EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Loviisan seutukunta

Loviisan seutukunta () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 202. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Lapinjärvi % % % % Loviisa % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2001 Myrskylä ja Pukkila siirtyivät Porvoon seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2010 Liljendal, Pernaja ja Ruotsinpyhtää muodostivat Loviisan kanssa uuden Loviisan kaupungin. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lapinjärven kunnan kotisivut * Loviisan kaupungin kotisivut Luokka:Uudenmaan maakunnan seutukunnat
Herjaus

Herjaus oli vuoden 1889 Suomen rikoslaissa määritelty kunnianloukkaus. Nykyisin voimassa olevassa rikoslaissa herjausta ei enää tunneta, vaan sen ovat korvanneet kunnianloukkauksesta annetut säännökset. Herjaus poistui rikoslaista vuonna 2000.Laki rikoslain muuttamisesta 9.6.2000/531 (kumottu 27 luku ja muutettu 24 luku). Herjaus oli vakavampi rikos kuin solvaus, koska sen rangaistusasteikko oli solvausta ankarampi. == Herjauksen tunnusmerkistö vanhassa laissa == Säännökset herjauksesta sellaisina, kuin ne olivat vuoden 1889 rikoslain 27 luvussa ennen kuin luku kumottiin. == Nykyinen laki == Nykyisessä rikoslaissa rikosnimikkeet ovat kunnianloukkaus ja törkeä kunnianloukkaus, jotka on määritelty herjauksesta poikkeavalla tavalla.Rikoslain 24 luku 9 §. ==Katso myös== * Solvaus * Kunnianloukkaus ==Lähteet== * Vuoden 1889 rikoslain 27 luku. ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Suomen Suuriruhtinaanmaan rikoslaki (alkuperäinen säädös vuodelta 1889) Luokka:Rikokset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Porvoon seutukunta

Porvoon seutukunta () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 201. __notoc__ == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Askola % % % % Myrskylä % % % % Porvoo % % % % Pukkila % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2001 Myrskylä ja Pukkila siirtyivät Loviisan seutukunnasta Porvoon seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2011 Sipoo siirtyi seutukunnasta Helsingin seutukuntaan. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Askolan kunnan kotisivut * Myrskylän kunnan kotisivut * Porvoon kaupungin kotisivut * Pukkilan kunnan kotisivut Luokka:Uudenmaan maakunnan seutukunnat
Solvaus

Solvaus oli vuoden 1889 rikoslaissa määritelty kunnianloukkaus. Nykyisin voimassa olevassa rikoslaissa solvausta ei enää tunneta, vaan sen on korvannut kunnianloukkauksesta annetut säännökset. Solvaus poistui rikoslaista vuonna 2000.Laki rikoslain muuttamisesta 9.6.2000/531 (kumottu 27 luku ja muutettu 24 luku). Solvaus oli pienempi rikos kuin herjaus, koska rangaistukset solvauksesta olivat lievemmät. == Solvauksen tunnusmerkistö vanhassa laissa == :3 §. Joka muulla kuin herjaavalla tavalla loukkaa toista häväisevällä lauseella, uhkauksella, taikka muulla halventavalla teolla, rangaistakoon solvauksesta enintään kahdensadan markan sakolla tahi vankeudella korkeintaan kolmeksi kuukaudeksi. Jos solvaus tehdään julkisesti, taikka painotuotteen, kirjoituksen tahi kuvallisen esityksen kautta, jota syyllinen levittää tahi levityttää; olkoon rangaistus sakkoa enintään viisisataa markkaa taikka vankeutta korkeintaan neljä kuukautta. == Nykyinen laki == Nykyisessä rikoslaissa rikosnimikkeet ovat kunnianloukkaus ja törkeä kunnianloukkaus, jotka on määritelty solvauksesta poikkeavalla tavalla.Rikoslain 24 luku 9 §. == Lähteet == * Vuoden 1889 rikoslain 27 luku ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Suomen Suuriruhtinaanmaan rikoslaki (alkuperäinen säädös vuodelta 1889) Luokka:Rikokset
Ålands landsbygd

Ålands landsbygd () on yksi Suomen seutukunnista ja se sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu yhdeksän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 212. == Kunnat == Vaakuna Kunta align=left Eckerö (kunta) align=left Finström (kunta) align=left Geta (kunta) align=left Hammarland (kunta) align=left Jomala (kunta) align=left Lemland (kunta) align=left Lumparland (kunta) align=left Saltvik (kunta) align=left Sund (kunta) ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eckerön kunnan kotisivut * Finströmin kunnan kotisivut * Getan kunnan kotisivut * Hammarlandin kunnan kotisivut * Jomalan kunnan kotisivut * Lemlandin kunnan kotisivut * Lumparlandin kunnan kotisivut * Saltvikin kunnan kotisivut * Sundin kunnan kotisivut Luokka:Ahvenanmaan maakunnan seutukunnat
Ålands skärgård

Ålands skärgård () on yksi Suomen seutukunnista ja se sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 213. == Kunnat == Vaakuna Kunta align=left Brändö (kunta) align=left Föglö (kunta) align=left Kumlinge (kunta) align=left Kökar (kunta) align=left Sottunga (kunta) align=left Vårdö (kunta) ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Brändön kunnan kotisivut * Föglön kunnan kotisivut * Kumlingen kunnan kotisivut * Kökarin kunnan kotisivut * Sottungan kunnan kotisivut * Vårdön kunnan kotisivut Luokka:Ahvenanmaan maakunnan seutukunnat
Kyrönmaan seutukunta

Kyrönmaan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Siihen kuului lakkautushetkellä kaksi kuntaa. Se sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuului lakkautushetkellä kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 151. Seutukunta lakkautettiin vuonna 2021, kun Isonkyrön kunta siirtyi osaksi Etelä-Pohjanmaan maakuntaa, Laihian kunnan siirtyessä osaksi Vaasan seutukuntaa. Kyrönmaa on aiemmin tarkoittanut suomenkielistä Etelä-Pohjanmaata, etenkin Kyrönjokilaaksoa.Facta2001, WSOY 1981, 9. osa, palsta 451 __notoc__ == Kunnat == Vaakuna Kunta Isokyrö (kunta) Laihia (kunta) == Historia == * 1. tammikuuta 2013 Vähäkyrö jätti seutukunnan liittyessään Vaasan seutukuntaan kuuluvaan Vaasan kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2021 Isokyrö siirtyi Etelä-Pohjanmaan maakuntaan ja Seinäjoen seutukuntaan, Laihian siirtyessä osaksi Vaasan seutukuntaa. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Isonkyrön kunnan kotisivut * Laihian kunnan kotisivut Luokka:Pohjanmaan maakunnan seutukunnat Luokka:Suomen entiset seutukunnat
Vaasan seutukunta

Vaasan seutukunta () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Seutukunnassa asuu henkilöä. Seutukuntaan kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 152. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maapinta- ala km² Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Korsnäs % % % % Laihia % % % % Maalahti % % % % Mustasaari % % % % Vaasa % % % % Vöyri % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2007 Maksamaa ja Vöyri yhdistyivät Vöyri-Maksamaan kunnaksi. * 1. tammikuuta 2011 Oravainen ja Vöyri-Maksamaa yhdistyivät Vöyrin kunnaksi. * 1. tammikuuta 2013 Vähäkyrö Kyrönmaan seutukunnasta liittyi Vaasan kaupunkiin. *1. tammikuuta 2021 Laihia siirtyi seutukuntaan lakkautetusta Kyrönmaan seutukunnasta. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vaasanseudun Kehityksen kotisivut ** Korsnäsin kunnan kotisivut ** Laihian kunnan kotisivut ** Maalahden kunnan kotisivut ** Mustasaaren kunnan kotisivut ** Vaasan kaupungin kotisivut ** Vöyrin kunnan kotisivut Luokka:Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Ati

Ati voi tarkoittaa: *Ati, kaupunki Tšadissa *ATI Technologies, entinen näytönohjainvalmistaja *Atit, kansa Filippiineillä
Vakka-Suomen seutukunta

Vakka-Suomi () on yksi Suomen seutukunnista, ja sen EU:n alueluokittelun mukainen LAU 1 -numero on 024. Seutukuntaan kuuluvat Uudenkaupungin ja Laitilan kaupungit sekä neljä muuta kuntaa. Seutukuntaan ovat kuuluivat vuoteen 2007 asti Mietoinen ja Mynämäki. 1. tammikuuta 2007 Mietoinen yhdistyi Mynämäen kanssa ja samalla Mynämäki siirtyi Turun seutukuntaan. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Kustavi % % % % Laitila % % % % Pyhäranta % % % % Taivassalo % % % % Uusikaupunki % % % % Vehmaa % % % % yhteensä % % % == Kuntaliitokset == Vakka-Suomessa on tehty neljä kuntaliitosta, joissa kaikissa on ollut kyse Uudenkaupungin ja jonkin sen naapurikunnan liitoksesta. Kaikki liitokset ovat ajalta ennen seutukunnan perustamista. Suluissa olevat vuosiluvut tarkoittavat vuotta, jolloin kuntaliitos tapahtui. * Uudenkaupungin maalaiskunta (ei vaakunaa) (1969) * Pyhämaa (1974) * Lokalahti (1981) * Kalanti (1993) ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vakka-Suomen seutukunta ** Kustavin kotisivut ** Laitilan kotisivut ** Pyhärannan kotisivut ** Taivassalon kotisivut ** Uudenkaupungin kotisivut ** Vehmaan kotisivut * Vakka-Suomen Kehityskeskus (toimimaton linkki) Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan seutukunnat
Astrometria

Astrometria on tähtitieteen osa-alue, joka tutkii tähtien sekä muiden taivaankappaleiden paikkoja, etäisyyksiä ja ominaisliikkeitä taivaalla. Astrometria on luonut perustan taivaanmekaniikalle, tähtien liikkeiden tutkimukselle ja galaktiselle tähtitieteelle. ==Historia== Astrometria on yksi vanhimmista tieteenlajeista, ja se kehittyi yksinkertaisesta tähtien paikanmäärityksestä. Astrometrian isänä voidaan pitää Hipparkhosta, joka laati ensimmäisen kirkkausskaalaa käyttävän tähtiluettelon 100-luvulla eaa. Hipparkhoksen käyttämä logaritminen skaala perustui silmin havaittuihin kirkkauksiin ja on yhä nykyisin käytössä perusperiaatteiltaan samanlaisena. Modernin astrometrian kehitti Friedrich Bessel teoksellaan Fundamenta astronomiae, johon oli merkitty 3222 tähden keskimääräinen sijainti 1750-1762 tehtyjen havaintojen perusteella. Astrometria on synnyttänyt merkittäviä keksintöjä ja edistysaskeleita tieteessä. Aurinkokelloa käytettiin kellonajan mittaukseen ja astrolabit sekä myöhemmin sekstantit auttoivat taivaan kulmien selvittämisessä. Tyko Brahe todisti planeettojen liikkeiden tarkoilla mittauksilla Kopernikuksen aurinkokeskisen maailmankuvan oikeaksi. Lopulta 1900-luvun alussa Henrietta Swan Leavitt havaitsi kefeidien muuttumisjakson ja luminositeetin olevan verrannollisia toisiinsa, kun läheisten kefeidien etäisyyksiä oli laskettu parallaksin avulla. Siten saatettiin laskea minkä tahansa kefeidin etäisyys, ja Edwin Hubble osoitti eräiden tähtisumujen sijaitsevan Linnunradan ulkopuolella muodostaen galakseja. ==Nykyisiä tutkimuskohteita== Euroopan avaruusjärjestön Hipparcos-satelliitti määritti vuosina 1989-1993 yli miljoonan tähden sijainnin astrometrisin menetelmin 20-30 millikaarisekunnin tarkkuudella. Myös Maata lähelle radallaan saapuvien asteroidien jäljittäminen tapahtuu astrometrian keinoin. Muiden tähtien ympäriltä on havaittu eksoplaneettoja mittaamalla niiden aiheuttamia pieniä muutoksia tähden näennäisessä sijainnissa, kun tähti ja planeetta kiertävät toistensa ympäri. Lisäksi astrometriaa on käytetty määrittämään pimeän aineen jakautumista galakseissa. ==Aiheesta muualla== *Scholarpedia: Astrometry * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Salon seutukunta

Salon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 022. Kesäkuussa 2006 valmistunut selvitys suositteli kaikkien Salon seutukunnan yhdistämistä yhdeksi kunnaksi. Kunnista kaikki paitsi Somero päättivätkin yhdistyä vuoden 2009 alussa. seutukunnassa oli asukasta. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Salo % % % % Somero % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Perniö, Pertteli, Salo, Suomusjärvi ja Särkisalo yhdistyivät Salon kaupungiksi. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Salon seutu ** Salon kaupungin kotisivut ** Someron kaupungin kotisivut Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan seutukunnat
Loimaan seutukunta

Loimaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, sen seutukuntaluokitus on 025 ja se kuuluu EU:n alueluokituksen NUTS-luokkaan FI1C1. seutukunnassa oli asukasta. Yksi Loimaan seutukunnan alueista on Auranmaa, johon kuuluvat kaikki seutukunnan kunnat Loimaata lukuun ottamatta. Siellä julkaistaan Auranmaan Viikkolehti -nimistä paikallislehteä. Loimaan seutukunta on myös osana Seutu- hanketta, joka on sisäasiainministeriön ja Suomen Kuntaliiton käynnistämä Seutukuntien tukihanke. Eduskunta on päättänyt jatkaa hanketta vuoden 2012 loppuun asti. Hankkeen tavoitteena on edistää kuntien vapaaehtoista yhteistyötä palvelutuotannossa, elinkeinopolitiikassa sekä ympäristön ja maankäytön kehittämisessä. Aura ja Pöytyä ovat halukkaita siirtymään Turun seutukuntaan, mutta seutukuntasiirtoja ei ole mahdollista tehdä, kun kunta- ja palvelurakenneuudistus on kesken. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Aura % % % % Koski Tl % % % % Loimaa % % % % Marttila % % % % Oripää % % % % Pöytyä % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2005 Loimaa ja Loimaan kunta yhdistyivät Loimaan kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2005 Karinainen ja Pöytyä yhdistyivät Pöytyän kunnaksi. * 1. tammikuuta 2009 Yläne liittyi Pöytyään. * 1. tammikuuta 2009 Mellilä ja Alastaro liittyivät Loimaaseen. * 1. tammikuuta 2015 Tarvasjoki jätti Loimaan seutukunnan yhdistyessään Turun seutukuntaan kuuluvan Liedon kanssa. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Loimaan seutukunnan kotisivut ** Auran kunnan kotisivut ** Kosken Tl kunnan kotisivut ** Loimaan kaupungin kotisivut ** Marttilan kunnan kotisivut ** Oripään kunnan kotisivut ** Pöytyän kunnan kotisivut ** Yläneen kotisivut Luokka:Varsinais- Suomen maakunnan seutukunnat
Etelä-Pirkanmaan seutukunta

Etelä-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 063. seutukunnassa oli asukasta. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Akaa % % % % Urjala % % % % Valkeakoski % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2007 Toijalan kaupunki ja Viialan kunta yhdistyivät Akaan kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2011 seutukunnassa Kylmäkoski liittyi Akaaseen. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Etelä-Pirkanmaan seutuyhteistyö ** Akaan kaupungin kotisivut ** Urjalan kunnan kotisivut ** Valkeakosken kaupungin kotisivut Luokka:Pirkanmaan maakunnan seutukunnat
Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta

Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta oli Pirkanmaan maakunnassa sijainnut Suomen seutukunta, joka lakkasi vuoden 2011 alusta. Seutukuntaan kuului perustettaessa neljä kuntaa ja lakkautettaessa kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 062. == Kunnat == Vaakuna Kunta align=left Kuhmalahti (kunta) align=left Pälkäne (kunta) == Historia == * 1. tammikuuta 1994 seutukuntajako tuli Suomessa voimaan ja Kaakkois-Pirkanmaan seutukuntaan kuuluivat Kuhmalahden, Luopioisten, Pälkäneen ja Sahalahden kunnat. * 1. tammikuuta 2005 Sahalahti poistui seutukunnasta yhdistyessään Tampereen seutukuntaan kuuluvan Kangasalan kanssa. * 1. tammikuuta 2007 Luopioinen ja Pälkäne yhdistyivät Pälkäneen kunnaksi. * 1. tammikuuta 2011 Kuhmalahti liitettiin Tampereen seutukuntaan kuuluvaan Kangasalaan, ja myös Pälkäneen kunta siirtyi Tampereen seutukuntaan, jottei se olisi jäänyt seutukuntansa ainoaksi kunnaksi. Näin Kaakkois- Pirkanmaan seutukunta lakkasi olemasta. == Lähteet == Luokka:Suomen entiset seutukunnat
Lounais-Pirkanmaan seutukunta

Lounais-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 068. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Punkalaidun % % % % Sastamala % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2005 Punkalaidun siirtyi Porin seutukunnasta Lounais- Pirkanmaan seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2007 Suodenniemi ja Vammala yhdistyivät Vammalan kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2009 Mouhijärvi, Vammala ja Äetsä yhdistyivät Sastamalan kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2013 Kiikoinen Pohjois-Satakunnan seutukunnasta liittyi Sastamalan kaupunkiin. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Punkalaitumen kunnan kotisivut * Sastamalan kaupungin kotisivut Luokka:Pirkanmaan maakunnan seutukunnat
Luoteis-Pirkanmaan seutukunta

Luoteis-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 061. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Ikaalinen % % % % Kihniö % % % % Parkano % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2007 Viljakkala poistui seutukunnasta yhdistyessään Tampereen seutukuntaan kuuluvan Ylöjärven kanssa. * 1. tammikuuta 2010 Hämeenkyrö siirtyi Tampereen seutukuntaan ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luoteis-Pirkanmaa ** Ikaalisten kaupungin kotisivut ** Kihniön kunnan kotisivut ** Parkanon kaupungin kotisivut Luokka:Pirkanmaan maakunnan seutukunnat
Balsapuu

Balsapuu (Ochroma pyramidale, syn. Ochroma lagopus) on malvakasvien (Malvaceae) heimoon kuuluva trooppinen puu, joka tunnetaan kevyestä puuaineksestaan (60–200 kg/m³). Se on balsapuiden (Ochroma) suvun ainoa laji. Balsapuu kasvaa luonnonvaraisena pohjoisessa Etelä-Amerikassa ja Keski- Amerikassa. Sitä viljellään myös Aasiassa ja Afrikassa. Balsapuu on erittäin nopeakasvuinen puu; se on jo kahden vuoden vanhana 4–6 metriä korkea ja hakkuukypsä 6–8 vuoden ikäisenä, jolloin sen korkeus on 16–22 metriä ja rungon paksuus noin 30 cm. Täysikasvuisen balsapuun korkeus voi olla 40 metriä ja rungon paksuus 100 cm. == Käyttö ja ominaisuudet == Vanhastaan Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikon asukkaat ovat tehneet balsapuusta uppoamattomia kalastuslauttoja, minkä vuoksi eurooppalaiset valloittajat antoivat puulle nimeksi balsapuu (espanjan kielen lauttaa tarkoittavan sanan mukaan). Nämä lautat olivat Thor Heyerdahlin balsapuusta rakennetun Kon-tiki-aluksen esikuvia. Balsapuuta käytetään nykyään paljon pakkausmateriaalina keveytensä ja lämmöneristävyytensä vuoksi. Se on myös lentokoneiden, lennokkien ja eräiden uistimien rakennusaine. Muun muassa isobritannialaisen, toisen maailmansodan aikaisen, De Havilland Mosquito -hävittäjäpommikoneen rakennusmateriaalina on käytetty balsapuuta. Balsapuusta voidaan valmistaa myös erittäin hyvälaatuista paperia sen pitkien kuitujen ansiosta. Nykyään Amazonian luononvaraistakin balsaa käytetään myös tuulivoimaloiden potkureissa. Balsapuuta voidaan helposti työstää kaikilla tavallisilla puuntyöstötyökaluilla, mutta leikkaavien terien on syytä olla hyvin teräviä. Vähänkin tylsynyt terä jättää balsapuuhun helposti rikkonaisen työstöpinnan. Balsapuu tukkii hyvin hienon hiekkapaperin. Liimaliitokset pitävät balsapuussa erinomaisesti, kun taas naulat ja ruuvit eivät pidä lainkaan. Balsapuulle soveltuvat myös tavalliset puun pintakäsittelyaineet.Puukeskus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Balsaworld (tietoa balsapuusta saksaksi) Luokka:Malvakasvit Luokka:Puut
Ylä-Pirkanmaan seutukunta

Ylä-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnan koillisosissa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 069. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Juupajoki % % % % Ruovesi % % % % Mänttä-Vilppula % % % % Virrat % % % % yhteensä % % % == Historia == * Ylä-Pirkanmaan seutukunta muodostettiin 1. tammikuuta 2001, kun Itä-Pirkanmaan, Koillis- Pirkanmaan ja Pohjois-Pirkanmaan seutukunnat yhdistyivät Ylä-Pirkanmaan seutukunnaksi. Tuolloin uuteen seutukuntaan kuuluivat Oriveden, Mantän ja Virtain kaupungit sekä Juupajoen, Kurun, Längelmäen, Ruoveden ja Vilppulan kunnat. * 1. tammikuuta 2007 Längelmäen kunta lakkautettiin. Osa alueista liitettiin Jämsän kaupunkiin, osa Oriveden kaupunkiin. Jämsän kaupunki sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa ja kuuluu siellä Jämsän seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2009 Kuru jätti seutukunnan liityttyään Tampereen seutukuntaan kuuluneeseen Ylöjärven kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2009 Mänttä ja Vilppula yhdistyivät Mänttä-Vilppulan kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2010 Orivesi siirtyi Tampereen seutukuntaan. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ylä-Pirkanmaan seutusivusto ** Juupajoen kunnan kotisivut ** Mänttä-Vilppulan kaupungin kotisivut ** Ruoveden kunnan kotisivut ** Virtain kaupungin kotisivut Luokka:Pirkanmaan maakunnan seutukunnat
Emma (romaani)

Emma on englantilaisen kirjailijan Jane Austenin romaani vuodelta 1815. Se on yksi Austenin tunnetuimpia teoksia. Emma on Austenille tyypillisesti samalla sekä romanttinen että humoristinen. Suomennos julkaistiin vuonna 1950 Aune Brotheruksen kääntämänä. ==Juoni== Kirjan päähenkilönä häärii herraskartanon nuori neiti Emma, joka on katsonut asiakseen saattaa itselleen rakkaita henkilöitä avioliiton satamaan. Hän joutuu kuitenkin karvaasti huomaamaan, että tunteiden johdatteleminen ei olekaan niin helppoa, kuin hän oli alkuun kuvitellut. Pappikin menee ja rakastuu aivan väärään ihmiseen. Loppujen lopuksi Emma löytää itsensäkin haaveilemasta avioliitosta. == Elokuvasovitukset == Emma on kuvattu moneen otteeseen, ja tunnetuimpiin niistä kuuluu vuonna 1996 ensi-iltansa saanut Emma, jossa Gwyneth Paltrow näyttelee Emma Woodhousen roolin. Myös vuonna 1995 julkaistu nuortenelokuva Clueless perustuu löyhästi Emmaan. Siinä pääosaa esittää Alicia Silverstone. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * ==Aiheesta muualla== Luokka:Jane Austenin teokset Luokka:1810-luvun kirjat
D’Artagnan

Charles de Batz-Castelmore, Comte d’Artagnan (n. 1611 – 25. kesäkuuta 1673) palveli Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n muskettisotilaiden kapteenina ja kuoli Maastrichtin piirityksessä Ranskan–Hollannin sodan aikana. Alexandre Dumasin Kolme muskettisoturia -sarjan teokset perustuivat ranskalaisen kirjailijan Gatien de Sandrasin vuonna 1700 julkaisemaan d’Artagnanin osin kuvitteelliseen elämäkertaan. == D’Artagnan kirjallisuuden hahmona == D’Artagnan on Alexandre Dumasin klassikkoseikkailun Kolme muskettisoturia ja sen jatko-osien päähenkilö. D’Artagnan on varsin itsepäinen kirjallisuuden hahmo. Hän marssii Pariisiin päätä pahkaa ja julistaa haluavansa kuninkaan muskettisoturiksi. Hänelle selviää hyvin pian, että muskettisoturiksi on hyvin hankalaa päästä, ja tästä tulistuneena hän onnistuu järjestämään itsensä muutaman minuutin aikana kaksintaisteluun kolmen muskettisoturin kanssa. Kaksintaistelujen aikana hän tajuaa haastaneensa erottamattomat ystävykset, jotka toimivat toinen toistensa sekundantteina. Hän ei ehdi miekkailla kovin kauan ensimmäisen kanssa, kun kardinaalin miehet tulevat haastamaan riitaa ja kaikki neljä asettuvat heitä vastaan. Yhteinen vastustaja saa miehet unohtamaan keskenäiset kinansa ja d’Artagnan oppii tuntemaan muskettisoturit lempinimillä Aramis, Porthos ja Athos. Jokaisella heistä on oma syynsä pitää todellinen nimensä salassa. D’Artagnan kuuluu lähes koko Kolme muskettisoturia -kirjan ajan toiseen vartiokaartiin, mutta tarinan loppupuolella hänen unelmansa toteutuu ja tulisesta miehestä tulee muskettisoturi. D’Artagnan kokee muutenkin poikkeuksellisia seikkailuja ja saavuttaa muun muassa kuningattaren kiitollisuuden hoidettuaan hyvin arkaluontoisen asian pois päiväjärjestyksestä. == Todellinen d’Artagnan == Todellinen d’Artagnan oli nimeltään Charles de Batz-Castelmore d’Artagnan. Hän syntyi 1610-luvulla alempaan aateliin kuuluvaan sukuun ja liittyi jo nuorena musketöörikaartiin. Hän kunnostautui taidoillaan ja kiinnitti kardinaali Mazarinin huomion. Hän osallistui myös kuningas Ludvig XIV:n sotaretkiin. Yksityiselämässään hänellä oli vaikeuksia, sillä vaimo jätti hänet kuuden avioliittovuoden jälkeen. D’Artagnan kaatui Maastrichtin taistelussa 1673. Marraskuussa 2008 ranskalainen historiantutkija Odile Bordaz ilmoitti paikallistaneensa D’Artagnanin haudan Pyhän Pietarin ja Paavalin kirkosta, Wolderista, läheltä Maastrichtia. == Lähteet == Luokka:Kolme muskettisoturia -romaanin henkilöhahmot Luokka:Ranskalaiset sotilaat Luokka:Ranskalaiset kreivit Luokka:1610-luvulla syntyneet
Rainer Stenius

Rainer Konrad Stenius (19. maaliskuuta 1943 Helsinki – 5. joulukuuta 2014 Espoo) oli suomalainen pituushyppääjä. Hän hyppäsi 6. toukokuuta 1966 Los Angelesissa pituushypyn Suomen ennätyksen 816 cm. Tulos säilyi Suomen ennätyksenä 39 vuotta, kunnes Tommi Evilä ylitti sen 12. elokuuta 2005 hyppäämällä 818 senttiä. Hänellä oli nimissään myös 22-vuotiaiden Suomen ennätys 804 cm vuodelta 1965, kunnes Roni Ollikainen hyppäsi 16. kesäkuuta 2012 sentin pidemmälle. Stenius saavutti hopeamitalin Belgradin EM-kisoissa 1962 tuloksella 785 cm. Pentti Eskola oli pronssilla samalla tuloksella. Budapestin EM-kisoissa 1966 hän oli viides tuloksella 768 cm. Kalevan kisoissa Stenius saavutti kultaa vuosina 1962, 1965 ja 1966 sekä pronssia 1964. Rainer Stenius joutui lopettamaan uransa jo 24-vuotiaana jalkavaivojen vuoksi. Yleisurheilu-uransa aikana hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, jonka riveissä hän ankuroi seuran pikaviestijoukkuetta SM-kisoissa vuosina 1964 pronssille ja 1965 kultaan. Stenius siirtyi keväällä 1963 Yhdysvaltoihin opiskelemaan Kalifornian State Collegeen Los Angelesiin. Yhdysvalloissa hän edusti Cal State Los Angeles Golden Eagles -yliopistoseuraa, jonka riveissä hän voitti NCAA-mestaruuden pituushypyssä keväällä 1966. Pituushyppyuransa jälkeen hän opiskeli Yhdysvalloissa San Franciscon yliopistossa. Hän valmistui vuonna 1976 Oregonin yliopistosta suoritettuaan tohtorin tutkinnon. Sen jälkeisistä tekemisistään Stenius itse kertoo seuraavaa: Vuonna 1992 Stenius muutti Costa Ricaan ja alkoi elättää itseään urheilukalastuksella. Hän palasi Suomeen vuonna 1997 ja toimi vuonna 2003 Daegun Universiadeissa suomalaisyleisurheilijoiden valmentajana. Stenius toimi vuodesta 2006 kiekonheittäjä Mikko Kyyrön valmentajana. Vuonna 2011 Stenius oli perustamassa pikajuoksukoulua Suomeen. Stenius kuoli Espoossa 71 vuoden iässä 2014. Hän oli ollut kuolleena 50 vuorokautta, kun hänet löydettiin kotoaan. Hänen hautansa oli vuosia ilman kiveä. Vuonna 2018 Risto Ankio ja muut Steniuksen vanhat urheilutoverit hankkivat haudalle kiven. == Parhaat tulokset == *816 (1) Los Angeles 6. toukokuuta 1966 *804 (1) Jyväskylä 7. elokuuta 1965 (Kalevan kisat) *802 (1) Karhula 26. elokuuta 1965 *802 (1) México 15. lokakuuta 1965 *802 (2) Modesto 28. toukokuuta 1966 *801 (1) Los Angeles 16. huhtikuuta 1966 *800 (1) Los Angeles 13. toukokuuta 1966 *799 (1) Oslo 21. elokuuta 1965 *795 (1) Laukaa 21. heinäkuuta 1965 *795 (1) Kouvola 3. elokuuta 1965 *795 (1) Tampere 13. elokuuta 1966 (Kalevan kisat) == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset pituushyppääjät Luokka:Suomalaiset yleisurheiluvalmentajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Koillis-Savon seutukunta

Koillis-Savon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois- Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 113. Koillis-Savon seutukunta oli 2008–2010 äkillisen rakennemuutoksen alue, joksi se nimettiin, kun alueen merkittävä työnantaja Stromsdal ajautui konkurssiin. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Kaavi % % % % Rautavaara % % % % Tuusniemi % % % % yhteensä % % % == Historia == * 28. helmikuuta 1998 Juankoski muuttui kaupungiksi. * 1. maaliskuuta 1998 Nilsiä muuttui kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2013 Nilsiä jätti seutukunnan liityttyään Kuopion seutukuntaan kuuluvaan Kuopion kaupunkiin. * 1. tammikuuta 2017 Juankoski jätti seutukunnan liityttyään Kuopion seutukuntaan kuuluvaan Kuopion kaupunkiin, jolloin maayhteys Rautavaaran ja muun seutukunnan välillä katkesi. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koillis-Savon Kehitys Oy * Kaavin kunnan kotisivut * Rautavaaran kunnan kotisivut * Tuusniemen kunnan kotisivut Luokka:Pohjois- Savon maakunnan seutukunnat
Galaktinen tähtitiede

Galaktinen tähtitiede on tähtitieteen osa-alue, joka tutkii Linnunrataa, sen syntyä ja kehitystä sekä sen sisältämiä kohteita. Se on vastakohta ekstragalaktiselle tähtitieteelle, johon kuuluvat kaikki Linnunradan ulkopuoliset kohteet. Vaikka Linnunrata on kaikkein parhaiten tutkittu galaksi, ovat monet sen osat peittyneet tähtienvälisen aineen muodostamien pilvien taakse, jolloin niitä ei voida havaita näkyvän valon aallonpituuksilla. Sen sijaan käyttämällä muita aallonpituuksia, kuten infrapuna-, suurenergia- ja radiosäteilyä, on kokonaiskuva galaksistamme alkanut viime aikoina muodostua. ==Tutkimuskohteet== Galaktinen tähtitiede voidaan jaotella tutkimuskohteen mukaan seuraavasti: *heliumia raskaampien alkuaineiden jakautuminen Linnunradassa *Linnunradan osat: musta aukko ja sitä ympäröivä ydin, keskuspullistuma, kiekko ja pallomaisten tähtijoukkojen muodostama halo *Linnunradan muodostuminen ja kehitys *Linnunradan perusominaisuudet (massa, koko ym.) *tähtien ja tähtijoukkojen liike Linnunradassa *avoimet tähtijoukot ja tähtien assosiaatiot *Aurinkokunnan lähitähdet *yleinen rakenne (kierteishaarat ym.) *tähtipopulaatiot *tähtienvälinen aine Luokka:Linnunrata Luokka:Tähtitieteen osa-alueet
Sisä-Savon seutukunta

Sisä-Savon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 115. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Rautalampi % % % % Suonenjoki % % % % Tervo % % % % Vesanto % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2001 Sisä-Savon seutukuntaan kuulunut Karttula siirtyi Kuopion seutukuntaan ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sisä-Savon seutuyhtymä ** Rautalammen kunnan kotisivut ** Suonenjoen kaupungin kotisivut ** Tervon kunnan kotisivut ** Vesannon kunnan kotisivut Luokka:Pohjois-Savon maakunnan seutukunnat
Varkauden seutukunta

Varkauden seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 114. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Joroinen % % % % Leppävirta % % % % Varkaus % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2002 Kangaslampi siirtyi Juvan seutukunnasta Varkauden seutukuntaan. * 1. tammikuuta 2005 Kangaslampi ja Varkaus yhdistyivät Varkauden kaupungiksi. * 1. tammikuuta 2021 Joroinen siirtyi Pieksämäen seutukunnasta Varkauden seutukuntaan. ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joroisten kunnan kotisivut * Leppävirran kunnan kotisivut * Varkauden kaupungin kotisivut Luokka:Pohjois- Savon maakunnan seutukunnat
Ylä-Savon seutukunta

Ylä-Savon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 111. Seutukunnan asukasluku on 49 578 (2024). Iisalmi on Ylä-Savon suurin kaupunki ja Ylä-Savon keskus. == Kunnat == Vaakuna Kunta Väkiluku () Maa- pinta-ala (km²) Väestön- tiheys (as./km²) Kunnallis- vero () Suomen- kieliset () Ruotsin- kieliset () Muun- kieliset () Iisalmi % % % % Keitele % % % % Kiuruvesi % % % % Lapinlahti % % % % Pielavesi % % % % Sonkajärvi % % % % Vieremä % % % % yhteensä % % % == Historia == * 1. tammikuuta 2001 Maaninka siirtyi Kuopion seutukuntaan * 1. tammikuuta 2011 Varpaisjärven kunta liitettiin Lapinlahden kuntaan ==Väestönkehitys== Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ylä- Savon Kehitys Oy ** Iisalmen kaupungin kotisivut ** Keiteleen kunnan kotisivut ** Kiuruveden kaupungin kotisivut ** Lapinlahden kunnan kotisivut ** Pielaveden kunnan kotisivut ** Sonkajärven kunnan kotisivut ** Vieremän kunnan kotisivut Luokka:Pohjois-Savon maakunnan seutukunnat
DJ Orkidea

DJ Orkidea (oik. Tapio Hakanen, s. 6. maaliskuuta 1977 Helsinki) on suomalainen DJ. Hänet on äänestetty kaksi kertaa Suomen parhaaksi DJ:ksi. ==Elämä== Hakanen nimitettiin YleX:n musiikkipäälliköksi 1.8.2016 alkaen, ja hän on viime vuosina vastannut myös Uuden Musiikin Kilpailun äänimaailmasta. Aiemmin hän on työskennellyt Sulakkeen äänisuunnittelijana (2004–2008) ja Nokialla äänisuunnittelutiimin vetäjänä (2008–2016). Orkidea on tehnyt musiikin kaksiosaiseen televisiosarjaan Skene (2004) ja on mukana myös Hymypojan soundtrackilla kappaleella ”Beautiful (Ambient Mix)” sekä Bassoradion kokoelmalla Bassoradio Compilation. Orkidealla on lisäksi ollut kuukausittainen radio-ohjelma Tiistain tanssi-illassa, ensin Radiomafialla ja myöhemmin YleX:llä. Viimeinen Orkidean vetämä lähetys kuultiin 25.12.2007. Hakanen aloitti musiikkiuransa 8-vuotiaana pianotunneilla, joilla hän kävi hieman yli vuoden. Tämän jälkeen hän vaihtoi kitaransoittoon. DJ-uransa Hakanen aloitti 14-vuotiaana koulunsa diskossa, jossa hän soitti levyjä. Tapio Hakasen isä on SKP:n entinen puheenjohtaja Yrjö Hakanen ja äiti Kuntaliiton ympäristöasioiden päällikkö Maija Hakanen.Helsingin Sanomat 2.1.2010: Maratonjuhlien dj varoi polttamasta näppejään == Diskografia == === Albumit === * Taika – Selected Works ’98–’03 (2003) * A Place Called Happiness (2005) * Music Speaks in Thousand Languages (2005) * Metaverse (2008) * 20 (2011) * Unity (2011) * 20 Ximer (2013) * Harmonia (2015) === Singlet ja maxit === * Unity (1999) * Melancholy (2004) * Xpanding Girl (2005) * Embrace (2005) * Beautiful (2006) * Revolution (with DSS) (2007) * Metaverse Remix EP 01 (2007) * Liberation (2011) * Hale Bopp (2012) * Pacifique (2013) * Game On (2013) * Slowmotion III (2014) * Purity (2014) * Revolution Industrielle (2015) * Baby (2015) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * DJ Orkidean viralliset sivut Luokka:Suomalaiset elektronisen musiikin artistit Luokka:Suomalaiset DJ:t Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Huopa

Huopa on villasta valmistettua kutomatonta kangasta, jossa villan kuidut ovat takertuneena toisiinsa ja muodostavat yhtenäisen kangaspinnan. Huovasta valmistetaan muun muassa hattuja ja jalkineita. Huopapeittoa kutsutaan usein viltiksi tai filtiksi. Huopaa, nykyisin usein tekokuiduista valmistettua, käytetään myös teollisuudessa suodatin- ja viirakankaina sekä puristinhuopana. Vanhimmat tunnetut huovutetut työt ovat peräisin Aasiasta noin ajalta 600–200 eaa. Suomessa huovutuskäsitöitä on tehty perinteisesti maan itäosissa.Joensuun yliopisto, Integroitu käsityö. Huovutus. Sivu luettu 17.2.2007. ==Valmistaminen ja ominaisuudet== Huovutus on menetelmä, jossa villakuidusta valmistetaan huopaa. Tämä tapahtuu yleisimmin lämpimän veden, emäksisen aineen ja mekaanisen muokkauksen avulla. Villa on ainut tekstiilikuitu, joka huopuu. Huovan ominaisuudet ovatkin vahvasti sidoksissa villan ominaisuuksiin. Villakuitu on pinnaltaan suomuista, ja huovutus perustuu villakuitujen suomujen takertumiseen toisiinsa mekaanisen muokkauksen aikana. Kun villakuituja hierotaan toisiaan vasten lämpimässä vedessä, suomut ovat auki ja kuidut takertuvat toisiinsa. Kylmällä vedellä huuhdottaessa kuidun suomut sulkeutuvat ja kiinnittyvät toisten kuitujen suomuihin, jolloin muodostuu huopaa. Huovutusmenetelmät voi karkeasti jakaa kolmeen eri tekniikkaan: karstatusta villasta huovuttaminen, neuleen tai virkkaustyön huovuttaminen pesukoneessa ja neulahuovutus. Eri tekniikoita voidaan käyttää saman tuotteen eri valmistusvaiheissa. Karvahuopa on eri eläinten karvoista valmistettua huopaa, jota käytetään muun muassa korkeatasoisten hattujen valmistukseen. Villieläinten karvoista valmistettua karvahuopaa on pidetty parempilaatuisena kuin tarhaeläinten. Karvahuopa on useimmiten sekoitus eri eläinten karvoista. Niiden vanuttaminen hatuksi tapahtuu niin, että karvasekoitus puhalletaan rei’itetylle telineelle ja huuhdotaan sitten lämpimällä vedellä. Näin karvat vanuttuvat yhteen ja muodostavat hatunteelmän.Lublin 1948 s. 237 Niin sanottuja majavahattuja tehdään pohjoisamerikkalaisen majavan ja piisamirotan karvoista valmistetusta castor-huovasta.Lublin 1948 s. 35 Majava- eli kastorhattuja on monia eri malleja, ja ne olivat suosittuja 1500–1600-lukujen Englannissa ja Ranskassa. Majavahattu on eri asia kuin majavanturkiksesta valmistettu majavalakki. ==Lähteet== * == Aiheesta muualla == Luokka:Kangaslajit Luokka:Muinaiset keksinnöt
Rijeka

Rijeka (, , , muilla kroatian murteilla Rika tai Reka eli "joki") on tärkeä satamakaupunki Kroatiassa Kvarnerinlahden pohjukassa Adrianmeren rannalla. Kaupunki on Kroatian kolmanneksi suurin. Kaupungissa on 144 043 asukasta (vuonna 2001) ja sen pinta-ala on 44 neliökilometriä. Rijeka on Primorje- Gorski Kotarin maakunnan keskus. == Historia == Rooman valtakunnan aikaan kaupungin nimi oli Tarsattica ja se sijaitsi nykyisen Rijekan vanhankaupungin paikalla. Varhaisimmat kaupungista kertovat keskiaikaiset lähteet ovat 1200-luvulta ja niissä mainitaan kaksi paikkakuntaa, Trsat Rječina-joen vasemman rannan kukkulalla ja Rijeka roomalaisen Tarsattican paikalla meren rannalla. Kaupunki kehittyi huomattavasti 1500-luvulla kaupan keskuksena. Sen talous kukoisti jälleen 1700-luvulla, kun Rijeka julistettiin vapaasatamaksi. Vuonna 1868 Rijeka siirtyi Unkarin suoraan hallintaan ja siitä tuli maan merkittävin satama. Itävalta-Unkarin hajoamisen jälkeen vuonna 1918 kaupungista tuli osa Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaa, mutta italialaiset miehittivät sen. Kaupunki oli lyhyen aikaa vuosina 1920–1924 itsenäinen valtio, Fiumen vapaavaltio, mutta se joutui jälleen italialaisten haltuun ja taantui pieneksi provinssikaupungiksi. Toisen maailmansodan jälkeen se siirtyi osaksi Jugoslaviaa ja nousi maan merkittävimmäksi satamaksi. Rijekassa sijaitsevat muun muassa vuonna 1765 perustettu Kroatian kansallisteatteri ja Rijekan yliopisto (1632). == Talouselämä == Laivayhtiö Jadrolinijan pääkonttori sijaitsee Rijekassa. Jadrolinijan kotisivut == Urheilu == Paikallinen jalkapallojoukkue on nimeltään HNK Rijeka. ==Tunnettuja rijekalaisia== *János Kádár (26. toukokuuta 1912 Fiume, Itävalta- Unkari, nyk. Rijeka), Unkarin sosialistisen työväenpuolueen pääsihteeri vuosina 1956–1988 ja Unkarin pääministeri 1956–1958 ja 1961–1965. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Rijekan kaupungin kotisivut *
Foucaultin heiluri (romaani)

Foucaultin heiluri () on Umberto Econ kirjoittama romaani, joka ilmestyi vuonna 1988. Suomeksi se ilmestyi vuonna 1990 Tuula Saarikosken suomentamana. Kirja sisältää viittauksia useisiin kaunokirjallisiin teoksiin, ja sen kirjallisessa tyylissä on vaikutteita muun muassa Jorge Luis Borgesilta ja H. P. Lovecraftilta. Kirja on edelleen vaikuttanut esimerkiksi Dan Brownin kaltaisiin menestyskirjailijoihin. Alun alkaen elokuvaohjaaja Stanley Kubrick oli osoittanut kiinnostusta tehdä elokuvasovitus kirjasta, mutta Eco kieltäytyi oltuaan tyytymätön hänen aiemman teoksensa Ruusun nimen vuonna 1986 ilmestyneeseen samannimiseen elokuvasovitukseen, ja vastavuoroisesti Kubrick itse ei suostunut hyväksymään Econ tarjousta tulla käsikirjoittajaksi. Myöhemmin Kubrickin kuoleman jälkeen Eco on ilmaissut katuneensa päätöstään. == Juoni == Nimensä romaani on saanut samannimisestä fysikaalisesta laitteesta, jolla on tietty rooli juonessa. Foucaultin heiluri kertoo kirjakustantamo Garamondilla työskentelevistä ystävyksistä, jotka käsiinsä joutuneen Temppeliherroja käsittelevän käsikirjoituksen pohjalta keksivät käyttää hyväkseen kaikkea tietämystään kirjallisuudesta ja luovat omaksi huvikseen monimutkaisen salaliittoteorian koko keski- ja uuden ajan historiasta. Salaliittoteoriassa nidotaan yhteen monia Temppeliherroihin, Ruusuristiläisyyteen ja okkultismiin liittyviä myyttejä ja esitetään, että Temppeliherrat salaa suunnittelisivat maailmanvalloitusta. Tapahtumat riistäytyvät käsistä, kun jotkut tuntuvat ottavan teorian liian vakavasti. Kirja alkaa takaumalla, jossa päähenkilö pakenee häntä takaa-ajavia salaseuralaisia ja jatkuu hänen kertoessaan omin sanoin, miten tähän tilanteeseen on päädytty. == Lähteet == * == Viitteet == Luokka:Umberto Econ teokset Luokka:Italialaiset romaanit Luokka:Vuoden 1988 kirjat
Homologinen algebra

Homologinen algebra on matematiikan osa-alue, joka tutkii homologiaa ja kohomologiaa. Nämä osa-alueet kuuluvat algebralliseen geometriaan. Kohomologiateoria tutkii monia erilaisia objekteja, kuten esimerkiksi topologisia avaruuksia, lyhteitä, ryhmiä, renkaita, Lien algebroja ja C*-algebroja. Modernin algebran opiskeleminen on käytännössä mahdotonta ilman lyhdekohomologiaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Abelin ryhmä

Abelin ryhmällä tarkoitetaan kommutatiivista ryhmää. Esimerkiksi kokonaislukujen joukko Z on yhteenlaskun suhteen Abelin ryhmä. Sykliset ryhmät ovat aina Abelin ryhmiä. Abelin ryhmä on saanut nimensä Niels Henrik Abelin mukaan. == Notaatio == Abelin ryhmiä merkitään yleensä kahdella vaihtoehtoisella tavalla – additiivisella tai multiplikatiivisella. Tapa Laskutoimitus Neutraalialkio Monikerrat Käänteisalkio Suora summa/tulo Yhteenlasku a + b 0 na −a G ⊕ H Kertolasku a * b tai ab e tai 1 an a−1 G × H Multiplikatiivinen notaatio on ryhmille tavallisempi kuin additiivinen notaatio, mutta toisaalta additiivinen notaatio on tavallinen moduleille. Kun tutkitaan Abelin ryhmiä sekoittamatta siihen muita struktuureja, voidaan myös käyttää additiivista notaatiota. == Esimerkkejä == Jokainen syklinen ryhmä G on Abelin ryhmä, koska jos x ja y ovat G:n alkioita, on xy = aman = am + n = an + m = anam = yx. Sama voidaan todeta alkion käänteisalkiolle. Erityisesti kokonaisluvut Z muodostavat Abelin ryhmän yhteenlaskun suhteen, kuten myös kokonaisluvut modulo n, Z/nZ. Reaaliluvut muodostavat Abelin ryhmän yhteenlaskun suhteen, kuten myös nollasta poikkeavat reaaliluvut kertolaskun suhteen Jokainen rengas on Abelin ryhmä yhteenlaskun suhteen. Myös kommutatiivisen renkaan kääntyvät alkiot samoin kuin yksiköt muodostavat multiplikatiivisen Abelin ryhmän. Abelin ryhmän aliryhmä on normaali, joten niille voidaan muodostaa tekijäryhmä. Abelin ryhmän aliryhmät, tekijäryhmät, tulot ja suorat summat ovat Abelin ryhmiä. == Kertolaskutaulut == Jos halutaan varmistaa, että annettu äärellinen ryhmä on Abelin ryhmä, voidaan muodostaa ryhmän kertolaskutaulu. Olkoon ryhmä G= {g1 = e, g2, ..., gn} laskutoimituksenaan ⋅. Tällöin taulun alkio kohdassa (i,j) on tulo gi ⋅ gj. Ryhmä on Abelin ryhmä, jos ja vain jos taulu on symmetrinen päädiagonaalin suhteen. Eli jos taulukkoa ajatellaan matriisina, on tämä matriisi symmetrinen. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Ryhmäteoria Luokka:Algebralliset rakenteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ympyrän neliöiminen

Ympyrän neliöiminen on yksi antiikin suurista konstruktio-ongelmista. Ympyrän neliöinnissä pitäisi vain harpilla ja viivaimella muodostaa neliö, jonka ala on sama kuin annetun ympyrän.Pappas, Theoni s. 25 ==Mahdottomaksi todistaminen== Harpin ja viivoittimen avulla voidaan piirtää vain sellaisia janoja, joiden pituudet saadaan lähtöjanojen pituuksista algebrallisin operaatioin eli peruslaskutoimitusten (yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolasku) sekä neliöjuuren oton avulla. Tällaisten janojen pituudet ovat aina algebrallisia lukuja. Jos janan pituus on ei-algebrallinen eli transkendenttinen, sitä ei voi muodostaa yksikköjanasta harpilla ja viivoittimella. Jos ympyrän säteen pituus on 1, on ympyrän pinta-ala \pi \cdot 1^2 = \pi. Ympyrän neliöimiseksi olisi siis muodostettava jana, jonka pituus on neliön sivun pituus \sqrt{\pi}. Koska on mahdollista piirtää neliöjuuren otto tai kertolasku, on yhtä mahdollista tai mahdotonta muodostaa jana, jonka sivun pituus on \pi. Lopullisen vastauksen epätietoisuuteen antoi Ferdinand Lindemann, joka todisti vuonna 1882, että luku π on transsendenttiluku. Vaaditun janan muodostaminen on siis mahdotonta eli ympyrää ei voi neliöidä.Tiede.fi ==Ympyrän paloittelu== Vuonna 1925 Alfred Tarski esitti ongelmaan muutoksen ja ehdotti, että ympyrä voitaisiin paloitella neliöksi. Unkarilainen matemaatikko Miklós Laczkovich esitti vuonna 1989 todistuksen, jonka mukaan ympyrän paloittelu neliöksi olisi mahdollista ja arvioi tarvittavien palojen määräksi noin 10 potenssiin 50 kappaletta. == Katso myös == * Indianan pii-lakiehdotus, hylätty ehdotus ympyrän neliöimismenetelmän vahvistamiseksi lakisääteisesti == Lähteet == * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * Kähkönen, Mika: Ympyrän neliöimisestä. Pro gradu -tutkielma. Tampereen yliopisto, 2009. Luokka:Matemaattiset ongelmat Luokka:Euklidinen geometria Luokka:Pii