EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Revon Turistiliikenne

Revon Turistiliikenne on muhoslainen linja-autoyritys, joka hoitaa Oulun joukkoliikennettä ja tilausajoja ympäri Suomen. Revon Turistiliikenne ajaa Oulun joukkoliikenteessä mm. Muhokselle, Ylikiiminkiin, Kiiminkiin, Oulun keskustaan, Kivikkokankaalle sekä Herukkaan. == Linjat == Linja Reitti Vyöhyke 36 Ylikiiminki – Keskusta (Pekuri) – Oulu (Linja-autoasema) ABC 40, 40K Oulu, Keskusta (Pekuri) – Sanginsuu – Leppiniemi – Muhos (Linja-autoasema) – Pikkarala – Oulu, Keskusta (Pekuri) 40A Oulu (Linja-autoasema) – Oulu, Keskusta (Pekuri) – Sanginsuu – Leppiniemi – Muhos (Linja-autoasema) – Pikkarala – Oulu (Linja-autoasema) 40V Oulu (Linja-autoasema) – Oulu, Keskusta (Pekuri) – Sanginsuu – Laukan silta – Muhos (Linja autoasema) 41, 41K Oulu, Keskusta (Pekuri) – Pikkarala – Muhos (Linja-autoasema) – Leppiniemi – Sanginsuu – Oulu, Keskusta (Pekuri) 41A Oulu (Linja-autoasema) – Pikkarala – Muhos (Linja-autoasema) – Leppiniemi – Sanginsuu – Oulu, Keskusta (Pekuri) – Oulu (Linja-autoasema) 52, 52K Oulu, Teknologiakylä – Oulu, Keskusta (Pekuri) – Kempele – Tupos – Liminka 52A Oulu, Keskusta (Kuvernööri) – Kempele – Tupos – Liminka – Lumijoki 54 Oulu, Keskusta (Kuvernööri) – Kempele – Tupos – Tyrnävä – Liminka 54B Oulu, Keskusta (Kuvernööri) – Kempele – Tupos – Tyrnävä == Aiheesta muualla == * Revon turistiliikenne Luokka:Suomalaiset linja- autoyhtiöt Luokka:Muhos
Vilppu Nuortimo

Vilppu Nuortimo, nimi aik. Filip Nordlund (10. syyskuuta 1882 Hailuoto – 27. joulukuuta 1939 Keminmaa) oli suomalainen kirkkoherra ja varhainen Suomen itsenäistymistä kannattanut aktivisti.Ylioppilasmatrikkeli 1902: matrikkelinumero 28029 Viitattu 20.2.2022.Rovasti Vilppu Nuortimo, Kaiku, 28.12.1939, nro 298, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Vilppu Nuortimon vanhemmat olivat Hailuodon kappalainen, varapastori Nils Viktor Nordlund (1847–1895) ja Gustava Forbus (1843–1917). Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1902 ja suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1907. Nuortimo vihittiin papiksi 1908.Nordlund, Nils Viktor. Suomen papisto 1800–1920 -verkkojulkaisu. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017 (viitattu 20.2.2022) Nuortimo oli ylimääräisenä pappina Jämsässä, Oulun tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherran apulaisena vuodesta 1909 alkaen, Suomussalmen kirkkoherrana 1916–1917, vankilapastorina Oulussa 1918–1932 ja Kemin maaseurakunnan kirkkoherrana 1932–1939. Hän sai rovastin arvon 1935. Vilppu Nuortimo kuoli Keminmaan Lautiosaaressa 57-vuotiaana joulukuussa 1939.Pappisluettelo - SuomussalmiPappisluettelo - Oulun tuomiokirkkoseurakuntaRovasti Vilppu Nuortimo, Pohjolan Sanomat, 28.12.1939, nro 297, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Venäjän maaliskuun vallankumouksen jälkeen järjestettiin Suomussalmen kirkossa pääsiäislauantaina 7. huhtikuuta 1917 kansalaiskokous, jonka olivat kutsuneet koolle Hallan Ukkona tunnettu Maalaisliiton kansanedustaja ja maanviljelijä Juho Heikkinen sekä Suomussalmen kirkkoherra Vilppu Nuortimo. Kirkkoon kokoontui parituhatta henkilöä joiden joukossa oli sekä sosialisteja että porvarillisten puolueiden kannattajia. Kokouksen puheenjohtajana oli Kajaanista tullut Janne Myyryläinen ja sihteerinä pastori Taavetti Kaipainen. Kokouksessa vaadittiin Suomen irtaantumista Venäjästä sekä Vienan Karjalan ostamista Venäjältä ja liittämistä Suomeen. Hallan Ukko ja kirkkoherra Nuortimo olivat mukana myös Helsinkiin lähetetyssä valtuuskunnassa, jonka tehtävänä oli saattaa asia siellä tietoon. Siinä vaiheessa itsenäistymisajatus ei saanut kuitenkaan vastakaikua ja vain Siperiasta karkotuksesta palannut P. E. Svinhufvud oli kiinnostunut asian eteenpäin viemisestä.Itsenäisyysmiehiä, Suomen Kuvalehti, 06.12.1924, nro 49, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotItsenäisyyttä vaadittiin ensimmäisenä Suomussalmen kirkossa – Papilla pistooli taskussa, Yle Uutiset 13.3.2017Kun Suomussalmella huhtikuussa 1917 Suomi julistettiin itsenäiseksi ja Vienan-Karjala maahamme kuuluvaksi, Hakkapeliitta, 27.04.1937, nro 17, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Vilppu Nuortimo oli naimisissa 1907–1928 Aino Maria Engströmin (k. 1928) kanssa ja sen jälkeen Fanny Johanna Ryynäsen kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Subwoolfer

Subwoolfer on norjalainen pop duo, joka on perustettu vuonna 2022. Duo edusti Norjaa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella ”Give That Wolf a Banana” voitettuaan vuoden 2022 Melodi Grand Prixin. Duo kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta, sijoittui semifinaalin kuudenneksi ja pääsi finaaliin. 14\. toukokuuta pidetyssä finaalissa duo sijoittui kymmenenneksi. Duon jäsenten henkilöllisyyksiä pidettiin pitkään salassa, mutta he kutsuvat itseään Keithiksi ja Jimiksi. 4\. helmikuuta 2023 Melodi Grand Prix'n finaalissa paljastettiin, että duon jäsenet ovat todellisuudessa Gaute Ormåsen ja A1-yhtyeessä vaikuttanut Ben Adams. == Diskografia == === Singlet === * ”Give That Wolf a Banana” (2022) * ”Give That Wolf A Romantic Banana” (2022) * "Melocoton (The Donka Donk Song)" (2022) * "Howling" (2022) * "Having Grandma Here For Christmas" (2022) * "Worst Kept Secret" (2023) == Lähteet == Luokka:Norjalaiset duot Luokka:Norjan euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2022 euroviisuedustajat
Clintonin piirikunta (Michigan)

Clintonin piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 79 128 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on St. Johnsin kaupunki, ja suurin kunta on DeWitt Charter Township. Piirikunta on perustettu vuonna 1831. == Väestö == Vuonna 2020 Clintonin piirikunnan 79 128 asukkaasta valkoisia oli 93,6 %, mustia 2,1 %, aasialaisia 1,6 % ja alkuperäisasukkaita 0,5 %. Vuonna 2019 4,3 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 3,1 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Montcalmin piirikunta

Montcalmin piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 66 614 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Stantonin kaupunki, ja suurin kunta on Greenville. Piirikunta on perustettu vuonna 1831. == Väestö == Vuonna 2020 Montcalmin piirikunnan 66 614 asukkaasta valkoisia oli 94,8 %, mustia 2,5 %, alkuperäisasukkaita 0,6 % ja aasialaisia 0,4 %. Vuonna 2019 3,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,3 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Michiganin piirikunnat
Freddie Fox

Freddie Fox (s. 1989 Lontoo) on englantilainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvassa Kolme muskettisoturia (2011). Televisiorooleja Foxilla on ollut sarjoissa The Crown, Edwin Droodin arvoitus, McDonald & Dodds, Murhat maalaistalossa ja Rakkauden lumo. Hän on työskennellyt myös ääninäyttelijänä Netflixin animaatiosarjassa Ruohometsän kansa. Fox on maineikkaan näyttelijäsuvun jäsen. Hän on Edward Foxin poika, James Foxin veljenpoika, Emilia Foxin veli ja Laurence Foxin serkku. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Englantilaiset ääninäyttelijät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Achille Lauro (laulaja)

Lauro De Marinis (s. 11. syyskuuta 1990 Verona, Italia), tunnettu paremmin taiteilijanimellä Achille Lauro, on italialainen laulaja ja räppäri. Hän saavutti suosiota italialaisessa hip hop -skenessä ja hän kilpaili vuoden 2019 Sanremon musiikkifestivaaleilla kappaleella "Rolls Royce", vuonna 2020 kappaleella "Me ne frego" ja vuonna 2022 kappaleella "Domenica". Lauro voitti vuoden 2022 Una Voce per San Marinon ja täten hän edusti San Marinoa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella ”Stripper”. Lauro kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta, sijoittui semifinaalin 14:nneksi eikä päässyt finaaliin. == Lähteet == Luokka:Italialaiset laulajat Luokka:Italialaiset lauluntekijät Luokka:Italialaiset hip hop -artistit Luokka:San Marinon euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 2022 euroviisuedustajat
Lohjanpuro

Lohjanpuro () on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä virtaava 11 kilometriä pitkä joki, joka laskee Jänisjärveen. == Joen kulku == Joki alkaa suopurona Lohjansuon (Лохьянсуо) kaakkoisosasta ja virtaa aluksi suota pitkin kohti luodetta. Suolla puro väistelee pitkää harjujaksoa ensin itäpuolelle, mutta suolla sijaitsevassa raossa se vaihtaa harjun länsipuolelle. Suo loppuu 6 kilometrin jälkeen ja se siirtyy metsämaastoon. Sen itäpuolella kohoaa vanhoissa suomalaiskarttoihin merkitty Lohjanselkä, joka on 139 metriin kohoava metsäinen vaara. Vaaralla on sijainnut samanniminen kylä, mutta sen asutus on nykyään satelliittivalokuvien perusteella kadonnut. Puro laskee 15 metriä alas loivarinteiseen laaksoon, jolla on pituutta alle kaksi kilometriä. Kun laakso levenee, alkaa Lohjanpuro meanderoida tiheästi. Viimeiset kilometrit se virtaa metsämaiden läpi Jänisjärven itärantaan, joka jää Keljonlahden pohjoispuolelle Ruissaaren taakse. Puron valuma-alueelle ei ole suuria järviä. == Vesistösuhteita == Lohjanpuro kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa sen valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen. == Huomioita == == Lähteet == Luokka:Suojärven piiri Luokka:Luovutettujen alueiden joet Luokka:Jänisjärven lähialue
Hakimžan Nauryzbai

Hakimžan Esimhanuly Nauryzbai (; 1925–2009) oli kazakstanilainen kuvanveistäjä ja palkittu kansantaiteilija.Казахская ССР: краткая энциклопедия / Гл. ред. Р. Н. Нургалиев. — Алма-Ата: Гл. ред. Казахской советской энциклопедии, 1991. — Т. 4: Язык. Литература. Фольклор. Искусство. Архитектура. — С. 410. — 31 300 экз. — ISBN 5-89800-023-2. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Хакимжан Наурызбаев – первый национальный скульптор Казахстана * Наурызбаев Хакимжан (1925–2009 гг.) Luokka:Venäläiset kuvanveistäjät Luokka:Kazakstanilaiset taiteilijat Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Joona Mäkelä

Joona Mäkelä (s. 18. maaliskuuta 1997) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Imatran Pallo-Veikkoja. Mäkelä siirtyi IPV:hen kauden 2021 päätteeksi 1+1-vuotisella sopimuksella. Hän on Kouvolan Pallonlyöjien kasvatti. Kaudet 2015–2021 Mäkelä edusti Haminan Palloilijoita, joista kaudet 2015–2017 ja 2019–2020 hän pelasi Ykköspesiksessä, ja kaudet 2018 sekä 2021 Superpesiksessä. Yhteensä Superpesiksen runkosarjassa Mäkelälle kertyi lokakuuhun 2021 mennessä 48 ottelua, joissa hän on lyönyt 3+3 juoksua, tuonut 39 juoksua ja lyönyt 148 kärkilyöntiä. Pelipaikaltaan hän on etenijä ja polttaja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ruostevaahtera

Ruostevaahtera (Acer rufinerve) on vaahteroiden (Acer) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on 7–11 metriä korkeaksi kasvava kausivihanta puu, joka on usein monirunkoinen ja kasvutavaltaan pysty. Runko on nuorena vihertävä ja vaalearaitainen, mutta muuttuu vanhemmiten harmaammaksi. Lehdet sijaitsevat vastakkaisesti ja ovat 6–12 cm pitkiä sekä yleensä kolmiliuskaisia tai harvoin viisiliuskaisia. Lehtien yläpinnat ovat tummanvihreitä ja alapinnat vaaleanvihreitä. Alapintojen suonten kohdilla on punertavia karvoja. Lehtien syysväri vaihtelee keltaisesta kirkkaanpunaiseen. Kukat sijaitsevat 8 cm pitkissä, pystyissä ryhmissä. Kukat ovat väriltään kellanvihreitä ja ilmaantuvat lehtien puhkeamisen jälkeen. Hedelmät ovat lenninsiivellisiä ja lenninsiipien välinen kulma vaihtelee 90°–120° välillä. Ruostevaahtera kasvaa luonnossa kuivemmilta kasvupaikoilta rinnemetsien keski- ja yläosissa. Lajia tavataan luontaisena Japanissa. == Lähteet == * Oregon State University: Landscape Plants: Acer rufinerve === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Ruostevaahtera (Acer rufinerve) * Trees and Shrubs Online: Acer rufinerve * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Acer rufinerve * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Acer rufinerve Luokka:Vaahterat Luokka:Puut
Maiju Ranta

Augusta Maria (Maiju) Ullberg (Ranta) (5. maaliskuuta 1882 Helsinki – 18. marraskuuta 1917 Viipuri) oli suomalainen näyttelijä.Geni.com : Maiju UllbergKuolleita, Helsingin Sanomat, 21.11.1917, nro 269, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotMaiju Ullberg, Viipurin Sanomat, 20.11.1917, nro 122, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Maiju Rannan vanhemmat olivat räätäli Gustaf Mikael Ranta (s. 1853) ja Johanna Ida Anttila. Hän oli naimisissa vuodesta 1909 arkkitehti Uno Ullbergin kanssa. Maiju Ranta näytteli vuoden ajan Suomen Näyttämöllä ja sen jälkeen viipurilaisessa Suomalaisessa Maaseututeatterissa 1904–1909, jonka kantavia voimia hän tuolloin oli. Vielä naimisiin mentyäänkin hän esiintyi silloin tällöin näyttämöllä hyväntekeväisyysnäytöksissä. Maiju Ranta kuoli sairastuttuaan äkillisesti marraskuussa 1917. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mitä vanha valokuva kertoo, Suomen Kuvalehti, 09.06.1934, nro 24, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Pakolaiset (elokuva)

Pakolaiset on Veikko Kerttulan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen draama- ja televisioelokuva vuodelta 1977. Elokuva perustuu Johannes Linnankosken romaaniin Pakolaiset (1908). == Palkinnot == * Martti Kainulainen voitti elokuvasta vuoden 1978 Jussi-gaalassa Parhaan miespääosan Jussi-palkinnon. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset televisioelokuvat Luokka:Suomalaiset draamaelokuvat Luokka:Vuoden 1977 suomalaiset elokuvat Luokka:Jussi-palkitut elokuvat
Stripper

Stripper on italialaisen laulajan Achille Lauron kappale. Hän edusti San Marinoa Eurovision laulukilpailussa 2022, Torinossa. Kappale kilpaili toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksitoista ja täten karsiutui finaalista. == Lähteet == Luokka:San Marinon euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2022 euroviisuedustuskappaleet
Valdemar (viini)

Valdemar on Pernod Ricard Finlandin valmistama, Alkossa myytävä vadelmalla ja vermutilla maustettu väkevä viini. Siinä on alkoholia 15 tilavuusprosenttia, ja sitä on verrattu hintansa vuoksi Gambinaan ja Marabelloon. Valdemar sisältää sulfiitteja. Juoma tunnetaan etiketistään, jossa on tekoviiksillä varustettu hymyilevä mies. Etiketin mies paljastui myöhemmin iranilaistaustaiseksi maalariksi, Shahrzad Hazratiksi. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset alkoholijuomamerkit Luokka:Väkevät viinit
Sigbjørn Johnsen

Sigbjørn Johnsen (s. 1. lokakuuta 1950 Lillehammer) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan valtiovarainministerinä vuosina 1990–1996 sekä 2009–2013 ja istui suurkäräjillä vuosina 1977–1997. Lisäksi hän oli Hedmarkin läänin maaherra vuosina 1997–2018. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Sigbjørn Johnsen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan valtiovarainministerit Luokka:Norjan maaherrat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Félix Éboué

Adolphe-Félix-Sylvestre Éboué (26. joulukuuta 1884 Cayenne, Ranskan Guayana – 17. toukokuuta 1944 Kairo) oli ranskalainen siirtomaavirkailija, joka toimi Ranskan Keski-Afrikan kenraalikuvernöörinä. Félix Éboué syntyi kullankaivajan perheeseen. Hänen vanhempansa olivat vapautettujen afrikkalaisorjien lastenlapsia. Éboué kävi ala- ja yläkoulun Cayennessa ja sai stipendin lukio- opintoihin Bordeaux’ssa. Hän valmistui Ranskan siirtomaakoulusta vuonna 1908. Éboué työskenteli eri hallintoalueiden päällikkönä Ubangi-Šarissa. Hän solmi suhteita paikallisiin päällikköihin ja edisti puuvillan viljelyä. Éboué toimi Martiniquen ja Ranskan Sudanin pääsihteerinä vuosina 1932–1936, Guadeloupen kuvernöörinä vuosina 1936–1938 ja sen jälkeen Tšadin kuvernöörinä. Vuonna 1940 hän antoi tukensa Vapaalle Ranskalle, ja Charles de Gaulle nimitti hänet Ranskan Keski-Afrikan kenraalikuvernööriksi. Éboué oli ensimmäinen mustaihoinen kenraalikuvernööri, mutta hänen toimintansa ei juurikaan poikennut muista siirtomaavirkailijoista. Hänen vuonna 1941 laatima kiertokirjeensä ennakoi vuoden 1944 Brazzavillen konferenssia, joka merkitsi suunnanmuutosta Ranskan siirtomaapolitiikassa. Éboué on myös julkaissut nykyisen Keski-Afrikan tasavallan kieliä ja kansoja käsitteleviä tutkimuksia. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset viranhaltijat Luokka:Ranskanguayanalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1944 kuolleet
Katarina Nyberg

Anna Katarina Nyberg (s. 16. marraskuuta 1965 Örnsköldsvik) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari. == Elämä ja urheilu-ura == Nyberg voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. Neljä vuotta myöhemmin Salt Lake Cityn talviolympialaisissa hänen edustamansa Ruotsi sijoittui kuudenneksi. MM-kilpailuista Nyberg voitti kuusi mitalia joista neljä kultaista, ja EM-kilpailuista hän voitti myös neljä mestaruutta sekä kaksi himmeämpää mitalia. Elisabet Gustafsonin kipparoima maajoukkuekokoonpano, johon Nyberg kilpaurallaan kuului, on nimetty curlingin kansainväliseen hall of fameenhttps://worldcurling.org/2020/02/hof-2020/ .OlympediaRuotsin olympiakomiteaworldcurling.org == Lähteet == * * Profiili Ruotsin olympiakomitea * Profiili worldcurling.org === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsalaiset curlingpelaajat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ylä-Kivetty

Ylä-Kivetty on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,37 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00137 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 10,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Isojoen valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kumpunen (Äänekoski)

Kumpunen on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 890 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,1 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 139 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Isojoen valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Suoli-Kumpunen

Suoli-Kumpunen on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 295 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 175,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Isojoen valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kangaslammi (Saarijärvi, pohjoinen)

Kangaslammi on Keski-Suomessa Saarijärvellä Suljetunmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 130 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Isojoen valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Saarijärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kangaslammi (Saarijärvi, eteläinen)

Kangaslammi on Keski-Suomessa Saarijärvellä Suljetunmäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 140 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Isojoen valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Saarijärven järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kalajärvi (Äänekoski)

Kalajärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Sumiaisissa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Sen rannat ovat melko alavia, suurimmaksi osaksi Taipaleenkylän ja Pieni-Taipaleen peltomaata. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta: Lehtiluoto sekä sen luoteispuolinen pienempi nimetön luoto. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,29 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä. Järven rannoilla on vain muutama rakennus, maatilojen päärakennukset sijaitsevat kauempana rannoista. Pohjoispäässä Kanavalahden itärannalla on pieni loma-asutuksen keskittymä. == Luontoarvoja == Kalajärvi muodostaa yhdessä Sumiaisen eteläpäässä sijaitsevan Kytännevan kanssa 209 hehtaarin laajuisen Natura 2000 -suojelualueen. Kalajärvi on huomattava lintujärvi, jota on aikoinaan laskettu. Järvestä yli 90 hehtaarin kokoinen alue on avovettä. Rannoilla on luhtavyöhyke, joka on säilynyt luonnontilaisena rantojen soiden ojituksista huolimatta. Huomattava Kalajärvessä esiintyvä vesikasvi on suomenlumme. Koillisrannalla on lintutorni. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kalajärven valuma-alueeseen (14.415) se kuuluu. Järveen laskee kaakosta Majalammen laskupuro, jonka lisäksi siihen on johdettu useita suo-ojia muun muassa kuivatetulta Kalasuolta sekä Lamminsuolta. Kalajärven oma laskujoki on Myllyjoki, joka alkaa Myllylahden eteläpäästä ja laskee Sumiaiseen. Järven vedenpinnan korkeus on 108,9 metriä mpy., joten pudotusta välillä kertyy noin 9 metriä. == Lähteet == Luokka:Kalajärven valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Sumiainen
Louise Marmont

Anna Louise Marmont (s. 22. toukokuuta 1967 Jönköping) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari. == Elämä ja urheilu-ura == Marmont voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. Neljä vuotta myöhemmin Salt Lake Cityn talviolympialaisissa hänen edustamansa Ruotsi sijoittui kuudenneksi. MM-kilpailuista Marmont voitti kahdeksan mitalia joista neljä kultaista, ja EM-kilpailuista hän voitti neljä mestaruutta sekä viisi himmeämpää mitalia. Elisabet Gustafsonin kipparoima maajoukkuekokoonpano, johon Marmont kilpaurallaan pitkälti kuului, on nimetty curlingin kansainväliseen hall of fameenhttps://worldcurling.org/2020/02/hof-2020/ .OlympediaRuotsin olympiakomiteaworldcurling.org == Lähteet == * * Profiili Ruotsin olympiakomitea * Profiili worldcurling.org === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsalaiset curlingpelaajat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elisabeth Persson

Maria Elisabeth Persson (s. 21. helmikuuta 1964 Uumaja) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari. == Elämä ja urheilu-ura == Persson voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. Neljä vuotta myöhemmin Salt Lake Cityn talviolympialaisissa hänen edustamansa Ruotsi sijoittui kuudenneksi. MM-kilpailuista Persson voitti kuusi mitalia joista neljä kultaista, ja EM-kilpailuista hän voitti myös neljä mestaruutta sekä kaksi himmeämpää mitalia. Elisabet Gustafsonin kipparoima maajoukkuekokoonpano, johon Persson kilpaurallaan kuului, on nimetty curlingin kansainväliseen hall of fameenhttps://worldcurling.org/2020/02/hof-2020/ .OlympediaRuotsin olympiakomiteaworldcurling.org == Lähteet == * * Profiili Ruotsin olympiakomitea * Profiili worldcurling.org === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsalaiset curlingpelaajat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Majalampi (Konnevesi)

Majalampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Ilomäen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 760 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kalajärven valuma-alueeseen (14.415) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kalajärven valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Lahnanen (Konnevesi)

Lahnanen on Keski-Suomessa Konnevedellä Hytölän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 600 metriä leveä, ja sen pinta- ala on 33 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kolunjoen valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Papulammi

Papulammi tai Papulampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Hytölän lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 370 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kolunjoen valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kilpislampi (Konnevesi)

Kilpislampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Tankolammen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 570 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 86 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 2,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kolunjoen valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ilojärvi (Äänekoski)

Ilojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Mäkelänkylän lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 370 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Ilojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Keskinen (Äänekoski)

Keskinen on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 800 metriä pitkä, 420 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,7 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 370 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 3,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Ilojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Valkeajärvi (Äänekoski, Saarikas)

Valkeajärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 450 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Ilojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Saarikas (Äänekoski, Saarikas)

Saarikas on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 710 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven tilavuudeksi on saatu 764 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Ilojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni-Saarikas (järvi)

Pieni-Saarikas on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 530 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 82 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Ilojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ala-Tankonen

Ala-Tankonen on Keski-Suomessa Konnevedellä ja Äänekoskella Tankolammen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 950 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,4 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Ilojoen valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Jouhtinen (Konnevesi)

Jouhtinen on Keski-Suomessa Konnevedellä Tankolammen lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Ilojoen valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pesälampi (Konnevesi)

Pesälampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Tankolammen lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 210 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Ilojoen valuma-alue Luokka:Konneveden järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Huutjärvi (Äänekoski)

Huutjärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 541 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 6,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Vihijärvi (järvi Äänekoskella)

Vihijärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kangaslampi (Äänekoski, Vihijärvi)

Kangaslampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 600 metriä pitkä, 430 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pieni-Jurvo

Pieni-Jurvo on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 36 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 497 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 5,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Mäkilampi (Äänekoski, Vihijärvi)

Mäkilampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 280 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 68 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 8,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,9 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Säynätlampi (Äänekoski)

Säynätlampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 210 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 91 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,5 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ahvenlammi (Äänekoski, pohjoinen)

Ahvenlammi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 170 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 40 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 6,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Ahvenlammi (Äänekoski, eteläinen)

Ahvenlammi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 310 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 83 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 6,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,6 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Valkeajärvi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Valkeajärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 700 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 439 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 12,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Tervalampi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Tervalampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 250 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 77 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Suojärvi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Suojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 760 metriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 42 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Kangaslampi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Kangaslampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 380 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,1 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pitkälampi (Äänekoski)

Pitkälampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 480 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Saarikas (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Saarikas on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 890 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 146,7 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Pietinen (Äänekoski)

Pietinen on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 710 metriä leveä, ja sen pinta- ala on 52 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Löytölampi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Löytölampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 190 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kurojoen valuma-alue Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Suojärvi (Äänekoski, Suolahti)

Suojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta- ala on 59 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,48 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00248 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 12,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Suojärven valuma-alueeseen (14.419) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Suojärven valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Äänekosken järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Parslampi (Laukaa)

Parslampi on Keski-Suomessa Laukaassa Vatian lähellä sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lampi on 250 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Suojärven valuma-alueeseen (14.419) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Suojärven valuma-alue (Keiteleen alue) Luokka:Laukaan järvet Luokka:Botin luomat artikkelit
Margaretha Lindahl

Margaretha Louise Lindahl (myös. Dryburgh, s. 20. lokakuuta 1974 Sveg) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari. == Elämä ja urheilu-ura == Usein maajoukkueen varapelaajana ollut Lindahl voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. MM-kilpailuista hän voitti kultaa vuosina 1998 ja 1999 ja EM-kilpailuista kultaa vuonna 1997 sekä hopeaa vuosina 1996 ja 1999. Lindahl avioitui skotlantilaisen curlingin Euroopan mestari James Dryburghin kanssa.OlympediaRuotsin olympiakomiteaworldcurling.org == Lähteet == * * Profiili Ruotsin olympiakomitea * Profiili worldcurling.org === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsalaiset curlingpelaajat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kingo Miyabe

Kingo Miyabe (; 27. huhtikuuta 1860 – 16. maaliskuuta 1951) oli japanilainen kasvi- ja sienitieteilijä sekä levätutkija. Miyabe valmistui Sapporon maataloustieteellisestä korkeakoulusta, joka tunnetaan nykyisin Hokkaidōn yliopistona. Miyabe toimi Hokkaidōn yliopiston kasvitieteellisen puutarhan ensimmäisenä johtajana ja hän oli avaamassa puutarhaa vuonna 1886. Nykyisin puutarhassa on Miyabelle omistettu rakennus, jossa on esillä hänen töitään. Miyabenvaahtera (Acer miyabei) on nimetty Kingo Miyaben mukaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanilaiset kasvitieteilijät Luokka:Sienitieteilijät Luokka:Japanilaiset professorit Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1951 kuolleet