Tatra T3

alt=|pienoiskuva|Kolmiosainen Tatra K3R-NT-nivelraitiovaunu Plzeňissä, Tšekin tasavallassa Tatra T3 on suosittu tšekkiläinen raitiovaunumalli, jota ČKD Tatra valmisti. Mallin raitiovaunut ovat todella luotettavia: niiden toimintavarmuus oli peräti 98,9 % 2000-luvun lopulla tehdyssä Prahan raitioteitä koskevassa tutkimuksessa, mikä oli paras toimintavarmuus Prahan raitiovaunukalustosta. T3 oli tuotannossa vuodesta 1960 vuoteen 1999, ja tänä aikana myytiin 13 991 moottorivaunua sekä 122 moottoritonta perävaunua, joten se on maailman eniten valmistettu raitiovaunu. == Tyypit == === T3 === T3:n suunnittelussa oli tiukat laatuvaateet. Vaunujen kuljetuskyvyn oli oltava sama kuin edeltäjässä Tatra T2:ssa, mutta vaunun tuli olla helpompi rakentaa. Tavoitteen saavuttamiseksi muun muassa seiniä ohennettiin ja vaunuihin tuli laminaatti-istuimet pehmustettujen keinonahkaistuinten (kuten T2:ssa) asemesta. T3:a toimitettiin entisen Tšekkoslovakian jokaiselle raitiotieyhtiölle. Sitä oli eniten Prahassa, jonne toimitettiin yli tuhat vaunua. T3 on edelleen tšekkiläisen raitiovaunukaluston kulmakivi (pääosin erilaisina uudistettuina muunnelmina). === T3SU === (SU tarkoittaa Neuvostoliittoa.) Kuten T2SU:n tapauksessa, ensimmäinen T3SU toimitettiin ilman keskiovea; tilalla oli istuimia. Myöhemmissä raitiovaunuissa kaikki kolme ovea olivat paikoillaan. Kulkuneuvoissa oli suljettu ohjaamo, ja ne oli suunniteltu ankaraan ilmastoon. T3SU:ta valmistettiin yhteensä 11 368 kappaletta, mikä tekee siitä maailman valmistetuimman raitiovaunutyypin. Koska vaunutyyppiä valmistettiin niin paljon, vaunujen korvaaminen nykyaikaisilla raitiovaunuilla on ollut hidasta. T3SU:n toimitukset alkoivat vuonna 1963. Sitä toimitettiin aluksi Moskovaan ja myöhemmin 33 muuhun Neuvostoliiton kaupunkiin. ==== T3SUCS ==== (SUCS tarkoittaa Tšekkoslovakiaa varten muunneltua neuvostomuunnelmaa.) T3:n valmistus loppui alun perin vuonna 1976, ja tarkoituksena oli keskittyä uudempiin raitiovaunuihin. Košicen kaupunki Slovakiassa tilasi kuitenkin poikkeuksellisesti kaksi moottorivaunua. Korvaavan KT8D5-mallin tuotannon oli tarkoitus alkaa vuonna 1985, mutta malli oli silloin jo vanhanaikainen. T3:n lisätuotanto olisi ollut liian kallista, joten sen sijaan T3SU-tyypin vaunuja maahantuotiin uudelleen ja muunneltiin. Suljettu ohjaamo säilytettiin, kulkuneuvoissa oli kaikki kolme ovea, ja ne erosivat alkuperäisestä T3:sta vain muutamalla yksityiskohdalla. ==== T3SU:n kehitys ==== T3SU:n tehtiin aikojen saatossa monia pieniä muutoksia sekä ulkoasuun että sisätilaan. Ulkoasun muutokset: * <1966: Kapeista matkustamon ikkunoista luovuttiin * ~1969: Kapeat linjakilvet ikkunoihin * 1980-luvulla: Valaistu linjakilpi ylös * ~1985 Soikeat suuntavilkut korvatiin kahdella suorakulmaisella valolla. Samanlaiset valot alettiin laittaa myös vaunun perään. * 1983 alkaen: Pieni ristikko raitiovaunun etuosassa vasemmalla puolella * ~1985: Kaksi punaista valoa lähellä raitiovaunujen välistä moninajokytkimen ohjauskytkentää sekä edessä että takana. * Lisävarusteena kaksi punaista vaakasuuntaista takavaloa Matkustamo: * 1960-luvun alusta 1970-luvun alkuun: Sohvantyyliset istuimet * 1970-luvun alusta 1980-luvun puoleenväliin: WC-tyyliset istuimet * 1977-1978: Kermanvärinen sisätila (uudelleenmaalattu keltaiseksi/tummansiniseksi) === T3D === (D tarkoittaa Saksaa (Deutschland).) Itä-Saksan kolme ensimmäistä T3D-raitiovaunua aloittivat liikennöinnin vuonna 1964, ja Dresdenin kaupunki sai ensimmäisen tilauksensa vuonna 1965. Vaunuja käytettiin osittain niiden 2,50 metrin leveyden vuoksi. Niillä liikennöitiin sekä yksittäin että moninajossa (kahdella moottorivaunulla tai kahdella moottorivaunulla perävaunun kera) ja/tai moottorivaunu+perävaunu-kokoonpanolla. Perävaunujen käyttö onnistui alkuperäisen tšekkiläisen sähkölaitteiston ansiosta, sillä sen teho riitti perävaunun kanssa liikennöintiin. Rajallisen sähkönsaatavuuden vuoksi raitiovaunujen huippunopeus oli kuitenkin vain 55 km/h tavallisen 65 km/h:n asemesta. Ainoastaan Saksan ja Jugoslavian raitioteillä on perävaunuja. Perävaunut olivat B3D-tyyppiä, ja niiden kori oli sama kuin T3D:ssä. Nykyisin ainoastaan Chemnitzissä käytetään T3:ia säännöllisessä liikenteessä uudistettuna T3D-M-mallina. === T3YU === (YU tarkoittaa Jugoslaviaa.) Jugoslaviaan toimitetut kulkuneuvot erosivat vuodesta 1967 alkaen alkuperäisestä T3:sta: niissä oli erilaiset saksivirroittimet ja telit. Lisäksi käytettiin perävaunuja Itä-Saksan tapaan. Raitiotiet olivat kapearaiteisia, ja kaksi näistä kapearaidevaunuista on nykyään entisessä Tšekkoslovakiassa ja yksi entisessä Neuvostoliitossa. === T3R === (R tarkoittaa Romaniaa.) Romania tilasi raitiovaunuja 1960-luvun lopulla osana Keskinäisen taloudellisen avun neuvoston sopimusta. Ensimmäiset vaunut toimitettiin Galatin kaupunkiin vuonna 1970, ja niissä oli erilaiset sähkölaitteet Tšekkoslovakian kulkuneuvoihin verrattuna, jotta ne olivat yhteensopivia verkoston 750 voltin tasajännitteen kanssa. Koska korit rakennettiin liian leveiksi käytettäväksi muualla, niitä on käytetty ainoastaan Galatissa. T3R:ää valmistettiin vain 50 kappaletta. Tämän jälkeen Romaniassa siirryttiin tilaamaan kapeampaa Tatra T4:ää, joka oli menestyneempi; sitä käytetään yhä Bukarestissa vuonna 2024. T3R:ää valmistettiin muutama lisää vuonna 1997. === T3RF === Neljä T3RF:ää olivat viimeiset valmistetut Tatra T3 -raitiovaunut. Ne tehtiin Samaraa ja Iževskiä varten, mutta vain Samara osti vaunut. Kaksi muuta vaunua myytiin Brnoon vuonna 2002 ja uudistettiin. === Peruskorjatut Tatra T3:t === Useimmissa Tšekin kaupungeissa ja joissakin muissa kuten Bratislavassa, Moskovassa, Riiassa ja Odessassa T3-raitiovaunuista tuli hyvin yleisiä. Tämän vuoksi kunnossapidon työntekijöistä tuli todella kokeneita niiden huoltamisessa. Tämä oli yksi syy siihen, miksi olemassa olevat raitiovaunut peruskorjattiin sen sijaan, että ne olisi korvattu uudella kalustolla, mikä olisi ollut myös kalliimpaa. Peruskorjaus eli uudistus sisältää usein: * vaunun korin entisöinnin * sähköisten linjakilpien asennuksen * ääni- informaatiojärjestelmän * uusien ajomoottoreiden asennuksen * tyristoreilla toteutetun tehonsäädön * matkustamon kunnostuksen (riippuen kaupungista ja liikennöitsijästä) * virroittimen vaihdon (riippuen liikennöitsijästä) Laajemmassa peruskorjauksessa lisätään matalalattiainen väliosa (esim. Tatra K3R-NT). == Tuotanto == T3-raitiovaunuja valmistettiin ja toimitettiin 14 113 kappaletta. Maa Kaupunki Tyyppi Toimitusvuodet Määrä Kalustonumerot Muuta Lähteet Bratislava T3 1964–1966 42 267–308 T3SU 1982 20 717–736 T3SUCS 1985–1989 110 7737–7846 kori 1976 16 taulukon alapuolella Mara, s. 125. Brno T3 1963–1972 109 495–580, 1581–1603 T3SUCS 1985–1989 49 1604–1652 kori 1971 1 1497 Košice T3 1963–1967 93 243–335 T3SU 1982 20 336–355 T3SUCS 1983–1989 69 356–424 kori 1970–1979 11 taulukon alapuolella Liberec T3 1965–1973 20 29–48 T3SU 1982–1983 10 49–58 Dvorský, s. 358–363. T3SUCS 1986–1987 23 59–81 Most ja Litvínov T3 1967–1972 9 290–298 T3SU 1982 26 taulukon alapuolella T3SUCS 1983–1987 43 taulukon alapuolella kori 1968–1976 28 taulukon alapuolella Olomouc T3 1966–1970 30 116–145 T3SUCS 1983–1987 39 146–184 Ostrava T3 1965–1975 97 701–797 T3SU 1982 5 901–905 T3SUCS 1983–1987 122 906–1027 kori 1976–1997 23 732, 777, 798, 1028–1047 Plzeň T3 1964–1976 48 160–207 T3SU 1982 25 208–232 T3SUCS 1983–1987 55 233–287 Praha T3 1960–1976 892 6101–6992 Nro 6101 on koekappale T3SU 1982 20 7001–7020 T3SUCS 1983–1989 272 7021–7292 T3M 1992 1 8071 Alun perin ČKD Tatran koeraitiovaunu nro 8003. Mara, s. 84. kori 1966–1996 43 taulukon alapuolella Osijek T3YU 1968–1982 26 6839–6848, 7211–7222, 8223–8226 Sarajevo T3YU 1967–1969 20 120–139 Chemnitz T3D 1968–1988 132 401–532 Schwerin T3D 1973–1988 115 201–297, 401–418 Galați T3R 1971–1974 50 1–50 Neuvostoliitto Barnaul T3SU 1967–1985 444 Mara, s. 124. Dniprodzeržynsk T3SU 1972–1986 183 Dnipropetrovsk T3SU 1968–1987 370 Donetsk T3SU 1967–1987 251 Groznyi T3SU 1981–1986 70 Irkutsk T3SU 1967–1968 30 Iževsk T3SU 1966–1986 270 Jekaterinburg T3SU 1964–1986 530 Kiova T3SU 1964–1987 923 5052–5688, 5701–5858, 5901–5994, 6000–6032 kori 1981 2 Kramatorsk T3SU 1967 2 22, 23 Krasnodar T3SU 1980–1986 115 Kryvyi Rih T3SU 1986–1987 50 001–050 Kursk T3SU 1966–1987 278 Mariupol T3SU 1967–1975 32 1001–1005, 1008–1034 Moskova T3SU 1963–1987 2069 kori 1970–1971 6 Nižni Novgorod T3SU 1978–1986 220 Novokuznetsk T3SU 1967–1986 215 Odessa T3SU 1966–1987 484 2945–3339, 4001–4089 Orjol T3SU 1979–1985 85 001–085 Pjatigorsk T3SU 1967–1987 117 Rostov-na-Donu T3SU 1967–1985 405 Riika T3SU 1974–1987 243 Samara T3SU 1964–1986 619 Taškent T3SU 1983–1985 18 2501–2518 Tula T3SU 1965–1986 401 kori 1971 1 Tver T3SU 1967–1986 306 Ufa T3SU 1966–1987 360 Uljanovsk T3SU 1966–1986 401 Vladikavkaz T3SU 1972–1987 114 Volgograd T3SU 1967–1987 425 Volžski T3SU 1967–1980 75 52–126 Voronež T3SU 1977–1986 209 Zaporižžja T3SU 1966–1987 304 ; Kalustonumerot * Most-Litvínov (T3SU) : 204, 205, 210, 211, 214, 222–225, 227–234, 236, 238, 246, 247, 249, 250, 259, 261, 266 * Most-Litvínov (T3SUCS) : 235, 237, 240–245, 248, 251–254, 257, 260, 264, 269, 271, 274–284, 300–313 * Most-Litvínov (korit): 201-203, 206-209, 212, 213, 215-221, 226, 239, 255, 256, 258, 262, 263, 265, 267, 268, 270, 280 * Praha (korit) : 6009, 6012–6025, 6092, 6138, 6163, 6164, 6289, 6457, 6736, 6779, 6795, 6798, 8009, 8015, 8051, 8053, 8063, 8067, 8068, 8072, 8074, 8076, 8077, 8079, 8080, 8082, 8083, 8087–8089 * Bratislava (korit) : 202–204, 207, 209–211, 213, 215, 218, 221–224, 228, 229 * Košice (korit) : 229, 229, 238, 239, 261, 266–268, 298, 301, 302 Huomaa: Tässä luettelossa on vaunujen ensimmäiset omistajat. Kalustoa on voitu jälleenmyydä luettelon ulkopuolisiin kaupunkeihin. == Katso myös == * Tatra T4 * Tatra T2 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tatra-Strassenbahnen (saksaksi) * Volgograd metrotram: T3 showroomTatra T3 -mallin 3D-verkkomaailma (englanniksi) Luokka:Raitiotiekalusto