EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Petkeljärven kansallispuisto

Petkeljärven kansallispuisto sijaitsee Ilomantsin kunnassa Pohjois-Karjalassa. Se on osa Pohjois-Karjalan biosfäärialuetta. Aluetta hoitaa Metsähallitus. Petkeljärven puiston erikoisuuksiin kuuluvat mm. arvokkaat, jyrkkärinteiset harjut sekä jatkosodan aikaiset taisteluhaudat ja -varustukset, joista osa on entisöity. Petkeljärven ja Patvinsuon kansallispuistot kuuluvat Pohjois- Karjalan biosfäärialueeseen, joka puolestaan kuuluu Unescon ohjelmaan Programme on Man and the Biosphere (MAB) ("Ihminen ja biosfääri"). Puisto sijaitsee Ilomantsin keskustan itäpuolella. Petraniemen opastuskeskukseen on tieyhteys Ilomantsin kirkolta Möhköön vievältä tieltä. Matkaa opastuskeskusksesta Möhkön tielle on kuusi kilometriä, Ilomantsin keskustaan 23 kilometriä ja Joensuuhun 93 kilometriä. thumb|Kelot ja jyrkkärinteiset harjut ovat tyypillistä Petkeljärven maisemaa ==Palvelut== thumb|Telttailu on sallittua aidatulla alueella Petraniemessä Petkeljärven kansallispuiston rakennuskantaa on uusittu 2000-luvulla. Talvella 2007 Petraniemen opastuskeskuksen ravintola- ja majoitussiivet ovat yhdistyneet ja ravintola on laajentunut 60-paikkaiseksi. Uudet tilat avattiin toukokuussa 2007.Karjalainen 31.3.2007 Leirintäalue sijaitsee Petraniemen kärjessä. Sisämajoitustiloja on 2–4 hengen huoneissa. Telttailualueella on penkki- ja pöytäryhmiä. Hiekkakentällä on 10 sähköistettyä matkailuvaunupaikkaa. Alueella on myös vuokrattava rantasauna, kaksi sähkösaunaa, suihkut, leirikeittiö, tulipaikka ja uimapaikka. Opastuskeskuksessa on kanoottien ja veneiden vuokraus ja maasto-opastukset. Opastuskeskuksen lisäksi puistossa on muutamia parkkipaikkoja, mutta ei muita luvallisia tulentekopaikkoja. Koska harjuluonto kuluu herkästi, retkeilijöiden toivotaan pysyvän poluilla. == Reitit == Petkeljärveltä lähtee erimittaisia vaellus- ja melontareittejä. * Taitajan taival, 31 kilometriä, on Pohjois-Karjalan vanhin retkeilyreitti, joka alkaa Petkeljärven Petraniemestä ja päättyy Mekrijärven kylään. Pohjois-Karjalan vaellusreittiopas, s. 122 * Kuikan kierros 6,1 kilometriä kiertää yhdeksän vesialueen vieritse, ja siellä voi nähdä majavia, kuikkia ja joutsenia. Maisemat vaihtelevat harjuista ja kuivista mäntykankaista reheviin sekametsiin ja niittyihin.Pohjois-Karjalan vaellusreittiopas s. 126–127Suomen retkeilyopas s. 236 * Harjukierros 3,5 kilometriä. Luontopolku, jonka opastustaulut kertovat jääkauden jäljistä maisemassa: miten harjut, supat ja tasangot ovat syntyneet. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luontoon.fi: Petkeljärven kansallispuisto Luokka:Suomen kansallispuistot Luokka:Ilomantsin luonto Luokka:Ilomantsin nähtävyydet Luokka:Pohjois-Karjalan luonnonsuojelualueet
Peter O’Toole

Peter O’Toole (2. elokuuta 1932 – 14. joulukuuta 2013) oli brittiläinen elokuva- ja teatterinäyttelijä. == Elämä ja ura == Peter O’Toole kasvoi Leedsissä, Englannissa. Hänen isänsä oli irlantilainen ja äitinsä skotlantilainen. O’Toole keskeytti katolisen koulun jo hyvin nuorena ja ryhtyi toimittajaksi Yorkshire Evening News -lehteen. Palveltuaan radiomiehenä laivastossa O’Toole opiskeli Royal Academy of Dramatic Artissa ja työskenteli teatterissa. Vuonna 1954 hän teki ensiesiintymisensä televisiossa ja 1959 pienen roolin elokuvassa. Vuonna 1960 O’Toole meni naimisiin walesilaisen näyttelijän Siân Phillipsin kanssa. He saivat kaksi tytärtä, Katen ja Patin, joista Kate on myös näyttelijä. Erottuaan vuonna 1979 Peter O’Toole ei solminut uutta avioliittoa. O’Toolen elokuvallinen läpimurto oli David Leanin ohjaama vuoden 1962 Arabian Lawrence, jossa O’Toole esitti pääosassa kuulua ensimmäisen maailmansodan legendaa T. E. Lawrencea. Rooli toi hänelle BAFTA- palkinnon. === Oscar-palkinto === O’Toole oli ennätyksellisesti yhteensä kahdeksan kertaa Oscar-ehdokkaana, viimeksi Oscar-gaalassa 2007 elokuvasta Venus, saamatta palkintoa kertaakaan. Vuonna 2003 hänelle myönnettiin elämäntyö-Oscar. Aluksi hän ei aikonut ottaa palkintoa vastaan, sillä sen katsotaan olevan merkki uran päättymisestä tai vähintään selvästä hiipumisesta. O’Toole kirjoitti palkinnon myöntävälle akatemialle olevansa vielä mukana kisailemassa, mutta kun hänelle vastattiin, että palkinto myönnetään joka tapauksessa, hän lopulta vastaanotti sen vastentahtoisesti. === Teatteri === O’Toole esiintyi uransa aikana myös teatterissa ja tulkitsi Shakespearen näytelmiä. Hän oli Royal Shakespeare Companyn jäsen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Irlantilaiset näyttelijät Luokka:Skotlantilaiset näyttelijät Luokka:Skotlantilaiset teatterinäyttelijät Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Royal Shakespeare Companyn jäsenet Luokka:BAFTA-palkinnon saajat Luokka:Oscar-palkinto Luokka:Primetime Emmy -palkinnon saajat Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkue

Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkue on Norsunluurannikon (Côte d'Ivoire) kansallinen edustusjoukkue jalkapallossa. Joukkuetta hallinnoi Norsunluurannikon jalkapalloliitto Fédération Ivoirienne de Football. 8. lokakuuta 2005 joukkue selviytyi ensimmäistä kertaa karsinnoista jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin 2006 Saksaan. Norsunluurannikko on voittanut Afrikan mestaruuden kahdesti, vuosina 1992 ja 2015. == Maailmanmestaruuskilpailut == *1930–1970 - Ei osallistunut *1974 - Ei selviytynyt karsinnoista *1978 - Ei selviytynyt karsinnoista *1982 - Ei osallistunut *1986–2002 - Ei selviytynyt karsinnoista *2006 - Ensimmäinen kierros *2010 - Ensimmäinen kierros *2014 - Ensimmäinen kierros *2018 - Ei selviytynyt karsinnoista *2022 - Ei selviytynyt karsinnoista == Afrikan- mestaruuskilpailut == *1957–1963 - Ei osallistunut *1965 - Kolmas *1968 - Kolmas *1970 - Neljäs *1972 - Ei selvinnyt karsinnoista *1974 - Ensimmäinen kierros *1976 - Ei selvinnyt karsinnoista *1978 - Hylättiin *1980 - Ensimmäinen kierros *1982 - Ei osallistunut *1984 - Ensimmäinen kierros *1986 - Kolmas *1988 - Ensimmäinen kierros *1990 - Ensimmäinen kierros *1992 - Mestari *1994 - Kolmas *1996 - Ensimmäinen kierros *1998 - Neljännesfinaali *2000 - Ensimmäinen kierros *2002 - Ensimmäinen kierros *2004 - Ei selvinnyt karsinnoista *2006 - Toinen *2008 - Neljäs *2010 - Puolivälierät *2012 - Toinen *2013 - Puolivälierät *2015 - Mestari *2017 - Ensimmäinen kierros *2019 - Puolivälierät *2021 - Neljännesvälierät == Kuuluisia pelaajia == * Ibrahima Bakayako * Boubacar Barry (86 maaottelua) * Arthur Boka (88 maaottelua, 1 maali) * Wilfried Bony * Cyril Domoraud * Didier Drogba (105 maaottelua, 65 maalia) * Emmanuel Eboué * Gervinho (86 maaottelua, 23 maalia) * Gérard Gnanhouan * Max-Alain Gradel (97 maaottelua, 16 maalia) * Sébastien Haller * Salomon Kalou (96 maaottelua, 27 maalia) * Arouna Koné * Bakari Koné * Laurent Pokou * Joël Tiéhi (50 maaottelua, 28 maalia) * Siaka Tiéné (100 maaottelua, 2 maalia) * Kolo Touré (120 maaottelua, 7 maalia) * Yaya Touré (101 maaottelua, 19 maalia) * Abdoulaye Traoré (90 maaottelua, 49 maalia) * Didier Zokora (123 maaottelua, 1 maali) == Entisiä päävalmentajia == * Otto Pfister 1982–1985 * Radivoje Ognjanović 1989–1992 * Philippe Troussier 1993 * Henryk Kasperczak 1993–1994 * Pierre Pleimelding 1994–1996 * Robert Nouzaret 1996–1998, 2002–2004 * Patrick Parizon 1999–2000 * Henri Michel 2004–2006 * Uli Stielike 9/2006–1/2008 * Gérard Gili 1–5/2008 * Vahid Halilhodžić 5/2008–2/2010 * Sven-Göran Eriksson 3–6/2010 * François Zahoui 6/2010–5/2012 * Sabri Lamouchi 5/2012–7/2014 * Hervé Renard 7/2014–7/2015 * Michel Dussuyer 7/2015–1/2017 * Marc Wilmots 2017 == Lähteet == Luokka:Jalkapallomaajoukkueet Luokka:Norsunluurannikon jalkapallo
Viuhkalehtikasvit

Viuhkalehtikasvit (Cabombaceae) on toinen kahdesta Nymphaeales-lahkoon kuuluvasta kasviheimosta. Siihen kuuluvat akvaariokasveinakin käytettävät viuhkalehdet (Cabomba) ja laji Brasenia schreberi (schreberii).ITIS taksonomian lähde == Ulkonäkö == Viuhkalehtikasvit ovat vedessä kasvavia ruohoja, joilla on juurakko ja kelluvia varsia. Lehtiasento on joskus vastakkainen, tavallisesti kierteinen, ja niissä on halkihaarainen eli dikotominen suonitus. Kukat ovat yksittäisiä ja melko pieniä. Kukan osat ovat erillisiä toisistaan ja sijaitsevat 2–4-, tavallisesti kolmilukuisissa kiehkuroissa. Verho- ja terälehtiä on kumpiakin 3–4 ja ne saattavat olla lähes toistensa kaltaisia. Joskus niissä on mesiäisiä. Heteiden ponnet ovat ulko- tai sivuluomaisia ja palhot ovat ohuita, eivät lapamaisia. Kehänpäällisiä emejä on 1–22, tavallisesti 3–18, ja kussakin on 1–5 siemenaihetta. Hedelmä on tuppilo tai pähkylä. == Levinneisyys == Viuhkalehtikasvit kasvavat lähes kaikkialla maapallolla. Euroopasta ne kuitenkin puuttuvat. Heimon kahdessa suvussa on yhteensä kuusi lajia. Joistakin lajeista on tullut vakavia rikkaruoho-ongelmia.James Cook University == Suvut == * Brasenia – yksi laji: Brasenia schreberi * Cabomba – viuhkalehdet, kuusi lajia == Lähteet == * Luokka:Kasviheimot
G-Unit

G-Unit (lyh. Guerilla unit) G-Unitin johtaja on 50 cent. G-Unitin alkuperäiset jäsenet ovat 50 Cent, Lloyd Banks, Tony Yayo, Domination ja Bang 'Em Smurf. Kaksi viimeisintä tosin erotettiin yhtyeestä jo ennen ensimmäistä albumia Beg for Mercy. Heillä on myös oma DJ, DJ Whoo Kid. Kappaleiden sanoitukset yleensä kertovat G-Unitin jäsenien elämästä siltä ajalta, kun he eivät olleet vielä kuuluisia. G-Unit teki yhteenpaluun alkuperäisellä kokoonpanolla Summer Jam 2014 - tapahtumassa. Yhtyeeseen liittyi myös uusi jäsen: Kidd Kidd. Elokuussa G-Unit julkaisi myös Beauty Of Independence EP-levyn joka oli sijalla 1. eniten ladatuissa iTunesissa. Maaliskuussa 2015 yhtye julkaisi toisen EP- levynsä The Beast Is G Unit. == Julkaisut == === Albumit === * Beg for Mercy ** Julkaistu marraskuussa 2003 ** Levymerkki: G-Unit/Interscope ** Singlet: "Stunt 101", "Poppin' Them Thangs", "My Buddy", "Wanna Get to Know You" & "Smile". * T.O.S: Terminate on Sight ** Levy ilmestyi kesäkuussa 2008 ** Levymerkki: G-Unit/Interscope ** Singlet: "I Like the Way She Do It", "Party Ain't Over", "Rider Pt. 2" === EP:t === * The Beauty of Independence ** Julkaistu elokuussa 2014 * The Beast Is G Unit ** Julkaistu maaliskuussa 2015 == Palkinnot == === Vibe Awards === * 2004 – Paras ryhmä ==Lähteet== *
Lunohod 1

Lunohod 1 (Луноход, kuukulkija) oli Neuvostoliiton ensimmäinen kahdesta miehittämättömästä kuukulkijasta. Se laukaistiin 10. marraskuuta 1970 Luna 17 -luotaimen mukana ja se laskeutui 17. marraskuuta Mare Imbriumiin eli Sateiden mereen. Luotaimen ja kulkijan tehtävänä oli tutkia Kuun kamaran koostumusta sekä ottaa kuvia ja tallentaa videokuvaa. Kulkija toimi pidempään kuin arvellun kolme kuuvuorokautta ja se jatkoi työtään kunnes yhdentenätoista kuuvuorokautena sammui lopullisesti. Lunohodin virallinen sammumispäivä oli 4. lokakuuta 1971, Sputnik 1:n vuosipäivä. Se oli ensimmäinen liikkuva kauko- ohjattu robotti, joka laskeutui toiselle taivaankappaleelle. Lunohod 1 kulki kaikkiaan 10 540 m, lähetti 20 000 TV-kuvaa ja yli 200 TV-panoraamaa. Lunohod- kulkijoita oli yhteensä kolme: ensimmäisen lisäksi valmistettiin Lunohod 2 ja Lunohod 3, joista jälkimmäistä ei lähetetty. Neuvostoliitto oli suunnitellut Lunohodien Mars-versiota eli Marsohod-kulkijaa, jota ei kuitenkaan rakennettu. Luokka:Luna-ohjelma Luokka:Vuoden 1970 avaruustoiminta
Preesens

Preesens eli kestämä (, läsnäoleva) on verbin aikamuoto, joka ilmaisee, että jotakin tapahtuu nyt taikka yleisesti, aina. Kielissä, joissa ei ole erillistä futuuria, kuten esimerkiksi suomessa, käytetään preesensiä myös tulevan ilmoittamiseen. ==Preesens suomen kielessä== * Nyt: Minä istun ja kirjoitan. Syön leipää. * Yleisesti: Vesi on märkää. Syön usein leipää. * Tulevaisuudessa: Linnut palaavat pohjoiseen keväällä. Syön leivän. Suomen preesens taipuu persoonamuodoissa: *teen *teet *tekee *teemme *teette *tekevät Muut suomen aikamuodot ovat imperfekti, perfekti, pluskvamperfekti, liittopreesens ja liittoimperfekti. == Lähteet == Luokka:Aikamuodot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Alix Ranskalainen

Alix Ranskalainen t. Alix de France, myös Adélaide de France (1151 – 1197 t. 1198) oli Blois'n ja Chartresin kreivitär.Biographical Index of the Middle Ages s. 47, viitattu 21.7.2018 Hän oli Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n (1100–1154) ja hänen ensimmäisen puolisonsa Aliénor Akvitanialaisen (1122–1204) tytär. Alix sai nimensä äitinsä sisaren Petronilla Akvitanialaisen mukaan, tätä näet kutsuttiin myös nimellä Alix. Toisen tyttären syntyminen jo ristiretkelle osallistumisen myötä vakavasti rakoilleeseen liittoon oli pettymys, sillä kaikki odottivat valtaistuimelle perijää. Vanhempiensa eron (1152) jälkeen Alixin isä Ludvig avioitui Champagnen Adélen kanssa vuonna 1160 ja lupasi kahdelle ensimmäisen avioliittonsa tyttärelle veljen uudesta liitostaan. Hänen äitinsä avioitui heti eron jälkeen vuonna 1152 tulevan Englannin kuninkaan Anjoun kreivin Henrik II Plantagenêt'n kanssa. Alix avioitui vuonna 1164 Blois'n ja Chartresin kreivin Thibaut V Hyvän (1129–1191) kanssa.Alix de France, Histoireeurope.fr, viitattu 21.7.2018 Thibaut V Hyvä kuului niin sanottuun vanhempaan Blois'n kreivilliseen sukuun ja oli ollut avioliitossa aiemmin Sibylle de Châteaurenardin kanssa. Avioliitostan Alixilla ja Thibaut'lla oli lapset: * Thibaut, kuoli nuorena, * Louis (k. Konstantinopolissa vuonna 1205), Blois'n, Chartresin ja Clermontin kreivi, * Henri, kuoli nuorena vuonna 1182, * Philippe, kuoli nuorena vuonna 1202, * Marguerite (1170–1230), Blois'n ja Châteaudun kreivitär, avioitui noin vuonna 1183 Cambrain varakreivin Hugues III d'Oisy (k. 1189) kanssa, sittemmin toiseen avioliittoon noin vuonna 1190 Burgundin ensimmäisen kreivin Othon I:n (k. 1200) kanssa, ja kolmanteen avioliittoonsa Guisen ja Avesnesin herran Gautier II d'Avesnesin (k. 1246) kanssa, * Alis eli Adélaide, (1190) Fontevraultin luostarin abbedissa, * Isabelle (k. 1248) Chartresin ja Romorantin kreivitär, avioitui ensin Sulpice d'Amboisen ja sittemmin Cambrai varakreivin Jean de Montmirail'n kanssa. Alixin aviomies Thibaut V osallistui kolmanteen ristiretkeen ja sai surmansa Akkon piirityksessä. Alix oli Blois'n ja Chartresin kreivikuntien sijaishallitsija miehensä poissaolon ajan. == Lähteet == Luokka:Kuninkaalliset Luokka:Sijaishallitsijat Luokka:Vuonna 1151 syntyneet Luokka:1190-luvulla kuolleet
Perfekti

Perfekti eli päättymä on kieliopin aikamuoto, joka ilmaisee tapahtumaa, jonka seuraamukset edelleen näkyvät. Usein sitä käytetään vuorovaikutuksessa preesensin kanssa. Suomen kielen perfekti on liittomuoto, joka rakentuu olla- verbin persoonamuodoista ja partisiippimuodosta, jonka pääte on -nut/nyt, monikossa -neet. olen lukenut, olet lukenut, on lukenut, olemme lukeneet, olette lukeneet, ovat lukeneet. Tämä ei ole alkuperäinen kantauralilainen aikamuoto, vaan sen oletetaan kehittyneen ympäröivien germaanisten kielten vaikutuksesta (vrt. I have read jne.) viimeistään myöhäiskantasuomen kaudella, tosin jo kantauraliin rekonstruoituu viitteitä hieman samansuuntaisista rakenteista. == Lähteet == Luokka:Aikamuodot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pluskvamperfekti

Pluskvamperfekti eli entispäättymä on aikamuoto, joka ilmaisee menneisyydessä päättynyttä tekemistä tai tapahtumaa, joka päättyi ennen kuin jokin toinen toiminta tai tapahtuma alkoi. Sen nimi tulee latinasta (latinan plus quam perfectum on suomeksi enemmän kuin perfekti) Pluskvamperfektiä käytetään usein vuorovaikutuksessa imperfektin kanssa: Kun olin avannut tietokoneen, kirjauduin sisään. Suomen kielen pluskvamperfekti on liittomuoto, joka muodostetaan olla-verbin imperfektistä ja partisiippimuodosta, jonka pääte on -nut tai -nyt, monikossa -neet: olin tehnyt, olit tehnyt, oli tehnyt, olimme tehneet, olitte tehneet, olivat tehneet Pluskvamperfektillä voidaan osoittaa myös, että käsillä oleva tieto on välillistä, ei suoranaisesti omaan aistihavaintoon tai muistiin perustuvaa: "Eilen oli satanut lunta" Muut suomen aikamuodot ovat preesens, imperfekti, perfekti, liittopreesens ja liittoimperfekti. == Muissa kielissä == Ruotsissa pluskvamperfekti muodostetaan rakenteella hade + pääverbin supiini, esim. vi hade fallit, olimme pudonneet. Englannissa pluskvamperfekti muodostetaan apuverbillä had ja verbin niin sanotusta perfektimuodosta, esim. I had been, olin ollut. == Lähteet == Luokka:Aikamuodot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kirke

Kirke (, ) on kreikkalaisessa mytologiassa jumalatar ja velho. Kirke oli auringonjumala Helioksen ja okeanidi Persen tytär ja Aieteen ja Pasifaen sisar. Kirken kerrotaan muuttaneen monet rakastamansa miehet eläimiksi, varsinkin jos he hyljeksivät häntä. == Odysseia == Homeroksen eepoksessa Odysseia Kirken kuvataan asuvan Aiaian saarella palatsissa, joka sijaitsi tiheän metsän keskellä olevalla aukiolla. Sen ympärillä kuljeskeli vieraille ystävällisiä susia ja leijonia, jotka todellisuudessa olivat Kirken eläimiksi loihtimia miehiä. Kirke kutsui Odysseuksen merimiehet juhlapäivälliselle ja muutti nämä sioiksi. Vain Eurylokhos epäili petosta eikä nauttinut ateriaa. Hän pakeni kertomaan Odysseukselle ja muille laivaan jääneille miehille toveriensa kohtalosta. Odysseus lähti pelastamaan miehistönsä, mutta matkalla hänet pysäytti Hermes, joka kehotti häntä nauttimaan taikayrttiä, molybdeenikukkaa, joka estäisi Kirken taian vaikutuksen. Hermes myös kehotti Odysseusta karkaamaan miekkansa kanssa Kirken kimppuun uhaten tappaa tämän kun tämä yrittäisi muuttaa Odysseuksen eläimeksi taikasauvallaan, jolloin Kirke pyytäisi häntä makaamaan kanssaan. Tähänkin Odysseuksen tulisi suostua, mutta vasta sen jälkeen, kun hän olisi vannottanut Kirkea olemaan tekemästä hänelle mitään pahaa, koska muuten Odysseus menettäisi sängyssä sekä rohkeutensa että miehuutensa.Ovidius: Muodonmuutoksia xiv.242–307 (engl.käännös). Kaikki tapahtui juuri kuten Hermes oli kertonut, ja Kirke muutti siat takaisin miehiksi. Odysseuksen ja Kirken suhde jatkui koko vuoden, jonka ajan Odysseus miehineen vietti saarella. Kirke myös neuvoi Odysseusta kysymään ohjeita kotiinpaluuta varten Teiresiaalta ja opasti itsekin, miten välttää vaaroja matkalla.Homeros: Odysseia 10.208– (engl. käännös). Kirken lapsiksi mainitaan hänen Odysseuksen kanssa saamansa Agrios, Latinos ja Telegonos. Hyginus lisää joukkoon Nausithooksen,Hyginus: Fabulae cxxv (engl. käännös). mutta väittää Latinoksen syntyneen suhteesta Telemakhoksen kanssa.Hyginus: Fabulae cxxvii (engl. käännös). Näiden lisäksi hänen kerrotaan synnyttäneen Faunoksen Poseidonille.Nonnos: Dionysiaka 13.309–332 (engl. käännös). Roomalaiset runoilijat käyttivät Kirkeä myös omissa kirjoituksissaan. Hänen kerrottiin muuttaneen Ausonian kuninkaan Picuksen tikaksiOvidius: Muodonmuutoksia xiv.308–440 (engl.käännös). ja Skyllan Odysseuksenkin kotimatkallaan kohtaamaksi hirviöksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaisen mytologian noidat
Alfred de Musset

Alfred Louis Charles de Musset (11. joulukuuta 1810 Pariisi – 2. toukokuuta 1857 Pariisi) oli ranskalainen romantiikan ajan prosaisti ja runoilija, joka tunnetaan etenkin näytelmistään. ==Elämäkerta== Alfred de Musset syntyi ja kuoli Pariisissa. Hän pääsi yhdeksänvuotiaana Collège Henri-IV -kouluun, missä hän sai vuonna 1827 palkinnon latinan esseestään. Paul Foucherin, Victor Hugon langon, avustuksella hän aloitti 17-vuotiaana opiskelun Cénaclessa, Charles Nodierin kirjallisuussalongissa Bibliothèque de l'Arsenalilla. Kokeiltuaan lääketieteessä (hän ei pitänyt ihmisten leikkelemisestä), lakitieteessä, piirtämisessä, englannissa ja pianonsoitossa, hänestä tuli yksi ensimmäisistä romantiikan ajan kirjailijoista. 20-vuotiaana Musset'n kirjailijan maine veti jo vertoja hänen keikarin maineelleen. Musset työskenteli Ranskan sisäministeriön kirjastonhoitajana heinäkuun vallankumouksesta 1830 helmikuun vallankumoukseen 1848 asti, jolloin hänet erotettiin. Tämän jälkeen, toisen keisarikunnan aikana, Musset'stä tuli Ranskan opetusministeriön kirjastonhoitaja. Hän sai kutsun Ranskan kunnialegioonaan (Légion d'honneur) 24. huhtikuuta 1845, samaan aikaan Balzacin kanssa. Kahden epäonnistuneen yrityksen jälkeen (1848 ja 1850) hänet valittiin Ranskan Akatemian (Académie française) jäseneksi vuonna 1852. Musset'n ja George Sandin rakkaustarina 1833–1835 on kerrottu Musset'n näkökulmasta hänen omaelämäkerrallisessa romaanissaan, La Confession d'un Enfant du Siècle (1836; suom. Vuosisadan lapsen tunnustus), Sand puolestaan kertoi oman versionsa kirjassaan Elle et lui (1859). Elokuva Musset'n ja Sandin myrskyisestä suhteesta, Les enfants du siècle (suom. Vuosisadan rakkaustarina), valmistui vuonna 1999. Alfred de Musset on haudattu Père-Lachaise-hautausmaalle Pariisiin. == Kritiikkiä == Ranskalainen runoilija Arthur Rimbaud suhtautui kriittisesti Musset'n tuotantoon. Rimbaud kirjoitti teoksessaan Lettres du Voyant, ettei Musset saavuttanut mitään, koska tämä "sulki silmänsä" näyiltään. Toisaalta Musset'n näytelmä Les Caprices de Marianne oli innoituksena ohjaaja Jean Renoirin elokuvalle La règle du jeu (suom. Pelin säännöt). == Teokset == === Runoteoksia === * Comtes d'Espagne et d'Italie (1830) * Premières poésies (1829–1835) * Poésies nouvelles (mukaan lukien Les Nuits) (1835–1852) === Näytelmiä === * Les Caprices de Marianne, 1833 * On ne badine pas avec l'amour, 1834 * Lorenzaccio, 1834 * Barberine, 1835 * Un Caprice, 1837 * Il faut qu'une porte soit ouverte ou fermée, 1845 === Romaaneja === * La Confession d'un enfant du siècle (1836) === Suomennettuja teoksia === * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Ranskalaiset runoilijat Luokka:Ranskan akatemian jäsenet Luokka:Romantiikan kirjailijat Luokka:Vuonna 1810 syntyneet Luokka:Vuonna 1857 kuolleet
Oblaatti

Oblaatti on eräiden katolisten luostarijärjestöjen (esimerkiksi benediktiinit ja birgittalaiset) maallikkojäsen. Fransiskaaneilla nimitys on fransikaanimaallikko tai tertiaari, dominikaaneilla maallikkodominikaani. Oblaatti liittyy sääntökuntaansa koeajan ja lupaustensa kautta, hän ei välttämättä asu sääntökuntayhteisössään tai luostarissaan eikä käytä luostaripukua. Hän voi olla sääntökuntansa jäsen, mutta pysyy maallisessa ammatissaan. Hän osallistuu sääntökuntansa toimintaan (etenkin sen hengelliseen puoleen) ja tukee sitä käytännöllisesti omien mahdollisuuksiensa ja erikoisosaamisensa kautta. Oblaattia sitovat myös tietyt velvollisuudet, muiden muassa hetkipalvelusten rukoileminen. Suomessa esimerkiksi birgittalaissääntökunnalla on oblaatteja. Heidän toimintansa on vuodesta 1996 kuulunuthttp://www.kolumbus.fi/birgitta.turku/oblaatit Turun birgittalaisluostarin alaisuuteen. Helsingissä toimii myös benediktiinioblaatteja (OSB Obl), jotka kuuluvat tällä hetkellä benediktiinisääntökunnan Subiaco-montecassinolaiseen (Subiaco-kassineesiseen) kongregaatioon. Subiaco-montecassinolaisella kongregaatiolla on benediktiinien konfederaation joukossa erityisasema ensimmäisenä muiden joukossa "prima inter pares", sillä sen vanhimmat luostarit ovat pyhän Benedictuksen itsensä 400-500-luvun vaihteessa perustamia. ==Lähteet== Luokka:Kristillinen luostarilaitos
Postpositio

Postpositio on adpositio, joka on täydennyksensä jäljessä. Esimerkiksi adpositiolausekkeessa talon alla sana alla on postpositio ja sana talon on sen täydennys (VISK § 439). Koska postpositiot ovat yleensä taivutukseltaan vaillinaisia, ne on suomen kieliopissa perinteisesti luokiteltu partikkeleiksi. Postposition täydennys on yleensä genetiivissä, joskus partitiivissa. Raja postposition ja adverbin välillä on hämärä. Postpositiot ilmaisevat suomen kielessä paikkaa, liikettä, liittymistä, aikaa, syytä ja seurauksia sekä suhdetta. Germaanisissa ja romaanisissa kielissä suomen postpositioita vastaavat yleensä prepositiot, jotka sijoitetaan määrittävän sanan eteen. Esimerkkejä suomen ja ruotsin kielistä: *talon alla - under huset *talojen välissä - mellan husen *talon edessä - framför huset Myös suomen kielessä käytetään joskus prepositioita. Usein nämä ovat käytössä sekä pre- että postpositioina. Näissä tapauksissa käytetään usein yleisnimitystä adpositio. Merkittävä osa suomen kielen postpositioista on peräisin substantiiveista. Niitä käytettäessä pääsana on genetiivissä. Esimerkiksi: poliisin toimesta ja asian osalta. == Postpositiot maailman kielissä == Postpositioita käyttäviä kieliä ovat suomen lisäksi mm. japani, korea, turkki, hindi ja unkari. Maantieteellisesti postpositiot ovat prepositioita yleisempiä Aasiassa (paitsi Kaakkois-Aasia), Uudessa-Guineassa (paitsi saaren luoteisosat) sekä suurimmassa osassa Etelä-Amerikkaa. Myös pama-nyungalaisten kielten keskuudessa tavataan paljon postpositioita. == Lähteet == Luokka:Sanaluokat
Adverbi

Adverbi eli seikkasana on verbin tai koko lauseen määritteenä toimiva taipumaton tai vajaasti taipuva sana, joka ilmaisee tyypillisesti aikaa, paikkaa, tapaa, syytä, varmuuden astetta tai keinoa. Samanlaisessa tehtävässä käytetään usein myös nominien taivutusmuotoja, esimerkiksi paikallissijamuotoja, ja adverbejä syntyy myös kiteytymällä taivutetuista nomineista. Monet paikkaa ilmaisevat adverbit muodostuvatkin itse asiassa nominivartalosta, joka on taivutettu muuten suomen nykykielestä hävinneessä sijamuodossa, kuten latiivissa. Adverbit on suomen kieliopissa ennen luettu kuuluvaksi partikkelien sanaluokkaan, mutta nykyään ne muodostavat oman sanaluokkansa. Useimpia tapaa ja määrää ilmaisevia adverbejä voi taivuttaa vertailumuotoihin, esimerkiksi hitaasti : hitaammin : hitaimmin ja paljon : enemmän : eniten. == Adverbityyppejä == Tavallisimpia adverbityyppejä ovat * aikaa ilmaisevat, esimerkiksi eilen, tänään, huomenna, aina, joskus, harvoin, jo, yhä, nyt * paikkaa tai suuntaa ilmaisevat, esimerkiksi ylös, alas, ulos, ulkoa, ulkona * tapaa ilmaisevat, esimerkiksi lukuisat -sti-loppuiset sanat: nopeasti, kamalasti, varovasti * määrää ilmaisevat, esimerkiksi paljon, kosolti, hiukan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Iso suomen kielioppi / adverbi Luokka:Sanaluokat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Morfofonologia

Morfofonologia kuvaa fonologista vaihtelua morfologiassa. Suomen kielessä on monille morfeille vokaalisoinnusta johtuen kaksi muotoa, etu- ja takavokaalinen: -ssa, -ssä, -ko, -kö. Niitä kuvaamaan käytetään morfofoneemia {llA}, {kO}, jonka merkkinä on iso kirjain. == Lähteet == * Luokka:Fonologia Luokka:Muoto-oppi
Bilabiaali

Bilabiaali on äänne, jossa ilmavirran kulkua estää kapeikko tai täysi sulkeuma huulissa (latinan etuliite bi- 'kaksi kerrallaan; kahdesti' ja labium 'huuli'). Suomessa on soinniton bilabiaalinen klusiili , soinnillinen bilabiaalinen klusiili sekä bilabiaalinen nasaali . Bilabiaalit ovat labiaalien alatyyppi. Harvinaisempia bilabiaalisia frikatiiveja ovat muun muassa japanissa esiintyvä soinniton ja muun muassa espanjassa esiintyvä soinnillinen . Afrikkalainen ewen kieli on kuulu siitä, että siinä esiintyvät kaikki neljä labiaalista frikatiivia. IPA Kuvaus Esimerkki Kieli Ortografia IPA Merkitys m bilabiaalinen nasaali suomi mies [] mies p soinniton bilabiaalinen klusiili suomi pieni [] pieni b soinnillinen bilabiaalinen klusiili englanti bed [] vuode ɸ soinniton bilabiaalinen frikatiivi japani 富士山 (fujisan) [] Fuji-vuori β soinnillinen bilabiaalinen frikatiivi ewe ɛʋɛ [] ewe β̞ bilabiaalinen puolivokaali espanja lobo [] susi ʙ bilabiaalinen tremulantti teme [mbʙuen] sen hedelmä ʘ bilabiaalinen avulsiivi == Kirjallisuutta == * Luokka:Konsonantit
Soinniton äänne

Soinniton äänne on äänne, joka syntyy ilman, että äänihuulet värähtelevät kurkussa. Ääni syntyy jossakin muussa kohdassa ääniväylää, esimerkiksi suussa tai huulilla: h, s, p. Yleensä soinnittomia ovat vain konsonantit, mutta esimerkiksi kuiskatessa myös vokaalit voivat olla soinnittomia. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Fonetiikka en:Voice (phonetics) zh:清濁音
Marguerite de France

Marguerite de France (1158–1197) oli Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n ja hänen toisen vaimonsa Kastilian Constancen vanhin tytär, josta tuli avioliittojensa kautta sekä Englannin että Unkarin kuningatar. == Avioliitto Henrik Nuoren kanssa == Marguerite kihlattiin vain kaksivuotiaana 2. marraskuuta 1160 tulevan Englannin kuninkaan kanssa. Margueriten isän entinen puoliso Eleonoora Akvitanialainen oli mennyt uudestaan naimisiin Englannin kuninkaan Henrik II:n kanssa. Heille oli syntynyt poika Henrik Nuori, joka oli kihlaantumisen aikoihin vain viiden vuoden ikäinen. Marguerite ja Henrik vihittiin 27. elokuuta 1172 Winchesterin katedraalissa. Henrikistä oli Ranskasta opitun tavan mukaisesti tullut isänsä kanssahallitsija jo muutamaa vuotta aiemmin. Marguerite tuli välittömästi raskaaksi ja synnytti nuoren avioparin ainoan poikalapsen Wilhelmin 18. kesäkuuta 1177. Lapsi syntyi kuitenkin keskosena ja eli vain kolme vuorokautta. == Avioliiton purkaminen == Margueriteä syytettiin salavuoteudesta Pembroken ensimmäisen jaarlin William Marshalin kanssa. Jo aikalaiskronikat epäilivät syytöksen todenperäisyyttä. Vaikka Henrik haki avioliittonsa mitätöimistä uskottomuuden perusteella, todellinen syy oli todennäköisesti Margueriten kyvyttömyys synnyttää kruunulle perillistä. Eräiden historioitsijoiden näkemysten mukaan Marguerite saatettiin lähettää Ranskaan myös oman turvallisuutensa vuoksi, sillä Henrikin ja hänen nuoremman veljensä Rikhardin välillä oli käynnissä sisällissota. == Avioliitto Béla III:n kanssa == Marguerite luovutti myötäjäisinä Gisorsin ja Vexinin läänitykset ja avioitui Unkarin kuninkaan Béla III:n kanssa. Avioliitto oli Bélan kolmas. Hänellä oli aiemmista liitoistaan runsaasti perillisiä, joten lapsettomuus ei ollut ongelma. On hyvin todennäköistä, että Margueritesta oli tullut steriili keskosena syntyneen esikoisensa hyvin vaikeassa synnytyksessä. == Kuolema == Marguerite jäi leskeksi vuonna 1196 ja lähti seuraavana vuonna pyhiinvaellukselle Pyhälle maalle. Saavuttuaan Akkoon vuonna 1197 hän kuoli oleskeltuaan kaupungissa joitakin päiviä. Aikalaiskronikan mukaan hänet haudattiin Tyrean katedraaliin. == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan kuninkaalliset Luokka:Englannin kuninkaalliset Luokka:Unkarin kuninkaalliset Luokka:Vuonna 1158 syntyneet Luokka:Vuonna 1197 kuolleet
Soinnillinen äänne

Soinnillinen äänne syntyy, kun äänihuulet värähtelevät kurkunpäässä. Vokaalit ovat luonnostaan soinnillisia, osalla konsonanteista on sekä soinnillinen että soinniton variantti. Suomessa on esimerkiksi dentaalinen klusiilipari t - d, joista t on soinniton ja d soinnillinen. Koska suomen murteissa ei ole soinnillisia klusiileja, ne ääntyvät perisuomalaisen suussa varsin soinnittomina. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Fonetiikka
Gravitaatioinstabiilisuus

Gravitaatioepästabiilisuus (painovoimaepävakaisuus, kiekkoepästabiilisuus) on planeettakuntien syntyteoria, joka väittää planeettojen syntyneen kutistumalla suoraan alkuaurinkosumusta oman painovoimansa ansiosta niin kuin tähdetkin syntyvät. Tätä teoriaa ei ole kyetty todistamaan tai kumoamaan. Gravitaationinstabiilisuus ei ole tutkijoiden parissa läheskään yhtä suosittu ajatus kuin sen kanssa kilpaileva kasautumisteoria. Gravitaatioepävakaisuuden paras puoli on se, että se selittää hyvin jättiläsplaneettojen synnyn lyhyen ajan sisällä. == Hyvät puolet == Gravitaatioinstabiilisuutta tukee se että planeettakunta muodostuu nopeasti. Auringon massaiselta tähdeltä häipyy kaasukiekko varsin nopeasti ja sen takia nykyinen kasautumisteoria ei selitä täsmällisesti jättiläisplaneettojen syntyä. Teoria selittää vaivattomasti suurtenkin jättiläisplaneettojen nopean synnyn kaukana keskustähdestä. == Usein kiistetty teoria == Ei ole kyetty varmistamaan että aurinkokuntaa edeltävässä esiplanetaarisessa kiekossa olisi voinut kutistuvia epävakaisuuksia syntyä. Myös eksoplaneettalöydöt metallirikkailta tähdiltä tukevat suoraan kasautumisteoriaa. Gravitaatioepästabiilisuus voisi teoriassa selittää esimerkiksi kuumien jupitereiden ja ruskeiden kääpiöiden syntyä. == Lähteet== Luokka:Aurinkokunnan synty
Labiaali

Labiaaleiksi kutsutaan äänteitä, joita äännettäessä huulet sulkeutuvat (labiaaliset klusiilit) tai niillä syntyy hälyä (labiaaliset nasaalit ja frikatiivit). Bilabiaalisia äänteitä ovat esimerkiksi suomen klusiilit p ja b sekä nasaali m, labiodentaalisia frikatiivi f ja puolivokaali v. ==Katso myös == * Artikulaatiopaikka ** Dentaali ** Palataali ** Velaari ** Laryngaali ==Lähteet== * Luokka:Konsonantit
Suomen Laulu (kuoro)

Suomen Laulu on suomalainen sekakuoro, jonka perusti Heikki Klemetti vuonna 1900. Suomen Laulu aloitti mieskuorona ja laajeni sekakuoroksi vuonna 1907. Kuoron nykyinen taiteellinen johtaja on Esko Kallio. Suomen Laulun vuodesta 1921 jatkunut perinne on Matteus-passion esitys Johanneksen kirkossa kiirastorstaina. == Levytyksiä == *Kuororomantiikkaa (1994) *Muusa (1997) *Adeste Fideles (1997) *Kotimaan kasvot (1998) *Lakkaamaton laulu (2000) *Suomen Laulu – Heikki Klemetti levytyksiä vuosilta 1929–1947 (2006) *Suomen Laulun joulu (2015) ==Aiheesta muualla== *Suomen Laulun kotisivut Luokka:Suomalaiset sekakuorot
Dentaali

Dentaali on äänne, jota tuotettaessa kieli koskettaa hampaita (). Suomen kielessä dentaalisena ääntyy ensisijaisesti klusiili sekä sen yhteydessä esiintyessään myös lateraali (esim. kalteva) ja nasaali (esim. kanto). Tavallisesti ja (ja monissa muissa kielissä myös ) ääntyvät kuitenkin alveolaarisina, niin että kieli koskettaa hampaiden sijasta hammasvallia. Ainoat dentaalit, joille kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa on osoitettu erityinen symboli, ovat soinniton ja soinnillinen frikatiivipari (esim. ) ja (esim. ). Muiden äänteiden kohdalla dentaalisuus voidaan tarvittaessa merkitä lisäämällä kirjaimeen tarkkeeksi niin sanottu alapuolinen silta: . Unicode-merkistöön sisältyy tätä varten erityinen yhdistyvä tarke (U+032A, ). ==Katso myös== * Ääntöpaikka * Labiaali * Palataali * Velaari * Laryngaali * Kansainvälinen foneettinen aakkosto ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Konsonantit
9K38 Igla

9K38 Igla ja 9K38-M Igla-1 (, suom. Neula, , Igla-M SA-16 Gimlet) ovat neuvostoliittolaisia ja venäläisiä olkapäältä laukaistavia ilmatorjuntaohjuksia. Laivaston muunnelma Igla-M:sta tunnetaan NATO-nimellä "SA-N-10 Grouse". Ohjuksen kantama on noin 5 km vaakasuuntaan ja 3 km ylöspäin. Ohjuksen nopeus on noin 2 mach, ja siinä on 2 kg taistelukärki, jossa on 390 g räjähdettä ja häirintäsoihtuja sietävä IR/UV -hakupää. Suomessa ohjukset tunnetaan nimellä ItO-86 (Igla) ja ItO-86 M (Igla-M). Iglat hankittiin korvaamaan vanhempia Strela-2M-ohjuksia (ItO 78, ) vuonna 1986 ja Igla-M:t vuonna 1995. Igla-ilmatorjuntaohjuksia alettiin tuhota Suomessa vuonna 2003. Uudistettu Igla-S (SA-24 Grinch) tuli käyttöön Venäjän armeijassa vuonna 2004. == Kehitys == Iglan kehitys alkoi Kolomnassa 1971. Se ei ole Strelan (Strela-2/SA-7 ja Strela-3/SA-14) uusi malli, vaan täysin uusi projekti, jonka tavoitteena oli parempi häirinnän kesto ja laajempi tähtäyskulma. Vuonna 1978 projekti jaettiin kahtia yksinkertaisempaan IR- hakeutuvaan Igla-1:een, jossa oli Strelaan perustuva hakukärki, jota käytettiin, kunnes parempi malli saatiin valmiiksi. 9K310 Igla-1 otettiin Neuvostoliitossa käyttöön 11. maaliskuuta 1981. Se tukee IFF-järjestelmää (erottelee omat vieraista), laskee automaattisesti koron ja ennakon ammunnan yksinkertaistamiseksi, ja siinä on parempi kantomatka ja lyhyempi pienin ampumaetäisyys verrattuna Strelaan. Viimeistelty 9K38 Igla (SA-18 Grouse) 9M39-ohjuksella valmistui ja otettiin käyttöön 1983. Se paransi häirinnän kestoa, mahdollisti tähtäyksen lukituksen kohteeseen joka kulmasta ja sillä oli hiukan suurempi kantama ja tehokkaampi moottori. == Suorituskyky == Valmistajan mukaan eteläafrikkalaiset kokeet osoittivat Iglan paremmaksi kuin samaan aikaan käytössä olleen amerikkalaisen Stingerin. Kroatiassa kokeet eivät osoittaneet merkittävää ylivoimaisuutta. Suomalaisissa kokeissa Iglan kantama ja herkkyys oli huonompi kuin ranskalaisella Mistralilla, mutta se kesti huomattavasti paremmin häirintää. Yhdysvallat on vastustanut Iglojen myymistä Iraniin, koska se voisi vaarantaa Israelin ilmavoimien toimintaa Libanonissa Hizbollahin käytössä. Vuonna 2011 kerrottiin, että jopa 480 uusinta SA-24-ohjusta on ryöstetty Libyan armeijan 32. prikaatin asevarastoista Tripolista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Lähi-ilmatorjuntaohjukset Luokka:Neuvostoliittolaiset ohjukset
Palataali

Palataaleiksi eli lakiäänteiksi kutsutaan äänteitä, joissa kielen selkä kohoaa kovaa kitalakea (palatum) kohti. Suomen kielen äänteistä selkeimmin palataalinen on puolivokaali . Palataalisia voivat olla myös klusiilit ja sekä nasaali , mutta nämä äänteet ovat useammin velaarisia. == Katso myös == *Labiaali *Dentaali *Laryngaali *Velaari ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Konsonantit
Plus

Plus voi tarkoittaa seuraavia: * Plus eli ynnä, yhteenlaskun merkki (+) * Plus, positiivisen luvun etumerkki (+) * PlusTv, maksutelevisio-operaattori * Plus, suomalainen yhtye * + (albumi) Ed Sheeranin albumi ==Katso myös== *Plussa
Laryngaali

Laryngaali on ääntämistä tutkivan fonetiikan termi, jolla viitataan äänteen artikulaatiopaikkaan. Laryngaaliksi kutsutaan konsonanttia, jossa ääni tuotetaan kurkunpäässä (larynx). Termiä käytetään kuvattaessa eri kielten äänteitä, ja se mahdollistaa myös niiden vertailun. Artikulaatiopaikan lisäksi äänteestä kuvataan myös artikulaatiotapa. Esimerkiksi suomen kielessä kirjaimen h kuvaus voidaan luonnehtia (kahdesta allofonista johtuen) seuraavasti; H on laryngaali, joka voidaan ääntää ympäristöstä johtuen soinnittomana tai soinnillisena frikatiivina (art.tapa). Soinnittomana se ääntyy esimerkiksi sanoissa lahti ja helppo ja soinnillisena sanoissa paha ja laho. ==Muut artikulaatiopaikat== *Labiaali *Dentaali *Palataali *Velaari == Lähteet == Luokka:Konsonantit
Vartalo (kielitiede)

Vartalo eli sanavartalo on morfeemi, johon suffiksit ja muu kieliopillinen aines on liitettävissä. Vartalo voi olla joko johtamaton (juuri) tai johdettu (johdos). Sekä nomineilla (substantiivit, adjektiivit, numeraalit ja pronominit) että verbeillä on vartalo, johon voidaan liittää tunnus ja taivutuspääte. Tunnus on nomineissa monikon, verbeissä aikamuodon tai tapaluokan tunnus. Niissä sanoissa, joissa on astevaihtelu, vartalo voi olla joko vahvassa tai heikossa asteessa. Vokaaliin loppuvaa vartaloa kutsutaan vokaalivartaloksi, konsonanttiin loppuvaa vastaavasti konsonanttivartaloksi. Sanalla voi olla kaksi erilaista vartaloa: vokaalivartalo, joka on kaikilla sanoilla, ja lisäksi konsonanttivartalo.Osmo Ikola, Nykysuomen käsikirja, s. 23 Nominin vartalo voi olla perusmuodon, nominatiivin kaltainen tai loppuosastaan erilainen. == Esimerkkejä == Esimerkki yksivartaloisesta sanasta, jonka vartalo on perusmuodon kaltainen, on talo: talo-n, talo-a, talo-na, talo-ssa jne. Tyypillinen astevaihtelusana on hattu: hatu-n (heikko vartalo) hattu-a (vahva vartalo). Tavallisin muutos vartalon lopussa on, että sananloppuinen i muuttuu e:ksi, kuten sanassa onni: onne-n, onne-a. (Historiallisesti muutos on tapahtunut päinvastoin, vanha e on sanan lopussa muuttunut i:ksi). Monimutkaisimpia ovat vanhat omaperäiset sanat, jotka nykysuomessa loppuvat -si: vesi, vede-n (heikko vokaalivartalo), vet-tä (konsontanttivartalo), vete-nä (vahva vokaalivartalo). Substantiivilla saari on sekä vokaali- että konsonanttivartalo. Sen vokaalivartalo saadaan yksikön essiivistä: saare|na. Konsonanttivartalo saadaan esiin yksikön partitiivista: saar|ta. Verbillä mennä on myös vokaali- ja konsonanttivartalo. Vokaalivartalo ilmenee indikatiivin preesensin monikon 3. persoonassa mene|vät. Konsonanttivartalo saadaan esiin imperatiivin yksikön 3. persoonasta: men|köön. Aiemmin ovat konsonanttivartalot olleet nykyistä yleisempiä,Erkki Savolainen, Verkkokielioppi, Finnlectura nykyisin niillä saadaan tekstiin vanha sävy: lasna ollessaan. Joskus on leikillisesti ruvettu taivuttamaan sanoja ikään kuin niillä olisi konsonanttivartalo, mutta se on virheellistä. Esimerkiksi: kaali > kaalta, pitää olla kaalia, ja viini (juoma) > viintä, pitää olla viiniä. == Lähteet == Luokka:Muoto-oppi eo:Radiko#Lingvo
Tunnus (morfologia)

Tunnus ilmaisee morfologista kategoriaa. Sen avulla sanan perusvartalosta muodostetaan alivartaloita. Suomen kielessä on nomineilla monikon tunnus, joka on nominatiivissa t, muissa taivutusmuodoissa i: talo-t, talo-i-ssa. Verbeissä on pääluokan, moduksen (tapaluokan) ja tempuksen (aikamuodon) tunnus. Aktiivilla ei ole tunnusta, passiivilla on tunnus -ta(an)/tä(än), -da(an)/dä(än), joka on voinut assimiloitua eli sulautua edellisen äänteen kanssa (tullaan, mennään). Imperfektillä on tunnus i: men-i-mme. Potentiaalin tunnus on -ne: laula-ne-e. Konditionaalin tunnus on -isi: tul-isi-t. Tunnuksia voi olla peräkkäin: lauletta-isi-in. Luokka:Muoto-oppi
Sosoliso Airlinesin lennon 1145 onnettomuus

Sosoliso Airlinesin lento 1145 törmäsi maahan ja syttyi palamaan 10. joulukuuta 2005 Port Harcourtin kansainvälisellä lentoasemalla Nigeriassa. Nigerian sisäisellä reittilennolla ollut lentokone oli matkalla Abujasta Port Harcourtiin. Lentokone oli tyypiltään McDonnell Douglas DC-9-32. Turman syytä ei ole vahvistettu, mutta erään silminnäkijän mukaan koneeseen iski tapahtumapaikalla raivonneessa ukkosmyrskyssä salama noin 40–50 metrin korkeudessa juuri ennen laskeutumista. Todennäköisesti onnettomuuden kuitenkin aiheutti miehistön päätös jatkaa laskeutumista minimikorkeuden alapuolelle, vaikka kiitotietä ei ollut näkyvissä. Koneen kyydissä olleista 110 ihmisestä 103 kuoli maahansyöksyssä. Seitsemän eloonjäänyttä vietiin välittömästi sairaalaan, jossa kuusi heistä kuoli myöhemmin. Ainoa onnettomuudesta eloonjäänyt oli 13. joulukuuta 2005 kriittisessä tilassa. Koneessa oli ilmeisesti 75 jesuiittakoulun oppilasta, joista kaikki kuolivat. Port Harcoutin lentokentällä ollut silminnäkijä kertoi, että alue oli ruumiiden peitossa. Sosoliso Airlines on Nigerian sisäisillä kotimaanlennoilla toimiva lentoyhtiö. Heinäkuussa 2000 lentotoiminnan aloittaneen yhtiön kotipaikka on Enugun kaupunki Nigerian itäosissa. Monissa kehitysmaissa lentoturvallisuus on huono, ja sen uskotaan huonontuvan entisestään kaluston vanhetessa. Myös varaosien puute vaivaa. Viimeksi Nigeriassa tapahtui vakava lento-onnettomuus 22. lokakuuta 2005, kun Bellview Airlinesin lennolla 210 ollut Boeing 737-200 syöksyi maahan pian jälkeen. 117 ihmistä kuoli. Toinen lento-onnettomuuksista vuonna 2005 erityisesti kärsinyt Afrikan valtio on Kongo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Lento-onnettomuudet Nigeriassa Luokka:Vuoden 2005 lento-onnettomuudet
Kaffa

Kaffa voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Kaffa, Krimin niemimaalla sijaitsevan Feodosijan kaupungin historiallinen nimi * Kaffa, muinainen maakunta Etiopiassa * Kaffa, muinainen kuningaskunta Etiopian alueella * Kaffa, vaikeasti valloitettava satelliittiprovinssi Age of Renaissance -pelissä.
Pohjoisjukagiirin kieli

Pohjoisjukagiiri eli tundrajukagiiri on toinen kahdesta jukagiirisesta kielestä. Sitä puhuu 30–150 ihmistä Siperian itäosissa, muun muassa Sahan tasavallassa. Jukagiiristen kielten on väitetty olevan sukua uralilaisille kielilleCollinder, Björn (1940) Jukagirisch und Uralisch. Uppsala: Almqvist & Wiksell.. ==Aakkosto== А а Аа аа Б б В в Г г Ғ ғ Д д Дь дь Е е Ё ё Ж ж З з И и Ии ии Иэ иэ Й й К к Л л Ль ль М м Н н Нь нь Ң ң О о Оо оо Ӧ ӧ П п Р р С с Сь сь Т т У у Уу уу Уӧ уӧ Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ Ъ ъ Ы ы Ь ь Э э Ю ю Я я ==Äänteet== ===Vokaalit=== Etuvokaalit Takavokaalit Suppea Välinen Avoin Pitkät keskivokaalit , ja ääntyvät painollisissa tavuissa diftongeina , ja . ===Konsonantit=== Bilabiaalinen Alveolaarinen Velaarinen Uvulaarinen tavallinen liudentunut Klusiilit Soinniton Soinnillinen Frikatiivit Nasaalit Lateraalit Tremulantit Puolivokaalit Uvulaarinen frikatiivi ääntyy klusiilina velaarisen nasaalin jälkeen. ===Tavut=== Tavun rakenne on KVK, joten korkeintaan yksi konsonantti voi esiintyä sanan alussa ja lopussa ja korkeitaan kaksi konsonanttia voi olla peräkkäin sanan sisällä. ==Lähteet== Luokka:Jukagiiriset kielet Luokka:Venäjän kielet Luokka:Sahan tasavallan kielet Luokka:Uhanalaiset kielet
7,62 KvKK 62

pienoiskuva|Esituotantosarjan 7,62 KvKK 60 7.62 KvKK 62 (7.62 konekivääri 62) on Suomen puolustusvoimien käytössä oleva suomalaisvalmisteinen kevyt konekivääri, joka otettiin käyttöön vuonna 1962.http://world.guns.ru/machine/mg31-e.htm Aseita valmistettiin Valmetin Tourulan tehtaalla yhteensä 6 500 kappaletta.http://www.saint.fi/ruotuvaki/index.php?action=read_page&pid;=22&aid;=269 Aseen tekniikka perustuu osin tšekkiläiseen vz.52/57 -konekivääriin ja englantiseen Bren-pikakivääriin.7.62 KvKK 62 on kaasumäntäperiaatteella toimiva vyösyöttöinen konekivääri. 7.62 KvKK 62 nimen 7.62 tarkoittaa aseen kaliiperia (7.62x39 mm). KvKK on lyhenne suomenkielen sanoista "kevyt konekivääri". Numero 62 tarkoittaa aseen käyttöönottovuotta Suomen Puolustusvoimissa. Aseen ominaisuuksiin kuuluu muun muassa se, että liipaisinkaaren alaosa puuttuu kokonaan, mikä mahdollistaa ampujalle paksujenkin hansikkaitten käytön, mutta lisää myös vahingonlaukauksien riskiä. Suomalainen konekivääri valmistettiin koneistamalla, kun sen esikuva oli prässätty levystä. KvKK 62:n muotoilu ja aseen toimintavarmuus ovat herättäneet kritiikkiä aseen käyttäjissä. Yhä käytössä olevat KvKK 62:t ovat kuluneet käytössä vuosikymmenien saatossa, joka aiheuttaa aseen muun muassa syöttöhäiriöitä sekä aseen tahatonta laukeamista, josta voi seurata vaaratilanteita. KvKK 62:ta ollaan korvaamassa palveluskäytössä venäläisellä PKM-konekiväärillä. == Lähteet == == Kirjallisuutta== * Hyytinen, Timo: Arma Fennica 1 : Suomalaiset aseet, Arma Fennica Oy, Jyväskylä 1985 ISBN 951-99681-6-4 * Hyytinen, Timo: Arma Fennica 2 : Sotilasaseet, Arma Fennica Oy, Jyväskylä 1987 ISBN 951-99887-0-X * Maavoimien Esikunta: Kevytasekäsikirja 2019, SBN 978-951-25-3060-1 ==Aiheesta muualla== * Valmet KvKK 62 * Suomalainen konekivääri siirtyy eläkkeelle Luokka:Konekiväärit Luokka:Suomen puolustusvoimien kalusto Luokka:Valmetin aseet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Panssarimarssi

Panssarimarssi on Yrjö Jylhän jatkosodan aikana Taipaleenjoella kirjoittama suomalaisille panssarivoimille omistettu runo. Sen on säveltänyt marssiksi Tauno Marttinen vuonna 1964 ja se on Suomen puolustusvoimien Panssarivarikon kunniamarssi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sävelmä YouTubessa Luokka:Yrjö Jylhä Luokka:Suomalaiset runot Luokka:Vuoden 1964 kappaleet Luokka:Suomalaiset sotilasmarssit Luokka:Kunniamarssit Luokka:Sotalaulut
Omakonetunnus

Omakonetunnus on radiosignaali, jonka perusteella toiset lentokoneet ja ilmavalvonta tunnistavat lentävän sotilaskoneen. Siviili-ilmailussa koneen seurantaan käytetään transponderia. Ilman omakonetunnusta voi oman puolen sotilaskone tai ilmatorjunta ampua lentokoneen alas (engl. termi friendly fire). Oman puolen koneita on ammuttu alas mm. koalitiomaiden kesken Irakin sodassa. Neuvostoliitto joutui uusimaan omakonetunnusjärjestelmänsä vuoden 1976 jälkeen, kun luutnantti Belenko oli lentänyt MiG-25:n Hokkaidoon yhdysvaltalaisten purettavaksi ja tutkittavaksi. Luokka:Ilmailu
Yksikköupseeri

Yksikköupseeri oli Suomen puolustusvoimissa vuosina 2002–2009 käytössä ollut nimike perusyksikön (komppania, tykistössä patteri, rannikkojoukoissa linnake, laivastossa viirikkö ja ilmavoimissa lentue) päällikön apuna perusyksikön hallinnosta vastaavalle upseerille. Ennen vuotta 2002 ja vuoden 2009 jälkeen yksikköupseeria on kutsuttu yksikön vääpeliksi ja laivastossa pursimieheksi. 1970-luvun alussa ennen yhtenäispäällystöjärjestelmää yksikön vääpelit olivat vanhempia aliupseereita, sen jälkeen toimiupseerin tutkinnon suorittaneita sotilasmestarista yliluutnanttiin. Vuoden 2009 jälkeen tehtävässä on taas palvellut aliupseereita kersantista sotilasmestariin. Nykyään yksikön vääpeli voi olla aliupseeri tai opistoupseeri. ==Lähteet== Luokka:Sotilastehtävät