Päijät-Hämeen maakunta

Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu kymmenen kuntaa. Päijät- Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät- Hämeen maakuntaliiton symboli. == Historia == Vaikka maakuntana Päijät-Häme on nuori, ovat sen keskusalueet Suomen vanhimpia tunnettuja asuinpaikkoja: Lahden Ristolassa on ollut asutusta jo 9 300 vuotta sitten silloisen Ancylusjärven rannalla. Päijänteen eteläpäässä Hollolassa oli tärkeä asutuskeskus 1300-luvulla, jolloin sinne perustettiin katolinen seurakunta. Ennen sitä idän ortodoksisuus ulottui Lahteen asti. 1300-luvulla tiedetään Lahden kylän kautta kulkeneen niin sanotun Ylinen Viipurintien Hämeenlinnasta Viipuriin. Vesijärven etelärannalla sijaitseva Lahden kylä mainitaan kauppapaikkana jo 1400-luvun alkupuolelta. Lahdesta haarautui myös Savontie, joka kulki Heinolan kautta Savonlinnaan, Ruotsin kuningaskunnan itäiseen etuvartioon, Olavinlinnaan. Savon tien toinen reitti kulki Pulkkilanharjua pitkin Sysmään. Päijät-Häme alkoi kehittyä omaksi talousalueekseen 1800-luvun lopulla sen myötä, kun Hollolan Lahden kylä kasvoi Vääksyn kanavan (1871) ja Helsingin- Hämeenlinnan-Pietarin rautatien (1870) valmistuttua. Sysmää, Hartolaa ja Heinolaa lukuun ottamatta on Päijät-Häme ollut koko ajan kuulunut hallinnollisesti Hämeen lääniin. Heinola oli 1775 perustetun Kymenkartanon läänin pääkaupunki, mutta 1839 se menetti asemansa Mikkelille, josta tuli uuden Mikkelin läänin pääkaupunki. Myös Sysmä ja Hartola kuuluivat Mikkelin lääniin. Nykyinen maakunta kattaa suurelta osin saman alueen kuin historiallinen Hollolan emäseurakunta, johon kuului uuden ajan alussa Asikkalan, Heinolan, Nastolan Orimattilan ja Kärkölän alueet. Merkittäväksi kauppapaikaksi muodostui Vesijärven pohjoisrannalla sijaitseva Anianpelto. Anianpelto menetti markkinapaikkana merkityksensä, kun Helsingin ja Pietarin välinen rautatie rakennettiin Lahden kautta 1860-luvulla. Hollolan Lahden kylästä tuli Hollolaan kuuluva epäitsenäinen kauppala 1878 ja kaupunki 1905. Vääksyn ja Kalkkisten kanavien rakentamisen myötä Päijänteen–Vesijärven reitistä tuli Itä- ja Pohjois-Hämeen tärkein liikenneväylä. == Aluejako == Päijät-Häme muodostuu 10 kunnasta, joista kolme on kaupunkeja (lihavoituina). === Kartta kunnista === === Seutukunta === Lahden seutukunta * Asikkalan kunta * Hartolan kunta * Heinola kaupunki * Hollolan kunta * Iitin kunta * Kärkölän kunta * Lahden kaupunki * Orimattilan kaupunki * Padasjoen kunta * Sysmän kunta === Entiset kunnat === * Artjärven kunta, kuulunut Uudenmaan lääniin ja Itä-Uudenmaan maakuntaan. Siirrettiin Päijät-Hämeen maakuntaan ja liitettiin 2011 Orimattilaan * Heinolan maalaiskunta, kuulunut Mikkelin lääniin ja sittemmin Päijät-Hämeen maakuntaan, liitetty 1997 Heinolaan * Hämeenkosken kunta, sitä ennen Hämeen läänin Kosken kunta (Koski Hl.), liitetty 2016 Hollolaan * Nastolan kunta, liitettiin 2016 Lahteen === Kuntavaihdokset === * Kuhmoisten kunta siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski- Suomen maakuntaan vuonna 1974. Keski-Suomen maakunnasta Kuhmoinen siirtyi Pirkanmaan maakuntaan 1.1.2021. * Iitin kunta siirtyi osaksi Päijät-Hämettä 1.1.2021. Sitä ennen se oli osa Kymenlaaksoa. == Maantiedettä == === Aluejako === Nimityksenä Päijät-Häme vakiintui 1950-luvulla. Hämeen läänin kuntien lisäksi siihen laskettiin Päijänteen itäpuolella sijainneet Heinola, Heinolan maalaiskunta, Sysmä ja Hartola, jotka kuuluivat Mikkelin lääniin sekä Uudenmaan lääniin kuuluneet Orimattila ja Artjärvi. Vuosien 1997 ja 2009 välillä se kuului kokonaisuudessaan Etelä-Suomen lääniin. Heinolan seutukunta yhdistyi vuoden 2010 alusta Lahden seutukuntaan, joten maakunnassa on nyt vain yksi seutukunta aiemman kahden sijasta. Päijät-Hämeeseen kuuluu kymmenen kuntaa, joista Lahti, Heinola ja Orimattila ovat kaupunkeja. Kymmenes Päijät- Hämeeen maakunnan piiriin tullut kunta on Iitin kunta, mikä siirtyi Kymenlaakson maakunnasta. Alunperin Iitti kuului Uudenmaan lääniin, mutta se siirrettiin Pariisin 1947 rauhansopimuksen jälkeen Viipurin läänin länsiosasta muodostettuun Kymen lääniin tahdostaan riippumatta. Iitti on itähämäläinen kunta. Alueella on tehty neljä kuntaliitosta: Heinolan maalaiskunta on liitetty Heinolaan, Artjärvi Orimattilaan, Nastola Lahteen ja Hämeenkoski Hollolaan. Aiemmin myös Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen, mutta vuonna 1974 se siirtyi Keski-Suomen lääniin ja vuonna 2021 Keski-Suomen maakunnasta Pirkanmaan maakuntaan. Puhelinluetteloiden aluejaossa Kuhmoinen kuului Päijät- Hämeeseen suuntanumerolla 919 osana Hämeen telealuetta, minkä puhelinten suuntanueroalueet olivat 916, 917, 918, 919, 931, 932, 933, 934, 935, 936 ja 937. Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, että Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan vuonna 2013. Asiasta päättää lopullisesti valtioneuvosto. Toukokuussa 2016 valtioneuvosto hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeeseen vuoden 2019 alussa. Iitti liittyi osaksi Päijät-Hämeen maakuntaa 1. tammikuuta 2021. === Luonnonmaantiede === Maakunnan eteläosien halki kulkevat Salpausselän reunamuodostumat. Vääksyssä Toinen Salpausselkä erottaa Vesijärven ja Päijänteen toisistaan. Vesijärven eteläreunan muodostaa Lahden kautta kulkeva Ensimmäinen Salpausselkä. Maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Päijänteen vesistöalueeseen lukuun ottamatta eteläisimpiä osia, jotka kuuluvat Porvoonjoen valuma-alueeseen. Maakunnan länsirajalla on Kokemäenjoen vesistöön kuuluvia järviä. Kalkkisista alkunsa saava Kymijoki virtaa Päijät-Hämeen alueella varsin leveänä ja järvimäisenä: Heinolan ympärillä se muodostaa Ruotsalaisen ja Konniveden järvet. Reunamuodostumien ohella maakunnassa on myös pitkittäisharjuja, muun muassa Pulkkilanharju ja Kalkkisten harjujaksot. Maaperä on pääosin moreenia, paitsi eteläosissa, joissa on runsaasti savikoita. Päijät-Hämeen korkeimmat kohdat ovat Tiirismaa (223 m) Hollolassa ja Kammiovuori (221 m) Sysmässä. Maakunnalle tyypillisiä metsiä ovat mäntyvaltaiset kangasmetsät, mutta Päijänteen ympäristössä on myös lehtimetsiä. Soita alueella on vähän. Päijät-Hämeen maakunta muodostuu kolmestatoista maisematyypistähttp://www.lpt.fi/lamk/julkaisu/maisemaselvitys.pdf Maisematyyppi Paikka Paikkakunta Kunta Muuta Porvoonjoen viljelyseutu Lahti Hollola Kärkölä Orimattila Artjärven viljelyseutu Artjärvi Orimattila Teuronjokilaakson peltotasanko Hollola Kärkölä Hämeenkosken korpiylänkö Hämeenkoski Hollola ensimmäinen Salpausselkä Lahti Hollola Iitti Vesijärven laakso Lahti Hollola Kärkölä Orimattila Nastolan järviseutu Nastola Lahti toinen Salpausselkä Asikkala Heinola Lahti Iitti Länsi-Padasjoen metsälänkö Padasjoki Heinolan järviseutu Heinola Etelä-Päijänteen viljelyseutu Asikkala Padasjoki Päijänteen vuorimaa Padasjoki Sysmä Sysmän-Hartolan viljelyseutu Hartola Sysmä ==== Korkeimmat paikat ==== pienoiskuva|upright|Tiirismaan radio- ja televisiomasto. Päijät-Hämeen korkein paikka on Tiirismaan Tiirismäki, jolle on sijoitettu Etelä-Suomen korkeimpana paikkana radio- ja televisiomasto. Lähistöllä korkeita niin ikään Salpausselän harjulla olevia paikkoja ovat Hakalaukunmäki, joka on Lahden korkein paikka, mutta jonka korkein huippu on Hollolan puolella sekä Kartanonmäki, jolla on laskettelurinne ja vapaa-ajan vuokra-asutusta Messilän kartanon yhteydessä. Korkeille paikoille ei aina ole ajokelpoista tietä. Helposti tavoitettavia korkeita paikkoja ovat kuitenkin telemastojen paikat, koska niiden huolto- ja kunnossapito edellyttävät ajoyhteyttä laitekopin luokse. Korkeat tavoitettavat paikat voivat toimia hyvinä yhteydenpitopaikkoina UHF- tai VHF-taajuuksisin radioin. Nimi Korkeus (m) Paikka Paikkakunta Kunta Muuta Niinimäki 193 http://personal.inet.fi/luonto/kuntienkorkeimmat/taulukkoag.html Asikkala Vuorenaho 210 Hartola Pitkäsenmäki 175 Heinola Vuorenaho 210 Heinola Tiirismaa 222,6 Hollola Tiirismaan radio- ja televisiomasto Tiirismaan Itäkorkea 219,6 Hollola vapaasti Digitan aidan ulkopuolella tavoitettava alue Hakalaukunmäki 183 Messilä Hollola Kalliolamminmäki 178 Messilä Hollola Likokallio 182,6 Viitaila Asikkala Pähkinävuori 165 Viitaila Asikkala Sakaramäki 165 Kärkölä Hakalaukunmäki 172 Lahti sama mäki Hollolassa korkeampi kohta Vahteristonmäki 177,9 http://www.hollola.fi/ymparisto/kaavoitus/Osayleiskaavat/kaaHeinlammi_maisema_ja_luontoselvitys.pdf Lahti Struven ketjun mittauspiste Himatunmäki Lahti Huhtamäki Lahti Kankaanmäki 112,9 60.795446, 25.724758 Tönnö Orimattila Telian (unibasen) telemasto ORIMATTILA 3 560 2902 Kivikallio 153 Orimattila Majuanvuori 215,2 Padasjoki Kammiovuori 221 Sysmä === Asutus === Päijät-Hämeen merkittävin asutustihentymä on Lahden kaupunki. Muu asutus keskittyy eteläisille maanviljelyyn parhaiten kelpaaville alueille Lahden ympäristöön. Maakunnan pohjois- ja länsiosat ovat sitä vastoin harvaan asuttuja ja metsäisiä. Suomi Facta: Päijät-Häme. WSOY, Helsinki 2002 == Väestönkehitys == Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2024 tilanteen mukainen. == Suurimmat taajamat == Vuonna 2017 Päijät-Hämeessä sijaitsi 21 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 11 suurinta taajamaa. # Taajama Kunta Väkiluku (31.12.2017) (Iitin osalta 31.12.2018) 1 Lahden keskustaajama Lahti 103 403 Hollola 15 284 Asikkala 381 2 Heinolan keskustaajama Heinola 3 Nastolan kirkonkylä Lahti 4 Orimattilan keskustaajama Orimattila 5 Vääksy Asikkala 6 Kausala Iitti 7 Järvelä Kärkölä 8 Heinolan kirkonkylä Heinola 9 Sysmän kirkonkylä Sysmä 10 Hartolan kirkonkylä Hartola 11 Padasjoen kirkonkylä Padasjoki Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. == Liikenne == === Maantieliikenne === Päijät-Hämeen maakuntaa palvelevat tärkeimmät päätiet ovat valtatiet 4, 5, 12 ja 24 sekä kantatiet 46, 53 ja 54. Myös seututie 167 on erityisen merkittävä varsinkin Lahden ja Orimattilan välisellä osuudella. === Raideliikenne === Päijät-Hämeessä on rautatieyhteydet Helsingistä ja Riihimäeltä Lahden kautta Kouvolaan. Lisäksi Lahdesta menee rautatiet Heinolaan ja Loviisaan, mutta nykyisin nämä rataosuudet ovat vain tavaraliikenteen käytössä. Lahden rautatieaseman kautta kulkevat kaikki Helsingistä Kouvolan suuntaan kulkevat Savon radan ja Karjalan radan kaukojunat. Lähijuna Z kulkee Helsingin ja Lahden välillä Lahden oikorataa pitkin, ja muutama vuoro jatkaa Lahdesta edelleen Kouvolaan. Lähijuna G kulkee Lahden ja Riihimäen välillä ja lähijuna O kulkee Kouvolaan sekä osa vuoroista myös Kotkan satamaan asti. Päijät-Hämeen alueella on 9 rautatieasemaa, jotka ovat Lappila, Järvelä, Herrala, Henna, Lahti, Villähde, Nastola, Uusikylä ja Kausala. === Ilmailu === Päijät-Hämeessä sijaitsee Lahti-Vesivehmaan lentokenttä Asikkalassa, jossa ei ole matkustajaliikennettä. Lisäksi maakuntakaavan luonnosvaiheessa oli esillä uusi lentoasema Orimattilan Hennaan, mutta asia on toistaiseksi jätetty pois maakuntakaavasta. === Tietoliikenne === Päijät-Hämeessä on kuusi yleisradiolähetyspaikkaa. Lahdessa ovat Kolavankangas, sekä Radiomäen itäinen radiomasto ja Radiomäen läntinen radiomasto, Hollolassa Tiirismaa, Padasjoki sekä Sysmän Nuoramoinen. https://www.mediamonitori.fi/index.php/tietosivut/taajuuslista == Uskonto == Päijät-Hämeen alueella esikoislestadiolaisuus on voimakasta erityisesti Lahden seudulla. Lahden seudulla vaikuttaa myös evankelisuus. Lahden–Heinolan seutu on myös evankelioivan herätyskristillisyyden voimakasta tukialuetta. Liikkeen kannatus ulottuu myös ympäristön maaseutupitäjiin. == Politiikka == Eduskuntavaaleissa Päijät-Häme muodostaa Hämeen vaalipiirin yhdessä Kanta- Hämeen kanssa. Vaalipiiristä eduskuntaan valittavat 14 kansanedustajaa jakautuvat melko tasan molempien maakuntien kesken. Vuoden 2019 vaaleissa väkiluvultaan hieman suurempi Päijät-Häme sai kuusi edustajaa: SDP:stä Mika Kari ja Ville Skinnari, perussuomalaisista Rami Lehto ja Jari Ronkainen, kokoomuksesta Kalle Jokinen ja keskustasta Hilkka Kemppi. Hallitusneuvotteluissa Skinnari valittiin kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeriksi Rinteen hallitukseen, ja hän jatkoi samassa tehtävässä myös Marinin hallituksessa. Maakunnan edustajien määrä laski vuonna 2020 viiteen, kun Jokinen muutti Orimattilasta Hämeenlinnaan. == Kulttuuria == === Murteet === Päijät-Hämeen halki kulkee suomen päämurteiden murreraja, joten kieliasun puolesta maakunta jakautuu kahdeksi erilaiseksi osaksi. Sysmä ja Hartola (perinteisen luokituksen mukaan myös Padasjoki) kuuluvat itämurteiden puolelle; sysmäläisten ja hartolalaisten puhetapa kuuluu savolaismurteiden Päijät-Hämeen murteisiin.http://www.finnica.fi/keski- suomi/murteet/artikkelit/leskinen.htm Finnica Muut Päijät-Hämeen maakunnan kunnat kuuluvat länsimurteiden puolelle; täällä puhemuotona on kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmä.http://www.internetix.ofw.fi/opinnot/opintojaksot/8kieletkirjallisuus/aidinkieli/murteet/hamalais.html Murrekartta Kaakkoishämäläinen kielimuoto ei ole kovin tunnettu, vaikka se onkin varsin omaperäinen. Murretta on tehnyt tunnetuksi lahtelainen Raggars- yhtye, ja myös Pirkka-Pekka Peteliuksen tunnetuksi tekemä Kymenlaakson murre on sitä lähellä. Perihämäläisellä murrepohjalla on paljon itäisiä, lähinnä karjalaisia murrepiirteitä. Kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmälle leimallisia läntisiä tai hämäläisiä piirteitä ovat * yleiskielen d:n vastine l, esimerkiksi pata : palan, joka on viime vuosikymmenten aikana väistynyt yleispuhekielisten varianttien tieltä * yleiskielen ts:n vastine astevaihteluton tt, esimerkiksi mettä : mettän, joka on säilyttänyt asemansa hyvin viime aikoihin saakka * yleiskielen ŋŋ- eli äng-äänteen vastine astevaihteluton ŋk, esimerkiksi kenkä : kenkät; tätä piirrettä esiintyy edelleen yleisesti * sanan lopussa olevan i:n ja a/ä:n heittyminen, esimerkiksi sus, halus; järves, järven (=järvenä) * lyhyet pikapuhemuodot joistakin yleisimmistä verbeistä, esimerkiksi ei tu (=tule), sa (=sano), o (=ole), me~mä (=mene), pa (=pane) * joidenkin pronominien muodot: toi, noi (=tuo, nuo) Itäistä tai karjalaista vaikutusta ovat seuraavat piirteet: * yleiskielen ää:tä on vanhastaan vastannut ie ~ iε ~ iä-diftongi, mutta tämä piirre on väistynyt jo kokonaan * rk- ja lk-yhtymien astevaihtelu: särki : säret, kulkea : kulen * heikko liudennus heittyneen loppu-i:n asemesta, esimerkiksi tul’ (=tuli), män’ (=meni) * heikkoa väli- eli švaavokaalia esiintyy joissakin konsonanttiyhtymissä, esimerkiksi palakka * persoonapronominien monikkomuodot: myö, työ, hyö ja taivutus meitin : meittiä (mutta yleishämäläisittäin: minä ~ mä, sinä ~ sä) === Perinneruoat === *Hollolan näkkileipä *jälkiuunileipä *munajuusto *veripalttu (roppana) *hämäläinen perunalaatikko *sahti === Sananlaskut === Siinä on hyvä emäntä, joka paljon tekee ja vähän syö. (Päijäthämäläinen sanonta) === Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet === *Hollolan kulttuurimaisemat (Hollola) *Etelä-Päijänteen kulttuuri- ja harjusaarimaisemat (Asikkala) *Auttoisten ja Vesijaon kulttuurimaisemat (Padasjoki) *Porvoonjokilaakson viljelymaisema (Orimattila; Uudeltamaalta Porvoo, Askola, Pukkila) *Artjärven viljelymaisema (Orimattila) *Tiirismaan ja Salpausselän maisemat (Hollola ja Lahti) *Kimolan kulttuurimaisema (Iitti, Kymenlaaksosta Kouvola) *Hiidenvuoren maisemat (Iitti, Kymenlaaksosta Kouvola) === Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt === ==== Asikkala ==== *Asikkalan kirkonkylä *Urajärven kartano *Vesivehmaan kylä *Vähä-Äiniön kylä *Vääksyn kanava ==== Hartola ==== *Koskipään kartano *Ruskealan ja Kirkkolan kylien viljelymaisema ==== Heinola ==== *Harjupuisto *Heinolan kirkkokortteli ja vanha hautausmaa *Heinolan maaseurakunnan kirkkoympäristö *Heinolan Perspektiivi *Heinolan seminaari *Reumasäätiön sairaala *Suomen Urheiluopisto ==== Hollola ==== *Hollolan keskiaikainen kivikirkko ja historiallinen pitäjänkeskus *Vesalan, Nokkolan, Untilan ja Utulan kylien viljelymaisema *Voistion kulttuurimaisema *Hankalankosken pellavaloukku *Kurjalan kartano ==== Iitti ==== * Iitin kirkonkylä ==== Kärkölä ==== *Huovilan puisto ==== Lahti ==== thumb|Lahden rautatieasema. *Anttilanmäen esikaupunkiasutushttp://www.rky.fi/read/asp/r_mkl_kohde_list.aspx?MAAKUNTA_ID=7 *Fellmaninpuisto, jälleenrakennuskauden oppilaitokset ja Hakatornit. *Harjulankadun, Onnelantien, Kymintien pientaloalueet sekä Karjalankadun pienkerrostalot. *Hennalan kasarmit *Kariniemi *Koiskalan kartano *Lahden kaupungintalo, Lahden kauppatori ja Mariankadun seremonia-akseli *Lahden rautatieasema ja varikkoalue *Lahden suurradioasema *Salpausselän hiihtostadion *Tapanilan ruotsalaistaloalue *Erstan kartano *Immilän, Kumian ja Seestan myllyt *Seestan kartano *Toivonojan kartano ==== Orimattila ==== *Heinämaan kylä *Kinttulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella *Orimattilan kirkonmäki *Ratulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella *Tönnönkosken silta ja myllypaikka ==== Padasjoki ==== *Auttoisten kylä *Saksalan kartano *Vesijaon kylä ==== Sysmä ==== *Nuoramoisten kartanomaisema *Roviokosken asutustila-alue *Sysmän kirkonseudun kulttuurimaisema === Museoita === ==== Kaupunginmuseot ==== Nimi Paikka Paikkakunta Kunta Muuta Heinolan kaupunginmuseo Heinolan keskusta Heinola Lahden kaupunginmuseo Fellmanin kartano Kartano Lahti historiallinen museo taidemuseo julistemuseo hiihtomuseo radio- ja tv-museo ==== Kotiseutumuseot ==== Päijät-Hämeessä on useita kotiseutumuseoita sekä kaupunginmuseoita. Nimi Paikka Paikkakunta Kunta Muuta Artjärven kotiseutumuseo Ratula Artjärvi Orimattila Asikkalan kotiseutumuseo Asikkalan kirkonkylä Asikkala Hollolan kotiseutumuseo Hollolan kirkonkylä Hollola Hämeenkosken kotiseutumuseo Hämeenkosken kirkonkylä Hollola Iitin kotiseutumuseo Iitin kirkonkylä Iitti Kärkölän kotiseutumuseo Huovila Kärkölän kirkonkylä Kärkölä Nastolan kotiseutumuseo Nastolan kirkonkylä Lahti Orimattilan kotiseutumuseo Orimattilan kirkonkylä Orimattila Padasjoen museo Nyystölä Maakeski Padasjoki Sysmän kotiseutumuseo Sysmän kirkonkylä Sysmä == Lahden seudun kuntarakennetunnustelu == Päijät-Hämeen kuntien yhdentyminen perustuu tällä hetkellä sosiaali- ja terveystoimialat kattavaan selvitykseen, jossa tavoitteena on maakunnallinen koko. Toinen yhdentymisprosessi on vuodesta 2002 alkaen voimassa ollut Lahden seutukokeilu, joka laajeni vuonna 2007. Sen ulkopuolelle jäivät Päijät-Hämeen kunnista Artjärvi ja Hartola. Sosiaali- ja terveysalan yhdentymistä ei hoideta Lahden seutukokeilun piirissä vaan erikseen. Osa Päijät-Hämeen kunnista kävi keskenään kuntarakennetunnusteluja 2010, jossa kartoitettiin mahdollisuutta siihen, että Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Lahti, Nastola ja Padasjoki voisivat muodostaa yhden kunnan. Hankkeen työnimenä oli Vellamo. Kuntien valtuustot Lahtea lukuun ottamatta päättivät kuitenkin olla lähtemättä mukaan kuntaliitokseen. == Sosiaali- ja terveystoimiala == === Erikoissairaanhoito === Erikoissairaanhoitoa varten Päijät-Hämeen kunnilla on Päijät-Hämeen keskussairaala, jota ylläpitää Päijät-Hämeen hyvinvointialue.Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymä Siihen kuuluvat Päijät-Hämeen kaikki 10 kuntaa. === Terveydenhoito === Tiirismaan kansanterveystyön kuntayhtymän (Hollola, Hämeenkoski ja Kärkölä) toiminta siirtyi osittain Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymälle ja pääosin Peruspalvelukeskus Oivalle. Kuntayhtymän nimi muuttui Tiirismaan terveydenhuoltokiinteistöjen kuntayhtymäksi. Asikkala, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä ja Padasjoki perustivat Hollolan kunnan organisaatioon liikelaitoksen, Peruspalvelukeskus Oivan, joka vastaa pääosasta näiden kuntien sosiaalihuollon ja perusterveydenhuollon palveluja.http://www.kunnat.net/k_perussivu.asp?path=1;29;353;554;110521;116822 Artjärvellä, Orimattilalla, Myrskylällä ja Pukkilalla on yhteinen Orimattilan seudun kansanterveystyön kuntayhtymä.Orimattila Nastolan perusturvapiirissä yhdistyisivät Nastolan ja Iitin terveyskeskukset sekä sosiaalipalvelut. Orimattilan perusturvapiiriin kuuluisi nykyisen Orimattilan seudun kansanterveystyön kuntayhtymän kunnat ja Orimattilan kaupunki (Orimattila, Myrskylä ja Pukkila). == Tekninen toimiala == === Sähkö- ja kaukolämpö === Lahden ja Hollolan alueella toimii Lahti Energia, joka vastaa Lahden ja Hollolan Salpakankaan sähkönjakelusta sekä kaukolämmöstä. Lahti Energialle kuuluvaa sähkönjakeluverkkoa on myös Hollolan Salpakankaan ja osittain Orimattilan alueella. Lahden kaupunginvaltuustolla on veroprosentin nousun hillitsemiseksi suuria budjettitavoitteita Lahti Energian sille maksamien osinkojen suhteen. Lahden kaupungin talousarvion alijäämiä on maksettu Lahden kaupunkikonsernin muiden osien, lähinnä Lahti Energian tuotoilla, jolloin kaupungin tilinpäätöksen ollessa alijäämäinen kaupunkikonsernin tilinpäätöksestä on silti muodostunut ylijäämäinen. === Palo- ja pelastustoimi === Palo- ja pelastustoimessa palokunnat on maakunnallistettu Päijät-Hämeen pelastuslaitokseksi 2004 alkaen. Yhteistyössä jotkut kunnat katsoivat joutuvansa maksamaan liikaa palo- ja pelastuslaitokselle ja palotoimen kustannustensa lisääntyvän. Ratkaisuna maksuja palautettiin sekä palo- ja pelastuslaitoksen sallittiin ottavan velkaa. Nettomaksajaksi katsoo joutuneensa erityisesti Padasjoki.ESSESS Päijät-Hämeen alueella on useita sopimuspalokuntia, jotka avustavat Päijät-Hämeen pelastuslaitosta. == Päijät- Hämeen maakuntakaava == Päijät-Hämeen voimassa oleva maakuntakaava on vuodelta 2014, minkä on hyväksynyt Päijät-Hämeen maakuntaliiton valtuusto 2016.http://www.paijat-hame.fi/wp- content/uploads/2015/09/maakuntakaava2014-LIITEOSA_20170220_web.pdf Iitin osalta on voimassa entisen maakunnan Kymenlaakson vaihemaakuntakaavat: Taajamat ja niiden ympäristöt 2008, Maaseutu ja luonto 2009, Kauppa ja merialue 2014 ja Energiamaakuntakaava 2014. Nimi merkki Paikkakunta Kunta Pinta-ala (ha) Muuta taajamatoimintojen alue A1-A7 Asikkala taajamatoimintojen alue A8-A14 Hartola taajamatoimintojen alue A15-A36, A155, A157-162 Heinola taajamatoimintojen alue A37-A67, A156, A163 Hollola taajamatoimintojen alue A67-A74, A156, A163 Kärkölä taajamatoimintojen alue A75-A128, A130, A161 Lahti taajamatoimintojen alue A129, A131-A144 Orimattila taajamatoimintojen alue A145-A150 Padasjoki taajamatoimintojen alue A151-A154 Sysmä keskustatoimintojen alue C1 Asikkala 184 Vääksyn keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alue C2 Heinola 249 Heinolan seutukeskus keskustatoimintojen alue C3 Hollola 207 Hollolan seutukeskuksen keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alue C4 Lahti 660 Lahden keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alue C5 Lahti 245 Lahden Nastolan keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alue C6 Orimattila 231 Orimattilan keskustatoimintojen alue keskustatoimintojen alakeskus c1 Vesivehmaa Asikkala keskustatoimintojen alakeskus c2 Heinolan kirkonkylä Heinola keskustatoimintojen alakeskus c2 Vierumäki Heinola keskustatoimintojen alakeskus c4 Pyhäniemi-kirkonseutu Hollola keskustatoimintojen alakeskus c5 Kalliola Hollola keskustatoimintojen alakeskus c6 Nostava-Herrala Hollola keskustatoimintojen alakeskus c7 Renkomäki Lahti keskustatoimintojen alakeskus c8 Laune Lahti keskustatoimintojen alakeskus c9 Kärpänen Lahti keskustatoimintojen alakeskus c10 Jalkaranta Lahti keskustatoimintojen alakeskus c11 Kiveriö Lahti keskustatoimintojen alakeskus c12 Karisto Lahti keskustatoimintojen alakeskus c13 Ahtiala Lahti keskustatoimintojen alakeskus c14 Mukkula Lahti keskustatoimintojen alakeskus c15 Villähde Lahti keskustatoimintojen alakeskus c16 Uusikylä Lahti keskustatoimintojen alakeskus c17 Henna Orimattila keskustatoimintojen alakeskus c18 Artjärvi Orimattila keskustatoimintojen alakeskus c19 Pennala-Virenoja Orimattila vähittäiskaupan suuryksiköiden alue KM1 Vuohkallio Heinola 54 vähittäiskaupan suuryksiköiden alue KM6 Vuohkallio, pohjoinen Heinola 37 vähittäiskaupan suuryksiköiden alue KM2 Laune Lahti 62 vähittäiskaupan suuryksiköiden alue KM3 Renkomäki Lahti 154 vähittäiskaupan suuryksiköiden alue KM4 Renkomäen itäosa Lahti 28 vähittäiskaupan suuryksiköiden alue KM5 Uudenmaankadun varsi Lahti 92 vähittäiskaupan suuryksiköiden alue KM7 Kauppakaari Lahden Nastola 43 == Katso myös == * Päijät-Hämeen maakunnan kuntien vaakunat * Luettelo Päijät-Hämeen kansakouluista == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Päijät-Hämeen liitto * Hämeen ELY-keskus * Luokka:Kunta- ja palvelurakenneuudistus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit