EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Shakkiolympialaiset 2014

41\. shakkiolympialaiset käytiin 1.–14. elokuuta 2014 Tromssassa, Norjassa. Yleisessä sarjassa pelasi 177 joukkuetta ja naisten sarjassa 136 joukkuetta.Avoimen ryhmän lopputulokset Chess-Results.com. Viitattu 14.8.2014Naisten lopputulokset Chess-Results.com. Viitattu 14.8.2014 Pelipaikkana toimi Tromssan keskustassa sijaitsevan Mack-panimon Mackhallen. Peliaika olympialaisissa oli 90 minuuttia 40 siirtoon ja 30 minuuttia pelin loppuun, 30 sekunnin lisäajalla per siirto. Alle 30-siirtoisia tasapelejä ei saanut sopia. Olympialaisten yhteydessä kokoontui Maailman shakkiliitto FIDE:n 85. kongressi, jossa valittiin 11. elokuuta 2014 FIDE:n puheenjohtaja seuraavalle kaudelle. Vaaliin ainoana haastajana lähtenyt entinen maailmanmestari Garri Kasparov hävisi vuodesta 1995 istuneelle puheenjohtajalle Kirsan Iljumžinoville.BREAKING: Ilyumzhinov Beats Kasparov 110-61 at FIDE Presidential Elections Peter Doggers. Viitattu 14.8.2014 == Joukkueet == Naisissa kärkisijoitettu oli Kiina elo-keskiarvolla 2549 ja seuraavina Venäjä (2519), Ukraina (2510) ja Georgia (2499). Avoimessa ryhmässä kolme kärkijoukkuetta olivat Venäjä (2773), Ukraina (2722) ja Ranska (2719). Kotijoukkue Norjan ykkösjoukkueen kärkipöytää pelasi maailmanmestari Magnus Carlsen. Muut 14. sijoitetun Norjan pelaajat olivat suurmestarit Agdestein, Hammer, Johannessen ja Lie. Norjan naisten neljännelle pöydälle oli nimetty suomalaislähtöinen Niina Koskela. === Suomen joukkueet === Suomen naiset, jotka lähtivät kilpailuun 76:nneksi vahvimmalla joukkueella, tulivat sarjassaan sijalle 96 ja 56:nneksi sijoitetut miehet sijalle 32. ===Naiset=== Titteli Nimi Elo Tulos NkvM Tanja Tuominen 2103 6½/10 NFM Heini Puuska 1975 4½/10 WCM Anastasia Nazarova 1904 5/9 NFM Päivi Walta 1794 1/8 Marjatta Kujasalo 1663 3/7 *Elo-keskiarvo 1944 *Kapteeni: Janne Mertanen http://chess- results.com/tnr140381.aspx?lan=18&art;=20&turdet;=YES&flag;=30&wi;=821&snr;=76 ===Miehet=== Titteli Nimi Elo Tulos SM Tomi Nybäck 2591 7/9 KvM Mika Karttunen 2437 4½/8 KvM Mikael Agopov 2431 4½/8 KvM Vilka Sipilä 2425 4/9 FM Daniel Ebeling 2445 8/10 *Elo-keskiarvo 2476 *Kapteeni: Marko Tauriainen http://chess- results.com/tnr140380.aspx?lan=18&art;=20&fed;=FIN&turdet;=YES&flag;=30&wi;=821 == Lopputulokset == === Yleinen sarja === Sijoitus Joukkue Voitettuja otteluita Tasan päättyneitä otteluita Hävittyjä otteluita Kultaa Kiina 8 3 0 Hopeaa Unkari 7 3 1 Pronssia Intia 7 3 1 Neljäs Venäjä 7 3 1 Viides Azerbaidžan 7 3 1 Kuudes Ukraina 6 4 1 Seitsemäs Kuuba 7 2 2 Kahdeksas Armenia 6 4 1 Yhdeksäs Israel 7 2 2 Kymmenes Espanja 7 2 2 Pöytäpalkinnot # Veselin Topalov, Bulgaria # Nguyễn Ngọc Trường Sơn, Vietnam # Yu Yangyi, Kiina # Nikola Sedlak, Serbia # Samuel Shankland, USA ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Chess Olympiad Tromsø 2014. Kisojen viralliset sivut *Chess-Results.com: Tromssan shakkiolympialaiset Luokka:Shakkiolympialaiset Luokka:Vuoden 2014 urheilu Luokka:Tromssa Luokka:Norjan urheilutapahtumat
Orvokkikirva

Orvokkikirva (Myzus ornatus) on kirvoihin kuuluva hyönteislaji, jolla on merkitystä kasvien tuholaisena. Laji on Suomessa luokiteltu tarkkailtavaksi tai paikallisesti haitalliseksi vieraslajiksi. == Koko ja ulkonäkö == Orvokkikirva on varsin pienikokoinen laji, jonka ruumiin pituus on vain 1,0-1,7 mm. Siivettömät yksilöt ovat kiiltäväpintaisia, litteitä, melko soikeita ja väriltään likaisen kellertävästä kellanvihreään. Selkäpuolella on pienistä pisteistä muodostuvia tummanvihreitä tai ruskeita poikkijuovia, jotka katkeavat keskeltä. Vaharauhasputket ovat melko pitkät ja takaruumiin kärjen cauda on terävän kolmiomainen.Aphids on Worlds Plants Aphid identification ­ Kromosomiluku 2n=12. == Levinneisyys == Laji lienee peräisin Intian seudulta, mutta on levinnyt vieraslajina ihmisen mukana ja on nykyisin kosmopoliitti. Suomessa lajia on tavattu ainoastaan sisätiloissaSuomen kirva-atlas. == Elinympäristö ja elintavat == Orvokkikirvat elävät yksittäin ravintokasvien lehtien ylä- tai alapinnoilla, yleensä kaukana lehtisuonista. Intiasta on löydetty orvokkikirvoja Spiraea lindleyana -pensasangervolta sekä siivekkäitä koiraita, mikä saattaa viitata suvulliseen lisääntymiseen pensasangervon toimiessa primääri-isäntänä. Munivia naaraita lajilta ei kuitenkaan tunneta. Muualla maailmassa laji lisääntyy ainoastaan neitseellisesti. Orvokkikirvan ravintokasveja ovat varsin monet kasvit, etenkin asteri-, huulikukkais-, tatar-, esikko-, ruusu- ja orvokkikasvit. Merkittävä viljelystuholainen se on muun muassa ristikukkaisille, kurkkukasveille, sipuleille ja mansikoille. Lajin arvellaan levittävän lähes 20 kasvien virustautia.AphID Suomessa orvokkikirva on luokiteltu tarkkailtavaksi tai paikallisesti haitalliseksi viraslajiksiVieraslajit.fi: Orvokkikirva (Myzus ornatus). == Ravintokasvit == Orvokkikirva on polyfagi, joka on tavattu lähes 80 eri heimoon kuuluvilta kasvilajeilta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Orvokkikirva (Myzus ornatus) *Aphid Species File *ITIS: Myzus ornatus *Influentialpoints: Myzus ornatus Ornate aphid, Violet aphid Luokka:Kirvat Luokka:Kasvien tuhohyönteiset
Le Touquet-Paris-Plage

Le Touquet-Paris-Plage (usein Le Touquet) on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de- Calais’n departementissa Englannin kanaaliin rajoittuvalla Opaalirannikolla (Côte d'Opale). Kunta perustettiin 1900-luvun vaihteessa, ja se on ollut siitä saakka pariisilaisten suosima lomanviettopaikka. Matkailu onkin kunnan tärkein elinkeino. Matkailijoita käy ympäri vuoden ja kesäaikaan Le Touquetissa käy neljännesmiljoona vierailijaa. Kunnan asukkaita kutsutaan nimellä Touquettois. Tour de France == Nähtävyyksiä == Le Touquetissa on 20 historiallisesti arvokasta rakennusta. *1940-luvun lopulla rakennettu majakka Phare du Touquet. Majakka on 57 metriä korkea ja siinä olevissa kierreportaissa on 274 askelmaa. *Hôtel de ville du Touquet-Paris-Plage on vuonna 1931 valmistunut kaupungintalo. Kaupungintalo on rakennettu paikallisista rakennustarvikkeista ja siinä on 38 metriä korkea kellotorni. == Urheilu == Le Touquetissa on yksi Ranskan vanhimmista golfkentistä. Kunnan laajoilla rantahietikoilla suosittu urheilumuoto on maapurjehtiminen. ==Aiheesta muualla== == Lähteet == Luokka:Pas-de-Calais’n kunnat
Éder Álvarez Balanta

Éder Fabián Álvarez Balanta (s. 28. helmikuuta 1993 Bogotá, Kolumbia) on kolumbialainen jalkapalloilija, joka edustaa Belgian pääsarjassa pelaavaa Club Bruggea. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Vuodesta 2014 Balanta on pelannut Kolumbian jalkapallomaajoukkueeseen. == Seurajoukkueura == Balantan kasvattajaseura on bogotálainen Academia FC. Hän siirtyi vuonna 2011 Kolumbiasta argentiinalaisjätti River Platen juniorijoukkueeseen. Edustusjoukkueessa Balanta debytoi jo samana vuonna. Vasenjalkainen pelaaja voitti nuorten joukkueen kanssa U20 Copa Libertadoresin vuonna 2012. Balanta siirtyi vuonna 2016 sveitsiläisseura Baseliin ja vuonna 2019 belgialaiseen Club Bruggeen. == Maajoukkueura == Balanta teki maajoukkuedebyyttinsä vuonna 2014 Kolumbian jalkapallomaajoukkueen paidassa Alankomaita vastaan nollan juniorimaaottelun kokemuksella. Maajoukkueen päävalmentaja José Pekerman valitsi hänet vuoden 2014 MM-kisoihin, joissa Balanta pelasikin yhden ottelun, alkulohkon päätöskierroksella Japania vastaan. Kolumbia selviytyi lopulta puolivälieriin. == Lähteet == * http://www.transfermarkt.co.uk/eder- alvarez/profil/spieler/265127#subnavi * http://www.national-football- teams.com/player/54747/Eder_Balanta.html Luokka:Kolumbialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koisokirva

Koisokirva (Aulacorthum solani) on pieni, kirvoihin kuuluva hyönteislaji. Se on eräs maailman moniruokaisimmista kirvalajeista ja merkittävä viljelyskasvien tuholainen. Myös Suomessa laji on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.vieraslajit.fi == Koko ja ulkonäkö == Siivettömät aikuiset ovat päärynänmuotoisia, kiiltäväpintaisia ja vaihtelevat väriltään haaleanvihreistä tummanvihreään. Vaharauhasputkien tyvellä on oranssinruskeat tai likaisenvihreät laikut. Siivekkäiden yksilöiden pää ja keskiruumis ovat mustat ja takaruumiissa on vaihtelevasti erottuvia tummia poikkiraitoja. Tuntosarvien tyvinystyjen sisäsyrjät ovat yhdensuuntaiset ja tuntosarvet ruumista pitemmät. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleat, mutta nivelkohdista tummat. Vaharauhasputket ovat vaaleat, kärkeä kohti kapenevat ja kärjestään tummat. Siivellisillä yksilöillä raajat, tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat kauttaltaan hieman tummemmat. Koiraat ovat lähes aina siivettömiä. Ruumiin pituus 1,3-3,0 mm.Aphids on Worlds Plants Aphid identification Lajin kromosomiluku 2n=10. Euroopassa esiintyy muita Aulacorthum-suvun kirvalajeja, jotka muistuttavat koisokirvaa hyvin paljon. == Levinneisyys == Koisokirva lienee alkujaan peräisin Euroopasta, mutta levinnyt jokseenkin kaikkialle maailmaan. Pohjois-Amerikasta sitä on tavattu vuodesta 1879 lähtien.BugGuide Suomessa havaintoja on koko maastaSuomen kirva-atlas == Elinympäristö ja elintavat == Koisokirvat elävät kolonioina ravintokasvin alaosien lehdillä, lisääntyvät neitseellisesti ja pudottautuvat häirittyinä herkästi maahan. Laji ei välttämättä vaihda isäntäkasviaan, mutta sekundääri-isäntien lajivalikoima on huomattavan laaja. Se voi myös lisääntyä suvullisesti monilla eri kasvilajeilla, mikä on kirvojen joukossa poikkeuksellista. Kasvihuoneissa lisääntyminen on aina neitseellistä. Talvehtii nymfivaiheessa.HYPP Zoology Huomattava tuholainen koisokirva on ainakin tomaatille, perunalle, tupakalle, pippureille, sellerille, porkkanalle, kurkkukasveille ja tulppaaneille. Se elää myös monilla muilla viljelyskasveilla sekä avomaalla että kasvihuoneissa. Kasvinesteiden imemisen lisäksi kirva levittää ainakin 45 kasvien virustautia, muttei vaikuta olevan kovin tehokas näiden tautien levittäjänä.AphID Suomessa koisokirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi. Koisokirvan saalistajia luonnossa ovat ainakin seuraavat: Aphidius matricariae, seitsenpistepirkko (Coccinella septempunctata), (Coccinella septempunctata brucki), Coccinella transversoguttata, harlekiinileppäpirkko (Harmonia axyridis), Hippodamia undecimnotata ja Orius sauteri.Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Aulacorthum solani (foxglove aphid) == Ravintokasvit == Koisokirva on erittäin polyfagi ja kelpuuttaa ravinnokseen niin kaksisirkkaisia kuin yksisirkkaisiakin kasveja yli 80 eri kasviheimosta. Euroopassa primääri-isäntiä ovat sormustinkukat (Digitalis), sekundääri- isäntiä monet muut kasvilajit. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Aulacorthum solani *Aphid Species File *Plantwise: Foxglove aphid (Aulacorthum solani) *Pherobase: Semiochemicals of Aulacorthum solani, the Foxglove aphid Luokka:Kirvat Luokka:Kasvien tuhohyönteiset
Harja

Harja voi tarkoittaa seuraavia:Hakusana 'harja', Nykysuomen sanakirja, 14. painos, osa 1 (A–I), s. 366. WSOY 1996. * harja, puhdistamiseen ja hankaamiseen tarkoitettu väline **myös curlingin peliväline * harja (pinnanmuoto), rakenteen tai luonnonmuodostuman ylin osa * harja (eläimet), eräiden nisäkkäiden pitkät niskakarvat tai -jouhet, kalan selkäevä tms. * harja (aalto-oppi), edestakaisin vaihtelevan suureen huippuarvo * harja (konetekniikka), sähkömoottorin ja generaattorin osa * katonharja, harjakattoisen rakennuksen vesikaton ylin osa, jossa katon lappeet yhtyvät * sukunimenä: **Eemeli Harja (1879–1949), suomalainen kansanedustaja **Kirsti Ala-Harja (s. 1936), suomalainen lääkäri ja poliitikko **Riikka Ala-Harja (s. 1967), suomalainen kirjailija ja dramaturgi ==Lähteet==
Kosti Kalke

Konstantin (Kosti) Kalke (5. joulukuuta 1858 Koski Hl – 2. helmikuuta 1938 Tohmajärvi) oli suomalainen kirkkoherra ja paikallishistoriasta sekä uskonnollisista aiheista kirjoittanut kirjailija. Kalkkeen vanhemmat olivat talollinen Heikki Kalkela (entinen Hannula) ja Helena Katariina Kalkela. Hän kävi Hämeenlinnan normaalilyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1883. Kalke suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi 1886. Kalke toimi Isonkyrön kappalaisena 1898–1916 ja Tohmajärven kirkkoherrana vuodesta 1916. Hän sai rovastin arvon 1928. Kalke oli naimisissa vuodesta 1886 Hilma Henriette Brusilan (1862–1943) kanssa. == Teoksia == * Vaalisaarna : viidentenä sunn. paastossa. 3 vuosikerta, Isonkyrön kirkossa 22 p:nä maalisk. 1896. Tekjä, Hämeenlinna 1896 * Herätyssanoja ynnä lyhyt armonjärjestys : kirjoittajan kuvalla. Tekijä, Kuopio 1898 * Historiallisia muistoja Isostakyröstä. 1. Vaasa 1904 * Lyhyt kertomus lauluharjoituksista Isossakyrössä 1/5 1898- 1/5 1906 ynnä Rukoushuoneen alkuvaiheet. Tekijä, Isokyrö 1908 * Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämänkohtaloissa. 1. Tekijä, Isokyrö 1909 * Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämänkohtaloissa. 2. * Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämänkohtaloissa. 3. * Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämänkohtaloissa. 4. Tekijä, Isokyrö 1910 * Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämän kohtaloissa. 5. Tekijä, Isokyrö 1911 * Saarna Tohmajärven kirkossa 11 päivä heinäk. 1915. Tekijä, Isokyrö 1915 * Muistelmia oloajaltaan Isossakyrössä 1898-1916. Tekijä, Vaasa 1916 * Pohjan Kyrön kirkko. Tekijä, Vaasa 1916 * Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämän kohtaloissa. 6. Tekijä, Tohmajärvi 1919 * Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämän kohtaloissa. 8 vihko. Tekijä, Tohmajärvi 1924 * Huomioita rippikoulusta. Tekijä, Tohmajärvi 1928 * Sukumuistelmia 1767-1930 : Hämeenläänissä. Tekijä, Tohmajärvi 1930 * Puhe Tohmajärven kirkossa lukkarin vaalia alotettaessa helmikuun 22 p:nä 1931. Tekijä, Tohmajärvi 1931 * Juhlasaarna piispan tarkastuksessa Tohmajärven kirkossa 29.9.1932. Tekijä, Tohmajärvi 1932 * Rovasti K. Kalkkeen puhe hautausmaajuhlassa Tohmajärvellä 10 p:nä syysk. 1933. Tekijä, Tohmajärvi 1933 * Muutamia rovasti K. Kalkkeen lempilauluja. K. Kalke, Joensuu 1934 * Elämäni varrelta : muistelmia. Tekijä, Tohmajärvi 1936 * Kertoelma Tohmajärven kirkonkelloista. Tekijä, Tohmajärvi 1937 * Historiallisia muistoja Isostakyröstä ; alkuperäiseen Kosti Kalkkeen 1904 ilmestyneeseen teokseen Historiallisia muistoja Isostakyröstä pohjautuen uudelleen kirjoitti Jouko Lehtinen. Mirja Lehtinen, Laihia 2011 == Kirjallisuutta == * Matti Loukola : Kosti Kalke Isonkyrön kappalaisena 1898-1916. Isonkyrön Joulu 1979 s. 16–18. == Lähteet == * * Find A Grave : Konstantin "Kosti" Kalke * Veli Alanne : Isonkyrön kappalainen Kosti Kalke oli värikäs persoonallisuus, Suur-Palon Aviisi n:o 9 20.2.2009 Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Isohavukirva

Isohavukirva (Adelges abietis) on kuuselle äkämiä muodostava pieni hyönteinen. Se kuuluu havukirvojen heimoon. == Koko ja ulkonäkö == Siivekäs isohavukirva on ruskehtavan keltainen tai kellanvihreä, sameasiipinen hyönteinen. Tuntosarvet ovat 5-jaokkeiset ja lyhyet, vaharauhasputkia ei ole. Ruumiin pituus 0,5-2,0 mm.Aphids on Worlds Plants Aphid Identification Metla: metsien terveys Kromosomiluku 2n=18. Lähes aina havukirvat tapaa vain niiden muodostamina äkäminä. Isohavukirvan äkämä on kuusen oksassa oleva, noin 15-20 mm:n pituinen, hieman terveitä neulasia vaaleamman vihreä ja pinnaltaan pientä ananasta tai käpyä muistuttava pullistuma. Oksa jatkuu äkämän yläpuolelle. Ennen äkämän sisällä elävien kirvojen aikuistumista äkämän särmät muuttuvat usein punertaviksi. Aikuisten kirvojen kuoriuduttua äkämä kuivuu ruskeaksi ja mikäli äkämä on ympäröinyt koko oksan, myös yläpuolinen osa kuolee. == Levinneisyys == Isohavukirva esiintyy Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Intiaan saakka sekä Pohjois-Amerikassa, minne se on kulkeutunut Euroopasta ennen 1900-luvun alkua.Michigan State University Suomessa lajia tavataan laajalti Lappiin saakkaSuomen kirva-atlas == Elinympäristö ja elintavat == thumb|Kehittyviä äkämiä Monista havukirvoista poiketen isohavukirvalla ei tapahdu isäntäkasvin vaihtoa. Kirvojen munista kuoriutuu nymfejä, jotka hakeutuvat talvehtimaan silmujen tyville. Keväällä nämä aikuistuvat ja kukin kirvayksilö, jotka ovat kaikki naaraita, lisääntyvät neitseellisesti ja tuottavat munia. Tämä piirre erottaa ne eläviä poikasia synnyttävistä varsinaisista kirvoista. Munat ovat noin 50 kappaleen ryhminä ja niitä peittävät vahasäikeet. Näistä munista kuoriutuvat nymfit (pseudofundatrix) aiheuttavat äkämänmuodostumisen. Loppukesällä ja alkusyksystä äkämät aukeavat ja niistä vapautuu siivekkäitä naaraita (gallicolae), jotka myös lisääntyvät neitseellisesti. Ne liikkuvat laiskasti ja munivat yleensä samaan puuhun kuin missä ovat itse eläneet tai sen vierellä kasvaviin puihin. Naaraat kuolevat heti munittuaan. Näistä munista kuoriutuvat talvehtivat nymfit. Metsätaloudelle isohavukirva on tuholaisena merkityksetön, mutta voi aiheuttaa ulkonäköhaitan joulukuusien kasvatuksessa. == Ravintokasvit == Ravintokasveja ovat kuuset (Picea), etenkin metsäkuusi (P. abies), valkokuusi (P. glauca), ajaninkuusi (P. jezoensis), koyamankuusi (P. koyamai) ja sitkankuusi (P. sitchensis). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Adelges abietis *UniProt: Taxonomy - Adelges abietis (eastern spruce gall adelgid) *Plantwise: Eastern spruce gall aphid (Adelges abietis) *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Adelges abietis (eastern spruce gall aphid) * Aphid Species File * BugGuide Luokka:Havukirvat
Göta

Göta voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Göta, Götanmaa, eteläisin Ruotsin kolmesta pääosasta * Göta, naisen etunimi * Göta, kaupunginosa Boråsissa * Göta, taajama Lilla Edetin kunnassa * HMS Göta, panssarilaiva * IF Göta, urheiluseura Karlstadissa * IK Göta, urheiluseura Tukholmassa ==Katso myös== * Gøta
Digesta

Digesta, tunnetaan myös nimellä Pandektit (, mukailtu muinaiskreikan πανδέκτης pandektes, "kaiken sisältävä"), on Justinianus I:n määräyksestä koottu roomalaisen oikeuden yhteenveto 500-luvulta (530-533). Se käsittää 50 osaa ja se edustaa sen ajan tunnetun roomalaisen oikeuden supistamista ja kodifikaatiota. Digesta oli osa Corpus iuris civilistä, Justinianus I:n aikana julkaistua siviilioikeuden kokoelmaa. Muuta kaksi osaa ovat Institutiones ja Codex. Neljäs osa Novellae lisättiin myöhemmin. == Historia == Alkuperäinen Codex Justinianus saatettiin voimaan huhtikuussa 539. Täten siitä tuli ainoa keisarillisen lainsäädännön oikeuslähde ja se kumosi aikaisemmat kodifikaatiot. Kuitenkin oli sallittua viitata aikaisempiin juristeihin, joiden kirjoituksia oli alettu pitää auktoriteetteina. Nämä auktoritatiivisen aseman saaneet juristit, joihin sai viitata tuomioistuimissa, olivat Papinianus, Paulus, Ulpianus, Modestinus ja Gaius. Kodifioidut auktoriteetit olivat usein ristiriidassa keskenään. Sen vuoksi Justinianus I määräsi että nämä ristiriidat pitää selvittää ja viisikymmentä näistä julkaistiin nimellä "quinquaqinta decisiones" (viisikymmentä päätöstä). Pian hän myös päätti, että näiden entisten kirjoittajien teokset pitää tiivistää 1500:stä kirjasta viiteenkymmeneen. Tämä sai nimen Digesta (latinaa, järjestetyt tiivistelmät) tai Pandektit (kreikkaa, ensyklopedia). Täyttääkseen tämän käskyn, Tribonianus perusti komission tekemään tämän työn. Komissioon kuului kuusitoista jäsentä - yksi hallintovirkamies, neljä professoria ja yksitoista lainoppinutta. Komissiolle annettiin valta tiivistää ja muuttaa tekstejä niiden yksinkertaistamiseksi, selkeyttämiseksi ja ristiriitojen poistamiseksi niistä. Digestan järjestys on monimutkainen; viisikymmentä kirjaa, joissa useita otsikoita, ja ne jaettuna laeiksi, joissa useita osia ja kappaleita. Nykyajan tutkimus on pystynyt luomaan melko tarkan kuvan työn toteuttamisesta. Digestan pääasiallinen säilynyt käsikirjoitus on Littera Florentina myöhäiseltä 500-luvulta tai 600-luvun alusta. Keskiajalla Digesta jaettiin kolmeen osaan ja useat käsikirjoitukset sisälsivät vain yhden näistä osista. == Sisältö == Yli kolmasosa Digestasta on Ulpianuksen kirjoituksia kun taas yksi kuudesosa on Pauluksen. Teos julistettiin ainoaksi ei-säädännäisen oikeuden oikeuslähteeksi. Kokoelman kommentointi ja jopa alkuperäisten lainoppineiden teosten siteeraaminen tekstin epäselvyyksien selittämiseksi kiellettiin. Luokka:Bysanttilaiset kirjat Luokka:Roomalainen oikeus Luokka:Lakikirjat
Giorgio Faletti

Giorgio Faletti (25. marraskuuta 1950 Asti Italia – 4. heinäkuuta 2014 Torino, Italia)Daily Mail, viitattu 9.7.2014 oli italialainen dekkarikirjailija. Ennen kirjailijanuraansa Faletti oli näyttelijä ja laulaja, ja hän myös sävelsi esittämiään kappaleita. Hän sijoittui vuonna 1994 toiseksi Sanremon musiikkifestivaaleilla itse säveltämällään ja sanoittamallaan kappaleella Signor tenente ("Herra luutnantti"). Falettin teoksia on käännetty lähes kolmellekymmenelle kielelle, myös suomennettu. == Suomennetut teokset == * Minä tapan, suom. Leena Taavitsainen-Petäjä. Bazar, 2007 ISBN 978-952-5637-05-2 * Viimeinen katse, suom. Laura Lahdensuu. Bazar, 2010 ISBN 978-951-9107-94-3 * Minä olen Jumala, suom. Hannimari Heino. Bazar, 2011 ISBN 978-952-5637-00-7 == Lähteet == Luokka:Italialaiset kirjailijat Luokka:Jännityskirjailijat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Nanna (nimi)

Nanna on naisen etunimi. Nimen on selitetty johtuvan muinais­skandinaavisesta rohkeaa tarkoittavasta sanasta. Muinaisilla germaaneilla Nanna oli myös puhtauden ja kasvilli­suuden jumalatar, Balderin puoliso. Toisaalta Nanna saattaa olla myös muunnos nimestä Anna. Varsinkin englannin­kielisissä maissa nimi esiintyy myös muodossa Nanny. Suomessa nimi Nanna on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 1335 ja Nanny hieman yli 470 henkilölle. Nannan ja suomenruotsalaisen kalenterin mukaan myös Nannyn nimipäivä on 9. heinäkuuta. Suomenkieliseen kalenteriin nimi lisättiin vuonna 2015. == Tunnettuja Nanna-nimisiä == * Nanna Bhose ent. Mikkonen https://www.myspeaker.fi/puhuja/nanna-bhose/, Idols-tuomari 2003–2004 * Nanna Terese Blondell (s. 6. elokuuta 1986) on ruotsalainen näyttelijä. * Nanna Bryndís Hilmarsdóttir (s. 1989), islantilainen muusikko * Nanna Christiansen (s. 1989), tanskalainen jalkapalloilija * Nanna Grundfeldt, suomalainen malli, Suomen Huippumalli haussa -kilpailun voittaja 2009 * Nanna Häll (1894-1977), sairaanhoitaja, Lastenlinnan johtaja, Lastenklinikan ylihoitaja * Nanna Hänninen (s. 1973), suomalainen valokuvataiteilija * Nanna Jansson (s. 1983), ruotsalainen jääkiekkoilija * Nanna Liebmann (1849–1935), tanskalainen säveltäjä, laulaja ja musiikkipedagogi * Nanna Niva (s. 2004), suomalainen jalkapalloilija * Nanna Sumuvuori (s. 1976), suomalainen vihreä poliitikko ja valtiosihteeri * Nanna Susi (s. 1967), suomalainen kuvataiteilija * Nanna Vainio (s. 1991), suomalainen sulkapalloilija == Tunnettuja Nanny-nimisiä == * Nanny Cedercreutz (1866–1950), suomenruotsalainen kirjailija * Nanny Hammarström (1870–1953), suomenruotsalainen opettaja ja lastenkirjailija * Nanny Kaunisto (1911–2006), suomalainen silmätautien erikoislääkäri ja taiteenkerääjä * Nanny Larsén- Todsen (1884–1982), ruotsalainen oopperalaulaja * Nanny Lilius (1861–1943), suomalainen opettaja ja poliitikko * Nanny Rantamäki (1918–2005), suomalainen opettaja ja kirjailija * Nanny Still (1926–2009), suomalainen lasitaiteilija * Nanny Westerlund (1895–1989), suomalainen näyttelijä == Kuvitteellisia Nannoja ja Nannyjä == * Nanna, Tuuli Hypénin sarjakuvahahmo * Nanny McPhee, lastenvahti Emma Thompsonin elokuvissa Nanny McPhee – satumainen lastenvahti ja Nanny McPhee ja suuri pamaus *Nanna, fiktiivinen nuorehko naishenkilö Itse valtiaissa * Nanna Summanen, Päivikki Summasen tytär tv-sarjassa Uusi päivä ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Rauni

Rauni on muinainen suomalainen jumala, Ukko-ylijumalan puoliso tai toisen tulkinnan mukaan itse Ukko. Rauni sisältyy Mikael Agricolan pakanallisten jumalten luetteloon, jonka Agricola laati vuonna 1551: Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä versiossa Agricolan luettelosta Ukko synnyttää sateita ja sinkoo peljättäviä salamoita ja Rauna panee liikkeelle tuulet ja uhkaa itsekin salamalla. Kansanrunoudessa nimeä Rauni ei sellaisenaan tavata. Kuitenkin Vermlannin metsäsuomalaisten Ison sian runossa esiintyvä Ryönikkä eli Röönikkä tarkoittaa todennäköisesti Raunia: Agricolan säkeet ovat osin vaikeaselkoisia. Ongelmallisia kohtia ovat erityisesti ilmaisu Rauni Ukon Naini, sanat härsky ja pärsky sekä ilmaisu Wdhen Tulon. Näiden sanojen ja ilmaisujen oikeasta tulkinnasta riippuu onko Raunia pidettävä ukkosen jumalana vai hedelmällisyyden jumalana. Rauni Ukon Naini voidaan lukea joko "Rauni, Ukon nainen" tai "Rauni-ukon nainen". Härskymisen ja pärskymisen on esitetty tarkoittavan mies- ja naispuolisen ukkosenjumalan riitelyä, mistä aiheutuisi ukonilma ja sade. Toisen tulkinnan mukaan sanat kuvaisivat sukupuoliyhdyntää, pyhiä häitä (hieros gamos). Ilmaisun Wdhen Tulon merkitys voi olla joko uuden tulon, vuoden tulon tai veden tulon. Kaksi ensimmäistä ilmaisua liittyisivät uuteen sadonkorjuuseen, kolmas taas sateeseen. Uno Harva pitää Raunia naispuolisena Ukkosen jumaluutena.https://web.archive.org/web/20160305014751/http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/rauni.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Teoksessaan suomalaisten muinaisuskosta Harva käsittelee myös perusteellisesti E. N. Setälän ensimmäisenä esittämää näkemystä, että Rauni on personoitu pihlaja ja lähtöisin muinaisskandinaavisesta pihlajaa tarkoittavata sanasta raunir (ruots. rönn). Martti Haavio katsoi Agricolan kuvauksen kertovan "Rauni- ukosta" ja hänen nimeltä mainitsemattomasta vaimostaan sekä näiden pyhistä häistä.Martti Haavio: Karjalan jumalat. 1959. Haavio katsoi Agricolan kuvauksen alkuosassa mainittujen pitojen, ukon vakan tuomisen sekä ukon maljan juomisen liittyvän tähän hedelmällisyysriittiin. ==Katso myös== *Akka (jumala) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Northampton-luokka

Northampton-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kuuden 1928–1931 valmistuneen aluksen muodostama raskas risteilijäluokka. Luokan alukset osallistuivat useisiin toisen maailmansodan taisteluihin, joissa kolme niistä tuhoutui. Kolme sodasta selvinnyttä poistettiin palveluksesta pian sodan jälkeen ja ne romutettiin 1959-1961. == Alukset == Northampton-luokan risteilijätWhitley, M. J. s. 235 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo USS Northampton Bethlehem Steel Corporation, Fore River Shipyard, Quincy, Massachusetts 12. huhtikuuta 1928 5. syyskuuta 1929 17. toukokuuta 1930 upotettu Tassafarongan taistelussa 30. marraskuuta 1942 USS Chester New York Shipbuilding Corporation, Camden, New Jersey 6. maaliskuuta 1928 3. heinäkuuta 1929 24. kesäkuuta 1930 poistettu palveluksesta 10. kesäkuuta 1946 USS Louisville Puget Soundin laivastontelakka 4. heinäkuuta 1929 1. syyskuuta 1930 15. tammikuuta 1931 poistettu palveluksesta 17. kesäkuuta 1946 USS Chicago Mare Islandin laivastontelakka 10. syyskuuta 1928 10. huhtikuuta 1930 9. maaliskuuta 1931 upotettu Rennellinsaaren taistelussa 30. tammikuuta 1943 USS Houston Newport News Shipbuilding and Dry Dock Company, Newport News, Virginia 1. toukokuuta 1928 7. syyskuuta 1929 17. kesäkuuta 1930 upotettu Sundasalmen taistelussa 30. tammikuuta 1942 USS Augusta Newport News Shipbuilding and Dry Dock Company 2. heinäkuuta 1928 1. helmikuuta 1930 30. tammikuuta 1931 poistettu palveluksesta 16. heinäkuuta 1946 ==Lähteet== * * === Viitteet === *
Gili Cohen

Gili Cohen (s. 19. kesäkuuta 1991) on israelilainen judoka, joka kilpailee alle 52 kilogramman painoluokassa. Cohen sijoittui seitsemänneksi Budapestin EM-kilpailuissa 2013. Hän sai samana vuonna hopeaa alle 23-vuotiaiden EM- kilpailuissa Samakovissa. Hän saavutti pronssia Montpellier’n EM-kilpailuissa 2014. Hän karsiutui Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 ensimmäisen ottelun jälkeen. Hän oli 2017 viides sekä Varsovan EM-kilpailuissa että Budapestin MM- kilpailuissa. Hän sijoittui Lissabonin EM-kilpailuissa 2021 seitsemänneksi. Cohen on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa kolme turnausvoitoa, kahdeksan kakkossijaa ja kymmenen kolmossijaa. Maailmancup- ja Continental Open -kilpailun hän on voittanut kahdesti, ollut kerran toinen ja kaksi kertaa kolmas. Hän on voittanut Israelin-mestaruuden seitsemän kertaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Israelilaiset judokat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kadmiumjodidi

Kadmiumjodidi (CdI2) on kadmium- ja jodidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään metallurgiassa pinnoittamiseen, valokuvauskemikaalina ja lääketieteessä. ==Rakenne ja ominaisuudet== Kadmiumjodidilla on kaksi allotrooppista kidemuotoa, jotka ovat α-muoto ja β-muoto. Väriltään α-kadmiumjodidi on valkoista kiteistä ainetta ja β-muoto on ruskeaa kidemassaa. Heksagonaalinen α-kiderakenteinen yhdiste on stabiilimpi ja β-kadmiumjodidi on sitä harvempaa sekä sulaa matalammassa lämpötilassa (tiheys 5,3 g/cm3, sulamispiste 404 °C). Alkeiskopiltaan heksagonaalisen kadmiumjodidin kiderakenne on kerrosmainen ja sidostyypit ovat kovalenttisen ja ionisidosten välillä. Rakenne muodostuu toisiinsa koskettavista jodidi- ionikerroksista, joiden välisiin taskuihin kadmium-ionit ovat sijoittuneet. Osa kerrosten välisistä taskuista on tyhjiä. Kadmiumjodidin kiderakenteen pitävät koossa sähköisten ionisten voimien lisäksi heikot Van der Waals- vuorovaikutukset jodidikerrosten välillä. Kadmiumjodidi liukenee hyvin veteen ja veden lisäksi myös monet orgaaniset liuottimet kuten etanoli, dietyylieetteri ja asetoni kykenevät liuottamaan yhdisteen. ==Valmistus ja käyttö== Kadmiumjodidia voidaan valmistaa alkuaineistaan kadmiumista ja jodista veden läsnä ollessa tai neutraloimalla vetyjodidia emäksisellä kadmiumsuolalla, kuten kadmiumoksidilla, kadmiumhydroksidilla, kadmiumsulfidilla tai kadmiumkarbonaatilla. :CdO + 2 HI → CdI2 \+ H2O Kadmiumjodidia voidaan käyttää valokuvauskemikaalina. Muita käyttökohteita ovat esineiden pelkistys kadmiumilla elektrolyyttisesti, litografiassa, analyyttisessä kemiassa alkaloidien tunnistamiseen, loisteaineiden ja voiteluaineiden valmistuksessa ja lääketieteessä sukkulamatojen häätämiseen. ==Lähteet== Luokka:Jodidit Luokka:Kadmiumyhdisteet
Part of Me (Katy Perryn kappale)

Part of Me on yhdysvaltalaisen laulaja Katy Perryn kappale hänen kolmannen studioalbuminsa uusintapainoksesta, Teenage Dream: The Complete Confection. Kappaleesta on kuvattu myös musiikkivideo ja samanniminen elokuva. Se oli hyvin suosittu ja siksi se on saanut positiivista palautetta. Luokka:Katy Perryn kappaleet Luokka:Vuoden 2012 kappaleet Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Vasavi

Vasavi on Intiassa Maharashtran ja Gujaratin osavaltioissa puhuttu indoarjalainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Kieli on läheistä sukua bhilille, mutta bhilin ja vasavin puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Vasavia voidaan kirjoittaa devanagarilla tai gudžaratilaisilla kirjaimilla. == Lähteet == Luokka:Indoarjalaiset kielet Luokka:Intian kielet
Vaeltaja sumumeren yllä

Vaeltaja sumumeren yllä () on saksalaisen Caspar David Friedrichin maalaus noin vuodelta 1818.Wanderer Above the Sea of Fog Boston College (Internet Archive). Viitattu 9.7.2014. Se on muodostunut romanttisen tyylisuunnan tunnuskuvaksi.Romantiikka Tila, kuva, aatteet (Internet Archive). Viitattu 9.7.2014. Se on myös Friedrichin tunnetuimpia töitä.Hubertus Gassner: Wanderer above the Sea of Fog Deutschland.de 15.3.2013 (Internet Archive). Viitattu 9.7.2014. Sama teksti saksaksi Maalaus esittää takaapäin kuvattua vaellussauvaan nojaavaa miestä katselemassa kallionkielekkeeltä sumun peittämää laaksoa. Kuvakulman ansiosta katsoja voi nähdä saman maiseman ikään kuin taiteilijan silmin. Sumuisen maiseman voi ajatella kuvastavan tiettyä mielentilaa. Vaeltaja sumumeren yllä edustaa romantiikalle ja varsinkin Friedrichille tyypillistä ajatusta, että tavoittaakseen ja ilmaistakseen todelliset tunteensa taiteilijan oli tavoiteltava henkilökohtaista kosketusta ja yhteyttä luontoon etäällä sivistyksestä. Friedrichin maisemamaalaukset olivatkin enemmän kuvauksia yksilöllisen luonnon kohtaamisen kokemuksista kuin vain pelkkää maiseman taltiointia. Vuonna 1840 kuollut Friedrich oli pitkään unohduksissa, kunnes Alfred Lichtwark nosti hänet uudelleen arvostukseen. Vaikka maalauksen mies näyttää seisovan jylhällä vuorenhuipulla, maalauksen etualan kallio sijaitsee todellisuudessa keskellä erästä alavaa niittyä Dresdenin läheisyydessä. Myös maalauksen miehen päällystakki on pikemminkin kaupunkilaisen herrasmiehen kuin vuorikiipeilijän asu. Taustalla näkyvät huiput kuuluvat Saksin ja Böömin rajaseudulla sijaitsevaan matalaan Elbsandsteingebirge-vuoristoon, joskaan ne eivät todellisuudessa sijaitse yhtä lähekkäin. Takaoikealla näkyvä tasalakinen huippu on Zirkelstein-kukkula. Maalaus on sommiteltu geometrisesti. Vaeltaja on sijoitettu täsmälleen keskikohtaan, ja maisemassa vasemmalta ja oikealta tulevat rinteet yhtyvät tarkalleen hänen sydämensä kohdalla. Maalaus on kuulunut vuodesta 1970 Hampurin taidehallin kokoelmiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * Luokka:Saksalaiset maalaukset Luokka:Maisemamaalaukset Luokka:Romantiikan maalaukset Luokka:Hampurin taidehallin kokoelmat
Culpeo

Culpeo eli isoandienkettu (Lycalopex culpaeus) on Etelä-Amerikan länsi- ja eteläosissa tavattava petoeläin. ==Levinneisyys== Culpeota tavataan Etelä- Amerikassa Kolumbian lounaisosista Argentiinan Tierra del Fuegoon ulottuvalla alueella. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. == Ravinto == Culpeon pääasiallista ravintoa ovat jyrsijät, jänikset, linnut sekä erilaiset matelijat. ==Culpeo ja ihminen== Culpeota metsästetään ja pyydystetään turkin takia, mutta metsästys on vähentynyt. Lisäksi sitä vainotaan metsästämällä sekä myrkyttämällä, koska se saalistaa ajoittain myös karjaa. ==Lähteet== Luokka:Eteläamerikanketut
Castelluccio dei Sauri

Castelluccio dei Sauri (Castellùzze (Foggian murteella)) on kunta Italiassa, Foggian maakunnassa, Apulian alueella. Sen asukasluku on runsaat 2 000\. Sen naapurikunnat ovat Ascoli Satriano, Bovino, Deliceto, Foggia, Lucera, Orsara di Puglia ja Troia. Kylä sijaitsee Daunian Subappenniinien vuoriston ensimmäisillä kukkuloilla. == Historia == Castelluccio dei Saurin varhaisimmilta asukkailta on jäänyt daunien laattoja, jotka olivat heidän hautakiviään (500-400 eaa.). Roomalaiselta ajalta on jäänyt joitain mainintoja Horatiukselta hänen Satire-teoksessaan viides satiiri, kuten myös joitain mainintoja Bysantin valtakunnan ajoilta. Ensimmäinen asiakirjamaininta on vuodelta 1118, jolloin normannikuningas Roberto II di Loritello lahjoitti Bovinon kirkolle Castelluccion alueen. Vuonna 1273 tämä oikeus siirtyi Leccen kreiville Ugo di Briennelle. Vuonna 1324 Roberto d'Angiò vahvisti Bovinon oikeudet. 1300-luvun lopulla ja 1400-luvun alussa alue autioitui ja vasta vuonna 1446 se asutettiin uudelleen 60 perheellä, jotka tulivat Albaniasta. He olivat kreikkalaisortodoksisia. Alueen tuhosi Pietro di Toledo vuonna 1549, joka luovutti feodaalioikeudet Guevaran perheelle vuonna 1564. Tämä feodaalioikeus säilyi perheellä 1800-luvun alkuun asti. Castelluccio kärsi vakavia vaurioita Irpinian maanjäristyksessä 23.11.1980. == Monumentit ja kiinnostavat paikat == * Chiesa di San Gerardo * Chiesa del SS. Salvatore * Chiesa della Madonna delle Grazie * Pozzo di Annibale == Yhteisö == === Kansallisuudet ja ulkomaiset vähemmistöt=== Castelluccio dei Saurissa asuu 175 ulkomaan kansalaista, joka on 8,39 % väestöstä (31.12.2010). Suurimmat ulkomaalaisryhmät olivat:Istatin väestötilasto 31.12.2010 . * 81 * 37 *Albania 23 == Kuvagalleria == Kuva:Campanile chiesa S.Salvatore.jpg|San Salvatoren kirkon kellotorni Kuva:Piazza cesare battisti.jpg|Cesare Battistin aukio Kuva:Vico degli archi.jpg|Kaarien kuja Kuva:nuova piazza madonna delle grazie.jpg|Madonna delle Grazien uusi aukio Kuva:monumento alla croce.jpg|Ristin muistomerkki Kuva:via IV novembre.jpg|Via IV novembre (4.11. I Maailmansodan päättymispäivä Italiassa) Kuva:Castelluccio_dei_Sauri_from_southeast.jpg|Näkymä kylään lounaasta (1987) Kuva:Water_tower_in_Castelluccio_dei_Sauri.jpg|Vesitorni Kuva:ippodromo.jpg|Castelluccio dei Saurin ravirata File: Viale degli innamorati.JPG|Rakastuneiden puistokuja File:Monumento caduti in guerra.JPG|Maailmansodissa kaatuneiden muistomerkki File: Municipio Castelluccio dei Sauri.JPG|Castelluccio dei Saurin kunnantalo File: Villetta_Montecalvo.JPG|Villetta Montecalvo == Lähteet == Luokka:Foggian maakunnan kunnat
Maximilian Arnold

Maximilian Arnold (s. 27. toukokuuta 1994 Riesa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on vuodesta 2011 lähtien pelannut Bundesliigan VfL Wolfsburgissa. Viitattu 16.7.2020. Arnold pelaa tavallisesti ns. "kymppipaikalla" eli hyökkäävänä keskikenttäpelaajana. Arnoldista tuli Wolfsburgin seurahistorian nuorin edustusjoukkueessa debytoinut hänen tullessa vaihdosta kentälle marraskuussa 2011 ottelussa FC Augsburgia vastaan. Kesäkuussa 2013 Arnold solmi seuran kanssa nelivuotisen jatkosopimuksen. Arnold on pelannut Saksan eri ikäkausimaajoukkueissa yhteensä viitisenkymmentä maaottelua. Hän oli Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kapteeni joukkueen voittaessa ikäluokan Euroopan-mestaruuden 2017. Ainoan A-maaottelunsa hän on pelannut toukokuussa 2014 ystävyysottelussa Puolaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
RKI

RKI voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Raamatunkäännösinstituutti, RKI * Rauhankasvatusinstituutti, RKI * Robert Koch -instituutti, RKI * Ruukin rautatieasema, Rki * Rakennuskustannusindeksi
Ghost Town

Ghost Town voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Ghost Town, yhdysvaltalainen rockyhtye * Ghost Town, Harry L. Fraserin ohjaama elokuva vuodelta 1936 * Ghost Town, elokuva vuodelta 1988 * Ghost Town, David Koeppin ohjaama elokuva vuodelta 2008 * Ghost Town, Poco-yhtyeen albumi vuodelta 1982 * Ghost Town, Bill Frisellin albumi vuodelta 1999. * Ghost Town, Narnian albumi vuodelta 2023
Nurmikohokkikirva

Nurmikohokkikirva (Brachycolus cucubali) on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (CR). Viitattu 16.10.2017 == Koko ja ulkonäkö == Siivettömät yksilöt ovat vaaleankeltaisia tai vihertäviä ja niiden pää, raajat, vaharauhasputket sekä takaruumiin kärjen cauda ovat ruskeat. Takaruumiissa on lisäksi kaksi poikkijuovaa. Tuntosarvet ovat pituudeltaan noin puolet ruumiin pituudesta. Siivelliset yksilöt muistuttavat siivekkäitä. Ruumis 1,4-2,2 mm.Aphids on Worlds Plants Ole E. Heie. The Aphidoidea (Hemiptera) of Fennoscandia and Denmark. IV, Family Aphididae part 1. Brill 1991. ISBN 978-9004095144 s. 96-97 == Levinneisyys == Nurmikohokkikirvan levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta suureen osan Eurooppaa. Suomesta havaintoja on Pohjanmaalta sekä Etelä-SavostaSuomen kirva-atlas, muissa Pohjoismaissa laji on tavattu Tanskasta ja Etelä-Ruotsista. == Elinympäristö ja elintavat == Nurmikohokkikirvan ravintokasveja ovat kohokit, joiden lehdet se saa käpristymään pitkänomaisiksi valeäkämiksi. Laji lisääntyy neitseellisesti kunnes syksyllä syntyy suvullisesti lisääntyvä sukupolvi. Suomessa laji on vuoden 2010 uhanalaisarvioinnin mukaan äärimmäisen uhanalainen. Sen elinympäristöiksi ilmoitetaan kuivat niityt ja kedot sekä Itämeren niitty- ja luhtarannat. Uhkatekijöitä ovat avoimien alueiden umpeenkasvu sekä rakentamisen vaikutukset. Vuoden 2000 arvioinnissa laji oli vaarantunut. == Ravintokasvit == Laji elää kohokeilla (Silene), etenkin nurmikohokilla (Silene vulgaris) ja nuokkukohokilla (Silene nutans). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aphid Species File Luokka:Kirvat
Masmalokirva

Masmalokirva (Aphis klimeschi) on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN)Anders Albrecht, Keijo Mattila, Veikko Rinne, Teemu Rintala & Guy Söderman 2010. Nivelkärsäiset. Julk.: Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.). Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki. . == Koko ja ulkonäkö == Siivettömät yksilöt ovat väriltään harmaanvihreästä tumman vihertävänruskeaan. Takaruumiin selkäpuolella on tummaa kuviointia. Kirvat eivät ole vahapeitteisiä. Tuntosarvet ovat vaaleat, samoin raajat, mutta reiden, säären ja nilkan kärkiosat ovat tummat. Takaruumiin kärjen cauda ja vaharauhasputket ovat tummat. Koiraat ovat siivettömiä. Ruumiin pituus 1,2-2,3 mm.Aphids on Worlds Plants Ole E. Heie. The Aphidoidea (Hemiptera) of Fennoscandia and Denmark: Family Aphididae - Subfamily Pterocommatinae and Tribe Aphidini of Subfamily Aphidinae v. 3. Brill 1986. ISBN 978-9004080881 s. 182 == Levinneisyys == Masmalokirva esiintyy Euroopassa Italiaa ja Iberian niemimaata lukuun ottamatta. Suomessa lajia on tavattu ainoastaan Varsinais- SuomestaSuomen kirva-atlas == Elinympäristö ja elintavat == Masmalokirvan elinkierto on holosyklinen eli kesän ajan naaraat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia ja syksyllä muodostuu koiraista ja naaraista muodostuva suvullisesti lisääntyvä sukupolvi. Kirvat elävät ainoana ravintokasvina toimivan masmalon alalehdillä muurahaisten rakentamissa suojissa. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 masmalokirva on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Elinympäristöiksi ilmoitetaan järvien ja jokien niitty- ja luhtarannat. Uhkatekijöitä ovat avoimien paikkojen umpeenkasvu sekä rakentamisen vaikutukset. Vuoden 2000 arvioinnissa laji oli silmälläpidettävä. == Ravintokasvit == Ravintokasvi on masmalo (Anthyllis vulneraria). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Masmalokirva (Aphis klimeschi) * Aphid Species File Luokka:Kirvat
USS Augusta (CA-31)

USS Augusta (CA-31) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1931 palvelukseenotettu Northampton-luokan raskas risteilijä. == Valmistus == Alus tilattiin Newport Newsistä Virginiasta Newport News Shipbuilding and Dry Dock Companyltä ja sen köli laskettiin 2. heinäkuuta 1928. Alus laskettiin vesille 1. helmikuuta 1930 kumminaan neiti Evelyn McDaniel ja se otettiin palvelukseen 30. tammikuuta 1931 ensimmäisenä päällikkönään James O. Richardson.DANFS == Palvelus == Alus poistettiin palveluksesta 16. heinäkuuta 1946 ja se poistettiin alusluettelosta 16. heinäkuuta 1959. Alus romutettiin 1960. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Northampton-luokan risteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset toisen maailmansodan risteilijät
Carlos Fondacaro

Carlos Rubén Fondacaro (s. 21. toukokuuta 1987 Rosario, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Club Atlético Tiro Federalia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Fondacaro edusti Veikkausliigassa FF Jaroa kaudella 2014, siirtyen seuraan kreikkalaisesta Iraklis Psachnasta. Hän on Boca Juniorsin kasvatti ja on pelannut seuran edustusjoukkueessa Argentiinan pääsarjassa. Fondacarolla on myös Portugalin kansalaisuus. == Lähteet == * http://www.transfermarkt.co.uk/carlos- fondacaro/profil/spieler/67079 * http://www.ffjaro.fi/player/carlos- fondacaro?season_id=5 Luokka:Argentiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Meitei-kirjaimisto

Meitei eli meitei mayek on abugida-tyyppinen kirjoitusjärjestelmä, joka kehitettiin 1000-luvulla Koillis-Intiassa Manipurin osavaltiossa puhutun manipurin kielen kirjoittamiseen. Se oli manipurin pääasiallinen kirjaimisto 1700-luvulle asti, jolloin se korvattiin bengalilaisella kirjaimistolla. 1940- ja 1950-luvulla Manipurissa alettiin kampanjoida vanhan kirjaimiston uudelleen käyttöön ottamisen puolesta, ja kirjaimistoa on opetettu kouluissa bengalilaisten kirjainten rinnalla 1980-luvulta lähtien. == Lähteet == Luokka:Aakkostot
Helsingin Wiikko-Sanomia

Helsingin Wiikko-Sanomia oli Helsingissä vuosina 1881–1884 ilmestynyt sanomalehti. Entisen Sederholmin kirjapainon omistajien David Halosen, Evald Jahnssonin ja Petter Jurvan perustama Helsingin Wiikko-Sanomia oli kristillis- siveellinen kansanvalistuslehti. Sen kilpailija oli G. W. Edlundin Kansan Ystävä, joka joutui väistymään Wiikko-Sanomien tieltä. Kerran viikossa ilmestyneen lehden erikoisuutena olivat kirjapainon mukana tulleet kuvalaatat, jotka oli julkaistu Folkwännenissä jo 1860-luvulla. Vastaavina toimittajina työskentelivät Evald Jahnsson (1882) ja Karl Lindroos (1882–1884). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Helsingin Wiikko-Sanomia digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Helsingin media Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet
Juna (lehti)

Juna oli Helsingissä vuosina 1907–1918 ilmestynyt sanomalehti. Aluksi kerran viikossa ilmestynyt Juna oli rautatieläisten asioihin keskittynyt sosiaalidemokraattinen erikoissanomalehti. Sitä julkaisseen osuuskunnan talous oli heikko, ja vuodesta 1912 lähtien lehti ilmestyi enää joka toinen viikko. Sen päätoimittajina työskentelivät Voitto Eloranta (1907–1909) ja Emil Pienimäki (1909–1918). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Juna digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Helsingin media Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet
Juna (täsmennyssivu)

Juna tarkoittaa seuraavia asioita: * Juna, liikenneväline * Juna, Helsingissä vuosina 1907–1918 ilmestynyt rautatieläisten lehti * Juna, yhdysvaltalais- ranskalais-italialainen elokuva vuodelta 1964 * ”Juna”, Spektin ja Tasiksen kappale vuodelta 2017
Itä-Karjala (1942–1944)

Itä-Karjala oli Joensuussa ja Helsingissä vuosina 1942–1944 ilmestynyt itäkarjalaisten äänenkannattaja. Karjalakerhojen Keskusliiton julkaisema lehti oli tarkoitettu 1920-luvun pakolaisille, jotka jatkosodan aikana näkivät mahdollisuuden palata kotiseudulleen. Lehteä saattoi pitää oppositiolehtenä Itä-Karjalan sotilashallinnon omalle Vapaa Karjala-lehdelle.Hyytiä 2008, s. 135-136 Itä-Karjala -lehti aloitti ilmestymisensä vuoden 1942 alussa. Sotilashallintokomitea myönsi lehdelle kuitenkin rahoitusta. Lehteä painettiin ensin Joensuussa ja myöhemmin Keravalla. Tarkoitus oli siirtää lehti "kotimaakuntaan maakunnalliseksi lehdeksi". Ohjelmakirjoituksessaan lehti vaati itäkarjalaisten kohtelemista samanarvoisena muiden suomalaisten heimojen kanssa.Hyytiä 2008, s. 136 Kahdesti kuukaudessa ilmestynyt sanomalehtimäinen Itä-Karjala lakkasi suomalaisten vetäytyessä Itä-Karjalan alueelta. Sen päätoimittajina työskentelivät Mikko Karvonen (1941–1942) ja Vilho Timonen (1943–1944). ==Lähteet== == Lähteet == * Luokka:Helsingin media Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet Luokka:Joensuun media Luokka:Jatkosota
Itä-Karjala (1923–1924)

Itä-Karjala oli Helsingissä vuosina 1923–1924 ilmestynyt sanomalehti. Vasili Keynään julkaisema ja toimittama Itä-Karjala oli itäkarjalaisten pakolaisten oma lehtihanke. Sen taustavoimiin kuului suomalaisia heimoaatteen harrastajia kuten E. N. Setälä. Lehti käsitteli Itä-Karjalan kysymystä ja pyrki seuraamaan alueen kehitystä. Siitä ilmestyi kerran viikossa vain viisitoista numeroa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Itä-Karjala digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Helsingin media Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet
Itä-Karjala (Käkisalmi)

Itä-Karjala oli Käkisalmessa vuosina 1896–1906 ilmestynyt sanomalehti. Käkisalmen vanhasuomalaiset perustivat Itä-Karjalan nuorsuomalaisen Vuoksen kilpailijaksi. Sortovuosina se oli kaupungin ainoa lehti Vuoksen tultua lakkautetuksi vuonna 1901. Myös Itä-Karjala oli vuonna 1902 kolmen kuukauden ajan lakkautettuna. Vuonna 1904 Itä-Karjala siirtyi uudelle omistajalle, joka muutti sen linjan nuorsuomalaiseksi ja perustuslailliseksi. Vuonna 1906 uusi nuorsuomalainen Kaakkois-Karjalan Kirjapaino Oy osti lehden ja perusti sen tilalle Käkisalmen Sanomat. Kahdesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 1100 kappaletta vuonna 1906. Sen päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät Theodor Dahlgrén (1897–1904), Jaakko Oskari Lahtinen (1904–1906) ja Kaarlo Korpilahti (1905–1906). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Itä-Karjala digitoituna kansalliskirjastossa Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet Luokka:Käkisalmi
Itä-Karjala (täsmennyssivu)

Itä-Karjala tarkoittaa seuraavia asioita: * Itä-Karjala, Venäjän Karjala, Tarton rauhan mukaisen Suomen itärajan takainen alue * Itä-Karjala, Käkisalmessa vuosina 1896–1906 ilmestynyt sanomalehti * Itä-Karjala, Helsingissä vuosina 1923–1924 ilmestynyt Itä-Karjalan pakolaisten lehti * Itä- Karjala, Joensuussa ja Helsingissä vuosina 1942–1944 ilmestynyt itäkarjalaisten äänenkannattaja