EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Muçum

Muçum on Brasilian Rio Grande do Sulin osavaltiossa sijaitseva noin 5 000 asukkaan kaupunki. Sieltä on noin 152 kilometriä osavaltion pääkaupunkiin Porto Alegreen. Kaupungin tunnetuin turistikohde on Taquarijoen ylittävä silta. Muçumista löytyy myös vuonna 1917 avattu kirkko. Muçumin alueelle saapui portugalilaisia, ranskalaisia, puolalaisia, saksalaisia ja italialaisia siirtolaisia vuonna 1888. Italialaiset muodostivat merkittävimmän siirtolaisryhmän. Kaupungin italialaisille maahanmuuttajille omistettiin Praça do Imigrante Italiano -puisto vuonna 1991. == Lähteet == Luokka:Rio Grande do Sulin kunnat
Tindra

Tindra on skandinaavinen naisen etunimi. Sen voidaan katsoa pohjautuvan ruotsin tindra-verbiin, jonka merkitys on ’kimmeltää’, ’tuikkia’. Islannissa Tindra on feminiininen vastine miehennimelle Tindur. Ruotsissa ja Suomessa Tindra on alkanut yleistyä tyttölasten nimenä vasta 2000-luvun alussa. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilaston mukaan Tindroja on syntynyt vuosina 2000–2009 yhteensä 140 ja vuosina 2010–2019 yhteensä 80. Ennen vuotta 2000 syntyneillä Tindra-nimi on ollut erittäin harvinainen. Vuodesta 2010 lähtien Tindralla on ollut nimipäivä suomenruotsalaisessa almanakassa 20. huhtikuuta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Etunimien taivutus: Tindra (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu) Luokka:Etunimet Luokka:Islantilaiset naisen etunimet
Čahbahar

Čahbahar on satamakaupunki Iranin Sīstānin ja Balūchestānin provinssissa. Sen asukasluku oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 106 739\. ==Maantiede== Čahbahar sijaitsee Iranin Sīstānin ja Balūchestānin provinssissa Makranin rannikolla. Kaupunki on samannimisellä matalalla lahdella. Lahti on puoliympyrän muotoinen ja suultaan noin 13 kilometriä leveä. Ympäröivä seutu on alavaa. Lämpötila alueella on 25,5–44,5 °C ja vuotuinen sadanta 125–150 mm. Monsuunikaudella puhaltavat etelä-kaakkoissuuntaiset tuulet. ==Historia== Hieman nykyisestä Čahbaharista pohjoiseen sijaitsevat historiallisen Tizin kaupungin rauniot. Tiz saattaa olla jo antiikin aikaisissa lähteissä mainittu Tesa. Vielä 900-luvulla se oli koko Makranin alueen suurin kaupunki ja satama. Alue käännytettiin islamiin bujidien valtakaudella. Vuonna 1581 portugalilainen laivasto-osasto hyökkäsi satamaan ja tuhosi sen. Vanhan kaupungin nimi on säilynyt läheisen kylän nimenä. Makran oli sittemmin varsin erillään Iranin muista tapahtumista sen syrjäisyyden ja vaikeakulkuisuuden takia. Alueella vaikuttivat useat eri heimopäälliköt. Vuonna 1784 Kalatin kaani Nasir Khan I antoi Gwadarin sataman Čahbaharista itään Omanin sulttaanille. Vuonna 1792 omanilaiset valtasivat yllätyshyökkäyksellä myös Cahbaharin ja hallitsivat sitä lyhyin keskeytyksin vuoteen 1872 saakka. 1800-luvulla alueella kasvattivat vaikutusvaltaansa britit. Hieman Čahbaharin eteläpuolelta kulki heidän rakennuttamansa lennätinlinja Istanbulista Karachiin. Persian qajarit olivat myös alkaneet vuonna 1864 vaatia aluetta itselleen. Britit ja Persia sopivat oman rajansa kulusta vuonna 1872, mutta britit pitivät Čahbaharia edelleen osana Omania. Sen asukasluku oli vuonna 1867 noin 900. Ebrahim Khanin johtamat qajarien joukot valtasivat sen vuonna 1872 lyhyen taistelun jälkeen. Kaupunki on ollut sittemmin osa Irania. Paikallisten hallitsijoiden jatkuvat kiistat saivat britit kuitenkin perustamaan varuskunnan kaupunkiin, josta he lähtivät vasta vuonna 1921. Samaan aikaan rakennettiin myös kaupungin pääkatu ja Čahbaharista tuli yksi Makranin pääasiallisista satamista. 1900-luvun alussa sen asukasluku oli noin 2 300\. Venäjän keisarikunta kaavaili jonkin aikaa rautatien rakennuttamista Čahbahariin, mutta heidän aikeensa päättyivät tappioon Japanin vastaisessa sodassa. 1930-luvulla kaupungista tehtiin Iranin Makranin hallinnollinen keskus, mikä johti kaupungin kasvuun. 1960-luvulla aloitettiin suuria infrastruktuurihankkeita sen sataman kehittämiseksi. ==Talous== Čahbaharin satama on yksi Iranin merkittävimmistä satamista. Nykyisen sataman toiminta alkoi vuonna 1983. Sen yhteydessä on vapaakauppa- ja teollisuusalue. Sataman kehittämiseen on sijoittanut paitsi Iran, mutta myös Intia. Čahbahar on myös oman lähialueensa taloudellinen keskus. ==Väestö== Čahbaharin asukasluku oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 106 739. Paikalliset ovat balucheja, ja he puhuvat baluchin kieltä. ==Lähteet== Luokka:Iranin kaupungit Luokka:Sīstān ja Balūchestān
Nättrabyånin vesistö

Nättrabyånin vesistö (, vesistöaluetunnus 81) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Nättrabyånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 444 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Nättrabyån. Joen kokonaispituus on 60 kilometriä. Joki laskee Itämereen noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa. == Vesistön valuma-alue == Nättrabyånin vesistö sijaitsee kahden keskikokoisen vesistön Emånin vesistön (tunnus 74) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) välisessä taskussa, jossa on yksitoista pienempää päävesistöä. Vesistö on pieni, joten se jää kahden viereisen päävesistön Lyckebyånin vesistön (tunnus 80) ja Ronnebyånin vesistön (tunnus 82) väliin. Näiden kanssa on vain vähän yhteistä vedenjakajaa, mutta enemmän sitä on mereen laskevien ojien ja purojen pienillä valuma-alueilla, jotka sijaitsevat sen joensuun ympäristössä. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (64,5 %), turve (3,9 %), kalliomaa (13,1 %), hiekka ja sora (1 %), multamaa (7,8 %), savimaa (2,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (77,6 %), soita ja kosteikkoja (0,7 %), viljelymaita (10,4 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (1,0 %) sekä joutomaita (4,4 %). Näiden lisäksi on 6,0 % vesistöjä. === Virtaamia === SMHI on julkaissut tilastossaan Nättrabyånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,36 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 12,9 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,34 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3,3 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 14,7 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,2 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 14,3 m³/s on mitattu huhtikuussa 2006 ja pienin 0,2 m³/s syyskuussa 2002. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan vaatimaton kevättulva ajoittuisi huhtikuulle. == Vesivoima == Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 13 patoa, joilla ei säännöstellä jokien virtaamia. Vesistössä on yksi Alnarydin vesivoimalaitos, joka tuottaa sähköä 0,2 megawattin teholla noin 0,9 gigawattituntia vuodessa. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Ronnebyånin vesistö

Ronnebyånin vesistö (, vesistöaluetunnus 82) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Ronnebyånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1 113 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuoman pääosan muodostaa vesistön nimikkojoki Ronnebyån, joka alkaa Rottnenin järvestä ja jonka pituus on 117 kilometriä. Joki laskee Itämereen alle 0,3 kuutiokilometriä vettä vuodessa. == Vesistön valuma-alue == Nättrabyånin vesistö sijaitsee kahden keskikokoisen vesistön Emånin vesistön (tunnus 74) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) välisessä taskussa, jossa on yksitoista pienempää päävesistöä. Ronnebyånin vesistö on niistä toiseksi suurin. Vesistö on laajempi sen yläjuoksulla kuin alajuoksulla, ja lisäksi sen yläjuoksulla sillä on yhteistä vedenjakajaa Alsterånin vesistön (tunnus 75), Lyckebyånin vesistön (tunnus 80) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) kanssa. Vesistön länsipuolella sijaitsevat yläjuoksulla ensin Bräkneånin vesistö (tunnus 84) ja sen jälkeen alajuoksulla Vierydsånin vesistö (tunnus 83). Itäpuolella sijaitsevat vastaavasti Nättrabyånin vesistö (tunnus 81) ja alajuoksulla mereen laskevien ojien ja purojen pienten valuma-alueiden joukko. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (66,2 %), turve (8,9 %), kalliomaa (6,4 %), hiekka ja sora (1,3 %), multamaa (3,5 %), savimaa (1,4 %) ja jäätikköjokijäänteet (3,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (79,1 %), soita ja kosteikkoja (2,0 %), viljelymaita (5,5 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,2 %) sekä joutomaita (3,0 %). Näiden lisäksi on 8,2 % vesistöjä. === Virtaamia === SMHI on julkaissut tilastossaan Ronnebyånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 9,26 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 24 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 3,17 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 8,2 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 25 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 28 m³/s on mitattu helmikuussa 1988 ja pienin 2 m³/s syyskuussa 1989. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan heikko kevättulva ajoittuisi huhtikuulle. == Vesivoima == Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 39 patoa, joista 14,3 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 42,1 miljoonaa kuutiometriä. Ronnebyånin pääuomassa on 13 vesivoimalaitosta: Ronneby, Djupafors, Kallinge, Brantafors, Verperyd, Karlsnäs, Långgölsmåla, Klåvben, Horkoneryd, Krokfjorden, Dång, Bro ja Skogsryd. Stångsmåla ån sivu-uomassa on Stångsmålan voimala. Voimaloiden yhteisteho on 14,0 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 51,2 gigawattituntia. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Wasteland 3

Wasteland 3 on inXile Entertainmentin kehittämä ja julkaisema tietokoneroolipeli, joka on julkaistu vuonna Linuxille, OS X:lle, PlayStation 4:lle, Windowsille ja Xbox Onelle. Peli on seuraaja vuoden Wasteland 2:lle. Pelin kehitetyksestä ilmoitettiin vuonna 2016 ja se on joukkorahoitettu kuten aiempikin osa. == Pelaaminen == Peli on vuoropohjainen roolipeli. Pelin yksinpeliosuuden voi pelata myös yhteistyöpelissä toisen pelaajan kanssa. Ohjattavan kuuden hahmon ryhmän voi jakaa pelaajien kesken halutulla tavalla. == Kehitys == Pelin kokonaisbudjetti oli arviolta seitsemän miljoonaa dollaria, josta osa on peräisin Wasteland 2:n tuottamasta. Peli keräsi Fig- yhteisörahoituksessa yli kolme miljoonaa dollaria, joka oli enemmän kuin tavoiteltu rahoituserä. == Vastaanotto == Peli on saanut Muropaketin arvostelussa neljä tähteä viidestä. Peli on saanut Pelaaja-lehden arvostelussa arvosanaksi 8/10. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2020 videopelit Luokka:Linux-pelit Luokka:MacOS-pelit Luokka:PlayStation 4 -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Xbox One -pelit Luokka:Dystopiavideopelit Luokka:Tietokoneroolipelit Luokka:Post-apocalypse-pelit
Luettelo vuonna 1936 kuolleista henkilöistä

== Tammikuu == * 7. tammikuuta – Matti Haudanmaa, suomalainen kansanpelimanni (s. 1858) * 12. tammikuuta – Otto Antti Jaala, suomalainen maanmittausinsinööri ja hebrealais-suomalaisen Raamatun sanaston laatija (s. 1883) * 20. tammikuuta - Yrjö V, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija vuodesta 1910 (s. 1865) == Helmikuu == * 3. helmikuuta – Heinrich Wenck, tanskalainen arkkitehti (s. 1851) * 11. tai 19. helmikuuta – Billy Mitchell, yhdysvaltalainen kenraali ja lentäjä (s. 1879) * 26. helmikuuta – Siivertti Santaholma, suomalainen kauppaneuvos ja toimitusjohtaja (s. 1864) == Maaliskuu == * 2. maaliskuuta – Aaro Hyvärinen, suomalainen harjoja ja siveltimiä valmistanut käsityöläismestari (s. 1858) * 11. maaliskuuta – David Beatty, brittiläinen amiraali (s. 1871) * 16. maaliskuuta – Richard Rautoja, suomalainen taidemaalari (s. 1877) * 19. maaliskuuta – Ottilia Adelborg, ruotsalainen kuvataiteilija ja kuvittaja (s. 1855) * 28. maaliskuuta – Ivar Alanen, suomalainen poliitikko ja kansanedustaja (Suomalainen puolue, Kokoomus) (s. 1863) == Huhtikuu == * 2. huhtikuuta – William Louis Abbott, yhdysvaltalainen lääkäri, tutkimusmatkailija ja ornitologi (s. 1860) * 2. huhtikuuta – Aron Johansson, ruotsalainen arkkitehti (s. 1860) == Kesäkuu == * 14. kesäkuuta – Hans Poelzig, saksalainen arkkitehti ja professori (s. 1869) == Toukokuu == * 14. toukokuuta – Edmund Allenby, brittiläinen sotamarsalkka, hallintoviranomainen ja Brittiläisen siirtoarmeijan johtaja Lähi-idän taisteluissa (s. 1861) == Heinäkuu == * 13. heinäkuuta – Otto Al’Antila, suomalainen näyttelijä ja kirjailija (s. 1885) == Elokuu == * 5. elokuuta – Viktor Schauman, suomalainen maanviljelijä ja järjestöjohtaja, maanviljelysneuvos (s. 1870) * 10. elokuuta – Ivar Næss, norjalainen arkkitehti (s. 1878) * 26. elokuuta – George Dern, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, Yhdysvaltain sotaministeri 1933–1936 ja Utahin kuvernööri 1925–1933 (s. 1872) * 28. elokuuta – Axel Ålenius, suomalainen juristi, pankinjohtaja, valtiopäivämies, varatuomari ja oikeusneuvos (s. 1863) == Syyskuu == * 5. syyskuuta – Kyösti Aarnio, suomalainen näyttelijä ja työväenteattereiden johtaja (s. 1888) * 6. syyskuuta – José Manuel Aizpurúa, espanjalainen arkkitehti (s. 1902) * 10. syyskuuta – Kalle Aho (synt. Kaarlo Kustaa Brofeldt), suomalainen Kuopion kauppakoulun rehtori 1887–1898, Kauppalehden päätoimittaja ja näytelmäkirjailija (s. 1865) * 18. syyskuuta – Vasili Nemirovitš-Dantšenko, venäläinen kirjailija (s. 1845) == Lokakuu == * 8. lokakuuta – Ahmed Tevfik pašša, turkkilainen valtiomies ja Osmanien valtakunnan viimeinen suurvisiiri (s. 1845) * 19. lokakuuta – Mikko Airila, suomalainen merimiespastori, rauhanaktivisti ja opettaja (s. 1883) == Marraskuu == * 21. marraskuuta – Luukas Hjorth, suomalainen rakennuspiirtäjä (s. 1849) == Joulukuu == * 4. joulukuuta – Oscar Wisting, norjalainen upseeri ja tutkimusmatkailija (s. 1871) == Katso myös == * Wikipedia:Henkilön kuolintiedon lisääminen * Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat * Wikipedia:Wikidata/Äskettäin kuolleita == Lähteet == * 1936
Koroiskylä

Koroiskylä on Kemin kaupunkiseutuun kuuluva taajama Keminmaalla. Taajaman pinta-ala on 3,38 neliökilometriä, ja 31. joulukuuta 2019 siellä oli 281 asukasta. Kylässä sijaitsee korkea Vuolevinniemen rantatörmä Munkkitörmä, jossa etelästä paenneiden munkkien ja pappien kerrotaan pitäneen seuroja isonvihan aikana. Koroiskylä oli olemassa jo vuosina 1634 ja 1635, jolloin siellä mainitaan mm. talot nimeltä Inkilä (Ingilä), Ämmä, Kukko, Maunu ja Laiti. 1970-luvulla Koroiskylässä sijaitsevasta Välimaan suosta löydettiin ojankaivun yhteydessä vanhoja veneenosia, pääasiassa kaaripuita, joille on annettu nimi Välimaan suon hylky. Sen ikä on toistaiseksi selvittämättä, mutta paikan nykyisten vesistöolosuhteiden perusteella hylyn arvellaan olevan varsin iäkäs, kenties jopa varhaismetallikautinen. Löytöpaikka sijaitsee yli 35 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaivinkoneen alkuperäiseltä paikaltaan siirtämiä kappaleita säilytetään Lapin maakuntamuseossa, mutta myöhemmin löydetyt on jätetty paikalleen. == Lähteet == Luokka:Keminmaan kylät
Lisa Alther

Lisa Alther (s. 1944 Kingsport, Tennesee, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija. Feministikirjailijan leiman saanut Alther on työskennellyt kustannusvirkailijana, freelance-toimittajana ja sosiaalityöntekijänä. Esikoisromaani Elämä keinulaudalla oli myyntimenestys. Sen aiheena on heroiininkäyttäjän paluu lapsuudenmaisemiin ja suhde näihin muistoihin. Samalla linjalla hän jatkaa kahdessa seuraavassa suomennetussa teoksessaan. ==Suomennetut teokset== * Elämä keinulaudalla (Kinflicks), suom. Hilkka Pekkanen, Helsinki: Tammi 1979 ISBN 951-30-3884-X * Nuoruudensyntejä (Original sins), suom. Kristiina Rikman, Helsinki: Tammi 1982 ISBN 951-30-5316-4 * Enkelit lennossa (Other women), suom. Elsa Carroll, Helsinki: Tammi 1985 ISBN 951-30-6197-3 == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hjorth

Hjorth tai Hjort on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Arno Hjorth (1883–1932), suomalainen näyttelijä ja tanssitaiteilija, Karl Frans Hjorthin poika *Axel Einar Hjorth (1888–1959), ruotsalainen huonekalusuunnittelija *Bror Hjorth (1894–1968), ruotsalainen kuvanveistäjä, taidemaalari, piirtäjä ja professori *Daniel Hjort (n. 1575–1615), ruotsalainen virkamies, kuningas Kaarle IX:n läheinen avustaja *Eric Hjorth (s. 2001), ruotsalainen jääkiekkoilija *Johan Hjort (1869–1948), norjalainen eläintieteilijä ja kalabiologi *Johan Arvid Hjorth (1848–1898), suomalainen varatuomari, oikeusneuvos, valtiopäivämies ja Porin pormestari 1898 *Karl Frans Hjorth (1857–1919), suomalainen kauppias ja tehtailija *Luukas Hjorth (1849–1936), suomalainen rakennuspiirtäjä *Vigdis Hjorth (s. 1959), norjalainen kirjailija.
Kaliumferraatti

Kaliumferraatti on kaliumin ja raudan kemiallinen yhdiste, jonka kaava on K2FeO4. Tämä punertava suola on paramagneettinen ja on harvinainen esimerkki raudan +6 hapetusluvun yhdisteestä. Suurimmassa osassa rautayhdisteitä raudan hapetusluku on +2 tai +3 (se muodostaa ionin Fe2+ tai Fe3+). Korkean hapettumislukunsa vuoksi FeO42− on voimakas hapetin. Kaliumferraatti on mustaa jauhetta, joka liukenee veteen punaiseksi liuokseksi. Yhdisteellä on käyttöä raudan +5 yhdisteiden tuotannossa radiolyysillä, "super-rauta" paristoissa ja jätevesien puhdistuksessa. == Lähteet == Luokka:Ferraatit Luokka:Kaliumyhdisteet Luokka:Rautayhdisteet
Eulemur collaris

Eulemur collaris on Madagaskarin kaakkoisosissa tavattava maki. Lajia pidettiin aikaisemmin ruskomakin alalajina ja nykyisin omana lajinaan. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen erittäin uhanalaiseksi lajiksi. ==Taksonomia== Lajia Eulemur collaris pidettiin aikaisemmin ruskomakin (Eulemur fulvus) alalajina. Nykyisin se on kuitenkin mäöäritelty kokonaan omaksi lajikseen. ==Koko ja ulkonäkö== Eulemur collaris on keskikokoinen. Painoa sillä on 2,25–2,5 kiloa. Ruumiin pituus on 390–400 mm ja hännän pituus 500–550 mm. Urokset ja naaraat poikkeavat toisistaan väritykseltään. Urosten selkäpuoli on ruskeanharmaa ja vatsapuoli hieman vaaleampi. Selkärankaa pitkin kulkee musta raita. Otsa, päälaki ja kuono ovat tummanharmaat tai mustat. Posket ja parta ovat oranssit tai ruosteenruskeat. Naaraiden selkäpuoli on uroksia rukseampi. Pää ja naama ovat harmaat. Poskien karvoitus on harvempaa. Naaraiden ja urosten silmät ovat oranssinpunaiset. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Lajin levinneisyysalue käsittää osia Kaakkois-Madagaskarista. Levinneisyysalueen eteläraja on Ambatotsirongorongon metsä ja pohjoisraja Mananarajoki. Joen tosielta puolelta alkaa lajin Eulemur cinereiceps-levinneisyysalue. Lännessä raja kulkee Kalambatritran metsissä. Pieniä kantoja on Mandenan ja Sainte-Lucen suojelualueilla. Lajin elinympäristö käsittää kosteita rannikkometsiä merenpinnan korkeudelta aina 1 875 metrin korkeuksille saakka. Kannan tiheys on paikasta riippuen yleensä 16–74 yksilöä per km². ==Elintavat== Eulemur collaris on sekä yö-, että päiväaktiivinen. Aktiivisuusaste on riippuvainen valojaksoisuudesta ja öiden valoisuudesta. Ne liikkuvat ryhmissä, joiden koko on tyypillisesti 2–17 yksilöä. Suuremmissa voi olla 22 yksilöä. Yhdessä ryhmässä voi olla useita uroksia ja naaraita. Ryhmä liikkuu kotialueella, jolla on kokoa 21–113 ympäristöstä alueesta riippuen. Pääasiallisen ravinnonlähteen muodostavat hedelmät. Muita ravinnon lähteitä ovat kukat, tuoreet lehdet ja hyönteiset. Sen ravinnokseen käyttämiä kasvilajeja on 45:stä eri suvusta. Tärkeimpiä niistä ovat Syzigium, Dypsis ja Uapaca. Naaraat synnyttävät syyskuun ja lokakuun aikana. Tiineys kestää noin 120 päivää. Poikasia on usein yksi, mutta kaksosetkaan eivät ole harvinaisia. ==Uhat ja suojelu== Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt lajin Eulemur collaris erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Kanta on pienentynyt viimeisen kolmen sukupolven eli noin 24 vuoden aikana arviolta vähintään 50 %. Lajin pääasiallinen uhkatekijä on sen elinympäristön häviäminen kaskiviljelyn ja puuhiilen tuotannon takia. Huomattavan ongelman muodostaa myös ilmeniitin kaivanta ja metsästys. Lajia metsästetään paitsi ruuaksi, mutta myös laitonta lemmikkikauppaa varten. Laji kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I. Sitä tavataan kahden kansallispuiston Andohahelan ja Midongy du Sudin alueilla, sekä Kalambatritran, Tsitongambarikan, Mandenan ja Sainte Lucen suojelualueilla. Berentyn yksityisellä suojelualueella on sinne istutettu kanta. Eläintarhoissa yksilöitä on Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. ==Lähteet== Luokka:Makit Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Super League

Super League on Englannin ylin rugby league -sarjataso. Siinä on 12 joukkuetta. == Joukkueet == * Castelford Tigers * Catalans Dragons * Huddersfield Giants * Hull FC * Hull Kingston Rovers * Leeds Rhinos * Leigh Centurions * Salford Red Devils * St Helens * Wakefield Trinity * Warrington Wolves * Wigan Warriors Luokka:Rugby league
Kuningassaniaiset

Kuningassaniaiset (Osmunda) on kuningassaniaiskasvien (Osmundaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin yhdeksän lajia sekä yksi risteymä, mutta sukuun on kuvattu myös yli 50 muutakin lajia, joiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä. Kuningassaniaisia ei kasva Suomessa luonnonvaraisina ja Euroopassa kasvaa vain yksi sukuun kuuluva laji: kuningassaniainen (Osmunda regalis). Kuningassaniaiset ovat monivuotisia, noin metrin korkuisiksi kasvavia saniaisia, joilla on lyhyt juurakko. Ainakin osa lehdistä on itiöpesäkkeettömiä. Itiöpesäkkeettömät lehdet ovat kahteen kertaan parilehdykkäisiä, ja pikkulehdykät ovat sahalaitaisia. Itiöpesäkkeitä sisältävissä lehdissä itiöpesäkkeet sijaitsevat lehtien yläosissa ja ovat aluksi kellanvihreitä, mutta muuttuvat itiöiden kypsyessä ruskeiksi. Itiöpesäkkeet sijaitsevat kahdessa rivissä ja ovat muodoltaan jokseenkin päärynänmuotoisia. Kuningassaniaisten suvun tieteellinen nimi (Osmunda) tulee Tor-jumalan saksankielisestä nimestä Osmund. == Lajeja ja risteymiä == * Osmunda abyssinica * Osmunda angustifolia * Osmunda claytoniana – kruunusaniainen (syn. Claytosmunda claytoniana) * Osmunda japonica * Osmunda lancea * Osmunda mildei * Osmunda nipponica * Osmunda regalis – kuningassaniainen * Osmunda vachellii * Osmunda × ruggii == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kuningassaniaiset (Osmunda) * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Osmunda * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Osmunda * ITIS: Osmunda * United States Department of Agriculture (USDA): Osmunda * Flora of China: Osmunda Luokka:Kuningassaniaiskasvit
Tunturiängelmänruoste

Tunturiängelmänruoste (Puccinia rhytismoides) on ruostesienilaji, jota on tavattu harvinaisena Norjassa sekä Suomen Enontekiöllä. Sitä esiintyy nimensä mukaisesti tunturiängelmällä (Thalictrum alpinum). Lajin on tieteelle kuvannut Johanson 1886https://web.archive.org/web/20110726174423/http://www.indexfungorum.org/FungalNameAuthors.pdf Index Fungorum, mutta sen taksonominen asema on epäselvä. Laji ei näytä tarvitsevan useampia väli-isäntiä, vaan pysyy ängelmällä loisena. Sille se aiheuttaa ruskeita tervatäplämäisiä laikkuja ja lehtien kiiltävää epämuotoisuutta. Lajinimeksi valikoitunut "rhytismoides" juontuu tervatäplien sienisuvun nimestä Rhytisma. == Lähteet == Luokka:Ruostesienet
Vierydsånin vesistö

Vierydsånin vesistö (, vesistöaluetunnus 83) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Vierydsånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 165 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuoman pääosan muodostaa noin 30 kilometriä pitkä Vierydsån, jonka latvajuoksulle ei kartoissa ole nimeä. Se muodostaa 36 kilometriä pitkän pääuoman, joka alkaa Tjurkenin ja Kalvenin järvistä (127 metriä mpy. Joen keskivirtaama (MQ) on 1,1 kuutiometriä sekunnissa, mikä tekee noin 0,03 kuutiokilometriä vettä vuodessa. == Vesistön valuma-alue == Nättrabyånin vesistö sijaitsee kahden keskikokoisen vesistön Emånin vesistön (tunnus 74) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) välisessä taskussa, jossa on yksitoista pienempää päävesistöä. Vierydsånin vesistö on niistä pienin ja sen vuoksi se jääkin kokonaan viereisten päävesistöjen Ronnebyånin vesistön (tunnus 82) ja Bräkneånin vesistön (tunnus 84) väliin. Nättrabyånin joensuun ympäristössä on muutama mereen laskevan ojan tai puron pienin valuma-alue, joiden yhteispinta- alakin on pieni. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (56,9 %), turve (2,9 %), kalliomaa (19,6 %), hiekka ja sora (1,3 %), multamaa (8,7 %), savimaa (3,7 %) ja jäätikköjokijäänteet (2,1 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (77,4 %), soita ja kosteikkoja (0,4 %), viljelymaita (12,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,7 %) sekä joutomaita (4,6 %). Näiden lisäksi on 4,7 % vesistöjä. === Virtaamia === SMHI on julkaissut tilastossaan Vierydsånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 1,48 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 7,62 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,15 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 1,1 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 5,6 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 8,7 m³/s on mitattu huhtikuussa 2006 ja pienin 0,1 m³/s viimeksi vuonna 2009. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva pidentää talven sateista aikaa, mutta kesät olisivat kuivia. == Lähteet == === Viitteet === *
Iridium(III)kloridi

Iridium(III)kloridi (IrCl3) on iridium- ja kloridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muiden iridiumyhdisteiden valmistukseen ja katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Iridium(III)kloridilla on kaksi eri kidemuotoa eli se on polymorfista. Niistä α-muoto on väriltään ruskehtavan vihreää ja alkeiskopiltaan monokliinistä. Alkeiskopiltaan ortorombinen β-muoto on punaruskeaa. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen trihydraatti (IrCl3·3H2O)Christen M. Giandomenico: Platinum-Group Metals, Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000.. Iridium(III)kloridi ei liukene veteen. Iridium(III)kloridia valmistetaan klooraamalla metallista iridiumia kloorilla 650-660 °C:n lämpötilassa. Hiilimonoksidin on todettu avustavan reaktiota.Hermann Renner, Günthere Schlamp, Ingo Kleinwächter, Ernst Drost, Hans Martin Lüschow, Peter Tews, Peter Panster, Manfred Diehl, Jutta Lang, Thomas Kreuzer, Alfons Knödler, Karl Anton Starz, Klaus Dermann, Josef Rothaut, Ralf Drieselmann, Catrin Peter, Rainer Schiele, Jeremy Coombes, Mark Hosford & David F. Lupton: Platinum Group Metals and Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2018. :2 Ir + 3 Cl2 → 2 IrCl3 Iridium(III)kloridi on yleisimmin käytetty lähtöaine valmistettaessa muita iridiumyhdisteitä. Sitä voidaan käyttää myös katalyyttinä esimerkiksi Diels- Alder-reaktioissa, toisiintumisissa ja hapetuksissa ==Lähteet== Luokka:Iridiumyhdisteet Luokka:Kloridit
Rautaoksalaatti

Rautaoksalaatti voi viitata ainakin seuraaviin yhdisteisiin: * Rauta(II)oksalaatti eli ferro-oksalaatti * Rauta(III)oksalaatti eli ferrioksalaatti Luokka:Rautayhdisteet
Ikuisesti sinun (vuoden 2011 elokuva)

Ikuisesti sinun on Mia Halmeen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2011. Elokuva käsittelee lasten huostaanottoprosessia sekä huostaanotettujen lasten suhdetta vanhempiinsa sekä sijaisperheisiin, joihin heidät on sijoitettu. Elokuva sisältää kolmen huostaanotetun lapsen tarinat, ensimmäisessä pieni lapsi sijoitetaan vastaanottokotiin, toisessa seurataan teini-ikäisen tytön elämää sijaisperheessä ja viimeisessä tarinassa pitkään sijaisperheessä asuneet sisarukset ovat muuttamassa takaisin äitinsä luokse. Elokuva osallistui lukuisille kansainvälisille festivaaleille. == Palkinnot == * Jussi-palkinnot (2012): paras dokumenttielokuva. * Arktisen upeeta (2012): Ammattilaiskilpailun pääpalkinto. * Artova Film Festival (2012): Paras pitkä elokuva. * Visions du Réel (2012): Grand Prix parhaan pitkän dokumenttielokuvan ohjauksesta (Mia Halme). * Saratov Sufferings (2012): Paras elokuva, paras kuvaus. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2011 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Jussi-palkitut elokuvat
Ari Hursti

Ari Hursti on suomalainen radiotoimittaja ja -juontaja. Hursti oli Nelonen Median Helmiradio-kanavalla juontajana joulukuuhun 2020 saakka. Tämän jälkeen hän aloitti työskentelyn Yle Radio Suomen Lapin iltapäiväjuontajana. Hursti on aiemmin työskennellyt toimittajana ja radiojuontajana YleX:llä, Radio Novalla, Radio Aallossa ja Hitmixillä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juontajat Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Ylen toimittajat
No Comments (elokuva)

No Comments on Lasse Naukkarisen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 1985. Elokuva on kuvallinen essee, joka koostuu neljästä osasta ja ei nimensä mukaisesti sisällä lainkaan kommentaaria. Elokuva osallistui lukuisille kansainvälisille festivaaleille muun muassa Berliinin elokuvajuhlille (1985) ja Cannesin elokuvajuhlille (1985). == Palkinnot == * Kettu-mitali (1984] * Jussi-palkinnot (1985): paras dokumenttielokuva. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elokuva katsottavissa Yle Areenassa Luokka:Vuoden 1985 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Jussi- palkitut elokuvat
Hocalar

Hocalar on piirikunta Afyonkarahisarin maakunnassa, Turkissa. Vuonna 2019 Hocalarin väkiluku oli 9 496. == Lähteet == Luokka:Afyonkarahisarin maakunnan piirikunnat
Ann-Charlotte Alverfors

Ann-Charlotte Alverfors (1947 Eksjö, Ruotsi – 20. maaliskuuta 2018) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen läpimurtonsa oli omaelämäkerrallinen romaanitrilogia Sparvöga (1975), Hjärteblodet (1976) ja Snabelros (1977), mutta jo niitä ennen hän oli julkaissut kaksi runokokoelmaa. Viimeiseksi teokseksi jäi Vitnäbb (2015), jonka aiheeseen heijastui se, että hän ja hänen puolisonsa sairastuivat melkein yhtä aikaa syöpään. Vaikka läpimurto toi julkisuutta, myöhemmin häntä ei enää juuri muistettu.Ann-Charlotte Alverfors, Minnesord, Fokus 27.4.2018, viitattu 18.12.2020 Trilogian pohjalta on tehty televisiosarja Sparvöga (1989).Författaren till ”Sparvöga” död, Dagens Nyheter 20.3.2018, viitattu 18.12.2020 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Inglewood Park Cemetery

Inglewood Park Cemetery on vuonna 1905 perustettu hautausmaa Inglewoodissa Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Hautausmaalle on haudattu monia tunnettuja henkilöitä, esimerkiksi Robert Kardashian, Walter Lang, Juanita Moore, Cesar Romero ja Big Syke. == Lähteet == Luokka:Los Angelesin piirikunnan hautausmaat
Bräkneånin vesistö

Bräkneånin vesistö (, vesistöaluetunnus 84) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Bräkneånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 462 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Bräkneån, joka alkaa Fiskestadsjönistä. Joen kokonaispituus on 84 kilometriä. Sen keskivirtaama (MQ) on 3,1 kuutiometriä sekunnissa, mikä tekee noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa. == Vesistön valuma-alue == Nättrabyånin vesistö sijaitsee kahden keskikokoisen vesistön Emånin vesistön (tunnus 74) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) välisessä taskussa, jossa on yksitoista pienempää päävesistöä. Se jää yläjuoksulla Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) ja Ronnebyånin vesistön (tunnus 82) väliin puristuksiin. Sen itäpuolella sijaitsevan Ronnebyånin vesistön tilalle vaihtuu alempana Vierydsånin vesistön (tunnus 83). Nättrabyånin vesistön länsipuolella sijaitsevat vielä Mieånin vesistö (tunnus 85) sekä Nättrabyånin joensuun ympäristössä erilaisia mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita. Niiden yhteispinta-ala on Nättrabyånin vesistön pinta-alaan nähden kohtuullisen suuri. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (67,9 %), turve (5,5 %), kalliomaa (6,1 %), hiekka ja sora (1,3 %), multamaa (8,3 %), savimaa (3,9 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,7 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (73,3 %), soita ja kosteikkoja (1,2 %), viljelymaita (12,8 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,0 %) sekä joutomaita (5,0 %). Näiden lisäksi on 5,8 % vesistöjä. === Virtaamia === SMHI on julkaissut tilastossaan Bräkneånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,62 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 13,1 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,49 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3,1 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 12,5 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,17 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 13,7 m³/s on mitattu helmikuussa 2002 ja pienin 0,3 m³/s elokuussa 1990. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva jatkaisi vain talven sateista kautta, mutta kesät olisvat kuivempia. == Vesivoimaa == Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 13 patoa, joista 6,0 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 6,0 miljoonaa kuutiometriä. Bräkneånin pääuomassa on kaksi vesivoimalaitosta: HB Växtkraft ja Svarveriet. Voimaloiden yhteisteho on 0,1 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 0,2 gigawattituntia. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Oktakontaani

Oktakontaani eli n-oktakontaani (C80H162) on 80-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää. Oktakontaanin rakennekaava on CH3(CH2)78CH3, moolimassa 1124,14 g/mol, leimahduspiste 790,8 °C, taitekerroin 1,465 ja CAS-numero 7667-88-1.GuideChem: Octacontane Oktakontaanin sulamispiste on 109,6 °C tai 112 °C, kiehumispisteeksi (760 mmHg paineessa) on raportoitu 680,1 °C tai 672 °C. Tiheys on 0,833 g/cm3 tai 0,9407 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3). Suoraketjuiset alkaanit C79 C80 C81 Nonaheptakontaani Oktakontaani Henoktakontaani == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PubChem: Octacontane *National Institute of Standards and Technology (NIST): Octacontane Luokka:Alkaanit
Collectivité européenne d’Alsace

Collectivité européenne d'Alsace on 1. tammikuuta 2021 syntynyt alueellinen yhteisö Alsacen seudulla Ranskassa. Collectivité européenne d'Alsace : ce que l'on sait à 100 jours de la naissance de ce "super département" Se syntyi departementtien Bas-Rhin ja Haut-Rhin yhdistymisellä.Micro européen. Le 1er janvier 2021, la collectivité européenne d’Alsace verra le jour Yhteisö säilyi osana Grand Estin aluetta. Alsacen äänestäjät äänestivät yhtenäisen alueen puolesta vuonna 2013.Alsace : le "non" menace la fusion des institutions Alsacen asema Ranskassa muistuttaa Korsikaa (jolla on ollut alueellisen yhteisön status vuodesta 2018) sekä jossain määrin Ranskan merentakaisten departementtien ja alueiden asemaa.En 2021, la Collectivité européenne d'Alsace regroupera Bas-Rhin et Haut-Rhin ==Lähteet== Luokka:Ranskan hallinto
Joulu Italiassa

Italialaisen joulun pääosat ovat perhe ja juhla-ateriat. Joulukausi Italiassa alkaa kahdeksan päivää ennen joulupäivää eli 17. joulukuuta. Kausi kestää aina loppiaiseen saakka, Italiassa 6. tammikuuta. Italialaiset pitävät tiukkaa paastoa 23. joulukuuta alkaneesta auringonlaskusta seuraavaan päivään saakka. Italiassa on yleistä, ettei lihaa tai maitotuotteita syödä jouluaattona. Italialainen jouluruoka koostuu hyvin paljon merenelävistä: usein he syövät äyriäisiä ja myös kalaruokia, yleensä turskaa ja ankeriasta. Tyypillisiä mereneläviä italialaisessa joulupöydässä ovat simpukat, kalamari ja sardiinit. Joulupäivä on puolestaan lihapohjainen. Koko joulukauden aikana jälkiruoaksi syödään yleensä kakkua, joka on täynnä sokeroituja hedelmiä ja rusinoita. Aterian jälkeen italialaiset lähtevät jouluyön messuun, joka järjestetään Italian kaikissa pääkirkoissa keskiyöllä, mutta messussa voi vierailla myös joulupäivän aamuna. Joulukoristeita ja kuusi löytyy myös Colosseumin edestä ja Piazza del Duomosta, Milanosta. Joulupukki () jakaa lahjat joulua edeltävänä iltana. Kiltti vanha Befana-noita vierailee 6. tammikuuta. Befana lentää luudalla jakamassa lahjoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Mieånin vesistö

Mieånin vesistö (, vesistöaluetunnus 85) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Mieånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 284 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana alaosa on sen nimikkojoki Mieån. Pääuoma alkaa Hössjönin ja Kalvsjönin seudulla pienestä Svarta Gylistä alkavasta ojasta. Sen vedenpinta sijaitsee 145 metrin korkeudella mpy.. Hössjönistä jatkaa Drevån, joka laskee Mienin järveen (95 metriä mpy.). Järvi on nimikkojoen Mieånin lähdejärvi . Joen kokonaispituus on 50 kilometriä ja se laskee Itämereen alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa. == Vesistön valuma-alue == Nättrabyånin vesistö sijaitsee kahden keskikokoisen vesistön Emånin vesistön (tunnus 74) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) välisessä taskussa, jossa on yksitoista pienempää päävesistöä. Se on niistä toiseksi pienin vesistö, jonka vuoksi se jää vain Mörruminjoen vesistön ja Bräkneånin vesistön (tunnus 84) väliin. Nättrabyånin vesistö länsipuolella sijaitseva Mörruminjoen vesistö pysyy naapurina lähes merenrantaan asti. Sen sijaan sen itäpuolelle on muodostunut Nättrabyånin vesistön kokoinen alue, jossa on mereen laskevien ojien ja purojen valuma-alueita. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (70,5 %), turve (5,4 %), kalliomaa (3,3 %), hiekka ja sora (2,1 %), multamaa (3,8 %), savimaa (1,2 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,8 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (75,9 %), soita ja kosteikkoja (0,6 %), viljelymaita (5,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (3,2 %) sekä joutomaita (4,2 %). Näiden lisäksi on 10,9 % vesistöjä. === Virtaamia === SMHI on julkaissut tilastossaan Mieånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 2,66 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 8,44 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,74 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 2 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 6 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 11,3 m³/s on mitattu helmikuussa 1995 ja pienin 0,5 m³/s syksyllä 1989. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. == Vesivoimaa == Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 11 patoa, joista 23,7 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 19,9 miljoonaa kuutiometriä. Mieånin pääuomassa on kolme vesivoimalaitosta: Strömma, Granefors ja Dalfors. Voimaloiden yhteisteho on 1,0 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 3,2 gigawattituntia. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Eedenistä pohjoiseen

Eedenistä pohjoiseen on Virpi Suutarin ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2014. Elokuva kertoo pariskunnista, joille puutarhanhoito on muodostunut intohimoksi tarjoten esimerksi terapiaa tai voimaa työlemässä koetun stressin vastapainoksi. Elokuva on kuvattu siinä esiintyvien pariskuntien puutarhoissa. Elokuva osallistui lukuisille kansainvälisille festivaaleille . == Palkinnot == * Tampereen elokuvajuhlat (2014): Ppäpalkinto yli 30-minuuttisten elokuvien sarjassa. * Jussi-palkinnot (2015): paras dokumenttielokuva, paras musiikki: Sanna Salmenkallio. * Anjalankosken elokuvapalkinto (2015). * Seattle International Film Festival (2014): Tuomariston erikoismaininta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2014 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2014 dokumenttielokuvat Luokka:Jussi-palkitut elokuvat Luokka:Virpi Suutarin ohjaamat elokuvat
Skräbeånin vesistö

Skräbeånin vesistö (, vesistöaluetunnus 87) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Skräbeånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1 006 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. == Pääuoma == Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Skräbeån, joka on vain 5 kilometriä pitkä ja jonka lähdejärvi on Ivösjön. Joki laskee Itämereen noin 0,26 kuutiokilometriä vettä vuodessa. == Vesistön valuma-alue == Skräbeånin vesistö sijaitsee Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) ja Helge ån vesistön (tunnus 88) välisessä taskussa niin, että Helge ånilla on Skräbeånin vesistön kanssa pisin yhteinen vedenjakaja. Sekä Skräbeånin vesistön itäpuoli että sen joensuun ympäristö muodostuu mereen laskevista ojien ja purojen pienistä valuma-alueista, joiden yhteispinta-ala on Skräbeånin vesistön suuruusluokkaa. === Valuma-alueen piirteitä === Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (62,3 %), turve (6,9 %), kalliomaa (3,4 %), hiekka ja sora (2,2 %), multamaa (8,8 %), savimaa (2,5 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (68,5 %), soita ja kosteikkoja (1,1 %), viljelymaita (11,5 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,5 %) sekä joutomaita (4,7 %). Näiden lisäksi on 11,8 % vesistöjä. === Virtaamia === SMHI on julkaissut tilastossaan Skräbeånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 8,43 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 21,5 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 3,14 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 8,4 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 25 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 2,3 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 30 m³/s on mitattu helmikuussa 2002 ja pienin 2,6 m³/s lokakuussa 1989. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. == Lähteet == === Huomautuksia === === Viitteet === *
Amanda Collin

Amanda Collin (Amanda Bjerre-Petersen, s. 4. maaliskuuta 1986) on tanskalainen näyttelijä. Hän valmistui näyttelijäksi William Esper Studiosta vuonna 2011. Collinin ensimmäinen merkittävä elokuvarooli oli elokuvassa Flaskepost fra P . Lisäksi hän on esiintynyt tanskalaisissa televisiosarjoissa Sjit Happens, Banken- New Normal ja Bedre skilt end aldrig. Collin sai vuonna 2018 Bodil- palkinnon parhaasta naispääosasta elokuvassa Kauhea nainen (En frygtelig kvinde). Collin esittää androidi Motheria HBO Maxin vuonna 2020–2022 esitetyssä televisiosarjassa Raised by Wolves sekä Jeyne Arryniä House of the Dragon -sarjan toisella tuotantokaudella (2024). == Filmografia == === Pitkät elokuvat === * Bastarden, (2023) * Fædre og Mødre, Julie, (2022) * Undtagelsen, Malene, (2020) * Harpiks, Roald, (2019) * Kauhea nainen, (En frygtelig kvinde), Marie, (2017) * Underverden, Amanda, (2017) * The Exception, Malene, (2016) * Pullopostia, (Flaskepost fra P), Rakel, (2016) * Ækte vare, Line, (2014) Lähde: Viitattu 17.1.2023. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aliso Viejo

Aliso Viejo on kaupunki Orangen piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 52 176. Kaupunki perustettiin 1. heinäkuuta 2001. Aliso Viejon pormestarina toimii Mike Munzing. == Väestö == Kaupungin asukkaista 70,99 prosenttia on valkoisia, 15,04 prosenttia aasialaisia, 1,96 prosenttia afroamerikkalaisia ja 0,55 prosenttia intiaaneja. 7,92 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 36,8 vuotta. ==Kuvia kaupungista== Tiedosto:Aliso Viejo Town Center, Aliso Viejo, CA, USA crop.png|Aliso Viejon keskustaa. Tiedosto:Aliso Niguel High School and Chet Holifield Federal Building from Hillview Park.jpg|Aliso Niguel High School. Tiedosto:Aliso Viejo Library.jpg|Aliso Viejon kaupunginkirjasto. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaupungin kotisivut Luokka:Kalifornian kaupungit Luokka:Orangen piirikunta (Kalifornia)
Proton (täsmennyssivu)

Proton voi tarkoittaa seuraavia: * Proton, venäläinen kantoraketti * Proton, neuvostoliittolainen satelliittisarja * Proton Holdings, malesialainen automerkki * ProtonMail, salattu sähköposti * Proton, belgialainen pankkikortti * Proton Bank, kreikkalainen sijoituspankki * Valve Proton, yhteensopivuusohjelmisto. == Katso myös == * protoni, atomiytimissä esiintyvä hiukkanen.
Valve Proton

Proton on Valve Corporationin yhteensopivuusohjelmisto, jolla useat Microsoft Windowsille julkaistut pelit toimivat Linuxissa. Pelejä ei tarvitse ostaa uudelleen ja myös ennestään asennettuja pelejä voi käyttää ilman uudelleen lataamista. Proton-ohjelmiston myötä uutisointiin yli Windows-pelin saatavuus Linuxille. Proton rakentuu Wine-ohjelmiston ja DXVK-kirjaston (DirectX over Vulkan) päälle. Lisäksi Proton käyttää muun muassa FAudio- ja Mono- ohjelmistoja. Proton käyttää myös GStreamer-ohjelmistoa. Valve on työskennellyt BattlEye- ja Easy Anti-Cheat -ohjelmistojen kehittäjien kanssa näiden tukemiseksi. Valve on työskennellyt CodeWeaversin kanssa Protonin kehityksessä. Proton tukee AMD:n FidelityFX Super Resolution (FSR) ja Nvidian DLSS -tekniikoita. FSR skaalaa kuvan pienemmästä näyttöresoluutiosta suurempaan. Steam Deck -konsoli sisältää Protonin. Suunnittelija Scott Daltonin mukaan Valven aiemmassa Steam Machine -projektissa oli klassinen "muna ja kana" -ongelma, jossa on oltava riittävästi pelejä alustalle jotta käyttäjillä on kiinnostusta alustaan. Tämä johti Protonin kehitykseen. Steam- palvelu sisältää luokittelun Steam Deck -yhteensopivuudelle. "Proton Experimental" on "jatkuva betaversio", jossa uudet ominaisuudet ja bugikorjaukset julkaistaan nopeammin kuin normaalissa haarassa. Experimental- version julkaisu alkoi Cyberpunk 2077 -pelin julkaisun yhteydessä. Eri versio on mahdollista valita tiettyä peliä varten niin haluttaessa. Steam Runtime on Protonin ja Steamin suorittamiseen tarkoitettu ajonaikainen ympäristö, jonka uusin versio "sniper" käyttää Linux-nimiavaruuksia (säiliöintitekniikka). Vanhempi ympäristöversio on "soldier", jota käytetään "Steam Linux Runtime" -yhteensopivuuskerroksen kanssa ja natiivien sovellusten kanssa. Vanhin ympäristöversio on "scout", jota on käytetty Steamin ensimmäisessä Linux- versiossa. Uudemmat prototyyppiasteella olevat ovat "medic" (Steam Runtime 4) ja Steam Runtime 5 (steamrt5). ProtonDB on joukkoistettu epävirallinen palvelu pelien yhteensopivuustiedoille. ProtonDB:ssä oli huhtikuussa 2023 yli 17 tuhannen pelin tiedot ja joulukuussa 2023 yli 19 tuhannen pelin tiedot. ProtonDB sisältää myös luokitusjärjestelmän pelien yhteensopivuudelle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * https://www.protondb.com * https://github.com/ValveSoftware/Proton Luokka:Valve Corporation Luokka:Yhteensopivuuskerrokset
Sulęcinin piirikunta

Sulęcinin piirikunta () on Puolan piirikunta Lubuszin voivodikunnassa. Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 35 193\. Se jakautuu viiteen maalaiskuntaan, jotka ovat Krzeszyce, Lubniewice, Słońsk, Sulęcin sekä Torzym. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Sulęcinin kaupunki. Sulęcinin piirikunnan pinta-alasta 55,4 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018. Sulęcinin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 5,7 prosenttia. Vuoden 2019 lopussa Sulęcinin piirikunnassa oli 35 193 asukasta, joista 50,3 prosenttia naispuolisia ja 49,7 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 35 975 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 29 213 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 18,5 prosenttia, työikäisten 61,4 prosenttia ja eläkeikäisten 20,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,9 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 332 lasta. == Lähteet == Luokka:Lubuszin piirikunnat