Suomen hallituskonselji

Keisarillinen Suomen hallituskonselji ja tuomioistuin (tribunaali) "Suomen senaatti" ven. Сенат Финляндии, ransk. deparment eli hallitoalueen, ven. tribunaal, ransk: une administration generale eli. suom. suomen hallinnollisen alueen kenraalikuvermentin ministeristö) oli Suomen suuriruhtinaskunnassa 1809 aloittanut väliaikaiseksi suunniteltu mutta lopulta pysyväiseksi jäänyt maan ylin siviilihallintoelin ja tuomioistuin, joka koostui neljästätoista valituksi tulleesta hyvämaineisesta Suomen kansalaisesta, edustajat jakaantuivat seitsemään talousosaton ja seitsemään oikeusosaston jäseneen, hallitukseen jäsenet valittiin kaikista neljästä säädystä, puolet edustajista eli aatelis- ja aatelittomista säädyistä, hallitukseen nimitykset tapahtuivat keisari toimesta, jäseneksi valittiin lähinnä neuvoksia, koseljin puheenjohtajana toimi kulloinkin keisarin nimittämä kenraalikuvernööri.. Konseljin hallitusjäsenten toimikausi oli kolme vuotta, minkä jälkeen suoritettiin edustajien uudelleenvalinta. Suomen hallituskonselji (Suomen hallitus) aloitti toimintansa Turussa 6 (18) elokuuta 1809, Keisari Aleksanteri I ja Suomen lähetyskunnan neuvottelun tuloksena annetulla päätöksellä, jonka lopullinen muoto määritettiin neuvotteluissa Porvoon valtiopäivillä. Helsinki muuttui vuonna 1912 Suomen pääkaupungiksi, Keisari Aleksanteri I määräsi 7 (19). heinäkuuta 1817 annetussa julistuksessa senaatin ja keskusvirastot muutettavaksi Helsinkiin, hallinnollinen toiminta Helsingissä jatkoi toimintaansa 19 (1) lokakuuta 1819. == Lähetyskunnan memoriaali (1808) konseljin perustamiseksi == Lähteitä: Suomen lähetyskunta neuvotteli Pietarissa marraskuusta 1808–1809 tammikuun loppuun, lähetyskunnasta ensimmäiset edustajat saapuivat Pietariin marraskuussa ja palasivat 26. joulukuuta / 7. tammikuuta, lähetyskunnan loput jäsenet saapuivat vasta tammikuussa sodan ajan esteiden vuoksi, jälkimmäinen ryhmä edustajista vietti Pietarissa tammikuun loppuun saakka. Lähetyskunta aloitti neuvottelut vasta keisarin palattua Saksan Erfurtin kongressin kokouksesta marraskuun lopussa, keisarin tapaaminen järjestettiin 18 (30). marraskuuta keisarin audienssilla ja tämän yhteydessä annetulla aktilla (molemmin puolin annetulla vakuutuksella), tämä tilaisuus avasi neuvottelut osapuoltenväliltä minkä jälkeen keisari asetti työryhmäksi kolmikantaisen neuvottelukunnan, jossa suomalaiset saivat tuoda esille suomea koskevia esityksiä suomen sodan jälkeisen ajan tarpeista. Suomalaiset esittelivät marraskuussa toimitetussa memoriaalissa keskushallinnon eli ns. hallitustribunaalin perustamista, joka koostuisi hyvämaineisista suomalaisista, hallituskomitealla taattaisiin suomen sodan jälkeinen yleinen ja korkein hallitusvalta jonka kautta suomea johdettaisiin. Esitys hallituksen kokoonpanosta koostuisi neljää osastoa edustavasta: sotaasiain, sisäasiain, oikeusasiain ja finanssi- ja kauppa asiain osastoista, esitykseen kuului lisäksi rahanvaihtokonttorin eli Suomen keskuspankin perustaminen. Lähetyskunnan esitykseen sisältyi keskushallinnon lisäksi esitys koseljin puheenjohtajan viran perustaminen ja tämän valinta, tästä annettiinkin memoriaali 20. marraskuuta / 1. joulukuuta 1808, esitys hyväksyttiin ja Keisari Aleksanteri I nimitti Koseljin ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Kenraali Göran Magnus Sprengtportenin, hänen toimikautensa alkoi 20. marraskuuta / 1. joulukuuta 1808 ja kesti vain puolivuotta, eroanomus tuli annettiin 16 (28) toukokuuta, koska kansanluottamus laski Sprengtporteniin, hän kuitenkin pyysi eropäivää siirrettäväksi vasta 5 (17). kesäkuusta 1809 saakka. Lähetyskunta esitti konseljia koskevat yksityiskohtaisemmat kysymykset ratkaistavaksi Porvoon valtiopäiville, sillä lähetyskunta ei toiminut varsinaisesti suomen eduskuntana, edustajat toimi ainoastaan neuvottelunosapuolena antaen esityksiä memoriaalina sekä esittäen toiveita suomen tarpeista. Lähetyskunnan jäsenet edusti suomen kaikkia neljää säätyä ja koko kansakuntaa. Lähetyskunta toimi diplomaattisessa neuvotteluasemassa, suomen säätyjen lähettäminä ns. valiomiehinä muodostaen Pietarissa toimikunnan tai valtuuskunnan ns. ulkoisen valiokunnan. Lähetyskunta sai keskushallintoa ja kaikkiaan (17.) annettuun esitykseen hyväksyttävän vastauksen keisarilta 4 (16) sekä Sprengtportenin esityksestä 7 (19) tammikuuta 1809, juuri ennen lähetyskunnan paluuta suomeen. Lähetyskunnan esityksistä tärkeimmäksi jäi valtiopäivien järjestämistä koskeva esitys, johon keisari antoi myöntävän vastauksensa ilmoituksella pidettäväksi valtiopäivät Porvoossa, ilmoitus annettiin 20. tammikuuta / 1. helmikuuta 1809. == Porvoon valtiopäiväin valiokunnan käsittely konseljin perustamiseksi == Lähteitä: Porvoon valtiopäivät avattiin 10 (22). maaliskuuta 1808, avajaisista noin viikkoa myöhemmin 15 (27) tai 17 (29) päivä annettiin hallitsijanvakuutus. Valtiopäivien työ aloitettiin avajaisjuhlallisuuksien jälkeen 18 (30). maaliskuuta. Keisari oli antanut valtiopäiville neljä esitystä, joista säätyjen tuli lausua omat mielipiteensä. Esitykset eivät sisältäneet yksityiskohtia, vain yleisiä asioita ja säädyiltä haluttiin niihin lähinnä neuvoja. Keisarin esitykset koskivat Suomen hallituskonseljin (myöh. senaatti) perustamista, Suomen rahalaitosta, kruununverojen kantoa ja Suomen sotalaitoksen järjestämistä. Säädyt asettivat kaksi valiokuntaa käsittelemään esityksiä. Kruununveroja ja sotalaitosta koskeneet esitykset käsitteli siviili- ja talousvaliokunta, rahalaitosta koskeneen esityksen raha- asiainvaliokunta. Hallituskonseljia koskeva esitys jäi odottamaan asiaa valmistelleen komitean ehdotusta, joka käsiteltiin ja ratkaistiin lopullisesti vasta heinäkuussa 1809. Porvoossa ei tehty varsinaisia päätöksiä, eikä työstä laadittu loppulausuntoa. Asioista, joista säädyt antoivat esim. esityksiä ja toivomuksia, keisari antoi päätöksen myöhemmin. Aatelissäädyllä oli valtiopäivillä 77 edustajaa, pappissäätyä edusti 8, porvarissäätyä 19 ja talonpoikaissäätyä 30 valtiopäivämiestä. Kaikki edustajat eivät olleet kuitenkaan yhtä aikaa paikalla. == Konseljin avajaiset == Konselji perustettiin suomen silloiseen pääkaupunkiin Turkuun. Lähteitä: Konseljin avajaiset järjestettiin Turussa J: 20. syyskuuta / G: 2. lokakuuta 1809 aamupäivän aikana kello 10.45, järjestettävällä jumalanpalveluksella, Rykmentin ja seminaarin pastori Alexander Lauréus (s. 1758 – k. 1832) toimesta. Jumalanpalveluksen jälkeen jäsenet ja virkamiehet kokoontuivat avajaisistuntoon nahkurimestari Christoffer Richterin talon III kerrokseen, joka oli sisustettu valtaistuinsaliksi. Kenraalikuvernööri piti avajaispuheen keisarin Porvoosta tuodun valtaistuimen edessä. Tilaisuuden jälkeen luettiin konseljin ensimmäinen ohjesääntöpainos ja jäsenten asettamiskirjeet. Ensimmäisessä istunnossa virkavalan vannoi kymmen jäsentä. ==== Keisarin valtaistuin ==== Valtaistuin symboloi Suomessa Venäjän keisarin valtaa. Valtaistuin ja katos tuotiin Venäjältä. Valtaistuin oli yksi Aleksanteri I:n isän Paavali I:n vuonna 1797 teettämästä kuudesta kopiosta. Valtaistuimet oli tarkoitus sijoittaa eri puolille Venäjän valtakuntaa. == Suomen hallitsijat 1809–1917 == Aikajärjestyksessä: * Aleksanteri I jul. 24. joulukuuta 1808, grek. 5. tammikuuta 1809 – 1825. (Aleksandr Pavlovitš Romanov) * Nikolai I 1825 – 1855. (Nikolai Pavlovitš Romanov) * Aleksanteri II 1855 – 1881. (Aleksandr Nikolajevitš Romanov) * Aleksanteri III 1881 – 1894. (Aleksandr Aleksandrovitš Romanov) * Nikolai II 1894 – jul. 5. maaliskuuta 1917, grek. 17. maaliskuuta 1917. (Nikolai Aleksandrovitš Romanov) == Virkavalan vannoneet koseljin jäsenet == Suomen Kenraalikuvernöörit toimi Suomen suuriruhtinaskunnassa keisaria edustavana virkamiehenä, konseljin puheenjohtajana sekä siviilihallinnon ja armeijan päällikkönä. Suomen suuriruhtinaskunnan kenraalikuvernööreinä toimivat, aikajärjestyksessä: * Kenraali Göran Magnus Sprengtporten, J: 19. marraskuuta / G: 1. joulukuuta 1808. kausi oli puolivuotinen ja eropyyntö toimitettiin 16 (28). toukokuuta 1809, mutta eropyyntöä siirrettiin tapahuvaksi vasta 5 (17) kesäkuuta 1809. * Kenraali, sotamarsalkka ja ruhtinas Mihail Barclay de Tolly 1809–1810 * Kenraali Fabian Steinheil 1810–1823 * Kreivi Gustav Mauritz Armfelt vt 1812–1813 * Kenraali Arseni Zakrevski 1823–1831 * Amiraali ja ruhtinas Aleksandr Sergejevitš Menšikov 1831–1855 * Kenraali Fredrik Vilhelm von Berg 1855–1861 * Kenraali Platon Rokassovski vt 1854–1855, 1861–1866 * Kenraali Johan Mauritz Nordenstam vt 1861, 1864, 1868, 1870, 1872–1873 * Kenraali Nikolai Adlerberg 1866–1881 * Kenraali Fjodor Heiden 1881–1897 * Kenraaliluutnantti Stepan Gontšarov vt 1897–1898 * Kenraali Nikolai Bobrikov 1898–1904 * Kenraaliluutnantti ja ruhtinas Ivan Obolenski 1904–1905 * Todellinen salaneuvos Nikolai Gerard 1905–1908 * Kenraali Vladimir von Boeckmann 1908–1909 * Kenraaliluutnantti Franz Albert Seyn 1909–1917 * Senaattori Adam Lipski 1917 * Poliitikko Mihail Stahovitš 1917 * Poliitikko Nikolai Nekrasov 5 (17) syyskuuta 1917 – jul: 26. lokakuuta / gerg: 7. marraskuuta 1917. === Ensimmäisen koseljin jäsenet === Virkavalat otettiin kymmenltä jäseneltä, Bladh ei ottanut virkaa vastaan ollenkaan, Rotkirch astui virkaansa 27. syyskuuta / 9. lokakuuta. ja De Geer ja Ervast 2 (14) marraskuuta 1809. Kenraalikuvernööri antoi käskyn aloittaa työt seuraavana päivänä. Kansliatoimikunnan talousosaston jäsenet olivat: * majuri C. E. Mannerheim (talousosaton jäsen ja kansliatoimikunnan päällikkö) * superkargööri P. J. Bladh (kansliatoimikunnan apulaispäällikkö) * maaherra R. W. de Geer * maaherra Knut. von Troil * lääninkamreeri E. E. Tulindberg * lääninkamreeri H. C. Nordensvan * toimitussihteeri C. F. Rotkirch Konseljin oikeusosaston jäsenet olivat: * hovioikeuden presidentti Adolf Tandefelt * laamanni A. F. von Willebrand * hovioikeudenneuvos Carl Carp * hovioikeudenneuvos H. H. Wallerian * hovioikeudenneuvos C. E. Gyldenstolpe * laamanni F. W. Krogius * kihlakunnantuomari Henrik Ervast Laillisuusvalvoja (Prokuraattori) Katso myös: Suomalaiset Proguraattorit * Professori Mathias Calonius 1809–1816 Suomen ministerivaltiosihteerit, aikajärjestyksessä: * M. Speranski 1809-1811 * R. H. Rehbinder 1811-1841 * A. Armfelt 1841-1876 * K. K. E. Stjernvall-Walleen 1876-1881 * Th. Bruun 1881-1888 * J. C. Ehrnrooth 1888-1890 * W. C. von Daehn 1891-1898 * V. N. Procope´ (vt) 1898-1899 * V. von Plewe 1899-1904 * C. A. Linder 1905-1905 * C. F. A. Langhoff 1906-1913 * V. Makarov 1913-1917 * F. I. Roditshev 1917-1917 * C. J. A. Enckell 1917-1918 == Ensimmäinen täysistunto (plenum) == Lähteitä: Venäjän vallan alaisuudessa sanaa "plenum" käytettiin suomeksi Suomen senaatin yhteisistunnosta tai täysistunnosta. Ensimmäinen plenum (täysiistunto) toimitettiin 22. lokakuuta / 3. marraskuuta 1809. Läsnä olivat esittelijäsihteerit jotka vannoivat virkavalan. Ensimmäinen päätös koski yleisölle annettavaa julistusta, jonka konselji päätti antaa kenraalikuvernöörin ehdotuksesta kokoontumisensa johdosta. Julistuksessa konselji esitti ohjesääntönsä johdannon hengessä tulevia suuntalinjoja. Sen tarkoituksena ”oli säilyttää perusteiden yhdenmukaisuus ja antaa laeille voimaa, elinkeinoille eloa ja valistukselle kasvuvoimaa”. Ensimmäisessä istunnossa vahvistettiin myös konseljin ohjesäännön ruotsinkielinen käännös ja tehtiin päätös sen suomentamisesta. == Keisarillisesta konseljista valtioneuvostoksi == Lähteitä: Hallituskonselji toimi Suomen suuriruhtinaskunnan ylimpänä hallintoelimenä, joka nimettiin 9 (21) helmikuuta 1816 Keisarilliseksi Suomen Senaatiksi. Venäjän vallankumouksen jälkeen nimi muuttui Suomen Senaatiksi ja tasavaltalaiseen hallitusmuotoon vaihtuessa vuonna 1918 Valtioneuvostoksi. Senaatin aikana kahdesta osastosta; toinen oli toimeenpanovaltaa käyttänyt talousosasto. Oikeusosaston seuraajaksi perustettiin vuonna 1918 korkein oikeus. Talousosasto muutti samana vuonna nimensä valtioneuvostoksi. == Galleria == Suomen valtion entisiä ja edelleen käytössä olevia hallintorakennuksia Tiedosto:Valtioneuvoston linna 2.jpg|Valtioneuvoston linna. Tiedosto:Ritatihuone IMG 1278.jpg|Ritarihuone. Tiedosto:House of Estates - Marit Henriksson.jpg|Säätytalo. Tiedosto:Parliament building Finland.jpg|Suomen eduskunta. Tiedosto:Suomen Pankki Helsinki.jpg|Suomen pankki. Tiedosto:Supreme Court of Finland Suomen Korkein Oikeus Högsta Domstoleni Finland.jpg|Korkein oikeus. Tiedosto:Eduskunta1907.jpg|Ensimmäinen eduskunta täysistunnossaan vapaapalokunnan talossa 1907. Tiedosto:Finnish Parliament.jpg|Eduskunnan istuntosali nykyisin. == Katso myös == * Konselji * Finska deputationen 1808–1809 * Venäjän keisarin kolmikantainen neuvotteluryhmä * Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren- Ruhtinaanmaassa * Säätyvaltiopäivien valiokuntalaitos * Valtiopäivämies == Lähteet == * Vesa-Matti Ovaska ja Veli-Matti Autio: Keisarillisen Suomen Senaatin Kirkollistoimituskunnan ja Opetusministeriön matrikkeli 1809-2009. * K.W. Rauhala: Keisarillinen Suomen senaatti 1809-1909 osat. Ija II. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ylin valta suomessa, arkistolaitos Portti * Senaatti, arkistolaitos Portti * Kenraalikuvernöörinkanslia, arkistolaitos Portti Luokka:Suomen lähetyskunta 1808 Luokka:Porvoon valtiopäivät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunta Luokka:Eduskunta Luokka:Suomen senaatti Luokka:Suomen hallinto Luokka:Hallituskoalitiot Luokka:Suomen korkeimmat oikeudet Luokka:1808 Luokka:1809