EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jouni Rosenlöf

Jouni Rosenlöf (s. 23. marraskuuta 1981 Espoo) on suomalainen painija. Hän edustaa seuratasolla Helsingin Paini-Miehiä lajinaan vapaapaini, jossa hän on voittanut SM-kultaa viisi kertaa kolmessa eri painoluokassa. Rosenlöf on myös edustanut suomea EM- ja MM- kilpailuissa sarjassa 66 kiloa. Tämän lisäksi hän on saavuttanut hopeaa rantapainin Viron mestaruuskilpailuissa ja voittanut Kanadan sekä New Yorkin osavaltion mestaruudet kreikkalais-roomalaisessa painissa. Vuonna 2009 hän myös kilpaili Hollannin painiliigassa ja voitti kaikki ottelunsa. == Saavutukset == * MM-kilpailut: 24:s 2002 (66 kg) * EM- kilpailut: 14:s 2008 (66 kg), 12:s 2008 (66 kg) ja yhdeksäs 2011 (66 kg) * SM- kilpailut: kultaa 2004 (66 kg), 2005 (74 kg), 2008 (66 kg), 2011 (66 kg) ja 2015 (70 kg) * Olympiakarsintaturnaus: viides 2012 (66 kg) * Baltian- mestaruuskilpailut: kultaa 2006 (74 kg) * Manitoba Open -turnaus: kultaa 2004 (66 kg) * Opiskelijoiden MM-kilpailut: kahdeksas 2002 (66 kg) ja yhdeksäs 2004 (66 kg) * Juniorien (alle 20-vuotiaiden) MM-kilpailut: viides 2001 (63 kg) * New Yorkin osavaltion (vapaapaini ja kreikkalais-roomalainen paini) mestaruuskilpailut: kultaa 2001 (69 kg) * Juniorien Kanadan mestaruuskilpailut (kreikkalais-roomalainen paini): kultaa 2001 (69 kg) * Kanadan mestaruuskilpailut (kreikkalais-roomalainen paini): hopeaa 2009 (74 kg) == Lähteet == * * * * Luokka:Suomalaiset vapaapainijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jaroslav Foglar

Jaroslav Foglar (6. heinäkuuta 1907 Praha – 23. tammikuuta 1999 Praha) oli tšekkiläinen kirjailija. Hän tuli tunnetuksi nuorelle lukijakunnalle suunnatuista partioaiheisista seikkailuromaaneistaan. Hän työskenteli myös lehdissä ja kehitti kuuluisan Rychlé šípy -sarjakuvan, jonka päähenkilönä seikkailee Mirek Dušín. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tšekkiläiset kirjailijat Luokka:Sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Mäntämoottori

Mäntämoottori on polttomoottori, jossa polttoaineen sisältämä kemiallinen energia muutetaan lämpö- ja liike-energiaksi sylinterissä liikkuvien mäntien avulla. Polttoaine syötetään sylinteriin, jossa edestakaisin liikkuva mäntä moottorityypistä riippuen vuoroin imee tuoreen polttoaine-ilmaseoksen sylinteriin, ja toiseen suuntaan liikkuessaan puristaa seoksen kasaan tai poistaa pakokaasut. Toimintaperiaate vaihtelee hieman riippuen siitä onko kyse kaksitahti- vai nelitahtimoottorista. Mäntä tai männät on kiertokankien välityksellä laakeroitu kampiakseliin. Suoraruiskutteisessa nelitahtisessa bensiini- tai dieselmoottorissa männän liike imutahdin aikana täyttää sylinterin pelkällä ilmalla ja polttoaine ruiskutetaan sylinteriin suuttimilla. Ahdetussa mäntämoottorissa pakokaasujen hukkaenergiasta tai hihnan välityksellä moottorista voimansa saava ahdin puristaa ilmaa sylintereihin. Tällöin palotapahtumaan saadaan suurempi ilmamäärä kuin minkä mäntä yksinään kykenisi imemään. Tämä parantaa moottorin hyötysuhdetta. *Nelitahtimoottori :Yleisin ajoneuvokäytössä oleva moottorityyppi, toimintavaiheina ovat imutahti, jonka aikana mäntä painuu alas ja imee tuoreen polttoaineseoksen sylinteriin, puristustahti, jonka aikana mäntä nousee ylös ja puristaa polttoaineseoksen kasaan, työtahti, jolloin syttynyt polttoaineseos lyö männän alas sekä poistotahti, jolloin jälleen ylös nouseva mäntä poistaa pakokaasut sylinteristä. *Kaksitahtimoottori :Yleisimmin käytössä kevyissä pienkoneissa kuten moottorisahoissa ja vanhemmissa perämoottoreissa. Toimintavaiheina ovat työtahti ja huuhteluvaihe. Koska polttoaineseos ja pakokaasut vaihtuvat sylinterissä yhtäaikaisesti, rakenne on epätaloudellinen mutta moottorin rakenne on yksinkertaisempi, kevyempi ja halvempi valmistaa kuin nelitahtimoottori. == Katso myös == *Kiertomäntämoottori *Stirlingmoottori Luokka:Polttomoottorit es:Motor de explosión
Herman Ojala

Herman Ojala (3. kesäkuuta 1855 Isokyrö – 18. toukokuuta 1924 Toholampi) oli toholampilainen opettaja. Herman opiskeli opettajaksi Jyväskylän kansakoulunopettajaseminaarissa 1874–1878 ja oli kurssinsa kolmen parhaan joukossa.Jyväskylän seminaari perustetaan, Finnica Keski-Suomi Hänen vanhempansa olivat torppari Johan (Juho) Erkinpoika Ojala (Löytymätöin) ja Hedvig Juhontytär Hoppa. Hän teki WSOY:n kustantaman aapisen Lukemisen Alkuoppi vuonna 1891 ja laati Lasku- ja mittausopin, josta sanonnan "Ojalan laskuopin mukaan...", toholampilaisten mukaan katsotaan saaneen alkunsa.Tampereen yliopiston kirjasto, Aapiskokoelma Muualla Suomessa sanonta luetaan johtuvaksi Jyväskylän seminaarin matematiikan lehtorista ja sittemmin johtajasta Nestor Ojalasta, jonka laskuoppeja julkaistiin monina painoksina 1890-luvulta alkaen. == Teoksia == *Ojala, Herman: Lasku- ja mittausoppi. *Ojala, Herman: Lukemisen Alkuoppi.. WSOY 1891. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1855 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Kansliaoikeus

Kansliaoikeus oli Ruotsissa aiemmin toiminut erityistuomioistuin, joka tutki ja ratkaisi kuninkaan kanslian virkamiesten ja virkailijoiden tekemistä virkavirheistä nostettuja juttuja. Jo vuoden 1626 kansliajärjestyksen mukaan oli valtakunnankanslerilla ja kanslianeuvoksilla oikeus määrätä kanslian virkamiehille rangaistuksia. Vuonna 1661 annetussa kansliajärjestyksessä todetaan, että kansliakollegion tulee tuomita kanslian henkilökunnan tekemät virkavirheet. Tämän seurauksena kansliaan järjestettiin kansliaoikeudeksi kutsuttu tuomioistuin. Vuonna 1836 kansliaoikeus sai oikeuden tuomita postilaitoksen henkilöstöä. Kansliaoikeus lakkautettiin 1870 ja sen tehtävät siirrettiin osittain korkeimmalle oikeudelle ja osittain Svean hovioikeudelle. ==Lähteet== * Nordisk familjebok, Nordisk familjeboks förlags 1910 Luokka:Ruotsin tuomioistuimet Luokka:Ruotsin oikeushistoria
Kalle Korpela

Kaarlo Kustaa (Kalle) Korpela (2. joulukuuta 1859 Kuortane – 19. elokuuta 1928 Kuortane) oli suomalainen maanviljelijä ja kirjailija. Korpela toimi Kuortaneella muun muassa kuntakokouksen puheenjohtajana, palovakuutusyhdistyksen toimitusjohtajana, vaalilautakunnan puheenjohtajana, tilattoman väestön lainarahaston hoitajana ja kirkonisäntänä. Hän laati myös asiapapereita kuntalaisille ja oli sunnuntaikoulun pitäjänä. Korpela kirjoitti sanomalehtiin ja hän julkaisi myös kaksi Kuortaneelle sijoittunutta kertomusta "Renttu-Maija" ja "Rahantekijä".Kaarlo Korpela, Ilkka, 28.08.1928, nro 199, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotKaarlo Korpela kuollut, Virtain, Ähtärin, Alavuden, Kuortaneen ja Töysän Sanomat, 07.09.1928, nro 36, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Teoksia == * Renttu-Maija ja hänen elämänsä piirteet. Rauma 1899, 2. laajennettu painos 1900, 3. painos Ylijoen nuorisoliitto, Kuortane 1963 * Rahantekijä eli "Isäin pahat teot tulevat lasten päälle". Rauma 1900, 2. painos Ylijoen nuorisoliitto, Kuortane 1963 == Lähteet == * Suomen kirjailijat tietokanta Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1859 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Kristina Hyvönen

Kristina Hyvönen (7. heinäkuuta 1859 Hankasalmi – 22. syyskuuta 1950 Helsinki) oli ruotsiksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä Kristanja. == Teoksia == * Snöklockor, plockade af Kristanja. Författarinnans förlag, Åbo 1885 * Arbete i vingården : berättelse af Kristanja. Wickström, Helsingfors 1886 == Lähteet == * Suomen kirjailijat tietokanta Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1859 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Auglaizen piirikunta

Auglaizen piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Auglaize-joen mukaan. Sen suurin kaupunki on Wapakoneta. ==Maantiede== Auglaizen naapuripiirikuntia ovat Allen pohjoisessa, Hardin idässä, Logan kaakossa, Shelby etelässä, Darke lounaassa, Mercer lännessä ja Van Wert luoteiskulmassa. ==Väestö== Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 45 949 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 97,9%, mustiin (0,5%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,4%). Kotitalouden mediaanitulo on 52 838 ja köyhyysrajan alapuolella oli 7,2% väestöstä vuosina 2007–2011. == Lähteet == Luokka:Ohion piirikunnat
Haulit himaan

Haulit himaan on rockyhtye Hauli Brosin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Juri Lindeman – laulu, kitara * Kalle Alatalo – kitara, laulu * Ari Pulkkinen – basso * Rinnekadun Kaitsu – rummut == Lähteet == * Hauli Bros -sivut === Viitteet === Luokka:Vuoden 2005 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset rockalbumit
Mustakaulatrapit

Mustakaulatrapit (Afrotis) on trappien heimoon kuuluva lintusuku. == Mustakaulatrappeihin (Afrotis) kuuluvia lajeja == * Botswanantrappi (Afrotis afraoides) * Mustakaulatrappi (Afrotis afra) aikaisemmin (Eupodotis afra) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) Luokka:Trapit
Virkavirhe

Virkavirhe on julkisyhteisön tai sen palveluksessa olevan julkista valtaa käyttävän työntekijän tekemä päätös tai toimi, jossa tahallaan tai huolimattomuutta rikotaan annettuja säännöksiä, määräyksiä, asetuksia tai lakia. Julkista valtaa käyttävällä työntekijällä tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtäviin lain tai asetuksen nojalla kuuluu antaa toista velvoittava määräys, päättää toisen edusta, oikeudesta tai velvollisuudesta tai puuttua toisen etuun tai oikeuteen. Tällainen henkilö on myös se, jonka lain tai asetuksen nojalla tai viranomaiselta saadun toimeksiannon perusteella kuuluu osallistua päätöksen valmisteluun tekemällä päätösesitys tai päätösehdotus, laatimalla selvitys tai suunnitelma, ottamalla näyte tai suorittamalla tarkastus tai muulla vastaavalla tavalla. Yleensä julkista valtaa käyttävä henkilö on virkamies. Kantelu virkavirheestä tehdään kirjallisesti ylemmälle tai valvovalle viranomaiselle tai laillisuusvalvojalle. Kantelun voi tehdä kuka tahansa, muukin kuin asianosainen. Kantelu virkavirheestä ei ole muutoksenhakukeino hallintopäätökseen eli sen seurauksena hallintopäätöstä ei kumota. Muutosta hallintopäätökseen tulee hakea valittamalla, ylimääräisellä muutoksenhakukeinolla hallintoviranomaiselle tai muutoksenhakuasioita käsittelemään perustetulle lautakunnalle tai tuomioistuimelta, kuten esimerkiksi hallinto-oikeudelta. Virkavirheestä kantelun seurauksena virkavirheen tehneelle julkisyhteisölle tai sen työntekijälle voidaan tuoda esille käsitys säädösten oikeasta tulkinnasta, ohje oikeasta menettelystä tai vakavampana menettelynä huomautus. Eduskunnan oikeusasiamies sekä oikeuskansleri voivat vakavimmissa tapauksissa määrätä myös syytteen nostettavaksi. Tuomioistuimessa virkavelvollisuuden rikkomisesta rangaistuksena on varoitus, sakko tai vankeutta enintään yksi vuosi sekä mahdollinen vahingonkorvaus. Tuomioistuimessa käsitellään vakavia tapauksia, joissa on loukattu yksityishenkilöiden oikeuksia. Vahingonkorvausvastuuseen joutuminen ei edellytä, että virkavirheestä epäilty saisi rangaistuksen tekemästään virkavirheestä. Jos virkavirheestä on laissa säädetty rangaistus, kutsutaan virkavirhettä virkarikokseksi. Virkarikoksista säädetään perustuslain 118 §:ssä sekä rikoslain 40. luvussa. Julkisyhteisön sekä työntekijän vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa. Säännökset virkarikoksista koskevat virkamiestä, julkista valtaa käyttävää henkilöä kuin myös julkista luottamustehtävää hoitavaa henkilöä, joka on valittu yleisillä vaaleilla lukuun ottamatta istuvia kansanedustajia. Valtion virkamiehen velvollisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslaissa ja kunnallisen viranhaltijan velvollisuuksista laissa kunnallisesta viranhaltijasta. ==Lähteet== * Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1993. * Factum, Weilin+Göös 2005. * Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys, osa V, s. 1214–1215. Luokka:Hallinto Luokka:Hallinto-oikeus
Hiiliplaneetta

thumb|right|220px|Taiteilijan näkemys hiiliplaneetasta. Se on tumma ja heijastaa vain niukasti valoa, ja näkyy sen takia huonosti. Hiiliplaneetta (timanttiplaneetta, karbidiplaneetta) on planeetta, jollaisia arvellaan voivan syntyä, kun hiilipitoisia meteoroideja ja asteroideja törmää toisiinsa. Normaalit Maan tyyppiset kiviplaneetat koostuvat lähinnä raudasta ja piin ja hapen yhdisteistä eli silikaateista. Uskotaan, että hiiliplaneetalla on nikkelirautaydin, mutta paksu timanttikerros pinnan alla, ja pinnalla kalliona grafiittia. Pinnalla voi olla hiilivetyjä ja häkää eli hiilimonoksidia. Hiiliplaneetan pinnalla saattaa olla elämää, mutta se ei pohjautune niin paljon happeen kuin Maassa. Marc Kuchnerin mukaan hiiliplaneettoja voisi syntyä materiasta, jossa on runsaasti hiiltä ja vähän happea. Tällöin oksideja, vettä ja vastaavia yhdisteitä syntyy vähän. Hiiliplaneettojen esiintyminen saattaa olla todennäköisempää lähellä galaksien keskustoja, missä on enemmän hiilipitoisia tähtiä. Toistaiseksi hiiliplaneettoja ei ole havaittu. On epäilty pulsarin PSR 1257+12 planeettojen olevan hiiliplaneettoja, mutta varmaa tämä ei ole. == Katso myös == *Planeettaluokitus *Valtameriplaneetta *Kiviplaneetta *Supermaa *Hiilikondriitti Luokka:Planeettatyypit
Bromitymolisininen

Bromitymolisininen eli BTS (C27H28Br2O5S) on pH-indikaattori, jota käytetään erityisesti happo-emästitrauksessa. Bromitymolisinisen väri muuttuu keltaisesta siniseksi pH:n ollessa 6,0-7,6. Sopivan värimuutosalueen vuoksi bromitymolisininen soveltuukin erityisen hyvin esimerkiksi heikkojen happojen ja emästen pitoisuuksien määrittämiseen titrauksella. Itse bromitymolisininen on heikko happo. Ainetta käytetään lisäksi väriaineena lääketieteessä muun muassa bakteeritutkimuksessa. Bromothymol blue colors at different pH.png|pH 2,1–12,5. Bleu bromothymol teintes.jpg|Vasemmalla: pH 0 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Bromitymolisinisen käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 30.5.2018. Luokka:Indikaattorit
Aavikkoplaneetta

thumb|Kuvitteellinen aavikkoplaneetta. Aavikkoplaneetta on planeetta, jolla aavikko peittää koko planeetan pinnan ja sade on vähäistä tai olematonta. Määritelmän mukaan esimerkiksi Mars on aavikkoplaneetta. Sellaisia on kuvattu tieteiskirjallisuudessa. Kasvillisuus ja vesi puuttuvat tai niitä on vain harvoissa paikoissa. Se on mahdollisesti kuivaa aroa, puoliaavikkoa ja keitaiden kasvillisuutta. Navoilla saattaa olla napalakit, jos vettä on tarpeeksi ja aavikkoplaneetta tarpeeksi viileä. Yön ja päivän lämpötilaerot ovat aavikkoplaneetoilla Maan vastaavia suurempia, mahdolliset vuodenaikavaihtelut myös. Pienet pölypyörteet, ja esiintyy isoja pölymyrskyjä. Aavikkoplaneetan sään vaihtelut lienevät Maan sään vaihteluja paremmin ennustettavia. Aavikkoplaneetta on Maata kuivempi, ja saattaisi olla joko Maata kuumempi tai kylmempi. Yhtään varsinaista Maan kokoluokkaa olevaa paksun ilmakehän omaavaa aavikkoplaneetta ei tunneta. Aavikkoplaneetta saattaisi syntyä, jos planeetan muodostuessa sinne tulee vain vähän vettä. Alhainen pintalämpötila voi edistää melko vetisenkin planeetan aavikoitumista, silloin planeetalla on ehkä laajoja jäätiköitäOrion´s Arm Non-luminary World Classifications. . Maa muuttuu ehkä kuumaksi aavikkoplaneetaksi, kun Aurinko kirkastuu noin 1,5-5 miljardin vuoden kuluttuaOnewest.net PostGaian Type. , tai Venuksen tyyppiseksi kuumaksi kasvihuonemaailmaksi. Vuoden 2006 artikkelissaan K. J. Zahnle kanssakirjoittajineen spekuloi, että aavikkoplaneetalla voisi olla elämää ja vettä huomattavasti lähempänä Aurinkoa kuin Maassa. Aavikkoplaneetta voisi olla heidän mukaansa elinkelpoisella etäisyydellä, jolla Auringon säteily olisi 170% Maahan saapuvaan säteilyyn verrattunaLunar and Planetary Institute Lunar and Planetary Science XXXVII (2006) Dune: How much sunlight is too much? K. J. Zahnle, Y. Abe, A. Abe- Ouchi, N. H. Sleep (PDF) , eli suunnilleen etäisyydellä 0,77 AU, mikä olisi vain hieman Venuksen radan ulkopuolella. Aurinkokuntamme planeetoista Mars luonnehditaan yleensä aavikkoplaneetaksi, mutta osittain se muistuttaa kaasukehätöntä Kuuta. == Tieteiskirjallisuuden aavikkoplaneetat == Tyypillinen aavikkoplaneetta Arrakis on kuvattu Frank Herbertin tieteiskirjasarjassa Dyyni. Myös Tähtien sodan Tatooine on aavikkoplaneetta. == Katso myös == *Planeettaluokitus *Jääkausi *Karkaava kasvihuone-ilmiö == Lähteet == == Aiheesta muualla == * alternative list of desert planets *The Planet Simulator: Towards a user friendly model KLAUS FRAEDRICH∗, HEIKO JANSEN1, EDILBERT KIRK, UTE LUKSCH and FRANK LUNKEIT Luokka:Kuvitteelliset planeetat Luokka:Mars
Maaretkenvero

Maaretkenvero on Ruotsissa ja Suomessa käytössä ollut historiallinen vero. Sen alkumuotoja olivat 1500-luvulla kannetut ylimääräiset sotaverot. Maaretkenvero otettiin käyttöön Eerik XIV:n ollessa kuninkaana (1560–1568) ja sitä uudistettiin usein. Vuodesta 1611 lähtien vero kannettiin joka vuosi ja se muuttui lopulta vakinaiseksi osaksi manttaaliveroa.Iso tietosanakirja, Otava 1935Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963 Historian suursanakirjan mukaan maaretkenvero oli alkuaan vero, jonka avulla rahoitettiin Venäjää vastaan vuodesta 1612 käytyä sotaa. Sota päättyi 1617 Stolbovan rauhaan, mutta veron keräämistä jatkettiin. Maaretkenvero vakiintui pysyväksi veroksi, jonka suuruus oli 7 hopeataaleria manttaalilta.Nenonen & Teerijoki: Historian suursanakirja, WSOY 1998 ISBN 951-0-22044-2 ==Lähteet== Luokka:Historialliset verot Luokka:Ruotsin taloushistoria
Pitkä häntä

Pitkä häntä () tarkoittaa tuotevalikoiman monipuolista mutta vähän myyvää osuutta. Internet mahdollistaa pitkä häntä -tuotteiden myynnin kannattavasti. Käsitteen on esitellyt Chris Anderson vuonna 2004.Salmenkivi & Nyman 2007, s. 178–188 Anderson on käsitellyt termiä laajemmin kirjassaan Pitkä häntä: Miksi tulevaisuudessa myydään vähemmän enempää vuodelta 2006. Pitkä häntä -ilmiön mahdollistaa jakelun, valmistuksen ja markkinoinnin tehostuminen teknisen kehityksen seurauksena. Tarjonnan häntä on muuttunut aikaisempaan verrattuna pitkäksi, se on taloudellisesti yritysten tavoitettavissa ja aikaisemmin kannattamattomat markkina-aukot voivat muodostaa merkittävät markkinat.Anderson 2007, s. 25. Pitkä häntä -ilmiö saavutetaan silloin, kun markkina-aukkojen saavuttamisen kustannukset alenevat demokratisoimalla tuotanto- ja jakeluvälineet sekä saattamalla yhteen tarjonta ja kysyntä.Anderson 2007, s. 67–71. Wikipedia on esimerkki käyttäjätuotannosta, jossa artikkelien julkaisijoilla ja korjaajilla on taipumus suhtautua aiheeseen innokkaasti, motivoituneesti ja vapautuneesti. Vertaistuotannon suurin motivoiva tekijä on maine.Anderson 2007, s. 88–89. ==Pitkä häntä -ilmiön ominaisuudet== #Hittien osuus markkinoiden tarjonnasta on lukumääräisesti pienempi kuin muiden tuotteiden. #Kustannukset, joita vaaditaan markkina-aukkojen saavuttamiseksi laskevat parhaassa tapauksessa minimaalisiksi. #Tarvittavat työkalut ja menetelmät, joilla asiakkaat voivat tavoittaa tarjonnan. #Kysyntäkäyrän painopisteen tasapainoittuminen hittien ja pitkän hännän -tuotteiden välillä markkinoiden vakiinnuttua. #Pitkän hännän tuotteet muodostavat kannattavat markkinat hittituotteiden tavoin. #Täydellinen saatavuus näyttää lopuksi tuotteiden todellisen kelpoisuuden markkinoilla, koska kysyntää vääristävät tekijät ovat poistuneet.Anderson 2007, s. 66–67. ==Katso myös== *Pareton periaate ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Verkkokauppa Luokka:Taloustiede Luokka:Metaforat
Lilliegren

Lilliegren on suomalainen, ruotsinvallan aikainen aatelissuku. Savonlinnassa syntynyt, myöhemmin Narvassa rahastonhoitajana toiminut Axel Kristersson Elephant (1620–1693) aateloitiin vuonna 1683 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 1050.16.9.1687 Simon Lilliegren Simon Axelii, nobilis 3423 – Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 Suku sammui mieslinjalla vuonna 1812. == Suvun jäseniä == * Helena Axelsdotter Lilliegren (1665–1741), Axel Kristersson L:n tytär, Lars Johan Ehrenmalmin äiti11.3.1703 Lars Johan Malm, aateloituna 1719 Ehrenmalm - Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 * Simon Lilliegren (1666–1736), Pohjois-Suomen laamanni, Axel Kristersson L:n poika * Helena Eleonora Lilliegren (1711–1775), Simon Lilliegrenin tytär, vapaaherra Karl Efraim Carpelanin äiti(1749) Karl Efraim Carpelan 7509 – Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 == Lähteet == Luokka:Ruotsin aateli
Schwerbelastungskörper

__NOTOC__ Schwerbelastungskörper (vapaasti ) on 14 metriä korkea ja läpimitaltaan 21 metriä oleva umpinainen betonista valettu sylinteri, joka sijaitsee Berliinissä lähellä Tempelhofin entistä lentoasemaa General-Pape- Straßen varrella lähellä Loewenhardtdammin risteystä. Lisäksi se ulottuu maan alla hieman kapeampana 18 metrin syvyyteenMoorhouse s. 100. Schwerbelastungskörperin tekivät ranskalaiset sotavangit syksyllä 1941 Adolf Hitlerin arkkitehdin Albert Speerin käskystä. ==Tarkoitus== Valoksen tarkoituksena oli mitata, kuinka hyvin Berliinin alueen maapohja kestäisi Hitlerin suunnitteleman riemukaaren ja muiden valtavien rakennusten painoa. Sylinterin sallituksi enimmäisvajoamaksi oli määritelty 6 cm. Vuonna 1944 tehdyissä mittauksissa sylinteri oli kuitenkin vajonnut 11–18 cm.Moorhouse s. 116 Hitler oli tästä tuloksesta huolimatta sitä mieltä, että riemukaari ja muut tulevaan Welthauptstadt Germaniaan kaavaillut rakennukset oli mahdollista rakentaa. Koska Saksan tappio toisessa maailmansodassa oli tuolloin jo lähellä, niiden rakentamista ei ehditty aloittaa. == Kohtalo == Saksan antauduttua liittoutuneiden miehitysviranomaiset halusivat hävittää maasta kaikki natsiaikakauteen liittyvät monumentit ja muut rakennelmat, ja myös Schwerbelastungskörper oli määrä purkaa räjäyttämällä. Niin ei kuitenkaan voitu tehdä lähistön asuinrakennusten vuoksi, ja se jäi paikalleen sammaloitumaan. Vuonna 1995 betonimöhkäle sai muistomerkin statuksen, ja se on entistetty. Se on ainoa jäljellä oleva Hitlerin Germanian rakennelma. Nykyään Schwerbelastungskörperiä suojaa korkea teräksinen verkkoaita ja möhkäle on avoinna yleisölle rajoitetusti. ==Lähteet== * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Berliinin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Natsiarkkitehtuuri
Kaukasten Voima

Kaukasten Voima (lyh. KaVo) on alun perin Hyvinkään Kaukasista peräisin oleva, sittemmin jokelalaistunut urheiluseura, jonka toimintaan kuuluvat nykyisin jääkiekko, koripallo sekä yleisurheilu. Seuralla on ollut toimintaa myös jalkapallon, lentopallon ja pesäpallon saralla, mutta nämä toiminnat ovat myöhemmin hiipuneet. Kaukasten Voima perustettiin vuonna 1933. Yksi seuran kunnostautuneimmista urheilijoista menneinä vuosikymmeninä on ollut Pertti Lindfors, joka menestyi 1950- ja 1960-luvuilla hiihdossa ja yleisurheilussa. Sittemmin hän on osallistunut lukuisia kertoja Finlandia-hiihtoon. Kuuluisia urheiluseuraan kuuluneita urheilijoita ovat muun muassa NHL-jääkiekkoilija ja Suomea maajoukkuetasolla edustanut Sami Helenius sekä olympiakisoissa otelleet moukarinheittäjä Sini Pöyry (Ateena 2004) ja kymmenottelija Mikko Halvari (Peking 2008). == Jääkiekko == Kaukasten Voiman jääkiekon edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa Tuusulan jäähallissa Hyrylässä. Joukkue pelaa IV-divisioonassa. Joukkueen kulta-aika sijoittuu 1970- ja 1980-luvun vaihteeseen, jolloin seuran edustuskiekkoilijat pelasivat kansallista II-divisioonaa, joka oli tuon ajan kolmanneksi korkein sarja. KaVolla ei ole nykyisin omaa junioritoimintaa, vaan se keskittyy edustuskiekkoon. Kuuluisimpia joukkueen kasvatteja ovat NHL- kiekkoilija Sami Helenius sekä Mestis-tasolle yltäneet Mustosen veljekset (Toni, Vili ja Samu Mustonen). == Koripallo == Kaukasten Voiman koripallon edustusjoukkue pelaa koripallon II-divisioonassa. Muita joukkueita ovat lisäksi C-tytöt, Minitytöt, Mikropojat, Mikrotytöt ja Koripallokerho. Jokelassa järjestetään vuosittain suuri katukoristapahtuma. == Aiheesta muualla == * Kotisivut Luokka:Suomalaiset urheilun yleisseurat Luokka:Tuusulalaiset urheiluseurat
KaVo

KaVo voi viitata seuraaviin asioihin: *Kangasalan Voitto, kangasalalainen urheiluseura *Kaukasten Voima, tuusulalainen urheiluseura
Aaltoska orkaniseeraa

Aaltoska orkaniseeraa on suomalainen elokuva vuodelta 1949. Sen ohjaus on merkitty Edvin Laineen nimiin, mutta todellisuudessa siitä vastasi pääosin apulaisohjaaja Matti KassilaPajukallio, Arto: Elokuvat. Helsingin Sanomat 16.6.2011, s. D 7.. Elokuva on ajankuva Suomen sodanjälkeisestä yhteiskunnasta. Tuotantoyhtiön tavoitteena oli taloudellisen tuloksen lisäksi tarjota pulaan ja synkkyyteen hieman piristystä soiton ja laulun avulla. Elokuva irvailee aikakauden asuntopulan ja asumisen ahtauden mutta myös rosvokoplan kustannuksella. Lisäksi elokuva nojaa lapsitähti Veli-Matti Kaitalan varaan. Kyseessä oli viimeinen Särkän tuottama Veli-Matti- elokuvaPäivän elokuvia. Tv-maailma 23/2011, s. 25. == Näyttelijät== == Tuotanto == Elokuva oli useiden aikakaudella elokuva-alalla työskennelleiden mukaan huono, ja elokuvan apulaisohjaaja Matti Kassilan mukaan Edvin Laineelta jopa pohjanoteeraus.TV2 dokumentti SF:n tarina (1990), Suomen kansallisfilmografia. Tässä elokuvassa Matti Kassila kuitenkin pääsi näyttämään kykynsä ohjata pitkiä elokuvia. Tuotannon jälkeen Toivo Särkkä antoi Kassilalle ohjattavaksi elokuvan Isäntä soittaa hanuria. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Edvin Laineen ohjaamat elokuvat Luokka:Matti Kassilan ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Vuoden 1949 suomalaiset elokuvat
Imeni Sverdlova

Imeni Sverdlova () on kaupunkimainen taajama ja kunta Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Nevan pohjoisrannalla 43 kilometriä Pietarista kaakkoon. Taajamassa on asukkaita 9 100 ja kunnassa 10 400 henkeä (vuonna 2007). Kunnan hallinnollinen keskus on Sverdloville nimetty taajama. Lisäksi siihen kuuluvat seuraavat asutuskeskukset: kylät Ansareinmäki (), Koski (), Kuzminka (), Maaslova (), Nevanrannan kalanisto (), Nevski Parkleshoz (), Sarvela (), asutukset Krasnaja Zarja () ja Rabotši (). Toiseen maailmansotaan saakka useissa kylissä asui inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Kelton luterilaiseen seurakuntaan. Sverdlovin taajama on saanut alkunsa Samarkan eli Štšerbinkan kartanon yhteydessä toimineen tiilitehtaan työläisasutuksesta. Se on nimetty venäjänjuutalaisen bolševikkivallankumouksellisen Jakov Sverdlovin mukaan. Kaupunkimaisen taajaman statuksen se sai vuonna 1979. Kunnassa toimii maatalousyritys ZAO Plemzavod ”Prinevskoje”, teepakkaamo Nevskije porogi sekä rakennusteollisuutta. Taajaman lähellä on moottoriurheilukeskus. Suunnitteilla on Pietarin kehätiehen liittyviä logistiikka- ja palvelukeskuksia. Kunnan päämies on Valeri Vasiljev, kunnanhallinnon päämies Andrei Polozov. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Sverdlovin kunnan sivusto * Sverdlovin kunta Seuloskoin piirin sivustolla * Sverdloville nimetty taajama Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa Luokka:Inkeri Luokka:Seuloskoin piirin kunnat Luokka:Leningradin alueen kaupunkityyppiset taajamat
Ruoka-apu

Ruoka-apu on tukea, jossa ruokaa annetaan humanitaarisiin tarkoituksiin. Suurimmat ruoka-avun vastaanottajavaltiot ovat kehitysmaita ja kriisialueita, mutta myös esimerkiksi Suomi saa vuosittain Euroopan unionilta ruoka-apua 2,7 miljoonan euron arvosta.Helsingin Sanomat: EU jakaa lisää ilmaista ruokaa köyhille ==Ruoka-apu Suomessa== Suomessa ruoka-apua jakavat esimerkiksi seurakunnat ja työttömien järjestöt. Ruoka-apu voi sisältää maksusitoumuksia elintarvikeliikkeisiin ja valmiiden elintarvikepakkausten jakamista. Ruoka- avun piiriin kuuluvat elintarvikepakkaukset sisältävät yleensä kuivamuonaa, kuten makaronia, jauhoja ja kaurahiutaleita, mutta toisinaan myös tuoreita elintarvikkeita, kuten lihaa ja vihanneksia. Elintarvikeliikkeet voivat lahjoittaa lähellä myyntiajan päättymistä olevia elintarvikkeita jaettavaksi ruoka-apuna. Myös yhteisöjääkaapit ovat muun muassa yksi ruoka-avun muoto. ==Katso myös== *Nälkä *Nälänhätä *Nälkäpäivä *Uusi kansainvälinen talousjärjestys *Leipäjono == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Seurakuntien ruoka-apu *EU-ruoka-apu *Vantaalla toimiva RuokaApu yhdistys ry *Jyväskylän Katulähetyksen Jokapäiväinen leipä 2 -projekti Luokka:Köyhyys Luokka:Kehitysyhteistyö
Toukokämmekkä

Toukokämmekkä (Dactylorhiza majalis) on liuskakämmeköihin kuuluva pystyvartinen kämmekkälaji. == Ulkonäkö == Toukokämmekkä kasvaa 10–25 senttimetriä korkeaksi. Se kukkii kesäkuussa ja elää kuivilla kalkkipitoisilla niityillä. Kukalla on lehtiä 4–8. Lehdet pienenevät latvaa kohden ja ovat muodoltaan kapeansoikeita. Lehtien levein kohta on keskellä tai hieman alapuolella, ja niiden väri on päältä tummanvihreä tummanruskein täplin ja alta tasaisen vaalea. Lajin kukkien tukilehdet ovat tummia ja sahalaitaisia. Kasvin varsi on tanakka ja paksu. == Taksonomia == Lajin rajaus vaihtelee. Nykyisin toukokämmekän laji on usein käsitetty laajassa merkityksessä. Esimerkiksi englantilaisen Kew Gardensin taksonomialähteen mukaan toukokämmekällä on peräti 17 alalajia. Muun muassa aiemmin myös lajeina pidetyt baltiankämmekkä (eli leveälehtikämmekkä) (D. baltica), lapinkämmekkä (D. lapponica, sisältää myös kaitakämmekän D. traunsteineri), englanninkämmekkä (D. praetermissa), hurmekämmekkä (D. purpurella) ja luhtakämmekkä (D. sphagnicola) sisältyvät alalajeihin. Kuitenkin suomalaisen taksonomialähteen (Suomen Lajitietokeskus) mukaan toukokämmekkä luokitellaan lajiryhmäksi (toukokämmekkäryhmä Dactylorhiza majalis -ryhmä), jonka lajeja ovat myös Suomessa esiintyvät baltiankämmekkä, luhtakämmekkä ja kaitakämmekkä (sisältää myös lapinkämmekän).Suomen Lajitietokeskus: Toukokämmekkäryhmä – Dactylorhiza majalis -ryhmä Viitattu 1.1.2024. Lähteiden mukaan siis joko kaitakämmekkä yhdistetään lapinkämmekkään tai lapinkämmekkä yhdistetään kaitakämmekkään. Toukokämmekkä muistuttaa baltiankämmekkää (leveälehtikämmekkää), niitä on joskus pidetty saman lajin alalajeina. == Lähteet == * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Toukokämmekkä (Dactylorhiza majalis) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Toukokämmekkäryhmän (Dactylorhiza majalis -ryhmä) levinneisyys Suomessa. Luokka:Liuskakämmekät
Jaffan taistelu

Jaffan taistelu oli kolmannella ristiretkellä käyty taistelu, jossa Saladinin ja Rikhard I Leijonamielen joukot kohtasivat Jaffan kaupungissa. Se oli ristiretken viimeinen taistelu ja sen päätteeksi Saladin ja kuningas Rikhard solmivat rauhansopimuksen. Vaikka ristiretkeläiset eivät koskaan saaneet Jerusalemia haltuunsa, kristityt pyhiinvaeltajat saivat luvan astua kaupunkiin ja lisäksi ristiretkeläiset palauttivat haltuunsa suuren maa-alueen Beirutista Jaffaan. ==Ennen taistelua== 7\. syyskuuta 1191, heti Arsufin taistelun jälkeen, ristiretkeläisten armeija jatkoi etenemistään Jaffaan, jonka he saivat haltuunsa. He päättivät tehdä Jaffasta hyökkäystensä tukikohdan, armeijan suunnitellessa Jerusalemin takaisinvaltaamista. Talvella hyökkäykset kuitenkin hylättiin ja Rikhard alkoi käydä satunnaisia neuvotteluita Saladinin kanssa, mutta ne eivät johtaneet mihinkään. Keväällä 1192 neuvotteluita jatkettiin yhä ja tuolloin Rikhard sai huolestuttavia uutisia veljensä Juhanan toiminnasta. Kun kesä lähestyi, Rikhard päätti palata pian Englantiin turvatakseen asemansa siellä. ==Taistelu== 5\. heinäkuuta 1192, Rikhard aloitti perääntymisensä Pyhältä maalta, ymmärrettyään ettei Jerusalemin valloitus onnistuisi. Melkein välittömästi Rikhardin peräännyttyä, Saladinin joukot piirittivät Jaffan. Muslimisotilaat ryntäsivät onnistuneesti muureille ja ainoastaan Jaffan linnake säilyi puolustavien ristiretkeläisten hallussa. Kuultuaan tilanteesta, Rikhard kokosi pienen ryhmän joukkoja ja palasi kaupunkiin. Nähtyään muslimien lipun muureilla, hän luuli kaupungin joutuneen kokonaan heidän haltuunsa, mutta sai pian tietää asioiden oikean laidan erään kaupunkia puolustaneen sotilaan uitua hänen lippulaivalleen. Kuultuaan kaupungin tilanteesta, Rikhard hyppäsi uhkarohkeasti mereen ja kahlasi rannalle. Häntä seurasi 54 ritaria ja 2 000 genovalaista sekä pisalaista varsijousimiestä, jotka Rikhard johti taisteluun. Taistelussa kuninkaan hevonen menehtyi muslimien nuolista ja kun Saladin näki Rikhardin sotimassa jalkaisin, hän lähetti vastustajalleen yhden tallinsa hevosista. Loppujen lopuksi Rikhardin sotilaat onnistuivat ajamaan muslimien 7 000 miehen armeijan takaisin kaupunkiin, missä heidät piiritettiin ja voitettiin. Rikhard sai Jaffan takaisin haltuunsa. Luokka:Ristiretkien taistelut Luokka:1190-luku
Raw Footage

Raw Footage on Ice Cuben kahdeksas studioalbumi, joka ilmestyi vuonna 2008. Albumin ensimmäinen single oli "Gangsta Rap Made Me Do It", josta kuvattiin myös musiikkivideo. Albumin toisena singlenä julkaistiin "Do Ya Thang", josta myös kuvattiin musiikkivideo. Albumi nousi sijalle viisi Billboard 200 -listalla ja sijalle yksi Top R&B;/Hip-Hop Albums-listalla. Albumi on myynyt tähän mennessä hieman reilut 500 000 kappaletta. == Kappaleet == # Kappale Tuottaja(t) Vieraileva artisti Pituus 1 What Is a Pyroclastic Flow? John Murphy Keith David 0:55 2 I Got My Locs On P-no The Matrikks Productions Young Jeezy 3:43 3 It Takes a Nation Emile 3:26 4 Gangsta Rap Made Me Do It Maestro 4:41 5 Hood Mentality Teak "Da Beatsmith" Underdue & Dee Underdue for Hallway Productionz 5:11 6 Why Me? Teak "Da Beatsmith" Underdue & Dee Underdue for Hallway Productionz Musiq Soulchild 4:01 7 Cold Places Teak "Da Beatsmith" Underdue & Dee Underdue for Hallway Productionz 4:13 8 Jack N the Box Tha Bizness 4:23 9 Do Ya Thang Palumbo Beats 4:04 10 Thank God Teak "Da Beatsmith" Underdue & Dee Underdue for Hallway Productionz 5:28 11 Here He Come Symphony Doughboy 4:33 12 Get Money, Spend Money, No Money Emile 4:08 13 Get Used to It Augustine 'Embeatz' Sumo WC ja The Game 4:25 14 Tomorrow Warryn "Baby Dubb" Campbell 3:41 15 Stand Tall DJ Crazy Toones & David 'Dizmix' Lopez 3:46 16 Take Me Away Yung Fokus & Djay Cas Butch Cassidy 4:03 17 Believe It or Not (iTunes bonus kappale) Emile 3:11 18 Gangsta Rap Made Me Do It (Remix) (iTunes bonus kappale) Maestro Nas ja Scarface 4:52 19 Don't Make Me Hurt Ya Feelings (Best Buy pre-order) Swizz Beatz 2:47 20 Crack Baby? (Best Buy pre-order) 2:59 21 Why We Thugs (Live) (Best Buy pre-order) Scott Storch WC 3:37 == Arvostelut == * Metacritic: 67/100Metacritic: Reviews for Raw Footage by Ice Cube * Allmusic: Allmusic review * Redrum-187: Redrum-187: Levyarvio * Rolling Stone: Rolling Stone: Album review ==Listasijoitukset== Lista HipHopDX.com - Hip Hop Album Sales: Week Ending 8/24/08 Sijoitus U.S. Billboard 200 #5 U.S. Billboard Top R&B;/Hip-Hop Albums #1 U.S. Billboard Top Rap Albums #1 Canadian Albums Chart #15 == Lähteet == Luokka:Ice Cuben albumit Luokka:Vuoden 2008 albumit
Perustuu tositapahtumiin

__NOTOC__ Perustuu tositapahtumiin on Kimmo Liskomäen Pitkät Kalsarit -yhtyeen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 18. kesäkuuta 2008. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Iso-Jarnold – laulu * Juhani Liskomäki – basso ja laulu * Tee Tee Saari – kitara * Bee Bee Backman – rummut * Kimmo Liskomäki – kapellimestari == Arvostelut == * Etelä-Suomen Sanomat: Ramopunk.com: Kimmo Liskomäen Pitkät Kalsarit -etusivu == Lähteet == * Rocket Recordsin julkaisut * ===Viitteet=== Luokka:Vuoden 2008 albumit Luokka:Suomalaiset punkalbumit Luokka:Rocket Recordsin albumit
Lempi Linna

Lempi Linna (24. marraskuuta 1908 Nivala – 20. marraskuuta 1997) oli suomalainen kirjailija. Linnan romaani Konikapina (1965) käsitteli vuonna 1932 tapahtunutta Nivalan konikapinaa. Hän käytti kirjan pohjana omia muistikuviaan, mukana olleiden haastatteluja sekä pulamiesten kokousten pöytäkirjoja. Mikko Niskanen ohjasi 1977 Linnan romaanin pohjalta elokuvan Pulakapina. == Teoksia == * Konikapina. Tammi 1965, 2. painos 1966, 3. painos Tekijä, Nivala 1975 * Kustin torpalla, näytelmä. 1977 * Pelastus hyeenalaumasta - Ne rakkaat ahneet sukulaiset, näytelmä. 1979 * Vehnävarkaat, näytelmä. 1979 == Lähteet == * Seija Krapu: Konikapinan tallentaja ja näytelmäkirjailija Lempi Linna Kirjastovirma – Pohjoispohjalaista kulttuuriperintöä * Suomen kirjailijat tietokanta * Marjatta Ripsaluoma: Brechtiä muistellessa * EloNet: Pulakapina-elokuvan tiedot Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Routakuun laulu

Routakuun laulu on suomalaisen Solid -yhtyeen studioalbumi vuodelta 1980. Ilkka Hannulan johtaman, suomalaista laulelmamusiikkia esittäneen, yhtyeen toinen albumi sisältää Hannulan sävellyksiä Viljo Kajavan sanoituksilla. Kaupallisesti albumi ei ilmestyessään juuri menestynyt. Rocket Records julkaisi levystä CD-painoksen 30. tammikuuta 2008. Se sisältää myös Ilkka Hannulan kirjoittamat saatesanat. CD:n julkaisuviikolla tuli myös kuluneeksi kymmenen vuotta runoilija Kajavan kuolemasta. == Kappaleet == Sävellykset & sovitukset: Ilkka Hannula. Sanat: Viljo Kajava. # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == * Rocket Recordsin julkaisut * Rocket Recordsin mediatiedote === Viitteet === Luokka:Vuoden 1980 albumit Luokka:Suomalaiset albumit
Herman van Veen

Hermannus Jantinus ”Herman” van Veen (s. 14. maaliskuuta 1945 Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen laulaja, viulisti, kirjailija, lauluntekijä ja säveltäjä. Hän on luonut Alfred J. Kwakin, josta valmistettiin piirrosarja vuonna 1989. Van Veen kirjoitti ja esitti piirrossarjan sekä saksan- että hollanninkieliset tunnuslaulut. Opiskellessaan Utrechts Conservatoriumissa van Veen aloitti kaksikymmenvuotiaana esiintymisen aisaparinaan pianisti ja säveltäjä Erik van der Wurff, jonka kanssa hän perusti kabareeryhmän Cabaret Chantant Harlekijnin. Van Veen tuli tunnetuksi 1970-luvulla lavaesiintymisillään, joissa yhdisteltiin kabareeta, satiiria, performanssia ja musiikkia. == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset kirjailijat Luokka:Alankomaalaiset laulajat Luokka:Alankomaalaiset näyttelijät Luokka:Alankomaalaiset säveltäjät Luokka:Alankomaalaiset viulistit Luokka:Lauluntekijät Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sotion

Sotion (; n. 200–170 eaa.) oli antiikin kreikkalainen doksografi ja elämäkertakirjailija. Hän oli kotoisin Aleksandriasta. Sotion oli merkittävä lähde Diogenes Laertioksen filosofielämäkerroille. Hänen teoksistaan ei ole säilynyt yhtäkään, mutta ne tunnetaan epäsuorasti muun muassa Diogeneen kautta. Sotionin pääteos oli Perimysjärjestyksistä ( tai ). Se on varhaisin tunnettu teos, jossa filosofeja järjestettiin koulukuntiin perimysjärjestyksittäin eli opettaja-oppilas -ketjujen mukaisesti. Sotionilta on peräisin muun muassa ajatus joonialaisesta koulukunnasta, joka sai alkunsa Thaleesta, joka vaikutti Anaksimandrokseen, joka vaikutti edelleen Anaksimeneehen, ja niin edelleen. Perimysjärjestyksistä koostui todennäköisesti kolmestatoista kirjasta, ja ainakin osa sen aineistosta oli peräisin Theofrastoksen kokoamasta doksografiasta. Perimysjärjestyksistä oli tarpeeksi tunnettu, jotta Herakleides Lemboslainen teki siitä lyhennelmän toisen vuosisadan eaa. puolessä välissä, ja myöhemmin saman nimisen teoksen kirjoittivat myös Sosikrates ja Antisthenes Rhodoslainen. Luokka:Antiikin kreikkalaiset historioitsijat
Qasigiannguit

Qasigiannguit on kaupunki ja entinen kunta Disko Bayn lähellä Grönlannissa. Nykyisin se kuuluu Qaasuitsupin kuntaan. Kaupungin väkiluku on 1980-luvulta lähtien laskenut: kun vuonna 1980 kaupungissa oli 1 771 asukasta, vuonna 2013 väkiluku oli pudonnut 1 171 asukkaaseen. Suurin osa asukkaista asuu kunnan samannimisessä keskustaajamassa. Keskustaajaman pinta-ala on 3 000 neliökilometriä. Qasigiannguitin tärkein elinkeino on katkarapujen ja ruijanpaltaiden kalastaminen. Qasigiannguitissa sijaitsee Grönlannin vanhin rakennus, joka on kaupungin perustamisvuodelta 1734. Talo toimii arkeologisena museona esihistoriallisista kulttuureista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Grönlannin kaupungit Luokka:Qeqertalik Luokka:Grönlannin entiset kunnat
Riippasara

Riippasara (Carex magellanica, syn. Carex paupercula) on monivuotinen kapealehtinen sarakasvi. Se on yleinen kaikkialla Suomessa ja kukkii keskikesällä. Riippasara kasvaa noin 10–20 senttiä pitkäksi. Varren juurakko on pitkä. Se on melko tanakka, terävästi kolmisärmäinen ja täyteinen. Sen kukinto on monitähkäinen. Pullakot ovat 3–4 millimetriä pitkiä, litteitä, luumunmuotoisia ja aika vihertäviä. Kasvin elinympäristö keskittyy pääasiassa rämeihin ja korpiin, mutta sitä havaitaan myös muun muassa rannoilla. Riippasara voi risteytyä harsusaran (Carex rariflora) kanssa. == Lähteet == * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Riippasara (Carex magellanica) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Riippasara (Carex paupercula) * Kasviatlas 2022: Riippasaran (Carex paupercula) levinneisyys Suomessa. * ITIS: Carex magellanica * United States Department of Agriculture (USDA): Carex magellanica Luokka:Sarat
Valmet 700

Valmet 700 on Valmetin traktorimalli, jota valmistettiin vuosina 1968–1971. Traktoriin kuuluu tehdasasenteinen ohjaamo, hydrostaattinen ohjaus ja synkronoitu vaihteisto. Valmet 700:sta mainostettiin yleistraktorina, jota voitaisiin käyttää myös teollisuudessa ja muissa töissä. == Ominaisuudet == Suuri uutuus edellisiin malleihin verrattuna oli Valmet 700:n nelisylinterinen 4105-moottori. Teholtaan se vastasi noin 75 SAE-hevosvoimaa ja sen iskutilavuus oli 3980 cm3. Vuonna 1969 moottori vaihtui 411-malliseksi. Synkronoituja vaihteita 700:ssa oli 8+2. == Lähteet == Luokka:Valmetin traktorit
Brad Whitford

Bradley Ernest Whitford (s. 23. helmikuuta 1952), on yhdysvaltalainen kitaristi. Whitford soittaa rytmikitaraa Aerosmithissä. == Ura == Whitford opiskeli Berklee College of Musicissa. Ennen Aerosmithiin liittymistä vuonna 1971 Whitford soitti yhtyeissä Symbols of Resistance, Teapot Dome ja Earth, Inc, hän korvasi Aerosmithin alkuperäisen kitaristin Ray Tabanon. == Lähteet == Luokka:Aerosmith Luokka:Yhdysvaltalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Herakleides Lemboslainen

Herakleides Lemboslainen (, ; 100-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka kuului mahdollisesti peripateettiseen koulukuntaan. Hän vaikutti Ptolemaios Filometorin aikana. Herakleideesta ja hänen ajattelustaan ei tiedetä paljoakaan. Hänen Aristoteleen teoksia käsitelleistä tutkielmistaan on säilynyt osia, ja niiden kautta myös Aristoteleen kadonneista teoksista tunnetaan katkelmia. F. G. Schneidewin julkaisi nämä katkelmat vuonna 1847 nimellä Heraclidis politiarum quae extant. == Kirjallisuutta == * Dilts, Mervin R. (toimittanut ja kääntänyt): Heraclidis Lembi; excerpta politiarum (1971) * Marcovich, Miroslav: ”Heraclidis Lembi Excerpta Politiarum”, The American Journal of Philology, Vol. 96, No. 1 (Spring, 1975), pp. 16-18 Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit
Al-Dakhiliyya

Ad-Dakhiliyya () on yksi Omanin yhdestätoista hallinnollisesta alueesta, kuvernementista. Ad-Dakhiliyyan pinta-ala on 31 900 neliökilometriä. Kuvernementti ulottuu maan pohjoisosan Hajarvuoriston (al-Hajar) Jabal Akhdarilta eteläpuoliselle aavikolle. Vuoristossa on kuvernementin alueella neljä keskeistä laaksoa: al-Abyadhin, Halfeinin, Bahlan ja Samailin laaksot. Hallinnollinen keskus on vuoriston eteläreunalla sijaitseva Nizwa, josta on maanteitse noin 180 kilometriä pääkaupunki Masqatiin. Ad-Dakhiliyya rajautuu lännessä az-Zahiran, pohjoisessa al-Batinan eteläiseen ja Masqatin, idässä aš- Šarqiyyan pohjoiseen, sekä etelässä al-Wustan kuvernementtiin. Toukokuussa 2015 väkiluvuksi kirjattiin 416 332 henkeä, joista omanilaisia oli 321 511 ja ulkomaalaisia 94 821. == Piirikunnat == Aluehallinnon toisella tasolla kuvernementti jakautuu seuraavaan kahdeksaan wilayatiin: Adam, al-Hamra, Bahla, BidBid, Izki, Manah, Nizwa ja Samail. Wilayan nimi Arabiaksi+ transl. Pinta-ala km2 Väkiluku (VL 7.12.2003) Väkiluku (VL 12.12.2010) Väkiluku 2013 Omanilaisia % (2013) Adam ادم, Ādam al-Hamra الحمراء, Al-Ḥamrā' Bahla بهلاء, Bahlā' Bidbid بدبد, Bidbid Izki ازكي, Izkī Manah منح, Manaḥ Nizwa نزوى, Nizwā Samail سمائل, Samā'il Nizwa.JPG|Nizwa. Nizwa (4).jpg|Hedelmänmyyjä, Nizwa. Nizwa goat market (3).jpg|Eläimiä kaupan, Nizwan tori. ==Lähteet== Luokka:Omanin alueet
Hattfjelldal

Hattfjelldal (eteläsaameksi Aarborte) on kunta Nordlandin läänissä Norjassa. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Hemnes, lännessä Grane ja Vefsn sekä etelässä Røyrvik. Idässä kunta rajoittuu Ruotsiin, Västerbottenin lääniin. Hattfjelldal irrotettiin Vefsnistä vuonna 1862. Nykyiset rajansa se sai 1964, jolloin Røssvatnetin pohjoispuoliset alueet liitettiin Hemnesiin. Noin puolet kunnan väestöstä asuu Hattfjelldalin taajamassa, joka on myös kunnan ainut taajama ja hallintokeskus. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 1 278 asukasta. Hattfjelldal kirke 2012.JPG|Hattfjelldalin kirkko ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Pyhän kirjan varjo

Pyhän kirjan varjo on Arto Halosen dokumenttielokuva, joka käsittelee Turkmenistanin valtiota ja siellä etenkin 2000-luvun alussa vallinnutta Ruhnama-kulttia. California Newsreel levittää Arto Halosen dokumenttia Pyhän kirjan varjo dvd-versiona Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Saksassa elokuva esitettiin elokuvateattereissa. Tv-oikeudet on myyty 20 maahan.Arto Halosen dokumentti sai levitysyhtiön Yhdysvalloista, Helsingin Sanomat 11.9.2008 C1 Pyhän kirjan varjo oli vuonna 2008 yhtenä kymmenestä dokumenttielokuvasta ehdolla Euroopan elokuva-akatemian jakaman Prix Arte –palkinnon voittajaksi. Palkintoa on jaettu vuodesta 1988 ja Pyhän kirjan varjo on toinen suomalainen dokumenttielokuva, joka on saanut ehdokkuuden.Pyhän kirjan varjo ehdolla Euroopan parhaaksi dokumenttielokuvaksi Suomen elokuvasäätiö 16.10.2008 Uuden Suomen Mikko Piela ilahtui, että Suomessa pitkästä aikaa viljellään journalistisen dokumenttielokuvan lajityyppiä, vaikka Halosen tyyli muistuttaakin ehkä liikaa Michael Moorea. Piela kuitenkin arvelee, ettei Moore olisi uskaltanut tarttua näin tulenarkaan aiheeseen. Hän ehdotti arvostelussaan Haloselle jopa tiedonjulkistamisen valtionpalkintoa. ==Katso myös== * Karmapa (dokumentti) * Ruhnama ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2007 dokumenttielokuvat Luokka:Arto Halosen ohjaamat elokuvat
Metodistien maailmanneuvosto

Metodistien maailmanneuvosto () on neuvosto, johon kuuluu metodistisia kirkkokuntia eri puolilta maailmaa. Sen ylin päättävä elin on viiden vuoden välein kokoontuva maailmankonferenssi (World Methodist Conference). Maailmanneuvosto perustettiin vuonna 1881. Siihen kuuluvat muiden muassa Suomen metodistikirkko sekä Yhdysvaltain suurin metodistikirkko, laajasti muuallakin maailmassa toimiva United Methodist Church. Maailmanneuvosto myöntää vuosittain World Methodist Peace Award -rauhanpalkinnon. == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Protestanttiset järjestöt
Hämeen museo

Hämeen museo oli Tampereen vanhin museo. Se avattiin vuonna 1908 Näsinpuiston keskellä sijaitsevassa Näsilinnassa. Museon kokoelmat sisälsivät lähinnä kansatieteellisiä ja kulttuurihistoriallisia kokoelmia. Museo oli tunnettu muun muassa laajasta ryijykokoelmastaan sekä museon avaamisesta alkaen esillä olleesta savupirtistä, niin sanotusta Hämeen pirtistä. == Historia == Hämeen museon perustamisen takana olivat arkeologi Julius Ailio ja Helsingin yliopiston Hämäläis-Osakunta. Osakuntalaiset aloittivat Ailion johdolla vuonna 1904 kokoelmien ja varojen keruun hämäläistä maakuntamuseota varten. Tampereen lisäksi myös Hämeenlinna tavoitteli itselleen maakuntamuseota, mutta osakunta piti Tampereen tarjousta parempana ja päätti vuonna 1906 sijoittaa museon Tampereelle. Museota hallinnoimaan perustettiin vuonna 1907 Hämeen museoseura. Museon ensimmäinen museonhoitaja oli taiteilija Gabriel Engberg, joka asui Näsilinnassa ja hoiti samalla museota vuoteen 1951 saakka. Engbergin kiinnostus erityisesti tekstiileihin ja kansatieteelliseen aineistoon ohjasi merkittävästi Hämeen museon kokoelmien karttumista toiseen maailmansotaan saakka. Sisällissodassa Näsilinna ja Hämeen museo kärsivät pahoja vaurioita Tampereen valtauksen aikana huhtikuussa 1918. Myös talvi- ja jatkosodan pommituksissa museo kärsi lieviä vaurioita. Hämeen museon perusnäyttely avattiin perusteellisesti uudistettuna 1952. Samalla museo sai käyttöönsä koko Näsilinnan rakennuksen. 1970-luvun alussa Hämeen museoseura luopui museon ylläpidosta ja se siirtyi Tampereen kaupungin hallintaan. Tämä ei käytännössä merkinnyt suurta muutosta museon ylläpitoon, sillä museon toiminta oli ollut Tampereen kaupungin tukien varassa toisen maailmansodan jälkeisen ajan. Hämeen museo suljettiin vuonna 1998 säästösyistä. Museon esineistö on varastoituna Tampereen museoiden kokoelmakeskuksessa. == Katso myös == * Museo Milavida == Lähteet == Luokka:Suomen entiset museot Luokka:Tampereen museot Luokka:Finlayson (kaupunginosa)