Katalaanin äännerakenne

Tämä artikkeli käsittelee katalaanin äännerakennetta eli fonologiaa. Katalaanissa on tietynasteissa murteellista vaihtelua, ja vaikka sillä onkin kaksi standardiääntämystä, itäkatalaani ja valencia, tämä artikkeli käsittelee useimpien murteiden ominaisuuksia. ==Konsonantit== Katalaanin konsonantit Labiaalit Dentaalit/ Alveolaarit Palataalit Velaarit Uvulaarit Nasaalit m n ɲ ŋ Klusiilit soinnittomat p t k soinnilliset b d g Affrikaatat soinnittomat t͡s t͡ʃ soinnilliset d͡z d͡ʒ Frikatiivit soinnittomat f s ʃ soinnilliset (v) z ʒ ʁ Approksimantit keskiset j w lateraaliset l ʎ Tremulantit r Napausäänteet ɾ * ja ovat laminaalisia dentialveolaareja . Sibilanttien jälkeen ne ovat laminaalisia alveolaareja . * ja ovat velaareja mutta edistyvät prevelaarisiksi ennen etuvokaaleja.. Joissakin Mallorcan murteissa tilanne on päinvastainen: normaali ääntämys on palataalinen , mutta ennen likvidoja ja pyöreitä takavokaaleja . * Konsonantit ovat apikaalisia etualveolaareja , mutta ovat laminaalisia dentialveolaareja ennen konsonantteja . Lisäksi on postalveolaarinen tai alveolopalataalinen ennen konsonantteja , velaarinen ennen konsonantteja ja labiodentaalinen ennen konsonantteja , jolloin se myös lankeaa yhteen :n kanssa. Se yhtenee :ään myös ennen konsonantteja ääntyen . * Alveolaarit ovat apikaalisia taka-alveolaareja . * Affrikaatat ovat apikaalisia alveolaareja . * Palataalit ovat laminaalisia etualveolopalataaleja . Soinnilliset obstruentit ääntyvät sanan lopussa soinnittomina. Soinnittomat klusiilit lenitoituvat approksimanteiksi tavun alussa kontinuanttien jälkeen; → . Poikkeuksina lateraalien jälkeen ja :n jälkeen eivät lenitoidu. Lisäksi ei-betasistisissä murteissa ei lenitoidu. Tavun koodassa ne ääntyvät klusiileina paitsi useimmissa valencian murteissa, joissa ne lenitoituvat. Joissakin valencian murteissa soinnittomat klusiilit saattavat lenitoitua sanan lopussa ennen vokaalia: tot açò . Joissakin murteissa, erityisesti valenciassa, sananalkuinen saattaa lenitoitua: gata . Monissa murteissa valenciaa lukuun ottamatta ja voivat ääntyä geminaattoina tietyissä ympäristöissä: poble ; regla . Mallorcalla velaarit ääntyvät sanan lopussa ja ennen etuvokaaleja , mikä on joissakin murteissa laajentunut kaikkiin ympäristöihin paitsi ennen likvidoja ja takavokaaleja; esim. sang . Affrikaattojen foneeminen status on epävarmaa; muiden konsonanttien jälkeen ne esiintyvät vapaassa vaihtelussa vastaavien frikatiivien kanssa (clenxa ~ ), ja ne voidaankin analysoida paitsi affrikaattoina myös klusiili-frikatiivi- sarjoina. Kaikkein vähiten esiintyvät alveolaariset affrikaatat : ainoastaan vokaalien välissä (metzines ) ja lähinnä historiallisissa yhdyssanoissa (potser , sanoista pot ja ser) ja morfeemirajan yli (tots , sanan tot monikkomuoto). Alveolopalataalisten affrikaattojen esiintyminen riippuu murteesta. Standardi-itäkatalaanissa sananalkuinen esiintyy ainoassaan eräissä vierasperäisissä sanoissa (txec ) ja vapaasti sanan keskellä ja lopussa (fletxa ; despatx ). esiintyy ainoastaan vokaalien välissä (metge ) ja eräiden analyysien mukaan myös sanan lopussa, missä se kuitenkin ääntyy soinnillisena vain ennen vokaalia (raig esbiaixat , mutta raig ). Monissa murteissa ja painokkaassa puheessa sananalkuinen esiintyy :n tilalla: xinxe , standardinmukaisesti . Valenciassa ja eteläkatalaanissa itäkatalaanin :aa vastaa yleensä : gel . esiintyy Baleaareilla, algareesissä, valenciassa ja paikoitellen Etelä-Kataloniassa. Muualla se on yhdistynyt historialliseen :hen niin, että ja esiintyvät täydennysjakaumallisesti. Mallorcalla ja esiintyvät täydennysjakaumallisesti niin, että esiintyy ennen vokaaleja (blava , blau ). Niissä murteissa, joissa molemmat äänteet esiintyvät, ne kontrastoivat ennen vokaaleja ja neutralisoituvat :ksi ennen konsonantteja. Joissakin valencialaismurteissa ja ääntyvät niin samankaltaisina, että tulevaisuudessa on odotettavissa niiden neutralisaatio. Pohjoisvalenciassa ääntyy yleisesti tai . Keskivalencian sanoissa mig ja lleig esiintyvää äännettä on kuvailtu :ksi :n sijaan. Aragonissa ja keskivalenciassa soinnilliset frikatiivit ja affrikaatat ovat yhtyneet niiden soinnittomiin vastineisiin ja on langennut yhteen :n kanssa. Vaikka ”tumma” l eli onkin :n paikka-allofoni useissa murteissa, se ääntyy aina tummana itämurteissa. Roottisten konsonanttien jakauma on samankaltainen kuin espanjassa. Vokaalien välissä ne kontrastoivat (mirra ; mira ), mutta muuten ne esiintyvät täydennysjakaumallisesti. esiintyy muun kuin sananalkuisen tavun alussa ja konsonanttien jälkeen. Tavun koodassa esiintyvän roottisen äänteen suhteen esiintyy murteellista vaihtelua: länsikatalaanissa esiintyy yleisesti , kun taas keskikatalaanissa heikosti tremulanttinen paitsi ennen vokaalilla alkavaa sanaa samassa prosodisessa yksikössä, jolloin se on . Huolitellussa puheessa konsonantit voivat esiintyä kahdennettuina (innecessari ; emmagatzemar ; il·lusió ). Kahdentunut on myös mahdollinen (ratlla ). ==Vokaalit== etu keski taka suppea i (y) u puolisuppea e (ə) o puoliväljä ɛ ɔ väljä a * on luoteis- ja keskikatalaanissa takaisempi ja avoimempi kuin sen espanjankielinen vastine, hieman etisempi ja suppeampi Ribagorçassa ja valenciassa ja vielä etisempi ja suppeampi Mallorcalla. * Mallorcalla, Minorcalla ja valenciassa puoliväljät vokaalit ovat avoimempia, eli niiden ääntämys on lähellä vokaaleja . * Algareesissä, pohjoiskatalaanissa ja joidenkin espanjankielisten alueiden rajoilla puolisuppeat ja puoliväljät vokaalit saattavat yhdistyä vokaaleiksi . * Suppeat vokaalit ovat väljempiä kuin espanjassa. Painottomat yleisesti keskistyvät. Valenciassa ja Baleaareilla ne ovat väljempiä ja keskisempiä. * Pohjoiskatalaani lainaa usein ranskasta ja oksitaanista vokaalit . * Barcelonan metropolialueella painoton švaa väljistyy :ksi. * Tavunloppuisia nasaaleja edeltävät vokaalit voivat nasalisoitua: diumenge . Useimmissa murteissa on seitsemän painollista vokaalifoneemia. Joissakin baleaarimurteissa esiintyy kuitenkin lisäksi painollinen švaa. {| class="wikitable" style="text-align:center;" Vokaali IPA Sana Käännös i sic niin, siten e séc taite ɛ sec istun; kuiva a sac laukku o sóc olen ɔ soc kanto u suc mehu Itäkatalaanissa painottomat vokaalit redusoituvat seuraavasti: → ; → ; ei muutu. Algareesissä yhtyvät :han. Useimmilla Mallorcan alueilla voi esiintyä painottomana. Länsikatalaanissa redusoituminen tapahtuu seuraavasti: → ; → ; eivät muutu. {| class="wikitable" style="text-align:center;" Vokaali Esim. IPA Käännös si jos se itsensä sa hänet (f.) -nos meidät uns jotkut ==Lähteet== Luokka:Katalaanin kieli