EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Anna Mäkipää

Anna Mäkipää (s. 7. maaliskuuta 1987) on Vasemmistoliiton puoluesihteeri ja Turun kaupunginvaltuutettu. == Ura ja koulutus == Mäkipää on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän valmistui Turun yliopistosta vuonna 2014. Aikaisemmin hän on valmistunut ravintolakokiksi Vammalan ammattikoulusta vuonna 2006, ja ylioppilaaksi Vammalan lukiosta vuonna 2007. Lisäksi Mäkipää on opiskellut johtamisen erikoisammattitutkinnon Turun ammattikorkeakoulusta vuonna 2019. Mäkipää on toiminut SAKKI ry:n pääsihteerinä, opetusministerin erityisavustajana, sekä Suomen ammattijärjestöjen keskusjärjestö SAK:ssa alue- ja järjestöasiantuntijana. Opiskeluaikoinaan hän teki matematiikan opettajan sijaisuuksia Sastamalassa, sekä toimi ravintola- ja kahvila-apulaisena. === Poliittinen ura === Mäkipää valittiin ensimmäisen kerran Turun kaupunginvaltuustoon vuonna 2017, 201 äänellä. Hänet valittiin uudelleen vuoden 2021 kuntavaaleissa 350 äänellä. Aikaisemmin Mäkipää on ollut ehdolla europarlamenttivaaleissa 2019. Hän saavutti 2094 ääntä, eikä tullut valituksi. Mäkipää valittiin Vasemmistoliiton puoluesihteeriksi puoluekokouksessa 3.12.2022. Asiasta äänesti puoluevaltuusto, ensimmäistä kertaa puolueen historiassa. Mäkipää voitti vastaehdokkaana olleen, silloisen puoluesihteerin Mikko Koikkalaisen äänin 36-19. == Lähteet == Luokka:Vasemmistoliiton puoluesihteerit Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nøstetangenin lasitehdas

Nøstetangenin lasitehdas (norj. Nøstetangen glassverk) oli Norjan ensimmäinen lasitehdas. Se perustettiin Hokksundissa vuonna 1741. Sinne palkattiin brittiläinen lasinpuhaltaja James Keith ja saksalainen kaivertaja Heinrich Gottlieb Köhler, jotka loivat yhdessä kotimaidensa perinteitä yhdistävän tyylin. Lasitehdas toimi vuoteen 1777 saakka. Hokksundissa on lasitehtaan historiaa esittelevä museo. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan lasitehtaat Luokka:Øvre Eiker
Griscellin oireyhtymä

Griscellin oireyhtymä on perinnöllinen geneettinen oireyhtymä, jolle luonteenomaisia piirteitä ovat epätavallisen vaalea eli hypopigmentoitunut iho ja vaaleat, hopeisen harmahtavat hiukset. Oireyhtymä jakautuu kolmeen tyyppiin, jotka eroavat toisistaan geneettisiltä syiltään ja oirekuviltaan.Griscelli syndrome MedlinePlus Genetics, viitattu 3.7.2023 Kaikki Griscellin oireyhtymän tyypit aiheuttavat oireyhtymälle tunnusomaiset ulkoiset piirteet ihossa ja hiuksissa. Tyypin 1 Griscellin oireyhtymä aiheuttaa lisäksi vaikeita aivo-oireita. Siinä yleisiä ovat kehitysviive, kehitysvamma, epileptiset kohtaukset, hypotonia sekä silmien ja näön poikkeavuudet. Elejalden oireyhtymään kuuluu monia tyypin 1 Griscellin oireyhtymän piirteitä, ja osa tutkijoista onkin kyseenalaistanut näiden oireyhtymien erillisyyden. Tyypin 2 Griscellin oireyhtymään liittyy immuunijärjestelmän toimintahäiriö. Se aiheuttaa taipumuksen toistuviin infektioihin ja hemofagosyyttisen lymfohistiosytoosin, johon liittyy elinten ja kudosten vaurioitumista eri puolilla kehoa. Tyypin 2 Griscellin oireyhtymässä ei esiinny tyypin 1 Griscellin oireyhtymässä ilmeneviä neurologisia häiriöitä. Tyypin 3 Griscellin oireyhtymä aiheuttaa vain tyypilliset ihon ja hiusten ulkonäköpiirteet. Siihen ei liity neurologisia poikkeavuuksia eikä immuunijärjestelmän häiriöitä. Griscellin oireyhtymä on harvinainen. Tyypin 2 Griscellin oireyhtymä näyttää olevan oireyhtymän tyypeistä yleisin. Griscellin oireyhtymän aiheuttavat mutaatiot ilmenevät geeneissä MYO5A (tyyppi 1), RAB27A (tyyppi 2) ja MLPH (tyyppi 3). Griscellin oireyhtymä periytyy peittyvästi autosomissa. == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
Wiskott–Aldrichin oireyhtymä

Wiskott–Aldrichin oireyhtymä on immuunijärjestelmän häiriön aiheuttava synnynnäinen ja X-kromosomissa peittyvästi periytyvä oireyhtymä. Se aiheuttaa oireita miespuolisilla henkilöillä.Helena Kääriäinen, Wiskott-Aldrichin oireyhtymä Tukiliitto 22.2.2019, viitattu 3.7.2023 Wiskott–Aldrichin oireyhtymän oireet puhkeavat jo vauvaiällä. Yleensä ensimmäisiä merkkejä oireyhtymästä ovat verenvuodot, joiden taustalla on trombosytopenia. Trombosyytit ovat paitsi vähäisempiä, myös tavallista pienempiä (mikrotrombopenia). Trombosyyttien lisäksi myös immunoglobuliinien, valkosolujen sekä T- ja B-lymfosyyttien toiminta on poikkeavaa. Immuunijärjestelmä ei siksi pysty tehokkaasti suojaamaan oireyhtymästä kärsivää. Tyypillisiä imeväisiässä ilmeneviä oireita ovat hankala, atooppinen ihottuma ja heikosti paranevat hengitystieinfektiot. Noin 25 %:lle potilaista kehittyy autoimmuunitautina nivel-, suoli-, verisuoni- tai munuaistulehdus. Noin 25 %:lle kehittyy syöpä lymfaattiseen tai vertamuodostavaan kudokseen. Lisäksi noin joka kymmenennellä ilmenee astmaa ja allergioita. Wiskott–Aldrichin oireyhtymä johtuu X-kromosomin WAS-geenin mutaatioista, jotka estävät geenin toiminnan. Lievemmän taudinkuvan voivat aiheuttaa saman geenin lievempiasteiset mutaatiot. Wiskott–Aldrichin oireyhtymä on erittäin harvinainen. On arvioitu, että miljoonasta syntyvästä poikalapsesta 1–10 sairastaa sitä. Ennustetta oleellisesti parantava hoitomuoto on kantasolusiirto. Muita hoitomuotoja ovat antibioottikuurit toistuviin tulehdustauteihin, splenektomia ja immunoglobuliinien antaminen vastustuskyvyn parantamiseksi. Ennuste pysyy kuitenkin huonona ilman kantasolusiirtoa. == Lähteet == Luokka:Perinnölliset sairaudet Luokka:Oireyhtymät
Barthin oireyhtymä

Barthin oireyhtymä on harvinainen X-kromosomissa peittyvästi periytyvä oireyhtymä. Se aiheuttaa dilatoivan eli sydäntä laajentavan kardiomyopatian, myopatiaan liittyvän lihasheikkouden ja lyhytkasvuisuutta. Yleensä sairastuneilla on neutropenia, joka altistaa heidät toistuville infektioille.Barth syndrome MedlinePlus Genetics, viitattu 3.7.2023 Barthin oireyhtymään liittyvä dilatoiva kardiomyopatia ilmenee usein jo syntymähetkellä tai kehittyy ensimmäisten elinkuukausien aikana. Tämä voi johtaa sydämen vajaatoimintaan. Myös hypotonian aiheuttava myopatia on yleensä havaittavissa syntymästä saakka. Lihasheikkouden takia motoristen taitojen kehittyminen usein viivästyy. Oireiden vaikeusaste ja alkamisikä ovat kuitenkin yksilöllisesti vaihtelevia. Barthin oireyhtymästä kärsivät syntyvät usein tavallista pienikokoisempina ja lapsuudessa ilmenee hidastunutta pituuskasvua. Monet oireyhtymästä kärsivät miehet jäävät poikkeuksellisen lyhyiksi, mutta jotkut potilaat saavuttavat murrosiässä keskimääräisen pituuden. Usein Barthin oireyhtymästä kärsivillä on oireyhtymälle tunnusomaiset kasvonpiirteet, joihin kuuluvat esimerkiksi korostuneet posket. Barthin oireyhtymästä kärsivillä veressä ja virtsassa on kasvanut määrä 3-metyyliglutakonihappoa. Oireyhtymä kuuluukin 3-metyyliglutakonihappovirtsaisuudeksi kutsuttuun tautiryhmään. Barthin oireyhtymä lyhentää siitä kärsivän elinajanodotetta. Sydämen vajaatoiminta ja infektiot aiheuttavat paljon kuolleisuutta jo varhaisessa lapsuudessa. Osa potilaista elää keski-ikäisiksi. Barthin oireyhtymää aiheuttavat mutaatiot tafatsiinigeenissä. Sairastuneita arvioidaan olevan noin 1/300 000–400 000. == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
Arvo Aalto (täsmennyssivu)

Arvo Aalto -nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat olleet: * Arvo Aalto (s. 1932), kommunistipoliitikko ja ministeri * Arvo A. Aalto (1899–1979), yritysjohtaja ja kauppaneuvos * Arvo Mikael Aalto (1911–1982), juristi, yritysjohtaja ja kauppaneuvos * Arvo O. Aalto (1903–1962), arkkitehti.
Kamerunin maantiede

Kamerunin maantiede kertoo Kamerunin maantieteestä. Kamerunin pohjoispuolella sijaitsee Nigeria, itäpuolella sijaitsee Tšad ja Keski-Afrikan tasavalta ja eteläpuolella sijaitsevat Kongo, Gabon ja Päiväntasaajan Guinea. Kamerunin länsipuolella sijaitsee Atlantin valtamereen kuuluva Guineanlahti. Merenrannikkoa reunustaa tulivuorijono. Tämä tulivuorijono alkaa Sao Tome ja Principen saarilta ja ulottuu Päiväntasaajan Guineaan saakka. Maan niminen tulivuori Kamerun on edelleen toimiva ja on 4070 metriä korkea. Se on Länsi- Afrikan korkeimpia vuoria. Tulivuorijonon keskellä on monta kraatterijärveä, joiden vesi sisältää myrkkyjä, jotka voivat purkautua myrkkykaasuina. Yksi näistä kraatterijärvistä on Nyosjärvi. Maan pohjoisosassa on Adamaouan ylänkö ja vielä pohjoisempana Mandaran vuoristo. Aivan maan pohjoiskärjen tuntumassa on Tšadjärvi. Maan pohjoisosassa on kuivaa ja kuumaa savannialuetta, jolla kasvillisuus on enimmäkseen piikkipensaita. Maan eteläosassa on tasankoja ja siellä on monin paikoin sademetsää. Ilmasto on kostein merenrannikkoalueilla, missä ilmankosteus on yli 80 % ja vuotuinen sademäärä on noin 4000 mm. == Lähteet == *
Gabonin maantiede

Gabonin maantiede kertoo Gabonin maantieteestä. Gabon sijaitsee päiväntasaajan molemmin puolin. Gabonin pohjoispuolella sijaitsevat Päiväntasaajan Guinea ja Kamerun ja itä- ja eteläpuolella sijaitsee Kongon tasavalta. Gabonin länsipuolella on Atlantin valtameri. Merenrannikkoalueelta alkaa tasankoalue, joka ulottuu 200 km sisämaahan päin. Maan keskiosasta itään mentäessä maasto kohoaa vähitellen ylängöksi ja vuoristoksi. Useat joet saavat alkunsa noin 1000 metrin korkeudesta ylängöltä. Yksi Gabonin joista on 1200 kilometriä pitkä joki Ogooué, joka on merkittävä laivaliikenteen kannalta. Ogoouén pohjoispuolella ovat Kristallivuoret ja eteläpuolella ovat Chailluvuoret. Gabonin ilmasto on kuuma ja kostea ja ilmankosteus on keskimäärin 85%. Sadekaudet ovat maaliskuun puolivälistä toukokuun puoliväliin ja lokakuun puolivälistä joulukuun puoliväliin saakka. Sadekausien aikana esiintyy usein tulvia. Auringonpaisteesta aiheutunut voimakas haihtuminen aiheuttaa usein suuria sadepilviä, jonka jälkeen esiintyy rankkoja sateita. Usein rankkasateita esiintyy iltapäivällä lämpötilan ollessa korkea. Merenrannikon pohjoisosassa on sateisinta ja siellä vuotuinen sademäärä on 4000 mm. Gabonin keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 2570 mm. Gabonin alankoalueilla on trooppista sademetsää, missä eliölajisto on maailman monipuolisin. Eläimistöön kuuluu useita kädellisiä, joita ovat simpanssi, paviaanit, marakatit ja läntinentasankogorilla. Gabonissa esiintyy satoja kotoperäisiä lintulajeja, joita ovat monet papukaijat, kuten esimerkiksi harmaapapukaija. == Lähteet == *
Peltoinen

Peltoinen on Loimaan kylä ja 3. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupunkia halkovan Turku–Toijala-radan itäpuolella. Kaupunginosassa ei ole juurikaan palveluita keskustan läheisyyden vuoksi. Peltoisissa sijaitsee vuoropäiväkoti. Ennen Peltoisissa oli myös seurakuntatalo ja koulu. Peltoisissa sijaitsi Loimaan kauppalan tori vuosina 1892–1925.Vanhan Torin muistokivi kauppalantorin laidalla. Vanhaa toria vastapäätä sijaitsee Loimaan taidemuseo. Alueella toimiva Peltoisten alueen kyläyhdistys järjestää kylässä vuosittain perinteiset Loimaan Rompepäivät, jonne saapuu tuhansia kävijöitä ympäri Suomea. Alueen asutus on pientalovaltaista. Radan ja Hämeentien varressa on teollisuusrakennuksia. == Lähteet == Luokka:Loimaan kylät Luokka:Peltoinen
Fujara

Fujara on pitkä yläsävelhuilu, jossa on kolme sormiaukkoa. Fujaraa ovat perinteisesti soittaneet slovakialaiset paimenet. Soittimen runkona oleva putki on 160–200 cm pitkä. Rungossa on kiinni toinen 50–80 cm pitkä putki. Fujaran soitto perustuu harmoniseen yläsävelsarjaan. Käyttämällä soittimen kolmea sormiaukkoa voidaan fujaralla soittaa diatoninen duuriasteikko kahden ja puolen oktaavin laajuudelta. == Lähteet == Luokka:Puupuhaltimet
Akseli Valmunen

Akseli Valmunen (s. 1987) on palkittu suomalainen dokumentaarinen valokuvaaja, joka työskentelee etupäässä lehtikuvaajana. Turusta kotoisin oleva Valmunen keskeytti lukion lukihäiriön takia ja kiinnostui valokuvauksesta, jota opiskeli Lahden muotoiluinstituutissa. Hän lähti opiskelijavaihtoon Israeliin ja löysi siellä oman tyylinsä, rauhallisen ja huomaamattoman ympäristön tarkkailun sekä työskentelyn filmikameran, jalustan ja lisävalon avulla. Mentorikseen hän on maininnut Helsingin Sanomien Markus Jokelan ja muiksi vaikuttajikseen muun muassa ruotsalaisen Lars Tunbjörkin, hollantilaisen Rob Hornstran, virolaisen Aleksander Gronskyn, yhdysvaltalaisen Rosalind Fox Solomonin ja brittiläisen Chris Killipin. 2020-luvun taitteessa Valmunen perusti oman työhuoneen Helsingin Bulevardilla sijaitsevan talon entiseen hiili- ja halkovarastoon.. Hän on kuvannut sanomalehdille kuten Helsingin Sanomille, Morgenbladetille ja Aftenpostenille sekä Wired- ja Geo- aikakauslehdille. Hän tekee myös alan opetustöitä. Valmunen valittiin vuonna 2016 vuoden nuoreksi pohjoismaiseksi valokuvaajaksi, ja palkintoon kuului yksityisnäyttely Tukholman Fotografiskassa. Seuraavana vuonna Suomessa Valmunen palkittiin vuoden kuvajournalistina kilpailussa, jossa hän voitti myös vuoden parhaan lehtikuvan ja vuoden parhaan kuvareportaasin palkinnot. Aikakauslehtialan Edit-gaalassa toukokuussa 2023 Valmunen palkittiin vuoden parhaana kuvaajana töistään kolmessa vuonna 2022 julkaistussa Suomen Kuvalehden jutussa. Tuomaristo perusteli valintaansa näin: > Akseli Valmunen on kiistattoman lahjakas ja omintakeinen valokuvaaja, jonka > teokselliset kuvat antavat juttuihin yhteiskunnan rakenteita paljastavan, > mutta aina ihmiseen tarkentavan lisänsä. Hänen huomionsa maailmasta > kiinnittyvät merkillisiin ja outoihin yksityiskohtiin, ja lakonisen > toteavalla tavalla hän avaa lukijalle uusia näkökulmia tuttuihin aiheisiin. > Valmusen vahvasti kuvajournalismin perinteessä kiinni olevat kuvat haastavat > ajatuksella, voiko etäinen olla samaan aikaan intiimi. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Loimaan Rompepäivät

Loimaan Rompepäivät on Loimaalla vuosittain järjestettävä kirpputoritapahtuma, jota järjestää Peltoisten alueen kyläyhdistys. Rompepäiviä on järjestetty vuodesta 1994 joka elokuun ensimmäisenä lauantaina. Parhaimmillaan tapahtumassa on ollut lähes 10 000 kävijää ja yli 600 myyjää. Vuonna 2023 Rompepäivät järjestetään 4–5. elokuuta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rompepäivien virallinen kotisivu Luokka:Peltoinen Luokka:Loimaan tapahtumat
Nahinlahti

Nahinlahti on asuinalue ja samanniminen vesialue Loimaalla, Myllykylän kaupunginosassa. Nahinlahden alueelle rakennetaan 2020-luvulla omakoti- ja rivitaloja. Nahinlahti sijaitsee Loimijoen rannalla. == Lähteet == Luokka:Loimaan osa-alueet
Päiväntasaajan Guinean maantiede

Päiväntasaajan Guinean maantiede kertoo Päiväntasaajan Guinean maantieteestä. Päiväntasaajan Guinean pohjoispuolella sijaitsee Kamerun ja itä- ja eteläpuolella sijaitsee Gabon. Maan länsipuolella on Atlantin valtameri. Maan halki virtaavat joki Mbini ja sen sivujoet. Merenrannikon läheisyydessä on rannikkotasanko, jolta sisämaahan päin mentäessä maan korkeus kohoaa Kristallivuorten seudulle saakka. Kristallivuorten korkein huippu on 1 200 metriä korkea. Meren rannikolta jonkin matkan päässä on saaria, joihin kuuluvat Annobón ja Bioko. Biokon saarella ovat maan pääkaupunki Malabo ja 3 008 metriä korkea Pico Basile, joka on maan korkein vuori. Päiväntasaajan Guinean ilmasto on kuuma ja kostea. Vuosittain keskimääräinen lämpötila on 25 °C ja vuotuinen keskimääräinen sademäärä on 2 000 mm. Merenrannikolla kasvaa mangrovemetsää, jossa pesii runsaasti lintuja. Mbinin joessa ja sen sivujoissa elää virtahepoja, vesiantilooppeja ja krokotiileja. Jokiuomien seudulla kasvaa sademetsää, missä esiintyviä kädellisiä ovat tasankogorillat, simpanssit ja häntäapinat. Biokon saarella elää uhanalainen apinalaji mandrilli. == Lähteet == *
Natriummonofluorifosfaatti

Natriummonofluorifosfaatti (Na2PO3F) tai natriummonofluorofosfaatti on natrium- ja monofluorifosfaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään esimerkiksi hammastahnoissa. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa natriummonofluorifosfaatti on valkoista ainetta. Yhdisteestä tunnetaan myös kidevedellinen dekahydraatti (Na2PO3F·10H2O). Aine liukenee hyvin veteen, mutta myös hydrolysoituu veden vaikutuksesta natriumfluoridiksi ja natriumvetyfosfaatiksi. Kuumennettaessa yhdisteen kiderakenne muuttuu 370 °C:n ja 420 °C:n lämpötiloissa. Kun natriummonofluorifosfaattia kuumennetaan yli sulamispisteensä, se hajoaa natriumpyrofosfaatiksi. Natriummonofluorifosfaatilla on antibakteerisia ominaisuuksia.Sébastien Havelange, Nicolas Van Lierde, Alain Germeau, Emmanuel Martins, Tibaut Theys, Marc Sonveaux, Claudia Toussaint, Klaus Schrödter, Gerhard Bettermann, Thomas Staffel, Friedrich Wahl, Thomas Klein & Thomas Hofmann : "Phosphoric Acid and Phosphates", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2022. s. 27-28 (luvun sisäinen sivunumerointi) Natriummonofluorifosfaattia valmistetaan kuumentamalla natriummetafosfaattia ja natriumfluoridia. Myös natriumvetyfosfaatin tai -pyrofosfaatin ja vetyfluoridin reaktiota käytetään yhdisteen valmistamiseen. :NaPO3 \+ NaF → Na2PO3F Natriummonofluorifosfaattia käytetään fluoridi-ionien lähteenä hammastahnoissa. Yhdistettä käytetään lisäksi muiden fluorifosfaattien valmistukseen ja sementin lisäaineena. ==Lähteet== Luokka:Fluoriyhdisteet Luokka:Fosforiyhdisteet Luokka:Natriumyhdisteet
Bzip2

bzip2 (tiedostonpäätteenä .bz2) on vapaa avoimen lähdekoodin pakkausohjelma, joka perustuu Burrows–Wheeler-muunnokseen eli lohkolajittelualgoritmiin. Unix- ja Linux-järjestelmissä yleisesti käytettyjen compress ja gzip-ohjelmien tavoin bzip2 pakkaa vain yhden tiedoston tai vuon, joten sille voi putkittaa esim. tar-arkistointiohjelman tulostuksen, joka pakataan ja tallennetaan tiedostoon. Ohjelman kehitti brittiläinen Julian Seward ja hän julkaisi sen 18. heinäkuuta 1996. Ohjelma on lisensoitu BSD-tyylisellä lisenssillä ja se toimii kaikissa merkittävissä käyttöjärjestelmissä. bzip2:n vakaata versiota ylläpitää Mark Wielaard. Kehitysversiota on hoitanut vuodesta 2019 Federico Mena, jonka tavoitteena on ohjelman käännösjärjestelmän uusiminen ja Rust- porttaus. Vuonna 2021 tämän otti tehtäväkseen Micah Snyder.https://viruta.org/bzip2-changing-maintainership.html Ohjelma pakkaa tehokkaammin kuin compressin LZW tai gzip ja zip-ohjelmien Deflate, mutta on myös hitaampi. bzip2 ei myöskään rinnakkaistu useille prosessoriytimille, vaan toimii yhdessä säikeessä. Pakkauksen purku on suhteessa pakkausta nopeampaa. Tiedostomuodolle ei ole virallista spesifikaatiota muuta kuin ohjelman toteuttamana. Tiedostomuodolle on tuki mm. 7-Zip, WinRAR, Apache Commons ja DotNetCompression -ohjelmissa tai kirjastoissa. bzip2 pakkaa tiedon 100-900 kilotavun lohkoissa, joille tehdään Burrows–Wheeler-muunnos, jossa toistuville merkkijonoille annetaan vastine. Tämän jälkeen käytetään Huffmanin koodausta. bzip2:n edeltäjässä bzipissä käytettiin toisessa vaiheessa aritmeettista koodausta. == Lähteet == Luokka:Pakkausohjelmat
Tuuterin kansallispuku

Tuuterin kansallispuku on suomalainen kansallispuku. Puku perustuu Suomen kansallismuseossa olevaan tytön juhlapukuun Tuutarista, Inkerinmaalta. Sen ensimmäinen versio on kuvattu vuonna 1890-luvulla, ja Tyyni Vahterin julkaisema versio on vuodelta 1936. Pukuun kuuluu tummansininen liivihame, jossa on punainen hartiaosa. Paita, esiliina ja sukat ovat valkoiset. Hartiaosa, esiliinan helma, rekkopaidan rekko ja hihojen yläosat on koristeltu värikkäällä kirjonnalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tuuterin puku Kansallispuvussa (valokuvia yksityiskohdista) Luokka:Suomalaiset kansallispuvut
XZ Utils

XZ Utils (aiemmin LZMA Utils) on paketti avoimen lähdekoodin pakkausohjelmia. Pakettiin kuuluvat ohjelmat ovat lzma ja sen seuraaja xz. Ohjelmat ovat lähinnä Unix- ja Linux-käyttöjärjestelmiin suunnattuja komentoriviohjelmia, jotka toimivat kuten Unixin compress tai gzip tai bzip2. Ohjelmat pakkaavat vain yhden tiedoston tai vuon, joten sille voi putkittaa esim. tar- arkistointiohjelman tulostuksen, joka pakataan ja tallennetaan tiedostoon. XZ Utils perustuu Igor Pavlovin kehittämälle LZMA Utilsille, jota käytettiin aluksi 7-Zipin 7z-pakkauksessa. LZMA Utils alkoi Unix-versiona Pavlovin LZMA- SDK:sta Tukaani-projektin yhteydessä. xz:n algoritmina on nykyisin LZMA2, jota tallennetaan xz-kuoreen. Pakkaukselle luvataan jopa 30% parempi pakkaussuhde kuin gzipille ja 15% parempi kuin bzip2:lle.https://tukaani.org/xz/ Pavlovin mukaan LZMA on hänen kehittämänsä yhdistelmä LZ77-algoritmia, Markovin ketjuja ja aritmeettista koodausta. Eräässä kokeessa linux-lähdekoodipaketti pakkautui suurimmilla asetuksilla gzip:llä 21% tilaan, bzip2:lla 16,6% tilaan ja xz:llä 13,9% tilaan. xz:llä pakkaus vie jopa 9 kertaa enemmän aikaa kuin gzipillä.https://www.rootusers.com/gzip-vs-bzip2-vs-xz-performance-comparison/ Lisäksi xz:n muistinkäyttö vaihtelee muutamasta sadasta kilotavusta jopa gigatavuihin.https://linux.die.net/man/1/xz == Takaovi == Maaliskuussa uutisoitiin xz-paketista löytyneestä takaovesta, joka muuttaa SSH-palvelimen autentikaatiota. Takaovi on löytynyt versioista 5.6.0 ja 5.6.1, jonka vuoksi monet jakelut ovat palanneet näitä edeltävään versioon. Ongelmallinen versio ei ollut vielä kaikissa jakeluissa käytössä. Takaoven löytymisestä kerrottiin OpenWallin sähköpostilistalla. Takaoven lisäsi Jia Tan (JiaT75), joka vaikutti myös toiseen pakettiin, ja pääsi myöhemmin sabotoimaan projektia. Jia Tan tarjoutui projektiin kun sen ylläpito oli vaikeuksissa vuonna 2022 ja samalla ylläpitoon kohdistettiin painostusta nopeampiin päivityksiin. Takaovi käytti glibc:n ominaisuutta (`IFUNC`) korvaamaan `RSA_public_decrypt`-funktion ohjaamalla sen haitalliseen versioon. Tämä antoi hyökkääjälle mahdollisuuden suorittaa antamansa ohjelmakoodin etänä. Jia Tan teki myös muutoksen, jolla landlock-hiekkalaatikon tuki kytkeytyi pois käännösvaiheessa aiheuttamalla virheen CMake-ohjelman tekemässä tarkistuksessa. Saastutettu kirjasto hyökkäsi SSH-ohjelmistoon, ja avasi tähän takaoven, jonka kautta hyökkääjälle tuli mahdollisuus lähettää suoritettava ohjelma SSH-sertifikaatin mukana. ==Lähteet== Luokka:Pakkausohjelmat
Manic Monday

Manic Monday on yhdysvaltalaisen pop-yhtye The Banglesin single vuodelta 1985. Kappaleen sävelsi ja sanoitti Prince nimimerkillä Christopher. Singlen b-puolena on Susanna Hoffsin ja Vicki Peterson kirjoittama "In a Different Light". Seitsentuumaisen singlen ohella "Manic Monday" julkaistiin 12-tuumaisena maxisinglenä, jonka b-puolena ovat teokset "Going Down to Liverpool" ja "Dover Beach". "Manic Monday" julkaistiin myös The Banglesin toisen studioalbumin Different Light avausraitana. Prince kirjoitti "Manic Mondayn" alkuaan yhtyeelle Apollonia 6, joka oli koottu elokuvaa Purple Rain varten. Lyhytikäiseksi jääneen yhtyeen jäsenet olivat Apollonia Kotero, Brenda Bennett ja Susan Moonsie. The Banglesin uudelleen tulkitsemana kappaleesta tuli menestys ja yhtyeen läpimurtosingle. Se nousi Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Saksassa listakakkoseksi. Teosta on verrattu The Mamas & the Papas -yhtyeen kappaleeseen "Monday, Monday". "Manic Mondayn" sävellaji on D-duuri ja sointukulku on D–A7–G–D–A7–G. Laulun kertojaminä herää maanantaihin kesken unen, jossa hän suuteli Valentinoa kristallinsinisen virran varrella. Töissä on oltava kello yhdeksältä ja kertoja toivoo, että olisi sunnuntai, joka on hänen kiireetön viikonpäivänsä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Chordify.net: Manic Monday *Far Out: Why did Prince give away 'Manic Monday'? Luokka:Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet Luokka:Vuoden 1985 kappaleet
Iso-Hyypiö (Kuusamo)

Iso-Hyypiö on saareton ylänköjärvi Kuusamon länsiosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Etäisyys Kuusamon keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen ja Oulusta 199 kilometriä itäkoilliseen. == Maantiede == Ison-Hyypiön ulottuvuus lännestä itään on kaksi kilometriä. Pääallas käsittää noin 1,7 kilometriä pitkän lounais–koillissuuntaisen selkäveden, josta työntyy pohjoiseen nimetön lahti, jonka rannalla on asutusta. Lahden länsipuolella sijaitsee järven luoteisosan muodostava Kotilampi, jota yhdistää pääaltaaseen noin 15–30 metriä leveä salmi. Järven lounaisosan muodostaa suultaan avoin Taivallahti. Noin kolmasosa Isosta- Hyypiöstä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven koillisosassa. Suurin osa Ison-Hyypiön ranta-alueesta on metsämaata. Pohjoisrannalla kohoavan Huhtamäen huippu on noin 305 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven pohjoispuolella kohoaa Hyypiövaara, jonka huippu on yli 315 metriä merenpinnan yläpuolella. Lännessä on Kiviharjut ja idässä Hyypiönsuo. Isoon-Hyypiöön virtaa kaakosta Elijärveltä (271,7 metriä mpy) Elikanava, johon yhtyy Hyypiöpuro. Ison-Hyypiön luoteiskolkasta alkaa Kotipuro, joka virtaa länteen ja laskee Naatikkajokeen. Ison-Hyypiön vesitilavuus on 5 698 000 kuutiometriä. Iso-Hyypiö (73.051.1.009) kuuluu Naatikkajoen alueeseen (73.051), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Naatikkajoen valuma-alue (73.05). Iso-Hyypiö on laajin Naatikkajoen alueen 18:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Elijärvi, jota seuraa Naatikkalampi, Pikku-Hyypiö, Iso Kalliolampi ja 13 alle kymmenen hehtaarin laajuista vakavettä. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Koutajoen vesistö
Žytje i slovo

Žytje i slovo (, ’Elämä ja sana’) oli vuosina 1894–1897 kaksi kertaa kuussa Lvivissä ilmestynyt aikakausjulkaisu. Viimeinen numero ilmestyi heinäkuussa 1897. Lehden päätoimittaja oli Ivan Franko, ja sen julkaisija oli hänen vaimonsa Olha Franko. Žytje i slovossa julkaistiin kaunokirjallisia tekstejä, kirjallisuuskritiikkiä ja kirjakatsauksia, artikkeleita historiasta, politiikasta ja kulttuurista sekä kansatieteellistä ja kansanrunousaineistoa. Lehdessä julkaistiin myös länsieurooppalaisia ja venäläisiä kirjallisuuskäännöksiä sekä kuvauksia Venäjän hallitseman Ukrainan poliittisesta ja henkisestä elämästä. Lehden ilmestymisessä oli puolen vuoden tauko, ja sen jälkeen heinäkuusta 1896 se keskittyi politiikan ja talouden kysymyksiin sekä julkaisi kommentaareja ja analyysejä sosialistisesta ja anti- imperialistisesta näkökulmasta. Vaikka julkaisun levikki oli enimmillään 400–500, se oli laadukkaan sisältönsä ansiosta aikansa ukrainalaisista aikakausjulkaisuista vaikutusvaltaisimpia. Lehden sisällysluettelo on julkaistu Lvivissä 1968. ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset aikakauslehdet Luokka:Lviv
Elokuvapäivä

Elokuvapäivä on Turussa ja sen lähiseudulla kahdesti vuodessa järjestettävä kaupunkifestivaali, jossa paikalliset toimijat tarjoavat yleisölle maksuttomia elokuvanäytöksiä. Tapahtuman järjestäjänä toimii Turun kaupungin, Turun ammattikorkeakoulun ja Linnateatterin perustama yhdistys Scene, viralliselta nimeltään Elokuvakaupunki Turku ry. Ensimmäinen Elokuvapäivä järjestettiin syyskuussa 2015. Tapahtuma järjestetään joka vuosi keväällä ja syksyllä. Syksyllä esitetään kotimainen elokuva ulkoilmanäytöksessä keskeisellä paikalla Turun kaupunkia. Syyskuussa 2023 Elokuvapäivän ulkoilmanäytöksessä esitettiin Turun kauppatorilla Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä. Näytöksen avasi nimiroolin näyttelijä Heikki Kinnunen. === Ulkoilmanäytökset === Tapahtumapäivä Näytöspaikka Elokuva(t) 05.09.2015 Turun kauppatori Mielensäpahoittaja, Kätilö 10.09.2016 Kupittaan jalkapallostadion Luokkakokous 09.09.2017 Aurajoen ranta Tom of Finland 08.09.2018 Turun linna Tyttökuningas 07.09.2019 Vartiovuori Vares - Pahan suudelma 10.10.2020 Paavo Nurmen stadion Onnenonkija 04.09.2021 Suomen Joutsenen edusta Seurapeli 03.09.2022 Turun tuomiokirkon tori Tove 02.09.2023 Turun kauppatori Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä 07.09.2024 Taiteen talo Rakkaani merikapteeni == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elokuvapäivän virallinen kotisivu Luokka:Turun tapahtumat Luokka:Suomalaiset elokuvajuhlat Luokka:Suomen kulttuuritapahtumat
Aarne Virkki

Aarne Emil Virkki (4. heinäkuuta 1910 Vuoksela – 11. helmikuuta 1979) oli suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja teatteriohjaaja. == Ura == Aarne Virkin vanhemmat olivat maanviljelija Aleksander Virkki ja Helena Suokas. Hän opiskeli laulua ja lausuntaa Viipurin Musiikkiopistossa 1928–1931. Virkin ensimmäinen kiinnitys oli puoliammattilaisena Haminan Näyttämölle 1931–1937. Vuosina 1939–1944 hän toimi Suomen Filmiteollisuudessa kuvausryhmän jäsenenä ja teki kreditoimattoman roolin renkinä elokuvassa Helmikuun manifesti. Hän näytteli Kuopion Yhteisteatterissa samoina vuosina. Näyttelijämatrkikkelissa asia on ilmaistu "Kuopion Yt 41–44 (sodassa)".Teatterin maailma 1965, s. 409 1940-luvun jälkipuoliskolla Virkillä oli kolme lyhyttä kiinnitystä: Savonlinnan Teatteri, Kotkan Maakuntateatteri ja Jyväskylän työväenteatteri. Näyttelijäntyöt jatkuivat Lappeenrannan kaupunginteatterissa 1951–1952, Riihimäen Teatterissa 1952–1954 ja Joensuun kaupunginteatterissa 1954–1961.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1974, s. 526–527 Virkki oli toiminut johtajana Savonlinnan Teatterissa 1949–1951. Seuraava johtajan pesti oli Kemin teatterissa 1961–1962, minkä jälkeen hän johti jälleen Savonlinnan Teatteria 1963–1965. Ura jatkui samassa teatterissa ohjaajana ja näyttelijänä. Virkin rooleja olivat muun muassa Seitsemän veljeksen Aapo ja Simeoni sekä Antonio (Venetsian kauppias), Oleksi (Opri ja Oleksi) ja Eddie Carbone (Näköala sillalta). Hän ohjasi muun muassa näytelmät Nummisuutarit ja Tuntematon potilas. == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1910 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Waldemar Bergström

Karl Waldemar Bergström (3. toukokuuta 1886 - 17\. kesäkuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija, jonka uran parhaat vuodet ajoittuivat 1910- ja 20-luvuille. Hän edusti seuratasolla HSK:ta. Waldemar Bergström esiintyi ensimmäisen kerran SM-kisoissa vuonna 1911. Bergströmin päämatkaksi muodostui 5 000 ja 10 000 metriä. Vuonna 1915 hän voitti SM-kisoissa 10 000 metriä ja vuonna 1920 5 000 metriä. Kovimpina kilpakumppaneina pitkillä matkoilla olivat 1910-luvun alussa Väinö Wickström ja myöhemmin Gunnar Strömstén ja Julius Skutnabb. Yhteispisteissä parhaat sijoitukset olivat vuoden 1914 ja 1917 3. sijat. Bergström saavutti vuonna 1914 yhdessä Julius Skutnabbin kanssa 5 000 metrillä kotimaan ratojen Suomen ennätyksen 8.46,0, joka kesti vuoteen 1928. Lisäksi hänellä oli hallussaan 10 000 metrin kotimaan ratojen Suomen ennätys 18.15,5 vuosina 1915-1917. Parhaat vuodet Bergströmillä ajoittuivat 1910-luvulle, jolloin ensimmäisestä maailmansodasta johtuen kansainvälisiä kisoja ei järjestetty. Kansainväliset kilpailut käynnistyivät maailmansodan jälkeen vuonna 1920. Bergströmin parhaat menestykset olivat helmikuun alussa 1922 Helsingissä käytyjen EM-kisojen 10 000 metrin matkavoitto ja sen jälkeen helmikuussa 1922 Kristianiassa käytyjen MM-kisojen 10 000 metrin 3.sija. Viimeisenä kilpailutalvenaan keväällä 1924 hän osallistui vielä MM-kisoihin Helsingissä ilman suurempaa menestystä. Ammatiltaan Waldemar Bergström oli autonkuljettaja. Hän kuoli 42-vuotiaana. Hänellä oli neljä poikaa, joista Walter tuli tunnetuksi moottoripyörän kilpa-ajajana 1930- ja 1940-luvuilla. == Henkilökohtaiset ennätykset == * 500 m: 47,10 (18. helmikuuta 1922, Oslo- Frögner stadion) * 1 000 m: 1.41,5 (12. helmikuuta 1923, Tukholma) * 1 500 m: 2.29,2 (19. helmikuuta 1922, Oslo-Frögner stadion) * 5 000 m: 8.45,5 (20. helmikuuta 1921, Oslo-Frögner stadion) * 10 000 m: 17.54,1 (19. helmikuuta 1922, Oslo-Frögner stadion) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pikaluistelijat Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Antrean kansallispuku

Antrean kansallispuku on suomalainen kansallispuku. Puku perustuu Magnus von Wrightin vuonna 1861 tekemään maalaukseen antrealaisista naisista. Tyyni Vahterin kokoama versio on vuodelta 1955. Pukuun kuuluu tummansininen liivi ja hame. Paita, esiliina ja sukat ovat valkoiset. Esiliina on vaakaraidallinen, ja siitä on kaksi eri versiota. Päähine on punainen. Armi Kuusela käytti Antrean pukua Miss Maailma -kisoissa, mikä lienee vaikuttanut puvun suosioon. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kansallispuvut
Matti Miikkulainen

Matti Ilmari Miikkulainen (s. 6. helmikuuta 1944 Kouvola) on suomalainen teatterinjohtaja ja teatteriohjaaja. Hän on työskennellyt Kemin teatterissa. == Ura == Matti Miikkulaisen vanhemmat olivat autoilija Ilmari Miikkulainen ja Kerttu Miikkulainen. Hän opiskeli kolme vuotta yliopistossa kirjallisuutta ja saksaa. Vuosina 1967–1970 hän opiskeli Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjalla. Miikkulainen toimi Kemin teatterin johtajana 1970–1982, minkä jälkeen hän jatkoi samassa teatterissa ohjaajana.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1983, s. 293 Miikkulainen ohjasi muun muassa näytelmät Jääkärin morsian, Lampaansyöjät, Työmiehen vaimo, Nummisuutarit, Pohjalaisia, Kerjäläisooppera ja Saatana saapuu Moskovaan.Ilona Miikkulainen on niin ikään suomentanut näytelmiä. == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Helsingin Sanomat: Lammasrosvojen puheet : Huovista Mustikkamaalla Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kari Selinheimo

Kari Päiviö Ilari Selinheimo (s. 8. toukokuuta 1944 Forssa) on suomalainen teatteriohjaaja, teatterinjohtaja ja liikkeenharjoittaja. Hän toimi Kajaanin kaupunginteatterin johtajana 1973–1982 ja edusti näkemyksellistä teatteriajattelua. Hänen kaudellaan kaupunginteatteri ammattimaistui. Sen ohjelmistoon kuului sekä ulkomaisia klassikoita että Kainuun elämänmenoa tutkailevia näytelmiä. == Ura == Selinheimo opiskeli Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjalla 1965–1968 ja toimi samalla Helsingin Yhteisteatterin ohjaajana. Opintojensa jälkeen Selinheimo johti Seinäjoen kaupunginteatteria 1968–1970, minkä jälkeen hän toimi Tampereen Teatterissa ohjaajana 1970–1973. Selinheimon uran merkittävä vaihe oli Kajaanin kaupunginteatterin johtajuus 1973–1982, jolloin hän työskenteli sen puolesta, että teatteri sai aseman alueteatterina. Vuosina 1982–1988 Selinheimo johti Kemin teatteria. Kesällä 1993 hän perusti Turkuun divarin Omituisten Opusten Kauppa.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1974, s. 467Suomen teatterit ja teatterintekijät 1983, s. 405 == Teatteriohjauksia == *Hamlet *Kainuun Sana *Kroppa *Lohikäärme *Peer Gynt *Rakasta minua *Rauha *Ruusujen sota *Tervahanhi *Tone - naisen laulu == Muuta == Selinheimon vanhemmat olivat majuri Osmo Selinheimo ja opettaja Synnöve Selinheimo. Hän avioitui lavastaja Ulla Sinisalmen (1944–2011) kanssa 1966. Pariskunnalle syntyi kolme lasta, joista Niko Selinheimo (1969–2019) työskenteli nuoruudessaan muun muassa iltanäyttelijänä ja perusti kiertävän mustan teatterin, Musta Laatikko, vuonna 1989.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 410–411 == Lähteet == * * * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *Kaleva: Koko läänin teat­te­ri juh­la­tuu­lel­la Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kajaanin kaupunginteatterin johtajat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Peräpohjolan kansallispuku

Peräpohjolan kansallispuku on suomalainen kansallispuku. Peräpohjolan puku on julkaistu vuonna 1922 Tampereen valtakunnallisessa kotiteollisuusnäyttelyssä. Pukuun kuuluu liivihame, jossa on sinivoittoinen raidallinen hame ja sinivihreä liivi. Tasku ja liiviosan tereet ovat tiilenpunaiset. Esiliina on tummanvihreä. Paita ja sukat ovat valkoiset. Puvun kanssa käytetään kirkasväristä ruudullista huivia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Peräpohjolan puku Kansallispuvussa (valokuvia yksityiskohdista) Luokka:Suomalaiset kansallispuvut
Lavansaaren kansallispuku

Lavansaaren kansallispuku on suomalainen kansallispuku. Puku perustuu Suomenlahdella sijaitsevan Lavansaaren kalastajien seuran ja sen perinnetoimikunnan keräämään aineistoon 1800-luvun loppupuolen kansanomaisista puvuista. Pukuun kuuluu punasävyinen laskostettu hame, kukkakuvioinen esiliina ja paksu sarkaviitta. Vironvyöksi kututtu vyö on leveä punasävyinen pirtanauha. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lavansaaren puku Taito Kymenlaakso (valokuvia yksityiskohdista) Luokka:Suomalaiset kansallispuvut Luokka:Lavansaari
Magnus Halvorsen

Johan Magnus Halvorsen (10. kesäkuuta 1853 Ålesund – 14. helmikuuta 1922 Trondheim) oli norjalainen poliitikko, joka istui suurkäräjillä vuosina 1898–1900 ja 1903–1912 sekä toimi Norjan valtiovarainministerinä 1907–1908. Hän kuului aluksi Venstreen, mutta siirtyi myöhemmin Frisinnede Venstreen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan valtiovarainministerit Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Esfenvaleraatti

thumb| Esfenvaleraatti Esfenvaleraatti on synteettisiin pyretroideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään hyönteismyrkkyjen tehoaineena hyötykasvien tuholaisten kemiallisessa torjunnassa. Torjunta-aineen kaupallisena nimenä on Sumi Alpha.Viljelijanberner: Sumi Alpha Esfenvaleraatin kemiallinen kaava on C25H22ClNO3, moolimassa on 419,9 g/mol ja CAS-numero 66230-04-4. Esfenvaleraatti on rakenteeltaan värittömiä-valkoisia kiteitä, joiden sulamispiste on 59-60 °C ja leimahduspiste 256 °C sekä suhteellinen tiheys 1,2 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3). Yhdiste ei liukene veteen, mutta se on myrkyllistä vesieliöille. Esfenvaleraatti on palavaa ja se vapauttaa palaessaan ärsyttäviä tai myrkyllisiä kaasuja.International Labour Organization (ILO): Esfenvaleraatin kemikaalikortti == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Inchem.org: Esfenvalerate * PubChem: Esfenvalerate * Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Esfenvalerate * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Esfenvalerate * ChemBlink: Esfenvalerate Luokka:Hyönteistorjunta- aineet
Michelsenin hallitus

Michelsenin hallitus oli Norjan hallitus 11. maaliskuuta 1905 – 23. lokakuuta 1907. Se koostui Venstrestä ja Høyrestä. ==Ministerit== Pääministeri * Christian Michelsen Pääministeri Tukholmassa * Jørgen Løvland 11.3.1905–7.6.1905 Ulkoministeri * Jørgen Løvland Oikeusministeri * Christian Michelsen 11.3.1905–7.6.1905 * Edvard Hagerup Bull 7.6.1905–27.11.1905 * Harald Bothner 27.11.1905–23.10.1907 Maatalousministeri * Aasmund Halvorsen Vinje 11.3.1905–7.11.1906 * Sven Aarrestad 7.11.1906–23.10.1907 Tilintarkastusministeri * Gunnar Knudsen 11.3.1905–7.6.1905 * Harald Bothner 7.6.1905–27.11.1905 * Christian Michelsen 27.11.1905–23.10.1907 Kirkko- ja opetusministeri * Christopher Knudsen 11.3.1905–27.1.1906 * Otto Jensen 27.1.1906–23.10.1907 Puolustusministeri * Wilhelm Olssøn 11.3.1905–25.5.1907 * Christian Michelsen 25.5.1907–23.10.1907 Ulkomaankauppaministeri * Sofus Arctander Työministeri * Kristofer Lehmkuhl 11.3.1905–28.9.1907 * Jørgen Brunchorst 28.9.1907–23.10.1907 Valtiovarainministeri * Gunnar Knudsen 11.3.1905–31.10.1905 * Christian Michelsen 31.10.1905–27.11.1905 * Edvard Hagerup Bull 27.11.1905–7.11.1906 * Abraham Berge 7.11.1906–23.10.1907 ==Lähteet== Luokka:Norjan hallitukset
Aarnipeikonlehti

Aarnipeikonlehti (Monstera adansonii) on huonekasvinakin käytetty peikonlehti, joka tunnetaan myös nimellä ’Monkey mask’. Perinteisen jättipeikonlehden voimakkaasti liuskoittuneista lehdistä poiketen tämän lajin lehdissä on ehjät reunat ja reikiä keskellä lehtisuonten lomassa. Aarnipeikonlehti on köynnös, ja se voi kasvaa yli neljä metriä pitkäksi. Kermanvärisiä kukkia puhkeaa harvemmin huoneoloissa, mutta luonnonvarainen kasvi kukkii säännöllisesti. Kasvi on kotoisin Etelä- ja Väli-Amerikan alueelta, jossa se kasvaa trooppisissa metsissä.Kekkilä: Aarnipeikonlehti (Monstera adansonii) Aarnipeikonlehden maitiaisneste sisältää kalsiumoksalaattikiteitä, jotka ärsyttävät ihoa ja voivat aiheuttaa oireita esimerkiksi kissoille tai koirille. Se ei kuitenkaan ole tappavan myrkyllinen. == Lähteet == Luokka:Peikonlehdet
Keski-Suomen kansallispuku

Keski-Suomen kansallispuku on suomalainen kansallispuku. Puku valmistui Suomen Nuorisoseurojen 40-vuotisjuhlaan, jota vietettiin Jyväskylässä vuonna 1921. Sen suunnittelivat U.T. Sirelius ja kirjailija Elsa Heporauta. Pukuun kuuluu sini-punaraitainen punasävyinen laskostettu hame ja sininen, nyörillä kiinnitettävä liivi mutta ei esiliinaa. Valkoisen paidan hihansuissa ja kauluksessa on hapsut sekä reikäommel tai pitsi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kansallispuvut kansallispuku
Vasili Ippolitov

Vasili Afanasjevitš Ippolitov ( s. 12. tammikuuta 1892 – 1957) oli venäläinen, joka edusti keisarillista Venäjää ja Neuvostoliittoa pikaluistelussa ja pyöräilyssä. Urheilu-uransa jälkeen hän toimi luisteluvalmentajana. == Pikaluistelu-ura == Kansallisesti Vasili Ippolitov nousi pinnalle voittaessaan vuonna 1911 Venäjän mestaruuden yhteispisteissä. Sen jälkeen hän osallistui kansallisin mestaruuskisoihin vasta 1918 sijoittuen yhteispisteissä 2:ksi ja sen jälkeen neuvostovallan aikaan, jolloin hän oli yhteispisteissä 3. vuoden 1922 kisoissa ja mestari vuoden 1923 kisoissa. Hän osallistui ensimmäisiin suuriin kansainvälisiin pikaluistelukilpailuihin vuonna 1912, jolloin hän sijoittui seitsemänneksi niin Euroopan- kuin maailmanmestaruuskilpailuissa. Kaudella 1913 hän sijoittui mitaleile näissä kilpailuissa voittaen Euroopan mestaruuden ja ollen toinen MM-kisoissa. Ensimmäistä maailmansotaa edeltävänä talvena hän voitti hopeaa niin EM- kuin MM-kisoissa. Kovimpana kilpailijanaan hänelle näinä vuosina oli norjalainen Oscar Mathisen. === Henkilökohtaiset ennätykset === * 500 metriä: 45,4 (1. helmikuuta 1913, Kristiania) * 1 500 metriä: 2.22,2 (2. helmikuuta 1913, Kristiania) * 5 000 metriä: 8.41,6 (24. helmikuuta 1912, Trondheim) * 10 000 metriä: 17.35,5 (1. helmikuuta 1913, Kristiania) == Muu urheilu ja uran jälkeinen valmennustyö == Vasili Ippolitov oli myös aktiivi kilpapyöräilijä. Hän voitti vuonna 1923 Neuvostoliiton mestaruden 1 km:n aika-ajossa. Urheilu-uransa jälkeen Vasili Ippolitov toimi valmentajana Moskovan Spartakissa, ja 1930-luvulla hän johti Dynamon luistelujaostoa Gorkissa. Hänen valmennetaviaan olivat mm. * Igor Ippolitov (1919-1995, Vasilin poika), monikertainen Neuvostoliiton pyöräilymestari ja pikaluistelumestari, myöhemmin valmentaja itsekin, * Ivan Anikanov (1914-1979), monikertainen Neuvostoliiton pikaluistelumestari ja myöhemmin valmentaja, * Sofija Kondakova (1922-2012), pikaluistelun maailmanmestrai ja moninkertainen mitalisti. Vasili Ippolitovin veli Platon oli myös menestynyt pikaluistelija 1910- ja 1920-luvuilla. == Lähteet == Luokka:Venäläiset pikaluistelijat Luokka:Neuvostoliittolaiset pikaluistelijat Luokka:Neuvostoliittolaiset maantiepyöräilijät Luokka:Neuvostoliittolaiset ratapyöräilijät Luokka:Neuvostoliittolaiset pikaluisteluvalmentajat Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Kurssina vapaus

Kurssina vapaus () (lyh. ΠΕ, PE) on kreikkalainen vasemmistolainen puolue. Se on perustettu vuonna 2016. Puolue on osallistunut vaaleihin vuodesta 2019 lähtien. Sillä on kuusi (heti vaalien jälkeen kahdeksan) paikkaa Kreikan parlamentissa kesäkuun 2023 parlamenttivaalien jälkeen ja yksi paikka Euroopan parlamentissa vuoden 2024 europarlamenttivaalien jälkeen. == Vaalitulokset == Puolueen tulokset parlamentti- ja europarlamenttivaaleissa ovat: Vuosi Vaalit Johtaja Äänet Paikkamäärä Asema / Huomautukset Määrä % 2019 Europarlamenttivaalit 2019 Zoí Konstantopoúlou 1,61 ei parlamentissa Parlamenttivaalit 2019 1,46 ei parlamentissa 2023 Parlamenttivaalit 2023 I 2,89 ei parlamentissa Parlamenttivaalit 2023 II 3,17 2024 Europarlamenttivaalit 2024 3,40 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Πλεύση Ελευθερίας – Puolueen verkkosivut Luokka:Kreikan puolueet
Spartalaiset (puolue)

Spartalaiset () on kreikkalainen äärioikeistolainen puolue. Se on perustettu vuonna 2017. Puolueen politiikkaa kuvataan äärikansallismieliseksi, äärikonservatiiviseksi ja maahanmuuttovastaiseksi. Puolue on nähty kielletyn Kultainen aamunkoitto -puolueen uutena tulemisena. Kultaisen aamunkoiton johtajiin aiemmin kuulunut ja tästä tuomittu Ilías Kasidiáris on ilmaissut tukensa Spartalaisille, ja häntä on arveltu puolueen todelliseksi johtajaksi. Puolueella on seitsemän paikkaa Kreikan parlamentissa. Heti kesäkuun 2023 parlamenttivaalien jälkeen paikkoja oli 12. == Vaalitulokset == Puolueen tulokset parlamentti- ja europarlamenttivaaleissa ovat: Vuosi Vaalit Johtaja Äänet Paikkamäärä Asema / Huomautukset Määrä % 2023 Parlamenttivaalit 2023 II Vasílis Stígkas 4,68 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Σπαρτιάτες – Puolueen verkkosivut Luokka:Kreikan puolueet Luokka:Äärioikeistolaiset puolueet
Spartalainen

Spartalainen, spartalaiset tai Spartan(s) (engl.) voi viitata seuraaviin: * spartalaiset eli lakedaimonialaiset, antiikin Spartan asukkaat * Spartalaiset, kreikkalainen puolue * Spartan: Total Warrior, videopeli * SPARTAN-117, hahmo Halo-pelisarjassa
Voitto (puolue)

Voitto eli Demokraatttinen isänmaallinen liike – Voitto () on kreikkalainen äärioikeistolainen puolue. Se on perustettu vuonna 2019. Puolueen politiikka on kansalliskonservatiivista ja sillä on läheiset suhteet ortodoksiseen kirkkoon. Puolue sai alkunsa Makedonian nimikiistan ratkaisseen Préspan sopimuksen vastustamisesta. Puolue on venäjämielinen ja vastustaa Kreikan tukea Ukrainalle Venäjän hyökättyä maahan. Puolueella on 10 paikkaa Kreikan parlamentissa kesäkuun 2023 parlamenttivaalien jälkeen ja yksi paikka Euroopan parlamentissa vuoden 2024 europarlamenttivaalien jälkeen. == Vaalitulokset == Puolueen tulokset parlamentti- ja europarlamenttivaaleissa ovat: Vuosi Vaalit Johtaja Äänet Paikkamäärä Asema / Huomautukset Määrä % 2023 Parlamenttivaalit 2023 I Dimítrios Natsiós 2,92 ei parlamentissa Parlamenttivaalit 2023 II 3,70 2024 Europarlamenttivaalit 2024 4,37 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Δημοκρατικό Πατριωτικό Κίνημα – Νίκη. Puolueen verkkosivut Luokka:Kreikan puolueet Luokka:Äärioikeistolaiset puolueet
Ebisu

Ebisu () on japanilaisessa mytologiassa esiintyvä kami, joka on erityisesti kalastajien ja kauppiaiden jumala. Hänet kuvataan usein pulleaksi, parrakkaaksi ja hymyileväksi kalastajaksi, joka kantaa mukanaan onkea, joka puolestaan on hyvän onnen symboli. Legendan mukaan Ebisu syntyi Izanakin ja Izanamin pojaksi joko ilman luita tai ilman raajoja, koska Izanami oli laiminlyönyt avioitumisrituaalinsa. Raajarikko Ebisu laitettiin kasvamaan veteen, jonka takia hän kuitenkin päätyi mahdollisesti Hokkaidon rannoille. Täällä ainut löysivät hänet, ja aikojen saatossa Ebisulle kasvoi jalat. Huolimatta näiden vaikeuksien voittamisesta, Ebisu on kuitenkin kuuro. Ebisu kuuluu myös ns. seitsemään onnenjumalan joukkoon ja on näistä ainoa, joka on täysin japanilaista alkuperää. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset jumalat