Kansandemokratia

Kansandemokratia tai kansantasavalta on marxilais-leniniläisten puolueiden hallitsemissa valtioissa käytetty hallintomuoto. Nimitys kansandemokratia sisältää ajatuksen, että järjestelmä eroaa porvarillisesta demokratiasta. Ideologian mukaan valta oli työväenluokan eli ns. proletariaatin. Tällöin valtio on ”koko kansan valtio”, koska porvaristo luokkana on hävinnyt. Tällöin ei enää ole tarvetta porvarilliselle demokratialle, jonka Vladimir Lenin näki kaikkein tehokkaimpana diktatuurin muotona, joka alistaa työväenluokkaa, puolustaa porvaristoa ja antaa etuoikeuksia porvaristolle riistäjäluokkana.Lenin's Theses on bourgeois democracy and proletarian dictatorship (reprint), Internationatism.org Yhteistä kansandemokratioille on demokraattiseen sentralismiin perustuva yksipuoluejärjestelmä ja kommunistisen puolueen johtoasema. Kansandemokratioita nimitettiin kommunistisiksi tai sosialistisiksi valtioiksi. Vaaleissa ehdokkaat ovat kommunistisen puolueen jäseniä tai vähintäänkin sen hyväksymiä. Kommunistipuolueen ohella saattaa olla epäitsenäisiä apupuolueita, esimerkiksi talonpoikien puolue. Itäblokin kansandemokratioiden kommunistihallitukset kaatuivat vuonna 1989. Lopullisesti itäblokki hajosi Neuvostoliiton hajottua 26. joulukuuta 1991.Visuri, s. 284–288 == Historia == Ensimmäiset kansandemokratiat muotoutuivat toisen maailmansodan jälkeen, kun Neuvostoliitto alkoi korostaa marxilais- leniniläisen järjestelmän ylivoimaisuutta kapitalismiin verrattuna. Tämä merkitsi, että eri maiden kommunistipuolueita rohkaistiin ottamaan valta itselleen. Sodan voittajavaltioihin kuuluneen Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill piti maaliskuussa 1946 puheen, jossa hän pahoitteli, että Itä-Eurooppa on jäämässä rautaesiripun taakse Neuvostoliiton määräysvaltaan.Visuri, Pekka. Suomi kylmässä sodassa, s. 71–73. Helsinki Otava 2006 ISBN 978-951-1-20925-6 Neuvostoliitto toteutti kansandemokratioiden muodostamisen Josif Stalinin uskotun miehen Andrei Ždanovin johtamana vuodesta 1947 alkaen. Tätä varten perustettiin Kominform-järjestö. Monet itäeurooppalaiset tunsivat kiitollisuutta venäläisille natsimiehityksen lopettamisesta. Kommunistipuolueet saivat paljon kannatusta, ja Kominform ohjasi niitä hankkimaan vaikutusvaltaa myös poliisivoimissa ja armeijassa. Neuvostoliitto takasi niille, että jos he pääsevät valtaan, he myös pysyvät vallassa.Niilola, Kari: Suomettuminen ei pelastanut Suomea. Kanava-lehti 8/2012, s. 57 Esimerkiksi Tšekkoslovakiassa kommunistit saivat vallan itselleen lyhyen tapahtumasarjan tuloksena. Helmikuussa 1948 hallituspuolueet riitautuivat ja ei-kommunistit erosivat siitä. Kommunistit jäivät hallitukseen ja ottivat haltuunsa tärkeimmät virkapaikat. Presidentti Beneš pelkäsi maan joutuvan sisällissotaan ja nimitti täysin kommunistisen hallituksen 25. helmikuuta 1948. Tämän jälkeen kommunistit eivät enää antaneet valtaa muille puolueille.Visuri, s. 78–80 == Marxilais-leninistiset kansantasavallat == === Nykyiset === Valtio Vuodesta 1949 1975 === Historialliset === Valtio Vuodet 1976–1998 1975–1992 1975–1990 1920–1925 1946–1990 1987–1991 1920–1925 1967–1990 1945–1963 1979–1989 1969–1992 1948–1992/2009 1924–1992 1975–1990 1952–1989 1947–1965 1921–1944 1917–1918 1949–1989 == Ei-marxilais-leninistiset kansantasavallat == === Nykyiset === Valtio Vuodesta 1962 1971 2009 === Historialliset === Valtio Vuodet 1917–1918 1918–1919 1918–1919 1918–1919 1918–1920 1917–1921 1945–1946 Sansibarin kansantasavalta 1963–1964 Libyan suuri sosialistinen arabikansantasavalta 1977–2011 2014–2022 2014–2022 == Nykyiset demokraattiset tasavallat == Valtio Vuodesta 1991 1975/2002 1997 2008 1975/1990 1972 ===Historialliset marxilais-leninistiset === Valtio Vuodet 1945–1976 Sudanin demokraattinen tasavalta 1969–1985 1949–1990 1969–1991 1975–1992 1978–1992 ==Katso myös== * Proletariaatin diktatuuri * Demokraattinen sentralismi ==Lähteet== Luokka:Politiikan käsitteet Luokka:Valtiomuodot Luokka:Kommunistiset käsitteet Luokka:Marxismi-leninismi Luokka:Maolaisuus