EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Rannikkosavikka

Rannikkosavikka (Chenopodium striatiforme) on savikkakasveihin kuuluva kasvilaji. Aikaisemmin laji luokiteltiin intiansavikan alalajiksi: C. strictum subsp. striatiforme.Lutukka 21/2005, s. 49. == Ulkonäkö ja koko == Rannikkosavikka on yksivuotinen, väriltään vaihtelevan vihreä kasvi, joka kasvaa 10–50 cm korkeaksi. Ainoastaan kasvin nuoret osat ovat jauhoisia. Varsi on kova, koheneva ja tyviosasta runsashaarainen. Väriltään varsi vaihtelee oliivinvihreästä sinertävänvihreään sekä on puna- tai vihreäraitainen. Lehtihangat ovat tavallisesti punaisia. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja vaihtelevat väriltään sinivihreistä vihreisiin. Varren keskiosissa lehtilapa on tavallisesti muodoltaan puikeahko ja ehyt- tai hammaslaitainen sekä kooltaan 2–3 cm pitkä. Kukinto on muodoltaan tähkämäinen ja lähes lehdetön. Kukinnon sykeröt ovat tiheitä ja melko pieniä. Heteitä on tavallisesti viisi kappaletta. Suomessa rannikkosavikka kukkii elo-lokakuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1–1,2 mm pitkä, ympärykseltään soikeahko, tylppäreunainen ja pinnaltaan sileä tai hieman säteen suuntaan uurteinen.Retkeilykasvio 1998, s. 126–128.Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 112. == Levinneisyys == Rannikkosavikka on kotoisin Kaakkois-Euroopasta ja Itämeren alueelta.Retkeilykasvio 1998, s. 127. Suomen lähialueilla lajia kasvaa vakituisena muun muassa Ruotsin Öölannissa.Den virtuella floran: Olivmålla Viitattu 21.2.2013. Suomessa rannikkosavikkaa ei esiinny vakituisena lajina, mutta sitä on tavattu muutamista Suomenlahden sekä Perämeren satamakaupungeista.Lampinen, R., Lahti, T. & Heikkinen, M. 2012: Kasviatlas 2011: Rannikkosavikan levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 21.2.2013. == Elinympäristö == Rannikkosavikka kasvaa hiekkaisilla pelloilla, merenrannoilla, satamissa, ratapihoilla sekä joutomailla. Suomessa laji on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu tulokkaana satamissa. == Käyttö == Rannikkosavikka kelpaa muiden savikkalajien tapaan ihmisravinnoksi. == Lähteet == * Hämet-Ahti, Leena, Kurtto & Arto, Lampinen, Raino & Piirainen, Mikko & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti & Väre, Henry. Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen. Lutukka 21/2005, s. 41–85. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003). === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2021: Rannikkosavikan levinneisyys Suomessa. Luokka:Savikat
Mikko Sisto

Mikko Johannes Sisto (22. maaliskuuta 1915 Ähtäri – 23. maaliskuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti, jonka ura keskittyi Puolustusvoimien oppilaitosten ja sotilasläänien tehtäviin. Sisto valmistui Kadettikoulun 20. kurssilta priimuksena 1938 sekä kävi sodan jälkeen Sotakorkeakoulun 1947.http://muistot.hs.fi/muistokirjoitus/1182/mikko-sisto Hän aloitti uransa nuorempana upseerina Pohjan rykmentissä ja toimi talvisodassa 3. prikaatin adjutanttina ja komppanianpäällikkönä. Kadettikoulussa kouluttjana hän toimi sekä välirauhan aikaan että 1942–1944. Jatkosodan alussa 1941–1942 Sisto toimi erillisessä pataljoonassa komppanianpäällikkönä. Vuonna 1944 Sisto sijoitettiin JR 15:n esikuntapäälliköksi. Vuonna 1945 Sisto toimi Satakunnan sotilasläänin esikunnassa toimistoupseerina. Sotakorkeakoulun jälkeen hän työskenteli toimistoesiupseerina Pääesikunnassa 1947–1954. 6. prikaatissa hän toimi pataljoonankomentajana 1954–1955. Seuraavaksi hän opetti Sotakorkeakoulussa 1955–1957. Kymen jääkäripataljoonan komentajuus oli vuorossa 1957–1958 sekä Porin Prikaatin komentajuus 30-4.1958-18.10.1958. Kadettikoulua Sisto johti vuodet 1958–1961. Osastopäällikkönä pääesikunnassa hän toimi 1961–1962. Sotakorkeakouluun hän oli sijoitettuna johtajana apulaisena 1962–1964 sekä johtajana 1964–1968. Savo-Karjalan sotilaslääniä Sisto komensi 1968–1970 sekä Pohjois-Suomen sotilaslääniä 1971–1974. Ylennykset: vänrikki 1938, luutnantti 1940, kapteeni 1942, majuri 1944, everstiluutnantti 1955, eversti 1958, kenraalimajuri 1964, kenraaliluutnantti 1971. https://runeberg.org/kuka/1978/0915.html == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Erkki Vanninen

Erkki Petteri Vanninen (4. kesäkuuta 1925 Elimäki – 11. joulukuuta 2006 Tuusula) oli suomalainen pioneeriaselajissa palvellut upseeri ja kenraalimajuri. Vanninen valmistui Kadettikoulusta sodan jälkeen 1947 kurssilta numero 28, Sotakorkeakoulusta 1960, valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1969 sekä ylemmän päällystön kurssilta vuonna 1972. Uransa aluksi hän toimi nuorempana upseerina Pioneerirykmentissä 1947-1949, RUK:ssa kouluttajana 1950-1951 ja 1953-1954 sekä komppanianpäällikkönä 2. Prikaatissa 1952. Pioneerirykmentissä komppanianpäällikkönä Vanninen toimi 1955-1956. Hän työskenteli toimisto- ja toimistoesiupseerina Pääesikunnassa 1960-1968. Sittemmin hän opetti Sotakorkeakoulussa 1968-1971. Pioneerikoulun johtajana hän toimi vuosina 1971-1973. Osastopäällikkönä pääesikunnassa hän toimi 1973-1976. Vuodet 1977-1980 Vanninen palveli edelleen pioneeritarkastajana. Eläkkeelle hän jäi Pohjanmaan sotilasläänin komentajan virasta vuonna 1985. Ylennyksen kenraalikuntaan Erkki Vanninen sai vuonna 1980. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Pioneerijoukot Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Oscar Hammerstein

Oscar Hammerstein (8. toukokuuta 1846 Stettin – 1. elokuuta 1919 New York) oli preussilaissyntyinen teatteri-impressaari, joka rikastui kiinteistökaupoilla ja rakennutti 1870-luvulta lähtien lukuisia teattereita New Yorkiin. Hän kirjoitti kolme saksankielistä teatterinäytelmää, jotka esitettiin 1860-luvulla New Yorkissa. Hammersteinin rakennuttamiin teattereihin kuuluivat Harlem Opera House, Columbus Theatre, Manhattan Opera House, Olympia Theatre, Victoria Theatre, Belasco Theatre ja New Opera House. Manhattan Opera Housen kapellimestarina toimi Cleofonte Campanini ja se oli vuosina 1906–1911 Metropolitan-oopperan vakava kilpailija, kunnes Metropolitanin johtokunta osti Hammersteinin osuuden teatterista 1,2 miljoonalla dollarilla. Sopimukseen kuului, että Hammerstein ei saisi järjestää suuria oopperaproduktioita New Yorkissa kymmeneen vuoteen. Oscar Hammersteinin pojanpoika oli teatterisanoittaja Oscar Hammerstein II. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1846 syntyneet Luokka:Vuonna 1919 kuolleet Luokka:Impressaarit Luokka:Teatterinjohtajat
Ville-Poju Somerkari

Ville-Poju Somerkari (vuoteen 1934 Sederholm, 24. huhtikuuta 1913 Viipuri – 6. joulukuuta 1988Päivämäärä hautakivessä Kaartin hautausmaalla Helsinki) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti. == Perhe == Hänen vanhemmat olivat toimittaja Knut Fredrik Wilhelm Sederholm ja Aino Olga Wikström. Hänen isovanhemmat olivat Johan Fredrik Sederholm ja Fredrika Aurora Olander. Kauppaneuvos Johan Sederholm oli hänen esi-isä. Hän avioitui Anja Mirjam Niemannin kanssa. Pariskunta sai kaksi lasta. == Ura == Somerkari valmistui Kadettikoulusta 1937 ja sodan jälkeen Sotakorkeakoulusta 1949, valtiotieteiden maisteriksi 1953 sekä valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1963. Somerkari työskenteli nuorempana upseerina Keski-Suomen rykmentissä 1933–1934 ja Suomen Valkoisessa kaartissa 1937–1939. 1. prikaatissa hän toimi tiedustelu-upseerina, adjutanttina ja komppanian päällikkönä talvisodassa 1939–1940. Välirauhan ja jatkosodan aikaan hän toimi komppanianpäällikkönä 7. ja 6. prikaateissa ja JR 48:ssa. 1943 hän toimi myös JR 48:n esikuntapäällikkönä. 1943–1944 hän johti 18. divisioonan esikunnan operatiivista osastoa. Toimistopäällikkönä armeijakunnan esikunnassa Somerkari oli 1945–1946. Sotakorkeakoulun jälkeen hän työskenteli toimistoesiupseerina 1949–1953. Kemin sotilaspiirissä hän toimi toimistopäällikkönä ja piirin päällikkönä 1953–1955. Panssarivaunupataljoonaa hän komensi 1955–1956 jatkaen siitä Panssariprikaatin esikuntapäällikkönä 1956–1958 Parolannummella. Hämeen jääkäripataljoonaa Somerkari komensi vuonna 1958. Porin prikaatin komentajana hän toimi 1958–1960. Seuraavaksi hänet nimitettiin Pääesikunnan järjestelyosaston päälliköksi 1961–1964. Puolustusvoimien huoltopäällikkönä Somerkari työskenteli pitkän kauden vuodesta 1965 vuoteen 1972. Ylennykset: vänrikki 1937, luutnantti 1938, kapteeni 1941, majuri 1944, everstiluutnantti 1955, eversti 1958, kenraalimajuri 1965, kenraaliluutnantti 1967.https://runeberg.org/kuka/1978/0925.html == Katso myös == * Sederholm == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Lauri Kärki

Lauri Kärki tai Lorentz Kärkisudd (s. n. 1685Katselmuksessa 19.3.1720 iäksi merkitty 35 vuotta. Sotilasrulla Ruotsin sota-arkisto, Finska Frikomp., Rullor 1620-1723, SE/KrA/0022/1720/4 (1720), k. 1726 tai 1727) oli suomalainen soturi, arvoltaan kapteeni, joka tuli tunnetuksi isonvihan aikana sissijoukkojen päällikkönä.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 5, p. 94 Kärjen aikaisemmista vaiheista ei ole tietoa, mutta hän lienee ollut talonpoikaista sukua. Vuonna 1710 hän oli luutnantti ns. Luukkoisten vapaajoukoissa ja sittemmin erään osaston kapteeni. Sivu 427. Hän liikkui joukkoineen partioretkillä eri puolilla maata vihollisia häiriten, mutta oli samalla siviiliväestöä kohtaan häikäilemätön ja armoton. Sissien toiminnalla ei sotilaalliselta kannalta ollut erityistä merkitystä, mutta väestön kärsimyksiä heidän toimintansa lisäsi myös siksi, sillä venäläiset kostivat sissien aiheuttamat vahingot paikallisille asukkaille. Kärki sai sodan jälkeen tsaarilta armahduksen, palasi Suomeen ja asettui Juvan Näärinkiin viljelemään autiotilaa. Hän käytti aatelisnimeään Kärkisudd, saatuaan sen ilmoituksensa mukaan Kaarle XII:lta. Kärjen kuolinvuodesta ei ole tarkkaa tietoaSuuren pohjan sodan ja isonvihan tapahtumat Mikkelin seudulla, Mikkeli.fi , mutta hänen vaimonsa tiedetään olleen Maria Lechlin. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset sissipäälliköt Luokka:Isoviha Luokka:1600-luvulla syntyneet Luokka:1720-luvulla kuolleet
Lauri Sotisaari

Lauri Sotisaari (5. heinäkuuta 1901 Kemi – 10. syyskuuta 1988) oli suomalainen kenraalimajuri. Sotisaari kuului Kemin suojeluskuntaan 1917–1921 ja osallistui vuoden 1918 sotaan Perä-Pohjolan, Hämeen ja Satakunnan rintamilla. Hän kävi 4. kadettikurssin 1921–1923 sekä Sotakorkeakoulun 1938–1939 (ye-upseeri 1942). Vuodesta 1923 hän toimi Polkupyöräpataljoona 1:ssä nuorempana upseerina ja myöhemmin komppanianpäällikkönä. Talvisodassa Sotisaari komensi Kevyt Osasto 4:ää 11. joulukuuta 1939 asti ja sen jälkeen Polkupyöräpataljoona 5:ttä haavoittuen 8.3.1940 Viipurinlahdella. Jatkosodassa hän komensi "Ässärykmentin" II/JR 26 pataljoonaa 8. elokuuta 1941 asti. "Vallilan rykmenttiä" eli JR 47:ää Sotisaari komensi 19.12.1941–25.1.1942. Vuosina 1942–1943 hän toimi opettajana Maasotakoulussa ja Huoltokoulussa. 9.7.1943 alkaen sodan loppuun asti Sotisaari johti JR 10:ä. Sodan jälkeen 1945–1950 Sotisaari komensi Jääkäripataljoona 1:tä. Seuraavat viisi vuotta Sotisaari johti Kadettikoulua (Maasotakoulua). 1. prikaatin komentajan hän toimi 1.5.1955–4.6.1958. Pohjois-Suomen sotilasläänin komentajana Sotisaari oli 1958–1960. Uransa päätteeksi hän komensi Panssariprikaatia 4.2.1960–5.5.1961. Ylennyksiä: majuri 14.1.1940, everstiluutnantti 27.11.1941, eversti 6.7.1944, kenraalimajuri 1960.http://www.pohjanprikaatinkilta.fi/PohPr/komentajat/Sotisaari_Lauri.htm == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet
Frederikshavnin kunta

Frederikshavn on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 59 501 asukasta, ja sen pinta-ala oli 652,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Frederikshavn. Vuoden 1970 kuntauudistuksen yhteydessä Frederikshavniin liitettiin aiemmat maalaiskunnat Flade-Gærum, Åsted-Skærum ja Elling sekä Hirsholmin saaret. 1\. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Frederikshavn muodosti nykyisen Frederikshavnin kunnan yhdessä Skagenin ja Sæbyn silloisten kuntien kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Frederikshavnin kunnan kotisivut *
Hjørringin kunta

Hjørring on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 64 427 asukasta, ja sen pinta-ala oli 926,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hjørring. Nykyinen kunta muodostettiin yhdistämällä entiseen Hjørringin kuntaan Hirtshals, Løkken-Vrå ja Sindal vuonna 2007. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hjørringin kunnan kotisivut *
Thistedin kunta

Thisted on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 43 385 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 074,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Thisted. 1\. tammikuuta 2007 Hanstholmin, Sydthyn ja Thistedin kunnat liittyivät yhteen nykyiseksi Thistedin kunnaksi Tanskan kuntauudistuksen yhteydessähttp://www.im.dk/publikationer/government_reform_in_brief/index.htm . ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Thistedin kunnan kotisivut *
Aalborgin kunta

Aalborg on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 217 063 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 137,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Aalborg. Vuonna 2007 aiempaan Aalborgin kuntaan liitettiin Halsin, Niben ja Sejlflodin kunnat. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aalborgin kunnan kotisivut *
Horsensin kunta

Horsens on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 91 142 asukasta, ja sen pinta-ala oli 519,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Horsens. 1\. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä aiempaan Horsensin kuntaan liittyi suurin osa Brædstrupin kunnasta ja Gedvedin kunta. Tanskan korkein kohta, Yding Skovhøj, sijaitsee Horsensissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Horsensin kunnan kotisivut *
Herningin kunta

Herning on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 89 272 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 321,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Herning. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Herningin kunnan kotisivut *
Randersin kunta

Randers on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 97 945 asukasta, ja sen pinta-ala oli 747,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Randers. Kunnan koko kasvoi huomattavasti vuonna 2007, jolloin siihen liitettiin ympäröiviä kuntia Tanskan kuntauudistuksen takia. Ennen kuntaliitosta kunnassa oli noin 55 000 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Randersin kunnan kotisivut *
Silkeborgin kunta

Silkeborg on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 94 319 asukasta, ja sen pinta-ala oli 850,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Silkeborg. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Silkeborgin kunnan kotisivut *
Lentotuulivoima

pienoiskuva|SkySailin rakentaman prototyypin SKS PN-14 koekäyttöä Pohjois- Saksan Klixbüllissä. Leija kiskoo tuulessa vaijeria ja pyörittää generaattoria. Vaijeri palautetaan kelan ympärille laskemalla leija matalalentoon, ja sitten toimenpide toistetaan. Lentotuulivoima (korkealla toimiva tuulivoima) on kehitteillä oleva tekniikka tuottaa tuulienergiaa satojen metrien korkeudessa, jossa tuulennopeus on suuri. Leijuva tuuliturbiini voi olla leijassa ja turbiinin tuottama energia voidaan siirtää maahan johtoa pitkin, joka samalla pitää leijan kiinni.Uusi tuulivoimala nousee leijan tavoin yläilmoihin, Tekniikka&Talous; 17.6.2010 Generaattori voi olla myös maassa ja leija pyörittää generaattoria kiskomalla köyttäSähköä ilmasta, Rajapinta 4/2012 . Leijapurjeita täytetään myös vähentämään valtamerialusten polttoaineen kulutustaLeijat valtameren yllä, Tekniikka&Talous; 27.8.2008. Ensimmäinen alan kansainvälinen konferenssi pidettiin 2010 Stanfordin yliopistossa ja toinen Leuvenissä, Belgiassa vuonna 2011Introduction, FinHawe . == Tekniikat == Lentotuulivoiman jakaantuminen erilaisiin tekniikkoihin generaattorin sijainnin mukaan: * generaattori maassa (engl. ground-based generation) * generaattori lentävässä siivessä (engl. airborne generation) Periaatteet voidaan jakaa siiven rakenteen mukaan: * kova siipi ja * pehmeä siipi Lisäksi on ilmaa kevyempiä lentotuulivoimalan rakenteita. == Termejä == Englanninkieliset termit: * High-altitude Wind Power, HAWP – lentotuulivoima, korkealla toimiva tuulivoima * High-altitude Wind Energy, HAWE * Airborne wind turbine – Lentotuuliturbiini * Airborne wind energy, AWE – Lentotuulienergia * Kite energy – Leijaenergia == Vertailu perinteiseen tuulivoimaan == Tuuli on korkealla voimakkaampaa, tasaisempaa ja jatkuvampaa, joten lentotuulivoimala voi toimia perinteistä maanpinnalle sijoitettua tuulivoimalaa tehokkaammin. Lentotuulivoimala ei tarvitse järeitä tornirakennelmia. Suurempi tuulen nopeus kasvattaa saatavaa tehoa kolmannessa potenssissa eli kaksi kertaa nopeammasta tuulen virtauksesta saadaan kahdeksan kertaa enemmän tehoa, jos muut olosuhteet säilyvät samoinaTuulen energiasisältö vs. tuulen nopeus, Suomen Tuulivoimayhdistys ry . Megawatin tehon tuottamiseen tarvitaan noin 100 neliömetrin leija (5 m · 20 m). Vastaavasti megawatin tehoinen maassa seisovassa tuulivoimalassa on noin 100 m korkea torni ja halkaisijaltaan 30 m roottoriTuulivoimatekniikka , Suomen Tuulivoimayhdistys ry . == Lähteet == == Aiheesta muualla == *M.L. Loydin klassinen lentotuulivoiman esittelevä artikkeli vuodelta 1980 *Tuulta riittää tuottamaan koko maailman tarvitsema energia, CO2-raportti 10.09.2012 *Tuulivoimala lentää kuin leija, Tekniikka&Talous; 27.12.2011 ===Alan toimijoita=== *KitePower, TU Delft (Delftin tekninen yliopisto) *ERC HIGHWIND, KU Leuven (Leuvenin katolinen yliopisto) *FinHawe, Tampereen teknisen yliopiston lentotuulivoiman tutkimusryhmän sivusto *SwissKitePower, Sveitsi *Ampyx Power, Hollanti *Makani Power, USA *Alula Energy Oy, Suomi Luokka:Tuulivoima
Skiven kunta

Skive on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 864 asukasta, ja sen pinta-ala oli 683,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Skive. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Skiven kunnan kotisivut *
Viborgin kunta

Viborg on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 96 808 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 408,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Viborg. Vuonna 2007 Viborgin kunta suureni huomattavasti usean lähikunnan liittyessä aiempaan Viborgin kuntaan. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Viborgin kunnan kotisivut *
Kiba (Wolf’s Rain)

Kiba (suomennos= "hammas") on susiuros ja animesarjan Wolf’s Rain päähenkilö. == Luonne == Kiba on luonteeltaan kiihkeä ja uskollinen. Oman laumansa "johtajana" hän on myös lauman vahvin. Kiba ja Tsume kilpailevat välillä "alfa­uroksen" paikasta, koska Tsume kantaa edelleen kaunaa Kiballe, joka tappoi erään "ystävänsä", tai pikemminkin alamaisen. Tsume tosin alkaa luottaa Kibaan myöhemmin. Kiballa on taipumus olla hiukan äkkipikainen. Kiba osaa kyllä olla rauhallinenkin usein. == Ulkonäkö == Kiba on valkoinen urossusi. Silmät ovat keltaiset. Kiba osaa näyttää pelottavalta aina tarpeen vaatiessa, mikä saa jotkut vastustajat pakenemaan. Kiba haavoittuu usein, jolloin veri likaa Kiban lumivalkoisen turkin. Luokka:Kuvitteelliset sudet
Aarhusin kunta

Aarhus on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 349 956 asukasta, ja sen pinta-ala on 468,0 neliökilometriä. Myös kunnan keskustaajama on nimeltään Aarhus. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aarhusin kunnan kotisivut *
Billundin kunta

Billund on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 26 586 asukasta, ja sen pinta-ala oli 540,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Grindsted. Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä 1. tammikuuta 2007 silloinen Billundin kunta yhdistyi Grinstedin kunnan kanssa muodostaen nykyisen Billundin kunnan. Koko kunnassa asui 26 156 asukasta heinäkuussa 2007http://www.billund- grindsted.dk/cms/site.aspx?p=145 , kun taas Billundin keskustaajamassa asuu noin 6 500 asukasta.http://www.aaseflensted.dk/billundby.shtml Ennen kuntaliitosta Billundin kunta kuului lakkautettuun Riben lääniin. Kunnan pinta-ala oli 155 km² ja asukkaita 8 697 vuonna 2005. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Sønder Omme Sogn * 2: Filskov Sogn * 3: Grinsted Sogn * 4: Grene Sogn * 5: Stenderup Sogn * 6: Hejnsvig Sogn * 7: Vorbasse Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Billundin kunnan kotisivut *
Aabenraan kunta

Aabenraa on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 694 asukasta, ja sen pinta-ala oli 940,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Aabenraa. Ennen vuoden 2007 kuntauudistusta Aabenraan kunnan pinta-ala oli 129 km² ja siellä oli noin 22 020 asukasta. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Øster Løgum Sogn * 2: Hellevad Sogn * 3: Egvad Sogn * 4: Rise Sogn * 5: Løit Sogn * 6: Ravsted Sogn * 7: Hjordkær Sogn * 8: Aabenraa Sogn * 9: Bylderup Sogn * 10: Bjolderup Sogn * 11: Uge Sogn * 12: Ensted Sogn * 13: Felsted Sogn * 14: Varnæs Sogn * 15: Burkal Sogn * 16: Tinglev Sogn * 17: Kliplev Sogn * 18: Holbøl Sogn * 19: Bov Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Aabenraan kunnan kotisivut *
Jalmari Laakso

Frans Jalmari Laakso (vuoteen 1904 Forsell;Kuka kukin on 1954 13\. maaliskuuta 1895 Askola – 6. joulukuuta 1967 Helsinki) toimi osuustoiminnan parissa. Hän oli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton toimitusjohtaja 1947–1952 ja pääjohtaja 1952–1961 sekä useiden osuustoiminnallisten järjestöjen jäsen ja puheenjohtaja.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 5, p. 149 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Assensin kunta

Assens on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 40 920 asukasta, ja sen pinta-ala oli 511,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Assens. 1\. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä aiempi Assensin kunta liittyi yhteen silloisten Glamsbjergin, Haarbyn, Tommerupin, Vissenbjergin ja Aarupin kuntien kanssa muodostaen nykyisen Assensin kunnan. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Rørup Sogn * 2: Vissenbjerg Sogn * 3: Kerte Sogn * 4: Årup Sogn * 5: Skydebjerg Sogn * 6: Orte Sogn * 7: Broholm Sogn * 8: Bågø Sogn * 9: Sandager Sogn * 10: Barløse Sogn * 11: Ørsted Sogn * 12: Verninge Sogn * 13: Tommerup Sogn * 14: Brylle Sogn * 15: Gamtofte Sogn * 16: Holevad Sogn * 17: Turup Sogn * 18: Vedtofte Sogn * 19: Søllested Sogn * 20: Assens Sogn * 21: Kærum Sogn * 22: Søby Sogn * 23: Flemløse Sogn * 24: Køng Sogn * 25: Sønderby Sogn * 26: Dreslette Sogn * 27: Hårby Sogn * 28: Jordløse Sogn * 29: Helnæs Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Assensin kunnan kotisivut *
Esbjergin kunta

Esbjerg on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 115 657 asukasta, ja sen pinta-ala oli 795,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Esbjerg. Esbjergin nykyinen kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä silloisten Esbjergin, Riben ja Brammingin kuntien yhteenliittymänä. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Hostrup Sogn * 2: Hjerting Sogn * 3: Guldager Sogn * 4: Bryndum Sogn * 5: Vester Nebel Sogn * 6: Sædden Sogn * 7: Gjesing Sogn * 8: Kvaglund Sogn * 9: Skads Sogn * 10: Grimstrup Sogn * 11: Vester Nykirke Sogn * 12: Vejrup Sogn * 13: Treenigheds Sogn * 14: Zions Sogn * 15: Vor Frelsers Sogn * 16: Grundtvigs Sogn * 17: Jerne Sogn * 18: Tjæreborg Sogn * 19: Sneum Sogn * 20: Bramming Sogn * 21: Gørding Sogn * 22: Darum Sogn * 23: Hunderup Sogn * 24: Jernved Sogn * 25: Vilslev Sogn * 26: Hjortlund Sogn * 27: Kalvslund Sogn * 28: Farup Sogn * 29: Ribe Domsogn * 30: Sankt Katharine Sogn * 31: Obbekær Sogn * 32: Mandø Sogn * 33: Vester Vedsted Sogn * 34: Seem Sogn * 35: Hviding Sogn * 36: Roager Sogn * 37: Spandet Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Esbjergin kunnan kotisivut *
Frederician kunta

Fredericia on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 51 408 asukasta, ja sen pinta-ala oli 133,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Fredericia. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Herslev Sogn * 2: Pjedsted Sogn * 3: Bredstrup Sogn * 4: Vejlby Sogn * 5: Hannerup Sogn * 6: Sankt Michaelis Sogn * 7: Christians Sogn * 8: Trinitatis Sogn * 9: Taulov Sogn * 10: Erritsø Sogn * 11: Lyng Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Frederician kunnan kotisivut *
Odensen kunta

Odense on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 205 106 asukasta, ja sen pinta-ala oli 305,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Odense. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Allesø Sogn * 2: Lumby Sogn * 3: Næsbyhoved-Broby Sogn * 4: Korup Sogn * 5: Næsby Sogn * 6: Fredens Sogn * 7: Seden Sogn * 8: Agedrup Sogn * 9: Ubberud Sogn * 10: Paarup Sogn * 11: Bolbro Sogn * 12: Hans Tausens Sogn * 13: Sankt Hans Sogn * 14: Vor Frue Sogn * 15: Vollsmose Sogn * 16: Åsum Sogn * 17: Ansgars Sogn * 18: Sankt Knuds Sogn * 19: Thomas Kingos Sogn * 20: Munkebjerg Sogn * 21: Korsløkke Sogn * 22: Sanderum Sogn * 23: Dalum Sogn * 24: Brændekilde Sogn * 25: Bellinge Sog * 26: Dyrup Sogn * 27: Hjallese Sogn * 28: Tornbjerg Sogn * 29: Fraugde Sogn * 30: Fangel Sogn * 31: Stenløse Sogn * 32: Højby Sogn * 33: Allerup Sogn * 34: Davinde Sogn * 35: Stige Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Odensen kunnan kotisivut *
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1951

Suomen vuoden 1951 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Hämeenlinnassa 20.-21.tammikuuta. Ohjelmassa oli sekä miesten että naisten kilpailu. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 16 mies- ja neljä naisluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet. === Miesten yleismestaruus === Sija Kilpailija 500 m # 5 000 m # 1 500 m # 10 000 m # Pisteet 1 Kalevi Laitinen 46,6 3 8.51,3 2 2.32,7 2 18.29,4 1 206,100 2 Kauko Salomaa 47,0 7 8.46,9 1 2.33,3 3 18.36,6 2 206,620 3 Antero Ojala 46,6 3 8.53,0 3 2.32,0 1 18.51,4 4 207,137 4 Matti Tuomi 47,2 8 9.00,3 5 2.35,3 6 18.55,3 5 209,762 5 Lassi Parkkinen 46,6 3 9.05,8 6 2.34,1 4 19.09,8 6 210,037 6 Vilho Raami 48,3 10 8.50,4 4 2.36,9 7 18.47,3 3 210,605 7 Eino Leppänen 50,2 13 9.20,8 8 2.46,0 10 19.45,4 7 220,883 Mauri Suomalainen 45,6 1 9.14,5 7 2.35,3 5 – – – Matti Hamberg 45,8 2 9.38,2 11 2.37,7 8 – – – === Naisten yleismestaruus === Sija Kilpailija 500 m # 3 000 m # 1 000 m # 5 000 m # Pisteet 1 Eevi Huttunen 51,6 1 5.46,7 1 1.50,2 1 10.14,2 1 225,903 2 Aulikki Väisänen 55,9 3 6.26,8 2 1.57,9 2 11.26,9 2 248,007 3 Margit Laakso 55,2 2 6.32,9 3 2.01,0 3 11.29,5 3 250,133 Leila Salmi 58,9 4 6.39,6 4 dnf – – – – == Lähteet == * Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta (miehet) * Tuloksia SpeedSkatingNews sivustolta (naiset) Luokka:Vuoden 1951 pikaluistelu Luokka:Hämeenlinnan urheilutapahtumat Luokka:Pikaluistelun Suomen- mestaruuskilpailut
Svendborgin kunta

Svendborg on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 345 asukasta, ja sen pinta-ala oli 415,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Svendborg. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Hundstrup Sogn * 2: Stenstrup Sogn * 3: Lunde Sogn * 4: Gudbjerg Sogn * 5: Gudme Sogn * 6: Hesselager Sogn * 7: Kirkeby Sogn * 8: Brudager Sogn * 9: Oure Sogn * 10: Ulbølle Sogn * 11: Vester Skerninge Sogn * 12: Ollerup Sogn * 13: Øster Skerninge Sogn * 14: Egense Sogn * 15: Sørup Sogn * 16: Tved Sogn * 17: Skårup Sogn * 18: Vejstrup Sogn * 19: Sankt Jørgens Sogn * 20: Sankt Nikolaj Sogn * 21: Vor Frue Sogn * 22: Fredens Sogn * 23: Bregninge Sogn * 24: Thurø Sogn * 25: Drejø Sogn * 26: Landet Sogn * 27: Bjerreby Sogn * 28: Lundeborg Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Svendborgin kunnan kotisivut *
Varden kunta

Varde on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 49 939 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 240,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Varde. 1\. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Varden silloinen kunta muodosti yhdessä Blaabjergin, Blåvandshukin, Hellen ja Ølgodin kuntien kanssa nykyisen Varden kunnanhttp://www.dst.dk/Statistik/ags/Kommunalreform/Nye_kommuner.aspx. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Lønne Sogn * 2: Nørre Nebel Sogn * 3: Lydum Sogn * 4: Strellev Sogn * 5: Ølgod Sogn * 6: Henne Sogn * 7: Ovtrup Sogn * 8: Lunde Sogn * 9: Kvong Sogn * 10: Horne Sogn * 11: Tistrup Sogn * 12: Skovlund Sogn * 13: Ål Sogn * 14: Janderup Sogn * 15: Varde Sogn * 16: Thorstrup Sogn * 17: Hodde Sogn * 18: Ansager Sogn * 19: Næsbjerg Sogn * 20: Øse Sogn * 21: Vester Starup Sogn * 22: Oksby Sogn * 23: Billum Sogn * 24: Alslev Sogn * 25: Grimstrup Sogn * 26: Årre Sogn * 27: Fåborg Sogn * 28: Agerbæk Sogn * 29: Ho Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Varden kunnan kotisivut *
Vejlen kunta

Vejle on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 116 120 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 058,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Vejle. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Thyregod Sog * 2: Vester Sogn * 3: Øster Nykirke Sogn * 4: Give Sogn * 5: Givskud Sogn * 6: Hvejsel Sogn * 7: Ringive Sogn * 8: Lindeballe Sogn * 9: Gadbjerg Sogn * 10: Jelling Sogn * 11: Kollerup Sogn * 12: Vindelev Sogn * 13: Grejs Sogn * 14: Randbøl Sogn * 15: Nørup Sogn * 16: Bredsten Sog * 17: Skibet Sog * 18: Hover Sogn * 19: Hornstrup Sogn * 20: Sankt Johannes Sogn * 21: Vor Frelsers Sogn * 22: Nørremarks Sogn * 23: Bredballe Sogn * 24: Engum Sogn * 25: Sankt Nikolaj Sogn * 26: Mølholm Sogn * 27: Egtved Sogn * 28: Ødsted Sogn * 29: Jerlev Sogn * 30: Højen Sogn * 31: Vinding Sogn * 32: Skærup Sogn * 33: Gauerslund Sogn * 34: Øster Starup Sogn * 35: Smidstrup Sogn * 36: Gårslev Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Vejlen kunnan kotisivut *
Adrien Niyonshuti

thumb|right|Adrien Niyonshuti Adrien Niyonshuti (s. 2. tammikuuta 1987 Kigabiro) on ruandalainen maastopyöräilijä. Hän edustaa UCI World Tour -tasolla kilpailevaa eteläafrikkalaista Dimension Dataa, aiemmalta nimeltään MTN Qhubeka. Niyonshuti osallistui vuoden 2012 kesäolympialaisiin Lontoossa ja sijoittui siellä miesten maastoajossa 39. sijalle.Adrien Niyonshuti Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com Hän myös toimi Lontoon olympialaisissa Ruandan lipunkantajana.Rwanda | Olympics at Sports-Reference.com Niyonshuti voitti Ruandan-mestaruuden maantieajossa 2011 ja 2012 sekä aika-ajossa 2016. == Lähteet == Luokka:Ruandalaiset pyöräilijät Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jackson Niyomugabo

Jackson Niyomugabo (s. 18. huhtikuuta 1988 Kibuye, Uganda) on ruandalainen uimari. Hän jäi vuoden 2008 kesäolympialaisissa miesten 50 metrin vapaauinnissa 83. sijalle. Hän osallistui myös vuoden 2012 kesäolympialaisiin Lontoossa jääden 50 metrin vapaauinnissa 52. sijalle.Jackson Niyomugabo Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == Luokka:Ruandalaiset uimarit Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alphonsine Agahozo

Alphonsine Agahozo (s. 18. heinäkuuta 1996 Nyarugenge) on ruandalainen uimari. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja jäi naisten 50 metrin vapaauinnissa 59. sijalle.Alphonsine Agahozo Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com Hänestä tuli tähän mennessä nuorin Ruandaa olympialaisissa edustanut osallistuja.Rwanda | Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == Luokka:Ruandalaiset uimarit Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fermina

__NOTOC__ Fermina on suomalaisen rockyhtyeen Fall of the Leafen kolmas studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2002 levymerkillä Icarus Music. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Tuomas Tuominen – laulu * Kaj Gustafsson – kitara * Jussi Hänninen – kitara * Juha Kouhi – basso * Marko Hyytiä – rummut * Petri Hannuniemi – syntetisaattori === Tuotanto === * Mika Haapasalo – äänittäjä, miksaaja, tuottaja * Mika Jussila – masteroija == Arvostelut == * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Fermina discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2002 albumit Luokka:Fall of the Leafen albumit
Aarno Sihvo

Aarno Antero Sihvo (30. joulukuuta 1922 Käkisalmi – 30. tammikuuta 1991 Helsinki)Kuolleita: Kenraaliluutnantti Aarno Sihvo (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 1.2.1991. Viitattu 19.5.2018. oli suomalainen kenraaliluutnantti ja Rajavartiolaitoksen päällikkö vuosina 1978–1982. Hän oli kenraalimajuri Jussi Sihvon poika. Sihvo osallistui talvisotaan viestikomppanian sotilaana ja jatkosotaan ryhmänjohtajana Viestipataljoonassa 29. Aarno Sihvo kävi Maasotakoulun 1942–1943, Sotakorkeakoulun 1953–1955 sekä British Army Staff Collegen 1965. Hän palveli vuodesta 1945 alkaen Rajavartiolaitoksessa. 1956–1958 hän toimi Kaakkois-Suomen rajavartioston komentajan apulaisena. Rajavartiostojen esikunnassa hän työskenteli toimistoesiupseerina 1958–1961. Kainuun rajavartioston komentajan apulaisena hän oli 1961–1965 ja Kaakkois-Suomen rajavartiostossa 1965–1966. Rajavartiostojen esikunnassa rajatoimiston päällikkönä Sihvo toimi 1966–1969. Pohjois-Karjalan rajavartiostoa hän komensi 1969–1970. Rajavartiostojen esikunnassa rajaosaston päällikkönä hän työskenteli 1970–1976. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä hän toimi 1976–1978 sekä päällikkönä 1978–1982. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1976 ja kenraaliluutnantiksi 1978. https://runeberg.org/kuka/1978/0895.html Sihvo kuului muun muassa raja- asiain toimikuntaan sekä Suomen ja Neuvostoliiton rajavesistöjen käyttökomissioon. Hän kuoli hiihtoretkellä Helsingin Paloheinässä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Volvere

__NOTOC__ Volvere on suomalaisen rock- ja metalliyhtyeen Fall of the Leafen neljäs studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2004 levymerkillä Rage of Achilles. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # === Digipakin bonuskappaleet === # * # == Kokoonpano == * Tuomas Tuominen – laulu * Jussi Hänninen – kitara, basso, kosketinsoitin * Kaj Gustafsson – kitara * Matias Aaltonen – rummut * Petri Hannuniemi – kosketinsoitin === Tuotanto === * Mika Haapasalo – äänittäjä * Mika Jussila – masteroija * temnO un.art – grafiikka == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Volvere discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2004 albumit Luokka:Fall of the Leafen albumit
Vantage

__NOTOC__ Vantage on suomalaisen rock- ja metalliyhtyeen Fall of the Leafen viides studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2005 levymerkillä Firebox Records. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt Jussi Hänninen sekä sanoittanut Tuomas Tuominen, ellei toisin mainittu. # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Tuomas Tuominen – laulu * Kaj Gustafsson – kitara * Jussi Hänninen – kitara * Miska Lehtivuori – basso * Petri Hannuniemi – kosketinsoitin * Matias Aaltonen – rummut === Tuotanto === * Mika Haapasalo – äänittäjä, tuottaja * Mika Jussila – masteroija * Temno Un.Art – grafiikka & design == Arvostelut == * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Vantage discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2005 albumit Luokka:Fall of the Leafen albumit
Pedro Lisímaco de Jesús Vílchez Vílchez

Pedro Lisímaco de Jesús Vílchez Vílchez (19. toukokuuta 1929 Jinotega – 19. helmikuuta 2013) oli nicaragualainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 6. helmikuuta 1955 ja piispaksi 8. syyskuuta 1984. Piispaksi vihkimisessä pääkonsekraattorina toimi Andrea Cordero Lanza di Montezemolo, jota avustivat Miguel Obando Bravo ja Julián Luis Barni Spotti.Catholic- Hierarchy.org: Bishop Pedro Lisímaco de Jesús Vílchez Vílchez Vílchez Vílchez toimi Jinotegan hiippakunnan johdossa, kunnes jäi eläkkeelle 10. toukokuuta 2005. == Lähteet == Luokka:Nicaragualaiset papit Luokka:Katoliset piispat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Aerolithe

__NOTOC__ Aerolithe on suomalaisen rock- ja metalliyhtyeen Fall of the Leafen kuudes ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2007 levymerkillä Firebox Records. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Tuomas Tuominen – laulu * Kaj Gustafsson – kitara * Jussi Hänninen – kitara * Miska Lehtivuori – basso * Petri Hannuniemi – kosketinsoitin * Matias Aaltonen – rummut == Arvostelut == * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio * Metal Storm: 7.0/10Metal Storm: Album review == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Aerolithe discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2007 albumit Luokka:Fall of the Leafen albumit
Rudersdalin kunta

Rudersdal on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 56 638 asukasta, ja sen pinta-ala oli 73,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Holte (osa Rudersdalia). Kunta syntyi 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen seurauksena, jolloin entiset Søllerødin ja Birkerødin kunnat yhdistyivät. ==Ystävyyskaupungit== Rudersdalin kunnan ystävyyskaupungit ovat: * Asker, Norja * Eslövin kunta, Ruotsi * Pietarsaari, Suomi * Garðabær, Islanti ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Rudersdalin kunnan kotisivut *
Hillerødin kunta

Hillerød on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 51 176 asukasta, ja sen pinta-ala oli 213,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hillerød. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hillerødin kunnan kotisivut *
Helsingørin kunta

Helsingør on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 62 816 asukasta, ja sen pinta-ala oli 118,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Helsingør. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Helsingørin kunnan kotisivut *
Bornholmin kunta

Bornholm on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 39 439 asukasta, ja sen pinta-ala oli 588,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Rønne. Bornholmin kunta sijaitsee samannimisellä Bornholmin saarella Itämeressä kaukana erillään muista Pääkaupunkialueen kunnista. ==Seurakunnat== Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin. * 1: Christiansø Sogn * 2: Allinge- Sandvig Sogn * 3: Rutsker Sogn * 4: Olsker Sogn * 5: Rø Sogn * 6: Gudhjem Sogn * 7: Hasle Sogn * 8: Klemensker Sogn * 9: Østerlarsker Sogn * 10: Nyker Sogn * 11: Knudsker Sogn * 12: Vestermarie Sogn * 13: Østermarie Sogn * 14: Ibsker Sogn * 15: Svaneke Sogn * 16: Rønne Sogn * 17: Nylarsker Sogn * 18: Aaker Sogn * 19: Bodilsker Sogn * 20: Nexø Sogn * 21: Pedersker Sogn * 22: Poulsker Sogn ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Bornholmin kunnan kotisivut *
Kööpenhaminan kunta

Kööpenhamina () on Tanskan Pääkaupunkialueella sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 633 449 asukasta, ja sen pinta-ala oli 90,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on Kööpenhaminan kaupunki. Vuoteen 2007 saakka Kööpenhaminan kuntaa ympäröi Kööpenhaminan amt (), johon Kööpenhamina itse ei kuitenkaan kuulunut. Kööpenhaminalla itsellään oli amtin oikeudet, mutta sekaannuksen välttämiseksi sitä ei kutsuttu amtiksi, vaan kaupungiksi tai kunnaksi. 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Kööpenhaminan erityisoikeudet amtina lakkautettiin. == Pormestarit == === Ylipormestarit === * Viggo Christensen 1938–1946 * Hans Peter Sørensen 1946–1956 * Sigvard Munk 1956–1962 * Urban Hansen 1962–1976 * Egon Weidekamp 1976–1989 * Jens Kramer Mikkelsen 1989–2004 * Hellen Hedemann 2004 * Lard Engberg 2004–2005 * Ritt Bjerregaard 2006–2009 * Frank Jensen 2010–2020 * Lars Weiss 2020–2021 * Sophie Hæstorp Andersen 2022– ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kööpenhaminan kunnan kotisivut *
New World Shadows

New World Shadows on suomalaisen melodisen death metalin yhtyeen Omnium Gatherumin viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2011 levymerkillä Lifeforce Records. Albumi nousi ilmestyessään Suomen virallisen albumilistan sijalle 5. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt Markus Vanhala sekä sanoittanut Jukka Pelkonen. # # # # # # # # # == Kokoonpano == ;Yhtye * Jukka Pelkonen – laulu * Markus Vanhala – kitara * Toni Mäki – basso * Jarmo Pikka – rummut * Aapo Koivisto – kosketinsoitin ;Tuotanto * Dan Swanö – miksaaja, masteroija, tuottaja, puhdas laulu * Teemu Aalto – äänittäjä * Niilo Sevänen – murinalaulu * Olli Lappalainen – grafiikka == Arvostelut == * AllMusic: AllMusic review * Imperiumi.net: 8+/10Imperiumi.net: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio * V2.fi: V2.fi: Levyarvio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * New World Shadows discogs.com -sivustolla Luokka:Vuoden 2011 albumit Luokka:Omnium Gatherumin albumit
Beyond (Omnium Gatherumin albumi)

Beyond on Omnium Gatherumin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 22. helmikuuta 2013. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # * == Kokoonpano == ;Yhtye * Jukka Pelkonen – laulu * Markus Vanhala – kitara * Joonas Koto – kitara * Erkki Silvennoinen – basso * Jarmo Pikka – rummut * Aapo Koivisto – kosketinsoitin ;Tuotanto * Dan Swanö – miksaaja, masteroija * Teemu Aalto – äänittäjä * Olli Lappalainen – grafiikka == Arvostelut == * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio * Inferno: Inferno: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio * Sputnikmusic: Sputnikmusic: Emeritus review == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2013 albumit Luokka:Omnium Gatherumin albumit Luokka:Dan Swanön tuottamat albumit
Jyväskylän Hippos

Jyväskylän Hippos oli vuosina 1913–1974 Jyväskylän Mäki-Matin kaupunginosassa toiminut ravirata. Se on antanut myös nimensä ympärilleen kasvaneelle Hippoksen urheilualueelle, jossa nykyään sijaitsee useita Jyväskylän merkittäviä urheilu- ja liikuntapaikkoja. Kuninkuusravit Jyväskylän Hippoksella järjestettiin vuonna 1962. Hippoksen rakentaminen aloitettiin vuonna 1912 tuolloisen kaupunkialueen ulkopuolella sijainneelle alueelle Köyhälammen ympäristöön. Ravirata toimi alkuvuosinaan hevosurheilun lisäksi hiihto- ja yleisurheilukilpailujen näyttämönä. Yleisurheilua Hippoksella harrastettiin vuoteen 1926 saakka, jolloin valmistui Harjun stadion. Myöhempinä vuosikymmeninä raviradalla järjestettiin lisäksi moottoripyöräkilpailuja. 1940-luvun lopulta lähtien Hippoksen ympäristöön alettiin rakentaa useita muita liikuntapaikkoja. Alueelle valmistuivat muun muassa uimahalli sekä pesäpallokenttä, raviradan keskelle puolestaan rakennettiin jalkapallokenttä ja jääkiekkokaukalo. 1960-luvun lopulle tultaessa Hippos oli käynyt jo liian ahtaaksi ravitoiminnalle ja Jyväskylässä alettiin suunnitella uuden raviradan rakentamista. Killerin ravirata valmistui vuonna 1974, jolloin myös kilpailutoiminta Hippoksella loppui. Nykyään raviradan paikalla sijaitsevat Jyväskylän jäähalli, Jyväskylän yliopiston käytössä olevia tiloja, monitoimitalo sekä Hipposhalli-niminen urheiluhalli. == Lähteet == *Jyväskylän kaupunki: Urheilu on pala jyväskyläläistä historiaa *Killerin raviradan historiaa Luokka:Suomen entiset raviradat Luokka:Jyväskylän urheilupaikat Luokka:Mäki-Matti
Lerbäckin kirkko

Lerbäckin kirkko () on Ruotsissa Askersundin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Kirkko on rakennettu vuosina 1783-1786 tulipalon jälkeen.Svenska kyrkan: Lerbäcks kyrka Sisälle mahtuu 320 ihmistä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Örebron läänin kirkot Luokka:Askersundin kunta Luokka:Ruotsin kivikirkot Luokka:Kirkot Strängnäsin hiippakunnassa
Mikasa (1900)

Mikasa () oli keisarillisen Japanin laivaston pre-dreadnought-tyypin taistelulaiva. Yhdessä viiden muun taistelulaivan (Shikishima, Yashima, Hatsuse, Fuji ja Asahi) kanssa se muodosti Japanin päätaistelulinjan Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905. Mikasa oli Japanin laivastoa komentaneen amiraali Tōgō Heihachirōn lippulaivana koko sodan ajan, myös sodan ratkaisseessa Tsushiman meritaistelussa. == Valmistus == Alus tilattiin 26. syyskuuta 1898 Vickersiltä Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 24. tammikuuta 1899. Alus laskettiin vesille 8. marraskuuta 1900 ja valmistui 1. maaliskuuta 1902.Gardiner 2002, s. 222. == Palvelus == Venäjän–Japanin sodan alkaessa alus oli amiraali Tōgō Heihachirōn johtaman Japanin 1. laivaston 1. divisioonassa, jonka muut alukset olivat Shikishima, Fuji, Asahi, Yashima ja KasugaOlender vol 1 s. 9. Divisioonansa mukana alus osallistui 9. helmikuuta 1904 Port Arthurin taisteluun. Alukseen osui kaksi kymmenen tuuman kranaattia, jotka haavoittivat seitsemää miehistön jäsentäOlender vol 1 s. 31. Keltaisenmeren taistelussa 10. elokuuta Mikasa johti jälleen Japanin taistelulinjaa, ja alukseen osui taistelun aikana 25 kranaattia, joista kaksi poisti käytöstä takakannen 12-tuumaisen tykkitornin. Taistelussa 125 miehistön jäsentä sai surmansa tai haavoittuiOlender vol 1 s. 74. Tsushiman taistelussa Mikasa johti jälleen taistelulinjaa. Taistelussa alukseen osui kymmenen 12 tuuman ja 19 kuuden tuuman kranaattia, jotka aiheuttivat ainoastaan vähäisiä vaurioita.Campbell s. 130 Kuusi päivää sodan päättäneen Portsmouthin rauhansopimuksen allekirjoituksen jälkeen Mikasa upposi ankkuripaikalleen Sasebossa aluksella riehuneen tulipalon ja sen aiheuttamien räjähdysten vuoksi. Onnettomuudessa sai surmansa 251 merimiestä. Hylky nostettiin 7. elokuuta 1906 ja siirrettiin Sasebon laivastontelakalle kunnostettavaksi, mistä se palasi palvelukseen 24. elokuuta 1908.Gardiner 2002, s. 224. Ensimmäisessä maailmansodassa Mikasa oli kaksi ensimmäistä sotavuotta rannikkopuolustuksessa sijoitettuna Maizuruun. Se osallistui 1921 sodan jälkeen japanilaisjoukkojen maihinnousuun sisällissotaa käyvään Siperiaan. Alus luokiteltiin 1. syyskuuta 1921 ensimmäisen luokan rannikkopuolustusalukseksi (). Se ajoi 17. syyskuuta karille lähellä Vladivostokia, mutta ei kuitenkaan vaurioitunut pahoin. Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti alus poistettiin palveluksesta 23. syyskuuta 1923 ja siirrettiin romutettavaksi, mutta Japanin hallituksen pyynnöstä kaikki sopimuksen allekirjoittajamaat hyväksyivät aluksen museoimisen. Prinssi Hirohito ja amiraali Tōjō avasivat museoaluksen yleisölle 12. marraskuuta 1926 Yokosukassa. Toisen maailmansodan jälkeen alus oli hoitamatta, kunnes se avattiin 1961 uudelleen yleisölle. Nykyään se on ainoa jäljellä oleva pre- dreadnought taistelulaiva ja ainoa jäljellä oleva brittivalmisteinen taistelulaiva. == Lähteet == * * * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Keisarillisen Japanin laivaston taistelulaivat Luokka:Japanilaiset ensimmäisen maailmansodan taistelulaivat Luokka:Vickersin valmistamat alukset Luokka:Japanilaiset Venäjän–Japanin sodan taistelulaivat Luokka:Museolaivat