkaa matkaansa haluten aloittaa alusta jossain muualla. Kyathoksen muistoksi rakennettiin pyhäkkö Fleiuksen kaupungin Apollonin temppelin läheisyyteen. Kyathoksen tarinasta kerrottiin yksityiskohdiltaan eroavia versioita, mutta niiden kulku on aina pääpiirteittäin sama. Kyathos tekee joko yksinkertaisuuttaan tai huolimattomuuttaan virheen, jonka seurauksena kimpaantunut Herakles läimäyttää tai napauttaa häntä. Kyathos kuolee, vaikka Herakles oli vain tarkoittanut rangaista häntä kevyesti. Antiikin Kreikassa kerrottiin myös muita samankaltaisia tarinoita. Näiden tarkoituksena oli varoittaa vaaroista, joiden kohteiksi nuoret palvelijat ja viininlaskijat saattoivat joutua alistumaan palvellessaan humaltuneita aikuisia miehiä. Kyathoksen nimi yhdistettiin kyathos-vaasityyppiin. == Lähteet == Luokka:Kreikkalainen mytologia