EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Nigersaurus

Nigersaurus (nimen merkitys: ”lisko Nigeristä”) on sukupuuttoon kuollut Rebbachisauridae-heimoon kuuluva sauropodisuku. Ainoa kuvattu laji on Nigersaurus taqueti. Nimensä mukaisesti Nigersauruksen jäänteet on löydetty Nigeristä. Se eli varhaisliitukauden Apt-vaiheella. == Piirteet == Nigersaurus oli arviolta yhdeksän metriä pitkä ja kahden tonnin painoinen. Sillä oli kevytrakenteinen, verrattain lyhyt kallo. Erikoinen piirre oli sen nelikulmainen kuono, jonka etureuna oli suora ja hyvin leveä. Sauropodeista samanlainen kuono tiedetään olleen vain Bonitasaura-titanosaurilla. Nigersauruksella oli satoja nopeasti uusiutuvia, neulamaisia hampaita, jotka kaikki sijaitsivat haravamaisesti suorassa rivissä leuan etureunassa. Nigersauruksen kaula oli lyhyt ja matala. Sillä ei ollut selkärangan muodostamaa purjetta lantioiden kohdalla kuten joillakin lähisukuisilla lajeilla. == Elintavat == Nigersauruksen erikoinen kuono oli luultavasti sopeuma uudenlaisen kasvillisuuden syöntiin, kun matalakasvuiset ruohot ja kukkivat kasvit ilmestyivät ensimmäistä kertaa. Nigersaurus käytti ravinnokseen näitä matalia kasveja, mutta se saattoi myös nousta takajaloilleen syödäkseen korkealla sijaitsevaa kasviravintoa. Nigersauruksen elinympäristö oli luultavasti rannikon läheistä jokisuistoa. Samassa ympäristössä tiedetään eläneen dinosauruksia suvuista Suchomimus, Lurdusaurus ja Ouranosaurus, joista viimeksi mainittu oli myös kulmikassuinen ruohonsyöjä, joka kilpaili ravinnosta Nigersauruksen kanssa. == Löytöhistoria == Nigersauruksen löysi Chicagon yliopiston retkikunta Nigeristä vuonna 1997 osana hyvin tuotteliasta kenttätutkimusjaksoa. Ryhmä löysi useiden täysikasvuisten yksilöiden lisäksi vastakuoriutuneiden poikasten jäänteitä. Kaikkiaan nämä löydetyt jäänteet sisältävät useita osittaisia luurankoja ja irrallisia luita, ja eläimen kallosta tunnetaan valtaosa. == Lähteet == Luokka:Sauropodit
Irlannin terveydensuojelun valvontakeskus

Irlannin terveydensuojelun valvontakeskus (, , lyhennys HPSC) on Irlannin tartuntatautien seurantaan ja ehkäisyyn keskittynyt, Dublinissa toimiva virasto. HPSC on osa Irlannin terveysministeriön alaista kansallista julkisten terveyspalvelujen organisaatiota (Health Service Executive, HSE). HPSC on perustettu vuonna 1998. Siellä työskentelee noin 50 ihmistä. HPSC on ollut keskeisessä asemassa esimerkiksi vuonna 2020 alkaneen COVID-19-pandemian aikaisessa Irlannin tilannekuvasta viestimisessä. ==Katso myös== *Public Health England (PHE) *Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Health Protection Surveillance Centre (hpsc.ie) * COVID-19 Cases in Ireland (Irlannin Covid-19 tilanneraportit) (hpsc.ie) * Ireland's COVID-19 Data Hub (data from HPSC and HSE) (arcgis.com) Luokka:Kansanterveyslaitokset Luokka:Tutkimuslaitokset Luokka:Dublinin rakennukset ja rakennelmat
Sugawara

Sugawara on muun muassa seuraavien japanilaisten henkilöiden sukunimi: * Sugawara no Michizane (845–903), runoilija, oppinut ja poliitikko * Miki Sugawara, jalkapalloilija * Takeo Sugawara (s. 1938), moukarinheittäjä * Yukinari Sugawara (s. 2000), jalkapalloilija.
Kose järv

Kose järv (myös Kose paisjärv, Koseveski paisjärv) on Virossa Jõgevamaalla Mustveen kunnan Koseveskin kylässä sijaitseva Kääpa jõgeen padottu järviallas. == Maantietoa == Järvi on 320 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Se sijaitsee Koseveskin kylän pienialaisen peltoalueen ympäröimänä. Järveä ympäröi kylän asutus ja sen padon vieressä sijaitsee suuri vesimyllyyn liittyvä rakennus. Padon ylittää pieni kylätie, mutta sen tekojärven länsipuolella menee Saaresta tuleva ja pohjoisessa Mustveelle johtavalle maantielle kulkeva paikallistie. == Vesivoima, kalatie ja luontoarvoja == Koseveskin vesivoimalaitos () on kapasiteetiltaan 40 kilowattia eli 0,040 megawattia, joten luokitellaan minivoimalaitokseksi. Se on tyypiltään jokivoimalaitos, sillä sen patojärvi on pieni. Voimalan vuosituotanto on kuitenkin hyvin vaatimaton. Paikalla on ollut vesivoimaa tuottavia laitoksia kauan, mutta nykyinen vesivoimalaitos on alkanut tuottamaan sähköenergiaa vasta vuodesta 2001 alkaen. Silloin vahvistettiin patoa ja patoaltaan rantoja, uusittiin sähkögeneraattori ja vesiturbiini noin neljällä miljoonalla kroonilla. Patoaltaan luontoarvoja ei ole arvioitu tutkimuksilla. Siinä elää samoja kalalajeja kuin joessakin eli pääasiassa lahnaa ja särkeä. Kalat voivat nousta tai laskea padon ohi sen vasemmalle rannalle rakennettua kalatietä myöten. Kalatie rakennettiin vuonna 2001 ja ne ovat kalaportaan muotoinen. Sitä pitkin toivotaan lahnojen, haukien, seipien ja ankeriaiden nousevan Peipsijärvestä joen keskijuoksulle kutemaan. == Vesistösuhteita == Kose järv kuuluu Kääpa jõen valuma-alueeseen, jossa Kääpa jõgi on Kullavere jõen sivu-uoma. Tekojärvi on padottu Kääpa jõgeen Koseveskin kylässä, mutta patoallas on pinta-alaltaan 2,4 hehtaaria eli hyvin pieni. Vesi virtaa altaan läpi varsin lyhyessä ajassa. Järven valuma-alueen pinta-ala on 282 neliökilometriä. Kullavere jõgi laskee Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Koseveski paisjärv sai valmis, 2001 Luokka:Mustvee Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Kääpa jõen valuma-alue
Lähikaupan nainen

Lähikaupan nainen (alkuteos コンビニ人間, Konbini Ningen) is on japanilaisen kirjailijan Sayaka Muratan kirjoittama romaani, jonka Raisa Porrasmaa on suomentanut. Suomennoksen on julkaissut Gummerus vuonna 2020. Se on ollut myyntimenestys Muratan läpimurtoteos kansainvälisille markkinoille. Lähikaupan nainen on 36-vuotias kaupassa työskentelevä tokiolaisnainen. Työ kaupassa on hänen elämänsä keskeinen sisältö ja tarkoitus. Hänen läheisen painostavat häntä etsimään paremman työn ja aviomiehen, mistä seuraa epätoivoisia tekoja. Kirja kuvaa humoristisesti japanilaiseen naiseen kohdistuvia ristiriitaisia paineita.Lähikaupan nainen, takakansi. Suomentaja Raisa Porrasmaa luonnehtii kirjaa mustan huumorin höystämäksi kuvaukseksi minimarketin osa- aikatyöläisestä, joka yrittää ponnistella japanilaiselle naiselle varatussa ahtaassa karsinassa, maassa, jossa väkiluku hupenee uhkaavasti ja naiset uhmaavat suvun ja perinteiden paineita. Porrasmaan mukaan Muratan tuotannon läpikäyvä teema on avioliiton järjettömyys. Japanissa järjestetyt avioliitot olivat vallalla vielä Muratan vanhempien avioituessa.Raisa Porrasmaa, "Nainen voi kirjoittaa ihan mitä vain", Parnasso 4/2020 s. 38–40 Kirjoittaja Sayaka Murata (s. 1979) aloitti itse työt konbini-lähimarketissa opiskeluaikana ja ehti olla marketin palveluksessa yhteensä viitisentoista vuotta, vielä kirjan ilmestyessäkin, mutta jäi sittemmin päätoimiseksi kirjailijaksi. Hän sanoo kirjastaan: Murata kertoo saaneensa kouluaikana vaikutteita Amy Yamadan teoksista. ==Palkinnot== * Akutawaga-palkinto, 2016 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2020 kirjat Luokka:Japanilaiset romaanit
Tornado (kuvitteellinen hahmo)

Tornado on kuvitteellinen hevonen ja Zorron ratsu. Se on musta, älykäs ja nopea, jolla Zorro välttyy jäämästä kiinni öisin. Johnston McCulleyn luoma hevonen esiintyi ensimmäisen kerran vuoden 1919 taskukirjan tarinassa The Curse of Capistrano, jolloin sillä ei ollut nimeä.Zorro's horse zorrolegend.com Viitattu 8.10.2020 Teoksista riippuen Zorron hevosella on ollut useita nimiä Tornadon lisäksi, kuten Phantom, Tempest ja Toronado. ==Televisiosarjoissa== *Vuoden 1957 Zorro-televisiosarjassa Tornado on nopea ja vahva hevonen, kunnes Zorron muutettua Montereyhin hän saa uudeksi ratsuksi valkoisen hevosen nimeltä Phantom.Zorro (1958) jakso 42 *Vuoden 1990 televisiosarjassa Diego päättää tarvitsevansa hevosen vapautettuaan sitä ennen isänsä ja Victoria Escalanten vankilasta. Hän lähti etsimään nopeinta hevosta yhdessä palvelijansa Felipen kanssa. He löytävät pikimustan hevosen laaksossa, joka suojeli sairaana ollutta varsaansa. Diego auttaa hoitamalla varsaa ja suostuttelee hevosta seuraamaan häntä ja Felipeä heidän Zorron luolaan. Diegon palvelija Felipe antaa hevoselle nimeksi Toronado sen vahvuuden ja nopeuden ansiosta. Sarjassa Toronado osoittaa usein olevan erittäin älykäs ja aloitekykyinen häätäessään muun muassa sotilaiden hevosia ja hakien Felipeä auttamaan loukkaantunutta Zorroa. ==Elokuvissa== *Zorron naamiossa ja Zorron legenda Diegon hevonen on nimeltään Tornado, kunnes hänet vangittiin ja menetti näin kaiken omistamansa. Päästyään vapaaksi Diego kouluttaa Alejandro Murrietasta uuden Zorron, joka löytää itselleen uuden mustan hevosen ja nimeää sen edeltäjänsä mukaan Tornadoksi. Murrietan hevonen sen sijaan käyttäytyi hankalasti, eikä aina totellut isäntäänsä. Elokuvassa Tornado kerrottiin olevan andalusianhevonen, mutta todellisuudessa se oli friisiläinen.Toronado (character) comicvine.gamespot.com Viitattu 8.10.2020 ==Zorron tarina (2005)== Zorron alkuperä tarinassa hän saa hevosensa lapsuuden intiaaniystävältään Bernardolta palattuaan Espanjasta takaisin Kaliforniaan. Alun perin hevonen oli Bernardolle ilmestynyt toteemieläin intiaanirituaalin aikana, jonka hänen ja Diegon oli suoritettava lähestyessään aikuisikää. Bernardo päättää yhdessä vaimonsa kanssa kouluttaa hevosta ja antaa sen Diegolle, joka käyttää hevosta toimiessaan Zorrona. ==Animaatiossa== *Zorro: The Chroniclesissa Diego nappasi itse puhdasrotusen mustan hevosen ollessaan vielä teini-ikäinen. Hän jätti hevosen intiaanierakon hoidettavaksi sillä välin, kun hän matkusti Espanjaan opiskeluja varten.Zorro: The Chronicles jakso 2 ==Videopeleissä== Tornado oli mukana kesäkuussa 2022 julkaistussa animaatioon perustuvassa videopelissä Zorro: The Chronicles. Se esiintyy välianimaatioissa ja apurina Zorron erikoislikkeissä. ==Lähteet== Luokka:Zorro Luokka:Kuvitteelliset hevoset
Wołówin piirikunta

Wołówin piirikunta () on yksi Ala-Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 46 818\. Piirikunta on jaettu kolmeen maalaiskuntaan, jotka ovat Brzeg Dolny, Wińsko sekä Wołów ja niissä on kylien lisäksi kaksi kaupunkia; Brzeg Dolny ja hallintokeskus Wołów. Wołówin piirikunnalla on yhteistä rajaa Góran, Trzebnican, Środan, Legnican ja Lubinin piirikuntien kanssa. Wołówin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 10,6 prosenttia. Luku on huomattavan suuri sekä Ala-Sleesian voivodikunnan että koko Puolan työttömyyslukuihin verrattuna. Vuoden 2019 lopussa Wołówin piirikunnassa arvioitiin olevan 46 818 asukasta, joista 51 prosenttia naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 47 873 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 39 832 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioitiin vuoden 2019 lopussa muodostaneen 17 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 60,9 prosenttia ja eläkeikäisten 22,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,4 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 402 lasta. == Lähteet == Luokka:Ala-Sleesian piirikunnat
Eemeli Salminen

Eemeli Salminen (7. syyskuuta 1875 Hollola – 8. maaliskuuta 1946 Hollola) oli suomalainen sanomalehtien perustaja, toimittaja ja päätoimittaja sekä tietokirjailija. ==Henkilöhistoria== Eemeli Salmisen vanhemmat olivat talollinen Aadam Aataminpoika ja Lovisa Skruf. Salminen kävi kansakoulun ja Lahden kansanopiston 1893–1894 ja työskenteli puutavara- ja kauppa-alalla 1889–1907. Pohjois-Suomen toimittaja Salminen oli 1908 ja päätoimittaja 1909. Hän perusti Rovaniemen Sanomat -lehden 1909 ja työskenteli sen päätoimittajana 1910. Heinolan Sanomat -lehden toimittaja Salminen oli 1911–1912 ja perustamansa Riihimäen Sanomat -lehden päätoimittaja 1914–1919. Kokkola-lehden toimittaja ja taloudenhoitaja Salminen oli 1923–1924, mitä ennen hän työskenteli Etelä-Hämeen toimittajana ja päätoimittajana. Viimeksi Salminen oli Itä-Hämeen avustaja.Kuolleita. Helsingin Sanomat, 16.3.1946, s. 6.Päivästä päivään. Helsingin Sanomat, 7.9.1945, s. 6. ==Julkaisuja== * Matkailureitti: Wesijärvi – Heinola – Mankala – Sitikkala, 1912 * Lahden osote- ja ammattikalenteri, 1920, 1935–1936 * Heinolan matkaopas: linja-autojen, junien ja laivojen kulkuvuorot kesällä 1933, 1933 * Lahden matkaopas: linja-autojen, junien ja laivojen kulkuvuorot Lahdesta kesällä 1933, 1933 * Matkan varrelta Lahti-Heinola-Jyväskylä, 1934 * Lahden opas ja kartta, 1936 * Piirteitä Riihimäen seudun teollisuus- ja liike-elämän kehityksestä: Hyvinkää-Riihimäki- Lahti, 1936 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Pioneerihenkeä ja puoleksi toteutuneita unelmia (vuosina 1875–1946 elänyt riihimäkeläinen toimittaja Eemeli Salminen), 1989. Aatos Alhainen, julkaisussa Suomen lehdistö, 60 (1989) 4, ss. 54–55. Luokka: Suomalaiset päätoimittajat Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1875 syntyneet Luokka:Vuonna 1946 kuolleet
Aatteellinen tahtopolitiikka

Aatteellisella tahtopolitiikalla tarkoitetaan keskustalaisten tiukkaa kiinnipitämistä omista tavoitteista ja näkemyksistä hallituspolitiikassa eli Keskustapuolueen korkean profiilin politiikkaa 1980-luvulla. Aatteellisella tahtopolitiikalla tähdättiin nousuun Suomen suurimmaksi puolueeksi, irtautumiseen apupuolueen asemasta ja sosiaalidemokraattien täysimittaiseen haastamiseen. Aikakautena Keskustapuolueen puheenjohtajana toimineen Paavo Väyrysen tavoiteasettelussa korkea profiili merkitsi kaikenkattavaa ideologisuutta, sen tarkoituksellista terävöittämistä ja rajankäyntiä sosiaalidemokraatteihin ja myös kokoomukseen päin. == Lähteet == Luokka:Suomen Keskusta Luokka:Suomen politiikka 1980-luvulla
Ralph Breyer

Ralph Theodore Breyer (23. helmikuuta 1904 Chicago, Illinois – 8. toukokuuta 1991 Long Beach, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja. Hän oli pituudeltaan 180-senttimetrinen. Breyer edusti Yhdysvaltoja Pariisin kesäolympialaisissa 1924 saavuttaen kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Pariisissa 1924 hän kilpaili myös 400 metrin vapaauinnissa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset uimarit Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Wrocławin piirikunta

Wrocławin piirikunta () on yksi Ala-Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 151 385\. Piirikunta on jaettu yhdeksään maalaiskuntaan, jotka ovat Czernica, Długołęka, Jordanów Śląski, Kąty Wrocławskie, Kobierzyce, Mietków, Siechnice, Sobótka sekä Żórawina ja niissä on kylien lisäksi kolme kaupunkia; Kąty Wrocławskie, Sobótka ja Siechnice. Hallintokeskus Wrocław muodostaa oman kaupunkipiirikuntansa. Wrocławin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 1,6 prosenttia. Luku on huomattavan pieni sekä Ala-Sleesian voivodikunnan että koko Puolan työttömyyslukuihin verrattuna. Vuoden 2019 lopussa Wrocławin piirikunnassa arvioitiin olevan 151 385 asukasta, joista 51 prosenttia naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 119 365 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä kasvavan 211 077 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioitiin vuoden 2019 lopussa muodostaneen 22,4 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 61,5 prosenttia ja eläkeikäisten 16,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 38,3 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 1 935 lasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ala-Sleesian piirikunnat
Pudotus (hydrologia)

Pudotus tai putouskorkeus on potamologiassa joen, muun virtaveden uoman tai uoman tietyn osuuden, alku ja loppupään korkeusero. Virtaveden loppupää on yleensä helppo määrittää, joka se laskee yleensä mereen, järveen tai se yhtyy toiseen virtavesiuomaan. Sen alkupää on toisinaan hankala määrittää, sillä virtavesi voi olla sateiden aikana pitempi ja kuivana aikana lyhyempi. Toinen hankaluus sen alkupisteen määrittämiseksi voi johtua tulkinnasta, mikä virtaveden haaroista valitaan sen pääuomaksi. Vaikka pääuoman kulku on yleensä sovittu, esiintyy joissakin tapauksissa sen tulkinnasta erimielisyyksiä. Mutta esimerkiksi järvestä järveen virtaavan joen pudotus saadaan helposti järvien vedenpintojen keskikorkeuksien erotuksena. Myös vesiputouksille ilmoitetaan pudotusarvoja. Tietoa virtaveden tai sen osuuden pudotuksesta voidaan käyttää arvioidessa veden kuljettamaa energiaa, sen maastoon kohdistamaa kulutusta tai mitä muita ympäristölle aiheutuvia vaikutuksia virtavedellä voi olla. Vaikka pudotus on virtavesille helppo määrittää, se ei ilmaise uomassa, sen alku- ja loppupisteen välissä, tapahtuvien ilmiöiden luoteesta mitään. Tähän tarpeeseen hyödyllisempi suure on osuuden jyrkkyys eli kaltevuus. Kaltevuus ilmaisee veden uomassaan saaman liike-energian, josta voidaan päätellä monia virtaveden geomorfologisia ja biologisia piirteitä. Kaltevuudet voidaan koota pituusleikkaukseksi, joka on kuvaaja uoman korkeussuhteista ja josta voidaan lukea myös uoman eri kohtien kaltevuudet. == Lähteet == Luokka:Potamologia
Émile Souvestre

Émile Souvestre (15. huhtikuuta 1806 Morlaix, Bretagne, Ranska – 8. heinäkuuta 1854 Pariisi, RanskaSouvestre, Émile, BnF päivitetty 30.10.2013, viitattu 8.10.2020 ) oli ranskalainen kirjailija, jonka äidinkieli oli bretoniJames Doan, The Legend of the Sunken City, s. 77. Tandfonline. Viitattu 1.8.2023. Souvestre aloitti uransa lehtitoimittajana Brestissä mutta lähti 1836 Pariisiin, jossa hän hankki elantonsa kirjailijana ja opettajana. Souvestren onnistuneimpia teoksia ovat kuvaukset bretagnelaisesta kansaelämästä, kuten Derniers bretons (1835–1837) ja Foyer breton (1844). Kirja Un philosophe sous les toits ilmestyi 1851 ja sai Ranskan akatemian palkinnon. Yleisesti ottaen hänellä on teoksissaan moralisoiva ote, eivätkä ne ole kovin omaperäisiä, mutta tyyli on viehättävä. Hän kirjoitti myös esseitä, Causeries historiques et littéraires (1854), sekä vähäisiä näytelmiä.Souvestre, Émile Nordisk familjebok 26. 1917 Souvestren tytär oli feministi ja opettaja Marie Souvestre.The Education of Eleanor Roosevelt, New York Almanack, viitattu 26.11.2023 ==Suomennetut teokset== * Muistelmia uutterasta elämästä, Helsinki: K. E. Holm 1879. * Kotilieden ääressä; suom. Elli N., Oulu: Veljekset Åström 1892 Lisäksi Souvestren novelleja on kokoelmissa: * Novellikirja 1907: kodin kaunokirjallisuuden kuukausilehti, Helsinki: Helsingin kustannusosakeyhtiö 1907 * Novelleja, Porvoo, 1908. * Satuprinssi. 18: tarulipas pienille pojille, toimittanut Väinö Hämeen-Anttila, Hämeenlinna: Karisto 1940 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1806 syntyneet Luokka:Vuonna 1854 kuolleet
Breyer

Breyer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Christian Breyer (s. 1977), saksalais-suomalainen fyysikko ja aurinkotalouden professori * Gyula Breyer (1893–1921), unkarilainen shakinpelaaja * Hiltrud Breyer (s. 1957), saksalainen poliitikko * Patrick Breyer (s. 1977), saksalainen poliitikko ja europarlamentaarikko * Ralph Breyer (1904–1991), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja * Stephen Breyer (s. 1938), yhdysvaltalainen juristi ja Yhdysvaltain korkeimman oikeuden jäsen.
Hankalampi

Hankalampi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Hankalampi, lampi Hirvensalmella ja Mikkelissä * Hankalampi, lampi Iisalmessa * Hankalampi, lampi Joensuussa * Hankalampi, lampi Kaavissa * Hankalampi, eteläisempi lampi Kajaanissa * Hankalampi, pohjoisempi lampi Kajaanissa * Hankalampi, eteläisempi lampi Kuhmossa * Hankalampi, pohjoisempi lampi Kuhmossa * Hankalampi, lampi Leppävirralla * Hankalampi, lampi Lieksassa * Hankalampi, lampi Nurmeksessa * Hankalampi, lampi Parkanossa * Hankalampi, lampi Petäjävedellä * Hankalampi, lampi Pieksämäen Orkootmäessä * Hankalampi, lampi Pieksämäen Sakonkylässä * Hankalampi, lampi Pieksämäen Suontniemessä * Hankalampi, lampi Rautalammilla * Hankalampi, lampi Savonlinnassa * Hankalampi, itäisempi lampi Sonkajärvellä * hankalampi, läntisempi lampi Sonkajärvellä * Hankalampi, lampi Uuraisilla * Hankalampi, lampi Virroilla. == Katso myös == * Hankalammi
Gerkin kartano

Gerkin kartano () sijaitsee Mankkaan luoteisosassa Espoossa Turunväylän ja Kehä II:n risteysalueen lounaispuolella. Se on yksi Smedsbyn kylänmäen vanhoista kantatiloista ja osa historiallista maisemakokonaisuutta.Härö, s. 150 Gerkin kartanon varhaisin nimeltä tunnettu isäntä oli Jöns Nilsson. Hänestä on maininta vuodelta 1540. Gerk oli tuolloin Espoon vähävaraisimpia tiloja ja 1648–1682 se oli lahjoitettuna Gräsan kartanolle. Suuren reduktion yhteydessä Gerk palautettiin kruunulle ja 1683 siitä tehtiin Gräsan augmentti. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Gerk kuului neljän talon kokonaisuuteen, joista 1500-luvun lopussa oli jäljellä Gerkin ohella Smeds ja Sten. Gerkin nykyinen päätalo on lähes kuutiomainen, aumakattoinen ja kaksikerroksinen tiilirakennus. Sen suunnitteli rakennusmestari Bernhard Olin. Gerkin talousrakennukset ovat säilyneet melko hyvin. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Espoon kartanot Luokka:Mankkaa
Barbera (täsmennyssivu)

Barbera voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Barbera, on viinirypälelajike, josta tehdään punaviiniä * Hanna-Barbera, yhdysvaltalainen animaatioita tuottava yhtiö * Hector Barbera (s. 1986), espanjalainen ratamoottoripyöräilijä * Joseph Barbera (1911 – 2006), yhdysvaltalainen animaatiofilmien tekijä, sarjakuvataiteilija, tuottaja ja William Hannan yhteistyökumppani
Margretebergin kartano

Margretebergin kartano sijaitsee Järvenperässa Espoon keskiosassa Matalajärven ja Kehä III:n välissä. Kartanon mailla on nykyisin Marketanpuisto.Härö, s. 235–236 Margretebergin nimi on vaihdellut vuosisatojen saatossa. Vanhin nimi, Bölsby, oli käytössä vähintään vuoteen 1750; vuosisadan jälkipuoliskolla käytettiin myös nimiä Eriksberg ja Smeds. Nykyinen nimi otettiin käyttöön 1800-luvun alkupuoliskolla. Aikakirjojen mukaan kantatilan varhaisin omistaja oli talonpoika Mårten Nilsson 1500-luvun lopussa. Vuonna 1611 tilasta tehtiin maaratsutila ja vuonna 1631 siihen liitettiin autioitunut Jofsin tila. Bölsby oli vakinainen ratsutila vuodesta 1682, mutta se joutui rappiolle, kunnes Johan Simonsson otti sen haltuunsa 1698. Myöhempiä omistajia oli muun muassa Törnqvistin suku ja 1936 alkaen Svenska Småbruk och Egna Hem Ab. Margretebergin talousrakennukset, tilanhoitajan asunto ja karjakon asunto ovat säilyneet kartanonmäellä. Margretebergin melko vaatimaton aumakattoinen päärakennus sijaitsee Matalajärven itäpuolella. Sen runko on 1700-luvun jälkipuoliskolta ja se sai nykyisen empirehenkisen asunsa todennäköisesti 1800-luvun alkupuoliskolla. Päärakennuksen sisätilat nykyaikaistettiin 1961. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Espoon kartanot Luokka:Järvenperä Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Brahma (kanarotu)

Brahma on kanarotu, joka on kotoisin Aasiasta Brahmaputra-joen varsilta. Kukon paino on 3–5 kg ja kanan 3–4 kg, joten kana kuuluu isoihin kanarotuihin. Brahman luonne on rauhallinen, tasapainoinen ja eloisa. Tätä piirrettä on arvostettu, sillä brahmat kykenevät jakamaan pihan muiden lintujen kanssa. Rodun edustajat ovat myös hiljaisia ja kesyyntyvät helposti jopa sylikanoiksi. Brahmat munivat 130–160 munaa ensimmäisenä munintavuotena, mutta tämän jälkeen määrä alkaa laskea. Ensimmäisenä munintavuotena munia tulee siis kahden päivän välein. Munan paino on noin 60 g. Muninta alkaa noin 7–8 kuukauden iässä. Vaikka monet kanarodut ovat menettäneet hautomavietin, brahma on innokas hautoja ja poikasten hoitaja. Brahmoilla on runsas höyhenpeite, minkä vuoksi rodulla on hyvä sään kestävyys. Tämän rodun edustajilla on myös pienet heltat, punavihreät tai punakeltaiset silmät ja pienet siivet suhteessa kokoon. ==Aiheesta muualla== Luokka:Kanarodut Luokka:Yhdysvaltalaiset eläinrodut
Vesidiplomatia

Vesidiplomatia tai hydrodiplomatia tarkoittaa diplomatiaa, joka keskittyy ratkomaan veteen liittyviä konflikteja ja jännitteitä tavoitteena edistää rauhaa, vakautta ja vesivarojen yhteistä käyttöä. Veteen liittyviä konflikteja voi syntyä esimerkiksi rajallisten vesivarojen hallinnasta ja käytöstä erityisesti alueilla, jotka joutuvat jakamaan saman vesistön yhdessä. Vesidiplomatian tavoite on ennaltaehkäistä veteen liittyviä kiistoja ennen kuin ne muuttuvat suuremmiksi konflikteiksi. Euroopan unionin neuvosto ilmaisi vuonna 2018 aikovansa vahvistaa Euroopan unionin osallistumista vesidiplomatiaan edistääkseen rauhaa, turvallisuutta ja vakautta sekä tuomitakseen veden käyttämisen sotavälineenä. Aalto-yliopiston vesitalouden professori Marko Keskisen mukaan Suomi on kansainvälisesti profiloitunut erityisesti rajavesikysymyksissä. Suomi on edistänyt rajavesien tasapuolista käyttöä eri puolilla maailmaa ja toiminut Yhdistyneiden kansakuntien rajavesisopimusten alullepanijana. Maailmalla vesidiplomatian merkitys on korostunut erityisesti Singaporessa, joka on pyrkinyt kehittymään Aasian vesiosaamisen keskukseksi. Vuonna 2012 Singaporen vesihallinnon virasto muutettiin Maailman terveysjärjestön alueelliseksi osaamiskeskukseksi, joka koordinoi moninaisia veteen liittyviä kysymyksiä. Vesi on tärkeässä asemassa valtioiden politiikassa, koska vesivarannoilla on huomattava kauppa- ja turvallisuuspoliittinen merkitys. Esimerkiksi Kiinalle Tiibet on äärimmäisen tärkeä Himalajan jäätiköiden ja vesiresurssien vuoksi, koska alueen kautta kulkee lähes kaikkien Aasian pääjokien lähteet. Intia ja Pakistan solmivat vuonna 1960 Indusjoen vesisopimuksen, jotta valtiot voisivat hyödyntää yhdessä Indusjoen vesivaroja ja torjua konflikteja. Maiden välillä on kuitenkin toisinaan ollut kiistoja Induksen vesivarantojen hallinnasta, koska Intia on pyrkinyt parantamaan energiatilannettaan rakentamalla patoja joelle. Pakistan on tulkinnut patohankkeet yrityksenä rajoittaa sen omaa vedensaantia. Vastaavia patoihin ja vedenjakamiseen liittyviä ongelmia on esiintynyt esimerkiksi Niilillä. Etiopian pyrkimys padota Niilin yläjuoksu on saanut Egyptin uhkailemaan jopa sodalla, koska Egypti on riippuvainen Niilin vesivaroista. == Lähteet == Luokka:Diplomatia Luokka:Vesi
Lanai (yhtye)

Lanai on englanninkielinen vaihtoehto-folk/indie/americana -duo, jonka muodostavat oululaiset Tanja Torvikoski ja Petri Kuusela. == Ura == Laulaja- lauluntekijä Tanja Torvikoski (s.1986) ja kitaristi-tuottaja Petri Kuusela (s. 1990) tutustuivat vuonna 2013 ollessaan mukana samassa musiikkiproduktiossa Oulussa. Lanain syntyyn johtanut musiikillinen yhteistyö käynnistyi 2015, kun pari alkoi kirjoittaa yhdessä. Duo debytoi Prachtwerk ja [ofen]Bar lauluntekijäklubeilla Berliinissä 2016 ja on sen jälkeen esiintynyt säännöllisesti. == Ship's Bell == Esikoisalbumi Ship's Bell kirjoitettiin ja äänitettiin vuosina 2015 - 2018 pääasiassa Posiolla sijaitsevalla mökillä. Levyllä soittavat Torvikosken ja Kuuselan lisäksi Juuso Ahlroos, Jaakko Konttila, Katariina Kuure sekä Matias Kiiveri. Lisäksi levyllä soittaa yhdysvaltalainen, Grammy-palkittu Rob Moose (jouset). Levyn on miksannut Matias Kiiveri (Hollywood House Studios) ja sen on masteroinut kahdesti Grammy-ehdokkaana ollut Kim Rosen (Knack Mastering Studios) Ensimmäinen single Follow The Sun julkaistiin 25.1.2019 ja toinen single Hold Onto Nothing 22.2. Esikoisalbumi Ship's Bell julkaistiin omakustanteena 1.3.2019. Follow The Sun sai ensisoittonsa Yle Radiossa, Pekka Laineen Ihmemaassa 20.1.2019. Hold Onto Nothing sai ensisoittonsa Susanna Vainiolan Popradiossa 24.2.2019. Lanai oli Yle X:n Nosteessa -artisti viikolla 5 (2019). Albumi noteerattiin kansainvälisesti muun muassa Americana UK, The Next Gig, The Music Below sekä Come Here Floyd toimesta. == Kiertueet == Lanai on tehnyt levynjulkaisun jälkeen kaksi mittavaa Suomen-kiertuetta; Ship's Bell Tour -levynjulkaisukiertue maaliskuussa 2019 sekä Lanai Winter Tour 2020 tammi- helmikuussa 2020. == Julkaisut == === Diskografia === Vuosi Julkaisu Formaatti 2019 "Follow the Sun" (single) Digi 2019 "Hold onto Nothing" (single) Digi 2019 "Ship's Bell" (albumi) Digi/CD/LP === Musiikkivideot === * Tabu Live from Koiteli Elää (2020) * Twister Live from OstariFestari (2020) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lanain viralliset kotisivut * Lanain virallinen Facebook-sivu * Lanain virallinen Instagram Luokka:Suomalaiset folkyhtyeet Luokka:Suomalaiset duot
Pauliina Kainulainen

Pauliina Kainulainen (s. 1968 Tervo) on suomalainen teologian tohtori, evankelis-luterilaisen kirkon pappi, tutkija, tietokirjailija ja kansalaisaktivisti. Hänet tunnetaan erityisesti ekoteologina, joka käsittelee teoksissaan ihmisen, luonnon ja hengellisyyden vuorovaikutusta. Hän on perehtynyt myös ekofeminismiin. == Elämä ja ura == Kainulainen varttui Pohjois-Savon Tervossa. Hän valmistui teologian maisteriksi vuonna 1994 ja sai pappisvihkimyksen vuonna 1995. Teologian tohtoriksi hän väitteli vuonna 2005. Hän on toiminut uransa aikana pappina, tutkijana ja tietokirjailijana. Kainulainen on myös kansalaisaktivisti, joka toimii kohtuullisen ja kestävän elämäntavan puolesta. Hän on ollut perustamassa uraanikaivosta vastustavaa Kohtuus vaarassa -kansanliikettä. Kainulainen on ollut vihreiden ehdokkaana eduskuntavaaleissa vuonna 2007 sekä piispaehdokkaana Kuopion piispanvaalissa vuonna 2012. Vuonna 2018 Kainulainen valittiin retriittipapiksi Enonkosken luostariin. Tehtävä on kolmivuotinen ja päättyy vuoden 2020 lopulla. Kainulainen asuu Kontiolahdella. Hänen puolisonsa on pappi. == Teoksia ja julkaisuja == *Maan viisaus. Ivone Gebaran ekofeministinen käsitys tietämisestä ja teologiasta. Joensuun yliopiston teologisia julkaisuja 13. Joensuu 2005. *Metsän teologia, Helsinki: Kirjapaja, 2013 * Kainulainen, Pauliina & Mäkinen, Aulikki (toim.): Näen Jumalan toisin. Kristinuskon feministisiä tulkintoja. Helsinki: Kirjapaja 2006. * Kainulainen, Pauliina & Pihlatie, Matti: Suuren järven syvä hengitys—Luontosuhde ja kokonainen mieli, Helsinki: Kirjapaja, 2019. * Kainulainen, Pauliina (toim.): Pyhän kosketus luonnossa—johdatus kristilliseen ekoteologiaan, Helsinki: Kirjapaja, 2007 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset teologit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset kansalaisaktivistit Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Finhova

Finhova on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Dragsfjärdin pohjoisosassa. Maarekisterissä Finhova oli jaettu kahtia Storfinhovan ja Lillfinhovan kyliin. Finhovan naapurikylät ovat Nordanå, Sunnanå ja Smedskulla. Finhova ulottuu Sunnanåjoelta pohjoiseen Lemnästräsketille. Valtaosa kylän alueesta on mäkistä metsämaata. Kylän asutus ja pellot sijaitsevat Finhovantien varrella kylän eteläosassa. Finhova on jaettu historiallisella ajalla Stofinhovan ja Lillfinhovan yksinäistaloihin. Finhova autioitui isovihan aikana, mutta vuoden 1751 veroluettelosta talot mainitaan jälleen. Storfinhova jaettiin kahtia isojaossa, mutta tila yhdistyi jälleen vuonna 1919. Kantatilojen lisäksi Finhovassa on vain vähän muuta asutusta. ==Lähteet== Luokka:Dragsfjärdin kylät
Mala Rajya Laxmi Shah

Mala Rajya Laxmi Shah (s. 23. elokuuta 1950 Kathmandu, Nepal) on intialainen poliitikko, joka on toiminut Lok Sabhan jäsenenä vuodesta 2012. Shah kuuluu syntyperältään nepalilaiseen ruhtinassukuun, mutta hän avioitui Tehri Garhwalin ruhtinaskunnan perillisen kanssa. Hän edustaa Intian kansanpuoluetta (BJP) ja on ensimmäinen Uttarakhandin osavaltiosta Lok Sabhaan äänestetty nainen. Shah valittiin Lok Sabhaan ensimmäisen kerran vuonna 2012 Tehrin vaalipiiristä, joka vapautui edustaja Vijay Bahugunan erottua tehtävästään ja siirtyessään Uttarakhandin pääministeriksi. Bahugunan poika Saket Bahuguna yritti voittaa isältään vapautunutta paikkaa, mutta hävisi Shahille. Shah voitti hänet 25 000 äänen erolla. Vuoden 2014 parlamenttivaaleissa Saket Bahuguna oli jälleen kongressipuolueen ehdokas Tehrin vaalipiiristä. Shah voitti Bahugunan toisen kerran 192 000 äänen erolla. BJP voitti kaikki Uttarakhandin vaalipiirin paikat Lok Sabhaan. Seuraavissa vuoden 2019 vaaleissa kongressipuolue asetti vastaehdokkaaksi Uttarakhandin yksikkönsä päällikön Pritam Singhin, joka hävisi melkein 300 000 äänen erolla. Shah lukeutuu Intian rikkaimpiin poliitikkoihin. Hänen omaisuutensa arvo oli yli 180 crorea vuonna 2019. Ruhtinassuvun omistuksessa oli myös yhdeksän autoa ja useita kartano- sekä palatsirakennuksia. == Lähteet == Luokka:Intialaiset aateliset Luokka:Intian kansanpuolueen poliitikot Luokka:Lok Sabhan jäsenet Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jaimz Woolvett

Jaimz Woolvett (s. 14. huhtikuuta 1967) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan elokuvassa Unforgiven (suom. Armoton)https://www.rottentomatoes.com/celebrity/jaimz_woolvett jossa hän näytteli nuorta pyssysankaria nimeltään Schofield Kid. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * https://www.imdb.com/name/nm0941316/ Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Kanadalaiset näyttelijät
Liselott Lindström

Liselott Lindström (s. 11. huhtikuuta 1989) on suomenruotsalainen toimittaja. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti Helsingin yliopistosta ja maisteri Aarhusin ja Swansean yliopistosta. Lindström on työskennellyt vuodesta 2018 Yleisradion ja SVT:n toimittajana Nairobissa ja vuodesta 2022 Helsingissä. Lindström on työskennellyt myös Svenska Ylellä ulkomaantoimittajana, uutisankkurina ja urheilutoimittajana sekä Ruotsin radiossa ulkomaantoimittajana. Hän kirjoittaa myös kolumneja Hufvudstadsbladetiin ja Journalistiin. Lindström palkittiin vuonna 2021 Topeliuspriset-palkinnolla eli suomenruotsalaisten toimittajien Vuoden journalisti -palkinnolla. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Ulkomaankirjeenvaihtajat Luokka:Suomenruotsalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pehr Sparre

Pehr (Per) Georg Sparre (1790–1871) oli ruotsalainen kirjailija, ammatiltaan sotilas. Hän osallistui Suomen sotaan 1808–1809 ja sotaan Napoleonia vastaan 1812–1815 ja kohosi lopulta meritykistörykmentin everstiksi. Hän on julkaisut romaanit Den siste friseglaren (1832), Adolf Findlig (1835), Sjökadetten (1850) ja muita kaunokirjallisia teoksia.Sparre 14. Per Georg S. Tietosanakirja osa 8. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1916 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset upseerit Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1790 syntyneet Luokka:Vuonna 1871 kuolleet
Amanda Kernell

Amanda Kernell (s. 9. syyskuuta 1986, Uumaja) on ruotsalais-eteläsaamelainen ohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Saamelaisveri-elokuvasta (Sameblod), joka on voittanut useita palkintoja. == Elämä == Amanda Kernell varttui Uumajassa, missä hän jo varhaisteini-ikäisenä omistautui näyttelemiselle ja ohjaamiselle kunnallisessa Teatermagasinet- kulttuurkeskuksessa. Hänen juurensa ovat isän puolelta saamelaiskulttuurissa. Kernell on työskennellyt mm. elokuvapedagogina Västerbottenin läänissä ja näytellyt elokuvassa Maison (2007). Vuosina 2009–2013 Kernell opiskeli Den Danske Filmskole -elokuvakoulun ohjaajalinjalla Kööpenhaminassa. Kernell asuu tällä hetkellä Kööpenhaminassa, missä hän paitsi tekee elokuvia myös opettaa elokuvaohjausta. == Palkintoja ja tunnustuksia == Vuoden 2016 Venetsian elokuvajuhlilla Kernell palkittiin parhaana nuorena ohjaajana Saamelaisveri- elokuvasta, jossa nuori tyttö kokee ristiriitoja saamelaisen alkuperänsä vuoksi. Hän sai juhlilla myös Europa Cinemas Label -palkinnon parhaasta eurooppalaisesta elokuvasta. Samana vuonna Tokion kansainvälisillä elokuvajuhlilla Japanissa elokuva sai tuomariston erikoispalkinnon. Göteborgin elokuvajuhlilla vuonna 2017 Saamelaisveri sai parhaan pohjoismaisen elokuvan palkinnon (Nordiska filmpriset). Samana vuonna elokuvaa ylistettiin myös elokuvajuhlilla Irakissa, Italiassa, Norjassa, Puolassa ja USA:ssa. Kernell vastaanotti vuonna 2017 Kurt Linders stipendium -apurahan Ruotsin elokuva- akatemialta. Guldbagge-elokuvagaalassa vuonna 2018 Saamelaisveri voitti neljä Guldbaggea: palkinnot parhaasta käsikirjoituksesta, parhaasta naispääosasta (Lene Cecilia Sparrok) ja parhaasta leikkauksesta (Anders Skov) sekä yleisöpalkinnon parhaasta elokuvasta. Kernell sai Dagens Nyheterin kulttuuripalkinnon vuonna 2018. Samana vuonna hän sai Ruotsin YK-liiton ihmisoikeuspalkinnon niin ikään Saamelaisveri-elokuvaan liittyvästä työstään. == Filmografia == * Våra Discon (2007) * Spel (2008) * Sommarsystern (2008) * Att dela allt (2009) * Det kommer aldrig att gå över (2011) * Paradiset (2014) * Stoerre Vaerie, även Norra Storfjället (2015) – pilot och kortfilm som ligger till grund för filmen Sameblod * I Will Always Love You Kingen (2016) * Sameblod (2017) *Charter (2020) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Amanda Kernellin verkkosivusto Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Ruotsalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Ruotsalaiset elokuvaohjaajat
Kääpiö-Kochin

Kääpiö-kochin eli oikealta nimeltä pekin on Kiinassa jalostettu pienikokoinen kanarotu. Pekin kukko painaa noin 680-850g ja kana 570-740g. Kana kuuluu nimensä mukaisesti kääpiörotuihin. Pekinh omaa runsaan höyhenpeitteen ja sulkaiset jalat. Värimuotoja on kehitetty jopa 30 (eri lähteet ovat antaneet ristiriitaista tietoa). Pekinin munat ovat noin puolet normaalin kananmunan koosta. Munan väritys on valkea, kerma tai ruskea, riippuen kanan väristä. Pekin on erittäin innokas hautoja, ja poikkeuksellisesti kukot osallistuvat poikasten hoitoon. Pekin on ystävällinen ja seurallinen, mutta kukot saattavat puolustaa aggressiivisesti kanojaan. ==Lähteet== * https://www.munanetti.net/viewtopic.php?t=1323 * http://siltajoensirkus.blogspot.com/p/kaapiokoch.html === Viitteet === Luokka:Kanarodut
Jätti-Kochin

Jättikoch, eli puhekielessä kochinkana on Kiinassa jalostettu kanarotu. Kochinkana painaa 4-5 kg ja rodun kukko 5-6 kg. Nimensä mukaisesti rotu kuuluu jättirotuihin. Rodun kasvu on hidasta: aikuiseen kokoonsa kochinkanat kasvavat vasta 1,5-vuotiaana. Rodulla ei ole kääpiömuotoa, mutta bekin-rotua kutsutaan virheellisesti kääpiö-kochiksi. Kyseisen rodun muninta on heikkoa, ja munatkin ovat pieniä suhteessa linnun kokoon. Munat ovat vaaleanruskeita. Kanat ovat innokkaita hautojia ja huolehtivat tipuistaan hyvin. Luonteeltaan jättikochit ovat rauhallisia ja kesyjä. Koch-rodulle tyypillisiä piirteitä on: * Iso koko * Sulkaiset jalat * Muhkea sulkapeite ==Lähteet== * http://siltajoensirkus.blogspot.com/2017/04/rotuesittely-jattikoch- vieraskyna.html * https://www.munanetti.net/viewtopic.php?t=1367 * http://www.kilkkilanfarmi.fi/index.php?option=com_content&view;=article&id;=3&Itemid;=102 === Viitteet === Luokka:Kanarodut
Marans

Marans on Ranskassa kehitetty suurikokoinen kanarotu, joka on saanut nimensä kotipaikkansa Maransin kaupungin mukaan. Se on kehitetty 1800-luvun puolivälissä risteyttämällä paikallisia luonnonvaraisia kanoja Indonesiasta ja Intiasta tuotuihin tappelukukkorotuihin. Sittemmin rotua on "parannettu" sekoittamalla sitä Croad Langshan-rotuun. Marans-rodun kanat painavat 2,5-3kg ja kukot 3,5-4kg. Maranssit ovat keskikokoisia kanoja. Ne munivat hyvin, noin 150-200 munaa vuodessa. Munan kuoren väri on tumman viininpunainen tai tummanruskea. Maranssit ovat aktiivisia, ystävällisiä ja uteliaita. == Lähteet == * http://siltajoensirkus.blogspot.com/2017/07/rotuesittely-marans- osa-1.html Luokka:Kanarodut
Vaiatu järv

Vaiatu järv (myös Vaiatu paisjärv) on Virossa Jõgevamaalla Jõgevan kunnan Vaiatun kylässä sijaitseva patojärvi. Vironkielisessä vesistönimistössä pais tarkoittaa patoa, jolloin paisjärv tarkoittaa patojärveä. == Maantietoa == Patojärvi on 270 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se on Vaiatun kylässä, joka sijaitsee 15 kilometriä Mustveestä länteen Jõgevan ja Mustveen välisen kantatien 36 varressa. Se on padottu pieneksi lammeksi maapadolla, jonka yli kulkee kylän tie. Järvessä on saari, joka muistuttaa ojalla katkaisua niemeä. Järven rantaviiva on 760 metriä pitkä. Järven ympäristö on peltomaiden keskellä ja järvi on asutuksen ympäröimä. == Vesistösuhteita == Vaiatu järv kuuluu Kullavere jõen valuma- alueeseen, sillä järvi on joen läpivirtausjärvi. Järven valuma-alue johtuu vain joesta ja sen pinta-ala on 20 neliökilometriä. Kullavere jõgi laskee 19 kilometrin päässä Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan, jossa sijaitsee Kasepää. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Jõgeva Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Kullavere jõen valuma-alue
Liettuan terveyskasvatus- ja tautienehkäisykeskus

Liettuan terveyskasvatus- ja tautienehkäisykeskus (, lyhennys SMLPC; ) on Liettuan pääkaupungissa Vilnassa toimiva, terveyskasvatukseen ja muun muassa tautien, tapaturmien ja onnettomuuksien torjuntaan sekä elintarviketurvallisuuteen keskittynyt valtion virasto. SMLPC on eräs useista Liettuan terveysministeriön alaista kansanterveyden parissa toimivista organisaatioista. ==Katso myös== *Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) *Viron terveysvirasto *Latvian tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (SPKC) *Puolan kansanterveyslaitos (NIZP-PZH) *Valko-Venäjän epidemiologian ja mikrobiologian tutkimuslaitos (RRPCEM) *Venäjän federaation kuluttajansuoja- ja hyvinvointivirasto (Rospotrebnadzor) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centras (SMLPC:n kotisivut) (smlpc.lt) * Koronaviruso (COVID-19) Lietuvoje statistika (Liettuan Covid-19-tilannekuva) (arcgis.com) Luokka:Kansanterveyslaitokset Luokka:Tutkimuslaitokset Luokka:Vilnan rakennukset ja rakennelmat
Xilinx

Xilinx on yhdysvaltalainen puolijohdeteollisuuden yritys, joka sijaitsee San Josessa Kaliforniassa. Yritys kehittää puolijohdetuotteita ja suunnitteluohjelmistoja. Yrityksen perustivat Ross Freeman, Bernard Vonderschmitt ja James V. Barnett helmikuussa 1984. Yritys on ollut suurimpia "tehtaattomia" () puolijohdevalmistajia. Yrityksen tuotteisiin kuuluvat muun muassa MicroBlaze ohjelmallinen mikroprosessori.https://www.xilinx.com/products/intellectual- property/microblazecore.html AMD ilmoitti lokakuussa 2020 yhtiön ostamisesta 35 miljardin dollarin arvoisella kaupalla, joka suoritetaan kokonaan osakkeiden vaihdolla. Kauppa valmistui helmikuussa 2022 ja AMD:n osakkeiden nousun johdosta kaupan arvoksi tuli 50 miljardia dollaria. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset yritykset Luokka:Puolijohdeteollisuus
André Six

André Jules Henri Six (15. heinäkuuta 1879 Lambersart, Nord – 1. huhtikuuta 1915 Chelles, Seine-et-Marne) oli ranskalainen uimari ja olympiamitalisti. Hän edusti Ranskaa Pariisin kesäolympialaisissa 1900 saavuttaen hopeaa sukellusuinnissa. Six kuoli ensimmäisessä maailmansodassa 1. huhtikuuta 1915 ollessaan 35 vuoden ikäinen. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset uimarit Luokka:Ranskalaiset olympiamitalistit Luokka:Ranskalaiset ensimmäisessä maailmansodassa kaatuneet Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Charles Devendeville

Charles Devendeville (8. maaliskuuta 1882 Lesquin, Nord – 19. syyskuuta 1914 Reims, Marne) oli ranskalainen uimari, vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän edusti Ranskaa Pariisin kesäolympialaisissa 1900 saavuttaen kultaa sukellusuinnissa. Samoissa olympialaisissa Devendeville kuului myös Ranskan Tritons Lillois -joukkueeseen vesipalloturnauksessa. Devendeville kuoli ensimmäisessä maailmansodassa 19. syyskuuta 1914 ollessaan 32 vuoden ikäinen. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset uimarit Luokka:Ranskalaiset vesipalloilijat Luokka:Ranskalaiset olympiavoittajat Luokka:Ranskalaiset ensimmäisessä maailmansodassa kaatuneet Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Maailmankisat 1971

Seitsemännet Maailmankisat järjestettiin vuonna 1971 Helsingissä 30. kesäkuuta–1. heinäkuuta. Kilpailupaikkana oli Olympiastadion. Kansainväliset yleisurheilukilpailut olivat Helsingin Kisa-Veikkojen järjestämät. Kisat olivat monelle urheilijalle samalla kokeilu tulevalla EM-kisa-areenalla, jossa EM-kisat järjestettiin puolitoista kuukautta myöhemmin. Laji Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia 100 m Jean-Louis Ravelomanantsoa 10,0 (Stad.enn.) Vassilios Papageorgopoulos 10,2 Raimo Vilén 10,3 200 m Raimo Vilén 20,8 (SE) Philippe Clerc 20,8 Julius Sang 21,1 400 m John Smith 45,7 Jay Elbel 45,8 Julius Sang 46,0 800 m Robert Ouko 1.48,0 Tom van Ruden 1.48,6 Markku Aalto 1.48,7 1500 m Pekka Vasala 3.38,6 (SE) Kipchoge Keino 3.39,2 Peter Stewart 3.39,3 5000 m Jean Wadoux 13.30,4 Kipchoge Keino 13.30,8 Dane Korica 13.31,2 10 000 m Dane Korica 28.16,6 Lasse Virén 28.17,4 Seppo Tuominen 28.19,2 110 m aidat Alan Pascoe 13,8 Bo Forssander 13,9 Haakon Fimland 14,0 400 m aidat Ralph Mann 48,9 (Stad.enn.) Ari Salin 49,6 (SE) Rainer Schubert 49,9 3000 m estejuoksu Tapio Kantanen 8.31,8 Takahuru Kojama 8.34,6 Pekka Päivärinta 8.35,8 Korkeushyppy Jan Dahlgren 2,10 m Ingmar Sieghart 2,10 m Kenneth Lundmark 2,10 m Seiväshyppy Wolfgang Nordwig 5,30 cm Hans-Jürgen Ziegler 5,10 m Francois Tracanelli 5,10 m Pituushyppy Hans Baumgartner 7,82 m Stanisław Szudrowicz 7,72 m Finn Bendixen 7,63 m Kolmiloikka Luis-Felipe Areta 15,65 m Esa Rinne 15,53 m Pentti Kuukasjärvi 15,50 m Kuulantyöntö Wladyslaw Komar 20,48 m Dieter Hoffmann 20,07 m Arnjolt Beer 19,39 m Kiekonheitto Jay Silvester 61,94 m Ferenc Tegla 61,90 m Dirk Wippermann 61,26 m Moukarinheitto Ivan Phakadze 69,74 m Lázár Lovász 68,02 m Shigenobu Murofushi 65,76 m Keihäänheitto Miklos Nemeth 83,74 m Hannu Siitonen 82,64 m Leo Pusa 82,40 m == Naiset == Laji Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia 400 m Marika Eklund 53,4 Mona-Lisa Strandvall 53,7 Svetla Zlateva 54,5 Kisojen parhaalle urheilijalle jaettava Timo Sarpanevan suunnitteleman kiertopalkinnon sai 400 metrin aitajuoksija Ralph Mann, joka teki lajissa maailman vuoden kärkituloksen. Hän sai itselleen palkinnosta 30 cm:n suuruisen pienoisveistoksen näköiskappaleen. ==Lähteet== * * ==Viitteet== Luokka:Vuoden 1971 yleisurheilu 70
Mother (japanilainen televisiosarja)

Mother () on televisioyhtiö Nippon TV:n esittämä japanilainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Yasuko Matsuyuki. == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Japanilaiset draamasarjat Luokka:2010-luvun televisiosarjat Luokka:Nippon TV:n televisio-ohjelmat
Kaseifu no Mita

Kaseifu no Mita () on televisioyhtiö Nippon TV:n esittämä japanilainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Nanako Matsushima ja Yumi Shirakawa. == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Japanilaiset draamasarjat Luokka:2010-luvun televisiosarjat Luokka:Nippon TV:n televisio-ohjelmat
Hankalammi

Hankalammi voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Hankalammi, lampi Iitissä * Hankalammi, lampi Jämsässä * Iso Hankalammi, lampi Kuhmoisissa * Vähä Hankalammi, lampi Kuhmoisissa. == Katso myös == * Hankalampi
Voore paisjärv

Voore paisjärv on Virossa Jõgevamaalla Mustveen kunnan Vooren kylässä sijaitseva patojärvi. Se on muodostettu patoamalla Kullavere jõgeen kaksi peräkkäistä patojärveä, joista alempi on nimeltään Voore ökopaisjärv. Virolaisessa vesistönimistössä paisjärv tarkoittaa patojärveä. == Maantietoa == Järvi on 170 metriä pitkä, 65 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Sen pato tyypiltään maapato, jonka vesi ylittää valumalla kivikon läpi. Maapadon alapuolelta kulkee kapea kävelysilta, josta veden kuohua voi seurata. Järven ympäristö on peltomaiden keskelle rakennettu kylä. Järven eteläpuolella sijaitsee asuintaloja ja pohjoispuolella on Vooren kauppakeskus parkkipaikoineen. Asutusalueen ympäröi täällä nurmikkopuistot. Rantaviivan pituus on yli 400 metriä. Järven länsipään ylittää kylätien silta. == Vesistösuhteita == Voore paisjärv kuuluu Kullavere jõen valuma-alueeseen, jolla se on joen läpivirtausjärvi. Järvi vaikuttaa olevan lähinnä joen kapea suvanto, vaikka sen vedenpintaa onkin nostettu. Siihen ei tule muita uomia kuin joki. Tällä kohtaa joen, ja samalla järven, valuma-alueen pinta-ala on 119 neliökilometriä. Joen läpivirtaamat vaihtelevat suuresti kuivan kesän 0,045 kuutiometristä sekunnissa (m³/s) kevättulvan 39 kuutiometriin sekunnissa. Kullavere jõgi laskee Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan, joka sijaitsee noin 15 kilometrin päässä. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Mustvee Luokka:Jõgevamaan järvet Luokka:Kullavere jõen valuma-alue