EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Lapuan työväentalo

Lapuan työväentalo oli Lapuan keskustassa sijainnut työväentalo. Talolla oli tärkeä rooli lapuanliikkeeseen liittyneissä historiallisissa tapahtumissa. Talon rakentaminen alkoi vuonna 1914 talkootyönä. Puolivalmis talo otettiin ensimmäisen maailmansodan aikana joksikin aikaa venäläisen sotaväen majoituskäyttöön. Sotilaiden lähdettyä talo rakennettiin valmiiksi ja vihittiin käyttöön vuonna 1917. Lapuan työväentalon on sanottu olleen aikanaan Suomen suurimpia julkisia puurakennuksia. Talon kerrospinta-ala oli 874 neliömetriä.Lapuan työväentalon palon syytä etsitään (vain tilaajille) Helsingin Sanomat 8.1.1970, s. 14. HS Aikakone. Viitattu 8.5.2021. Oikeistoradikaali lapuanliike sai alkunsa 24. marraskuuta 1929, kun Vihtori Kosolan johtama väkijoukko keskeytti väkivaltaisesti työväentalolla pidetyn Lapuan haastejuhlat -nimisen kommunistien tilaisuuden. Koska työväenyhdistyksen katsottiin olevan kommunistien hallussa, talo suljettiin maaherran päätöksellä elokuussa 1930. Sisäministeri Ernst von Born antoi syyskuussa 1931 luvan avata talo uudelleen, kun se oli siirretty uuden sosiaalidemokraattisen työväenyhdistyksen omistukseen, mutta Iivari Koiviston johtama lapuanliikkeen kannattajien väkijoukko kävi vain viikkoa myöhemmin 21. syyskuuta 1931 naulaamassa talon ovet ja ikkunat umpeen. Talo avattiin uudelleen vuonna 1932.Tapio Huttula: Nauloilla laadittu laki: työväentalojen sulkemiset 1929–1932, s. 56–57, 177, 250–252, 383. Bibliotheca Historica 57. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000. Lapuan työväentalossa toimi näyttämö ja ravintola, ja toisessa kerroksessa oli lisäksi kaksi asuntoa. Vuodesta 1955 talossa toimi myös elokuvateatteri Kino Elo.Elokuvateatteri Kino Elo Lapuan historiallinen tietokanta HELEMI 16.12.2013. Viitattu 8.5.2021. Se oli myös urheiluseura Lapuan Ponnistuksen kotipaikka.Historia Lapuan Ponnistus. Viitattu 8.5.2021. Talon omisti vuodesta 1931 SDP:n omistama Kattara Oy. Lapuan työväentalo tuhoutui tulipalossa 7. tammikuuta 1970. Työväenyhdistys oli tuolloin jo suunnittelemassa talon purkamista. Palon syttymissyytä ei saatu varmuudella selville. Paikalle valmistui vuonna 1973 kerrostalo, jossa Lapuan työväenyhdistys (nykyinen Lapuan Sosialidemokraatit) on jatkanut toimintaansa.Risto Palomäki: Aina ei ole ollut helppoa olla demari Lapualla Yle 14.9.2013. Viitattu 8.5.2021. ==Lähteet== Luokka:Työväentalot Luokka:Lapuan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen entiset rakennukset ja rakennelmat
Agnès Abécassis

Agnès Abécassis (s. 16. maaliskuuta 1972) on ranskalainen kirjailija. ==Elämä ja ura== Abécassis syntyi vuonna 1972. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli toimittajana ja kuvittajana naistenlehdessä, johon hän myös kirjoitti kuukausittaista kolumnia. Esikoisromaaninsa Les Tribulations d'une jeune divorcée julkaisun jälkeen hän toimi käsikirjoittajana eräässä Canal+:n tuottamassa lastenohjelmassa. Hänen romaaniensa aiheina ovat usein romanttiset ihmissuhteet. Vuonna 2016 hänen romaaninsa Le Tendre Baiser du tyrannosaure sai yleisön valitseman parhaan taskukirjan palkinnon Saint-Maure en poche -kirjallisuusfestivaalilla. ==Teokset== Romaanit * Les Tribulations d'une jeune divorcée. Fleuve Noir et pocket, 2005. * Au secours, il veut m'épouser !. Calmann-Lévy & Livre de Poche, 2007. * Toubib or not toubib ?. Calmann-Lévy & Livre de Poche, 2008. * Chouette, une ride !. Calmann-Lévy, 2009. * Soirée Sushis. Calmann-Lévy, 2010. * Le Théorème de Cupidon. Calmann-Lévy, 2011. * Scènes de mon âge. Michel Lafon, 2011. * Week-end surprise. Calmann-Lévy, 2013. * Assortiment de friandises pour l'esprit ou l'art de positiver au quotidien. Calmann-Lévy, 2014. * Le Tendre Baiser du tyrannosaure. Le Livre de poche, 2016. * Café ! Un garçon s'il vous plaît. Le livre de poche, 2017. * Cherche ton bonheur partout. Flammarion, 2019. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kirjailijan kotisivut Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anna-Mari Ahonen

Anna-Mari Ahonen (s. 9. lokakuuta 1971 Hämeenlinna) on suomalainen arkkitehti, joka on toiminut Pirkanmaan maakuntajohtajana eli Pirkanmaan liiton johtajana keväästä 2022 lähtien. Tätä ennen hän toimi Kanta-Hämeen maakuntajohtajana eli Hämeen liiton johtajana syksystä 2016 kevääseen 2022 asti. Ennen maakuntajohtajuutta Ahonen työskenteli muun muassa Janakkalan teknisenä johtajana, kaksi vuotta Janakkalan kunnanjohtajana ja oli sitten Suomen kasvukäytävän projektijohtaja. Poliittiselta kannaltaan Ahonen on Kokoomuksen jäsen, vaikka on kertonut olevansa hengeltään sitoutumaton. Ahonen on valmistunut hallintoalan ulkopuolelta eli arkkitehdiksi Tampereen teknillisestä korkeakoulusta. Hänen diplomityönsä (2004) käsitteli suunnitelmaa kulttuurikeskuksesta Hämeenlinnan Verkatehtaan alueelle. == Yksityiselämä == Ahonen on naimisissa ja hänellä on miehensä kanssa poika. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Maakuntajohtaja Anna-Mari Ahonen: Suomen on tehostettava kriisijohtamista (24.4.2020) (hameensanomat.fi) * Juha Reinikainen (30.5.2017) Talous ja elinvoima Kanta-Hämeen kuntapäivän teemoina (lammille.fi) Luokka:Maakuntajohtajat Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Janakkalan kunnanjohtajat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rea Maurasen filmografia

Tämä on Rea Maurasen filmografia. == Elokuvat == Vuosi Nimi Rooli 1975 Tervahanhi 1980 Tulipää Olga Esempio 1983 Regina ja miehet Regina Räsänen 1983 Apinan vuosi Maria 1985 Da Capo Suvi Ekman 1994 Kissan kuolema koulu­kodin rehtori 1997 Neito­perho Anja Hopia 1997 Pekko ja unissakävelijä Kaarina 1998 Tulennielijä lasten­kodin johtajatar 2000 Pako punaisten päämajasta maksullinen nainen 2000 Sano Oili vaan rouva Lilja 2002 Kymmenen riivin­rautaa Irja Hukkanen 2002 Haaveiden kehä Hokkanen 2003 Sibelius Maria Sibelius 2004 Lapsia ja aikuisia pari­suhde­terapeutti 2005 Valo Katariina Kuisma 2006 Bang! 2008 Kolmistaan Outi Vähä­luomi 2008 Suuri performanssi Maija Salpa­kari 2011 Vares – Pahan suudelma Riihi­mäki 2011 Pussikaljaelokuva Rakel 2012 Tie pohjoiseen Pirkko 2013 Miesten välisiä keskusteluja Koivikko 2015 Armi elää! Kerttu 2017 Linnan juhlat nainen Linnan juhlissa 2018 Ihmisen osa rouva Nygren 2019 Kaksi ruumista rannalla vanhempi nainen 2020 Teräsleidit Hannele 2020 Se mieletön remppa Oili == Televisio == Vuosi Sarja Rooli 1988 Painajainen Kerstin Sundel 2000 Raid Raili 2000 Kotikatu toimittaja 2001–2002 Benner & Benner Saara Musta­vuori 2006 Jumalan kaikki oikut Inkeri Suhonen 2008–2012 Kotikatu Monika Lång 2017 Presidentti Marjatta Kuusisto 2017 Rakkautta vain Kirsti 2020 Kevyttä yläpilveä Raija 2020 Downshiftaajat Riitta Vehka­järvi 2021 Karkurit Orvokki Ritola 2022 Helsinki-syndrooma Liisa Koskinen 2023 Eroja ja sovintoja Marita 2023 Poromafia Brita Nelihanka == Aiheesta muualla == * * Luokka:Filmografiat
Saahko

Saahko on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Jorma Saahko (s. 1935), mediapersoona *Lotta-Sofia Saahko (s. 1992), videobloggaaja, tubettaja, näyttelijä ja kirjailija, Jorma Saahkon pojantytär
Héctor Lombard

Héctor Miguel Lombard Pedrosa (s. 2. helmikuuta 1978 Matanzas, Kuuba) on kuubalais-australialainen keskisarjan vapaaottelija ja entinen olympiatason judoka.Héctor Lombard tapology.com Viitattu 9.5.2021 Hän otti osaa vuoden 2000 Sydneyn Olympialaisiin, jossa Lombard edusti kotimaataan Kuubaa.Olympians in MMA: Top 10 Fighters of Today Who Competed in the Olympic Games bleacherreport.com 23.1.2017 Viitattu 9.5.2021 Sittemmin hän saavutti mitaleja judossa eri turnauksia Euroopassa ja Australiassa, kuten 2004 Australian Openissa yli 100 kiloisten sarjassa. Vapaaottelussa Lombard oli Bellatorin keskisarjan mestari vuosina 2009–2012. Hän otteli myös UFC:ssä vuosina 2012–2018. ==Saavutukset== ===Vapaaottelu=== ;Bellator MMA *Keskisarjan turnausvoitto *Keskisarjan mestaruus (kerran, puolusti kerran) *Nopein tyrmäys (0:06) ;Cage Fighting Championship *Keskisarjan mestaruus (kerran, puolusti seitsemän kertaa) ;Australian Fighting Championship *Keskisarjan mestaruus (kerran) ;Xtreme Fighting Championships *Alemman raskassarjan mestaruus (kerran) ==Muualla== Lombard on pelattavana hahmona vapaaottelupeleissä EA Sports UFC 2 (2016) ja EA Sports UFC 3 (2018).UFC 3 Men's Welterweight Fighter Roster and Rating ea.com Viitattu 9.5.2021 ==Lähteet== Luokka:Kuubalaiset judokat Luokka:Australialaiset judokat Luokka:Kuubalaiset vapaaottelijat Luokka:Paljasnyrkkeilijät Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hjalmar Hårdh

Fritz Hjalmar Ludvig Hårdh, sukunimi vuoteen 1901 Hjertzell (5. kesäkuuta 1881 Helsinki – 6. helmikuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen valokuvaaja ja varhaisten suomalaisten mykkäelokuvien kuvaaja.Geni.com : Fritz Hjalmar Ludvig Hårdh (Hjertzell)Eero Fredriksson : Hårdh, Suomen Sukututkimusseura, Genos 55(1984), s. 105-120, taulut 16 ja A Hjalmar Hårdhin kuolinilmoitus, Hufvudstadsbladet, 08.02.1948, nro 37, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Hjalmar Hårdhin vanhemmat olivat valokuvaaja Fritz August Werner Hjertzell ja Maria Olivia Hårdh, o. s. Stenfors (1843–1910) tämän toisessa avioliitossa. Hän oli naimisissa vuodesta 1910 Sigrid Irene Åbergin (1889–1965) kanssa. Hårdhin vanhemmat ottivat avioeron 1901. Maria Hårdhin ensimmäinen puoliso Karl Adolf Hårdh (1835–1875) oli syntynyt Tukholmassa ja opiskellut Vapaassa taideakatemiassa. Hän muutti Suomeen 1858 ja toimi aluksi taiteilijana mutta ryhtyi sitten valokuvaajaksi ja perusti valokuvaamon Helsinkiin. Maria Hårdh jatkoi leskeksi jäätyään valokuvaamon toimintaa ja häneltä se siirtyi sitten Hjalmar Hårdhille. Vuonna 1889 perustetun helsinkiläisen Atelier Apollo -valokuvaamon omistaja insinööri K. E. Ståhlberg oli avannut 3. huhtikuuta 1904 Mikonkadun varrella sijainneen Maailman Ympäri – Världen Rundt -elokuvateatterin. Saadakseen elokuvateatteriinsa myös suomalaista ohjelmistoa hän aloitti vappuna 1906 lyhyiden uutisfilmien kuvaamisen. Filmien kuvauksesta vastasi Atelier Apollon päälliköksi keväällä 1905 tullut ruotsalainen valokuvaaja Frans Engström, jonka apulaisina toimivat suomalaiset Hjalmar Hård ja Oscar Lindelöf. Hårdh ja Lindelöf olivat kuvaajan apulaisina kuvattaessa ensimmäistä suomalaista näytelmäelokuvaa Salaviinanpolttajat keväällä 1907. Ståhlberg avasi vuonna 1910 Eteläesplanadi 10:ssä Apollo-elokuvateatterin, jossa esitettiin syksystä 1911 lähtien pääasiassa operetteja. Frans Engström, Hjalmar Hårdh ja Oscar Lindelöf kuvasivat vuonna 1911 Suomen maisemia esitelleen matkailuelokuvan Finland, jonka Suomen Matkailuyhdistys oli tilannut. Elokuvaa esitettiin Berliinin kansainvälisen matkailunäyttelyn Suomen osastolla. Maaliskuussa 1912 Apollo- teatterissa esitettyä oopperaparodiaa Faust tai Hiisi Helsingissä varten Atelier Apollo kuvasi 15 minuutin mittaisen elokuvan Margaretaa ajetaan takaa, jonka kuvauksesta Hjalmar Hårdh vastasi.Kari Uusitalo : Suomalainen elokuvatuotanto, Varhaiset suomalaiset uranuurtajat, EloNetElävä muisti : Finland, ensimmäinen matkakuva Suomesta == Lähteet == Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Suomalaiset elokuvaajat Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Carl Wilhelm Daniel von Fieandt

Carl (Karl) Wilhelm Daniel von Fieandt (16. marraskuuta 1855 Heinola – 18. tammikuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Fieandt Karl Wilhelm Daniel Viitattu 9.5.2021. Von Fieandtin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Berndt Daniel von Fieandt ja Edla Ottiliana Streng ja puoliso vuodesta 1902 Berta Ernestine Hjelt. Kuopion lyseosta ylioppilaaksi tullut von Fieandt suoritti oikeustutkinnon 1883 ja toimi postihallituksen reviisorina 1886–1926. Von Fieandt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1882, 1897, 1899, 1900 ja 1905–1906.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, s. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1855 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Carl Axel Birger af Forselles

Carl Axel Birger af Forselles (11. tammikuuta 1862 Helsinki – 20. huhtikuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Af Forselles Carl Axel Birger Viitattu 9.5.2021.Kuolleita, Helsingin Sanomat, 21.04.1934, nro 106, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Af Forsellesin vanhemmat olivat eversti, tilanomistaja Fredrik af Forselles ja Adolfina Emilia Kellander ja puoliso vuodesta 1889 vapaaherratar Constance Vivica Ramsay. Af Forselles tuli ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1880 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1885, varatuomarin arvon hän sai 1887. Hän oli vankeinhoitohallituksen sihteeri 1891–1913 ja 1918–1020 ja kouluhallituksen ruotsinkielisen osaston lainoppinut kouluneuvos 1920–1929. Af Forselles toimi myös Uudenmaan tarkka-ampujapataljoonan sotatuomarina 1891–1901. Af Forselles oli Helsingin köyhäinhoitohallituksen jäsenenä 1898–1906 ja Helsingin kaupungin ruotsalaisten kansakoulujen johtokunnan jäsenenä, sihteerinä ja taloudenhoitajana 1913–1918. Huopalahden kunnanvaltuuston puheenjohtajana hän oli 1922–1923 sekä Suomen Vankeinhoitoyhdistyksen keskustoimikunnan puheenjohtajana kuolemaansa saakka. Af Forselles oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1888, 1894, 1897 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset tuomarit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Huopalahden kunnanvaltuutetut Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1934 kuolleet
Gabriel Benjamin Cronstedt

Gabriel Benjamin Cronstedt (18. toukokuuta 1870 Helsinki – 16. toukokuuta 1913 Djursholm) oli suomalainen vapaaherra, juristi, pankinjohtaja ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Cronstedt Gabriel Benjamin Viitattu 9.5.2021. Cronstedtin vanhemmat olivat pankinjohtaja, vapaaherra Johan Frans Andreas Cronstedt ja vapaaherratar Olga Beatrice Cronstedt ja puoliso vuodesta 1893 ruotsalainen Annie Constance Palander af Vega. Cronstedt tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja suoritti filosofian maisterin tutkinnon 1894, molempien oikeuksien kandidaatin tutkinnon 1898 ja vielä filosofian lisensiaatin tutkinnon Upsalan yliopistossa 1911. Hän oli pankinjohtaja ja varakonsuli Tampereella vuoteen 1910, jolloin muutti Ruotsiin. Cronstedt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1870 syntyneet Luokka:Vuonna 1913 kuolleet
Viheltäjät (elokuva)

Viheltäjät on Eino Ruutsalon ohjaama, käsikirjoittama, tuottama, kuvaama ja leikkaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 1964. Elokuva on kuvattu Ranskassa, pääosin Pariisissa sekä Pariisia ympäröivällä maaseudulla. Elokuva on tyyliltään sekoitus Cinéma vérité -elokuvaa sekä ranskalaista uutta aaltoa. Sen päähenkilönä on näyttelijänä toimiva Pierre, joka haaveilee menestyksestä ja kuuluisuudesta. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1964 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset draamaelokuvat Luokka:Ulkomailla kuvatut suomalaiset elokuvat
Amberla

Amberla voi viitata seuraaviin: ==Paikkoja== * Amberlan kartano, kartano Vehmaalla Varsinais-Suomessa ==Henkilöitä== * Arthur Amberla (1894–1967), vuorineuvos, Hämeenlinnan verkatehtaan toimitusjohtaja * Tuula Amberla (s. 1959), suomalainen laulaja
Gustave Saacké

Gustave Saacké (20. elokuuta 1884 – 18. huhtikuuta 1975) oli ranskalainen arkkitehti. Saacké osallistui vuoden 1932 Los Angelesin olympialaisiin, joissa hän voitti kultaa arkkitehtuurista yhdessä Pierre Montenot’n ja Pierre Baillyn kanssa teoksellaan "Cirque pour Toros" (). ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet Luokka:Ranskalaiset arkkitehdit Luokka:Ranskalaiset olympiavoittajat
Luettelo Tšekin tasavallan puolueista

Tämä artikkeli on luettelo Tšekin puolueista. == Nykyiset parlamenttipuolueet == Puolue Politiikka Jäsenet Nimi Lyhenne Puheenjohtaja Asemointi Ideologia Edustajainhuone Senaatti Euroopan parlamentti ANO 2011 ANO Andrej Babiš keskusta, keskusta-oikeisto populismi, konservatiiviliberalismi, keskustalaisuus Kansalaisdemokraattinen puolue ODS Petr Fiala keskusta- oikeisto, oikeisto konservatismi, EU-kriittisyys, talousliberalismi Tšekin piraattipuolue Piráti Ivan Bartoš keskusta piraattiliike, liberalismi, elektroninen demokratia Vapaus ja suora demokratia SPD Tomio Okamura oikeisto suora demokratia, oikeistopopulismi, nationalismi Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue ČSSD Jan Hamáček keskusta-vasemmisto sosiaalidemokratia, EU-myönteisyys Böömin ja Määrin kommunistinen puolue KSČM Vojtěch Filip vasemmisto, äärivasemmisto kommunismi, marxismi, euroskeptismi Kristillinen ja demokraattinen unioni KDU-ČSL Marian Jurečka keskusta-oikeisto kristillisdemokratia, arvokonservatismi TOP 09 TOP 09 Markéta Pekarová Adamová keskusta-oikeisto liberaalikonservatismi, kristillisdemokratia, liberalismi Pormestarit ja sitoutumattomat STAN Vít Rakušan keskusta Läheisyysperiaate, liberalismi Vihreät Zelení Matěj Stropnický keskusta-vasemmisto vihreä liike, sosiaaliliberalismi == Lähteet == Tšekki *
Gustaf Johan Reinhold Cedercreutz

Gustaf Johan Reinhold Cedercreutz (26. heinäkuuta 1876 Köyliö – 7. elokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, juristi ja liike- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Cedercreutz Gustaf Johan Reinhold Viitattu 9.5.2021. Cedercreutzin vanhemmat olivat tilanomistaja, vapaaherra Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz ja Johanna Lovisa Mariana Björkenheim ja puoliso vuodesta 1912 Gertrud Ek. Cedercreutz tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1891 ja suoritti oikeustutkinnon ja ylemmän hallinnollisen tutkinnon 1899, varatuomarin arvon hän sai 1902. Opintojaan Cedercreutz jatkoi Leipzigin yliopistossa ja kauppakorkeakoulussa 1904–1905. Hän toimi Turun hovioikeudessa, senaatin oikeusasiainosastolla ja Helsingin raastuvanoikeudessa ja Kaukaan tehtaiden palveluksessa ja sitten asianajajana ja liikemiehenä Helsingissä. Cedercreutz oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. Cedercreutzin Terijoen Käkösenpäässä omistama huvila tuhoutui salamaniskun sytyttämässä tulipalossa 28. heinäkuuta 1939. Tulipalossa tuhoutui suurin osa huvilan irtaimistoa, muun muassa Cedercreutzin tieteellinen kirjasto. Palanut huvila oli kaksikerroksinen ja sisälsi 24 huonetta. Huvilan oli aikoinaan rakennuttanut kreivi Nostitc.Suuri huvila palanut Terijoella, Aamulehti, 29.07.1939, nro 200, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 27.07.2024Suuri huvilapalo Terijoella, Helsingin Sanomat, 29.07.1939, nro 200, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 27.07.2024 Kauppaneuvos Magnus Cedercreutz ja arkkitehti Jonas Cedercreutz olivat Gustaf Cedercreutzin poikia, taiteilija Emil Cedercreutz ja professori Axel Cedercreutz olivat puolestaan hänen veljiään. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset asianajajat Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Pierre Blondiaux

Pierre Auguste Blondiaux (23. tammikuuta 1922 Pariisi – 14. huhtikuuta 2003 Nizza) oli ranskalainen soutaja ja olympiamitalisti. Blondiaux saavutti perämiehettömässä nelosessa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Loppukilpailussa Ranskan miehistö hävisi ainoastaan Jugoslavialle mutta voitti pronssille sijoittuneen isäntämaa Suomen miehistön yli neljällä sekunnilla.Olympedia.org == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Ranskalaiset soutajat Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Marc Bouissou

Marc Émile Bouissou (6. huhtikuuta 1931 Joinville-le-Pont – 23. marraskuuta 2018 Boulogne-Billancourt) oli ranskalainen soutaja ja olympiamitalisti. Bouissou saavutti perämiehettömässä nelosessa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Loppukilpailussa Ranskan miehistö hävisi ainoastaan Jugoslavialle mutta voitti pronssille sijoittuneen isäntämaa Suomen miehistön yli neljällä sekunnilla. Euroopan-mestaruuskilpailuista Bouissou voitti Kööpenhaminassa 1953 pronssia kahdeksikoissahttps://www.sport-komplett.de/sport- komplett/sportarten/r/rudern/hst/69.html. Bouissou kuoli Boulogne- Billancourtissa 87-vuotiaana 23. marraskuuta 2018https://ffaviron.fr/actualites/2018-11-27/deces-de-m-marc-bouissou .Olympedia.org == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Ranskalaiset soutajat Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Carl Axel Gustaf von Christierson

Carl Axel Gustaf von Christierson (3. joulukuuta 1867 Lohja – 20. marraskuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Christierson Carl Axel Gustaf Viitattu 9.5.2021. Von Christiersonin vanhemmat olivat maanviljelysneuvos Carl Gustaf Wilhelm von Christierson ja Sofia Lovisa Aspegrén. Von Christierson tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1894. Hän oli Tampereen ruotsalaisen yhteiskoulun ruotsin ja historian opettaja ja toimi koulun rehtorina 1894–1907. Von Christierson oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1907 kuolleet
Doug Davidson

Doug Davidson (s. 24. lokakuuta 1954 Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan yksityisetsivä Paul Williamsin roolista, jota hän on esittänyt Tunteita ja tuoksuja -saippuasarjassa yli 40 vuoden ajan. Davidson liittyi mukaan sarjaan toukokuussa 1978, ja hän voitti siitä parhaan miespääosan Daytime Emmy -palkinnon vuonna 2013. Tunteiden ja tuoksujen lisäksi Davidson on näytellyt esimerkiksi minisarjassa Manhattanin valtiatar (I’ll Take Manhattan). Hän on myös vieraillut Diagnoosi: Murha -sarjassa. Vuonna 1994 Davidson toimi The Price Is Right -visailuohjelman isäntänä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Daytime Emmy -palkinnon saajat Luokka:Yhdysvaltalaiset televisiojuontajat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jacques Guissart

Jacques Félix Jean ”Jean-Jacques” Guissart (5. elokuuta 1927 Nogent-sur-Marne – 15. syyskuuta 2008 Cannes) oli ranskalainen soutaja ja olympiamitalisti. Guissart saavutti perämiehettömässä nelosessa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Loppukilpailussa Ranskan miehistö hävisi ainoastaan Jugoslavialle mutta voitti pronssille sijoittuneen isäntämaa Suomen miehistön yli neljällä sekunnilla. Euroopan-mestaruuskilpailuista Guissart voitti kaksi pronssimitalia: Mâconissa 1951 perämiehettömissä nelosissahttps://www.sport-komplett.de/sport- komplett/sportarten/r/rudern/hst/67.html ja Kööpenhaminassa 1953 kahdeksikoissahttps://www.sport-komplett.de/sport- komplett/sportarten/r/rudern/hst/69.html. Hänen veljensä René Guissart oli myös soudun olympiamitalisti. Guissart kuoli Cannesissa 81-vuotiaana 15. syyskuuta 2008https://deces.matchid.io/search?q=Jean- Jacques+Guissart.Olympedia.org == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Ranskalaiset soutajat Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Carl Anton Reinhold Ludvig Cronstedt

Carl Anton Reinhold Ludvig Cronstedt (10. huhtikuuta 1858 Helsinki – 10. helmikuuta 1914 Helsinki) oli suomalainen juristi, pankinjohtaja ja virka- ja moninkertainen valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Cronstedt Carl Anton Reinhold Ludvig Viitattu 9.5.2021. Cronstedtin vanhemmat olivat kuvernööri, salaneuvos Gabriel Anton Cronstedt ja Johanna Elisabeth Nassokin ja puoliso vuodesta 1887 Sigrid Paulina Brunou. Cronstedt tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja suoritti oikeustutkinnon 1881, varatuomarin arvon hän sai 1883. Hän oli senaatin siviilitoimituskunnan protokollasihteeri 1892–1898 ja Pohjoismaiden Osakepankin Helsingin konttorin johtaja vuodesta 1898 sekä pankin pääkonttorin johtokunnan jäsen vuodesta 1907. Cronstedt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, s. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central- Tryckeri, 1891, ss. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Pierre Montenot

Pierre Montenot (1. marraskuuta 1884 – 6. kesäkuuta 1953) oli ranskalainen arkkitehti. Montenot osallistui vuoden 1932 Los Angelesin olympialaisiin, joissa hän voitti kultaa arkkitehtuurista yhdessä Gustave Saackén ja Pierre Baillyn kanssa teoksellaan "Cirque pour Toros" (). ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet Luokka:Ranskalaiset arkkitehdit Luokka:Ranskalaiset olympiavoittajat
Kiljuset!

Kiljuset! on joulukuussa 2022 ensi-iltansa saanut suomalainen lastenelokuva, jonka on ohjannut Reetta Huhtanen. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet John Lundsten ja Jenny Dahlström. Elokuva perustuu Jalmari Finnen 1910- ja 1920-luvulla kirjoittamaan Kiljusen herrasväki -kirjasarjaan. Kiljuset! on kolmas pitkä elokuva Jalmari Finnen luomasta Kiljusten perheestä. Edelliset olivat Kiljusen herrasväki (1981) ja Kiljusen herrasväen uudet seikkailut (1990). Kiljuset! kertoo äänekkäästä ja hyväsydämisen huolettomasta perheestä, joka joutuu vähän väliä kummallisiin tilanteisiin. Elokuvassa Kiljusten kaksoispoikien syntymäpäivä vie perheen Helsinkiin, jossa perheen koira vaihtuu vahingossa presidentin koiran kanssa päittäin. Elokuvan on tuottanut Melli Maikkula ja John Lundsten TACK Filmsistä ja sen levitti elokuvateattereihin Nordisk Film. == Rooleissa == == Arvosteluja == * Jussi Virratvuori, Karjalainen: * Jouni Vikman, Episodi: * Kaisu Tervonen, Helsingin Sanomat: * Jukka Sammalisto, Demokraatti: * Juha Rosenqvist, Film- O-Holic: * Päivi Valotie, Turun Sanomat: == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lastenelokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat Luokka:Lastenkirjoihin perustuvat elokuvat
Pierre Bailly

Pierre Bailly (8. maaliskuuta 1889 – 25. tammikuuta 1973) oli ranskalainen arkkitehti. Bailly osallistui vuoden 1932 Los Angelesin olympialaisiin, joissa hän voitti kultaa arkkitehtuurista yhdessä Gustave Saackén ja Pierre Montenot’n kanssa teoksellaan "Cirque pour Toros" (). ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet Luokka:Ranskalaiset arkkitehdit Luokka:Ranskalaiset olympiavoittajat
Naftali Herz Imber

Naftali Herz (Hirš) Imber (1856 Galitsia – 1909 New York, New York, Yhdysvallat) oli juutalainen runoilija, joka asui Euroopan eri maissa ja Palestiinassa sekä Yhdysvalloissa, jossa hän kuoli. Hänen runoissaan on kansanlaulun rytmin ja sisältönä vapautuksen kaipuu. Hänen tunnetuin runonsa on "Hatikva", joka on nykyisin Israelin kansallislaulu. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Juutalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1856 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Gilbert Prouteau

Gilbert Prouteau (14. kesäkuuta 1917 Nesmy Vendée – 2. elokuuta 2012 Cholet) oli ranskalainen runoilija ja elokuvaohjaaja. Hän harrasti myös hyppylajeja kuten kolmiloikkaa, kunnes loukkasi jalkansa 21-vuotiaana ja joutui luopumaan urheilijan urastaan. Prouteau osallistui vuoden 1948 Lontoon olympialaisiin, joissa hänet palkittiin pronssimitalilla lyriikassa teoksestaan "Rythme du Stade" (). Hän työskenteli kisoissa myös toimittajana. ==Valikoidut teokset== * Rythme du Stade, Lugdunum, 1942 (runoja) * Gilles de Rais ou la Gueule du loup, Editions du Rocher, 1992 ==Filmografia== * La Vie passionnée de Georges Clemenceau (1953) * Dieu a choisi Paris (1969), yhteisohjaus Jean-Paul Belmondon kanssa == Lähteet == Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet Luokka:Ranskalaiset runoilijat Luokka:Ranskalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit
Fire (vuoden 1996 elokuva)

Fire (televisioesityksessä Tuli) on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut Deepa Mehtan käsikirjoittama ja ohjaama intialais-kanadalainen eroottinen ja romanttinen draamaelokuva. Päärooleja näyttelevät Nandita Das ja Shabana Azmi. Se on Mehtan Elements-trilogian ensimmäinen osa; sitä seurasivat Earth (1998) ja Water (2005). Elokuva perustuu löyhästi Ismat Chughtain vuoden 1942 tarinaan ”Lihaaf” (”Peitto”). Fire on yksi ensimmäisistä valtavirran Bollywood-elokuvista, jotka kuvaavat nimenomaisesti homoseksuaalisia suhteita, ja ensimmäinen, jossa esiintyy lesbosuhde. Elokuvan saatua ensi-iltansa Intiassa vuonna 1998, aktivistit järjestivät useita mielenosoituksia käynnistäen julkisen vuoropuhelun homoseksuaalisuuden ja sananvapauden kaltaisista aiheista. Elokuva esitettiin Suomen televisiossa Yle TV1 -kanavalla. == Juoni == Kaksi aviomiestensä hylkäämää naista löytävät rakkautta ja lohtua toisistaan. == Näyttelijät == == Katso myös == * Ek Ladki Ko Dekha Toh Aisa Laga == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Vuoden 1996 intialaiset elokuvat Luokka:Vuoden 1996 kanadalaiset elokuvat Luokka:Intialaiset romanttiset draamaelokuvat Luokka:Intialaiset eroottiset elokuvat Luokka:Deepa Mehtan ohjaamat elokuvat
Michelle Thomas

Michelle Thomas (23. syyskuuta 1968 Boston, Massachusetts – 22. joulukuuta 1998 New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi televisiosarjoista Bill Cosby Show, Family Matters sekä Tunteita ja tuoksuja. Hän menehtyi syöpään 30-vuotiaana. Thomas oli lähtöisin taiteilijaperheestä. Hänen äitinsä Phynjuar toimii näyttelijänä, ja hänen isänsä Dennis kuuluu Kool & the Gang -yhtyeeseen. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Jääkiekon suurmaat

Jääkiekon suurmaat ovat maita, joiden jääkiekkomaajoukkueet ovat menestyneet kansainvälisissä turnauksissa selvästi muita maita paremmin. Nämä maat ovat Kanada, Suomi, Venäjä, Yhdysvallat, Tšekki ja Ruotsi. Kuudesta menestyneimmästä jääkiekkomaasta käytetään englanninkielistä nimitystä The Big Six (). Nämä maat ovat myös aina tuottaneet eniten pelaajia NHL:ään. Kuusi suurinta maata ovat maailmanmestaruuskilpailuissa usein kuuden parhaan joukossa, mutta on kuitenkin melko harvinaista, että kärkikuusikko muodostuu pelkästään näistä maista. Niin kävi viimeksi vuonna 2016. Yleensä kuuden parhaan joukossa on aina joku kolmikosta Sveitsi, Slovakia ja Saksa, jolloin joku kuudesta suurmaasta on pudonnut turnauksessa kärkikuusikon ulkopuolelle. Lisäksi Slovakia ja Britannia ovat voittaneet kultamitalin maailmanmestaruuskisoista. Britannia sai maailmanmestaruutensa vuonna 1936 voittaessaan kultaa olympialaisista. Yhteensä jääkiekon suurmaat ovat voittaneet vuoden 2020 maailmanmestaruuskisoihin mennessä 50 edellisen maailmanmestaruuskilpailujen 165 mitalista peräti 159. == Jääkiekon maailmanranking == Kuuden merkittävimmän maan lisäksi esimerkiksi Slovakia on parhaimmillaan sijoittunut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 3. sijalle, vuonna 2004. Vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailujen jälkeen Saksa nousi jääkiekon maailmanrankingissa kaksi sijaa 5. sijalle. Vuoden 2022 olympialaisten jälkeen puolestaan Sveitsi ylsi 6. sijalle ja vuoden 2024 maailmanmestaruuskisojen jälkeen 5. sijalle. == Historiaa == Tšekkoslovakia ja Neuvostoliitto hallitsivat yhdessä Kanadan kanssa kansainvälisiä otteluita ja turnauksia jo 1900-luvun alkupuolelta alkaen. Kanada ja Neuvostoliitto sekä sen jatkajaksi mielletty Venäjä ovatkin voittaneet selvästi eniten maailmanmestaruuksia. Tšekkoslovakian hajottua Tšekki alkoi menestyä jääkiekkoilussa huomattavasti paremmin kuin Slovakia. Suomi kuului aluksi pitkään heikompiin jääkiekkomaihin mutta nousi hiljalleen mukaan mitalisuosikkien joukkoon. Ruotsi on kuulunut lähes aina jääkiekon kärkimaihin. ==Lähteet== Luokka:Jääkiekkotermit
Laura Leppänen

Laura Leppänen (s. 1979) on suomalainen aluemaantieteilijä (FT), joka on toiminut Päijät-Hämeen maakuntajohtajana eli Päijät-Hämeen liiton johtajana vuosina 2019–2021. Poliittiselta kannaltaan Leppänen on sitoutumaton. Hänen edeltäjänsä maakuntajohtajana oli Jari Parkkonen. Keväällä 2021 Leppänen valittiin Naantalin kaupunginjohtajaksi. Leppänen on Naantalin kaupunginjohtajana kesällä 2021 eläkkeelle siirtyvän Jouni Mutasen seuraaja. Leppänen on valmistunut Turun yliopistosta filosofian tohtoriksi. Hänen aluemaantieteen ja valtiotieteen alaan kuuluva väitöskirjansa (2011) käsitteli Suomen valtiossa tapahtuneita alueellisia muutoksia 1960-luvulta 2010-luvulle, tarkastellen erityisesti Lounais-Suomen ja pääkaupunkiseudun kehitystä. Englanninkielinen tutkimustyö oli otsikoitu Changing Statehood: The spatial transformation of the Finnish state. Ennen maakuntajohtajan tehtävää Leppänen toimi Varsinais-Suomen liitossa maakunta- ja sote-uudistuksen muutosjohtajana syksystä 2016 lähtien. Tätä ennen hän oli samassa maakuntaliitossa kehittämispäällikön ja erikoissuunnittelijan tehtävissä vuodesta 2012. Leppänen asuu Naantalissa. ==Lähteet== Luokka:Maakuntajohtajat Luokka:Naantalin kaupunginjohtajat Luokka:Suomalaiset maantieteilijät Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Scandolan luonnonpuisto

Scandolan luonnonpuisto () on luonnonpuisto Korsikan saarella Ranskassa. Se käsittää sekä maalla että Välimeressä olevan osan. Meressä on muun muassa merkittäviä koralliyhdyskuntia, ja kallioilla pesii monia lintulajeja. Luonnonpuisto kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon lähellä olevien alueiden kanssa. == Sijainti ja luonto == Scandolan luonnonpuisto sijaitsee Korsikan saaren länsirannikolla Scandolan niemimaalla ja sitä ympäröivissä vesissä. Puiston pinta-alasta 919 hehtaaria on maalla ja 1000 hehtaaria merellä. Kallioiden päällä alueen kasvillisuus on ruohikkoa tai macchiaa. Valtalajeja ovat välimerenmyrtti, lännenmansikkapuu, leveäpiipensas ja kaitapiipensas. Macchialajeja ovat useat kistukset. Rannikkokallioilla elää myös harvinainen kotoperäinen laukkaneilikoihin kuuluva Armeria soleirolii sekä puutyräkki ja foinikiankataja. Rantavyöhykkeen valtalajeja ovat merifenkoli ja ikiviuhkot. Kirkkaissa vesissä on puolestaan Posidonia oceanica -meriniittyjä jopa 35 metrin syvyydessä. Luonnonpuiston alueella on kallioilla pesiviä lintukolonioita. Lajistoon kuuluvat muun muassa aroharmaalokki, välimerenlokki, välimerenliitäjä, pikkuliitäjä, karimetso ja muuttohaukka sekä Ranskan ainoat pesivät sääksit. Lepakkolajistossa on esimerkiksi harvinainen doggilepakko. Scandolan luonnonpuiston alueella on myös kukoistavia pehmytkoralliyhdyskuntia, jotka on muodostanut korallilaji Corallium rubrum. Se on nykyään harvinainen Välimeren alueella, mutta Scandolaan on sitä uudelleen istutettu menestyksekkäästi. Muita meren selkärangattomia ovat langustilaji Palinurus elephas, kotilolaji Patella ferruginea, erilaiset sienieläimet ja meritupet sekä pehmytkorallilajit Eunicella singularis ja Paramuricea clavata. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Luonnonpuistot Luokka:Korsika Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Ranskassa
Albert Decaris

Albert Decaris (6. toukokuuta 1901 Sotteville-lès-Rouen – 1. tammikuuta 1988) oli ranskalainen kuvataiteilija ja taidemaalari. Decaris osallistui vuoden 1948 Lontoon olympialaisiin, joissa voitti kultaa kaiverruksissa ja etsaustöissä teoksellaan ”The Swimming Pool”. Hänet palkittiin olympialaisten avajaisseremoniassa. Muita Decaris’n saamia palkintoja on nuorille lupaaville taiteilijoille myönnetty Prix de Rome. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset taidemaalarit Luokka:Ranskalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Johannes Väyrynen

Johannes Väyrynen, sukunimi esiintyi myös muodossa Wäyrynen (16. huhtikuuta 1860 Oulu – 5. helmikuuta 1927 Kajaani) oli suomalainen rovasti ja Kajaanin kirkkoherra.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Rovasti Johannes Wäyrynen, Kainuun Sanomat, 08.02.1927, nro 15, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Väyrysen vanhemmat olivat kirvesmies Tuomas Väyrynen ja Maria Keränen. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun ruotsalaisesta lyseosta 1881 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologisen erotutkinnon 1884. Väyrynen vihittiin papiksi 1885. Johannes Väyrynen toimi aluksi sijaispappina Haapajärvellä, Revonlahdella ja Siikajoella. Hän oli Kajaanin kappalaisena 1893–1925 ja Kajaanin kaupunki- ja maaseurakunnan muodostamisen jälkeen seurakunnan kirkkoherrana 1925–1927. Hän sai rovastin arvon 1910. Väyrynen oli Kajaanin kirkon rakennustoimikunnan sihteerinä ja myöhemmin puheenjohtajana. Hä kantoi päävastuun uuden kirkon rakentamisesta ja rakennustöiden organisoimisesta. Arkkitehti Jac. Ahrenbergin suunnitteleman uusgoottilaista nikkarityyliä edustaneen puukirkon rakennustyöt alkoivat elokuussa 1895 ja kirkko vihittiin käyttöön 29. marraskuuta 1896.Reijo Heikkinen 10.7.2015 : Kajaanin kirkko 1896 Johannes Väyrynen oli naimisissa 1885–1892 Neena Helanderin (k. 1892) ja vuodesta 1892 Siina Helanderin kanssa. == Julkaisuja == Nimellä Johannes Wäyrynen: * Taivasko vai helvetti?. Herättäjän kirjasia 6. B. B. Bergdahl, Oulu 1894, 2. painos 1905 * Tie Jumalan lepoon. Herättäjä, Oulu 1895 * Luomakunnan historia raamatun mukaan. WSOY 1899 * Raamatun esihistorian käyttämisestä uskonnon opetuksessa: synodaalikirjoitus Kuopion Hiippakunnan pappeinkokousta varten v. 1912. Tekijä, Kajaani 1911 == Kirjallisuutta == * Martti Tyrkkö : Mies riensi levähtämättä. Kajaanin rovastin Johannes Väyrysen elämänvaiheita. WSOY 1945 == Lähteet == Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Kauainnukupuu

Kauainnukupuu (Hemignathus hanapepe) on peippoihin kuuluva sukupuuttoon kuollut lintulaji. Lajia tavattiin Havaijilta. Aiemmin sitä pidettiin nukupuun (Hemignathus lucidus) alalajina. ==Koko ja ulkonäkö== Kauainnukupuu voi kasvaa noin 14 senttimetriä pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Kauainnukupuukoiraan pää ja rinta ovat väriltään keltaiset. Selkä, siivet ja pyrstö ovat oliivinvihreät ja vatsa on valkoinen. Naaraslintu on väriltään ruskea päästään, selästään ja siivistään ja vatsa on valkoinen. Kauainnukupuun nokka on hyvin pitkä ja voimakkaasti kaartunut. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Kauainnukupuuta tavatttiin ainoastaan Kauain saarelta. Lajin elinympäristöä olivat kosteat ja tiheät vuoristometsät 1 000-1 300 metrin korkeudella. Sen ravintoa olivat hyönteiset ja hämähäkit ja mahdollisesti kukkien mesi. Kauainnukupuu saattoi liittyä sekaparviin. Mauinnukupuu luokitellaan hävinneeksi. Viimeisin vahvistettu havainto on vuodelta 1899, mutta sen jälkeen on ollut muutamia vahvistamattomia havaintoja. Kanta hävisi elinympäristön tuhoutumisen karjan laiduntamisen, lintumalarian ja vieraslajien takia. ==Lähteet== Luokka:Peipot
Collasuyu

Collasuyu tai Qullasuyu oli suurin Inkavaltakunnan neljästä alueesta eli suyusta. Alue oli nimetty Titicacajärven pohjoisrannalla eläneen Qolla-nimisen kansan mukaan, mutta se käsitti myös suurimman osan aimaroiden ja urujen asuinalueista. Collasuyun alue kattoi osan nykyisestä Etelä-Perusta ja osia Boliviasta, Argentiinasta ja Chilestä. Yhdessä Cuntisuyun kanssa Collasuyu muodosti Inkavaltakunnan eteläpuoliskon, Hurin Suyukunan. Suurin osa alueesta liitettiin Inkavaltakuntaan Sapa Inca Huayna Capacin hallituskaudella 1500-luvulla. Collasuyun tiheään asutetut aimarankieliset kuningaskunnat olivat Cuscosta lähteneiden inkojen ensimmäiset valloitukset. Collasuyuun kuului Atacaman autiomaa Tyynenmeren rannalla, vuoristoa ja itäistä trooppista sademetsää. Suuri osa aluetta oli ylätasankoa, joka tarjosi ihanteelliset olosuhteet laamojen ja alpakoiden kasvatukselle. Titicacajärven tienoilla sataa yli 50 senttimetriä vuodessa ja ilmasto on viileä. Järvi säilöö lämpöä ja pitää siten hallan loitolla. Sitä ympäröivästä tasaisesta alueesta tulikin inkavaltakunnan vilja-aitta, vaikka korkealla viihtyvät vain hyvin sopeutuneet viljelykasvilajit. Rannikon kalavedet ovat maailman rikkaimpia.Moseley 1992, s. 31–32. == Wamanit == Jokainen suyu jakautui wamaneihin eli provinsseihin. Collasuyuun kuuluivat seuraavat wamanit: *Arica eli Arika *Cana eli Kana *Canche eli Kanche *Caranga eli Karanka *Caruma *Cavina eli Kawina *Chicha *Cochabamba tai Quchapampa *Collagua *Lipe *Locumba *Lupaqa *Moquegua *Pacajes eli Pacasa *Qolla Urcosuyu eli Qulla Urqusuyu *Sama *Tambo eli Tampu *Tarata *Ubina *Yampará eli Yampara == Lähteet == Luokka:Perun alueet Luokka:Inkat
Hubert Yencesse

Hubert Yencesse (28. huhtikuuta 1900 Pariisi – 4. lokakuuta 1987 Dijon) oli ranskalainen kuvanveistäjä. Yencesse osallistui vuoden 1948 Lontoon olympialaisiin, joissa hän sai pronssia patsaissa teoksellaan "Nageuse". Hänet palkittiin olympialaisten avajaisseremoniassa. Muita Yencessen saamia palkintoja on taiteilijoille tarkoitettu Prix Blumenthal vuodelta 1934. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet Luokka:Ranskalaiset kuvanveistäjät Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit
Georg Branting

Georg Branting (21. syyskuuta 1887 Tukholma – 6. heinäkuuta 1965 Tukholma) oli ruotsalainen poliitikko ja juristi. Hän toimi sosialidemokraattien valtiopäiväedustajana vuosina 1932–1961. Juristina Branting toimi syytettyjen avustajana useissa työväenliikkeen aktiiveja vastaan käydyissä oikeudenkäynneissä myös Ruotsin ulkopuolella. Hän oli puolustusasianajanana muun muassa amerikanitalialaisten anarkistien Saccon ja Vanzettin tapauksessa 1921 sekä Suomen suuressa kommunistijutussa 1923–1924. Suomen kommunistijutusta Branting kirjoitti myös kirjan Oikeudenkäyttö Suomessa, joka julkaistiin käännettynä vuonna 1925. Espanjan sisällissodan aikana kansainvälisten prikaatien pohjoismainen pataljoona nimettiin Brantingin mukaan. Branting harrasti nuorena miekkailua ja osallistui Tukholman olympialaisiin vuonna 1912. Georg Brantingin vanhemmat olivat pääministeri Hjalmar Branting ja kirjailija Anna Branting. == Lähteet == Luokka:Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Ruotsin kansanedustajat Luokka:Ruotsalaiset juristit