EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Zenon

Zenon tai Zeno voi viitata seuraaviin henkilöihin: == Antiikin ja varhaiskeskiajan henkilöitä == * Zenon (n. 425–491), Itä-Rooman keisari * Zenon Elealainen (n. 490–420 eaa.), elealainen filosofi, tunnettu paradokseistaan * Zenon Kitionilainen (n. 333–264 eaa.), stoalainen filosofi, stoalaisuuden perustaja * Zenon Sidonlainen (n. 150–75 eaa.), epikurolainen filosofi * Zenon Tarsoslainen (n. 200– eaa.), stoalainen filosofi * Zeno Veronalainen (300-luku), Veronan piispa ja pyhimys == Nykyajan henkilöitä, Zeno tai Zenon etunimenä == * Zeno Colò (1920–1993), italialainen alppihiihtäjä * Zenon Jaskuła (s. 1962), puolalainen maantiepyöräilijä * Zenon Konopka (s. 1981), kanadalainen jääkiekkoilija * Zenon Pylyshyn (s. 1937), kanadalainen kognitiotieteilijä ja filosofi * Zeno Roth (1956–2018), saksalainen kitaristi ja lauluntekijä === Zeno sukunimenä === * Apostolo Zeno (1669–1750), italialainen runoilija
Fahrenheit (videopeli)

Fahrenheit (tunnetaan myös nimellä Indigo Prophecy) on Quantic Dreamin kehittämä ja Atarin vuonna 2005 julkaisema seikkailupeli PlayStation 2:lle, Xboxille ja Windowsille. == Juoni == Peli on vuoden 2009 New Yorkiin sijoittuva trilleri. Sarja samankaltaisia, mystisiä murhia on saanut kaupungin ymmälleen: näennäisen normaali ihminen saa yhtäkkiä raivokohtauksen ja hyökkää ventovieraan kimppuun. Tavallinen newyorkilainen Lucas Kane joutuu keskelle mystistä juonikuviota, jossa hänen täytyy saada selville, mikä sai hänet murhaamaan vastoin tahtoaan. Poliisin jahtaamana Lucasin täytyy hylätä tylsä elämänsä ja ryhtyä takaa-ajetuksi. Lucas on päättänyt selvittää, kuka kaiken takana on, ja todistaa syyttömyytensä. Hän huomaa, etteivät vihollisia olekaan ne, joita hän sellaisiksi luuli, ja että totuutta ei ole aina hyvä selvittää. Lucas joutuu keskelle monimutkaista seikkailua ja intensiivisiä toimintakohtauksia, jonka taustalla on rituaalisarjamurhia aavistuksen futuristisella Manhattanilla. == Julkaisut == Pelille julkaistiin vuonna 2015 remastered uusioversio, jonka kehitti Aspyr. == Vastaanotto == Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8.4/10. Peli on voittanut Golden Joystick Awards palkinnon kategoriassa Unsung Hero of the Year. Peli valittiin Tilt.tv:ssä Vuoden 2005 Yllätyspeliksi. Peli oli ehdolla Spike Video Game Awards palkinnolle kategoriassa Best Original Score. Remastered-versio sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 6.2/10. Kritiikkiä peli sai hätäisistä napin painalluskohdista, hiiviskelystä ja uusista virheistä. == Ääninäyttelijät == == Ääniraita == Pelin ääniraidan on säveltänyt Angelo Badalamenti ja sillä ovat esiintyneet Theory of a Deadman, Teddy Pendergrass, Ben E. King, Patrice Rushen, Bobby Byrd, Society's Bag, Leee John, Nina Simone ja Martina Topley- Bird. Ääniraidalla on peliin sävellettyä musiikkia sekä lisensoituja kappaleita. == Jatko-osa == Fahrenheitille huhuttiin olevan tulossa jatko-osa, Fahrenheit 2, joka jatkaisi Lucasin tarinaa. Myöhemmin Quantic Dream ilmoitti kyseisen Fahrenheitia muistuttavan pelin olevan Heavy Rain, jossa on myös elokuvamainen tunnelma sekä draamaa ja jännitystä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * * Fahrenheitin kotisivut Luokka:Vuoden 2005 videopelit Luokka:Quantic Dream Luokka:Seikkailupelit Luokka:PlayStation 2 -pelit Luokka:Xbox-pelit Luokka:Windows-pelit
Ruhtinaskunta

Ruhtinaskunta on ruhtinaan hallitsema valtio tai muu alue. Ruhtinaaksi käännetään ranskan ja englannin prince (prinssi on suomeksi lähinnä kruununperijän arvonimi), saksan Fürst, italian principe ja venäjän knjaz (князь). Feodalistisessa arvojärjestyksessä nuo arvot ovat kuninkaan alapuolella. Magnus Dux, Großherzog, Grand Duke tai Veliki knjaz käännetään usein suuriruhtinaaksi, joskus suurherttuaksi tai kuninkaallisen kruununperijän arvonimenä usein prinssiksi tai prinsessaksi. Erzherzog käännetään lähes aina arkkiherttuaksi. Arvonimien feminiinit muodot käännetään muotoon ruhtinatar. Saksassa on käytetty keisarinvaaliin osallistumaan oikeutetuista ruhtinaista nimitystä Kurfürst, joka käännetään muotoon vaaliruhtinas (myös kuuriruhtinas). Ruotsin furste käännetään ruhtinaaksi ja furstinna ruhtinattareksi, storfurste suuriruhtinaaksi. Suomen suuriruhtinaskunta on ruotsiksi Storfurstendömet Finland. == Nykyään itsenäiset ruhtinaskunnat == * Andorra (Principat d’Andorra) - nykyiset ruhtinaat Emmanuel Macron (vuodesta 2017) ja Joan Enric Vives Sicília (v:sta 2003) * Liechtenstein (Fürstentum Liechtenstein) - nykyinen ruhtinas Hans Adam II (v:sta 1989) * Luxemburg (Grand-Duché de Luxembourg/Großherzogtum Luxemburg, Luxemburgin suurherttuakunta) - nykyinen hallitsija suurherttua Henri (v:sta 2000) * Monaco (Principauté de Monaco) - nykyinen ruhtinas Albert II (v:sta 2005) == Muita ruhtinaskuntia == * Asturia (Espanjan osa) - nykyinen ruhtinatar prinsessa Leonor (v:sta 2014) * Wales (Britannian osa) - nykyinen ruhtinas prinssi William (v:sta 2022) == Historiallisia ruhtinaskuntia == Vuosina 1815–1918 Euroopassa oli kahdeksan suuriruhtinaskuntaa: * Baden (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa) * Hessen-Darmstadt (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa) * Luxemburg * Mecklenburg-Schwerin (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa) * Mecklenburg-Strelitz (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa) * Oldenburg (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa) * Saksi-Weimar (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa) * Suomi **Venäjän keisarin hallitsema suuriruhtinaskunta 1809–1917 () == Aiheesta muualla == Luokka:Valtiomuodot
Emulsio

Emulsio on kahden luonnostaan toisiinsa sekoittumattoman nesteen, kuten veden ja ruokaöljyn, seos. Emulsio on yksi kolloidiseostyypeistä. Nesteet eivät muodosta homogeenista seosta vaan emulsio saadaan aikaan sekoittamalla aineet keskenään. Esimerkiksi maito ja majoneesi ovat emulsioita. Nesteistä toinen on jatkuva faasi (ulkofaasi, kantava faasi) joka muodostaa ikään kuin "liuottimen", ja toinen dispergoitunut faasi (sisäfaasi, kannettu faasi), joka on sekoittunut jatkuvan faasin sisään mikropisaroiksi. Mitä pienempiä mikropisarat ovat, sitä stabiilimpi eli vakaampi emulsio on. Emulsiossa useimmiten on toisena faasina polaarinen neste (vesi, alkoholi tai vastaava), ja toisena faasina pooliton (triglyseridi, hiilivety). Tällöin puhutaan ulko- ja sisäfaasin suhteen joko "O/W" tai "W/O" -emulsioista (oil in water tai water in oil, missä O on pooliton ja W on polaarinen neste). Esimerkki O/W-emulsiosta on maito (vesi on ulkofaasina ja maitorasva sisäfaasina), ja vastaavasti voi on W/O -emulsio; siinä on tapahtunut faasi-inversio, eli ulko- ja sisäfaasi ovat vaihtaneet paikkaansa: voissa maitorasva on ulkofaasi ja vesi sisäfaasi. Emulgaattori on emulsion muodostumista edistävä aine. Tunnettu emulgaattori on munankeltuainen, jota käytetään majoneesien ja salaatinkastikkeiden valmistuksessa. Emulgaattorissa useimmiten toinen pää on pooliton ja toinen polaarinen. Keltuaisen sisältämissä fosfolipidimolekyyleissä on sekä veteen suuntautuva pää että öljyyn suuntautuva pää, mikä edistää vesi-öljyemulsion syntymistä. Emulgaattori asettuu sisäfaasipisaroiden pinnalle muodostaen misellejä, jotka ovat suhteellisen stabiileja. Ihmisen elimistössä olevia emulgaattoreita ovat muun muassa sapen mukana ohutsuoleen erittyvät sappisuolat, jotka emulgoivat rasvoja. Tällöin haiman erittämä vesiliukoinen lipaasi pääsee pilkkomaan rasvoja ilman, että sen täytyisi poistua vesifaasista. Emulsio sirottaa valoa Tyndallin ilmiön mukaisesti. Emulsion perusväri on valkoinen; mitä suurempi polaarisen aineen konsentraatio on, sitä sinisempää emulsio on; mitä suurempi poolittoman aineen konsentraatio on, sitä oranssimpaa emulsio on. Tästä syystä esimerkiksi rasvaton maito on sinertävää, kun taas kerma on kellertävää. ==Katso myös== *Dispersio (kemia) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Seokset Luokka:Kolloidikemia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Faasi

Faasi eli olomuotoalue on systeemin homogeeninen osa-alue, jota erottaa rajapinta toisesta faasista. Homogeenisuus tarkoittaa että materiaalin fysikaaliset ominaisuudet, esimerkiksi tiheys, taitekerroin, magnetisaatio ja kemiallinen koostumus ovat samat koko faasissa. Esimerkiksi vesilasiin upotetut kiinteät jääpalat muodostavat yhden faasin ja nestemäinen vesi toisen. Lisäksi lasi sekä lasin ympärillä oleva kostea ilma muodostavat kumpikin oman faasinsa. Termejä faasi ja olomuoto käytetään joissain yhteyksissä toistensa synonyymeinä. Usein olomuodolla tarkoitetaan perinteistä luokittelua kaasumaiseen, nestemäiseen sekä kiinteään olomuotoon. Samalla aineella voi kuitenkin olla esimerkiksi useampi kiinteän olomuodon faasi, joilla on eri kiderakenne, jolloin termi "faasi" edustaa hienosyisempää luokittelua kuin "olomuoto". == Ominaisuudet == Faasille on tyypillistä tietty järjestäytyneisyyden aste ja tyyppi. Tämän vuoksi yhdellä aineella voi olla useita eri faaseja, joilla on sama olomuoto. Monilla kiinteillä aineilla on useita mahdollisia kiderakenteita, joista vain yksi on kussakin lämpötilassa ja paineessa stabiili. Esimerkiksi tinan kiderakenne muuttuu tetragonisesta kuutiolliseksi alle 13,2 °C:n lämpötiloissa pitkän ajan kuluessa. Tämä näkyy vanhoissa tinaesineissä epämiellyttävinä läikkinä. Myös hiilen kolme kiinteää muotoa, timantti, grafiitti ja fullereeni, ovat kaikki eri faaseja, joista vain grafiitti on stabiili normaaliolosuhteissa. Timantin muuttuminen grafiitiksi huoneenlämpötilassa ja ilmanpaineessa kestää kuitenkin mittaamattoman pitkän aikaa. Homogeeniseltakin näyttävä aine voi olla mikrotasolla eri faasien seos. Tekniset metallit ovat tavallisesti metalliseoksia, jotka voivat sisältää eri kidemuotoa edustavia faaseja. Kolloidi on yleisnimi hienojakoisille seoksille, joissa on kahta eri faasia. Emulsiossa on kaksi eri nestefaasia ja suspensiossa tai geelissä neste ja kiinteä faasi. Olomuodonmuutoksiin liittyy tiettyjä termodynaamisia ominaisuuksia, joita esiintyy myös muissa fysikaalisissa muutoksissa, esimerkiksi magnetoitumisessa. Ensimmäisen kertaluvun faasimuutoksessa aineen sisäenergia–lämpötila-käyrällä on epäjatkuvuuspiste. Toisen kertaluvun muutoksissa aineen lämpökapasiteetti–lämpötilakäyrä on epäjatkuva. Koska kaikkien tämäntapaisten muutosten laskennallinen käsittely on hyvin samankaltainen riippumatta mahdollisista olomuodonmuutoksista, tapana on kutsua näitä kaikkia faasimuutoksiksi ja eri tiloja faaseiksi. Termodynaamisella käsittelyllä on jopa pyritty mallintamaan maailmankaikkeuden perusrakenteen muutoksia sen varhaisvaiheissa. Energiatekniikassa tutkitaan mahdollisuuksia hyödyntää erilaisia faasimuutosmateriaaleja energian varastoinnissa ja myöhemmässä hallitussa vapauttamisessa. ==Katso myös== *Faasimuutos *Faasidiagrammi == Lähteet == Luokka:Aine Luokka:Termodynamiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Fullereeni

Fullereeni eli pallohiili on yksi hiilen allotroopeista, jossa atomit ovat asettuneet suljetun pallopinnan muotoon. Tavallisin fullereeni koostuu yleensä 60 hiiliatomista, jotka muodostavat 20 kuusikulmaista ja 12 viisikulmaista tahkoa siten, että ne yhdessä muodostavat typistetyn ikosaedrin muotoisen rakenteen. Fullereenin löytö 1985 toi sen löytäjille Robert Curlille, Richard Smalleylle ja Harold Krotolle vuonna 1996 Nobelin kemian palkinnon. Myös 20:stä, 32:sta, 44:stä, 70:stä ja jopa 540:stä ja 960:stä hiiliatomista muodostuneita fulleriinirakenteita on löydetty. Pienin fullereenirakenne C20 on muodoltaan dodekaedri, mutta hyvin epävakaa. Fullereenejä esiintyy muun muassa noessa, josta niitä voi liuottaa tolueenilla tai bentseenillä. Niistä on löydetty jälkiä myös punaisten jättiläistähtien spektristä. Fullereenia esiintyy myös Venäjän Karjalan Sungusta löydetystä shungiitti-nimisestä metamorfisesta kivilajista. Fullereeneilla on mielenkiintoisia ominaisuuksia, jotka avaavat valtavia mahdollisuuksia muun muassa nanoteknologian alalla. Fullereeniin voi liittää muita kemiallisia ryhmiä, tai sen sisään voi sijoittaa vieraan atomin. Fullereenista voi myös muotoilla sähköä johtavia nanoputkia, joista voi ehkä rakentaa nanokoneen, tai sitä voi hyödyntää kvanttitietokoneessa. Molekyyli on magneettinen ja mahdollisesti suprajohtava. Fullereenit on nimetty arkkitehti Buckminster Fullerin mukaan, jonka suunnittelemia geodeettisia kupoleja pallofullereenimolekyyli muistuttaa. Fullereenia C60 nimitetään buckminsterfullereeniksi ja sen CAS-numero on 99685-96-8. Pallofullereenilla on myös lempinimet soccerene (amerikanenglannin jalkapalloa tarkoittavan sanan soccer mukaan) sekä buckyball. National Geographicin mukaan puhdas pallofullereeni on hyvin myrkyllinen aine ja tappaa erityisesti nuoria soluja. GHS-järjestelmän kriteereillä fulleriinia ei voi luokitella myrkylliseksi hiirillä, sillä niiden sietämä fulleriiniannos oli 5 000 mg/kg ruumiinpainoa kohden. == Katso myös == * Nanoputki * Nanonuppu == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Etälukio: Hiilen allotropia * Professor John R. Bleeke & Dr. Regina F. Frey, Washington University, Department of Chemistry: Fullerene Science Module * SES Research: Physical Properties of Fullerenes * International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC): Numbering of fullerenes (IUPAC Recommendations 2005) (pdf) * Fei Lin & Erik S. Sørensen & Catherine Kallin & A. John Berlinsky: C20, the Smallest Fullerene (pdf) * ChemBlink: [60Fullerene] * Mindat: Shungite Luokka:Nanotiede Luokka:Hiili
Yhdiste

Kemiallinen yhdiste on kahdesta tai useammasta keskenään reagoineesta alkuaineesta koostuva aine. Yhdisteessä alkuaineiden määrät ovat tietyssä suhteessa toisiinsa nähden. Esimerkiksi vesi on yhdiste, jossa on vetyatomeja kaksi kertaa niin paljon kuin happiatomeja. Yhdisteen koostumusta kuvataan kemiallisella kaavalla. Veden kaava on H2O. Yhdisteen rakennetta puolestaan kuvataan rakennemallilla, ja yksinkertaisimpia malleja ovat kalottimalli ja pallotikkumalli. Rakennekaavalla tai viivakaavalla kuvataan tarkemmin yhdisteen molekyylin rakennetta. Yhdisteen pienin rakenneyksikkö on molekyyli. Tämän vuoksi seos ei ole yhdiste, koska seoksen komponentit eivät ole kemiallisesti sitoutuneet toisiinsa. Esimerkiksi messinki on metalliseos, joka muodostuu erillisistä kupari- ja sinkkiatomeista, joiden suhde messingissä vaihtelee. Osa kemiallisista yhdisteistä sisältää kovalenttisia sidoksia, osa ionisidoksia. Ioniyhdisteitä syntyy, kun keskenään reagoivista aineista toinen luovuttaa elektronin tai elektroneja ja toinen vastaanottaa niitä. Elektroneja luovuttanut aine hapettuu ja elektroneja vastaanottanut aine pelkistyy. Tällöin hapettunut aine on pelkistin ja pelkistynyt aine on hapetin. Kovalenttinen sidos taas muodostuu siten, että molekyylit jakavat elektroneja keskenään. Kovalenttisia sidoksia on sellaisissa yhdisteissä, joissa on pitkiä ja monimutkaisia ketjuja tai muita monimutkaisia rakenteita. Metallisidoksissa elektronit kiertävät yhtä tai useampaa atomia. Joskus yhdisteet muuttavat muotoaan esimerkiksi siten, että nesteestä saostuu ainetta, joka kiteytyy kiinteäksi kiteiseksi aineeksi. Näin voi tapahtua, kun neste on ylikyllästynyt. Yhdisteet jaetaan orgaanisiin ja epäorgaanisiin. Hiiltä sisältävät yhdisteet ovat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta orgaanisia. Kaikki hiiltä sisältämättömät yhdisteet ovat epäorgaanisia. Orgaanisten yhdisteiden yleisiä ominaisuuksia ovat ne seikat, että ne hajoavat kuumennettaessa, niillä on voimakas haju, ne ovat hyviä liuottimia, mutta ne itse liukenevat huonosti veteen, sekä se, että ne eivät johda sähköä. Hiiliatomit muodostavat keskenään kovalenttisia sidoksia ja ne muodostavat hiiliketjuja. Kemiallisia yhdisteitä rekisteröidään CAS-numeroin. Kemiallisia yhdisteitä ja alkuaineita ja kemiaan liittyviä seikkoja määrittää IUPAC, joka on maailman merkittävin järjestö kemian termien nimeämisessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Maunu Ladonlukko

Maunu Ladonlukko tai Maunu Birgerinpoika (Magnus Birgersson, Magnus Ladulås) (noin 1240 – 18. joulukuuta 1290) oli Ruotsin kuningas vuosina 1275–1290. Hän oli Birger-jaarlin poika.Magnus Ladulås Nationalensyklopedin Isän kuoltua hänestä tuli herttua. Vuonna 1275 Maunu katkaisi välit veljiinsä, kuningas Valdemariin ja Eerikiin, ja pakeni Tanskan kuninkaan Eerik Klippingin luo Tanskaan. Hän palasi sadan tanskalaisen sotilaan ja 700 saksalaisen palkkasotilaan kanssa ja kukisti Valdemarin Hovan taistelussa. Heinäkuussa samana vuonna hänet valittiin Ruotsin kuninkaaksi Moran kivillä. Vuonna 1276 Maunu meni naimisiin Sverkerien sukuun kuuluneen Holsteinin Helvigin kanssa. Maunu antoi vuonna 1280 Alsnön säädöksessä kaikille, jotka varustivat ratsumiehen, verovapauden (ruotsiksi frälse eli rälssi). Näistä kehittyi vähitellen Ruotsin aateli. Myös kirkko sai vapautuksen veroista. Vuonna 1284 Maunu teki veljestään Pentistä Suomen herttuan. Lisänimen Ladulås (kirjaimellisesti "Ladonlukko") on perinteisesti selitetty tulleen siitä, että Alsnön säädöksessä kuningas vapautti talonpojat matkustavien piispojen ja ylimysten kestitsemisestä: Maunu pani talonpoikien "latojen ovet lukkoon". Luultavammin lisänimi on kuitenkin vain väännös slaavilaisesta Ladislaus- nimestä. Lisänimi tavataan ensimmäistä kertaa 1400-luvun lähteissä. == Lapsia == # Ingeborg Maununtytär, syntynyt 1279. # Birger Maununpoika, syntynyt 1280, Ruotsin kuningas # Eerik Maununpoika, syntynyt 1282, herttua. # Valdemar Maununpoika, herttua. # Rikissa Maununtytär. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Vuonna 1240 syntyneet Luokka:Vuonna 1290 kuolleet Luokka:Suomen hallitsijat
Sulamispiste

Sulamispiste (lyhenne sp.) on jokaiselle aineelle ominainen lämpötila, jossa tuo aine muuttuu kiinteästä olomuodosta nestemäiseen olomuotoon. Käänteinen reaktio, muutos nestemäisestä olomuodosta kiinteään tapahtuu jähmettymispisteessä. Jään sulamispiste on noin 0 °C paineesta riippuen. Korkein tunnettu sulamispiste normaalipaineessa on grafiitilla, noin 3 675 °C. == Alkuaineiden sulamispisteitä == Aine Sulamispiste (°C) Osmium 3 033 Kulta 1 064 Uraani 1 132,2 Lyijy 327,46 Kupari 1 084,62 Rauta 1 535 Alumiini 660,32 Magnesium 650 Litium 180,54 Radon −71,15 Vety −259,14 Platina 1 770 Tina 231,93 Toisin kuin kiehumispiste sulamispiste ei juuri riipu paineesta. Sulamispiste voidaan määrittää tarkasti vain puhtaille aineille. Metalliseokset jähmettyvät lämpötila-alueessa. Jähmettyminen alkaa likviduslämpötilan alapuolella ja on täydellinen soliduslämpötilasta. Nopean jäähtymisen aikana jähmettyminen alkaa likviduksen alapuolelta. Sula on tällöin alijäähtynyt. Likviduksen ja soliduksen välissä esiintyvää sulan ja kiinteän olomuodon sekoitusta kutsutaan faasitasapainopiirrosten puuroalueeksi. == Lähteet == Luokka:Kemialliset ominaisuudet Luokka:Lämpötila Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Raetia

Raetia eli Reetia () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti alueen nykyisessä Sveitsissä ja Etelä-Saksassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Raetian provinssi käsitti nykyisen Graubündenin ja Tirolin sekä myös nykyistä Etelä-Baijeria vastaavan Vindelician. Provinssin itäpuolella sijaitsi Noricumin provinssi, eteläpuolella Italia ja Gallia cisalpinan alue, lounaispuolella Alpes Poeninaen tai Alpes Poeninae et Graiaen provinssi, länsipuolella Gallia Belgican provinssi, luoteispuolella Germania superiorin provinssi ja pohjoispuolella Germania Magna eli Suur-Germania, jota roomalaiset eivät vallanneet. Raetian väestöstä huomattava osa oli kelttejä. Heitä asui etenkin Rhône- ja Reinjokien laaksoissa. Alue on alppivuoristoa, ja siellä on suuria järviä Alppien kummallakin puolella. Alue tuotti muun muassa puuta, viinejä ja juustoja. Provinssin hallinnollinen keskus oli Augusta Vindelicum (Augusta Vindelicorum). === Kaupunkeja === Raetian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa: * Abodiacum * Abusina * Augusta Vindelicum * Bauzanum * Biriciana * Brigantium * Cambodunum * Clavenna * Curia * Guntia * Parthanum * Reginum * Veldidena * Vipitenum == Historia == Roomalaiset valtasivat Raetian vuonna 15 eaa. Raetian provinssi perustettiin vuonna 17. Se sai nimensä alueen reetialaisten (Raeti tai Rhaeti) heimosta. Provinssien jaossa Raetia luettiin keisarin provinsseihin. Vuonna 47 Raetiasta erotettiin Alpes Poeninaen provinssi. Raetian provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Provinssi jaettiin keisari Diocletianuksen aikana noin vuonna 293 kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Raetia prima ja Raetia secunda. Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat: == Lähteet == *
IP-tunnelointi

IP-tunnelointi mahdollistaa näennäisten yhteyksien muodostamisen IP- reitittimien välille. Erilaisia IP-tunnelointiprotokollia ovat *IP-in-IP *Generic Routing Encapsulation (GRE) *MinimalIP Tunnelointiprotokollat voivat hyödyntää myös PPP-protokollaa, mutta tällöin puhutaan käytännössä jo etäkäytöstä ja VPN:istä: *L2F *PPTP *L2TP Myös IPSec-salausprotokollaa käytetään tunnelointiin. Sitä voidaan kuljetusmoodin lisäksi ajaa myös tunnelointimoodissa, jolloin käytännössä vaikutus on sama, kuin esimerkiksi IP-in-IP-protokollan käyttö. IPSec-protokollassa salaus on myös valinnainen, eikä pakollinen. == Tietoturva == Puhtaita IP-tunnelointiprotokollia ilman salausta ei pitäisi liikennöidä Internetissä, ellei tietoa ole suojattu muutoin (useimmiten ei ole). Jos tunneloinnissa on salaus mukana, onkin kyseessä jo VPN. Sen sijaan IP-tunnelointiprotokollat ovat kätevä lisä VPN- protokollia täydentämään verkkoinfrastruktuurin yksinkertaistamisessa. Luokka:Tietoturva Luokka:TCP/IP
Reititysprotokolla

Reititysprotokolla on reititykseen käytettävä protokolla, jolla Internetin välittävät laitteet eli reitittimet vaihtavat keskenään tietoa Internetin ja lähiverkkojen rakenteesta. Internet-reitityksessä Internet on jaettu autonomisiin järjestelmiin, ja reititystä harjoitetaan niiden sisällä (Interior Gateway Protocol, IGP) ja välillä (Exterior Gateway Protocol, EGP). Reititysprotokollilla jaetaan tietoa reititettävistä protokollista. Internetissä itse reititettävällä protokollalla tarkoitetaan käytännössä IP:tä, mutta yritysten sisäverkoissa saatetaan yhä käyttää esimerkiksi Novellin IPX-protokollaa. == Sisäiset reititysprotokollat == Yleisimmät sisäiset reititysprotokollat ovat *RIP *RIPv2 *IGRP *EIGRP *OSPF *IS-IS == Ulkoiset reititysprotokollat == Autonomisten järjestelmien yhdistelmiä eli internetejä ei juuri ole julkista Internetiä lukuun ottamatta. Sen takia autonomisten järjestelmien välillä käytettäviä reititysprotokollia ei ole Internetissä standardiksi muodostuneen BGP-protokollan lisäksi kuin EGP, joka ei ole juuri missään käytössä. == Metriikat ja hallinnolliset etäisyydet == Eri reititysprotokollilla on keskenään erilaiset metriikat, joiden perusteella reititin valitsee parhaan reitin kohteeseen. Reitin metriikan arvoon voivat vaikuttaa esimerkiksi käytettävissä oleva kapasiteetti, reitin luotettavuus, reitin pituus, hinta tai viive. Jos reititin käyttää yhtäaikaisesti useata eri reititysprotokollaa, ei kahden eri protokollan tarjoamaa reittitietoa voida suoraan verrata keskenään. Esimerkiksi RIP saattaa ilmoittaa metriikaksi 4, kun taas OSPF saattaa tarjota samalle reitille arvoa 880. Reititysprotokollien keskinäinen "paremmuus" ratkaistaankin usein laitteissa hallinnollisella etäisyydellä (engl. administrative distance). Hallinnollisissa etäisyyksissä pienempi luku on luotettavampi arvo, ja pienintä etäisyyttä käyttävän reititysprotokollan tarjoama reittitieto asennetaan reititystauluun. Sen reititysprotokollan reittiä ei käytetä, jolla on suurempi hallinnollinen etäisyys. Esimerkiksi Ciscon reitittimissä oletusarvoiset hallinnolliset etäisyydet ovat: Hallinnolliset etäisyydet Reitin lähde Hall. etäisyys Suoraan kytketty 0 Staattinen reitti 1 Enhanced IGRP summary route 5 External BGP 20 Internal Enhanced IGRP 90 IGRP 100 OSPF 110 IS-IS 115 RIP 120 EGP 140 External Enhanced IGRP 170 Internal BGP 200 Tuntematon 255 *
OSPF

OSPF () on avoimiin standardeihin perustuva organisaation sisäinen TCP/IP- verkkojen reititysprotokolla. OSPF osaa jakaa reititystietoa niin IP:stä, IPX:stä kuin muistakin reititettävistä protokollista. OSPF käyttää Dijkstran algoritmia optimaalisen reitin löytämiseen. OSPF on alun perin määritelty IPv4:lle () ja on myöhemmin päivitetty IPv6:lle (). == Standardit == * , OSPF Version 2 * , OSPF for IPv6 == Katso myös == * IS-IS * EIGRP == Lähteet == == Aiheesta muualla == * OSPF Design Guide Luokka:TCP/IP Luokka:Reititysprotokollat Luokka:OSI-siirtoyhteyskerros
As

__NOTOC__ As tarkoittaa seuraavia: ==Yleisnimenä== * as, roomalainen raha * as, sävel ==Paikannimenä== * As, kunta Belgiassa == Sukunimenä == * Naomi van As (s. 1983), alankomaalainen maahockeypelaaja ==Lyhenteenä== ===as=== * * * ampumasuunnistus, as, sotilasurheilulaji * asema, as tai AS, esim. eräiden taajamien nimen osana * asema, as, sotilasyksikön taistelu- tai puolustusasema ===As=== * * ===AS=== * * aluesyyttäjä, syyttäjän virkanimikkeen lyhenne * * AS, ranskalainen automerkki * Aspergerin oireyhtymä, AS, autismin lievä muoto * autonominen järjestelmä, AS, englannin sanoista autonomous system, Internetin verkkokokonaisuus * Angelmanin oireyhtymä, AS, sairaus * aktsiaselts, AS, osakeyhtiö viroksi * Akademiska Sångföreningen, AS, suomalainen mieskuoro * urheiluseura, AS, italian sanoista associazione sportiva, urheilua harrastavien henkilöiden seura. * Automaatio- ja systeemitekniikan kilta, Aalto-yliopisto ===aS=== * ===as.=== * as., asema, tavallisesti määrätyllä linjalla liikennöivien kulkuneuvojen pysähdyspaikka * as., asunto, esim. katuosoitteissa tai asunto-osakeyhtiön lyhenteen osana * as., asukas, asukastaLyhenneluettelo. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus. ===a/s=== * a/s tai A/S tai AS, osakeyhtiö Norjassa (aksjeselskap), Tanskassa (aktieselskab) tai Virossa (aktsiaselts). == Tietotekniikassa == * as, Unix assembler-kääntäjä == Lähteet ==
Autonominen järjestelmä

Autonominen järjestelmä (AS, Autonomous System) tarkoittaa Internetin TCP/IP- reititysprotokollissa käytettävää yksittäisen toimijan (esimerkiksi verkko- operaattorin) verkkokokonaisuutta. Autonomisen järjestelmän omistaja vastaa tiettyjen IP-osoitteiden liikenteen reitityksestä perille. Autonomisten järjestelmien on tunnettava toisensa ja niiden on käytettävä erityisesti autonomisten järjestelmien väliseen reititykseen suunniteltua reititysprotokollaa (Internetin runkoverkossa yleensä BGP-protokollaa) IP- osoitteistaan kertomiseen. Jokaisella autonomisella järjestelmällä on numerotunnus (ASN), joiden jakamisesta vastaa Internet Assigned Numbers Authority (IANA) ja alueelliset Regional Internet Registry organisaatiot. Alun perin nämä numerotunnukset olivat 16-bittisiä, mutta laajennettujen 32-bittisten tunnusten käyttö alkoi vuonna 2007 autonomisten järjestelmien lukumäärän kasvun vuoksi. Maailman IP-osoiteavaruus oli vuonna 2004 jakaantunut jonkin verran alle 200 000:een osaan. Jokaisen autonomisen järjestelmän on varauduttava muistamaan jokainen osoiteavaruuden osa ja siitä vastaava autonominen järjestelmä. Autonomisten järjestelmien merkitys on tärkein Internetin runkoverkon reititykselle. Koska runkoverkossa ei ole oletusreittiä, kaikkien runkoreitittimien on oltava tietoisia kaikkien verkko- osoitteiden mahdollisista reiteistä. Tyypillisesti kukin AS on yhteydessä useisiin muihin AS:iin ja mainostaa sekä omia verkkojaan että kaikkia verkkoja, joista se on tietoinen (koko reititystaulua). Reititysprotokollat ja -algoritmit luovat tästä tiedosta paikallisen reititystaulun liikenteen edelleenlähettämiseksi. Useimpien AS:ien sisällä on oma sisäinen reititysjärjestelmä liikenteen ohjaamiseksi eri asiakkaille. AS:en käyttäminen piilottaa nämä yksityiskohdat ja kun IP-osoitteet pyritään jakamaan suurina verkkoavaruuksina suurille operaattoreille, pystytään runkoverkon reititystaulu pitämään kohtuullisen kokoisena. == Katso myös == * Regional Internet Registry * Local Internet Registry * Reititysprotokolla * FICIX Luokka:TCP/IP
Paketti

Paketti voi tarkoittaa seuraavia asioita: *verkkopaketti, pakettikytkentäisessä tietoliikenneverkossa käytettävä tiedon yksikkö *IP- paketti, IP-protokollan pakettimuoto *postipaketti, postin kuljetettavaksi annettu tavarayksikkö *pakettiradio, radioamatöörien käyttämä tekniikka.
IP-paketti

IP-paketti voi viitata seuraaviin: * IPv4-protokollassa käytetty tietoliikennepaketti * IPv6-protokollassa käytetty tietoliikennepaketti.
Kaarina Hannuntytär

Kaarina Hannuntytär (kastettuna Katarina Hansdotter; 1539–1596) oli Juhana- herttuan, myöhemmin Ruotsin kuninkaana Juhana III, rakastajatar. Kaarina Hannuntyttärellä ja Juhanalla oli neljä lasta. Ennen avioitumistaan Puolan kuninkaan sisaren Katariina Jagellonican kanssa Juhana edesauttoi Kaarinan avioliittoon suosikkihovimiehensä Klas Vestgöten kanssa. Kaarina muutti puolisonsa kanssa vuonna 1562 Kangasalle Vääksyn kartanoon. Onni jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä Vestgöte mestattiin kuningas Eerik XIV:n käskystä vuonna 1563 noin kolmenkymmenen muun Juhanan läheisen kannattajan kanssa. Kaarina avioitui sittemmin toisen kerran Ylä-Satakunnan voudin Lars Hordeelin kanssa. Vuonna 1580 Turun linnan käskynhaltijaksi nimitettiin Juhana III:n ja Kaarinan poika Julius Gyllenhielm. Kaarinan ja Juhanan tytär oli Sofia Gyllenhielm. Kaarina oli Jakob De la Gardien isoäiti.http://www.waaksynkartano.fi/laiskajaakko.html ==Lähteet== * Suomen historian Pikkujättiläinen, s. 171, WSOY, Porvoo 2003 ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *http://www.viikinkartano.fi/index.php?mid=5&pid;=15 * Raine Raitio: Totta ja tarua Kangasalan kolmesta Kaarinasta. Kangasala: Kangasala-Seura, 2004. ISBN 951-97877-2-0. Luokka:Rakastajattaret Luokka:Ruotsalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1539 syntyneet Luokka:Vuonna 1596 kuolleet
Eheys

Eheys voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * eheys, tietoturvan yhteydessä tiedon oikeellisuus siinä mielessä, että viestittyä tai talletettua tietoa ei ole muutettu sen jälkeen, kun tiedon todennettu luoja on sitä viimeksi käsitellyt * eheys, tiedonhallinnan yhteydessä tietojen keskinäinen yhteensopivuus ja oikeellisuus tiettyihin ennalta tunnettuihin ehtoihin nähden * eheys, yleiskielessä sama kuin ehjyys, rikkonaisuuden vastakohta. * eheys (validius, korrektisuus) propositiologiikassa
Birger Maununpoika

Birger Maununpoika (, n. 1280 – 31. toukokuuta 1321) oli Ruotsin kuningas 1290–1318. Hänen isänsä Maunu Ladonlukko antoi julistaa poikansa kuninkaaksi jo vuonna 1284. Maunun kuoltua vuonna 1290 maata johti Torkkeli Knuutinpoika (joka mm. teki ristiretken Karjalaan vuonna 1293) aina vuoteen 1298 asti. == Ruotsin kuningas == Birger meni naimisiin Tanskan kuninkaan Eerik Klippingin tyttären Märta Eerikintyttären kanssa vuonna 1298. Birger kruunattiin vasta vuonna 1302. Birgerin nuoremmat veljet saivat vahvan aseman herttuoina. Kuningassuvun juonittelu johti siihen, että Torkkeli Knuutinpoika mestattiin vuonna 1306 Tukholmassa. Ruotsin valtakunnan hallinta jaettiin vuonna 1310 kolmeen osaan. Eerik Maununpojan hallintaan annettiin Länsi-Götanmaa, Värmlanti ja Möre. Valdemar Maununpojan hallittaviksi tulivat Varsinais-Suomi, Häme, Uusimaa, Ahvenanmaa, Tukholma, osa arkkihiippakuntaa sekä Öölanti. Kuningas Birger Maununpojan hallintaan jäivät muut osat valtakuntaa. Kuningas Birgerin joukot hyökkäsivät vuonna 1313 Laatokanlinnaan. Vuonna 1316 Birger antoi säädöksen leskien ja naisten oikeuksien turvaamisesta Karjalassa. Vuonna 1317 veljessota Ruotsissa kiihtyi. Eerikinkronikan mukaan hän vangitsi veljensä Eerikin ja Valdemarin Nyköpingin linnaan, jossa he nääntyivät nälkään. Tämä tapaus tunnetaan nimellä Nyköpingin pidot. ==Lähteet== * === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Birger Maununpojan suojelukirje Karjalan naisille Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Vuonna 1321 kuolleet Luokka:Vuonna 1280 syntyneet Luokka:Suomen hallitsijat
Kiinteä olomuoto

Kiinteä olomuoto on aineen olomuoto, jossa sillä on määrätty tilavuus ja muoto, ja se vastustaa voiman aiheuttamia muodonmuutoksia. Tässä tilassa aineen molekyylit tai atomit ovat lähellä toisiaan ja sitoutuneet kemiallisin sidoksin. Kiinteälle aineelle on tyypillistä kiderakenne, jolloin atomit ovat järjestyneet jonkin toistuvan kaavan mukaan. Aineen lämmetessä sulamispisteeseen, molekyylien lämpöliike tulee niin voimakkaaksi, että kiderakenne rikkoutuu. Jos aineella ei ole kiderakennetta, sen sanotaan olevan amorfista, eikä selkeää sulamispistettä ole havaittavissa. Kiteisellä aineella, joka on toinen kiinteän aineen muodoista, on terävä sulamispiste ja pitkän kantaman kiderakenne. Sulamispisteen yläpuolella aine muuttuu nestemäiseksi. Jossain tilanteessa kiinteä aine muuttuu suoraan kaasuksi, tällöin kyseessä on sublimoituminen. Fysiikassa kiinteän olomuodon fysiikka tutkii kiderakenteita ja niiden energiatiloja, tähän kuuluvat myös puolijohteet ja suprajohtavuus. Materiaalitiede käsittelee suunnilleen samoja asioita, lisäksi siihen kuuluvat materiaalien lujuus, kovuus ja faasimuutokset. == Aiheesta muualla == *Opetus.tv: Kemian etäopiskeluympäristö, Kiinteiden aineiden rakenteet *Opetus.tv: Kemian etäopiskeluympäristö, Hilatyyppien ominaisuudet Luokka:Olomuodot
Kide

Kide voi tarkoittaa seuraavia asioita: * kiteisen aineen osanen * kide elektroniikan komponenttina * kidediodi eli kideilmaisin, kidekoneen osa == Katso myös == * kiderakenne
Kiteinen aine

Kiteinen aine on kiinteässä olomuodossa olevaa ainetta, jossa atomit tai molekyylit ovat järjestyneet säännölliseen, toistuvaan aineelle tyypilliseen kiderakenteen mukaiseen järjestykseen. Kiteinen aine ei tyypillisesti koostu yhdestä kiteestä, vaan monista pienistä "kiteistä" eli rakeista, joita erottavat raerajat. Kiinteän aineen toinen esiintymismuoto on amorfinen aine, jossa rakenneyksiköiden järjestyminen rajoittuu atomien lähimpiin sidoksiin. Kiteen pinnat ovat määrätyssä asennossa kiteessä olevien kideakseleiden keskukseen nähden. Useimmat alkuaineet ja niiden yhdisteet voivat muodostaa kiteitä. Kiteytyminen voi olla nopeaa tai kestää miljoonia vuosia.Kidejärjestelmät www.kiviopas.fi Tämä taas riippuu kiteytyvästä aineesta ja sen fyysisistä ominaisuuksista, kuten myös vallitsevista kiteytymisolosuhteista. Kiteinen aine syntyy, kun nestemäisessä olomuodossa olevaa ainetta jäähdytetään kiinteäksi aineeksi riittävän hitaasti, jolloin atomien tai molekyylien liike-energia pienenee niin, että aineen osaset voivat järjestäytyä säännölliseen hilaan, jossa sidosten lukumäärä maksimoituu ja potentiaalienergia minimoituu. Nopea jäähtyminen tuottaa yleensä pieniä kiteitä ja hidas jäähtyminen suuria kiteitä.Sivuaineopiskelijoiden ryhmätyöt Helsingin yliopisto – Kemian laitos Kaasun kiteytymistä kutsutaan härmistymiseksi. Yhdellä aineella voi olla useita kiteisiä rakenteita ja amorfinen kiinteä rakenne. Kiteisellä aineella on tyypillisesti terävä sulamislämpötila eli se muuttuu nesteeksi pienellä lämpötilan muutoksella. Saman aineen eri faaseilla, kiteisillä ja amorfisella faasilla on toisistaan poikkeavia fysikaalisia ominaisuuksia. Kiteytymistä käytetään kemiallisena erotusmenetelmänä, jonka avulla voidaan saada puhtaita kiinteitä yhdisteitä. Erottamisessa tärkeää on, että jäähdytys ei tapahdu liian nopeasti, koska tällöin kidehilat syntyvät liian nopeasti ja voivat sulkea sisäänsä myös epäpuhtauksia. Tästä voidaan pitää esimerkkinä kidetankoprosessia, jota käytetään joidenkin metallien äärimmäisten puhtaiden muotojen aikaansaamiseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aine Luokka:Kristallografia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lintu (täsmennyssivu)

Lintu voi tarkoittaa seuraavia asioita: *linnut, eläinluokka *”Lintu”, suomennos Belle ja Sebastian -televisiosarjan tunnussävelmästä ”L’Oiseau” *Lintu, Rafael Saifulinin veistos Kiskon Toijassa ==Sukunimi== *Hannu Lintu (s. 1967), kapellimestari *Margit Lintu, ikonimaalari *Pekka Lintu (s. 1947), diplomaatti ==Katso myös== *Linnut (täsmennyssivu)
Mönchengladbach

Mönchengladbach on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Düsseldorfin kaupungin sekä Saksan ja Alankomaiden välisen rajan välillä. Mönchengladbach kuuluu Düsseldorfin hallintopiiriin ja on niin kutsuttu piiritön kaupunki () eli kaupunki, joka ei kuulu mihinkään Saksan piirikuntaan. Vuoden 2022 lopussa Mönchengladbachissa oli 268 465 asukasta. Mönchengladbachin pinta-ala on 170,4 neliökilometriä ja asukastiheys 1 575 as./km². Kaupungin korkein kohta on 133 metriä ja matalin kohta 35 metriä merenpinnan yläpuolella. Väkiluku ylitti 100 000 asukkaan rajan vuonna 1921. Mönchengladbach (”munkkien Gladbach”) kehittyi 970-luvulla perustetun benediktiiniläisluostarin ympärille. Kaupunkioikeudet se sai 1360-luvulla. Nykyinen Mönchengladbachin kaupunki perustettiin 1. tammikuuta 1975, jolloin piirivapaat kaupungit Mönchengladbach ja Rheydt sekä Wickrathin kunta yhdistettiin uudeksi Mönchengladbachin kaupungiksi. Nykyisin kaupunki on tie-, rautatie- ja lentoliikenteen keskus. Sen teollisuus tuottaa koneita – etenkin tekstiilikoneita – kaapelia ja ilmailualan tuotteita. Kaupunki tunnetaan vuonna 1900 perustetusta jalkapallojoukkueestaan Borussia Mönchengladbachista, joka pelasi kaudella 2022–2023 Saksan korkeimmalla sarjatasolla Bundesliigassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kaupungin verkkosivut Luokka:Düsseldorfin hallintopiiri Luokka:Nordrhein-Westfalenin kunnat Luokka:Saksan kaupungit
Prokonsuli

Prokonsuli (, konsulin sijasta) oli Rooman tasavallan aikainen virkanimike, jonka haltijat toimivat yleensä provinssien käskynhaltijoina. Viran haltijat olivat yleensä toimineet ensin konsuleina, ja siirtyivät virkakautensa jälkeen provinssien hallintoon. Virka perustettiin, kun lukumäärältään ja merkitykseltään kasvavat provinssit alkoivat vaatia enemmän huomiota kuin konsulit ja preettorit ehtivät niille suoda. Tämän vuoksi tarvittiin myös uusia virkamiehiä, joilla olisi hallussaan imperium eli toimeenpanovalta provinssissaan (aiemmin imperium oli ollut vain konsuleilla, preettoreilla ja diktaattoreilla). Myöhemmin virkaan alettiin nimetä muitakin kuin vain entisiä konsuleita. == Etymologia == Latinankielinen sana prōconsul on lyhennetty muoto sanasta prō consul, joka tarkoittaa "(joka toimii) konsulin puolesta". Se esiintyy kirjoituksissa, jotka alkavat vuodesta 135 eaa. Muinaiset historioitsijat kuvailevat Quintus Publilius Philon, ensimmäisen prokonsulin, toimineen prokonsulina vuonna 326 eaa. Myöhemmille prokonsuleille samat lähteet käyttävät lyhennettyä muotoa. ==Katso myös== *Konsuli *Preettori *Propreettori ==Lähteet== *Pekka Tuomisto: Rooman konsulit. Karisto, 2002. ISBN 951-23-4363-0. === Viitteet === Luokka:Roomalaiset virat ja arvonimet
Pauli Kallio

Pauli Kallio (s. 1960 Nivala) on suomalainen sarjakuvakäsikirjoittaja, -kääntäjä ja -julkaisija. Hän on Suomen ainoa päätoiminen sarjakuvakäsikirjoittaja. Kallio aloitti sarjakuvien käsikirjoittamisen 1990-luvun alussa. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa sellaisia alun perin sanoma- ja aikakauslehdissä julkaistuja sarjakuvia kuin Kramppeja & nyrjähdyksiä (piirtäneet muun muassa Christer Nuutinen, Sami Toivonen ja Mika Lietzen), Ornette Birks Makkonen (piirtänyt Ville Pirinen) ja Onnen lahjat (piirtänyt Kati Kovács). Kallio on tehnyt yhteistyötä lukuisten muidenkin suomalaisten sarjakuvapiirtäjien kanssa. Kallio oli mukana sanoittamassa kappaletta ”Rodeo Heart” 22-Pistepirkkojen albumille Lime Green DeLorean (2011). Vuonna 1994 Kallio sai Puupäähattu-palkinnon ja vuonna 2021 Sarjakuva- Finlandian teoksesta Ammatti: käsikirjoittaja. == Albumeja == * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tuomo Tamminen: Ornette Birks Makkonen – Taskussa, Kramppeja ja nyrjähdyksiä 6 ja Väritetyt unet. Aviisi 17/2007. * Pauli Kallio ja Christer Nuutinen: Vanhat asenteet sarjakuvaan yhä vahvoja. Suomenkuvalehti.fi 25.4.2008. Luokka:Sarjakuvien suomentajat Luokka:Suomalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sappee (Pälkäne)

Sappee on Pälkäneen kunnan kylä, joka sijaitsee kunnan pohjoisosassa Pälkäneveden ja Ison Arajärven välissä. Kylästä on matkaa Pälkäneen keskustaan 26 kilometriä. Sappee sijaitsee Laipanmaan laidalla. Siellä on Pälkäneen korkein paikka Sappeenvuori, jolla sijaitsee Sappeen hiihtokeskus. Sappeessa on vuonna 1902 rakennettu kirkkovene Ulla, joka kunnostettiin ja otettiin uudelleen käyttöön 2002. Sappeen järvistä merkittävimmät ovat Sappeenjärvi ja Iso Arajärvi. Myös Hauholla ja Kuhmoisissa on Sappee-niminen kylä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sappeen ja Ohvenon kyläyhdistyksen verkkosivut Luokka:Pälkäneen kylät
Laipanmaa

Laipanmaa on metsäalue Pirkanmaalla Pälkäneen ja Kangasalan alueilla. Metsäalue jää Längelmäveden, Pälkäneveden ja Kukkian väliselle alueelle. Laipanmaan pinta-ala on noin 15 000 hehtaaria eli 150 neliökilometriä, ja se on suurimmaksi osaksi talousmetsää. Suurin metsänomistaja on UPM Kymmene. Laipanmaan merkitys virkistyskäytössä on lisääntymässä, ja sinne on rakennettu ulkoilureittejä. Opastettuja polkuja on noin 30 kilometriä. Alueen keskellä sijaitseva Rajalan kämppä on kunnostettu virkistys- ja museokäyttöön. Laipanmaan reunalla sijaitsee Sappeen matkailukeskus. == Luontokohteita == Laipanmaalla on runsaasti järviä, jonne alueen retkeilyreitistö ulottuu (osa järvistä on merkitty retkikohteeksi). === Jouttesselän alue === Pikkulammi • Vuorilammi === Sappeenjärvenojan valuma-alue === Sammasjärvi • Iso Kiimasjärvi • Vähä Kiimasjärvi • Vähätjärvet • Iso Arajärvi • Vähä Arajärvi • Iso Saarijärvi • Leppäjärvi • Vähä Saarijärvi • Sammakkojärvi • Vasajärvi • Koiransuoli • Verkkojärvi (retkikohde) • Suojärvi • Ruokojärvi (retkikohde) • Vähä Hirvijärvi (retkikohde) • Iso Hirvijärvi (retkikohde) • Särkijärvi (retkikohde) • Syväjärvi • Masolammi • Musta-Sorsamo • Ahvenainen • Pikku- Kaila • Haisjärvi • Pikku-Sorsamo • Iso-Sorsamo • Kailajärvi === Keljonjärven valuma-alue === Ojajärvi • Pikku Kaakkojärvi • Iso Kaakkojärvi • Iso Saksijärvi • Lakeenjärvi • Ahvenaisjärvi • Vähä Saksjärvi • Taivasjärvi • Hämeenjärvi • Valkeajärvi • Hanhiluppo • Elamonjärvi (retkikohde) • Hallijärvi • Vähä-Laippa (retkikohde) • Iso-Laippa (retkikohde) • Haukijärvi === Längelmäveden lähialue === Haukijärvi • Pentojärvi • Harijärvi • Vähäjärvi • Kalliojärvi • Tervajärvi === Kukkian alue === Heinäjärvi • Vahlajärvi • Pihtilampi (retkikohde) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vaellusreitit Kangasalan kunnan verkkosivulla * Riekki, Heikki: Elamon kierros, Laipanmaa, 27.6.2016, viitattu 14.1.2018 * Sappeen matkailukeskus: Laipanmaan vaellusreitit Luokka:Pälkäneen luonto Luokka:Luopioinen Luokka:Kuhmalahti Luokka:Kangasalan luonto Luokka:Suomen retkeilyalueet Luokka:Sahalahti Luokka:Kauppila Luokka:Noksioinen Luokka:Vähä-Pento
Sappeen hiihtokeskus

Sappee on hiihtokeskus Pälkäneen Sappeenvuorella. Se aloitti toimintansa vuonna 1989. Alkuvaikeuksien jälkeen se on noussut Suomen kymmenen suurimman hiihtokeskuksen joukkoon ja on voimakkaasti kehittymässä edelleen. Talvella 2005–2006 hiihtokeskuksessa aloitti toimintansa Tapahtumakeskus Huippu, johon mahtuu parhaimmillaan n. 1 000 henkeä, ja jota kutsutaan Suomen suurimmaksi rinneravintolaksi. Sappee on kehittynyt 2000-luvulla hiihtokeskuksesta matkailukeskukseksi. Sappeesta löytyy hiihtokeskuspalveluiden lisäksi kesäpalveluita mm. kesäteatteri, majoitusta, bikepark, patikointi- ja retkeilyreittejä sekä monenlaisia majoituspaketteja. Kesäteatteritoiminta aloitettiin kesällä 2009 ja heti aloitusvuonna se keräsi 17500 katsojaa. Bikepark-toiminta aloitettiin kesällä 2008 ja vuonna 2010 Sappee oli Suomen alamäkijoukkueen virallinen BikePark Partner. Kesällä 2010 valmistui retkeilyreitti Sappeen ja Eteläisen-Suomen suurimman metsäalueen Laipanmaan välille jossa on laaja patikointireitistö. Vuosina 1993–1995 hiihtokeskuksessa kuvattiin Metsolat-nimisen sarjan hiihtokeskuskohtaukset. == Palkinnot == Sappee on valittu vuoden hiihtokeskukseksi vuosina 1996, 2010 ja 2018. Sappee on valittu vuonna 2012 vuoden kotimaiseksi Matkailuyritykseksi. Sappee bikepark valittiin vuoden bikeparkiksi vuonna 2021. == Katso myös == *Sappee *Laipanmaa == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Hiihtokeskuksen verkkosivu Luokka:Pälkäneen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen talviurheilukeskukset
MPEG-7

MPEG-7-standardi (ISO/IEC 15938) (Multimedia Content Description Interface) on multimedian sisällönkuvausrajapinta, jonka tarkoituksena on mahdollistaa tehokkaat haut sekä audio- että videomateriaaliin internetissä, digitaalikirjastoista ja muista tietokannoista. MPEG-7:stä tuli kansainvälinen standardi syksyllä 2001. MPEG-7-tietoa sisältävä audiovisuaalinen data voi olla kuvia, ääntä, puhetta, grafiikkaa, 3D-malleja, videota sekä kokoonpanotietoja siitä, kuinka nämä elementit on yhdistetty. MPEG-7:n avulla voidaan tehdä sovelluksia, jotka analysoivat käyttäjien mieltymyksiä ja seulovat sitten sen perusteella mediamerestä sopivia uutuuksia. MPEG-7-standardia voidaan hyödyntää esimerkiksi seuraavissa sovelluksissa: *Digitaaliset kirjastot *Multimedian hakemistopalvelut *Broadcast-median valinta *Multimedian editointi ==Aiheesta muualla== * MPEG-7 and the Semantic Web Luokka:MPEG
MPEG-21

MPEG-21 (ISO/IEC 18034) on Moving Picture Experts Groupin (MPEG) uusin standardi. Standardin tarkoituksena on mahdollistaa lisääntyvä multimedian käyttö läpinäkyvästi verkkojen yli. MPEG-21:lle on asetettu tavoitteeksi luoda uudempia edellytyksiä: * sisällön luomiselle * sisällön tuottamiselle * sisällön jakamiselle * sisällön käyttämiselle * sisällön uudelleenesittämiselle * osaamisen hallintaan ja turvaamiseen * sisällön identifiointiin ja kuvaamiseen * rahaliikenteelle * käyttäjän yksilönsuojaan * tapahtumaraportointiin MPEG-21:n multimediaviitekehys tunnistaa ja määrittelee multimedian toimitusketjua tukevat avainelementit, niiden väliset suhteet ja niiden tukemat operaatiot. Se pyrkii helpottamaan sisällön luomista, tuottamista, jakamista, käyttämistä ja uudelleenesittämistä erilaisten verkkojen ja laitteiden kautta. MPEG-21 määrittelee elementtien ominaisuuksien syntaksin ja semantiikan. Se pyrkii myös parantamaan tapahtumista raportointia. Luokka:MPEG
Polynesia

Polynesia (kreikan kielestä, "paljon saaria") on suuri saariryhmä keskisellä ja eteläisellä Tyynellämerellä. Maantieteellisesti Polynesia on kolmio, jonka kulmat ovat Havaiji, Uusi-Seelanti ja Pääsiäissaari. Muut merkittävät saaristot ovat Samoa, Tonga, Cookinsaaret, Ranskan Polynesia ja Tuvalu. Polynesian alkuperäiskansat puhuvat polynesialaisia kieliä. Kulttuurillisesti Polynesia jakautuu kahteen ryhmään, Itä- ja Länsi-Polynesiaan. Länsi- Polynesian kulttuuriin ovat vaikuttaneet väenpaljous ja tarttuvat taudit. Siellä on voimakas avioliittoinstituutio ja voimakkaat perinteet oikeuden, kaupan ja rahatalouden suhteen. Länsi-Polynesia ulottuu lähes Japanista Indonesian kautta Marquesassaarille niitä lukuun ottamatta. Saarilla omaksuttiin kristinusko varsin helposti. Marquesassaarten itäpuolella kulttuurit ovat mukautuneet eristykseen. Maanviljely, kalastus, sään ennustaminen, katamaraanien rakentaminen ja suunnistaminen merellä olivat erittäin kehittyneitä taitoja, sillä koko saaren väestö saattoi olla niistä riippuvainen. Monilla matalilla saarilla vallitsi nälänhädän uhka, jos hurrikaanien nostattama suolavesi myrkytti viljelykset. Silloin ei edes kalastus, joka oli pääasiallinen proteiinin lähde, auttanut kalorien menetyksessä. Varsinkin navigoijia kohdeltiin kuin päälliköitä. Seuraavia saaria ja saariryhmiä on perinteisesti pidetty osana Polynesiaa: == Itsenäiset valtiot == Valtio Pääkaupunki Pinta-ala (km²) Asukasluku Asukastiheys (per km²) ISO 3166-1 Valtiomuoto Apia WS tasavalta Nukuʻalofa TO perustuslaillinen monarkia Funafuti TV parlamentaarinen demokratia, perustuslaillinen monarkia Wellington NZ parlamentaarinen demokratia, perustuslaillinen monarkia == Itsehallintoalueet == Alue Pääkaupunki Pinta-ala (km²) Asukasluku Asukastiheys (per km²) ISO 3166-1 Emämaa Pago Pago AS Avarua CK Havaiji Honolulu US Alofi NU Adamstown PN Pääsiäissaari Hanga Roa CL Papeete PF Nukunonu TK Wallis ja Futuna Mata-Utu WF == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit