EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ronnie Tober

Ronnie Tober (s. 21. huhtikuuta 1945) on alankomaalainen laulaja. Tober syntyi Bussumissa, mutta muutti kolmevuotiaana perheensä kanssa Yhdysvaltoihin. Tober kasvoi Albanyssa. Tober voitti Junior Mister America -tittelin, minkä myötä hän pääsi lukuisiin yhdysvaltalaisiin tv-ohjelmiin, kuten The Perry Como Show ja The Ed Sullivan Show. Tober esiintyi myös musikaaleissa Little Mary Sunshine ja The Boyfriend. Tober teki ensiesiintymisensä Alankomaiden tv:ssä vuonna 1963 ohjelmassa Voor de vuist weg ja muutti takaisin Alankomaihin vuonna 1964. Samana vuonna Tober sopi levytyssopimuksen Philips Recordsin kanssa. Tober sijoittui toiseksi Alankomaiden karsintana vuoden 1965 Eurovision laulukilpailuun toimineessa Nationaal Songfestival 1965 -laulukilpailussa kappaleella Geweldig. Tober voitti Nationaal Songfestival -laulukilpailun 1968 kappaleella Morgen ja tuli näin valituksi Alankomaiden edustajaksi saman vuoden Eurovision laulukilpailuun. Kansainvälisessä kilpailussa Tober sijoittui jaetulle 16. ja viimeiselle sijalle. ==Diskografia== ===Albumit=== *The Ronnie Tober Show (1965) *De Beste van Ronnie Tober (1966) *Ronnie's Songparade (1968) *Ronnie's Songparade 2 (1968) *Ronnie Tober Successen (1969) *Kerstfeest Met Ronnie Tober (1971) *Rozen voor Sandra (1971) *Een Vuist Vol Hollandse Hits! (1971) *Met een roos in je blonde haren (1972) *Met liedjes het land in (1972) *Petites Mesdemoiselles (1973) *Yesterday's Dreams (1973) *15 Jaar Ronnie Tober (1978) *Love me with all of your heart (1980) *De Zon In M'n Hart (1980) *Voor Jou Alleen (1981) *Christmas Around The World (1981) *Voor Altijd En Eeuwig (1988) *25 Jaar Ronnie Tober (1988) *Zilver (1988) *Zoals ik ben (1990) *Ronnie Tober en Gonnie Baars 28 Populaire Liedjes (1991) *Favorieten van toen van Ronnie Tober (1991) *Volg je Hart (1994) *50 jaar jong RONNIE TOBER (1995) *Christmas around the world (1995) *Goed voor Goud (1996) *De grootste hits van RONNIE TOBER (DURECO 205) (2002) *Honeymoon Souvenirs (2002) *Ronnie Tober 40 Jarig Jubileum (live) (2003) *ZELFPORTRET (2003) *Ronnie Tober with and for friends (2006) *With A Song In My Heart (2007) *Het Beste Van RONNIE TOBER (2008) *NU (2008) *Ronnie Tober (2009) *De vierdaagse is een feest (2010) *Ronnie Tober & Friends (2013) *Ronnie Tober - Op z'n best (2016) *Gouden Herinneringen (2018) *75 jaar jong (2020) *This is my Song (2021) *White Christmas (2021) ==Lähteet== *http://www.tober.nl/index.php/biografie ===Viitteet=== Luokka:Alankomaalaiset laulajat Luokka:Alankomaiden euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1968 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juris Hartmanis

Juris Hartmanis (5. heinäkuuta 1928 Riika, Latvia – 29. heinäkuuta 2022) oli matemaatikko ja tietojenkäsittelytieteilijä, joka sai Richard E. Stearnsin kanssa Turing-palkinnon vuonna 1993 laskennallisen kompleksisuuden teoriasta. Hartmanis ja Stearns julkaisivat vuonna 1965 kuuluisan artikkelin On The Computational Complexity of Algorithms. Hartmanis ja Stearns olivat kiinnostuneita paljonko aikaa ja muistia erilaisiin laskuihin vaaditaan, jonka he ovat ovat nimenneet laskennalliseksi kompleksisuudeksi. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset tietojenkäsittelytieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset matemaatikot Luokka:Turing-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Richard E. Stearns

Richard E. Stearns (s. 5. heinäkuuta 1936 Caldwell, New Jersey) on matemaatikko ja tietojenkäsittelytieteilijä, joka sai Juris Hartmanisin kanssa Turing-palkinnon vuonna 1993 laskennallisen kompleksisuuden teoriasta. Hartmanis ja Stearns julkaisivat vuonna 1965 kuuluisan artikkelin On The Computational Complexity of Algorithms. Hartmanis ja Stearns olivat kiinnostuneita paljonko aikaa ja muistia erilaisiin laskuihin vaaditaan, jonka he ovat ovat nimenneet laskennalliseksi kompleksisuudeksi. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset tietojenkäsittelytieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset matemaatikot Luokka:Turing-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
G Livelab

G Livelab on Suomen Muusikkojen Liiton omistaman Livelaboratorio Oy:n musiikkiklubi-konsepti, joista ensimmäinen avattiin Helsinkiin Yrjönkadulle vuonna 2016 ja toinen Tampereelle Frenckellin vanhaan pannuhuoneeseen vuonna 2019. Klubien uniikki idea on suomalaisten Genelec-kaiuttimien käyttö konserttiäänentoistona. Kyseisiä kaiuttimia käytetään yleensä vain studio- ja kotiolosuhteissa. Yle Perjantai -ohjelma kuvataan Tampereen G Livelabilla. Ylen Timanttinen keikka -ohjelmasarjan jaksot ovat taas kuvattu Helsingin G Livelabilla. Tampereen G Livelab on ollut osana myös Tampereen Teatterikesää ja Tampere Film Festivalia. Helsingin G Livelabilla on järjestetty Outsider Art Festivalia. Tampereen G Livelab on voittanut useita palkintoja, kuten vuoden musiikkiklubi-palkinnon Musiikki & Mediassa ja myös kansainvälisen vuoden konserttisali Mondo*DR-palkinnon. Livelaboratorio Oy omistaa myös Radio Helsingin. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritykset Luokka:Suomen konserttitalot Luokka:Helsinkiläiset yritykset
Sarastia

Sarastia Oy on julkisomisteinen talous- ja henkilöstöhallinnon yritys, joka aloitti toimintansa toukokuussa 2019, kun KuntaPro Oy ja Kunnan Taitoa Oy yhdistyivät. Vuonna 2021 konsernin liikevaihto oli 153,8 miljoonaa euroa ja tilikauden voitto 7,2 miljoonaa euroa. == Organisaatio == Sarastia-konsernin muodostavat emoyhtiö Sarastia Oy ja kolme tytäryhtiötä: Sarastia Rekry Oy, Onvire Oy ja Suomen Kuntaperintä Oy. Kahdesta ensin mainitusta yrityksestä emoyhtiö omistaa 100 % ja Suomen Kuntaperinnästä 67 %. Suomen Kuntaperintä tunnettiin aiemmin nimellä Sarastia Kuntaperintä Oy, mutta vuonna 2021 Sarastia myi yrityksestä 33 prosentin osuuden Monetra-konsernille ja samassa yhteydessä yrityksen nimi muutettiin. Maaliskuussa 2022 Sarastialla oli yhteensä 284 osakasta, jotka olivat pääosin kuntia ja kuntayhtymiä. Kolme suurinta omistajaa ovat Porin kaupunki (22,08 %), Hämeenlinnan kaupunki (17,65 %) ja Turun kaupunki (5,17 %). Vuoden 2021 lopussa Sarastialla oli 20 toimipistettä, ja konsernin palveluksessa työskenteli 914 henkilöä, joista emoyhtiössä työskenteli 817 henkilöä. == Ongelmat sidosyksikköhankinnoissa == Useat kunnat ja hyvinvointialueet ovat hankkineet Sarastialta palveluita ilman kilpailutusta sidosyksikköhankintoina, joiden on katsottu kiertävän tai jopa suoraan rikkovan hankintalakia. Kunnilta ja hyvinvointialueilta on katsottu puuttuvan sidosyksikköhankinnoissa edellytettyä tosiasiallista määräysvaltaa Sarastiassa, sillä ne ovat kukin omistaneet vain alle yhden prosentin Sarastian osakkeita eikä niillä ole ollut edustajaa Sarastian hallituksessa vaan vain suosituksia antavassa neuvottelukunnassa. Vuonna 2022 useat julkisoikeuden asiantuntijat arvostelivat Helsingin kaupungin uuden palkkajärjestelmän hankintaa Sarastialta sidosyksikköhankintana, ja vuonna 2023 Kilpailu- ja kuluttajavirasto katsoi Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen Sarastialta tekemien sidosyksikköhankintojen rikkovan hankintalakia. Maaliskuussa 2024 myös markkinaoikeus totesi, ettei Sarastiaa voida pitää Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen sidosyksikkönä määräysvallan puuttumisen johdosta ja että hyvinvointialueen Sarastialta tekemä hankinta rikkoi täten hankintalakia. Lokakuussa 2023 Kilpailu- ja kuluttajavirasto esitti, että markkinaoikeus määräisi Varsinais-Suomen hyvinvointialueen Sarastian tytäryhtiöltä Revire Perintä Oy:ltä tekemän perintäpalvelujen hankinnan päättymään ennenaikaisesti, koska sen mukaan Revire ei täyttänyt sidosyksikön ehtoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Yrityksen kotisivut Luokka:Suomalaiset henkilöstöalan yritykset Luokka:Suomen finanssipalveluyhtiöt Luokka:Suomalaiset ohjelmistoyritykset
Massi

Massi () on syksyllä 2021 julkaistu kahdeksanosainen ruotsalainen draamasarja. Sarjaa on Ruotsissa esitetty SVT1-televisiokanavalla ja SVT Play -suoratoistopalvelussa. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV2 ja sen on julkaistu myös Yle Areenassa lokakuussa 2021. Sarja kertoo varakkaasta perheestä olevasta Malousta, jonka sisustusliike on mennyt konkurssiin. Hän kuitenkin sattumalta löytää metsästä 47 miljoonan kruunun ryöstösaaliin ja päättää pitää rahat. Hän alkaa pyörittää rahanpesua varten leipomoa, vaikka hänellä ei ole alasta mitään kokemusta. Malou palkkaa leipomoon työntekijäksi Lianan, joka on sattumalta ryöstösaaliin alun perin varastaneen miehen vaimo. Kadonnutta ryöstösaalista alkavat etsiä myös alamaailman miehet. Sarjassa näyttelee myös suomalaisnäyttelijä Laura Malmivaara, joka esittää toisen päähenkilöistä, Lianan, äitiä. Hahmot puhuvat keskenään suomea. == Rooleissa == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Helsingin Sanomien arvostelu sarjasta, 11.10.2021 Luokka:2020-luvun televisiosarjat Luokka:Ruotsalaiset draamasarjat Luokka:Ruotsalaiset rikossarjat Luokka:SVT:n televisio-ohjelmat
Hautakammio

Hautakammio on haudaksi rakennettu talo tai muu rakennus. Hautakammio on usein ymmärretty vainajan asumukseksi, ja ruumiiden lisäksi niihin on laskettu monenlaisia käyttö- ja arvoesineitä, harvemmin myös ihmisuhreja. Länsimaissa suositaan nykyään hautakiviä kuolleiden muistomerkkeinä, eikä hautakammioita enää pidetä kuolleiden koteina. == Historia == Jo esihistoriallisena aikana kuolleet usein haudattiin omaan kotiinsa. Myöhemmin kuolleille alettiin rakentaa erillisiä taloja. Usein hautakammioon (, ) asetettiin ruumiin lisäksi erilaisia käyttötavaroita ja vainajan henkilökohtaista omaisuutta seuraavassa elämässä käytettäviksi. Arkkitehtuurin ja teknologian kehittyessä hautakammiot kehittyivät yhä suuremmiksi ja näyttävämmiksi, ja rakentamiseen alettiin eloperäisten materiaalien lisäksi käyttää kiveä ja tiiltä. Haudat sisustettiin huonekaluilla, tarvekaluin ja kankain ja koristettiin maalauksin ja veistoksin. Kuninkaallisten kanssa haudattiin joskus myös ihmispalvelijoita, jotka surmattiin hautajaisten yhteydessä. Näin heidän uskottiin jatkavan palvelustaan vielä kuolemassakin. Urilaisen valtiatar Puabin (Sumerin varhaisdynastinen kausi, noin 2900–2334 eaa.) haudasta on löydetty yli 60 palvelijan ruumiit. Yleisempää oli kuitenkin uhrata elävien ihmisten sijaan patsaita tai maalauksia. Muinaisessa Egyptissä näin toimittiin erityisesti vanhan- ja keskivaltakunnan aikoina. Hautakammioiden lisäksi tai niiden sijaan vainajia voitiin kunnioittaa muistomerkein ja monumentein. Monissa kulttuureissa hautamuistomerkit vähitellen syrjäyttivät kuolleille rakennetut asumukset. Antiikin Kreikassa ruumiit poltettiin ja tuhka säilöttiin uurnaan. Keskiajan Euroopassa hautakammio ymmärrettiin taivaan kodin maalliseksi symboliksi. Kirkkoihin ja luostareihin haudattiin erityisesti merkkihenkilöitä. Katakombien ja hautakammioiden seinille maalattiin kuvia niihin haudatuista ihmisistä. Heitä ei kuvattu kuolleina vaan ylösnousseina sieluina paratiisissa. 1400-luvulla yleistyi kristittyjen vainajien kuvaaminen ruumispaareilla makaavina vainajina. Renessanssin myötä hautakammiot harvinaistuivat ja Euroopassa palattiin antiikin esimerkin mukaisiin hautamuistomerkkeihin. Länsimaissa hautakammioita ei enää pidetä vainajien asumuksina, vaikka hautaustavoissa onkin ollut muinaisiin aikoihin ja käsityksiin palautuvia perinteitä. Niitä ovat esimerkiksi kuolleiden kunniaksi rakennetut mausoleumit sekä hautausmaiden hautojen päälle toisinaan rakennetut holvit ja talomaiset rakennelmat. == Arkeologia == Hautakammioiden koristukset ja esinelöydöt ovat arvokas lähde, kun tutkitaan kadonneiden kulttuurien uskomuksia ja aineellista kulttuuria. == Katso myös == * Krypta * Nekropoli == Lähteet ==
Alessia Russo

Alessia Mia Teresa Russo (s. 8. helmikuuta 1999 Maidstone) on englantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän on pelannut Englannin naisten maajoukkueessa EM-kilpailujen 2022 päättyessä 13 ottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia. Russo on edustanut Englannin Superliigassa Manchester Unitedia vuodesta 2020. Aiemmin hän on pelannut kotimaansa lisäksi Pohjois-Carolinan yliopiston Tar Heels -joukkueessa vuosina 2017–2019. Russo saavutti pronssia alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2018 ja pelasi myös alle 17-vuotiaiden MM- kilpailuissa 2016. Hän pelasi Englannin naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2020. Hän teki ensimmäiset maalinsa naisten maajoukkueessa marraskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Latviaa vastaan tehdessään hattutempun 11 minuutissa. Neljännen maajoukkuemaalinsa hän teki kesäkuussa 2022 ystävyysottelussa Sveitsiä vastaan. EM-kilpailuissa 2022 hän voitti kultaa. Hän tuli joukkueensa kaikissa kuudessa ottelussa vaihdosta kentälle ja teki neljä maalia: yhden alkulohko-ottelussa Norjaa, kaksi alkulohko-ottelussa Pohjois-Irlantia ja yhden välierässä Ruotsia vastaan.. == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Edward Tallgren

August Eduard (Edward) Tallgren (28. elokuuta 1830 Pietari – 22. marraskuuta 1896 Moskova) oli suomalainen kauppias ja kaupallinen edustaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Tallgrenin vanhemmat olivat Pietarin suomalaisen Marian seurakunnan kanttori ja lukkari Samuel Tallgren ja Eva Catharina Schultz ja puoliso Sophie Elisabeth Japha. Tallgren oli kauppias Moskovassa ja perusti sinne agentuuriliikkeen. Hän edusti Moskovassa Tervakosken paperitehdasta vuodesta 1865, paneutuen erityisesti savukepaperin tuontiin Suomesta Venäjälle, ja Suomen puumassayhdistystä 1875–1877 ja tässä yhteydessä myös Kyröskosken tehdasta. Kauppaneuvoksen arvonimen Tallgren sai 1880. Hänet tunnettiin Moskovassa myös hyväntekeväisyyden harjoittajana, joka keräsi ja lahjoitti varoja hätää kärsiville. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset lahjoittajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1830 syntyneet Luokka:Vuonna 1896 kuolleet
Sara Thrige

Sara Gedsted Thrige Andersen (s. 15. toukokuuta 1996) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Tanskan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 23 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia, syyskuussa 2021 Maltaa ja lokakuussa 2021 Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi lokakuussa 2016 Islantia vastaan. Hän on pelannut myös useissa Tanskan nuorisomaajoukkueissa. Thrige edusti seuratasolla kotimaassaan Fortuna Hjørringiä kausina 2017–2021. Hän siirtyi kesällä 2021 italialaisseura AC Milaniin, jossa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan Serie A:ssa 16 ottelua ja teki kaksi maalia. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Säkkilänjärvi

Säkkilänjärvi on niemien halkoma ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 220 kilometriä koilliseen.Säkkilänjärvi. Järviwiki. Viitattu 2.7.2022. == Maantiede == Säkkilänjärven pituus lännestä itään on 3,2 kilometriä. Talviniemi ja Likaniemi jakavat järven länsiosaa. Keskiosan Huutoniemen ja Kiviniemen kohdalla järvi on noin 150 metriä leveä. Järven itäosaa jakavat Kanasenniemi, Paloniemi ja Sääskenniemi. Noin kolmasosa Säkkilänjärvestä on enintään kaksi metriä syvä ja noin kuudesosa on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvintä on järven itäisimmässä osassa, jossa sijaitsee myös syvin piste, 26 metriä. Huutoniemestä länteen järvi on varsin matala, ja Pullukanlahti järven länsikolkassa on erittäin matala. Säkkilänjärven ainoa nimetty saari on Kanasenniemen ja Paloniemen välissä sijaitseva Ruumissaari, jonka pinta-ala on alle puoli hehtaaria. Säkkilänjärven itäosan pohjoisella rannalla sijaitsee Säkkilän kylä vainioineen. Säkkilänjärven itäpuolella sijaitsee Ajakka. Järvien välisen kannaksen kapein kohta on noin 150 metriä. Kannaksella on haja-asutusta. Säkkilänjärven kaakkoista rantaa viistää yhdystie 18897. Järven luoteisrannalla kohoaa Petäjävaara, jossa 290 metrin korkeuskäyrä kulkee noin 200 metrin päässä järven rantaviivasta. Myös Säkkilän vainioiden länsiosassa maasto kohoaa yli 280 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kohoumien välissä sijaitsee Kotilampi, jonka korkeustaso on vain 80 senttimetriä Säkkilänjärveä ylempi. Säkkilänjärvi laskee Pullukanlahden eli Jokilahden luoteiskulmasta alkavaa Välijokea luoteeseen Ylimmäiseen Välilampeen (245,9 metriä mpy), josta virta vie länteen Kurtinjärveen (239,9 metriä mpy). Säkkilänjärven vesitilavuus on 7 451 000 kuutiometriä. Säkkilänjärvi (73.023.1.009) kuuluu Keltingin alueeseen (73.023), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kitkajärven alue (73.02). Keltingin alueella on 22 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Säkkilänjärvi on toiseksi laajin. Laajin on Kurtinjärvi ja kolmanneksi laajin on Pikku- Rävä.Keltingin alue (73.023). Järviwiki. Viitattu 2.7.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Koutajoen vesistö
Iso-Palonen

Iso-Palonen on korpimaiden ympäröimä järvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on kaksi neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 113 kilometriä itään. Järvi on osa Iso-Palosen-Maariansärkkien luonnonsuojelualuetta.Iso- Palonen. Järviwiki. Viitattu 9.7.2022. == Maantiede == Iso-Palosen pääaltaan pituus lännestä itään on 4,2 kilometriä. Pääaltaan itäosasta työntyy koilliseen järvenosa, joka jakautuu useisiin lahtiin. Järven länsiosan Häikänniemen kohdalla leveys on noin 150 metriä, järven itäosassa on yli puoli kilometriä leveitä kohtia. Iso-Palosen koillisosan Saviniemi ja sen itäpuolinen Pässisaari erottaa järven koillista osaa pääaltaasta. Noin kymmenesosa Iso-Palosesta on vähintään kymmenen metriä syvä. Laajin yhtenäinen syvä vyöhyke sijaitsee pääaltaan itäosassa, ja siellä on myös järven syvin kohta, 22 metriä. Häikänniemen länsipuolella on joitakin kymmenmetrisiä syvänteitä, koillinen järvenosa on melko matala. Iso-Palosen saarista karttanimi on järven keskiosan Häikänsaarilla ja koillisosan Pässisaarella. Nimettyjä tulouomia ovat etelästä virtaava Repopuro ja pohjoisesta Säynäjärveltä (190,7 metriä mpy) virtaava Säynäjäpuro. Iso-Palosen itäpuolella sijaitsee Veräinen. Järvien välisellä kannaksella sijaitsee Haapasärkkä; kannaksen kapein kohta on noin sata metriä. Iso-Palosen koillispuolella sijaitsevan Pikku-Palosen korkeustaso on puoli metriä Iso-Palosta ylempi. Iso- Palosen etelärannalla on ylänköä (Kiikkukangas, Valkeiskangas). Myös järven luoteisrannalla on ylänkömaata. Iso-Palosen vesitilavuus on 9 367 000 kuutiometriä. Iso-Palonen (59.955.1.011) kuuluu Palojoen valuma-alueeseen (59.955), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Kalliojärven valuma-alue (59.95) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Iso-Palonen on Palojoen valuma-alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat ovat Maaselänjärvi, Irkku ja Säynäjärvi. Alueeseen kuuluu 27 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.Palojoen valuma-alue (59.955). Järviwiki. Viitattu 9.7.2022. Myös Sonkajärvellä sijaitsee Iso-Palonen. Sen pinta-ala on noin 20 hehtaaria ja järvinumero on 04.588.1.020.Iso-Palonen (04.588.1.020). Järviwiki. Viitattu 9.7.2022. == Lähteet == Luokka:Kuhmon järvet Luokka:Ontojärven–Lentuan valuma- alue
Suojasää

Suojasää tarkoittaa talvisaikaan, Suomessa yleensä joulu–maaliskuussa, tilanteita, jolloin lämpötila kohoaa tilapäisesti nollan celsiusasteen yläpuolelle. Talven mittaan esiintyy useita suojasäitä, Suomessa varsinkin maan eteläosassa. Sana suojasää tulee Etymologisen sanakirjan mukaan suojaa tarkoittavasta sanasta. Tuulensuoja merkitsee leutoa säätä, ja siitä on johdettu suojasää.Erikoiset kysymykset 10, Ilmatieteen laitos. Viitattu 12.7.2022 Suojasään aikana lumi voi sulaa nopeasti, vaikka lämpötila ei nousisi monta astetta nollan yläpuolelle. Talvella 1985 ja 2010 ei esimerkiksi Tampereella ollut yhtään suojapäivää, kun taas enimmillään niitä oli siellä 26 kpl tammikuussa 1989.Suojaa ja leutoa talvisin, vettäkin sataa, Ilmatieteen laitos. Viitattu 12.7.2022 Lumiukko tehdään perinteisesti suojasäällä nuoskalumesta,Nuoska, Kielitoimiston sanakirja, viitattu 13.7.2022 mutta teko onnistuu myös pakkaslumesta,Suomalaiset innostuivat lumiukoista Suomen Latu 15.3.2018, viitattu 13.7.2022 joidenkin mielestä paremminElli Sorminen, Onko lumiukon reseptissä virhe? Ammattilainen kertoo, että täydellinen lumi-ukko syntyykin pakkaslumesta, Yle.fi, uutiset 21.1.2021, viitattu 13.7.2022. ==Katso myös== *Pakkanen ==Lähteet== Luokka:Sää
Pallas Air

Pallas Air Oyj (aiemmin Lifa Air) on suomalainen hengityssuojaimiin ja ilmanpuhdistusratkaisuihin erikoistunut yritys. Sen osake on noteerattu Helsingin pörssin First North -listalla huhtikuusta 2022 lähtien. Lifa Airin liikevaihto oli listautumista edeltävänä vuonna 2021 noin 17,8 miljoonaa euroa ja liikevoitto 5,2 miljoonaa euroa. Koronapandemian luoma korkea kysyntä yhtiön tuotteille kuitenkin romahti samoihin aikoihin yhtiön listautumisen kanssa. Vuonna 2023 yhtiön liikevaihto oli sulanut 3,5 miljoonaan euroon ja liiketulos -5,4 miljoonaan euroon. Lifa Air toteutti syksyllä 2023 yritysjärjestelyn, jossa yhtiö käytännössä yhdistyi Genano-nimisen ilmanpuhdistusratkaisuyhtiön kanssa. Järjestelyssä syntynyt yhtiö sai uudeksi nimekseen Pallas Air ja sen suurimmaksi omistajaksi nousi Genanon pääomistaja Mikael Rentto määräysvaltayhtiönsä kautta. Yhtiön toimitusjohtaja on Teppo Sipilä ja hallituksen puheenjohtaja Mikael Rentto. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pallasair.com Luokka:Suomalaiset First North -yhtiöt
Kokkojärvi (Hyrynsalmi)

Kokkojärvi on matalahko ja melko selkeäpiirteinen järvi Hyrynsalmella Kainuun keskiosassa. Sen pinta-ala on 3,8 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 72 kilometriä itäkoilliseen.Kokkojärvi. Järviwiki. Viitattu 9.7.2022. == Maantiede == Kokkojärven pituus etelästä pohjoiseen on kolme kilometriä. Järvi koostuu selkävedestä ja selän pohjoispuolisesta Komminlahdesta, jota erottaa selkävedestä Pajuniemi ja Joensuunniemi. Vain noin seitsemäsosa Kokkojärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvä alue sijaitsee järven keskiosassa. Komminlahti on puolestaan erittäin matala. Kokkojärven ainoan saaren nimi on Saari. Se sijaitsee järven pohjoisosassa Joensuunniemen länsipuolella. Kokkojärven rannoilla on metsän ja suon ohella peltoa. Laajin asutus on järven länsirannalla sijaitseva Kokkola. Etelärannalla sijaitsee Myllylä, jonka länsipuolella on Kokkojärven luusua, Myllykoski, josta järvi laskee Kokkojokea lounaaseen Luvanjärven (170,7 metriä mpy) Kokkolahteen. Kokkojärveen laskee Likojoki koillisesta Likojärveltä (189,2 metriä mpy). Likojoki kerää myös luoteesta virtaavan Saarijoen ja pohjoisesta virtaavan Kumpusenjoen vedet. Joet virtaavat soiden halki (Isosuo, Likosuo, Karsikkosuo). Kokkojärven vesitilavuus on 11 022 000 kuutiometriä. Kokkojärvi (59.761.1.001) kuuluu Kokkojärven alueeseen (59.761), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Kokkojoen valuma-alue (59.76) ja ensimmäinen on Luvanjoen valuma-alue (59.7). Kokkojärven lähialueella sijaitsee Kokkojärven lisäksi noin kolmihehtaarinen Kaivolampi.Kokkojärven alue (59.761). Järviwiki. Viitattu 9.7.2022. Hyrynsalmen Kokkojärvi on laajin Suomen kolmestatoista Kokkojärvestä. Toiseksi laajin on Kuusamon 1,8-neliökilometrinen Kokkojärvi. Kuusamossa sijaitsee myös kaksi pienempää Kokkojärveä. Enontekiöllä sijaitsee viisi Kokkojärveä.Kokkojärvi. Järviwiki. Viitattu 9.7.2022. == Lähteet == Luokka:Hyrynsalmen järvet Luokka:Luvanjoen valuma-alue
Syväjärvi (Rautalampi, kirkonkylä)

Syväjärvi on Pohjois-Savossa Rautalammella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Kuopiosta on 53 kilometriä lounaaseen. Rautalammilla on toinenkin Syväjärvi noin viisi kilometriä luoteeseen. == Maantietoa == Syväjärvi on 1,3 kilometriä pitkä, 900 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Järven rantaviiva on mutkitteleva, ja sillä on pääsääntöisesti etelä- ja itärannoilla jyrkkiä ja muualla loivia rinteitä. Erityisesti eteläinen Maukosvuori ja idässä Turkkilanvuori näkyvät järvelle selkeästi. Maukosvuori kohoaa 180 metriä mpy. eli noin 75 metrin korkeuteen järvestä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Suurin saari on pinta-alaltaan noin kaksi hehtaaria ja se sijaitsee keskellä järveä. Saarta on viljelty. Toinen saari sijaitsee länsirannan tuntumassa. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvenpohja on varsin epätasainen, kun matalikot ja syvänteet vuorottelevat toisiaan. Järven tilavuudeksi on määritetty 4,5 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 7,7 metriä. Maukosvuoren puolella sijaitsee laaja yli 10-metrinen syvännealue. Sen keskellä sijaitsee järven syvin kohta 21 metriä . Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä. Itärannikolla työntyy pohjoiseen kapea lahti, jonka länsipuolella kohoaa Hakavuori. Lahden pohjukassa sijaitsee koulukeskus ja sen takana levittäytyy kirkonkylän taajama-alue. Järven etelä ja länsirannat ovat lähes autiot. Koulukeskuksen lähellä sijaitsee uimaranta . == Luontoarvoja == Maukosvuoren alarinteistä on muodostettu luonnonsuojelualue, joka ulottuu järven etelärantaan asti. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Hankaveden alueeseen (14.712) järvi kuuluu. Syväjärvi on kolmanneksi laajin Hankaveden alueen 33:sta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Järveen on johdettu joitakin ojia, joista yksi tuo etelärantaan pienen Tervalammen vesiä. Järven luusua sijaitsee luoteisrannassa lahden pohjukassa. Laskuoja virtaa tajama-alueen länsipuolelta Savijärveen, joka laskee vuorostaan Hankaveden Äijäveden ja Liimattalansalmen yhtymäkohtaan. Järven vedenpinnan korkeus on 104,2 metriä mpy, joten ojalle tulee pudotusta 7,8 metriä. == Historiaa == Vuoden 1973 peruskartassa on Hakavuoren niemessä asuinkiinteistöjä ja lahden pohjukassa on jo tuolloin kansakoulu. Turkkilanvuoren eteläpuolella toimi tanssilava. Rannoilla sijaitsi useita pieniä peltopalstoja. Luusuassa sijaitsee useita suuria rakennuksia, jotka kuuluvat ilmeisesti puutarhalle. Vuoden 1988 kartan julkaisuun mennessä on itä- ja pohjoisrantojen peltopalstoja metsitetty ja tanssilavaa ei kartassa ole enää. Hakasvuoren pohjoispuolelle on rakennettu suuria kiinteistöjä, joista koululaajennus on yksi, eli taajama-alue laajenee länteen päin. Saaressa sijaitseva pelto on vielä olemassa vuonna 1997 ja pohjoisrannan puutarhalle on rakennettu uusia tiloja. == Lähteet == Luokka:Rautalammin järvet Luokka:Hankaveden alue (Konneveden alue)
Juho Sefanias Järvi

Juho Sefanias Järvi (2. marraskuuta 1894 Ylistaro – 13. heinäkuuta 1952) oli suomalainen kirkkoherra.Geni.com : Juho Sefanias Järvi Järvi kävi viisi luokkaa Lapuan yhteiskoulua saaden sieltä erotodistuksen 1916. Hän opiskeli Suomen Lähetysseuran lähetyskoulussa ja suoritti saarnalupatutkinnon Porvoon tuomiokapitulissa vuonna 1919. Järvi suoritti sitten yksityisoppilaana oppikoulun 8. luokan kurssin ja sai 1924 oikeuden opiskella ja suorittaa tutkintoja Helsingin yliopiston jumaluusopillisessa tiedekunnassa ilman ylioppilastutkintoa. Järvi suoritti teologisen erotutkinnon 1927 ja hänet vihittiin papiksi samana vuonna. Vuonna 1930 hän suoritti pastoraalitutkinnon.Uusia kirkkoherroja, Kaleva, 02.02.1939, nro 26, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Järvi oli Suomen Lähetysseuran matkasaarnaajana 1919–1925 ja Herättäjäyhdistyksen matkasaarnaajana 1926. Papiksi vihkimisen jälkeen hän hoiti virkaatekevänä kirkkoherran ja kappalaisen virkoja Lehtimäellä, Eurajoella, Kauhajoella ja Mikkelissä. Järvi oli Mikkelin kaupunkiseurakunnan kappalaisena 1932–1939 ja Tyrnävän kirkkoherrana vuodesta 1939 alkaen. == Julkaisuja == * Parannus evankelis- luterilaisen kirkon tunnustuskirjojen mukaan. Dogmatiikan tutkielma, Helsingin yliopisto, Teologinen tiedekunta, Helsinki ei. julk. vuotta == Toimitustöitä == Nimellä J. S. Järvi: * Seuratuvan penkiltä 1; toimittaneet J. S. Järvi ja Martti Rantanen. WSOY 1928 * Kirkko ja nuoriso 1929; toim. J. S. Järvi ja Tauno Ervo. Rauma 1929 * Ristin tiellä. WSOY 1929 * Vartioviestejä: herännäispappien saarnoja toisen vuosikerran evankeliumiteksteistä. Otava 1936 * Koottuja muruja: seurapuheita ja hartauskirjoituksia. Otava 1937 * Vartioviestejä: herännäispappien saarnoja kolmannen vuosikerran evankeliumiteksteistä. Otava 1937 * Vartioviestejä: herännäispappien saarnoja ensimmäisen vuosikerran evankeliumiteksteistä. Otava 1938 == Lähteet == Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Intermezzo No. 1

Intermezzo No. 1 on ruotsalaisen Abba-yhtyeen instrumentaalikappale vuodelta 1975. Sen sävelsivät Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Kappale julkaistiin Abban neljännellä studioalbumilla Abba. Lisäksi se on julkaistu ”Mamma Mia” -singlen b-puolena. Kappaleen työnimi oli ”Mama”. Music News -julkaisun mukaan ”Intermezzo No. 1” on kunnianhimoinen teos, josta ilmenee Anderssonin ja Ulvaeuksen mielenkiinto klassiseen musiikkiin sekä näiden kyvyt ammattinsa osaavina lauluntekijöinä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Getsongkey.com: Intermezzo No. 1 is written in the key of B Luokka:Abban kappaleet Luokka:Vuoden 1975 kappaleet
Soldiers (Abban kappale)

Soldiers on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1981. Sen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Päälaulajana on Agnetha Fältskog. Kappale julkaistiin yhtyeen kahdeksannen studioalbumin The Visitors a-puolen päätösraitana. ”Soldiersin” levyttäminen aloitettiin lokakuussa 1981 työnimellä ”Peasants”. Billboard-lehden Thomas Gabriel arvioi sen mielenkiintoiseksi teokseksi, jossa on yksinkertaisia mutta pahaenteisiä vertauksia ydinsotaan. ”Soldiersista” on tehty muutama versio, kuten Barbara Dicksonin tulkinta sekä Bonnie & Josén hollanninkielinen ”Zonder hem”. == Lähteet == Luokka:Abban kappaleet Luokka:Vuoden 1981 kappaleet
Henio Żytomirski

Henio Żytomirski (25. maaliskuuta 1933 Lublin, Puola – 9. marraskuuta 1942 Majdanekin keskitysleiri, Puola) oli puolanjuutalainen lapsi. Hänet murhattiin yhdeksänvuotiaana Majdanekissa, joka oli yksi kansallissosialistien perustamista tuhoamisleireistä. Henion muistoa kunnioitetaan Puolassa projektilla, jonka nimenä on Kirjeitä Heniolle. Se järjestetään Puolan kouluissa vuosittain 19. huhtikuuta. Henion vanhemmat olivat Szmuel ja Sara Żytomirski. Henion oli määrä aloittaa koulunkäynti 1. syyskuuta 1939 eli samana päivänä kun Saksan joukot hyökkäsivät Puolaan. Hän ei käynyt koulua päivääkään. Żytomirskin perhe siirrettiin gettoon vuonna 1941 ja sieltä edelleen Majdanekin keskitysleiriin, jossa Henio murhattiin todennäköisesti 1942. Myös Szmuel Żytomirski murhattiin samalla leirillä. Israelilainen taiteilija Neta Żytomirska-Avidar, joka on eräs Henion serkuista, toi vuonna 2007 Lubliniin valokuva-albumin, jossa on kuvia Henion elämästä 1930-luvulla. Albumin viimeisessä kuvassa Henio on kuusivuotias, ja se valittiin Henion Facebook-tilin profiilikuvaksi. Tilillä on Henion nimissä kirjoitettuja tekstejä, ja sitä on kritisoitu faktan ja fiktion sekoittamisesta sekä holokaustin trivialisoinnista. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset henkilöt Luokka:Holokaustissa kuolleet Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Yoshishige Yoshida

Yoshishige Yoshida (, 16. helmikuuta 1933 Fukui – 8. joulukuuta 2022) oli japanilainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen tuotantonsa edusti usein vastaelokuvaa, joka ottaa vahvan poliittisen kannan. Aiheina ovat muun muassa Japanin militaristinen menneisyys ja naisten tunne-elämä. == Ura == Yoshida opiskeli 1950-luvulla filosofiaa ja Ranskan kirjallisuutta Tokion yliopistossa. Hän ei viihtynyt akateemisessa ympäristössä, joten heti opintojensa päätyttyä 1955 hän aloitti uransa elokuvia tuottavassa ja jakelevassa Shōchiku-yhtiössä. Hänen ensimmäinen ohjaustyönsä oli tuolloisesta valtavirrasta poikkeava rikoselokuva Rokudenashi (1960). Elettiin ajanjaksoa, jolloin japanilainen elokuva oli kriisissä etenkin television yleistymisen seurauksena. Shōchiku etsi ulospääsyä kriisistä antamalla mahdollisuuksia nuorille ohjaajalupauksille. Yoshidan ensimmäiset ohjaustyöt olivat Shōchikun näkökulmasta liian poliittisia. Hän erosi yhtiön palveluksesta 1964 ja alkoi tuottaa itse omat elokuvansa. Hän perusti 1966 riippumattoman tuotantoyhtiön, joka sai nimekseen Gendai Eiga Sha. Sen tuottamat elokuvat, kuten Onna no mizuumi, tavoittivat hyvin yleisön, sillä Japanin viisi suurta elokuvayhtiötä ottivat ne levitykseensä. Vuosina 1974–1985 Yoshida ei ohjannut yhtään teatterielokuvaa, vaan keskittyi dokumentteihin. Yoshida palasi elokuvien pariin 1986 eutanasiaa käsittelevällä teoksella Ningen no yakusoku. Sen jälkeen hän ohjasi elokuvia harvakseltaan vuoteen 2004 saakka. Hänen viimeinen fiktioelokuvansa on draama Kagami no onna-tachi (2002). Yoshidan puoliso Mariko Okada näytteli pääroolin useissa Yoshidan ohjaamissa ja käsikirjoittamissa elokuvissa. 1960-luvulla pariskunta teki monia merkittäviä ”antimelodraamoja”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Midnight Eye: Yoshishige Yoshida Luokka:Japanilaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Ubbe Ragnarsson

Ubbe Ragnarsson tai Ubbe Lothbrok oli tanskalainen viikinkipäällikkö joka oli yksi suuren pakana-armeijan johtajista. Hän oli yksi Ragnar Lothbrokin pojista. Ragnarsson esiintyy televisiosarjassa Viikingit. Luokka:Viikingit
Mariko Okada

Mariko Okada (, 11. tammikuuta 1933 Tokio, Japani) on japanilainen elokuva- ja teatterinäyttelijä. Okada aloitti uransa 1950-luvun alussa, minkä jälkeen hän on näytellyt yli 150 elokuvassa. Hänen debyyttielokuvansa oli Maihime (1951). Okada avioitui ohjaaja Yoshishige Yoshidan kanssa 1960-luvulla, jolloin hän näytteli useissa puolisonsa ohjaamissa tuotannoissa, joista useat edustivat vastavirtaa. Okadan ja Yoshidan merkittävimpiin yhteiselokuviin kuuluu Eros + Massacre (1969). 1980-luvun alusta alkaen Okada on näytellyt eritoten televisioelokuvissa, joista määrällisesti ylivoimaisena erottuu elokuvasarja Onsen Waka Okami no Satsujin Suiri. Mariko Okadan isä oli mykkäelokuvan tähtinäyttelijä Tokihiko Okada. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Prabook: Mariko Okada Luokka:Japanilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tokihiko Okada

Tokihiko Okada (, 18. helmikuuta 1903 Tokio, Japani – 16. tammikuuta 1934) oli japanilainen elokuvanäyttelijä. Hän oli japanilaisen mykkäelokuvan valovoimaisimpia tähtiä. Okada aloitti uransa vuonna 1921 elokuvassa Hinamatsuri no yoru. Muutaman vuoden tauon jälkeen hän näytteli vuosittain useassa mykkäelokuvassa. Japanilaisessa elokuvataiteessa mieshahmot jaetaan usein kahteen tyyppiin, jotka ovat tateyaku ja nimaime. Edelliset ovat alfauroksia, jälkimmäiset puolestaan niiden vastakohtia, ujoja mutta karismaattisia ja naisiinvetoavia. Heidän voimansa ei kuitenkaan riitä pitämään naisia onnellisina, joten tarinat päättyvät onnettomasti. Okada oli 1920-ja 1930-luvuilla Japanin johtavia nimaime-näyttelijöitä. Tokihiko Okadan tytär on näyttelijä Mariko Okada. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Prabook: Tokihiko Okada Luokka:Japanilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1934 kuolleet
Tony Binarelli

Antonio (Tony) Binarelli (16. syyskuuta 1940 – 12. heinäkuuta 2022) oli italialainen taikuri. Hänelle myönnettiin Italian tasavallan ansioritarikunnan 5. luokan kunniamerkki. Binarelli kuoli 12. heinäkuuta 2022 sairauteen roomalaisessa sairaalassa 81-vuotiaana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Italialaiset taikurit Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
NGC 3132

NGC 3132 (tunnetaan myös nimillä 8 purkauksen sumu, Eteläinen rengassumu ja Caldwell 74) on kirkas ja laajasti tutkittu planetaarinen sumu Purje- tähdistössä. Maasta sen etäisyyden on arvioitu olevan noin 613 parsekia tai 2000 valovuotta. NGC 3132 valittiin yhdeksi viidestä kosmisesta kohteesta, jonka James Webb -avaruusteleskooppi kuvasi osana ensimmäisten virallisten tieteellisten kuviensa julkaisua 8. heinäkuuta 2022. == Planetaarisen sumun ydin == Kuvat NGC 3132:sta paljastavat sumussa olevan kaksi tähteä lähellä toisiaan. Toinen on 10:nnen magnitudin ja toinen 16:nnen magnitudin vahvuinen. Keskiplanetaarinen sumuydin (PNN) tai valkoinen kääpiökeskustähti on näistä kahdesta tähdestä himmeämpi. Tämä noin 100 000 Kelviniä oleva kuuma keskustähti on menettänyt ulkokerroksiaan ja se saa sumun säteilemään kirkkaasti voimakasta ultraviolettisäteilyä. == Lähteet == Luokka:Planetaariset sumut
Bruyères

Bruyères on kunta Koillis-Ranskassa Vosgesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Épinalin kaupungista itään. == Historia == Ensimmäiset maininnat Bruyèresistä ovat peräisin 1100-luvun alusta. Vuonna 1196 Saksan kuningas Henrik VI yöpyi siellä olevassa linnassa. Vuonna 1263 Lothringenin herttua Friedrich III Lothringenilainen antoi sille kaupunkioikeudet. 1400-luvun lopulla käytiin Lothringenin herttuan René II Lothringenilaisen ja Burgundin herttuan Kaarle Rohkean välillä, jossa Bruyèresilla oli merkittävä asema. Vuonna 1475 burgundilaiset valtasivat Bruyèresin, mutta vuonna 1476 heidät karkotettiin porvarillisen kauppiaan Varin Doronin aloitteesta. 1400-luvulta 1700-luvulle saakka kaupunki hyötyi maantieteellisestä sijainnistaan ja sai kaupungin kautta kulkevasta kauppaliikenteestä verotuloja. 1700-luku oli uudenlainen kaupallisen vaurauden vuosisata. Silloin Bruyèresin messut ja markkinat houkuttelevat kauppiaita Alsacesta, Lorrainesta ja Burgundista. 1800-luvulla taloudellinen kasvu jatkui kaupungissa pidettyjen tärkeiden maatalousmarkkinoiden kotipaikkana, ja 1800-luvun lopulla rakennettu rautatieyhteys lisäsi kasvua. Vuosien 1914–1918 sota keskeytti kehityksen kuin seinään. Eikä kaupunki kerinnyt kunnolla toipua sodasta kun toisen maailmansodan koettelemukset olivat edessä. 18. kesäkuuta 1940 kaupunkia pommitettiin ja Saksan miehitys alkoi 21. kesäkuuta 1940. Tätä seurasi neljän vuoden miehitys. Syksyllä 1944 kaupungissa käytiin suuri taistelu, jossa Yhdysvaltain armeijan japanilaisista sotilaista koostunut 442. rykmentti saavutti voiton, ja kaupunki vapautettiin 19. lokakuuta 1944. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vosgesin kunnat
Iivari Kaukoranta

Iivari Alarik Kaukoranta (vuoteen 1906 saakka Litton; ) oli suomalainen taidemaalari. Kaukoranta opiskeli Turun piirustuskoulun valmistavalla luokalla lukuvuoden 1909–1910 ja malliluokalla lukuvuoden 1910–1911. Koulun johtaja oli Kaukorannan opiskeluaikana professori ja kuvataiteilija Victor Westerholm. Luokkatoverina hänellä oli mm. Asti Vermanen. Kaukorannan teokset ovat pääasiassa maisemamaalauksia, mutta hän maalasi myös laatukuvia ja muotokuvia. Kaukorannan teoksia on esitelty 1900-luvun alussa useampana vuonna Turun Taideyhdistyksen vuosinäyttelyissä, Kaukorannan omissa yksityisnäyttelyissä sekä 1916 yhteisnäyttelyssä Yrjö Forsénin kanssa Tampereella. Maalaustaiteen ohella Kaukoranta oli harrastajanäyttelijä- ja laulaja. Hän esiintyi usein turkulaisen Raittiusyhdistys Toivo II:n tilaisuuksissa. Vuonna 1918 hän esiintyi myös osana näyttelijä Onni Savolan kiertuetta. == Teoksia == * Perunamaalla (1915), Teoksen sai arvonnassa 1915 agronomi Selim Liipola. * Elopellolla (1916) * Moottorivene (1917) * Talvimaisema (1918) * Maaliskuun päivä (1920) == Lähteet == * * * * * * * * * * * * * * * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Ritt Bjerregaard

Ritt Jytte Bjerregaard (19. toukokuuta 1941 Kööpenhamina – 21. tammikuuta 2023 Kööpenhamina) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän toimi urallaan EU-komissaarina, Kööpenhaminan pormestarina sekä useaan kertaan ministerinä. ==Ura== Bjerregaard opiskeli opettajaksi ja työskenteli kansakoulunopettajana 1960-luvulla. Vuonna 1971 hänet valittiin kansankäräjille ja vuonna 1973 hänestä tuli Anker Jørgensenin johtaman hallituksen opetusministeri. Hän jatkoi virassa myös kahdessa seuraavassa Jørgensenin hallituksessa, kunnes joutui 1978 eroamaan hotellikuluihin liittyvän epäselvyyden takia. Vuonna 1979 Bjerregaard palasi ministeriksi, tällä kertaa sosiaaliministerin virkaan. Kun sosiaalidemokraatit 1980-luvulla joutuivat vuosikymmeneksi oppositioon, Bjerregaard oli yksi puolueen näkyvimpiä poliitikkoja ja toimi muun muassa kansankäräjäryhmän puheenjohtajana vuosina 1987–1991. Hän ei kuitenkaan halunnut ministeriksi, kun sosiaalidemokraatit jälleen saivat hallitusvallan, vaan hänestä tuli vuonna 1994 ympäristöasioista vastaava EU-komissaari. Vuonna 2000 Bjerregaard palasi Tanskan sisäpolitiikkaan ja hänestä tuli elintarvikeministeri. Seuraavana vuonna hänet valittiin jälleen kansankäräjille. Vuonna 2004 häntä pyydettiin sosiaalidemokraattien pormestariehdokkaaksi Kööpenhaminaan vuoden 2005 vaaleissa, missä hänet valittiin ylipormestariksi. Hän ei hakenut jatkokautta seuraavissa vaaleissa. Vuonna 2011 hän toimi lyhyesti yrityslähettiläänä Kiinassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ritt Bjerregaard Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan ministerit Luokka:Tanskalaiset EU-komissaarit Luokka:Tanskan opetusministerit Luokka:Kööpenhaminan pormestarit Luokka:Tanskalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Champ-le-Duc

Champ-le-Duc on kunta Koillis-Ranskassa Vosgesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Épinalin kaupungista itään. Kunnan keskustassa oleva romaaninen Notre-Damen kirkko on peräisin 1100-luvulta. Kirkko on päässyt historialliseksi muistomerkkien luetteloon vuonna 1908. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Vosgesin kunnat
Curtis Jones

Curtis Julian Jones (s. 30. tammikuuta 2001 Liverpool, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Liverpoolia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. == Seurajoukkueura == Liverpoolissa syntynyt ja kasvanut Jones on Liverpoolin oma kasvatti. Hän liittyi seuran junioriakatemiaan vuonna 2010. Jones teki debyyttinsä Liverpoolin edustusjoukkueessa 7. tammikuuta 2019 FA Cup-ottelussa Wolverhampton Wanderersia vastaan. Hän pelasi ottelussa 70 minuuttia. Jones pelasi kaudella 2019–2020 ensimmäistä kertaa 25. syyskuuta 2019 Englannin liigacupin ottelussa Milton Keynes Donsia vastaan. Liverpool voitti ottelun 2–0 ja Jones valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Ensimmäisen maalinsa miesten tasolla Jones teki 5. tammikuuta 2020 FA Cupin kolmannen kierroksen derby-ottelussa Evertonia vastaan. Hänestä tuli myös kuukautta myöhemmin kaikkien aikojen nuorin Liverpoolin kapteeni toimiessaan kapteenina FA Cupin ottelussa Shrewsbury Townia vastaan. Jones pelasi kaudella 2019–2020 Valioliigassa kuusi ottelua voittaen Liverpoolin riveissä seuran historian ensimmäisen Valioliigan mestaruuden. Heinäkuussa 2020 Jones allekirjoitti Liverpoolin kanssa vuoteen 2025 ulottuvan jatkosopimuksen. Hän pelasi kaudella 2020–2021 Valioliigassa 24 ja Mestarien liigassa viisi ottelua sekä teki kummassakin kilpailussa yhden maalin ja antoi kaksi maalisyöttöä. Kaudella 2021–2022 hän teki 15 valioliigaottelussa yhden maalin. Mestarien liigassa hän pelasi neljä ottelua, ei kuitenkaan tappiollista loppuottelua, ja syötti kolme maalia alkulohko-ottelussa FC Portoa vastaan. Hän pelasi neljä ottelua Liverpoolin tiellä FA Cupin ja liigacupin mestaruuteen. Kummassakaan finaalissa hän ei pelannut. Kaudella 2022–2023 hän viimeisteli 18 valioliigaottelussa kolme maalia. Mestarien liigassa hän pelasi kaksi ottelua. Jones pelasi kaudella 2023–2024 Valioliigassa 23 ottelua, joista 14 avauskokoonpanossa. Hän sekä teki että syötti yhden maalin. Eurooppa-liigan kuudessa ottelussa hän syötti kaksi maalia. Liverpoolin voittamassa liigacupissa hän pelasi viisi ottelua ja teki kolme maalia, mutta oli nilkan nyrjähtämisen vuoksi loppuottelusta sivussa. == Maajoukkueura == Jones on vuodesta 2016 lähtien edustanut useita eri Englannin juniorimaajoukkueita. Hän pelasi myös vuonna 2021 alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa kolmessa ottelussa Englannin jäädessä turnauksessa alkulohkonsa viimeiseksi.Curtis Jones Soccerway-sivustolla Hän pelasi viisi ottelua ja teki loppuottelun ainoan maalin Englannin voittaessa alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2023. == Saavutukset == Liverpool * Englannin Valioliiga: 2019–2020 * FA Cup: 2021–2022 * Englannin liigacup: 2021–2022, 2023–2024 * Seurajoukkueiden maailmanmestaruus: 2019 == Lähteet == Luokka:Englantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Teppana (nimi)

Teppana on miehen etunimi. Se on kreikkalaisen Stefanos-nimen suomalainen muunnos, samoin kuin Tapani ja Teppo. Teppana-nimeä on käytetty lähinnä Kannaksella, Laatokan Karjalassa ja Pohjois-Karjalassa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuodesta 1900 lähtien ollut virallisena etunimenä yhteensä alle 36 miehellä. Suomen ortodoksisessa kalenterissa Teppanalla on nimipäivä 28. maaliskuuta, 26. huhtikuuta, 13. heinäkuuta, 20. elokuuta, 28. lokakuuta, 28. marraskuuta ja 27. joulukuuta. == Tunnettuja Teppanoita == * Teppana Jänis (1850–1921), karjalainen kanteleensoittaja == Lähteet == Luokka:Etunimet
Herko

Herko on saamelainen miehen etunimi. Herko on annettu nimeksi yhteensä alle 23 miehelle ja alle 10 naiselle vuodesta 1960 lähtien. Herkon käyttö etunimenä oli kokonaismäärään suhteutettuna melko suosittua vuosien 1980–1999 välillä, jolloin se annettiin yhteensä 13 miehelle.https://verkkopalvelu.vrk.fi/nimipalvelu/ Saamenkielisen kalenterin mukaan Herko viettää nimipäiväänsä 12. heinäkuuta.https://www.webcal.guru/fi- FI/tapahtumalista?calendar_id=name_days_sami == Lähteet == Luokka:Etunimet
Claude Lombard

Claude Lombard (25. helmikuuta 1945 – 21. syyskuuta 2021) oli belgialainen laulaja. Lombard voitti belgialaisen Eurosong-laulukilpailun 1968 kappaleella Quand tu reviendras ja valikoitui näin edustamaan Belgiaa saman vuoden Eurovision laulukilpailussa. Kansainvälisessä kilpailussa Lombard sijoittui jaetulle seitsemännelle sijalle 17 kilpailijan joukosta. Lombard osallistui myös vuoden 1973 Eurovision laulukilpailuun Belgian taustalaulajana. ==Diskografia== ===Albumithttps://www.discogs.com/artist/478417-Claude- Lombard=== *Claude Lombard (1965) *Claude Lombard (1969) *ABC Pour Les Enfants Pop (1974) *Les Plus Belles Chansons de France Chantées Par Claude Lombard (1974) *Claude Lombard (1978) *Qui... Qui... Qui... Sont Les Snorky? (1986) *Embrasse-moi Lucile - Toutes les Chansons (1988) *Creamy Merveilleuse Creamy (1988) *Les Fruittis - 12 Chansons Originales Du Feuilleton Télévisé (1991) *Chansons Pour Nos Chatons Vol.2 (1991) *Les Chants de Noël (1993) *Gros Dodo (1994) *Chansons Pour Nos Chatons Vol.6 (1995) *L'histoire De Pocahontas /Geronimo Le Rebelle (1995) *Chansons Pour Nos Chatons Volume 3 (1998) *Lucile, Amour Et Rock'n Roll (La Bande Originale Intégrale) (2012) ==Lähteet== *https://www.vrt.be/vrtnws/nl/2021/09/21/zangeres-claude- lombard-76-overleden-belgische-eurosongkandid/ ===Viitteet=== Luokka:Belgialaiset laulajat Luokka:Belgian euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1968 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Carl Johan Hartman (kauppaneuvos)

Carl Johan Hartman (3. kesäkuuta 1838 Vähäkyrö – 26. syyskuuta 1917 Vaasa) oli suomalainen kauppias ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Hartmanin vanhemmat olivat kauppias Carl Fredrik Hartman ja Maria Elisabet Jernström ja puoliso vuodesta 1863 Maria Elisabet Malmberg. Yritysjohtaja Erik Hartman oli heidän poikansa. Carl Johan Hartman kävi ala- ja yläalkeiskoulun Vaasassa ja kauppakoulun Pietarsaaressa. Hän oli harjoittelija Nils Petter Åbergin liikkeessä Vaasassa 1851–1855 ja saatuaan porvarinoikeudet Vaasassa 1862 omisti siellä C. J. Hartmanin Siirtomaatavarakaupan, sittemmin C. J. Hartmanin Rautapuodin 1862–1910. Hartman oli rautakaupan edelläkävijöitä Suomessa. Hän oli myös Lahden Olutpanimon omistaja ja Wasa–Nordsjö Ångbåts -yhtiön osakas. Hän oli Vaasan kaupunginvanhin 1865–1875 ja Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen 1876–1902. Kauppaneuvoksen arvonimen Hartman sai 1889. ==Lähteet== Luokka:Vaasan kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1838 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet