EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Heikki Määttänen (vanhempi)

Heikki Määttänen (28. joulukuuta 1915 Rautu – kadonnut Karjalankannaksella 1950) oli suomalainen kaukopartiomies ja kuorma-autoilija, joka katosi toimiessaan Naton tiedustelijana Neuvostoliitossa. Määttänen oli naimisissa Maila Määttäsen (o.s. Humalpuro) kanssa. Heillä oli neljä lasta, joista nuorin on näyttelijä Heikki Määttänen.Turunen 2006, s. 137 Määttäsen tie kaukopartiomieheksi on erikoislaatuinen. Hänelle suositeltiin jatkosodan aikana haavoittumisen takia toimistotehtäviä, mutta toivuttuaan hän haki kesällä 1942 kaukopartio-osasto Vehniäiseen.Turunen 2006, s. 30–31 Hän teki viisi partioretkeä vuosina 1942–1944 ja osallistui vetäytymisvaiheessa kaukopartioille tarkoitettujen ns. Matti-kätköjen rakentamiseen Karjalankannaksella.Turunen 2006, s. 34–35 Määttäsen kaksi veljeä kaatui sodassa. Heistä myös Lauri oli kaukopartiomies. Hän hukkui paluumatkalla Matti-partiosta 24. heinäkuuta 1944 Sakkolan Volossulassa.Kansallisarkisto, Menehtyneiden tietokanta 1939-1945: Määttänen, Lauri Heikki Määttänen oli aktiivisesti mukana puolustusvoimien tiedustelutoiminnassa vuosina 1945–1950.Pohjonen 2000, s. 270 Hän esimerkiksi huolehti "valmiusrahojen" maksamisesta tiedustelumatkoihin varautuneille entisille kaukopartiomiehille.Turunen 2006, s. 69–70 Tässä yhteydessä hänen yhtiökumppaninsa Paavo Suoranta, entinen kaukopartiomies hänkin, käytti Määttäsestä peitenimiä, kuten nimeä Saulinpää.Turunen 2006, s. 104 Sodan päätyttyä Määttänen johti yhdessä Suorannan kanssa kuljetusliikettä ja kesällä 1945 perustettua Kuohun Pilke -nimistä puutavaraliikettä Kuohulla Keski- Suomessa. Liikkeet olivat tiedustelutoiminnan peiteorganisaatioita. Niiden kalusto kuului osittain puolustusvoimille. Määttänen poistui kotoaan 3. maaliskuuta 1950 ja lähetti viikkoa myöhemmin vaimolleen viestin: "Olen sortunut siihen mitä olen pelännyt." Huhtikuun alussa hän oli yhteydessä Paavo Suorantaan.Pohjonen 2000, s. 268–269 Mahdollisesti hän ylitti tai yritti ylittää Neuvostoliiton rajan 1. kesäkuuta 1950 vasten yöllä.Turunen 2006, s. 143 Tämän jälkeen hänestä ei ole kuultu mitään varmaa. Suojelupoliisi etsi häntä Ruotsista, Norjasta ja Yhdysvalloista.Turunen 2006, s. 141–143 Juha Pohjonen luonnehtii Heikki Määttästä "kylmän sodan turhaksi uhriksi". Pekka Turunen uskoi vuonna 2006, että Määttäsen kohtalo vielä selviää.Pohjonen 2000, 273, Turunen 2006, s. 21 ==Lähteet== * * ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset vakoojat Luokka:Kaukopartiomiehet Luokka:Suomalaiset kadonneet henkilöt Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Minute Maid

pienoiskuva|Esimerkki yhtiön tuotteestaMinute Maid on vuonna 1945 perustettu Coca-Cola Companyn tytäryhtiö, joka valmistaa hedelmämehuja. Se on eräs maailman suurimmista mehunvalmistajista. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Sugar Landin kaupungissa Teksasissa Yhdysvalloissa.http://www.bizjournals.com/houston/stories/2009/02/16/daily5.html Minute Maid headquarters opens in Sugar Land. Houston Business Journal 16.2.2009. Minute Maid -mehuja myydään yli 70 maassa, ja niistä on maailmalla saatavilla yli 100 makuvaihtoehtoa.http://www.sinebrychoff.fi/juomamme/Selaajuomia/Pages/MinuteMaidAppelsiini.aspx Carlsberg Group - Minute Maid Monissa Itä-, Keski- ja Etelä-Euroopan maissa, kuten Virossa, Puolassa, Unkarissa, Italiassa ja Itävallassa Minute Maid -mehuja myydään tuotenimellä Cappy. Norjassa Minute Maid -mehuja myydään tuotenimellä Fruitopia, jonka logo poikkeaa ulkonäöltään täysin Minute Maidin logosta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Minute Maidin kotisivut (englanniksi) Luokka:Yhdysvaltalaiset elintarvikeyhtiöt Luokka:Coca-Cola
Ahdistettu maa

Ahdistettu maa on Kalle Päätalon Juuret Iijoen törmässä -sarjan seitsemäs osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1977 Gummeruksen kustantamana.http://www.kirjasampo.fi/fi/kulsa/kauno%253Aateos_40835#.Vvlqj- KLSM8 == Kirjan tapahtumat == Kirjan alussa Kalle matkustaa Toivo Räisäsen kanssa täpötäydessä junassa vapaaehtoisena asevelvollisuutta suorittamaan Elimäen Korialle. Heti heidän päästyään perille alkaa ankara höykytys, kun pojista yritetään pikavauhtia kouluttaa pioneereja taistelevan armeijan tarpeisiin. Koulutusta häiritsevät kova pakkanen, ilmahälytykset ja pommitukset. Talvisota on käynnissä ja Kallen kotiväki on evakossa Haukiputaan Kellossa. Alokaskoulutuksen paineessa esimiehet ja jotkut kaveritkin näyttävät pahimman karvansa. Monet heistä osoittautuvat kuitenkin kiinnostaviksi ja moniulotteisiksi ihmisiksi. Myös Kallesta itsestään löytyy yllättäviä ominaisuuksia, jotka tuovat hänelle muun muassa himojynssärin ja armottoman perunankuorijan maineen ja joiden ansiosta hän ennen pitkää kohoaa keittiöpossun korkeaan asemaan. Siinä vaiheessa Kallella ja hänen tovereillaan on kuitenkin edessä rintamalle lähtö. Sota päättyy ja vähän aikaa näyttää siltä, että Kallen pioneerikomppania olisi unohdettu metsään. Kun se jälleen keksitään, se marssitetaan kiireen kaupalla asemalle, lastataan junaan ja kuljetetaan Petsamoon rakentamaan Jäämerentietä, kahteen kertaan katkennutta Suomen elinsuonta. Kirjan lopussa komppania on sijoitettuna Savukosken kirkonkylälle. On nähty Norjan tunturit, vapaina ja miehitettyinä, on myös käyty laivassa ja nähty musta mies. Mutta mikä rauha se semmoinen on, kun maanteiden varsia miinoitetaan? Kirjassa esiintyy ensimmäistä kertaa Ilmari Vouvila Iijoki-sarjassa, Nälkämäki romaanissa hänet oli jo mainittu Matti Liekon ystävänä, josta tulee Kallen ystävä vuosikymmeniksi.Ahdistettu maa, takakansiteksti. == Lähteet == Luokka:Romaanit toisesta maailmansodasta Luokka:Suomalaiset sotaromaanit Luokka:Juuret Iijoen törmässä Luokka:Vuoden 1977 kirjat
Krimin valioliiga

Krimin valioliiga on vuonna 2014 perustettu jalkapallosarja, jota käydään Krimin autonomisen tasavallan alueella. Sarja perustettiin Krimin kriisin jälkeen Venäjän miehitettyä ja liitettyä itseensä Ukrainalle kuuluvan Krimin niemimaa. Krimin valioliigan ensimmäinen kausi, kausi 2015–2016, alkoi elokuussa 2015 SKTšF Sevastopolin ja TSK Simferopolin välisellä ottelulla.http://www.flashscore.com/soccer/europe/premier-league-crimea/ Ensimmäisellä kaudella sarjassa on kahdeksan joukkuetta. == Joukkueet 2015–2016 == Joukkue Kaupunki FC Bahtšisarai Bahtšisarai FK Berkut Armjansk Armjansk FK Kafa Feodosija FK Ocean Kertš Kertš Rubin Jalta Jalta SKTšF Sevastopol Sevastopol FK TSK Simferopol Simferopol FK Jevpatorija Jevpatorija https://translate.google.com/translate?depth=1&hl;=en&prev;=search&rurl;=translate.google.co.uk&sl;=ru&u;=http://www.cfu2015.com/ == Lähteet == Luokka:Ukrainan jalkapallosarjat Luokka:Venäjän jalkapallosarjat Luokka:Krim
Montalto di Castro

Montalto di Castro on kunta Italiassa Latiumin alueella olevassa Viterbon maakunnassa. Se sijaitsee Maremman rannikkoalueella Tyrrhenanmeren äärellä lähellä Toscanan rajaa. == Historia == Antiikin aikana nykyisen Montalto di Castron lähellä sijaitsi Forum Aureliin kaupunki. Lähistöllä sijaitsi myös etruskien vanha kaupunki Vulci, joka on nykyään arkeologinen kohde.Tirreno- Adriatico 2016 == Teollisuus == Kunnan alueella sijaitsee Alessandro Voltan aurinkolämpövoimala, joka on teholtaan maailman suurimpia. Alun perin voimalaitos rakennettiin ydinvoimalaksi. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen rakennustyöt keskeytettiin kansanäänestyksen perusteella, ja laitos päätettiin muuttaa fossiilisilla polttoaineilla toimivaksi voimalaksi. Vuonna 2009 valmistui aurinkolämpövoimala.MONTALTO DI CASTRO POWER PLANT == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Viterbon maakunnan kunnat
Hyrräpäät

Hyrräpäät () on brittiläinen DHX Median ja muun muassa Teletapeista tunnetun Ragdoll Productionsin tuottama pienille lapsille suunnattu animaatio-ohjelma, jonka ensiesitys BBC:n CBeebies-kanavalla Isossa-Britanniassa tapahtui helmikuussa 2015. Suomessa Hyrräpäitä alettiin näyttää tammikuussa 2016 Yle TV2:n toimesta. Hyrräpäät, eli Suuri Huu (GreatBigHoo), Tuutiluu (Toodloo), Tikitii (Chickedy) ja Tik (Chick), ovat linnun kaltaisia olentoja, jotka elävät suurella punaisella laivalla. Välillä laivan torvi toitottaa, jolloin Hyrräpäiden pääsulista muuttuu propellit, joilla ne lentävät oikeaan maailmaan. Maailmassa ne löytävät ja oppivat uusia asioita. Hyrräpäiden tarkoituksena onkin opettaa jokaisessa jaksossa lapsille joku käsite. Ohjelmassa esiintyy myös viides linnun kaltainen olento, Kukkuu (Peekaboo), joka on hyvin arka. Hyrräpäiden kertojana toimii alkuperäisessä versiossa Linda Bassett ja suomenkielisessä versiossa Minna Tasanto. Muissa suomenkielisissä äänirooleissa ovat Bruno Lähteenmäki ja Joonathan Kettunen. Britanniassa on paljon erilaisia Hyrräpäät-oheistuotteita, kuten leluja.http://www.goldenbeartoys.com/collections/twirlywoos Helmikuussa 2016 siellä alkoi ilmestyä Hyrräpäät-aikakauslehti.http://www.wan- ifra.org/articles/2016/02/10/dc-thomson-launch-twirlywoos-magazine == Lähteet == Luokka:2010-luvun piirrossarjat Luokka:Brittiläiset animaatiosarjat
Covarrubias

Covarrubias on kunta Burgosin maakunnassa Espanjassa. Kunnan asukasluku on noin 600.Instituto Nacional de Estadística Maakunnan pääkaupunkiin Burgosiin on matkaa maanteitse noin 40 kilometriä. Kylän kirkon luostarissa sijaitsee Norjan prinsessa Kristinan (1234–1262) hautasarkofagi. Kastilian kreivi Fernán Gonzálezin (n. 910–970) hautaholvi sijaitsee Colegiata de San Cosme y San Damián -kirkossa. == Kuvia == Plaza Mayor (Covarrubias). Ayuntamiento.jpg|Plaza Mayor, taustalla kunnantalo. Covarrubias - Torreón de Fernán González.jpg|Torreón de Fernán González (900–luku). Sepulcro de Fernán González.jpg|Kreivi Fernán Gonzálezin hautakammio. Colegiata de Covarrubias - Tumba de la princes Kristina.jpg|Norjan prinsessa Kristinan hautasarkofagi. Covarrubias colegiata PM 73954 E.jpg|La iglesia de San Cosme y San Damián de Covarrubias Covarrubias PM 73955 E.jpg|Casa de Doña Sancha (1400–luku). == Lähteet == *http://www.ecovarrubias.com/es/portada/ *http://www.covarrubias.es/ === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Burgosin maakunta Luokka:Kastilia ja Leónin kunnat
Mauno Kuusla

Mauno Arvo Daniel Kuusla (vuoteen 1935 Granlund; 21. marraskuuta 1931 – 29. tammikuuta 2013) oli suomalainen kuvaaja. Kuuslan isä oli näyttelijä Arvo Kuusla ja äiti näyttelijä Irja Kuusla. Hänen veljensä oli näyttelijä Matti Kuusla. Mauno Kuusla aloitti elokuva-alalla jo lapsena esiintyen yhdessä äitinsä ja veljensä kanssa elokuvassa Suomisen Olli rakastuu (1944). Hän työskenteli Suomen Filmiteollisuuden tuotannoissa lähinnä kamera-assitenttina sekä myöhemmin televisiotuotannoissa kuvaajana. Hänet tunnetuimpia töitään ovat kuvaus elokuvassa Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut (1969) ja kuvaus televisiosarjassa Hukkaputki. Kuusla on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon Helsinkiin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset elokuvaajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Longnan

Longnan () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Gansun maakunnan kaakkoisosassa. Kaupungin pinta-ala on 27 857 neliökilometriä ja väkiluku noin 2,57 miljoonaa (2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 310 kilometriä maakunnan pääkaupunki Lanzhousta eteläkaakkoon. Kaupungin nimi Lǒngnán tarkoittaa Etelä-Gansua (Lǒng: Gansun toinen lyhennenimi; nán: etelä). == Hallinnollinen jako == Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin ja kahdeksaan piirikuntaan. Longnanin hallinnollinen jako piirikuntatasolla # Nimi Kiinan kirjoitusmerkit Pinyin 1 Wudu (kaupunkipiiri) 武都区 Wǔdū Qū 2 Chengin piirikunta tai Chengxian 成县 Chéng Xiàn 3 Tanchang 宕昌县 Tànchāng Xiàn 4 Kangin piirikunta tai Kangxian 康县 Kāng Xiàn 5 Wenin piirikunta tai Wenxian 文县 Wén Xiàn 6 Xihe 西和县 Xīhé Xiàn 7 Lin piirikunta tai Lixian 礼县 Lǐ Xiàn 8 Liangdang 两当县 Liǎngdāng Xiàn 9 Huin piirikunta tai Huixian 徽县 Huī Xiàn == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Travelchinaguide.com: Longnan Travel Guide * Gansu Provincial Tourism Bureau: Longnan City Luokka:Gansun kaupungit Luokka:Gansun prefektuurit
Mille Dinesen

Mille Dinesen (s. 17. maaliskuuta 1974) on tanskalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan päärooleista elokuvassa Nynne ja televisiosarjassa Rita. Dinesen on näyttellyt myös menestyssarjassa Vallan linnake. Dinesen valmistui Tanskan teatterikorkeakoulusta vuonna 2004. ==Filmografia== ===Elokuvat=== Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 2005 Nynne Nynne Nynne Larsen 2006 Sprængfarlig Bombe Sprængfarlig Bombe Pernille Jepsen 2007 Cecilie Cecilie Mette 2008 Kung Fu Panda Kung Fu Panda Äänirooli: Tiikeri 2009 Storm Storm Sofie 2009 Simon & Malou Simon & Malou Søs 2010 Min søsters børn vælter Nordjylland Min søsters børn vælter Nordjylland Fru Flinth 2011 Alle for en Alle for en Niemeyers kone 2012 Min Søsters børn - Alene hjemme Min Søsters børn - Alene hjemme Fru Flinth 2013 Min søsters børn i Afrika Min søsters børn i Afrika Fru Flinth 2014 Kööpenhamina Copenhagen Effynin äiti 2015 Sorgerfri Sorgerfri ===Televisiosarjat=== Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli 2006 Nynne Nynne Nynne Larsen 2010–2013 Vallan linnake Borgen Cicilie Toft 2011 Kylmäveriset tappajat Den som dræber Signe 2012–2015 Rita Rita Rita Luokka:Tanskalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Olli Jalo

Olli Eerik Jalo (2. marraskuuta 1917 Savitaipale – 4. elokuuta 1985 Tikkakoski) oli valokuvaaja ja puolustusvoimien ylivääpeli, joka toimi ilmavalvonnan valokuvamestarina. Hän toimi sekä niin sanotun taidevalokuvauksen että valokuvaajan ammatin parissa toimien muun muassa Saimaan kameraseuran aktiivijäsenenä. Hän toimi myös valokuvauksen kouluttajana kameraseurassa, puolustusvoimissa ja kansalaisopistossa. Työvälineinään Jalo käytti pääasiassa Contaxin kinojärjestelmäkameroita. Jalo oli myös taitava piirtäjä. Jalon vanhemmat olivat Pyhäjärvellä Taubilan kartanon Pikonmyllyllä mylläreinä pitkään toimineet Erik Jalo ja Alfhild (o.s. Friman). Olli Jalo syntyi perheeseen nuorimmaisena ja opiskeli valokuvausta jo nuorena. Myllärin ammatin jätettyään hän siirtyi 1939 puolustusvoimain palvelukseen, päätyen Tikkakoskelle suorittamaan ilmakuvauksia armeijan kartoituksia varten. Siellä Jalo eteni ylivääpeliksi ja ilmavalvonnan valokuvamestariksi ja valokuva-aliupseeriksi. Jalo pääsi eläkkeelle puolustusvoimista vuonna 1972. Pikonmyllyä hoitaessaan vuosina 1923–1940 Jalon perheen toiminta oli vilkasta nuorisoseura- suojeluskunta- ja urheilutoiminnan alalla. Varsinkin Olli ja veljensä Rauni kunnostautuivat pitäjän kilpailuissa. Olli ja Rauni toimivat mylläreinä Pikonmyllyllä Talvisotaan asti. Sodan ajaksi heidät määrättiin toimimaan elintarvikehuollon tehtävissä edelleen Pikonmyllyssä. Heidän sotilastehtävänään oli huolehtia muun muassa sähkön toimittamisesta Pyhäjärven rautatieasemalle, sotaväen esikunnalle ja sotasairaalaan. Talvisodan jälkeen heidät määrättiin Lappeenrantaan Saimaan myllyn mylläreiksi samoin sotaväen huoltovarmuuden ylläpitämiseksi. Siihen päättyi heidän ja samalla Jalon mylläreiden ajanjakso Pyhäjärvellä. Olli meni naimisiin sodan aikana Lappeenrannassa Montrualta lähdön jälkeen Pyhäjärveltä kotoisin olleen Meeri Asikaisen (1919–2009) kanssa. Jalon tunnetuin valokuvataiteellinen teos on öinen kuva Lappeenrannan sankarihautausmaalla kuvattu Talvinen hautausmaa eli Night In The Cemetery, joka julkaistiin muun muassa kansainvälisen valokuvataiteen kattojärjestön Fédération Internationale de l'Art Photographiquen eli FIAP:n vuosikirjassa 1956. "Kun kerran tungoksessa katselimme Olli Jaloa, tuli siinä mieleen, että onpa kerrankin mies valinnut valokuvaajan ammatin oikein. Päätään pidempänä muita hän ei tarvinnut jakkaraa, ja jalustakin oli tarpeeton, onhan hän aivan tärinävapaa veikko."Kamera-lehti 6/1956Kosonen, Tatu: Saimaan kameraseura ry 1946-2016 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Richard Ey (kristillisdemokraattinen poliitikko)

Richard Ey (8. maaliskuuta 1923 Stemshorn, Ala-Saksi – 4. huhtikuuta 1990 Lemförde, Ala-Saksi) oli saksalainen maanviljelijä ja poliitikko. Hänen puolueensa oli alkuun FDP, myöhemmin CDU. ==Ura== Ylioppilaaksi tulonsa jälkeen Ey opiskeli maataloutta ja työskenteli maanviljelijänä Quernheimissa. Toisen maailmansodan jälkeen hän liittyi FDP:hen. Vuonna 1958 hänet valittiin FDP:n Ala-Saksin osavaltion johtokuntaan ja 1967 hän siirtyi CDU:hun. Ey toimi vuodesta 1972 vuoteen 1980 CDU:n edustajana Saksan liittopäivillä. Vuonna 1952 Ey toimi Quernheimin kunnan pormerstarina. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Simon, Barbara: Abgeordnete in Niedersachsen 1946–1994: biographisches Handbuch, 1996, sivut 92 ja 93 Luokka:Saksalaiset kristillisdemokraattiset poliitikot Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
The Fried Music

__NOTOC__ The Fried Music on vuonna 2002 perustettu suomalainen yritys, jonka päätoimialana on musiikkituotanto. The Fried Musicin palveluihin kuuluvat studiotoiminta, levy-yhtiö sekä musiikkikustannus. Yritys edustaa myös useita suomalaisia tuottajia. Vuonna 2014 yhtiö laajeni kustantamaan musiikkikappaleita ja se on kiinnittänyt itselleen myös muutamia kirjoittajia. Samana vuonna se alkoi kehittämään myös levy-yhtiötoimintaansa ja kiinnitti artisteikseen muun muassa Anna Puun, Anssi Kelan sekä Jannika B:n. Yhtiön julkaisujen jakelusta vastasi vuoteen 2016 saakka Sony Music. Elokuusta 2016 Fried Musicin julkaisemat musiikkijulkaisut on julkaistu Universal Musicin alaisella EMI Capitol -levymerkillä. Heinäkuussa 2020 levymerkin nimeksi vaihtui Capitol Records Finland. Vuoden 2015 alusta alkaen The Fried Musiciin yhdistyi ohjelmatoimisto My Music Agency. Ohjelmatoimintaa jatkettiin nimellä Fried Live vuoden 2016 loppuun, jolloin ohjelmatoimintaa pyörittäneet henkilöt siirtyivät työskentelemään muihin ohjelmatoimistoihin. == Levy-yhtiön artisteja == * Anna Puu * Aksel * Alex Mattson * Ellis * Heviteemu * Jannika B * Knipi * Viivi * Yläkerta (Päivitetty 17. heinäkuuta 2020) === Fried Musicille ja EMI Capitolille aiemmin levyttäneitä artisteja === * Anssi Kela * Ed Caspian * Eva + Manu * Gabriel Lion * Hank Solo * Hukka ja Mama * Iisa * Lieminen * Mariska * Mikko Pohjola * Norma John * Ritarit * Ulpu * Versaille == Lähteet == == Aiheesta muualla == * The Fried Musicin kotisivut * Capitol Records Finlandin kotisivut * Jukka Immonen esittelee Fried Musicin studioita Luokka:Suomalaiset levy-yhtiöt Luokka:Suomalaiset musiikkistudiot Luokka:Suomalaiset musiikkikustantamot
Kenneth Bowersox

Kenneth Dwane Bowersox (s. 14. maaliskuuta 1963 Portsmouth, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen astronautti. Bowersox valittiin astronauttikoulutukseen vuonna 1987 ja on osallistunut NASA:n avaruussukkulalennoille STS-50, STS-61, STS-73, STS-82 ja STS-113 Retkikunnan 6 jäsenenä. Paluulennon Kansainväliseltä avaruusasemalta Bowersox suoritti poikkeuksellisesti Sojuz TMA-1 -aluksella Avaruussukkula Columbian onnettomuutta seuranneen avaruussukkulaohjelman keskeytyksen vuoksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset avaruuslentäjät Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Qingyang

Qingyang () on prefektuuritason kaupunki Kiinan Gansun maakunnan itäosassa. Kaupungin pinta-ala on 27 220 neliökilometriä ja väkiluku noin 2,21 miljoonaa (2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 350 kilometriä maakunnan pääkaupunki Lanzhousta itään. == Hallinnollinen jako == Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin ja seitsemään piirikuntaan. Qingyangin hallinnollinen jako piirikuntatasolla # Nimi Kiinan kirjoitusmerkit Pinyin 1 Xifeng (kaupunkipiiri) 西峰区 Xīfēng Qū 2 Qingcheng 庆城县 Qìngchéng Xiàn 3 Huanin piirikunta tai Huanxian 环县 Huán Xiàn 4 Huachi 华池县 Huáchí Xiàn 5 Heshui 合水县 Héshuǐ Xiàn 6 Zhengning 正宁县 Zhèngníng Xiàn 7 Ningin piirikunta tai Ningxian 宁县 Níng Xiàn 8 Zhenyuan 镇原县 Zhènyuán Xiàn == Galleria == Kuva:九龙广场，甘肃宁县，中国 - panoramio.jpg|Jiulong-tori Ningin piirikunnassa. Kuva:窑洞，甘肃宁县，中国 - panoramio.jpg|Luolataloja Ningin piirikunnassa. Kuva:黄土高原，甘肃宁县，中国 - panoramio.jpg|Huangtun ylänkö Ningin piirikunnassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Travelchinaguide.com: Qingyang Travel Guide * Gansu Provincial Tourism Bureau: Qingyang City Luokka:Gansun kaupungit Luokka:Gansun prefektuurit
Yhden Vanhemman Perheiden Liitto

Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry () on vuonna 1976 perustettuYhden Vanhemman Perheiden Liitto ; YTJ järjestö, jonka tavoitteena on parantaa yhden vanhemman perheiden asemaa sosiaalisesti, taloudellisesti ja oikeudellisesti. Liitto on tukenut mm. isyysloman pakollisuuttaIsyyslomaa vaaditaan pakolliseksi; MTV 9.6.1997 ja sovittelua osana avioeroprosessiaYksinhuoltajat: Sovittelu eroprosessiin; MTV 23.5.1998 . Yhden Vanhemman Perheiden Liiton nimiä ovat aiemmin olleet Yksinhuoltajien liitto ja Yksinhuoltajien ja yhteishuoltajien liitto. Liitolla on noin 50 paikallisyhdistystä, jotka toimivat yksin- ja yhteishuoltajuuden teemoillaJäsenyhdistykset ja niiden tapahtumat; Yhden Vanhemman Perheiden Liitto . Liitto on julkaissut lehtiä YksinhuoltajaYksinhuoltaja; Kansalliskirjasto ja Muuttuva perheMuuttuva perhe; Kansalliskirjasto sekä osallistunut Vuoden isä -palkinnon jakoonVuoden isä -palkinto Ouluun; Yle 11.11.2010Seppo Äijälä on yksi vuoden isistä; Yle 7.11.2011Aktiivi-isille Vuoden Isä -palkinnot; Yle 7.11.2011. Yhden Vanhemman Perheiden Liitto on SOSTEn jäsenjärjestö. == Puheenjohtajat == *Tuovi Nöjd 1975–1976 *Irmeli Airola 1976–1980 *Vuokko Ojanen (myöhemmin Väänänen) 1980–82 *Raita Pennanen 1982–1988 *Anneli Peltokukka 1988–1990 *Lea Kononov 1990–1996 *Tiina Kaarela 1996–2004 *Maria Guzenina-Richardson 2004-2005Maria Guzenina; Eduskunta *Bodil Rosengren 2005-2010, 2013-2015 *Eija Tuominen 2010–2012Yksinhuoltaja - merkki otsassa? ; Yle 15.10.2010 *Susanna Kavonius 2015– toistaiseksiLiittohallitus 2015-2016; Yhden Vanhemman Perheiden Liitto == Katso myös == *Elatusvelvollisten Liitto == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Liiton sivusto Luokka:Suomalaiset vanhempainjärjestöt
Erkki Niemelä

Erkki Niemelä (16. elokuuta 1915 Oulu – 10. marraskuuta 1999 Lappeenranta)Suomen valokuvataiteen museo oli suomalainen valokuvaaja. Hän oli kotoisin Oulusta, ja osti ensimmäisen kameransa lähtiensä Viipuriin sotaväkeen. Niemelä oli tutustunut Sakari Pälsin teokseen Näppäilkää hyviä kuvia (1930), jonka kautta hän oli innostunut valokuvauksesta. Viipurissa Niemelä viehättyi karjalaisesta maisemasta, ja asettui sen vuoksi perheineen Lappeenrantaan asumaan 1951. Hän liittyi heti Saimaan kameraseuraan, ja alkoi osallistua valokuvakilpailuihin. Saimaan Kameraseuran kunniajäseneksi hänet nimitettiin vuonna 1976, ja Suomen Kameraseurojen Liiton hopeinen ansiomerkki hänelle myönnettiin vuonna 1986.Kosonen, Tatu: Saimaan kameraseura 1946–2006, Neljäs vuosikymmen 1976–1986 Valokuvataiteen osalta Niemelän läpimurtoteos oli nimeltään Tusina. Se valittiin Suomen Kameraseurojen Liiton vuosikilpailuun 1953. Vuonna 1954 sama kuva palkittiin kansainvälisen valokuvataiteen kattojärjestön Féderation Internationale de l'Art Photographiquen eli FIAP:n hopeamitalilla Barcelonassa, ja julkaistiin FIAP:n vuosikirjassa 1956.Kamera- lehti 2/1956Vuonna 1990 hänelle myönnettiin kultamitali Singaporen 41. kansainvälisessä valokuvanäyttelyssä teoksella Trotting-match. Niemelälle myönnettiin FIAP:n kansainvälinen arvonimi AFIAP 1961 ja korkeampi EFIAP-arvo 1980. Päätoimisesti Niemelä työskenteli SOK:lla, mutta käytti suurimman osan vapaa-ajastaan valokuvataiteen parissa. Hän teki useita kuvausretkiä usein perheensä kanssa, ja näistä retkistä syntyi monia palkittuja teoksia. Hyvä esimerkki on teos Vähäistä musiikkia, joka julkaistiin Photography Year Book 1959:ssä koko aukeaman kokoisena. Saman kirjan myöhemmissä vuosikerroissa hänen kuviaan oli ainakin vuosina 1984, 1985, 1987 ja 1988. Vuosina 1986–1993 Niemelä oli Suomen kameraseurojen liiton jäsenten "10 kärjessä" -listalla, parhaimmillaan kolmantena 1987. Niemelän valokuvaustuotannon kaksi eri vaihetta olivat mustavalko- ja väridiakuvaus. Mustavalkokausi alkoi Rolleiflexin ja jatkui Hasselbladin kalustolla, ja väridiakausi huipentui Leican kinojärjestelmäkameraan eläkevuosina. Niemelä käytti hitaita filmejä (25/15°ISO) niiden sävymaailman takia. Niemelä ei käyttänyt automaattista valotusta eikä automaattista etäisyyden säätöä, vaan halusi määritellä kaiken itse.Saimaan kameraseuran jäsenlehti Positiivi 1/2000: Tilanne maisemassa, Erkki Niemelä EFIAP 1915–1999 (Kaarina Rissanen ja Helena Niemelä) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Iso vauva Jeesus

Iso vauva Jeesus on rap-artisti Eevil Stöön helmikuussa 2016 julkaisema albumi. Levy on Eevil stöön kolmas listaykkönen. Levyn on sanottu olevan tyyliltään synkempi kuin Stöön aiemmat julkaisut ja paljastavan hahmon taustoja kuuntelijalle. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 1. Helsingin sanomien arvostelussa levylle annettiin täydet viisi tähteä ja rumbassa 8.5/10 Albumi ylsi Soundin toimittajien ”Vuoden 2016 parhaat kotimaiset levyt top-20” -listan sijalle 17. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: * Rumba: 8.5/10 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Monsp records Iso vauva Jeesus Luokka:Eevil Stöön albumit Luokka:Vuoden 2016 albumit
Ryydynpohja

thumb|right|275px|Näkymä Ryydynpohjan lahteen päin vuonna 2013. Ryydynpohja on kaupunginosa Länsi-Tampereella, Lielahden ja Ylöjärven kunnanrajan välissä. Se rajoittuu myös Lamminpäähän, Pohtolaan ja Lintulampeen ja luetaan usein kuuluvaksi Lielahteen. Ryydynpohja on saanut nimensä samannimisestä Näsijärven lahdesta, joka aikaisemmin tunnettiin myös nimillä Rytynpohja ja Ryölahti. Ensimmäinen historiallinen maininta Rydinpojenmaasta löytyy vuodelta 1662 peräisin olevasta sopimuksesta. Alun perin Ylöjärven kuntaan kuulunut Ryydynpohjan alue liitettiin Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa. Vuonna 1957 alueelle laadittiin asemakaava, ja kaupunginosaan liitettiin alueita Kukkolan ja Possilan kantatiloista.Niemelä, Jari. Tamperelaisen Tiedon Portaat – Tampereen asiat aasta yyhyn. 2008. Tampere-seura ry. S. 104, 175. Maija Louhivaara: Tampereen kadunnimet, s. 241. Tampereen museoiden julkaisuja 51, 1999, Tampere. Vuonna 2014 Ryydynpohjassa asui 1438 asukastahttp://www.tampere.fi/tampereen-kaupunki/tietoa-tampereesta/tilastot- ja-tutkimukset/tilastot/aihealueittain.html. Alueella toimii Ryydynpohjan omakotiyhdistys. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ryydynpohjan omakotiyhdistys Luokka:Ryydynpohja
Liekkejä laulumailla

Liekkejä laulumailla on Kalle Päätalon Juuret Iijoen törmässä -sarjan kymmenes osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1980 Gummeruksen kustantamana.http://www.kirjasampo.fi/fi/kulsa/kauno%253Aateos_40835#.Vvlqj- KLSM8 Kirja on rekisteröity Bookcrossingiin. https://www.bookcrossing.com/searchbooks?BookType=0&Title;=Liekkej%C3%A4+laulumailla&TitleExact;=false&Author;=P%C3%A4%C3%A4talo&AuthorExact;=false&JournalText;=&Status;=All&Category;=0&ISBN;=&BCID;=&BcidTarget;=NewJournalEntry&MemberName;=&BookSort;=Title&SortDirection;=Descending#search- top == Kirjan tapahtumat == Kirjan tapahtumat sijoittuvat jatkosodan Kiestingin rintamalle. Kalle Päätalon ryhmä etenee vanhaa reppuryssien reittiä syvälle Karjalaan. Kallen sota on aluksi leppoisaa: hän huoltaa komppaniaa, käy tietöissä ja ui Karjalan kirkkaissa järvissä. Toiveet ovat korkealla: pian saavutettaisiin Kiestinki, Muurmannin rata ja sitten lopullinen tavoite, Valkeanmeren länsiranta. Varmin tae menestyksestä on aseveljien tekninen ylivoima, sillä huhujen mukaan saksalaiset pystyvät jo valmistamaan vedestä bensiiniä. Kiestinki vallataan 7. syyskuuta 1941, mutta sen jälkeen alkaa vihollisen vastarinta voimistua. Pioneerikomppania etenee uhkarohkeasti pitkin Louhe-Kiestingin rataa ja joutuu mottiin. Sitä ennen koetaan sekasortoinen tilanne, kun komentajat tuntuvat johtavan sotaa jo enemmän hermoillaan kuin aivoillaan. Kalle, joka on tuotu etulinjaan aivan muita tehtäviä varten, joutuu mukaan järjettömältä tuntuvaan hyökkäykseen, jossa hän haavoittuu ja jää avuttomana linjojen väliin makaamaan. Sieltä hänet onneksi saadaan pois ja matkalle kohti kenttäsairaalaa. Alkaa toipumisjakso Kuusamon sotilaskansakoululla, jossa koetaan haavakuumeet houreineen ja kärsitään sadistisen lääkärihirmun käsittelyssä. Kallen toipilasaika jatkuu Oulun keskuskansakoululla, josta käsin hän kirjoittelee tytöille. Järkytys on suuri, kun lähes kaikki ”kutsun” saaneet noudattavat sitä ja saapuvat istumaan Kallen sängyn laidalle. Mutta niin kuin aina, parhaat naiset jäävät saavuttamattomiksi. Yksi näistä on kaunis ja ystävällinen sairaanhoitaja, jonka ansiosta Kallen maailma kirkastuu ratkaisevasti. Likinäköisyydestä kärsinyt Kalle saa ensimmäiset silmälasinsa. Silloin on kuitenkin jo talvi, toipumisloma edessä ja kainalosauvat vaihtuneet kävelykeppiin.Liekkejä laulumailla, takakansiteksti. Kirjan henkilöhahmoista pioneerupseeri vänrikki Hiilen esikuvana on ollut myöhempi Tampereen yliopiston rehtori Paavo Koli. == Lähteet == Luokka:Romaanit toisesta maailmansodasta Luokka:Suomalaiset sotaromaanit Luokka:Juuret Iijoen törmässä Luokka:Vuoden 1980 kirjat
Tammerkosken sillalla (täsmennyssivu)

Tammerkosken sillalla voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Tammerkosken sillalla, Yle TV2:n kesäohjelmiin kuulunut yhteislauluohjelma * Tammerkosken sillalla, Tampereella järjestetty kevyen musiikin festivaali * Tammerkosken sillalla, Kalle Päätalon romaani vuodelta 1982 * Tammerkosken sillalla, masurkka
Tuulessa ja tuiskussa

Tuulessa ja tuiskussa on Kalle Päätalon Juuret Iijoen törmässä -sarjan yhdestoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1981 Gummeruksen kustantamana.http://www.kirjasampo.fi/fi/kulsa/kauno%253Aateos_44067#.VvoUpOKLRaQ Kirjan tapahtumat sijoittuvat jatkosodan aikaan.Tuulessa ja tuiskussa, takakannen esittelyteksti. Kirja on rekisteröity Bookcrossingiin. https://www.bookcrossing.com/searchbooks?BookType=0&Title;=Tuulessa+ja+tuiskussa&TitleExact;=false&Author;=P%C3%A4%C3%A4talo&AuthorExact;=false&JournalText;=&Status;=All&Category;=0&ISBN;=&BCID;=&BcidTarget;=NewJournalEntry&MemberName;=&BookSort;=Title&SortDirection;=Descending#search- top == Kirjan tapahtumat == Suomalaisten voittoisa eteneminen Itä-Karjalassa on vuonna 1942 pysähtynyt ja sota muuttunut asemasodaksi. Eräänlaista asemasotaa on myös Kalle Päätalon elämä. Hän on haavoittunut Kiestingin motin taistelussa ja on nyt toipumislomalla kotonaan Taivalkosken Jokijärvellä. Vammat eivät tunnu parantuvan, ja lomat, tarkastukset ja sairaalaosastot vuorottelevat hänen elämässään. Lopulta Kalle joutuu lääkärien kiistakapulaksi: hänet määrätään väkisin lääkärien määräyksestä rintamalle. Rintamalla olo ei kestä kauan, vaan Kalle passitetaan kiukkuisten sanojen saattelemana takaisin sairaalaan Ouluun. Nyt seuraa uusi sairaalajakso ja huonetoveruus värikkään sotamies Mikkosen kanssa. Mikkonen on sukupuoliatleetti ja kaikin puolin hämmästyttävä mies, mutta opit ja kehotukset, joitä hän auliisti jakelee, eivät lankea Kallessa otolliseen maaperään. Jokin on lamannut miehen mielen ja kääntänyt sen pois naisista. Aikanaan syy sitten selviää, ja totuuden paljastuminen merkitsee Kallelle suurta henkistä romahdusta. Nuoren Kallen elämä on pohjalukemissa, ja tämä vaatii elämänarvojen uudelleen punnitsemista. Uutta pontta Kalle saa onneksi niin potilastovereilta kuin sairaalan henkilökunnalta. Tulevan kirjailijan ja hänen ihmiskäsityksensä kannalta tulee merkittäväksi se tieto, että juuri syvimmän alennuksensa hetkellä ihminen voi saada ymmärtävimmän kohtelun – kohdata ihmisarvonsa.Tuulessa ja tuiskussa, takakansiteksti. == Lähteet == Luokka:Romaanit toisesta maailmansodasta Luokka:Suomalaiset sotaromaanit Luokka:Juuret Iijoen törmässä Luokka:Vuoden 1981 kirjat
Emil Collan

Emil Collan -nimisiä henkilöitä ovat: * Emil Collan (1851–1900), suomalainen opettaja, painoasiamies ja päätoimittaja * Emil Collan (1882–1948), suomalainen haulikkoampuja ja tehtaan isännöitsijä
Tammerkosken sillalla (kirja)

Tammerkosken sillalla on Kalle Päätalon Juuret Iijoen törmässä -sarjan kahdestoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1982 Gummeruksen kustantamana.http://www.kirjasampo.fi/fi/kulsa/kauno%253Aateos_18732#.VvoeN- KLRaQ Teoksen tapahtumat sijoittuvat syksyyn 1944, Moskovan välirauhan jälkeiseen aikaan.Tammerkosken sillalla, takakansiteksti. Kirja on rekisteröity Bookcrossingiin. https://www.bookcrossing.com/searchbooks?BookType=0&Title;=Tammerkosken+sillalla&TitleExact;=false&Author;=P%C3%A4%C3%A4talo&AuthorExact;=false&JournalText;=&Status;=All&Category;=0&ISBN;=&BCID;=&BcidTarget;=NewJournalEntry&MemberName;=&BookSort;=Title&SortDirection;=Descending#search- top == Kirjan tapahtumat == Suomi solmii välirauhan Neuvostoliiton kanssa syyskuussa 1944. Välirauhan ehtoihin kuuluu vaatimus, että Suomen on katkaistava kaikki suhteensa Saksaan ja karkotettava entiset aseveljensä Pohjois-Suomesta vaikka ase kädessä. Vetäytyvien saksalaisten harjoittama poltetun maan taktiikka ulottuu Taivalkoskelle saakka ja Kallen omaiset joutuvat jälleen kerran evakkotaipaleelle. Kalle Päätalo ei itse enää joudu mukaan näihin loppuselvittelyihin, vaan välirauhan tulo merkitsee hänelle sotilaselämän loppua ja paluuta siviiliin päivälleen kuukautta vaille viisi vuotta kestäneeltä sotareissulta. Mies palaa monin tavoin muuttuneena, ei ainoastaan haavoittumisen vuoksi loppuiäkseen vammautuneena ja sodan karaisemana, vaan myös uuteen siviilisäätyyn astuneena. Kirjeenvaihtotoverin kanssa solmittu avioliitto alkaa monien vaikeuksien keskellä. Kallella ei ole kokemusta rakennustöistä eikä varsinaista opittua ammattia, eivätkä asunto- olot ole sodanjälkeisessä Suomessa häävit. Kalle muuttaa vaimonsa Lainan kanssa Messukylän kirkonmäelle. Pieneen kamariin, johon on kuljettava vuokraisännän asuman keittiön kautta, muuttaa myös Lainan sairas äiti. Alku uudessa ympäristössä ja töiden saaminen ei ole helppoa. Pientä valoa Kalle saa onneksi kirjallisuudesta, varsinkin itseoppineen amerikkalaisen kirjailijan Jack Londonin omaelämäkertaromaaneista. == Lähteet == Luokka:Juuret Iijoen törmässä Luokka:Vuoden 1982 kirjat
Suomen EEC-vapaakauppasopimus

Suomen EEC-vapaakauppasopimus oli vuonna 1973 solmittu Suomen ja Euroopan talousyhteisön (ETY, ) välinen vapaakauppasopimus. Se tuli voimaan vuoden 1974 alussa. Sopimuksen mukaan useimpien teollisuustuotteiden tullit poistuivat 1. heinäkuuta 1977 kokonaan Suomen ja EEC-maiden välisestä kaupasta, mutta pisimmän siirtymäajan saaneiden tuotteiden osalta vasta vuoden 1985 alussa. Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkonen totesi huhtikuussa 1970 valtiopäivien avajaispuheessa, että Suomi pyrkii kauppasuhteiden tasapuoliseen kehittämiseen sekä lännen että idän kanssa. Hän katsoi, että Euroopan talousyhteisön laajeneminen (Britannian ja Tanskan liittyminen EEC:hen) tuo Suomen eteen markkina-asetelmien muutoksen, joka vaatii toimenpiteitä. Virkamiestasolla Suomi aloitti neuvottelut EEC:n kanssa joulukuussa 1971. Neuvottelijat parafoivat sopimuksen 22. heinäkuuta 1972. Tasapainottaakseen asiaa Suomi solmi Kevsos-sopimuksen Itä-Euroopan Keskinäisen taloudellisen avun neuvoston kanssa 16. toukokuuta 1973 ja vapaakauppasopimuksia niiden kanssa. EEC-sopimus aiheutti laajan keskustelun Suomessa, ja sitä vastaan esitettiin vetoomuksia, muun muassa EEC-vetoomus, jonka allekirjoitti usea tunnettu Suomen kansalainen. Vetoomus julkaistiin Helsingin Sanomissa 19. syyskuuta 1973 maksettuna kokosivun ilmoituksena otsikolla ”EEC- vapaakauppasopimus torjuttava”. Asiaan osallistui vastustavana tahona myös Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Viktor Maltsev. EEC-sopimus oli klassinen vapaakauppasopimus eikä tähdännyt syvempään talousyhteistyöhön. Se ei koskenut maataloustuotteita. Sopimus allekirjoitettiin 5. lokakuuta 1973, ja eduskunta hyväksyi sen 16. marraskuuta 1973 äänin 141–36. EEC-sopimus oli jatkoa Suomen länsisuuntaiselle kauppapolitiikalle. Suomen EFTA-sopimus, jolla Suomi pyrki parantamaan kaupankäynnin edellytyksiä Länsi- ja Keski-Euroopan kanssa, oli solmittu maaliskuussa 1961. Suomi liittyi EFTA:n täysjäseneksi vuonna 1986. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen tasavallan ja Euroopan talousyhteisön välinen sopimus Finlexissä * Luokka:1973 Luokka:EEC Luokka:Euroopan unionin sopimukset Luokka:Kansainvälinen kauppa Luokka:Kauppapolitiikka Luokka:Suomen politiikka 1970-luvulla
Koillismaa (täsmennyssivu)

Koillismaa voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Koillismaa, maantieteellinen alue Suomessa * Koillismaan seutukunta, seutukunta Suomessa * Koillismaa, saari Norjan Huippuvuorilla * Koillismaa, Kalle Päätalon viisiosainen kirjasarja * Koillismaa, Kalle Päätalon Koillismaa-kirjasarjan aloitusosa
Antikkalan laskettelurinne

Antikkalan laskettelurinne Antikkalan laskettelurinne 250px|Antikkalan laskettelurinne ja hiihtohissi. 250px|Antikkalan laskettelurinne ja hiihtohissi. Paikkakunta: Kuopio, Suomi Vuori: Puijo Rinteitä: - 1 helppo Pulkkamäki Rinneluokitus: Sininen Korkeusero: 88 m Pituus: 800 m Keskijyrkkyys: 11 % Lumetusjärjestelmä: Ei Hiihtohissejä: 1 ankkurihissi Antikkalan hiihtohissi Antikkalan hiihtohissi Tyyppi: Ankkurihissi Kapasiteetti: 2 100 henkilöä/h Avattu: 1967 Remontoitu: 1986 Suljettu: 28.3.2016 Omistaja: Kuopion kaupunki Antikkalan laskettelurinne oli laskettelukeskus ja sen ainoa laskettelurinne Antikkalanrinteellä Puijolla Kuopiossa. ==Historia== Antikkalan laskettelurinne raivattiin vuonna 1964 ja ensimmäinen hiihtohissi rakennettiin vuonna 1967. Valaistus rakennettiin vuonna 1978 ja nykyinen ankkurihissi rakennettiin vuonna 1986. Antikkalan laskettelurinteen viimeisimmät yrittäjät lopettivat toimintansa 28. maaliskuuta 2016 talvien lyhentymisen takia ja Kuopion kaupungin vetäydyttyä tukemasta toimintaa. Kuopion kaupunki kuitenkin etsi uutta yrittäjää Antikkalan laskettelurinteelle, ja solmi sopimuksen rinnetoimintojen uudelleenaloittamisesta Huippupaikat Oy:n kanssa syksyllä 2016. Antikkalan laskettelurinteen ympärillä sijaitsee Puijon luonnonsuojelualue, joka on estänyt rinnetoimintojen laajentamisen, lisäksi rinnealueella kasvaa uhanalaisia sieniä, kuten viherhäiverusokas. Kuopion kaupunki alkoi hakemaan lumetuslupaa rinteeseen uuden yrittäjäsopimuksen myötä, koska ilman lumetusjärjestelmää toiminta ei olisi kannattavaa. Itä-Suomen aluehallintovirasto kielsi läheisen Iso-Valkeisen lammen veden käytön lumetukseen syksyllä 2017. Vaasan hallinto-oikeus kumosi päätöksen helmikuussa 2019 ja palautti lupahakemuksen avin käsiteltäväksi ja uusi maaliskuussa 2020 tehty päätös sallii lumetusjärjestelmän rakentamisen ja Iso-Valkeisen veden käyttämisen lumetukseen. Suunnitelmissa on myös rakentaa toinen rinne laskettelijoiden käyttöön, uusi hiihtohissi sekä uudet ravintola- ja vuokraamorakennukset. ==Lähteet== *Puijon Rinteet - Antikkala puijonrinteet.com *Tiihonen, Marita: Laskettelu uhattuna Puijolla 21.12.2015 Savon Sanomat.fi *Niiranen, Janne: Antikkalan laskettelurinne avautuu vihdoin 28.1.2016 Savon Sanomat.fi *Tiihonen, Marita: Antikkalan laskettelurinne lopettaa toimintansa pääsiäisenä 24.3.2016 Savon Sanomat.fi *Manninen, Kari: Antikkalan rinteen lopettaminen herätti monet muistot Savon Sanomat, 29.3.2016, nro 85, s. B18–B19 Antikkalan yrittäjä: Luonnonsuojelu otti selkävoiton ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== Tiedosto:Antikkalan laskettelurinne-2.JPG|thumb|Antikkalan laskettelurinne Tiedosto:Antikkalan laskettelurinne-4.JPG|thumb|Antikkalan laskettelurinne kuvattuna ylhäältä. Tiedosto:Antikkalan hiihtohissi.JPG|thumb|Antikkalan hiihtohissi Tiedosto:Antikkalan hiihtohissin tyyppikilpi.JPG|thumb|Antikkalan hiihtohissin tyyppikilpi. Tiedosto:Antikkalan laskettelurinteen laavu.JPG|thumb|Antikkalan laskettelurinteen laavu. Luokka:Suomen talviurheilukeskukset Luokka:Suomen laskettelurinteet Luokka:Kuopion urheilupaikat
Simon de Vlieger

Simon de Vlieger (n. 1601–1653) oli hollantilainen taidemaalari ja graafikkoIso tietosanakirja, osa 15 vuodelta 1939, s. 807. Hänen maalauksensa ovat yleensä meri- ja ranta-aiheisia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1601 syntyneet Luokka:Vuonna 1653 kuolleet Luokka:Merimaalarit
Hämeen kauppakamari

Hämeen kauppakamarin toiminta-alueeseen kuuluvat Päijät-Hämeen maakunta, Kanta-Hämeen maakunnasta Hämeenlinnan ja Forssan seutukunnat sekä Pirkanmaalta Kuhmoinen. Kauppakamari toimii 18 kunnan alueella elinkeinoelämän edunvalvojana, kouluttajana ja asiantuntijana. Se on yksi Suomen 19 kauppakamarista. Hämeen kauppakamari on perustettu 1940. Sillä on yli 900 jäsenyritystä toiminta-alueellaan. Hämeen kauppakamarin toimitusjohtajana toimii Anne Vanhala. == Toiminta == Kauppakamarin tehtävänä on edistää toiminta-alueensa elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä, yrittäjyyttä, tervettä kilpailua, kansainvälistymistä ja markkinataloutta, valvoa toiminta-alueensa elinkeinoelämän yhteisiä etuja sekä edistää elinkeinoelämän ja viranomaisten välistä yhteistoimintaa. Tehtävänsä toteuttamiseksi kauppakamari: * Tekee aloitteita ja antaa viranomaisille lausuntoja elinkeinoelämää koskevissa asioissa. * Harjoittaa yritystoiminnan edistämiseksi tiedotus-, julkaisu-, neuvonta-, koulutus-, ja tutkimustoimintaa * Tarjoaa jäsenilleen yritystoimintaan liittyviä palveluita Hämeen kauppakamari julkaisee myös jäsenille ja sidosryhmille suunnattua lehteä, jonka nimi on Kauppakamari.Viestintä ja julkaisut == Palvelut == Kauppakamari myöntää ulkomaankaupan asiakirjoja joita ovat esimerkiksi: * ulkomaankaupassa tarvittavat ATA carnet -tulliasiakirjat * CPD/China-Taiwan Carnet * Euroopan yhteisön yleiset alkuperäistodistukset * Kauppalaskut * Suositukset vientiyrityksille * Full confidence -todistukset * Force majeure -todistukset * Muut erityistodistukset Kauppakamari tarjoaa myös muita palveluita: * Välittää keskuskauppakamarin ansiomerkkejä * Kauppakamarin kirjasarja * ESCROW - lähdekoodin säilytys * Opastus ulkomaankaupan asiakirjoihin liittyvissä asiossa * Laki- ja veroneuvonta * Tavarantarkastus * Kiinteistöarviointi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hämeen kauppakamarin kotisivut * Keskuskauppakamarin kotisivut Luokka:Suomalaiset kauppakamarit
Koillismaa (kirjasarja)

Koillismaa-sarja on Kalle Päätalon kirjoittama viisiosainen kirjasarja. Sarja ilmestyi vuosina 1960–1969, ja sen kustansi Gummerus.http://www.taivalkoski.fi/dman/Document.phx?documentId=hl35009142446755&cmd;=download == Osat == * Koillismaa (1960) * Selkosen kansaa (1962) * Myrsky Koillismaassa (1963) * Myrskyn jälkeen (1965) * Mustan lumen talvi (1969) == Lähteet == *
Vanhat puolueet

Vanhat puolueet on Suomen Maaseudun Puolueen (SMP) entisen puheenjohtajan, Veikko Vennamon, käyttämä käsite erityisesti 1970-luvulla kuvaamaan sitä, että SMP on uudistusvoima. Samaa retoriikkaa on käyttänyt vähäisessä määrin myös Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini. Nimitys viittaa niihin Suomen puolueisiin, jotka ovat olleet olemassa tai vallassa pidempään kuin käsitettä käyttävän henkilön itsensä edustama puolue. Luokka:Poliittiset käsitteet Luokka:Suomen politiikka
Mörbid Vomit

Mörbid Vomit on vuonna 2012 perustettu, death metalia soittava, lahtelainen yhtye. Yhtye palkittiin vuoden 2016 Femmagaalassa Örinä-Femma -palkinnolla. Yhtye on aiemmin esiintynyt muun muassa Steelfest Open Air -festivaaleilla. Vuodelle 2016 yhtye kiinnitettiin Steelfestin lisäksi Tuskaan. == Jäsenet == * Ville Ryöti – laulu, kitara * Andre Lindgren – kitara * Pyry Hanski – bassokitara * Vili Kähäri – rummut === Entiset jäsenet === * Aki Kuusinen – rummut * Risto Roine – basso * Teppo Ristola – rummut == Diskografia == EP:t * * Kokoelmat * Studioalbumit * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset death metal -yhtyeet
Pohjalta ponnistaen

Pohjalta ponnistaen on Kalle Päätalon Juuret Iijoen törmässä -sarjan kolmastoista osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1983 Gummeruksen kustantamana.Kirjasampo == Kirjan tapahtumat == Kirja sijoittuu 1940-luvun puolivälin Tampereen Messukylään. Päätalon nuoripari on asettunut pysyvästi Tampereen liepeille, vaikka Kallen mieli palaa tämän tästä kotiselkosille eli Pohjois-Pohjanmaalle. Asuntopulan vuoksi Kalle ja Laina opettelevat yhteiselämän aakkosia pienessä vuokrakamarissa Lainan sairaan äidin kanssa. Laina seisoo päivät kaupassa ja liimailee elintarvikekuponkeja. Kalle tekee sotavammastaan huolimatta useamman miehen töitä samanaikaisesti: hän työskentelee lähialueen tukkimetsissä, kunnostaa työkaluja ja hakkaa osuuskauppaan halkoja, suunnitteleepa siinä ohessa vielä opintojen aloittamista ja kirjoitustöitäkin. Sota-ajan rasitukset jäytävät kaikkien kansalaisten mieliä, mutta erityisesti herkän Kallen on vaikea päästä eroon menneisyyden taakoista. Yltiöpäinen työntekokin rasittaa. Pieni kamari vaihtuu kuitenkin onnekkaasti omakotitalon vinttihuoneistoon, jossa sairaalle Lainan äidille on oma huone. Vuokraemäntänä toimii topakka Kuusisen Alli, joka ratkaisee ronskilla huumorilla monta kiperää tilannetta. Laina ymmärtää miestään pitkälle, vaikka ei aina jaksa yhtyä Kallen kirjoittamisvimmaan huolimatta siitä, että julkaistuista kirjoituksista tulee jokunen markka kotiinkin. Vaikeinta Lainan on sulattaa sitä, että aviomiehessä alkaa ilmetä isä-Herkon vinkeitä eli oikkuja, jotka ovat vähällä johtaa jopa murhenäytelmään. Kaikesta huolimatta elämä jatkuu pohjalta ponnistaenkin; avautuu uusia, valoisia teitä. Kallen metsätyöt vaihtuvat lopulta toivottuun paikkaan kirvesmiesoppilaana rakennustyömaalla.Pohjalta ponnistaen, takakansiteksti. ==Muuta== Kirja on rekisteröity Bookcrossingiin.https://www.bookcrossing.com/searchbooks?BookType=0&Title;=Pohjalta+ponnistaen&TitleExact;=false&Author;=P%C3%A4%C3%A4talo&AuthorExact;=false&JournalText;=&Status;=All&Category;=0&ISBN;=&BCID;=&BcidTarget;=NewJournalEntry&MemberName;=&BookSort;=Title&SortDirection;=Descending#search- top == Lähteet == Luokka:Juuret Iijoen törmässä Luokka:Vuoden 1983 kirjat
Ruotsin kunnallisvaalit 2010

Ruotsin kunnallisvaaleissa 2010 valittiin 290 kunnanvaltuuston edustajat toimikaudelle 2010–2014. Äänestysaktiivisuus kasvoi kaikissa kunnissa kahta lukuun ottamatta, ja vaihteli Lomman 90,5 prosentin ja Haaparannan 61 prosentin välillä. Vaaleissa menestyivät Ympäristöpuolue Vihreät (+2,2 %), Ruotsidemokraatit (+2 %) ja Maltillinen kokoomus (+1,9 %). Kaikkien muiden valtiopäiväpuolueiden kannatus laski. Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue oli ainoa puolue, joka sai edustajia kaikkiin 290 valtuustoon. Luokka:Ruotsin kunnallisvaalit Luokka:Vuoden 2010 vaalit
Kellosammakot

Kellosammakot (Bombina) on Bombinatoridae-heimoon kuuluva sammakkosuku. Suku kuului aiemmin muun Bombinatoridae-heimon tapaan levykielisammakoihin (Discoglossidae, nyk. Alytidae), mutta uudelleenluokiteltiin uuteen heimoon myöhemmin. Sukuun kuuluu kuusi lajia: kiinankellosammakko (Bombina orientalis), kellosammakko (B. bombina), B. fortinuptialis, B. maxima, B. microdeladigitoria, vuoristokellosammakko (B. variegata). Jotkut tutkijat pitävät myös B. lichuanensistä ja B. pachypusta omina lajeinaan, jolloin lajeja on kahdeksan. Kellosammakkoja esiintyy luonnossa Euroopassa ja itäisessä Aasiassa. Kellosammakot suosivat seisovaa vettä, hitaasti virtaavia jokia ja vuoristopuroja. ==Lähteet== Luokka:Sammakkoeläimet
Pohjoisenpullokuonovalas

PohjoisenpullokuonovalasVeli-Risto Cajander, Tiu Similä (1987) Suurvalaat ja delfiinit. Siteerattu (Hyperoodon ampullatus) on Hyperoodon-sukuun kuuluva nokkavalaslaji. == Esiintyminen == Pohjoisenpullokuonovalasta esiintyy Pohjois-Atlantilla. Valaan esiintymisalue rajautuu lännessä Uuden-Englannin rannikkoon, Baffininsaareen ja eteläiseen Grönlantiin sekä idässä Gibraltarinsalmeen ja Huippuvuoriin. Valaista on tosin havaintoja myös Väli- ja Pohjanmereltä. == Kanta == Pohjoisenpullokuonovalaiden maailmanlaajuista kantaa ei ole tarkasti arvioitu, mutta kannan koko on ainakin 20 000, joten laji ei ole kriittisesti uhanalainen. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto listasi lajin vuonna 2021 silmälläpidettäväksi. Noin 65 000 valaan on arvioitu kuolleen 1850-luvulta 1970-luvulle jatkuneessa valaanpyynnissä. Pyyntiä edeltäneen kannan on arvioitu olleen noin 90 000 yksilöä, josta oli jäljellä vuonna 1914 noin 30 000 yksilöä. Valaanpyynnin loppumisen jälkeen lajin kanta on toipunut, mutta arviot kannan suuruudesta vaihtelevat huomattavati. Vuonna 1995 julkaistuntutkimuksen mukaan kannan arvio oli 35 000 yksilöstä 110 000:nteen. == Lähteet == Luokka:Nokkavalaat
Kaksihammasvalas

Kaksihammasvalas eli pohjoisatlantinnokkavalas eli hammasvalas (Mesoplodon bidens) on nokkavalaiden heimoon kuuluva valaslaji. Sillä on erityisen pitkä, nokkamainen kuono. Vain koirailla on hampaat, ja niilläkin vain yksi hammaspari alaleuassa. Kaksihammasvalaiden arvellaan elävän syömällä syvänmerenkaloja ja mustekaloja, jotka ne nielaisevat kokonaisina. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on hammasvalas. == Lähteet == Luokka:Nokkavalaat