EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Äijönvuorenlampi

Äijönvuorenlampi tai Tampsan monttu on Kymenlaaksossa Kotkassa, Kolkansaarella sijaitseva lampi. == Maantietoa == Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. == Vesistösuhteet == Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 10,0 metriä mpy. == Kuvat == Swimming area of Aeijoenvuorenlampi Kotka Kymenlaakso Finland July 13 2024.jpg|Äijönvuorenlammen uimaranta heinäkuussa 2024. Aeijoenvuorenlampi from SW Kotka Kymenlaakso Finland July 13 2024.jpg|Äijönvuorenlampi lounaasta heinäkuussa 2024. Playground at Aeijoenvuorenlampi Kotka Kymenlaakso Finland July 13 2024.jpg|Äijönvuorenlammen leikkipaikka heinäkuussa 2024. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Kotkan järvet
Pappilanjärvi (Loviisa)

Pappilanjärvi on Uudellamaalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä sen kirkonkylässä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kapenevassa laaksossa kirkonkylän Vanha-Pappilan asuinalueen eteläpuolella. Vaikka asutusta on lähellä, ei järven rannassa ole rakennuksia. Järven eteläpuolella Huuhkajanvuorella ja Högmalmenilla risteilee kuntoradan polkuja, jotka sivuavat järveä. Sillä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaata. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Siihen laskee lännestä tuleva johto- oja Petjärvestä. Järven laskuoja Uksinpekki lähtee itään päin ja alittaa koulun kohdalla yhdystien 1792. Uksinpekki on johdettu Ruotsinpyhtään kirkon kohdalla etelään johtavaan kanavaan. Pappilanjärven vedenpinnan korkeus on 13,6 metriä mpy. ja Kymijoessa Uksinpekin suussa se on 11,4 metriä mpy., joten Uksinpekin pudotus on noin 2,2 metriä. == Historiaa == Vuosien 1855–1856 Kalmbergin kartastossa Pappilanjärveä ei ollut olemassa vaan sen kohdalla sijaitsi ”Pettjärvi”. Se oli pitkä järvi ja muutos nykyiseen Pappilanjärveen selittyy järvenlaskulla, jossa vedenpinnan alenemisen palastuneet maa-alueet otettiin niityiksi tai raivattiin peltomaaksi. Uksinpekki stream at Strömfors.jpg| Ukspekli alittaa sillan Ruotsinpyhtäässä == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Loviisan järvet
Petjärvi (järvi Pyhtäällä)

Petjärvi on Uudellamaalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Petjärven kylän ja Ruotsinpyhtään kirkonkylän välisessä laaksossa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat soistuneita. Vaikka lähellä on asutusta, ei järven rannassa ole rakennuksia. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 13,6 metriä mpy.Siihen laskee lännestä tuleva johto-oja, jonka tuo peltojen ja Lapinkylänsuon kuivatusvesiä. Etelästä laskee Hevossuolta alkava oja, jonka johon yhtyy Kukuljärven laskuoja. Järven laskuoja on lähes suoraksi kaivettu johto-oja Pappilanjärveen. == Historiaa == Järven nimi kirjoitettiin Kalmbergin kartastoon (1855–1856) muodossa ”Pettjärvi”. Se oli pitkä järvi, joka ulottui nykyisestä Petjärvestä Pappilanjärveen. Muutos on selitettävissä järvenlaskulla, jossa Uksinpekkiä perkaamalla on järven vedenpintaa laskettu alas ja paljastunutta järvenpohjaa raivattu niityiksi ja peltomaaksi. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Loviisan järvet
Hattarjärvi

Hattarjärvi () on Kymenlaaksossa Pyhtäällä, Loosarissa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 49 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvi on Kymijoen Hirvikoskenhaarassa sijaitseva läpivirtausjärvi, joka alkaa Kaninpaskan alapuolelta ja päättyy eteläpäässä sijaitsevaan Klåsarön vesivoimalaitokseen. Sen itäranta kuuluu mantereeseen, mutta länsirannat Kymijoessa sijaitsevaan Puntinsaareen. Sillä on saarena yksi luoto, jonka pinta-ala on kolme aaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,7 miljoonaa kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 3,3 metriä. Järven suurin syvyys on 12,0 metriä ja se on mitattu voimalaitoksen vedenottoaukon edestä. Järven keskellä on toinen yli 10-metrinen syvänne. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. == Säännöstely == Järven vedenpinnan korkeus on 14,8 metriä mpy. Järvi on vesivoimalaitoksen tarpeisiin säännöstelty, jolloin sen vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 14,56 ja 14,91 välissä. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pyhtään järvet Luokka:Kymijoki
Vuohijärvi (järvenosa Pyhtäällä)

Vuohijärvi () on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä ja Pyhtään Loosarissa sijaitseva järvi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 173 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä, se on 3,3 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvi muodostaa Kymijoen Hirvikoskenhaarassa läpivirtausjärven, johon tulee virtaukset Suvijärvestä ja Tammijärvestä, ja josta lähtee virtaukset Hattarjärveen ja Suomenkylänkoskeen. Sen itä- ja länsirannat on mannerta, mutta eteläsaari kuuluu Puntisaarelle ja koillisranta Hevossaarelle. Sillä on 14 saarta, joiden yhteispinta-ala on 57,92 hehtaaria eli noin kolmasosan järven pinta-alasta. Suurin saari Iivarinsaari on autio ja sen pinta-ala on yli 45 hehtaaria. Purassaari sijaitsee Purassalmessa, neljä saarta Laitsalmessa, Kaninpaska ja pieni luoto Hattarinkoskessa, ja muun muassa Tupasaari, Koskensaari, Råholmen Suomenperänkoskeen johtavassa salmessa. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 6,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0065 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 15,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 19,9 kilometriä. . == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 14,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Pyhtään järvet Luokka:Loviisan järvet Luokka:Kymijoki
Suvijärvi (järvenosa Pyhtäällä)

Suvijärvi () on Uudellamaalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä, Suomenkylässä sijaitseva järvi. Sen kautta kulkee Kymijoen läntinen suuhaara. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 59 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se sijaitsee Kymijoen Hirvikoskenhaarassa. Sen itäinen ranta kuuluu Hevossaarelle, joka erottaa sen itäpuolisesta Tammijärvestä ja eteläisestä Vuohijärvestä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 852 500 kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 1,4 metriä. Suurin syvyys on 6,8 metriä ja se on mitattu Riissalmen alkupäässä Piensaaren vieressä sijaitsevasta syvänteestä. Järven rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä. . == Luontoarvoja == Noin puolet järvestä, jota kutsutaan Rismossvikeniksi, on luonnonsuojelualuetta. Siihen kuuluu myös osa Salmea, joka laskee Teutjärvestä. == Vesistösuhteet == Kymijoen suiston läntinen haara kulkee Suvijärven kautta. Sen mukaisesti järvi luetaan kuuluvaksi Kymijoen vesistöön (vesistöaluetunnus 14), Kymijoen alueeseen (14.1), tarkemmin sanottuna Kymijoen alaosan alueeseen (14.11) ja Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111). Järven vedenpinnan korkeus on 14,8 metriä mpy. == Lähteet == Luokka:Kymijoen alaosan alue Luokka:Botin luomat artikkelit Luokka:Loviisan järvet Luokka:Kymijoki
Seleenidisulfidi

Seleenidisulfidi (SeS2) eli seleenisulfidi on seleenin ja rikin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Sitä käytetään muun muassa ainesosana hilseshampoissa. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa seleenisulfidi on punaista tai oranssia kiteistä ainetta. Sen rakenne koostuu kahdeksanatomisista rikin ja seleenin muodostamista renkaista, ja keskimääräinen ainemääräsuhde seleenin ja rikin välillä on 1:2. Seleenisulfidi ei liukene veteen, mutta liukenee hiilidisulfidiin ja sulfideja sisältäviin vesiliuoksiin. Seleenidisulfidia valmistetaan seleenihapokkeen ja divetysulfidin välisellä reaktiolla. Seleenidisulfidi estää hiivojen kasvua, minkä vuoksi sitä käytetään hilseshampoissa ja seborrooisen ekseeman hoidossa. Sitä voidaan käyttää myös lemmikkieläinten ihon sieni-infektioiden hoidossa.J. E. Hoffmann & M. G. King :Selenium and Selenium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2010. Seleenidisulfidi kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.. Muita käyttökohteita ovat ilotulitteet, polymeroitumisen inhibiittorina polymeroitumisprosesseissa, lasin värjääminen ja fotosähköisten kennojen valmistus. ==Lähteet== Luokka:Sulfidit Luokka:Seleeniyhdisteet Luokka:WHO:n tärkeimmät lääkkeet
Pyssyjoki

Pyssyjoki (kveeniksi Pyssyjoki tai Etelänpuoli, , ) on Porsangin kuntaan kuuluva kylä Tromssan ja Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Kylä sijaitsee lähellä Porsanginvuonoa ja sen halki virtaa vuonoon laskeva Pyssyjoki. Vuonna 2019 Pyssyjoen osa-alueella (grunnkrets) asui 191 henkilöä. Iso osa väestöstä on kveeninkielisiä. Kveenin kielen ja kulttuurin keskus Kainun institutti sijaitsee Pyssyjoella. Kylässä toimii myös koulu Børselv skole, vuonna 1958 rakennettu Pyssyjoen kirkko tai kappeli (Børselv kapell), ruokakauppa sekä elokuvateatteri. Kunnan keskustaajamasta Lemmijoelta Pyssyjoelle johtaa 98-tie. == Luonto == Pyssyjoen kylän lähistöllä sijaitsee muun muassa Silfari- tunturi (358 mpy), jonka kanjonin sanotaan olevan Pohjois-Euroopan korkeimpia. Seudulla kasvaa myös maailman pohjoisimpia mäntyjä. Jokeen nousee lohta. == Paikannimistöä == Vesialueita ja soita: Pyssyjoki, Kenttäsillanalus, Liiskopahđansuvanto, Pitkäsuvanto, Alakentänsuvanto, Pikkutievanoja, Praamasuvanto, Antoninsuvanto, Jovensuu, Joumusmukka, Talvisijanmukka, Hannu Niileksen oja, Nikulhaanjärvi, Käyräjärvi, Äijänlantto, Ullukapperinjärvi, Syyrykoppa, Kesäsijanjänkkä, Äijänjänkkä, Pavusjänkkä, Tunturinalusjänkkä Muuta: Jaamisvaara, Isoluokanpahta, Kukkuvaara, Tunturinsokka, Tunturinruto, Lillehaugen, Kottisokka, Alainen Pahđannenä, Puoltsi, Väkkärä, Syyrykopanniemi, Pavusniemi, Hesteniemi, Kiksiniemi, Valkamantörmä, Pitsipahta, Kaivorungantörmä, Pajaluokka, Solbrått, Høybakken, Leirvollen, Fagerli, Antin Erikin kenttä, Vierimenkuru, Hevoseniemenkuru, Kiksiemenkuru, Kesäsijankuru == Katso myös == * Kveenit * Saamelaiset * Ruija == Lähteet == Luokka:Porsanki Luokka:Finnmarkin läänin kylät
Antti Ronkainen (tutkija)

Antti Ronkainen (s. 1985 Raahe) on suomalainen politiikan tutkija, joka on erikoistunut poliittisen talouden tutkimukseen sekä Eurooppa-asioihin. Hän on Helsingin yliopiston poliittisten, yhteiskunnallisten ja alueellisten muutosten tohtoriohjelman väitöskirjatutkija. Ronkainen pitää Suomen Kuvalehdessä Vallan mahotonta -blogia, jossa hän kommentoi politiikan ja talouden tapahtumia. Hän on toiminut asiantuntijana myös Ylen ja MTV:n televisiolähetyksissä. Vuonna 2012 Ronkainen määritteli itsensä yhteiskuntatieteellisesti marxilaiseksi ja kertoi uskovansa kommunismin arvoihin. Hän kuitenkin suhtautuu varauksella reaalisosialismiin. Ronkainen oli ehdolla kuntavaaleissa 2012 Tampereella vasemmistoliiton ehdokkaana. Hän sai 184 ääntä eikä tullut valituksi. ==Julkaisuja== *Talouskurista autonomiaan: Euromaiden omaehtoiset toimet liikkumavaran lisäämiseksi. Helsinki: Vasemmistofoorumi, 2015. ISBN 978-952-68271-6-2 ISBN 978-952-68271-7-9 (pdf) *Vapiseva Eurooppa: mitä seuraa eurooppalaisen politiikan kaaoksesta? Antti Ronkainen & Juri Mykkänen (toim.); kirjoittajat: Sonja Amadae [ja 13 muuta]. Tampere: Vastapaino, 2019. ISBN 978-951-768 *Eurosta ulos vai euro uusiksi? Patrizio Lainà (toim.); Lauri Holappa, William Mitchell, Katarina Sehm Patomäki, Antti Ronkainen & Yanis Varoufakis.: Vasemmistofoorumi, 2016. ISBN 978-952-7206-00-3 978-952-7206-01-0 (pdf) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Maailma tarvitsee talousbloggaajaa Luokka:Suomalaiset politiikan tutkijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kabel (kirjaintyyppi)

Kabel on Rudolf Kochin suunnittelema geometrinen sans-serif-kirjaintyyppi, jonka saksalainen kirjasinvalimo Klingspor julkaisi vuonna 1927. Kabelin selkeiden perusmuotojen mallina Koch käytti roomalaisia kiveen hakattuja kirjaimia. Kirjaintyyppi sai myös vaikutteita art decosta, mikä erottaa Kabelin monista muista 1920-luvulla suunnitelluista modernistisista kirjaintyypeistä, kuten Futurasta. Alkuperäisessä Kabelissa on matala x-korkeus, ja kirjaimilla on pitkät ylä- ja alapidennykset. Victor Caruso suunnitteli vuonna 1976 fonttivalmistaja ITC:lle uuden tulkinnan Kabelista, ITC Kabelin, jossa x-korkeus on suurempi ja pidennykset ovat pienempiä. ITC Kabelissa on lisäksi useampia leikkauksia kuin alkuperäisessä Kabelissa. == Lähteet == Luokka:Kirjaintyypit
Ruuhijärven kulttuuripolku

{ "type": "ExternalData", "service": "geoline", "ids": "Q65028672" } Ruuhijärven kulttuuripolku on noin kahden kilometrin mittainen reitti, jonka varrella on vanhaa hämäläistä ja rautakaudelta periytyvää kulttuurimaisemaa. Polku sijaitsee Ruuhijärven kylässä Lahdessa. Reitin voi kävellä, pyöräillä tai ratsastaa, ja se sopii myös pyörätuolilla tai lastenvaunujen kanssa kuljettavaksi. Reitin opastaulu sijaitsee Ruuhijärven nuorisoseurantalon lähellä paloaseman edessä. Reitin varrella on Ristimäen kalmisto ja Leikkolan uhrikalliot. Harakkamäen kalmisto sijaitsee noin kilometrin päässä reitiltä luoteeseen. Alueilta on löydetty muun muassa ristiretkiaikaisia koruja, tarve- esineiden jäänteitä ja pääkalloja. == Lähteet == Nastolan Ruuhijärven kulttuuripolku -opastaulu, Lahden kaupunginmuseo, Arkeologian yksikkö. Luokka:Lahden luonto Luokka:Päijät-Hämeen historia
Wolfgang Behrendt

Wolfgang Behrendt (s. 14. kesäkuuta 1936 Berliini) on itäsaksalainen entinen nyrkkeilijä, joka urallaan voitti olympiakultaa vuoden 1956 Melbournen olympialaisissa. Samalla hän oli ensimmäinen olympiakultaa voittanut itäsaksalainen yhteissaksalaisessa olympiajoukkueessa., Nyrkkeilyuransa Behrendt aloitti vuonna 1947 berliiniläisessä Einheit-nyrkkeilyseurassa. Ikää Behrendtillä oli tällöin vasta 11 vuotta. Aikuisissa hän saavutti ensimmäisen Itä-Saksan mestaruuden kevyessä sarjassa eli alle 51 kg vuonna 1955 ja saman vuoden EM-kisoissa Länsi-Berliinissä hän saavutti pronssia häviten välierässä Romanian kokeneelle Mircea Dobresculle. Seuraavana vuonna hän pääsi edustamaan Saksaa Melbournen olympialaisissa kevyessä sarjassa yhteissaksalaisessa joukkueessa. Aluksi hän otti voitot tyrmäyksellä Tanskan Henrik Ottesenistä, sitten pistevoitot Ison-Britannian Owen Reillystä ja Irlannin Freddie Gilroystä päästen loppuotteluun, jossa hän kohtasi Etelä-Korean Song Soon- chunin, josta hän otti pistevoiton ja saavutti näin ensimmäisen itäsaksalaisolympiakullan. Yhteissaksalaiseen edustukseen liittyi erikoisena tapahtumana silloisen Länsi-Saksan liittopresidentin myöntämän Hopeisen laakerinlehden saaminen ja vaikeus noutaa sitä läntisestä Saksasta Bonnista, sillä Itä-Saksan turvallisuuspoliisin edustajat estivät Behrendtin vierailun länteen. Kyseessä oli Kylmän sodan aika, joka jäädytti Saksojen suhteet. Behrendt ei saanut tällöin Hopeista laakerinlehteä.. Wolfgang Behrendt jatkoi uraansa ja saavutti vielä Itä-Saksan mestaruudet vuosina 1957 ja 1960. Vuoden 1959 EM-kisoissa Luzernissa Behrendt nyrkkeili sarjassa alle 57 kg. Ensimmäisessä ottelussa hän voitti Neuvostoliiton Vladimir Safronovin, mutta koki pistetappion seuraavassa ottelussa Länsi-Saksan Peter Goschkalle. Vuonna 1960 hänen ei onnistunut päästä yhteissaksalaisen olympiajoukkueen edustajaksi, joten hän päätti uransa. Hän palasi kuitenkin yrittämään olympialaisiin pääsyä vielä neljän vuoden kuluttua syksyllä 1964 kuitenkaan onnistumatta. Kaikkiaan Behrendt nyrkkeili urallaan 201 ottelua, joista 188 päättyi hänen voitokseen, viisi päättyi ratkaisemattomana ja kahdeksan tappioon., Urheilu-uransa jälkeen Wolfgang Behrendt toimi vuosina 1963-1991 urheiluvalokuvaajana Itä-Saksan päälehdessä Neues Deutschland. Tässä työssä hän kävi valokuvaajana kahdeksan kertaa olympialaisissa. Työstään valokuvaajana hän sai useita Itä-Saksan valtion palkintoja ja kunniamerkkejä, mutta myös kansainvälisiä tunnustuksia mm. Syyrian Damaskoksessa ja Kiinan Pekingissä järjestetyissä valokuvanäyttelyissä., Wolfgang Behrendt on naimisissa, ja hänellä on kaksi lasta. Hänen poikansa Mario oli myös nyrkkeilijä, joka osallistui vuoden 1980 Moskovan olympialaisiin Itä-Saksan edustajana., Behrendt toimi urheilu-uransa jälkeen 20 vuoden ajan Itä-Saksan kansallisen olympiakomitean jäsenenä ja 14 vuotta Saksan yhdistymisen jälkeen Saksan liittotasavallan olympiakomitean jäsenenä., == Lähteet == Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Itäsaksalaiset nyrkkeilijät Luokka:Saksalaiset valokuvaajat Luokka:Urheiluvalokuvaajat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet
Sudden Strike (pelisarja)

Sudden Strike on Fireglow Gamesin kehittämä reaaliaikaisten strategiapelien sarja. == Pelit == * Sudden Strike (2000) * Sudden Strike 2 (2002) * Sudden Strike 3 (2007) * Sudden Strike 4 (2017) == Aiheesta muualla == * Pelisarja MobyGamesissä Luokka:Videopelisarjat
Diego Maradona (elokuva)

Diego Maradona on Asif Kapadian ohjaama englantilainen dokumenttielokuva vuodelta 2019. Se kertoo argentiinalaisen jalkapallotähden Diego Maradonan uran huippuvaiheista. == Arvosteluja == Helsingin Sanomat Leena Virtanen Hufvudstadsbladet Sara Ehnholm Hielm == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2019 brittiläiset elokuvat Luokka:Brittiläiset dokumenttielokuvat
Elmurat Tasmuradov

Elmurat Tasmuradov (s. 12. joulukuuta 1991) on uzbekistanilainen painija. Hän kilpailee kreikkalais-roomalaisessa painissa. Tasmuradov saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia 59 kg painoluokassa. Hän oli mukana jo neljä vuotta aikaisemmin Lontoon olympialaisissa 2012, mutta putosi tuolloin toisella kierroksella. Tasmuradov on saavuttanut MM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2018 sekä pronssia 2013 ja 2014. Aasian mestaruuden hän on voittanut neljästi (2013, 2014, 2015 ja 2018). ==Lähteet== Luokka:Uzbekistanilaiset kreikkalais- roomalaisen tyylin painijat Luokka:Uzbekistanilaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ixtiyor Navroʻzov

Ixtiyor Navroʻzov (s. 5. heinäkuuta 1989 Buhara) on uzbekistanilainen painija. Hän kilpailee vapaapainissa. Navroʻzov saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia 65 kg painoluokassa. Hän oli mukana jo neljä vuotta aikaisemmin Lontoon olympialaisissa 2012, mutta putosi tuolloin puolivälierissä. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut hopeaa Las Vegasissa 2015. Aasian mestaruuden Navroʻzov on voittanut vuonna 2018. ==Lähteet== Luokka:Uzbekistanilaiset vapaapainijat Luokka:Uzbekistanilaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Magomed Ibragimov (1985)

Magomed Ibragimov (s. 2. kesäkuuta 1985 Irib) on uzbekistanilainen painija. Hän kilpailee vapaapainissa. Ibragimov saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia 97 kg painoluokassa. Aasian mestaruuden Navruzov on voittanut vuosina 2017 ja 2018. ==Lähteet== Luokka:Uzbekistanilaiset vapaapainijat Luokka:Uzbekistanilaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vol. 1 (Samae Koskisen albumi)

Vol 1. on Samae Koskisen ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin vuonna 2006. Idea ensimmäisen sooloalbumin tekemiseen tuli Riku Mattilalta, joka tuotti levyn yhdessä Samaen kanssa. Tosin Samae keskittyi lähinnä säveltämiseen, ja niinpä levy sisältää Samaen sävellyksiä nykyrunoilijoiden ja -kirjailijoiden, kuten Kauko Röyhkän ja Saila Susiluodon teksteihin. Levyn kappaleilla ”Ulappa” ja ”Talven jälkee” vierailee Saara Markkanen, joka soittaa huilua. == Kappaleet == Kappaleet säveltänyt Samae Koskinen ja sanoittanut Inka Nousiainen, ellei tosin mainittu. # # # (san. Saila Suosiluoto) # (san. Kauko Röyhkä) # # (san. Kauko Röyhkä) # # (san. Kauko Röyhkä) # (san. Sanna Karlström) # (san. Kauko Röyhkä) # (san. Tomi Kontio) # (san. Sanna Karlström) Bonuskappaleet # * (san. Sanna Karlström) # (san. Jarno Alho) == Lähteet == Luokka: Vuoden 2006 albumit Luokka: Samae Koskisen albumit
Elossa (Samae Koskisen albumi)

Elossa on Samae Koskisen toinen sooloalbumi. Samae Koskinen ja Kauko Röyhkä jatkoivat yhteistyötä tällä levyllä. Tarkoituksena oli työstää teemalevy, jonka kappaleet kertoisivat yhden päivän tapahtumista eri henkilöiden näkökulmista. Levyn piti alun perin ilmestyä keväällä 2008, mutta se julkaistiin lopulta 4. helmikuuta 2009. Sanoitukset syntyivät Koskisen ja Röyhkän yhteistyönä. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka: Vuoden 2009 albumit Luokka: Samae Koskisen albumit
Hei elämä!

Hei elämä! on Ilpo Kaikkosen toinen sooloalbumi. Edellisestä sooloalbumista poiketen Kaikkonen on tehnyt kaikki kappaleet itse ja julkaissut albumin omakustanteena. Lisäksi albumissa kuullaan enemmän iskelmä- ja rautalankavaikutteita ja musiikki on juurevaa. Albumi on Kaikkosen itsensä tuottama. Singleinä on julkaistu kappaleet ”Muistan sen lauantain”, ”Kryptoniitti” ja ”Savuna ilmaan”. Albumi sijoittui 16:nneksi Suomen albumilistalla. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka: Vuoden 2016 albumit
Suonenjoen lukio

Suonenjoen lukio on Suonenjoen keskustan tuntumassa, Suonenjoen yhtenäiskoulun kanssa samassa koulukeskuksessa toimiva lukio. Vuonna 2022 lukiossa oli noin 70 opiskelijaa. STT:n lukiovertailussa Suonenjoen lukio on sijoittunut Pohjois-Savon parhaimmistoon, kun arvioitavana oli opiskelijoiden osaamisen kehittyminen lukion aikana. == Historiaa == Suonenjoen yhteiskoulu aloitti toimintansa 1.9.1930 vuokratiloissa Laineen talossa Suonenjoen keskustassa. Koulun omistajana oli yksityinen kannatusyhdistys, ja siinä oli viisi luokkaa. Vuonna 1933 rakennus lunastettiin omaksi. Uutta koulurakennusta alettiin rakentamaan maaliskuussa 1949 ja se vihittiin käyttöön toukokuussa 1950. Koulutoiminta uudessa rakennuksessa alkoi seuraavana syksynä. Rakennukseen valmistui lisäsiipi vuonna 1956. Samana vuonna koulu siirtyi valtion omistukseen ja nimeksi vaihtui Suonenjoen yhteislyseo. Peruskoulujärjestelmään siirryttäessä vuonna 1975 omistajaksi tuli Suonenjoen kaupunki ja nimeksi Suonenjoen lukio. Nykyisissä tiloissaan lukio on toiminut joulukuusta 2011 lähtien. === Rehtorit === Jaakko Turunen 1930-1931 Akseli Markkanen 1931-1965 S. A. Kotilainen 1966-1969 Esko Soininen 1969-1975 Kaija Heinälä 1975-1976 Lauri Palomäki 1976-1978 Kaija Heinälä 1978-1996 Risto Pirinen 1996-1997 Olli Korhonen 1997-1999 Virpi Koponen 1999-2001 Reijo Pöyhönen 2001-2002 Tuula Jalkanen 2002-2023 Mikko Perttinä 2023- ==Lähteet== === Kirjallisuutta === * Palomäki, Lauri ym.: Suonenjoen oppikoulun vaiheita 1930-1980. Suonenjoki: Suonenjoen kaupunki, 1980. ISBN 951-99279-6-4. ==Aiheesta muualla== *Suonenjoen lukioon urheiluvalmennusta (25.10.2011) (yle.fi) Luokka:Suomen lukiot Lukio
Sprengel-pumppu

Sprengel-pumppu on eräs tyhjiöpumpputyyppi. Katso oheinen kuva. Pumpun toiminta perustuu elohopean putoamiseen pitkin kapillaariputkea. Kukin elohopeapisara vie pudotessaan mukanaan kaasua ja pumppaa näin tyhjiötä kammioon B ja siihen yhdistettyyn astiaan R. Pumppu saa käyttövoimansa elohopean siirtämisestä takaisin yläsäiliöön alasäiliöstä. Pumpun kehitti Hanoverilaissyntyinen Hermann Sprengel vuonna 1865.https://www.chemistryworld.com/opinion/classic-kit-sprengel- pump/3004941.article Pumpulla saavutettiin aikansa paras tyhjiö, alle 1 millipascalia. == Lähteet == Luokka:Pumput
Crookesin radiometri

Crookesin radiometri on eräs radiometrien-tyyppi. Sitä käytetään nykyisin lähinnä demonstraatioihin. Sen kehitti 1873 kemisti William Crookes. Radiometrissa on lasisessa tyhjiöastiassa roottori, johon on kiinnitetty tyypillisesti neljä metallilevyä, joiden toinen puoli on tumma ja toinen kirkas. Kun valo osuu pintoihin, näyttää siltä että se työntää tummia pintoja, jolloin roottori lähtee pyörimään. Crookes selitti tämän siten että valon säteilypaine aiheuttaa voiman tummiin pintoihin. James Clerk Maxwell oli tarkastamassa Crookesin julkaisua aiheesta ja hyväksyi selityksen, joka näytti vahvistavan hänen oman sähkömagnetismin teoriansa. Selityksessä on kuitenkin ongelma: tumman pinnan pitäisi absorboida säteily, ja kirkkaan heijastaa se, jolloin kirkas pinta saisi kaksinkertaisen impulssin, ja laitteen pitäisi pyöriä toiseen suuntaan. Toisena selityksenä annettiin että tumma pinta kuumenisi absorboidessaan säteilyä, ja vähäinenkin kaasunpaineen lisäys saisi laitteen pyörimään. Maxwell analysoi tarkoin tätä selitystä, pyrkien välttämään uuden virheen tekemisen, ja havaitsi sen vääräksi. Lisäksi havaittiin että korkeamman tyhjiön luominen vähensi pintoihin vaikuttavaa voimaa ja lopulta pysäytti laitteen kokonaan. Tämä karsi pois selityksen valosähköisestä ilmiöstä laitteen toiminnan aiheuttajana. Lopulta Osborne Reynolds selitti ilmiön 1879 Royal Societylle jättämässään julkaisussa. Reynoldsin selityksessä kaasu kulkeutuu kylmältä puolelta lämpimälle aiheuttaen paine-eron, joka aiheuttaa voiman levyihin. Maxwell teki ongelmasta yksityiskohtaisen matemaattisen tarkastelun, joka julkaistiin otsikolla "On stresses in rarefied gases arising from inequalities of temperature" vuonna 1879 vähän ennen Maxwellin kuolemaa.University of California, Riverside: How does a light-mill work? == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mittalaitteet Luokka:Fysikaaliset kokeet
Janiina Lammi

Janiina Lammi (ent. Kauppinen, ent. Ojanen) on suomalainen bloginpitäjä ja vuorikiipeilijä. Hän on julkaissut vuorikiipeilystä ja siihen liittyvästä harjoittelustaan kertovaa Vuorenvalloitus-blogia vuodesta 2014. Hän on kiivennyt muun muassa seuraavilla vuorilla: Peak Lenin, Ojos del Salado, Matterhorn, Monte Rosa, Mount Meru, Mont Blanc, Fuji ja Gran Paradiso. == Ura == Mediassa esiintyessään Lammi on korostanut vastuullisuuden merkitystä vuorikiipeilyssä. Ammatiltaan hän on markkinointijohtaja ja viestintästrategi. Lammi on myös entinen startup-yrittäjä, joka nykyään työskentelee kansainvälisessä pääomasijoitusyhtiössä sijoitusjohtajana. Janiina Lammin omaelämänkerrallinen esikoisteos Suuri huiputus ilmestyy 19. kesäkuuta 2024 Gummeruksen kustantamana. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vuorenvalloitus Janiina Lammin blogi * * * * Luokka:Suomalaiset bloginpitäjät Luokka:Suomalaiset vuorikiipeilijät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Hirson

Hirson on kunta Pohjois-Ranskassa Aisnen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Oisejoen varrella Belgian rajalla. Hirson on rautateiden solmukohta Siellä oli myös huomattava rautatievarikko, joka kuitenkin lopetettiin vuonna 1969. Kunnan nähtävyyksiä on paikallista historiaa sisältävä museo Musée-centre de documentation Alfred Desmasures. Se on erikoistunut pääosin Hirsonin Belle Époque -aikakauteen.Tour de France 2019 ==Tunnettuja kuntalaisia== * Alfred Desmasures (1832-1893), toimittaja, kirjailija ja historioitsija * Jean Mermoz (1901-1936), lentäjä ja ilmailun pioneeri * Dominique Dropsy (1951-2015), jalkapalloilija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aisnen kunnat
Kulttuurinen kansanmurha

Kulttuurisen kansanmurhan tarkka määritelmä ei ole vakiintunut, mutta käytännössä se tapahtuu hävittämällä kulttuurisia artefakteja ja historiaa, kuten kirjoja, taideteoksia ja rakennuksia sekä tukahduttamalla kulttuuria kuten kieltä, uskontoa ja muita sellaisia kulttuurisia instituutioita, jotka eivät mukaudu hävittäjän käsitykseen siitä, mikä on asianmukaista. Yhdysvaltalaisen Foreign Policy -aikakauslehden käyttämän määritelmän mukaan kulttuurinen kansanmurha tarkoittaa "ryhmän identiteetin tuhoamista esimerkiksi erottamalla lapset vanhemmistaan pakolla, kansallisen kielen käytön rajoittamista, kulttuuristen aktiviteettien kieltämistä ja koulujen, uskonnollisten instituutioiden tai tärkeiden paikkojen tuhoamista.".China Has Chosen Cultural Genocide in Xinjiang—For Now Foreign Policy 19.9.2018 Foreign Policyn käyttämä määritelmä on keskeisiltä osiltaan yhdenmukainen YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen kanssa.United Nations Declaration on the Rights of Indigenous Peoples United Nations == Esimerkkejä == Julfan hautausmaan ja muualla Nakhitševanissa tapahtunut armenialaisen kulttuuriperinnön häviäminen Azerbaidžanin valtion toimesta. Azerbaidžan on kiistänyt, että hautausmaata olisi koskaan ollut olemassa. Inkeriläisten kansanmurhan yhteydessä Neuvostoliitto tuhosi järjestelmällisesti myös inkeriläisen kulttuurin ja uskonnon. Toinen esimerkki on Kiinan uiguureihin kohdistamat vainot ja sulkeminen keskitysleirille, joita Kiina väittää uudelleenkoulutusleireiksi, joissa kitketään ”ääriajattelu” pois. == Katso myös == * Kansanmurha == Lähteet == Luokka:Kansanmurhat
Plomion

Plomion on kunta Pohjois-Ranskassa Aisnen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Kunnan nähtävyyksiä on Notre-Dame de Plomionin linnoitettu kirkko. Se on yksi upeimmista Thiérachen alueella. Kirkko on rakennettu kokonaan tiilistä samalla paikalla sijainneen vanhemman kirkon perustuksille. Kirkko oli samalla myös varuskunnan tukikohta. Linnoituskirkon tekee harvinaiseksi se, että siinä on kaikki linnoituskomponentit torneineen. Kirkossa on yli 60 ampuma-aukkoa, joista 42 on päätornissa. Rakennusta on koristeltu lasitetuilla tiilillä tehdyillä geometrisilla kuvioilla.Tour de France 2019 Kirkon kunnostustyöt aloitettiin vuonna 2018 ja ne saatiin väliaikaiseen päätökseen vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aisnen kunnat
GP2 Portugalin Grand Prix

GP2 Portugalin Grand Prix oli GP2-sarjan osakilpailu, joka ajettiin vuonna 2009 Algarven moottoriradalla Portugalissa. Sopimus kisan järjestämisestä kaudelle 2009 vahvistettiin 30. lokakuuta 2008. Kilpailu oli alustavasti mukana kauden 2010 kisakalenterissa, jolloin se olisi ajettu kauden neljäntenä kilpailuna 19.–20. kesäkuuta. 8. toukokuuta 2010 ilmoitettiin kilpailun peruuntuneen. == Voittajat == Kausi Lähtö Kuljettaja Talli Raportti 2009 1. lähtö Nico Hülkenberg ART Grand Prix Raportti 2009 2. lähtö Luca Filippi Super Nova Racing Raportti == Lähteet ==
Noora Suuripää

Noora Vilhelmiina Suuripää on suomalainen curlingin pelaaja. Hän on pelannut curlingia tavoitteellisesti vuodesta 2013 lähtien. Suuripää on edustanut Suomea curlingin tyttöjoukkueessa vuosina 2014–2016 sekä 2019. Hän osallistui vuonna 2015 Prahassa Tšekissä järjestettyyn curlingin junioreiden Euroopan MM- karsintaan sijoittuen kahdenneksitoista. Hänen paras saavutuksensa on toinen sija Naisten SM-sarjassa kaudella 2016–2017. Suuripäätä pidetään tällä hetkellä Suomen parhaana curlingin junioripelaajana. Hänen äitinsä on curlingin Suomen mestari Tiina Suuripää. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset curlingpelaajat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Heli Haapalainen

Heli Kaarina Haapalainen (s. 14. huhtikuuta 1967 Kemi) on suomalainen näyttelijä. Haapalainen valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1991 ja oli sen jälkeen lyhyen aikaa kiinnitettynä näyttelijänä Kotkan kaupunginteatterissa. Syksyllä 1992 hän siirtyi Oulun kaupunginteatteriin. Hän on esittänyt Oulussa muun muassa Hannaa samannimiseen romaaniin perustuvassa näytelmässä Colorado Avenue vuonna 2000, Irina Arkadinaa näytelmässä Lokki vuonna 2006, Railia näytelmässä Gabriel, tule takaisin vuonna 2012 ja Dodoa samannimiseen elokuvaan perustuvassa näytelmässä Breaking the Waves vuonna 2015. Haapalainen on ollut vierailevana näyttelijänä Kansallisteatterissa, Helsingin kaupunginteatterissa ja Ryhmäteatterissa. Hän on ollut myös improvisaatioteatteriryhmä Örkkien jäsen 2000-luvun alusta. Vuosina 2001 ja 2002 Haapalainen kilpaili television teatterivisailussa Thilia Thalia yhdessä Oulun kaupunginteatterin ja Örkit-ryhmän kollegansa Janne Raudaskosken kanssa. He sijoittuivat ensimmäisenä vuonna kilpailussa toiseksi ja jälkimmäisenä vuonna kolmanneksi. Haapalaisen teatterin ulkopuolisiin töihin on kuulunut muun muassa Terhi Lindmanin rooli Elisa Viihteen alkuperäissarjassa Kaikki synnit, jonka ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin vuonna 2019. Haapalainen on naimisissa tanssija-koreografi, tanssinopettaja Antti Kairakarin kanssa. Hänellä on kolme lasta, poika ja kaksi tytärtä. Hänen poikansa Samuli näytteli lapsena toista vuonna 2002 valmistuneen lyhytelokuvan Puhalluskukkapoika ja taivaankorjaaja pikkupojista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
GP3 Euroopan Grand Prix

GP3 Euroopan Grand Prix oli GP3-sarjan osakilpailu, joka ajettiin vuosina 2010–2012 Valencian katuradalla Espanjassa. == Voittajat == Kausi Lähtö Kuljettaja Talli Raportti 2010 1. lähtö Esteban Gutiérrez ART Grand Prix Raportti 2010 2. lähtö Nico Müller Jenzer Motorsport Raportti 2011 1. lähtö Adrian Quaife-Hobbs Marussia Manor Racing Raportti 2011 2. lähtö James Calado Lotus ART Raportti 2012 1. lähtö Mitch Evans MW Arden Raportti 2012 2. lähtö Patric Niederhauser Jenzer Motorsport Raportti
Klara Apotekar

Klara Apotekar (s. 2. elokuuta 1997) on slovenialainen judon Euroopan kisojen kultamitalisti. Apotekar on kilpaillut alle 78 kg:n painoluokassa vuodesta 2012 lähtien. Hän saavutti alle 23-vuotiaiden EM-hopeaa Wrocławissa 2014 ja nuorten EM-joukkuehopeaa Oberwartissa 2015. Hän saavutti samana vuonna alle 21-vuotiaiden MM-hopeaa Abu Dhabissa ja alle 23-vuotiaiden EM-kultaa Bratislavassa. Apotekar sijoittui 2017 viidenneksi Varsovan EM-kilpailuissa ja voitti nuorten Euroopan-mestaruuden Mariborissa. Hän oli seitsemäs Bakun MM- kilpailuissa 2018. Hän voitti kultaa 78 kg:n sarjassa Minskin Euroopan kisoissa 2019 kukistettuaan loppuottelussa alankomaalaisen Guusje Steenhuisin. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän oli viides. Apotekar on saavuttanut IJF World Tourin kilpailuissa kaksi turnausvoittoa, kaksi kakkostilaa ja neljä kolmostilaa. Maailmancupeissa / Continental Open -kilpailuissa hänellä on yksi voitto ja yksi kolmostila. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kolme Slovenian-mestaruutta. == Lähteet == Luokka:Slovenialaiset judokat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Loriana Kuka

Loriana Kuka (s. 5. huhtikuuta 1997 on kosovolainen judon MM- ja EM-mitalisti. Kuka on kilpaillut alle 78 kg:n painoluokassa vuodesta 2018 lähtien. Hän sijoittui Tel Avivin EM-kilpailuissa 2018 seitsemänneksi. Hän saavutti samana vuonna hopeaa Välimeren kisoissa Tarragonassa ja voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Győrissa. Hän saavutti 2019 pronssia Minskin Euroopan kisoissa ja Tokion MM-kilpailuissa. Hän oli kolmas myös Prahan EM-kilpailuissa 2020. Kuka on saavuttanut IJF World Tourin kilpailuissa kolme turnausvoittoa, kaksi kakkossijaa ja yhden kolmossijan. Hän on voittanut aikuisten sarjassa yhden Kosovon-mestaruuden. == Lähteet == Luokka:Kosovolaiset judokat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Elossa (täsmennyssivu)

Elossa voi tarkoittaa seuraavia: * Elossa, Frank Marshallin ohjaama elokuva vuodelta 1993 * Elossa, Samae Koskisen albumi vuodelta 2009 * Elossa, Sauruksen albumi vuodelta 2011 * "Elossa", Uniikin ja Mikael Gabrielin kappale yhteismixtapella 8190
Antti Ronkainen

Antti Ronkainen -nimisiä henkilöitä ovat: * Antti Ronkainen (s. 1958), suomalainen jalkapalloilija * Antti Ronkainen (s.1985), suomalainen politiikan tutkija * Antti Ronkainen (s. 1996), suomalainen lentopalloilija
Flugabwehrraketengeschwader 1

Flugabwehrraketengeschwader 1 "Schleswig-Holstein" (FlaRakG 1) on Saksan ilmavoimien joukko-osasto, joka on sijoitettu Pohjois-Saksaan Stadumiin ja Husumiin. Yksikön kalustona on MIM-104 Patriot -ilmatorjuntaohjukset. == Historia == Joukko-osasto perustettiin 1. kesäkuuta 1959 Essenissä nimellä Flugabwehrregiment 3, jolloin sen kalustona oli Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntakanuunat. Vielä samana vuonna yksikkö siirrettiin Bocholtiin. Vuonna 1960 yksikkö siirrettiin Osnabrückiin. MIM-23 Hawk -ilmatorjuntaohjukset otettiin käyttöön 1965, jolloin yksikön nimeksi tuli Flugabwehrraketenregiment 3 "Krummenort" ja se siirrettiin lähelle Rendsburgia. Vuonna 1967 yksikkö siirrettiin Heideen.Flugabwehrraketengeschwader 1 "Schleswig-Holstein" Rykmentti nimettiin 1. lokakuuta 1989 Flugabwehrraketenkommando 1:ksi ja se uudelleen luokiteltiin tammikuussa 1993 Flugabwehrraketengeschwader 1:ksi. Vuoden 1994 alusta lennosto siirrettiin nykyisiin tukikohtiinsa. Hawk järjestelmä poistettiin käytöstä vuonna 2001. Flugabwehrraketengeschwader 1 vastaanotti 1. tammikuuta 2011 virallisesti vastuun lyhyen kantaman omasuojajärjestelmästä MANTIS. Järjestelmän käyttämiseksi ilmavoimat perusti lisää ilmatorjuntaryhmiä Husumiin 1. huhtikuuta 2011. Vuonna 1989 lennosto sai kunnianimen "Schleswig- Holstein" ja se on osa ilmavoimien 4. lentodivisioonaa. Saksan ja Alankomaiden välisen vuonna 2013 allekirjoitetun sopimuksen mukaisesti lennosto on liitetty osaksi Alankomaiden maastatehtävän ilmapuolustuksen järjestelmään osana vuonna 2016 alkanutta maiden puolustusyhteistyön tiivistämistä. == Tehtävät == Ilmatorjuntaohjuslennosto 1 käyttää Patriot-ilmapuolustusohjusjärjestelmää torjuakseen lentokoneiden ja ballististen ohjusten aiheuttaman uhan. == Organisaatio == Lennostoon kuuluu neljä ryhmää: *Ilmatorjuntaohjusryhmä 21 (Flugabwehrraketengruppe 21), Sanitz *Ilmatorjuntaohjusryhmä 24 (Flugabwehrraketengruppe 24), Bad Sülze *Ilmatorjuntaohjusryhmä 26 (Flugabwehrraketengruppe 26), Husum *Taktische Aus- und Weiterbildungszentrum Flugabwehrraketen USA == Komentajat == Lennoston ja sen edeltäjien komentajina ovat olleet: *everstiluutnantti Gerhard Wösler 1959-1961 *everstiluutnantti Hans-Joachim Krause 1961-1963 *eversti Wolfganf Klose 1963-1967 *eversti Gustav Reecmann 1968-1969 *eversti Otto Frank 1969-1971 *eversti Hans-Joachim Willert 1971-1975 *eversti Adolf Ebener 1975-1976 *eversti Karl Sasse 1976-1979 *eversti Georg Kresser 1979-1981 *eversti Harald Köster 1981-1988 *eversti Michael Vollstedt 1988-1990 *eversti Bernhard Müller 1990-1993 *eversti Wilhelm von Spreckelsen 1993-1996 *eversti Gerald Grimmer 1996-2002 *eversti Anton Mages 2002-2004 *eversti Axel Schmidt 2004-2007 *eversti Bernhardt Schlaak 2007-2008 *eversti Tilo Maedler 2008 - == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Flugabwehrraketengeschwader 1 Luokka:Saksan ilmavoimien nykyiset joukko-osastot ja yksiköt
Allosauroidea

Allosauroidea on sukupuuttoon kuollut teropodeihin kuuluva dinosaurusryhmä. Se sisältää muun muassa heimot Allosauridae ja Carcharodontosauridae. == Lähteet == Luokka:Teropodit
Launialan koulu

Launialan koulu on alakoulu (luokka-asteet 0–6), joka toimii Mikkelin Launialan kaupunginosassa. Koulu sijaitsee linnuntietä noin 2,5 kilometriä Mikkelin torilta itään. Vuonna 2016 Launialan koulua kävi 99 oppilasta. Peruskoululaisten ohella koulussa toimii 2–5-vuotiaiden päivähoitoryhmä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Mikkelin peruskoulut
Sairilan koulu

Sairilan koulu on alakoulu (luokka-asteet 1–6), joka toimii Mikkelin itäosissa Visulahden kaupunginosan Sairilassa. Koulu sijaitsee linnuntietä noin 5,2 kilometriä ja tietä pitkin kuutisen kilometriä Mikkelin torilta itään. Vuonna 2016 Sairilan koulua kävi 100 peruskoulun oppilasta. Lukuvuonna 2018-2019, jolloin Rahulan koulu toimi väistötiloissa Sairalan koululla, oppilasmääräksi kirjattiin 159. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Mikkelin peruskoulut Luokka:Visulahti
Malalai

Malalai oli afganistanilainen paštunainen, jota pidetään Afganistanissa brittien vastaisen toisen afgaanisodan aikaisen Maiwandin taistelun sankarihahmona. Malalain tarina tunnetaan lähinnä paštujen suullisen kansanperinteen kautta. Taistelusta kertovat brittiläiset aikalaislähteet eivät kerro hänen tarinastaan Maiwandin taistelussa. Maiwandin taistelu käytiin 27. heinäkuuta 1880. Muhamad Aijub Khan oli johtanut afgaaniarmeijan kohti Heratia Kandaharista ja joukot kohtasivat noin 2 500 miehen brittijoukon Maiwandissa. Taistelun aikana Malalain sanotaan tehneen hunnustaan lipun ja kannustaneen laulamalla taistelevia afgaaneja näiden taistelutahdon ollessa pettämäisillään. Taistelu päättyi brittien ainoaan merkittävään tappioon sodan aikana. Malalain itse sanotaan saaneen surmansa brittien ampumasta luodista taistelun aikana. Voitosta Maiwandissa tuli osa Afganistanin kansallista legendaa ja Maiwandin uskottiin kääntäneen lähellä olleen tappion voitoksi. Sodan lopputuloksen kannalta voitolla ei kuitenkaan ollut suurta merkitystä. Jälkipolvien aikana Malalaista tuli joka tapauksessa kansallissankarittaren tapainen hahmo Afganistanissa. Sittemmin hänen mukaansa on nimetty esimerkiksi kouluja ja sairaaloita. Hänen mukaansa sai nimensä myös esimerkiksi Nobelin rauhanpalkinnon saanut Malala Yousafzai. ==Lähteet== Luokka:Afganistanilaiset henkilöt Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1880 kuolleet
Brander (yritys)

Brander on vuonna 1920 perustettu suomalainen perheyritys, joka harjoittaa leipomo- ja kahvilatoimintaa. Yrityksellä on useita konditorioita Tampereen keskustassa. Lisäksi sillä on kahvila- ja leipomoliike Pirkkalassa. == Historiaa == Brander on Tampereen vanhin konditoria. Sen ensimmäinen myymälä perustettiin 1920-luvun alussa Kauppakadun ja Hämeenpuiston kulmaan. Rakennus tunnettiin alun perin Spriitehtaan talona, mutta leipomon avaamisen jälkeen sitä alettiin kutsua Branderin taloksi ja Brantsun kulmaksi. Branderin talo purettiin vuonna 1962. Kahvila jatkoi sen jälkeen toimintaansa uudisrakennuksessa, joka nousi puretun talon tilalle. Arkkitehdit Reima Pietilä ja Raili Paatelainen suunnittelivat uuteen kahvilaan rakennustaiteellisesti korkeatasoisen sisustuksen, johon kuului veistoksellisia seinä- ja kattorakennelmia. Kun Brander luopui kyseisistä tiloista vuonna 1984, Tampereen kaupunki osti nämä rakennelmat. Ne sijoitettiin Reima ja Raili Pietilän suunnittelemaan Hervannan toimintakeskukseen, joka valmistui 1989. == Ratikkakahvila == Kesällä 2019 Brander avasi kahvilan Tampereen Keskustorille. Kahvilan asiakastilat sijaitsivat vanhassa raitiovaunussa, joka oli ollut aikoinaan Helsingin kaupungin liikennelaitoksen käytössä. Helsinki oli lahjoittanut raitiovaunun Tampereen kaupungille. Vaunu oli valmistettu Valmetin Tampereen-tehtaalla vuonna 1974. Brander luopui kahvilasta koronaviruksen sekä vähäiseksi jääneen myynnin vuoksi. Syksyllä 2021 paikan otti haltuun toinen yrittäjä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset leipomot Luokka:Suomalaiset kahvilaketjut Luokka:Tamperelaiset yritykset Luokka:Suomalaiset elintarvikeyritykset Luokka:Suomalaiset elintarvikealan tuotemerkit Luokka:Suomalaiset perheyritykset
Venevisión

Venevisión on venezuelalainen televisiokanava, joka perustettiin 1. maaliskuuta 1961. Venevisión on Grupo Cisnerosin omistuksessa. == Aiheesta muualla == * Venevisiónin verkkosivut Luokka:Venezuelalaiset televisiokanavat Luokka:Vuonna 1961 perustetut televisiokanavat Luokka:Televisioyhtiöt
Mupirosiini

Mupirosiini (C26H44O9) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina ihoinfektioiden hoitoon. Mupirosiini kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.. ==Ominaisuudet ja käyttö== Mupirosiini on luonnonyhdiste, jota tuottaa Pseudomonas fluorescens -bakteeri. Huoneenlämpötilassa se on kiteistä ainetta. Mupirosiini on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen kiertokyky metanoliliuoksessa on -19,3. Yhdisteen antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää isoleusiini-tRNA-syntaasientsyymin toimintaa. Tämän seurauksena bakteerit eivät kykene liittämään proteiineihinsa isoleusiinia ja proteiinisynteesi estyy. Mupirosiini tehoaa moniin grampositiivisiin bakteereihin, esimerkiksi stafylokokkeihin ja useisiin streptokokkeihin, myös MRSA-kantoihin. Suurin osa gramnegatiivisista bakteereista on vastustuskykyisiä. Poikkeuksia ovat Neisseria-suvun lajit ja Haemophilus influenzae. Mupirosiinin käyttökohteita ovat märkäruven ja follikkelien tulehdusten hoito, haavojen hoito ja nenän bakteerikannan vähentäminen ennen nenäleikkauksia. ==Haittavaikutukset== Mupirosiinin aiheuttamat haittavaikutukset ovat harvinaisia. Mahdollisia ovat ihon ärsytys, ihottuma ja pääkipu. ==Lähteet== Luokka:Antibiootit Luokka:WHO:n tärkeimmät lääkkeet
Hybridisana

Hybridisana on sana, joka on etymologisesti peräisin ainakin kahdesta eri kielestä. __NOTOC__ ==Yleiset hybridit== Yleisin englannin kielen hybridisana yhdistää kreikkaa ja latinaa. ==Esimerkkejä englannin kielestä== * Aquaphobia – latinan aqua (vesi) ja kreikan fobos (pelko). * Genocide – kreikan genos (rotu, kansa) ja latinan cīdere (tappaa) ==Esimerkkejä suomen kielestä== * Huilisti – suomen huilu ja kreikkalaisperäinen tekijäjohdos -isti *Tavarahissi – venäläisperäinen tavara ja ruotsalaisperäinen hissi *Vuorenseinä – kotoperäinen vuori ja balttialaisperäinen seinä ==Katso myös== * Kontaminaatio (kielitiede) Luokka:Kielitiede Luokka:Sanat
Chaourse

Chaourse on kunta Pohjois-Ranskassa Aisnen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Serrejoen laaksossa. pienoiskuva|vasen|Chaoursen aarre Kunta on tullut tunnetuksi Chaoursen aarteesta. Aarre on vuonna 1883 löydetty roomalaisten hopeakätkö. British Museum osti aarteen vuonna 1889, ja se on näytteillä museossa.Tour de France 2019 Kunnan nähtävyyksiä on Saint-Martinin kirkko, joka on alueen vanhimpia linnoitettuja kirkkoja. Sen massiivinen nelikulmainen kellotorni on 25 metriä korkea. Lisäksi kirkon läntisen sisäänkäynnin molemmin puolin on kaksi suurta keskiaikaista tornia. Kirkon sisällä on myös näyttävä barokkialttari, tabernaakkeli, kuori ja apsis. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aisnen kunnat
Katariina Parhi

Katariina Parhi on Oulun yliopistossa työskentelevä tieteenhistorioitsija ja kirjailija. Hän on tutkinut psykopatian historiaa ja kirjoittanut siitä tietokirjan Sopeutumattomat: Psykopatian historia Suomessa joka oli yksi Vuoden tiedekirja 2019 -finalisteista. == Ura ja tutkimus == Hän väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 2018. Väitöskirjassa Born to Be Deviant:Histories of the Diagnosis of Psychopathy in Finland tarkastellaan psykopatiadiagnoosin vaiheita suomalaisessa psykiatriassa 1800-luvun loppupuolelta 1960-luvun loppuun. Siinä missä psykopatialla viitataan nykyisin empatiakyvyttömyyteen, manipulatiivisuuteen ja pinnalliseen viehätysvoimaan, ennen psykopatia tarkoitti monenlaisia mielenterveyden ja persoonallisuuden häiriöitä. Psykopatiadiagnoosin käytössä on ollut aina yhteisiä nimittäjiä. Keskeistä on, ettei diagnoosin saaneita ole nähty sairaina. Psykiatrit ovat puhuneet poikkeavuudesta ja mielenterveyden ja mielisairauden välisestä rajatilasta. Diagnoosiin on päädytty, kun yhteiskunnassa on syystä tai toisesta ollut tarvetta interventiolle. Parhin tietokirja Sopeutumattomat: Psykopatian historia Suomessa oli yksi Vuoden tiedekirja 2019 -finalisteista. == Julkaisut == * Vormusuolalihasta valkosipulivenäläiseen : Kotivaran tie meetvurstien mestariksi 1943-2013, Kotivara 2013 * Born to Be Deviant - Histories of the Diagnosis of Psychopathy in Finland. Väitöskirja. Oulu: Acta universitatis ouluensis, 2018. ISBN 978-952-62-1942-4 *Sopeutumattomat – psykopatian historia Suomessa. Helsinki, Siltala Kustannus, 2019. ISBN 952-234-600-4 * Saadaan vähän kamaa : Suomen ensimmäinen huumeaalto ja hoidon pioneerit Gaudeamus 2023 == Lähteet == * Parhi, Katariina: Born to Be Deviant - Histories of the Diagnosis of Psychopathy in Finland. Oulu: University Of Oulu, 2018. ISBN 978-952-62-1943-1. Viitattu 7.6.2019 * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Väitöstiedote *Psykopatian historia. Yle Areena 24.8.2018. *Psykopatian historia on täynnä kärsimystä ja väärinymmärrystä. Helsingin Sanomat 25.6.2018. *"Ei ole täydellistä ihmistä." Suomen Kuvalehti 4.5.2018. *Salaiset potilaskansiot avautuvat. Kaleva 14.7.2018. Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt