22\. sotasairaala

22\. sotasairaala (22. SotaS) toimi talvisodan ja jatkosodan aikana Joensuussa ja Kontiolahdella. Vuonna 1944 sotasairaalaan liitettiin 66. sotasairaala, jonka osat toimivat Joensuussa ja Outokummussa. A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu kirurgisille potilaille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia. == Talvisota == Sotasairaalan toiminta käynnistyi 10.lokakuuta 1939. Se toimi Kontioniemen parantolassa, jossa oli 140 kirurgista, 94 kaasusairauksien ja 70 siviilipotilaspaikkaa. Lisäksi Kontiolahden kirkolle sijoitettiin potilaita neljään eri taloon joulukuusta 1939 tammikuuhun 1940. Toipumiskoti perustettiin tammikuussa 1940 Onttolaan. Sairaalan toiminta päättyi 30. toukokuuta 1940. Saiaalassa olleet 75 potilasta vietiin Vierumäelle ja Kangasalan parantolaan. Kontioniemen parantolan tilat soveltuivat sairaalan toiminnalle hyvin, koska tilat olivat sairaalakäyttöön suunniteltuja. Kirurgisia instrumentteja ja vaatteita ei kuitenkaan ollut riittävästi. Lämpimän autotallin puute oli myös haaste. Aseita ei ollut riittävästi, eikä pommisuojaa ollut. Sairaalan päällikkönä toimi Martti J. Pulkki ja talouspäällikkönä toimi Toivo Relander. He olivat parantolan omaa henkilökuntaa. Sairaalassa työskenteli viisi lääkäriä ja apteekkari. Sairaalassa työskenteli enimillään 33 sairaanhoitajaa, 39 lottaa ja kadeksan miehistön jäsentä. Sairaalan henkilökuntaan kuului myös muuta Kontioniemen parantolan omaa henkilökuntaa, joita olivat esimerkiksi siivoojat, keittiöapulaiset, keittäjät ja leipojat. Kirurgisista potilaista suurin osa oli raajoihin haavoittuneita. Rintakehään tai vatsaonteloon haavoittuneita tuli vähän hoitoon. Ilmarinta- tai mätä- ja ilmarintavamman tai kriittisen suolivamman saaneet olivat sairaalaan tullessa jo toivottamassa tilassa. Ne ilmarintapotilaat, jotka oli saatu nopeasti siirretyksi sotasairaalaan saivat komplikaatiot usein vasta sotasairaalassa, jossa oli paremmat mahdollisuudet komplikaatioiden hoitoon. Paleltumia hoidettiin paljon koko talvisodan ajan. Sisätautipotilaista isolla osalla oli keuhkoputkentulehdus, keuhkokuumetta esiintyi vähän, tuberkuloosin vuoksi asepalveluksesta vapautettiin iso joukko asevelvollisia ja myös tuberkuloosia sairastavia huonokuntoisiakin asevelvollisia oli vielä rivissä. Syyhyä oli paljon sekä myös täi- sekä lapamatotartuntoja. Talvisodan aikana 22. sotasairaalan sairaaloita olivat (10.10.1939-30.5.1940): Sairaala Sijainti Kuva Sairaansijat Kontioniemen parantola, Kontiolahti * 140 kirurgista sairaansijaa * 94 kaasusairauksien sairaansijaa * 70 siviilipotilaille varattua sairaansijaa Onttola, Kontiolahti * Toipumiskoti Toiminnan loppuessa parantolan oma henkilökunta siirtyi takaisin parantolan palvelukseen. Sotasairaalan palveluksessa olleista sairaanhoitajista ja lotista tieto lähettiin Suomen Punaiselle Ristille sekä Lotta Svärd -yhdistykselle. Puolustusvoimien omistamat instrumentit ja lääkkeet lähetettiin lääkintäkeskusvarikkoon. Vaateet ja muut varusteet varastoitiin parantolaan. Pommi- ja sirpalesuojarakenteet jätettiin paikoilleen. Insuliittilevyt varastoitiin. Arkisto lähetettiin lääkintäosastolle. == Jatkosota == 22\. sotasairaala perustettin uudelleen Joensuussa 5. heinäkuuta1941 Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin toimesta. Sairaala oli toimintavalmiudessa 1. elokuuta 1941. Suomen Punainen Risti toimitti Joensuuhun valtaosan sairaalassa tarvittavista varusteista. Jatkosodan aikana 22. sotasairaalan jaossairaaloita olivat (1.8.1941-30.11.1944): Jaossairaala Sijainti Kuva Sairaansijat Esikunta Pohjois-Karjalan kotiseutuyhdistyksen toimitalo - Osasto I Joensuun lyseo, Joensuu * 200 psykiatrista sairaansijaa Osasto II Joensuun yleinen sairaala, Joensuu * 106 A-kiurgista sairaansijaa Osasto III Kontioniemen parantola, Kontiolahti * 300 A-kirurgista sairaansijaa * 50 neurokirugista sairaansijaa * 50 leukakirurgista sairaansijaa Osasto IV Joensuun tyttölyseo, Joensuu * 200 sisätautien sairaansijaa Osasto V Joensuun talouskoulu, Joensuu * 50 silmäsairauksien sairaansijaa Osasto VI Kontioniemen parantola, Kontiolahti * 150 ihotautien ja veneeristen tautien sairaansijaa (5.7.1941-22.6.1942) Osasto VII Niinivaraaran kansakoulu, Joensuu * 100 kulkutautien sairaansijaa Osasto VIII Kontioniemen parantola, Kontiolahti * 50 sairaansijaa (1942 -) Vuonna 1944 liitettiin Äänislinnassa toiminut 66. sotasairaala 22. sotasairaalaan. Liitoksen yhteydessä uusia jaostosairaaloita perustettiin Joensuun yhteiskouluun sekä Outokumpuun. 22\. sotasairaalan liitetiin 66. sotasairaala 22.6.1944, jonka osat toimivat seuraavissa tiloissa: Jaossairaala Sijainti Kuva Sairaansijat VII Outokummun uusi kansakoulu Outokummun vanha kansakoulu Outokummun työväentalo * 230 A-kirurgista sairaansijaa * 70 B-kirurgista sairaansijaa * 80 B-kirurgista sairaansijaa VIII Joensuun yhteiskoulu (nyk. Joensuun vapaaopisto) * 250 B-kirurgista sairaansijaa * lajittelu- ja evakuointiosasto Puolustusministeriön Lääkintäosaston määräyksellä 10.marraskuta 1944 määrättiin 22. sotasairaalan toiminta lopetettavaksi. Tätä ennen oli materiaalia lähetetty jo Jyväskylään varastoitavaksi. Potilaita vastaanotetiin 20. marraskuuta 1944 asti, jolloin viimeiset potilaat evakuoitiin sairasjunalla. Vasta tämän jälkeen sairaalan toimintaa voitiin ajaa alas. Materiaali varastoitiin Kontioniemen parantolan pohjakerrokseen. Tarvittavat toimenpiteet oli suoritettu 27. marraskuuta 1944. Sairaalan lopetustilaisuus pidettiin 28. marraskuuta 1944. Lääkintöhallituksen alaisuudessa toiminut Joensuun sotavammapoliklinikka jatkoi potilaiden hoitoa alueella. == Lähteet == Luokka:Suomen sairaalat Luokka:Talvisota Luokka:Jatkosota Luokka:Joensuun rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kontiolahden rakennukset ja rakennelmat Luokka:Outokummun rakennukset ja rakennelmat