EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Franks

Franks on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Harold Franks (1891−1973), brittiläinen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti *Herman Franks (1914−2009), yhdysvaltalainen baseballpelaaja ja -valmentaja *Jimmy Pop, oik. James Moyer Franks (s. 1972), yhdysvaltalainen muusikko *Lawrence Franks, Jr, (Huey) (1989–2020), yhdysvaltalainen rap-artisti ja henkirikoksen uhri *Mike Franks (s. 1963), yhdysvaltalainen pikajuoksija *Owen Franks (s. 1987), uusiseelantilainen rugbypelaaja *Philip Franks (s. 1956), englantilainen teatteriohjaaja ja näyttelijä *Tommy Franks (s. 1945), yhdysvaltalainen kenraali
Luettelo Rääkkylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Rääkkylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Rääkkylän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Esa Pakarisen muistomerkki Rääkkylän kunnantalon läheisyydessä, Kinnulantie 4. Rääkkylän kirkonkylä 1995 100px K. A. Wegeliuksen muistomerkki Kivisalmen levähdysalueen puisto, Oravisalontie 684 1980-luvun alussa (1954) 100px Kivisalmen kanavatyön 1980–1983 muistomerkki Kivisalmen levähdysalueen puisto, Oravisalontie 684 2011 (1983) Kivisalmen malmin löytymisen muistomerkki, myös nimellä Outokummun kuparimalmin löydön muistokivi Kivisalmen levähdysalueen puisto, Oravisalontie 684 2011 (1960-luvun alku) 100px Pelto ja aurankärjet ja Vesi ja kalastus -reliefit (kokonaisuus Elinkeinot) Rääkylän kunnantalo, pääoven edessä; Kinnulantie 4 Rääkkylän kirkonkylä 1989 Perintö Oravisalo, Hakoniementie 93 (karttalinkki likimääräinen) Pässi Pässiniemen uimaranta, Pässiniementie 260 (karttalinkki likimääräinen) Rääkkylän vanhan kirkonpaikan muistomerkki eli Rääkkylän toisen kirkon (1739-1793) muistomerkki Kuusikon mäki, Oravilahdentie Oravilahti Salpa-linjan rakentamisen muistomerkki Hämeenniementie 210 Oravisalo 2020 Salpa-linjan rakentamisen 1940-1944 muistomerkki Hypönniementie 18 Oravisalo Rääkkylän reserviläiset ja Rääkkylä-seura 2011 Sankarihautojen muistomerkki Tulkaa minun tyköni Rääkkylän kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 5 Rääkkylän kirkonkylä 1961 100px Sotka, sorea lintu Varpasalontie 202 (karttalinkki likimääräinen) Talvisotaan lähtemisen muistomerkki Nuorisoseurantalo Rasihovin piha, Hammaslahdentie Rasivaara 1989 (merkintä muistokyltissä) Vapaussodan muistomerkki Rääkkylän kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 5 Rääkkylän kirkonkylä 1919 Väylän rakentajat 1967 -muistomerkki (TVL pellonraivaus) Vuoniemen kärjessä 1967 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka: Rääkkylä Rääkkylä
Elastic Band

Elastic Band oli walesilainen 1960-luvun lopulla toiminut yhtye, joka yhdisteli musiikissaan psykedeelistä ja progressiivista rockia sekä soulia. Se aloitti uransa nimellä SilverStone, mutta muutti sittemmin nimensä ja sai vuonna 1968 levytyssopimuksen Decca Recordsilta. Yksi yhtyeen jäsenistä oli kitaristi Andy Scott, joka myöhemmin vaikutti Sweet-yhtyeessä. Hänen lisäkseen yhtyeeseen kuuluivat vuosina 1968–1969 hänen veljensä Dave Scott (basso, saksofoni), Sean Jenkins (rummut) ja Ted Yeadon (laulu, kosketinsoittimet, puhallinsoittimet, lyömäsoittimet). Yhtye levytti kaksi heikosti menestynyttä singleä ja albumin Expansions on Life (1969). Lisäksi yhtye keikkaili Britanniassa ja esiintyi televisio-ohjelmissa. Elastic Band hajosi, kun solisti Ted Yeadon siirtyi Love Affair -yhtyeeseen Steve Ellisin tilalle. Alkuperäiset Elastic Band -levyt ovat arvokkaita, mutta Repertoire Records julkaisi vuonna 1992 Expansions on Life -albumista CD-painoksen, jossa on lisäksi bonuskappaleina yhtyeen julkaisemat singlet. Uusi painos albumista ilmestyi 2009. == Diskografia == === Albumit === * === Singlet === *”Think of You” *”Do Unto Others” == Lähteet == Luokka:Walesilaiset yhtyeet
Sixties Man

Sixties Man on brittiläisen Sweet-yhtyeen kappale ja single vuonna 1980 julkaistulta albumilta Waters Edge. Se jäi alkuperäisen Sweetin viimeiseksi singleksi.Perttunen & Väistö 2003, s. 77. Kappaleen kirjoittivat yhtyeen entinen tuottaja Pip Williams ja Peter Hutchins. Laulu käsittelee tunnustusta 1960-luvun musiikille ja ikävää Woodstockiin ja Strawberry Fieldiin.Perttunen & Väistö 2003, s. 75. Britanniassa singlen julkaisi Polydor ja Yhdysvalloissa Capitol.Perttunen & Väistö 2003, s. 140. Singlen B-puolella on Britannian- painoksessa heavy-tyylinen ”Oh Yeah!” ja Amerikan-painoksessa ”Waters Edge”. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Sweetin kappaleet Luokka:Vuoden 1980 kappaleet
Lauri Tarkiainen

Lauri Tarkiainen (29. elokuuta 1946 HelsinkiSYK, Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu 1886–1976 – 23. kesäkuuta 2003Teatterit ja teatterintekijät 2005, s. 810) oli suomalainen teatteriohjaaja ja runoilija.Kirjasampo.fi Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta 1966 ja kävi Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjan 1966–1969. Tarkiainen oli Jyväskylän kaupunginteatterin johtajana 1972–1973 ja ohjaajana Rovaniemen Teatterissa ja Lappeenrannan kaupunginteatterissa.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1983 Lauri Tarkiaisen veli on historiantutkija Kari Tarkiainen. Hänen isovanhempansa olivat kirjallisuudentutkija Viljo Tarkiainen ja kirjailija Maria Jotuni ja setänsä valtiotieteilijä Tuttu Tarkiainen.Tarkiainen, Kari. Sade puhui latinaa. Muisti- ja mielikuvia matkan varrelta, s. 382-392. (Siltala, 2019) ISBN 978-952-234-611-7 == Teoksia == * Tahdosta, viisaudesta, uuvuttavasta tunteesta : runoja. Otava 1965 * Sateet. Otava 1967 * Kaksikymmentäkahdeksan vuotta : runoja. Otava 1976 * Maan ilmeet : Keski- Suomen kirjailijain runoantologia ; toim. Toivo Laakso ja Juhani Salokannel; kirjoittajat Rakel Jylhä, Toini Virisalo, Eero Ojanen, Toivo Laakso, Timo Haajanen, Lauri Tarkiainen, Inari Kalke-Isomäki, Maire Vaajakallio, Irja Virtanen, Terttu Pajunen-Kivikäs, Maija Pentikäinen, Sisko Istanmäki, Ilmari Eskola, Heikki Jylhä, Liisa Laukkarinen. Keski-Suomen Kirjailijat ry, Jyväskylä 1976 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Pikihelmet

Pikihelmet (Rhodotypos) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi nykyisin vain yksi laji: lumipikihelmi (Rhodotypos scandens). Aikojen kuluessa sukuun on kuvattu kolme muutakin lajia, mutta niiden on sittemmin todettu olevan sama laji kuin lumipikihelmi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rhodotypos Luokka:Ruusukasvit
Petterikit

Petterikit (Forsskaolea) on nokkoskasvien (Urticaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi seitsemän lajia. == Lajeja == * Forsskaolea angustifolia – kanarianpetterikki * Forsskaolea candida * Forsskaolea griersonii * Forsskaolea hereroensis * Forsskaolea procridifolia * Forsskaolea tenacissima * Forsskaolea viridis == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Forsskaolea Luokka:Nokkoskasvit
Johannes Linnankosken nuoruudenkoti

Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on Vihtori Peltosen, kirjailija Johannes Linnankosken, museoitu nuoruudenkoti Niemenpelto Askolassa Vakkolan kylässä. Suuri osa sisustuksesta on Vakkolan kylästä, mutta esillä on myös Linnankoskelle kuulunutta esineistöä. Linnankosken tuotantoa ja valokuvia on myös esillä. Museo perustettiin vuonna 1938. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Linnankosken nuoruudenkoti Niemenpelto, Suomen Kuvalehti, 30.07.1938, nro 30, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Askolan historia Luokka:Suomen kotimuseot Luokka:Askolan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Askolan kotiseutumuseo

Askolan kotiseutumuseo on paikallismuseo Askolassa, Itä-Uudellamaalla. Museossa esitellään sekä esihistoriaa että maatalousvaltaista Askolaa 1900-luvun alkupuolella. == Näyttely == Askola kuuluu Suomen vanhimpiin asuinpaikkoihin. Esihistoriallinen osasto valottaa kivikautista aikaa esittelemällä poikkeuksellisen monipuolista arkeologista kokoelmaa. Noin 10 000 vuotta sitten ensimmäiset ihmiset tulivat alueelle, meren rannalle. Museossa pääsee näkemään leivän eri vaiheita viljan kylvöstä torimyyntiin saakka. 1800-luvun loppupuolella ruisleipä oli pitäjän tärkein myyntituote. Museossa pääsee tutustumaan myös rakentamiseen, metsästämiseen ja tukinuittoon liittyvään esineistöön. Viljamakasiinissa on katseltavaa kaikenikäisille. Yksi museon aarre on puinen polkupyörä, kansanpyörä 1900-luvun alusta. Askolalainen pitopöytä on kävijöiden suosikki. Vuonna 1948 avattu näyttely pappilan navetan ylisillä on kasvattanut kokoaan ja muuttanut muotoaan vuosikymmenten kuluessa. Nykyään museo sijaitsee viljamakasiinissa kirkon ja kellotapulin naapurissa. Askola-seura ry:n ylläpitämä museo on auki kesäsunnuntaisin ja sinne on vapaa pääsy. Seura hoitaa myös Askolan hiidenkirnuja. == Lähteet == Kotiseutumuseo Kotiseutumuseo Luokka:Kulttuurihistorialliset museot Luokka:Suomen kotiseutumuseot
Forydin rautatieasema

Forydin rautatieasema (myöhemmin Kinmel Bay Halt) oli rautatieasema Kinmel Bayn kylässä nykyisen Conwyn county borough’n alueella, Walesissa. Se sijaitsi North Wales Coast Linen varrella. == Historia == Alkuperäinen Forydin asema avattiin 5. lokakuuta 1858 Vale of Clwyd Railwayn varrelle. Tämä ensimmäinen asema suljettiin 20. huhtikuuta 1885, kun sen tilalle avattiin uusi asema North Wales Coast Linen varrelle. Aseman kohdalla radalla oli neljät raiteet, mutta asemalle tuli vain kaksi laituria ja yksinkertaiset odotustilat. Forydin asemaa käyttivät pääasiassa rannikolle tulevat lomailijat, ja lomakauden ulkopuolella se olikin hiljainen. Se suljettiin säästösyistä ensimmäisen maailmansodan ajaksi 2. heinäkuuta 1917 ja avattiin uudelleen 1. heinäkuuta 1919. Pitkään sitä ei kuitenkaan pidetty auki, vaan se suljettiin jo 5. tammikuuta 1931. Vielä sulkemisen jälkeenkin asema avattiin kokeeksi uudestaan kesäkausiksi 1938 ja 1939 nimellä Kinmel Bay Halt. Viimeisen kerran sitä käytettiin 2. syyskuuta 1939, vaikka virallisesti se suljettiin vasta 9. lokakuuta 1948. Sulkemisen jälkeen asema purettiin eikä siitä ole enää mitään jäljellä. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Walesin lakkautetut rautatieliikennepaikat Luokka:Conwyn (county borough) rautatieliikennepaikat
Nurmijärven rovastikunta

Nurmijärven rovastikunta entinen Suomen evankelis-luterilainen kirkon rovastikunta. Se oli osa Espoon hiippakuntaan. Rovastikuntaan kuuluivat Hyvinkään, Nurmijärven ja Mäntsälän seurakunnat. Nurmijärven rovastikunnan lääninrovasti oli Ilkka Järvinen. Nurmijärven rovastikunta erotettiin Tuusulan rovastikunnasta samalla, kun Espoon hiippakunta perustettiin vuonna 2004. Espoon tuomiokapituli aloitti vuonna 2016 rovastikuntajakouudistuksen. Sen tarkoituksena on muun muassa yhditää Nurmijärven rovastikunta ja Tuusulan rovastikunta. Rovastikunnat yhdistyivät Tuusulan rovastikunnaksi vuoden 2018 alussa. == Lähteet == Luokka:Suomen entiset evankelis-luterilaiset rovastikunnat Luokka:Espoon hiippakunta
Rhylin rautatieasema

Rhylin rautatieasema on rautatieasema Rhylin kaupungissa Denbighshiressä, Walesissa. Se sijaitsee North Wales Coast Linen varrella. Asema avattiin 1. toukokuuta 1848. Sitä käytti 520 198 matkustajaa kaudella 2017–2018. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Denbighshiren rautatieliikennepaikat
Kristus Pantokrator

Kristus Pantokrator () on kristillinen kuva-aihe ja erityisesti ortodoksisessa kirkossa suosittu Jeesusta esittävä ikoni. Pantokrator-ikoni on sijoitettu kirkoissa yleensä kupolin sisäpintaan tai apsidiin. Ikoni on tavallisesti puolivartalokuva Jeesuksesta. Jeesuksella on usein toisessa kädessään Raamattu ja toinen käsi on siunaavassa asennossa. Jeesuksella on yllään kuninkuutta, salaisuutta ja ihmisyyttä symboloiva himation. ==Kuvia== kuva:Christ Pantocrator mosaic from Hagia Sophia 2744 x 2900 pixels 3.1 MB.jpg|Kristus Pantokrator -mosaiikki Istanbulin Hagia Sofiassa kuva:Spas vsederzhitel sinay.jpg|Vanhin tunnettu Kristus Pantokrator -aiheinen ikoni Pyhän Katariinan luostarissa kuva:Christ Pantocrator, Church of the Holy Sepulchre.png|Pyhän Haudan kirkon kupolissa sijaitseva Kristus Pantokrator -mosaiikki kuva:Sankt Petersburg Auferstehungskirche innen 2005 d.jpg|Kristus Pantokrator Kristuksen ylösnousemuksen katedraalissa Pietarissa kuva:Mosaico di cristo in trono tra gli apostoli e le ss. prudenziana e prassede, 410 dc ca. 05.jpg|Santa Pudenziana -kirkossa Roomassa sijaitseva mosaiikki kuva:Russian Jewelled Icon of Christ Pantocrator.jpg|Venäläinen Kristus Pantokrator -ikoni 1900-luvun alusta kuva:Пантократор (Св. Богородица,Битола).jpg|Pantokrator-aiheinen fresko Pohjois-Makedonian Bitolassa sijaitsevassa kirkossa kuva:Christ Pantocrator (Church of St. Alexander Nevsky, Belgrade).jpg|Pantokrator-maalaus serbialaisessa ortodoksikirkossa kuva:Црква „Свети Георгиј“, село Дебреште., пантократор.jpg|Kristus kaikkivaltias makedonialaisessa kirkossa kuva:Panteón Real, Basílica de San Isidoro de León. Bóveda.jpg|1100-luvulla maalattu Kristus Kaikkivaltias -fresko espanjalaisessa Basílica de San Isidoro de León -kirkossa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Jeesuksen kuvatyypit
Jussi Hanska

Jussi Petteri Hanska (s. 1967)Veli-Matti Autio: Suomen Historiallisen Seuran matrikkeli 1875–2007, s. 50. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2007. on suomalainen historioitsija, jonka erikoisalaa on keskiajan historia, erityisesti kirkko- ja sosiaalihistoria. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori. Hanska on ollut Tampereen yliopiston yleisen historian dosentti vuodesta 2001 ja Helsingin yliopiston yleisen kirkkohistorian dosentti vuodesta 2007. Hanska toimii historian, yhteiskuntaopin ja katsomusaineiden didaktiikan lehtorina Tampereen yliopiston Kasvatustieteiden ja kulttuurin tiedekunnassa. == Julkaisut == *"And the rich man also died; and he was buried in hell" : the social ethos in mendicant sermons, Jussi Hanska. Helsinki : Suomen historiallinen seura, 1997 - (Bibliotheca historica, ISSN 1238-3503 ; 28.). ISBN 951-710-076-0. - Väitöskirja Tampereen yliopisto *Strategies of sanity and survival : religious responses to natural disasters in the Middle Ages, Jussi Hanska. Helsinki : Finnish Literature Society, 2002 - (Studia Fennica, ISSN 1458-526X ; 2.). ISBN 951-746-357-X *Kirkko, kuri ja koulutus : hengellisen säädyn moraalihistoriaa myöhäiskeskiajalla, Jussi Hanska, Kirsi Salonen. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004 - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0355-1768 ; 968.). ISBN 951-746-582-3 *Kristuksen sijaiset maan päällä? : paaviuden historiaa apostoli Pietarista Johannes Paavali toiseen, Jussi Hanska. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005 - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0355-1768 ; 1047.). ISBN 951-746-719-2 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset keskiajantutkijat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kerteselkä

Kerteselkä on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 524 hehtaaria eli 5,2 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvellä on koilliseen työntyvä lahti, jossa on Mustalahden ja Kivilahden lahdenhaarat, ja ne kasvattavat järven leveyttä. Järven keskikohdalla järvi on leveimmillään 1,5 kilometriä leveä. Järven ympäristö on alavaa maata ja sen ympäristössä on vain muutama mäki, mutta sen rannat voivat olla paikoin jyrkät. Viitavuoren kallioinen pää ulottuu lähes järven kaakkoispäähän asti. Järvessä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 6 hehtaaria, mikä on noin 1,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Ruunusaari ja Lammassaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 8 ovat yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Pikku-Ruopas, Iso-Ruopas, Pikku-Harmaa ja Pukkisaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 36 miljoonaa kuutiometriä eli 0,036 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 35,1 metriä. Järven luoteispäästä Kylmälahdesta sen kaakkoispään Likolahteen ulottuu järven pituinen syvänne. Siinä on useita yli 15 metriä syviä syvänteitä, joita ovat luoteispään järvenosassa, Kertteen kulmakunnan kohdalla ja Matokulman kohdalla. Syvin kohta sijaitsee Kertteen kohdalla, missä on 1,5 kilometriä pitkä yli 30 metriä syvä syvänne. Järven rantaviivan pituus on 35 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 3 kilometriä. Sen rannat ovat kartasta katsoen metsämaata, joka on paikoin soistunutta ja jota rikkovat jotkin rantaan asti ulottuvat pellot. Järvellä on muutama kulmakunta, joita ovat Vedenpää, Ylösvesi, Kerte ja Matokulma. Asutus on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta. Niille johtaa tiet pohjoispuolella kulkevalta kantatieltä 56 tai siitä haarautuvalta yhdystieltä 14329. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6, Keuruun reitti) Kertejoen valuma- alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,4 metriä mpy. Kerteselkä on Kertejoen valuma-alueen keskusjärvi. Se saa pääosan vedestään Myllyojan valuma-alueelta (35.693), Syväojan valuma-alueelta (35.694), Palsinajärven valuma-alueelta (35.695) ja Kuorikkaojan valuma-alueelta (35.696). Siellä sijaitsee Palsinajärvi (42 ha), joka laskee Kerteselän kaakkoispäähän. Kerteselän lähialueella on kahdeksan muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Iso-Mustinki (13 ha), joka laskee Särkisjärven (1 ha) ja Lepolan (1 ha) kanssa Kivilahteen, Ohralammi (1 ha), joka laskee Kivilahteen etelästä päin, Ehunlammi (3 ha), Suolammi (1 ha), Iso-Haukinen (3 ha) ja Pikku-Haukinen, jotka laskevat yhdessä Kivilahteen, sekä vielä Kotajärvi (2 ha), joka laskee järven kaakkoispäähän. Järven laskujoki Kertejoki laskee Säynäänlahdessa 5,5 metriä alempana sijaitsevaan Kuoreveteen. == Lähteet == Luokka:Kerteselän lähialue Luokka:Jämsän järvet
Galerna (S71)

Galerna (runkonumero S71) on Espanjan laivaston vuonna 1981 vesille laskettu Galerna-luokan sukellusvene. == Valmistus == Alus tilattiin toukokuussa 1975 Cartagenasta, missä köli laskettiin 5. syyskuuta 1977. Alus laskettiin vesille 5. joulukuuta 1981 ja otettiin palvelukseen 22. tammikuuta 1983.Gardiner, Robert s. 438 == Palvelus == Alus on palveluksessa vuonna 2018. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Galerna-luokan sukellusveneet
Uuranjärvi

Uuranjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla ja Multialla sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 400 hehtaaria eli 4,0 neliökilometriä. Se on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen, mutta siitä työntyy kilometrin verran itään Pesälahti. Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta, joista on karttaan on nimetty vain Korkatinsaari. Järven rantaviivan pituus on 17 kilometriä. Se rannat ovat metsämaata paitsi Pesälahden lahdensuulla olevat Peltoniemen pellot. Asutus on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta. Niille johtaa tiet seututieltä 621, yhdystieltä 16515 ja 16517. Järvestä noin puolet kuuluu Multialle ja loput Keuruulle. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6, Keuruun reitti) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Uuranjärven valuma-alueeseen (35.635) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 185,9 metriä mpy. Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, sillä se kuuluu Tarhianjoen alueen latvavesiin. Uuranjärven valuma-alueella on neljä muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat yhteiseltä ojitetulta suolta Rautolahteen laskevat Uuranmäenlampi (8 ha), Nevalampi (4 ha) ja Talkkunalampi (2 ha). Järven laskujoki Pesäjoki yhtyy Soutujoella Soutujokeen, joka laskee Tarhapäänjärveen. Tämä laskee Keurusselän Tarhian lahteen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Uuranjärven valuma-alue Luokka:Keuruun järvet Luokka:Multian järvet
Luettelo Kaskisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kaskisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kaskisten kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Aurinkokellon luonaPatsaan julkistamistilaisuus Kaupunginpuisto Keskusta 2018 (1911) 100px Axel Sjöblomin muistolaatta Kuningas Kustaan Aukio 7, rakennuksen seinässä Keskusta Birgitta Recksénin muistolaatta Raatihuoneenkatu 7b, rakennuksen seinässä Keskusta Cneiffin kivi Kotilammentie, tien vasemmalla puolella Hukkuneiden kalastajien muistomerkki (Mooseksen yön muistomerkki)Tuulimylly ja muistomerkki; Visitkaskinen.fi Kaskisten kalastusmuseo; Museiportalosterbotten.fi Kalarannan välittömässä läheisyydessä Myllykalliolla 100px Lars Tuomisalon ankkuri Satamakatu 18, rannalla 2016 Vuoden 1918 tapahtumien muistomerkkiKaskinen; Sotasampo.fi Kaskisten hautausmaa, Herrmansintie 100px == Lähteet == Luokka:Kaskinen Kaskinen
Luettelo Korsnäsin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Korsnäsin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Korsnäsin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Jakob Raution muistomerkkiKorsnäs – Manner-Suomen läntisin kunta; Kotimaassa.fi Molpehällorna, luontopolku; Moikipää (karttalinkki likimääräinen) 2001 SankarimuistomerkkiKorsnäs; Sotasampo.fi Korsnäsin kirkon sankarihautausmaa, Kyrkobyvägen 35 1921 100px Stenbrytaren och hans hustru (Kivenhakkaaja ja hänen vaimonsa) Kyrkobyvägen, kirkkoa vastapäätä 1984 == Lähteet == Luokka:Korsnäs Korsnäs
Luettelo Kruunupyyn julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kruunupyyn julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kruunupyyn kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Kruunupyyhynn on liitetty Alavetelin ja Teerijärven kunnat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Alexander Slotten muistopatsas Gillestugan edessä, Gillestugantie 23 Alaveteli 1945Slotten sukuseura Korpholmenin spitaalisairaalan muistomerkki Kruunupyyn taistelun 1808 muistomerkki Keskusta, Kruunupyyntie 9 Sankarimuistomerkki, AlaveteliKruunupyy, Alavetelin hautausmaa; Sotasampo.fi Alavetelin kirkon sankarihautausmaa, Kirkkomäentie 15 Alaveteli , 1947 100px Sankarimuistomerkki, KruunupyyKruunupyy, Kruunupyyn hautausmaa; Sotasampo.fi Kruunupyyn kirkon sankarihautausmaa 1920 100px Sankarimuistomerkki, TeerijärviKruunupyy, Terjärv; Sotasampo.fi Teerijärven kirkon sankarihautausmaa, Hästbackavägen 1 Teerijärvi 1921 100px Vaivaisukko, Alaveteli Alavetelin kirkolla, Kirkkomäentie 15 Alaveteli Vaivaisukko, KruunupyySeppo Seisalo : Vaivaisukot – varhaiset peruspalvelun pioneerit, Duodecim 130/2014 Kruunupyyn kirkon tapulin seinässä, Kyrkvägen 28 Vaivaisukko, Teerijärvi Teerijärven kirkolla, Hästbackavägen 1 Teerijärvi Vapaussodan muistomerkki, Alaveteli Alavetelin kirkon hautausmaa (paikkalinkki likimääräinen), Kirkkomäentie 15 Alaveteli 1921 == Lähteet == Luokka:Kruunupyy Kruunupyy
Luettelo Luodon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Luodon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Luodon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Grafton- muistomerkkiNähtävyydet; Larsmo.fi Orrskärillä 1930 SankarimuistomerkkiLuoto, Luodon hautausmaa; Sotasampo.fi Luodon hautausmaa, Fagernäsvägen 239 1954 100px Vapaussodan 1918 muistomerkki Luodon kirkon sankarihautausmaa 1920 == Lähteet == Luokka:Luoto Luoto
Luettelo Närpiön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Närpiön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Närpiön kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Närpiöön on liitetty Ylimarkun kunta ja osa Pirttikylän kuntaa. == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Fädrens gärning Puistossa Kyrkvägenin ja Kyrktågetin välissä; lähin osoite Kyrktåget 2 Graniittilouhimon 1840-1961 muistomerkki Kristiinankaupungintie Böle 2007 Kansanopiston kaatuneet 1918, 1939-44 muistomerkki Vaasantie 760 Västra Yttermark Peter Johan Bladhin muistokivi Kaskisten pohjoiskärjestä n. 160 m pohjoiseen, Kaskistentie 918 Benvik 1974 100px Sankarimuistomerkki Haavoittunut soturi, NärpiöNärpiö; Sotasampo.fi Närpiön kirkon sankarihautausmaa, Kyrkvägen 19 1952 100px Sankarimuistomerkki, PirttikyläNärpiö, Pörtom; Sotasampo.fi Pirttikylän kirkon sankarihautausmaa, Centrumvägen 12 Pirttikylä 100px Sankarimuistomerkki, YlimarkkuNärpiö, Övermark; Sotasampo.fi Ylimarkun kirkon sankarihautausmaa, Korsnäsvägen 1 Ylimarkku 1952 100px Stella Polaris -muistomerkkiNärpiö - Närpes; Suomiopas.fiStella Polaris; Visitnarpes.fi Österfjärdsvägen, Nämpnäs 2001 100px Vapaussodan muistomerkki, Närpiö Närpiön kirkon sankarihautausmaa, Kyrkvägen 19 1921 Vapaussodan muistomerkki, Ylimarkku Ylimarkun kirkon sankarihautausmaa, Korsnäsvägen 1 Ylimarkku 1921 == Lähteet == Luokka:Närpiö Närpiö
Luettelo Pedersören kunnan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Pedersören kunnan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Pedersören kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Kunta oli vuoteen 1989 nimeltään Pietarsaaren maalaiskunta. Siihen liitettiin vuonna 1977 Purmon ja Ähtävän kunnat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Isonvihan 1713–1721 aikaisen piilosaunan surmatyön muistomerkki Vistbastun. Korpialueella, lähin osoite Grytin metsätie 119 (laatta irronnut kivestä, löytyy läheisestä infotaulun postilaatikosta, kesä 2013) Isovihan 1713–1721 taisteluissa kaatuneiden venäläisten kasakoiden muistomerkki Kroken, Pössbackantie 35 Ähtävä 2002 Kirkon ympärille haudattujen muistomerkki, Ähtävä Ähtävän kirkon kirkkomaa, Ähtäväntie 240 (karttalinkki likimääräinen) Ähtävä Kungsstenen (Kuninkaankivi)Kungsstenen; Nykarlebyvyer.nu Karby, Sundbyntie 465 Muualle haudattujen muistokivi, Ähtävä Ähtävän uusi hautausmaa, Urheilukentäntie (karttalinkki likimääräinen) Ähtävä Pedersören patteriston RASK4 muistomerkki Pännäisten- ja Jauhotien risteyksen läheisyydessä nurmikkoalueella, Jauhotie 19 Pännäinen 2017 Suomen ensimmäisen vapaaseurakunnan muistokivi Ähtävän kirkon kirkkomaa, Ähtäväntie 240 Ähtävä Sankarimuistomerkki 1939-44, PurmoPedersöre, Pietarsaaren mlk, Purmo ; Sotasampo.fi Purmon kirkon sankarihautausmaa, Purmontie 319 Purmo 1950 100px Sankarimuistomerkki 1939-44, Ähtävä Ähtävän kirkon kirkkomaa, Ähtäväntie 240 Ähtävä 1950 100px Vaivaisukko, Ähtävä Ähtävän kirkon tapulin seinä, Ähtäväntie 240 Ähtävä Vapaussodan muistomerkki, Purmo Purmon kirkon sankarihautausmaa, Purmontie 319 (karttalinkki likimääräinen) Purmo 1920 Vapaussodan muistomerkki, Ähtävä Ähtävän kirkon kirkkomaa, Ähtäväntie 240 Ähtävä 1919 Ähtävälle evakuoitujen kemijärveläisten muistokivi Ähtävän uusi hautausmaa, Urheilukentäntie (karttalinkki likimääräinen) Ähtävä == Lähteet == Luokka:Pedersören kunta Pedersören kunta
Yhdysvaltain kansallinen maatalouskirjasto

Yhdysvaltain kansallinen maatalouskirjasto () on Yhdysvaltain Marylandin osavaltion Beltsvillen kaupungissa toimiva maatalouteen keskittynyt USA:n kansallinen erikoiskirjasto. Kirjasto toimii osana Yhdysvaltain maatalousministeriötä (, lyh. USDA). Yhdysvaltain kansallinen maatalouskirjasto on perustettu vuonna 1862, kun presidentti Abraham Lincolnin vahvisti kansallisen maatalousministeriön ja sen kirjaston perustamista käsittelevän lakiesityksen. Kirjasto on yksi Yhdysvaltain viidestä kansalliskirjaston asemassa olevasta kirjastosta (muut ovat Kongressin kirjasto, Yhdysvaltain kansallinen lääketieteellinen kirjasto, National Transportation Library, ja National Library of Education). ==Lähteet== == Aiheesta muualla== *NAL Thesaurus and Glossary (nal.usda.gov) Luokka:Yhdysvaltain kansalliskirjastot Luokka:Maatalousjärjestöt kansallinen maatalouskirjasto Luokka:Marylandin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Erikoiskirjastot
LG Electronics

LG Electronics Inc. () on eteläkorealainen monikansallinen elektroniikkayritys, jonka pääkonttori sijaitsee Yeouido-dongissa, Soulissa, Etelä-Koreassa, ja on osa LG Groupia. Vuonna 2011 LG Electronics oli maailman toiseksi suurin televisiovalmistaja. == LG Electronicsin käyttämiä logoja == Tiedosto:GoldStar logo (1959-1961).svg|GoldStarin logo (1959–1961) Tiedosto:Goldstar logo (1961-1962).svg|GoldStarin logo (1961–1962) Tiedosto:GoldStar logo (1962-1963).svg|GoldStarin logo (1962–1963) Tiedosto:GoldStar logo (1963-1964).svg|GoldStarin logo (1963–1974) Tiedosto:GoldStar logo (1964-1965).svg|GoldStarin logo (1964–1965) Tiedosto:GoldStar logo (1965).svg|GoldStarin logo (1965) Tiedosto:GoldStar logo (1965-1975).svg|GoldStarin logo (1965–1975) Tiedosto:GoldStar Logo.png|GoldStarin logo (1983–1994) Tiedosto:LG Electronics.svg|LG Electronicsin logo (1995–2014) Tiedosto:LG Electronics logo 2015 (english).svg|LG Electronicsin logo (2015–) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:LG Electronics
Hänen majesteettinsa tahdosta

Hänen majesteettinsa tahdosta () on lainopillinen sanonta, joka viittaa joidenkin nimitettyjen virkamiesten viran määrittämättömään pituuteen. Se perustuu käsitteeseen, jonka mukaan kaikki hallitukselle tuleva laillinen käskyvalta tulee kruunulta. Sanonta on saanut alkunsa Yhdistyneestä kuningaskunnasta, mutta sitä käytetään nykyään kaikissa Commonwealth realm -valtioissa. Britanniassa ilmausta käytetään myös rikosoikeuden piirissä: Englannissa ja Walesissa alaikäinen tuomitaan murhasta vangittavaksi hänen majesteettinsa tahdosta. Maissa, joiden valtionpäämies Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija edelleen on, hallitsijan valtaa käyttää kenraalikuvernööri, jonka kauden pituus on usein virallisesti hänen majesteettinsa tahdosta. Näin on esimerkiksi Uudessa-Seelannissa, jossa kenraalikuvernöörin virkakauden pituutta ei ole erikseen määritelty, mutta käytännöksi on muodostunut viisi vuotta. Myös Kanadassa kenraalikuvernöörin virkakauden pituus on virallisesti hänen majesteettinsa tahdosta, mutta käytännössä viisi vuotta. == Tasavalloissa == Ilmausta ja sen suomia valtaoikeuksia voidaan käyttää myös sellaisissa maissa, jotka ovat aiemmin olleet Britannian siirtokuntia, mutta ovat sittemmin muuttuneet tasavalloiksi (esim. Intia, Singapore ja Etelä-Afrikka). Tällöin majestetti tosin korvataan valtionpäämiehen tittelillä. Yhdysvaltain perustuslain 2. artikla antaa presidentille valtuudet nimetä joitakin julkisia viranhaltijoita senaatin suostumuksella. Tämä koskee kaikkia Yhdysvaltain hallituksen jäseniä paitsi varapresidenttiä, joka valitaan vaaleilla presidentin kanssa. Näin ollen presidentti voi erottaa ministereitä milloin tahtoo ja mistä tahansa syystä. Yhdysvalloissa lainopillinen ilmaus on "presidentin tahdosta" (). == Lähteet == Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan laki Luokka:Kanadan laki Luokka:Australialainen yhteiskunta Luokka:Yhdysvaltain laki Luokka:Etelä- Afrikan laki Luokka:Intian laki
Luettelo Kärsämäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kärsämäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kärsämäen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Aappo Luomajoen muistomerkki Kärsämäen hautausmaa, Frosteruksenkatu 26 1958 100px Harjunmäen patsas 1808-09 käydyn Suomen sodan muistoksi Jyväskyläntien (valtatie 4) varrella Harju 1938/1939 Jääkärietappitalon 1915-17 muistomerkki Lehtikangas, Eteläpuolentie 719 2005 Luomajoen veljesten patsasSisko Telinkangas: Tuskanpunaisesta sinivalkoiseen - Lähestymistapojen, näkökulmien, välineiden etsintää syrjäisen maaseudun tutkimiseen, sivut 109-110; Väitöskirja, Tampereen yliopisto 2005 Sydänmaantie 819 Sydänmaankylä Muualle haudattujen muistomerkki Kärsämäen hautausmaa, Frosteruksenkatu 26 1994 100px Sankarihautojen muistomerkki Kärsämäen hautausmaa, Frosteruksenkatu 26 1951 100px Vanhan kirkon muistomerkki Lähellä Kärsämäen Paanukirkkoa, Pappilankuja 24 (p-paikka) 100px Vapaussodan muistomerkki Lähellä Kärsämäen Paanukirkkoa, Pappilankuja 24 (p-paikka) 100px Vuosina 1866-68 nälkään kuolleiden muistomerkki Kärsämäen hautausmaa, Frosteruksenkatu 26 (paikkalinkki suuntaa antava) 2014 ==Lähteet== Luokka:Kärsämäki Kärsämäki
Tähtelä (Inkoo)

Tähtelä (ruots. Täkter) on Inkoon kunnassa sijaitseva kylä, jota halkoo Helsingin ja Turun välinen raideliikenne. Tähtelän rautatieasema on kuitenkin tavara- ja henkilöliikenteeltä lakkautettu vähäisen tarpeen vuoksi. Porkkalan vuokrauksen aikaan Tähtelän asema oli vielä käytössä ja oli lännestä tultaessa viimeinen asema ennen neuvostovyöhykettä. Alueella on sijainnut lisäksi koulu ja kyläkauppa. Nykyisin käytössä on nuorisoseurantalo Ingobohed. Tähtelän vanhassa kyläkeskustassa on edelleen säilynyt hyvin isojakoa edeltäneen tiiviin ryhmäkylän olemus ja se on otettu mukaan valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt -luetteloon. Edesmenneen presidentti Mauno Koiviston ja hänen perheensä kesämökki sijaitsee Tähtelässä. ==Lähteet== Luokka:Inkoon kylät Luokka:Uudenmaan maakunnan entiset taajamat
Aldaarihapot

Aldaarihapot ovat useita hydroksyyliryhmiä sisältäviä hydroksikarboksyylihappoihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä. Aldaarihappojen voidaan katsoa syntyvän aldooseista, kun hiilivetyketjun molempien päiden ryhmät ovat hapettuneet karboksyylihapporyhmiksi. Aldaarihappojen nimet johdetaan vastaavien happojen nimistä korvaamalla nimien pääte -oosi päätteellä -aarihappo. Useista aldaarihapoista käytetään myös triviaalinimiä esimerkiksi glukaarihappo on sakkariinihappo, galaktaarihappo on limahappo ja treaarihappo on viinihappo.Frieder W. Lichtenthaler: Carbohydrates as Organic Raw Materials, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2010. Viitattu 31.12.2017 Aldaarihapoista tärkeimpiä ovat viinihappo, glukaarihappo, galaktaarihappo ja ksylaarihappo. Näistä glukaarihappoa valmistetaan hapettamalla tärkkelystä tai glukoosia typpihapolla. Galaktaarihappoa ja ksylaarihappoa valmistetaan hapettamalla laktoosia, ksyloosia tai ksylaaneja typpihapolla. Hapetusprosessiin on pyritty löytämään ympäristöystävällisempiä ja tehokkaampia vaihtoehtoja ja platina- tai kultakatalysoitu hapetus ilman avulla on osoittautunut lupaavaksi. Aldaarihapot muodostavat herkästi rengasrakenteisia estereitä eli laktoneja. Aldaarihapot ovat tyypillisesti joko optisesti aktiivisia yhdisteitä tai optisesti inaktiivisia mesoyhdisteitä. ==Lähteet== Luokka:Dikarboksyylihapot Luokka:Sokerijohdannaiset
Kaijamari Sivill

Kaijamari Sivill, o.s. Heikkilä (s. 9. huhtikuuta 1963 Kuusamo) on palkittu suomentaja. Sivill syntyi lehtori Jorma Heikkilän ja kampaaja Raija Niemelän perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1983 ja on suorittanut englantilaisen filologian ja taidehistorian opintoja Helsingin yliopistossa. Suomen kääntäjien ja tulkkien liiton hallituksen jäsenenä hän toimi 1999–2009 ja puheenjohtajana 2005–2009. Sivill on suomentanut lukuisten kirjailijoiden teoksia, muun muassa Truman Capotelta, Steven Hallilta, Sue Harrisonilta, Kent Harufilta, Donna Leonilta, Ann-Marie MacDonaldilta, Daniel Masonilta, Cormac McCarthylta, Juliette Meadilta, Anne Michaelsilta, Jacquelyn Mitchardilta, Toni Morrisonilta, Joyce Carol Oatesilta, Darren Shanilta, Danielle Steelilta ja Colm Tóibínilta. Vuonna 2005 Sivill sai Mikael Agricola -palkinnon edellisen vuoden parhaasta kaunokirjallisesta käännöksestä, joka oli Ann-Marie MacDonaldin romaanin Linnuntietä suomennos. Vuonna 2009 Sivillin suomentama Cormac McCarthyn Tie-romaani sai Tähtivaeltaja-palkinnon. Sivill sai kirjallisuuden valtionpalkinnon 2011 Anne Michaelsin romaanin Routaholvi suomentamisesta. Erkki Reenpään mukaan nimetyn Otavan kirjasäätiön suomentajapalkinnon Sivill sai 2016.Otavan kirjasäätiön Erkki Reenpää -suomentajapalkinto 2016 Vuonna 2023 Sivill sai J. A. Hollon palkinnon Maggie Nelsonin teoksen Vapaudesta suomennoksesta. == Valikoituja suomennoksia == * * * * * * * * * * * * * * * * * * ==Palkinnot== * Mikael Agricola -palkinto 2005 * Kirjallisuuden valtionpalkinto 2011 * Erkki Reenpään palkinto 2016 * J. A. Hollon palkinto 2023 == Lähteet == Luokka: Suomentajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Christopher Foxley-Norris

Christopher Foxley-Norris (16. maaliskuuta 1917 - 28\. syyskuuta 2003) oli brittiläinen Kuninkaallisten ilmavoimien upseeri. Hän lensi Hawker Hurricane -koneita taistelussa Britanniasta ja palveli toisen maailmansodan aikana Kanadassa, Kyproksella ja Skotlannissa. Toisen maailmansodan jälkeen Foxley- Norris jäi ilmavoimien palvelukseen ja palveli muun muassa RAF Germanyn eli Kuninkaallisten ilmavoimien Saksan-osaston päällikkönä. Hänen viimeiseksi tehtäväkseen jäi ilmavoimien henkilöstö- ja logistiikkapäällikön työ ennen kuin hän siirtyi eläkkeelle vuonna 1974. Hän osallistui vuonna 1974 Sandhurstin kuninkaallisen sotakorkeakoulun sotapeliin, jossa tutkittiin operaatio Seelöwen onnistumisen mahdollisuuksia, jos Saksa olisi yrittänyt sitä syyskuussa 1940. Foxley-Norris oli säännöllinen piipunpolttaja ja toimikin eläkkeelle siirtymisensä jälkeen FOREST-nimisen tupakoinnin rajoittamista vastustavan järjestön johtajana. Lisäksi hän toimi vastuutehtävissä entisen opiskelutoverinsa Leonard Cheshiren perustamassa Cheshire Foundation -järjestössä. Vuonna 1948 Foxley-Norris avioitui Joan Lovell Hughesin kanssa. Parilla ei ollut lapsia. == Kunnianosoitukset ja arvonimet == Vuonna 1973 Foxley-Norrisista tehtiin Bathin ritarikunnan korkeimman jäsenluokan ritari. Lisäksi hän oli brittiläisen imperiumin upseeri (, OBE). == Kirjallisuutta == * == Lähteet == == Aiheesta muualla == *sir Christopher Foxley-Norris valokuvassa 1970-luvulta, National Portrait Gallery Luokka:Bathin ritarikunta Luokka:Brittiläisen imperiumin ritarikunta Luokka:Brittiläiset lentäjät Luokka:Brittiläiset kenraalit Luokka:Brittiläiset toisen maailmansodan sotilaat Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Joe Manchin

Joseph "Joe" Manchin III (s. 24. elokuuta 1947 Farmington, Länsi-Virginia) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja entinen Länsi-Virginian senaattori. Hän aloitti Länsi-Virginian senaattorina Yhdysvaltain senaatissa vuonna 2010, jolloin hänet valittiin täytevaaleissa kesken virkakauden kuolleen Robert Byrdin tilalle. Hänet valittiin täydelle kaudelle vuonna 2012 ja hän tuli valituksi uudelleen vuonna 2018. Hän ei ollut enää ehdolla jatkokaudelle vuoden 2024 senaatin vaaleissa. Manchin toimi Yhdysvaltain senaatin energia- ja luonnonvaravaliokunnan puheenjohtajana 2021–2025. Ennen Yhdysvaltain senaattia Manchin työskenteli pitkään Länsi-Virginian osavaltionpolitiikassa. Hän oli vuosina 1982–86 Länsi-Virginian kongressin alahuoneen kongressiedustaja ja tämän jälkeen 1986–96 saman kongressin ylähuoneen senaattori. Vuonna 1996 Manchin pyrki Länsi-Virginian kuvernööriksi, mutta hän hävisi demokraattien esivaaleissa Charlotte Prittille. Vuosina 2000–04 Manchin toimi Länsi-Virginian secretary of state -virassa. Vuonna 2004 Manchin pyrki jälleen osavaltionsa kuvernööriksi, tällä kertaa onnistuneesti. Hänet valittiin vuonna 2008 jatkokaudelle, joka jäi kuitenkin kesken Manchinin päästessä Yhdysvaltain senaattiin. Manchin valittiin uudestaan Yhdysvaltain senaattiin vuonna 2012 ja 2018. Manchinia on pidetty konservatiivisena demokraattina, ja hän edustaa senaatissa yleisesti konservatiivista sekä republikaanipuolueen vahvasti hallitsemaa Länsi-Virginiaa. Hän on aikaisemmin toiminut hiiliyhtiöiden johdossa, ja hiili- sekä kaasuteollisuus ovat Länsi- Virginian merkittävimpiä työllistäjiä. Manchin vastusti useita presidentti Barack Obaman kauden demokraattien asettamia säädöksiä ja sääntelyä, jotka koskivat hiili- ja kaasuteollisuutta. Manchin on kritisoinut Yhdysvaltojen kuulumista Pariisin ilmastosopimukseen.. == Lähteet == Luokka:Länsi-Virginian kuvernöörit Luokka:Yhdysvaltain senaatin jäsenet Luokka:Yhdysvaltalaiset demokraattipoliitikot Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hanna Tarkka

Hanna Liisa Tarkka (o.s. Savolainen, s. 8. kesäkuuta 1955 Turku) on suomentaja. Tarkka syntyi tietokirjailija, diplomi-insinööri Pentti O. Savolaisen ja Alma Anna-Liisa Rikalan perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1973 ja sai Certificate of Proficiency in English -todistuksen samana vuonna Cambridgesta. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui Turun yliopistosta 1980 ja toimi opettajana 1981–1982. Kääntäjänä hän on työskennellyt vuodesta 1983 asti. Tarkka on suomentanut englannin kielestä useita kymmeniä teoksia, muun muassa E. M. Forsterilta (Hotelli Firenzessä), Carl Saganilta (Ensimmäinen yhteys), Arundhati Roylta (Joutavuuksien jumala), Carol Shieldsiltä, Margaret Atwoodilta ja Annie Proulx'lta. Tarkan ensimmäinen puoliso oli Juha Timonen vuosina 1979–1987, ja toinen vuodesta 1991 alkaen on toimittaja Pekka Tarkka. == Lähteet == Luokka: Suomentajat Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Llandaffin hiippakunta

Llandaffin hiippakunta on Walesin kirkon hiippakunta Etelä-Walesissa. Sen alueeseen kuuluu pääosa entisestä Glamorganin alueesta. Sen piispanistuin sijaitsee Llandaffissa, Cardiffin esikaupungissa. Luokka:Walesin kirkon hiippakunnat
Luettelo Lumijoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Lumijoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Lumijoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Luettelo == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Muualle haudattujen muistomerkkiLumijoen hautausmaa; Lumijoenseurakunta.fi Uusi hautausmaa, Ukuranperäntie 30 Keskusta talkoolaiset 2015 Sankarihautojen muistomerkki Lumijoen kirkon sankarihautausmaa, Ylipääntie 11 Keskusta ja taiteilija Hakanen 1945 100px Vapaussotaan osallistuneiden muistomerkki Lumijoen kirkon kirkkotarha, Ylipääntie 11 Keskusta 100px Veneturmassa 12.7.1921 hukkuneiden muistomerkki Venesatama Varjakka == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lumijoki Lumijoki
Luettelo Merijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Merijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Merijärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Isovihan uhrien muistomerkkiIsovihan uhrien muistomerkki; Merijarvi.fi Merijärventien ja Purontien kulmaus 100px Kodin vartijoiden muistomerkki Seurakuntatalon edessä, Kirkkotie 14 2003 100px Nälkävuosien uhrien muistomerkki Kirkkomaa 1992 100px Sankarimuistomerkki 1939-1944 Puolesta Isänmaan kaaduimme, että te puolesta sen elää saisitte, MerijärviMerijärvi, Merijärven hautausmaa ; Sotasampo.fi Merijärven hautausmaa, Kirkkotie 14 1956 100px Sankarimuistomerkki, PyhänkoskiMerijärvi, Pyhänkosken hautausmaa; Sotasampo.fi Pyhänkosken hautausmaa, Rantatie 26 1956 100px Tähjänojan muistomerkkiTähjänojan muistomerkki; Turisti-info.fi Niemeläntie Tohola 1996 100px VaivaisukkoMerijärven vaivaisukko; Kirjastovirma.fi Kirkon seinustalla 100px Veteraanien muistomerkki Seurakuntatalon edessä, Kirkkotie 14 100px == Lähteet == Luokka:Merijärvi Merijärvi
Monmouthin hiippakunta

Monmouthin hiippakunta on Walesin kirkon hiippakunta Etelä-Walesissa. Huolimatta hiippakunnan nimestä sen piispanistuin ei sijaitse Monmouthissa vaan Newportissa. Vuonna 1921, kun hiippakunta perustettiin Llandaffin hiippakunnan itäosista oli epäselvää mihin piispanistuin sijoitettaisiin. Lopulta päätettiin tehdä pyhälle Woolosille (englantilainen muoto pyhimyksen nimestä Gwynllyw) omistettu kirkko muuttaa tuomiokirkoksi. Newportissa oli kuitenkin jo vuodesta 1916 sijainnut katolinen piispanistuin. Uusi hiippakunta sijaitsi pääosin Monmouthshiren alueella, mistä johtuen hiippakunta päätettiin nimetä Monmouthin hiippakunnaksi. Luokka:Walesin kirkon hiippakunnat Luokka:Monmouthshire
Luettelo Muhoksen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Muhoksen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Muhoksen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Entisaikojen tervansoutajien, koskenlaskijain ja lohenpyytäjien muistokivi Pyhäkosken voimalaitoksen läheisyydessä, Leppiniemi; Leppiniementie 550 Jemma-patsas Kestintie Korivaara 2009 Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Ortodoksinen hautausmaa, Kirkkosaarentie Kirkkosaari 2017 (1959) 100px Kirkkotarhaan haudattujen muistokivi Kirkon seinustalla, Kirkkotie 3 Kirkonkylä 1934 100px Leppiniemen lapset Lähellä Pyhäkosken voimalaitosta, Leppiniemi; Leppiniementie 550 Mestaus-patsas Kajaanintie 985 Teerikangas 2020 Muhoslaisten sotaanlähdön muistomerkki Kirjaston pihapiiri, Muhostie 2 Kirkonkylä 1997 100px Musta-Nykyrin muistomerkki Rautatieaseman vieressä, Asematien ja Ratatien risteyksessä Kirkonkylä 2008 100px 100px Muualle haudattujen muistomerkki Hautausmaa, Kirkkosaarentie 5 Kirkkosaari 2002 100px OrjaleiripatsasOulun seudulla paljastetaan muistomerkit isonvihan uhreille ja tervasoutajille; YLE 2.9.2022 Kylmälänkyläntie 1150 Tuppu 2022 SankarimuistomerkkiMuhos; Sotasampo.fi Muhoksen kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 3 Kirkonkylä 1949 100px Suojeluskunnan ampumaradan (1936-1944) muistomerkki Hirsikankaalla metsäautotien varrella, lähin osoite: Lehtovaarantie 139 Hirsikangas 2011 Suomen peruskartoituksen aloittamisen muistolaatta Kirjaston tontilla, Muhostie 2 Kirkonkylä 1998 100px Syväyksen muistomerkki Muhosjoen rannalla Syväyksessä Laitilantien varrella läheltä Kajaanintietä (epävarma karttalinkki Laitilantielle) 1992 Toppeliuksen muistokivi Hiihtomajantie 61 Lumiainen 1986teksti laatassa 100px Tyttö-patsas (Girl) Poliisiaseman edustalla, Asematie/ Valtatie Kirkonkylä 1977 100px VaivaisukkoMuhoksen vaivaisukko; Kirjastovirma.fi Tapulin seinustalla, Kirkkotie 3 Kirkonkylä 1934 Vanhat vaeltajat -lohiveistos Suihkukaivoveistos Torin etelälaidalla Kirkonkylä 1982 100px Vapaussodan muistomerkki Muhoksen kirkon sankarihautausmaa, Kirkkotie 3 (karttalinkki likimääräinen) Kirkonkylä 1922 == Lähteet == Luokka:Muhos Muhos
Luettelo Oulaisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Oulaisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Oulaisten kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. __TOC__ == Julkiset taideteokset ja muistomerkit == Julkinen teos Paikka Alue Kartalla Tekijä Paljastusvuosi Kuva WD Graniittipallo Oulaistenkatu/ Rautatienkatu risteys, joen puolella. 1995opastaulun mukaan 100px Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkkiHautausmaa; Oulaistenseurakunta.fi Kirkolla, Oulaistenkatu 59 1970teksti kivessä 100px Maailman varanapa Ouluntien varressa, Olkonsuvannon rannalla Valoranta 1991 Musiikkipatsas Väinölänpuisto, Oulaistenkatu 45 ja 1982 100px Oulaisten ensimmäisen kirkon muistolaatta Oulaisten kirkon pohjoisseinustalla, Oulaistenkatu 57 1982 Oulaisten toisen kirkon muistolaatta Oulaisten kirkon pohjoisseinustalla, Oulaistenkatu 57 1982 Ravustajanpatsas Kirjaston puisto 1977 100px Sankarihautojen muistomerkki Rauhaan Oulaisten kirkon sankarihautausmaa, Oulaistenkatu 60 1953 100px Uskoa tulevaisuuteen patsasUskoa tulevaisuuteen patsas Oulainen; Tukkilaiset.com Osuuspankin pihalla, Keskuskatu 7 2000 100px VaivaisukkoOulaisten vaivaisukko; Kirjastovirma Kirkon tapulin seinällä, Oulaistenkatu 59 100px Vapaussodan muistomerkkiSirola, 2017, s. 140 Oulaisten kirkon sankarihautausmaa, Oulaistenkatu 60 1921 Yksimielisyyden kiviYksimielisyyden kivi: Suomen sotamuistomerkit 1939-1945 Kirkon parkkipaikka, Oulaistenkatu 59 1981opastaulun mukaan 100px == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Oulainen Oulainen