EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pieni-Kontio (Pieksämäki)

Pieni-Kontio on Etelä-Savossa Pieksämäellä Ruuhilammen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 580 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Maijootjoen–Kivilammen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vehkalampi (Pieksämäki, Silvastinmäki)

Vehkalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Silvastinmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 400 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Maijootjoen–Kivilammen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kauraset

Kauraset on Etelä-Savossa Pieksämäellä Silvastinmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 430 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Maijootjoen–Kivilammen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pörönlampi (Pieksämäki)

Pörönlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 180 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni Kuorejärvi

Pieni Kuorejärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 240 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Kuorejärvi (Pieksämäki)

Iso Kuorejärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 890 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Valkeinen (Pieksämäki, Sormula)

Valkeinen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni-Väärä (Pieksämäki)

Pieni-Väärä on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 390 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Matkus (Pieksämäki)

Matkus on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kotamäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta- ala on 10,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Sutinlampi

Sutinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kotamäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 480 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Tulilampi (Pieksämäki, Kota)

Tulilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kotamäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 340 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vääränjärvi (Pieksämäki)

Vääränjärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kotamäen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 71 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ruunalampi (Pieksämäki, Sormula)

Ruunalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 260 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Likolampi (Pieksämäki, Sormula)

Likolampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 160 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Niininen

Niininen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 128 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kortelampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

Kortelampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 300 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Koiralampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

Koiralampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 260 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Soidinlampi (Pieksämäki)

Soidinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 650 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Iso Ruunalampi (Pieksämäki)

Iso Ruunalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 410 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Hiukkasen valuma-alue Luokka:Pieksämäen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Jauhojärvi (Suonenjoki)

Jauhojärvi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Jauhopuron valuma-alueeseen (14.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Suonenjoen valuma-alue Luokka:Suonenjoen järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Jäljet (Ratsian albumi)

Jäljet on Ratsian kolmas ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi, joka julkaistiin 1982 levymerkillä Johanna. Se äänitettiin Aitoo ja Finnvoxin studiossa. Levyn uudelleenmasteroitu CD-painos julkaistiin vuonna 2009, ja vuonna 2012 Svart Records uudelleenjulkaisi levyn vinyyliformaatissa, Sekä vuonna 2022 Rolling records julkaisi 300-kappaleen rajoitetun vinyylipainoksen. Albumin kannen suunnittelivat Kari kalén ja Kari Parviainen. == Kappaleet == === A-puoli === # Jäljet – 5.06 # Kun sä tanssit (osa 2) – 5.21 # Blow up – 4.07 # Eilisen jälkeen – 4.24 === B-puoli === # Tulen saalis / Punainen kyynel – 6.35 # Äiti maailma – 5.46 # Hiljaisuus – 4.46 == Kokoonpano == * Jyri Honkavaara – laulu, kitara * Juha Aunola – kitara * Kari Starck – basso * Pasi Kuusjärvi – rummut * Brandy Ruokonen (oik. Visa Ruokonen) – kosketinsoittimet Luokka:Ratsian albumit Luokka:Vuoden 1982 albumit
Sidonien ritarikunta

Sidonien ritarikunta () oli Saksin kuningaskunnassa jaettava ritarikunta. Se perustettiin 14. maaliskuuta 1871 kuningas Juhanan käskystä. Sitä jaettiin Saksin kuningashuoneen naispuolisille jäsenille. Ritarikunta lakkautettiin monarkian myötä vuonna 1918. Ritarikunnassa oli vain yksi luokka: * ritarikunnan nauha == Lähteet == Luokka:Naisille tarkoitetut ritarikunnat Luokka:Saksalaiset ritarikunnat
Klára Peslarová

Klára Peslarová (s. 23. marraskuuta 1996 Ostrava) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on saavuttanut Tšekin maajoukkueen pelaajana yhden MM-pronssin. Peslarová on edustanut Tšekin pääsarjassa SK Karvináa ja Venäjällä kaudella 2014–2015 Birjusa Krasnojarskia. Ruotsissa hän on edustanut SDE:tä kausina 2015–2017, yhden kotimaassaan viettämänsä kauden jälkeen Modoa kausina 2018–2022 ja Brynäsiä kaudesta 2022–2023 alkaen. Hänet valittiin Ruotsin liigan parhaaksi maalivahdiksi kaudella 2021–2022 ja hän saavutti liigassa hopeaa kaudella 2022–2023. Peslarová pelasi Tšekin alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa vuosien 2013 ja 2014 MM-kilpailuissa. Jälkimmäisessä turnauksessa Tšekki saavutti pronssia ja Peslarová valittiin parhaaksi maalivahdiksi. Hän on pelannut Tšekin naisten maajoukkueessa vuoden 2022 talviolympialaisissa ja kuusissa MM-kilpailuissa vuosina 2016, 2017, 2019, 2021, 2022 ja 2024. Hän saavutti MM-pronssia vuonna 2022, ja tuona vuonna hänet valittiin tähdistökentälliseen sekä olympialaisissa että MM-kilpailuissa. == Lähteet == Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Adriaen de Vries

Adriaen de Vries, myös: Fries (noin 1556 Haag – 1626 PrahaDe Vries, Adriaen (1556?–1626), Bibliotheque nationale de France, viitattu 16.4.2024 ) oli hollantilaissyntyinen kuvanveistäjä. Hän opiskeli nuorena Giovanni Bolognan luona Firenzessä. Hän siirtyi sieltä ensin Prahaan, jossa hän teki keisari Rudolf II:n tilauksesta tämän ratsastajapatsaan, ja sieltä Augsburgiin, jossa hän teki merkittävimmät teoksensa. Ne ovat lähinnä suihkukaivoja, tärkeimpinä Augsburgin Merkurius- ja Herkules-kaivot sekä Neptunus-kaivo, joka alkujaan pystytettiin Tanskaan Frederiksborgin linnan edustalle mutta jonka ruotsalaiset siirsivät sotasaaliina Drottningholmiin.Vries 1. Fries, Adriaen de, Tietosanakirja. Osa 10, palsta 1533. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1919 ==Veistoksia== De Vries Neptunus med trident Drottningholm.JPG|Neptunus- kaivo. Drottningholmin linna, Ruotsi. Drottningholm - KMB - 16000300021320.jpg|Herkules-kaivo. Drottningholmin linna, Ruotsi. Adriaen de Vries Pferd 02.jpg|Hevonen. Wallensteinin palatsi, Praha, Tšekki. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Alankomaalaiset kuvanveistäjät Luokka:1550-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1626 kuolleet
Caitlin Dijkstra

Caitlin Johanna Philomena Dijkstra (s. 30. tammikuuta 1999) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa toukokuun 2024 loppuun mennessä 23 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi marraskuussa 2021 Japania vastaan. Hän kuului Alankomaiden joukkueeseen EM-kilpailuissa 2022 ja MM-kilpailuissa 2023. Seuratasolla Dijkstra edusti kotimaassaan aiemmin Ajaxia. Kesällä 2021 hän siirtyi Twenteen. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lääkärinkukat

Lääkärinkukat (Zaluzianskya) on syyläjuurikasvien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluvia lajeja ovat muun muassa Zaluzianskya ovata ja lääkärinkukka (Zaluzianskya capensis). Suvun lajeja esiintyy eteläisessä Afrikassa. Lisäksi eräs laji, Etelä-Afrikan Kapmaasta kotoisin oleva Zaluzianskya divaricata on levinnyt monin paikoin Australian eteläosissa.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Zaluzianskya Flora of Victoria: Zaluzianskya divaricata Viitattu 19.4.2024. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lääkärinkukat (Zaluzianskya) * UniProt: Taxonomy - Zaluzianskya Luokka:Syyläjuurikasvit
Chasity Grant

Chasity Shivonia Charissa Grant (s. 19. huhtikuuta 2001) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa toukokuun 2024 loppuun mennessä neljä maaottelua. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi helmikuussa 2022 Suomea vastaan. Seuratasolla Grant edusti kotimaassaan aiemmin ADO Den Haagia. Kesällä 2020 hän siirtyi Ajaxiin. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Capelle (Nord)

Capelle on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Écaillonjoen varrella, noin 26 kilometriä Cambrain kaupungista itään. pienoiskuva|vasen|Capelle-Beaudignies Road Cemetery Capelle-Baudignies Road Cemetery on ensimmäisen maailmansodan aikainen sotilashautausmaa, joka sijaitsee Beaudigniesiin johtavan tien varrella. Hautausmaa perustettiin loka-marraskuussa 1918 paikalle, jonka brittien 3. divisioona valloitti. Hautausmaalle on haudattu 55 taisteluissa kaatunutta brittiä. Hautausmaalle haudatut 31 saksalaista siirrettiin pois hautausmaalta 31. lokakuuta 1918. == Urheilu == Kunnassa on Pariisi–Roubaix maantiepyöräkilpailussa käytettävä kivitieosuus eli pavé. Capelle-Ruesnes osuuden pituus on 1 200 metriä ja nousu 41 metriä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nordin kunnat
Capelle

Capelle voi tarkoittaa seuraavia: == Henkilöitä == *Eduard von Capelle (1855–1931), saksalainen amiraali *Jean Capelle (1913–1977), belgialainen jalkapalloilija *Marcel Capelle (1904–1993), ranskalainen jalkapalloilija == Maantiede == *Capelle, kunta Ranskassa Nordin departementissa *Capelle aan den IJssel, kunta Alankomaissa Etelä-Hollanin provississa. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Olympia Morata

Olympia Morata (1526–1555) oli italialainen humanisti ja runoilija. Morata syntyi Ferrarassa. Häntä opetti aluksi hänen isänsä, tunnettu humanisti ja yliopistoprofessori Fulvio Pellegrino Morato. Hän oli ilmeisen lahjakas ja noin 12-vuotiaana hänet kutsuttiin Ferraran hoviin herttua Ercole II:n ja herttuatar Renéen tyttären Annan opiskelukumppaniksi. Hän oppi lukemaan ja kirjoittamaan sekä puhumaan latinaa ja kreikkaa sujuvasti. On erittäin todennäköistä, että hänen sympatiansa reformaatiota kohtaan alkoivat Ferraran hovissa, koska herttuatar itse tuki protestanttien pyrkimyksiä. Tuohon aikaan Ferraran hovi oli ranskalaisten liberaalien protestanttien turvapaikka, jossa luettiin ja kommentoitiin Raamattua. Moratan muodolliset opinnot päättyivät vuonna 1548, kun hänet kutsuttiin kotiin hoitamaan kuolevaa isäänsä. Isänsä kuoleman jälkeen hän ei enää palannut hoviin. Opiskelutoveri Anna oli mennyt naimisiin ja muuttanut Ranskaan. Vuonna 1549 tai 1550 Morata meni naimisiin Andreas Grunthlerin, saksalaisen protestantin kanssa. Tämä oli tullut Ferraraan opiskelemaan lääketiedettä. Pian avioliiton jälkeen pariskunta muutti Saksaan välttääkseen Rooman inkvisition. Grunthleristä tuli Espanjan keisarillisen armeijan lääkäri kotikaupunkiinsa Schweinfurtiin. Vuosina 1553-1554 he joutuivat sodan keskelle ja pakenivat Heidelbergiin. Siellä Grunthleristä tuli lääketieteen professori yliopistossa ja Morata ohjasi opiskelijoita kreikan ja latinan kielissä. Muutamaa kuukautta myöhemmin hän kuoli Schweinfurtista saamaansa kuumetautiin. Vaikka suuri osa Moratan kirjoituksista katosi Scheiwnfurtin piirityksen aikana, Grunthler onnistui pelastamaan ja julkaisemaan osan. Häneltä on säilynyt kymmeniä kirjeitä, yksitoista runoa, tutkielmia ja käännöksiä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Italialaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1526 syntyneet Luokka:Vuonna 1555 kuolleet
Viinin ja ruusujen aika

Viinin ja ruusujen aika (Days of Wine and Roses) on Blake Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1962. Alkoholismista kertovan elokuvan käsikirjoitti J. P. Miller oman televisionäytelmänsä pohjalta. Elokuvan pääosia, vuosien mittaan uransa tuhoavaa PR-ammattilaista ja hänen mukanaan viinaan sortuvaa vaimoaan näyttelevät Jack Lemmon ja Lee Remick. ==Rooleissa== ==Vastaanotto== Elokuva toi tekijöilleen viisi Oscar-palkintoehdokkuutta, joista säveltäjä Henry Mancini ja sanoittaja Johnny Mercer voittivat parhaan laulun kategorian elokuvan tunnussävelmällä ”Days of Wine and Roses”. Lisäksi elokuva sai neljä Golden Globe- ja kolme Bafta-palkintoehdokkuutta. Vuonna 2018 Viinin ja ruusujen aika valittiin National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuviaComplete National Film Registry Listing, National Film Preservation Board, Library of Congress. Viitattu 3.7.2016.. Elokuva sai Suomessa ensi-iltansa lokakuussa 1963. Se on esitetty Suomen televisiokanavilla maaliskuussa 1982 TV2:lla, kesäkuussa 1988 Kolmoskanavalla ja kesäkuussa 1996 MTV3:lla., Esitystiedot. ==Lähteet== Luokka:Blake Edwardsin ohjaamat elokuvat Luokka:Vuoden 1962 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Päihdeaiheiset elokuvat Luokka:Näytelmiin perustuvat elokuvat
Modernan COVID-19-rokote

Modernan COVID-19-rokote (myyntinimeltään Spikevax) on Moderna Biopharma Canada Corporationin kehittämä rokote COVID-19-tautia aiheuttavaa SARS- CoV-2-virusta vastaan. FDA valtuuttti sen yhdessä Pfizer–BioNTechin rokotteen kanssa hätäkäyttöön. Rokotetta annetaan intramuskulaarisena pistoksena puolivuotiaille ja sitä vanhemmille ihmisille. Rokotteen ensimmäiset tutkimukset aloitettiin heinäkuussa 2020. Siinä 30 420:lle ihmiselle annettiin joko rokotetta tai lumelääkettä. Rokotteen tehokkuudeksi arvioitiin ensimmäisessä tutkimuksessa 94.1 prosenttia, ja toisessa 95.2 prosenttia. On myös tutkittu, että rokote lisäsi kykyä kehittää vasta-aineita virukselle myös elinsiirtopotilaille, joiden immuunisysteemi on huonompi. Se antoi myös lapsille vastaavanlaisen vastustuskyvyn kuin nuorille aikuisille. Maailman terveysjärjestö valtuutti rokotteen hätäkäyttöön 30. huhtikuuta 2021, ja heidän mukaansa asiantuntijat ovat todenneet rokotteen turvalliseksi ja merkittäväksi kuolemantapausten vähentämisessä lokakuussa 2021. == Lähteet == Luokka:SARS-CoV-2-rokote
Diana veteranorum

thumb|Yleiskuva raunioista. Diana veteranorum (myös Zana) oli roomalaisaikainen kaupunki nykyisessä Algeriassa. Sen rauniot sijaitsevat Batnan maakunnan Zana El Beidan kunnassa 50 kilometriä Batnasta pohjoiseen. Numidiaan Legio III Augustan veteraaneja varten perustettu civitas mainitaan municipiumina vuonna 149. Vuonna 411 siellä lienee ollut donatolaisten piispanistuin. Kaupunki sijaitsi Cirtaan, Lambaesikseen ja Sitifikseen johtavien teiden risteyksessä, ja se oli huomattava maatalousalueen keskus. Bysanttilaisajan jälkeen se autioitui varhaisella keskiajalla. Diana veteranorumin raunioista on löydetty forum, Macrinuksen aikana rakennettu kolmiporttinen riemukaari, toinen riemukaari vuodelta 165 ja mahdollisesti Dianalle omistettu temppeli. Bysanttilaisajalta ovat ainoa kirkko, pieni linnoitus ja suurempi nelitorninen linnoitus. Linnoituksen läheltä on löytynyt kalkkikivestä veistetty leijonapatsas ja uudelleen käytetyissä rakennuskivissä on tärkeitä piirtokirjoituksia. Lähistöllä on maatilojen, öljynpuristamoiden, vesisäiliöiden ja akveduktin raunioita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Africa proconsulariksen provinssin kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Algeriassa
Tiina-Maija Anetjärvi

Tiina-Maija Anetjärvi eli Tinke (s. 23. maaliskuuta 2000 Ikaalinen) on suomalainen tubettaja. Hänen ensimmäinen kirjansa Väritä tunteesi julkaistiin vuonna 2023 ja toinen kirja Mun huikea elämä – Tinke ja kolmas kirja Tunne tunteesi julkaistiin vuonna 2024. Helmikuussa 2025 Tinken kanavalla oli yli 118 tuhatta tilaajaa ja yli 33 miljoonaa katselukertaa. == Ura == === YouTube === Anetjärvi loi YouTube-kanavansa 27. toukokuuta 2013 ja julkaisi ensimmäisen videonsa, Ekan videon aika!, kaksi vuotta myöhemmin 3. toukokuuta 2015. Anetjärven suosituin video on DRAW MY LIFE » T I N K E, jolla on helmikuussa 2025 yli 505 tuhatta katselukertaa. === Televisio === Anetjärvi kilpaili Temptation Island Suomessa vuonna 2020 ja oli vuonna 2023 vieraana Yle Summerin Spill the Tea -sarjan ensimmäisen kauden 12. jaksossa TINKE VALHEENPALJASTUSKOKEESSA. Vuonna 2024 Anetjärvi kilpaili Roni Back: Suomen Suurinta Piilosta -televisio-ohjelman 5. jaksossa voittaen sen päästen näin finaaliin, jonka myös voitti saaden 2500 euron palkinnon. === Kirjallisuus === Anetjärven ensimmäinen kirja Väritä tunteesi julkaistiin 6. heinäkuuta 2023. Kirjan kustansi Otava ja Anetjärvi kirjoitti sen veljensä Olli Anetjärven kanssa. Anetjärven toinen kirja Mun huikea elämä – Tinke julkaistiin 27. toukokuuta 2024. Kirjan kustansi ensimmäisen tavoin Otava. Kirja on äänikirja ja kuuluu Mun huikea elämä -kirjasarjaan, jossa vaikuttajia kertoo omasta elämästään kukin omassa äänikirjassaan. Anetjärven kolmas kirja Tunne tunteesi julkaistiin vuotta ensimmäisen jälkeen 4. heinäkuuta 2024. Muiden tavoin sen kustantaa Otava ja ensimmäisen tavoin Anetjärvi kirjoitti sen veljensä kanssa. === Muuta === Vuonna 2024 Anetjärvi hankki kollegojensa Beata Rodaksen, Miranda Rönnbergin ja Janette Lukkarisen kanssa yhteisen toimiston. Kuitenkaan yhteistä kanavaa he eivät ole suunnitelleet tekevänsä. == Yksityiselämä == Tinke on avoimesti biseksuaali. === Perhe === Anetjärven perheeseen kuuluu isoveli itsetuntemuskouluttaja Olli Anetjärvi. == Filmografia == Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Nimi Rooli Jakso(t) 2020 Temptation Island Suomi Itsenään kausi 8 2023 Spill the Tea Itsenään kausi 1 jakso 12 2024 Roni Back: Suomen Suurinta Piilosta Itsenään Jaksot 5–6 == Teokset == * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Anetjärvi Instagramissa * Anetjärvi Twitchissä * Anetjärvi Twitterissä Luokka:Suomalaiset tubettajat Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anne-Marie Rindom

Anne-Marie Rindom (s. 14. kesäkuuta 1991 Søllerød) on tanskalainen kilpapurjehtija. Hän on voittanut olympialaisissa kultaa ja saavuttanut pronssia Laser Radial -luokassa. Hän on viisinkertainen maailmanmestari. Rindom on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän sijoittui Laser Radialissa 13:nneksi. Rio de Janeirossa 2016 hän saavutti pronssia hävittyään Alankomaiden Marit Bouwmeesterille kymmenen pistettä ja jouduttuaan finaalilähdössä päästämään myös Irlannin Annalise Murphyn neljän pisteen verran edelleen. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Rindom voitti kultaa kolmen pisteen erolla Ruotsin Josefin Olssoniin ja viiden pisteen erolla Bouwmeesteriin. Törmäiltyään finaalia edeltäneen kymmenennen lähdön alla Rindom ei lähtenyt uusintastarttiin lainkaan luultuaan tulleensa hylätyksi, mikä tiesi hänen selvän piste-etumatkansa kaventumista, mutta finaalilähtöön seitsemän pisteen takaa-ajomatkalta lähtenyt Bouwmeester ja finaalilähdön voittanut Olsson eivät tavoittaneet Rindomia vaan hänen seitsemäs sijansa finaalissa riitti kultamitaliin. Maailmanmestaruuskilpailuissa Rindom on voittanut kultaa E-jollissa vuonna 2009 sekä Laser Radialissa tai sitä seuranneessa ILCA 6:ssa vuosina 2015, 2019, 2022 ja 2024. Lisäksi hänellä on E-jollista yksi MM-hopea sekä Laser Radialista tai ILCA 6:sta kolme MM-pronssia. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Tanskalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marit Bouwmeester

Marit Bouwmeester (s. 17. kesäkuuta 1988 Wartena) on alankomaalainen kilpapurjehtija. Hän on voittanut olympialaisissa kultaa ja saavuttanut kaksi muuta mitalia Laser Radial -luokassa. Hän on nelinkertainen maailmanmestari. Bouwmeester on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän saavutti Laser Radialissa hopeaa kaksi pistettä Kiinan Xu Lijialle hävinneenä. Rio de Janeirossa 2016 hän voitti kultaa kuuden pisteen erolla Irlannin Annalise Murphyyn. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Bouwmeester saavutti pronssia viiden pisteen erolla kultaa voittaneeseen Tanskan Anne-Marie Rindomiin. Maailmanmestaruuskilpailuissa Bouwmeester on voittanut kultaa Laser Radialissa vuosina 2011, 2014, 2017 ja 2020. Hän on saavuttanut MM-hopeaa vuosina 2010, 2015, 2018 ja 2019. Hän sijoittui MM- kilpailuissa ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon vuonna 2009, jolloin hän oli neljäs. Myös vuosina 2016 ja 2023 hän sijoittui neljänneksi. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Alankomaalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Børsa (taajama)

Børsa on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 1 817 vuonna 2023. Vuosina 1837–1965 Børsa oli itsenäinen kunta. ==Kuvia== Menhirs in Børsa.JPG|Bautakiviä ==Lähteet== Luokka:Skaun Luokka:Norjan taajamat Luokka:Norjan entiset kunnat
Viggja

Viggja on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,22 neliökilometriä ja asukasluku 359 vuonna 2023. ==Lähteet== Luokka:Skaun Luokka:Norjan taajamat
Eggkleiva

Eggkleiva on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,18 neliökilometriä ja asukasluku 236 vuonna 2023. ==Lähteet== Luokka:Skaun Luokka:Norjan taajamat
Buvika/Ilhaugen

Buvika/Ilhaugen on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja asukasluku 3 195 vuonna 2023. ==Lähteet== Luokka:Skaun Luokka:Norjan taajamat
Josefin Olsson

Josefin Anna Louise Olsson (s. 23. elokuuta 1989 Nyköping) on ruotsalainen kilpapurjehtija. Hän on saavuttanut olympialaisissa olympiahopeaa Laser Radial -luokassa. Hän on voittanut kerran E-jollien maailmanmestaruuden. Olsson on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän sijoittui 18:nneksi. Rio de Janeirossa 2016 hän oli kuudes. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän nousi finaalilähdön voitollaan hopealle kolmen pisteen päähän kultaa voittaneesta Tanskan Anne-Marie Rindomista. Maailmanmestaruuskilpailuissa Olsson on voittanut kultaa E-jollissa vuonna 2008 ja saavuttanut hopeaa Laser Radialissa vuonna 2014. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Skaunin kirkko

Skaunin kirkko () on Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta. ==Kuvia== Altertavlen i Skaun kirke.jpg|Alttari ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot kirkko
Børsan kirkko

Børsan kirkko () on Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1857. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Skaun
Buvikin kirkko

Buvikin kirkko () on Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1819. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Skaun
Anne Stine Ingstad

Anne Kristine "Stine" Ingstad (o.s. Moe; 11. helmikuuta 1918 Lillehammer – 6. marraskuuta 1997 Oslo) oli norjalainen arkeologi. Puolisonsa Helge Ingstadin kanssa hän löysi L’Anse aux Meadowsin viikinkiaikaisen asuinpaikan. Löytö oli myös Ingstadin väitöskirjan aiheena vuonna 1978. 安妮•S•英格斯塔Anne Stine Ingstad (1918–1997)和她的丈夫 Helge Ingstad - panoramio.jpg|Ingstadien muistomerkki Oslon Viikinkilaivamuseon edustalla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset arkeologit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Winchester College

Winchester College on Englannin Winchesterissä sijaitseva yksityiskoulu (public school). Sen virallinen nimi on St. Mary College of Winchester near Winchester. Piispa William of Wykeham perusti Winchester Collegen vuonna 1382 valmistavaksi poikakouluksi Oxfordin yliopiston St. Mary College of Winchesteriä varten. Winchester College toimi esikuvana Etonille sekä useille muille myöhemmin perustetuille public schooleille. Winchester College on yksi alkuperäisistä niin sanotuista suurista yksityiskouluista, ja yksi niistä seitsemästä yksityiskoulusta, jotka mainitaan vuoden 1868 Public Schools Actissa. Muut perinteiset suuret yksityiskoulut ovat Charterhouse School, Eton College, Harrow School, Merchant Taylors' School, Rugby School, St Paul's School, Shrewsbury School ja Westminster School. Winchester Collegen entisiin oppilaisiin kuuluvat muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit Henry Addington ja Rishi Sunak. == Lähteet == Luokka:Englannin koulutus Luokka:Brittiläiset oppilaitokset Luokka:Hampshiren rakennukset ja rakennelmat College
Kerstin Bernhard

Kerstin Boel Bernhard (27. elokuuta 1914 Lidingö – 30. syyskuuta 2004) oli ruotsalainen valokuvaaja. Hän sai ensimmäisen kameransa 12-vuotiaana ja opiskeli vuosina 1934–1936 Berliinissä. Hän piti omaa valokuvaamoa Tukholmassa, ja hänen ottamiaan näyttelijöiden muotokuvia käytettiin usein lehtien kansikuvina. Bernhard piti muotouvausta kuitenkin tylsänä, ja matkusti vuonna 1947 Pariisiin, jossa hän siirtyi kuvaamaan muotia. Seuraavana vuonna Yhdysvalloissa oleskellessaan hän perehtyi ruokien kuvaamiseen. Hän kuvitti vuonna 1960 ilmestyneen Bonnierin keittokirjan, jota painettiin 270 000 kappaletta. Bernhard tunnetaan myös eri maiden leipäkulttuureja esittelevästä valokuvateoksesta Bröd (1969). Arkitekt Edvard Bernhard, 1953.jpg|Bernhardin ottama kuva isästään, arkkitehti Edvard Bernhardista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Karamellisoituminen

Karamellisoituminen tarkoittaa sokerin kuumenemista niin, että se sulaa ja ruskistuu siirappimaiseksi. Karamellisoitumisessa sokeri hajoaa yksinomaan lämmön vaikutuksesta. Eri sokerityypit karamellisoituvat eri lämpötilassa: fruktoosin karamellisoituminen alkaa 110 celsiusasteessa, ruokosokerin ja glukoosin 160 celsiusasteessa, ja laktoosin 203 celsiusasteessa. Ksylitoli ei karamellisoidu, koska siinä ei ole reaktiivista karbonyyliryhmää. ==Katso myös== * Maillard-reaktio ==Lähteet== Luokka:Ruoanlaittotekniikat Luokka:Orgaaniset reaktiot
Agathemeros

Agathemeros (, ; 200-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka kirjoitti teoksen Maantieteen yhteenveto lyhennelmänä. == Elämä == Agathemeroksesta tiedetään vain se, mikä käy ilmi hänen teoksestaan. Käsikirjoitusten otsikon perusteella hän oli Orthonin poika. Agathemeroksen tarkkaa ajoitusta ei tunneta, mutta hänen arvellaan eläneen 200-luvun jaa. alussa. Varmuudella hän eli Klaudios Ptolemaioksen jälkeen, sillä hän lainaa tätä usein, ja ennen Konstantinopolin perustamista Byzantionin paikalle vuonna 325, koska hän mainitsee vain Byzantionin. == Teokset == Agathemeros kirjoitti pienen, kaksi kirjaa käsittäneen maantieteellisen teoksen Maantieteen yhteenveto lyhennelmänä (). Se koostuu pääasiassa Ptolemaioksen, Artemidoros Efesoslaisen ja muiden varhaisempien kirjailijoiden teoksista otetuista poiminnoista. Teos esittää yhteenvedon eri näkemyksistä, joita varhaisemmilla kirjailijoilla oli maan muodosta, ja käsittelee maiden, merien ja saarten jaotteluita sekä tuulia ja päivien pituuksia. Se esittää myös tunnetun, asutun maailman eräiden tärkeimpien paikkojen välisiä etäisyyksiä stadioneissa mitattuna. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Digital Agathemerus Project. Luokka:Antiikin kreikkalaiset maantieteilijät
Helena Snakenborg

Helena Ulfsdotter Snakenborg (1549 Fyllingarum – 1. huhtikuuta 1635) oli ruotsalainen aatelisnainen, joka toimi palvelijana sekä Ruotsin että Englannin hoveissa. Hänen isänsä Ulf Henriksson Snakenborg Bååt oli valtaneuvos, ja Snakenborg sai hyvän koulutuksen. Hän osallistui prinsessa Cecilia Vaasan seurueessa Englantiin suuntautuneeseen matkaan vuonna 1565. Matkan tarkoituksena oli muun muassa valmistella Eerik XIV:n suunnitelmia kosia Elisabet I:tä. Muiden lähtiessä kotimatkalle 1566 Snakenborg jäi Elisabetin hoviin, joka oli tehnyt häneen vaikutuksen. Hänestä tuli Elisabetin hovineito, ja vuonna 1571 hän meni naimisiin kuningattaren enon, markiisi William Parrin kanssa. Tämä kuitenkin kuoli myöhemmin samana vuonna. Snakenborg joutui kuningattaren epäsuosioon naituaan alempaan aristokratiaan kuuluneen Thomas Gorgesin vuonna 1576. Hänen onnistui kuitenkin verkostojensa avulla lepyttää kuningatar, ja hän pysyi hovin ytimessä. Hän toimi myös kuningattaren sijaisedustajana tilaisuuksissa, joihin tämä ei voinut tai viitsinyt osallistua, kuten erinäisissä avajaisissa tai kummilasten ristiäisissä. Kun Elisabet vuonna 1603 kuoli, Snakenborg käveli ensimmäisenä arkun perässä hautajaiskulkueessa. Uuden kuninkaan, Jaakko I:n, valtaannousu merkitsi hänen ajautumistaan kauemmas vallan keskuksesta. ==Yksityiselämä== Snakenborg sai Gorgesin kanssa kahdeksan elossa syntynyttä lasta, ja heidän linnansa Salisburyn eteläpuolella valmistui 1591. Rakennuksessa oli muun muassa juokseva vesi ja vesivessat. Snakenborg ei itse koskaan palannut Ruotsiin, mutta Gorges lähetettiin vuonna 1582 diplomaatiksi Tukholmaan, jolloin hän tapasi vaimonsa sukulaisia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1549 syntyneet Luokka:Vuonna 1635 kuolleet
Taru Toikka

Taru Toikka (s. 4. marraskuuta 2001) on suomalainen pesäpalloilija. Toikka edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Haminan Palloilijoita. Hän pelaa lyöjäjokerina. Toikka on pelannut 24 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kolme kunnaria ja 40 tavallista juoksua, tuonut kolme juoksua ja kerännyt 63 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Artemidoros Efesoslainen

Artemidoros Efesoslainen (, ; 100-luku/1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka oli kotoisin Efesoksesta. == Elämä == Artemidoros ajoitetaan toimineeksi vuoden 100 eaa. tienoilla. Hänestä itsestään tiedetään vain se, mikä käy ilmi hänen teoksistaan. Artemidoroksen arvellaan toimineen Aleksandriassa. Hän teki matkoja Välimeren, Mustanmeren ja Punaisenmeren rannikoilla ja ilmeisesti etelämpänäkin. Hän kävi myös Iberiassa ja Galliassa, ja teki korjauksia Eratostheneen teoksiin kyseisiä maita koskien. Artemidoros oli ensimmäinen maantieteilijä, joka pystyi Iberian kuvauksessaan hyödyntämään roomalaisten puunilaissotien aikana tekemiä havaintoja. Tätä maantieteestä kirjoittanutta efesoslaista Artemidorosta ei tule sekoittaa unien tulkinnasta kirjoittaneeseen Artemidoros Daldislaiseen, josta käytetään joskus myös nimeä Artemidoros Efesoslainen. == Teokset == Artemidoroksen nimiin laitetaan seuraavat teokset: * Geografia eli Maantieteen kuvaukset () eli Maantieteen kirjat () eli Periplus () – 11 kirjaa käsittänyt teos, joka perustui Artemidoroksen omiin matkoihin ja aiempiin teoksiin, ja kuvasi ainakin Mustanmeren ympäripurjehduksen ja antoi selonteon Bithynian ja Paflagonian rannikoista. Se kuvasi myös muun muassa Niilivirtaa ja antoi paikkojen välisiä etäisyyksiä. Markianos Herakleialainen teki teoksesta lyhennelmän. Teokseen on yhdistetty papyruskatkelma, joka tunnetaan Artemidoros-papyruksena. Sen teksti kuvaa Iberiaa eli nykyistä Espanjaa ja siihen kuuluu myös kartta osasta Iberiaa. Sitä on kuitenkin epäilty väärennökseksi. * Joonialaisia muistiinpanoja () – Muutoin tuntematon teos, jonka Athenaios laittaa Artemidoroksen nimiin.Athenaios: Deipnosofistai III, s. 111. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset maantieteilijät
Hierokles (maantieteilijä)

Hierokles (, ; 400/500-luku) oli bysanttilainen grammaatikko ja maantieteilijä, jonka arvellaan toimineen keisari Justinianus I:n aikana ennen vuotta 535. Hänesta ei henkilönä tiedetä mitään muuta. == Teokset == Hierokles tunnetaan vain teoksestaan Synekdemos (), joka oli tarkoitettu käsikirjaksi Itä-Rooman provinsseissa matkaaville. Teos kuvaa 64 eparkhiaa eli provinssia ja 935 eri kaupunkia maantieteellisessä järjestyksessä. Sen arvellaan perustuvan varhaisempaan virallisessa käytössä olleeseen luetteloon 400-luvun puolivälistä, ja sitä päivitettiin Justinianuksen aikana. Hierokleen teos on merkittävä lähde oman aikansa maantieteelle. Teoksen editioissa kirjoittajasta käytetään usein nimimuotoa Hierocles Grammaticus, ”Hierokles Grammaatikko”.Esim. == Lähteet == Luokka:Bysanttilaiset kirjailijat Luokka:Grammaatikot Luokka:Maantieteilijät
Krinagoras

Krinagoras Mytileneläinen (, ; 1. vuosisata eaa./jaa.) oli antiikin kreikkalainen epigrammirunoilija, joka oli kotoisin Mytilenestä Lesbokselta. Krinagoras oli aikansa Mytilenen merkkihenkilöitä. Sellaisena hänet mainitsee Strabon, joka puhuu hänestä aikalaisenaan.Strabon: Geografika XIII s. 617. Krinagoraalta on säilynyt noin 50 epigrammia, jotka ovat Kreikkalaisessa antologiassa. Epigrammit viittaavat usein keisari Augustuksen hallintoon, ja niin hänen on arveltu toimineen noin vuosina 31 eaa. – 9 jaa. Epigrammeista käy myös ilmi, että hän eli RoomassaKrinagoras, epigrammi 24. ja että hän oli rikkaampi runoudessa kuin aineellisessa hyvässä.Krinagoras, epigrammi 33. Hän mainitsee nuoremman veljen nimeltä Eukleides.Krinagoras, epigrammi 12. Johann Jakob Reiske päätteli kahdesta epigrammista, että niiden kirjoittaja olisi ollut joku varhaisempi, samanniminen henkilö, mutta C. F. W. Jacobs hylkäsi tämän ajatuksen. Kreikkalaiseen antologiaan Krinagoraan runot liitti Filippos Thessalonikelainen. == Lähteet == Luokka:Antiikin kreikkalaiset epigrammirunoilijat Luokka:Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. syntyneet Luokka:Ensimmäisellä vuosisadalla kuolleet
Markianos Herakleialainen

Markianos Herakleialainen (, ; 300/400-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka oli kotoisin Herakleia Pontikesta. == Elämä == Markianoksesta itsestään ei tiedetä juuri mitään. Hän eli myöhäisantiikin aikana, mutta hänen tarkkaa ajoitustaan ei tunneta. Varmuudella hänet voidaan ajoittaa myöhemmäksi kuin Klaudios Ptolemaios, jota hän käytti lähteenään, ja varhaisemmaksi kuin Stefanos Byzantionlainen, joka lainaa häntä usein. Jos hän on sama Markianos, jonka Synesios Kyreneläinen ja Sokrates Skolastikko mainitsevat, hänen on täytynyt elää 400-luvun alussa.Synesios: Kirjeet 103; Sokrates Skholastikos: Kirkkohistoria 4.9. == Teokset == Markianos kirjoitti seuraavat teokset: * Ulkoisen meren periplus () – Markianoksen ainoa kokonaan oma teos, joka kuvasi nimensä mukaisesti ”ulkoisia” eli Välimeren ja Mustanmeren ulkopuolisia merialueita. Teos jakaantui kahteen kirjaan, joista ensimmäinen kuvasi Intian valtamerta ja toinen Atlantin valtamerta. Ensimmäinen kirja on säilynyt nykyaikaan kokonaan ja toinen osittain. * Lyhennelmä Artemidoros Efesoslaisen teoksen Geografia eli Maantieteen kuvaukset () eli Periplus () 11 kirjasta – Teoksesta on säilynyt vain sen johdanto sekä kuvaukset Bithynian ja Paflagonian rannikoista. Artemidoroksen teoksesta Markianos käyttää nimimuotoa Periplus. Markianoksen oma teos ei vaikuta olleen pelkkä lyhennelmä, sillä hän sanoo käyttäneensä siinä rannikoiden kuvauksia myös seuraavilta maantieteilijöiltä: Timosthenes Rhodoslainen, Eratosthenes, Pytheas Massalialainen, Isidoros Kharakslainen, Sosandros, Simmias, Apellas Kyreneläinen, Euthymenes Massalialainen, Fileas Ateenalainen, Androsthenes Thasoslainen, Kleon Sisilialainen, Eudoksos Rhodoslainen, Hanno Karthagolainen, Skylaks Karyandalainen (tai Pseudo- Skylaks?) ja Botthaios. Erityisesti hän sanoo kuitenkin käyttäneensä lähteenään Artemidorosta sekä Strabonia ja Menippos Pergamonlaista. * Lyhennelmä tai korjattu ja täydennetty laitos Menippos Pergamonlaisen teoksesta Sisäisen meren periplus (). Markianoksen teosten editio princeps oli David Hoescheliuksen (Höschel) teoksessa Geographica (Augusta Vindelicorum = Augsburg, 1600, 8vo.). Myöhemmin ne julkaisi muun muassa Frederick Morell (Pariisi, 1602, 8vo.), John Hudson kokoelmassa Geographi Graeci minores (Oxonia = Oxford, 1698) sekä Emmanuel Miller (Pariisi, 1839, 8vo.). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Marcianus of Heraclea: Epitome of the Periplus of Menippus. ToposText. Luokka:Antiikin kreikkalaiset maantieteilijät
Markianos

Markianos () tai Marcianus (lat.) voi viitata seuraaviin henkilöihin: * Markianos (100-luku), lääkäri * Markianos, Aleksandrian paavi * Markianos Herakleialainen (300/400-luku), maantieteilijä * Marcianus (392–457), Itä- Rooman keisari vuosina 450–457 * Aelius Marcianus (200-luku), juristi * Marcus Julius Gessius Marcianus (100/200-luku), syyrialais-roomalainen aristokraatti, keisari Severus Alexanderin isä * Granius Marcianus (1. vuosisata), senaattori
Praksagoras

Praksagoras (, ) voi viitata seuraaviin: * Praksagoras Ateenalainen (300-luku tai myöhemmin), historioitsija * Praksagoras Koslainen (s. n. 340 eaa.), lääkäri
Soranos

Soranos () tai Soranus (lat.) voi viitata seuraaviin: * Soranos Efesoslainen (1. vuosisata/100-luku jaa.), lääkäri * Soranos Koslainen (n. 200/100-luku eaa.), lääkäri * Soranos Malloslainen (n. 300/200-luku eaa.), lääkäri * Soranus, sabiinien alamaailman jumala * Quintus Marcius Barea Soranus, vuoden 34 konsuli * Quintus Marcius Barea Soranus, vuoden 52 konsuli, edellisen poika * Quintus Valerius Soranus (n. 140/130–82 eaa.), kirjailija ja kansantribuuni
Janne Sarja

Janne Sarja (s. 1987) on suomalainen televisiokäsikirjoittaja ja kirjailija. Hän on käsikirjoittanut muun muassa ohjelmia Pitääkö olla huolissaan? ja Tämä on tämä, joista jälkimmäisen formaatti myös perustuu hänen ideaansa. Kirjoja häneltä on julkaistu kolme: koomisten tekstien kokoelma Läpimurtoteos vuonna 2020, romaani Rakkaudella, Jami vuonna 2023 ja Janne Katajan elämäkerta Loppuunmyyty – Janne Kataja vuonna 2025. == Televisioura == Koulutukseltaan Sarja on ekonomisti. Hän opiskeli kansantaloustiedettä Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa, josta valmistui vuonna 2011. Hänet valittiin vuonna 2016 uuden Pitääkö olla huolissaan? -ohjelman käsikirjoitustiimiin, johon häntä ehdottivat ohjelman juontaja Jenni Pääskysaari ja panelisti Tuomas Kyrö. Hän jatkoi käsikirjoittajana lopulta seitsemän vuoden ajan ohjelman lopettamiseen asti. Muita ohjelmia, joita Sarja on ollut käsikirjoittamassa, ovat esimerkiksi Game Night, Kuutamolla, Stadi vs. Lande, Modernit miehet, Hengaillaan ja Sanansaattajat. Joitakin ohjelmia, kuten Vedetään hatusta ja Pöllötöllö, Sarja on käsikirjoittamisen lisäksi ohjannut. Hänen ensimmäinen oma sarjakonseptinsa oli Tämä on tämä, jonka formaatti perustuu hänen ideaansa. == Kirjailijana == Sarjan vuonna 2020 julkaistu esikoiskirja Läpimurtoteos on kokoelma lyhyitä, koomisia tekstejä. Hänen ensimmäinen romaaninsa Rakkaudella, Jami julkaistiin vuonna 2023. Tammikuussa 2025 julkaistiin Sarjan kirjoittama Janne Katajan elämäkerta Loppuunmyyty – Janne Kataja. == Kirjat == * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset televisiokäsikirjoittajat Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt