EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Koillis-Eurooppa

Koillis-Eurooppa on eri yhteyksissä eri tavoin määritelty Euroopan koillisia osia tarkoittava alueellinen käsite. Sopimuksessa Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta sillä tarkoitetaan Uralin länsipuolista Pohjois-Venäjää. Joissakin yhteyksissä mukaan saatetaan lukea myös Suomi ja Baltian maat.Kallio, Petri. "The Language Contact Situation in Prehistoric Northeastern Europe". Teoksessa:: Robert Mailhammer, Theo Vennemann gen. Nierfeld & Birgit Anette Olsen (toim.). The Linguistic Roots of Europe: Origin and Development of European Languages, s. 77. Copenhagen Studies in Indo- European 6. Copenhagen 2015. Eräässä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kyselyssä Koillis-Euroopan muodostavat Tšekin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia ja Slovenia. ==Lähteet== Luokka:Euroopan maantiede
Kvartsiitti

Kvartsiitti on metamorfoitumalla eli Maan kuoressa kovassa paineessa ja kuumuudessa pääasiassa kvartsihiekkakivestä syntynyt kivilaji, jossa alkuperäinen, hiekkakivelle ominainen kerrosrakenne on usein säilynyt. Kvartsiitti voi olla myös voimakkaasti liuskeista. Väriltään se voi olla vaalea, harmaa, punertava tai vihertävä.Geologia.fi: Kvartsiitti Suomen kallioperässä kvartsiitti on varsin yleinen kivilaji, ja monet Keski-Lapin tuntureista koostuvat kvartsiitista. Joillakin alueilla, mm. Pohjois-Savon joillakin vaaroilla, sitä esiintyy myös puhtaana ortokvartsiittina. Kauneutensa ja puhtautensa vuoksi kvartsiitti on suosittu rakennusaineena, erityisesti verhouskivenä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Metamorfiset kivilajit
Kenraalibasso

Kenraalibasso on musiikin sävellyskäytäntö, joka on kehittynyt barokin aikana käytetystä basso continuosta. Kenraalibasso pyrki alun perin säästämään aikaa, vaivaa ja nuottipaperia, ilmaisten kuitenkin (riittävän) tarkasti sävellyksen muodon.Apajalahti, Hannu. Sibelius Akatemia. Onko kenraalibasso soinnutuksen opiskelun valmistava oppijakso? viitattu 3.7.2012. Kenraalibasso-nimellä on laaja merkityssisältö ja sitä pidetään 1600-luvun saksalaisen harmoniaopin esiasteena. Satsioppi, joka korosti säveltämisen tarkkuutta, muutti kenraalibasson sisältämään numeroita, signatuureja, joilla haluttiin välttää sekaannukset. Kenraalibasso oli barokkiajan sävellystekniikka, jolla luotiin harmonis-kontrapunktinen metakieli, homofoninen tyyli, josta kehittyi länsimaisen musiikin harmoniaoppi. Kenraalibasso-tekniikasta kehittyi sääntöoppi ja sitä sovellettiin mm. musiikkiteosten harmonis-kontrapunktin analysointiin ja selvittämiseen. Kenraalibassossa nuottiviivastolle on merkitty ainoastaan bassoääni. Soitettaessa bassoääni täydennetään neliääniseksi kenraalibasson sääntöjen mukaisesti. Nuottien yläpuolelle merkitään tarvittaessa intervallimerkintöjä, jotta oikea sointu ja sointukäännös tulevat selville. Kenraalibassomerkintä ei määritä soinnun asemaa, eli sitä, minkä äänen tulee olla ylimpänä. Kenraalibasson neliääninen sointukudos on homofonista. Äänet eivät siis ole itsenäisiä, vaan soinnussa pyritään mahdollisimman hyvään yhteissointiin. Toisaalta usein saadaan aikaan myös itsenäiseltä kuulostavia melodioita ylä-ääniinkin, ja elävässä musiikissa kenraalibasson ankarimmista äänenkuljetussäännöistä saatetaankin poiketa. ==Sääntöjä ja kieltoja== * sointujen yhdistäminen harmonisesti tai melodisesti * kielletyt rinnakkaiskulut (esimerkiksi rinnakkaiset kvinttikulut samaan suuntaan) * kielletyt melodiakulut * kahdennus * kadenssi ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Musiikin teoria de:Generalbass es:Bajo continuo eo:Figurita baso fr:Basse continue nl:Basso continuo pl:Basso continuo sv:Basso continuo
Kansantalous

Kansantalous tarkoittaa yhteiskunnan talouden muodostamaa kokonaisuutta, joka toimii talousjärjestelmässä. Kansantalouden toimintaa voidaan tarkastella jakamalla toimijat talousyksiköihin. Kansantalouden tilinpito tarkastelee talousyksiköiden välisiä virta- ja varantotietoja. Tilinpidon pohjalta lasketaan tärkeimmät talouden tunnusluvut kuten bruttokansantuote. Kansantalouden toimintaa tutkii lähinnä makrotaloustiede. Yksinkertaistaen talous voidaan jakaa kotitalouksiin ja yrityksiin. Kotitaloudet omistavat tuotannontekijät ja kuluttavat hyödykkeitä. Yritykset ostavat tuotannontekijöitä ja tuottavat hyödykkeitä. Vuosittainen hyödykevirta muodostaa kansantuotteen ja tuotannontekijöistä maksettava tulovirta muodostaa kansantulon. Kansantuotteen ja kansantulon erona on, että kansantulosta on vähennetty ulkomailta saadut tuotannontekijätulot.Pekkarinen, J. & Sutela, P. (1996): Kansantaloustiede, WSOY, luvut 2 ja 5 ==Talousyksiköt== Kansantalouden tilinpidossa talousyksiköt jaetaan tarkemmin kuuteen ryhmään, joita kutsutaan institutionaaliseksi sektoriksi. Kun halutaan tarkastella tuotantoprosesseja, käytetään toimialaluokitusta, joka pohjautuu toimipaikkatietoon. Toimipaikka on tavaroita tai palveluita tuottava institutionaalinen yksikkö. Seuraavassa on muun muassa Tilastokeskuksen käyttämä institutionaalinen sektorijako: # Yritykset # Rahoituslaitokset # Julkisyhteisöt, mukaan lukien sosiaaliturvarahastot # Kotitaloudet # Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt # Ulkomaat ==Markkinat== Talous jakautuu useisiin eri markkinoihin. Periaatteessa markkinoita on yhtä monta kuin hyödykkeitä. Tämän määritelmän ongelmana on, että hyödykkeet voidaan erotella lähes mielivaltaisen tarkasti. Esimerkiksi samalla hyödykkeellä eri kaupungeissa voi olla eri markkinat ja toisaalta jokaisella jogurttimaulla on omat markkinansa. Karkeammalla tasolla markkinat jaetaan kulutushyödyke- ja tuotannontekijämarkkinoihin. Vapailla markkinoilla hyödykkeiden tuotantomäärät määräytyvät kysynnän ja tarjonnan mukaan. Tuotannontekijämarkkinat jaetaan työ-, raha- ja raaka-aine eli luonnonvaramarkkinoihin. Työmarkkinat ovat poliittisesti tärkein, koska niillä määräytyy palkkataso ja työttömyys. ==Katso myös== *Makrotaloustiede == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == Luokka:Taloustiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit sh:Ekonomija
Kognitiivinen psykologia

Kognitiivinen psykologia on psykologian osa-alue, joka tutkii ihmisen tietoa käsitteleviä prosesseja, esimerkiksi muistin, oppimisen, ajattelun, havaitsemisen, tarkkaavaisuuden, luovuuden ja ongelmanratkaisun toimintaa. Se perustuu kognitivismille ja syntyi 1900-luvun jälkipuolella syrjäyttäen behavioristisen psykologian vallitsevana psykologian koulukuntana. Kognitiivinen psykologia rakentuu kokeelliselle ja tieteelliselle tutkimukselle eikä se kognitivismin nimissä ota esimerkiksi introspektiota ainoana tai luotettavimpana tiedonlähteenä. Tarkkaa ajankohtaa kognitiivisen psykologian synnylle on vaikea määrittää, mutta se sai merkittäviä sysäyksiä tekoälyn ja kognitiotieteen synnyn myötä 1956. Termi yleistyi käyttöön Ulrich Neisserin vuonna 1967 kirjoittaman kirjan Cognitive psychology ansiosta. Kognitiotiede on kognitiivista psykologiaa lähellä oleva tieteenala, joka tutkii kognitivismia sinänsä ja sen taustaoletuksia enemmän kuin psykologian käytännön tutkimusta. Kognitiivisessa neuropsykologiassa puolestaan pyritään reduktionistisesti yhdistämään kognitiivisen psykologian löytämiä moduuleja ja mekanismeja neurotieteen kanssa. Kognitiivinen psykologia on jaettavissa karkeasti neljään osa-alueeseen: * Kokeellinen kognitiivinen psykologia tutkii terveitä yksilöitä useimmiten laboratorio-olosuhteissa, * Kognitiivinen neuropsykologia tutkii kognitiivisia poikkeamia aivovamman saaneissa potilaissa, * Laskennallinen kognitiotiede kehittää kognition toimintaa jäljitteleviä tietokonemalleja, * Kognitiivinen neurotiede hyödyntää aivokuvaustekniikoita aivojen toiminnan ja fysiologisen rakenteen tutkimiseksi. ==Kognitiivisen psykologian käsitteitä== Skeemat Havaitseminen * Tarkkaavaisuus ja siihen liittyvät teoriat * Havaitseminen ** Havaintopsykologia Oppiminen * Oppimisteoriat (koulukuntien näkemykset oppimisesta) * Taitava oppiminen ** Oppimaan oppiminen ** Oppimisstrategiat ja -tyylit ** Miellekartta ** Tavoiteorientaatiot ** Oppimisorientaatiot ** Oppimismotivaatio ** Metakognitiiviset taidot * Elinikäinen oppiminen Muisti * Muistitutkimus * Muistijärjestelmä (Atkinson ja Shiffrin) ** Sensorinen muisti ** Työmuisti ** Pitkäkestoinen eli säilömuisti *** Deklaratiivinen muisti *** Proseduraalinen muisti * Tallentaminen * Unohtaminen, unohtamisteoriat Kieli * Käsitteet ja niiden muodostuminen * Kielen perustasot * Kielen ja ympäristön jäsentämisen (/ajattelun) suhde Ajattelu * Mielikuvat * Ihmisen ja eläinten ajattelun erot * Ongelmanratkaisu ** Päätöksenteko, heuristiikat * Taitava ajattelu ** Asiantuntijuus ** Luovuus ** Älykkyys == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Scholarpedia: Cognitive psychology * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiinan kansantasavallan presidentti

Kiinan kansantasavallan presidentti (yksink. 中华人民共和国主席, tarkka käännös Kiinan kansantasavallan puhemies) on Kiinan kansantasavallan päämies. Tehtävä luotiin uudelleen Kiinan perustuslaissa vuonna 1982. Muodollisesti presidentti valitaan Kiinan kansankongressissa. Käytännössä valmistelutoimikunta suosittelee ehdokkaaksi yhtä henkilöä. Tällä hetkellä Kiinan presidenttinä toimii Xi Jinping. Aiemmin presidenttinä ovat toimineet Li Xiannian (1983–1988), Yang Shangkun (1988–1993), Jiang Zemin (1993–2003) ja Hu Jintao (2003–2013). Täten ennen Mao Zedong (1954–1959) ja Liu Shaoqi (1959–1968) toimivat vastaavassa tehtävässä, mutta nimikkeellä puhemies. Nykyisen perustuslain mukaan Kiinan presidentti saattaa voimaan Kansankongressin hyväksymät säädökset, nimittää ja poistaa hallituksen jäseniä, myöntää valtion mitaleja ja kunniatitteleitä Kansankongressin ja sen pysyväiskomitean päätösten mukaisesti, myöntää armahduksia, voi määrätä poikkeuslain, voi julistaa sotatilan ja antaa mobilisaatiokäskyn, vastaanottaa ulkomaalaisten diplomaattiedustajien valtuutuskirjeet Kiinan kansantasavallan nimissä, nimittää ja poistaa Kiinan ulkomaille lähettämiä diplomaatteja, sekä hyväksyy ja kumoaa kansainvälisiä sopimuksia. Maon aikojen jälkeen Kiinassa on noudatettu kollektiivisen johdon periaatetta diktatuurin välttämiseksi. Presidentti on Kansankongressin alainen ja saa ohjeensa suoraan tältä valtionhallinnon korkeimmalta elimeltä. Vuonna 1982 presidentin valtakausien määrä rajoitettiin kahteen kauteen. Maaliskuussa 2018 kansankongressi poisti rajoitukset äänin 2 958 puolesta, 2 vastaan ja 3 poissa. ==Luettelo== *Luettelo Kiinan kansantasavallan presidenteistä == Katso myös == * Kiinan tasavallan presidentti * Kiinan kansantasavallan historia * Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitea * Kiinan valtioneuvosto * Kiinan keskussotilaskomissio * Kiinan korkein oikeus * Kiinan kansan korkein protektoraatti * Kiinan kansantasavallan hallinto * Kiinan kansankongressi * Kiinan alueellinen hallinto == Lähteet == Luokka:Kiinan kansantasavallan johtajat
Kosmologia

Kosmologia ( - κόσμος, kosmos, 'kaikkeus' ja -λογία, -logia, 'oppi') on maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa tutkiva tiede.Hakusana kosmologia teoksessa Kosmologia tutkii kaikkeutta kokonaisuutena ja liittyy näin vahvasti niin tähtitieteeseen kuin fysiikkaankin. Erityisesti nykyajan kosmologia keskittyy kaikkeuden alkuperään liittyviin kysymyksiin. Kosmologian kehitykseen vaikutti suuresti Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria. Myös kvanttimekaniikka on keskeisessä asemassa. Yksi fysikaalisen kosmologian keskeisistä nykyisistä teorioista on alkuräjähdysteoria. Yleinen suhteellisuusteoria alettiin vuodesta 1962 alkaen yhdistää kosmologian, gravitaation ja pimeän aineen tutkimuksiin. Ne antoivat vastauksia pohdintoihin, miten universumi on syntynyt ja miten se kehittyisi tulevaisuudessa. Yksi merkkipaalu alan tutkimuksissa on Roger Penrosen ja Stephen Hawkingin vuonna 1973 ilmestynyt teos The Large Scale Structure of Space-Time, joka selitti teorian aika-avaruuden vääristymien näkökulmasta. Seuraavilla satelliiteilla on kartoitettu kaikkeuden alkuaikoja: * Nasan COBE * Nasan WMAP * ESAn Planck == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * * * * == Aiheesta muualla == * Cosmic Journey: A History of Scientific Cosmology . American Institute of Physics. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Keskeytys

Keskeytys voi tarkoittaa: * keskeytys, tietokoneessa suorituksen siirtyminen kesken ohjelman muualle * abortti, raskaudenkeskeytys
Katakana

Katakana () on toinen japanin kirjoitusjärjestelmässä käytetyistä kana- tavumerkistöistä. Tavumerkistöä käytetään myös ainun kielen, okinawan kielen ja Taiwanilla puhutun minnanin kirjoittamiseen. ==Historia== Katakana-merkit kehitettiin man’yōgana-merkeistä. ==Käyttö== Katakanaa käytetään kirjoittamaan esimerkiksi länsimaisia erisnimiä ja lainasanoja, onomatopoeettisia ilmaisuja sekä sanoja, joita halutaan korostaa tekstissä. Katakanaa käytetään toisinaan myös kasvi- ja eläinlajien nimien kirjoittamiseen. Japanilaisessa sarjakuvassa katakanaa käytetään myös kuvaamaan normaalista poikkeavalla äänellä lausuttua ilmaisua, esimerkiksi etäisenä kaikuna kuultua puhetta tai poikkeavaa painotusta. Varhaiset tietokoneet kykenivät näyttämään vain katakana-merkkejä, ja vaikka nykyisissä tietokoneissa ei moista rajoitusta olekaan, on koneiden viestit ja robottien puhe sarjakuvissa usein kirjoitettu katakanalla. Tällä tyylikeinolla saadaan aikaan konemainen tuntu. ==Merkit== Alla olevassa taulukossa näkyvät tavalliset katakanat sekä joitain harvinaisempia yhdistelmiä. Punaiset merkit on poistettu käytöstä. ア a イ i ウ u エ e オ o (ya) (yu) (yo) カ ka キ ki ク ku ケ ke コ ko キャ kya キュ kyu キョ kyo サ sa シ shi ス su セ se ソ so シャ sha シュ shu ショ sho タ ta チ chi ツ tsu テ te ト to チャ cha チュ chu チョ cho ナ na ニ ni ヌ nu ネ ne ノ no ニャ nya ニュ nyu ニョ nyo ハ ha ヒ hi フ fu ヘ he ホ ho ヒャ hya ヒュ hyu ヒョ hyo マ ma ミ mi ム mu メ me モ mo ミャ mya ミュ myu ミョ myo ヤ ya ユ yu ヨ yo ラ ra リ ri ル ru レ re ロ ro リャ rya リュ ryu リョ ryo ワ wa ヰ wi ヱ we ヲ wo ン n ガ ga ギ gi グ gu ゲ ge ゴ go ギャ gya ギュ gyu ギョ gyo ザ za ジ ji ズ zu ゼ ze ゾ zo ジャ ja ジュ ju ジョ jo ダ da ヂ (ji) ヅ (zu) デ de ド do ヂャ (ja) ヂュ (ju) ヂョ (jo) バ ba ビ bi ブ bu ベ be ボ bo ビャ bya ビュ byu ビョ byo パ pa ピ pi プ pu ペ pe ポ po ピャ pya ピュ pyu ピョ pyo イェ ye ウィ wi ウェ we ウォ wo ヷ va ヸ vi ヹ ve ヺ vo ヴァ va ヴィ vi ヴ vu ヴェ ve ヴォ vo シェ she ジェ je チェ che ティ ti トゥ tu テュ tyu ディ di ドゥ du デュ dyu ツァ tsa ツィ tsi ツェ tse ツォ tso ファ fa フィ fi フェ fe フォ fo フュ fyu Katakana-merkistö ei yleensä kata sillä kirjoitettujen lainasanojen tai nimien alkukielten äännevalikoimaa. Silloin tavuista voidaan valita äänteellisesti lähin, tai tavu muodostetaan kahdesta yksittäisestä kirjainmerkistä. Tavunloppuinen konsonantti korvataan usein katakana-tavulla, joka päättyy useimmiten u-vokaaliin, joskus i:hin tai o:hon. ==Katso myös== *Hiragana *Kanji * Luettelo japanin kielen välimerkeistä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Kanjikaverin sivut katakanamerkkien opetteluun Luokka:Kanat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit sv:Kana (skriftsystem)#Katakana
Läntinen Han-dynastia

Läntinen Han-dynastia hallitsi Kiinassa 206 eaa.–24 jaa. Tämä oli osa Han- dynastiaa. Han-dynastian perusta ei poikennut merkittävästi Qin-dynastiasta. Ensimmäiset Han-keisarit olivat Qinin hallitsijoiden perillisiä ja jatkoivat heidän työtään. Perinteinen historiankirjoitus maalaa hyvin tumman kuvan ensimmäisestä keisarista tyranniotteineen ja pitää Han-dynastian aikaista älymystön kohtelua ylivertaisena. Kuitenkin dynastioilla oli samat käsitykset filosofiasta ja uskonnosta. Valtion ulkopuoliset olosuhteet pysyivät samanlaisina ja keisari Wun valtakaudella (141 eaa. – 87 eaa.) ensimmäisen keisarin aloittamat laajennusyritykset Mongoliaan, Koreaan, keski-Aasiaan, etelä-Kiinaan ja Vietnamiin yksinkertaisesti jatkuivat noin sadan vuoden tauon jälkeen. Pidemmällä aikavälillä Han-dynastiassa kuitenkin tapahtui evoluutiota, joka erotti sen Qin-dynastiasta. Tähän vaikuttivat talouden laajeneminen, kiinalaisten ja aroilla asuvien kansojen suhteiden muuttuminen, keskushallinnon voimistuminen, valtion otteen heikkeneminen maanviljelijöistä ja niin edelleen. Jo Han-dynastian perustaja Liu Pang kuitenkin lievensi Qin- dynastian julmia rangaistuksia. == Katso myös == * 200-luku eaa. * 100-luku eaa. * ensimmäinen vuosisata == Lähteet == Han-dynastia, läntinen en:Han Dynasty#Western Han
Läntinen Jin-dynastia

Läntinen Jin-dynastia (myös Tsin tai Chin, 西晉 (yksinkertaistetuilla merkeillä 西晋) [xī jìn]) hallitsi Kiinassa 265–316. Sen perusti Sima-perhe (司馬). Pääkaupunkina toimi vuoteen 311 saakka Luoyang, kunnes Han Zhaon joukot vangitsivat keisari Huain. Tällöin pääkaupunki siirrettiin Chang’aniin, kunnes sekin vallattiin vuonna 316. Kun dynastia valloitti Wu-kuningaskunnan vuonna 280, koko maa oli jonkin aikaa taas yhdistettynä Jin-dynastian alaisuudessa. Kahdeksan prinssin sodan jälkeen Jin-dynastia ei kuitenkaan pystynyt estämään paimentolaisten hyökkäyksiä ja kansannousuja. Chang’anin valtauksen jälkeen hovi pakeni etelään Jiankangiin (lähellä Nanjingia) Longya:n prinssin suojiin. Tämä prinssi nimettiin sitten Jin-keisariksi ja Itäinen Jin-dynastia sai alkunsa. == Katso myös == * 200-luku * 300-luku Jin-dynastia, läntinen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Läntinen Wei-dynastia

pienoiskuva|Läntinen Wei merkittynä karttaan oranssilla. Läntinen Wei-dynastia hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 535–556. Läntinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sen pääkaupunkina toimi Chang’an. Muut Pohjoiset dynastiat olivat: # Pohjoinen Wei-dynastia 386–534 # Itäinen Wei-dynastia 534–550 # Pohjoinen Qi-dynastia 550–577 # Pohjoinen Zhou-dynastia 557–581 Läntisen Wei-dynastian hallitsijat Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Läntinen Wei + kuolemanjälkeinen nimi Wen Di (文帝 wén dì) Yuan Bao Ju (元寶炬 yuán bǎo jù) 535-551 Datong (大統 dà tǒng) 535-551 Fei Di (廢帝 fèi dì) Yuan Qin (元欽 yuán qīn) 552-554 ei ollut Gong Di (恭帝 gōng dì) Yuan Kuo (元廓 yuán kuò) 554-556 ei ollut == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia * vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat * vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat * vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat * seuraava kausi: Pohjoinen Zhou-dynastia * seuraava koko Kiinan kattava kausi: Sui-dynastia * 500-luku Wei
Luettelo pääkaupungeista

Tämä on lista kansallisista pääkaupungeista valtioiden nimien aakkosjärjestyksen mukaan. A Kabul Amsterdam (virallinen) Haag (hallinnollinen) Tirana Alger Andorra la Vella Luanda St. John’s Buenos Aires Jerevan Canberra Baku B Nassau Manama Dhaka Bridgetown Bryssel Belmopan Porto-Novo (virallinen) Cotonou (hallinnollinen) Thimphu Sucre (virallinen) La Paz (hallinnollinen) Sarajevo Gaborone Brasília Bandar Seri Begawan Sofia Ouagadougou Gitega C Santiago (hallinnollinen) Valparaíso (lainsäädännöllinen) San José D Djibouti Roseau Santo Domingo E Quito Kairo San Salvador Asmara Madrid Pretoria (virallinen) Kapkaupunki (lainsäädännöllinen) Bloemfontein (juridinen) Juba Addis Abeba F Suva Manila G Libreville Banjul Tbilisi (hallinnollinen) Kutaisi (lainsäädännöllinen) Accra St. George’s Guatemala Conakry Bissau Georgetown H Port-au-Prince Tegucigalpa I Jakarta New Delhi Bagdad Teheran Dublin Reykjavík Jerusalem Rooma Dili Wien J Kingston Tokio Sanaa Amman K Phnom Penh Yaoundé Ottawa Praia Astana Nairobi Bangui Peking Biškek South Tarawa Bogotá Moroni Kinshasa Brazzaville Pjongjang Soul Kosovo Pristina Ateena Zagreb Havanna Kuwait Nikosia L Vientiane Riika Maseru Beirut Monrovia Tripoli Vaduz Vilna Luxemburg M Antananarivo Lilongwe Malé Kuala Lumpur (hallinnollinen) Putrajaya (lainsäädännöllinen) Bamako Valletta Rabat Majuro Nouakchott Port Louis México Palikir Chișinău kaupunkivaltio Ulan Bator Podgorica (lainsäädännöllinen) Cetinje (presidentin virkakaupunki) Maputo Naypyidaw N Windhoek Ei pääkaupunkia; hallintovirastot sijaitsevat Yarenin alueella, jota joissain yhteyksissä pidetään pääkaupunkina Kathmandu Managua Niamey Abuja Oslo Yamoussoukro (virallinen) Abidjan (hallinnollinen) O Masqat P Islamabad Ngerulmud Panama Port Moresby Asunción Lima Skopje Lissabon Varsova Malabo Q Doha R Pariisi Bukarest Kigali Tukholma S Basseterre Castries Kingstown Berliini Honiara Lusaka Apia San Marino São Tomé Riad Dakar Belgrad Victoria Freetown kaupunkivaltio Bratislava Ljubljana Mogadishu Colombo (virallinen) Kotte (lainsäädännöllinen) Khartum Helsinki Paramaribo Mbabane (hallinnollinen) Lobamba (lainsäädännöllinen) Bern (de facto) Damaskos T Dušanbe Taipei (hallinnollinen) Nanjing (virallinen) Dodoma (lainsäädännöllinen) Dar es Salaam (hallinnollinen) Kööpenhamina Bangkok Lomé Nukuʻalofa Port of Spain N’Djamena Praha Tunis Ankara Ašgabat Funafuti (tärkein atolli) Fongafale (tärkein saari) Vaiaku (tärkein kylä) U Kampala Kiova Budapest Montevideo Wellington Taškent V Minsk Port Vila Vatikaanivaltio kaupunkivaltio Caracas Moskova Hanoi Tallinna Y Abu Dhabi Lontoo Washington DC Z Harare ==Katso myös== * Luettelo kaupungeista Pääkaupungeista * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lautta

Lautta on vene tai laiva, joka kuljettaa matkustajia ja mahdollisesti heidän kulkuneuvojaan suhteellisen lyhyillä reiteillä, säännöllisellä aikataululla. Ohjausvaijerilla varustettuja lauttoja kutsutaan losseiksi.Minkä vesi erottaa, sen lautta yhdistää, finnferries.fi, 2021, viitattu 9.5.2021 Lautat muodostavat tärkeän osan julkisen liikenteen järjestelmästä monissa rannikkokaupungeissa, koska ne mahdollistavat suorat yhteydet pisteiden välillä paljon halvemmalla kuin sillat tai tunnelit. Pientä matkustaja-alusta joka pysähtyy usein kutsutaan vesibussiksi. Pitemmän matkan laivat yhdistävät monia saaria toisiinsa, sisä- tai mannermaahan. Vilkkain näistä on lauttareitti Englannin kanaalissa, joka yhdistää Ison-Britannian muuhun Eurooppaan. Vesikulkuneuvoja on suunniteltu hyvin erilaisiksi, riippuen reitin pituudesta, vaaditusta matkustaja- tai kulkuneuvokapasiteestista, nopeusvaatimuksista ja laivan kohtaamista sääolosuhteista. Kantosiipialuksia on käytetty suosituilla lyhyehköillä reiteillä kuten Helsinki–Tallinna, koska ne tarjoavat suuria nopeuksia. Katamaraanit liikennöivät myös yllä mainitulla reitillä ja ne kilpailevat perinteisiä autolauttoja vastaan. Ilmaisia lauttoja kulkee eräissä maailman kolkissa, kuten Lontoossa Thamesjoella, Amsterdamissa IJlahdella ja myös Suomessa yleiseen tieverkkoon kuuluvilla lautta- ja lossiosuuksilla, joista huolehtii Suomen Lauttaliikenne Oy. == Suomalaisia lautta-aluksia == * M/S Antonia, Houtskär, Mossala–Iniö, Dalen * M/S Aura, Iniö-Kustavi * M/S Aurora, Kasnäs-Hiitinen * L/A Ehrensvärd, Helsinki, Katajanokka – Suomenlinna * M/S Eivor Nauvo, Pärnäinen–Berghamn–Nötö–Aspö–Jurmo–Utö * L/A Falco, Parainen–Nauvo * L/A Mergus, Korppoo–Houtskari * L/A Meriluoto, Oulunsalo–Hailuoto * L/A Merisilta, Oulunsalo–Hailuoto * L/A Merituuli, Korppoo–Norrskata (aiemmin Oulunsalo–Hailuoto) * L/A Nagu 2, Nauvo – Korppoo * L/A Odil, Parainen–Nauvo * L/A Prostvik 1, Nauvo–Korppoo * L/A Replot 2, Korppoo–Norrskata (varalautta) * L/A Stella, Korppoo–Houtskari * L/A Sterna, Parainen–Nauvo * L/A Suokki, Suomenlinnan lautta * L/A Suomenlinna II, Suomenlinnan lautta * M/S Tor, Suomenlinnan henkilölautta ==Katso myös== * Luettelo maailman suurimmista autolautoista == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Vesikulkuneuvot Luokka:Lauttaliikenne
Logiikkapohjainen ohjelmointi

Logiikkapohjainen ohjelmointikieli kuvaa maailman faktoina ja faktojen välisinä suhteina. Esimerkiksi "Ville on Kallen isä, Matti on Villen isä, X on Y:n poika, jos Y on X:n isä ja jälkeläinen on poika tai pojan jälkeläinen" kuvataan Prolog-kielellä näin: isa (ville, kalle). isa (matti, ville). poika (X, Y) :- isa (Y, X). jalkelainen (X, Y) :- poika (X, Y). jalkelainen (X, Y) :- poika (X, Z), jalkelainen (Z, Y). Nyt kyselyssä "kuka on Matin jälkeläinen" todetaan ensin, että säännön 4 mukaan X on Matin jälkeläinen, jos X on Matin poika, ja säännön 3 mukaan X on Matin poika, jos Matti on X:n isä, ja säännön 2 mukaan Matti on Villen isä. Samalla tavoin Kalle todetaan Matin jälkeläiseksi käyttäen kaikkia viittä sääntöä. Ehdottomasti tunnetuin logiikkapohjainen ohjelmointikieli on edellä kuvattu Prolog. == Katso myös == * Ohjelmointikieli * Symbolinen logiikka * Predikaattilogiikka == Aiheesta muualla == * The Early Years of Logic Programming (PDF) Luokka:Logiikka Luokka:Ohjelmointiparadigmat
Lähiverkko

thumb|Lähiverkkoon kytkettyjä tietokoneita harrastekäytössä Lähiverkko eli LAN () on rajoitetulla maantieteellisellä alueella toimiva tietoliikenneverkko. Esimerkiksi yhden talon koneiden muodostama tietokoneverkko tai yksittäisen yrityksen yhden toimipisteen verkko. Lähiverkon tiedonsiirtonopeus on useimmiten 10–1 000 megabittiä sekunnissa. Lähiverkkoja yhdistetään toisiinsa laajaverkoilla (alueverkko), jotka voivat olla toteutettuina esimerkiksi kuitu-ethernet-tekniikalla. Vanhemmissa verkoissa alueverkot toteutettiin usein Frame Relay- tai ATM -tekniikoilla, mutta ne ovat vähentyneet koko ajan ja nykyisin lähes poistuneet 1GE ja 10GE-ethernetin syrjäyttäessä vanhoja tekniikkoja runkoyhteyksissä. Lähiverkon tärkeimpiä aktiivilaitteita ovat kytkin ja toistin jotka siirtävät tietoa lähiverkon sisällä sekä reititin, jonka avulla tieto siirtyy laajaverkkoon eli WAN:iin. ==Tekniikat== Lähiverkkojen tekniikoista tärkeimpiä ovat IEEE 802 -lähiverkkotekniikat Ethernet ja WLAN. Tietokoneiden välillä käytetään nykyisin pääsääntöisesti TCP/IP-tekniikkaa. Vanhoissa verkoissa oli yleensä käytetty IPX-tekniikkaa yksin tai yhdessä TCP/IP:n kanssa, mutta tämä protokolla on jo jäänyt lähes kokonaan pois käytöstä. Langattomissa lähiverkoissa on yleensä tukiasema, johon kaikki koneet on langattomasti yhdistetty. ==Katso myös== *Likiverkko *Kaupunkiverkko *Laajaverkko *Verkkotopologia == Lähteet == Luokka:Dataliikenne Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Linda Lovelace

Linda Susan Boreman (10. tammikuuta 1949 Bronx, New York, New York – 22. huhtikuuta 2002 Denver, Colorado) oli yhdysvaltalainen pornonäyttelijä, joka tuli kuuluisaksi taiteilijanimellä ”Linda Lovelace” elokuvassa Syvä kurkku (1972). Boreman kertoi myöhemmin esiintyneensä elokuvassa aviomiehensä pakottamana. Hänen mukaansa filmillä nähdään käytännössä raiskauksia. Myöhemmin Boremanista tuli tunnettu pornografian vastustaja. Boremanin lapsuutta on kuvattu rankaksi, sillä isä oli harvoin kotona ja äiti oli häntä kohtaan ankara. Boreman oli naimisissa Chuck Traynorin kanssa. Boreman on kertonut miehen olleen häntä kohtaan väkivaltainen ja pakottaneen esiintymään pornoelokuvissa. Erottuaan Traynorista Boreman meni naimisiin Larry Marchianon kanssa vuonna 1976 ja lopetti pornon tekemisen. Pariskunta sai kaksi lasta, mutta he erosivat ystävällisissä väleissä vuonna 1996. Boreman loukkaantui pahoin auto-onnettomuudessa 3. huhtikuuta 2002. Boreman irrotettiin hengityskoneesta 22. huhtikuuta ja hän kuoli 53-vuotiaana Denverissä. Vuonna 2013 Boremanin elämästä julkaistiin elokuva Lovelace, jossa Amanda Seyfried näytteli pääosaa. == Kirjallisuutta == * Inside Linda Lovelace (1974), Linda Lovelace, * The Intimate Diary of Linda Lovelace (1974), Linda Lovelace, * Ordeal (1980), Linda Lovelace ja Mike McGrady, * Out of Bondage (1986), Linda Lovelace ja Mike McGrady, * The Complete Linda Lovelace (2001), Eric Danville, == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Linda Lovelace - Video Luokka:Yhdysvaltalaiset pornonäyttelijät Luokka:Pornografian vastaiset aktivistit Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Laavalamppu

Laavalamppu on somistusvalaistukseen tarkoitettu lamppu, joka koostuu kahdesta osasta: lampusta ja säiliöstä, joka on tavallisesti tehty lasista ja sisältää nestettä (usein öljyä) sekä vahaa. Lampun tuottama lämpö kuumentaa säiliön pohjalla olevaa vahaa, kunnes sen tiheys alittaa nesteen tiheyden, jolloin se nousee ylös. Säiliön yläosassa vaha jäähtyy ja sen tiheys kasvaa, kunnes se vajoaa takaisin pohjalle. Laavalamput olivat suosittuja 1960-luvulla, tosin vuosituhannen vaihteessa ne yleistyivät jälleen. Vuonna 1996 yhdysvaltalainen Landon Noll kehitti Silicon Graphicsilla kahden kollegansa kanssa patentoidun Lavarand-menetelmän, jolla laavalamppujen muodostamista kuvioista otettuja kuvia käytettiin apuna satunnaislukujen luomisessa. Cloudflaren pääkonttorin seinällä on sadan laavalampun kokoelma, joista otettuja valokuvia käytetään satunnaislukujen luomiseen. Muita menetelmiä ovat Lontoon toimiston kahden yhteen kytketyn heilurin järjestelmä (double-pendulum system) ja Singaporen toimisto tuottaa satunnaislukujen uraanikappaleen atomien hajoamisesta.https://www.cloudflare.com/en-gb/learning/ssl/lava-lamp- encryption/ == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virtanen, Sofia: Nuorekas ikäisekseen: laavalamppu täyttää 50 vuotta. Tekniikka & talous 1.9.2013. Luokka:Valaisimet Luokka:1960-luvun nuorisokulttuuri
Luettelo kansainvälisistä järjestöistä

Kansainvälinen järjestö voi olla valtioiden tai erimaalaisten jäsenten perustama organisaatio. Useissa järjestöissä edustettuina ovat jäsenvaltioiden hallitukset, jolloin puhutaan valtioidenvälisistä järjestöistä (intergovermental organisation, IGO). Kun jasenet ovat yksityishenkilöitä, puhutaan kansalaisjärjestöistä (non-governmental organisation, NGO). ==Luettelo kansainvälisistä järjestöistä== ===Valtioidenväliset järjestöt=== * Afrikan unioni * Amerikan valtioiden järjestö * Arabiliitto * ASEAN * Benelux * CERN * Euroopan avaruusjärjestö * Euroopan neuvosto * Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (ETYJ) * Euroopan unioni * Euroopan vapaakauppajärjestö (EFTA) * Itsenäisten valtioiden yhteisö (IVY) * Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) * Maailmanpankki * Maailman kauppajärjestö (WTO) * Nato * OPEC * Pohjois-Amerikan vapaakauppa-alue (NAFTA) * Trilateraalinen komissio * Yhdistyneet kansakunnat ** Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) ** Maailman terveysjärjestö (WHO) ** Kansainvälinen työjärjestö (ILO) ** Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö (UNESCO) ** Maailman postiliitto (UPU) ** Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö - YK:n siirtolaisuusjärjestö (IOM) ===Kansalaisjärjestöt=== * AEGEE * AIESEC * Amnesty International * ATTAC * Human Rights Watch * IBBY * Lääkärit ilman rajoja * Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN * Oxfam * Punainen Risti * WWF * Zonta International Kansainväliset järjestöt *
Levykeasema

thumb|Muun muassa Commodore 128 - tietokoneessa käytetty ulkoinen Commodore 1571. Levykeasema on magneettisuutta hyväkseen käyttävä massamuistilaite. Levykeasemat olivat 1970–1990-luvuilla yleisesti käytössä tietokoneissa. Levykeasema lukee ja kirjoittaa levykkeitä ja siten mahdollistaa tiedon siirtämisen pysyvässä muodossa paikasta toiseen ja eri koneiden välillä sekä tiedon säilyttämisen senkin jälkeen kun kone sammutetaan. Tieto tallennetaan levyn pyöriessä levykkeen urille (engl. track) siirtämällä luku-/kirjoituspäätä eri etäisyydelle levykkeen keskustasta. Urien sisältö koostuu sektoreista (engl. sector). Levykkeiden yleisimmät koot ovat 8″ (noin 203 mm), 5,25″ (noin 133 mm) ja 3,5″ (noin 89 mm) aikajärjestyksessä vanhimmasta uusimpaan. Koska 5,25″ levykkeitä on kutsuttu lerpuiksi ja 3,5″ levykkeitä korpuiksi, käytössä ovat olleet myös nimitykset lerppuasema ja korppuasema. Kotitietokoneissa käytettiin usein omaan koteloonsa asennettuja ulkoisia levykeasemia, jotka muun muassa Commodore 64:ssa kytkettiin koneeseen sarjakaapelilla. Uudemmissa 16/32-bittisissä koneissa kuten Amiga ja muissa saman sukupolven koneissa 3,5″ levykeasema oli vakiovaruste ja usein sijoitettu laitteen sivuun. Samaa järjestelyä käytettiin useissa kannettavissa tietokoneissa. Tornimallisissa PC-koneissa levykeasema asennetaan vapaaseen 3,5 tai 5,25 tuuman laajennuspaikkaan koneen kotelon etuosaan. Jollei laajennuspaikkaa voida käyttää, voidaan käyttää ulkoista levykeasemaa. Optiset asemat, jotka lukevat ja mahdollisesti myös kirjoittavat CD-, DVD- tai Blu- ray-levyjä, sekä USB-muistit ja muistikortit ovat käytännössä syrjäyttäneet levykeasemat. Myös optiset levyasemat asennetaan levykeasemista periytyviin 5,25 tuuman laajennuspaikkoihin. ==Lähteet== Luokka:Tietokoneen tallennusmediat
Lynx (selain)

Lynx on klassinen teksti­pohjainen ja moni­puolisesti säädettävä verkkoselain. Lynx tukee myös gopher-, FTP- ja WAIS-protokollia ja toimii myös tiedostoselaimena.https://lynx.invisible- island.net/lynx_help/Lynx_users_guide.html Lynx on maailman vanhin yhä kehitettävä WWW-selain (1992–), ja ensimmäinen, joka levisi laajalti julkiseen käyttöön. Se on tarkoitettu käytettäväksi yksin­kertaisilla teksti­pohjaisilla päätteillä tai niitä matkivilla pääte­ohjelmilla, mutta sitä voi käyttää myös komentorivikäskyillä. Alun perin selaimen kehittivät Kansasin yliopistossa opiskelleet Lou Montulli, Michael Grobe ja Charles Rezac vuonna 1992. Lynx käyttää värejä informaation tyypin ilmaisemiseen. Oletus­arvoisesti esimerkiksi lihavoitu teksti näkyy punaisena, kursivoitu teksti sinisenä, hyper­linkit vihreinä ja tietyllä hetkellä korostettu linkki keltaisena. Lynx ei itse osaa näyttää kuvia eikä videoita. Se ei myöskään tue Flashia tai JavaScriptia. Lynx on kuitenkin mahdollista säätää käyttämään jotakin ulko­puolista ohjelmaa kuvien näyttämiseen ja videoiden esittämiseen. Eräs Lynxin käyttö­muoto on sellainen, että järjestelmään liitetty puhe­syntetisaattori lukee ääneen Lynxin esittämän tekstin; tämä on melko alkeellinen mutta hinnaltaan edullinen tapa saada Web-sivut myös näkövammaisten ulottuville. Näkö­vammaiset voivat käyttää Lynxiä myös piste­kirjoitus­näytön avulla. Lynx käyttää omaa versiotaan alun perin Tim Berners-Leen CERNissä WWW:tä kehittäessä kirjoittamasta Libwww-kirjastosta, joka sisältää perustoiminnot WWW:n käyttöön.https://www.w3.org/Library/Activity.html https://lists.gnu.org/archive/html/lynx-dev/2007-07/msg00010.html Lynxissa on myös TLS-tuki. Lynx näyttää verkko­sivuston sisällön kuten hakukoneet sen näkevät, joten selaimen avulla voidaan tutkia sivustojen indeksointi­ongelmia. Lynxin lisäksi on olemassa useita muita teksti­pääte­pohjaisia WWW-selaimia, kuten w3m ja Links ja siitä edelleen kehitetyt versiot kuten eLinks. Myös Emacs-editorille on oma Lispillä kirjoitettu selain Emacs/W3. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Selaimet Luokka:Vapaat ohjelmistot
Lauseke

Lauseke voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: *lauseketta matematiikassa * lauseketta ohjelmoinnissa, joka on arvojen, funktioiden ja proseduurien yhdistelmä, joka evaluoituu tietyksi arvoksi. *säännöllistä lauseketta tietojenkäsittelyteoriassa, joka määrittelee yhden kielioppityypin eli säännöllisen kielen. *lauseketta kielitieteessä
Lukumuisti

Lukumuisti eli ROM () on suoritinta käyttävän laitteen, esimerkiksi tietokoneen pysyväismuisti, johon ei voi tehdä muutoksia normaalikäytön aikana. Sen tiedot säilyvät silloinkin, kun koneesta kytketään virta pois. Varsinaisen, tehtaalla ohjelmoitavan, ROM:n tilalla on usein ohjelmoitava PROM, EPROM, EEPROM tai Flash-muisti, joista nykyään käytetään yleensä viimeksi mainittua. Lukumuistia käytetään automaatiossa, tietokoneissa ja sulautetuissa järjestelmissä (esimerkiksi pesukoneet ja auton lukkiintumattomat jarrut). ROM sisältää yleensä ohjelman, jolla laitteisto alustetaan ja mahdollinen käyttöjärjestelmä ladataan. Joissakin tietokoneissa ROM sisältää myös käyttöjärjestelmän, jolloin sitä ei tarvitse erikseen ladata massamuistilaitteelta. Aidon ROM:n sisältöä ei pysty muuttamaan, mutta nykyisin käytetään tämän sijaan usein Flash-piirejä, joiden sisältöä pystyy vaihtamaan ohjelmallisesti. Tietokoneen laitteistoasetukset tallennetaan nykyisissä tietokoneissa yleensä paristovarmennettuun SRAM-muistiin. == Historia == Varhaiset 1960-luvulla julkaistut ROM-muistit olivat hitaita valmistaa ja tilanne parantui kun käyttäjän ohjelmoimat PROM-muistit saapuivat. Ensimmäiset ROM-muistit vaativat kustomoidun maskin metallilinkkien naarmuttamiseksi tiettyihin diodeihin. 1970-luvulla julkaistut PROM-muistit ohjelmoitiin ulkoisen ohjelmointilaitteen avulla, joka "poltti" linkit. Vuonna 1971 julkaistiin useita kertoja käytettävät EPROM-muistit, jotka voitiin pyyhkiä ultraviolettivalolla. ==Lukumuistit IBM PC-koneissa== IBM PC -yhteensopivien tietokoneiden ROM:ssa on BIOS-ohjelma (), joka sisältää määritykset siitä, kuinka esimerkiksi levyasemia, näyttöä ja virhetilanteita käsitellään. Tavallisesti ROM-BIOS sisältää myös Setup-ohjelman, jolla voidaan määritellä tietokoneen alku- ja laitteistoasetukset. Näitä asetuksia voi muuttaa Setup-ohjelmassa, joka täytyy käynnistää tietokoneen alustusvaiheessa. Monilla tietokoneiden lisäkorteilla on omat BIOS-piirinsä, joiden sisältämä ohjelmakoodi toimii varsinaisen BIOS-ohjelman jatkeena. == Lähteet == Luokka:Tietokoneen tallennusmediat Luokka:Tietokonetekniikka Luokka:Digitaalitekniikka Luokka:Muistit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Liuotin

Liuotin on mikä tahansa aine, johon joko kiinteä aine, neste tai kaasu voi liueta. Jos liuottimeen liuennut kiinteä aine halutaan erottaa, voidaan käyttää tislausta tai vain haihduttaa liuotin kuumentamalla, ellei sitä haluta ottaa talteen. Puhdas vesi on yksi maailmankaikkeuden monipuolisimpia sekä yleisimmin esiintyviä liuottimia. Se pystyy liuottamaan esimerkiksi mineraaleja kalkkikivestä ja muodostamaan luoliin tippukiviä. Kemiassa liuotin-sanaa käytetään yleensä lähinnä tapahtumaympäristönä, ei reagoivana aineena. Esimerkiksi suolan liukeneminen veteen tuottaa suolaliuoksen, mutta kuparin liukeneminen typpihappoon ei tarkalleen ottaen tuota "kupariliuosta", vaan kuparisuolaa liuottimessa. Monet kuparisuolat liukenisivat aivan yhtä hyvin veteen, joten liuotin sattuu vain olemaan happo. Kaikki korroosiota aiheuttavat aineet eivät välttämättä liuota syöpyvää ainetta. Esimerkiksi happipitoinen vesitippa ei liuota rautaa, mutta ruostuttaa sen kyllä. Siksi on eroteltava prosessi, jossa aine korrodoituu, sekä prosessi, jossa se liukenee. Liuotin pystyy murtamaan aineen sisäiset sidokset, jolloin itse liuotinmolekyylit menevät liuotettavan aineen molekyylien väliin. Vastaavasti liuottimen omien sisäisten sidosten täytyy olla niin heikkoja, että liuotettava aine pystyy särkemään ne ja menemään väliin. Jos tämä ei onnistu, aine ei liukene. Esimerkiksi sokeri ei liukene bensiiniin, koska sokerin sisäiset voimat ovat "vetisiä" vetysidoksia, joita bensiinin sisäiset van der Waalsin voimat eivät pysty särkemään. Vastaavasti PE-muovi ei liukene veteen, koska veden sisäiset sidokset ovat niin voimakkaita, etteivät muovin heikot van der Waalsin voimat pysty rikkomaan niitä. == Liuottimien jaottelu == Liuottimet voidaan jakaa * vedellisiin ja vedettömiin * poolisiin ja poolittomiin * proottisiin ja aproottisiin Proottisissa liuottimissa on ionisoituva vety, aproottisissa ei ole. == Eräitä liuottimia == * asetoni * bensiini * etanoli * isopropanoli * ksyleeni * lakkasprii * metanoli * mineraalitärpätti eli liuotinbensiini (lakkabensiini) * tinneri * trikloorietyleeni * tolueeni * tärpätti eli mäntyöljytärpätti (puutärpätti, pineenitärpätti) * valopetroli * vesi * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Myöhempi Liang-dynastia

Myöhempi Liang-dynastia (后梁 [hòu liáng]) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 907 - 923\. Se oli osa Viiden dynastian kautta. Temppelinimet (Miào Hào 廟號) Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Hou (Myöhempi) Liang + temppelinimi tai kuolemanjälkeinen nimi Tai Zu (太祖 tài zǔ) liian työläs, joten ei käytetä tästä hallitsijasta Zhu Wen (朱溫 zhū wēn) 907-912 Kaiping (開平 kāi píng) 907-911 Qianhua (乾化 qián huà) 911-912 ei ollut Mo Di (末帝 mò dì) Zhu Zhen (朱瑱 zhū zhèn) 913-923 Qianhua (乾化 qián huà) 913-915 Zhenming (貞明 zhēn míng) 915-921 Longde (龍德 lóng dé) 921-923 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Tang-dynastia * vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa * samanaikainen kausi: Liao-dynastia * seuraava kausi: Myöhempi Tang-dynastia Liang-dynastia, myöhempi
Myöhempi Zhou-dynastia

Myöhempi Zhou-dynastia (后周 [hòu zhōu]) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 951 - 960\. Se oli osa Viiden dynastian kautta. == Hallitsijat == Temppelinimet (Miào Hào 廟號) Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Hou (Myöhempi) Zhou + temppelinimi tai kuolemanjälkeinen nimi Tai Zu (太祖 tài zǔ) liian työläs, joten ei käytetä tästä hallitsijasta Guo Wei (郭威 guō wēi) 951-954 Guangshun (廣順 guǎng shùn) 951-954 Xiande (顯德 xiǎn dé) 954 Shi Zong (世宗 shì zōng) liian työläs, joten ei käytetä tästä hallitsijasta Chai Rong (柴榮 chái róng 954-959 Xiande (顯德 xiǎn dé) 954-959 ei ollut Gong Di (恭帝 gōng dì) Chai Zong Xun (柴宗訓 chái zōng xùn) 959-960 Xiande (顯德 xiǎn dé) 959-960 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Myöhempi Han-dynastia * vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa * samanaikainen kausi: Liao-dynastia * seuraava kausi: Song-dynastia Zhou-dynastia, viimeisin
Myöhempi Han-dynastia

Myöhempi Han-dynastia (perint.: 后漢, yksink.: 后汉, pinyin: hòu hàn) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 947 - 950\. Se oli osa Viiden dynastian kautta. == Hallitsijat == Temppelinimet (Miào Hào 廟號) Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Hou (Myöhempi) Han + temppelinimi tai kuolemanjälkeinen nimi Gao Zu (高祖 gāo zǔ) liian työläs, joten ei käytetä tästä hallitsijasta Liu Zhi Yuan (劉知遠 liǔ zhī yuǎn) 947-948 Tianfu (天福 tiān fú) 947 Qianyou (乾祐 qián yòu) 948 ei ollut Yin Di (隱帝 yǐn dì) Liu Cheng You (劉承祐 liǔ chéng yòu) 948-950 Qianyou (乾祐 qián yòu) 948-950 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Myöhempi Jin-dynastia * vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa * samanaikainen kausi: Liao-dynastia * seuraava kausi: Myöhempi Zhou-dynastia Han-dynastia, myöhempi
Myöhempi Jin-dynastia

Myöhempi Jin-dynastia (perint.: 後晉, yksink.: 后晋, pinyin: hòu jìn) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 936–946. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi. == Hallitsijat == Temppelinimet (Miào Hào 廟號) Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Hou (Myöhempi) Jin + temppelinimi tai kuolemanjälkeinen nimi Gao Zu (高祖 gāo zǔ) liian työläs, joten ei käytetä tästä hallitsijasta Shi Jing Tang (石敬瑭 shì jìng táng) 936–942 Tianfu (天福 tiān fú) 936–942 ei ollut Chu Di (出帝 chū dì) Shi Chong Gui (石重貴 shì chóng guì) 942–947 Tianfu (天福 tiān fú) 942–944 Kaiyun (開運 kāi yùn) 944–947 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Myöhempi Tang-dynastia * vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa * samanaikainen kausi: Liao-dynastia * seuraava kausi: Myöhempi Han-dynastia Jin-dynastia, myöhempi
Myöhempi Tang-dynastia

Myöhempi Tang-dynastia (后唐 [hòu táng]) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 923 - 936\. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi. == Hallitsijat == Temppelinimet (Miào Hào 廟號) Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Hou (Myöhempi) Tang + temppelinimi tai kuolemanjälkeinen nimi Zhuang Zong (莊宗 zhuang1 zong1) liian työläs, joten ei käytetä tästä hallitsijasta Li Cun Xu (李存勗 lǐ cún xù) 923-926 Tongguang (同光 tóng guāng) 923-926 Ming Zong (明宗 míng zōng) liian työläs, joten ei käytetä tästä hallitsijasta Li Si Yuan (李嗣源 lǐ sì yuán) or Li Dan (李亶 lǐ dǎn) 926-933 Tiancheng (天成 tiān chéng) 926-930 Changxing (長興 cháng xīng) 930-933 ei ollut Min Di (節閔帝 mǐn dì) Li Cong Xu (李從厚 lǐ cóng hòu) 933-934 Yingshun (應順 yìng shùn) 913-915 ei ollut Mo Di (末帝 mò dì) Li Cong Ke (李從珂 lǐ cóng kē) 934-936 Qingtai (清泰 qīng tài) 934-936 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Myöhempi Liang-dynastia * vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa * samanaikainen kausi: Liao-dynastia * seuraava kausi: Myöhempi Jin-dynastia Tang-dynastian, myöhempi
Metriikka (matematiikka)

Metriikka eli etäisyysfunktio kertoo joukon pisteiden välisen etäisyyden ja tekee joukosta metrisen avaruuden. Joukon A metriikka on funktio d : A \times A \to \mathbf{R}, joka kaikilla joukon A alkioilla x, y toteuttaa ehdot # d(x, y) \ge 0 # d(x, y) = 0 jos ja vain jos x = y # d(y, x) = d(x, y) (symmetrisyys) # d(x, z) \le d(x, y) + d(y, z) (kolmioepäyhtälö). == Esimerkkejä tasossa \mathbb{R}^2 == Joukon pisteitä merkitään tässä (x_1, y_1) ja (x_2, y_2). * Tavallinen euklidinen etäisyys tasossa: \sqrt{(x_1-x_2)^2+(y_1-y_2)^2}. * "Manhattan-etäisyys" \vert x_1-x_2 \vert + \vert y_1-y_2 \vert. Nimi tulee ajoreitistä kaupungissa, jossa on neliön muotoisia kortteleita. * Tšebyšovin etäisyys max(\vert x_1-x_2 \vert, \vert y_1-y_2 \vert). * Yleisemmin kun p on reaaliluku ja vähintään 1, on \sqrt[p]{\vert x_1-x_2 \vert ^p + \vert y_1-y_2 \vert ^p} metriikka; euklidinen etäisyys on tämän erikoistapaus p=2, Manhattan-etäisyys erikoistapaus p=1 ja Tšebyšovin etäisyys eräänlainen raja-arvo äärettömyydessä. == Muita esimerkkejä == * Kaikki edellisen kohdan esimerkit yleistyvät kolmiulotteiseen tilaan \mathbb{R}^3 ja edelleen mihin tahansa avaruuteen \mathbb{R}^n. * Merkkijonoille on määritelty Levenšteinin etäisyys. == Esimerkkejä arkielämässä == * "Nopeimman reitin vaatima aika kävellen" on usein lähestulkoon etäisyysfunktio. ** Autolla kaupungissa sama ei aina päde, koska yksisuuntaiset kadut rikkovat symmetrian. * Vaalien ehdokkaiden vaalikoneisiin antamien vastausten perusteella voidaan määritellä kahden ehdokkaan vaalilupausten ja aatteellisten erojen etäisyys sillä perusteella, moneenko kysymykseen ehdokkaat vastasivat eri tavalla. ** Huom. Varsinaisesti tällöin lasketaan kahden mahdollisen vastausrivin etäisyys, eikä ehdokkaiden välinen etäisyys. Määritelmän toisen ehdon mukaan kahden alkion etäisyys voi olla nolla jos ja vain jos alkiot ovat identtiset. Kaksi ehdokasta voi vastata kysymyksiin samalla tavalla, jolloin vastausrivit ovat identtiset ja niiden välinen etäisyys nolla, mutta ehdokkaat eivät silti ole (välttämättä) sama henkilö. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * Luokka:Metrinen topologia cs:metrika sv:Metrik (matematik)
Morfologia

Morfologia eli muoto-oppi tutkii sanojen muodostusta kielen pienimmistä merkitysyksiköistä, joita kutsutaan morfeemeiksi. Morfofonologia puolestaan on morfologian yhteys äänneoppiin eli fonologiaan. Morfeemien keskinäistä järjestystä tutkii morfotaksi.Karlsson 2012, 83 == Rakenne == Lausekerakenne on usein suppea kielissä, joissa on laaja morfologia, samoin päinvastoin. Esimerkiksi suomessa morfologia on laaja ja sillä ilmaistaan asioita, joita vähemmän morfologisissa kielissä ilmaistaan lausekerakenteen avulla. Kielet on perinteisesti jaettu neljään morfologiseen perustyyppiin: isoloiviin, agglutinoiviin, fuusioiviin ja polysynteettisiin. Isoloivissa kielissä kuten vietnamissa sanat eivät juurikaan taivu tai ne eivät taivu laisinkaan. Agglutinoivissa kielissä morfeemit asettuvat peräkkäin niin, että ne on melko helppo erottaa toisistaan, kuten turkissa. Fuusioivissa kielissä tapahtuu vartalonsisäisiä äännevaihteluita ja sama morfeemi voi kantaa useampia merkityksiä, jolloin niiden erottaminen toisistaan on vaikeaa. Esimerkiksi saksan ja ruotsin vahvojen verbien imperfekti muodostuu sanavartalon vokaalia vaihtamalla. Polysynteettisille kielille on tyypillistä, että yksittäiset sanat voivat olla muiden kielten lauseiden mittaisia. Tällainen kieli on esimerkiksi grönlanti.Karlsson 2012, 116–118. Jos sanan morfeemirakenne ja kieliopillinen tai semanttinen rakenne vastaavat toisiaan, kyseessä on luonnollinen morfologia. Päinvastainen tapaus on opaakki eli läpinäkymätön morfologia, joka syntyy äänteenmuutoksista. Opaakkia morfologiaa edustavat suomen kielessä esimerkiksi taivutusmuodot lasna, läksi ja tuta, jotka ovat korvautuneet tunnistettavammilla muodoilla lapsena, lähti ja tuntea. Morfologisissa rakenteissa, kuten syntaksissakin, esiintyy rinnastus- ja alistussuhteita. Konstruktio perii piirteen jonkin piirteen kannalta hallitsevalta jäseneltään ja on täten alistussuhteessa. Esimerkiksi lausekkeelle olen kirjoittanut luku ja persoona periytyvät pääsanalta olen, joka puolestaan perii ne päätteeltä /n/. == Lähteet == * Karlsson, Fred: Yleinen kielitiede. Gaudeamus, 2012. ISBN 978-952-495-071-8 == Aiheesta muualla == Luokka:Muoto-oppi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit