EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Wolfram von Eschenbach

Wolfram von Eschenbachia (1160/80–1220) pidetään yhtenä suurimmista keskiaikaisista saksalaista runonlaulajista. Hän jätti jälkeensä useita tunnettuja, "kertomuksellisia runoja", joista tunnetuin on Parzival (nyk. Parsifal), joka perustuu Chrétien de Troyes’n Le conte del Graal -nimiseen teokseen ja ehkä myös toiseen, tuntemattomaan, lähteeseen. Sen pohjalta on muun muassa Richard Wagner säveltänyt samannimisen oopperan. Eschenbach kuului köyhtyneeseen baijerilaiseen ritarisukuun. Von Eschenbachin elämästä tiedetään kovin vähän. Edes syntymäpaikkaa ei tiedetä. Hänen epäillään olleen baijerilaisen, sillä hän mainitsee Parsifalissa wir Beier, 'me baijerilaiset'. Lisäksi hän mainitsee olevansa lukutaidoton, jota nykyaikana ei uskota, vaikka se ei liene ollut mahdotonta. Häntä pidettiin jo keskiajalla suurena mestarina.Oxford Music Online Eschenbachin teosten aiheet ovat peräisin keskiaikaisesta ranskalaisesta ritarirunoudesta, mutta hän käsitteli aiheita vapaasti. Keskeneräisiksi jäivät hänen Parzivalin lisäksi kirjoittamat muut eeppiset teokset, ranskalaisen sankarirunoelman La bataille d’Aliscansin mukaelma, joka on kertomus Orangen maakreivistä Willehalmista, ja rakkaustarina Titurel. Lisäksi hän kirjoitti rakkauslauluja, joista tunnettuja ovat päivälaulut.Wolfram von Eschenbach. Tietosanakirja osa 10. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * http://runotietokanta.kaupunginkirjasto.lahti.fi/fi- FI/PoemList.aspx?AuthorID=c4941eff-54e9-45f2-9163-20091f6baf80 * http://www.arthis.jyu.fi/kirjallisuushistoria/index.php/10_keskiaika/3_miehuus_ja_ritarit/keskiaika_1304.htm * http://www.aikakone.org/leena/camelot.htm Luokka:Saksalaiset runoilijat Luokka:Minnelaulajat Luokka:1100-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1220 kuolleet
Tasasuuntaaja

Tasasuuntaaja on sähkötekniikan ja elektroniikan komponentti tai ratkaisu, joka muuttavat vaihtovirran (sykkiväksi) tasavirraksi. Tasasuuntauskytkennät voidaan jakaa puoli- ja kokoaaltotasasuuntauskytkentöihin. Kokoaaltotasasuuntaaja hyödyntää vaihtojännitteen molemmat puolijaksot, puoliaaltotasasuuntaaja vain toisen. Nykyaikaisissa elektroniikkalaitteissa tasasuuntaaminen toteutetaan lähes poikkeuksetta diodeilla, jotka voivat komponenttina olla valmiita nelinapaisia kokoaaltotasasuuntaussiltoja, eli diodisiltoja, eli tasasuuntaajia (tasasuuntaussilta, siltatasasuuntaaja). Tasasuuntaamisen yleisin sovelluskohde on elektroniikkalaitteiden virtalähteessä vaihtojännitteen muuttaminen tasajännitteeksi. Tasasuunnatun tasavirran sykkimistä voidaan vähentää kondensaattorin ja/tai kelan avulla, sekä jännitteensäätöratkaisuilla. ==Historia== Historiallisesti ensimmäinen käyttökelpoinen tasasuuntaaja oli diodiputki. Jo ennen diodiputkea oli käytettävissä 'kidediodi', eli kidekoneissakin käytetty lyijyhohdediodi. Lyijyhohdediodi ei kuitenkaan ollut kelvollinen merkittävien virtojen käsittelemiseen ja tasasuuntaajan historia alkoikin vasta diodiputken keksimisestä vuonna 1902; Diodiputken keksijä John Ambrose Fleming loi myös koko elektroniikan käsitteen. Puoli vuosisataa sitten käyttöjännitteen tasasuuntaus esimerkiksi radiovastaanottimissa toteutettiin seleenitasasuuntaajalla. Sähköjunien ja raitiovaunujen sähkönsyöttöjärjestelmissä käytettiin vielä 1970-luvulla yleisesti elohopeatasasuuntaajia. pienoiskuva|center|Suuritehoinen, elohopeatasasuuntaaja Ensimmäisiä puolijohdediodeja olivat germaniumdiodit. Nykyään kulutuselektroniikassa käytetään tasasuuntauksessa piidiodeja tai Schottky-diodeja siltakytkettynä. Suurtehoratkaisuissa käytetään nykyään muun muassa tyristoreja. ==Puoliaaltotasasuuntaus== Yksinkertaisin tasasuuntaaja on puoliaaltotasasuuntaaja, joka voidaan rakentaa yksittäisestä diodista, jännitelähteestä sekä kuormasta. Sähkövirta pääsee kulkemaan diodin läpi vain toiseen suuntaan. Piirin huono puoli on, että se voi hyödyntää vaihtovirrasta vain joka toisen pulssin. ==Kokoaaltotasasuuntaus== Kokoaaltotasasuuntaus voidaan toteuttaa neljän diodin diodisillalla: Virta kulkee aina kahden diodin läpi kerrallaan. Neljän diodin siltoja on saatavana valmiiksi paketoituna komponentteina. Tätä kytkentää kutsutaan myös Graetz-kytkennäksi. Diodi-sillan keksi alunperin Karol Pollak 1895. Mikäli käytettävissä on keskiulosotolla varustettu muuntaja, voidaan kokoaaltotasasuuntaus toteuttaa myös kahdella diodilla: Kytkennän etuna on pienempi jännitehäviö neljän diodin siltaan verrattuna. ==Tarkka tasasuuntaaja== Tavallisessa teholähdekäyttöön tarkoitetussa tasasuuntaajassa osa jännitteestä häviää diodi(e)n kynnysjännitteeseen. Mittaussovelluksia varten voidaan diodin ja operaatiovahvistimen avulla toteuttaa myös tarkempi kytkentä, jolla ei ole diodin kynnysjännitteen aiheuttamaa häviötä, kuten tavanomaisilla tasasuuntauskytkennöillä. == Katso myös == *Elohopeatasasuuntaaja *Diodi *Kaskadi (elektroniikka) *Vaihtosuuntaaja == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Elektroniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Farmi (televisiosarja 2004–2007)

Farmi oli suomalainen makasiinityyppinen nuortenohjelma, jota esitettiin kaksi kertaa viikossa YLE TV2:lla. Ohjelman juonsivat Nuutti Takkinen, Soheila Mikonen ja Juuso Pekkinen. Nuortenohjelmaan kuuluu seitsemän vakituista sarjaa. Syksystä 2006 lähtien ohjelma tunnettiin nimellä Superfarmi. Sarjassa vieraili suomalaisia julkisuuden henkilöitä. Esimerkiksi syyskuussa 2006 Farmissa vieraili Negativen Jonne Aaron ja Lauri Markkula sekä Idols-finalisti Agnes Pihlava. == Sarjat == * Popparin vapaapäivä * Rokkarin äiti * Angry Kid * CO2 * Uutismix * Hoota & Snoz * Puhe Siitä Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset televisiosarjat Luokka:Makasiiniohjelmat Luokka:Nuortensarjat Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Juho Milonoff

Juho Milonoff (s. 26. helmikuuta 1974 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän johti KOM-teatteria 2014–2020. Milonoff valmistui Teatterikorkeakoulusta 1998. Hän on näytellyt teatterissa, radiossa, elokuvissa sekä televisiosarjoissa. Milonoffilla on identtinen kaksosveli Tuomas sekä veljet Eero ja Aleksi Milonoff. Heidän isänsä on ohjaaja ja näyttelijä Pekka Milonoff, joka oli aiemmin KOM-teatterin johtajana. Juho Milonoff on naimisissa näyttelijä Vilma Melasniemen kanssa ja heillä on kaksi lasta. Tytär Aamu on myös näyttelijä. == Filmografia == === Elokuvat === Vuosi Elokuva Rooli 1983 250 grammaa - radioaktiivinen testamentti Venlan leikkitoveri 1989 Musta enkeli Maken adjutantti 1992 Musta enkeli ja tuhoojat 1998 Rajatapaus 1999 Rikos & Rakkaus Paavo Karhu Rakastin epätoivoista naista Petri 2001 Kahakka 2006 Matti Pertsa Riisuttu mies laitapuolenkulkija baarissa Ranta Heikki 2007 Ganes ensimmäinen keikkajärjestäjä 2008 Suurin ja kaunein Osku Luottomies Iso-P 2011 Metsästäjät 2: Pedon jäljillä Esa Lipponen 2013 Kaappari Minean manageri Huopanen 2015 Napapiirin sankarit 2 Kittilän runkkari 3 2017 Tuntematon sotilas sotamies Honkajoki 2020 Eden Jyrki 2021 Vuosisadan häät Oiva === Televisiosarjat === Vuosi Sarja Rooli 1994 Love Story 1998 Ihmeidentekijät poika 2000 Arvokkaasti Rami Mälkki Kylmäverisesti sinun Jani Korpela Salatut elämät Jaska Aarnio Kotikatu kiinteistönvälittäjä 2001 Seitsemän Tuomas Kola Benner & Benner Jari Tamminen 2002 Paholaisen tytär Mikke 2004–2007 Käenpesä Pete Karstula 2007–2013 Pasila Tommi Neponen / Pekka Routalempi / sivurooleja 2008 Katso ihmistä Hannu Salama 2009 Uutishuone Keijo Hujanen Puolustuksen puheenvuoro Risto Sumén 2010 Helppo elämä Aksel 2011 Klikkaa mua Kaius 2014–2016 Pasila 2.5 – The Spin-Off Tommi Neponen / Pekka Routalempi / sivurooleja 2015 Hinnalla millä hyvänsä Antti 2017 Onnela Kaius 2018–2019 Sipoon herttua tutkinnanjohtaja Tero Riski 2018 Bullets Jari Holma 2019 Hillo pomo Pientä laittoa Teppo 2020 Pohjolan laki Esa Vataja 2021 Sisäilmaa Eelis 2025 Queen of Fucking Everything asunnoton mies == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomen venäläiset Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hunting Aircraft

Hunting Aircraft oli brittiläinen Gravesendissä toimiva lentokonevalmistaja, joka perustettiin vuonna 1933 nimellä Percival Aircraft Co. Vuonna 1936 siitä tuli Percival Aircraft Ltd ja yhtiö muutti toimintansa Lutoniin. Yhtiöstä tuli vuonna 1944 osa Hunting Group-yritysryhmää. Yhtiön nimi muuttui muotoon Hunting Percival Aircraft vuonna 1954 ja lopulta Hunting Aircraftiksi vuonna 1957. Vuonna 1960 yhtiö yhdistettiin British Aircraft Corporationiin (BAC), josta tuli myöhemmin osa British Aerospace -yhtiötä. Nimi oli 2006 oli BAE Systems. Yhtiö valmisti etenkin koulukoneita. Yhtiön tunnetuin kone oli Jet Provost. == Yhtiön lentokoneita == *Percival Gull *Percival Proctor *Percival Prentice *Percival Prince *Percival Pembroke *Percival P.56 Provost *Hunting H126- STOL-koekone *Hunting Percival Jet Provost *BAC 1-11 (oli Huntingin aloittama suunnitelma, jonka toteutti BAC) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Tietoja yhtiöstä *
Plastron

Plastron on huivimainen, kaulaan ja rinnalle kravatin tavoin tuleva miesten asuste. Sitä käytetään juhlapukeutumisessa šaketin kanssa. Plastronin yleisin käyttö on nykyään häissä sulhasen pukeutuessa šakettiin. Se kuuluu myös kouluratsastuksen kilpailuasuun. Plastron valmistetaan joko itse sidottavana tai valmiiksi sidottuna versiona. Alun perin plastronit valmistettiin kuviollisesta silkistä, mutta nykyään valtaosa Suomessa myytävistä plastroneista on polyesteriä. Plastronin ulkomuotoon kuuluu olennaisesti myös koristeellinen solmioneula, joka pitää taiteltavan plastronin siivekkeet kiinnitettynä. Plastron on muunnos aiemmasta kravattimallista, joka levisi laajalle 1800-luvulla. Beau Brummelin aikaan nämä vahvasti tärkätyt pellavakravatit sidottiin koristeellisesti pystykauluspaidan ympärille. 1880-luvulla eurooppalaiset ylemmän keskiluokan miehet alkoivat käyttää väljemmin sidottua kravattimallia muodollisissa päivätapahtumissa. Plastronia käytettiin lievetakin ja šaketin kanssa asusteena. Plastron sai englanninkielisen nimensä "Ascot tie" kuninkaallisesta laukkakisasta, joka järjestetään yhä vuosittain Ascotissa, Englannissa. Plastron oli erittäin suosittu liikemiesten ja ylemmän keskiluokan keskuudessa 1800-luvun loppupuolelta 1900-luvun alkupuolelle. Nykyisin plastron, usein helmipäisen solmioneulan kanssa, on solmion vaihtoehto šaketin asusteena. Sitä käytetään myös ratsastuskilpailuissa tumman kisatakin alla. Nämä plastronit kiinnitetään yleensä tarralla eikä solmioneulaa käytetä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Juhlapuvut Luokka:Asusteet Luokka:Miesten ulkonäkö
Hypermarketti

Hypermarketti on suurikokoinen kauppa, jonka pinta-ala on yleensä noin 10 000 neliömetriä. Hypermarketissa myydään yleisesti elintarvikkeita, asusteita, elektroniikkaa ja vapaa-ajan tuotteita. Hypermarketti yhdistää isokokoisen elintarvikeliikkeen, supermarketin, ja vastaavan isokokoisen kauppaliikkeen, tavaratalon, yhdeksi kokonaisuudeksi, josta asiakas voi kerralla ostaa kaiken tarvitsemansa. == Määritelmä == Päivittäistavarakauppa Ry määrittelee hypermarketin seuraavasti: ”Hypermarketti on monen alan tavaroita myyvä, pääosin itsepalveluperiaatteella toimiva vähittäismyymälä, jonka myyntipinta- ala on yli 2 500 neliömetriä. Hypermarketissa elintarvikkeiden osuus on vähemmän kuin puolet kokonaispinta-alasta, mutta myynnin painopiste on päivittäistavaroissa. Hypermarketti voi sijaita kaupungin keskustassa, sen tuntumassa, kauppakeskuksessa tai muualla liikenteellisesti hyvin saavutettavassa paikassa.” == Historia == Hypermarketti (ransk. hypermarché) on sinänsä vanha ajatus, mutta nykyaikaisen hypermarketin kehitys alkoi vasta sotien jälkeen. Euroopan ensimmäinen hypermarketti oli belgialaisen GB-ketjun vuonna 1961 Brysselin esikaupunkialueelle Auderghemiin avaama 9 100 neliömetrin myymälä.Brussels Studies Vuonna 1963 ranskalainen kauppaketju Carrefour avasi ensimmäisen tämän kokoluokan liikkeensä lähelle Pariisia. Pian vastaavia liikkeitä alkoi nousta muuallekin, ja nykyään hypermarketteja on kaikkialla maailmassa. == Hypermarketit Suomessa == Hypermarketit tulivat Suomeen 1970-luvun alussa. Suomen ensimmäinen hypermarketti oli joulukuussa 1970 avattu Anttila-ketjuun kuulunut Raketti Hämeenlinnassa. Toinen hypermarketti oli seuraavana vuonna avattu Elannon Maxi Espoon Leppävaarassa. Samoihin aikoihin perustettiin myös muun muassa edelleen toimivat hypermarkettiketjut S-ryhmän Prisma ja K-ryhmän K-Citymarket. Nykyisin Suomessa on kaksi valtakunnallista hypermarkettiketjua: Prisma ja K-Citymarket. Lisäksi Minimani-ketjulla on Suomessa kuusi hypermarkettia. Vuonna 2007 myynniltään Suomen suurin hypermarkettiketju oli Prisma, jonka myynnin osuus oli 11,8 %. K-Citymarket -ketjun osuus oli 10 % ja Suomen Lähikaupan Euromarket-ketjun myynnin osuus oli 2,4 %.Ac nielsen Viimeinen Euromarket lopetettiin huhtikuussa 2017. Vielä 2000-luvun alussa Suomessa toimi useampia hypermarkettiketjuja, muun muassa Elannon Maxi ja Ruokamarkkinoiden Etujätti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Sellerit

Sellerit eli maustesellerit (Apium) on sarjakukkaisiin (Apiaceae) kuuluva kasvisuku, jonka lajeja kasvaa luonnonvaraisina Euroopassa, Afrikassa, Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. Sellerit ovat kaksi- tai monivuotisia kosteikkolajeja. Tunnetuin suvun lajeista on selleri (Apium graveolens), joka on kaupallisesti merkittävä vihannes. == Lajeja == Sellereihin kuuluu noin 25 lajia. *Apium australe *Apium filiforme *Apium graveolens – selleri eli ruokaselleri eli mausteselleri *Apium inundatum – tulvaselleri *Apium leptophyllum (syn. Cyclospermum leptophyllum) – amerikanselleri *Apium nodiflorum (syn. Helosciadium nodiflorum) – koiranselleri *Apium prostratum *Apium repens – juurtoselleri == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Sellerit (maustesellerit) – Apium *Savela M: Sellerit (Apium) *Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Apium *United States Department of Agriculture (USDA): Apium *Flora of China: Apium *
Brain (tietokonevirus)

Brain eli (c)Brain on tietokonevirus, jota pidetään vanhimpana tunnettuna viruksena IBM PC -yhteensopiville. Brain on käynnistyslohkovirus, joka aloitti leviämisen tammikuussa 1986 levykkeillä. Brain pyrki piiloutumaan levykkeille matkimalla DOSin toimintoja ja ilmoittamalla ettei koneessa ole virusta. Yleensä Brain muuttaa kiintolevyn nimeksi "(c) Brain". Sen kirjoittivat pakistanilaiset veljekset Basit ja Amjad Farooq Alvi vuonna 1986. Suomen ensimmäinen havainto viruksesta oli marraskuussa 1989 Tampereella. Brain pystyi kiertämään lopulliseksi luullun virustorjunnan, tarkistussumman. Se kätkettiin levykkeiden 512 tavun kokoiseen käynnistyslohkoon, jolloin jokainen levykettä käyttävä tietokone saastui. Kymmenen vuoden ajan virukset toimivat suurimmaksi osin juuri tällä tavalla. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * F-Secure viruskuvaus: Brain * Brain: Searching for the first PC virus in Pakistan YouTubessa Luokka:Tietokonevirukset
Kurikan Ryhti

Kurikan Ryhti (KuRy) on vuonna 1917 perustettu kurikkalainen urheiluseura. Nimenä oli alun perin Kurikan nuorisoseuran voimistelu- ja urheiluosasto Ryhti. Suomen sisällissodasta seuranneen hiljaiselon jälkeen seura sai uutta henkeä vuonna 1922 ja nimeksi muuttui Voimistelu- ja urheiluseura Kurikan Ryhti, joka lyhentyi nykyiseksi vuonna 2002. == Kurikan Ryhdin olympiaurheilijat== Ilmari Reinikka osallistui vuonna 1932 Los Angelesissa korkeushyppyyn. Hän oli paras eurooppalainen tuloksella 194 ja sijoittui viidenneksi. Aulis Reinikka edusti Suomea vuonna 1936 Berliinissä. Hän oli kymmenottelun 11:s. Pariisin Euroopan mestaruuskisoissa 1938 hän oli kuudes. Samana vuonna hän myös ylitti seiväshypyssä 400 cm:n rajan toisena suomalaisena. Reino Kuivamäki oli Suomen edustajana Lontoon olympialaisissa 1948 ja Helsingissä 1952 moukarinheitossa. Keijo Kuntola oli Suomen edustaja ampumahiihdossa vuonna 1980. Kuntola voitti seitsemän nuorten MM-mitalia. Näistä kaksi on kultaisia. Tunnetuin kurikkalainen olympiaedustaja on Juha Mieto. Mieto edusti Suomea Innsbruckissa 1976, Lake Placidissa 1980 ja Sarajevossa 1984. Innsbruckista Mieto sai viestikultaa, ja Lake Placidissa Mieto jäi 15 kilometrillä sadasosasekunnin erolla hopealle. Mieto on saanut olympialaisista kaksi henkilökohtaista hopeamitalia sekä yhden kultamitalin viestistä. Mieto saavutti urallaan 20 Suomenmestaruutta. == Jaostot == Kurikan Ryhti aloitti toimintansa yleisurheilusta ja seuraavana jaostona perustettiin hiihto. Nykyisin jaostoja on pitkälti toistakymmentä. Jaostoja on perustettu seuraaville urheilulajeille: ampumahiihto, hiihto, jalkapallo, jousiammunta, jääkiekko, lentopallo, salibandy, sulkapallo, uinti, yleisurheilu ja nyrkkeily. Jääkiekossa KuRy pelaa II-divisioonassa Keskimaan lohkossa. Seuran pääsarjatasolla pelanneita kasvatteja ovat Heikki Harju, Joni Isomäki ja Valtteri Lindroos. Suunnistusjaos erkani vuonna 1980 omaksi seurakseen, joka sai nimen Rasti-Kurikka. Myös tennis- ja judojaokset ovat erkaantuneet omiksi erikoisseuroikseen. Tennisjaoksesta tuli Kurikka Tennis-Club ja judojaoksesta Kurikan Seibukan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kurikkalaiset urheiluseurat Luokka:Suomalaiset urheilun yleisseurat Luokka:Vuonna 1917 perustetut urheiluseurat
Könölä

Könölä on maaseutukylä Torniossa Keminmaan rajalla, noin 22 kilometriä koilliseen kaupungin keskustasta. Kylän laajan peltoaukean halki virtaa Kaakamajoki. Kylän asukasluku vuonna 2005 oli 158. Läheiset kylät ovat Lautamaa, Arpela, Korpijärvi, Ruottala ja Kantojärvi sekä Keminmaan kunnassa Viitakoski. Könölässä pidettiin vuonna 1994 vanhoillislestadiolaisten suviseurat. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Arpelan kyläyhdistys ry Luokka:Alatornion kylät
Seinäsammal

Seinäsammal (Pleurozium schreberi) on Suomen yleisin sammallaji, jota esiintyy koko maassa. Se kuuluu seinäsammalten sukuun ja kerrossammalten heimoon. Tieteellisen lajinimensä se on saanut eläin- ja kasvitieteilijä J.C. Schreberin mukaan. ==Ulkonäkö== Seinäsammalen punaiset varret ovat pystyjä ja ne haarovat sulkamaisesti. Sivuversot eivät ole kuitenkaan yhtä siistissä järjestyksessä kuin sulkasammalella. Lehdet ovat alle millimetrin pituisia, suoria ja tylppiä. ==Elinympäristö== Seinäsammal viihtyy kuivahkoissa, happamissa kasvupaikoissa ja karttaa lehtoja. Se kuuluu taigan tyyppilajeihin ja valtaa usein metsän pohjakerroksen itselleen tukahduttaen mm. jäkäliä. ==Käyttö== Seinäsammalta käytettiin aiemmin seinien tiivistämiseen, mistä se on suomenkielisen nimensäkin saanut. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Kerrossammalet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Malli

Malli voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * Looginen malli eli loogisen kielen tulkinta (lauseen peruspropositioiden arvottaminen tosiksi tai epätosiksi) * mallinne eli mallinnuksen tulos, todellisuuden osaa esittävä olio kuten käsitteellinen, kausaalinen tai matemaattinen malli * malline eli kaavain, jota kutsutaan myös sapluunaksi * malli eli henkilö, joka esittelee vaatteita tai muita tuotteita * pienoismalli, alkuperäistä kooltaan huomattavasti pienempi kopio * skeema, psykologiassa mielen sisäinen malli tosimaailmasta * tilastollinen malli * Malli tai Mallı, sukunimenä: ** Yunus Mallı (s. 1992), saksalais-turkkilainen jalkapalloilija
Taku

Taku voi viitata seuraaviin asioihin: == Paikkoja == * Taku (Saga), kaupunki Japanissa Sagan prefektuurissa * Takun linnoitukset () Koillis-Kiinassa * Takun jäätikkö, Alaskassa Yhdysvalloissa * Taku (joki), Alaskassa Yhdysvalloissa == Henkilöitä == * Taku Sugimoto, japanilainen kitaristi * Taku Takahashi, m-flon, japanilaisen yhtyeen jäsen * Taku Takeuchi, japanilainen mäkihyppääjä == Muita merkityksiä == * Taku, fiktiivinen orava * Taide- ja kulttuurialan ammattijärjestö, suomalainen ammattijärjestö * Takut, pohjoisamerikkalainen kansa, joka luetaan yleensä osaksi tlingitejä.
Ambigrammi

Ambigrammi (lat. ambi- 'molemminpuoleinen' + kreik. -gram 'kirjoitus') on sana, joka voidaan lukea joko useammalla kuin yhdellä tavalla tai useammasta kuin yhdestä suunnasta. Kääntöambigrammi luetaan samalla tavoin 180 astetta käännettynä. Heijastusambigrammi luetaan samalla tavoin peilikuvanaan. Ambigrammit ovat vanha keksintö. Tunnettuja ambigrammimerkkejä ovat esimerkiksi daavidintähti, jin ja jang -merkki sekä hakaristi. Ambigrammit ovat myös keskeisessä roolissa Dan Brownin romaanissa Enkelit ja demonit vuodelta 2000. Kirjan ambigrammit on suunnitellut yhdysvaltalainen taiteilija John Langdon, jonka mukaan kirjan päähenkilö Robert Langdon on nimetty. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Ambigrammeja John Langdonin kotisivuilla Luokka:Sanaleikit Luokka:Graafinen suunnittelu Luokka:Merkit
Dirac

Dirac voi viitata muun muassa seuraaviin: == Henkilöitä == * Paul Dirac (1902–1984), brittiläinen teoreettinen fyysikko, yksi kvanttimekaniikan kehittäjistä, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja * Gabriel Andrew Dirac (1925–1984), brittiläinen matemaatikko, Paul Diracin poikapuoli == Fysiikan ja matematiikan käsitteitä == * Diracin deltafunktio * Diracin kuva * Diracin matriisit * Diracin meri * Diracin mitta * Diracin vakio * Diracin yhtälö * Fermin–Diracin statistiikka == Muita merkityksiä == * Dirac, kunta Charenten departmentissa, Ranskassa * Dirac, koodekki * 5997 Dirac, asteroidi
Hughes (Alaska)

Hughes on pieni kaupunki Alaskassa. Sen asukasluku oli 78 väestönlaskennassa vuonna . Näistä 78,21% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hughes Google Localissa Luokka:Alaskan kaupungit
Seurakuntapastori

Seurakuntapastori (lyhennetään srk-past.) on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa seurakunnan tai seurakuntayhtymän papin virka. Viran kelpoisuusehtona on teologian maisterin tutkinto ja pappisvihkimys. Seurakuntapastorin virkanimike korvasi vuoden 1994 kirkkolakiuudistuksessa entiset virallisen apulaisen ja ylimääräisen apulaisen virkanimikkeet. Virka on virkamiesoikeudelliselta luonteeltaan "apupapin" kaltainen, mikä näkyy virantäyttömenettelyssä ja siinä, että seurakuntapastorin viran hoitaja voidaan periaatteessa tuomiokapitulin määräyksellä siirtää toiseen seurakuntaan. Seurakuntapastorin virkaa hoidetaan virkamääräyksellä, jonka hiippakunnan tuomiokapituli antaa papille. Seurakunnalla on oikeus antaa lausunto virkamääräyksestä ennen sen antamista. Seurakuntapastorin virka, toisin kuin kappalaisen virka, voidaan täyttää ilman viran julkista auki julistamista. Seurakuntapastorin viran tehtävät eivät välttämättä nykyään eroa kappalaisen viran tehtävistä. Merkittävin ero on virkoihin vaadittavassa vähimmäispätevyydessä. Seurakuntapastorin virkaan voi hakea myös teologian maisteri, jolla ei ole pappisvihkimystä. Valituksi tultuaan tuomiokapituli lyhyen ns. ordinaatiokoulutuksen jälkeen vihkii hakijan papiksi. Sen sijaan kappalaisen virkaan voi hakea vain kokenut pappi, joka on seurakuntapastorin työn ohessa suorittanut kappalaisen viran pätevöitymisopintoina pastoraalitutkinnonhttp://www.evl.fi/kkh/to/kk/pastoraalitutkinto.shtml . Yleensä sen suorittamiseen seurakuntapastorin työn ohessa menee noin neljä vuotta. Koska avoimiin kappalaisen virkoihin on usein kova kilpailu, niin monet kokeneetkin pastoraalitutkinnon suorittaneet papit ovat seurakuntapastorin virassa aina eläkeikään saakka. Taustalla ovat usein myös perhe- ja muut syyt, joiden myötä ei ole mahdollista muuttaa kirkollisessa urakehityksessä edetäkseen. Kappalaisen virkojen vähyys verrattuna seurakuntapastorin virkoihin on perua vanhasta menettelystä, jolla seurakuntakirkkoa tai kappelia kohti oli vain yksi riittävää kokemusta ja suoritettua kirkollista jatkokoulutusta edellyttävä papinvirka, jona toimi juuri kappalaisen virka. Näin turvattiin, että jokaista kirkkoa kohti oli vähintään yksi kokenut pappi. ==Katso myös== *Aluekappalainen ==Lähteet== Luokka:Kirkolliset virat Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tehtävät ja arvot
Olenegorsk

Olenegorsk (, , myös vanhastaan Petra) on noin 23 000 asukkaan kaupunki ja samannimisen kaupunkipiirin keskus Murmanskin alueella Pohjois-Venäjällä Kuolan niemimaan keskiosassa. Olenegorsk on Muurmannin radan varrella 112 km Murmanskista etelään. Kaupungissa siitä eroaa haararata Montšegorskiin. == Rautakaivos == Kaupungin talous perustuu paljolti rautakaivokseen ja sen malmin rikastukseen. Kaivos sijaitsee muutaman kilometrin radasta länteen. Olenegorskin rautakaivos oli alun perin avolouhos. Avolouhos on kolme kilometriä pitkä ja 390 metriä syvä. Enää avolouhosta ei syvennetä, eikä siitä juurikaan oteta malmia. Vuonna 2005 avolouhoksen puolivälistä aloitettiin kaivostunnelin louhinta. Kaivostunneli yltää viiden kilometrin syvyyteen. Malmivarantojen on arvioitu riittävän vielä 30 vuotta. Kaivosta hallinnoi kaivosyhtiö Olcon. == Sotilaallinen merkitys == Kaupungin itäpuolella Permusozero-järven takana on Olenjan sotilaslentotukikohta ja siihen liittyvä Vysokin (Высокий) taajama. Lentotukikohta on saanut uutta merkitystä 24. helmikuuta 2022 aloitetun Ukrainan erikoissotilasoperaation aikana. Kun Ukrainan asevoimat ovat kyenneet iskemään lennokeilla syvälle Venäjän federaation alueelle, ovat Venäjän asevoimat vetäneet mm. Engels-2 -tukikohtastaan mm. stategisia Tupolev Tu-160-pommituslentokoneita Olenjan lentotukikohtaan. Keväällä 2024 Google Earthin ilmakuvassa niitä näkyi lentoasemalla 30 yhdessä kolmen sotilashelikopterin kanssa. Yksi Tu-160 kykenee kantamaan kahdeksan Kinzhal- ilmasta-maahan -ohjusta. Olenegorskissa on ohjustentorjuntaan liittyvän varhaisvaroitusjärjestelmän osana tutkajärjestelmä. Tutka-asema rakennettiin kylmän sodan aikana vuosina 1963–1976. Tutkan antennisto on Y:n muotoinen 200 metriä pitkä ja 20 metriä korkea. Sen avulla voidaan tehdä havaintoja jopa viiden tuhannen kilometrin päästä.Weapons of Mass Destruction: Olenegorsk GlobalSecurity.org, ja satelliittikuva ==Kaupunkipiiri ja sen asutuskeskukset== Olenegorskin kaupungin (23 072 as.) lisäksi Olenegorskin kaupunkipiirissä (Gorodskoi okrug gorod Olenegorsk s podvedomstvennoi territoriei) asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan yhteensä 6 949 maaseudun asukasta. Aiemman tilaston (2005) mukaan maaseutukylien asukasjakauma oli:Olenegorsk Murmanskin alueen sivustolla * Vysoki – 8092 asukasta * Laplandijan asema – 143 asukasta * Jagelnyi Borin asema – 3 asukasta * Putevyje usadby 1331 km – 1 asukas * Imandra – 68 asukasta (tullaan lakkauttamaan) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kaupungin sivusto * Kaupunkikartta * Epävirallinen kaupunkisivusto Luokka:Murmanskin alueen kaupungit
Superego (albumi)

Superego on suomalaisen popyhtye Egotripin vuonna 1997 julkaistu toinen studioalbumi. Albumin tunnetuin kappale lienee ilmestyessään hitiksi noussut "Unihiekkaa". Muita tunnettuja kappaleita ovat: "Se on tosi jees", "Tänään ei kukaan vastaa" ja "Lydia". Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 32. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Mikki Kauste – laulu, kosketinsoitin * Knipi – kitarat, Laulu * Skele – kitarat, aulu * Aakku – basso * Pide – rummut, taustalaulu == Singlet == * ”Se on tosi jees (1996) # Se on tosi jees # Se on tosi jees (Kertakäyttöversio) * ”Lydia” (1997) # Lydia # Lydia – Andante ma non troppo * ”Unihiekkaa” (1997) # Unihiekkaa # Pako aavekaupungista * ”Tänään ei kukaan vastaa” (1997, promo) # Tänään ei kukaan vastaa * ”Ympyrä” (1997) # Ympyrä # Teinikuningatar (Japan edit) == Aiheesta muualla == * Superego discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Egotripin albumit Luokka:Vuoden 1997 albumit Luokka:Zen Garden Recordsin albumit
Carte du Ciel

Carte du Ciel ("Kartta taivaasta") oli kansainvälinen projekti, jonka tarkoituksena oli mitata miljoonien tähtien paikat taivaalla erittäin tarkkaan. Projektiin kuuluneet himmeimmät tähdet olivat luokkaa 11 tai 12 magnitudia. Englanninkielessä sitä kutsuttiin toisinaan nimellä Astrographic Chart. Osallistuneet observatoriot Observatorio Deklinaatiot Alkaen Loppuen Greenwich +90° +65° Rooma +64° +55° Catania +54° +47° Helsinki +46° +40° Potsdam +39° +32° Oxford +31° +25° Pariisi +24° +18° Bordeaux +17° +11° Toulouse +10° +5° Algiers +4° -2° San Fernando -3° -9° Tacubaya -10° -16° Santiago -17° -23° La Plata -24° -31° Rio -32° -40° Cape Town -41° -51° Sydney -52° -64° Melbourne -65° -90° Sen aloitti vuonna 1887 Pariisin observatorion johtaja Amédée Mouchez, joka oli huomannut uuden valokuvaustekniikan mullistavuuden tähtikarttojen luomisessa. Hän suunnitteli projektin, jossa koko taivas kuvattaisiin 22 000:lla valokuvauslevyllä. Jokaisen levyn tuli kattaa 2°×2° kuvan taivaasta. Projektiin kuului myös useita observatorioita ympäri maailmaa, joille jokaiselle annettiin tehtäväksi kuvata tietty osa taivaasta. Työ koostui kahdesta osasta. Ensin tähtitieteilijät määrittivät tarkat paikat useille viitetähdille eri puolilla taivasta seuraamalla niiden meridiaanin ylitystä. Toisessa vaiheessa tähtitieteilijät ottivat kuvia valokuvauslevyille, jonka jälkeen tähtien tarkat paikat laskettiin mahdollisimman tarkkaan levyiltä. Laskut suoritettiin käsityöllä ilman tietokoneita. Laskijat mittasivat käsin jokaisen tähden paikan suhteessa useisiin viitetähtiin samalla levyllä. Näistä mittauksista pystyttiin laskemaan tähtien rektaskensio ja deklinaatio. ==Tulokset== thumb|left|Helsingin yliopiston Observatorion 1937 julkaisema Catalogue photographique du Ciel I–VIII Vuosikymmenien työ käytettiin kansainvälisesti ennen kuin projekti syrjäytettiin nykyaikaisilla tähtitieteen tekniikoilla. Projekti ei koskaan valmistunut, vaikka katalogi julkaistiin 1959. Yhtenä ongelmista oli, että työhön meni huomattavasti kauemmin, kuin oli laskettu. Esimerkkinä Algerian observatorio, joka oli projektin aktiivisimpia osallistujia, valmistui vasta vuonna 1919. Alkuperäisen suunnitelman mukaan ohjelman piti kestää vain 10-15 vuotta. Helsingin yliopiston Observatorion työtä johti Anders Donner. Observatorion osalla oli deklinaatioväli +39...47 astetta. Kaikki 1 008 luettelolevyä saatiin otetuiksi vuoden 1896 kevääseen mennessä. Niistä valmistettiin kahdeksan niteen tähtiluettelo, joista viimeinen ilmestyi 1937. Niteissä oli 4 224 sivua. Niissä oli 284 663 tähden paikkaa. Ohjelman avulla löydettiin joitakin kaksoistähtiä ja tähtiä, joilla oli huomattavan suuri ominaisliike, mutta muuta erityisen huomattavaa siitä ei hyödytty, tähtien tarkkojen paikkojen lisäksi. Luokka:Tähtitieteen historia
Maksasammalet

Maksasammalet (Marchantiophyta) on yksi kasvikunnan kaarista. Aiemmassa luokittelussa maksasammalet oli kaari sammalten alakunnassa. Ne ovat pieniä sekovartisia tai lehdellisiä kasveja. Niiden lehdissä ei ole keskisuonta. Suomessa elää 231 maksasammallajia, koko maailmassa lajeja on yhteensä 6 000-8 000. Ne kasvavat yleensä maanpinnalla, joskus kallion tai puun kyljessä. Ne ovat ilmeisesti saaneet nimensä antiikin aikaisesta uskomuksesta, että niitä voisi käyttää maksavaivojen parantamiseen. Maksasammalet jaetaan kolmeen luokkaan teilisammaliin, maksasammaliin ja aitomaksasammaliin. Teilisammalten luokkaan kuuluu Suomessa havaituista lajeista vain hävinnyt teilisammal (Haplomitrium hookeri). Suomessa kasvavia maksasammalia ovat esim.: * Keuhkosammal (Marchantia polymorpha) * Isokorallisammal (Ptilidium ciliare) * Isokastesammal (Plagiochila asplenioides) * Rahkanäivesammal (Mylia anomala) * Hetealvesammal (Chiloscyphus polyanthos) * Purokaltiosammal (Harpanthus flotovianus) * Nevaruoppasammal (Gymnocolea inflata) == Katso myös == * lehtisammalet * sarvisammalet == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen ympäristökeskus: Suomen sarvi- ja maksasammalten nimiluettelo * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vaikeasti tapettava

Vaikeasti tapettava (Hard to Kill) on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi Bruce Malmuth ja pääosassa on Steven Seagal. Elokuva tuotti Yhdysvalloissa noin 47,4 miljoonaa dollaria. == Juoni == Seagalin esittämä poliisi, Mason Storm saa selville, että senaattori Vernon Trent on syyllinen edellisen senaattorin traagiseen kuolemaan, johon myös muutama poliisi on sotkeutunut. Jonkin ajan kuluttua hänen kotiinsa tulee muutama tappaja, jonka seurauksena Mason Stormin vaimo saa surmansa. Ampumavälikohtauksessa Mason joutuu koomaan 7 vuodeksi ja hänen poikansa pääsee livahtamaan pakoon. Luotettavan ja kauniin sairaanhoitajan avulla Storm onnistuu pakenemaan sairaalasta. Pian Stormin toipumiskohu pääsee murhaajienkin korviin, jolloin alkaa pitkä pakomatka sairaanhoitajan kanssa. == Näyttelijät == ==Arvioita== Video-oppaassa vuodelta 1994 Vaikeasti tapettava saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. VideoHound’s Golden Movie Retriever kehuu roolitöitä ja antaa elokuvalle kaksi tähteä neljästä.Hard to Kill, VideoHound’s Golden Movie Retriever. Gale, 2008. Haettu 14.11.2016 palvelusta HighBeam Research (vaatii tilauksen). ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Leffatykin arvostelu elokuvasta * FilmGoerin arvostelu elokuvasta Luokka:Vuoden 1990 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset toimintaelokuvat Luokka:Warner Brosin elokuvat
Sarvisammalet

Sarvisammalet (Anthocerotophyta) ovat pieniä sekovartisia kasveja, jotka ovat saaneet nimensä sarvea muistuttavasta muodostaan. Suomessa kasvaa ainakin kaksi sarvisammallajia: sarvisammal eli musta sarvisammal (Anthoceros agrestis) ja puikkosammal eli keltainen sarvisammal (Phaeoceros carolinianus), mahdollisesti myös Anthoceros punctatus. Euroopassa tavataan kahdeksan lajia jotka kuuluvat kolmeen eri sukuun. Koko maailmassa lajeja arvioidaan olevan noin kaksisataa. == Katso myös == * Lehtisammalet * Maksasammalet == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Sarvisammalet – Anthocerophyta * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Anthocerotophyta * UniProt: Taxonomy - Anthocerotophyta * NRM.se *Anthoceros punctatus (kuva) *Phaeoceros carolinianus (kuva) * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lisa Ekdahl

Lisa Ekdahl (s. 29. heinäkuuta 1971) on ruotsalainen pop/jazz-laulaja ja muusikko. Hän on levyttänyt pääosin ruotsiksi, mutta on julkaissut myös muutamia englanninkielisiä albumeja. == Diskografia == === Soololevyt === * 1994, Lisa Ekdahl * 1996, Med kroppen mot jorden * 1997, Bortom det blå * 2000, Sings Salvadore Poe * 2002, Heaven Earth & Beyond (kokoelma) * 2003, En samling sånger (kokoelma) * 2004, Olyckssyster * 2006, Pärlor av glas * 2009, Give Me That Slow Knowing Smile * 2014, Look To Your own Heart * 2017, När alla vägar leder hem === Yhdessä muiden kanssa === * 1995, When Did You Leave Heaven (Peter Nordahl trion kanssa) * 1998, Back to Earth (Peter Nordahl trion kanssa) * 2001, Kiss & Hug: From a happy boy (duetto Lars H.U.G.:n kanssa laulussa "Backwards") == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu * Lisa Ekdahl Fanpage * Lisaland Luokka:Ruotsalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sarvisammal

Sarvisammal (Anthoceros agrestis) on sarvisammalten sukuun kuuluva laji. == Ulkonäkö == Sarvisammal muistuttaa ulkonäöltään puikkosammalta. Se on yksikotinen ja sillä on usein itiöpesäkkeitä, jotka ovat kärkiosastaan mustia. == Levinneisyys == Sarvisammalta kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla, lauhkealla vyöhykkeellä ja havumetsävyöhykkeen eteläosassa. Suomessa sitä on tavattu Ahvenanmaalta, Varsinais-Suomesta, Uudeltamaalta, Satakunnasta, Etelä- ja Pohjois-Hämeestä sekä Etelä- ja Pohjois-Savosta ja Pohjois-Karjalasta. == Elinympäristö == Sarvisammal on ihmisen seurassa viihtyvä lyhytikäinen pioneerilaji. Se kasvaa paljaalla hienojakoisella maalla pellonojissa, kasvimailla ja peltoteillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Sarvisammal (Anthoceros agrestis) * Luopioisten kasvisto: Sarvisammal (Anthoceros agrestis) * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Anthoceros agrestis * UniProt: Taxonomy - Anthoceros agrestis Luokka:Sarvisammalet
Uhrijuhla

Uhrijuhla (The Wicker Man) on vuonna 1973 valmistunut brittiläinen kauhuelokuva. Genreksi sille on kauhun lisäksi määritelty myös jännitys, mysteeri, musikaali ja rikos. Se kertoo uskovaisesta poliisista, joka lähtee etsimään kadonnutta tyttöä pakanalliselle saarelle. Saaren asukkaita johtaa eriskummallinen lordi Summerisle (Christopher Lee). Saaren asukkaat väittävät, etteivät ole kuulleet mitään koko tytöstä. British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät Uhrijuhlan vuonna 1999 yhdeksi kaikkien aikojen sadasta parhaasta brittielokuvasta.Best 100 British films – full list, BBC 23.12.1999. Viitattu 27.7.2016. Elokuva myös jakoi mielipiteitä. Helsingin Sanomien tv-sivulla 1986 Mikael Fränti tiivisti Uhrijuhlan: ”Kerronta on tylsää ja tarina yhtä hölynpölyä.” Elokuvasta tehtiin vuonna 2006 huonot arvostelut saanut uusintaversio The Wicker Man. == Roolit == ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Malanin, Juho: The Wicker Man (Uhrijuhla, 1973). Elitisti, 1.2.2008. * Wicker Man, The. Movie Censorship. * The Various Version of The Wicker Man. Steve Phillips. Luokka:Vuoden 1973 brittiläiset elokuvat Luokka:Brittiläiset kauhuelokuvat Luokka:Brittiläiset rikoselokuvat Luokka:Brittiläiset jännityselokuvat Luokka:Brittiläiset elokuvamusikaalit
Heisimadot

Heisimadot (Cestoda) on laakamatojen (Platyhelminthes) luokka, jonka jäsenet elävät aikuisvaiheensa loisina selkärankaisten ruoansulatuskanavassa. Kehitysvaiheissaan heisimadoilla on välittäjinään väli-isännät. Ihmisen heisimadoista merkittävimmät ovat leveä heisimato eli lapamato (Diphyllobothrium latum), väkäpäinen heisimato (Taenia solium), jonka väli- isäntänä on sika, ja sileäpäinen heisimato (Taenia saginata), jonka väli- isäntänä on nauta. Anoplocephala perfoliata on ainoa Suomessa esiintyvä hevosen heisimato. == Anatomia == Heisimadot ovat nauhamaisia, jaokkeellisia matoja, joilta puuttuu ruumiinontelo. Jaokkeet, proglottidit, ovat madon alkupäässä erilaistumattomia, mutta siirryttäessä kohti madon loppupäätä niihin kehittyvät sukuelimet. Lajista riippuen matojen jaokkeet ovat joko tyhjiä tai niissä on munia. Heisimadoilta puuttuu ruoansulatuskanava, ja niiden ravinnon sisäänotto tapahtuukin niiden ulkopinnan läpi. Ravinnon sisäänottoa edesauttaa matojen litteys, joka lisää imeytymispinta-alaa. Matojen hermosto muodostuu pääosassa sijaitsevasta hermosolmusta ja siitä jokaiseen jaokkeeseen lähtevästä hermosta. Kaikki heisimadot ovat hermafrodiitteja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Heisimadot (Cestoda) * ITIS: Cestoda * UniProt: Taxonomy - Cestoda * University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Cestoda * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cestoda * Luokka:Loistaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Linnut (täsmennyssivu)

Linnut voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * linnut (Aves), höyhenpeitteisten, munivien ja pääasiassa lentokykyisten eläinkunnan selkärankaisten luokka * Linnut (Ornithes), Aristofaneen näytelmä * Linnut (The Birds), Alfred Hitchcockin ohjaama elokuva vuodelta 1963 * Linnut (The Birds), Daphne du Maurierin novelli * Linnut, suomalainen lintuharrastajien lehti * Linnut, Tuotanto Oy Säihkyn tuottama draamadokumentti * ”Linnut”, Rainer Frimanin vuonna 1989 levyttämä kappale * Linnut, linnut, Hectorin musiikkialbumi vuodelta 1980 == Katso myös == * Lintu (täsmennyssivu)
Descartesin neljän ympyrän lause

Descartesin neljän ympyrän lauseen mukaan neljän pareittain toistensa ulkopuolella olevien toisiaan sivuavien ympyröiden säteille r1, r2, r3, r4 on voimassa: \sum_{i=1}^4 \frac{2}{r_i^2}=\left (\sum_{i=1}^4\frac{1}{r_i}\right )^2 Jos määritellään ki = 1/ri (eli k on kaarevuus), niin lause saa muodon: 2\,(k_1^2+k_2^2+k_3^2+k_4^2)=(k_1+k_2+k_3+k_4)^2. Luokka:Analyyttinen geometria Luokka:René Descartesin matematiikka
Kylähullut

Kylähullut oli vuonna 2004 perustettu suomalainen punk rock- ja speed metal -yhtye. Yhtyeen levy-yhtiö oli Kråklund Records. Alexi Laiho ja Vesa Jokinen saivat idean yhtyeestä, kun Children of Bodom oli tekemässä cover-kappaletta Klamydian Seokset-EP:lle. Rumpali-basistiksi värvättiin aikaisemmin muun muassa Sinergyssä ja To/Die/Forissa soittanut Tonmi Lillman. Maaliskuussa 2007 vähemmistövaltuutettu Mikko Puumalainen paheksui Kylähullujen kappaleen "Lisää persettä rättipäille" sanoitusta. Hänestä se oli selvästi muslimeja loukkaava ja huonoa makua osoittava. Puumalainen arvioi kuitenkin, että huonoa makua on perinteisesti Suomessa suojattu sananvapaudella ja että syytekynnystä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan on pidetty korkeana.Yle: Kylähullut-yhtye saa moitteita vähemmistövaltuutetulta (Luettu 15. maaliskuuta 2007). Alexi Laiho kertoi elämäkerrassaan Kitara, kaaos ja kontrolli yhtyeen uran päättyneen Tonmi Lillmanin kuoltua helmikuussa 2012. Laiho kuoli joulukuussa 2020. Vesku Jokinen on ainoa elossa oleva yhtyeen jäsen. == Jäsenet == * Vesku Jokinen – laulu * Alexi Laiho – kitara, laulu * Tonmi Lillman – rummut, basso == Diskografia == ===Studioalbumit=== * * ===EP:t=== * * == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ylen Elävä arkisto: Kylähullujen Vesku ja Tonmi haastattelussa Luokka:Suomalaiset punkyhtyeet Luokka:Suomalaiset hardcore punk -yhtyeet Luokka:Suomalaiset thrash metal -yhtyeet Luokka:Speed metal -yhtyeet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hymnologia

Hymnologia eli virsioppi on käytännöllisen teologian haara, joka tutkii virsihistoriaa, virsiteoriaa, muuta hartauksissa käytettyä laulurunoutta ja virsien sekä laulujen sävelmiä. Virsihistorian osalta tieteenala keskittyy etenkin virsien syntyyn ja kehitykseen. Virsiteoria sisältää virsille kuuluvien ominaisuuksien analyysin. == Kirjallisuutta == * Luokka:Kirkkomusiikki Luokka:Käytännöllinen teologia Luokka:Musiikkitiede
Sokkeli

Sokkeli on maapohjaisen rakennuksen perustuksen osa, jonka tehtävänä on siirtää yläpuolisten seinien välittämä kuorma edelleen perustuksille. Se voi toimia myös maanpainetta välittävänä rakenteena. Sokkeli tehdään anturan päälle ja sen päälle tulee rakennuksen runko. Mikäli rakennuksen alla on riittävän kantavaa maata, rakennuksen painoa laajemmalle alalle jakava antura ei välttämättä ole tarpeen. Sokkeli jää yleensä osittain maan alle ja osittain näkyviin maan pinnalle. Sokkelista käytetään myös nimitystä perusmuuri. ==Sokkelin valmistus== Sokkeli valetaan yleensä terästangoin vahvistetusta betonista tai muurataan kevytsoraharkoista anturan päälle. Teräsbetoninen, lämmöneristeellä halkaistu sokkeli toteutetaan nykyisin lähes poikkeuksetta elementtinä. Tällainen sokkeli halkaistaan usein noin 100 mm paksulla mineraalivilla- tai solumuovikaistalla. Ennen valettavia sokkeleita sokkeli tehtiin yleensä kivistä, jolloin sokkeli ja antura olivat samaa rakennetta. ==Sokkeli muualla kuin rakennuksen osana== Sokkeli tarkoittaa myös jonkin huonekalun alaosassa olevaa perustuksenomaista osaa. Puhutaan esimerkiksi kaappien sokkelista. == Aiheesta muualla == *Sokkelin pinnoitus Luokka:Perustus Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Atsimuutti

Atsimuutti on suunnan horisontaalinen komponentti (suuntima), joka mitataan horisonttia pitkin aloittaen yleensä pohjoisesta itään siis myötäpäivään ja yleensä mitaten asteissa. Navigoinnissa suuntimiseen käytetään kompassia tai hyrräkompassia ja saadusta suuntimasta korjataan kompassin tunnetut virheet pois, jolloin saadaan tosisuuntima. Se voidaan mitata myös aloittaen etelästä. Tämä on yleistä tähtitieteessä. Tähtitieteellisessä navigoinnissa atsimuutilla tarkoitetaan tosisuuntimaa tähteen. Pohjoisesta Etelästä Pohjoinen 0° tai 360° Etelä 0° tai 360° Itä 90° Länsi 90° Etelä 180° Pohjoinen 180° Länsi 270° Itä 270° Horisonttijärjestelmässä, jota käytetään myös tähdistä suunnistamisessa ja lautasantennin asennuksessa, atsimuutti on koordinaatti, joka ilmoittaa suuntaa maata pitkin. Toinen koordinaatti on korkeus (deklinaatio), joka ilmoittaa asteluvun horisontista ylöspäin. Lentokoneissa atsimuutilla tarkoitetaan suuntaa, johon ollaan lentämässä. Tykistössä atsimuutti tarkoittaa putken horisontaalista suuntausta. == Katso myös == * Altitudi * Leveysaste * Pituuspiiri == Aiheesta muualla == *Tähtitieteellinen yhdistys (Ursa): Atsimuutti *Turun yliopisto: Atsimutaaliset koordinaatit Luokka:Pallotähtitiede Luokka:Kulma Luokka:Navigointi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Suomen Arkkitehtiliitto

Suomen Arkkitehtiliitto (lyhenne SAFA, täydellinen nimi Suomen Arkkitehtiliitto – Finlands Arkitektförbund ry) on suomalaisten arkkitehtien ammatillinen ja aatteellinen yhteisö sekä edunvalvoja. Yhdistyksen tehtävä on toimia aktiivisesti rakennustaiteen ja laadukkaan elinympäristön puolesta. Sen edeltäjä Arkitektklubben perustettiin vuonna 1892, ja vuonna 1919 klubin jäsenet muodostivat nykyisellä nimellään toimivan itsenäisen yhdistyksen.SAFA Vuoden 2016 lopussa liittoon kuului 3 059 jäsentä ja lisäksi 497 opiskelijajäsentä. Liiton jäsen voi käyttää titteliä ”arkkitehti SAFA”. Pääosa yhdistyksen jäsenistä käyttääkin loppupäätettä, sillä Suomessa arkkitehdin ammattinimike ei ole suojattu. Pääte ”SAFA” takaa, että arkkitehti on liiton jäsen ja siten taatusti suorittanut yliopistotasoisen arkkitehtikoulutuksen. Liitto julkaisee kaksikielistä arkkitehtuurilehteä Arkkitehti – The Finnish Architectural Review sekä vuodesta 1947 lähtien ilmestynyttä Arkkitehtiuutiset-lehteä, joka on arkkitehtien ja maisema-arkkitehtien uutis- ja jäsenlehti. Liitto myöntää useita palkintoja *SAFA-palkintoSafa-palkinto *Gerda ja Salomo Wuorio -palkinto vastavalmistuneille arkkitehdeille parhaasta diplomityöstäGerda ja Salomo Wuorio -palkinto *Liiton EKOSAFA-alaosaston myöntämä Tunnustus-paanu kestävän kehityksen toteuttamisesta rakennusalallaTunnustus-paanu *Arkkitehtuurin Finlandia -palkinto (perustettu 2011)Arkkitehtuurin Finlandia-palkinto *Otto-Iivari Meurman -palkinto (perustettu 2011)Meurman-palkinto == Katso myös == * Tekniikan akateemiset ja arkkitehdit -matrikkeli == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Arkkitehtiliiton verkkosivut Luokka:Akavan jäsenjärjestöt Luokka:Suomalainen arkkitehtuuri Luokka:Arkkitehtisuunnittelu
Nänni

Nänni on nisän, utareen tai ihmisellä rinnan keskellä sijaitseva ulkoneva osa, johon nisän maitotiehyet avautuvat. Nännin ympärillä olevaa pigmentoitunutta aluetta kutsutaan nännipihaksi eli areolaksi. Ihmisellä on normaalisti kaksi nänniä. Muillakin nisäkkäillä nännejä on tyypillisesti parillinen määrä, ja ne sijaitsevat symmetrisesti rintakehällä. Nännien lukumäärä vaihtelee eläimillä riippuen siitä, montako poikasta ne yleensä saavat kerrallaan. Nännien fysiologinen tarkoitus on maidon toimittaminen poikaselle imetyksessä. Nänniin avautuu rinnasta noin 15–20 maitotiehyttä, joiden kautta maito virtaa ulos. Myös miehillä ja urospuolisilla nisäkkäillä on nännit, joilla ei kuitenkaan ole tiettävästi erityistä biologista merkitystä. Toisaalta sairauksia kuten kasvaimia, esimerkiksi ihmisen rintasyöpä, voi kehittyä myös uroksille. Nisäkkäiden DNA sisältää ohjeet molempien sukupuolisen rakentamiseksi; ainoa ero on siinä, että naaraalla on kaksi X-kromosomia ja uroksella yksi X- ja yksi Y-kromosomi, joka todennäköisesti on alkuperäisen X:n rappeuma. Näin ollen nännit ovat nisäkkään perusominaisuus, joka eivät ole mitenkään sidoksissa sukupuoleen. Ainakaan uroshiirillä ei kuitenkaan ole nännejä, vaan ne surkastuvat testosteronin tuotannon alkaessa. Nännit ovat ihmisellä normaalisti hieman ulkonevat. Seksuaalinen kiihotus aiheuttaa nännien jäykistymisen. Saman ilmiön voi saada aikaan imetys ja kylmä ilma. Joillakin ihmisillä on sisäänvetäytyneet nännit, mikä on yleensä ainoastaan kosmeettinen haitta. Tytöllä rintojen kasvun käynnistyminen merkitsee murrosiän alkua. Rintojen kehittyessä nänni ja nännipiha muodostavat ensin erillisen kumpareen, ja nännit tummuvat ja kasvavat. Myöhemmin rinnat kypsyvät, ja aikuistyyppisissä rinnoissa nännipiha on laskeutunut rinnan tasoon, jolloin ainoastaan nänni on koholla. Rintojen kehitys kestää yleensä kolmesta neljään vuotta. Myös pojilla nännit tummuvat, yleensä murrosiän keskivaiheilla kasvupyrähdyksen aikoihin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Anatomia Luokka:Rinnat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nännipiha

Nännipiha eli areola on ihmisen anatomiassa rintojen kärkiosassa väriltään tummempi, pyöreä alue, jonka keskellä nänni sijaitsee. Nännipihan läpimitta on tyypillisesti noin 2-10 cm. Nännipiha ja nänni ovat erogeenisia alueita. Nännin ohella nännipihassa on pieniä rauhasia, jotka ulkonäöltään muistuttavat pieniä pullistumia. Nimeltään ne ovat Montgomeryn rauhasia (tai nystyröitä). Parhaiten ne näkyvät imettävillä naisilla. Montgomeryn rauhaset erittävät voidemaista ainetta, joka hoitaa ja rasvaa nännipihan ihoa. Nännin ja nännipihan epiteeli on keratinisoitunutta kerrostunutta levyepiteeliä kuten iho, mutta melko ryppyistä ja nystyistä ja voimakkaasti pigmentoitunutta. Nännipihan väri voi vaihdella vaaleanpunaisesta suklaanväriseen. Tummaihoisilla ihmisillä nännipiha on yleisesti tummempi kuin vaaleaihoisilla. Raskauden aikana nännipihan väritys voi tummentua ja läpimitta kasvaa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Rintojen anatomia (PDF) Luokka:Anatomia Luokka:Rinnat