EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Atomilause

Atomilause on logiikassa lause, jonka mikään osa ei voi toimia lauseena. Toisin sanoen, atomilause ei sisällä loogisia konnektiiveja. == Atomilauseet ja predikaattilogiikka == Predikaattilogiikassa yksilöolioita (eli partikulaareja) kuvaavista yksilövakioista ja yksilömuuttujista sekä ominaisuuksia ja relaatioita (eli universaaleja) kuvaavista predikaateista voidaan muodostaa kahdenlaisia kaavoja: suljettuja ja avoimia. Suljetut kaavat, eli lauseet, eivät sisällä vapaita muuttujia, ja ne ovat joko tosia tai epätosia annetusta tulkinnasta riippuen. Esimerkiksi "Helsinki on Suomen pääkaupunki" ja "7 + 1 = 2" ovat suljettuja kaavoja, ensimmäinen tosi ja jälkimmäinen epätosi. Avoimet kaavat, eli lyhyemmin kaavat, sisältävät yhden tai useamman vapaan muuttujan, ja niiden totuus riippuu vapaiden muuttujien arvosta (tai arvoista). Esimerkiksi "x on Suomen pääkaupunki" ja "7 + y = 2" ovat avoimia lauseita. Avoimia lauseita voidaan kutsua myös predikaateiksi. Avoimesta kaavasta saadaan lause sijoittamalla vapaiden muuttujien paikoille yksilövakioita tai sitomalla ne kvanttoreilla, esimerkiksi seuraavasti: Avoin lause Suljettu lause Px\,\\! Pc\,\\! Px\,\\! \exists{}xPx\,\\! Rxy\,\\! \forall{}x\exists{}yRxy\,\\! Yllä P\,\\! ja R\,\\! ovat predikaatteja, x\,\\! ja y\,\\! yksilömuuttujia ja c\,\\! yksilövakio. Luokka:Logiikka
Ylikulkumenetelmä

Ylikulkumenetelmällä etsitään eksoplaneettoja eli planeettoja, jotka sijaitsevat muualla kuin omassa aurinkokunnassamme. Ylikulkumenetelmä perustuu siihen, että eksoplaneetta kulkiessaan keskustähtensä editse aiheuttaa keskustähtensä kirkkauteen pienen mutta havaittavan muutoksen. Tämä sitten rekisteröidään Maassa ja kyseistä tähteä aletaan seurata. Koska planeetta kulkee emotähtensä editse yleensä useammin kuin kerran, voidaan tästä selvittää planeetan kiertoaika ja siitä edelleen planeetan massa ja etäisyys emotähdestään. Jos planeetalla on kaasukehä, voidaan sen kemiallista koostumusta arvioida havaitsemalla kaasukehän aiheuttamaa pientä jälkeä emotähden spektrissä. Suomalaiset harrastajat ovat havainneet eksoplaneettoja tällä menetelmällä. == Kuvia == Tiedosto:Kepler 6b.png|Kepler 6b:n fotometri Tiedosto:Exoplanet Discovery Method Bar TR.png|Ylikulkumenetelmällä löydettyjen eksoplaneettojen määrä Tiedosto:Venus Transit 2004.JPG|Venuksen ylikulku vuonna 2004 Luokka:Astrometria en:Methods of detecting extrasolar planets#Transit method
Kieku ja Kaiku

Kieku ja Kaiku on sarjakuvapiirtäjä Asmo Alhon piirtämä ja kirjailija Mika Waltarin kirjoittama sarjakuva, joka ilmestyi Oma Koti -lehdessä vuosina 1932–1934 (ml. näytenumero 1931) ja Kotiliedessä vuosina 1934–1975. Kieku ja Kaiku oli aikansa suosituimpia sarjakuvia ja ilmestyi monina kokoelmina. Sarjakuva sijoittuu aikansa suomalaiselle maaseudulle, ja sen päähenkilöt ovat valkea kukonpoika Kieku sekä musta kukonpoika Kaiku. Päähenkilöt olivat aivan aluksi, kuuden sarjan verran, normaaleja kanalintuja, mutta sitten ne muuttuivat antropomorfisiksi eläimiksi. Sivuhahmoista keskeisin oli Kieun ja Kaiun porsasystävä Possu, joka nousi vuosien varrella yhä olennaisempaan asemaan. Sarjakuva tunnetaankin myös pitemmällä nimellä Kieku, Kaiku ja Possu tai Kieku ja Kaiku ja Possu. Muina sivuhahmoina esiintyi esimerkiksi karhuja ja jäniksiä. Kieun ja Kaiun maailma oli konservatiivinen, ja siinä opetettiin (lapsi-)lukijoille hyviä tapoja ja käyttäytymissääntöjä pienten arkipäiväisten kommellusten avulla. Yhden sivun mittaisissa sarjakuvissa oli tavallisesti jokin opetus, jossa joku päähenkilöistä sai kokea, mitä esimerkiksi ylpeydestä, laiskuudesta tai hätäilemisestä seuraa. Kieku ja Kaiku saattoivat myös opettaa yhteisvastuuta kutsumalla kodittomia eläimiä viettämään joulua kanssaan tai jakamalla ateriansa vähäosaisille. Mukana oli kuitenkin myös puhtaita vitsisarjoja. Vanhan eurooppalaisen sarjakuvan tapaan Kieku ja Kaiku ei käyttänyt puhekuplia, vaan tarina kerrottiin ruutujen alle sijoitetuilla, Mika Waltarin riimittelemillä kuvateksteillä. Sarjakuvan tavallinen syntyprosessi oli se, että Asmo Alho keksi tarinaluonnoksen ja Waltari kirjoitti siihen kuvatekstit, joiden pohjalta Alho piirsi sarjakuvan puhtaaksi. Sarjakuvan suosion salaisuus olivat Waltarin nokkelasti riimittelemät tekstit, joissa tavallisesti käytettiin vaikeita kolmitavuisia loppusointuja, kuten ”Kissakin jää joskus hiirettä / jos se pitää liian kiirettä” tai ”Opetus on oiva tällistä / törmäily on häpeällistä”. Muun muassa runoilija, professori V. A. Koskenniemi kertoi lukevansa Kiekua ja Kaikua vain nähdäkseen, kuinka paljon kolmitavuisia loppusointuja Waltari pystyy keksimään. Vaikka Waltari lopetti varsinaisen kirjailijannuransa 1964, jolloin häneltä ilmestyi hänen viimeinen romaaninsa, Kieku ja Kaiku -riimejä häneltä syntyi yhä helposti. Sarjakuvan tekeminen päättyi Asmo Alhon kuolemaan 1975. Waltarin lisäksi riimejä kirjoittivat sarjan historian aikana myös Valentin (Ensio Rislakki), Fr. Ruotsalainen ja Viljo Kajava. Sarjakuvasta on tehty muutamia pastissejakin, kuten Rieku ja Raiku. ==Lähteet== * * == Aiheesta muualla == * S. Santikko: Reippaat kukkopojat - ja Possu. Kvaak.fi 17.11.2007. Luokka:Suomalaiset sarjakuvat Luokka:Mika Waltarin teokset Luokka:Kuvitteelliset linnut Luokka:Sarjakuvahahmot
Rieku ja Raiku

Rieku ja Raiku on Jari Lehikoisen kirjoittama, Tomi Riionheimon piirtämä ja Hannu Lajusen värittämä sarjakuva, joka on pastissi Asmo Alhon ja Mika Waltarin sarjakuvasta Kieku ja Kaiku. Siinä missä Kieku ja Kaiku on asiallinen, opettavainen, lähinnä lapsille tarkoitettu sarjakuva, joka ilmentää konservatiivista arvomaailmaa ja jossa eletään kauniilla vehreällä maaseudulla vastuullista, siivoa elämää, toilailivat Rieku ja Raiku alkuaikoinaan lähinnä viinan, huumeiden, irtoseksin ja jos jonkinlaisten poikamiehen elämään liittyvien ongelmien parissa rumassa nuhjuisessa betonilähiössä, välillä olivat hieman väkivaltaisiakin ja syyllistyivät pikkurikoksiin, mutta Rieun ja Raiun ilmestyessä Me-lehden sivuille sarjakuva oli sen verran siistiytynyt, että se soveltui myös lasten luettavaksi. Sarjat muuttuivat jossain määrin opettavaisiksi esikuvasarjakuvan tapaan, tosin on se myöhemminkin säilyttänyt jonkinlaisen vinon näkökulman asioihin. Rieku ja Raiku -sarjakuvan tekstit on kirjoitettu esikuvansa mukaisesti riimiin eikä sarjakuvassa ole puhekuplia. Ensimmäinen Rieku ja Raiku -sarjakuva julkaistiin Suuressa kurpitsassa vuonna 1988 ja seuraava myöhemmin Pieni kurpitsa -lehdessä. Tekijöiden turhautumisen vuoksi sarja oli jäädä kahteen strippiin kunnes vuonna 1993 sarjakuva ilmestyi ensin Joensuun ylioppilaslehdessä ja sittemmin Helsingin Ylioppilaslehdessä. Näistä sarjoista Jalava julkaisi kokoelman Tiputarhan kuvakirja vuonna 1996. Toinen painos kirjasta julkaistiin vuonna 2005. Vuosina 1999–2004 pääasiassa Me-lehdessä nähtyjä sarjoja löytyy Ilias- ja Hankikanto-kustantamojen julkaisemasta kokoelma-albumista Me Rieku ja Raiku. Vuonna 2003 Rieku ja Raiku -sarjakuvan julkaisu aloitettiin Karjalaisessa ja vuonna 2004 Aamulehdessä. Sarjakuvasta on tehty 13-osainen lyhytanimaatiosarja, jonka ovat ohjanneet Tomi Riionheimo ja Hannu Lajunen ja tuottanut Indie Films. Elokuvat saivat ensiesityksensä televisiossa Yle TV1:n Uusi kino -esityspaikalla kesällä 2003. Kukkopojat ovat esiintyneet myös tietokonejoulukalenterissa, jonka alkuperäistä versiota jaettiin disketeillä kaveripiirissä. Siitä Arto Kivimäen latinaksi kääntämä versio julkaistiin YLE:n www-sivuilla nimellä Nexus et Plexus. == Albumit == * * == Lyhytanimaatiot == * * * * * * * * * * * * * * * == Lähteet == * Me Rieku ja Raiku * * Tuotannot @ Indie Films * Yle Areena - Rieku ja Raiku Luokka:Suomalaiset sarjakuvat Luokka:Suomalaiset animaatiosarjat Luokka:Kuvitteelliset linnut Luokka:Sarjakuvahahmot Luokka:Parodiat
Paikanmittausmenetelmä

Paikanmittausmenetelmää käytetään astronomiassa tähtien ja muiden kohteiden etäisyyden määrittämiseen ja eksoplaneettojen etsimiseen. Menetelmän idea on havaita tähden paikka suhteessa taustataivaan tähtiin ja verrata onko paikka ollut eri aiemmassa mittauksessa. Menetelmän käyttökelpoisuutta rajoittaa se että sitä ei voi soveltaa kovin kaukana sijaitseville kohteille, koska mittausepätarkkuus kasvaa nopeasti etäisyyden lisääntyessä. Luokka:Tähtitiede
Protuberanssi

Protuberanssit ovat Auringosta nousevia kaasupurkauksia, jotka voivat kohota kymmenien tuhansien kilometrien korkeuteen. Protuberanssien muoto vaihtelee koronassa vallitsevien magneettikenttien mukaan: *Kehämäiset protuberanssit nousevat kromosfääristä ja kohoavat kymmenien tuhansien kilometrien korkeuteen tullakseen takaisin Auringon gravitaation alasajamina. *Liikkumattomat protuberanssit leijailevat plasmapilvinä koronan alaosissa suurin piirtein paikallaan jopa kuukausia, kunnes putoavat Auringon vetovoiman vetäminä takaisin kromosfääriin tai hälvenevät aurinkotuulen mukana avaruuteen. *Räjähdysmäiset protuberanssit muodostuvat liikkumattomista protuberansseista silloin, kun paikallisessa magneettikentässä tapahtuu odottamattomia muutoksia. Tällöin protuberanssin rakenne hajoaa räjähdysmäisesti, ja aines joko palaa takaisin kromosfääriin tai katoaa aurinkotuulen mukana avaruuteen. == Katso myös == * Auringon soihtu Luokka:Aurinko
Huutomerkki

Huutomerkki (!) on typografinen välimerkki, joka kuuluu isoihin välimerkkeihin eli se päättää virkkeen. Tavallisesti se kirjoitetaan huudahdusten, käskyjen, komentojen, kehotusten, kieltojen, toivomusten, vetoomusten, vihan, itkun ja naurun perään. Huutomerkkiä käytetään myös moniin erikoistarkoituksiin. == Historia == Huutomerkkiä käytettiin englanninkielisessä kirjoituksessa ensimmäistä kertaa 1400-luvulla. Saksankielisessä ortografiassa sitä käytettiin ensimmäisen kerran Lutherin Raamatussa vuonna 1797. Wolfgang Mathias, Cologne University (2002) Merkki otettiin mukaan standardeihin kirjoituskoneisiin vasta 1970-luvulla. Tätä ennen oli huutomerkin asemasta ensin kirjoitettava piste, palauttaa kirjoitin edellisen merkin kohdalle ja kirjoittaa pisteen päälle heittomerkki. == Käyttö == Huutomerkkiin päättyvä lause on yleensä joko painokas huudahdus, käsky, komento, kehotus, kielto, toivomus tai vetoomus. Sitä ei kuitenkaan käytetä näissäkään tapauksissa joka tilanteessa, vaan esimerkiksi levolliset huudahdukset, käskyt ja kiellot päätetään pisteeseen. Suomen kielessä huutomerkki esiintyy yleensä virkkeen lopussa lukuun ottamatta sitaateissa, sulkeiden sisällä ja nimien osana. Lainausmerkein erotetun sitaatin sisällä huutomerkki tulee ennen toista heittomerkkiä: Isä huusi: ”Tulkaa jo syömään!” tai ”Tulkaa jo syömään!” isä huusi. Kun sitaatti kirjoitetaan repliikkiviivalla, se kirjoitetaan johtolauseen jälkeen ilman pilkkua: – Tulkaa jo syömään siitä! isä huusi. Arkikielessä huutomerkkiä saatetaan kolmen pisteen (…) tavoin kirjoittaa useita kertoja peräkkäin, mutta tätä käyttöä ei yleisesti pidetä hyvänä kirjoitustapana.Effective use of email Tällaisessa käytössä huutomerkki menettää nopeasti tehoaan. Huutomerkki saattaa esiintyä myös kysymysmerkin yhteydessä, jolloin kysymystä painotetaan tai se esitetään huudahduksena. Espanjan kielessä huutomerkki merkitään myös virkkeen alkuun, mutta ylösalaisin: ¡La mataste! Huutomerkkiä käytetään myös yleisesti varoitusmerkeissä. Suomessa se esiintyy liikennemerkissä 189. === Esimerkkejä === * Huudahdus: Apua!, Terve! * Käsky: Tule tänne!, Istu! * Komento: Asento!, Pim! Olet hypnotisoitu! * Kielto: Älä tee sitä!, Emme voi mennä sinne! Tiedosto:Bang.svg|Tavallinen typografiassa käytetty huutomerkki. Tiedosto:Finland road sign 189 (1994–2020).svg|Suomen liikennemerkki 189. Muu vaara. Tiedosto:Verkehrswarnmaterial.jpg|Erilaisia varoitusmerkkejä Saksassa. Tiedosto:3991 121308kansiartikkeli.jpg|Huutomerkin käyttöä tehokeinona 7 päivää -lehdessä. === Matematiikassa === Matematiikassa huutomerkki tarkoittaa termin perään liitettynä termin kertomaa. Esimerkiksi 5! = 1 \cdot 2 \cdot 3 \cdot 4 \cdot 5 = 120. Matematiikassa huutomerkillä voidaan myös osoittaa, että tarkastelun kohteena oleva funktio on yksikäsitteinen. === Tietotekniikassa === Tietotekniikassa huutomerkki tarkoittaa yleensä jonkin asian loogista vastakohtaa eli negaatiota. Esimerkiksi ohjelmoinnissa: kytketty = true; //tosi kytketty = !kytketty; //epätosi kytketty = !kytketty; //tosi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Välimerkit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mega

Mega (tunnus M) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljoonakertaista (106). Esimerkiksi yksi megawatti (MW) on tuhat kilowattia eli miljoona wattia. Sana johtuu kreikan sanasta megas (μέγας), joka tarkoittaa suurta. Alun perin etuliite mega samoin kuin mikro otettiin käyttöön jo vuonna 1874 British Association for the Advancement of Science -järjestön (BAAS) suosituksesta. Tuolloin niitä käytettiin CGS-järjestelmän yksikköihin liitettyinä pääasiassa tieteellisissä yhteyksissä. Vuonna 1960 yhdestoista yleinen paino- ja mittakonferenssi vahvisti nämä etuliitteet sekä muutamia uusia käytettäviksi myös SI-järjestelmässä. Tietokonetekniikassa megalla usein harhaanjohtavasti tarkoitetaan määrää 220 = 1 048 576, erityisesti kyseistä määrää tavuja. Tälle määrälle on sekaannusten välttämiseksi annettu etuliite mebiPrefixes for binary multiples, The The NIST Reference on Constants, Units, and Uncertainty, joka on kuitenkin käytännössä jäänyt harvinaiseksi. Lyhenne Mbps tarkoittaa megabittiä eli miljoonaa bittiä sekunnissa. == Lähteet == Luokka:Kerrannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit he:תחיליות במערכת היחידות הבינלאומית#מגה
Giga

Giga (tunnus G) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljardikertaista (109). Esimerkiksi taajuusyksikkönä gigahertsi (GHz) on tuhat megahertsiä eli miljoona kilohertsiä eli miljardi hertsiä. Tietokonetekniikassa gigalla usein harhaanjohtavasti tarkoitetaan määrää 230 = 1 073 741 824, erityisesti kyseistä määrää tavuja. Tälle määrälle on sekaannusten välttämiseksi annettu etuliite gibiPrefixes for binary multiples, The The NIST Reference on Constants, Units, and Uncertainty, joka on kuitenkin käytännössä jäänyt harvinaiseksi. Gbps tarkoittaa gigabittiä sekunnissa. == Lähteet == Luokka:Kerrannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit he:תחיליות במערכת היחידות הבינלאומית#גיגה
Nano (kerrannaisyksikkö)

Nano (tunnus n) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljardisosaa (10−9). Kerrannaisyksikköä käytetään usein pituuden, esimerkiksi valon aallonpituus, ja ajan ilmoittamisessa. Nano hyväksyttiin kerrannaisyksiköksi vuonna 1960. Nimi tulee kreikankielisestä sanasta νᾶνος, joka tarkoittaa suomeksi kääpiötä. Nano-sanaan liittyy vahvasti nanoteknologia, joka tarkoittaa nano-kokoluokan rakenteiden teknologiaa. ==Katso myös== *nanoteknologia *nanotiede ==Lähteet== Luokka:Kerrannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sentti

Sentti (tunnus c) on sadasosaa (1/100 eli 0,01 eli 10−2) tarkoittava SI- järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite. Esimerkiksi senttimetri (cm) on metrin sadasosa, ja siten 100 cm = 1 m. Arkikielessä sentillä tarkoitetaan usein senttimetriä, joskus myös senttilitraa. Rahayksikkönä sentti (lyhenne snt tai cLyhenneluettelo, Kotus) on muun muuassa euron sadasosa: 100 snt = 1 €. Sentti eli cent on myös monien muiden valuuttojen (esimerkiksi useissa maissa käytössä olevan dollarin) sadasosa, ja tällöin käytetään merkkiä ¢. Sana sentti tulee latinan sataa merkitsevästä sanasta centum. Sentti (lyhenne c) on myös oktaavin 1200:s osa. == Lähteet == Luokka:Kerrannaisyksiköt
Desi

Desi (tunnus d) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa kymmenesosaa (1/10 eli 0,1 eli 10-1). Esimerkiksi desilitra (dl) on kymmenesosa litraa (l) ja siten 10 dl = 1 l. Arkikielessä desillä tarkoitetaan usein desilitraa. == Lähteet == Luokka:Kerrannaisyksiköt
2030-luku

__NOTOC__ 2030-luku on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2030 ja päättyy 31. joulukuuta 2039. Vuosikymmen on 2000-luvun neljäs vuosikymmen. == Suunnitelmia ja tavoitteita == === 2030 === * Pariisin ilmastosopimuksessa maapallon lämpeneminen on pyritty ajaamaan korkeintaan 1,5 asteeseen. Jotta tavoite saavutettaisiin, maailmanlaajuisten hiilipäästöjen tulisi vähentyä 45 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. * YK:n tavoitteena on pysäyttää luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen vuoteen 2030 mennessä. * Euroopan unionin tavoitteena 2020-luvulla on vähentää hiilipäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. * Euroopan unioni pyrkii siirtymään 25-prosenttisesti luomutuotantoon vuoteen 2030 mennessä. * Euroopan unioni tiukentaa henkilöautojen päästörajoituksia. Vuoteen 2030 mennessä uusien henkilöautojen päästöjä on leikattava 55 prosenttia vuoden 2021 tasosta. Käytännössä sähköautojen osuus myytävistä autoista kasvaa. * Maailman metsäkato on tarkoitus pysäyttää vuoteen 2030 mennessä. === 2031 === * 14. lokakuuta – Windows Server 2022 -käyttöjärjestelmän tuki päättyy === 2035 === * Suomen tavoitteena on olla hiilineutraali. * Euroopan unionin tavoitteena on, että liikenne unionin alueella on nollapäästöistä. Kaikkien unionin alueella myytävien uusien henkilö- ja pakettiautojen tulee olla päästöttömiä. Käytännössä uusia polttomoottoriautoja ei ole enää mahdollista myydä. * Lentokonevalmistaja Airbusin tavoitteena on tuoda päästötön lentokone markkinoille vuoteen 2035 mennessä. == Ennustettuja tapahtumia == === 2030 === * YK:n ennusteen mukaan maailman väkiluku on 8,7 miljardia ihmistä. === 2032 === * Kesäolympialaiset 2032 pidetään Brisbanessa, Australiassa. === 2034 === * Juice-luotaimen on määrä saapua Jupiterin kuun Ganymedeksen kiertoradalle. === 2038 === * Pääsiäinen on 25. huhtikuuta, mikä on myöhäisin ajankohta mikä pääsiäisellä voi olla. Edellisen kerran näin oli käynyt vuonna 1943. === 2038 === * 19. tammikuuta – 32-bittinen UNIX-kello pyörähtää ympäri, mikä aiheuttaa ongelmia sulautetuille järjestelmille === 2039 === * 21. kesäkuuta rengasmainen auringonpimennys näkyy Suomen lounaisosissa. == Fiktiivisiä viittauksia == * 2030: Sarjan Century City tapahtumat alkavat. * 2032: Demolition Man -elokuvan tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen. * 2034: Suomalaisen elokuvan Syväjäädytetty opettaja -elokuvan (1971) tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen. * 2035: I, Robot -elokuvan tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen. * 2038: Videopelin Detroit: Become Human tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen. == Katso myös == * Suomi 2030-luvulla == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
2040-luku

2040-luku on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2040 ja päättyy 31. joulukuuta 2049. Vuosikymmen on 2000-luvun viides vuosikymmen. == Maailman väestö == Maailman väestönkasvun on ennustettu jatkuvan. YK:n 2020-luvun alun ennusteen mukaan vuoteen 2050 mennessä Saharan eteläpuolisen Afrikan väestö kaksinkertaistuu. Joidenkin arvioiden mukaan elinympäristöjen heikentyminen ja ilmastonmuutos voivat johtaa 50–700 miljoonan ihmisen pakolaisuuteen vuoteen 2050 mennessä. == Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia == ==== 2044 ==== * Asteroidi 2004 FH ohittaa Maan. ==== 2045 ==== * Suomen liikenteen on suunniteltu olevan nollapäästöistä vuoteen 2045 mennessä. * 12. elokuuta täydellinen auringonpimennys näkyy Kaliforniasta Floridaan ulottuvalla alueella. * 2045 Initiative -hankkeen tutkijoiden mukaan ihminen saavuttaa ikuisen elämän. ==== 2047 ==== * Hongkongin suvereniteetin siirron yhteydessä 50 vuodeksi taattu autonomia päättyy. ==== 2048 ==== * Vuosiluku voidaan kirjoittaa 2:n potenssina: 211. ==== 2049 ==== * Macaon suvereniteetin siirron yhteydessä 50 vuodeksi taattu autonomia päättyy. * 1. lokakuuta – Kiinan kansantasavallan perustamisen 100-vuotispäivä. == Fiktiivisiä viittauksia == * 2040: Vuoden 1995 videopeli X-COM: Terror from the Deep sijoittuu tähän vuoteen. * 2042: Vuoden 2021 videopelin Battlefield 2042 sota Yhdysvaltojen ja Venäjän välillä on syttynyt vuoteen 2042 mennessä. * 2044 John Wyndhamin kirjan The Outward Urge toinen kappale sijoittuu vuoteen 2044, jolloin kolmas maailmansota tuhoaa suuren osan pohjoista pallonpuoliskoa. Vuoden 2004 videopeli The Moment of Silence sijoittuu vuoden 2044 New Yorkiin. * 2045: Ernest Clinen kirjan Ready Player One tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2045. * 2047: Vuoden 2007 videopeli Command & Conquer 3: Tiberium Wars, vuoden 2013 videopeli Crysis 3 ja vuoden 1988 videopeli Snatcher sijoittuvat vuoteen 2047. * 2048: Vuoden 2008 videopeli Haze sijoittuu vuoteen 2048. * 2049: Elokuvan Blade Runner 2049 tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2049. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:2000-luku Luokka:Tulevaisuus
Ewokit

Ewokit ovat fiktiivinen avaruusolentorotu, joka esiintyi Tähtien sota -elokuvissa Jedin paluu, sekä The rise of Skywalker. Nämä nallekarhumaiset olennot asuvat Endorin metsäkuussa puissa sijaitsevissa kylissään ja heillä on oma kielensä. Ewokit käyttävät aseinaan kivikirveitä, nuijia, keihäitä, jousipyssyjä ja katapultteja. Ewokit käyttävät myös erilaisia ansoja. Vaikka ewokien teknologia on alkeellista, ne ovat hyvin kekseliäitä. Normaalisti ewokit kantavat saalistamiensa eläinten hampaita, sarvia ja kalloja voitonmerkkeinä. Ewokit rakentavat kylänsä korkealle vanhimpiin puihin ja yhdistävät asumuksensa puusilloin. Ewokit metsästävät ja kokoontuvat päivisin maan tasalla ja nousevat yöksi kyliinsä, kun metsät vaihtuvat niille todella vaarallisiksi. Endorin taistelussa ewokeista on todella paljon hyötyä kapinallisille. Tunnettuja ewokkeja ovat muun muassa nuori Wicket, Teebo, päällikkö Chirpa ja kylän shamaani Logray. Wicketin poika on nimeltään Pommet. Suuri yleisö piti niistä jopa niin paljon, että ewokeista tehtiin myöhemmin kaksi omaa elokuvaa: Ewokien taistelu (Caravan of Courage: An Ewok Adventure, 1984) ja Ewoks: Taistelu Endorista (Ewoks: The Battle for Endor, 1985). Elokuvat ovat kuitenkin jääneet hyvin vähälle huomiolle pääosin siksi, että ne ovat suunnattu lähinnä pienille lapsille. 1980-luvulla ewokeista tehtiin myös piirrossarja, jota on esitetty myös Suomessa. == Aiheesta muualla == * https://nerdist.com/article/the-complete-history-of-ewoks-in-star-wars-movies- books-tv-and-more/ Luokka:Kuvitteelliset rodut Luokka:Tähtien sodan olennot
Strategia

Strategia ( ’sotaväki’) tarkoittaa suunnitelmaa, jolla tavoiteltu päämäärä pyritään saavuttamaan. Strategian päämääränä kilpailumarkkinoilla on saavuttaa kilpailuetua suhteessa kilpailijoihin. Strategia liittyy erityisesti organisaatioiden johtamiseen: hyvä strategia on tärkeä esimerkiksi sodankäynnissä ja liikkeenjohdossa. Myös shakissa ja muissa strategiapeleissä pelistrategiat ovat keskeisiä. ==Sodankäynti== Varsinainen strategian käsite on lähtöisin antiikin Kreikasta, jossa Kleisthenes (noin 508 eaa.) rakensi kymmenen heimodivisioonan struktuurin. Yhtymässä jokaisen divisioonan johdossa oli strategos eli strategi, ja yhdessä nämä muodostivat Ateenan sotaneuvoston. Toisaalla sanan strategos kerrotaan tarkoittavan sodanjohtotaitoa, joka on strategin tärkein taito. Kummankin näkemyksen mukaan strategin tehtäväkentäksi muodostui armeijan johtaminen. Esimerkiksi sodankäynnissä pitää tehdä strategisia päätöksiä: minkä tyyppisiä joukkoja käyttää milläkin taistelukentällä, missä vaiheessa hyökätä mihinkin jne. Strategista ajattelua ei tule sekoittaa operatiiviseen tai taktiseen ajatteluun. Nyrkkisääntönä eroista voidaan pitää: ”Strategia on suunnitelma, kuinka sota voitetaan, kun taas taktiikka on toimintatapa taistelun voittamiseksi.” Sodankäynnissä strategia on suunnitelmallinen toimintatapa sodan voittamisesta (asevoimilla). Käsitehierarkiassa strategian yläpuolella on suurstrategia ja alapuolella operaatiotaito. Strategia käsittää myös kaikki sodan valmisteluun liittyvät asiat varsinaisen sodankäynnin lisäksi. Useita sodankäynnin strategioita sovelletaan myös liiketoiminnan johtamisessa. Eräs tunnetuimmista alun perin sotastrategioihin perehdyttävä teos, jota käytetään paljon liikkeenjohdon strategioiden oppikirjana, on kiinalaisen, yli 2 000 vuotta sitten eläneen kenraali Sunzin teos Sodankäynnin taito. Sunzi-nimi tunnetaan myös länsimaissa vanhemman ns. Wale-Gyles translitterointijärjestelmän mukaisesti Sun Tzu’na. == Liikkeenjohdon strategia == Liikkeenjohdon strategialla tarkoitetaan yrityksen tai julkisen palvelun strategiaa, jota se toteuttaa kaikessa toiminnassaan. Strategioita on eritasoisia sen mukaisesti, miten tarkasti ja miten laajaa osaa toiminnoista strategia käsittelee. Käsite ei ole yksiselitteinen, vaan siitä esitetään kirjallisuudessa hyvinkin erilaisia määritelmiä. ===Kehittyminen=== Liiketoimintastrategioita julkaistiin kylmän sodan aikana Yhdysvalloissa noin joka toinen vuosi. Pääartikkelissa esitellään niiden pääsuunnat. *Vaihe I: budjettisuunnittelu (1950–1960) *Vaihe II: korporatiivinen suunnittelu (1960–1968) *Vaihe III: konsernistrategia (1968–1975) *Vaihe IV: kilpailija-analyysi (1975–1985) *Vaihe V: kilpailuetu (1985–1995) *Vaihe VI: strategiset innovaatiot (1995–2001) *Vaihe VII: strateginen ajattelu (2003–) ==Katso myös== * Balanced scorecard * Strategia ja taktiikka shakissa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Organisaatiot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Samuus

Matematiikassa kahden joukon sanotaan olevan samat eli identtiset, kun niissä on samat alkiot, merkitään M = N. Toisin sanoen joukot M ja N ovat samat, kun jokainen joukon M alkio on joukon N alkio ja jokainen joukon N alkio on joukon M alkio. Formaalisti :M = N \Leftrightarrow M\subset N \wedge N\subset M == Esimerkkejä == # M = {2, 3, 5, 7} ja N = {3, 7, 5, 2}. M = N, koska jokainen M:n alkio on N:n alkio ja jokainen N:n alkio on M:n alkio. # Joukot S = {1, 2, 3} ja T = { {1, 2} , {3} } eivät ole samat, koska esimerkiksi 1 ei ole joukon T alkio. (Joukossa T esiintyy kyllä 1:kin, mutta vain alkion {1,2} alkiona!) == Katso myös == *Identiteetti ==Kirjallisuutta== * Luokka:Joukko-oppi
Nautintoaine

Nautintoaine on yleisesti käytettävä virkistävä tai huumaavasti tai kiihottavasti vaikuttava aine. Nautintoaineita ei siten nautita ensisijaisesti niiden ravintoarvon vuoksi. Nautintoaineita ovat esimerkiksi kahvi, tee, tupakka ja alkoholijuomat. ==Lähteet== *
Antigravitaatio

Antigravitaatio merkitsee fysiikassa painovoiman tavoin kappaleeseen vaikuttavaa painovoiman vastaista voimaa. Käsitettä antigravitaatio käytetään myös tähtitieteessä vielä tuntemattomasta pimeän energian vaikutuksesta, joka aiheuttaa universumin laajentumisen kiihtymistä. Tieteiskirjallisuudessa antigravitaatio käsitetään usein lentävinä lautasina, maan vetovoimakentästä vapaana kappaleena tai materiaalina, johon painovoima ei vaikuta. Eräiden hypoteettisten teorioiden mukaan antigravitaatio vaatisi negatiivisen massan, eli painovoimaa hylkivän materiaalin olemassaoloa. Jotkut keksijät ovat johtaneet antigravitaation keksimisestä mahdollisuuden ilmaisen energian (engl. free energy) olemassaoloon. ==Katso myös== * SEG == Aiheesta muualla == *Searlin keksinnön keskustelufoorumi ja kotisivut *Free energy news *American anti-gravity Luokka:Painovoima Luokka:Tähtitiede Luokka:Science fictionin käsitteet
Leptoni

Leptonit ovat alkeishiukkasia, jotka reagoivat sähkömagneettiseen, heikkoon ja gravitaatiovuorovaikutukseen, mutta eivät vahvaan vuorovaikutukseen. Tosin leptoneista neutriinot eivät reagoi sähkömagneettiseen vuorovaikutukseen koska niillä ei ole sähkövarausta, eivätkä gravitaatiovuorovaikutukseen koska niillä on äärimmäisen pieni massa. Leptoneita on kuutta lajia, mutta ainoastaan elektroni on tavallisen aineen rakennusosanen. Leptonien nimet ovat elektroni, myoni, tau, elektronin neutriino, myonin neutriino ja taun neutriino. Leptonit ovat fermioneja eli niiden spin on ½. Elektronin, myonin ja taun sähkövaraus on negatiivinen. Erikoista on se, että neutriinoilla ei ole lainkaan sähkövarausta. Myös niiden massa on hyvin lähellä nollaa. Jokaista kuutta leptonia vastaa antileptoni, jolla on vastakkainen sähkövaraus kuin leptonilla. Leptonien nimi tulee kreikan kielestä ja merkitsee kevyttä, sillä leptonit ovat muihin alkeishiukkasiin verraten erittäin kevyitä. Hiukkanen / antihiukkanen Hiukkanen / antihiukkanen Hiukkanen / antihiukkanen Hiukkanen / antihiukkanen Neutriino / antineutriino Neutriino / antineutriino Neutriino / antineutriino Neutriino / antineutriino Nimi Symboli Varaus (e) Massa (MeV) Nimi Symboli Varaus (e) Massa (MeV) Elektroni / Positroni e^- \, / \, e^+ −1 / +1 0,511 Elektronin neutriino / Elektronin antineutriino u_e \, / \, \overline{ u}_e 0 <0,000003 Myoni / Antimyoni \mu^- \, / \, \mu^+ −1 / +1 105,6 Myonin neutriino / Myonin antineutriino u_\mu \, / \, \overline{ u}_\mu 0 <0,19 Tau / Antitau \tau^- \, / \, \tau^+ −1 / +1 1777 Taun neutriino / Taun antineutriino u_\tau \, / \, \overline{ u}_\tau 0 <18,2 == Leptoniluvun säilymislaki == Leptoneille on voimassa lukumäärän, leptoniluvun säilymislaki, erikseen toisaalta elektronille ja elektronin neutriinolle, toisaalta myonille ja myonin neutriinolle. Näitä säilymislakeja sovellettaessa on leptonien antihiukkasten leptoniluku katsottava negatiiviseksi. Esimerkiksi beetahajoamisessa neutroni hajoaa protoniksi, elektroniksi ja antineutriinoksi. Ennen hajoamista neutronin leptoniluku on nolla, hajoamisen jälkeen se on elektronilla +1 ja antineutriinolla −1, joten summa on edelleen nolla. == Katso myös == * Sleptoni == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Particle data group * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Valkoinen aukko

Valkoinen aukko on Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian sallima hypoteettinen alue aika-avaruudessa. Teoriassa valkoisten ja mustien aukkojen välillä voisi olla myös madonreikä, jota pitkin mustaan aukkoon imeytynyt materia siirtyisi valkoiseen aukkoon. Matemaattisesti tarkasteltuna valkoinen aukko on musta aukko, jossa aika kulkee taaksepäin. Valkoiseen aukkoon ei pääse mikään, edes valo. Aukko puhaltaa ulos kaiken materian, joka olisi kulkeutunut aukkoon madonreiän kautta. Ulostuleva materia ei olisi sama, joka joutui mustan aukon ja valkoisen aukon sisäiseen järjestelmään mustan aukon kautta, vaan materiaa joka olisi käynyt läpi mustan aukon ja madonreiän aiheuttamat fyysiset vaikutukset. Valkoisia aukkoja ei ole havaittu suoraan tai epäsuorasti ja tutkijat pitävät epätodennäköisenä valkoisten aukkojen löytymistä todellisesta universumista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Mustat aukot
Free State Project

Free State Project eli vapaa osavaltio -projekti on yhdysvaltalainen kansalaisliike. Vuonna 2001 käynnistetyn projektin tarkoituksena oli saada 20 000 vapaaehtoista muuttamaan New Hampshiren osavaltioon. Heidän laskelmiensa mukaan tuo määrä riittäisi poliittiseen muutokseen, joka tähtäisi libertaariin yövartijavaltioon. Vuoden 2012 kevääseen mennessä muuttaneita on noin tuhat, eli 95% tavoitteesta on vielä toteutumatta. Projektin perustaja Jason Sorens ei ole itsekään muuttanut New Hampshireen. Projekti valitsi New Hampshiren 2003 kohdeosavaltioksi sen matalimpien verojen ja riippumattomuuden liittovaltion rahoituksesta vuoksi. Järjestäjien mukaan kyse ei siis ole minkäänlaisesta demokraattisesta vallankaappauksesta, vaan kyseessä on lähinnä osavaltion yksilönvapauksiin tähtäävien piirteiden vahvistamisesta. Mukaan projekti kelpuuttaa kaikki 18 vuotta täyttäneet henkilöt ympäri maailmaa, joilla ei ole rasistisia tai syrjiviä asenteita. == Aiheesta muualla == * Free State Project == Lähteet == Luokka:Kansalaisliikkeet Luokka:New Hampshire
Alkeisvaraus

Alkeisvaraus (e tai q) on luonnonvakio, joka vastaa yksittäisen protonin varausta. Alkeisvakion avulla ilmoitettuna yksittäisen elektronin varaus on −e. Alkeisvarauksen arvo SI-yksiköissä on :e = 1,602 176 634*10-19 C. Tämä arvo on tarkka, koska kahdeskymmeneskuudes yleinen paino- ja mittakonferenssi päätti marraskuussa 2018 määritellä ampeerin uudelleen kiinnittämällä alkeisvarauksen tähän arvoon. Uusi määritelmä astui voimaan 20. toukokuuta 2019. Kaikkien itsenäisinä havaittujen hiukkasten sähkövaraukset ovat alkeisvarauksen suuruisia tai sen kokonaisia monikertoja. Esimerkiksi protonilla ja positronilla on yhden alkeisvarauksen suuruinen sähkövaraus. Elektronilla ja antiprotonilla on alkeisvarauksen vastaluvun suuruinen sähkövaraus. Atomifysiikassa alkeisvarausta käytetään yleisesti varauksen yksikkönä, ja tällöin kaikki havaitut sähkövaraukset ovat siis kokonaislukuja. Kvarkkien ja antikvarkkien sähkövaraukset ovat alkeisvarauksen kolmasosia. Niitä ei kuitenkaan ole havaittu tavanomaisissa olosuhteissa vapaina, vaan ainoastaan sitoutuneina hadroneiksi, joiden varaus alkeisvarausyksikköinä on kokonaisluku. Ensimmäisenä alkeisvarauksen suuruuden sai kohtalaisella tarkkuudella mitatuksi Robert Millikan vuosina 1909 suihkuttamalla öljypisaroita sähkökenttään. Koejärjestely tunnetaan Millikanin kokeena. Siinä voitiin hyvinkin pienet sähkövaraukset mitata ja todeta niiden aina olevan tietyn vakion, alkeisvarauksen monikertoja. Monissa kemian teorioissa alkeisvaraus jaetaan matemaattisesti osikseen, sillä näiden niin sanottujen osittaisvarausten käyttö helpottaa useita, muun muassa sähkökemian, laskutoimituksia. ==Katso myös== *Sähködipoli *Molekyyliorbitaali == Lähteet == Luokka:Luonnonvakiot Luokka:Atomifysiikka Luokka:Sähkövarauksen yksiköt es:Carga eléctrica#Carga eléctrica elemental
Ultraviolettitähtitiede

Ultraviolettitähtitiede on tähtitieteen osa-alue, jossa avaruuden kohteita tutkitaan sähkömagneettisen säteilyn ultravioletilla (UV) aallonpituusalueella. Aallonpituusalueeksi määritetetään tavallisesti 10–320 nanometriä. Koska ilmakehä ei juurikaan päästä ultraviolettisäteilyä lävitseen, joudutaan havainnot tekemään havaintolaitteilla, jotka on viety avaruuteen ilmakehän ulkopuolelle. Esimerkiksi Hubble-avaruusteleskooppi tekee havaintoja myös UV-alueella. Ultraviolettihavainnoilla selvitetään tähtienvälisen aineen kemiallista koostumusta, tiheyksiä ja lämpötiloja sekä kuumien nuorten tähtien lämpötiloja ja koostumusta. UV-havainnot antavat oleellista tietoa myös galakseista. Ultraviolettihavainnoissa maailmankaikkeus näyttää varsin erilaiselta kuin näkyvän valon alueella. Useimpia tähtiä voi pitää varsin viileinä niiden lähettämän säteilyn suhteen arvioituna. Suurin osa tähdistä lähettää pääosin näkyvää valoa mutta merkittävä UV-säteily on merkki suuremmasta lämpötilasta, mikä on tyypillistä tähdille niiden kehityskaaren alku- ja loppupäässä. Jos voisimme katsoa taivasta UV-valossa näkyvän valon sijaan, useimmat tähdet haalistuisivat näkymättömiin ja nähtäisiin joitakin hyvin nuoria massiivisia tähtiä ja joitakin hyvin vanhoja tähtiä ja galakseja. Linnunradan kaasu- ja tomupivet peittäisivät näkymän sen suunnassa. Hubble-avaruusteleskooppi ja FUSE ovat olleet merkittävimpiä UV- avaruusteleskooppeja, mutta myös luotainraketeilla ja avaruussukkuloilla on tehty UV-havaintoja. ==Ultravioletti-avaruusteleskooppeja== *Orbiting Astronomical Observatory, Nasan vuosina 1966 - 1972 laukaistu neljän satelliitin sarja *International Ultraviolet Explorer, Nasan, ESAn ja UKn 1978-01-26 laukaistu satelliitti *Astron-1, neuvostoliittolainen 1983-03-23 12:45:06 UTC laukaistu satelliitti *Hubble-avaruusteleskooppi, Nasan ja ESAn 1990-04-24 laukaistu satelliitti *FUSE eli Far Ultraviolet Spectroscopic Explorer, Nasan ja Johns Hopkins yliopisto 1999-06-24 laukaistu satelliitti *GALEX eli Galaxy Evolution Explorer, Nasan, JPLn ja Caltechin 2003-04-28 laukaistu satelliitti *Swift Gamma-Ray Burst Mission, Nasan 2004-11-20 laukaistu satelliitti *Extreme ultraviolet Imaging Telescope, SOHOn mukana laukaistu NASAn havaintoväline == Lähteet == Luokka:Tähtitieteen osa-alueet
Intel 8088

Intel 8088 on Intelin valmistama Intel 8086:een perustuva mikroprosessori. Siinä on 16-bittiset rekisterit ja 8-bittinen dataväylä. IBM:n suunnittelijat valitsivat 8088:n alkuperäiseen IBM PC -tietokoneeseen. Suorittimen ulkoinen dataväylä on 8-bittinen, joka tarkoitti säästöä RAM-muistin, ROM:in ja logiikan suhteen verrattuna Intel 8086:n käyttöön. Lisäksi IBM PC:n suunnittelijat olivat tutustuneet arkkitehtuuriin aiemmassa projektissa, suoritin oli heti saatavilla ja sille oli valmista ohjelmistoa. 8088 oli tarkoitettu edullisempiin tietokoneisiin kuin 8086, joten siihen valittiin 8-bittinen ulkoinen väylä. Kun suoritin julkaistiin, 16-bittinen väylä oli kallis toteuttaa. Lisäksi 8088:n esinoutojono on 4-tavuinen, kun taas 8086:lla se on 6-tavuinen. 8088:n seuraajat olivat 80188, 80186, 80286 ja 80386. IBM PC:ssä olevan 8088:n kellotaajuus oli 4,77 megahertsiä. NEC valmisti V20-suoritinta, joka oli täysin yhteensopiva 8088:n kanssa. V20 oli noin 20 prosenttia nopeampi kuin 8088. ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * * 8088
Supergravitaatio

Supergravitaatioteoria on kenttäteoria, joka yhdistää supersymmetrian ja yleisen suhteellisuusteorian. Kuten mikä tahansa gravitaation kenttäteoria, supergravitaatioteoria sisältää spin-2-kentän, jonka kvantti on gravitoni. Supersymmetria vaatii, että gravitonikentällä on superpartneri. Tämän kentän spin on 3/2 ja sen kvantti on gravitiino. Gravitiinokenttien lukumäärä on sama kuin supersymmetrioiden lukumäärä. Supergravitaatioteorioiden on uskottu olevan ainoa keino kuvata oikeaoppisesti vuorovaikuttavia spin-3/2-kenttiä. Supergravitaatioteoria on käytännössä nollapituinen raja supersäieteorialle (siis raja, jossa säie arvioidaan siten, että sen pituus on nolla ja käsitellään kuten dimensiotonta pistemäistä hiukkasta). Ainoana poikkeuksena on "maksimaalinen" 11-ulotteinen supergravitaatio, joka on M-teorian rajana (todennäköisimmin raja, jossa kalvoja käsitellään kuin niiden tilavuus olisi nolla). == Lähteet == Luokka:Supersymmetria
Jan Oort

Jan Hendrik Oort (28. huhtikuuta 1900 – 5. marraskuuta 1992) oli alankomaalainen tähtitieteilijä, joka lisäsi tietämystämme Linnunradan rakenteesta. Oort erikoistui komeettojen ratalaskelmiin. Hän löysi vuonna 1950 kaukaa aurinkokuntamme ulkolaidoilta Oortin pilven, jonka arvioidaan sisältävän jopa tuhat miljardia komeettaa ja muuta aurinkokunnan pienkappaletta. Oortin pilveä pidetään Auringon läheisyyteen aika ajoin harhautuneiden komeettojen ehtymättömänä varastona. Oortin pilven etäisyydeksi on laskettu jopa satatuhatta Maan aurinkoetäisyyttä (AU, 150 miljoonaa kilometriä). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Alankomaalaiset tähtitieteilijät Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Tähtitieteilijä

Tähtitieteilijä eli astronomi (ja etenkin englanninkielisessä kirjallisuudessa myös astrofyysikko, ) on yleisnimitys tutkijalle, joka on erikoistunut tähtitieteeseen tai kosmologiaan eli tutkii (Maan ulkopuolista) avaruutta, kuten Aurinkoa, planeettoja, tähtiä, galakseja, tähtienvälistä ainetta tai maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa, sekä näihin liittyviä fysikaalisia prosesseja. Osa tähtitieteellisestä tutkimuksesta sulautuu saumattomasti matematiikkaan, fysiikkaan, teoreettiseen fysiikkaan sekä tietojenkäsittelytieteeseen. == Koulutus == Tähtitiedettä opetetaan Helsingin, Turun ja Oulun yliopistoissa. Tähtitiede kuuluu fysikaalisten tieteiden koulutusohjelmaan. Opiskelijat valitaan muiden fysiikan opiskelijoiden mukana ja he erikoistuvat alalle opintojen alkuvaiheessa. Muiden luonnontieteellisten alojen tapaan alan ylempi korkeakoulututkinto on filosofian maisteri, mutta tutkijan uralle suuntautuvilta edellytetään käytännössä tohtorin tutkinnon suorittamista. Alalla työskentelee jonkin verran myös fysiikasta, teknillisestä fysiikasta sekä matematiikasta valmistuneita. Vastaavasti myös tähtitieteilijöitä työskentelee muilla fysikaalisten tieteiden tuntemusta vaativilla aloilla. == Työnkuva == Perinteisesti kaukoputki on kuulunut tähtitieteilijöiden työvälineisiin. Vaikka havaintojen merkitys on alalla yhä hyvin keskeinen, nykyisin havaitseminen keskittyy yhä voimakkaammin eri puolilla maailmaa sijaitseville suurille teleskoopeille, joilla tutkija käy joko itse suorittamassa havaintoja tai observatorion oma henkilökunta suorittaa ne hänen puolestaan ja lähettää havainnot digitaalisessa muodossa analysoitavaksi. Tietotekniikan kehitys on lisännyt puhtaasti teoreettisen tutkimustyön osuutta merkittävästi. Suurelta osin käytännön työskentely muodostuu tutkimustulosten analysoinnista sekä niiden raportoinnista. == Kuuluisia tähtitieteilijöitä == * Tyko Brahe * Subrahmanyan Chandrasekhar * Galileo Galilei * Edmond Halley * Edwin Hubble * Christiaan Huygens * Johannes Kepler * Nikolaus Kopernikus * Charles Messier * Isaac Newton * Jan Oort * Liisi OtermaValtaoja 1995 * Klaudios Ptolemaios * Harlow Shapley * Yrjö Väisälä == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Tiedealan ammatit
Ajokoirat

Ajokoirat on tähdistö, jonka latinankielinen nimi on Canes Venatici, genetiivissä Canum Venaticorum, ja lyhenne CVn. Taivaalla tähdistö sijaitsee Otavan ’kauhasta’ vastakkaisella puolella kuin Pohjantähti. Ajokoirien pinta- ala on 465 neliöastetta: se on 38:nneksi suurin tähdistö. Ajokoirat on yksi kolmesta tähdistöstä, Ison koiran ja Pienen koiran lisäksi, jotka on nimetty koirien mukaan. ==Tähdet== Itse tähdistö koostuu lähinnä himmeistä tähdistä, joista kirkkain on todennäköisesti Edmund Halleyn nimeämä muuttuja ja kaksoistähti Cor Caroli eli Kaarlen Sydän. Kaksikon päätähdellä (α²) on voimakas magneettikenttä, joka luo suuren määrän tähdenpilkkuja tähden pinnalle. Tämä aiheuttaa tähden kirkkauteen muutoksia tähden pyöriessä akselinsa ympäri. Tähtiparin etäisyys Maasta on noin 110 valovuotta. Päätähden kirkkaus vaihtelee välillä +2,84m – +2.94m noin viiden ja puolen vuorokauden jaksolla. Himmeämpi komponentti eli α¹ on noin magnitudia +5,5 ja se on päätähdestä 19,6 kaarisekunnin päässä. Y CVn, toisinaan myös La Superbana tunnettu, on elinkaarensa lopussa oleva epäsäännöllinen muuttuva tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 4,7 - 6,2 158 päivän jaksossa. Se on erittäin suuri punainen jättiläistähti, yksi punaisimpia väriltään koko taivaalla. Halkaisijaltaan tähti on noin 2 astronomista yksikköä, eli Aurinkokuntamme keskelle sijoitettuna tähden reunat ulottuisivat Marsiin asti. == Syvän taivaan kohteet == Ajokoirat sisältää kuusi Messierin kohdetta, joista viisi on galakseja. Yksi huomattavimmista galakseista Ajokoirissa on ensimmäinen tunnistettu kierteisgalaksi M51 eli Pyörregalaksi (NGC 5194) ja sen kumppani, epäsäännöllisen muotoinen galaksi NGC 5195, jonka tähtiä massiivisempi M51 on vetänyt itseensä painovoimallaan. Muita galakseja ovat ranskalaisen tähtitieteilijän Pierre Méchainin vuonna 1779 löytämä Auringonkukkagalaksi eli M63, joka muodostaa yhdessä Pyörregalaksin, M51:n ja muutaman pienemmän galaksin kanssa M101-galaksijoukon, joka leviää Ison Karhun ja Ajokoirien tähdistöjen alueelle. Vuonna 1781 Méchain löysi kierteisgalaksit M94 ja M106. Jälkimmäinen on aktiivinen Seyfertin galaksi, jolla epäillään olevan keskuksessaan supermassiivinen musta aukko. Aivan tähdistön etelärajoilla sijaitseva M3 eli NGC 5272 on yksi suurimpia pallomaisia tähtijoukkoja: sen muodostaa noin puoli miljoonaa tähteä. Se on 18′ halkaisijaltaan ja kirkkaudeltaan +6,3m, joten sen voi helposti nähdä vaikka kiikarilla. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Yhteenlasku

Yhteenlasku on yksi aritmeettisista peruslaskutoimituksista ja se on ensimmäinen koululaisille opetettavista. Yhteenlaskuoperaatio yhdistää ainakin kaksi lukua, jotka ovat yhteenlaskettavat toiseksi luvuksi, summaksi. Esimerkiksi 1 + 2 = 3 (luetaan yksi plus kaksi on kolme ), jossa luku 1 on yhteenlaskettava, johon lisätään luku 2, eli yhteenlaskettava ja näin saadaan summa, eli luku 3. Yhteenlaskun käänteislaskutoimitus on vähennyslasku. Yhteenlaskun tulosta kutsutaan summaksi. == Formaali määritelmä luonnollisilla luvuilla == Yhteenlaskuoperaatio + luonnollisilla luvuilla ℕ on kuvaus + : ℕ × ℕ → ℕ, +(a, b) = c, jossa a, b, c ∈ ℕ. Tavallisesti merkitään a + b = c. == Ominaisuuksia == #On olemassa yksikäsitteinen (luonnollinen luku) c = a + b, eli +(a,b) = c. #Yhteenlaskun liitäntälaki: (a + b) + c = a + (b + c), eli +((a+b),c) = +(a,(b+c)) #Yhteenlaskun vaihdantalaki: a + b = b + a, eli +(a,b) = +(b,a) Nämä voidaan todistaa Peanon aksioomien avulla. Voidaan myös osoittaa, että esimerkiksi ((a + b) + c) + d = a + b + c + d. Toisin sanoen yhteenlasku voidaan suorittaa useammallekin kuin kahdelle luvulle. == Esimerkkejä == Vaikka yhteenlasku määritellään formaalisti luonnollisille luvuille, se on usein määritelty vastaavasti myös muissa lukujärjestelmissä. Esimerkiksi vektoreita voidaan laskea yhteen. #Esimerkiksi kokonaisluvuille -3, -1 ja 2 pätee: 2 + (-1) = (-1) + 2 = 1, ((-3) + (-1)) + 2 = (-3) + ((-1) + 2) = -2 #Rationaaliluvuille m/n ja p/q yhteenlasku määritellään: \frac{m}{n} + \frac{p}{q} = \frac{mq + pn}{nq} #Vektorien yhteenlasku määritellään seuraavasti: ::Olkoot {x}=\begin{pmatrix}x_1 \\\ x_2 \\\ \vdots \\\ x_n \end{pmatrix} ja {y}=\begin{pmatrix}y_1 \\\ y_2 \\\ \vdots \\\ y_n \end{pmatrix} vektoreita, esimerkiksi reaaliavaruudessa Rn. ::Määritellään, että {x} + {y} = \begin{pmatrix}x_1 + y_1 \\\ x_2 + y_2 \\\ \vdots \\\ x_n + y_n \end{pmatrix}. ::Toisin sanoen lasketaan vektorien vastaavilla kohdilla olevat arvot yhteen. == Yhteenlasku allekkain == Yhteenlasku voidaan suorittaa paperilla ns. allekkainlaskuna. Allekkainlaskussa luvut kirjoitetaan allekkain niin, että vastaavilla paikoilla olevat desimaalit ovat allekkain. Sitten lasketaan yhteen oikealta aloittaen vastaavat luvut. Esimerkki: 12 jossa on 0 sataa, 1 kymmentä ja 2 ykköstä +321 jossa on 3 sataa, 2 kymmentä ja 1 ykköstä 333 jossa on 3 = 2 + 1 ykköstä, 3 = 1 + 2 kymmentä ja 3 = 0 + 3 sataa Kymmenjärjestelmässä luvun desimaalit ovat numerot nollasta yhdeksään, 0,1,...,9. Laskettaessa numeroita yhteen saadaan joskus summaksi yli kymmenen. Tällöin ylimenevä kymmenen on siirrettävä "muistiin" ja lisättävä seuraavana vasemmalla olevaan desimaalien summaan. Esimerkki: 7656 +5555 Aloitetaan laskeminen oikealta: 6 + 5 = 11 > 10. Nyt merkitään 6 + 5 = 1, muistiin: 1. 1 7656 +5555 1 Jatketaan: 1 + 5 + 5 = 11 = 1, muistiin: 1. 11 7656 +5555 11 Ja 1111 7656 +5555 13211 Vastaavasti voidaan laskea allekkain myös useampia lukuja: Esimerkki: 11222 34512 12451 12455 31245 12455 +12467 115585 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aritmetiikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tietokonetekniikka

Tietokonetekniikka tutkii tietokoneiden yleisrakennetta ja sen eri osajärjestelmien teknologioita, kuten suorittimia, keskusmuistia, massamuisteja, syöttö- ja tulostuslaitteita, tietoliikenne-elektroniikkaa ja eri oheislaitteita. Se kuuluu osana tietotekniikkaan. Yliopistoissa keskitytään tietokoneen toimintaperiaatteisiin ja tietokonetekniikka liitetään usein digitaalitekniikkaan, jolloin keskitytään piirien ja digitaalijärjestelmien suunnitteluun. Keskiasteen oppilaitoksissa tietokonetekniikka on käytännönläheisempää. == Katso myös == * Tietokonetekniikan historia * Tietokonelaitteisto *
Vetovoima

Vetovoima tarkoittaa seuraavaa: * yleisesti mikä tahansa voima, joka vetää kappaleita toisia kohti * synonyymi painovoimalle * Vetovoima, taiteilijaryhmä Ynnä+:n veistos Porin Kirjurinluodossa.
Rapusumu

Rapusumu eli Äyriäissumu on supernovajäänne Härän tähdistössä. Supernova havaittiin 4. heinäkuuta 1054. Messierin luettelossa se on ensimmäinen kohde, Messier 1. Nykyisen käytännön mukainen nimi sille on SN 1054. == Supernova == Härän tähtikuvioon vuonna 1054 ilmestynyt supernova oli aluksi nähtävissä jopa päivänvalossa. Suunnilleen nelinkertaista Venuksen kirkkautta vastanneen ilmiön havainneet kiinalaiset ja japanilaiset historioitsijat kirjasivat havainnon ylös. Sumu sijaitsee noin 6 500 valovuoden päässä, joten itse räjähdys on tapahtunut noin vuonna 5400 eaa. Sumu on yli 11 valovuotta halkaisijaltaan ja laajenee koko ajan noin 1 500 km/s nopeudella. Räjähdyksen pois sinkoama massa vastaa suunnilleen 10 prosenttia Auringon massasta. Rapusumun nimesi irlantilainen tähtitieteilijä William Parsons (paremmin tunnettu Lordi Rossena). Hän tutki kohdetta 0,9 metrin kaukoputkellaan ja piirsi siitä hahmotelman, joka muistutti selvästi rapua. Muutamia vuosia myöhemmin hän tutki samaa kohdetta suuremmalla kaukoputkella (noin 1,8 m), eikä kohde enää ollut ravun kaltainen – mutta nimi ei siitä muuttunut. == Pulsari == Sumun keskustassa pyörii Rapusumun pulsari, neutronitähti, jonka halkaisija on noin 10 km ja massa noin kaksi Auringon massaa. Itse laajenevan sumun massaksi on laskettu noin 0,1 Auringon massaa. Vuonna 1969 löydetty pulsari pyörii ympäri kerran 33 millisekunnissa eli noin 30 kierrosta sekunnissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Perseuksen haara 001 Luokka:Supernovat 1952