EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jakob Prandtauer

Jakob Prandtauer (k. 1726) oli itävaltalainen arkkitehti, alkujaan muurarimestari. Hän oli Saksan barokin ensimmäisiä edustajia ja oli etenkin kirkkojen rakentaja. Hän suunnitteli laajan ja komean Tonavaa hallitsevan Melkin luostarin, jonka rakennustyöt aloitettiin 1720. Luostarin suunnittelun keskiössä on Giacomo da Vignola suunnitteleman Rooman Gesún mallin mukaisesti suunniteltu kirkko. Hän johti Carlo Antonio Carlonen kuoltua Pyhän Florianin säätiön rakentamista. Hän loi muun muassa Dürnsteinin säätiökirkon (1718–1733), jonka interiööri on monumentaalinen.Prandauer, Jacob, Tietosanakirja 1909, osa 11, palsta 937 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Itävaltalaiset arkkitehdit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Vuonna 1726 kuolleet
Haljala

Haljala on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: *Ahti Haljala (1924–2005), näyttelijä *Kaarlo Haljala (1872–1943), juristi, joka toimi Hämeen läänin vt. maaherrana ==Katso myös== * Haljalan kunta, kunta Pohjois-Virossa
Lempo-Volley

Lempo-Volley on lempääläläinen lentopalloseura, joka on perustettu vuonna 2019. Seura perustettiin yhdistämään Lempäälän Jyryn ja Lempäälän Kisan lentopallotoiminnat saman seuran nimen alle. Samalla luotiin yhtenäinen pelaajapolku junioreista aikuisten sarjoihin. Pelipassien määrällä mitattuna Lempo-Volley on Suomen viidenneksi suurin lentopalloseura. Kaudella 2024-25 Lempo-Volleyn edustusjoukkueet pelaavat miesten 1-sarjassa ja naisten 1-sarjassa. == Saavutukset == Miesten 1-sarjan mestaruus kaudella 2022-2023 A-tyttöjen Suomen mestaruus kaudella 2022-2023 == Miesten edustusjoukkue kaudella 2024-2025 == 2 Niko Montonen, yleispelaaja 7 Jyri Niemi, libero 9 Veeti Kosonen, yleispelaaja 10 Joel Itänen, yleispelaaja 12 Tuomas Sillanpää, hakkuri 13 Daniel Heinonen, yleispelaaja 14 Tino Vuori, hakkuri 15 Ville Tuki, passari 16 Arttu Lehtimäki, passari 17 Tatu Vuorenmaa, keskitorjuja 18 Aatu Pöllänen, keskitorjuja 22 Nico Nurmesniemi, yleispelaaja 25 Eetu Ahonen, keskitorjuja 27 Teemu Nyström, passari 39 Kasimir Vuorinen, yleispelaaja 47 Aaro Keisanen, keskitorjuja 77 Jami Törrö, libero Päävalmentaja Simo Puttonen Valmentaja Tomi Rumpunen Valmentaja Anssi Vesanen == Naisten edustusjoukkue kaudella 2024-2025 == 2 Lotta Alatalo, keskitorjuja 3 Lotta Karppinen, yleispelaaja 4 Maija Lahtinen, yleispelaaja 6 Anna Kaisa Kerminen, libero 8 Roosa Päykkönen, yleispelaaja 9 Adelia Launonen, yleispelaaja 12 Tiia Virta, yleispelaaja 13 Karoliina Viitaniemi, hakkuri 14 Erika Kannisto, keskitorjuja 15 Emilia Kangassalo, passari 16 Senni Virtanen, libero 17 Riikka Vuorentausta, passari 22 Laura Liikanen, libero 24 Veera Saloranta, hakkuri 27 Olivia Nieminen, keskitorjuja Päävalmentaja Maria Laine Valmentaja Anni Mäkinen Valmentaja Viivi Huurne Valmentaja Jyri Niemi == Lähteet == * Lempo- Volley https://www.lempovolley.fi/seura/ * Suomisport tilastot * Miesten edustusjoukkue * Naisten edustusjoukkue Luokka:Suomalaiset lentopalloseurat Luokka:Lempäälän urheilu
Soinin vaivaisakka

Soinin vaivaisakka on Soinin kirkon kellotapulin seinustalla komerossa seisova Matti Taipaleen veistämä teos vuodelta 1854. Katoksen etuseinässä on kyltti "Joka köyhää armahtaa, hän lainaa Herralle." Akalla on siniset silmät, kirkkaanpunainen suu ja pitkä selkään laskeutuva kiiltävän musta tukka. Pukineina ovat sininen paita, musta hame ja valkoinen esiliina. Akka on puolitoista metriä korkea. Oikea käsi, josta puuttuu pala, ojentuu kohti almun antajaa, mutta vaivaisakan raha-aukko on paidan kauluksen keskellä. Tämä teos on muista Suomen vaivaisukoista poiketen vaivaisakka. Soinin vaivaistenkomitean pöytäkirjoista on selvinnyt, että ensimmäisenä vuonna akka tuotti kolme hopearuplaa 64 kopeekkaa ja seuraavana neljä hopearuplaa 56 kopeekkaa. Vuonna 2016 tulos diakoniatyöhön oli 500–700 euroa vuodessa. Seurakunta oli päättänyt tilata vaivaisukon jo vuonna 1852. Jostain syystä asiaa jouduttiin käsittelemään vielä toistamiseen kirkkoraadissa joululuussa 1853 ja silloin päästiin sopimukseen. Akan hinnaksi sovittiin viisi ruplaa hopeassa, ja toimitukseen kuului myös akan maalaus ja katoksen rakentaminen. Toisten lähteiden mukaan palkkio olisi ollut kuusi hopearuplaa 50 kopeekkaa.Arja Kivipelto, Voi vaivaista ukkoa, (tilaajille) Helsingin Sanomat 22.2.2014, viitattu 4.11.2024 Teosta on kunnostettu ainakin vuosina 1957 ja 1992 sekä talvella 2020–2021. 2020–2021 vaivaisakan maali puhdistettiin lähes täysin pois ja teos maalattiin uudelleen.Vaivaisakka Soinin seurakunnan sivulla Vaivaisakka oli vaivaisukkonäyttelyssä Kerimäellä 2013. Akka on ollut näyttelyissä Italiassakin asti. Vuonna 2016 akasta julkaistiin Anssi Kähärän suunnittelema postimerkki. Soinin kirkon pihalla on esitetty Jaana Laakson kirjoittamaa Vaivaisakan tarinaa vuodesta 2004 lähtien.Vaivaisakan tarina viihdytti ja liikutti Soinissa, Vaivaisukot.fi, viitattu 6.11.2024 Matti Taipale (11. joulukuuta 1834 Lehtimäki – 12. lokakuuta 1854) oli suomalainen mäkitupalaisen poika, joka veisti tukista tämän teoksen. Taipale kuoli pian vaivaisakan valmistuttua. == Lähteet == Luokka:Soini Luokka:Kristillinen taide Suomessa Luokka:Suomen patsaat ja veistokset
5-metyyli-3-heptanoni

5-metyyli-3-heptanoni (C8H16O) eli etyyli-isoamyyliketoni on ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa 5-metyyli-3-heptanoni on väritöntä ja pistävänhajuista nestettä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin. 5-metyyli-3-heptanoni ärsyttää hengitysteitä, silmiä ja ihoa. 5-metyyli-3-heptanonia valmistetaan kuumentamalla 2-butanolia kaasufaasissa ja katalyytteinä käytetään jalometalleja. Reaktiossa muodostuu ensin butanonia, joka dimeroituu 5-metyyli-3-heptanoniksi. Toinen tapa on butanonin aldolikondensaatio emäksisissä oloissa ja muodostuvan 5-metyyli-4-hepten-3-onin pelkistys vedyttämällä. 5-metyyli-3-heptanonia käytetään muun muassa selluloosajohdannaisten, vinylihartsien, maalien ja lakkojen liuottimena.Dieter Stoye: "Solvents", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Siitä valmistetaan hajusteissa käytettävää 5-metyyli-3-heptanonioksiimia. == Lähteet == Luokka:Ketonit
Hetki lyö (albumi)

Hetki lyö: 1967–1997 on suomalaislaulaja Kirkan vuonna 1997 julkaistu kokoelma-albumi, joka juhlisti hänen 30-vuotista soolouraansa.Lahti 2022, s. 327. Albumi ilmestyi kahden CD-levyn typistettynä versiona sekä neljän CD:n boksina, joka sisältää 67 remasteroitua kappaletta. Boksista julkaistiin 2 500 kappaleen numeroitu painos. Kokoelma sisältää Kirkan siihen asti tunnetuimmat kappaleet sekä jonkin verran ennen julkaisemattomia harvinaisuuksia ja live- esityksiä. Albumilta julkaistiin singleinä sitä varten tehdyt uudet kappaleet ”Daa-da daa-da” ja ”Tunne et mua vieläkään”. Aiemmilla albumeilla julkaisemattomia ovat myös Kirkan, Komppimafian ja UMO:n puhaltajien livetaltioinnit ”Soulmies”, ”Kun mies löytää naisen” ja ”Ehjä kuva sisälläin”. ”Daa-da daa-da” on alkujaan Kirkan vuonna 1973 kuolleen isoveljen Sammy Babitzinin levytys. Hetki lyö -albumille siitä muokattiin Sammyn ja Kirkan duetto, jossa taustaraita äänitettiin uusiksi ja tehtiin muitakin lisäyksiä. Esitys nousi listoille. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, jossa Sammy ja Kirka esiintyivät yhdessä, ja se näytettiin ensimmäisen samanvuotisessa Syksyn sävelessä.Lahti 2022, s. 263–264. ”Tunne et mua vieläkään” -balladin levytti alun perin Harold Melvin & the Blue Notesin vuonna 1972 nimellä ”If You Don’t Know Me by Now”, josta Simply Red teki myöhemmin version. Levy-yhtiö BMG Finland tavoitteli siitä suurta hittiä, mutta myynti ja radiosoitto jäivät toivottua vähäisemmiksi.Lahti 2022, s. 262. Kahden CD-levyn versio nousi listasijalle 8 ja boksi sijalle 11. Albumia myytiin yli 50 000 kappaletta, ja siitä myönnettiin ilmestymisvuonnaan 1997 kultalevy ja seuraavana vuonna platinalevy. == Kappaleet == === Boksi === ==== CD 1 ==== # # # # # # # # # # # # # # # # # ==== CD 2 ==== # # # # # # # # # # # # # # # # ==== CD 3 ==== # # # # # # # # # # # # # # # ==== CD 4 ==== # # # # # # # # # # # # # # # # # Kirka: Hetki lyö -boksin kansilehden tiedot, BMG/RCA 74321531612, 1997. === Kahden CD:n versio === ==== CD 1 ==== # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # ==== CD 2 ==== # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # Kirka: Hetki lyö -CD-levyn kansilehden tiedot, BMG/RCA 74321531602, 1997. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kirkan kokoelma-albumit Luokka:Vuoden 1997 kokoelma- albumit Luokka:Musiikkiboksit
Sjundeå gymnastikförening

Sjundeå gymnastikförening (lyhyemmin: SGF) on suomenruotsalainen urheiluseura Siuntiossa, Uudellamaalla. Alun perin seura oli nimeltään Sjundeå kvinnliga gymnaster. Sjundeå gymnastikförening tarjoaa monipuolista liikuntaa, voimistelua ja treenivalikoimaa lapsille, nuorille ja aikuisille. Valikoimaan kuuluu voimistelua, kuntoliikuntaa, tanssia, telinevoimistelua, akrobatiaa, joogaa, zumbaa, kahvakuulaa, satubalettia, perhejumppaa, äiti- ja vauvajumppaa, seniorijumppaa ja paljon muuta. Seura järjestää myös suosittuja hiihtoloma- ja kesäleirejä lapsille ja kesäjumppaa aikuisille. == Lähteet == Luokka:Siuntiolaiset järjestöt Luokka:Suomenruotsalaiset järjestöt
Mack Air

Mack Air on botswanalainen lentoyhtiö, joka perustettiin vuonna 1994. Sen kotipaikka on Maun. Yhtiö lentää koneillaan nykyään reitti-, tilaus- ja maisemalentoja sekä lääkinnällisiä evakuointeja. == Historia == Mack Air perustettiin vuonna 1994, ja siitä tuli Botswanan ensimmäinen yksityinen lentoyhtiö. Sen perustivat Lara ja Stuart Mackay. Yhtiöllä oli aluksi yksi kuusipaikkainen Cessna 206. Yhtiö lensi pitkään lähinnä tilauslentoja esimerkiksi Okavangon suistolle kalustollaan erilaisia pieniä koneita. Yhtiö uudisti ja laajensi laivastoaan vuonna 2018, kun se osti 17 uutta Cessna 208B Grand Caravan EX -konetta. Yhtiö sai kansainvälisen reittilentoliikenteen luvan vuonna 2019 ja yhtiön ensimmäinen kansainvälinen reittiyhteys avattiin vuonna 2021 Botswanan Kasanen ja Zimbabwen Victorian putousten välille. == Laivasto == Mack Airin laivasto: Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huom. Cessna Citation M2 1 – Cessna 208B Grand Caravan EX 17 – Cessna 210 Centurion 1 – GrippsAero GA8 Airvan 2 – Yhteensä 21 – == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yhtiön omat sivut Luokka:Botswanalaiset lentoyhtiöt
Siuntion sotaveteraanit

Sjundeå krigsveteraner rf – Siuntion sotaveteraanit ry on suomenruotsalainen vuonna 1967 perustettu järjestö, jonka tavoitteena on toimia veteraanien hyväksi Siuntiossa, sekä säilyttää veteraanien perintöä. Järjestö kuuluu yhtenä vanhimpana jäsenjärjestönä ruotsinkieliseen Södra Finlands krigsveterandistrikt -veteraanijärjestöön. Vuonna 2012 Siuntion sotaveteraaneilla oli yhteensä noin 100 jäsentä, jotka koostuivat veteraaneista ja kannattajajäsenistä. == Lähteet == Luokka:Siuntiolaiset järjestöt Luokka:Suomenruotsalaiset järjestöt Luokka:Suomalaiset veteraanijärjestöt
Etelä-Afrikan kansalliset puolustusvoimat

Etelä-Afrikan kansalliset puolustusvoimat (, lyhennys SANDF) on Etelä-Afrikan asevoimat. SANDF korvasi Etelä-Afrikan puolustusvoimat vuonna 1994, ja siihen liitettiin samalla Umkhonto we Sizwe- ja Azanian People's Liberation Army -joukot. Etelä-Afrikan kansalliset puolustusvoimat koostuvat maavoimista, ilmavoimista, laivastosta ja lääkintäjoukoista. SANDF:n palveluksessa oli 72 322 henkilöä vuonna 2021. == Lähteet == Luokka:Etelä-Afrikan asevoimat
Missionaalinen liike

Missionaalinen liike (myös missionaalinen seurakuntaliike tai missionaalinen seurakunta) on vuonna 1998 syntynyt kristillinen seurakunnallinen liike, jonka ytimessä on seurakuntien jäsenten aktivointi ja evankeliumin heijastaminen yhteisössä. Missionaalinen liike syntyi kuuden protestanttisen teologin vastauksena kirkkojen taantumiseen sekä seurakuntien kasvustrategioihin, joiden tarkoituksena on houkutella kirkkoon kuulumattomia jäseniä. Missionaalisen liikkeen perusajatuksena on seurakunnan ja kristittyjen osallistuminen Jumalan toimintaan maailmassa (Missio Dei). == Historia == Missionaalisen liikkeen taustalla on kristinuskon Pohjois-Amerikassa kokema syrjäytyminen vallitsevan kulttuurin piirissä muun muassa pienentyneen jäsenmäärän seurauksena. Liikkeen taustalla on erityisesti vahvasta uskonnollisuudesta huolimatta koettu vaikeus ilmaista uskoa kuulumalla kristilliseen kirkkoon. Siirtymä kohti jälkikristillistä, uuspakanallista ja pluralistista lähetyskenttää on vaikuttanut missionaalisen teologian paluuseen kohti peruskysymyksiä ja seurakuntakäsityksen päivittämistä nykymaailmaan. Missionaalisen kirkkokeskustelun piirissä erityisen vaikuttava keskustelija on ollut missiologi Lesslie Newbigin. == Käytänteet == Missionaalisen liikkeen perusajatus on esitetty kirjassa Missional Church: A Vision for the Sending of the Church in North America. Kirjoittajien mukaan lähetystyö on kristillisen evankeliumin ydin ja he edellytyvät aktiivista osallistumista maalliseen yhteiskuntana. Missionaalisen liikkeen käsitteet tulivat nopeasti suosituiksi Tim Kellerin kaltaisten seurakuntajohtajien sekä maallikoiden keskuudessa. Missionaalista liikettä esittelevä kirja on myynyt kymmeniätuhansia kappaleita. Vaikka tulkinnat ”missionaalisuuden” käsitteestä vaihtelevat, liike on vaikuttanut kristillisen lähetystyön kenttään ja sen uusiin painopisteisiin. Missionaalisen seurakunnan käsite yleistyi kristillisessä lähetysteologiassa 1990-luvun lopulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Missional Church Network -järjestö verkkosivusto Luokka:Kristilliset liikkeet Luokka:Kristilliset käsitteet Luokka:Kirkko-oppi Luokka:Evankelioimisliikkeen lähetystyö
Vårdö (Siuntio)

Vårdö on Itämeressä sijaitseva saari Siuntion kunnassa Uudellamaalla. Saari sijaitsee noin 38 kilometrin päässä Helsingistä. Vårdö on kooltaan noin 18,1 hehtaaria ja laajimillaan se on 0,6 kilometriä pitkä. Saari kohoaa noin 25 metriä merenpinnan yläpuolelle. == Lähteet == Luokka:Siuntion saaret
Kalvö

Kalvö on Itämeressä sijaitseva saari Siuntion kunnassa Uudellamaalla. Saari sijaitsee noin 40 kilometrin päässä Helsingistä. Kooltaan saari on 0,78 neliökilometriä. Kalvö on hyvin tasainen ja sen korkein kohta on 26 metriä merenpinnan yläpuolella. Kalvö on kilometrin pituinen ja 1,3 kilometriä leveä. == Lähteet == Luokka:Siuntion saaret
Klobben

Klobben on saari Itämeressä Siuntion kunnassa Uudellamaalla. Saari sijaitsee noi 36 kilometrin päässä Helsingistä, ja se on kooltaan noin 24,3 hehtaaria suuri. Klobben on pohjois-eteläsuunnassa kilometrin pituinen. == Lähteet == Luokka:Siuntion saaret
Svinö

Svinö on Itämeren saari Siuntiossa Uudellamaalla. Saari sijaitsee 36 kilometriä Helsingistä ja se on kooltaan noin 53,6 hehtaaria. Itä- länsisuunnassa Svinö on 1,3 kilometriä pitkä. Svinön korkein kohta on noin 30 metriä merenpinnan yläpuolella. == Lähteet == Luokka:Siuntion saaret
Pentti Malinen

Pentti Malinen (s. 1956 Kuhmo) on suomalainen virkamies, joka aloitti vuonna 2024 Kainuun liikunnan puheenjohtajana. Hän toimi Kainuun maakuntajohtajana vuosina 2013–2023. Malisen toimi Oulun yliopiston Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen Kainuun yksikön johtajan sijaisena vuosina 1989–1994. Sittemmin hän arvioi maaseutuohjelmia yliopistolla 1990-luvun loppuun. Vuonna 2000 hän aloitti Oulun yliopiston Kajaanin kehittämiskeskuksen johtajana. Ansioistaan Kajaanin kehittämiskeskuksessa Kajaanin Nuorkauppakamari myönsi hänelle Vireä virkamies -tunnustuspalkinto vuonna 2002. Kajaanin kehittämiskeskuksen johtajana Malinen toimi vuoteen 2004, kunnes kehittämiskeskus liitettiin Kajaanin yliopistokeskukseen, jossa hän aloitti kehitysjohtajana. Kajaanin yliopistokeskuksen kehitysjohtajana Malinen työskenteli vuoteen 2011, ollen kolme vuotta virkavapaalla Itä-Suomen ohjelmajohtajana. Vuonna 2011 hänestä tuli Kainuun aluekehitysjohtaja. Hänestä tuli Kainuun maakuntajohtaja vuonna 2013 Alpo Jokelaisen siirryttyä eläkkeelle. Kainuun liitto myönsi Maliselle Vuojen kaenuulaenen -tunnustuksen vuonna 2022. Tunnustus myönnettiin Kainuun puolesta viidellä vuosikymmenellä toimimisesta. == Lähteet == Luokka:Maakuntajohtajat Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bakkehaugenin kirkko

Bakkehaugenin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1959. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Bekkelagetin kirkko

Bekkelagetin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1923. ==Kuvia== Bekkelaget kirke 20081026-1.jpg|Kirkkosali Bekkelaget kirke 20081026-2.jpg|Urut ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Bredtvetin kirkko

Bredtvetin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1977. ==Kuvia== Obelisk med Hans Niesen Hauge 3.jpg|Paikalla asuneen Hans Nielsen Haugen muisto-obeliski. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Bygdøyn kirkko

Bygdøyn kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1977. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Bølerin kirkko

Bølerin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 2011. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Ellingsrudin kirkko

Ellingsrudin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1981. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Fossumin kirkko

Fossumin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1976. ==Kuvia== Fossum Church in Oslo.JPG|Kirkkosali ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Furusetin kirkko (Oslo)

Furusetin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1980. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Furusetin kirkko

Furusetin kirkko voi tarkoittaa seuraavia: * Furusetin kirkko Oslossa * Furusetin kirkko Ullensakerissa
Furusjö

Furusjö on taajama Habon kunnassa Jönköpingin läänissä Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 346 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Habon kunta
Fagerhult (Habo)

Fagerhult on taajama Habon kunnassa Jönköpingin läänissä Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 219 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Habon kunta
Kamel Daoud

Kamel Daoud (s. 17. kesäkuuta 1970 Mostaganemin maakunta) on algerialainen toimittaja ja kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa Mersault, contre-enquête ilmestyi vuonna 2013. Kirjassa Daoud kertoo Albert Camus’n Sivullinen- romaanissa nimettömäksi jääneen päähenkilö Meursaultin tappaman arabimiehen tarinan. Vuonna 2024 Kamel Daoud sai Goncourt-palkinnon romaanistaan Houris. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Algerialaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suzanne Osten

Suzanne Osten (20. kesäkuuta 1944 – 29. lokakuuta 2024) oli ruotsalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen tunnetuimpia ohjauksiaan on muun muassa Mozartin veljekset, jonka Olof Palme kävi katsomassa murhailtanaan. Hän aloitti Tukholman kaupunginteatterissa vuonna 1971 ja oli sen lasten ja nuorten näyttämön Unga Klaran taiteellinen johtaja vuosina 1975–2014. Osten toimi lisäksi Tukholman draamakorkeakoulun professorina 1995–2009. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset teatteriohjaajat Luokka:Ruotsalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
David Håkansson

David Håkansson (s. 1978 Kristianstad) on ruotsalainen kielentutkija, joka on toiminut pohjoismaisten kielten professorina Uppsalan yliopistossa vuosina 2018–2022 ja ruotsin kielen professorina vuodesta 2022. Håkansson väitteli tohtoriksi Lundin yliopistossa vuonna 2008. Väitöskirja Syntaktisk variation och förändring. En studie av subjektslösa satser i fornsvenska käsitteli muun muassa sitä, kuinka subjektista tuli ruotsin kielessä pakollinen lauseenjäsen. Håkansson valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 2023. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin akatemian jäsenet Luokka:Ruotsalaiset kielitieteilijät Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Uppsalan yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jacob Marinsky

Jacob Akiba Marinsky (1918–2005) oli yhdysvaltalainen kemisti. Hänet tunnetaan yhtenä alkuaine prometiumin löytäjistä. Marinsky suoritti alemman korkeakoulututkinnon Buffalon yliopistossa ja tohtorin tutkinnon Massachusettsin teknillisessä instituutissa. Elämänsä loppuajat hän toimi Buffalon yliopiston emeritusprofessorina. Toisen maailmansodan aikaan Marinsky työskenteli Manhattan-projektissa ja sen ohessa vuonna 1945 hän onnistui yhdessä Lawrence Glendeninin ja Charles Coryellin kanssa eristämään uuden alkuaineen, prometiumin. Kolmikko nimesi löytämänsä alkuaineen kreikkalaisen mytologian Prometheuksen mukaan prometiumiksi. Marinsky vastusti atomipommin pudottamista Japaniin vuonna 1945 ja muutenkin hän kannatti aseista riisuntaa yleisen asevarustelun aikakautena. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kemistit Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Koppolan sairaala

Koppolan sairaala oli vuosina 1954-1996 Joensuussa toiminut psykiatrinen sairaala. ==Historia== Sairaalan historia alkaa vuodesta 1954, kun vanhaan kunnalliskotiin (Axel Mörne, n.1927) perustettiin Joensuun kaupungin mielisairaala. Jo pian sairaalan omistuspohjaa laajennettiin tuomalla mukaan muita kuntia. Varsinaisen Koppolan sairaalan perustamisen yhteydessä luotiin Koppolan sairaalan kuntainliitto, jonka tehtävänä oli johtaa sairaalan taloutta ja hallintoa. Koppolasta tuli yksi lukuisista Suomeen samoihin aikoihin rakennetuista B-mielisairaaloista. Niissä hoidettiin vähäoireisia potilaita, joiden hoitoajat olivat pitkiä. Uusi arkkitehti Jaakko Paatelan suunnittelema sairaalarakennus valmistui vuonna 1967, mikä lisäsi sairaalan kapasiteettia huomattavasti. Sairaalassa oli uudisrakennuksen valmistumisen jälkeen 240 potilaspaikkaa. Potilaita sairaalaan otettiin kuntainliiton jäsenkunnista Joensuusta, Outokummusta, Enosta, Pyhäselästä, Rääkkylästä, Tohmajärveltä, Kesälahdelta ja Värtsilästä. Samaan aikaan rakennettiin henkilöstölle asuintaloja. Vanha rakennus peruskorjattiin tässä yhteydessä askartelu- ja terapiatoimintaan, mutta rakennukseen jäi kuitenkin yksi miesten osasto. Koppolan potilaat olivat monesti tahdosta riippumattomassa hoidossa, ja sairaalassa oli myös kehitysvammaisia potilaita, joille Koppola ei ollut tarkoituksenmukainen hoitopaikka. Lääkehoidon lisäksi sairaalassa oli runsaasti erilaista harrastetekemistä ja vaihtoehtoisia toimintamuotoja, kuten taideterapiaa. Työterapiassa tehtiin jopa suuria ja vaativia projekteja, kuten lasikuituveneiden valmistusta. Potilaiden päivät koostuivat useimmiten television katsomisesta, lehtien lukemisesta ja korttipeleistä. Koppolassa oli myös vaatimaton sivukirjasto. Pyhäselän rannalle rakennettiin sairaala varten sauna, jota potilaat pääsivät säännöllisesti käyttämään. 1980-luvun loppua kohden pyrittiin kuntouttamaan potilaita etenevissä määrin avohoitoon. Tämä edistyksellinen työ jäi kuitenkin lyhyeksi, kun sairaalan lakkauttamisesta alettiin suunnitella. 1990-luvun alun lama oli monen psykiatrisen sairaalan surma ja koski myös Koppolaa, sillä sairaala lakkautettiin vuonna 1996. Vuoden 1967 sairaalakiinteistö päätyi myöhemmin Joensuun kaupungin terveyskeskussairaalaksi ja se sai nimen Kotilahden sairaala. Vanhemmassa rakennuksessa toimi Kotikartano-niminen mielenterveysyhdistys, joka toiminnallaan oli jatkumo paikan psykiatriselle historialle. Rakennuksen käyttö päättyi vuonna 2009. Sairaalarakennuksia yritettiin myydä, mutta ne eivät herättäneet kiinnostusta. Rakennukset joutuivat tyhjillään ollessaan rajun ilkivallan kohteeksi, ja vuonna 2024 uudempi sairaalarakennus purettiin, mutta vanhempi sairaalarakennus on edelleen olemassa. ==Lähteet== Luokka:Joensuun rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen psykiatriset sairaalat
Botswanan kansainvälinen tiede- ja teknologiayliopisto

{{Yliopisto | nimi =Botswanan kansainvälinen tiede- ja teknologiayliopisto | alkuperäinen_nimi = Botswana International University of Science and Technology | logo = | kuva = BIUST Botswana 3.jpg | kuvateksti = Botswanan kansainvälinen tiede- ja teknologiayliopiston aluetta. | motto = <!-- ( Botswanan kansainvälinen tiede- ja teknologiayliopisto (; BIUST) on Botswanassa toimiva yliopisto. Sen kampusalue sijaitsee Palapyen kaupungin eteläosassa Central Districtin hallintoalueella. Yliopistolta on 271,1 kilometriä pääkaupunki Gaboroneen ja 168,7 kilometriä maan toiseksi suurimpaan kaupunkiin Francistowniin.<ref name="LocateUs"/> Yliopisto on verraten pieni. Lukuvuonna 2022-23 yliopistossa opiskeli yhteensä 2 367 opiskelijaa, joista 1 821 tähtäsi alempaa korkeakoulututkintoon ja 426 ylempään; kansainvälisiä opiskelijoita oli 156. Yliopisto perustettiin vuonna 2005 (2006) maan ensimmäiseksi maakunnalliseksi yliopistoksi ja täydentämään pääkaupungissa toimivan Botswanan yliopiston opetustarjontaa erityisesti luonnontieteen ja tekniikan aloilla. Yliopistossa on kaksi tiedekuntaa: Insinööritieteiden ja tekniikan tiedekunta (Faculty of Engineering and Technology) ja Luonnontieteiden tiedekunta (Faculty of Sciences). Lisäksi opetusta antaa Liiketoiminnan, yrittäjyyden ja yleisten opintojen keskus (Centre for business, entrepreneurship and general education). Webometrics-yliopistoranking (heinäkuu 2024) luokitteli Botswanan kansainvälinen tiede- ja teknologiayliopiston maansa toiseksi korkeatasoisismmaksi yliopistoksi Botswanan yliopiston jälkeen, ja maailmanlaajuisesti sijalle 3 354. Valikoivampi brittiläinen THE-yliopistoluokittelu (2025) sijoitti BIUSTin maailmanlaajuisti sijaluokkaan 1201–1500 yhdessä Botswanan yliopiston kanssa, kun listalle hyväksyttyjä yliopistoja oli yhteensä 2 092 kappaletta. Saharan etelänpuoleisten yliopistojen listalla sijoitus oli 20. (2023) ja koko Afrikan listalla BIUST ylisi jaettuun sijaluokkaan 46 (2024). BIUST on ollut rakentamassa Botswanan ensimmäistä satelliittia, jonka nimenä on Bot-Sat-1 (eli BotswanaSat-1). Tämä kaukokartoitukseen tarkoitettu CubeSat-rakenteeseen pohjautuva nanosatelliitti on tarkoitus laukaista alkuvuodesta 2025. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Botswana International University of Science and Technology (4icu.org) Luokka:Botswanan yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Botswanan rakennukset ja rakennelmat
Tauno Robert Alarik Hannikainen

Tauno Robert Alarik Hannikainen (26. joulukuuta 1868 Helsinki – 20. marraskuuta 1953 Ruokolahti) oli suomalainen lääkäri ja virkamies, joka sai lääkintöneuvoksen arvonimen. Hannikaisen vanhemmat olivat maanmittari ja kirjailija Pietari Hannikainen ja tämän toinen vaimo Emilie Savander. Hänen puolisonsa vuodesta 1900 oli Berta Johanna Savander (k. 1944), kenraalimajuri Robert Salomon Savanderin tytär. Karl Onni Gerhard Hannikainen (1865–1930) oli hänen veljensä ja Peter Woldemar Hannikainen (1858–1928) velipuolensa. Viitattu 7.11.202. Hannikainen tuli ylioppilaaksi Helsingin alkeisopistosta 1887 ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1892 ja lisensiaatiksi 1896. Hän oli Muolaan, Valkjärven ja Kyyrölän kunnanlääkäri 1897–1912 ja Antrean piirin piirilääkäri 1912–1936. Maaseudun lääkäriolojen parantamisen ja uudistamisen terveydenhoitoasetuskomitean jäsen hän oli 1907–1908 ja lääkärintoimen harjoittamisen asetuskomitean jäsen 1920–1921. Hänellä oli myös kunnallisia ja ammatillisia luottamustoimia. Lääkintöneuvoksen arvonimen 1939 saanut Hannikainen oli toiminut virkasuhteisena lääkintöneuvoksena jo 1911. Viitattu 7.11.2024. (ei-vapaa) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Vuonna 1868 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet
Colin Campbell

Colin Campbell -nimisiä henkilöitä ovat: * Colin Campbell (1792–1863), brittiläinen sotapäällikkö, sotamarsalkka * Colin Campbell (1931–2022), brittiläinen öljygeologi * Colin Campbell (s. 1953), kanadalainen jääkiekkoilija, valmentaja ja vaikuttaja.
Vårdö (täsmennyssivu)

Vårdö voi tarkoittaa seuraavia: * Vårdö, saari ja kunta Ahvenanmaalla * Vårdö, saari Siuntiossa * Vårdö, Helsingin Vartiosaaren ruotsinkielinen nimi. == Katso myös == * Vårdø, Vuoreija, kaupunki Varangin niemimaalla Norjan Finnmarkissa
AutoNet

AutoNet oli Suomessa vuosina 1989–2000 toiminut paikallisten puhelinlaitosten matkapuhelinverkko. AutoNet aloitti toiminnan ensimmäisenä Helsingissä lokakuussa 1989. Verkossa oli parhaimmillaan noin 7 000 puhelinta. Vuoden 1994 lopussa liittymiä oli 7 231. AutoNet-puhelimista pystyi soittamaan yleiseen puhelinverkkoon ja myös toiseen suuntaan. Paikallisten puhelinlaitosten tavoitteena AutoNet-verkon perustamiselle oli kilpailla Posti- ja telelaitoksen NMT-verkon kanssa ennen Radiolinjan GSM-verkon avaamista. Verkko oli suunnattu yrityskäyttäjille ja tarkoitettu ensisijaisesti paikallisiin tarpeisiin. AutoNet perustui brittiläiseen MPT 1327 -standardiin. Omaa suuntanumeroa AutoNet-liittymillä ei ollut. Puhelinnumerot olivat paikallisen alueen puhelinnumeroita kuten esimerkiksi (03) 133 xxx. == Lähteet == Luokka:Matkapuhelinverkot
Korallikäärmeankerias

Korallikäärmeankerias (Quassiremus nothochir) on käärmeankeriaisiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan lämpimistä vesistä Tyynenmeren itärannikolta. == Koko ja ulkonäkö == Korallikäärmeankerias voi kasvaa suurimmillaan 60–70 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on pitkä, lieriömäinen ja pyrstöä kohden suippeneva. Rintaevät ovat hyvin pienet ja pyrstöevää ei ole. Korallikäärmeankerias on väriltään kellertävän ruskea. Päässä on tiheästi mustia pilkkuja ja muualla ruumiissa niitä on harvemmin. Kalan ruumiissa on useita punaisia ja tummareunaisia satulakuvioita. == Levinneisyys ja elintavat == Korallikäärmeankeriasta tavataan eteläiseltä Kalifornianlahdelta ja Costa Ricasta Panamaan. Laji liikkuu kivikko- tai hiekkapohjaisilla alueilla useimmiten alle 20 metrin syvyydessä ja syvimmillään 80 metrin syvyydessä. Korallikäärmeankeriaan ravintoa ovat kalat ja äyriäiset. == Lähteet == Luokka:Ankeriaskalat
Zemplín (alue)

Zemplín on yksi Slovakian perinteisistä kulttuurialueista. Nykyään sen alueet sijaitsevat Košicen- ja Prešovin itsehallinnollisten alueiden sisällä. == Maantiede == Zemplín sijaitsee Slovakian itäosissa. Lännessä se rajautuu Šarišiin ja Aboviin, pohjoisessa Puolaan, etelässä Unkariin ja idässä Ukrainaan. Zemplínin historiallinen alue ulottuu pieneltä osin myös Unkariin, jossa se on nykyään osa Borsod-Abaúj-Zemplénin lääniä.Beňušková 2005, s. 224 Nykypäivänä Slovakian puoleinen osa Užskán alueesta lasketaan usein kuuluvaksi Zemplíniin. Zemplínska šíravan järvi on Slovakian suurin järvi. == Väestö == Alueen väestö koostuu pääasiassa slovakeista, unkarilaisista, ruteeneista sekä romaneista.Beňušková 2005, s. 225 == Kulttuuri== Michalovcen Zemplín-museossa on esillä kattavimmat kokoelmat eteläisen Zemplínin historiasta. Muita museoita sijatsee muun muassa Trebišovissa, Majerovcessa sekä Humennéssa.Beňušková 2005, s. 232 == Historia == Zemplínin historia hallintoalueena ulottuu 1000-luvulle, jolloin sen keskuksena toimi Zemplínin linna, josta se myöhemmin siirtyi Zemplínin kaupunkiin. 1700-luvun puolivälistä aluetta johdettiin Sátoraljaújhelystä, ja Tšekkoslovakian itsenäistyttyä Michalovcesta 1918–1923. Zemplínin nimi tulee muinaisslaavin sanasta Zemnen, maalinna. Alueella asuneet talonpojat osallistuivat sekä György Dózsan johtamaan kansannousuun vuonna 1514, että Itä-Slovakian talonpoikaiskapinaan vuonna 1831. Zemplíniläisten pääelinkeino oli pitkään maatalous, mutta vuoristoalueilla myös metsien hakkuut ja karjan paimentaminen olivat merkittäviä tulonlähteitä. Vuosina 1879–1903 Zemplínistä muutti pois lähes 20 prosenttia sen väestöstä. == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Slovakian maantiede
Mariantunneli

Mariantunneli on suunnitteilla oleva pyöräliikenteen ja jalankulun tunneli Helsingin Kampissa ja Lapinlahdessa. Se liittäisi toisiinsa alkuperäisen ratakuilussa kulkevan Baanan ja Espooseen johtavan suunnitellun Länsibaanan. Noin 200 metriä pitkä Mariantunneli alittaisi entisen Marian sairaalan alueelle rakennettavan yritysalueen ja vilkkaan Mechelininkadun, ja nousisi ylös Lapinlahdentielle. Pyöräilyn ja jalankulun lisäksi tunnelia voisi hätätapauksissa käyttää ambulanssit. Tunnelin ja siihen liittyvien katutöiden kustannusarvio oli marraskuussa 2024 noin 19 miljoonaa euroa. Rakentamisen yhteydessä hautausmaiden välissä kulkeva Lapinlahdentie muutettaisiin pyöräkaduksi, ja siten osaksi Helsingin baanaverkkoa. Rakentamisen on suunniteltu ajoittuvan 2020-luvun lopulle. == Historia == Vuonna 2016 laaditussa Helsingin yleiskaavassa on määritelty baanaverkon yhteys alkuperäiseltä Baanalta Lapinlahdentielle, joka on osa niin kutsuttua Länsibaanaa. Tunneliyhteyden toteutusmahdollisuudesta tehtiin vuosina 2018–2019 alustava selvitys. Sen pohjalta tunnelille laadittiin alustava tarkastelu, joka julkaistiin huhtikuussa 2020. Entisen Marian sairaalan tilalle rakennettavan yritysalueen maankäytöstä on päätetty Marian alueen asemakaavassa, joka tuli voimaan tammikuussa 2023. Jalankulkua ja pyöräilyä helpottamaan alueelle on myös rakenteilla Baanan ylittävä Lastenkodinkadun silta. Helsingin kaupunki ja Ramboll Finland julkaisivat ensimmäiset havainnekuvat Mariantunnelista marraskuussa 2024. Tunnelin liikennesuunnitelma on tarkoitus olla kaupunkiympäristölautakunnan käsittelyssä tammikuussa 2025, jonka jälkeen yleissuunnitelma siirtyy kaupunginvaltuustolle. Sen pohjalta aloitetaan yksityiskohtaisempi katu- ja rakennesuunnittelu. == Arkkitehtuuri == Mariantunnelin pituus olisi noin 200 metriä ja leveys noin seitsemän metriä, joka jaetaan neljän metrin levyiseen kaksisuuntaiseen pyörätiehen ja kolme metriä leveään jalkakäytävään. Mitoiltaan sitä voisi verrata vuonna 2024 avattuun Helsingin päärautatieaseman alittavaan Kaisantunneliin. Mariantunnelin korkeus olisi noin kolme metriä, joka mahdollistaisi ambulanssilla ajon hätätapauksissa. Lapinlahdentien eteläreunaan sijoittuva tunnelin ajoramppi olisi noin 50 metriä pitkä. Tunneliin on suunniteltu tavallisen kattovalaistuksen lisäksi värillistä LED-somistevalaistusta. Sen on tarkoitus lisätä turvallisuudentuntua, ja sitä voitaisiin säätää esimerkiksi juhlapyhien ja vuodenaikojen teemojen mukaisesti. == Lähteet == Luokka:Suunnitteilla olevat rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kamppi Luokka:Lapinlahti (Helsinki) Luokka:Helsingin tunnelit Luokka:Kevyt liikenne
Namibian puolustusvoimat

Namibian puolustusvoimat (, lyhennys NDF) vastaa Namibian puolustamisesta ja toimii maan asevoimina. NDF perustettiin vuonna 1990, ja siihen liittyi sotilaita South West Africa Territory Force -joukoista ja Swapon aseellisesta People's Liberation Army of Namibia -osastosta. Namibian puolustusvoimien ylipäällikkönä toimii Namibian presidentti. Namibian puolustusvoimat koostuvat maavoimista, ilmavoimista ja laivastosta, jotka perustettiin erillisinä yksikköinä vuonna 2013. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Namibian asevoimat
Fond du Lac

Fond du Lac on kaupunki Yhdysvalloissa Wisconsinin osavaltiossa. Vuoden 2020 väestönlaskennassa Fond du Lacissa oli 44 678 asukasta. Kaupunki toimii Fond du Lacin piirikunnan hallintokeskuksena. Fond du Lac sai kylän oikeudet vuonna 1847 ja kaupunkioikeudet se sai vuonna 1852. == Väestö == Vuoden 2020 väestönlaskennassa Fond du Lacin asukasluku oli 44 678\. Arvion mukaan asukkaista valkoisia on 86,8 %, mustia 3,1 %, aasialaisia 2,8 %, alkuperäisasukkaita 0,3 % ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,2 %. Asukkaista 4,8 % kuuluu kahteen tai useampaan rotuun. 8,3 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,0 % asukkaista on syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Wisconsinin kaupungit
Kaikki parhaat 1967–2007

Kaikki parhaat 1967–2007 on suomalaislaulaja Kirkan maaliskuussa 2007 julkaistu kokoelma-albumi. Se julkaistiin Kirkan muistoksi noin kaksi kuukautta hänen kuolemansa jälkeen. Albumin kappaleet valittiin yhteistyössä Kirkan ihailijakerhon, Kirka Fan Clubin, kanssa. Albumi oli korkeimmillaan Suomen virallisen listan toisella sijalla. Sitä myytiin yli 19 000 kappaletta ja siitä myönnettiin vuonna 2008 kultalevy. == Kappaleet == === CD 1 === # Surun pyyhit silmistäni # Kahden hullun matka # Anna käsi # Kaksin rannalla yksinäiset # Leijat # Pääsi rinnallein painuu # Ota lähellesi # Luulet sä tosiaan # Soitin vain kun taas sua kaipaan # Hengaillaan # Kasvot peilissä # Pari kultarahaa # Niin paljon se sattuu # Yön lapsi # Mrs. Robinson (Kirka ja Sammy) # Kanelipuun alla # Okolona River Bottom Band # Viimeiseen mieheen # Tie huomiseen # Siks oon mä suruinen === CD 2 === # Daa-da daa-da (Kirka ja Sammy) # Hetki lyö # Varrella virran # Mamy Blue # Alku kaiken kauniin # Elämääni eksynyt # Sä vain # Tunne et mua vieläkään # Hey Jude # Silta yli synkän virran # Täytyy uskaltaa # Kyyneleet # Pyydä vain # Susanna # Pikkuveli # Taas nousen junaan # Karvas viini # Tunnetko # Sua tarvitsen # Miten ihmeellinen ootKirka: Kaikki parhaat 1967–2007 -CD-levyn takakannen tiedot, Sony BMG Music Entertainment 88697082592, 2007. == Lähteet == Luokka:Kirkan kokoelma-albumit Luokka:Vuoden 2007 kokoelma-albumit
Raila Kinnunen

Raila Kinnunen (s. 1947) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän työskenteli pitkään Apu-lehdessä, jossa hän kirjoitti suomalaisen kulttuurielämän ja maailman tunnetuimmista henkilöistä. Kinnunen on kirjoittanut elämäkerrat muun muassa Karita Mattilasta, Esko Salmisesta, Paavo Lipposesta ja Kirkasta. Kinnuselle myönnettiin vuonna 2008 Valtion journalistipalkinto. == Teokset == * * * * * * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fond du Lacin piirikunta

Fond du Lacin piirikunta () on Yhdysvaltojen Wisconsinin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 104 154 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus ja suurin kaupunki on Fond du Lac. Piirikunta on perustettu vuonna 1836. == Väestö == Vuoden 2020 väestönlaskennassa Fond du Lacin piirikunnan asukasluku oli 104 154\. Arvion mukaan asukkaista valkoisia on 93,0 %, mustia 2,6 %, aasialaisia 1,9 %, alkuperäisasukkaita 0,6 % ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,1 %. Asukkaista 1,8 % kuuluu kahteen tai useampaan rotuun. 5,5 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 3,4 % asukkaista on syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Wisconsinin piirikunnat
Mietaa (elokuva)

Mietaa on Mikko Jokipiin ohjaama suomalainen komediaelokuva, joka tuli ensi- iltaan marraskuussa 2024. Mietaan nuorisoseura Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla on yksi Suomen suurimmista nuorisoseuroista. Mietaa tunnetaan esiintymis- ja tanssipaikkana, jossa järjestetään tapahtumia niin nuorille kuin aikuisille. Elokuva sijoittuu uudenvuoden aattoon 2003, jolloin Tiinan (Iida Hietamäki) teini-ikäinen pikkusisko Juulia (Annu Valtasaari) karkaa Mietaan nuorisoseuralle juhlimaan. Elokuva on itsenäinen jatko-osa Kasino-elokuvalle, joka tuli ensi-iltaa 2020. Elokuvan on tuottanut Mukula ry ja sen levittää elokuvateattereihin Kuusan Kino. == Vastaanotto == Helsingin Sanomien Pertti Avolan mielestä Mietaa on hyvä esimerkki pienellä budjetilla tehdystä amatöörituotannosta, jollaiset tavoittavat paikallisia ilmiöitä usein raikkaammin ja hauskemmin kuin ammattilaistuotannot. Kovin korkealle ei tähdätä, mutta huumoria saadaan irti paikallisista tyypeistä ja ilmiöistä, kuten tanssipaikan parkkipaikalla päivystävästä Jeesus-bussista. Avola kehuu harrastelijanäyttelijöiden heittäytymiskykyä ja elokuvan aitoa tuntumaa maaseudun oloihin. ”Ei haittaa, vaikka tekniset arvot eivät ammattituotantojen tasolle aivan ylläkään.” ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Mietaa-elokuvan traileri Youtubessa Luokka:Vuoden 2024 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset independent-elokuvat Luokka:Elokuvat uudestavuodesta
Ntlo ya Dikgosi

Ntlo ya Dikgosi (tswanan kielinen sana, jonka merkitys on , ’heimopäällikköjen talo’) on Botswanan perustuslaissa asetettu maan parlamenttia (eli presidenttiä ja kansalliskokousta) neuvova elin. Siihen kuuluu perustuslain mukaan 33–35 jäsentä. Elintä johtavat 2,5 vuoden kaudeksi kerrallaan valittavat puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja. Ntlo ya Dikgosin tehtäviin kuuluu harkita ja antaa neuvoja heimopäälliköitä, perinnäisoikeusistuimia, perinnäislakia, heimojen omaisuutta ja perustuslain muutoksia koskevissa asioissa. Ntlo ya Dikgosi perustettiin tammikuussa 2007. Sitä ennen maassa oli toiminut vuodesta 1920 lähtien heimopäälliköistä ja muista heimojen edustajista koostunut neuvoa-antava elin, jonka kokoonpano, nimi ja rooli oli muutunut vuosien saatossa (Native Advisory Council, African Advisory Council, African Council, Joint Advisory Council, House of Chiefs). Edeltäjistä viimeinen lakkautettiin marraskuussa 2006. ==Lähteet== Luokka:Botswanan politiikka
Charles Pritchard

Charles Pritchard (1808–1893) oli englantilainen tähtitieteilijä. Hän oli tähtitieteen professori Oxfordin yliopistossa vuodesta 1870. Pritchard käytti yhtenä ensimmäisistä valokuvausta tähtitieteellisiin tarkoituksiin. Hän tutki sen avulla Kuun fyysistä libraatiota ja tähtien parallakseja. Hän toimitti tähtijoukkojen mittauksia, määritti kiilafotometrin avulla tähtien valovoimakkuuksia. Hänen julkaisunsa Uranometria nova oxoniensis, a photometric determination of the magnitudes of all stars visible to the naked eye from the pole to 10° SD" ilmestyi 1885.Pritchard, Charles, Tietosanakirja 1909, osa 11, palsta 940. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1922 ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset tähtitieteilijät Luokka:Vuonna 1808 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Grefsenin kirkko

Grefsenin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1940. ==Kuvia== Grefsen kirke 20080531-3.jpg|Alttari ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Grorudin kirkko

Grorudin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen ristikirkko vuodelta 1902. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Haslen kirkko

Haslen kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1960. Dagenin lukijat äänestivät vuonna 2020 Haslen kirkon Norjan kolmanneksi rumimmaksi Østre Porsgrunnin kirkon ja Rossabøn kirkon jälkeen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Haugerudin kirkko

Haugerudin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1975. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Hauketo-Prinsdalin kirkko

Hauketo-Prinsdalin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1995. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Holmenkollenin kappeli

Holmenkollenin kappeli () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1996. Alkuperäinen kappeli valmistui vuonna 1903 Holger Sinding-Larsenin suunnittelemana ja tuhoutui tulipalossa vuonna 1992. Nykyinen Arne Sødalin suunnittelema rakennus pohjautuu pitkälti Sinding-Larsenin piirustuksiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Oslon kirkot
Holmlian kirkko

Holmlian kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1993. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Unkarin reformoitu kirkko

right|thumb|Debrecenin reformoitu suurkirkko. Unkarin reformoitu kirkko () on Unkarissa 1500-luvun uskonpuhdistuksen aikana ja sen jälkeen kehittynyt reformoitu kirkkokunta. Reformoitu kirkko on Unkarin suurin kirkkokunta roomalaiskatolisen kirkon jälkeen. Kirkon perustamishetkeksi katsotaan Debrecenin synodi vuonna 1567, jolloin hyväksyttiin reformoitu Heidelbergin katekismus sekä toinen sveitsiläinen tunnustus. Kirkon jäseniä on maailmanlaajuisesti noin 3,5 miljoonaa, joista 2 miljoonaa asuu Unkarissa. Näin ollen Unkarin väestöstä noin 21 prosenttia kuuluu kirkkokuntaan. Reformoidulla on neljä kirkkopiiriä joissa on yhteensä noin 1200 seurakuntaa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen monet maan uusien rajojen ulkopuolelle jäsenet seurakunnat elävät nykyisin diasporassa. Yhdysvalloissa on 70 unkarilaista reformoitua seurakuntaa kahdessa eri kirkkokunnassa. Unkarin reformoitu kirkko ylläpitää läheisiä suhteita ulkomailla asuviin unkarilaisiin reformoituihin kristittyihin. == Lähteet == Luokka:Reformoidut kirkot Luokka:Kristinusko Unkarissa
Høybråtenin kirkko

Høybråtenin kirkko () on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1932. ==Kuvia== Altar Høybråten kirke.jpg|Alttari ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan kivikirkot Luokka:Oslon kirkot
Råda

Råda on taajama Hagforsin kunnassa Värmlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 438 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Hagforsin kunta
Makhonjwavuoret

Makhonjwavuoret on vuoristo Etelä-Afrikan koillisosassa. Siihen kuuluu 40 % Barbertonin vihreäkivivyöhykkeestä, joka on yksi maailman vanhimmista geologisista rakenteista. Siinä on kerroksittain vulkaanisia ja sedimenttikiviä, jotka ovat iältään 3,6–3,25 miljardia vuotta. Muodostumasta saadaan monipuolisesti tietoa ympäristöstä, jossa varhaiset elämänmuodot kehittyivät: pintaolosuhteista, meteoriittien vaikutuksista, vulkaanisesta toiminnasta ja mantereen muodostumisprosesseista. Kivet ovat peräisin Arkeeisen eonin ajoilta. Alueelta on löydetty kolmen tyyppisiä varhaisia fossiileja. Yksisoluisten kemosyntetisaattoreiden fossiileja löydettiin magmaikivistä valtameren pohjalle jähmettyneen laavan lasimaisista reunoista. Niiden ikä on noin 3,47 miljardia vuotta. Merkkejä samanlaisista kemofiilisistä bakteereista, jotka metaboloivat ja syövät tällaista magmakiveä kaukana auringonvalosta, on runsaasti nykyisissä syvissä valtamerissä. Fossiilisia mikrobeja on löydetty myös hydrotermisistä kerroksista, kuten geysireistä ja niiden ympäristöstä, esimerkiksi Yellowstonen kansallispuistosta. Nuorimmat fossiilit on löydetty 3,2 miljardia vuotta vanhoista sedimenttikivistä. On pidetty todennäköisenä että nämä mikrobit käyttivät auringonvaloa energiana. On myös mahdollista, että ne voivat olla yksisoluisia aitotumaisia organismeja, joiden ydin oli kalvon sisällä. Jos tämä tulkinta on oikea, bakteerien ja aitotumaisten kehityslinjat erosivat toisistaan 300 miljoonan vuoden jaksolla, joka ajoittuu magneettisten/hydrotermisten bakteerien ja Makhonjwa-vuorten uusien löydösten välillä. 1800-luvun lopulla alueelta läydettiin kultaa. Alueen kasvillisuuden monimuotoisuus on suurta, sieltä on tavattu lähes 2200 kasvilajia, joista monet ovat kotoperäisiä. Koristekasvina laajalle levinneet Gerbera jamesonii ja rusobauhinia (Bauhinia galpinii) ovat kotoisin Barbertonin vihreäkivialueelta. == Lähteet == Luokka:Etelä-Afrikan maantiede Luokka:Afrikan vuoristot Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Etelä-Afrikassa
Michael Harper

Michael Claude Harper (1931–2010) oli Englannin kirkon pappi, sittemmin ortodoksipappi ja keskeisiä vaikuttajia karismaattisessa liikkeessä Isossa- Britanniassa. Harper toimi pappina All Souls’, Langham Place -seurakunnassa Lontoossa, jossa kirkkoherrana oli John Stott. Hän oli vuosina 1984–1995 Chichesterin tuomiokirkon kaniikki.Obituary: The Very Revd Michael Harper Church Times, 27. tammikuuta 2010 Teoksellaan ”Spiritual Warfare” (suom. Kristityn hengellinen taistelu) hän popularisoi hengellisen sodankäynnin käsitteen. Harper kävi Suomessa Hengen uudistus kirkossamme -liikkeen vieraana.Hannu Väliaho: Kansanlähetys ja karismaattinen liike 1971–84, viitattu 2024 Hän meni vuonna 1989 Heinäveden Valamon luostarissa ensimmäistä kertaa ortodoksiseen liturgiaan. Englannin kirkon hyväksyttyä naispappeuden hän siirtyi Antiokian patriarkaatin alaiseen ortodoksiseen kirkkoon Englannissa ja toimi pappina Lontoossa, myöhemmin myös rovastina. Harper sai myöhemmin myös arkkipresbyteerin arvon. Hän kirjoitti 18 kirjaa, mukaan lukien bestsellerin Equal and Different, jossa hän esitti kantansa naispappeuteen ja sukupuolikeskusteluun. Kirjassaan The True Light hän kuvailee karismaatikkona matkaansa ortodoksiseen kirkkoon.Father Michael Harper: Archpriest of the Antiochian Orthodox Deanery The Times, 27. tammikuuta, 2010 ==Suomennetut teokset== * * * * * ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset papit Luokka:Ortodoksisen kirkon henkilöt Luokka:Karismaattinen liike Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet