EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sotahistoria

Sotahistoriaa voi nykyään luonnehtia ammattitutkijoiden 1960-luvulta käydyn keskustelun kautta. Tähän debattiin on kuulunut kiistatta jako vanhan ja uuden sotahistorian suuntauksiin. Termiä vanha sotahistoria on alettu käyttää tutkimuksesta, jossa tutkija on kiinnittänyt ensisijaisen huomionsa esimerkiksi joukko-osastojen liikkeisiin, sodan strategiaan sekä poliitikkojen ja sotilasjohtajien toimintaan. Sota on koettu diplomatian jatkeeksi. Lisäksi sota ilmiönä on usein sijoitettu ajallisesti irralleen rauhan ajan maailmasta. Uusi sotahistoria on käsitteenä hiljalleen alkanut tarkoittaa nykyaikaisen historiatieteen keinoin toteutettua sotien tutkimista. Ensinnäkin tutkijat ovat pyrkineet saamaan niin kutsutun tavallisen ihmisen äänen kuuluville, mistä on seurannut muun muassa naisten toiminnan ulottaminen myös sotahistorian tutkimuksen piiriin. Toiseksi, tutkijat ovat vaihtaneet tapahtumatason kuvauksen analyyttisempään tarkasteluun, mikä on johtanut sodan taustalla olevien rakenteiden tutkimiseen. Molemmat yllä mainitut seikat ovat johtaneet havaitsemaan sodan kiinteänä osana rauhan ajan siviiliyhteiskuntaa sekä moniaikaisena ilmiönä, joka juontuu ajasta ennen sotaa ja jatkuu sen jälkeen. Kolmanneksi, tutkijat ovat työskennelleet monitieteisesti. Erityisesti sosiaalihistorian, etnografian, antropologian, taloushistorian ja kulttuurihistorian tutkimusteorioiden ja -metodien soveltaminen sotahistoriaan on johtanut uusien näkökulmien ja tulosten löytämiseen. ==Katso myös== *Sodankäynnin historia ==Lähteet== * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit ko:전쟁의 역사
Keiko

Keiko (1976 Islanti – 12. joulukuuta 2003 Norja) oli miekkavalas, joka tuli tunnetuksi Free Willy – Pelastakaa Willy -elokuvissa ja joka yritettiin valtavan yleisökampanjan siivittämänä vapauttaa ja sopeuttaa villinä elämiseen norjalaisessa vuonossa. Se ei kuitenkaan koskaan oppinut ruokkimaan itseään vaan palasi aina ruokittavaksi. Alun perin Keiko vangittiin Islannin vesiltä vuonna 1979, ja se myytiin islantilaiseen meriakvaarioon. Kolme vuotta myöhemmin Keiko myytiin eläinteemaiseen Marinelandin huvipuistoon Kanadaan, jossa sille alettiin opettaa temppuja. Keikon terveydentila alkoi heikentyä, ja vuonna 1985 eläin myytiin Reino Aventuran huvipuistoon, jonka nimi on sittemmin muutettu Six Flags Mexicoksi. Vuonna 1993 Keiko esiintyi elokuvassa Free Willy. Elokuvassa valas oli inhimillistetty, mikä aiheutti yleisössä sympatiaa Keikoa kohtaan. Se haluttiin palauttaa takaisin mereen. Luontoon palauttaminen epäonnistui kuitenkin täydellisesti, sillä eläin oli jo tottunut ihmisiin eikä osannut enää toimia luonnossa. Keiko kuoli aliravittuna Norjassa joulukuussa 2003. ==Lähteet== Luokka:Kuuluisat valaat Luokka:Delfiinit
Vuono

Vuono on korkeiden jyrkänteiden ympäröimä kiilamainen lahti. Niitä on syntynyt paikoille, joissa jäätikkö virtaa tai on aikaisemmin virrannut mereen. Maailman pisin vuono on Scoresbynsalmi Grönlannissa. Norja on tunnettu vuonoistaan. Norjan lisäksi vuonoja on Islannissa, Grönlannissa, Uuden- Seelannin lounaisrannikolla, Kanadassa Newfoundlandin länsirannikolla ja Brittiläisen Kolumbian rannikolla, Yhdysvalloissa Alaskan etelä- ja länsirannikoilla, Chilen eteläosassa sekä Venäjällä Murmanskin alueen pohjoisrannikolla. Skotlannissa sijaitsevia vuonoja kutsutaan nimellä ”sea lochs”. Ruotsissa on vain muutama Bohuslänissä. Lisäksi Luoteis-Espanjan Galician rannikolla sijaitsee vuonomaisia jokisuistoja (). Ne eivät kuitenkaan ole syntymistavaltaan vuonoja, vaikka niitä kutsutaan suomen kielellä vuonoiksi. Oikeampi nimitys on estuaari. == Suomen vuonot == Suomeenkin syntyi viimeisen jääkauden päätyttyä vuonoja. Ancylusjärven pohjoisten vuonojen arvioidaan ulottuneen jokilaaksoja pitkin ehkä jopa pitkälle Keski-Lappiin. Vuonoja syntyi rannikkoalueilla tuhansien vuosien ajan, muun muassa Pohjanmaan Lestijokilaaksossa Vetelinjoen, Porasjoen ja Ullavanjoen uomiin. Itämereen liittyneet vuonot ovat myöhemmin maankohoamisen vuoksi yleensä menettäneet vuonoluonteensa ja muuttuneet esimerkiksi jokiuomien osaksi. Lapissa koko Inarijärvi oli jääkauden jälkeen muutamia satoja vuosia Jäämeren vuonona, mutta maankohoamisen myötä se muuttui järveksi, joka laskee Paatsjoen kautta Jäämereen. Inarijärvellä on kuitenkin edelleen monia sinne syntyneitä sisävesivuonoja, joista tunnetuimpia ovat muun muassa Suolisvuono, Kyynelvuono, Surnuvuono, Kuoskervuono, Koskivuono, Sarmivuono, Juutuanvuono ja Nanguvuono. Eteläisemmän Suomen ainoaksi vuonoksi luetaan nykyisin Paarlahti Teiskon Kämmenniemessä. Muita usein vuonoiksi kutsuttuja vuonomaisia lahtia ovat Maaninkajärven Tuovilanlahti ja Pohjanpitäjänlahti. == Katso myös == * U-laakso == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
I-mode

i-mode on Japanissa 1999 lanseerattu järjestelmä, jonka avulla matkapuhelimen käyttäjät voivat käyttää erilaisia palveluja, kuten sähköposti, urheilutulospalvelu, säätietojen seuranta, pelit, pankki- ja pörssipalvelut ja juna- ja lentolippujen tilaus. i-moden kehitti japanilainen yritys NTT DoCoMo Mari Matsunagan johdolla. i-mode on levinnyt myös Japanin ulkopuolelle. i-modea käytetään tai testataan seuraavissa maissa: Saksa, Alankomaat, Belgia, Ranska, Espanja ja Italia. Käyttäjiä on yli 40 miljoonaa ja sisältöä tarjoavia yrityksiä noin 3000. Yhdysvalloissa on käytössä m-mode. ==i-mode-puhelimet== i-mode-puhelimille tyypillisiä piirteitä ovat niin sanottu simpukkamalli ja suuret näytöt (250x320 pikseliä). Useissa puhelimissa on kaksi näyttöä läpän molemmin puolin. Lisäksi puhelimissa on runsas varustelu, esimerkiksi megapikselin digitaalikamera. Näytöissä on normaalisti 65 536 väriä, mutta uusimmissa malleissa 262 144 väriä. Puhelinten ulkonaiset mitat ja painot ovat suunnilleen samoja kuin Nokian malleissa. i-mode toimii sekä DoCoMon PDC (markkinointinimi "MOVA", 2G) että W-CDMA ("FOMA", 3G) -verkoissa. MOVA- puhelimet ovat hitaampia, mutta niille on tarjolla palveluita, joita ei ole vielä FOMA-puhelimille, esimerkiksi sijaintipalvelut. ==i-mode käytännössä== i-mode-puhelimissa on erityinen i-näppäin, jolla käyttäjä pääsee valikkoon. "Virallisten" sivujen sisältöä valvoo NTT DoCoMo, ja sisältö on usein maksullista. Virallisille sivuille pääsee valikoiden kautta, mutta epävirallisille sivuille päästäkseen pitää osoite naputella käsin. Virallisia sivuja on tuhansia ja epävirallisia kymmeniä tuhansia. i-moden käyttäjä maksaa sekä lähetetystä että vastaanotetusta datasta. Vastaanoton hinta on noin puolet lähettämisen hinnasta. Käyttäjille on tarjolla erilaisia palveluja, joiden avulla pystytään vähentämään turhaa vastaanottamista. Kuukausimaksu on 2,5 — 5 euroa, joka sisältää puheaikaa sekä datansiirtoa. FOMAn käyttö- ja kuukausimaksut ovat halvempia, mutta vastaavasti datan siirtomäärät ovat suurempia. ===i-mode-sivut=== i-moden sivut rakennetaan käyttäen cHTML-kieltä, johon on lisätty muutamia i-modelle tarkoitettuja tunnisteita. i-moden lisäominaisuus i-appli käyttää J2ME:tä ja uusimmissa malleissa on tuki Flash- animaatioille. ===Mukana olevia eurooppalaisia yrityksiä=== *E-Plus (Saksa) *KPN Mobile (Alankomaat) *BASE (Belgia) *Bouygues Telecom (Ranska) *Telefónica Móviles (Espanja) *Wind (Italia) ===i-mode-puhelimia=== *2G **Sony Ericsson P800 **505i **212i **251i *3G **N2102V **F2102V **P2102V **N2701 == Katso myös == * WAP * avantGo Luokka:Langaton viestintä
Guinness

Guinness on Diageon valmistamaa dry-stout-olutta. Guinness on maailman tunnetuin stout-tyyppinen olut. Olutta on valmistettu St. James's Gatessa, Dublinissa, Irlannissa vuodesta 1759 lähtien. Nykyään Guinnessia valmistetaan myös kymmenissä muissa maissa. Guinness valmistetaan ohrasta, humalasta, vedestä ja hiivasta. == Guinnessin historiaa == Vuonna 1759 Arthur Guinness ryhtyi valmistamaan stout-tyyppistä olutta Dublinissa kummisedältään saamansa perinnön turvin. Vuonna 1770 Guinness ryhtyi kilpailemaan englantilaisten olutpanimoiden kanssa ja loi stout-porteriksi kutsutun oluen. Vuonna 1820 Guinness-olut muokkautui nykyiseen muotoonsa. 1800-luvun lopulla Arthur Guinness Son & Co listautui Lontoon pörssiin ollessaan maailman suurin oluen valmistaja. Guinnessin suuren kysynnän johdosta panimolla alettiin suunnittelemaan oluen myyntiä kaupoissa. Haasteena oli oluen tölkittäminen ilman, että sen koostumus muuttuisi. Guinnessia käytetään hiilidioksidin sijaan typpeä, joka saa aikaan Guinnessille ominaisen koostumuksen ja vaahdon. 1980-luvulla kehiteltiin pingispalloa muistuttava typpikapseli, joka tölkin aukaisun yhteydessä päästää typen oluen sekaan. Keksinnöllä Guinness voitti Englannin kuningatar Elisabethin myöntämän palkinnon vuonna 1991.Usko tai älä: Kaikkien aikojen olutkeksintö on virallisesti parempi kuin internet, MTV Lifestyle, 18.8.2015, viitattu 20.12.2024 Vuonna 1997 Arthur Guinness Son & Co yhdistyi muutamien muiden alkoholijuomien valmistajien kanssa muodostaen Diageo-yhtiön. Loppuvuodesta 2024 uutisoitiin Guinnessin suosion räjähdysmäisestä kasvusta, jonka johdosta tuotanto ei ole pystynyt vastaamaan kysyntään tarpeeksi nopeasti. Tämä on johtanut paikoin jopa rajoituksiin, olutta ei ole toimitettu niin paljoa kuin on tilattu.Guinness-olut uhkaa loppua ja pubit turvautuvat säännöstelyyn – Syynä Kim Kardashian, Helsingin Sanomat / Pihla Loula, 16.12.2024, viitattu 20.12.2024 == Muita saman omistajan valmistuttamia juomia == * Baileys Irish Cream * Kilkenny (olut) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Quinness Hartwallin sivuilla * Klassikko- olut: Guinness Draught, Juomaposti * Mielenkiintoisia faktoja Guinness-oluesta Luokka:Olutmerkit Luokka:Panimot Luokka:Dublinin historia Luokka:Irlantilaiset juomat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Astronominen yksikkö

Astronominen yksikkö eli tähtitieteellinen yksikkö (lyhenne au, aiemmin AU, ) on alkuperäisen määritelmän mukaan Maan keskietäisyys Auringosta, joka on noin 149,6 miljoonaa kilometriä. Maapallo kiertää siis Aurinkoa keskimäärin yhden astronomisen yksikön etäisyydellä. Astronominen yksikkö on paikallaan pysyvän Auringon ja Maan, joka kulkee lähes pyöreää ellipsimäistä kiertorataa pitkin, välisen etäisyyden aritmeettinen keskiarvo lievän etäisyyden vaihtelun vuoksi, kun janan alkupiste on Maan keskipisteessä ja janan loppupiste Auringon keskipisteessä. Etäisyys Maan pinnalta Auringon pinnalle ei siis ole astronomista yksikköä vastaava vaan lyhyempi etäisyys. Astronominen yksikkö vastaa 4,84 · 10−6 parsekia tai 1,581 · 10−5 valovuotta tai noin 215 Auringon sädettä. Auringon säde on noin 0,005 astronomista yksikköä.http://astro.unl.edu/naap/esp/centerofmass.html Nykyisen (2012) määritelmän mukaan: : 1 au = 149 597 870 700 m.Aron, Jacob. Sizing up a new measuring ruler for the solar system. New Scientist 17.9.2012. Viitattu 21.9.2012. == Historia == Koska Maan etäisyydelle Auringosta ei voi antaa tarkkaa arvoa, määriteltiin vuonna 1968, että astronominen yksikkö on tarkalleen 1,496 · 1011 metriä. Tällöin Maan radan isoakselin puolikas on hieman enemmän kuin 1 au. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) määritteli vuonna 1976 astronomisen yksikön siksi etäisyydeksi Auringosta, jolla hiukkanen kiertäisi häiriöttä 365,2568983 päivässä. Näin ollen yksi astronominen yksikkö on tarkoin 149 597 870,691 kilometriä.Measuring the Universe: The IAU and astronomical units IAU. Viitattu 22.10.2010 Vuonna 1984 yksikkö määriteltiin yhden AU:n pituudeksi 1,49597870 · 1011 m.Hannu Karttunen, Heikki Oja, Pekka Kröger, Markku Poutanen: Tähtitieteen perusteet, s. 163–164, Ursan julkaisuja nro 21, Valtion painatuskeskus 1984, ISBN 951-859-367-1 Vuonna 2012 IAU määritteli uudeksi arvoksi tarkalleen 149 597 870 700 metriä. Pekingissä pidetyssä kokouksessa päätettiin samalla, että jatkossa lyhenne kirjoitetaan pienellä: au. Määritelmää muutettiin, koska Auringon vetovoimaan perustuva arvo ei pysy vakiona Auringon massan vähetessä. Tarkkojen mittausten tultua mahdolliseksi karkea Maan etäisyys Auringosta ei enää ole tarpeellinen. == Käyttötarkoitus == Astronominen yksikkö on lähinnä tähtitieteessä käytetty metripohjaiseen SI-järjestelmään kuulumaton pituuden mittayksikkö. Kun mitattavat pituudet kasvavat niin suuriksi, ettei metrien käyttö ole enää järkevää, voidaan siirtyä astronomisiin yksiköihin. Tähtitieteessä käytetään astronomista yksikköä myös siksi, että käytettäessä yksikköä AU pituudelle, sideeristä vuotta ajalle ja Auringon massaa massalle, gravitaatiovakio G saa arvon 4\pi^2. Koska gravitaatiovakio on yksi epätarkimmin tunnetuista luonnonvakioista, saadaan laskentatarkkuutta taivaanmekaniikkaan liittyvissä laskutoimituksissa parannettua. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nummila, Sakari. Astronominen yksikkö piteni yhdeksän metriä. Tähdet ja avaruus -lehden uutiset 20.9.2012. Luettu 21.9.2012 Luokka:Pituusyksiköt Luokka:Taivaanmekaniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Evangelista Torricelli

Evangelista Torricelli (15. lokakuuta 1608 – 25. lokakuuta 1647)Evangelista Torricelli oli italialainen fyysikko ja matemaatikko, Galileo Galilein oppilas. Hän tutki tilavuuksien ja käyrien kaarenpituuksien määrittämistä menetelmillä, jotka johtivat integraalilaskennan syntyyn. Torricelli opiskeli matematiikkaa Roomassa. Hänet kutsuttiin Galileon jälkeen 1643 matematiikan ja fysiikan professoriksi Firenzeen. Torricellin suurin tieteellinen ansio on se, että hän kokeiluillaan on kumonnut horror vacui -teorian ja keksinyt ilmapuntarin (1643). Hän on myös keksinyt lain, jonka mukaan nesteet purkaantuvat astian pohjaan tai laitaan tehdystä reiästä. Torricellin merkittäviä teoksia ovat muun muassa Trattato del motu (ennen v. 1641) ja Opera geometrica (1644).Torricelli, Evangelista. Tietosanakirja osa 9. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Torricelli tutki myös sykloidia ja muun muassa julkaisi vuonna 1644 tuloksen sykloidin pinta-alasta. Gilles de Roberval oli laskenut pinta-alan jo vuonna 1634. Torricelli keksi vuonna 1643 kokeen, jossa saatiin aikaan tyhjiö. Hän täytti toisesta päästä umpinaisen pitkän lasiputken elohopealla ja työnsi sen alassuin elohopealla täytettyyn altaaseen. Tällöin osa putkessa olleesta elohopeasta siirtyi altaaseen siten, että sen pinta putkessa oli 76 cm korkeammalla kuin altaassa. Putken yläosaan oli täten muodostunut tyhjiö, ja tällaista laitetta, ensimmäistä ilmapuntaria, voitiin käyttää myös ilmanpaineen mittaamiseen. Paineen yksikkö torr on nimetty hänen mukaansa. Torricelli keksi myös Gabrielin torvena tunnetun kappaleen. Sen pinta-ala on ääretön mutta tilavuus on äärellinen. Aikanaan tätä pidettiin uskomattomana paradoksina, ja löytö herätti kiivaan keskustelun äärettömyyden olemuksesta. Lisäksi Torricelli löysi Torricellin lain. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Italialaiset fyysikot Luokka:Italialaiset matemaatikot Luokka:Italialaiset keksijät Luokka:Vuonna 1608 syntyneet Luokka:Vuonna 1647 kuolleet
842

== Tapahtumia == * Ikonoklasmin eli kuvakiellon toinen kausi päättyy Bysantin keisarikunnassa. == Syntyneitä == * Georgios Monakhos, munkki ja kronikoitsija == Kuolleita == * Alfonso II, Asturian kuningas * Theofilos, Bysantin keisari Luokka:800-luku
Tamili

Tamil tai tamili on tamilien puhuma eteläintialainen dravidakieli. Se on yksi kansallisista kielistä Intiassa, Sri Lankassa ja Singaporessa. Intiassa tamili on virallinen kieli Tamil Nadun osavaltiossa ja Puducherryn territoriossa. Lisäksi tamilinkielisiä merkittäviä vähemmistöjä on Malesiassa, Mauritiuksella, Fidžillä ja Etelä-Afrikassa. Yhteensä tamilia puhuu hieman yli 80,9 miljoonaa henkilöä, joista 75 milj. on äidinkielisiä puhujia. Näin ollen tamili on maailman 19. puhutuin kieli.. Tamilin katsotaan olevan elinvoimainen. Sen läheisiä sukulaiskieliä ovat mm. malajalam ja toda.. ==Historia== Tamilia on pidetty dravidakielien vanhimpana ja voimakkaimpana edustajana. Sitä on puhuttu Intiassa jo yli 2500 vuotta. Sitä pidetään yhtenä maailman klassisista kielistä mm. heprean ja latinan rinnalla. Varhaisin säilynyt tamilinkielinen teos on tamilin kielioppia käsittelevä Tholkappiam. Se on vapaa jo tuolloin Intian pohjoisosissa voimakkaassa asemassa olleen sanskritin vaikutuksesta. Laajimmalti tunnetuin tamilin ilmaisuvoimaa kuvaava kirjallinen tuotos on nimeltään Silappathikaram, joka on samalla ensimmäinen tamiliksi kirjoitettu eeppinen runoelma 500-luvulta. ==Kirjoitus== Tamilin kirjoitus polveutuu Intian muinaisesta brahmi-kirjoituksesta ja on siten sukua muun muassa hindille. Tamilin kirjallisessa asussa on 12 vokaaliäännettä (uyireḻuttu, "sielukirjain") kuvaavaa ja 18 konsonanttia (meyyeḻuttu, "ruumiskirjain") kuvaavaa merkkiä.. Vokaalin ja konsonantin yhdistelmiä kuvaavia, tamilinkielisen tekstin lukemisessa ja kirjoittamisessa välttämättömiä symboleja on kuitenkin 216. Tamilia kirjoitetaan vasemmalta oikealle, kuten useimpia intialaisiakin kieliä, eikä siinä ole isoja tai pieniä kirjaimia. == Fonologia == Vokaaleja tamilissa on viisi. Ne voivat esiintyä niin lyhyinä kuin pitkinäkin. Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea e o Väljä a Lähde: Konsonantteja tamilissa on 19. Monista intialaisista kielistä poiketen tamilissa ei tunneta aspiraatiota. Labiaali Dentaali Alveolaari Retrofleksi Palataali Velaari Klusiili p t̪ ṟ ʈ t͡ɕ k Nasaali m n̪ n ɳ ɲ ŋ Tremulantti ɽ Keskinen puolivokaali ʋ ɻ j Lateraali puolivokaali l̪ ɭ Klusiilit ovat soinnittomia sanan alussa ja kahdentuneena. Muissa tapauksissa ne ovat soinnillisia. Lähde: == Kielioppi == Sanajärjestys on melko vapaa, mutta verbi sijoittuu lauseen loppuun. Substantiivit taipuvat kahdessa luvussa (yksikkö ja monikko) ja kuudessa sijassa (nominatiivi, akkusatiivi, datiivi, instrumentaali, sosiatiivi ja lokatiivi). Tamilin numeraalit ovat suurelta osin korvautuneet arabialaisilla numeroilla. Numerot 1–10 tamiliksi: 0 ௧ ௨ ௩ ௪ ௫ ௬ ௭ ௮ ௯ ௰ /chuliyam/ / onru / /iraɳtu/ /muunru/ /naanku/ /aintu/ /aaru/ /eelu/ /ettu/ /onpatu/ /paithithi/ 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Tamilinkielinen Wikipedia Luokka:Sri Lankan kielet Luokka:Intian kielet Luokka:Malesian kielet Luokka:Singaporen kielet Luokka:Dravidakielet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Mauritiuksen kielet
Dravidakielet

Dravidakielet ovat nykyään lähinnä Etelä-Intiassa ja Sri Lankassa, mutta myös Pakistanin, Nepalin sekä Itä- ja Keski-Intian alueella puhuttavia kieliä. Dravidakieliä on noin 26 ja niitä puhuu yhteensä yli 215 miljoonaa ihmistä. Puhutuimmat näistä kielistä ovat tamili, malajalam, telugu ja kannada. Tutkimuksen kannalta merkittävänä dravidakielenä on huomioitava myös Pakistanin alueella puhuttava brahui. Dravidakielet ovat sukua keskenään, mutta niiden ei ole osoitettu olevan sukua minkään toisen kieliperheen kanssa. Jotkut ovat yhdistäneet ne muinaiseen elamien isolaattikieleen, kuten esimerkiksi McAlpin 1970-luvulla.Krishnamurti 2003, s. 44 Indus-kulttuurin kielen arvellaan myös olleen dravidalainen. Kielestä on säilynyt sinetti- ja piirtokirjoitustekstejä, joissa on käytetty paljon kuva-aineksiin pohjautuvaa kirjoitusjärjestelmää. Vaikka kielestä ei ole pystytty tulkitsemaan kuin muutamia kymmeniä merkkejä, dravidakielille tyypillisiä homonymiatapauksia esiintyy myös Indus-kulttuurin kielessä. Samoin kielen rakenteessa on paljon samankaltaisuuksia nykyisten dravidakielten kanssa. Sanalla "dravida" on alun perin viitattu vain tamilien kieleen ja kansaan.Krishnamurti 2003, s. 1 == Luokittelu == Dravidakieliä on noin 26 ja ne jakautuvat neljään ryhmään.Krishnamurti 2003, s. 19 Etelädravidalaiset kielet Eteläiset keskidravidalaiset kielet Keskidravidalaiset kielet Pohjoisdravidalaiset kielet allar, arwi, bellery, tamili, malayalam, kannada, tulu, badaga, kanikkara, kodagu, irula, kota, toda abujmaria, gondi, telugu, kui, kuvi, manda, pengo kolami, gadaba, naiki, ollari, parji kurukh, malto, brahui == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
JPEG

JPEG () on häviöllistä pakkausta käyttävä bittikarttagrafiikan tallennusformaatti. Sille on laaja tuki eri selaimissa, joten sitä käytetään laajalti verkkosivuilla. JPEG-formaattiin tallennettaessa kuvasta poistetaan informaatiota erilaisten algoritmien avulla siten, että kuva näyttää ihmissilmän tarkastelemana mahdollisimman samanlaiselta kuin alkuperäinen kuvatiedosto. Pakkaussuhde voidaan määritellä tallennusvaiheessa. Yleisimmät tiedostopäätteet formaatille ovat .jpeg, .jfif, .jpg, .JPG ja .JPE, joista useimmiten käytössä on .jpg. JPEG kykenee tallentamaan 24 bittiä väri- informaatiota jokaista pikseliä kohden, joten JPEG-kuvassa voi olla 16 777 216 eri värisävyä. Formaatti on tarkoitettu nimenomaan valokuvien ja vastaavien kuvien pakkaamiseen. Kaavioihin ja muihin teräviä reunoja sisältäviin kuviin syntyy helposti näkyviä pakkaamisen aiheuttamia virheitä, ja niiden tallentamiseen PNG-tiedostomuoto soveltuukin paremmin. JPEG formaatin käyttämän häviöllisen pakkauksen takia JPEG-formaattiin tallennettua kuvaa ei suositella uudelleen muokattavaksi, sillä jokainen tallennuskerta kadottaa informaatiota kuvasta. JPEG on myös yleinen digitaalikameroiden käyttämä pakatun kuvan tallennusmuoto. JPEG:lle on julkaistu seuraaja JPEG 2000.https://jpeg.org/jpeg2000/index.html JPEG XL on kehityksen alla.https://jpeg.org/jpegxl/ Motion JPEG (MJPEG) videokuvan pakkaukseen tarkoitettu muoto. == Lähteet== == Aiheesta muualla == * JPEG-komitean viralliset sivut Luokka:Koodausmenetelmät Luokka:Kuvatiedostomuodot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Heidi Puurula

Heidi Susanna Puurula (o.s. Vahakallio, s. 13. lokakuuta 1971 Helsinki) on suomalainen laulaja ja laulujen sanoittaja. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri (FM). Hän lauloi Aikakone-yhtyeessä taiteilijanimellä Vera vuodesta 1994 alkuvuoteen 2013. Kesällä 2013 Puurula julkaisi tiedon, että on perustanut uuden Kuulas-yhtyeenhttps://www.facebook.com/KuulasOfficial/info, jossa hänen lisäkseen ovat Emilia Takayama ja Susanna Jyllinmaa. Aikakoneessa hän toimi pääosin taustalaulajana, mutta lauloi myös sooloja kappaleissa Toiseen maailmaan, Maapallon tie, Tulisitko ja Venetsia. Aikakone-yhtyeessä toimimisen lisäksi hän on sanoittanut monia kappaleita. Esimerkiksi Kirka, Laura Voutilainen, Heidi Kyrö ja Sani ovat tulkinneet hänen sanoituksiaan. Laura Voutilaiselle hän sanoitti muun muassa kappaleet "Palaa" ja "Timanttinen tähti". Puurula oli naimisissa muusikko Jukka Puurulan kanssa vuosina 2001–2019 ja heillä on kaksi poikaa. Kuulas julkaisi debyyttialbuminsa Kuupuutarha keväällä 2016. Puurulalla on nykyään (2020) myös NovaBossa-niminen yhtye, jonka on määrä julkaista ensimmäinen single ja musiikkivideo "Käärmeet" heinäkuussa 2020 ja NovaBossa-niminen ep loppukesällä 2020. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * Wikman, Lasse: Heidi Puurula matkalla . Selvis 4/2010. * Lisäluettelo Heidi Puurulan uusimmista sanoituksista, ks. YLE:n fono.fi-tietokanta: http://www.fono.fi/TekijaHakutulos.aspx?tekija=Puurula+Heidi Luokka:Suomalaiset poplaulajat Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alex Ojasti

Alex Ojasti (s. 13. heinäkuuta 1966) on Aikakone-yhtyeen miessolisti ja taustalaulaja. Hän on sanoittanut suomeksi ja englanniksi lukuisia Aikakoneen kappaleita. Ojasti on syntynyt San Joséssa Costa Ricassa. Hänen äitinsä on uruguaylainen ja isänsä suomalainen. Ojasti on asunut Ranskassa, Brasiliassa ja Costa Ricassa. Hän osaa puhua taustansa ansiosta suomen lisäksi espanjaa, ranskaa, portugalia ja englantia. Ojasti on naimisissa ja hänellä on kaksi tytärtä. Ojasti aloitti musiikkiharrastuksensa sellon soitolla Eckbolsheimissa, Strasbourgin liepeillä Ranskassa kuusivuotiaana. Hän jatkoi sellon opiskelua Suomessa Vantaan Musiikkiopistossa silloisen rehtorin ja arvostetun opettajan Teppo Tuomisen johdolla. Hän vaihtoi kymmenen vuoden sellon opiskelun jälkeen klassiseen kontrabassoon ja soitti sitä muun muassa Vantaan Musiikkiopiston orkesterissa. Hän oli kontrabasistina 1980-luvulla The Rockin' Cockets-, Roy Spade and the House Players (Clint Reno and The Blue Masters)- ja Blue Session -nimisissä rockabilly ja rock n' roll -yhtyeissä sekä 1990-luvulla Blue Bolt -nimisessä soul/rock/blues-kokoonpanossa. Ojasti tekee edelleen yhteistyötä Sanin ja Veran kanssa muun muassa säveltämällä, sanoittamalla, sovittamalla ja tuottamalla lukuisille artisteille musiikkia. Lisäksi hän tekee tausta- ja tunnusmusiikkia televisio-ohjelmiin ja elokuviin. Hän tekee nykyisinkin edelleen musiikkia tilaustyönä. Ojasti toimii myös elämäntaitovalmentajana, kouluttajana, luennoitsijana, konsulttina ja on NLP- master. ==Aiheesta muualla== Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maki Kolehmainen

Marko Juhani "Maki" Kolehmainen (18. toukokuuta 1966 Helsinki – 3. kesäkuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen muusikko, säveltäjä ja tuottaja. Kolehmainen tunnettiin erityisesti Aikakone-yhtyeen musiikin säveltäjänä, mutta hän myös tuotti ja sävelsi musiikkia lukuisille suomalaisille ja ulkomaisille artisteille. Kolehmaisen muusikonura alkoi 1989, jolloin hän soitti suomalaisten artistien, kuten Einin, Lea Lavenin ja Marionin taustayhtyeissä. Muutaman vuoden kuluttua Kolehmainen alkoi tehdä musiikkia omaa Aikakone- yhtyettään varten. Aikakoneesta tuli 1990-luvulla valtava ilmiö.Iltalehti, Riia Pakkanen, 9.6.2024, Musiikki tuhosi kaksi avioliittoa – Tällainen oli Maki Kolehmaisen elämä Tunnetuimpia Kolehmaisen sävellyksiä on muun muassa kappale "Tuhat yötä", joka on Aikakone-yhtyeen Sanin ja suomalaisen näyttelijä Samuli Edelmannin duetto. Kolehmainen sävelsi myös Viron Euroviisuihin vuonna 2002 Suomen edustuskappaleen "Addicted to You", joka sai Laura Voutilaisen esittämänä 24 pistettä ja sijoittui sijalle 20. Kolehmainen sävelsi useita kappaleita Suomen Idolsissa esiintyneille artisteille Hanna Pakariselle, Antti Tuiskulle ja Anna Abreulle. Tammikuussa 2012 Kolehmainen ja Tracy Lipp tekivät kappaleen "Frontside Ollie", jota esittää Robin Packalen. Kappaleella Robin tuli suuren yleisön tietoisuuteen Suomessa ja kappale sai miljoonia katselukertoja muutamassa päivässä. Samana vuonna Kolehmainen sävelsi Sana Mustosen sanoittaman Kurt "Kurre" Westerlundin kappaleen "Kuuden vuoden kuuliaisuus" Sauli Niinistölle vuoden 2012 presidentinvaalien alla.Antti Granlund: Kurre ja Maki Kolehmainen tekivät kappaleen Sauli Niinistölle, Iskelma.fi 6.2.2012 (vanhentunut linkki) Kolehmaisella oli oma tuotantoyhtiö Maki Kolehmainen Productions ja oma levy-yhtiö HelsinkiRecords.com. Hän oli kaksi kertaa naimisissa, ja ensimmäisestä liitostaan hänellä oli neljä lasta. Viimeiset kymmenen vuotta hän eli kuitenkin yksin. Kolehmainen sai erikois- Emma-palkinnon elämäntyöstään suomalaisen musiikkielämän hyväksi. Palkinto jaettiin hänelle hänen kuolinvuoteellaan Terhokodissa Helsingissä 31. toukokuuta 2024. Kolehmainen kuoli nopeasti edenneeseen sairauteen Terhokodissa 58-vuotiaana 3. kesäkuuta 2024. Hänet on haudattu Tapiolan uurnalehtoon Espooseen. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset sovittajat Luokka:Suomalaiset musiikkituottajat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Pohjola (Kalevala)

Pohjola (viroksi Põhjala) on itämerensuomalaisissa mytologioissa ja kalevalaisessa runoudessa esiintyvä paikka tai maa, joka sijaitsee pohjoisessa. Yleensä Pohjola on pahan tai vihollisen roolissa. Pohjolaa hallitsee Pohjan akka tai Pohjolan emäntä, eräältä nimeltään Louhi. Kalevalaisen taruston Pohjolaan on ilmeisesti kasautunut käsityksiä Pohjois- Suomesta ja Lapista. Toisaalta Lappi erottuu Kalevalassa eri paikaksi kuin Pohjola. Pohjolalla on myös täysin myyttinen yhteytensä, jossa se on käsitetty pahan alkulähteeksi, ikikylmäksi paikaksi jossain kaukana pohjoisessa. Pohjolasta ovat monissa käsityksissä peräisin taudit ja pakkanen. Pohjolassa oli kalevalaisen runouden mukaan Pohjan-Akan lisäksi muiden muassa Pohjolan isäntä, Pohjan poikia, kuvankauniita Pohjolan tyttäriä. Siellä oli myös vihamielisiä noitia ja loitsijoita ja erilaisia hirviöitä. Pohjolaa lähestyvä näki jo kaukaa kuumottavat eli hohtavat kivikummut ja Pohjolan portit, "pahat veräjät". Pohjolaan matkaavan edessä saattoi olla esteitä ja vartijoita, kuten aita tai muuri, joka ylettyi alhaalla maaemään ja ylhäällä yläisiin taivosiin, tulinen railo, jolle ei näkynyt loppua, tai jättiläiskäärme. Kivikumpujen kuumotusta ja paistavia Pohjolan portteja on arveltu muun muassa pohjanpaloksi eli pohjoistaivaalla näkyviksi revontulikaariksi. Pohjolassa oli myös suuri kartano, jossa juotiin, juhlittiin ja tapeltiin kuten skandinaavien Valhallassa ikään. Kartano kuvataan mittasuhteiltaan suunnattomaksi. Pohjola kykeni varustamaan sotapursia, jotka kantoivat suuria sotajoukkoja. Suomen kansalliseepoksessa Kalevalassa Pohjolasta ryöstettiin Sampo. Laajemmin kalevalaisessa runoudessa Pohjolan ja Sammon yhteydestä on löydettävissä myös toisenlaisia tulkintoja. Eräässä niistä Pohjola sijaitsi Pohjantähden alla, ja Sampo oli Maailmanpylväs, joka kannatteli itsensä ympäri pyörivää taivaankantta. Siitä Sammon toisintonimi Kirjokansi, sekä jauhava toiminta. Maailmanpylvään huippuna oli Pohjantähti. Sammon juuret, jotka Kalevalassa pitivät Sampoa kiinni kivisessä mäessä ja Louhen hallinnassa, pitivat ehkä alun perin maailmanpylvään tukevasti pystyssä. Sampo tarkoittaa erään tulkinnan mukaan sammasta eli pylvästä. Pohjolassa käydään myös kosimassa Pohjolan tyttäriä. Kalevalassa Pohjolan kosioretkille lähtevät Seppo Ilmarinen, seikkailija Lemminkäinen ja tietäjä Väinämöinen. Pohjan Akka vaatii kosijoilta ihmetekoja, mm. Sammon takomisen, kyisen pellon kyntämisen (pellon, jossa on kyykäärmeitä), Hiiden vauhkon hevosen valjastamisen, suomuhauin pyydystämisen, Hiiden hirven kiinnihiihtämisen, ja Tuonelan joutsenen ampumisen. Lopulta, kun kosija saa neidon, häitä, suuria juominkeja ja syöminkejä, vietetään Pohjolan suuressa tuvassa. ==Lähteet== *E.N Setälä: Sammon arvoitus (1932) Luokka:Kalevala Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
841

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == *Remigius Auxerrelainen, benediktiinimunkki sekä skolastinen filosofi ja teologi. * Heiricus Auxerrelainen, benediktiinimunkki sekä skolastinen filosofi ja teologi. == Kuolleita == * Luokka:800-luku
Laktaasi

Laktaasi on laktoosia eli maitosokeria pilkkova entsyymi, disakkaridaasi, joka ihmisellä ja muilla nisäkkäillä ilmenee ohutsuolen enterosyyttisolujen pinnalla. Suomalaisessa väestössä on tavallista, että laktaasin tuotanto ohutsuolessa jatkuu imeväisiän jälkeenkin, mutta noin joka kuudennella suomalaisella laktaasin tuotanto lakkaa imetyksen jälkeen. Laktaasin tuotanto saattaa vähetä myös vanhuuden myötä. Laktoosi-intoleranssi on tila, jossa henkilö ei tuota laktaasia, vaan laktoosia sisältävien tuotteiden nauttiminen aiheuttaa mm. ripulia tai lievempänä ilmavaivoja ja vatsakipuja. Nykyisin on saatavilla laktaasivalmisteita, joita käyttämällä laktoosi-intolerantit henkilöt voivat välttää laktoosia sisältävien tuotteiden aiheuttamia oireita. Laktaasin entsyymikoodi on EC 3.2.1.108 ja CAS-numero 9031-11-2. == Aiheesta muualla == *Brenda: Information on EC 3.2.1.108 - lactase *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Lactase, EC 3.2.1.108 Luokka:Ruoansulatusentsyymit Luokka:Hydrolaasit
Justinus I

Justinus I (450? –527) oli Itä-Rooman Bysantin keisari vuosina 518–527. Justinus syntyi Traakiassa köyhiin oloihin. Hän muutti Konstantinopoliin noin vuonna 470 ja astui armeijan palvelukseen. Kun keisari Anastasius I kuoli 10. kesäkuuta vuonna 518, hänellä ei ollut seuraajaa. Konstantinopolin senaatti joutui nyt ensimmäistä kertaa valitsemaan uuden keisarin. Lopulta päädyttiin Justinukseen, joka oli keisarillisen excubitores-palatsikaartin päällikkö. Tullessaan keisariksi Justinus oli jo vanha mies ja todellinen valta hänen hallituskautensa aikana oli ilmeisesti hänen sisarenpojallaan, tulevalla keisarilla Justinianus I:llä. Justinus I rakennutti vuonna 525 uudelleen maanjäristyksessä tuhoutuneen Anazarboksen kaupungin, joka nimettiin uudelleen hänen kunniakseen Justinianopolikseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 450 syntyneet Luokka:Vuonna 527 kuolleet
Bysantin keisari

Bysantin keisarit eli Itä-Rooman keisarit hallitsivat myöhäisantiikin ja keskiajan Bysantin valtakuntaa. Myös eräät Bysantin keisarinnat, kuten Irene, Zoe ja Theodora, hallitsivat valtakuntaa yksinään. Tarkkaa rajaa Itä-Rooman valtakunnan ja Bysantin valtakunnalle ei voida asettaa. Ensimmäiseksi Bysantin keisariksi voidaan laskea vaikkapa Konstantinus Suuri (ensimmäinen kristitty keisari), Valens (Adrianopolin taistelua pidetään joskus keskiajan alkuna), Arcadius (Theodosius I oli viimeinen koko valtakuntaa hallinnut keisari), Zenon (oli keisarina, kun Länsi-Rooman Romulus Augustus syrjäytettiin) tai Herakleios (joka uudisti hallintoa merkittävästi). == Arvonimet == Vuoteen 610 keisari käytti vanhoja roomalaisia arvonimiä imperator, augustus ja caesar (tai kaisar). Keisari Herakleios vaihtoi vanhat latinankieliset nimet kreikkalaiseen kuningasta merkitsevään nimeen basileus. Keisarinnaa kutsuttiin nimellä basilissa. Keisari käytti myös arvonimeä autokrator eli itsevaltias. Caesaria käytettiin yleensä kruununperillisen arvonimenä, mutta se jäi kolmannelle sijalle, kun Aleksios I Komnenos loi arvonimen sebastokrator. ==Katso myös== * Luettelo Bysantin keisareista * Bysanttilaiset arvonimet ==Aiheesta muualla== * De Imperatoribus Romanis: An Online Encyclopedia of Roman Rulers and their Families Luokka:Bysantin valtakunta
Justinus II

Justinus II (520–578) oli Itä-Rooman eli Bysantin keisari vuosina 565–578. Justinus oli Justinianus I:n sisarenpoika. Hän rikkoi rauhansopimuksen, jonka Justinianus oli solminut Persian kanssa. Sotaa Persiaa vastaan käytiin moneen otteeseen erityisesti Armeniassa ja Syyriassa. Justinusta vaivasi mielisairaus, jonka johdosta hän teki vuonna 574 kenraali Tiberiuksesta caesarin eli kruununperillisen. Justinus jätti hallitustehtävät seuraajalleen ja kuoli vuonna 578. == Suomenkielistä kirjallisuutta == * Jeanette Lindblom, "Corippus ja Justinus II:n valtaannousu – keisari 500-luvun Bysantissa", Historiallinen aikakauskirja 4/1999, s. 317–324. Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 520 syntyneet Luokka:Vuonna 578 kuolleet
Tiberius II Constantinus

Tiberius II Constantinus (540–582) oli Bysantin keisari vuosina 578–582. Tiberius taisteli avaareita vastaan keisari Justinus II:n joukoissa Vuonna 574 Justinus osoittautui mielenvikaisuuden takia kyvyttömäksi hallitsemaan valtakuntaa, ja hänen vaimonsa ja Tiberius ottivat hallituksen valtaansa. Justinus adoptoi Tiberiuksen, josta tuli caesar vuonna 574 ja täysivaltainen keisari vuonna 578 Justinus II:n kuoltua. Tiberiuksen hallituskauden aikana slaavit valtasivat suuria osia Balkanista, koska sota Persiaa vastaan vaati kaikki keisarin käytössä olevat sotajoukot. Vuonna 582 Tiberius sairastui ja teki kenraali Maurikioksesta caesarin. Tiberius kuoli elokuussa 582. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 540 syntyneet Luokka:Vuonna 582 kuolleet
Maurikios

Maurikios () (539 – 27. marraskuuta 602) oli Itä-Rooman eli Bysantin keisari vuosina 582–602. Ennen valtaannousuaan hän toimi keisarillisen kaartin (excubitores) komentajana ja valtakunnan itäisten joukkojen ylipäällikkönä (magister militum per Orientem) sodassa sassanidien Persiaa vastaan. Keisari Tiberius II Constantinus nimitti kuolinvuoteellaan vuonna 582 Maurikioksen seuraajakseen.Martindale, s. 855–857 Hän sai hallittavakseen vararikkoon joutuneen valtakunnan, mikä pakotti hänet säästeliääksi talouspolitiikassaan. Tämä antoi hänelle saidan maineen väestön ja sotilaiden keskuudessa. Maurikioksen hallituskaudella sota persialaisia vastaan saatiin päätökseen, kun Maurikios auttoi Persian kuninkaaksi Khosrau II:n, joka oli saanut turvapaikan Bysantin hovista. Rauhassa Bysantti sai suuren osan Persian hallussa olleesta Armeniasta. Maurikioksen sanotaan olevan kuuluisan sodankäynnistä kertovan kirjan Strategikonin kirjoittaja. Tonavan armeija kapinoi vuonna 602, koska ei halunnut jatkaa sotaretkeä Tonavan takaisessa erämaassa. Keisariksi huudettiin sadanpäämies Fokas, joka teloitti Maurikioksen. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Vuonna 539 syntyneet Luokka:Vuonna 602 kuolleet
Fokas

Fokas (547–610) oli armeijan vallankaappauksessa valtaan noussut ja samalla tavoin kukistunut Bysantin keisari vuosina 602–610. Useimmat häntä koskevat tiedot ovat peräisin keisari Herakleioksen ajan propagandasta. Fokasta on historiankirjoissa kuvattu toistaitoisena tyrannina.Elton, 2008, s. 300 == Valtaannousu == Keisari Maurikioksen veljen Petroksen johtama armeija määrättiin talvehtimaan Tonavalla. Kun sadanpäämies Fokaan johtaman lähetystön vetoomukset torjuttiin, armeija julisti Fokaan kilven päällä uudeksi keisariksi ja lähti paluuretkelle Konstantinopoliin. Koska Maurikioksen muut sotilaat olivat kiinni Traakiassa, hän kääntyi kaupungin hevosurheiluseurojen puoleen. Näin keisaria puolustamaan saatiin 1500 vihreää ja 900 sinistä. Kapinallisten lähetystö tarjosi kruunua keisarin pojalle, joka puolestaan tarjosi sitä keisarin isäpuolelle Germanukselle. Maurikioksen paettua Germanus pyysi apua vihreiltä. Nämä kieltäytyivät, koska pitivät Germanusta liian vankkana sinisten kannattajana. Maurikios saatiin kiinni bysanttilaisesta kirkosta ja teloitettiin muutaman aristokraatin kanssa. Elton, 2008, s.299 == Valtakausi == Fokaan aikana Bysantti koki vastoinkäymisiä. Vuonna 603 hän kukisti vihreiden katukapinan, jonka yhteydessä pääkatu Mesen varrella olevia taloja poltettiin. Elton, 2008, s. 301 Persian kuningas Khosroau II, jonka Maurikios oli auttanut valtaan, käytti hänen syrjäyttämistään perusteena aloittaa sodan Bysanttia vastaan. Persialaiset tunkeutuivat syvälle Vähään- Aasiaan eli nykyisen Turkin alueelle. Samalla slaavit ja avaarit valloittivat maita Balkanilla ja langobardit Italiassa. Vaikka langobardit olivat miehittäneet suuren osan Italian niemimaata, Bysantin valta ulottui Fokaan aikana edelleen sen tiettyihin osiin, joihin kuului myös Rooma. Fokaksen Italian eksarkki Smaragdus antoi pystyttää hänen kunniakseen Roomaan Fokaan pylvään, joka on edelleen samalla paikalla, viimeisenä Rooman Forumille sijoitettuna monumenttina. Tuossa vaiheessa Rooma oli yhä väkirikas kaupunki (n. 100 000 asukasta). == Kukistuminen == Fokas sai tukea eräistä osia keisarikuntaa, mutta kapinoiva Afrikan sotilaskomentaja, eksarkki Herakleios vanhempi lähetti poikansa laivastoineen Karthagosta syöksemään hänet vallasta. Herakleios nuoremman laivasto saapui kaupunkiin 3. lokakuuta 610, ja kukisti Fokaan 5. lokakuuta meritaistelussa. Fokas tuotiin Herakleioksen eteen, jolloin Fokas kysyi: "Pystytkö parempaan?" Tarinan mukaan Herakleios itse katkaisi Fokaan pään, ja ruumis paloiteltiin ja poltettiin Härkätorilla. Sotilaskaappausta seurasi lyhyt sisällissota Egyptissä ja Anatoliassa Fokakselle uskollisia joukkoja vastaan. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Bysantin keisarit Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 610 kuolleet
518

== Tapahtumia == * Justinus I:stä tuli Bysantin keisari. == Syntyneitä == * Japanin keisari Yōmei == Kuolleita == * 9. heinäkuuta: Anastasios I, Bysantin keisari Luokka:500-luku
519

== Tapahtumia == * Konstantinopolissa kirkolliskokous kumosi keisari Zenonin Henotikon-ediktin. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * == Lähteet == Luokka:500-luku
520

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Justinus II, Bysantin keisari == Kuolleita == * Luokka:500-luku
521

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:500-luku
522

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:500-luku
523

== Tapahtumia == * Hilderikistä tuli vandaalien kuningas * Bysantin keisari Justinianus I meni naimisiin Theodoran kanssa. *Frankit hyökkäävät Burgundiin. Orléansin kuningas Klodomir otti burgundien kuninkaan Sigismundin vangiksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Trasamund, vandaalien kuningas * Hormisdas, paavi Luokka:500-luku
524

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Boëthius, filosofi, teloitettiin (tai sitten 525; syntyi 480) * Klodomir, frankkien kuningas. * Sigismund, burgundien kuningas. Luokka:500-luku
525

== Tapahtumia == * Keisari Justinianus I nimeää aiemmin maanjäristyksessä tuhoutuneen ja uudelleenrakentamansa Caesarean (aiempi Anazarbos) Justinopolikseksi == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Pyhä Brigid, Irlannin suojeluspyhimys Luokka:500-luku
526

== Tapahtumia == * Maanjäristys tappoi noin 300 000 ihmistä Syyriassa ja Antiokiassa. * Amalarikista tulee visigoottien kuningas. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Teoderik Suuri, ostrogoottien kuningas * Johannes I, paavi Luokka:500-luku
527

== Tapahtumia == * 1. elokuuta: Justinianus I:stä tuli Bysantin keisari == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 1. elokuuta: Justinus I, Bysantin keisari Luokka:500-luku
Flash Airlines

Flash Airlines oli yksityinen charter-lentoyhtiö, joka toimi Egyptin Kairosta käsin. Se oli osa Flash Group -matkailuyhtiötä. Lentoyhtiöllä oli kaksi Boeing 737-300 -lentokonetta, jotka hoitivat kaupallisia tilauslentoja kansainvälisillä ja kotimaan reiteillä. 3\. tammikuuta 2004 Flash Airlinesin lento 604 syöksyi Punaiseenmereen hetken Sharm el-Sheikistä lähdön jälkeen. Onnettomuuden jälkeen Sveitsin ilmailuviranomainen kertoi, että tutkimukset huhti- ja lokakuussa 2002 olivat paljastaneet turvallisuusongelman Flash Airlinesin koneissa, ja koska Flash ei korjannut näitä asioita, lentoyhtiötä kiellettiin lentämästä Sveitsiin. Kuitenkin Egyptin ilmailuviranomaiset väittivät Sveitsin oletuksia valheellisiksi ja sanoivat, että heidän asiakirjojensa mukaan Flash Airlinesin koneet olivat turvallisia. Suomen Ilmailulaitos antoi yhtiölle luvan tehdä charterlentoja Suomesta Egyptiin syyskuussa 2003, koska Sveitsistä lähetetty varoitussähköposti oli mennyt vahingossa väärään kansioon sähköpostiohjelmassa. Yhtiö meni konkurssiin kaksi kuukautta onnettomuuden jälkeen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Entiset lentoyhtiöt Luokka:Egyptiläiset lentoyhtiöt
Pankkikriisi

Pankkikriisi on tilanne, jossa pankki tai useampi pankki samaan aikaan ajautuu maksukyvyttömyyteen tai pankista pakenee suuret määrät talletuksiaLukkarila, J.: "Aasian, Turkin ja Venäjän rahoituskriisien vertailua", Suomen Pankin Keskustelualoitteita 3/2003. Kun aiemmin pankkikriiseissä valtio tai keskuspankki on joutunut ottamaan pankille kuuluvia vastuita ja mahdollisesti koko pankin hallintaansa, nykyään pankkikriisejä Suomessa ratkaisee Rahoitusvakausvirasto (RVV) ja Euroopassa Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto (SRB) erillisten kriisinratkaisumekanismien avulla. Yleinen talletuspako ja talletusten menettäminen voivat aiheuttaa yllättäviä kerrannaisvaikutuksia. Pankkikriisit liittyvät yleensä lamaan tai muuhun kriisiin, joka laukaisee luottotappioaallon. Pankkikriisin on usein katsottu aiheutuneen holtittomasta luotonannosta. Lähes puoleen pankkikriiseistä liittyy myös valuuttakriisi. Myös mittavat likviditeettioperaatiot ovat kriiseille tyypillisiä. Pankkikriisien nettokustannukset ovat yleensä mittavia, keskimäärin 13,3 prosenttia bruttokansantuotteesta.Merrill Lynch: USA:n pankkikriisi ei ole ainutlaatuinen, Taloussanomat, 26.9.2008 Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on laskenut 124 eri pankkikriisiä vuodesta 1980 vuoteen 2008. Luottoluokitusyhtiö Moody´s on selvityksessään vuodelta 2008 löytänyt viime vuosikymmeniltä 26 pankkikriisiä, joista ulospääsemiseen on tarvittu joko keskuspankin tai valtiovarainministeriön apua. Yhdeksän kriiseistä sattui rikkaissa teollisuusmaissa. Pankkikriisi on muuttunut globaaliksi ongelmaksi. Se heijastaa koko maailman rahoitusmarkkinoilla kytevää kriisiä. Myös Kiinan ja Intian tapaiset kehittyvät taloudet ovat vaaravyöhykkeessä. == Viime vuosikymmenten tunnettuja pankkikriisejä == * Argentiinan pankkikriisi 1999-2002 * Australian pankkikriisi 1989-1992 * Britannian pankkikriisi 2008-2009 * Dominikaanisen tasavallan pankkikriisi 2003 * Espanjan pankkikriisi 1977-1985 * Finanssikriisi 2007–2009 * Indonesian pankkikriisi *Islannin finanssikriisi 2008–2011 * Japanin pankkikriisi 1990-luvun alku - 2002 * Norjan pankkikriisi 1990-1993 * Ranskan pankkikriisi 1994-1995 * Ruotsin pankkikriisi 1991-1993 * Subprime-kriisi 2007–2009 *Venäjän vuoden 1998 talouskriisi 1998 * Suomen pankkikriisi 1991-1994 * Uuden-Seelannin pankkikriisi 1987-1990 * Yhdysvaltain säästöpankkikriisi 1988-1991, == Katso myös == * Suhdannevaihtelu * Taantuma * Luettelo lamoista ja taantumista == Lähteet == Luokka:Pankkitoimi Luokka:Talouskriisit
Maataloustiede

Maataloustiede eli agronomia keskittyy ruoan ja rehun tuottamiseen kasveja ja kesyjä eläimiä hyödyntämällä. Maataloustiede tutkii muun muassa maatalouden menetelmiä ja prosesseja. Maataloustieteen perinteisiä osa-alueita (maataloustieteitä) ovat mm. maatalousekonomia (maatalouden liiketaloustiede ja maatalouspolitiikka), kasvintuotantotieteet (nyk. kasvintuotannon biologia) ja kotieläintieteet (kotieläinravitsemus ja kotieläinjalostus). Maataloustieteitä tutkitaan ja opetetaan Suomessa Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa. == Maataloustieteitä == === Maatalouden liiketaloustiede === Maatalouden liiketaloustiede (aikaisemmin maanviljelystalous) tutkii maatalousyritysten (maatilojen) toimintaa, johtamista, kannattavuutta, maksuvalmiutta yms. liiketaloudellisia seikkoja. Se on siis maatalousyrityksiin sovellettua liiketaloustiedettä. === Maatalouspolitiikka === Maatalouspolitiikka tutkii maa- ja elintarviketaloutta sekä maaseutua yhteiskunnallisesta ja kansantaloudellisesta näkökulmasta. Se on siis lähinnä maatalouteen sovellettua kansantaloustiedettä. Maatalouspolitiikan tutkimuskenttänä ovat sekä kansalliset että kansainväliset maataloustuotteiden markkinat. Suomen liityttyä Euroopan unioniin on Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka korostunut merkitykseltään Suomen maatalouden ja maaseudun tutkimuksen kannalta. === Kasvintuotannon biologia === Kasvintuotannon biologia käsittää useita kasvinviljelyyn liittyviä opintosuuntia. Näistä kasvinviljelytiede tutkii peltokasvien sadonmuodostusta ja viljelytekniikkaa ja puutarhatiede vastaavia asioita puutarhakasveilla. Agroekologia tutkii pelto- tai maatilaekosysteemiä ja sen vuorovaikutusta ympäristönsä kanssa. Kasvipatologiassa kseskitytään kasvien sairauksiin ja maatalouseläintieteessä viljelyksille mahdollista vahinkoa aiheuttaviin tuholaisiin. === Kotieläinten ravitsemustiede === Kotieläinten ravitsemustieteen (aikaisemmin kotieläintiede) tutkimuskohteena ovat erityyppisten kotieläinten (märehtijät ja yksimahaiset) ravitsemusfysiologia, ruokinta ja hoito. Kotieläinten ravitsemustiede tutkii lisäksi rehujen koostumusta, käsittelyä, säilöntää ja käyttömahdollisuuksia sekä syönnin ja syöntikäyttäytymisen vaikutuksia tuotantoon. === Kotieläinten jalostustiede === Kotieläinten jalostustiede soveltaa sekä kvantitatiivista genetiikkaa että molekyyligenetiikkaa kotieläinaineksen perinnöllisessä parantamisessa. Lisäksi tutkimusta tehdään eläinaineksen ja -kantojen perinnöllisestä monimuotoisuudesta. == Katso myös == * Yliopistolliset tutkinnot Suomessa ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Maatalous- metsätieteellisen tiedekunnan sivut * Matti Pekkarinen: Kasvinviljelyn opetusmateriaalia * Matti Pekkarinen: Maaseutusivut * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Virve

Virve voi tarkoittaa seuraavia: * Virve, naisen etunimi * Virve, Suomen viranomaisradioverkko
Maailmanloppu

Maailmanloppu voi viitata esimerkiksi seuraaviin asioihin: * maailmanloppu uskonnoissa * maailmankaikkeuden lopullinen kohtalo, erilaisia maailman loppumisen tapoja kosmologiassa * Maailmanloppu (Verdens Undergang), August Blomin ohjaama tanskalainen elokuva vuodelta 1916 * Maailmanloppu (The Day the Earth Caught Fire), Val Guestin ohjaama brittiläinen elokuva vuodelta 1961 * Maailmanloppu, Kotiteollisuuden albumi vuodelta 2013. Aiheeseen liittyviä artikkeleita ovat myös: * ihmiskuntaa ja maapalloa uhkaavat riskit * luettelo maailmanlopun päivämääristä. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit