EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Piikkihärkylä

Piikkihärkylä (Polystichum aculeatum, syn. P. lobatum) on pääasiassa Euroopassa ja Aasiassa kasvava monivuotinen saniainen. Suomessa laji on löydetty ainoastaan kerran 1920-luvulla. == Ulkonäkö ja koko == Piikkihärkylän maavarsi on lyhyt ja pystyhkö. Kimppuina kasvavat lehdet ovat 30–80 cm pitkät. Ne ovat lyhytruotisia, nahkeita ja talvehtivat vihreinä. Soikea lehtilapa on 10–20 cm leveä ja 2–3 kertaa parilehdykkäinen. Lehdyköiden hampaat ovat otakärkisiä. Lehtilavan alapinnassa olevien itiöpesäkkeiden katesuomut ovat kilpimäisiä. Piikkihärkylän itiöt kypsyvät heinä-elokuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 51. Piikkihärkylä saattaa risteytyä samoilla kasvupaikoilla suippohärkylän (P. lonchitis) kanssa.Den virtuella floran: Uddbräken Viitattu 6.10.2011. == Levinneisyys == Piikkihärkylä kasvaa Euroopassa Espanjasta Kreikkaan, Romaniaan ja Puolaan saakka. Pohjois-Euroopassa lajia tavataan Britteinsaarilla, Tanskassa, Etelä-Norjassa ja -Ruotsissa sekä Baltian maista. Piikkihärkylää tavataan myös Aasiassa Turkissa, Kaukasuksen alueella, sekä hyvin satunnaisena laajalla alueella Iranista Intiaan, Kiinaan ja Japaniin saakka. Lajia tavataan satunnaisesti myös Afrikasta, Pohjois-Amerikasta ja Etelä-Amerikasta. Suomesta piikkihärkylä on löydetty ainoastaan kerran, Pielaveden Taipaleenkylästä vuonna 1923. Esiintymä sijaitsi 600 kilometriä lähimmistä lajin muista esiintymistä. Mahdollisesti Pielaveden esiintymä oli tuulen mukana tulleiden itiöiden synnyttämä satunnaisesiintymä. Lajia ei ole löydetty muualta Suomesta ja se katosi ainoalta kasvupaikaltaan jo 1920-luvun aikana. Kettunen 1997, s. 211.Lampinen, R. & Lahti, T. 2011: Kasviatlas 2010: Piikkihärkylän levinneisyys Suomessa. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 6.10.2011. == Elinympäristö == Päälevinneisyysalueellaan piikkihärkylä on varjoisten vuoristometsien kalkinsuosijakasvi. Laji ei kestä liiallista auringonvaloa ja kärsii suuresti metsien avohakkuista. Suomen ainoa piikkihärkylän esiintymä kasvoi lehtomaisen sekametsän etelärinteellä. Esiintymä hävisi muutamassa vuodessa keräilyn takia. == Lähteet == * Kettunen, Taina: Piikkihärkylä. Teoksessa Uhanalaiset kasvimme. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 121. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Piikkihärkylän levinneisyys Suomessa. Luokka:Härkylät
Miesten 50 metrin pienoiskiväärin asentokilpailu ammunnan
maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

Miesten 50 metrin pienoiskiväärin asentojen maailmanmestaruudesta ammuttiin 3.–4. heinäkuuta 2010. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Unkarin Péter Sidi tuloksella 1275,6 (1178+97,6) ja joukkuekilpailun Venäjä tuloksella 3504. Kultaa Péter Sidi Unkari (HUN) (Hadžibekov, Vlasov, Prihodtšenko) Hopeaa Han Jinseop Etelä-Korea (KOR) (Berg, Bryhn, Bakken) Pronssia Nemanja Mirosavljev Serbia (SRB) (Aivazjan, Suh’orukov, Hryhorenko) == Aikataulu == Suluissa Suomen aika (EEST) Päivä Aika Kierros Tiistai, 3. elokuuta, 2010 8.00–11.20 (9.00–12.20) 1. karsintaerä Tiistai, 3. elokuuta, 2010 12.00–15.20 (13.00–16.20) 2. karsintaerä Keskiviikko, 4. elokuuta, 2010 8.00–11.20 (9.00–12.20) Peruskilpailu Keskiviikko, 4. elokuuta, 2010 12.45 (13.45) Finaali == Ennätykset == Ennen MM-kilpailuiden alkua voimassa olleet maailmanennätykset: Peruskilpailu 1186 Rajmond Debevec München, Saksa 29. elokuuta 1992 Finaali 1287,9 (1186+101,9) Rajmond Debevec München, Saksa 29. elokuuta 1992 Joukkue 3508 (Knoegler, Planer, Farnik) Plzeň, Tšekki 21. heinäkuuta 2003 == Finaali == Urheilija Maa Perus- kilpailu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Finaali Yhteensä 1 Péter Sidi 1178 9,5 9,9 9,4 10,5 10,5 10,4 10,8 7,8 9,6 9,2 97,6 1275,6 2 Han Jinseop 1176 10,8 10,3 9,9 9,6 8,6 9,1 10,0 10,6 9,9 9,4 98,2 1274,2 3 Nemanja Mirosavljev 1174 9,3 10,6 10,2 9,9 10,3 10,0 10,5 9,1 8,7 10,7 99,3 1273,3 4 Konstantin Prihodtšenko 1173 8,6 10,5 10,6 9,1 9,4 10,6 9,8 10,8 10,1 9,7 99,2 1272,2 5 Niccolo Campriani 1173 10,2 10,2 10,3 9,7 9,2 10,3 10,0 10,2 9,9 8,8 98,8 1271,8 6 Kim Jong-hyun 1174 10,1 9,9 10,1 9,6 9,1 9,8 10,3 9,7 8,5 10,6 97,7 1271,7 7 Marco de Nicolo 1173 8,8 8,9 9,9 10,0 9,5 10,4 10,1 9,8 9,5 10,3 97,2 1270,2 8 Cyril Graff 1172 9,1 7,3 9,0 10,6 10,4 10,8 9,8 9,7 9,7 9,6 96,0 1268,0 == Lähteet == * * * * Luokka:Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut 2010
Pikkuvita

Pikkuvita (Potamogeton berchtoldii) on hentovartinen uposkasvi lapavitojen eli vitojen suvussa. Se kasvaa 10–70 senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat 2–5 cm pitkät ja 0,8–2 millimetriä leveät. Kalvomaiset kielekekorvakkeet ovat avoimet, 0,5–1,5 cm pitkät. Tähkän pituus on 4–8 mm ja perän 0,5–3 cm. Hedelmä on kooltaan 1,8–2,7 mm. == Levinneisyys == Pikkuvita on laajalle levinnyt vesikasvi, jota tavataan ympäri maailman pohjoispuolen Euroopassa, Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Pohjois-Afrikassa.Plants of the World Online: Potamogeton berchtoldii Fieber Viitattu 1.10.2021. Suomessa pikkuvita esiintyy koko maassa. Se on monilla alueilla Varsinais-Suomesta Pohjois-Pohjanmaalle yleinen, harvinaisempi laji on Pohjois-Lapissa ja Ahvenanmaalla. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat ojat, lammikot ja suojaisat rannat.Kasviatlas 2022: Pikkuvidan (Potamogeton berchtoldii) levinneisyys Suomessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pikkuvita (Potamogeton berchtoldii) * Flora of China: Potamogeton berchtoldii Luokka:Vidat
Jonas Renkse

Jonas Petter Renkse (s. 19. toukokuuta 1975 Tukholma)http://katatonia.com/members/ on ruotsalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten metalliyhtye Katatonian laulajana. Yhtyeen kolmella ensimmäisellä albumilla hän toimi myös rumpalina. Renkse soittaa myös bassoa Bloodbathissa. Hän on myös soittanut October Tidessa ja vieraillut muun muassa Ayreonin ja Swallow the Sunin albumeilla. == Diskografia == Katatonia * * * * * * * * October Tide * * Bloodbath * * * * Vierailut * Swallow the Sun: * Ayreon: * Long Distance Calling: * Pantheon I: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Ruotsalaiset basistit Luokka:Ruotsalaiset rumpalit Luokka:Katatonia (yhtye) Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ashley Leggat

Ashley Margaret Anne Leggat (s.26. syyskuuta 1986, Hamilton, Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan tv-sarjasta Life with Derek, jossa hän näytteli Casey Macdonaldia vuosina 2005-2009. Hän on näytellyt myös muutamissa elokuvissa. ==Ehdokkuudet== *Gemini (2008) *Young Artist Award (2006) ==Yksityiselämä== Leggat on syntynyt Ontariossa, Kanadassa. Hänen lempiurheilulajinsa on jääkiekko. Hänellä on kolme kissaa. Ashley Leggatilla on 4 veljeä, Rod, Brett, Todd ja Bram. Sisarukset ovat äitinsä puolelta irlantilaisia ja skottilaisia. Leggat pitää eläimistä ja lapsista. Hän vierailee usein SPCA-sairaalassa. Suosikkinäyttelijöikseen Leggat on nimennyt Johnny Deppin ja Nicole Kidmanin. ==Aiheesta muualla== * *Näyttelijä Ashley Leggatin kotisivut Luokka:Kanadalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mauritania olympialaisissa

Mauritania osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Los Angelesissa 1984, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa sen jälkeen. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut. Mauritania on osallistunut olympialaisissa painiin ja yleisurheiluun. Se ei ole saavuttanut yhtään mitalia eikä pistesijaa, eli sijoitusta kahdeksan parhaan joukkoon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Mauritania Kansainvälisen olympiakomitean sivustolla *
Shichifukujin

Shichifukujin () on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin šintolaisuudessa esiintyvä jumalhahmojen ryhmä. Kaikki seitsemän tuottavat hyvää onnea ja onnellisuutta, mutta niillä on myös omat erityiset vastuualueensa. Onnea ja varallisuutta tuottavien jumalien merkitys alkoi korostua Kamakura-kaudella, mutta ensimmäiset maininnat juuri seitsemästä onnenjumalasta yhdessä ovat peräisin 1500-luvulta. == Kokoonpano == Kuva Nimi Vastuualue Ebisu kalastajat, kaupankäynti Daikokuten vauraus, pankit Bishamonten sotaonni Benzaiten vauraus, geishat Hotei lapset, suosio Jurōjin pitkäikäisyys Fukurokuju viisaus, pitkäikäisyys Lähde: Kaikista seitsemästä onnenjumalasta vain Ebisu on alkujaan japanilainen. Intialaista alkuperää ovat Daikokuten, Benzaiten ja Bishamonten. Sen sijaan Hotei, Jurōjin ja Fukurokuju ovat alkujaan Kiinasta. Japanilaisen perinteen mukaan nämä seitsemän jumalhahmoa matkustavat taikalaivallaan ja käyvät uudenvuoden aattona tuomassa onnea uskovaisille. == Palvonta == Kamakurassa voi tehdä pyhiinvaellusmatkan, jossa käydään kaikkien seitsemän Shichifukujinin jäsenen temppeleissä. Japanilaisen uskomuksen mukaan henkilön ensimmäinen uutena vuotena näkemä uni enteilee tämän tulevaa vuotta: hyvä uni tietää onnekasta vuotta ja painajainen pahaa vuotta. Nähdäkseen hyvän unen ihmiset asettavat tyynyjensä alle kuvan seitsemästä onnenjumalasta seilaamassa aarrelaivallaan, jonka nimi on Takarabune (). Aarrelaivan oli tarkoitus myös viedä mukanaan mahdolliset pahat unet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanilaiset jumalat Luokka:Šintolaiset kamit
Ammoniumkarbonaatti

Ammoniumkarbonaatti ((NH4)2CO3) on ammonium- ja karbonaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään kohotusaineena, hajusuolassa ja kemianteollisuudessa. ==Ominaisuudet== Ammoniumkarbonaatti on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta, joka voi olla myös kokkareista tai levymäistä. Yhdiste liukenee hyvin runsaasti veteen ja saa aikaan emäksisen liuoksen. Kuuma vesi ja kuumennus hajottavat ammoniumkarbonaatin ammoniakiksi, hiilidioksidiksi ja vedeksi. Ensimmäisessä vaiheessa muodostuu ammoniumvetykarbonaattia. :(NH4)2CO3 → NH4HCO3 \+ NH3 :NH4HCO3 → NH3 \+ CO2 \+ H2O ==Valmistus== Ensimmäinen ammoniumkarbonaatin valmistustapa oli hirven luiden kuivatislaus ja tämän vuoksi sitä kutsutaan usein hirvensarvisuolaksi, Nykyään teollisuudessa ammoniumkarbonaattia valmistetaan ammoniakin vesiliuoksen ja hiilidioksidin tai ammoniakki-, vesi- ja hiilidioksidihöyryjen välisellä reaktiolla.Charles W. Weston, John R. Papcun & Maurice Dery: "Ammonium compounds", teoksessa Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2001. :2 NH3 \+ CO2 \+ H2O → (NH4)2CO3 Näin valmistetussa tuotteessa on epäpuhtauksina mukana ammoniumvetykarbonaattia ja ammoniumkarbamaattia. ==Käyttö== Ammoniumkarbonaattia käytetään kohotusaineena leivottaessa. Kuumuus hajottaa sen hiilidioksidiksi, mikä kohottaa leipomuksen. Yhdisteen E-koodi on E503. Ammoniumkarbonaatti toimii hajusuolassa ammoniakin vapauttajana ja ammoniakki saa aikaan elpymisen. Yhdistettä käytetään lisäksi tekstiiliteollisuudessa ja metallurgiassa. ==Lähteet== Luokka:Karbonaatit Luokka:Ammoniumyhdisteet
L’Hospitalet-près-l’Andorre

L’Hospitalet-près-l’Andorre on kunta Ariègen departementissa Midi-Pyrénées’n hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Foix’n arrondissementtiin ja Ax-les- Thermesin kantoniin. Kunnassa oli 98 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 3,8 as./km². L’Hospitalet-près-l’Andorren pinta-ala on 26,12 neliökilometriä. L’Hospitalet-près-l’Andorren naapurikunnat ovat Porté- Puymorens etelässä sekä Mérens-les-Vals pohjoisessa ja idässä. Muualla kunta rajautuu Andorraan. L’Hospitalet-près-l’Andorresta on matkaa Porté- Puymorensiin 5 kilometriä, Portaan 7,1 km, Mérens-les-Valsiin 8,7 km, Orgeixiin 14,7 km, Orluun 14,9 km, Ax-les-Thermesiin 15,1 km ja Latour-de- Caroliin 15,3 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 700 km. L’Hospitalet-près-l’Andorressa on rautatieasema. == Väkiluvun kehitys == Vuosi Väkiluku Vuosi Väkiluku 1968 161 1990 146 1975 186 1999 166 1982 171 2007 98 Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * L’Hospitalet-près-l’Andorre INSEEn sivuilla * L’Hospitalet-près-l’Andorre Lion1906:n sivuilla Luokka:Ariègen kunnat
Amundseninlahti

Amundseninlahti () on Kanadan luoteisterritoriossa Banksinsaaren, Victoriansaaren ja Pohjois-Amerikan mantereen välissä sijaitseva lahti, joka rajoittuu luoteessa Beaufortinmereen, on tämän merialueen kaakkoinen jatke. Lahti on pituudeltaan noin 400 kilometriä ja leveydeltään noin 150 kilometriä. Amundseninahti sijaitsee kylmällä lämpövyöhykkeellä, ja sille on ominaista erittäin kylmät talvet. Lahti on keskitalvella jään peittämä, mutta suurin osa jäästä sulaa heinäkuun aikana. Lahti sijaitsee kuuluisan luoteisväylän länsipäässä. Vuonna 1850 lahdelle saapui lännestä brittiläinen tutkimusmatkailija Robert McClure, joka seurueineen kulki ensimmäisenä Luoteisväylän läpi kelkka- ja laivamatkan yhdistelmällä. Amundseninlahti on nimetty norjalaisen tutkimusmatkailijan Roald Amundsen mukaan, joka kävi siellä tutkimusmatkansa aikana vuosien 1903 ja 1906 välillä ja jonka johtama laiva ensimmäisenä purjehti Luoteisväylän läpi. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka: Kanadan lahdet Luokka:Luoteisterritoriot
Jacobus Somerus

Jacobus Somerus toimi pappina Liivinmaalla ja Narvassa, missä hänet kuitenkin hirtettiin jatkuvan rötöstelyn jälkeen. Jacobuksen isä oli Someron kirkkoherra ja 1610 Tukholman valtiopäiväen osallistuja Johannes Bartholdi. Isoisä Bartholdus Johannis oli niin ikään Someron kirkkoherra. Veli oli Johannes Johannis Somerus (Tuderus), Maarian ja sitten Kemin kirkkoherra ja veljenpoika kirkkoherra ja runoilija Gabriel Tuderus. Somerus tuomittiin 1625 ylioppilaana varkaudesta kuolemaan tai vaihtoehtoisesti sadan taalarin sakkoon. Hän kirjoitti tuolloin valtakunnankansleri Axel Oxenstiernalle avunpyyntökirjeen, joka ilmeisesti auttoi, sillä muutama vuosi tämän jälkeen Somerus toimi pappina Liivinmaalla. Liivinmaalla Somerus jälleen joutui vaikeuksiin ja menetti virkansa sopimattoman elämänsä tähden. Erottamisen lisäksi hänet karkotettiin, jonka jälkeen hän uudelleen syyllistyi varkauteen ja hirtettiin Narvassa.Uusi sukukirja s.142 ==Lähteet== Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vironsuomalaiset Luokka:Teloitetut
Tangolla päähän – Kootut levytykset 1970–1972

Eemeli: Tangolla päähän - Kootut levytykset 1970-1972 on vuonna 2010 julkaistu Eemelin kokoelmalevy. Julkaisulle on sisällytetty molemmat Eemelin EMI:lle levyttämät pitkäsoittolevyt. == Kappaleet == # Duunarin humppa # Vanhanaikainen nestekaasukitara # Nostajaiset # Rikkinäinen levy # Annan silmä # Puhdas ja aatteellinen # Tangolla päähän # Ihana retki viidakossa # Paitaressu Eemeli # Menestystä vaaleissa # Professorin tango # Il toilet concerto # Eemeli ja Vottonen #: – Jouluporsas #: – Suomalainen sahti #: – Painajainen #: – Riemujuhla #: – Vi vill ha mera öl #: – Joulupuu on rakennettu # Joulusahti # Eemelin pikkujoulut # Koska meillä on joulu # Tiu tau tilhi # Eemeli ja kynttilät # Porsaita äidin oomme kaikki Luokka:Vuoden 2010 kokoelma-albumit Luokka:Suomalaiset huumorialbumit
Porta

Porta on kunta Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Pradesin arrondissementtiin ja Saillagousen kantoniin. Kunnassa oli 135 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 2,1 as./km². Portan pinta-ala on 65,19 neliökilometriä. Portan naapurikunnat ovat Porté-Puymorens pohjoisessa, Enveitg idässä sekä Latour-de-Carol kaakossa. Lännessä kunta rajautuu Andorraan ja etelässä Espanjaan. Portasta on matkaa Porté-Puymorensiin 2,5 kilometriä, L'Hospitalet-près-l'Andorreen 7,1 km, Latour-de-Caroliin 8,4 km, Dorresiin 10,1 km, Enveitgiin 10,1 km, Uriin 11,2 km ja Angoustrine- Villeneuve-des-Escaldesiin 11,8 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 707 km. == Väkiluvun kehitys == Vuosi Väkiluku Vuosi Väkiluku 1968 96 1990 71 1975 79 1999 98 1982 91 2007 135 Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Portan kotisivut * Porta INSEEn sivuilla * Porta Lion1906:n sivuilla Luokka:Pyrénées-Orientalesin kunnat
Thyreophora cynophila

Thyreophora cynophila on juustokärpästen (Piophilidae) heimoon kuuluva kärpäslaji, jonka luultiin kuolleen sukupuuttoon mutta joka löydettiin uudestaan 160 vuoden jälkeen. Lajin pää on kirkkaan oranssi ja lajin toukat elävät suurikokoisten nisäkkäiden raatojen luuytimissä. Laji on yöaktiivinen ja sitä tavataan vain kylmänä vuodenaikana. Laji kuvattiin tieteelle Mannheimissa Saksassa koiran raadolta löytyneestä yksilöstä vuonna 1794. Juustokärpästen heimo on oikeuslääketieteellisesti kiinnostava, sillä heimon lajit esiintyvät 3–6 kuukautta aikaisemmin kuolleiden eläinten raadoissa. == Häviäminen ja uudelleenlöytyminen == Lajin luultiin kuolleen sukupuuttoon, sillä sitä ei tavattu luonnosta vuoden 1849 jälkeen. Osasyynä häviämiseen pidettiin lajin mieltymystä munia suurikokoisten nisäkkäiden murskattuihin luihin. Tällaisia luita oli kuitenkin harvassa suurpetojen vähenemisen ja karjanhoidossa tapahtuneiden muutosten seurauksena. Harrastelijavalokuvaaja otti vuonna 2009 Sierra de Cebolleran kansallispuistossa La Riojan maakunnassa Espanjassa valokuvan kärpäsestä, jota ei tunnistanut. Hyönteisasiantuntijat määrittivät lajin kuvasta. Toinen tutkijaryhmä löysi lajin Thyreophora cynophila yksilöitä pyydyksistä Madridin lähistöltä ja julkaisi löytönsä Systematic Entomology -nimisessä sarjassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kärpäset
Roedean School

thumb|250px|Roedean School. Roedean School on itsenäinen, Brightonissa, Englannissa sijaitseva tyttökoulu. Brightonin laidalla, huvivenesataman lähellä sijaitsevassa koulussa on oppilaita ympäri maailmaa. Akateemisten oppiaineiden lisäksi Roedean tarjoaa laajan valikoiman oppimäärään kuulumattomia aineita, kuten tanssia, taistelulajeja, urheilua, ratsastusta, musiikkia ja näyttelemistä. The Good Schools Guide on sanonut Roedean Schoolilla olevan "hyvä henki ja paljon tarjottavaa". Koulussa on 320-paikkainen teatteri, sisäuima-allas ja kappeli, sekä työpajoja, studioita ja laboratorioita. Tällä hetkellä koulun lukukausi maksu on 4 550-9 750 puntaa, mikä tekee siitä yhden Ison-Britannian kalleimmista kouluista. == Historia == Penelope, Millicent ja Dorothy Lawrence perustivat Roedean Schoolin vuonna 1885 nimellä Wimbledon House. Vuonna 1898 koulu siirtyi sen nykyiselle paikalle arkkitehti John William Simpsonin suunnittelemiin rakennuksiin. Roedean Schoolin sisarkoulu, myös nimeltään Roedean School, sijaitsee Etelä-Afrikassa. Toisen maailmansodan aikana koulun oppilaat ja henkilökunta evakuoitiin Pohjois-Englantiin, Keswickiin. == Tuvat == Koulun oppilaat jaetaan viiteen tupaan opiskeluvuoden mukaan: * 7.-11. vuoden opiskelijat Lawrence House tai Tanner House * 12. vuoden opiskelijat Lawrence Serior tai Tanner Senior * 13. vuoden opiskelijat Keswick House == Tunnettuja opiskelijoita == * Jani Allan * Jill Balcon * Jillian Becker * Ursula Graham Bower * Baroness Chalker * Dame Margaret Cole * Noel Dyson * Adéle Geras * Zerbanoo Gifford * Lucy Griffiths * Rebecca Hall * Jessica Hester Hsuan * Verity Lambert * Sarah Miles * Rhona Mitra == Aiheesta muualla == *Roedean School:n nettisivut Luokka:East Sussexin oppilaitokset Luokka:Brighton and Hoven koulutus
Bordeninsaari

Bordeninsaari () on asumaton saari Kuningatar Elisabetin saaristossa Luoteis- Kanadassa. Bordeninsaari on pinta-alaltaan 2 794 neliökilometriä ja kooltaan Kanadan 30. suurin saari. Sen luoteisrannikon voidaan katsoa olevan Pohjoisen jäämeren äärellä, mutta muuten saari luokitellaan kuuluvaksi Luoteisväylien merialueeseen. Bordeninsaari sijaitsee Mackenzie Kingin saaresta pohjoiseen. Saari kuuluu suurimmalta osaltaan Luoteisterritorioihin, mutta saaren itäisin Nunavutin aluetta. Saari on noin 93 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin 54 kilometriä leveä. Saaren rantaviiva on alavaa, jokiuomien katkomaa maata. Sisempänä saari nousee mäkisemmäksi kohoten ylimmillään 105 metriä keskimerenpinnan yläpuolelle. Saaren löysi Vilhjalmur Stefansson Kanadan vuoden 1916 arktisen tutkimusretken aikana. Saari on nimetty Kanadan vuosien 1911-1920 pääministerin Robert Bordenin (1854—1937) mukaan. == Galleria == Kuva:Mackenzie-King-Borden-Brock-Inseln.jpg|Bordeninsaari kartan yläosassa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kuningatar Elisabetin saaret
Ratsastus kesäolympialaisissa 1928

Vuoden 1928 kesäolympialaisten ratsastus järjestettiin 8. - 12\. elokuuta 1928 Amsterdamissa, Alankomaissa. Tämä oli viides kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 113 osanottajaa 20 eri maasta. Tapahtumia oli kuusi. ==Mitalistit== Tapahtuma Kultaa Hopeaa Pronssia Kouluratsastus Carl Freiherr von Langen, Draufgänger Charles Marion, Linon Ragnar Olson, Günstling Joukkuekouluratsastus Carl Freiherr von Langen, Draufgänger Hermann Linkenbach,Gimpel Eugen Freiherr von Lotzbeck, Caracalla Ragnar Olson, Günstling Janne Lundblad, Blackmar Carl Bonde, Ingo Jan van Reede, Hans Pierre Versteegh, His Excellence Gerard le Heux, Valérine Kenttäratsastus Charles Pahud de Mortanges, Marcroix Gerard de Kruijff, Va-T'en Bruno Neumann, Ilja Joukkuekenttäratsastus Charles Pahud de Mortanges, Marcroix Gerard de Kruijff, Va-T'en Adolph van der Voort van Zijp, Silver Piece Bjart Ording, And Over Arthur Qvist, Hidalgo Eugen Johansen, Baby Michał Antoniewicz, Moja Miła Józef Trenkwald, Lwi Pazur Karol Rómmel, Doneuse Esteratsastus František Ventura, Eliot Pierre Bertran de Balanda, Papillon Charles-Gustave Kuhn, Pepita Joukkue-esteratsastus José Navarro Morenes, Zapatazo José Álvarez de Bohórquez, Zalamero Julio García Fernández, Revistade Kazimierz Gzowski, Mylord Kazimierz Szosland, Ali Michał Antoniewicz, Readglead Karl Hansén, Gerold Carl Björnstjerna, Kornett Ernst Hallberg, Loke ==Mitalitaulukko== 1\. 2 1 1 4 2\. 2 0 1 3 3\. 1 0 0 1 3\. 1 0 0 1 5\. 0 2 0 2 6\. 0 1 2 3 7\. 0 1 1 2 8\. 0 1 0 1 9\. 0 0 1 1 ==Lähteet== *Equestrianism at the 1928 Amsterdam Summer Games Luokka:Kesäolympialaiset 1928 1928
Robert Tappan Morris

Robert Tappan Morris (s. 8. marraskuuta 1965) on Massachusettsin teknillisen korkeakoulun professori. Morris tunnetaan muun muassa hänen vuonna 1988 luomastaan haittaohjelmasta (Morris-mato), joka on tiettävästi ensimmäinen ikinä luotu ja levitetty tietokonemato internetissä.Brendan P. Kehoe (2007). "The Robert Morris Internet Worm" http://groups.csail.mit.edu/mac/classes/6.805/articles/morris-worm.html Viitattu 12.10.2010 ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Monika Bergmann-Schmuderer

Monika Bergmann-Schmuderer (s. 17. huhtikuuta 1978 Lam) on saksalainen alppihiihtäjä. Hän edustaa seuratasolla SpVgg Lamia. Bergmann-Schmuderer on osallistunut olympialaisiin kolmesti, vuosina 1998-2006. Hänen paras olympiasijoituksensa on pujottelun kuudes sija Salt Lake Cityn kisoista 2002. Bergmann-Schmuderer on ollut maailmancupissa kolmen parhaan joukossa kuudessa osakilpailussa, mutta ei ole voittanut yhtäkään kilpailua. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset alppihiihtäjät Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Trooppinen myrsky Matthew

Trooppinen myrsky Matthew oli 15. nimetty myrsky vuoden 2010 Atlantin hurrikaanikaudella. 23. syyskuuta muodostunut myrsky iski Nicaraguaan ja Hondurasiin, minkä jälkeen se heikentyi matalapaineeksi Belizen yläpuolella. Se aiheutti ainakin seitsemän ihmisen kuoleman Caracasissa Venezuelassa. Guatemalassa se tuotti raskaita tulvia sokeri- ja kahvipelloille, ja noin 500 ihmistä jouduttiin evakuoimaan. ==Lähteet== Matthew
Eglintonsaari

Eglintonsaari () on asumaton saari Kuningatar Elisabetin saaristossa Kanadan Luoteisterritorioissa. Se sijaitsee McClurensalmen pohjoispuolella ja etelään Prinssi Patrickin saaresta. Saari on pinta-alaltaan 1 554 km². Saaren etelä- ja keskiosat ovat pinnanmuodoltaan kumpuilevaa, kun taas pohjoisosa on alavampaa. Saaren ensimmäiset eurooppalaiset löytäjät olivat tutkimusmatkailijat Francis Leopold McClintock ja George Mecham. == Galleria == Kuva:EglintonIslandCloseup.png|Eglintonsaari sekä sitä ympäröivät salmet kartalla. Kuva:Eglinton island.jpg|Eglintonsaari satelliittikuvassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kuningatar Elisabetin saaret
Yliskylän kirkko

Yliskylän kirkko on Salon seurakunnalle kuuluva kirkko Yliskylässä Perniössä Salossa. Kirkon paikalla on ollut rautakautinen kalmisto ja vanhin kirkko paikalla on ollut olemassa jo keskiajalla. Nykyisen puurakenteisen kirkon, joka on paikallaan kolmas, rakennutti Teijon ruukin patruuna Johan Jacob Kijk vuosina 1753–1756. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Salon kirkkorakennukset Luokka:Perniö Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Reaganin oppi

Reaganin oppi on Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin kylmän sodan aikainen ulkopoliittinen oppi, jonka mukaan Yhdysvallat pyrkii vähentämään kommunistien kansainvälisiä vaikutusmahdollisuuksia. Vaikka oppia noudatettiinkin alle kymmenen vuotta, se oli Yhdysvaltojen ulkopolitiikan keskiössä 1980-luvun alusta aina Neuvostoliiton hajoamiseen vuonna 1991. Käytännössä oppi merkitsi Yhdysvaltojen apua kommunismin vastaisille sissi- ja vastarintaliikkeille Neuvostoliiton tukemissa maissa Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Sen tarkoituksena oli vähentää Neuvostoliiton vaikutusvaltaa sekä luoda toimintaedellytyksiä kapitalismille ja demokraattiselle hallintomallille. Tukea saivat mm. Contra-sissit Nicaraguassa ja islamistiset Mujahdeen-sissit Afganistanissa. Doktriinin toteuttaminen jatkui vielä George H. W. Bushin kaudella, mutta väheni kohti Kylmän sodan loppua. Opin lopettamiseen vaikutti sekä Neuvostoliiton hajoaminen että presidentti Bushin päätös vähentää puolustusmenoja taloudellisista syistä. Presidentti Bill Clintonin kaudella puolustusmenojen kutistaminen jatkui edelleen. ==Kritiikkiä== Yhdysvaltalainen historian professori Greg Grandin kritisoi Reaganin doktriinia siitä, että sitä sovellettaessa tuettiin nicaragualaisia Contra-sissejä, jotka syyllistyivät räikeisiin ihmisoikeusrikkomuksiin.Grandin, Greg. Empire’s Workshop: Latin America, The United States and the Rise of the New Imperialism, Henry Holt & Company 2007, s.90 BBC:lle tekemässään dokumentissa Adam Curtis tutki USA:n 1980-luvun politiikkaa ja sitä, miten vastustaessaan Neuvostoliiton vaikutusvaltaa USA samalla tuki ääri-islamisteja Afganistanissa ja loi näin pohjaa Al-Qaidan toiminnalle. Noam Chomsky puolestaan on esittänyt, että USA:n toimilla pyrittiin todellisuudessa tukemaan USA:lle myönteisiä tahoja Latinalaisessa Amerikassa ja leimaamaan samalla kaikki niiden vastustajat ja yhteiskunnallista muutosta vaatineet tahot "kommunisteiksi". ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltain ulkopolitiikka Luokka:Yhdysvaltain ulkopoliittiset opit Luokka:Kylmä sota Luokka:Yhdysvaltain poliittinen historia Luokka:Ronald Reaganin presidenttikausi
Amar Benikhlef

Amar Benikhlef (; s. 11. tammikuuta 1982) on algerialainen judoka ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa Pekingin olympialaisissa 2008 alle 90-kiloisten sarjassa. Benikhlef on voittanut Afrikan-mestaruuskilpailuissa neljä kulta- ja kolme pronssimitalia ja Afrikan kisoissa yhden hopeisen mitalin. == Lähteet == Luokka:Algerialaiset judokat Luokka:Algerialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jean-Honoré Fragonard

Jean-Honoré Fragonard (4. huhtikuuta 1732 Grasse – 22. elokuuta 1806 Pariisi) oli ranskalainen rokokookauden taidemaalari. Fragonard oli täyteläisiä värejä ja rohkeita värieroja käyttänyt rokokooajan maalari, jonka maalauksissa ajan sirosteleva ja kevytmielinen ihanne tulee esille. Hän kuvasi aikansa seuraelämää laatukuvan hengessä. Hänen tunnetuin maalauksensa on keinuvaa naista esittävä Keinu, jota on pidetty hyvänä esimerkkinä koko rokokootyylistä. Monet Fragonardin teoksista syövytettiin kupariin. Fragonardin taideopettajia olivat ranskalaiset Jean-Baptiste Chardin ja François Boucher sekä hollantilainen Charles André van Loo. Hän sai vaikutteita myös venetsialaiselta Giovanni Tiepololta ja espanjalaiselta Bartolomé Murillolta. Aluksi hänen aiheensa olivat historiallisia, mutta myöhemmät työt ovat eroottisesti painottuneita. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1732 syntyneet Luokka:Vuonna 1806 kuolleet Luokka:Rokokoomaalarit Luokka:Ranskalaiset taidegraafikot
Oscar Casanovas

Oscar Casanovas (15. toukokuuta 1914 Avellaneda, Argentiina - 1987) oli argentiinalainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa höyhensarjassa Berliinin olympialaisissa 1936 peitottuaan finaalissa Etelä- Afrikan Charles Catterallin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Argentiinalaiset nyrkkeilijät Luokka:Argentiinalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Doghouse

Doghouse on brittiläinen vuonna 2009 valmistunut kauhukomedia ja splatter- elokuva, jonka pääosissa on Danny Dyer ja Noel Clarke. Elokuvan ikäraja on Suomessa K-18. == Juoni == Jätkäporukka päättää lähteä viettämään lomaa syrjäiseen kylään. Porukan tarkoitus on pitää sellainen perus jätkien viikonloppu, jossa ei ole naisia mukana ja olut virtaa hanasta suoraan suuhun. Kaikki ei mene kuitenkaan aivan nappiin, kun he kylään saapuessaan saavat huomata, että jokin on pahasti vialla. Kaikki kylän asukkaat ovat kadonneet jonnekin, ja paikka näyttää muutenkin enemmän aavekaupungilta kuin mukavalta pikkukylältä. Hetken tutkittuaan ympäristöä he huomaavat, että kaikki kylän naiset ovat muuttuneet lihaa syöviksi eläviksi kuolleiksi. == Rooliluettelo == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2009 brittiläiset elokuvat Luokka:Brittiläiset kauhuelokuvat Luokka:Kauhukomediat
Football Factory

The Football Factory on Nick Loven ohjaama ja käsikirjoittama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 2004. Se kertoo nuoren Chelsea FC -joukkuetta kannattavan jalkapallofanin, Tommy Johnsonin, elämästä. Elokuva on kuvattu käsivaraisella kameralla dokumenttielokuvan tyyliin. == Tarina == Elokuvan päähenkilö Tommy Johnson (Danny Dyer), kannattaa lontoolaista jalkapalloseuraa Chelsea FC:tä ja hänen elämänsä on keskittynyt oluen, huumeiden ja väkivallan ympärille. Hän kiertää kavereidensa kanssa Chelsea vierasotteluissa tarkoituksenaan hakata vastustajan kannattajat. Jalkapallostadioneille heitä ei lasketa sisään. Hänen mukanaan otteluissa kiertää Billy Bright (Frank Harper) joka on katkera, äärioikeistolainen fasisti, Zeberdee (Roland Manookian) ja Bill Farrell (Dudley Sutton) 70-vuotias sotaveteraani. == Arvioita == Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä The Football Factory tyytyy vain kuvaamaan fanaattisen fanijoukon älyttömiä toimia, joita niitäkään ei edes motivoida kunnolla. Syitä äijien rötöstelylle vain raapaistaan pinnalta, niitä selitellään niin yksitoikkoisella arjella kuin miessukupuolen pitkillä perinteillä sotineen. ”Football Factoryn kaikkein arveluttavin ja vastenmielisin piirre on se, että elokuvan tyylilajiksi on valittu eräänlainen musta komediallisuus, jossa huumori, huumeet ja väkivalta sovitetaan sujuvaksi viihteeksi, mukavaksi mekkaloinniksi ja kunnon show-meiningiksi.” == Pääroolit == Lähde: Viitattu 4.5.2021. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2004 brittiläiset elokuvat Luokka:Brittiläiset draamaelokuvat Luokka:Jalkapalloelokuvat Luokka:Brittiläiset romaaneihin perustuvat elokuvat
Gangstereiden paratiisi

Gangstereiden paratiisi () on Nick Loven ohjaama ja käsikirjoittama brittiläinen rikoselokuva vuodelta 2005. Sen pääosia näyttelevät Danny Dyer, Tamer Hassan ja Geoff Bell. Elokuva kertoo lontoolaisesta Frankiesta, joka saa tehtäväkseen viedä suuren rahasumman Espanjaan parannuksen tehneelle konnalle. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset rikoselokuvat Luokka:Vuoden 2005 brittiläiset elokuvat
Izanami

Izanami on japanilaisessa šintouskonnossa ensimmäisen jumalan Izanakin vaimo. joka klassikoiden mukaan loi yhdessä Izanakin kanssa maan. Hän on Amaterasun, auringonjumalan, Tsukuyomin, kuun jumalan, ja pahansuovan Susanoon äiti. Nimi Izanami voidaan kääntää monella tavalla; 'iza' liitynee kutsumiseen ja 'mi'naissukupuoleen. Tarina kertoo, että hän ja hänen miehensä Izanaki synnyttivät saaria, jumaluuksia ja japanilaisten esi-isiä. Kun Izanami kuoli synnytyksessä, Izanaki yritti hakea hänet takaisin Yomista eli kuolleiden valtakunnasta mutta epäonnistui. Izanaki katsoi vaimoaan ennenaikaisesti ja näki vaimonsa hirviömäisen ja helvetillisen olomuodon. Izanami häpesi ja uhkasi suutuspäissään tappaa miehensä. Kun tappoyritys epäonnistui, hän lupasi surmata tuhat Izanakin kansan jäsentä joka päivä. Tähän jumala vastasi, että heitä syntyisi joka päivä 1 500 lisää. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *http://wsu.edu/~dee/ANCJAPAN/CREAT3.HTM Luokka:Japanilaiset jumalat Luokka:Japanilainen mytologia Luokka:Šintolaiset kamit Luokka:Luojajumalat
Armen Mkertšjan

Armen Mkertšjan (; s. 6. lokakuuta 1973) on armenialainen entinen vapaapainija ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa alle 48-kiloisten sarjassa Atlantan olympialaisissa 1996. == Lähteet == * Mkertšjanin profiili sports- reference.com -sivustolla Luokka:Armenialaiset vapaapainijat Luokka:Armenialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kylänkapula

Kylänkapula on vanha hallinnollisten viestien kuljetusta tukeva väline, joka kuului pohjalaiselle kyläyhteisölle tunnusomaiseen oltermannihallintoon. Oltermanni pani hallussaan pitämänsä kapulan kiertämään kylää kutsuessaan kyläkokouksia koolle tai tiedottaessaan muista asioista kuten aita-, oja-, tie- tai palotarkastuksista. Kylänkapula kulki kylässä tietyssä järjestyksessä. Kun kapula oli tuotu taloon, asukkaiden velvollisuus oli viedä kapula ja tiedonanto seuraavaan taloon. Kylänkapuloiden vastineita ovat oltermanninsauvat, joita esiintyi eteläpohjalaisissa kylissä kylänkapuloita yleisemmin. Kylänkapuloita on käytetty varsinkin niissä pitäjissä, jossa oltermannihallinto on varhaista perua ja alun perin ne ovat voineet kehittyä vuorokapuloista. Kylänkapuloita käytettiin ainakin Vähässäkyrössä, Suur- Ilmajoen pitässä, Nurmossa sekä osassa ruotsinkielistä Pohjanmaata kuten Mustasaaressa. Vuonna 1982 tehdyn luettelon mukaan suomenkieliseltä Etelä- Pohjanmaalta oli tallessa 45 kylänkapulaa. Kylänkapuloiden pituus vaihtelee 25 ja 50 senttimetrin välillä. Ilmajoen kylänkapulatyyppi syntyi noin 1805, jolloin maamiesseura päätti teettää kapuloita maisteri Salomon Hanelleksen antaman mallin mukaan. Ilmajokelainen kylänkapula on yleensä nelitahoinen ja tahojen sivut ovat sileät. Seinäjoen Heikkilän kylänkapulassa ei ole tahoja lainkaan, sillä kapulan keskiosa on sorvattu pyöreäksi. Vanhimmat vähäkyröläiset kapulat ovat jo 1700-luvulta. Merikaarron kylänkapuloissa esiintyvät vuosiluvut 1724 ja 1810. Vuoden 1724 kapula on tiettävästi ajallisesti vanhempi kuin kyseisen kylän oltermannihallinto. Kyseistä kapulaa onkin siten todennäköisesti käytetty jonkinlaisena vuorokapulana jo ennen varsinaista oltermannilaitosta. Koska kylä sijaitsee kahta puolta Kyrönjokea, kulki oltermannin toimi ensin läpi toisen jokisivun talojen, minkä jälkeen vuoro siirtyi vastarannalle. Kylän sijoittuminen joen vastakkaisille rannoille sai aikaan myös sen, että kylänkapuloita tarvittiin yksi kummallekin kylänpuoliskolle. Täyden kierroksen tehtyään kapulat palasivat takaisin oltermannille. Kun luku- ja kirjoitustaito 1800-luvun jälkipuoliskolla yleistyivät, ilmaantui perinteisten kylänkapuloiden rinnalle ontoksi sorvattuja kapuloita, joiden sisään kirjallinen tiedonanto voitiin sijoittaa. ==Katso myös== * Arpakapula * Oltermanninsauva ==Lähteet== * Kallio, Reino: Pohjanmaan suomenkielisten kylien oltermannihallinto. Jyväskylän yliopisto, Jyväskylä 1982. * Virtanen, E. A.: Kuvauksia Kyrönjokivarren kyläyhteiskunnista. Kyrönmaa III. Etelä-Pohjalaisen Osakunnan 25-vuotisjulkaisu. Helsinki 1933. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria Luokka:Sauvat Luokka:Viestintätekniikka Luokka:Joukkotiedotus
Naisten 10 metrin ilmakivääri ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

Naisten 10 metrin ilmakiväärin maailmanmestaruudesta ammuttiin 1. elokuuta 2010. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Kiinan Yi Siling tuloksella 505,6 (400+105,6), mikä on uusi finaalimaailmanennätys. Myös hänen peruskilpailunsa tulos 400 pistettä on sivuava maailmanennätys. Joukkuekilpailun voi Saksa tuloksella 1190 pistettä. Kultaa Yi Siling Kiina (CHN) (Mager, Gauss, Pfeilschifter) Hopeaa Wu Liuxi Kiina (CHN) (Yi, Wu, Liu) Pronssia Elania Nardelli Italia (ITA) (Morrill, Beyerle, Caruso) == Aikataulu == Suluissa Suomen aika (EEST) Päivä Aika Kierros Sunnuntai, 1. elokuuta, 2010 8:00-9:15 (9:00-10:15) Peruskilpailun 1. erä Sunnuntai, 1. elokuuta, 2010 9:45-11:00 (10:45-12:00) Peruskilpailun 2. erä Sunnuntai, 1. elokuuta, 2010 12:30 (13:30) Finaali == Ennätykset == Ennen MM-kilpailuiden alkua voimassa olleet maailmanennätykset: Peruskilpailu 400 Seo Sun-hwa Gao Jing Ljubov Galkina Du Li Ljubov Galkina Suma Shirur Ljubov Galkina Monika Haselsberger Barbara Lechner Zhao Yinghui Wu Liuxi Du Li Sonja Pfeilschifter Kateřina Emmons Ljubov Galkina Wu Liuxi Wu Liuxi Sonja Pfeilschifter Sydney, Australia Shanghai, Kiina München, Saksa Zagreb, Kroatia München, Saksa Kuala Lumpur, Malesia Bangkok, Thaimaa Ateena, Kreikka Tallinna, Viro Changwon, Etelä-Korea München, Saksa Granada, Espanja Milano, Italia Peking, Kiina Bangkok, Thaimaa Wuxi, Kiina Peking, Kiina Belgrad, Serbia 12. huhtikuuta 2002 22\. huhtikuuta 2002 24\. elokuuta 2002 4\. kesäkuuta 2003 14\. kesäkuuta 2003 13\. helmikuuta 2004 22\. helmikuuta 2004 22\. huhtikuuta 2004 5\. maaliskuuta 2005 11\. huhtikuuta 2005 11\. kesäkuuta 2005 4\. lokakuuta 2006 24\. toukokuuta 2008 9\. elokuuta 2008 5\. marraskuuta 2008 26\. lokakuuta 2009 19\. huhtikuuta 2010 29\. kesäkuuta 2010 Finaali 505,0 (400+105,0) Sonja Pfeilschifter Milano, Italia 24. toukokuuta 2008 Joukkue 1196 (Zhoa, Du, Wu) Kuwait, Kuwait 6. joulukuuta 2007 == Finaali == Urheilija Maa Perus- kilpailu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Finaali Yhteensä Uusinta Muuta 1 Yi Siling 400 10,7 10,0 10,4 10,9 10,5 10,4 10,8 10,7 10,7 10,5 105,6 505,6 FME 2 Wu Liuxi 398 9,9 10,4 10,5 10,2 10,2 10,4 10,5 10,0 10,6 10,7 103,4 501,4 3 Elania Nardelli 398 10,2 10,6 10,6 10,3 9,7 9,9 10,2 10,4 10,5 10,6 103,0 501,0 4 Mahlagha Jambozorg 397 10,5 10,5 9,8 10,3 10,5 10,2 10,4 10,2 10,2 10,6 103,2 500,2 5 Jessica Mager 397 10,7 10,0 10,6 10,3 9,8 10,4 9,7 9,8 10,2 10,3 101,8 498,8 9,9 6 Beate Gauss 397 10,4 10,0 9,4 10,0 10,1 10,8 10,6 9,9 10,3 10,3 101,8 498,8 9,7 7 Petya Lukanova 398 9,4 10,2 10,0 9,4 8,9 10,6 10,6 10,5 10,2 10,6 100,4 498,4 8 Meghann Morrill 398 9,8 10,1 9,6 9,9 9,5 10,1 10,5 10,5 9,5 10,6 100,1 498,1 == Lähteet == * * * * Luokka:Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut 2010
Texasin yliopisto

Texasin yliopisto voi viitata seuraaviin yliopistoihin: * Texasin yliopisto, Arlington * Texasin yliopisto, Austin * Texasin yliopisto, San Antonio
Oltermanninsauva

Oltermanninsauva oli keskeinen osa pohjalaista oltermannihallintoa ja sen tärkeimpiä tunnusmerkkejä. Oltermanni piti sauvaa hallussaan ja pani sen kiertämään kylää kutsuessaan kyläkokouksia koolle tai tiedottaessaan muista asioista, kuten aita-, oja-, tie- tai palotarkastuksista. Lisäksi oltermanninsauva oli arvonmerkki, joka korosti kylänvanhimman asemaa kyläyhteisön johdossa. Joskus kyläkokous kutsuttiin koolle kahdella sauvalla, jotka lähetettiin kylän eri päistä. Oltermanninsauva kulki kylässä tietyssä järjestyksessä, ja kun sauva oli tuotu taloon, talonväen velvollisuus oli viedä sauva ja tiedonanto seuraavaan taloon. Kirjoitustaidon yleistyttyä oltermannit kiinnittivät sauvaan paperilapun, josta ilmeni kulloinenkin asia. Monissa oltermanninsauvoissa on kylän talojen puumerkit sekä usein vuosiluku. Joskus sauvoissa on mainittu talojen nimet, ja toisinaan niissä on muutakin kirjoitusta. Sauvojen pituus on tavallisesti 75 senttimetristä runsaaseen metriin, ja niissä on yleensä kädensija. Jotkut oltermanninsauvat ovat seitsemän korttelin mittaisia, mikä oli laillisen aidan korkeus. Varsinkin 1800-luvun puolivälin jälkeen sauvoihin lisättiin erityinen kiinnike tai kannellinen lokero, joihin tiedotukset voitiin panna. Oltermanninsauvoja on tavattu ainoastaan entisen Vaasan läänin pohjalaispitäjistä, ja vuonna 1982 tehdyn luettelon mukaan niitä oli tallella enää noin 90. Vanhimmat oltermanninsauvat ovat 1700-luvun jälkipuoliskolta. Keppimäisten oltermanninsauvojen rinnalla on paikoin ollut käytössä niin sanottuja ryhmysauvoja. Nuorimmat sauvat on voitu tehdä sorvaamalla. Oltermanninsauvojen vastineina olivat osassa Pohjanmaata käytössä kylänkapulat. Keski-Pohjanmaalla voitiin käyttää vain yhtä käyttöä varten tehtyjä tiedotuskapuloita. Toisinaan oltermannin tiedotukset kuulutettiin ainoastaan kirkossa. ==Katso myös== * Arpakapula * Kylänkapula * Riimusauva ==Lähteet== * Kallio, Reino: Pohjanmaan suomenkielisten kylien oltermannihallinto, s. 188–194. Jyväskylä, 1982. == Aiheesta muualla == * Oltermannin sauva, Suomen Kuvalehti, 20.08.1932, nro 34, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Sauvat Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria Luokka:Viestintätekniikka Luokka:Joukkotiedotus
Unoosa

UNOOSA (United Nations Office for Outer Space Affairs) on Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen organisaatio, jonka vastuulla on toteuttaa kokouksen määrittelemiä ulkoavaruuteen liittyviä toimintaperiaatteita. Se sijaitsee YK:n toimistossa Wienissä. Unoosa ylläpitää ulkoavaruuteen lähetettyjen kappaleiden rekisteriä. Se myös tukee kehittyviä maita avaruusteknologian käyttämisessä talouden kehityksen edistämiseksi. Toimiston johdossa on italialainen Simonetta Di Pippo. ==Katso myös== * COPUOS == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * United Nations Office for Outer Space Affairs * Kansainvälinen avaruuslaki * Yhdistyneiden kansakuntien sopimukset ja avaruuslain periaatteet Luokka:Avaruusjärjestöt Luokka:Yhdistyneet kansakunnat
Stevie Brown

Stevie Christopher Brown (s. 17. heinäkuuta 1987 Dallas, Texas) on amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan takapuolustaja. Hänet varasi NFL:ään Oakland Raiders vuonna 2010 varausnumerolla 251. Tätä ennen Brown pelasi University of Michiganin yliopistojoukkueessa. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
McClurensalmi

McClurensalmi () on Kanadan Luoteisterritorioissa sijaitseva salmi. Se yhdistyy idässä Melvillensalmeen ja lännessä Beaufortinmeren rajautuen Prinssi Patrickin saareen, Eglintonsaareen ja Melvillensaareen pohjoisessa ja Banksinsaareen etelässä. Salmi on nimetty irlantilaisen tutkimusmatkailijan Robert McCluren mukaan. Elokuussa 2012 uutisoitiin ensimmäisen purjeveneen purjehtineen salmen läpi. == Lähteet == Luokka:Kanadan salmet
Siperianlillukka

Siperianlillukka (Rubus humulifolius) on monivuotinen, pääasiassa Venäjällä kasvava kasvilaji. Suomessa siperianlillukka on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. == Ulkonäkö ja koko == Siperianlillukka kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Sen varsi on pysty, tyvestä puutunut, rönsytön, monilehtinen ja tiheään hentopiikkinen. Lehtilapa on leveänpuikea tai munuaismainen ja 3–5-liuskainen. Liuskat ovat pitkäsuippuisia ja isohampaisia. Valkoiset kukat ovat yksittäin, tai kukinto on 2–5-kukkainen huiskilo. Verho- ja terälehdet ovat suippoja ja noin 10 mm pitkiä. Siperianlillukka kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmä on punainen kerrannaisluumarja. Kasvi kuitenkin lisääntyy pääasiassa kasvullisesti.Retkeilykasvio 1998, s. 242.Raatikainen 1997, s. 230. Siperianlillukka muistuttaa jonkin verran matalakasvuista lillukkaa (R. saxatilis). == Levinneisyys == Siperianlillukka on mantereinen, euraasialainen laji. Sen yhtenäisehkö kasvualue alkaa Äänisen alueelta Venäjältä ja jatkuu itään päin aina Tyynellemerelle saakka. Lajin läntisin kasvupaikka on ollut Jyväskylän Kypärämäessä. Siperianlillukka lienee ollut Suomessa uustulokas, joka saapui Keski-Suomeen venäläisten sotajoukkojen huoltokuljetusten mukana joko isovihan aikana 1710-luvulla tai Suomen sodan aikana 1808–1809. Suurimmillaan kasvusto oli Jyväskylässä 1920-luvun lopulla lähes hehtaarin kokoinen. Jyväskylän siperianlillukkakasvusto alkoi pienetä 1930-luvulla ojitusten ja rakentamisen myötä. Viimeiset alkuperäiset kasviyksilöt tuhoutuivat 1950-luvun lopulla omakotitalojen rakentamisen alle. Tätä ennen kasvia oli kuitenkin siirretty Laukaaseen kahteen metsikköön. Myöhemmin näistä kasviyksilöistä lajia on mikrolisätty ja siirretty luontoon Jyväskylään lähelle alkuperäistä kasvupaikkaa ja Sallaajärven aarnialueelle sekä muutamiin puutarhoihin. Siperianlillukka katsotaan Suomesta hävinneeksi lajiksi, koska nykyiset esiintymät ovat istutusperäisiä. == Elinympäristö == Siperianlillukka on mantereinen sisämaan kasvilaji. Se menestyy parhaiten maaperältään kosteahkoissa ja ravinteikkaissa metsissä. Suomen esiintymä kasvoi lehtomaisessa, rehevässä korvessa. == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Uotila, Pertti: Siperianlillukka. Teoksessa Uhanalaiset kasvimme. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 121. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2022: Siperianlillukan levinneisyys Suomessa. * Flora of China: Rubus humulifolius Luokka:Vatukat Luokka:Suomen äärimmäisen uhanalaiset kasvit
Huumekartelli

Huumekartelli on laaja ja monimutkainen järjestö, joka koostuu useista huumeita valmistavista, kuljettavista ja myyvistä järjestöistä sekä erilaisiin huumekauppaa tukeviin tarkoituksiin perustetuista soluista. Huumekartelli saattaa olla vain löyhä sopimus tai liikeyritystä muistuttava järjestelmä. Huumekartelli luo aina huumeiden kuljetustien ja siksi toimii sekä huumeiden tuotanto-, jalostus- että kulutusalueilla. Esimerkiksi Latinalaisen Amerikan huumekartellit ulottuvat Yhdysvaltoihin asti. Voimakkailla huumekartelleilla saattaa olla suuri yhteiskunnallinen merkitys huumeiden tuotantomaassa. Vaikka aina ei ole kyse kartellista talouselämän kilpailunrajoittamisen merkityksessä, puhutaan huume-alan monialayrityksistä yleensä kartelleina. 1980-luvulla tulivat suuren yleisön tietoon Kolumbian huumekartellit ja huumekauppaa käyvät sissit. Kolumbiassa muun muassa Calin ja Medellínin huumekartellien johtajista tuli 1980-luvulla yhteiskunnallista vaikutusvaltaa saaneita ”huumeparoneja”, joista tunnetuin oli Medellinin kartellin johtaja Pablo Escobar.The Columbian Cartels Frontline PBS 2000-luvulla ovat tulleet erityisen tunnetuksi Meksikon huumekartellit, joita vastaan oli 2000-luvun lopussa käynnissä sota. Meksikon merkittävin kartelli oli Sinaloan huumekartelli, mutta 2012 raportoitiin Zetasin kasvaneen sitä suuremmaksi. Meksikolaiset toimivat myös Etelä-Amerikassa.Zetas are Mexico's 'largest drug gang', study says BBC 25.1.2012 == Lähteet == Luokka:Huumekauppa
Kustaa Kylänpää

Kustaa Kylänpää (24. lokakuuta 1881 Rauman mlk – 6. heinäkuuta 1961 Rauma) oli suomalainen rovasti ja poliitikko. Kylänpää toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1922–1924, 1925–1929 ja 1936–1945. Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä valittu Kylänpää ehti toimia eduskunnassa laki- ja talousvaliokunnan, lakivaliokunnan, talousvaliokunnan sekä suuren valiokunnan jäsenenä. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925 ja 1943. Kylänpää osallistui myös kirkolliskokoukseen, ja hän kuului Hinnerjoen ja Noormarkun kunnanvaltuustoihin, joista jälkimmäisessä hän toimi myös puheenjohtajana. Kylänpää sai pappisvihkimyksen vuonna 1907, ja samana vuonna hän suoritti teologian erotutkinnon. Hänen pastoraalitutkintonsa valmistui vuonna 1910. Kirkollisen uransa alussa Kylänpää toimi Sotkamon, Merikarvian ja Ulvilan kirkkoherrojen apulaisena ja Honkilahden vt. kappalaisena. Hinnerjoen kirkkoherrana ja Honkilahden vt. kirkkoherrana toimimisen jälkeen Kylänpää toimi Noormarkun kirkkoherrana vuosina 1920–1953. Porin rovastikunnan lääninrovasti Kylänpää oli vuosina 1932–1950. Hän oli myös Länsi-Suomen herännäislehden päätoimittaja. Kylänpään vanhemmat olivat torppari Kustaa Kylänpää ja Kristina Stenborg. Kylänpää avioitui Vilhelmiina Jokelan kanssa vuonna 1907. ==Lähteet== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Hinnerjoen kunnanvaltuutetut Luokka:Noormarkun kunnanvaltuutetut Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet