EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pontica

Pontica (,Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti osan Vähästä-Aasiasta ja Kaukasiasta. Se sai nimensä Pontoksen (lat. Pontus) alueesta. Teoksen verkkoversio (Perseus) Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Itä-Roomaa. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Provinssit n. vuosina 293–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. n. vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Armenia minor Armenia prima Armenia secunda Bithynia Bithynia Cappadocia Cappadocia prima Cappadocia secunda Diospontus Helenopontus Galatia Galatia Galatia salutaris Paphlagonia Paphlagonia Honorias Pontus Polemoniacus Pontus Polemoniacus Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Saarinen (Jämsä)

Saarinen on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva seitsemäntoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin 28 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 95 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Saarisen pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsäisiä. Lähistöllä sijaitseviin rannoiltaan mutkitteleviin järviin verrattuna Saarinen on varsin neliömäinen, järven lounaisosassa on saari ja kaakkoisosassa niemi. Saarisen pohjoisrannalle virtaa laskuoja pohjoisesta Kettusuon suunnasta, luoteisrannalta lähtee noin 300 metriä pitkä laskuoja länteen Koveroisen itärannalle. Saarisen koillispuolella sijaitsee Puonnasjärvi, etelässä on Iso Rautavesi ja Uuttana. Saarisen ja Uuttanan välissä sijaitsee Leväslammi. Saarinen kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin vakavesi Koijärvi sijaitsee Koveroisten länsipuolella, sen pinta on 60 senttimetriä Saarista alempana. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Thracia (diokeesi)

Thracia (,Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti valtakunnan itäisimpiä Euroopan puoleisia osia, kuten sille nimen antaneen Traakian. Teoksen verkkoversio (Perseus) Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Itä-Roomaa. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin: Provinssit n. vuodesta 293 Europa Haemimontus Moesia secunda Rhodope Scythia Thracia == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Viennensis (diokeesi)

Viennensis (), myöhemmin Septem provinciae (), oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Gallian eteläosat nykyisessä Ranskassa. Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se sai nimensä Viennan kaupungista (nyk. Vienne) ja kuului Gallian prefektuuriin. Diokeesi korvattiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin Septem provinciaen diokeesilla, joka sai nimensä seitsemästä provinssistaan. Se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului myös Gallian prefektuuriin. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Teoksen verkkoversio (Perseus) Viennensis Septem provinciae Provinssit n. vuosina 293–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. Provinssit vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Alpes maritimae Alpes maritimae Aquitania primaProvinssit Aquitania prima ja Aquitania secunda esiintyvät erillisinä Veronan luettelossa ja Notitia dignitatumissa, mutta joissakin näiden lähteiden väliin ajallisesti sijoittuvissa lähteissä esiintyy vain yksi Aquitanian provinssi (Nicholson 2018, s. 104). Aquitanica prima Aquitania secunda Aquitanica secunda Narbonensis prima Narbonensis prima Narbonensis secunda Narbonensis secunda Novempopulana Novempopulana Viennensis Viennensis Selitykset ja huomautukset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Leväslammi (Jämsä)

Leväslammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 10,5 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin 27 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Leväslammin pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsäisiä. Saaria ei ole. Leväslammin luoteisrannalta lähtee Havunniitunoja luoteeseen Koveroisen itärannalle. Leväslammin koillispuolella sijaitsee Saarinen, etelässä on Iso Rautavesi ja Uuttana. Leväslammi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin vakavesi Koijärvi sijaitsee Leväslammin luoteispuolella, sen pinta on 40 senttimetriä Leväslammia alempana. ==Lähteet== Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Niko Eronen

Niko Eronen (s. 2. marraskuuta 1988 Varkaus) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhon päävalmentajana. Aiemmin Eronen on toiminut muun muassa Kajaanin Hokin ja KeuPa HT:n päävalmentajana Mestiksessä, Narvik Hockeyn päävalmentajana Norjan I-divisioonassa sekä Jokipoikien, Hydraulic Oilersin ja KalPa Teamin päävalmentajana Suomi-sarjassa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kolojärvi

Kolojärvi on Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kahdeksan hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Kolojärven pituus on puoli kilometriä. Järvi on saareton, rannat ovat enimmäkseen metsämaata, pohjoisessa avautuu pieni maatalousmaisema. Kolojärvi sijaitsee Valkeajärven pohjoispuolella ja Pirttijärven länsipuolella. Kolojärven länsi- ja luoteispuolella on metsälampia, kuten Koivujärvi. Kolojärven eteläkolkasta lähtee laskuoja etelään. Kolojärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.Valkeajärven valuma-alue (14.515). Järviwiki. Viitattu 24.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Tuohikotanen (Jämsä)

Tuohikotanen on Jämsässä Ehunsalmen ja Hopsun kylien välissä sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen. == Maantiede == Tuohikotanen on saareton, pyöreähkö järvi, jota ympäröi maatalousmaisema. Noin 700 metriä pohjoiseen sijaitsee Saaralammi, johon Tuohikotasesta johtaa laskuoja. Tuohikotasen luoteispuolella sijaitsee Jumijärvi ja koillispuolella Murtojärvi. Tuohikotanen kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Tuohikotanen on valuma-alueen pohjoisia vakavesiä.Lahnajoen valuma- alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 25.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Saaralammi

Saaralammi on Jämsän Ehunsalmella sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Lahnajoen valuma-alueen vedet virtaavat Saaralammin kautta Lahnajokea pohjoiseen ja edelleen Lahnajärveen. Saaralammiin virtaa lännestä Jumijärveltä Vataanjoki ja idästä Murtojärveltä Murto-oja. Myös etelästä Tuohikotasesta virtaa laskuoja Saaralammiin. Saaralammin ympärillä avautuu maatalousmaisema, järvi on saareton. Lahnajoen valuma-alue on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Saaralammi kuuluu valuma-alueen pohjoisiin järviin.Lahnajoen valuma- alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 25.2.2021. Saaralammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 49 150 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 37 800 neliömetriä. Ero on siten 11 350 neliömetriä, eli järvi on uudemman tavan mukaan noin 30 % laajempi. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 1 779 metriä, vanhemman perusteella 1 117 metriä. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Pärnäjärvi (Jämsä, Kuorevesi)

Pärnäjärvi on Jämsän Kuorevedellä sijaitseva 2,6 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 22 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Pärnäjärvi sijaitsee Kuoreveden koilliskolkassa lähellä entistä Jämsän ja Kuoreveden kuntarajaa. Sen pohjoispuolella on Liesjärvi ja koillispuolella Jämsänjärvi. Vedet virtaavat Pärnäjärven koillisrannalta laskuojaa Liesjärven etelärantaan. Liesjärven ja Pärnäjärven välisellä kannaksella on pieni viljelysaukea. Pärnäjärven eteläpuolisen Pärnämäen huippu kohoaa 150 metriä merenpinnan yläpuolelle. Pärnäjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Pärnäjärvi kuuluu valuma-alueen luoteisiin järviin.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 26.2.2021. Jämsässä on myös toinen Pärnäjärvi, se sijaitsee Korvenkylässä 28 kilometriä Kuoreveden Pärnäjärveltä etelälounaaseen. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Olkolammi (pohjoinen)

Olkolampi (myös Olkolammit) on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Olkolampi on saareton. Noin puoli kilometriä siitä etelään sijaitsee 1,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi Olkolammi (134,3 metriä mpy). Kahden metsäjärven yhteinen nimi on Olkolammit. Pohjoisen järven pituus on 350 metriä ja eteläisen 200 metriä. Järvien välissä virtaa laskuoja. Korkeammalla sijaitsevaan järveen virtaa laskuojia etelästä. Olkolammien länsipuolella on Mustinganjärvi ja itäpuolella Hietajärvi. Noin 2,5 kilometriä itään sijaitsee Kankarisvesi. Olkolammien pohjoispuolella on Vuorenalanen (124,6 metriä mpy), jonka kautta niiden vedet kulkevat Hietajärveen. Olkolammit kuuluvat Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma- alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Olkolammit ovat valuma-alueen itäisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 26.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Amnesia (Roxenin kappale)

Amnesia on romanialaisen laulajan Roxenin esittämä kappale, jolla hän edusti Romaniaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa. Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdeksitoista ja täten karsiutui finaalista. == Lähteet == Luokka:Romanian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2021 euroviisuedustuskappaleet
Olkolammi (eteläinen)

Olkolammi (myös Olkolammit) on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Olkolammi on saareton. Noin puoli kilometriä siitä pohjoiseen sijaitsee 3,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi Olkolammi (125,6 metriä mpy). Kahden metsäjärven yhteinen nimi on Olkolammit. Pohjoisen järven pituus on 350 metriä ja eteläisen 200 metriä. Järvien välissä virtaa laskuoja. Korkeammalla sijaitsevaan järveen virtaa laskuojia etelästä. Olkolammien länsipuolella on Mustinganjärvi ja itäpuolella Hietajärvi. Noin 2,5 kilometriä itään sijaitsee Kankarisvesi. Olkolammien pohjoispuolella on Vuorenalanen (124,6 metriä mpy), jonka kautta niiden vedet kulkevat Hietajärveen. Olkolammit kuuluvat Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma- alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Olkolammit ovat valuma-alueen itäisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 26.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Viitalammi (Jämsä)

Viitalammi on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Viitalammi on saareton, sen pituus lounaasta koilliseen on 350 metriä. Sitä ympäröi metsämaa. Viitalammin länsipuolella avautuu Sauvasuo. Järven koilliskolkasta lähtee laskuoja 300 metriä itään sijaitsevan Toivaksen luoteisrantaan. Noin neljä kilometriä koilliseen sijaitsee Kankarisveden Uuhivesi. Välissä on Hopsun maatalousmaisema. Viitalammi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Viitalammi on Lahnajoen alueen itäisiä vakavesiä.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 26.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Puolan presidentinvaalit 2015

Puolan presidentinvaalit 2015 järjestettiin toukokuussa 2015. Vaalien ensimmäinen kierros järjestettiin 10. toukokuuta ja toinen kierros 24. toukokuuta. Andrzej Duda voitti istuvan presidentin Bronislaw Komorowskin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Puolan presidentinvaalit Luokka:Vuoden 2015 vaalit
Kaakkolammi (Jämsä, Jämsänkoski)

Kaakkolammi on Jämsänkoskella Jämsässä sijaitseva 1,3 hehtaarin laajuinen järvi. Sen koillispuolella on Kankarisveden Rekolanselkä. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on 1,7 kilometriä luoteeseen. == Maantiede == Kaakkolammin pituus kaakosta luoteeseen on noin 200 metriä. Järvi on saareton ja rannat ovat metsäisiä. Lännessä on Lehmisuon maatalousmaisema ja idässä Virtasalmen asuinalue. Kaakkolammin ja Virtasalmen välistä kulkee yhdystie 16542. Kaakkolammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Kaakkolammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 12 770 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 10 310 neliömetriä. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 708 ja vanhemman perusteella 525 metriä. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Birth of a New Age

Birth of a New Age on alankomaalaisen laulajan Jeangu Macrooyn esittämä kappale, jolla hän edusti Alankomaita vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 11 pistettä ja saavutti sijan 23. == Lähteet == Luokka:Alankomaiden euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2021 euroviisuedustuskappaleet
Soukan kirjasto

Soukan kirjasto oli Espoon Soukan kaupunginosassa toimiva yleinen kirjasto. Soukan kirjasto perustettiin vuonna 1972, jolloin myös kirjastorakennus valmistui. Toisen lähteen mukaan kirjastorakennus olisi vuodelta 1970. Kirjaston läheisyydessä sijaitsee esimerkiksi Soukan koulu sekä päiväkoteja ja palveluasuntoja. Soukan kirjaston lakkauttamisuhasta alettiin kantamaan huolta vuonna 2022 Espoonlahteen valmistuneen kauppakeskus Lippulaivan tiloihin sijoitettavan Lippulaivan kirjaston vuoksi. Toisaalta Espoossa on aiemminkin puolustettu kattavaa kirjastoverkkoa eri kaupunginosien koulujen läheisyydessä. Soukan kirjasto lakkautettiin 1.3.2022 ja sen kirjastopalvelut siirtyivät uuteen Lippulaivan kirjaston. Soukan kirjasto kuului Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet- kirjastoverkkoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Soukan kirjaston sijainti kartalla (espoo.fi) Luokka:Soukka Luokka:Lakkautetut Espoon kaupunginkirjastot
Blood // Water

Blood // Water on kanadalaisen muusikon Grandsonin vuonna 2017 julkaisema single. Kappaleen musiikkivideossa kuvatan 1950-luvun ydinaseohjelmia ja rinnastetaan niitä mielikuviin joissa poliitikot hyötyvät ongelmista, kuten reseptilääkkeiden väärinkäytöstä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2017 kappaleet
Vehkajärvi (järvi Jämsässä)

Vehkajärvi on Jämsän luoteisosassa sijaitseva seitsemän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 23 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länteen. == Maantiede == Vehkajärven pituus on 400 metriä, järvi on saareton ja sitä reunustaa pieni viljelysaukea. Järven itärannalta lähtee laskuoja itään Rimmiin (104,3 metriä mpy). Vehkajärven eteläpuolella sijaitsee Valkeajärvi, lounaassa on Jämsänjärvi ja idässä Pirttijärvi. Järven pohjoispuolitse kulkee yhdystie 16543. Vehkajärvi kuuluu Valkeajärven valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehunsalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.Valkeajärven valuma-alue (14.515). Järviwiki. Viitattu 28.2.2021. Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on lisäksi viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Vehkajärven lisäksi Kolojärvi, Porraslammi, Myllyjärvi ja Koivujärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Süleymanlı

Süleymanlı eli vanhalta nimeltään Zeytun on kylä Turkin Kahramanmaraşin maakunnassa. Historiallisesti se tunnettiin armenialaisena paikkakuntana, mutta nykyisin se on kokonaan turkkilainen. ==Maantiede== Süleymanlı sijaitsee Turkin Kahramanmaraşin maakunnassa Anatoliassa Ceyhanjoen yläjuoksun varrella. Süleymanlın vanhempi osa nousee ylös jyrkkää rinnettä, jonka huipulla on vanha linnoitus. ==Historia== Historiallisesti nykyistä Süleymanlın kylää asuttivat armenialaiset, jotka käyttivät siitä nimeä Ze'tun tai Ulnia. Siihen viitattiin joskus myös yksinkertaisesti "kylänä" eli Keg. Kansanperinteen mukaan kylän asukaat saapuivat paikalle joko Anista, tai jossain päin Kilikiaa sijainneesta Ane-dzorista. Varhaisin maininta kaupungista historiallisissa lähteissä on vuodelta 1526. Paul Aleppolainen kuvaili 1600-luvun lopulla sitä "hyvin tunnetuksi armenialaiseksi kaupungiksi". Paikalliset asukkaat elivät suhteellisen itsenäisesti aina 1800-luvulle saakka. Kaupungin ja sen ympäristön asukasluku vuonna 1880 oli arviolta 36 000\. Heistä 27 500 oli armenialaisia ja 8 300 turkkilaisia. 1800-luku oli veristen kapinoiden aikaa. Vuonna 1819 paikalliset nousivat Ibrahim paššaa vastaan turkkilaisten tuella. Muita kapinoita leimahti vuosina 1862–1872 ja 1878–1884. Vuosina 1884–1887 kaupunki tuhoutui kokonaan. Jonkin aikaa myöhemmin puhkesi satoja lapsia surmannut isorokkoepidemia. Vuonna 1895–1896 puhkesi kapinoista verisin. Kapina liittyi armenialaisten laajempiin vainoihin Osmanien valtakunnassa. Maraşin kuvernööri piiritytti kaupungin, jonka puolustajat pelastuivat lopulta Euroopan maiden välitettyä rauhan ja armahduksen paikallsiille. Jonkin aikaa myöhemmin ensimmäinen maailmansota ja armenialaisten vastaiset verilöylyt johtivat armenialaisen väestön pakoon Syyriaan ja muualle maailmaan. Sittemmin nykyinen Süleymanlı on ollut kokonaan turkkilainen kylä. ==Lähteet== Luokka:Turkin kylät
Hüseyin Beşok

Hüseyin Beşok (s. 8. helmikuuta 1975 İzmir) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Beşok edusti Turkin maajoukkuetta yksissä MM- ja neljissä EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla hän pelasi Turkin lisäksi Ranskassa, Puolassa ja Israelissa voittaen useita mestaruuksia. == Elämä ja urheilu-ura == Beşok edusti Turkin miesten maajoukkuetta MM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä vuosien 1997, 1999, 2001 ja 2003 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa.Euroliiga Seurajoukkuetasolla Beşok pelasi Turkin lisäksi Ranskassa, Israelissa ja Puolassa. Hän voitti Anadolu Efesissä Turkin mestaruuden vuosina 1996 ja 1997, Turkin cup-mestaruuden vuosina 1996, 1997, 1998 ja 2001 sekä Korać cupin mestaruuden vuonna 1996. Maccabi Tel Avivissa Beşok voitti vuosina 2002 ja 2003 sekä Israelin mestaruuden että maan cup-mestaruuden. Ranskan mestaruuden hän voitti Le Mansissa vuonna 2006 ja Puolan mestaruuden Prokom Sopotissa vuonna 2007. == Lähteet == * Huseyin Besok International Stats Basketball-Reference.com * Profiili Euroliiga === Viitteet === Luokka:Turkkilaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Brasilian yleisvaalit 1998

Brasilian yleisvaalit 1998 järjestettiin 4. lokakuuta 1998. Istuva presidentti Fernando Henrique Cardoso sai ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä, joten hänet valittiin jatkokaudelle ilman toista kierrosta. Toiseksi tuli Työväenpuolueen ehdokas Luiz Inácio Lula da Silva ja kolmanneksi Cidadania puolueen ehdokas Ciro Gomes. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Vuoden 1998 vaalit Luokka:Brasilian vaalit
Brasilian yleisvaalit 1994

Brasilian yleisvaalit 1994 järjestettiin 3. lokakuuta 1994. Uudeksi presidentiksi nousi Sosiaalidemokraattisen puolueen ehdokas Fernando Henrique Cardoso. Hän sai noin 54% ääniosuuden ja voitti kaikissa muissa osavaltioissa paitsi yhdessä. Vastaehdokkaana oli Työväenpuolueen ehdokas Luiz Inácio Lula da Silva, joka sai noin 27% ääniosuuden. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Vuoden 1994 vaalit Luokka:Brasilian vaalit
Huoli-ilmoitus

Huoli-ilmoitus on suomalaisia kuntia velvoittava ilmoitus, jonka voi tehdä kuka tahansa Suomessa oleskeleva, jos tuntee huolta aikuisesta ihmisestä ja hänen hyvinvoinnistaan. Käytännössä kyseessä on yli 18-vuotiaisiin kohdistuva lastensuojeluilmoituksen muunnelma, jonka tarkoituksena on auttaa esimerkiksi kehitysvammaisen, sairaan tai iäkkään henkilön selviytymisessä. Vanhusten toimintakykyä ja hyvinvointia kyseenalaistavissa tapauksissa huoli-ilmoituksen perusteet määritellään vanhuspalvelulaissa. Huoli-ilmoituksiin liittyvät käytännöt vaihtelevat kunnittain. == Lähteet == Luokka:Sosiaaliturva
Työväenpuolue (Brasilia)

Brasilian Työväenpuolue (, PT) on poliittinen puolue Brasiliassa. Puolue syntyi Yhdysvaltain tukeman Brasilian vuoden 1964 sotilasvallankaappauksen ja sitä seuranneen sotilasdiktatuurin vastustuksesta. Perustettaessa se kokosi ammattiyhdistysväkeä, vasemmiston intellektuelleja ja vapautusen teologiasta inspiraationsa saaneita katolilaisia. Puolueen perustaminen tapahtui 10. helmikuuta 1980 yksityisen katolilaisen tyttökoulun, Colégio Sionin tiloissa São Paulossa. Brasilian ammattiyhdistysten keskusjärjestö Central Única dos Trabalhadores oli järjestänyt lakkoja 1978-1980 ja vuoden 1979 armahduslaki mahdollisti monien vasemmistolaisten palata maahan. Puolueen rekisteröinti hyväksyttiin 1982. Työväenpuolue omaksui idealogiakseen silloisen demokraattisen sosialismin aallon. Myöhemmin 2000-luvulla se on siirtynyt sosiaalidemokratian suuntaan. 1990-luvulta lähtien puolueen merkittävin kilpailija oli Brasilian sosiaalidemokraattinen puolue. Työväenpuoleen kannatus kasvoi 1990-luvun kuluessa. Sen edustaja, ammattiyhdistysjohtaja Luiz Inácio Lula da Silva osallistui presidentinvaaleihin 1989, 1994 ja 1998 joissa hän jäi toiselle sijalle, kunnes hänet valittiin maan presidentiksi 2002 ja uudelleen 2006. Hänen seuraajakseen tuli kahden kauden jälkeen Dilma Rousseff. == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto Luokka:Brasilian puolueet
Brasilian Sosiaalidemokraattinen puolue

Brasilian Sosiaalidemokraattinen puolue (, PSDB) on poliittinen puolue Brasiliassa. Puolue sai presidentinvaaleissa 2018 4,76 prosenttia äänistä, joka on noin viisi miljoonaa ääntä. Puolue oli neljänneksi suurin. Puolue kuuluu keskusta-vasemmistoon. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kotisivut . Luokka:Brasilian puolueet
Sosiaaliliberaalinen puolue (Brasilia)

Sosiaaliliberaalinen puolue (portugaliksi: Partido Social Liberal, PSL) on äärioikeistolainen puolue Brasiliassa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kotisivut Luokka:Brasilian puolueet
Yhdysvaltain terveysministeri

Yhdysvaltain terveysministeri () on Yhdysvaltain terveysministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä kahdestoista presidentin sijainen. Ministerin tehtäviin kuuluu presidentin neuvojen antaminen terveyspolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Nykyinen terveysministeri on Robert F. Kennedy Jr. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Brasilian Demokraattinen Liike

Brasilian Demokraattinen Liike () on brasilialainen keskustalainen puolue. Puolue sai yleisvaaleissa 2018 1,2 prosentin kannatuksen, eli noin 1,3 miljoonaa ääntä. Puolue oli vaalien seitsemänneksi suurin. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kotisivut. Luokka:Brasilian puolueet
Timo Turunen

Timo Turunen voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä: * Timo Turunen (s. 1948), jääkiekkoilija * Timo Turunen (s. 1959), jääkiekkoilija * Timo Turunen (s. 1964), jääkiekkoilija * Timo Turunen (s. 1979), koripalloilija * Timo Turunen (s. 1982), laulaja, tenavatähti.
Etelävuori

Etelävuori on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: *Harriet Etelävuori, o.s. Eriksson (s. 1947), lentoemäntä, malli ja Miss Suomi 1969 *Niclas Etelävuori (s. 1971), basisti (Amorphis) *Paula Etelävuori (1953–2006), oopperalaulaja *Sara Etelävuori (s. 1990), viulisti
Kiinan kansantasavallan hallinto

Tämä artikkeli käsittelee Kiinan kansantasavallan hallintoa. Kiinassa on oikeastaan kaksi hallinto-organisaatiota: toinen on puolueen hallinto ja päätöselimet, jotka tekevät todelliset päätökset, toinen puolestaan valtion hallinto ja päätöksentekoelimet, joissa päätökset virallisesti tehdään eli puolueen hyväksymät suunnitelmat vahvistetaan.Manninen, Mari: Miksi koko maailma intoilee "kumileimasinkokouksesta"? HS-analyysi Helsingin Sanomat 5.3.2021. == Puolueen hallinto ja päätöksenteko == Kiinan kommunistista puoluetta johtaa pääsihteeri, joka on samalla yleensä myös Kiinan presidentti. Esimerkiksi Xi Jinpingin nimitti puolueen keskuskomitea marraskuussa 2012 ensin Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeriksi ja Kiinan kommunistisen puolueen keskussotilaskomission puhemieheksi. Seuraavassa maaliskuussa 2013 valtiollinen kansankongressi nimitti hänet Kiinan presidentiksi. == Valtion hallinto ja päätöksenteko == Kiinan kansantasavallan korkein päättävä elin Kiinan kansankongressi. Sen jäsenet valitaan maakunnallisissa kongresseissa. Näihin taas valitaan jäsenet paikallisissa kongresseissa. Paikalliskongressien jäsenet valitaan Kiinan paikallisvaaleissa. ==Lähteet== *
Jaakko Helander

Jaakko Helander (s. 1971) on suomalainen kasvatustieteen tohtori, sosiaalipsykologi, psykoterapeutti ja ohjauksen dosentti. Hän työskentelee tutkijayliopettajana Hämeen ammattikorkeakoulussa ja dosenttina Jyväskylän ja Tampereen yliopistoissa. Koulutus-, kehittämis- ja tutkimustyön rinnalla hän toimii sivutoimisena psykoterapeuttina. Hän on julkaissut monipuolisesti tieteellisiä ja ammatillisia artikkeleita mm. ura- ja ohjausteorioista, elämänkulusta, kuntouttavasta ja monialaisesta ohjauksesta sekä nuorten kriiseistä. Luokka:Suomalaiset kasvatustieteilijät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1971 syntyneet
Latvajärvi (täsmennyssivu)

Latvajärvi voi tarkoittaa seuraavia: * Latvajärvi, kylä Vienan Karjalassa * Latvajärvi, järvi Hämeenlinnassa Evon retkeilyalueella * Latvajärvi, järvi Jämsänkoskella * Latvajärvi, järvi Rovaniemellä * Latvajärvi, järvi Punkalaitumella * Latvajärvi, järvi Sastamalan Suodenniemellä * Latvajärvi, järvi Suojärvellä * Alainen Latvajärvi, järvi Ylöjärvellä * Ylinen Latvajärvi, järvi Ylöjärvellä.
Koskaan et muuttua saa

Koskaan et muuttua saa on alun perin ranskalainen Hubert Ballayn ja Guy Boyerin instrumentaalisävellys Adagio cardinal, johon Juha Vainio kirjoitti suomenkieliset sanat. Musiikin sovituksesta vastasi Nacke Johansson. Musiikkikappaleen esitti ja levytti Pasi Kaunisto keväällä 1969. Laulu muodostui Pasi Kauniston läpimurtoiskelmäksi. Kappale nousi Suomessa levymyyntilistan ykköseksi vuonna 1969 ja yhdeksi 1960-luvun suosituimmista suomalaisista iskelmistä. Adagio cardinal on sävelletty valssimusiikin tahtiin. Sen levytti orkesterisovituksena ranskalainen Raymond Lefèvre Et Son Grand Orchestre vuonna 1969. Hubert Ballay oli tunnettu ranskalainen säveltäjä ja sanoittaja, joka mm. sanoitti Petula Clarkin kappaleita hänen ranskankielisiä esityksiään varten. Juha Vainion sanoittama laulu kertoo vuosien vierimisestä ihmisen elämässä: lapsuuden ja nuoruuden jäämisestä taa, aikojen vaihtumisesta ja haaveiden haihtumisesta. Laulun sanoihin sisältyy runollinen, mutta epärealistinen toive elämänkumppanin muuttumattomuudesta. Laulu alkaa sanoin: "Vaihtuvat päivät, Pois leikit nuo jäivät, Mut koskaan et muuttua saa, Vuodet niin kulkee, Ne paljon pois sulkee, Mut koskaan et muuttua saa." Pasi Kauniston lisäksi kappaleen ovat levyttäneet mm. Kai Hyttinen (1978), Eija Sinikka (2004) ja Jarkko Honkanen (2011). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset iskelmät Luokka:Juha Vainion sanoittamat kappaleet Luokka:Vuoden 1969 kappaleet
Johannes Kert

Johannes Kert (3. joulukuuta 1959 Petseri, Neuvostoliitto – 4. maaliskuuta 2021) oli virolainen poliitikko ja entinen upseeri, sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti.Eesti Entsüklopeedia 14, s. 154. Tallinn 2000. ISBN 9985-70-064-3 Hän toimi Viron puolustusvoimien komentajana vuosina 1996–2000. Hän jäi eläkkeelle armeijasta vuonna 2008. == Toiminta Neuvostoliiton aikaan == Johannes Kert kävi koulunsa Võrussä ja jatkoi sen jälkeen Tarton yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa. Valmistuttuaan vuonna 1981 hän työskenteli urheiluvalmentajana ja valokuvaajana. Sen jälkeen hän palveli neuvostoarmeijassa upseerina vuosina 1983–1985 yleten kapteeniksi. Hänen palveluspaikkansa oli Neuvosto-Liettuassa. Vuonna 1988 hän valmistui Neuvosto- Ukrainan Harkovan panssariupseerien johtajakoulusta. == Viron armeijassa == Viron uuden itsenäisyyden aikaan Johannes Kert liittyi Viron armeijaan sen upseeritehtäviin toimien muun muassa Kuperjanovin jalkaväkipataljoonan komentajana vuonna 1992. Vuosina 1993–1996 Kert toimi Kaitseliiton komentajana. Sen jälkeen hän toimi Viron puolustusvoimien komentajana vuosina 1996–2000. Hän oli tuolloin Euroopan nuorin puolustusvoimien komentaja. Hänen erottuaan puolustusvoimain komentajan tehtävistä Kert jatkoi seuraajansa neuvonantajana ja toimi Viron maavoimien komentajana vuosina 2001–2002. Sen jälkeen hän toimi Viron sotilaallisena edustajana NATOssa ja Euroopan unionissa vuosina 2002–2008, jolloin hän jätti Viron puolustusvoimat. == Virolaisena poliitikkona == Kert liittyi vuonna 2014 Viron reformipuolueeseen. Hänet valittiin kahdesti Riigikoguun, ja hän oli kansanedustajana 2015–2021. Kert kuoli kesken toisen edustajakautensa. Hänen varaedustajansa oli Tiiu Aro. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Virolaiset kenraalit Luokka:Viron reformipuolueen poliitikot Luokka:Riigikogun jäsenet Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Sorjasara

Sorjasara (Carex krausei) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon ja sarojen (Carex) sukuun kuuluva kasvilaji. Sorjasara ei kuitenkaan ole selkeä laji, vaan osa tutkijoista pitää sitä hapsisaran (Carex capillaris) alalajina, muunnoksena tai muotona. Sorjasaraa on kutsuttu suomeksi myös nimellä sirosara, mutta sirosara on myös Carex brunnea-lajin suomenkielinen nimi. Sirosaran varret voivat kasvaa 15–35 cm korkeiksi. Sen lehtilavat ovat 2–8 cm pitkiä ja 1–2 mm leveitä. Sirosaran kukintona on useasta tähkästä muodostuva tähkistö, jossa on noin viidestä kymmeneen pientä tähkää. Pullakot ovat 1,5–3,3 mm pitkiä sekä 0,7–1 mm leveitä, ja niissä on 0,3–0,7 mm pitkä suuota. Sorjasaraa kasvaa kosteusoloiltaan monenlaisilla kasvupaikoilla kalkkipitoisella tundralla, rannoilla ja niityillä. Sorjasaraa tavataan Euraasiassa, Grönlannissa, Kanadassa sekä Alaskassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex krausei * JSTOR Global Plants: Carex krausei * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Carex krausei Luokka:Sarat
Yozgat

Yozgat on kaupunki ja piirikunta Turkin Yozgatin maakunnassa Anatolian keskiosissa. Kaupunki on saanut alkunsa 1700-luvulla. Yozgatin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 104 079 ja kaupungin 90 206\. ==Maantiede== Yozgat sijaitsee Turkin Yozgatin maakunnassa Anatolian keskiosan pohjoisosassa. Kaupungin läpi kulkee Delice-joen sivujoki. Paikan korkeus merenpinnasta on 1 320 metriä. ==Historia== thumb|vasen|Çapanoğlu-moskeija. Nykyisen Yozgatin alue oli pääosin maaseutua ennen sen kaupungin petustamista 1700-luvun puolivälissä. Yozgatin perustivat Çapanoğlu-suvun jäsenet. Suku tunnettiin Keski-Anatolian mahtisukuna, ja sen vaikutusvalta ulottui myös alkuperäisen tukialueen Bozokin sancakin ulkopuolelle. Paikalle alettiin houkutella siirtolaisia, joista osa oli muitakin kuin muslimeja. Tällaisten uusien kaupunkien perustamiseen saatiin tukea valtiolta. Kaupunkiin rakennutettiin vuonna 1778 esimerkiksi sen pääasiallinen moskeija ja perustajasuvun mausoleumi. Vuonna 1892 kaupungissa oli noin 15 000 asukasta. Yozgat liittyy Turkin itsenäisyyssodan tapahtumiin. Edelleen merkittävissä asemissa olleet Çapanoğlu-suvun jäsenet kapinoivat Mustafa Kemalin johtamia Turkin kansallismielisiä vastaan osmanisulttaani Mehmed VI:n nimissä. Çerkes Ethemin komentamat kansallismieliset joukot kukistivat kapinan, mutta Kemalin kieltäydyttä luovuttamasta Ethemille kapinoinnin aloittajana nähtyä kuvernööriä parin välille syntyi sittemmin paisuvia erimielisyyksiä. ==Väestö== Turkin tilastokeskuksen mukaan Yozgatin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 104 079, joista itse kaupungissa asui 90 206. ==Lähteet== Luokka:Turkin kaupungit Luokka:Yozgatin maakunnan piirikunnat
Nazilli

Nazilli on piirkunta ja kaupunki Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Nazillin väkiluku oli 159 544. Nazilli on Aydınin maakunnan toiseksi suurin kaupunki Aydınin jälkeen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aydınin maakunnan piirikunnat
The Policen diskografia

Tämä on brittiläisen rockyhtyen The Policen diskografia ==Albumit== * * * * * ==Live-albumit== * * ==Kokoelma-albumit== * * * * * ==EP:t== * ==Singlet== Kaikki Englannin julkaisuja, julkaisupäivämääriä ja levy-yhtiölle A&M;, jos ei toisin mainittu. * Fall Out / Nothing Achieving (Illegal Records), toukokuu 1977 * Roxanne / Peanuts, huhtikuu 1978 * Can’t Stand Losing You / Dead End Job, syyskuu 1978 * So Lonely / No Time This Time, marraskuu 1978 * Roxanne / Can’t Stand Losing You (poliisin virkamerkin muotoinen kuvasingle), toukokuu 1979 * Message In A Bottle / Landlord, syyskuu 1979 * Walking On The Moon / Visions of the Night, marraskuu 1979 * Message In A Bottle / Message In A Bottle (sheriffin virkamerkin muotoinen kuvasingle), toukokuu 1980 * The Police Six Pack (viisi edellistä A&M; singleä + The Bed’s Too Big Without You (mono) / Truth Hits Everybody (live), kesäkuu 1980 * Don’t Stand So Close To Me / Friends, syyskuu 1980 * De Do Do Do De Da Da Da / A Sermon, joulukuu 1980 * De Do Do Do De Da Da Da / Friends, US, 1980 * De Do Do Do De Da Da Da (japaninkielinen versio) / De Do Do Do De Da Da Da (espanjankielinen versio), US, 1980 * Message In A Bottle / De Do Do Do De Da Da Da (japaninkielinen versio), Japani, 1980 * Don’t Stand So Close To Me / De Do Do Do De Da Da Da (poliisin virkamerkin muotoinen kuvasingle), US, maaliskuu 1981 * Invisible Sun / Shambelle, syyskuu 1981 * Every Little Thing She Does Is Magic / Flexible Strategies, lokakuu 1981 * Spirits In The Material World / Low Life, joulukuu 1982 * Every Breath You Take / Murder by Numbers, toukokuu 1983 * Wrapped Around Your Finger / Someone to Talk to, heinäkuu 1983 * Synchronicity II / Once upon a Daydream, lokakuu 1983 * King Of Pain / Tea in the Sahara (live), tammikuu 1984 * Don’t Stand so Close to Me ’86 / Don’t Stand so Close to Me (live), lokakuu 1986 * Roxanne ’97 (Puff Daddy Remix Radio Edit) / Walking On The Moon (Roger Sanchez EVA Edit), 1997 * When the World Is Running Down, 2000 ==Videoalbumit== * Around the World (1982) * Synchronicity Concert (1984) * Every Breath You Take: The Videos (1986) * Outlandos to Synchronicities – A History of The Police Live! (1995) * The Very Best of Sting & The Police (1997) * Everyone Stares: The Police Inside Out (2006) * Greatest Video Hits (2007) * Reggatta de Blanc (2007) * Better Than Therapy (2008) * Certifiable: Live in Buenos Aires (2008) * Can't Stand Losing You: Surviving The Police (2012) * Rock'n'Roll of Corse (2017) ==Musiikkivideot== * "Roxanne" (1978) * "Can't Stand Losing You" (1978) * "Message in a Bottle" (1979) * "Walking on the Moon" (1979) * "The Bed's Too Big Without You" (1979) * "So Lonely" (1980) * "Don't Stand So Close to Me" (1980) * "De Do Do Do, De Da Da Da" (1980) * "Spirits in the Material World" (1981) * "One World (Not Three)" (1981) * "Demolition Man" (1981) * "Every Little Thing She Does Is Magic" (1981) * "Invisible Sun" (1982) * "Every Breath You Take" (1983) * "Wrapped Around Your Finger" (1983) * "Synchronicity II" (1983) * "King of Pain" (1983) * "Don't Stand So Close to Me '86" (1986) Luokka:Diskografiat
Heikki Iiskola

Heikki Iiskola (s. 12. kesäkuuta 1998 Helsinki) on suomalainen salibandyn pelaaja, joka on edustanut Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa Westend Indiansia kaudella 2017–2018 ja Esport Oilersia kaudesta 2018–2019 alkaen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset salibandyn pelaajat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Philippe Zinda Kaboré

Philippe Zinda Kaboré (tai Kaboré Zinda, 18. marraskuuta 1920 Koudougou – 25. toukokuuta 1947 Abidjan) oli burkinalainen poliitikko, joka toimi Ranskan kansalliskokouksen edustajana vuosina 1946–1947. Zinda Kaboré syntyi mosipäällikköjen sukuun Ranskan Ylä-Voltassa. Hän opiskeli William Ponty -koulussa ja Dakarin lääketieteellisessä oppilaitoksessa ja valmistui farmaseutiksi. Vuodesta 1940 lähtien hän työskenteli ensin Bamakossa ja sitten Bobo-Dioulassossa. Zinda Kaboré kiinnostui politiikasta toisen maailmansodan jälkeen. Hän oli perustamassa Rassemblement démocratique africain -puoluetta vuonna 1946 ja tuli valituksi sen listalta Ranskan kansalliskokoukseen Norsunluurannikon edustajana. Hän kuoli seuraavana vuonna sydänkohtaukseen. ==Lähteet== Luokka:Burkinalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Porraslammi (Jämsä, Hirvelänkylä)

Porraslammi on Jämsän luoteisosassa sijaitseva 2,3 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 25 kilometriä luoteeseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin kuusitoista kilometriä länteen. == Maantiede == Porraslammin pituus on 250 metriä, järvi on saareton ja sitä reunustaa suoalue. Järven kaakkoisrannalta lähtee Porrasoja, joka virtaa Porrassuon halki etelään Rimmiin (104,3 metriä mpy). Porraslammi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehusalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.Valkeajärven valuma-alue (14.515). Järviwiki. Viitattu 28.2.2021. Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on myös viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Porraslammin lisäksi Vehkajärvi, Kolojärvi, Myllyjärvi ja Koivujärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy). == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Barbie (vuoden 1991 videopeli)

Barbie on Imagineeringin kehittämä ja Hi Tech Expressionsin vuonna 1991 julkaisema tasohyppely Nintendo Entertainment Systemille ja MS-DOS:ille. Peli perustuu samannimiseen nukkeen ja se on harvoja tytöille suunnattuja NES- pelejä. == Juoni == Peli sijoittuu Barbien uneen, jossa hänen täytyy matkata kolmen eri maailman läpi keräten tavaroita joita hän tarvitsee tapaamiseen Kenin kanssa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1991 videopelit Luokka:Nintendo Entertainment System -pelit Luokka:DOS-pelit Luokka:Tasohyppelyt Luokka:Yhdysvalloissa kehitetyt videopelit
Kurön

Kurön, jota kutsutaan myös nimellä Hoppets Ö, on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä. == Maantietoa == Kurön sijaitsee Mälarenin itäosassa Södra Björkfjärdenin ja Prästfjärdenin välissä. Saaren länsipuolella sijaitsee Ridön ja saarien väliin jää 700 metriä leveä salmi Kurösund. Kurönin koillispuolella kilometrin päässä on Adelsönin lounaispää. Saaren luode-kaakko -suunnissa on järvenselkää kuuden kilometriä, mutta kohtisuorissa suunnissa vain parin kilometriä. Saaren pituus on 2,1 kilometriä ja leveys on 1,3 kilometriä. Sen pinta-ala on 185 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Se on metsäinen saari, josta on raivattu peltomaaksi alle viidesosa sen pinta-alasta. Pellot ovat nykyään niittyinä. Saaren asutus on keskittynyt Kurönin kylään, joka sijaitsee itärannassa. Muualla saarella sijaitsee kaksi asuntoa. Saaren on omistanut vuodesta 1912 lähtien pelastusarmeija, jonka kuntouttaa siellä päihderiippuvaisia ihmisiä. Vuoteen 2009 vastaanotettiin saarelle vain miehiä, mutta nykyään otetaan hoidettaviksi kaikkia. Saaren rakennukset ovat Pelastusarmeijan käytössä. == Historiaa == Arkeologiset tutkimukset osoittavat, että saarella on asuttu vähintään 3 000 vuotta. Lähellä saaren huippua on löydetty paasiarkku ja pengottu kiviröykkiö. Röykkiö on tulkittu olevan hiidenkiuas 1800–500 eaa. eli pronssikaudelta. Mälaren oli silloin merenlahti, jonka saaristossa saari oli tuolloin. Lahden vedenpinta sijaitsi silloin 15–20 metrin korkeudessa mpy. Saaren huipulla olisi tutkijoiden mukaan varoitusketjun vartiopaikka ja merkkitulen sytytyspaikka. Se kuului varoitusketjuun, jonka lähimmät paikat olivat Kungshattissa, Vårbyssä, Bockholmssundetissa ja tällä saarella. Täältä varoitustuli nähtiin Adelsönissä ja Björkönissä. Maankohoaminen on vaikuttanut saaren rantaviivan kulkuun vielä 1630-luvun jälkeenkin. Kartturi Sven Månssonin kartassa oli saaren eteläisellä itärannalla syvä lahti ja saari muistutti tuolloin E-kirjainta. Saari kuului tuohon aikaan kruunulle. Vuonna 1645 osti Carl Carlsson Gyllenhielm saaren rälssitorpan itselleen. Vero-oikeus siirtyi myöhemmin vapaaherra Henrik Hornille, joka joutui luopumaan siitä 1668, mutta sai sen takaisin vuonna 1689. Vuonna 1693 peruutti kuningas Kaarle IX kuitenkin tuon oikeuden reduktiossaan. Vuonna 1871 havaitsi renki Jan Erik Vanselius peltoa kyntäessään maassa kiiltävän esineen. Se osoittautui kullasta valmistetuksi kaularenkaaksi (), joka painoi 168 grammaa. Se arvellaan tulleen maahan kaivetuksi viikinkiaikana 500–1100 jaa. Renki sai löytöpalkkioksi 371 riikintaaleria ja 71 äyriä päälle. Rengas on esillä Historiska Museetin näyttelyssä. == Katso myös == * Luettelo Mälarenin saarista == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kurön, Pelastusarmeija * Entiset saaren verkkosivut Luokka:Mälarenin saaret Luokka:Ekerön kunta
Yeşilköy

Yeşilköy eli San Stefano () on nykyisin Istanbulin kaupunkialueella sijaitseva historiallinen kylä. Se tunnetaan esimerkiksi Turkin sodan päättäneen San Stefanon rauhan allekirjoituspaikkana. Nykyisin se kuuluu Istanbulin Bakırköyn piiriin. ==Sijainti== Yeşilköy sijaitsee Turkissa nykyisellä Istanbulin kaupunkialueella noin 15 kilometriä kaupungin keskustasta Marmaranmeren rannikolla. Nykyisin Yeşilköy on Istanbuliin kuuluvan Bakırköyn piirin naapurusto (mahalli). Yeşilköyssä sijaitseva nykyinen Istanbul-Atatürkin kansainvälinen lentoasema oli alun perin vuonna 1911 perustettu Yeşilköyn lentotukikohta. ==Historia== thumb|vasen|Venäläisten rakennuttama San Stefanon rauhan muistorakennus räjäytettiin vuonna 1914. Nykyisen Yeşilköyn alkuperäinen kreikkalainen nimi oli Ágios Stéfanos ja turkiksi sitä kutsuttiin nimellä Ayastefanos. Paikkaa ei tunneta historiallisista lähteistä vielä Bysantin valtakunnasta. Ristiretkistä kirjoittanut Geoffroi de Villehardouin mainitsee kuitenkin ristiretkeläisten laivaston saapuneen "Pyhän Stefanoksen luostarille kolmen leguan päässä Konstantinopolista" vuonna 1203. Osmanit valtasivat lopulta Bysantin valtakunnan alueet. Heidän tehdessään sotaretkiä Serbiaan vuonna 1454 sulttaani Mehmed II siirrätytti monia hyökkäysalueen asukkaita nykyisen Yeşilköyn paikalle. Tästä lienee saanut alkunsa sittemmin paikalle muodostunut kylä. Vuonna 1498 paikalla mainitaan asuneen yhteensä noin 170 henkilöä. Heistä noin puolet oli maaorjia ja puolet vapaita. Suurimmalla osalla oli slaavilainen tai kreikkalainen sukunimi. Evliya Çelebi mainitsi Ayastefanosin 1600-luvun puolivälillä kuvaillen sen sisältävän tekken, basaarin ja kaksi kirkkoa. Kylästä toimitettiin maitoa pääkaupungissa sijainneelle jogurttitehtaalle. Valakian ruhtinas Constantin Brâncoveanu asettui taloon kylässä hänen jouduttuaan syrjäytetyksi kotimaassaan vuonna 1713. Samalla vuosisadalla kylän taloudelliseen kehitykseen vaikutti huomattavasti armenialainen Dadian-suku. He rakennuttivat vuonna 1796 viereiseen Azadlin kylään ruutitehtaan. Seuraavan vuosisadan puolella vuonna 1826 Ohannes Dadyan rakennutti armenialaisen Pyhän Stefanoksen kirkon ja kreikkalaisen samalle pyhimykselle omistetun kirkon. Vuonna 1862 aloitti toimintansa kreikkalainen koulu ja vuonna 1865 rakennutettiin katolinen kirkko. Ensimmäinen moskeija valmistui vuonna 1905. Höyrylaivaliikenne pääkaupunkiin alkoi vuonna 1852 ja 1880-luvulla alkoi rautatieliikenne. Venäläiset valtasivat paikkakunnan vuosine 1877–1878 Turkin sodan aikana. Sodan päättänyt San Stefanon rauha allekirjoitettiin paikan päällä 3. maaliskuuta 1878. Vuonna 1905 kylässä asui 160 perhettä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeisenä aikana Turkin ja Kreikan välillä järjestettiin suuria väestönvaihtoja, jotka eivät kuitenkaan sisältäneet Ayastefanosin asukkaita. Kylä sai nykyisen nimensä Yeşilköy vuonna 1924. ==Lähteet== Luokka:Istanbul