EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
HSA-arkkitehtuuri

HSA-arkkitehtuuri () on AMD:n kehittämä rakenne, jossa CPU ja GPU voivat käyttää samaa muistiväylää ja muistia vähentäen muistien välisiä siirtoja. Arkkitehtuurista käytetään myös termiä hUMA (). Arkkitehtuuri on välimuistin yhtenäisyyttä tukeva, eli CPU ja GPU näkevät aina validin ja yhtenäisen tilan muistista. Arkkitehtuuri tukee myös virtuaalimuistin käyttöä on-demand-paged muistisivuille (levylle tallennettujen sivujen käsittelyä). Arkkitehtuuri helpottaa OpenCL- ja CUDA-ohjelmointia yksinkertaistamalla tarvittavaa muistihallintaa. HSAIL on välivaiheen (intermediate) käännös ohjelmasta, joka käännetään varsinaiselle grafiikkasuorittimen käskykannalle. OpenCL:n SPIR- välikäännös voidaan kääntää HSAIL-muotoon. HSAIL käännös käyttää LLVM- kääntäjäarkkitehtuuria. == Vertailu == Tavallisen grafiikkasovelluksen kannalta useita muistien välisiä siirtoja voidaan vähentää. Menetelmää voidaan hyödyntää muiden apusuorittimien kanssa kuten digitaalinen signaaliprosessori (DSP). Tiedosto:HSA – using the GPU without HSA.svg|Grafiikkaprosessorin käyttö ilman HSA:ta Tiedosto:HSA – using the GPU with HSA.svg|Grafiikkaprosessorin käyttö HSA:lla == Käyttökohteet == Arkkitehtuuria käytetään muun muassa PlayStation 4 -pelikonsolin tekniikassa. AMD APU -malleissa on myös tukea tekniikalle. Myös järjestelmäpiireissä käytetään arkkitehtuuria. Imagination Technologies kehittää arkkitehtuuria käyttävää piiriä, jossa yhdistyvät MIPS-suoritin ja PowerVR-grafiikkasuoritin. == HSA Foundation == Arkkitehtuuria edustaa voittoa tavoittelematon HSA Foundation -järjestö, johon kuuluvat yritykset kuten ARM Holdings, AMD, Qualcomm, Texas Instruments, Imagination Technologies, MediaTek ja Samsung. C++ AMP -kirjasto GPGPU-ohjelmointiin on yksi kehityskohteista. HSA Foundation on Linux Foundationin jäsen. == Katso myös == * Englanninkielisen Wikipedian artikkeli aiheesta * Von Neumannin arkkitehtuuri == Lähteet == == Aiheesta muualla == * AMD:n kehittäjäsivut Luokka:Tietotekniikka
Ulla Pursiheimo

Ulla Irmeli Pursiheimo (o.s. Huttunen, s. 4. toukokuuta 1944 Viipuri) on suomalainen matemaatikko ja Turun yliopiston sovelletun matematiikan professori emerita. Hän oli professori 1971–1999.Matematiikan professorit. Turun yliopisto. Viitattu 16.2.2017 Pursiheimo on perehtynyt matemaattiseen optimointiin ja kontrolliteoriaan.Emeritus- ja emeritaprofessorit. Turun yliopisto. Viitattu 16.2.2017 Myöhemmällä urallaan hän keskittyi varsinkin opetuksen kehittämiseen. Pursiheimo oli ensimmäinen matematiikan naisprofessori Suomessa ja oli 2000-luvulle asti ainoa nainen, joka on Suomessa nimitetty matematiikan professorin virkaan1 Markku Hannula: Mitä matematiikan opettajan tulee tietää tytöistä ja pojista? Teknillinen korkeakoulu. 2001 s. 25. Viitattu 16.2.2017. Pursiheimo valmistui ylioppilaaksi 1962, filosofian kandidaatiksi 1967, lisensiaatiksi 1970, väitteli tohtoriksi 1972 Turusta. Hän oli Turun yliopiston sovelletun matematiikan assistentti 1966–1972, lehtori 1972, apulaisprofessori 1972–1974 ja professori vuodesta 1974.Kuka kukin on. Viitattu 16.2.2017 ==Julkaisuja== * Optimization of Search with Constant Spreadingspeed of Effort (väitösk.) 1971 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Irina Elovaara

Irina Elovaara (os. Hänninen; s. 1. toukokuuta 1951, Helsinki) on suomalainen neurologi ja Tampereen yliopiston neurologian professori. Dosentti Elovaara tuli määräaikaiseen virkaan Harry Freyn seuraajaksi vuonna 2001 ja seuraavana vuonna vakinaiseksi viranhaltijaksi. Pääviran lisäksi Elovaara on toiminut TAYS:n sivuvirkaisena neurologian klinikan osaston ylilääkärinä vuodesta 2001. Elovaara tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalais-venäläisestä koulusta (1970). Lääkäriksi hän valmistui Leningradin I lääketieteellisestä instituutista (1978). Hän pätevöityi edelleen Helsingin yliopistossa neurologian erikoislääkäriksi (1985), ja lääketieteen tohtoriksi (1988). Elovaaran englanninkielinen väitöskirja (1988) oli otsikoitu Proteins of neurofibrillary tangles, serum and cerebrospinal fluid in Alzheimer's disease, Down's syndrome and vascular dementia. Hän on ollut Tampereen yliopiston neuroimmunolian dosentti (1993–) ja Turun yliopiston neurologian dosentti (2001–). Työurallaan Elovaara on toiminut HYKSin neurologian klinikan apulaislääkärinä (1980–1985) ja neurologian erikoislääkärinä (1985–1988) sekä Suomen Akatemian tutkijana (1988–1990). Sitten hän työskenteli Tampereen yliopistosairaalan neurologian klinikan erikoislääkärinä (1991–1998) ja apulaisylilääkärinä (1998–2001). Väitöstyönsä jälkeen hän oli vierailevana tutkijana Yhdysvalloissa Bethesdassa (Neuroimmunology Branch, NINDS, National Institutes of Healthissa) vuosina 1991–1993 ja Tukholman Karoliinisen instituutin mikrobiologian ja tuumoribiologian keskuksessa vuosina 1996–1997. Vuodesta 2001 lähtien hän on ollut Tampereen yliopiston neurologian professori ja sivuvirkana TAYKIn neurologian klinikan ylilääkäri. Elovaara on johtanut neuroimmunologian tutkimusryhmää Tampereella. Elovaara on kirjoittanut yksin ja yhdessä lähes parisataa tieteellistä artikkelia, katsausta ja kirjan osaa. Hän on osallistunut useisiin kliinisiin kokeisiin multippeliskleroosin alalla.Neuroimmunology group, About the research group.Tampereen yliopisto. Viitattu 16.2.2017 Elovaara toimi Suomen neurologisen yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2008–2009. == Teoksia== * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Google Scholarin haku "Irina Elovaara" (scholar.google.com) *Irina Elovaara, Tampere University, Department of Neurology. MD, PhD (researchgate.net) Luokka:Suomalaiset neurologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Tampereen yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heavy (Linkin Parkin kappale)

Heavy on Linkin Parkin kappale, joka julkaistiin singlenä 16. helmikuuta 2017. Se on yhtyeen ensimmäinen single sen seitsemänneltä studioalbumilta, One More Light, joka julkaistiin 19. toukokuuta 2017. Kappaleella esiintyy vierailevana laulajana Kiara Saulters, joka käyttää artistinimeä Kiiara. Kappaleen ovat kirjoittaneet Linkin Parkin kanssa Julia Michaels ja Justin Tranter. == Kappaleet== Digitaalinen single CD single == Kokoonpano == ;Bändi * Chester Bennington – laulu * Mike Shinoda – koskettimet, piano, tuotanto * Brad Delson – kitara, production * Dave "Phoenix" Farrell – bassokitara * Mr. Hahn – levysoitin, samplet, ohjelmointi * Rob Bourdon – rummut ;Lisämuusikot * Kiiara – laulu == Lähteet == Luokka:Linkin Parkin kappaleet Luokka:Vuoden 2017 kappaleet
One More Light

One More Light on yhdysvaltalaisen Linkin Park -yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 19. toukokuuta 2017. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin 16. helmikuuta 2017 kappale ”Heavy”, jossa esiintyy vierailevana laulajana Kiiara. == Taustaa == Linkin Park aloitti seitsemännen studioalbuminsa nauhoitukset loppuvuodesta 2015, jolloin Mike Shinoda kertoi NME:lle, ettei tiedä vielä miltä se tulee kuulostamaan, mutta ei ainakaan samalta kuin yhtyeen edellinen albumi, vuonna 2014 julkaistu The Hunting Party. Tammikuussa 2016 yhtye julkaisi Facebook-sivuillaan tekstin ”takaisin töihin tällä viikolla” sekä sen yhteydessä kuvan Chester Benningtonista laulamassa. Helmikuussa 2017 Linkin Park julkaisi sosiaalisen median tileillään promovideoita, joissa Mike Shinoda ja Bennington työskentelivät uuden albumin parissa. Shinoda kertoi yhtyeen seuraavan uutta toimintatapaa albumin tuottamisessa. Brad Delson tarkensi, että he ovat tehneet niin monta äänitettä, että heille on selvää kuinka tehdä äänite, ja he eivät halunneet mennä helpointa tietä tällä kertaa. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale ”Heavy” 16. helmikuuta 2017. Sillä vierailee poplaulaja Kiiara. == Kappaleet == == Arvostelut == * Kaaoszine: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Linkin Parkin albumit Luokka:Vuoden 2017 albumit Luokka:Mike Shinodan tuottamat albumit
Chinese Gardenin metroasema

Chinese Garden on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Eastissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 5. marraskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä East West Line EW1 Pasir Ris 5:40 6:10 23:42 EW33 Tuas Link 5:17 5:47 0:27 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Chinese Gardenin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Lakesiden metroasema

Lakeside on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Westissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 5. marraskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat. Nimensä mukaisesti Lakeside sijaitsee Jurongjärven rannalla. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä East West Line EW1 Pasir Ris 5:38 6:08 23:40 EW33 Tuas Link 5:19 5:49 0:29 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lakesiden metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Windows 10 Mobile

Windows 10 Mobile oli Microsoftin älypuhelimille julkaisema Windows 10 -versio. Se oli yhtiön aiemman Windows Phone -mobiilikäyttöjärjestelmän seuraaja. Päivityksen tekemiseen tarvitsee Versiopäivitysneuvoja-sovelluksen. Microsoft on julkaissut seuraavien Lumia-puhelinten virallisen Windows 10 -päivityksen: Lumia Icon, 1520, 930, 640, 640XL, 730, 735, 830, 532, 535, 540, 635 1GB, 636 1GB, 638 1GB, 430, 435, BLU Win HD w510u, BLU Win HD LTE x150q, MCJ Madosma Q501. Muihin laitteisiin Windows 10 Mobilen sai Windows Insider -testiohjelman kautta tammikuuhun 2018 asti. Lokakuussa 2017 Microsoft kertoi ettei enää kehitä uusia ominaisuuksia tai laitteita alustalle. Marraskuussa 2015 julkaistun Windows 10 Mobilen ensimmäisen version tuki päättyi 9. tammikuuta 2018. Elokuussa 2016 julkaistun version tuki päättyi 9. lokakuuta 2018. Huhtikuussa 2017 julkaistun version tuki päättyi 11. kesäkuuta 2019. Lokakuussa 2017 julkaistun version ja samalla Windows 10 Mobilen tuen piti lopullisesti päättyä 10. joulukuuta 2019, mutta Microsoft päätti joulukuussa 2019 jatkaa Windows 10 Mobilen tukemista 14. tammikuuta 2020 asti. == Windows 10 Mobilen palvelujen tuen päättyminen == Joulukuussa 2019 Microsoft ilmoitti lopettavansa Windows 10 Mobilen Office-sovellusten (Word, Excel, PowerPoint ja OneNote) tukemisen 12. tammikuuta 2021. == Lähteet == Luokka:Windows-versiot Luokka:Vuoden 2015 ohjelmistot
Boon Layn metroasema

Boon Lay on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Westissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 6. heinäkuuta 1990. Asemaa käyttävät East West Linen junat. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä East West Line EW1 Pasir Ris 5:36 6:06 23:38 EW33 Tuas Link 5:21 5:51 0:32 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Boon Layn metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Pioneerin metroasema

Pioneer on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Westissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 28. helmikuuta 2009. Asemaa käyttävät East West Linen junat. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä East West Line EW1 Pasir Ris 5:34 6:04 23:36 EW33 Tuas Link 5:23 5:53 0:34 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pioneerin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Joo Koonin metroasema

Joo Koon on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Pioneerissa Singaporen läntisellä suuralueella. 28. helmikuuta 2009 avattu asema oli East West Linen läntinen pääteasema 18. kesäkuuta 2017 asti, jolloin linjan jatke Tuas Linkiin avautui. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä East West Line EW1 Pasir Ris 5:31 6:01 23:32 EW33 Tuas Link 5:27 5:57 0:38 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Joo Koonin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Gul Circlen metroasema

Gul Circle on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Tuasin ja Pioneerin rajalla Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 18. kesäkuuta 2018 osana East West Linen Tuas Linkin laajennusta. East West Line kulkee Tuas Linkin laajennuksella pitkin monikerroksista viaduktia, jossa junien alla kulkee autotie. Niinpä linja on poikkeuksellisen korkealla: Gul Circlen aseman katto on 33 metrin korkeudella maanpinnasta eli noin kymmenkerroksisen talon korkeudella. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä East West Line EW1 Pasir Ris 5:26 5:56 23:27 EW33 Tuas Link 5:30 6:00 0:41 == Lähteet == Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Tuas Crescentin metroasema

Tuas Crescent on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Tuasissa Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 18. kesäkuuta 2017 osana East West Linen Tuas Linkin laajennusta. Kuten muu Tuas Linkin laajennus, myös Tuas Crescentin asema sijaitsee kaksikerroksisen viaduktin ylätasolla. == Junat == Pääteasema Ensimmäinen juna Viimeinen juna ma – la su & yleinen vapaa joka päivä East West Line EW1 Pasir Ris 5:23 5:53 23:24 EW33 Tuas Link 5:32 6:02 0:43 == Lähteet == Luokka:Mass Rapid Transitin asemat
Velkoja (Hämeenlinna)

Velkoja on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan kaupunkialueen eteläpuolen Miemalassa sijaitseva pieni lampi. == Maantietoa == Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella olevaan Vanajanselän alueeseen. Siellä se kuuluu Hämeenlinnan alueeseen, joka on vesistöjen neljäs jakovaihe. Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Lampeen näyttää laskevan vain yksi oja, joka alkaa luoteessa olevalta suolta. Lammella ei ole laskuojaa. Se sijaitsee harjujakson pohjoisrinteen alla Norjanmäen ja Palvaanlinnan välillä. Harjun päällä on muutamia vapaa-ajan asuntoja ja rantaan on rakennettu kaksi rakennusta. == Lähteet == Luokka:Vanajanselän alue Luokka:Hämeenlinnan järvet Luokka:Miemala
Keskisjärvi

Keskisjärvi eli myös Keskijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ilmoilassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jonka kolmannen jakoalueen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 93,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa, ja sen laskuoja yhtyy Jouttijärven laskuojaan aivan järven kohdalla. Laskuoja laskee lopulta Lampiseen. Järvi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen autiota metsämaata, vaikka peltoja sijaitsee kin lähettyvillä. Rantaan on rakennettu vajaa kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958. == Historiaa == Vuoden 1956 peruskartassa järvellä ei ollut yhtään mökkejä ja sen länsirantaa seurasi pellonreuna. Ensimmäinen mökki oli rakennettu vasta 1976 kartassa. Siinä sen nimi oli ”Keskijärvi”. == Lähteet == Luokka:Vanajanselän alue Luokka:Hauhon järvet Luokka:Tyrvännön järvet
Pispalan Radio

Pispalan Radio oli suomalainen Tampereella toimiva paikallisradioasema. Se lähetti ULA-taajuudella 99,5 MHz (lähetin sijaitsi Kangasalla), ja ainoana jatkuvan toimiluvan asemana Suomessa myös keskipitkillä aalloilla taajuudella 729 kHz. Asema oli kuultavissa myös netissä. Aseman omisti Pispalan Radioyhdistys ry. Se lähetti paikallisesti tuotettua ohjelmaa. Musiikissa pääpaino oli erityisesti 1920–1960-lukujen kotimaisissa iskelmissä. Asema aloitti toimintansa vuonna 2015. Aseman FM lähetys kuului Pispalan haulitornista viimeisen kerran 1.3.2019. Pispalan Radio laajensi 1.3.2019 alkaen kuuluvuusaluettaan eteläiselle Pirkanmaalle nostamalla lähetystehoa ja siirtämällä taajuuden 99,5 MHz Tampereen keskustasta Kangasalan Saarenmaalle Hervannan läheisyyteen. Aseman vastaava ohjelmansuorittaja oli Pasi Komsi. 1.7.2021 Pispalan Radion taajuuksilla aloitti Bauer Median Radio Pooki. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * http://www.pispalanradio.fi/ Luokka:Suomalaiset radioasemat Luokka:Vuonna 2015 perustetut radioasemat Luokka:Vuonna 2021 lakkautetut radioasemat
Jouttijärvi (Pälkäne, Laitikkala)

Jouttijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneen Laitikkalassa, Hattulassa ja Valkeakosken Uskilassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella, jonka kolmannen jakovaiheen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 95,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on kaksialtainen siten, että altaita yhdistää 700-metrinen, matala ja leveimmillään 100-metrinen salmi. Järven ainoa saari sijaitsee itäaltaassa. Siihen laskee 8 ojaa, joista järven itäpäähän laskeva oja on huomattavin. Järven länsipäähän laskeva oja on myös Mustalammin järvenlaskun vesijättömaan kuivatusoja. Jouttijärven laskuoja lähtee järven länsipään etelärannasta ja se laskee vajaa neljä kilometriä Lampiseen. Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä. Sekä itäaltaan että länsialtaan ympäristössä sijaitsee runsaasti peltomaata. Rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa sekä Talaankärjen rantasauna. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958. Kolmen kunnan rajat yhtyvät länsialtaan keskellä niin, että suurin osa järveä kuuluu Pälkäneelle. Järven salmi on erittäin matala ja ruohottunut. Itäaltaassa on hyvin avovettä, mutta länsialtaassa kasvaa rehevä vesikasvillisuus. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Joutijärvi". Kartassa rantaviiva seuraa järven itäisen altaan nykyistä rantaviivaa melko tarkasti. Sen sijaan järven länsiallas vaikuttaisi olevan puolet pienempi ja etenkin altaan eteläosa olisi maatunut jättäen Sarasen maatilan pellot näkyviin. Järvessä on siten suoritettu järvenlasku. Vuoden 1956 peruskartassa järven nimi kirjoitetaan ”Outijärvi”, mutta seuraavassa vuonna 1976 julkaistussa kartassa jo ”Jouttijärvi”. Molemmista kartoista sekä vielä 1986 kartasta voidaan seurata, kuinka länsialtaan pohjoisrannoilla peltoalaa raivataan vesijättömaalta lisää. == Lähteet == Luokka:Vanajanselän alue Luokka:Pälkäneen järvet Luokka:Tyrvännön järvet Luokka:Valkeakosken järvet
Matkolammi

Matkolammi eli myös Matkalampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ruununmyllyssä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueessa, jossa se kuuluu kolmannen jakovaiheen Katumajärven valuma-alueeseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen eteläopään läpi virtaa Myllyjoki, joka laskee Katumajärveen. Myllyjoen alajuoksulla on pato, joka säännöstelee joen vedenpinnan korkeutta ja samalla epäsuorasti myös lammen vedenpintaa. Lampeen laskee kolme lyhyttä metsä- tai pelto-ojaa. Lampi on 850 metriä pitkä, 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria, joten sitä voidaan kutsua myös järveksi. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä, jossa on edustettuna suota, metsää ja peltomaata. Ruununmyllyn taajama-alue levittäytyy sen länsirannoille. Eri puolille lammen rantoja on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Asuinalueella sijaitsee myös yleinen uimaranta. Valtatie 10 ylittää järven laskuojen 50 metriä lammen etelärannasta. == Lähteet == Luokka:Vanajanselän alue Luokka:Hämeenlinnan järvet
Kankaistenjärvi

Kankaistenjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalan ja Hämeenlinnan Kankaisissa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueen kolmannen jakovaihe on Katumajärven valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee vain alle 10 lyhyttä ojaa, mikä johtuu järveä kiertävistä korkeista mäistä. Järven laskuoja lähtee järven eteläosan Tiheenlahdesta ja virtaa pääosin länteen ja laskee Matkolammin läpi kuljettuaan Katumajärveen. Järven pinta-ala on 279 hehtaaria. Koska järvi on luodattu, on voitu määrittää järven tilavuus. Järvessä on vettä 15,96 miljoonaa kuutiometriä, jolloin veden keskisyvyydeksi tulee 5,7 metriä. Järvessä on selän itäpuolella järven pituussuuntaa seuraava yli 10-metrinen syvänne, jonka eteläpäässä sijaitsee jäätien alla ja Kivikarin edustalla järven syvin kohta. Siellä järvi on 17,8 metriä syvää. Järvessä on 7 saarta, joista Kivikari, Parooninsaari, Mustikkasaari ja Silkansaari ovat huomattavimmat. Muut saaret ovat luotomaisen pieniä. Järvi on 3,7 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 15,0 kilometriä. Eteläpuolen rannat ovat jyrkkiä, mutta pohjoispuolen rannat ovat melko matalia. Peltoja löytyy vain Kankaisten kylän puolelta sekä järven pohjoispäästä. Järven rantojen lähellä on sijainnut muutama maatila, mutta nykyään rannoille rakennetut yli 100 vapaa-ajan asuntoa vaikuttavat järveen eniten. Kuntien välinen raja ylittää järven eteläpäästä kohti pohjoispäätä, mutta sitten raja kääntyy pohjoisessa itään ennen Tervasaaren niemeä. Yli puolet järvestä kuuluu Janakkalan puolelle. Valtatie 10 kiertää järven sen pohjoispään ohitse. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kangasten järvi" ja sen länsipuolen kylän nimi oli ”Kangais”. Kartan värityksen mukaan järven rantoja oli raivattu niityiksi tai pelloiksi, mutta Randalan torppaa lukuun ottamatta järvi oli autio. Myös tässä kartassa Tervasaari oli niemi. Valtatien 10 edeltäjä kulki järven pohjoispään ohitse. Vuoden 1962 peruskartan mukaan kunnanraja ylitti järven päästä päähän suorana jakaen järven kahtia. Vain Tervasaaren takana, Rantalassa ja Kankaisten kylän kohdalla oli muutama mökki. Vuoden 1976 kartassa metsiin oli rakennettu metsäteitä ja samalla oli järven rannoille tuotu tien haaroja. Mökkejä oli rakennettu paljon uusien teiden myötä. == Lähteet == Luokka:Vanajanselän alue Luokka:Janakkalan järvet Luokka:Hämeenlinnan järvet
Ahvenistonjärvi (Hämeenlinna)

Ahvenistonjärvi eli myös Ahvenisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ahvenistolla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueen kolmannen jakovaiheen alue on Leteenojan valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,7 metriä meren pinnan yläpuolella, mutta järveen ei ole tulo-ojia eikä myöskään laskuojia, joten sen vesitalous riippuu ympäröivän harjualueen pohjaveden tilasta. Järvi on 800 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 10,0 hehtaaria. Se mahtuu lähes kokonaan luonnonsuojelualueelle, joka on perustettu sen ja harjualueen ympärille. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Rantoja seuraa polku, joka on osa puiston polkujen verkostoa. Järven eteläpäässä sijaitsee kaksi rakennusta. Eteläpäässä sijaitsee yleinen uimaranta sekä Ahveniston maauimala. == Historiaa == Vuoden 1961 peruskartassa järvellä oli eteläpäässä kolme rakennusta, joista eteläisimmän viereen oli kirjoitettu ”Urheilukeskus”. Järveä kutsuttiin tuolloin nimellä ”Ahvenisto". Suojelualueen rajat oli merkitty vuoden 1976 karttaan. == Lähteet == Luokka:Vanajanselän alue Luokka:Hämeenlinnan järvet Luokka:Ahvenisto Luokka:Pullerinmäki
Kokkijärvi

Kokkijärvi on Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakuntien rajalla sijaitseva järvi. Eteläosa järvestä kuuluu Urjalaan Annulaan ja pohjoispuolisko Hämeenlinnaan entisen Kalvolan kunnan alueella Harviaan. == Maantietoa == Vesistöaluejaossa järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen ja tämän sisällä Tampinkosken alueesen. Järven pinta-ala on 91 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee mäkisessä maastossa olevassa laajasa painaumassa, missä siihen ohjautuu lukuisia pieniä ojia valuma-aleen eri suunnilta. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se putoaa yli 25 metriä matkallaan Tampinkoskelle, missä se yhtyy Tarpianjokeen. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut seitsemän maatilaa, joiden pelloista vielä osaa viljellään nykyäänkin. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2847, joka on Urjalan ja Toijalan välinen maantie. Järven länsipäässä laskuojan luusuassa kohtaavat kolmen kunnan rajat, josta järven yli kulkee Hämeenlinnan raja niin, että Urajalan puolelle jää hieman yli puolet järvestä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsipuoli ja osittain laskuojan varsi oli raivattu pelloiksi. Peltojen itäpuolella sijaitsi suosta raivattuja niittyjä. Pohjoisrannat eivät kartassa näytä suuremmin raivatuilta, mutta siellä sijaitsi kolme taloa. Etelä- ja länsirantojen rinteessä sijaitsivat kahden talon ”Järvis by” ja ylempänä rinteessä neljän talon ”Anmila by”. Järven länsipään ohitti Toijalan kylältä lähtevä postitie. Vuoden 1959 peruskartassa järven laskuoja virtasi esteettä alas Tarpianjokeen, mutta vuoden 1980 kartassa näkyy uomassa kolme läpivirtauslammikkoa ja vuoden 1990 kartassa niitä on neljä. Nykyisin uomassa niitä on jo viisi. == Lähteet == Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Urjalan järvet Luokka:Kalvolan järvet
Lintumaanjärvi–Kallijärvi

Lintumaanjärvi–Kallijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Lintumaalla ja osin Urjalan Perholla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma- alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 197 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, joiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Järven eteläallasta kutsutaan Kallijärveksi ja pohjoisallasta Lintumaanjärveksi. Altaita yhdistää kapea ja jokimainen salmi, jonka yhdystie 13689 ylittää. Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 13,9 kilometriä. Eteläinen Kallijärvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Siihen laskee 10 lyhyttä metsä- ja pelto-ojaa. Eteläiseen Joensuunlahteen laskee Uurtaanjärvestä alkunsa saava Tarpianjoki. Jokeen yhtyy myös idästä Muulinjärvesta alkava laskuoja. Rantojen lähellä on sijainnut seitsemän maatilaa, joiden pelloista osa on edelleen viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Joensuunlahti on halkaistu kuntarajalla, josta pieni osa kuuluu Urjalalle. Pohjoinen Lintumaanjärvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Altaan pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joista toinen tuo Ahlajärven vesiä ja ojitetun Ämmänkorven kuivatusvedet. Laskujoki alkaa järven luoteispäästä Harvianjoen nimisenä, mutta uoman nimi muuttuu alempana takaisin Tarpianjoeksi. Rantojen lähellä on sijainnut kaksi maatilaa, joiden pellot ovat edelleen viljelyssä, ja vapaa-ajan asuntoja on viisi. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kallijärvella sijaitsi ”Paakois by”, jossa oli silloin vain yksi talo. ”Linaumaajärvi” sijaitsi ”Aindumaa by”, jossa oli kolme taloa. Vuoden 1959 peruskartassa salmen lounaispuolella sijaitsi Lintumaanlampi, joka oli aiemmin kuivatettu ja josta nostettiin piimaata. Nostoalueen kuivatusvedet johdettiin Kallijärven länsirantaan. Alue otettiin myöhemmin viljelyyn, ja sen peltoja kuivattiin samaa ojaa myöten. == Lähteet == Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet Luokka:Urjalan järvet
Ahlajärvi (järvi)

Ahlajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee Äijänpäänoja, joka on Tyvijärven ja Iso-Salannin yhteinen laskuoja. Muita laskuojia on kymmenen, joista eteläiseen lahteen laskeva tuo ojitettujen soiden kuivatusvesiä Navettavuorelta saakka ja luoteisrantaan laskee Saajanmitan laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja laskee kilometrin jälkeen Lintumaanjärven luoteispäähän. Järven pinta-ala on 49 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä, 800 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Puolet rannoista rajautuvat peltomaahan ja loput soistuneeseen metsään, joka on ojitettu. Rantojen vesiraja on usein avosuota. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet järveä kiertävältä yhdystieltä 13689. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven pohjoispäässä sijaitsi Ahlajärven kylä ja itäranalla sijaitsi ”Mältsä gård” ja kaakkoisrannassa ”Kartano gård”. Silloiset peltoalueet olivat nykyisiä laajemmat ja myös järven rantaviiva kulkee eri lailla kuin entisaikoina. Rantaviivan muutokset saattavat johtua järvenlaskusta. == Lähteet == Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet
Iso-Salanti

Iso-Salanti on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee suoalueiden vaikutuspiirissä ja siihen onkin johdettu useita suo-ojia. Järveen laskee suoraan noin 30 suo- ojaa ja Pikku-Salannin laskuojan kautta Hanhisuolta saman verran lisää. Iso- Salannin laskuoja mutkittelee paikoin luontaisesti ennen yhtymistään Äijänpäänojaan sen yläjuoksulla. Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsää, mutta rantaan työntyy paikoin muutama kangasmetsän niemeke. Alueella ei ole juurikaan peltomaata. Rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13691. == Lähteet == Luokka:Tarpianjoen valuma- alue Luokka:Kalvolan järvet
Muulinjärvi

Muulinjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Pirttikoskella sijaitseva järvi. == Maantietoa == Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee seitsemän metsä- ja suo-ojaa. Niistä huomattavimmat ovat Rautasuon, Sorronsuon, Aholadonsuon ja Kotkajärven laskuojat. Järven keskellä Muulinsaareksi merkitty alue on nykyään maatunut niemeksi. Järven ruohottuminen on niin pitkällä, että järvi voidaan käsittää kaksialtaiseksi järveksi, jonka altaat jäävät Muulinsaaren eri puolille. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rantaa reunustavat peltoalueet järven länsipäässä Pirttikoskella ja kaakossa sijaitsee pieni peltoalue eteläisten laskuojien varsilla. Rannat ovat kaikkialla suota ja rantaheinikkoa. Järvellä on vain kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille ja ympäristön maatiloille johtaa tiet Tammelaa ja Toijalaa yhdistävältä yhdystieltä 2846. Muulijärven lounaispäässä ja eteläreunassa sijaitsevat pienet luonnonsuojelualueet (Natura 2000-kohde (FI0315006)), mutta suurin alue muodostuu järven itäisen altaan pohjoisosaan. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossajärven nimi kirjoitettiin "Mulihjärvi". Järven ympäristössä sijaitsi tuolloin Pihtikosken talo ja neljä torppaa. Kotkajärven laskujoessa oli kaksi myllyä ja Mulinjärven omassa laskuojassa oli kolmas. Veraamalla silloista ja nykyistä järven rantaviivoja keskenään, vaikuttaa ilmeiseltä, että järvelle on suoritettu järvenlasku. Vuoden 1960 peruskartassa itäisen järvialtaan keskellä sijaitsi kaksi aittaa ja rannoilla kahdeksan aittaa. Länsialtaassa on piirretty avoveden alue, mutta tämänkin järvialtaan rannoilla on seitseman aittaa. Etelärannalla sijaitsi kansakaoulu ja Kotkajärven laskujoen varrella Sahakoskessa oli saha. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ympäristö.fi: Muulinjärvi * Hämeen Sanomat: Muulinjärven umpeenkasvu halutaan estää Kalvolassa , 2005 * FaceBook: UURTAANJÄRVI JA MUULINJÄRVI, 2016 Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet
Kotkajärvi (järvi Hämeenlinnassa)

Kotkajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Kotkajärvellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 287 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on 13 saarta, joista vain yhdellä on rakennuksia. Suurimpia saaria ovat 200 ja 130 metriä pitkät Selkäsaaret, 170 metriä pitkä ja hyvin kapea Lorttisaari, 90 metriä pitkä ja asuttu Pukkisaari ja 130 metriä pitkä Ulajansaari. Muita nimettyjä saaria ovat Keinusaari, Jauhosaari, Mäntysaari ja Amalinkivi. Siihen laskee noin 20 useimmiten lyhyttä suo- tai metsäojaa, joista huomattavimmat ovat Mertaniemeen laskeva Lata-ahonsuon kuivatusvesien johto-oja, Perälammin laskuoja, Ulajanlammin ja Teerisuon kuivatusvesien yhteinen laskuoja. Järven laskuoja lähtee järven luoteispäästä Isosuon rannasta ja se putoaa 6 metriä ennen Muulinjärveä. Järvi on 2,7 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 17,7 kilometriä. Rannoista on vain pienet osuudet soistunutta metsää. Rannoille on rakennettu yli 130 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdysteiltä 13671 ja 13669. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvellä sijaitsi kolme taloa ja torppa. Kotkajärvellä oli kaksi taloa ja niemessä sijaitsi Niemis-Kotka. Muulinjärvessä oli silloin vielä avovettä ja sen tulo-ojassa sijaitsi kaksi myllyä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vuokramökkejä: Niemi-Kotka, viitattu 15.3.2017 Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Kalvolan järvet
Hietajärvi (Tammela)

Hietajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Hietajärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 140,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven ympäristössä on paljon soistunutta metsää, mutta järven itärannat kuuluvat Patamonlamminharjuun ja sen länsipäässä on myös harjumainen mäki. Järveen on johdettu yli 10 kuivatusojaa, joista korkeintaa kaksi tuo muita enemmän vettä järveen. Järven laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja kulkee ojitetun suon halki omana ojanaan laskien läntiseen Kolmijokisenlammiin. Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joiden välille on muodostunut kävelypolku. Hämeenlinnan vastainen raja ohittaa järven pohjoisrannan kolmenkymmenen metrin päästä. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty autioksi, mutta että järven pohjoispuolelle Myllykorpeen oli merkitty peltomaata ja kaksi taloa yhden torpan kanssa. Näistä Hietajärven talon maat olivat viljelyssä vielä vuoden 1960 peruskartassa. == Lähteet == Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Tammelan järvet
Iso Mustajärvi (Urjala)

Iso Mustajärvi on Pirkanmaalla Urjalan Valajärvellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 111,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvessä on yksi pieni luoto pohjoisrannan tuntumassa. Siihen laskee kuusi ojaa, joista huomattavimmat ovat eteläpäähän laskevat Vähän Mustajärven lyhyt laskuoja ja Koskenoja, joka tuo ojitetun Haisevasuon kuivatusvesiä, sekä pohjoispäähän laskevat Mustajärvenkorven kuivatusvesien johto-oja ja Runkankorven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy Valajärven kylän pelloilla Mustanojaan, joka tulee Valajärvestä ja laskee Nuutajärveen. Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Järven rannat ovat paikoin jyrkkärinteisiä. Näin on esimerkiksi Levonnenänvuoren ja Mustajärvenvuoren rannoilla. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Valajärveltä ja Tourunkulmalta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tarkista tästä järven Wikikidata (toimii vasta, kun Wikidata-tietue on luotu) Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Urjalan järvet
Valajärvi (järvi Urjalassa)

Valajärvi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 106 hehtaaria ja siinä on kahdeksan saarta. Suurin saarista on Sepänsaari, joka on myös asuttu. Muita järven keskellä olevia saaria ovat Satulakari ja Selkäkari. Rannan tuntumassa ovat esimerkiksi Lammassaari ja Pääskynkivi. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee alle kymmenen lyhyttä metsä- ja pelto-ojaa, joista huomattavin on ojitetun Pussilansuon kuivatusvesiä tuova Ammonoja. Järven laskujoki lähtee järven eteläpään lahdenpohjukasta ja se yhtyy parin kilometrin jälkeen Nuutajärveen laskevaan Mustanojaan. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä. Rannat ovat monen tyyppisiä ja niitä ovat muun muassa suo-, metsä-, pelto- ja kalliorantoja. Yleensä ranta on matala, mutta esimerkiksi Lantinvuorella, Kiviniityllä ja Ojansuunvuorella on jyrkempiä rantoja. Järven lähiympäristössä on sijainnut yli kymmenen maatilaa, joista osa on vielä viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 40 vapaa-ajan asuntoa. Järven länsipuolella kulkee yhdystie 13583, joka liittyy Puolimatkassa seututiehen 230. ==Vesistösuhteet== Järvi laskee Nuutajärveen lännestä laskevan Mustanojan pohjoiseen latvahaaraan. Mustanojan päähaaraan laskevat etelästä Iso Mustajärvi ja Vähä Mustajärvi. ==Historiaa== Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Grannijärvi". Itä- ja länsirannoilla sijaitsivat ”Walajärven kylä” ja ”Walajärven torppa” peltoineen. Laskujoessa pyöri mylly. 1800-luvulla kootussa, eri aikaisten maanmittaustoimitusten karttojen pienennöksiin perustuvassa pitäjänkartassa järven niminä esiintyvät sekä ”Grannijärvi” että ”Walajärvi”, ja kylän nimenä järven lounaisrannalla on "Granni by". Senaatin kartastossa vuodelta 1901 sekä järven että kylän nimenä on Valajärvi ("Вала-ярви"). Järven rannalla sijaitsee Nuutajärven kartanon perinnönjaossa vuonna 1943 siihen kuuluneesta Rämeen ulkotilasta muodostettu Valajärven kartano . Vuoden 1959 peruskartassa ei vielä erotu kuin muutama rantamökki, mutta vuoden 1980 kartassa niitä on jo toistakymmentä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Pro Valajärvi ry Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Urjalan järvet
Matkunjärvi

Matkunjärvi on Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan rajalla, osaksi Urjalassa ja osaksi Koijärvellä Forssassa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma- alueeseen. Valuma-alue on jaettu vielä Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvessä on kaksi saarta, joiden nimet ovat Isosaari ja Vähäsaari. Suurempi saari on 120 metriä pitkä ja pienempi 70 metriä pitkä. Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Rannat ovat pohjoisessa alavia ja soistuneita, kaakossa Järvivuoren rinteitä ja lounaassa kuivaa metsämaastoa. Järven lähellä sijaitsee joitakin peltoja. Rannoille on rakennettu alle 3 vapaa-ajan asuntoa ja Isosaareen kaksi asuntoa. ==Vesistösuhteet== Matkunjärven lasku-uomana on Nuutajärveen etelästä laskeva Ihanajoki. Järveen laskee lännestä Forssan ja Urjalan, aiemmin Koijärven rajalla sijaitseva Vähäjärvi, johon edelleen laskee Kivijärvi Urjalan puolelta. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Matku järvi” ja sen länsipuolella sijaitsi ”Matku Gård”, joka on nykyisen Kreivilän kohdalla. Kartanolla oli ympärillään useita torppia. Järvi vaikuttaa vanhassa kartassa nykyistä pitemmältä eteläpäästään. Vuoden 1961 peruskartassa saaressa sijaitsi jo mökki ja lounaisrannoilla neljä mökkiä lisää. Sen jälkeen on mökkirakentminen lisääntynyt. == Lähteet == Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Koijärven järvet Luokka:Urjalan järvet
Kivijärvi (Urjala)

Kivijärvi on Pirkanmaalla Urjalan Leikkikankaan ja Raikonkulman välissä sijaitseva suojeltu järvi. == Maantietoa == Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Tämän sisällä järvi kuuluu Nuutajoen valuma-alueeseen. Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on yksi saari Kissankallion edustalla. Kivijärvestä laskee Postilanoja kolme metriä alempana sijaitsevaan Vähäjärveen. Kivijärven laskevia tulo-ojia on seitsemän, joista huomattavimmat tuovat ojitettujen Kaita- ja Kaakkosuon kuivatusvesiä. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut kolme maatilaa, mutta niiden tilojen viljely on vähentynyt oleelisesti. Järven rannoille on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Valtatie 9 ohittaa järven kaakossa. ==Vesistösuhteet== Nuutajoen valuma-alueen sisällä järvi kuuluu Nuutajärveen laskevan Ihanajoen valuma-alueeseen. Järvi on ylin järvi kolmen järven ketjussa, johon sen alapuolella kuuluvat vielä Vähäjärvi ja Matkunjärvi Urjalan ja Forssan, aiemmin Koijärven rajalla, ja jonka lasku- uomana Nuutajärveen on Ihanajoki. Ihanajokeen yhtyy vielä lähellä sen suuta idästä Särkijärven lasku-uoma. ==Luonnonarvot== Järvi kuuluu konaisuudessan Kaakkosuon–Kivijärven Natura 2000 -suojelualueeseen. Kaakkosuon ja Kivijärven yksityiset luonnonsuojelualueet perustettiin vuosina 1953 ja 1959, ja ne on omistanut vuodesta 1965 Lounais-Hämeen Luonnonsuojeluyhdistys, jonka perustajan ja ensimmäisen puheenjohtajan Torild Branderin omistamaan Raikon kartanoon ne kuuluivat sitä ennen. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Brander, Torild: Urjalan Kivijärven seudusta. Ensimmäinen osa: Historiallinen katsaus. Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistyksen vuosikirja XVIII: 86-120 * Brander, Torild: Urjalan Kivijärven seudusta. Toinen osa: Metsästys ja kalastus. Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistyksen vuosikirja XIX: 65-126 * Brander, Torild: Urjalan Kivijärven seudusta. Kolmas osa: Putkilokasvit. Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistyksen vuosikirja XX: 5–47. * Brander, Torild: Urjalan Kivijärven seudusta. Neljäs osa: Selkärankaiset. Lounais- Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistyksen vuosikirja XXI: 5–18 Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Urjalan järvet
Särkijärvi (Urjala)

Särkijärvi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Forssan rajalla ja sen kaakkoisin pää ulottuu hiukan myös Forssan ja Kanta- Hämeen puolelle. == Maantietoa == Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järvellä on yhdeksän saarta, joista suurin on selällä sijaitseva Selkäsaari. Järven pinta- ala on 163 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 116,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee vain neljä metsäojaa. Järven laskuoja Kokonoja lähtee sen länsirannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain 1,6 metriä. Syvin kohta, jossa on vettä 3,2 metriä, sijaitsee järven eteläpäässä nimettömän luodon edustalla. Järvi on 2,5 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä. Järven länsirannat ovat matalaa ja soistunutta metsämaata. Muut rannat ovat kuivaa metsämaata. Järven lähiympäristössä on sijainnut seitsemän maatilaa, joita ei enää viljellä. Rannoille on rakennettu noin 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet pääasiassa yhdystieltä 13604. Forssan kaupungin raja ylittää kaakkoispään niin, että pieni osa lahtea jää sen puolelle. ==Vesistösuhteet== Nuutajoen valuma-alueella järvi kuuluu Nuutajärveen etelästä laskevan Ihanajoen valuma- alueeseen. Sen lasku-uomana on Ihanajokeen lähellä sen suuta lännestä yhtyvä Kokonoja eli Särkänoja. Ihanajoen valuma-alueen muita järviä ovat Särkijärvestä joitakin kilometrejä länteen sijaitsevat Matkunjärvi, Vähäjärvi ja Kivijärvi. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli lähes autio. Pohjoisena sijaitseva Hanhisuo oli raivaamatta ja ainoat maatilat olivat lounaispuolella Särkijärven talo ja Rantasen torppa ja pohjoisessa Walkaman torppa. Laskuojassa oli myös mylly. Jos vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa näkyy järven pohjoisrannassa runsaasti mökkiasutusta. Niiden takana oli viljelyssä useita pieniä peltotilkkuja. Ne olivat hävinneet vuoden 1980 kartassa, jossa näkyy mökkiasutuksen leviäminen myös etelärannoille. == Lähteet == Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Urjalan järvet Luokka:Koijärven järvet
Kokonjärvi (Urjala)

Kokonjärvi on osaksi Pirkanmaalla Urjalan Välkkilän ja Kokon kylissä ja osaksi Kanta-Hämeessä Forssan Koijärvellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 474 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on kuusi saarta, joista suurimmat ovat 130 metriä pitkä, mutta kapea, Kattissaari, hieman lyhyempi Kivikari ja Mustaniemen vieressä oleva 130 metriä pitkä suosaari. Järveen laskee 117 ojaa, joista huomattavimpia ovat Kivenkorvensuon ja Karjalammin yhteinen laskuoja Koivulanlahteen, Lahmajärveltä tuleva Välkkilänoja ja palosuon kuivatusvesiä tuova johto-oja. Järven laskujoki Kokonjoki lähtee järven luoteispäästä Ikaalasta ja laskee Rutajärveen. Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 18,6 kilometriä. == Vesistösuhteet== Kokonjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen ja tämän sisällä edelleen Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen. Urjalan Rutajärveen laskevan Kolkanjoen–Kokonjoen vesireitillä Kokonjärven alapuoliselle osuudelle jäävät kuivatettu Vanhajärvi ja Uutisjärvi. Kokonjärven yläpuoliselle osuudelle jäävät Lahmajärvi Urjalassa ja Hirsjärvi Urjalan ja Tammelan rajalla. == Historiaa == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kokkois järvi”. Silloin sijaitsi järven pohjoisrannalla laaja peltoaukea, jossa olivat ”Kokkoisbyn” 15 taloa. Koivulanlahden rannassa sijaitsi ”Hakonlaks byn” neljä taloa ja etelärannalla Koiviston kohdalla yksi talo tai torppa. Luoteispäässä sijaitsi vielä nimeltä mainittuna ”Ikkolan” talo. Kokonjärveä vaivasivat keväisin tulvat, jotka kastelivat harvoja peltomaita järven ympäriltä. Kokonjärven vedenpinnan laskua ehdotti alkujaan Oskari Heikkilä kuuluttamalla järvenlaskusta ensimmäisen kerran Urjalan kirkossa 3.1.1891. Asia saatiin vireille 18.10. 1894, kun Berndt Lille kutsui järvenlaskun osakkaat koolle osuusjakoa varten. Kokous käynnisti silloin hankkeen ja järvi mitattiin ja "vaaittiin" tarpeellisen tiedon hankkimiseksi. Järvi aiottiin laske perkaamalla Ikaalan Myllykoski ja työn arvoksi laskettiin noin 30 000 hopeamarkkaa. Kun huomoitiin vielä alajuoksun mahdollinen tulviminen ja sen ehkäisynä tehtävät Välkkilänjoen ja Haarajoen perkaukset, kohosi työn hinta 56 000 hopeamarkkaan. Toimenpiteet laskisivat järvenpintaa metrillä, jolloin alavan maan järvenrantaa paljastuisi 516 hehtaaria ja 16 hehtaaria jäisi vesijättömaaksi. Järvenlaskun hyödyn saivat 28 maatilaa, joille järvenpohjaa jaettiin erisuuruisia alueita. Vuoden 1960 peruskartassa löytyy neljä rantamökkiä ja lisää mökkejä on rakennettu tiiviimmin vuoden 1980 kartassa Särkilahteen, Ruisnenään, Myllymäkeen ja Iso-Nikkilän vaiheille. == Lähteet == Luokka:Tarpianjoen valuma-alue Luokka:Urjalan järvet Luokka:Koijärven järvet