EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Repolan piiri

Repolan piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, ja se vastasi lähes täysin entistä Repolan volostia eli kuntaa.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta-ala oli 6 075 km², ja siihen kuului 38 kylää. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta-ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 4 kyläneuvostoa: Omelian, Repolan, Tuulivaaran ja Lentieran kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Repolan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 2 148 asukasta, joista 44 oli venäläisiä, 2 004 karjalaisia, 63 suomalaisia ja 14 muita kansallisuuksia. Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alueen kyläneuvostot liitetty Rukajärven piiriin. Aiempien kyläneuvostojen lisäksi alueella toimi Kiimanvaaran kyläneuvosto. Sittemmin piiri perustettiin uudelleen, mutta lakkautettiin vuonna 1948, ja alue tuli kuulumaan Segežan piiriin. Vuonna 1966 perustettiin Mujejärven piiri, johon alue on siitä lähtien kuulunut. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Poventsan piiri

Poventsan piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Poventsan kirkonkylä, lähes koko Danilova, osa Petrovo- Jamista ja pieni osa Vodlajärvestä.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta-ala oli 6 287 km², ja siihen kuului 62 kylää ja 1 taajaväkinen yhdyskunta. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta-ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 5 kyläneuvostoa: Meri-Maaselän, Poventsan, Danilovan, Tsolmuisen ja Kodozeron kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Poventsan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 5 085 asukasta, joista 4 972 oli venäläisiä, 82 karjalaisia, 8 suomalaisia ja 23 muita kansallisuuksia. Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alueen kyläneuvostot liitetty Karhumäen piiriin. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Robert Taylor (jalkapalloilija)

Robert Taylor (s. 21. lokakuuta 1994 Kuopio) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa MLS-seura Inter Miamia. Pelipaikaltaan Taylor on keskikenttäpelaaja. == Ura == === Seurajoukkue === Taylor teki jo 13-vuotiaana Suomessa ainutlaatuisen kuuden vuoden sopimuksen kasvattajaseuransa JJK:n kanssa. Kauden 2008–2009 Taylor vietti englantilaisen Nottingham Forestin junioreissa ja syksyllä 2010 hän siirtyi toiseen englantilaisseuraan Lincoln Cityyn. Taylor ei esiintynyt seuran edustusjoukkueessa, mutta pelasi vuonna 2013 yhden ottelun lainalla liigan ulkopuolisessa Boston Townissa. Suomeen palattuaan Taylor pelasi Veikkausliigaa JJK:ssa 2013–2015 ja Rovaniemen Palloseurassa 2015–2017. Heinäkuussa 2017 hän siirtyi Ruotsin Allsvenskanissa pelaavaan AIK:hon kolmen ja puolen vuoden sopimuksella. Maaliskuussa 2018 Taylor siirtyi lainalle norjalaiseen Tromsø IL:ään ja elokuussa hän jatkoi seurassa vuoteen 2021 kestävällä sopimuksella. Tromssan pudottua pääsarjasta kauden 2019 päätteeksi Taylor siirtyi SK Branniin tammikuussa 2020 kolmivuotisella sopimuksella. Kaudella 2021 Taylor oli joukkueensa tehokkain pelaaja kuudella maalilla ja kahdeksalla maalisyötöllä, mutta Brannin kausi päättyi lopulta putoamiseen putoamiskarsinnoissa FK Jerviä vastaan. Helmikuussa 2022 Taylor siirtyi Yhdysvaltoihin MLS-seura Inter Miamiin kauden 2023 loppuun ulottuvalla sopimuksella, joka sisältää option myös kaudesta 2024. === Maajoukkue === Taylor on edustanut Suomen U17-, U19-, U20- ja U21-maajoukkueita. A-maajoukkueessa hän esiintyi ensimmäisen kerran tammikuussa 2017 Marokkoa vastaan pelatussa harjoitusottelussa. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Taylor teki Kansojen liigan ottelussa Bulgariaa vastaan 11. lokakuuta 2020. Taylor kuului Suomen joukkueeseen myös vuoden 2021 EM- kisoissa. == Yksityiselämä == Robert Taylorin isä on englantilainen jalkapalloilija Paul Taylor, joka pelasi Suomessa 1980–1990-luvuilla muun muassa Veikkausliigaa Kuopion Palloseurassa. == Saavutukset == === Seurat === Inter Miami * Leagues Cup: 2023 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Robert Taylor Suomen Palloliiton sivuilla Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Suomen englantilaiset Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pyhäjärven piiri

Pyhäjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Pyhäjärvi sekä osia Kotkajärvestä, Kuujärvestä ja Vieljärvestä.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta- ala oli 2 900 km², ja siihen kuului 84 kylää.Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta- ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 6 kyläneuvostoa: Terunkylän, Vuohtijärven, Kaskenniemen, Pyhäjärven, Vahojärven ja Simaniston kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Pyhäjärven kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 7 568 asukasta, joista 133 oli venäläisiä, 7 381 karjalaisia, 47 suomalaisia ja 7 muita kansallisuuksia. Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Prääsän piiriin lukuun ottamatta Aunuksen piiriin liitettyä Vahojärven kyläneuvostoa. Lisäksi entisen piirin alueelle oli perustettu Kaskanan kyläneuvosto. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Karjalan Maaselkä

Karjalan Maaselkä (; Derevnja Jukkoguba, s. 425) on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Seesjärven etelärannalla 33 kilometriä Tšopinasta luoteeseen. Kylässä on neljä asukasta (vuonna 2013). Paatenen pogostaan kuulunut Karjalan Maaselkä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopussa. Vuonna 1597 siellä oli 19 ja vuonna 1763 48 taloa.Derevnja Jukkoguba, s. 51, 54. 1800-luvun lopussa kylässä oli kirkko. 1900-luvun alussa Maaselkä lähikylineen muodosti Paatenen volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 sen kuudessa kylässä oli 950 asukasta. Maaselän kylässä oli 50 taloa, koulu ja 314 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Seesjärven piiriin kuulunut Karjalan Maaselän kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen kahdeksassa asutuksessa oli 2 000 asukasta, joista noin 60 % oli karjalaisia ja 25 % venäläisiä. Suurlahden (ven. Velikaja Guba) uudiskylä oli pääosin venäläinen, kun taas Maaselässä asui 341 karjalaisen lisäksi vain yksi suomalainen. Vuonna 1961 Karjalan Maaselkä liitettiin Tšopinan kyläneuvostoon. == Katso myös == * Maaselän kannas ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karhumäen piirin asutut paikat
Meri-Maaselkä

Meri-Maaselkä () on asutus Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Poventsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Matkozero-järven etelärannalla 35 kilometriä Poventsasta pohjoiseen. Paikkakunnalla on yksi asukas (vuonna 2013). 1900-luvun alussa Meri-Maaselkä lähikylineen muodosti Petrovski Jamin volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 sen 11 kylässä oli 555 asukasta. Meri-Maaselän kylässä oli 26 taloa, koulu ja 157 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin aluksi Poventsan ja myöhemmin Karhumäen piiriin kuulunut Meri- Maaselän kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen 11 asutuksessa oli lähes 600 asukasta, jotka kahta karjalaista lukuun ottamatta olivat kaikki venäläisiä. Meri- Maaselän kylässä asukkaita oli yli 300. Kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1958 ja sen asutukset liitettiin Poventsan taajamaneuvostoon ja Danilovan kyläneuvostoon. ==Lähteet== Luokka:Karhumäen piirin asutut paikat
Seesjärven piiri

Seesjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Maaselän asema, lähes koko Seesjärvi, osa Rukajärvestä ja hyvin pieni osa Repolasta.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta-ala oli 8 002 km², ja siihen kuului 60 kylää ja 1 taajaväkinen yhdyskunta. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta-ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 6 kyläneuvostoa: Laasarin, Särkijärven, Sellin, Paatenen, Karjalan Maaselän ja Kauppalan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Paatenen kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 6 557 asukasta, joista 1 067 oli venäläisiä, 5 176 karjalaisia, 118 suomalaisia ja 107 muita kansallisuuksia. Vuoden 1939 väestönlaskennan mukaan piirissä asui 8 750 asukasta, joista karjalaisia oli 5 469 (62,5%), venäläisiä 2 451 (28,0%), valkovenäläisiä 231 (2,6%), suomalaisia 166 (1,9%) ja ukrainalaisia 118 (1,3%). Vuoteen 1933 tultaessa Kauppalan kyläneuvoston alue oli liitetty Maaselän kyläneuvostona Karhumäen piiriin. Piiri lakkautettiin 1950-luvun puolivälissä, josta lähtien alue on kuulunut Karhumäen piiriin. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Säämäjärven piiri

Säämäjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Säämäjärvi ja osa Vieljärvestä.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta-ala oli 2 730 km², ja siihen kuului 169 kylää. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta-ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 8 kyläneuvostoa: Tsalkinselän, Lahden, Veskelyksen, Sässönän, Kungojärven, Säämäjärven, Savinovan ja Salmenniskan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Jessoilan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 10 215 asukasta, joista 141 oli venäläisiä, 9 867 karjalaisia, 119 suomalaisia ja 2 muita kansallisuuksia. Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Prääsän piiriin. Vuonna 1935 alueen länsiosasta liitettiin alueita Vieljärven piiriin, joka lakkautettiin 1950-luvun puolivälissä. Pieniä osia entisestä Säämäjärven piiristä kuuluu nykyään myös Kontupohjan piiriin ja Suojärven piiriin. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Tunkuan piiri

Tunkuan piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Suikujärvi, lähes koko Tunkua ja vajaa puolet Voijärvestä.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta-ala oli 5 071 km², ja siihen kuului 72 kylää. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta-ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 7 kyläneuvostoa: Uskelan, Kevättämäjärven, Lehdon, Nuottavaaran, Koivuniemen, Tunkuan ja Niikkananvaaran kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Lehdon kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 4 395 asukasta, joista 111 oli venäläisiä, 4 271 karjalaisia, 8 suomalaisia ja 5 muita kansallisuuksia. 1950-luvun puolivälissä piiri lakkautettiin ja alue on kuulunut siitä lähtien Belomorskin piiriin. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Irlannin kansalaisarmeija

Irlannin kansalaisarmeija (, ICA) oli pieni Dublinissa vuosina 1913–1916 toiminut puolisotilaallinen joukko, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli suojella ammattiliittoon kuuluvia työläisiä poliisien väkivallalta. Se muodosti tärkeän osan vuoden 1916 pääsiäiskapinan kapinallisista joukoista. Irlannin kansalaisarmeija perustettiin Dublinin vuoden 1913 suuren työsulun aikana puolustamaan työsulun kohteeksi joutuneita ammattiliiton jäseniä poliisin väkivallalta sekä vahvistamaan heidän yhteishenkeään. Oman kaartin perustamista Ulsterin vapaaehtoisjoukkojen mallin mukaisesti ehdottivat ammattiyhdistysjohtajat James Larkin ja James Connolly.The Irish Citizen Army BBC 2009. Viitattu 3.5.2014. Toiminta alkoi marraskuun 1913 lopussa, lähes samaan aikaan Irlannin vapaaehtoisjoukkojen perustamisen kanssa. ICA:han liittyi yli tuhat jäsentä eikä se hajaantunut, vaikka alkuperäinen työriita päättyi tammikuussa 1914. Joukkojen toiminta oli jo hiljenemässä, kun saman vuoden lokakuussa Irish Transport and General Workers Union -ammattiliiton johtoon tullut Connolly alkoi kehittää kansalaisarmeijasta poliittista asetta. Hän uudisti järjestön rakenteen ja alkoi vaatia sen jäseniltä sitoutumista vallankumouksen tavoitteeseen ja sosialistisen Irlannin tasavallan perustamiseen. ICA:n jäsenmäärä oli vuonna 1916 vain noin 220, mutta aatteellisen yhtenäisyytensä ja hyvän harjoituksensa vuoksi se oli paljon tehokkaampi kuin huomattavasti suuremmat Irlannin vapaaehtoisjoukot. Ensimmäisen maailmansodan puhkeamisesta alkaen Connolly suunnitteli toteuttavansa Irlannissa kapinan ICA:n avulla. Omaa kapinahankettaan kehitellyt Irlannin tasavaltalaisveljeskunta (IRB) teki hänen kanssaan sopimuksen yhteistyöstä. Vuoden 1916 pääsiäiskapinan aikana Connolly sai toimia kaikkien kapinallisten joukkojen komentajana Dublinissa. Niihin kuului 219 kansalaisarmeijan ja noin 1 300 vapaaehtoisjoukkojen jäsentä. Kapinan kukistamisen jälkeen Connolly ja ICA:n esikuntapäällikkö Michael Mallin teloitettiin. Mallinin lähimpänä alaisena toiminut Constance Markievicz säästyi, koska hänen kuolemantuomionsa lievennettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Kansalaisarmeijaa ei perustettu uudelleen kapinan jälkeen. ==Lähteet== Luokka:Irlannin historia Luokka:Puolisotilaalliset järjestöt
Suurlahden piiri

Suurlahden piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Heinälahti, lähes koko Suurlahti ja pieni osalta Tolvojasta.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta-ala oli 1 244 km², ja siihen kuului 181 kylää. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta-ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 8 kyläneuvostoa: Karasjärven, Kosmozeron, Suurnivan, Suurlahden, Jandomozeron, Tipinitsan, Kižin ja Heinälahden kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Suurlahden kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 12 799 asukasta, joista 12 651 oli venäläisiä, 5 karjalaisia, 19 suomalaisia ja 18 muita kansallisuuksia. Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Äänisentakaisen piiriin. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Sungun piiri

Sungun piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Sunku, lähes koko Tolvoja ja hyvin pieni osa Suurlahdesta.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta- ala oli 894 km², ja siihen kuului 298 kylää. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta- ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 7 kyläneuvostoa: Kažman, Deriguzovon, Pajanitsan, Foimoguban, Tolvojan, Virojärven ja Kuusirannan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Sungun kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 14 776 asukasta, joista 14 745 oli venäläisiä, 4 karjalaisia, 2 suomalaisia ja 25 muita kansallisuuksia. Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Äänisentakaisen piiriin. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Šallan piiri

Šallan piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Avdejevo ja Nigižma sekä osa Danilovasta.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta-ala oli 3 374 km², ja siihen kuului 142 kylää. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta-ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 7 kyläneuvostoa: Rimoilan, Peštšhanojen, Perhnavolokin, Avdejevon, Šallan, Karševskajan ja Gakugsan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Semjonovskajan kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 11 982 asukasta, joista 11 853 oli venäläisiä, 48 karjalaisia, 51 suomalaisia ja 24 muita kansallisuuksia. Vuoteen 1933 tultaessa piiri oli lakkautettu ja sen alue liitetty Puudožin piiriin. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Soutjärven piiri

Soutjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen tuli kuulumaan aiempi Soutjärven kunta.Vuosikirja 1928, s. III–VI (Yleisiä huomautuksia) Piirin pinta-ala oli 689 km², ja siihen kuului 52 kylää. Vuosikirja 1928, s. 2–3 (Pinta-ala, hallinnollinen jako ja väkiluku piireittäin) Piirissä oli 5 kyläneuvostoa: Soksun, Rannanpuoleisen Soutjärven, Matvejanselän, Mantereen puoleisen Soutjärven ja Kalajoen kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Soutjärven kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 8 926 asukasta, joista 457 oli venäläisiä, 9 karjalaisia, 1 suomalaisia, 8 442 vepsäläisiä ja 14 muita kansallisuuksia.Vuosikirja 1928, s. 4–5 (Yleisiä huomautuksia) Vuoteen 1933 tultaessa piirissä oli toiminnassa myös Vehkaojan ja Kaskiojan kyläneuvostot. Soutjärven piiri lakkautettiin 1950-luvun puolivälissä ja liitettiin Äänisenrannan piiriin, johon se kuuluu nykyäänkin. Vuodesta 1994 vuoteen 2005 entisen piirin alueella toimi Vepsän kansallinen volosti. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Karjalan tasavallan entiset piirit
Pirkanmaan lääni

Pirkanmaan lääni oli Suomeen 1980-luvulla suunnitteilla ollut uusi lääni. Lääni suunniteltiin muodostettavaksi Hämeen läänin pohjoisosasta ja eräistä Turun ja Porin lääniin kuuluneista kunnista. Jäljelle jäävästä Hämeen läänistä oli lisäksi tarkoitus siirtää Somero Turun ja Porin lääniin. Pirkanmaan lääniin olisi tullut 34 kuntaa, joista 25 Hämeen läänistä. Jo aiemmin 1950-luvulla oli pohdittu Tampereen läänin perustamista. Tämän ehdotuksen mukaiseen lääniin olisivat kuuluneet lähes samat kunnat kuin 1980-luvulla suunniteltuun Pirkanmaan lääniin. Vuonna 1962 asiasta säädettiin jo laki, jonka mukaan Tampereen ja myös Satakunnan läänit olisi voitu perustaa asetuksella sitten, kun Suomen valtion talousarviossa oli myönnetty tarkoitukseen määrä­rahat. Samalla Turun ja Porin läänin jäljelle jääneen osan nimi olisi muutettu Turun lääniksi. Näitä lain mahdollistamia uusia läänejä ei kuitenkaan koskaan perustettu, ennen kuin hallitus vuonna 1986 antoi edus­kunnalle uuden esityksen laiksi lääni­jaosta. Tämän esityksen mukaan olisi perustettu kolme uutta lääniä: Pirkanmaan, Satakunnan ja Kainuun läänit. Eduskunnan laki- ja talousvaliokunta kuitenkin asettui mietinnössään vastustamaan uusien läänien perustamista, ja sen mukaisesti eduskunta päätti niukalla äänten­enemmistöllä (91-89) hylätä suunnitelmat uusien läänien perustamiseksi. Vaikka Pirkanmaan lääniä ei koskaan perustettu, useimmat siihen kuuluviksi ehdotetut Turun ja Porin läänin kunnat siirrettiin Hämeen lääniin kuuluviksi vuoden 1993 alussa. Lisäksi Somero siirrettiin aiemman suunnitelman mukaisesti Hämeen läänistä Turun ja Porin lääniin vuonna 1990. == Lääniin kuuluviksi ehdotetut kunnat == Pirkanmaan lääniin siirrettäviksi ehdotettiin 25 kuntaa Hämeen läänistä: * Juupajoki * Kangasala * Kuhmalahti * Kuorevesi * Kuru * Kylmäkoski * Lempäälä * Luopioinen * Längelmäki * Mänttä * Nokia * Orivesi * Pirkkala * Pälkäne * Ruovesi * Sahalahti * Tampere * Toijala * Urjala * Valkeakoski * Vesilahti * Viiala * Vilppula * Virrat * Ylöjärvi sekä yhdeksän Turun ja Porin läänistä: * Hämeenkyrö * Ikaalinen * Kihniö * Kiikoinen * Mouhijärvi * Parkano * Suodenniemi * Vammala * Viljakkala ==Lähteet== Luokka:Suomen toteutumattomat läänihankkeet Luokka:Pirkanmaan historia
Satakunnan lääni

Satakunnan lääni oli Suomeen 1960-luvulta 1980-luvulle saakka suunnitteilla ollut uusi lääni. Lääni suunniteltiin muodostettavaksi Turun ja Porin läänin pohjoisosaan. Satakunnan lääniin olisi tullut 28 kuntaa. Jäljelle jäävä Turun ja Porin lääni oli tarkoitus nimetä joko Turun tai myöhemmän ehdotuksen mukaan Varsinais-Suomen lääniksi ja liittää siihen Somero Hämeen läänistä. Samaan aikaan suunniteltuun Pirkanmaan lääniin oli lisäksi tarkoitus liittää yhdeksän kuntaa silloisesta Turun ja Porin läänistä. Jo aiemmin 1950-luvulla oli pohdittu Porin läänin perustamista. Tämän ehdotuksen mukaiseen lääniin olisivat kuuluneet lähes samat kunnat kuin 1980-luvulla suunniteltuun Satakunnan lääniin. Vuonna 1962 asiasta säädettiin jo laki, jonka mukaan Satakunnan ja Tampereen läänit olisi voitu perustaa asetuksella sitten, kun Suomen valtion talousarviossa oli myönnetty tarkoitukseen määrä­rahat. Samalla olisi Turun ja Porin läänin jäljelle jääneen osan nimi muutettu Turun lääniksi. Näitä lain mahdollistamia uusia läänejä ei kuitenkaan koskaan perustettu, ennen kuin hallitus vuonna 1986 antoi edus­kunnalle uuden esityksen laiksi lääni­jaosta. Tämän esityksen mukaan olisi perustettu kolme uutta lääniä: Pirkanmaan, Satakunnan ja Kainuun läänit, jota paitsi Turun ja Porin läänin jäljelle jääneen osan nimi olisi muutettu Varsinais-Suomen lääniksi. Eduskunnan laki- ja talousvaliokunta kuitenkin asettui mietinnössään vastustamaan uusien läänien perustamista , ja sen mukaisesti eduskunta päätti niukalla äänten­enemmistöllä (91-89) hylätä suunnitelmat uusien läänien perustamiseksi. Satakunnan lääniä ei koskaan perustettu, mutta Somero siirtyi Turun ja Porin lääniin vuonna 1990, ja myöhemmin vuonna 1993 liitettiin Hämeen lääniin useimmat Pirkanmaan lääniin kuuluviksi suunnitellut kunnat. == Satakunnan lääniin kuuluviksi ehdotetut kunnat == * Eura * Eurajoki * Harjavalta * Honkajoki * Huittinen * Jämijärvi * Kankaanpää * Karvia * Kiukainen * Kodisjoki * Kokemäki * Kullaa * Köyliö * Lappi * Lavia * Luvia * Merikarvia * Nakkila * Noormarkku * Pomarkku * Pori * Rauma * Rauman maalaiskunta * Siikainen * Säkylä * Ulvila * Vampula * Äetsä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomen toteutumattomat läänihankkeet Luokka:Satakunnan historia
Kainuun lääni

Kainuun lääni oli Suomeen 1980-luvulla suunnitteilla ollut uusi lääni. Lääni suunniteltiin muodostettavaksi Oulun läänin itäosasta, ja siihen olisi tullut 9 kuntaa: * Hyrynsalmi * Kajaani * Kuhmo * Paltamo * Puolanka * Ristijärvi * Sotkamo * Suomussalmi * Vuolijoki Kainuun lääni jäi suunnitelmista huolimatta perustamatta. Nykyään läänille kaavailtu alue vastaa Kainuun maakuntaa. ==Lähteet== Luokka:Suomen toteutumattomat läänihankkeet Luokka:Kainuun historia
Keski-Pohjanmaan lääni

Keski-Pohjanmaan lääni oli Suomeen 1950-luvulla ehdotettu uusi lääni. Lääni suunniteltiin muodostettavaksi Oulun läänin eteläosasta ja Vaasan läänin pohjoisosasta. Lääni olisi ollut kaksikielinen, ja siihen olisi tullut 35 kuntaa:Aluejakokomitean mietintö, s. 16Aluejakokomitean mietintö, s. 80–81 * Alaveteli * Alavieska * Haapajärvi * Halsua * Himanka * Jepua * Kaarlela * Kalajoki * Kannus * Kaustinen * Kokkola * Kruunupyy * Kälviä * Lestijärvi * Lohtaja * Luoto * Munsala * Nivala * Perho * Pietarsaaren maalaiskunta * Pietarsaari * Purmo * Pyhäjärvi Ol * Rautio * Reisjärvi * Sievi * Teerijärvi * Toholampi * Ullava * Uudenkaarlepyyn maalaiskunta * Uusikaarlepyy * Veteli * Ylivieska * Ähtävä * Öja Suunnitelmista huolimatta Keski-Pohjanmaan lääniä ei koskaan perustettu. Myöskään aluejakokomitean mietintöön kuuluneita Porin lääniä ja Tampereen lääniä ei perustettu, mutta Keski-Suomen lääni ja Pohjois- Karjalan lääni toteutuivat. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomen toteutumattomat läänihankkeet Luokka:Keski-Pohjanmaan historia
Robert Taylor

Robert Taylor -nimisiä henkilöitä ovat: * Robert Taylor, oik. Spangler Arlington Brugh (1911–1969), yhdysvaltalainen näyttelijä * Robert Taylor (1948–2007), yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja * Robert Taylor, Rob Taylor (s. 1959), brittiläinen Formula 1 -tallin tekninen johtaja * Robert Taylor (s. 1994), suomalais-englantilainen jalkapalloilija * Robert Taylor (1932–2017), yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä
Harry Kemelman

Harry Kemelman (24. marraskuuta 1908 Boston, Yhdysvallat – 15. joulukuuta 1996 Marblehead, Massachusetts, Yhdysvallat (viite ei koske tarkkaa syntymäpäivää)) oli yhdysvaltalainen dekkarikirjailija. Kemelman oli äidinkielenopettaja ja sen ohella hän kirjoitti dekkareita. Hänet palkittiin dekkareistaan.Suvi Ahola, RIkoksia. logiikkaa ja Talmudia. Helsingin Sanomat 3.5.2014 s. C 7 Kemelman kirjoitti 11 yhdysvaltalaisiin juutalaisympyröihin sijoittuvaa dekkaria, joiden päähenkilö on rabbi David Small, sekä yhden Rabbi Small- kirjan joka ei ole dekkari, Conversations with Rabbi Small. Rabbi Small -dekkareista on suomennettu neljä. ==Teokset== ===Suomennetut teokset=== * Perjantaina rabbi nukkui myöhään : jännitysromaani, alkuteos: Friday the rabbi slept late, suom. Seere Salminen. Weilin + Göös, 1965. Musta kissa -sarja 11 * Lauantaina rabbi kärsi nälkää: Jännitysromaani, alkuteos: Saturday the rabbi went hungry, suom. Seere Salminen. Weilin + Göös, 1967. * Rabbi lähti Israeliin, alkuteos: Monday the Rabbi took off, suom. Eero Mänttäri. Karisto, 1973. ISBN 951-23-0752-9 * Rabbi näki punaista, suom. Eero Mänttäri. Karisto, 1975. ISBN 951-23-0961-0 ===Nicky Welt -tarinat=== * Julkaistu teoksena The Nine Mile Walk, 1967 ** "The Nine Mile Walk", 1947 ** "The Straw Man", 1950 ** "The Ten O'Clock Scholar", 1952 ** "End Play", 1950 ** "Time and Time Again (The Man with Two Watches)", 1962 ** "The Whistling Tea Kettle (The Adelphi Bowl)", 1963 ** "The Bread and Butter Case (A Winter's Tale)", 1962 ** "The Man on the Ladder", 1967 ===Rabbi Small -romaanit=== * Friday the Rabbi Slept Late, 1964 * Saturday the Rabbi Went Hungry, 1966 * Sunday, the Rabbi Stayed Home, 1969 * Monday The Rabbi Took Off, 1972 * Tuesday the Rabbi Saw Red, 1973 * Wednesday the Rabbi Got Wet, 1976 * Thursday the Rabbi Walked Out, 1978 * Conversations with Rabbi Small, 1981 * Someday the Rabbi Will Leave, 1985 * One Fine Day the Rabbi Bought a Cross, 1987 * The Day the Rabbi Resigned, 1992 * That Day the Rabbi Left Town, 1996 ===Muut=== * Common Sense in Education, 1970 == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset rikoskirjailijat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Uno Saxén

Uno Alfons Saxén (15. syyskuuta 1863 Kankaanpää – 17. helmikuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen opettaja, kouluneuvos, valtiopäivämies ja tietokirjailija. Saxénin vanhemmat olivat metsänhoitaja Frans Ludvig Saxén ja Ida Lovisa Hällfors. Hänen veljensä oli kouluneuvos Ralf Saxén (1868–1932). Saxén valmistui voimistelunopettajaksi 1883, filosofian kandidaatiksi 1885, filosofian lisensiaatiksi 1892 ja väitteli tohtoriksi sähköopin alalta vuonna 1894. Vuosina 1894–1901 Saxén toimi matematiikan lehtorina Viipurin klassillisessa lyseossa, 1901–1910 suomalaisessa reaalilyseossa ja 1910–1922 Helsingin suomalaisen tyttökoulun jatkoluokilla. Kouluhallituksen oppikouluosaston kouluneuvoksena hän toimi 1922–1930 ja virkaa tekevänä vielä 1930–1933. Väitöskirjan ohella Saxén julkaisi muun muassa Mekaniikan oppikirjan (1912) ja kuului Tietosanakirjan toimituskuntaan 1910–1922 ja laati melkein kaikki sen matematiikan ja fysiikan alan artikkelit. Saxén oli pappissädyssä edustaja valtiopäivillä 1905. Ylioppilastutkintolautakunnan jäsen hän oli 1921–1940 ja Oppikoulunopettajain liiton puheenjohtaja 1917–1919. Uno Saxén, Einar Rancken, Gösta Wasenius ja Hans Wasenius sekä joukkueen johtajana toiminut Reinhold Felix von Willebrand tekivät kilpailumatkan Pohjoismaiden kautta Saksaan, Belgiaan ja Sveitsiin kesällä 1885 ja osallistuivat heinäkuussa Dresdenin suurille voimistelujuhlille esittäen siellä muun muassa sauvaliikeohjelman. Osaan matkasta osallistuivat myös Mauritz Waenerberg ja Ivar Wilskman. Rancken ja von Willebrand julkaisivat matkasta myös kirjan Fem sportsmäns resa till kontinenten, berättad af två af dem: sommarminnen och dagboksblad.Urheilumme ensimmäinen iskujoukko, Suomen Kuvalehti, 19.12.1935, nro 51-52, s. 42, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Saxénin ensimmäinen puoliso vuodesta 1894 oli Anna Maria Pesonius (k. 1929) ja toinen vuodesta 1932 Seidi Laitakari, kruununvouti Aarne Inhan leski. Lääkäri, professori Niilo Saksela oli Saxénin poika ensimmäisestä avioliitosta. == Julkaisuja == * Experimentelle Bestätigung einer die Reciprocität der elektrischen Endosmose-und Strömungsströmeerscheinungen betreffenden Gleichung, Helsingin yliopiston väitöskirja. Helsingfors 1892 * Fysiikka: oppikirjan luonnos oppikouluja varten. 1 osa, Mekaniikka ynnä johdanto teoksessa Helsingin suomalaiset tyttökoulun jatkoluokat. Kertomus lukuvuosista 1909-1912. Helsinki 1912 * Laskutaulukkoja; tekijät Georg Borenius, Einar Meinander, Uno Saxén. Söderström & C:o, Helsingfors 1916 * Die Varietäten von Carex salina Wg ssp. cuspidata Wg nebst ihren Hybriden an den Küsten des Bottnischnen Busens, Finnland. Acta botanica Fennica 22. Societas pro fauna et flora Fennica, Helsingfors 1938 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Viitattu 3.5.2014. * Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Umestan

Umestan on yrityspuisto, joka sijaitsee entisen rykmentin alueella Uumajassa, Ruotsissa. Yrityspuisto otti tilat käyttöönsä, kun Västerbottenin rykmentti (I 20) lopetti sotilastoimintansa vuonna 1998. Uumajan kunta osti koko alueen liike- ja tietokeskuksen luomiseksi. Rakennukset peruskorjattiin vastaamaan nykyajan vaatimuksia. Yrityspuistossa on noin 40 rakennusta, joissa on noin 120 eri vuokralaista. Noin 3 000 ihmistä käy alueella päivittäin. Alueella on muun muassa vapaateatteriryhmä Profilteatern, Midgårdsskolanin lukio, peruskoulu (Prolympia) ja osa Uumajan yliopiston poliisikorkeakoulusta, joka suoritetaan Ruotsin poliisihallituksen (Rikspolisstyrelsen) toimeksiantonnasta. Ravintola Vildmannen toimii ruokasalina edellämainituille kouluille. Vuonna 2012 Uumajan kunta myi alueen Lerstenenille 470 miljoonalla Ruotsin kruunulla. Alueella on rakennustilaa 20 000 neliömetriä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Umestanin kotisivut Luokka:Uumaja Luokka:Ruotsin puistot
Shot Me Down

Shot Me Down on ranskalaisen housetuottajan ja DJ David Guettan kappale, joka sisältää yhdysvaltalaislaulaja Skylar Greyn esittämiä sanoja. Kappale julkaistiin digitaalisesti ladattavana 3. helmikuuta 2014. Kappaleen tuottivat David Guetta ja Giorgio Tuinfort, lisätuottajana Ralph Wegner. Kappale pääsi Ranskan singlelistan kuudennelle sijalle, samalla kun se pääsi kymmenen parhaan joukkoon Belgiassa, Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Tanskassa, Unkarissa ja Australiassa, sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon Saksassa, Espanjassa ja Italiassa. Kappaleen alkuperäisen version "Bang Bang (My Baby Shot Me Down)" esitti Cher vuonna 1966, ja samana vuonna Nancy Sinatra levytti oman versionsa. == Kappaleet== ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2014 kappaleet Luokka:David Guettan kappaleet
Janne Kuhmonen

Janne Kuhmonen (s. 2. toukokuuta 1994 Jyväskylä) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa JJK Jyväskylää. Hän teki tammikuussa 2012 vuoteen 2015 asti ulottuvan sopimuksen JJK:n kanssa. Kuhmonen on pelannut myös nuorisomaajoukkueissa.http://www.veikkausliiga.hs.prewise.com/News.aspx?id=46144 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * JJK:n pelaajakortti Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1994 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juhani Saloranta

Mauno Juhani Saloranta (1927 – 29. marraskuuta 1986) oli suomalainen insinööriupseeri, joka nimitettiin kenraalimajuriksi vuonna 1980. Saloranta oli Puolustusvoimien edustajana Lapuan patruunatehtaan räjähdyksen tutkijalautakunnassa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Sotilasinsinöörit Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Severi Vielma

Severi Vielma (s. 10. lokakuuta 1995 Halifax, Kanada) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2018 Ykkösessä pelaavaa JJK Jyväskylää Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. JJK:n edustusjoukkuetta vaivanneiden loukkaantumisten myötä Vielma nousi loppukesästä 2013 17-vuotiaana veikkausliigajoukkueen avauskokoonpanoon. Syksyllä 2013 JJK teki hänen kanssaan vuoteen 2015 ulottuvan pelaajasopimuksen.http://www.veikkausliiga.hs.prewise.com/News.aspx?id=52943 Kevättalvella 2015 Vielma loukkasi nilkkansa harjoituksissa. Vamma vaati leikkauksen ja hän palaa pelaavaan kokoonpanoon vasta kesällä.http://www.jjk.fi/uutiset/vielma-sivuun-nilkkavamman-takia/ Severi Vielma siirtyi kaudeksi 2019 Ykköstä pelavaan Ekenäs IF riveihin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * JJK:n pelaajakortti Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bad (David Guettan kappale)

Bad (tyyliteltynä BAD) on ranskalaisen housemusiikkituottajan ja DJ:n David Guettan sekä hollantilaisen tuottajakaksikko Showtekin kappale, joka sisältää myös australialaislaulaja Vassyn esittämiä vokaaliosuuksia. Kappale julkaistiin 17. maaliskuuta 2014 Guettan tulevan studioalbumin toisena singlenä. Kappale pääsi ensimmäisellä viikollaan Britannian singlelistan 22. sijalle. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2014 kappaleet Luokka:David Guettan kappaleet
Naptalaami

Naptalaami eli naftyyliftalaamihappo (C18H13NO3) on amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään herbisidinä eli rikkaruohomyrkkynä. ==Ominaisuudet== Puhtaana naptalaami on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta, mutta kaupallisena tuotteena se on väriltään tyypillisesti violettia kidemassaa. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen ja paremmin emäksisiin liuoksiin. Naptalaami liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin ksyleeniin, asetoniin, metanoliin ja dimetyyliformamidiin. Naptalaami on kasveissa auksiinin vastavaikuttaja ja inhiboi auksiinin kuljetusta kasveissa. Tämän seurauksena kasvien juurten kasvu ja solujen kasvu estyy ja kasvi kuolee. Aine imeytyy kasvien solukkoihin juurien ja lehtien kautta. Naptalaamin puoliintumisaika maaperässä on 2 viikkoa.Jack R. Plimmer, Judith M. Bradow, Christopher P. Dionigi, Richard M. Johnson & Suhad Wojkowski: Herbicides, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2004. Viitattu 3.5.2014 ==Valmistus ja käyttö== Naptalaamia voidaan syntetisoida 1-naftyyliamiinin ja ftaalianhydridin välisellä reaktiolla. Reaktio tapahtuu jo huoneenlämpötilassa ja tyypillisesti liuottimena käytetään bentseeniä. Naptalaamia käytetään selektiivisenä herbisidinä, joka tehoaa kaksisirkkaisiin rikkakasveihin. Sitä käytetään muun muassa soija-, maapähkinä- ja kurkkukasviviljelmillä. Naptalaamia voidaan käyttää joko jauheena, rakeina tai emulsiona. ==Lähteet== Luokka:Kasvintorjunta-aineet
Sparken

Sparken on skeittipuisto Hamnmagasinet-rakennuksen ja Uumajajoen vieressä Uumajassa, Ruotsissa. Puisto sijaitsee aivan Tegsbron-sillan alla, joka vie tiet E4 ja E12 joen yli. Puisto on noin 20 metriä leveä ja 120 metriä pitkä. Nimensä (propelli) puisto sai vuonna 2009 järjestetystä nimikilpailusta. Puiston pääpiirteet suunnitteli aktiiviset nuorisojärjestöt sekä kanadalainen designyritys New Line Skateparks INC, joka viimeisteli suunnittelun. Puisto on rakennettu kokonaan betonista, ja siellä on myös "kiskoja" sekä ympäröivä aita. Puisto valmistui vuonna 2009 ja se oli ensimmäisen osa Uumajan suurta perusrakentamisprojektia uudelleenmuotoilla kaupungin keskustaa, projekti nimeltä "Kaupunki siltojen välissä" (). Puisto voitti Ruotsin arkkitehtiliiton Pohjois-Norlannin arkkitehtuuripalkinnon vuonna 2012. Puistossa saa käyttää vain rullalautaa, BMX-pyörää, rullaluistimia ja potkupyörää. == Kuvia == Tiedosto:Sparken, Umeå (skylt).JPG|Tervetuloa-kyltti sääntöineen. Tiedosto:Sparken-2014-03-29.jpg|Sparken valokuvattuna maaliskuussa 2014. Tiedosto:Sparken, Umeå (vinter).JPG|Sparken talvella. Tiedosto:Sparken 3.jpg|Sparken kesällä 2011. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Skatepark Sparken – Umeå Luokka:Skeittipuistot Luokka:Uumaja Luokka:Ruotsin puistot
David Bomberg

David Garshen Bomberg (5. joulukuuta 1890 – 19. elokuuta 1957) oli englantilainen taidemaalari, joka kuului Whitechapel Boys -nimellä tunnettuun taiteilijaryhmään. Hän yhdisteli teoksissaan kubismia ja futurismia ja käytti runsaasti geometrisiä muotoja. Vuosien 1914–1916 aikana hän oli lähellä vortisisteja. Bomberg osallistui ensimmäiseen maailmansotaan länsirintamalla. Sotakokemus muutti hänen taiteellista tyyliään, eikä hän enää sodan jälkeen suosinut ”koneiden aikakauden” estetiikkaa. Vuosina 1945–1953 Bomberg toimi opettajana Borough Polytechnic Institutessa, jossa hänen oppilaanaan oli Frank Auerbach. Bomberg ei elinaikanaan ollut kovin arvostettu taiteilija lukuun ottamatta lyhyttä menestyskautta ennen ensimmäistä maailmansotaa. Hän kuoli varattomana vuonna 1957. Arvostus on sittemmin noussut, ja vuonna 1988 Tate Galleryssä pidettiin laaja Bombergin taiteen näyttely.BBC: David Bomberg ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Diamond in the Firepit

Diamond in the Firepit on AOR -yhtye Brother Firetriben toukokuussa 2014 julkaistu kolmas studioalbumi. Kyseessä on yhtyeen ensimmäinen studioalbumi kuuteen vuoteen. Albumilta julkaistiin ennakkoon digitaalisena singlenä kappale For Better or for Worse. Albumi sijoittui ensimmäisellä viikollaan Suomen albumilistan sijalle 7. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # Kaikkien kappaleiden sävellys ja sanoitus: Brother Firetribe, ellei toisin mainittu. == Kokoonpano == * Pekka Heino – laulu * Emppu Vuorinen – kitara * Tomppa Nikulainen – kosketinsoittimet * Jason Flinck – basso, taustalaulu * Kalle Torniainen – rummut == Arvostelut == * Imperiumi.net: 8+/10Imperiumi.net * Soundi: Soundi == Lähteet == Luokka:Vuoden 2014 albumit Luokka:Brother Firetriben albumit
Karhusalmen lossi

Karhusalmen lossi on Ruokolahdella Mietinsaaren ja Äitsaaren välillä liikennöivä lossi. Karhusalmen lossi on liikennöinyt vuodesta 1995 lähtien. Lossin omistaa Liikennevirasto, ja sen ylläpidosta vastaa Mietinsaaren yksityistiekunta. Vuonna 2005 lossin käyttökustannukset olivat 148 000 euroa, josta valtion osuus oli 72 prosenttia ja silloisen Joutsenon kaupungin kolme prosenttia. Ylityksiä lossilla tehtiin noin 20 000 kappaletta. Lossi on Parkano Oy:n vuonna 1971 valmistama ruoripotkurilossi, lautta n:o 161. Se on esimerkki keskimääräistä pienemmästä ja iäkkäämmästä käytössä olevasta lossista. Sen kantavuus on 44 tonnia. Koneina on kaksi Valmetin 115-hevosvoimaista nelisylinteristä dieselmoottoria. Moottorit sijaitsevat lautan päissä ja niitä ohjataan kumpaakin omilla ohjauslaitteillaan ketjuvälityksen ja hydraulisylinterien avulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mietinsaaren yksityistiekunta Luokka:Suomen lautta-alukset‎ Luokka:Ruokolahden liikenne Luokka:Varsinainen Saimaa
Pertti Tapola

Pertti Tapola on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja, joka on nykyään eläkkeellä. Hän työskenteli usean vuosikymmenen ajan Yleisradiossa ja toimi muun muassa Ylen tv-kanavilla ampumahiihto- ja painilähetysten selostajana. Lisäksi hän selosti Yle Puheella hiihtoa, suunnistusta ja pesäpalloa. Vaikka Tapola eläköityi vuonna 2015, hän on senkin jälkeen selostanut Ylen kanavilla urheilua, esimerkiksi olympialaisissa. Tapola tuli tunnetuksi erityisesti pitkänlinjan radioselostajana, jossa hän selosti noin 30 vuotta. Radiossa legendaarisiksi muodostuivat hänen raporttinsa hiihtokilpailuissa ladunvarresta. Selostaessaan televisioon noin vuosikymmenen ajan ampumahiihtoa, tuli hän tunnetuksi jo legendaariseksi muodostuneesta lausahduksestaan "perhana vieköön, tämähän näyttää hyvältä!", joka hänellä oli tapana todeta suomalaisurheilijan onnistuessa. == Lähteet == * http://yle.fi/urheilu/mita_kuuluu_mm-ampumahiihdon_selostajien_paivaan_- _katso_video/6498330 * http://areena.yle.fi/radio/1293592 Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Micke Silén

Micke Silén (s. 1953) on suomalainen copywriter ja yksi mainostoimisto Taivaan perustajista. Hänet palkittiin elämäntyöstään Platinahuipulla Grafia ry:n Vuoden Huiput 2014 -kilpailussa.Valtteri Väkevä: Micke Silén keksi pienen lehmän. Micke Silén keksi, miten suomalaisille myydään ruotsalaista juustoa ja jugurttia. Helsingin Sanomat 3.5.2014. Viitattu 3.5.2014. 1970-luvun lopulla Silén piti Malmössä Ruotsin armeijan ylijäämätuotteita myyvää kauppaa ja kiinnostui mainosalasta Lundin yliopiston iltakurssilla. Hän pääsi harjoittelijaksi erään luennoitsijan mainostoimistoon, mutta palasi kuitenkin kotimaahansa Suomeen. Silén työskenteli muun muassa mainostoimistoissa AKT/BBDOVuoden huiput – parasta suomalaista mainontaa ja graafista suunnittelua 1985, Grafia ry 1986. ja Brindfors, josta pian irtautui Hasan & Partners. Silénin tunnetuin työ Hasanin ajoilta on ruotsalaisen meijerikonserni Arlan tuotteiden lanseeraus Suomeen 1995 teemalla ”Kohta meissä kaikissa asuu pieni lehmä”, jota pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista suomalaisista iskulauseista.Pia Hyvönen: Arlan iskulause on paras, Taloussanomat 12.4.2000. Viitattu 3.5.2014. Silénin ja Oski Granströmin suunnittelemaan kampanjaan kuuluivat myös Roy Anderssonin ohjaamat vähäeleiset mainoselokuvat saidasta ruotsalaisesta maitotilallisesta. Vuonna 1996 Silén perusti viiden muun osakkaan kanssa Taivas-mainostoimiston, joka teki kampanjoita muun muassa Radiolinjalle. Taivas kasvoi Jussi Nurmion johtamana monialakonserniksi, joka perusti Habbosta tunnetuksi tulleen Sulake Corporation Oy:n ja kiinteistönvälitysalaa mullistamaan pyrkineen Igglon. Taivas-konserni laajentui Viroon, Latviaan, Liettuaan, Venäjälle ja Lontooseen, kunnes vuonna 2008 alkanut matalasuhdanne alkoi murentaa yrityksen menestystä. Taivas Group teki konkurssin 2012, mutta alkuperäinen mainostoimisto jatkaa toimintaansa.Anna Juvonen: Ex-Taivas Group konkurssiin, Taivas jatkaa, Markkinointi & Mainonta 20.8.2012. Viitattu 3.5.2014. Silén on yhä mukana toimistossa, mutta keskittyy yhä enemmän maatilansa hoitoon Kerimäellä. Vuonna 2013 hän voitti Vuoden Huippujen printtimainontasarjassa Kultahuipun Ateneumin taidemuseolle suunnitellulla 52 sielua -näyttelyn ilmoituksella.Vuoden Huiput Grand Prix -palkinto Nissan Nismo Watchille , Julkaisija-lehti 14.4.2014. Viitattu 3.5.2014. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Silénin suunnittelemaa mainontaa Aadeevee-sivustolla Luokka:Suomalaiset mainonnan suunnittelijat Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gamla bankhuset

Gamla bankhuset on Uumajassa, Ruotsissa sijaitseva keltainen kaksikerroksinen uusrenessanssityylinen kivirakennus, joka rakennettiin vuonna 1877. Rakennus sijaitsee Storgatan 34:ssä Uumajanjoen pohjoispuolella. Rakennuksen pyöreiden kulmien vuoksi se on saanut lempinimen Smörasken (suom. voirasia) == Rakennus == Rakennus on rakennettu kivestä tyypillisen uusrenessanssityylin mukaisesti vuonna 1877 Axel Cederbergin pohjapiirrosten mukaan. Cederberg toimi tuolloin kaupungin teknisenä neuvonantajana. Rakennuksessa on kaksi kerrosta, ja se on maalattu keltaiseksi. Alun perin pankin eteinen ja toimistot sijaitsivat pohjakerroksessa ja ylempi kerros oli pankinjohtajalle. Ylemmässä kerroksessa oli suuri kuusihuoneinen asunto ja poikamieshuone. == Historia == Rakennus valmistui vuonna 1877 ja se oli Westerbottens enskilda banks -yhtiön ensimmäinen pankkirakennus ja samalla Uumajan ensimmäinen kivitalo. Vuonna 1888 sattuneen Uumajan tulipalon jälkeen avautui mahdollisuus uuden pankkirakennuksen avaamiseen keskeisemmälle paikalle ja edustavampaan sijaintiin. Vuonna 1894 pankki siirsi sen toimintonsa uuteen pankkirakennukseen Rådhusparkeniin, jossa toimii tällä hetkellä Handelsbanken. Vanha pankkirakennus sen sijaan otettiin käyttöön kerrostalona. Rakennus on vuosien saatossa ollut eri yritysten käytössä, kuten Västerbottenin museon kokoelman väliaikaisena varastohuoneena vuosina 1936–1946 ja Uumajan kaupunginkirjastona vuosina 1935–1954. Vuodesta 1980 rakennus on ollut kulttuuriperintörakennus, ja sen omistaa Umeå Energi, joka teki vuonna 1992 laajoja korjaustöitä. == Lähteet == Luokka:Uumajan rakennukset ja rakennelmat
M. M. Kaye

Mary Margeret "Mollie" Kaye (21. elokuuta 1908 Shimla, Intia – 29. tammikuuta 2004 Lavenham, Suffolk, Iso-Britannia) oli brittiläinen kirjailija, joka tunnetaan kansainvälisesti erityisesti historiallisesta suurromaanistaan Kaukaiset paviljongit (The Far Pavillions) vuodelta 1978. Kirjasta on tehty televisiosarja ja näytelmäversio. Toinen merkittävä suurromaani on vuonna 1963 ilmestynyt Pasaatituulet. Kaye vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Intiassa Shimlassa, brittisiirtokunnan alueella. Hänen isänsä toimi Intian valtioneuvoston puheenjohtajana. Uransa alkuvaiheilla hän asui eri puolilla maailmaa, kuten Intiassa, Egyptissä, Saksassa, Keniassa, Englannissa, ja Kyproksella sotilasmiehensä mukana ja kirjoitti pääosin dekkareita. Suurromaanien ja kevyiden dekkareiden jälkeen hän keskittyi kirjoittamaan omaelämäkerrallistrilogiaa, Share of Summeria. Mary Margaret Kaye kuoli Suffolkissa Isossa-Britanniassa 95-vuotiaana talvella 2004Author M. M. Kaye dies usatoday30.usatoday.com Viitattu 3.4.2016. == Valikoitu bibliografia == === Autobiografia: Share of Summer === * Osa 1: The Sun In The Morning, 1990 * Osa 2: Golden Afternoon, 1997 * Osa 3: Enchanted Evening, 1999 === Romaaneja === * Kuolema kulki Berliinissä, 1955 * Kuolema Kyproksessa, 1956 * Flamingo, 1961 * Kaukaiset paviljongit, 1978 * Pasaatituulet, 1963 * Kuun varjon laakso, 1986 * Kuolema Kashimirissa, 1989 == Lähteet == * Kaye, M. M.: Pasaatituulet. Suuri Suomalainen Kirjakerho. Helsinki. 1982. (Maria Ahlstedtin esipuhe) * Kaye, M. M. | Kirjasampo.fi kirjasampo.fi === Viitteet === Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet Luokka:Brittiläiset kirjailijat
Dalaborg

Dalaborg on keskiaikaisen linnan raunio, joka sijaitsee Ruotsissa Mellerudin kunnassa Vänernin rannalla. Jäljellä olevista muureista on päätelty, että linna on ollut kiinteä rakennus, jossa pohjakerros oli harmaakivestä ja yläkerros hirrestä.Mellerud: Dalaborgs Slottsruin Viitattu 3.5.2014. Linnasta on jäljellä myös vallihauta, valleja, terassi ja rakennuksen kellari. Linnan perustivat herttuat Valdemar ja Eerik vuonna 1304 kuningas Birgeriä vastaan olleiden taisteluiden yhteydessä. Heti samana vuonna Birgerin joukot valloittivat linnan. Engelbrektin kapinan aikana useita voutien linnoja tuhottiin maan tasalle. Dalaborgin valloitti ja tuhosi talonpoika-armeija vuonna 1434 ritari Peder Ulfsson Roosin johdolla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Bolstads Hembyghdsförening: Dalaborgs slottsruin Luokka:Mellerudin kunta Luokka:Länsi-Götanmaan läänin linnat
Kåseholmin linna

Kåseholmin linna on rakennus Tomelillan kunnassa Ruotsissa. Itse tila on säteri ja linna on tilan päärakennus.Ystads Allehanda: Kåseholm fick sin slottsskylt Viitattu 3.5.2014. Rakennuksen vanhimmat osat ovat peräisin 1600-luvulta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kåseholmin kotisivut Luokka:Skånen läänin linnat Luokka:Tomelillan kunta
Japaninsahahai

Japaninsahahai (Pristiophorus japonicus) on sahahaiden (Pristiophoridae) heimoon kuuluva merikalalaji, jota tavataan Tyynellämerellä Kiinan, Ogasawarasaarten, Japanin, Taiwanin ja Korean alueella 0–500 metrin syvyydessä. Japaninsahahainaaraan maksimipituus on 136 senttimetriä. Se on ovovivipaarinen ja saa kerralla noin 12 poikasta. Japaninsahahain ravintoa ovat pienet pohjaeläimet, joita se tonkii pohjamudasta viiksiään apuna käyttäen. == Lähteet == Luokka:Hait
Harri Jansson

Harri Jansson (s. 23. joulukuuta 1945 Helsinki) on entinen suomalainen 400 ja 800 metrin juoksija, jonka uran huippuvuodet olivat 1960-luvulla. Harri Janssonin isä Kurt Jansson toimi 1951–1953 diplomaattina Pariisissa ja sen jälkeen New Yorkissa. Näin Harri Jansson vietti nuoruutensa aina 1960-luvulle Yhdysvalloissa. Suomeen tultuaan hän edusti yleisurheilijana HIFK:ta. Kesästä 1964 tuli hänelle menetyksellinen, kun hän voitti 800 metrin Suomen- mestaruuden 20-vuotiaiden SM:ssä ja saavutti pronssia Kalevan kisoissa Oulussa. Seuraavana vuonna hän saavutti 20-vuotiaiden Suomen-mestaruuden 400 ja 800 metrillä. Samana kesänä hän juoksi 800 metrillä ennätyksensä 1.49,2, joka on edelleen vahvan yleisurheiluseuran HIFK-urheilijan paras 800 metrin tulos. Sen jälkeen Jansson sai SM-tason menestystä enää SM-tason viesteissä 4×800 metrillä vuosina 1968 ja 1969, jolloin HIFK sijoittui Harri Jansson ankkurinaan molemmilla kerroilla kolmanneksi. Suomessa vietetyn armeijavuoden jälkeen Harri Jansson siirtyi 1960-luvun puolivälissä Kanadaan, jossa hän työskenteli aina eläkkeelle siirtymiseensä asti kanadalaisissa pankeissa Industrial Acceptance Corporation, Bank of Montreal ja Richmond Savings. Näistä hän työskenteli Bank of Montrealissa 20 vuotta työurastaan. Eläkevuosinaan Jansson on tunnettu finanssialan asiantuntijana Vancouverissa, jossa hän viime vaiheessa on asunut. Janssonista tuli vuonna 2005 Suomen kunniakonsuli Kanadan Vancouveriin. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat Luokka:Kanadansuomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt