EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Korniisi

Korniisi (< , ’reuna’; ) eli kattolista on antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa ja yleisesti klassista arkkitehtuuria edustavissa rakennuksissa entablementin eli palkiston ylin, ulkoneva osa. Se sijaitsee friisin yläpuolella ja muodostaa vesikaton alareunan tai päätykolmion ylä- ja alareunan. Nykyarkkitehtuurissa korniisiksi kutsutaan mitä tahansa huomattavan ulkonevaa räystästä tai kattolistaa. Korniisin tehtävänä oli toimia räystäänä, joka heittää sadeveden kauemmaksi rakennuksesta. Korniisiin kuului kolme osaa, alimpana ollut aluslista, keskellä ollut varsinainen geison eli korona (corona) sekä sen päällä ollut sima eli räystäskouru. Usein korniisilla tarkoitetaan kuitenkin vain geisonia. Korniisissa oli samassa rakennuksessa sekä vaakasuoria että vinoja osia. Vaakasuorat osat kulkivat rakennuksen pitkien sivujen yläreunassa sekä lyhyillä sivuilla päätykolmion alapuolella. Vinot osat seurasivat päätykolmion yläreunoja. Jokaisessa pylväsjärjestelmässä oli omanlaisensa korniisi. Doorilaisessa pylväsjärjestelmässä päätyjen vinot korniisit olivat alun perin yleensä eri korkuisia ja näköisiä kuin pitkien sivujen vaakasuorat korniisit, kun taas joonialaisessa pylväsjärjestelmässä kummatkin olivat yleensä samannäköisiä. Joskus ja varsinkin korinttilaisessa pylväsjärjestelmässä korniisissa saattoi olla vaakasuoran geisonin alapuolella hammaslista. == Katso myös == * Karniisi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Klassisen arkkitehtuurin käsitteet
Fridolf Weurlander

Johan Fridolf Weurlander [vör'landär] (9. tammikuuta 1851 Kuopio – 27. toukokuuta 1900) oli suomalainen kuvataiteilija. Weurlander tunnetaan pääasiassa järvimaisemamaalauksistaan. Joitakin hänen teoksistaan, esimerkiksi "Maisema Kuopiosta" (1887) ja "Soutelumaisema" (1891) voi nähdä Kuopion taidemuseossa. Weurlander innostui kuvataiteista 1870-luvulla. Hän opiskeli alaa kotimaassa taidemaalari Hjalmar Munsterhjelmin johdolla sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1872–1875. Hänen maalauksiaan oli ensi kertaa esillä vuonna 1875. Weurlander hakeutui lopulta Düsseldorfiin jatkamaan taideopintojansa. Weurlanderin isä oli kuopiolainen postinjakaja Johan Henrik Weurlander ja äiti Maria Elisabet Rissanen. Weurlander saa oman nimikkosiltansa Kuopion Saaristokaupungin ja keskustan yhdistävälle Saaristokadulle. Kalliosaarten silta tunnetaan jatkossa nimellä Fridolf Weurlanderin silta. Kadun muut sillat nimettiin Ellen Thesleffin (Pölhön silta), Unto Koistisen (Kärängän silta) ja Anton Lindforssin (Korkeasaaren silta) mukaan. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Taidevartti: Fridolf Weurlander - Maisema Kuopiosta (12 min videotallenne). Kantti.net Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1851 syntyneet Luokka:Vuonna 1900 kuolleet
Jaatila (Rovaniemi)

Jaatila on kylä Lapin maakunnassa, entisen Rovaniemen maalaiskunnan, nyttemmin Rovaniemen kaupungin alueella. Jaatila on ensimmäinen kylä etelän suunnasta tultaessa kohti Rovaniemeä. Valtatie 4 sekä Kemin ja Rovaniemen välinen rautatie kulkevat kylän läpi. Kylällä oli myös rautatien seisake. Jaatilan elinkeinot koostuvat pääasiassa maataloudesta, ja korkeahkon keski-iän takia suuri osa kylän asukkaista on eläkeläisiä. Vuonna 1992 kylälle saatiin jopa yksi suomenmestaruus raviurheilussa, jolloin Lillebergin tallin hevonen voitti ajot. Vuoden 2011 loppuun asti Jaatilassa toimi Ylinivan kyläkauppa, joka palveli asukkaita ensin osuuskauppana, vuodesta 1987 T-kauppana ja viimeksi Tarmo-lähikauppana.Jaatilan kyläkauppa sulkee ovensa, Yle Lappi 12.12.2011. Viitattu 17.11.2015. Kylässä oli myös ala-aste vuoteen 2005 astiRovaniemen mlk lakkauttaa kolme koulua, kunnes sen toiminta siirrettiin Muurolaan peruskouluun noin 15 kilometrin päähän Jaatilasta. Kylän läpi virtaa Kemijoki, joka tarjoaa matkailijalle kauniit nähtävyydet Kemintietä ajettaessa sekä paikallisille asukkaille kalastusmahdollisuudet. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Majoitus Jaatilassa * Kaarlo Castrén : Lohia onkimassa Jaatilan suvannolla, Suomen Kuvalehti, 21.06.1924, nro 25, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot ===Kirjallisuutta=== *Jaatila jokivarrenkylänä 1554–1994. Jaatilan historiikkitoimikunta, 1995. Luokka:Rovaniemen kylät Luokka:Lapin maakunnan entiset taajamat
Luupujoki

Luupujoki on lähes 20 kilometrin pituinen joki, joka virtaa Kiuruveden ja Iisalmen rajaa myötäilevästi lähes pohjois-eteläsuuntaisesti. Luupujoki saa alkunsa Luupuvedestä ja laskee Kiurujokeen hiukan ennen historiallista Saarikosken puusulkukanavaa. Luupujoen leveys vaihtelee noin 10-30 m ja sen varrella on useita koskia. Luupujoen varrelta on löydetty kivikautista asutusta (Siltala). Joen alajuoksu on virtaavimmista paikoistaan loppukesän puolelle asti perhokalastajille suotuisa apaja, sattumataimenia joessa on nähty, mutta tiettävästi omaa kantaa ei juurikaan ole. Sen sijaan kuhaa, haukea, isoa ahventa ja erittäin suuria säyneitä joesta nousee lukemattomien särkikalojen lisäksi. Luupujoen syvin kohta sijaitsee entisen tiilitehtaan kupeessa, jossa vettä on pitkälti yli kolme metriä. ==Lähteet== Luokka:Suomen joet Luokka:Iisalmen luonto Luokka:Kiuruveden luonto Luokka:Iisalmen reitin valuma-alue
Kryoturbaatio

Kryoturbaatio tarkoittaa muinaisissa maakerrostumissa näkyviä jäätymisen ja sulamisen aiheuttamia muutoksia maaperässäTage Nilsson, The Pleistocene, 1983, s 48. Kryoturbaatio muuttaa yleensä maankerrostumien rajat mutkitteleviksi ja kerrostumiin syntyy ruutumaasta jääkartioita. Yleensä tätä tapahtuu kylmällä subarktisella ja arktisella alueella tai korkealla vuoristossa seuduilla joilla on ikiroutaa. Maaperäopillisesti kryoturbaatio tapahtuu gelisoli- maannoksissa, joissa ikirouta määrää maaperän rakennetta. == Kryoturbaatio kerrostumissa == *Taskumaisia, liekkimäisiä ja pilarimaisia kerrostumiaNilsson 1983, s 47 *Kiviä silttihiekassaNilsson 1983, s 48 *Kartiomaiset jään jäljetNilsson 1983, s 45 engl. "ice wedges" jotka ovat peräisin jäätymisen ja sulamisen aiheuttamista halkeamista. Kuva:Ground frost damages.JPG|Maanteiden routiminen havainnollistaa miten maan jäätyminen laajentaa sitä Kuva:Ice-wedge hg.jpg|Pinnan kuvioita turvemaassa Norjan Huippuvuorilla == Katso myös == * Palsasuo * Solifluktio * Periglasiaalinen == Lähteet == Luokka:Jäätikkötiede Luokka:Geomorfologia Luokka:Ikirouta
Sleepy Sleepers Sings Matti ja Teppo

Sleepy Sleepers Sings Matti ja Teppo on Sleepy Sleepersin vuonna 1987 julkaistu tribuuttialbumi. Kaikki albumin kappaleet ovat cover-versioita Matin ja Tepon kappaleista. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Sleepy Sleepersin albumit Luokka:Vuoden 1987 albumit Luokka:Tribuuttialbumit
Vihreäkivi

Vihreäkivi on metamorfinen kivilaji. Vihreäkiville tyypillisiä mineraaleja ovat albiitti, kloriitti, aktinoliitti sekä epidootti. Kolme viimeisintä aiheuttavat kivelle tyypillisen vihreän värin. Vihreäkivet muodostuvat basalttisista kivistä ns. vihreäkivifasieksen olosuhteissa melko alhaisessa paineessa ja 300–500 °C lämpötilassa. Vihreäkiveen liittyy malmiesiintymiä, esimerkiksi kultaa.Suomen kivet Suomessa vihreäkiveä esiintyy Itä-Suomessa sekä Keski-Lapissa. Itä-Suomen vihreäkivivyöhyke on iältään arkeeinen. Keski- Lapin vihreäkivivyöhyke on laajempi, mutta proterotsooinen, eli iältään nuorempi. Vihreäkivi on Kainuun maakuntakivi. == Lähteet == Luokka:Metamorfiset kivilajit he:צפחה#צפחות ירוקות
Tohtori Pöhön aerobix

Tohtori Pöhön aerobix on Sleepy Sleepersin vuonna 1984 julkaistu albumi. Albumilla on härskejä vitsejä, joita Sakke Järvenpää, Mato Valtonen ja Pulu Asunmaa esittävät, taustalla soi viihdemusiikki. == Levymerkit== * Johanna JHN 2512 LP-levy * Johanna JHNK 2512 Kasetti Luokka:Sleepy Sleepersin albumit Luokka:Vuoden 1984 albumit
Eva Brummer

Eva Ester Brummer (o.s. Martio; 13. maaliskuuta 1901 Tampere – 28. kesäkuuta 2007 Espoo) oli suomalainen tekstiilitaiteilija, joka kehitti erityisesti suomalaista ryijyä. Brummer opiskeli Taideteollisuuskeskuskoulussa vuosina 1922–1923 mallipiirustusosastolla ja 1924–1926 sen opettajaosastolla, ja hän valmistui sieltä kuvaamataidonopettajaksi 1926. Hän toimi piirustuksenopettajana Lauttasaaren yhteiskoulussa 40 vuotta ja jäi eläkkeelle vuonna 1968. Hän asui Espoon Tapiolassa Tykkitiellä vuodesta 1960 lähtien. > ”Alkusysäys ryijyjen suunnitteluun lähtee yleensä luonnosta, usein myös > voimakkaasta tunne-elämyksestä. En kuitenkaan ajattele kokemaani, alitajunta > työskentelee... Alkaessani luonnoksen vesiväreillä en koskaan tiedä, mitä > työstä syntyy, en ole edes ajatellut > väriä.”http://www.kaspaikka.fi/ryijy/ryijygalleria.html Brummer on suomalaisen ryijyn uudistaja. Hän ryhtyi 1930-luvulla yhteistyössä kutojan kanssa kehittämään menetelmiä. Hän suunnitteli ryijymalleja Suomen Käsityön Ystäville lähes 50 vuotta. Hänen kehittämäänsä langalla maalaamista ihailtiin erityisesti 1940- ja 1950-luvulla, mutta sen jälkeen on taideryijyjen ulkonäkö muuttunut.http://typo.kiasma.fi/index.php?id=154&FL;=1&L;=0 Eva Brummerin puoliso oli vuodesta 1926 Arttu Brummer. ==Palkintoja ja tunnustuksia== *Milanon triennaalin kunniakirja 1933 *Milanon triennaalin Grand Prix 1951 *Milanon triennaalin kunniakirja 1954 *Milanon triennaalin kultamitali 1957 *Valtion taideteollisuuspalkinto 1973 *Pro Finlandia -mitali 1979 *Suomen Käsityön Ystävien kilpailuissa useita palkintoja ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Eva Brummerin kirkolliset tekstiilit. Eva Brummerin 100-vuotisjuhlanäyttelyn julkaisu. Taideteollisuusmuseo, 2001. *Eva Brummer’s gardens. Form Function Finland No. 82, 2/2001. *Makkonen, Leena: Ryijytaiteilija Eva Brummer ja modernistiset pyrkimykset Suomen taiteessa 1930–1950-luvulla. Pro gradu. Jyväskylän yliopisto. * Svinhufvud, Leena (toim.): Eva Brummer. Helsinki: Taideteollisuusmuseo, 2001. ISBN 952-9878-24-9 ==Aiheesta muualla== * Eva Brummerin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. *Kaksi kuvaa Brummerin ryijyistä. *Artikkeli Turun Sanomissa. * Luokka:Suomalaiset tekstiilitaiteilijat Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet suomalaiset
Kokkola Ko-03

Kokkola Ko-03 ("Nousukas") oli suomalainen yksipaikkainen autogiro. Kalevi ja Seppo Kokkola suunnittelivat autogiroaan 1950-luvun puolivälistä 1960-luvun alkuun. Esikuvina olivat Jukka Tervamäen ja yhdysvaltalaisen Igor Bensenin gyroliitimet, jotka puolestaan perustuivat Saksassa toisen maailmansodan aikana sukellusveneiden käyttämiin Fa 330 -tähystysautogiroihin. Kokkola Ko-03 lisättiin Suomen ilma-alusrekisteriin tammikuussa 1961 tunnuksella OH-XYZ, ja sen ensilento tapahtui 9. helmikuuta 1961. Se oli peräsimellä varustettu autogiro. Ko-03:n lentoonlähtömatka oli alle 100 m ja laskukiito alle 20 m. ==Tekniset tiedot== ==Lähteet== * Kalevi ja Seppo Kokkola, "OH-XYZ "Nousukas", Ilmailu, Nr. 3, 1961 Luokka:Autogirot
Crushing the Holy Trinity

Crushing the Holy Trinity on kolmiosainen albumisarja, jonka musiikista vastaa 6 eri black metal -yhtyettä - Clandestine Blaze, Deathspell Omega, Exordium, Mgla, Musta Surma ja Stabat Mater. Se julkaistiin vuonna 2005 Northern Heritagen kautta, jonka perustaja Mikko Aspa on tekemisissä lähes kaikkien albumisarjalle osallistuneiden yhtyeiden kanssa. Albumisarja jakaantuu kolmeen osaan, jotka ovat Father (isä), Son (poika) ja Holy Spirit (pyhä henki). Ensimmäiseen osaan (Father) osallistuu Deathspell Omega ja Stabat Mater. Toiseen osaan (Son) Musta Surma ja Clandestine Blaze. Kolmanteen (Holy Spirit) Mgla ja Exordium. == Kappalelista == === Osa I: Father === # Deathspell Omega - "Diabolus Absconditus" (22:29) # Stabat Mater - "Above Him" (17:37) Kokonaiskesto: 40m 7s === Osa II: Son === # Musta Surma - "Kalpeina Helvetin Tulessa" (4:46) # Musta Surma - "Ruton Ruhtinas" (3:53) # Musta Surma - "Hän on Pimeys" (4:01) # Musta Surma - "Valkeuden Hauras Tuhka" (4:09) # Clandestine Blaze - "Intro" (0:57) # Clandestine Blaze - "Destroyer of the Nations" (6:17) # Clandestine Blaze - "Trophy" (3:26) # Clandestine Blaze - "Behind the Faith" (5:44) Kokonaiskesto: 33m 17s === Osa III: Holy Spirit === # Mgla - "Power and Will (Part I)" (5:55) # Mgla - "Power and Will (Part II)" (4:02) # Mgla - "Power and Will (Part III)" (4:16) # Mgla - "Power and Will (Part IV)" (4:42) # Exordium - "Ei Toivottu Vieras (Intro) / Tyrannia Martyrum" (6:23) # Exordium - "Craving Vehemence" (3:18) # Exordium - "Unevangel" (9:34) Kokonaiskesto: 38m 13s == Aiheesta muualla == * Hyper Blast Metal * Lunar Hypnosis Luokka:Vuoden 2005 albumit Luokka:Deathspell Omegan albumit
Apali

Apali Oy oli vuonna 1987 toimintansa aloittanut tamperelainen ilmailuun, aseisiin ja sotahistoriaan keskittynyt kustannusyhtiö. Yritys asetettiin konkurssiin lokakuussa 2014 yrityksen perustajan Rauni Vainion (1945-2014) kuoltua. Apali Oy julkaisi toistasataa kirjaa sekä Siivet- ja Kaliberi-lehtiä. Esimerkkejä yhtiön julkaisemista suomen- tai englanninkielisistä kirjoista ovat: * C.-F. Geustin ja G. Petrovin kirjoittama Red Stars -kirjasarja, joka kuvaa Neuvostoliiton ilmavoimien historiaa * Ilmari Juutilainen: Punalentäjien kiusana. Uusintapainos sekä suomeksi että englanniksi, mutta japaniksi tehty on uusi tuote. 2. p., 2. laitos. Apali 2003 ISBN 952-5026-32-9 (1. p. 1998) * Markku Mäkipirtti: Puolustusvoimien moottoriajoneuvot 1960–2000. Tampere : Apali 2006 ISBN 978-952-5026-54-2 * Jyrki Laukkanen: Suomen Ilmavoimien lentokoneet -sarjan osat 1–4 (MiG-21, Fouga CM 170 Magister, Saab 35 Draken, Iljushin IL-28). ==Lähteet== Luokka:Entiset suomalaiset kirjankustantamot
Baltian rautatieasema (Hatsina)

Hatsinan Baltian rautatieasema () on yksi Pietarin eteläisen esikaupungin Hatsinan rautatieasemista. Asema sijaitsee lähellä Hatsinan palatsia. == Historiaa == Asema oli alkuaan Pietarin ja Hatsinan välisen rautatien, ns. Baltian linjan pääteasema ja avattiin liikenteelle 12. joulukuuta 1872. Arkkitehti Pjotr Kupinskin suunnittelema asemarakennus valmistui seuraavana vuonna. Se oli koristeellinen hirsitalo, jonka arkkitehtonisesti hallitsevana piirteenä oli monimutkainen kattorakennelma. Sisätilat koostuivat erikokoisista huoneista, joita yhdistivät arkkitehtonisesti erikoiset käytävät. Rakennuksessa oli useita parvekkeita, ja sisäänkäyntejä koristivat veistettyjen pylväiden tukemat katokset. Lisääntyneen matkustajaliikenteen vuoksi ensimmäinen asemarakennus alkoi käydä pian ahtaaksi. 21. lokakuuta 1885 tsaari määräsi asemaa siirrettäväksi siten, ettei se sulje näkymää tsaarin palatsista. Uusi asemarakennus valmistui 19. lokakuuta 1889 entisen rakennuksen läheisyyteen. Asemarakennusten väliselle alueelle rakennettiin seuraavana kesänä tsaarin paviljonki. Vuonna 1937 ratapiha sähköistettiin ja Hatsinan ja Pietarin välillä voitiin aloittaa sähköjunaliikenne. == Nykyään: Pietarin lähijunien asema Hatsinan palatsin läheisyydessä == Nykyisin Hatsina- Baltiski toimii yhtenä Pietarin seudun eteläosien paikallisliikenteen asemana. Pietarin seudun nähtävyyksiin ja maailmanperintökohteisiin kuuluva Katariina Suuren 1760-luvulla rakennuttama ja useiden tsaarin käyttämä Hatsinan palatsi puistoalueineen sijaitsee vain 500 metriä asemalta pohjoiseen. Noin 15 lähijunavuoroa ajetaan päivittäin Pietarin Baltian asemalta; junamatka kestää noin tunnin. Asemalle liikennöidään myös linja-autoilla / reittitaksilla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hatsinan kartta asemineen (gorod.gatchina.biz) * Venäjän rautatiet: Hatsinan Baltian asemalle liikennöivät lähijunat - vaihda päiväys halutuksi (pass.rzd.ru) * Pietarin Baltian asemalta lähtevien lähijunien reittikartta * Paikallisjunia Pietarin Baltian asemalta (electrichki.spb.ru) * Pietarin alueen rataverkon kartta ja interaktiivinen kuvagalleria rataosuuksia klikkaamalla (railwayz.info) Luokka:Venäjän rautatieliikennepaikat Luokka:Hatsinan piiri
Tapio Laukkanen

Tapio Laukkanen (s. 23. syyskuuta 1969 Lahti) on suomalainen rallikuljettaja ja rallikuljettajien kouluttaja. == Ura == Laukkanen voitti vuonna 1996 rallin Suomen mestaruuden Volkswagen Golf GTi:llä. Laukkanen siirtyi suoraan junioreista yleiselle tasolle ja kansainvälisiin kisoihin, kiertämällä Britannian rallisarjan vuonna 1994. Vuonna 1999 hän voitti Ison-Britannian mestaruuden Renault Mégane Maxilla Kaj Lindströmin kanssa. Lindströmin lisäksi kartanlukijoina ovat toimineet Hannu Mäkelä, Jorma Kaikkonen, Risto Mannisenmäki, Tapio Järvi, Ilkka Riipinen, Harri Kaapro ja Rory Kennedy. Laukkanen voitti 2017 Safari-rallin. Laukkanen valittiin vuoden rallipersoonaksi Keniassa vuonna 2017 voitettuaan Kenian mestaruuden sekä tekemällä samalla rallihistoriaa ollen ensimmäinen kolmen maan mestari, Suomen (1993 juniorimestaruus,1996 aikuisten mestaruus), Kenian (2016) ja Englannin (1999). Laukkanen, kartanlukijanaan Pasi Törmä, voitti marraskuussa 2016 Kenian rallimestaruuden ensimmäisenä ulkomaalaisena kautta aikain. === Laukkasen valmennusura aktiiviuran jälkeen === Vuodesta 2006 Tapio Laukkanen on toiminut rallivalmentajana oman ajouransa ohella. Laukkanen koulutti muun muassa Kimi Räikköstä tämän ralliuran alkuvaiheessa. Vuonna 2018 Laukkasen valmentama Manvir Baryan voitti Afrikan mestaruuden. Laukkanen on pidetty valmentaja ja hänet tunnetaan myös taidoistaan säätää autoja kuljettajien ominaisuuksien mukaan. Tapio Laukkasella on oma rallikoulu. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tapio Laukkasen rallikoulu Luokka:Suomalaiset ralliautoilijat Luokka:Rallin Suomen-mestarit Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kimjongilia

Kimjongilia () on mukulabegonialajike (Begonia Tuberhybrida-ryhmä), joka on nimetty Pohjois-Korean yksinvaltaisen johtajan Kim Jong-ilin mukaan. Se on toinen kahdesta Pohjois-Korean johtajien mukaan nimetystä kasvilajikkeesta, toinen on kimilsungia, joka on nimetty Kim Jong-ilin isän Kim Il-sungin mukaan. Kasvi esiteltiin Pohjois-Korean ’Rakastetulle Johtajalle’ Kim Jong- ilille 1988, jolloin hän täytti 46 vuotta. Kasvin on jalostanut japanilainen Motoderu Kamo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Pohjois- Korea Luokka:Begoniat
Haudankorva

Haudankorva on yksi Forssan kaupunginosista, ja se tunnetaan myös nimellä Viksberg. Vuoden 2011 lopussa Haudankorvan tilastoalueen (kaupunginosan) asukasluku oli 2 612 henkeä. Haudankorvan alue koostuu omakoti- ja kerrostaloalueesta lännessä ja teollisuusalueesta idässä. Haudankorvan pohjoisrajana on Loimijoki, itärajana Tammelan raja, etelässä aluetta rajoittaa valtatie 2 ja pohjoisessa Yhtiönkatu. Alueen itäosa on metsäistä, ja siellä sijaitsee Loimalammi. Asuin- ja teollisuusalueen rajana on Helsingintie, joka oli aiemmin Forssan eteläinen sisääntuloväylä. Vuonna 2006 Forssalle valmistui uusi sisääntulotie valtatie 2:n ja seututien 280 risteyksestä. Nimillä Loimalammintie ja Finlaysonintie kulkeva katu on linjattu kulkemaan teollisuusalueen itäpuolella. Tie on osa ns. Itäistä kehäväylää. Suunnitelmissa on rakentaa ydinkeskustan ohittava kehätie Kuuston kautta valtatie 10:lle asti. Siurilankadun ja Helsingintien välisellä alueella Haudankorvan keskiosissa on kerrostaloja ja länsilaidalla omakotitaloja. Vanhimmat omakotitalot ovat Haudankorvankadun ja Eteläisen puistokadun varrella. Uusimmat omakotitalot ovat Isoniityntiellä alueen eteläosassa. Kerrostaloista vanhimmat ovat Puolimatkankadun tienoilla, uusimmat puolestaan alueen eteläosissa Kossilantiellä. Haudankorvan keskiosissa Viksbergin teollisuusalueella sijaitsi aikaisemmin Viksbergin kartano, joka on sittemmin tuhoutunut tulipalossa. Kartanon puistoalueella kasvaa edelleenkin joitakin sinne jo kartanon aikaan istutettuja kasveja. Joitakin kaupunginosan katuja on nimetty Viksbergin alueella sijainneiden kartanon torppien mukaan. Viksbergin teollisuusalueen itäpuolelle sijoittuu Forssan lentokenttä ja 1990-luvulla suljettu entinen kaatopaikka. Viksbergin ostoskeskuksessa toimivat aikaisemmin pankki, posti, parturi, grilli, hammashoitola ja kauppa. Ostoskeskuksen vanhoista toimijoista on toiminnassa vain R-kioski. Tiloissa toimii nyt thaihierontaliike ja siivoustarviketukku SPR:n paikallistoimisto ja syöpäjärjestö. Vanha Wiksbergin krouvi suljettiin syksyllä 2022 mutta muutamaa kuukautta myöhemmi uusi yrittäjä avasi ravintolan uudelleen. Opintiellä toimi aikaisemmin Viksi-niminen kauppa, joka sekin lopetti toimintansa. Nykyään tiloissa toimii ase- ja eräliike. Lopetettujen palveluiden jättämää aukkoa on korvannut Finlaysonin 1950-luvulla rakennettuun vanhaan kutomoon vuonna 2001 avattu K-Citymarket-vetoinen kauppakeskus. Lisäksi Tarjoustalo (nyk. Tokmanni) avasi alueelle uuden myymälän vuonna 2008. Tarjoustalon paikalle suunniteltiin myös Prisma-vetoista kauppakeskusta, mutta kauppakeskus päätettiin toteuttaa toisaalle. Kaupunginosassa toimii Viksbergin asukasyhdistys ry. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kartta Forssan osa-alueista: * Viksbergin asukasyhdistys ry Luokka:Forssan kaupunginosat Luokka:Forssan kylät
Bebe

Nieves Rebolledo Vila (s. 9. toukokuuta 1978) on espanjalainen laulaja. Bebe syntyi Valenciassa, mutta kasvoi Extremaduran alueella. Hänen vanhempansa olivat folk-muusikkoja Suberina-nimisessä yhtyeessä. Hänen perheensä oli musikaalinen ja eli Extremadurassa muun muassa Méridan ja Badajozin kaupungeissa. Bebe sai ensimmäisen kitaransa 11-vuotiaana. Musiikillisen uransa Bebe aloitti vuonna 1995 Vanagloria-nimisessä yhtyeessä Badajozissa. Bebe toimi myös baarilaulajana. Pian tämän jälkeen vuonna 1996 Bebe muutti Madridiin opiskelemaan teatteritaidetta. Beben läpimurto tapahtui vuonna 2004 Pafuera Telarañas -albumilla ja hän sai vuonna 2005 vuoden tulokkaan palkinnon Latin Grammy Awardsissa. Bebe on myös esiintynyt yhdessä muiden espanjalaisten artistien kanssa. Hän on myös toiminut näyttelijänä muun muassa elokuvassa Al Sur de Granada. == Diskografia == * Pafuera Telarañas (2004) * Y punto (2009) == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Fanisivusto Luokka:Espanjalaiset laulajat Luokka:Espanjalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Osmo Pekonen

Osmo Esko Tapio Pekonen (2. huhtikuuta 1960 Mikkeli – 12. lokakuuta 2022 Uzès, Ranska) oli suomalainen matemaatikko, historioitsija ja tietokirjailija. Hän oli Helsingin yliopiston ja Jyväskylän yliopiston matematiikan dosentti, Oulun yliopiston tieteenhistorian dosentti sekä Lapin yliopiston sivistyshistorian dosentti. Pekonen väitteli tohtoriksi kaksi kertaa: hän oli filosofian tohtori (matematiikka) ja yhteiskuntatieteiden tohtori (historia). Hän asui ja työskenteli useaan otteeseen Ranskassa. == Kunnianosoituksia ja palkintoja == Ranskan valtio palkitsi Pekosen Chevalier des Palmes académiques -ritariarvolla, ja hän oli neljän ranskalaisen tiedeakatemian ulkojäsen. Nämä olivat Académie européenne des Sciences, des Arts et des Lettres (perustettu 1979), Académie d'Orléans (perustettu 1809), Académie des Sciences, Belles- lettres et Arts de Besançon et de Franche-Comté (perustettu 1752) ja Académie des Sciences, Arts et Belles-Lettres de Caen (perustettu 1652). Ranskan instituutti (Institut de France) myönsi Pekoselle vuonna 2012 Chaix d’Est Ange -palkinnon historian alalta. Palkinnon myöntöperusteena oli Pekosen ranskankielinen väitöskirja. Presidentti Niinistö myönsi Pekoselle professorin arvonimen vuonna 2021. == Teoksia == === Väitöskirjat === * * === Tietokirjallisuus === * * * * * * * * * * * * * * === Esseekokoelmia === * * * * * === Toimitettuja esseekokoelmia === * * * === Toimitettuja runokokoelmia === * * === Päiväkirjoja === * * Minäkin Arkadiassa: Päiväkirjastani 2016-2017. Tampere: Enostone, 2017. ISBN 978-952-5960-54-9. * Unikukkia, ulpukoita: Päiväkirjastani 2018-2019. Rovaniemi: Väylä, 2019. ISBN 978-952-7168-54-7. === Proosasuomennoksia === * * * * * * Châtelet, Émilie du: Tutkielma onnesta. (Discours sur le bonheur.) Suomentanut Osmo Pekonen. Kuopio: Hai, 2016. ISBN 978-952-5934-85-4 * Maupertuis, Pierre Louis Moreau de: Fyysinen Venus (Vénus physique, 1745.) Suomentanut Osmo Pekonen. Helsinki: Art House, 2017. ISBN 978-951-884-620-1 * * * === Runosuomennoksia === * * * * Creutz, Gustav Philip: Atis ja Camilla. (Atis och Camilla, 1761.) Suomentanut Osmo Pekonen. Turku: Faros, 2019. ISBN 978-952-5710-85-4 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Descartes-palkintoehdokkuus * Osmo Pekosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa * Mathematics Genealogy Project: Osmo Pekonen Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset esseistit Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Veturimuseo

Veturimuseo sijaitsee Akaan Toijalassa, Toijalan rautatieaseman läheisyydessä. Museota ylläpitää Museoveturiseura ry, ja se on avoinna kesäkuukausina joka päivä ja muulloin sopimuksen mukaan. Esillä on muun muassa 13 entistettyä veturia, valokuvia, piirroksia, pienoismalleja ja aiheeseen liittyvää pienesineistöä. Museoveturiseura perustettiin vuonna 1979 huoltamaan ja ylläpitämään Valtionrautateiltä vanhaksi jäänyttä kalustoa. Museon idea oli peräisin Lounais-Hämeeseen 1970-luvun alkupuolella perustetun Museorautatieyhdistys ry:n aktiiveilta. Museorautatieyhdistys ylläpitää kapearaiteista Jokioisten museorautatietä ja Kapearaidemuseota. Veturimuseon käytössä oleva halli kävi pieneksi, joten osa entistetystä vetureista jouduttiin sijoittamaan väliaikaistiloihin odottamaan näyttelyyn pääsyä. Museon sijoituspaikaksi valittiin Toijala, koska Toijalan varikko oli käynyt valtiolle tarpeettomaksi veturien huoltojen ja junien vaihto- ja järjestelytyön siirryttyä sieltä Tampereelle. Toijalasta vapautui museokäyttöön sopivaa hallitilaa veturien säilytykseen ja huoltoon. ==Museokalusto== * Kiskoauto Dm7 "Lättähattu" nro 4216 Käyttökunnossa * Kevyt tavarajunaveturi Tk3 "Pikku-jumbo" nro 1150. Aiemmin K5. * Raskas vaihtoveturi Vr2 "Ankka" nro 964. Aiemmin D1. Kunnostettavana * Pedershaab-moottoriveturi. Alun perin kapearaiteinen, mutta leveäraiteistettu. Suomen pienin leveäraideveturi. Kunnostettavana * Moottoriveturi Move3 "Motko". Venäjän vientiin tarkoitettu, mutta Suomeen jäänyt veturi. Käyttökunnossa * moottoriveturi Move21,Sotakorvausveturi, alunperin kapearaiteinen, levennetty ja ollut käytössä Forcit oy:n dynamiittitehtaalla, käyttökunnossa. * Hanomag- höyrysäiliöveturi "Pullo" * Sisun valmistama Rata-auto Rau-16 "hurunmuna" * Lokomo-moottoriveturi "Bjurström-Lokomoottori" * Moottoriveturi Valmet Move5, melkein käyttökuntoinen * Raidetraktori Breuer-Lokomotor VL "Kisko-Kalle" joskus myös "Paskahuussi" Käyttökunnossa * Raskas vaihtoveturi Dv11 nro 1805 "Nalle". Veturisarja oli 1. Kunnostettavana * Väliraskas tavarajunaveturi Tv1 "Jumbo" nro 933. Myös "K3". * Moottoriresiina Tre-36 "More" * Puukorinen postivaunu Po nro 9826 kunnostettu ja toimii henkilökunnan vaununa. *Puukorinen matkustajavaunu konduktöörin osastolla EFi nro 22374 Kunnostettu *Turun laivastosataman Frichs-veturi, sotamuseon omistuksessa * Avovaunu M nro 83128 * Avovaunu M, saatu Panssarimuseolta lahjoituksena 2024 syksyllä * umpitavaravaunu Gb, nro 57339, kunnostettu * Ardelt-höyrynosturi *Tka7 nro 190, käyttökunnossa *Jämsänkosken teollisuusalueen Deutz-veturi. *Puukorinen päivävaunu Ei nro 22627, kunnostettavana *Teräskorinen ravintolavaunu Rk nro 27818 Lipunmyynti- ja kahviokäytössä *Laatikkolumiaura Etv-Rto 40 *Matisa- raiteentukemiskone *kaksiakselinen konduktöörivaunu Fh nro 3330, ollut myös RAILI-mittausvaununa *Pumppuresiina *kolmipyöräresiina *kolmipyöräresiinan runko == Kuva Turku-Tampere radalta == == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Akaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Akaan historia Luokka:Toijala Luokka:Suomen rautatiemuseot Luokka:Pirkanmaan nähtävyydet
Dalia Grybauskaitė

Dalia Grybauskaitė (s. 1. maaliskuuta 1956 Vilna, Liettua) on liettualainen poliitikko, joka toimi maan presidenttinä 12. heinäkuuta 2009 – 12. heinäkuuta 2019. Tätä ennen hän oli Euroopan unionin komission rahoituksen suunnittelusta ja talousarviosta vastaavana komissaarina. == Tausta ja yksityiselämä == Grybauskaitėn isä oli sähkömies, joka toimi toisen maailmansodan aikana partisaanina ja myöhemmin NKVD:n palveluksessa palomiehenä, äiti oli myyjänä. Grybauskaitė suoritti taloustieteellisen tutkinnon Leningradin yliopistossa 1983 ja myöhemmin hän väitteli tohtoriksi Neuvostoliiton tiedeakatemiasta vuonna 1988 taloustieteestä. Vuosina 1991–1994 Grybauskaitė työskenteli ensin ulkomaankauppa- ja sittemmin ulkoministeriössä. Vuonna 1995 hän toimi yhtenä neuvottelijana Liettuan EU-jäsenyydestä neuvottelevan valtuuskunnan jäsenenä. Vuosina 1996–1999 hän siirtyi Liettuan Yhdysvaltojen suurlähetystössä.. Grybauskaitėlla on karatessa musta vyö. Vuonna 2014 maailman taekwondoliitto myönsi hänelle mustan kunniavyön. Grybauskaitė on perheetön. == Poliittinen ura == Grybauskaitė toimi Liettuan valtiovarainministerinä vuosina 2001–2004 ja on toukokuusta 2004 lähtien ollut Euroopan unionin komission jäsen. Grybauskaitė valittiin 17. toukokuuta 2009 Liettuan presidentiksi. Hän sai presidentinvaalin 1. kierroksella 67 prosenttia äänistä. Kun äänestysprosenttikin (50,68 %) nousi yli Liettuan vaalilaissa vaaditun 50:n, edellytykset presidentinvaalin ratkeamiseen täyttyivät heti ensimmäisellä kierroksella. Vuonna 2014 Grybauskaitė valittiin toiselle kaudelle, joka kestää vuoteen 2019 asti. Tällöin hän sai 57,9 prosenttia äänistä, kun vastaehdokkaana ollut sosiaalidemokraattinen vastaehdokas Zigmantas Balcytis saavutti 40,1 prosentin osuuden. Grybauskaitė tunnetaan korruption vastaisesta toiminnastaan. Hän on myös moittinut Venäjää terroristivaltioksi Krimin miehityksen aikaan, ja Yhdysvaltojen presidenttiä Donald Trumpia hän moittii arvaamattomuudesta.. == Kunnianosoituksia == Grybauskaitėlle on myönnetty seuraavat ulkomaiset kunnianosoitukset: * Kolmen tähden ritarikunta (Latvia, 2011) * Pyhän Olavin ritarikunta (Norja, 2011) * Islannin Haukan ritarikunta (Islanti, 2011) * Pyhän Kaarlen ritarikunta (Monaco, 2012) * Valkoisen ruusun ritarikunta (Suomi, 2013) * Marianmaan ristin ritarikunta (Viro, 2013) * Tasavallan ritarikunta (Moldova, 2015) * Serafiimiritarikunta (Ruotsi, 2015) * Poikkeuksellisten meriittien ritarikunta (Slovenia, 2016) * Alankomaiden leijonan ritarikunta (Alankomaat, 2018) * Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 2018) * Vapauden ritarikunta (Ukraina, 2018) * Valkoisen Kotkan ritarikunta (Puola, 2019) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Dalia Grybauskaitėn viralliset kotisivut * Presidentinvaalin kampanjasivusto * Kampanjavideo Luokka:Liettualaiset EU-komissaarit Luokka:Liettuan presidentit Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Viksbergin kartano

Viksbergin kartano voi viitata seuraaviin: * Viksbergin kartano, Forssassa sijainnut kartano * Viksbergin kartano, kartano Paimiossa * Viksbergin kartano, kartano Porvoossa * Viksbergin kartano, kartano Södertäljen kunnassa Ruotsissa ==Katso myös== * Viksberg
Bad Taste (täsmennyssivu)

Bad Taste voi tarkoittaa * Bad Taste, Peter Jacksonin esikoisohjaus vuodelta 1987, josta on muodostunut kulttielokuva * Bad Taste, islantilainen levy-yhtiö * Bad Taste Records, ruotsalainen levy-yhtiö
Lapponia

Lapponia tarkoittaa seuraavia asioita: * Lappi (), alue, joka käsittää Suomen, Ruotsin ja Norjan pohjoisosat sekä Kuolan niemimaan * Lapponia House Oy, talotehdas * Lapponia-hiihto, vuosittainen Muoniossa järjestettävä hiihtotapahtuma * Lapponia, Helsinki–Oulu-välillä kulkenut erikoispikajuna * Hyvinvointikeskus Lapponia, terveyskeskus ja aiempi aluesairaala Kemijärvellä * Lapponia, Monica Aspelundin vuoden 1977 Eurovision laulukilpailussa esittämä kappale * Lapponia, Lapponia Jewelryn korumerkki * Lapponia, V&S; Finland Oy:n valmistama alkoholijuoma. * Lapponia, Johannes Schefferuksen vuonna 1673 julkaisema kirja
EtCetera

EtCetera on riihimäkeläinen gospelkuoro, jonka taiteellisena johtajana toimii Pekka Simojoki. Laulut ovat suurelta osin Pekka Simojoen ja Anna-Mari Kaskisen käsialaa, mutta kuoron ohjelmistosta löytyy myös afrikkalaista musiikkia ja perinteistä gospelia. Keikoilla kuoroa säestää yhtye, jossa soivat muun muassa rummut, zembet, kitara, basso ja huilu. EtCetera perustettiin 1990-luvun alussa ja sen toiminnasta vastaa EtCeteran Tuki ry. EtCetera järjestää Riihimäen seurakunnan kanssa yhteistyössä joka toinen vuosi Big Light -tapahtuman. Lisäksi kuoro on järjestänyt Little Light -nimisiä iltoja yhdessä seurakunnan kanssa. ==Julkaisut== ===Albumit=== * Matka on alkanut (1996) * On taivas auki (1998) * Aukaise verhot (2001) * Valoon päin (2005) * Suuri suunnitelma (2008) * Hola m'kweni (Rakastakaa toisianne) (2011) Lisäksi EtCetera on mukana Anna-Mari Kaskisen ja Pekka Simojoen Mysterion-levyllä (2004). ===Nuottikirjat=== * Matka on alkanut (1997) * On taivas auki (1999) ==Aiheesta muualla== * Kuoron kotisivut Luokka:Suomalaiset sekakuorot Luokka:Suomalaiset kristilliset yhtyeet Luokka:Riihimäen kulttuuri
Hyvinvointikeskus Lapponia

Hyvinvointikeskus Lapponia on Kemijärven kaupungissa sijaitseva sosiaali- ja terveyspalvelukeskus (terveyskeskus). Sen taustalla oli Kemijärven aluesairaalan ja terveyskeskuksen toimintojen yhdistäminen. Ennen vuotta 2016 tämä kokonaisuus käytti joitain vuosia nimeä Sairaala Lapponia. Leikkaustoiminta ja erikoissairaanhoito kuitenkin lakkautettiin Kemijärvellä vuonna 2014. Kesällä 2016 kaupungin sosiaalipalvelut yhdistettiin Sairaala Lapponiaan. Tähän liittyvällä nimenmuutoksella sairaalasta hyvinvointikeskukseksi Kemijärvi halusi osaltaan varautua suunnitteilla olleeseen sote-uudistukseen. Hyvinvointikeskus Lapponia tarjoaa akuuttisairaanhoitoa ja siihen liittyvää lääkärin ilta- ja viikonloppupäivystystä päivittäin kello 8-18 Kemijärven lisäksi Sallan kunnan asukkaille. Ympärivuorokautinen akuuttisairaanhoito ja yöpäivystys kello 18-08 on tarjolla Rovaniemellä Lapin keskussairaalan päivystyksessä (Ounasrinteentie 22, Rovaniemi). ==Lähteet== Luokka:Kemijärven rakennukset ja rakennelmat Lapponia Luokka:Suomen terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset
Joulumuori

Joulumuori on Joulupukin vaimo. Joulumuori (engl. Mrs. Claus, 'rouva Joulupukki') mainitaan tiettävästi ensimmäisen kerran yhdysvaltalaisen James Reesin novellissa A Christmas Legend ('Joulutaru') vuodelta 1849. Tämän kertomuksen "Joulumuori" kuitenkin paljastuu tarinassa tavalliseksi naiseksi. Reesin tarinan jälkeen Joulumuorin kuvaukset yleistyivät amerikkalaisissa tarinoissa, runoissa ja lauluissa. Hänet kuvattiin niissä usein luonteeltaan suorasukaiseksi. Nykyisin Joulumuori esitetään usein pulleana ja hilpeänä Joulupukin auttajana. Joulupukkisäätiö luonnehtii Joulumuoria äidilliseksi, viisaaksi ja lempeäksi vaimoksi. Joulumuori viettää aikaansa kotonaan Korvatunturilla ja auttaa miestään tämän työssä. Hän harrastaa kutomista ja laulaa kauniisti. ==Lähteet== Luokka:Joulupukki
Rock & Roll Divorce

Rock & Roll Divorce on Hanoi Rocksin toinen livealbumi ja itse asiassa bootleg. Yhtyeen oli tarkoitus julkaista uusi albumi syyskuussa 1985 kansainvälisen menestyslevyn Two Steps from the Moven jälkeen, mutta yhtyeen rumpalin Razzlen kuolema auto-onnettomuudessa joulukuussa 1984 aloitti yhtyeen hajoamisen. Razzlen Helsingin Kulttuuritalon muistokonserttien jälkeen 3. tammikuuta basisti Sam Yaffa erosi yhtyeestä. Näin ollen yhtyeeseen jäi tunnetuimmasta kokoonpanosta vain Michael Monroe, Nasty Suicide ja Andy McCoy. Uudeksi rumpaliksi otettiin yhtyeen vanha ystävä The Clashin Terry Chimes. Sam Yaffan tilalle basistiksi otettiin René Berg, mutta hänestä ei pidetty, ja hänet todettiin yhtyeeseen sopimattomaksi heti jo ennen Puolan kiertuetta. Molemmat uudet jäsenet soittavat tällä live-levyllä, mutta Monroen mukaan yhtye ei kuitenkaan ollut enää entisensä kahden ydinjäsenen poistuttua yhtyeestä. Levyn on nauhoittanut Mick Staplehurst yhtyeen hajottaneen Puolan kiertueen viimeisellä keikalla Rockerina Festivalilla 19. toukokuuta 1985. Alkujaan levyä ei yleisesti pidetty hyvänä fanien eikä kriitikkojen keskuudessa, mutta myöhemmin se on saanut arvostusta. Yhtyeen viimeinen kiertue Puolassa vedettiin tuskallisesti läpi, ja koko kiertueen ajan yhtye tiesi tulleensa tiensä päähän. On sanottu, että nauhalle tallentunut Michael Monroen tuhahdus "Boring, fucking boring" () levyn kahden viimeisen kappaleen välissä kertoo hyvin yhtyeen soittoasenteesta tuolla nauhoitushetkellä. Nauhat jäivät yhtyeen hajoamisen jälkeen ilmeisesti Staplehurstin haltuun, mutta Andy McCoy varasti ja julkaisi ne Suomessa levynä elokuussa. Michael Monroe ei tosin olisi halunnut levyä koskaan julkaistavan. Tästä syystä levy on itse asiassa vain yhtyeen puolivirallinen albumi, koska se on koostettu bootleg- nauhoista. Rock & Roll Divorce -albumi julkaistiin aikanaan vain vinyylilevynä Isossa-Britanniassa ja Japanissa, eikä sitä ole saatavilla CD:nä tai remasteroituna. Seuraava Hanoi Rocks-levy julkaistiin vasta comebackin jälkeen vuonna 2002. == Kappalelista == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Andy McCoy, ellei toisin mainittu. #"Two Steps From The Move" #"Back To Mystery City" #"Boulevard Of Broken Dreams" #"Don't You Ever Leave Me" #"Tragedy" #"Malibu Beach" #"Million Miles Away" #"Taxi-Driver" #"Up Around The Bend" (John Fogerty) #"I Feel Alright" (L. Miles) #"Rock & Roll" #"Looking At You" (MC5) == Arvostelut == *All Music Guide-lehden arvostelu: == Levyllä soittavat == *Michael Monroe – laulu, saksofoni *Andy McCoy – sähkökitara *Nasty Suicide – sähkökitara *René Berg – bassokitara *Terry Chimes – rummut Luokka:Hanoi Rocksin albumit Luokka:Vuoden 1985 albumit
Lapponia (juna)

Lapponia oli VR-Yhtymän edeltäjän, Valtionrautateiden, liikennöimä nimetty erikoispikajunavuoro, joka kulki reittiä Oulusta Helsinkiin. Vuoden 1974 aikatauluissa juna lähti Oulusta kello 7.00 ja saapui Helsinkiin kello 14.30. Paluujuna lähti Helsingistä noin kello 16.00 ja saapui Ouluun noin kello 23.29.http://vaunut.org/keskustelut/index.php?action=dlattach;topic=8600.0;attach=2782;image vaunut.org, viitattu 7.12.2019 Erikoispikajunaliikenne nimellä Lapponia alkoi reitillä Oulu–Helsinki vuonna 1972. Junavuoron oli tarkoitus tarjota nopea, vaihdoton junayhteys Oulusta pääkaupunkiin. Junan suurin sallittu nopeus oli aluksi 120 km/h. Nopeutta nostettiin 140 kilometriin tunnissa aina sähköistystöiden edetessä. Oulu–Helsinki-erikoispikajunat liikennöivät nimellä Lapponia aina 15. elokuuta 1994 saakka, jolloin VR lopetti erikoispikajuna- nimikkeen käytön. Erikoispikajunat korvautuivat InterCity-junilla, mutta niille ei annettu erillisiä nimiä. ==Pysähdyspaikat== Vuonna 1987 reitillä Helsinki–Oulu kulkenut EP 57:n pysähtyi Tampereen, Seinäjoen, Kauhavan, Pännäisten, Kokkolan, Kannuksen, Ylivieskan, Oulaisten sekä Vihannin asemilla. Oulusta Helsinkiin matkanneen EP 50:n pysähdyspaikat olivat samat kuin EP 57:llä, ja niiden lisäksi juna pysähtyi myös Parkanon ja Hämeenlinnan asemilla.Suomen kulkuneuvot 1987 ==Katso myös== * Lapuan junaturma (joulukuu 1986) ==Lähteet== Luokka:Suomen henkilöjunaliikenne Luokka:Valtionrautatiet
DP (pikakivääri)

Degtjarjova pehotnyi tai lyhennettynä DP () on Vasili Degtjarjovin suunnittelema pikakivääri, jonka suunnittelu aloitettiin vuonna 1921. Puna- armeija otti aseen palveluskäyttöön vuonna 1928.Jaeger Platoon: Lahti- Saloranta, DP and DT Uudistettu versio DPM tuli tuotantoon 1945. Aseella voi ampua ainoastaan sarjatulta. Piipun jäähdyttämiseksi DP toimii avoimelta lukolta; lukko jää taakse, kun liipaisin vapautetaan. Aseen piippu voidaan vaihtaa kentällä ylikuumenemisen varalta, mutta sotilaille annettiin harvoin varapiippua. Aseen päällä oleva rumpulipas ei ole lialle herkkä. Modernisoitu versio DPM otettiin valmistukseen vuosina 1943–1944. Tätä valmistettiin myös Kiinassa nimellä Tyyppi 53. Lentokoneisiin tarkoitettiin DA. Sitä käytettiin Tupolev TB-3, Polikarpov R-5 ja Polikarpov Po-2 -koneissa, mutta ase jäi harvinaiseksi ja korvattiin pian ŠKASilla. Panssariajoneuvoissa käytettiin malleja DT () ja DTM (modernisoitu). Vuonna 1946 otettiin käyttöön vyösyöttöinen, raskaammalla piipulla varustettu RP-46 (ротный пулемёт – komppanian konekivääri). Tätä valmistettiin myös Kiinassa ja Pohjois-Koreassa. thumb|jatkokehitetty RP-46-malli == Käyttö Suomessa == Suomalaiset saivat asetta talvi- ja jatkosodan aikana sotasaaliiksi niin suuria määriä (noin 9 000 kpl), että se syrjäytti rintamakäytössä Lahti-Saloranta M/26 -pikakiväärin toimintavarmuutensa ansiosta. Ase säilyi puolustusvoimien käytössä 1990-luvulle asti. Degtjarjova pehotnyi -pikakiväärejä on esillä muun muassa Sotamuseossa, jossa on nähtävillä myös presidentti Mauno Koiviston jatkosodassa käyttämä pikakivääri. Ase oli ollut pitkään Törnin–Männistön asekätkössä piilossa, josta se vuonna 1992 löydettiin Arvo Männistön ilmoituksen kautta. ===Emma-nimitys=== Suomessa asetta nimitettiin Emmaksi 1930-luvun ”Emma”-iskelmän ja äänilevyä muistuttavan rumpulippaan synnyttämän mielleyhtymän vuoksi. Rumpulippaan kansi näet pyörii ammuttaessa. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * * == Aiheesta muualla == * Suomalainen asekeräily: DP-pikakivääri * Suomalainen asekeräily: DT-27 "Tankki-Emma" * Jaeger Platoon: Lahti-Saloranta, DP and DT * Pikakivääri Dektjarev DP27 (Pohjois-Kymenlaakson Asehistoriallinen Yhdistys ry) * Ручной пулемёт Дегтярёва Luokka:Pikakiväärit Luokka:Suomen puolustusvoimien kalusto Luokka:Talvisodan aseet Luokka:Jatkosodan aseet Luokka:Lapin sodan aseet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Osaomistusasunto

Osaomistusasunto on Suomessa asumismuoto, jossa asukas on lunastanut rakennuttajalta asunnon käyttöönsä tietyllä osuudella asunnon hankintahinnasta. Tyypillisesti osuus on 10–15 prosenttia hankintahinnasta. Asunnon hankintahinta on rakennuttajan vapaasti päätettävissä. Asukas asuu aluksi vuokralla, jonka jälkeen asunto on mahdollista lunastaa omaksi. Joissakin tapauksissa asukkaan on myös mahdollista jatkaa vuokralla asumista senkin jälkeen kun asunto olisi ollut mahdollista lunastaa omaksi.Kuluttajavirasto: Tietoa osamistusasunnoista Järjestelmä on määritelty laissa koskemaan ainoastaan valtion korkotuella rakennettavia asuntoja. Jos talo ei ole korkotukitalo, niin ehdot perustuvat asukkaan ja rakennuttajayhtiön keskinäiseen sopimukseen. Tämän vuoksi myös osaomistusasumisen muodot ja rahoituksen yksityiskohdat vaihtelevat suuresti rakennuttajayhtiöstä toiseen. Vastuurajat määräytyvät asukkaan ja rakennuttajayhtiön sopimuksen mukaan. Asukkaan lunastettua asunnon itselleen vastuu hallinnosta ja kunnossapidosta määräytyy kuten muissakin asunto- osakeyhtiöissä. ==Katso myös== * Asumisoikeusasunto * Omistusasunto *Osuuskunta-asunto *Työsuhdeasunto *Virka-asunto *Vuokra-asunto == Lähteet == * Tietoa osaomistusasumisesta. Kilpailu- ja kuluttajavirasto. Viitattu 24.11.2015. ===Viitteet=== Luokka:Asuntojen hallintamuodot Luokka:Asuntopolitiikka
Fecal Matter

Fecal Matter oli yhdysvaltalainen punk rock -yhtye, joka perustettiin Aberdeenissa. Yhtye oli Nirvanan keulahahmo Kurt Cobainin ensimmäinen yhtye. ==Historia== Yhtye perustettiin vuonna 1985. Kurt Cobain soitti yhtyeessä kitaraa ja lauloi, Dale Crover soitti bassoa ja Greg Hokanson oli rummuissa. Yhtye alkoi tehdä kappaleita Cobainin tädin luona Seattlessa Illiteracy Will Prevail demoa varten ja se sisälsi 16 yhtyeen demoa. Yhtyeen loppuvaiheissa Buzz Osborne soitti bassoa ja Mike Dillard rumpuja. Yhtyeen hajottua vuonna 1986 Cobain jakeli Illiteracy Will Prevail demoja ystävilleen sen toivossa, että joku kuuntelisi sen ja haluaisi perustaa Cobainin kanssa uuden yhtyeen. Alussa tämä ei tuottanut tulosta, mutta kuukausia myöhemmin Krist Novoselic kuunteli demon ja tykästyi "Spank Thru" kappaleeseen ja suostui aloittamaan uuden yhtyeen Cobainin kanssa, josta myöhemmin muodostui Nirvana (yhtye). Nirvana otti kappaleet "Spank Thru", "Anorexorcist" ja "Downer" omakseen. "Downer" julkaistiin yhtyeen debyyttialbumin cd versiolla ja Incesticide kokoelmalla, "Anorexorcist" on julkaistu With the Lights Out boxilla. Ensimmäinen Nirvanan "Spank Thru" versio virallisella julkaisulla oli From the Muddy Banks of the Wishkah, se julkaistiin kuitenkin studioversiona Sub Pop kokoelmalla Sub Pop 200. "Spank Thru" kappale Illiteracy Will Prevail demolta julkaistiin vuonna 2005 Nirvanan Sliver: The Best of the Box kokoelma- albumilla. ===Illiteracy Will Prevail demon kappaleet=== # Sound of Dentage + Reefer Madness Excerpts # Bambi Slaughter # Laminated Effect (Made Not Born) # Spank Thru # Class of '86 (Buffy's Pregnant) # Blathers Log (Vaseline, Unknown #7) # Instramental (Downer) # Unknown #6 (Insurance) Luokka:Nirvana Luokka:Yhdysvaltalaiset punkyhtyeet
Jägerhorn af Storby

Jägerhorn af Storby on suomalainen aatelissuku numerolla 19 Suomen ritarihuoneella ja numerolla 226 Ruotsin ritarihuoneella. Jägerhorn af Storby -suku on vanhaa suomalaista rälssiä kotoisin Luonnonmaan Isokylästä (Storby) Naantalin edustalla. Suku introdusoitiin vasta 1634 ruotsin ritarihuoneelle, koska suvun edustajalla oli vaikeuksia esittää näyttöä sukupuustaan ritarihuoneen perustamisvaiheessa 1625–1626. Suku korotettiin silloiseen ritariluokkaan 1778. Suku on kuitenkin nähtävästi eräs Odygd-suvun haara ja se on yhtäjaksoisesti ollut suomalaista rälssiä 1400-luvun alusta, todennäköisesti 1300-luvulta lähtien. Asemies Jöns Filpussonin (Odygd, mainitaan 1405) poika asemies Filpus Jönsson (mainitaan 1437–1457) Luonnonmaan Isostakylästä (Storby) kantoi sinetissään metästystorvea (FMS 158). Häntä pidetään Jägerhorn af Storby -suvun kantaisänä. Hänen vaimonsa Margit Pedersdotter, Peder Dansken tytär, lahjoitti Naantalin luostarille Maskun Kuuslahden. Odygd-suvun ensimmäinen tunnettu suomalainen kantaisä Karl Filppusson Odygd esiintyy asiakirjoissa 1381. Storbyn kartano (Isokylä) oli suvussa vuoteen 1698. Suvulla oli useita muita kartanoita. Jägerhorn af Storbyn ja Jägerhorn af Spurila -suvun yhteisyyttä ei voida osoittaa, nimestä, samankaltaisesta sukuvaakunasta ja maantieteellisestä läheisyydestä huolimatta. == Tunnettuja Jägerhorneja (af Storby) == *Lars Johan Jägerhorn (1752–1817), eversti *Lars Rutger Jägerhorn (1789–1859), todellinen valtioneuvos. == Lähteet == *Tapio Vähäkangas, Jeppe Kurjen esivanhemmat ja jälkeläiset *Eric Anthoni, Släkten Odygd och dess frändskap med släkten Jägerhorn af Storby *Reinhold Hausen, Finlands Medeltida Sigill (FMS) *Kansallisbiografia 4, Seppo Suvanto *Finlands Medeltida Urkunder (FMU) *Tapio Vähäkangas, Peder Dansken jälkeläset, Genos 69 /1998 Luokka:Suomalaiset aatelissuvut Luokka:Suomen keskiaikaiset suvut
Maaninkajärvi

Maaninkajärvi on 12 km pitkä ja suurimmillaan kaksi kilometriä leveä, vähäsaarinen järvi Kuopion kaupungissa entisen Maaningan kunnan alueella. Sen pinta-ala on 15,8 neliökilometriä ja sen vedenpinta on samalla korkeudella Kallaveden kanssa. Maaninkajärvi on osa Vuoksen vesistön Iisalmen reittiä ja se laskee Ruokoveteen. Järven itärannalla on Maaningan kuntakeskus. Maaninkajärvi on syntynyt kallioperän murtumalinjaan. Loivista rannoistaan huolimatta järvi on poikkeuksellisen syvä (jopa 60 metriä) ja matalia ruovikkorantoja on vähän. Maaninkajärvi onkin Pohjois-Savon neljänneksi syvin järvi. Maaninkajärven pohjoisosan Tuovilanlahteen laskee luoteesta jyrkkärinteisessä, kapeassa rotkolaaksossa Löytynpuro. Purossa on Korkeakosken vesiputous, joka on Maaningan tärkein luonnonnähtävyys. Se on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi jo vuonna 1947. Pohjoisosan umpeenkasvanut Patalahti (ja siihen laskeva Patajärvi) on valtakunnallinen linnustonsuojelukohde. Koko Maaninkajärvi lähiympäristöineen on valtakunnallisesti arvokas maisema-alue. Maaninkajärven koillisosassa laskee Onkivesi Viannankosken kautta. Iisalmen reitti Onkivedelle jatkuu Ahkiolahden kanavan kautta. Viannankosken kupeessa on käytöstä poistettu Viannan vanha venekanava. Yhteys Pieneltä Ruokovedeltä Suurelle Ruokovedelle on myös kanavoitu. Maaninkajärven rannalla on myös Maaninkajärven koulu. == Lähteet == Luokka:Maaningan järvet Luokka:Iisalmen reitin valuma-alue Luokka:Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet Suomessa
Askartelu

Askartelu on jonkin asian tekemistä käsityönä ja harrastusmielessä. Askartelu on usein pienimuotoista.Risto Haarala (toimi): Suomen kielen perussanakirja. Ensimmäinen osa A-K s. 58. Edita Helsinki 2001. Askarrellessa tehdään käsin useimmiten koriste-esineitä tai postikortteja. Käsitöistä askartelun erottaa yleensä askartelussa käytetyt helposti työstettävät materiaalit, kuten paperi, kartonki, liima tai silkkipaperi, sekä yksinkertaiset ja melko vaarattomat työvälineet. Askarteluvälineinä voidaan käyttää esimerkiksi kynää, saksia tai puikkoa. Askartelua käytetään usein terapiassa, toisaalta kasvatuksessa motoristen taitojen kehittämiseen. Työn vaatiman keskittymisen vuoksi se on suosittua myös mielenterveystyössä. Vaativan työn yhteydessä puhutaan yleensä käsityöstä tai taidekäsityöstä. ==Lähteet== Luokka:Paperityöt