Kesäolympialaiset

Kesäolympialaiset ovat kesäurheilulajeissa käytävät olympialaiset kisat. Kesäolympialaiset on järjestetty vuodesta 1896 lähtien neljän vuoden välein lukuun ottamatta vuosien 1916, 1940 ja 1944 kisoja, jotka peruuntuivat maailmansotien takia, sekä vuoden 2020 kisoja, jotka siirrettiin vuoteen 2021 koronaviruspandemian takia. Kesäolympialaiset järjestetään nykyisin yleensä heinäkuun ja lokakuun välisenä aikana, ja ne kestävät runsaat kaksi viikkoa. Viimeisimmät kesäolympialaiset olivat vuoden 2024 kisat, jotka järjestettiin Pariisissa. Seuraavat kisat järjestetään Los Angelesissa heinäkuussa 2028. ==Historia== ===Varhaiset kisat=== Ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset järjestettiin Olympian kisojen syntysijoilla Kreikassa 1896. Kisat olivat pienimuotoiset ja vain 14 maata osallistui. Olympiahymni soitettiin ensimmäistä kertaa. Vuoden 1900 Pariisin olympialaiset ja 1904 St. Louisin olympialaiset järjestettiin maailmannäyttelyjen oheistapahtumina useiden kuukausien aikana, joten kisatunnelma ja kilpailutapahtumien katsojamäärät jäivät vaatimattomiksi. Useissa lajeissa kilpailtiin erimaalaisissa sekajoukkueissa. Naiset osallistuivat kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1900. Vuoden 1904 kisoissa jaettiin ensimmäiset olympiamitalit, ja lajimäärä jatkoi kasvuaan. ===Kisojen suosio kasvaa=== Lontoon olympialaiset 1908 olivat aikaisempiin kisoihin nähden suuri menestys, ja olympialiike alkoi saavuttaa niiden myötä maailmanlaajuista mainetta. Suomi osallistui olympialaisiin tuolloin ensimmäistä kertaa, ja Verner Weckman otti kultaa painissaHämäläinen, s. 58. Tukholman olympialaiset 1912 olivat niin ikään onnistuneet ja ensimmäiset, joihin osallistui urheilijoita kaikista viidestä maanosasta. Kisoissa oli myös ensimmäistä kertaa käytössä automaattinen ajanotto ja maalikamera. Vuoden 1920 Antwerpenin olympialaisissa otettiin käyttöön olympialippu ja olympiavala. Suomi nousi näissä kisoissa urheilun suurvaltojen joukkoon etenkin Paavo Nurmen urotekojen myötäHämäläinen, s. 73–75. Pariisin kesäkisoissa 1924 osanottajamaiden lukumäärä oli noussut jo 44:ään, urheilijoiden määrä 3089:ään ja kilpailujen määrä 126:een. Kisat päätettiin ensimmäistä kertaa nykyisen kaltaisella päättäjäistilaisuudella. Amsterdamin kisoissa 1928 nähtiin olympiatuli ensimmäisen kerran, ja avajaisten marssijärjestykseksi otettiin nykyinen, jossa Kreikka marssii stadionelle ensin ja isäntämaa viimeiseksi. Naisurheilijoiden määrä kasvoi voimakkaasti. Los Angelesin kesäolympialaiset 1932 houkuttelivat syrjäisen pitopaikkansa johdosta puolet vähemmän kilpailijoita kuin aikaisemmat, mutta järjestelyt olivat onnistuneet ja katsojaluvut suuret. Kisat vietiin entisestä poiketen läpi vain 16 päivässä, mikä jäikin käytännöksi. Uutuutena nähtiin myös palkintokoroke ja voittajan liputus. Berliinin kesäkisat 1936 saivat poliittisen sävyn kansallissosialistien käytettyä niitä propagandatarkoituksiin. Kisat muistetaan etenkin Jesse Owensin suorituksista, maineikkaasta olympiafilmistä ja kisojen televisioinnista. Olympiatuli tuotiin kisoihin ensimmäistä kertaa Kreikan Olympiasta soihtuviestinä, ja uusia lajeja tuli yhä ohjelmaan, kuten koripallo ja käsipallo. ===Sodanjälkeiset kisat=== Toisen maailmansodan jälkeen kesäolympialaisia jatkettiin Lontoossa 1948. Uutta olivat lähtötelineet ja katettu uintistadion. Sodan hävinneet Saksa ja Japani eivät osallistuneet, ja maita oli mukana 69 ja urheilijoita 4104, joista naisia vielä vain 390. Helsinki järjesti kesäkisat 1952, ja urheilun tuleva suurvalta Neuvostoliitto osallistui ensimmäistä kertaa. Melbournen kesäkisat 1956 olivat ensimmäiset eteläisellä pallonpuoliskolla, ja ne järjestettiinkin vasta marras–joulukuussa. Esteratsastus jouduttiin kuitenkin järjestämään Tukholmassa Australian tiukkojen karanteenilakien vuoksi. Saksat osallistuivat kisoihin yhteisellä joukkueella, mutta kisoissa nähtiin joidenkin maiden poliittisia boikotteja. Rooman kesäkisat 1960 toivat kisat taas antiikin ajan maisemiin. Television yleistymisen myötä kisat tavoittivat miljoonat ihmiset eri puolilla maailmaa. Tokio järjesti 1964 ensimmäiset kisat Aasiassa. Suoritusvälineiden tekniikka jatkoi kehitystään, ja muun muassa lentopallo ja judo nähtiin kisoissa ensimmäistä kertaa. Meksikon kesäolympialaiset 1968 järjestettiin 2300 metrin korkeudessa, mikä vaikutti etenkin pika- ja kestävyysjuoksujen tulostasoon. Kisat muistetaan etenkin Bob Beamonin haamuhypystä pituushypyssä. Saksan demokraattinen tasavalta kilpaili ensimmäistä kertaa omalla joukkueellaan, ja Etelä-Afrikkaa ei päästetty osallistumaan maan rotuerottelujärjestelmän vuoksi. Yleisurheilijat kilpailivat ensimmäistä kertaa tartan-radalla, voittajat joutuivat ensimmäisen kerran doping-testeihin, ja sähköinen ajanotto otettiin virallisesti käyttöön. Kisoissa nähtiin myös poliittisia protesteja. ===Boikottien ja tragedian ajat=== Münchenin kisoissa 1972 koettiin tragedia, kun 11 israelilaisosanottajaa sai surmansa terroriteossa. Suomalaisittain kisat muistetaan etenkin Lasse Virénin kahdesta olympiakultamitalistaHämäläinen, s. 158. Kisoihin osallistui jo 121 maata ja 7134 urheilijaa. Vuoden 1976 Montréalin kesäkisat kärsivät Afrikan maiden boikotista, vuoden 1980 Moskovan olympialaiset länsimaiden boikotista ja vuoden 1984 Los Angelesin kesäkisat sosialististen maiden boikotista, vaikka osanottajamaita olikin jo 140. Los Angelesin kisat tuottivat kuitenkin 223 miljoonan dollarin voitot ja aloittivat uuden ajan olympialaisten historiassa. Kisat muistetaan etenkin Carl Lewisin neljästä kultamitalista yleisurheilussa. ===Nykyaikaiset kesäolympialaiset vakiintuvat=== thumb|150px|Yhdysvaltain Dream Team toi NBA- sarjan koripallotähdet vuoden 1992 kesäolympialaisiin. Soulin kesäkisoissa 1988 suuret boikotit olivat jo mennyttä aikaa, vaikka muutama sosialistimaa, merkittävimpänä Kuuba, kisoista jättäytyikin pois. Doping nousi otsikoihin kanadalaisen Ben Johnsonin jäätyä kiinni anabolisista steroideista. Ammattilaisurheilijat saivat osallistua tennikseen, ja pöytätennis tuli kisaohjelmaan ensimmäistä kertaa. Vuoden 1992 Barcelonan kesäkisoissa ei boikotteja enää nähty, ja Etelä-Afrikkakin sai taas osallistua. Entisen Neuvostoliiton maat osallistuivat kisoihin IVY-nimisellä yhteisjoukkueella. Kisat muistetaan myös Yhdysvaltain Dream Team -koripallojoukkueesta. Atlantan kesäkisoihin 1996 osallistuivat kaikki 197 kansallista olympialiittoa. Sydneyn 2000 kesäkisoihin osallistui jo yli 10 000 urheilijaa, ja Koreat kilpailivat yhdistetyllä joukkueella. Taekwondo ja naisten painonnosto kuuluivat ensimmäistä kertaa mukana olleisiin lajeihin. Kreikka sai vuoden 2004 kisat järjestettäväkseen. Kisojen televisiointi laajeni edelleen, ja kisoja katsoi televisiosta jo 3,9 miljardia ihmistä. Michael Phelps aloitti kisoissa historiallisen mitaliputkensa voittamalla kuusi kultamitalia uinnissa. Pekingin kesäkisat 2008 muistetaan muun muassa Linnunpesä-stadionistaan ja Usain Boltin pikajuoksusuorituksista. Lontoon kesäkisat 2012 olivat myös suuri menestys, ja Michael Phelps nousi kaikkien aikojen olympiamitalistiksi. Yhdysvallat on mitalitilaston perusteella kesäolympialaisten menestynein maa – se on saanut vuoteen 2016 mennessä 1022 kultamitalia ja yhteensä 2521 mitalia. Neuvostoliitto on saanut 395 kultamitalia ja Iso-Britannia 263. Väkilukuun suhteutettuna eniten mitaleja on saavuttanut Suomi. ==Luettelo kesäolympialaisista== thumb|650px|left|Kesäolympialaisten isäntäkaupungit ja isäntämaat. • = Kaupunki on isännöinyt yksiä kesäolympialaisia • = Kaupunki on isännöinyt kaksia tai useampia kesäolympialaisia (Ateena, Lontoo, Los Angeles, Pariisi ja Tokio). Järjestys Vuosi Isäntä Avaaja Päivämäärät Osanottajavaltioiden lukumäärä Urheilijoiden lukumäärä Urheilijoiden lukumäärä Urheilijoiden lukumäärä Urheilumuotoja Lajeja Kilpailuja Järjestys Vuosi Isäntä Avaaja Päivämäärät Osanottajavaltioiden lukumäärä Yhteensä Miehet Naiset Urheilumuotoja Lajeja Kilpailuja Ihttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1896 1896 Ateena, Kreikka kuningas Yrjö I 6.–15. huhtikuuta 14 241 241 0 9 10 43 II http://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1900 1900 Pariisi, Ranska – 14. toukokuuta – 28. lokakuuta 24 997 975 22 19 20 85 IIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1904 1904 St. Louis, Yhdysvallat kuvernööri David R. Francis 1. heinäkuuta – 23. marraskuuta 12 651 645 6 16 17 94 IVhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1908 1908 Lontoo, Britannia kuningas Edvard VII 27. huhtikuuta – 31. lokakuuta 22 2008 1971 37 22 25 110 Vhttp://www.olympic.org/stockholm-1912-winter-olympics 1912 Tukholma, Ruotsi kuningas Kustaa V 6.–22. heinäkuuta 28 2407 2359 48 14 18 102 VI 1916 Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Berliini, Saksa; 1916 ei voitu järjestää ensimmäisen maailmansodan takia VIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1920 1920 Antwerpen, Belgia kuningas Albert I 20. huhtikuuta – 12. syyskuuta 29 2626 2561 65 22 29 156 VIIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1924 1924 Pariisi, Ranska presidentti Gaston Doumergue 4. toukokuuta – 27. heinäkuuta 44 3089 2954 135 17 23 126 IXhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1928 1928 Amsterdam, Alankomaat prinssi Henrik 28. heinäkuuta – 12. elokuuta 46 2883 2606 277 14 20 109 Xhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1932 1932 Los Angeles, Yhdysvallat varapresidentti Charles Curtis 30. heinäkuuta – 14. elokuuta 37 1332 1206 126 14 20 117 XIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1936 1936 Berliini, Saksa valtakunnankansleri Adolf Hitler 1.–16. elokuuta 49 3963 3632 331 19 25 129 XII 1940 Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Helsinki, Suomi; 1940 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia XIII 1944 Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia Isäntäkaupunkina Lontoo, Britannia; 1944 ei voitu järjestää toisen maailmansodan takia XIVhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1948 1948 Lontoo, Britannia kuningas Yrjö VI 29. heinäkuuta – 14. elokuuta 59 4104 3714 390 17 23 136 XVhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1952 1952 Helsinki, Suomi presidentti Juho Kusti Paasikivi 19. heinäkuuta – 3. elokuuta 69 4955 4436 519 17 23 149 XVIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1956 1956 Melbourne, Australia Edinburghin herttua Philip 22. marraskuuta – 8. joulukuuta 72 3314 2938 376 17 23 151 XVIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1960 1960 Rooma, Italia presidentti Giovanni Gronchi 25. elokuuta – 11. syyskuuta 83 5338 4727 611 17 23 150 XVIIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1964 1964 Tokio, Japani keisari Hirohito 10.–24. lokakuuta 93 5151 4473 678 19 25 163 XIXhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1968 1968 México, Meksiko presidentti Gustavo Díaz Ordaz 12.–27. lokakuuta 112 5516 4735 781 18 24 172 XXhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1972 1972 München, Saksan liittotasavalta presidentti Gustav Heinemann 26. elokuuta – 10. syyskuuta 121 7134 6075 1059 21 28 195 XXIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1976 1976 Montreal, Kanada kuningatar Elisabet II 17. heinäkuuta – 1. elokuuta 92 6084 4824 1260 21 27 198 XXIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1980 1980 Moskova, Neuvostoliitto pääsihteeri Leonid Brežnev 19. heinäkuuta – 3. elokuuta 80 5179 4064 1115 21 27 203 XXIIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1984 1984 Los Angeles, Yhdysvallat presidentti Ronald Reagan 28. heinäkuuta – 12. elokuuta 140 6829 5263 1566 21 29 221 XXIVhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1988 1988 Soul, Etelä-Korea presidentti Roh Tae-woo 17. syyskuuta – 2. lokakuuta 159 8391 6197 2194 23 31 237 XXVhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1992 1992 Barcelona, Espanja kuningas Juan Carlos I 25. heinäkuuta – 9. elokuuta 169 9356 6652 2704 25 34 257 XXVIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=1996 1996 Atlanta, Yhdysvallat presidentti Bill Clinton 19. heinäkuuta – 4. elokuuta 197 10318 6806 3512 26 37 271 XXVIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=2000 2000 Sydney, Australia kenraalikuvernööri William Deane 15. syyskuuta – 1. lokakuuta 199 10651 6582 4069 28 40 300 XXVIIIhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=2004 2004 Ateena, Kreikka presidentti Konstantínos Stefanópoulos 13.–29. elokuuta 201 10625 6296 4329 28 40 301 XXIXhttp://www.olympic.org/uk/games/past/index_uk.asp?OLGT=1&OLGY;=2008 2008 Peking, Kiina presidentti Hu Jintao 8.–24. elokuuta 204 10942 6305 4637 28 41 302 XXXhttp://www.olympic.org/london-2012-summer-olympics 2012 Lontoo, Britannia kuningatar Elisabet II 27. heinäkuuta – 12. elokuuta 204 10568 5892 4676 26 39 302 XXXIhttp://www.olympic.org/rio-2016-summer-olympics 2016 Rio de Janeiro, Brasilia varapresidentti Michel Temer 5.–21. elokuuta 207 11303 6179 5059 28 41 306 XXXII 2021 Tokio, Japani keisari Naruhito 23. heinäkuuta - 8. elokuuta 206 11656 5892 5494 33 50 339 XXXIII 2024 Pariisi, Ranska presidentti Emmanuel Macron 26. heinäkuuta - 11. elokuuta 206 10714 5357 5357 32 47 329 XXXIV 2028 Los Angeles, Yhdysvallat 21. heinäkuuta – 6. elokuuta tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma XXXV 2032 Brisbane, Australia 23. heinäkuuta – 8. elokuuta tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma tuleva tapahtuma ==Katso myös== * Luettelo kesäolympialaisten lajeista * Kesäolympialaisten ennätyksiä * Kesäolympialaisten mitalitaulukko * Suomi kesäolympialaisissa ==Lähteet== * ===Viitteet=== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit