EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Heimo Langinvainio

Heimo Langinvainio (vuoteen 1969 Vainio, s. 4. elokuuta 1944 Helsinki) on suomalainen lääketieteen tohtori, joka on erikoistunut työhyvinvoinnin ja stressin tutkimiseen. Hänet tunnetaan myös työelämävalmentajana ja televisioesiintyjänä. Heimo Langinvainio on syntynyt ja kirjoittanut ylioppilaaksi Helsingissä. Hänen isänsä oli kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä Ilmari Vainio ja isoisä kasvitieteilijä Edvard Wainio. Langinvainio opiskeli lääketiedettä Wienin yliopistossa muun muassa logoterapian kehittäjän Viktor Franklin johdolla sekä Navarran yliopistossa Espanjassa, josta hän valmistui lääkäriksi. Hän väitteli vuonna 1984 Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa tohtoriksi koulunsa aloittavien lasten psykososiaalisesta kehityksestä. Langinvainio perusti 1980-luvun puolivälissä Helsingin Diakonissalaitoksen stressiklinikan ja toimi sen ylilääkärinä. Hän on toiminut assistenttina ja tutkijana Helsingin yliopiston kansanterveystieteen laitoksella sekä terveyskeskus- ja yksityislääkärinä. 1990-luvun alussa hän oli puheenjohtajana varusmieskoulutusta kehittäneessä työryhmässä. Vuosina 2007–2013 Heimo Langinvainio esiintyi asiantuntijana ja valmentajana Yle TV1 -kanavan elämänlaatua pohtivassa sarjaohjelmassa Elämä pelissä, jonka taustalla olivat myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ja lääkäriseura Duodecim.Elämä pelissä, Radio- ja tv-tietokanta Ritva, Kavi. Viitattu 18.12.2022. 1990-luvun taitteessa hän oli mukana TV1:n keskustelusarjassa Yli rajojenYli rajojen. Muutos on mahdollinen, Radio- ja tv-tietokanta Ritva, Kavi. Viitattu 18.12.2022.. Langinvainion isänäiti oli ranskalainen, minkä perua hänkin on uskonnoltaan katolinen. Hän on yhdistänyt työhönsä myös hengellisiä oppeja, kuten sielun käsitettä.Trötschkes, Rita: Lääkäri Heimo Langinvainio on henkisellä matkalla katolisessa maailmassa, Yle Kuusi kuvaa 5.11.2022. Viitattu 18.12.2022. ==Teoksia== *Lasten stressi : perhetausta, toiminnalliset oireet ja psykososiaalinen kehitys ensimmäisenä kouluvuonna. Väitöskirja, Helsingin yliopisto 1984. *Gosbi : työnteon hyvä henki. WSOY, 1999. ISBN 951-0-22957-1. *Hyvää elämää koiran kanssa : koiran vaikutuksesta koiranomistajan hyvinvointiin ja onnellisuuteen. E-kirja, Suomen Kennelliitto 2015. ISBN 978-951-96912-3-7. Julkaisu verkossa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Langinvainion verkkosivusto Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset televisiokasvot Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Grönkullan muinaishauta

Grönkullan muinaishauta on Siuntiossa, Uudellamaalla sijaitseva pronssikautinen hautaröykkiö eli hiidenkiuas. Hautaröykkiö sijaitsee kallioisen mäen päällä noin 3,3 kilometriä Siuntion Pyhän Pietarin kirkolta länteen keskellä metsäaluetta. Hautaröykkiön halkaisija on noin 8 metriä ja sen korkeus noin 0,5 metriä. Grönkullan muinaishauta on lain suojaama kiinteä muinaisjäännös. == Katso myös == * Krejansberget * Flaggberget * Borgberget * Fårträskin muinaishaudat == Lähteet == Luokka:Siuntion historia Luokka:Suomen muinaisjäännökset Luokka:Pronssikausi
Tunneli (vuoden 1960 elokuva)

Tunneli () on vuonna 1960 ensi-iltansa saanut ranskalainen rikoselokuva, jonka on ohjannut Jacques Becker. Se perustuu José Giovannin vuoden 1957 romaaniin Le Trou. Elokuva perustuu tositapahtumiin ja kertoo viidestä vangista, jotka yrittivät paeta Pariisissa sijaitsevasta vankilasta vuonna 1947. Becker, joka menehtyi vain viikkoja elokuvan kuvausten päättymisen jälkeen, valitsi elokuvan päärooleihin enimmäkseen kokemattomia näyttelijöitä. Yksi heistä oli Jean Keraudy, joka oli mukana vuoden 1947 vankilapakoyrityksessä ja esiintyy myös itsenään elokuvan alussa. Tunneli esitettiin Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1960. Suomen-ensi-iltansa se sai 29. syyskuuta 1961. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Vuoden 1960 ranskalaiset elokuvat Luokka:Ranskalaiset rikoselokuvat Luokka:Ranskalaiset jännityselokuvat Luokka:Ranskalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Vankilaelokuvat
Polta nämä kirjeet

Polta nämä kirjeet () on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut ruotsalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Björn Runge. Sen on käsikirjoittanut Veronica Zacco Alex Schulmanin kirjoittaman romaanin Bränn alla mina brev pohjalta. Kirja on julkaistu suomeksi vuonna 2020 samalla nimellä kun elokuva, Jaana Nikulan kääntämänä. Kirja ja elokuva perustuvat kirjailijan isovanhempien nuoruudessa sattuneisiin tapahtumiin, joiden johdosta aiheutuu yli sukupolvien ulottuvaa pelkoa ja vihaa. == Juoni == Elokuvan tarina etenee kolmessa aikatasossa: 1930-luvulla, 1980-luvun lopulla ja nykyajassa, ja alkaa vuodesta 1932 kun Alex Schulman isovahemmat ovat kesällä Sigtuna-säätiön kirjailijoiden residenssissä Mälarenin rannalla. Hänen isoäitinsä Karin Stolpe (Asta Kamma August), joka oli kääntäjä ja kirjailija, rakastuu kirjailija Olof Lagercrantziin (Gustav Lindh), ja hänen isoisänsä kirjailija Sven Stolpe (Bill Skarsgård) saa tietää suhteesta, mikä vaikuttaa heidän loppuelämänsä ajan heidän avioliittoonsa, sekä seuraavien sukupolvien elämään. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Ruotsalaiset draamaelokuvat Luokka:Ruotsalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Vuoden 2022 ruotsalaiset elokuvat
Hömansberget

Hömansberget on Siuntiossa Uudellamaalla sijaitseva kukkula, jonka päällä on pronssikautinen hautaröykkiö eli Hiidenkiuas. Hömansberget sijaitsee Kirkkonummi-Virkkala-tien pohjoispuolella Svartbäckin kylässä. Kukkulan huipulta on näkymät Gårdskullan kartanon laajoille peltoaukeille. Hömansbergetin muinaishauta on pahoin hajotettu, ja nykyisin sen halkaisija on noin 12 metriä. Hautaröykkiö on lisäksi kasvanut umpeen ja hyvin matala. Hauta-alue on lain suojaama kiinteä muinaisjäännös. == Katso myös == * Grönkullan muinaishauta * Fårträskin muinaishaudat * Krejansberget == Lähteet == Luokka:Siuntion historia Luokka:Siuntion mäet Luokka:Suomen muinaisjäännökset Luokka:Pronssikausi
Karl Hildén

Karl Friedrich Hildén (9. marraskuuta 1873 Pietari – 20. syyskuuta 1948 Kokkola) oli suomalainen Kokkolassa asunut savenvalaja.Geneanet : Karl Friedrich HildénKäsityöläiset Karl Hildén lähti 14-vuotiaana savenvalajan oppiin Hämeenlinnaan. Mestarinnäytteen suoritettuaan hän alkoi toimia itsenäisenä käsityöläisenä. Hildén valmisti Kokkolan esikaupungissa sijainneessa verstaassaan savi- ja keramiikkamaljakoita, ruukkuja, lautasia, kukkopillejä ja koriste-esineitä. Yhden miehen työpajassaan hänellä oli savenvalajan pyörä, polttouuni ja käsikäyttöinen savenmuokkauskone. Hänen esineitään ostettiin sekä kaikkialle Suomeen että myös ulkomaille. Parhaimpiin esineisiin hän hankki saven Saksasta ja myös keramiikkavärit tuotiin ulkomailta. Esneiden mallit ja värit Hildén suunnitteli itse. Savimöhkäleestä maljakoksi taitavissa käsissä "pyörivän pöydän" ääressä, Seura, 05.01.1938, nro 1, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == Luokka:Suomalaiset käsityöläiset Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Ammattinimike

Ammattinimike on työntekijän ammattitehtävää kuvaava titteli, jonka perusteella hänet sijoitetaan työehtosopimuksen palkkataulukkoon ja jonka perusteella häneen kohdistuu tietyt työnantajaa sitovat työehtosopimuksen määräykset. Ammattinimike määräytyy todellisen työtehtävän mukaan, ei sopimuksen tai direktio-oikeuden perusteella. Ammattinimikkeen määrääminen väärin perustein rikkoo työehtosopimusta vastaan. == Kaupan alan ammattinimikkeet == Vuonna 2008 kaupan alan työehtosopimukseen tehtiin uudistus, jossa kaupan alan yleiset ja perinteiset tehtävät sijoitettiin ryhmiin, jotka nimettiin ammattinimikkeiksi. Ammattinimikkeillä on palkkataulukot. Perinteisten ja yleisten kaupan alan tehtävien ulkopuolelle jäävät tehtävät, jotka ovat ominaisia, yleisiä ja perinteisiä muille aloille, mutta joita kaupan alan yritys jostain syystä tarvitsee palvelukseensa. Näille on yhteisnimenä Vieraan Alan Tehtävät, eikä niille ole palkkataulukkoa. Esimerkkitehtävinä liitot ohjeistivat 1.5.2008 kokin, konsulentin, trukinhoitajan, laborantin, sähkömiehen, parkkipaikanhoitajan sekä vartiotehtävät. Ne tulee sijoittaa työtehtäviä keskenään vertaavaan nelitasoiseen Vaativuustasojen yleiskuvaus-taulukkoon. Ammattinimikkeet ovat vertailun tukena taulukon verrokkisarkkeessa. Samapalkkaisuusperiaate määrää vaativammasta tehtävästä suuremman palkan. Mikäli tehtävä arvioidaan vaativammaksi kuin taulukon 4. ryhmä, se sijoittuu ammattinimikkeiden yläpuolelle. Työtehtävä ei kuulu työntekijäryhmään, eikä sitä voi sellaisena käsitellä. Työtehtävä on sijoitettava työntekijätehtävien yläpuolelle. A-D ryhmien yläpuolella palkka määräytyy sopimuksen mukaan ja on näin ollen suurempi kuin samassa työpaikassa työskentelevän vaativimman ammattinimikkeen omaavan työntekijän palkka. Koska kaupan alalla ei ole yleissitovaa työehtosopimusta, joka nimeäisi toimihenkilötasot ja ylemmät toimihenkilöt, on käytettävä yleistä käytäntöä, joka on seuraavana pakollisena noudatettavien listalla, ennen työnantajan direktio-oikeutta. Kaupan alalla yleinen käytäntö, EK:n ja tilastokeskuksen palkkakyselyjen mukaan, ammattinimikkeiden yläpuolelle sijoittuvissa tehtävissä on käyttää toimihenkilö-tasoa. Toimihenkilötasot ovat asiantuntija-, esimies- ja johtotehtävät sekä ylemmät toimihenkilöt. Vähittäiskaupan, varaston ja kuljetuksen esimiehille on omat yleissitovat työehtosopimuksensa. Tämä vahvistaa toimihenkilötasojen käyttöedellytystä. Kaupan alalla toimii myös tarkastuslaitos-toimialan tehtävää suorittavia kuljetettavien painelaitteiden ja niiden kaltaisten painelaitteiden määräaikaistarkastuksia tekeviä tarkastajia. He ovat myös vieraan alan tehtävässä. Vaikka vieraan alan työtehtävä, esimerkiksi trukinhoitaja, sähkömies, tai tarkastaja, olisi työnantajan puolelta sijoitettu kaupan alan ammattinimikkeen asentajan tai huoltomiehen kanssa samalle osastolle, heidän palkkaustansa koskee kaupan työehtosopimuksen 4. luku Palkka ja sen palkanmuodostusperiaatteet. Kaupan alan asentajia ja huoltomiehiä se ei koske. Myöskään tarkastustoiminnan vastuuhenkilö ei voi olla sama kuin huoltotoiminnan. Luokka:Ammatit
Kalkberget

Kalkberget on Siuntiossa, Uudellamaalla sijaitseva kukkula, joka tunnetaan sen päällä sijaitsevista pronssikautisista hautaröykkiöistä eli hiidenkiukaista. Kaiken kaikkiaan neljä suhteellisen hyvin säilynyttä hautaröykkiötä sijaitsevat Kalkberget -nimisen kallioisen mäen huipulla Gårdskullan kartanon pohjoispuolella noin kaksi kilometriä luoteeseen Siuntion Pyhän Pietarin kirkosta. Röykkiöistä suurin on kooltaan noin 20 x 10 metriä kun taas muut kolme hautaröykkiötä ovat halkaisijoiltaan noin kuusi metriä, 10 metriä ja kuusi metriä. Hautaröykkiöt ovat aikanaan sijainneet pronssikautista merenlahtea reunustaneella kalliolla. == Katso myös == * Hömansberget * Krejansberget * Grönkullan muinaishauta == Lähteet == Luokka:Siuntion historia Luokka:Siuntion mäet Luokka:Suomen muinaisjäännökset Luokka:Pronssikausi
Westberg

Westberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Eric Westberg (1892–1944), ruotsalainen säveltäjä, kapellimestari, pianisti ja sellisti * Erik Westberg (s. 1956), ruotsalainen kuoronjohtaja * Karl-Johan Westberg (s. 1992), ruotsalainen maastohiihtäjä * Sebastian Westberg (s. 1992), suomalainen freestyle motocrossin (FMX) extremeurheilu-ammattilainen
Pekka Haapasalo

Jaakko Pekka Haapasalo (25. maaliskuuta 1939 Heinola – 29. syyskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen kapellimestari.Pekka Haapasalo 1939–2022 Helsingin Sanomat Haapasalo alkoi harjoitella pianonsoittoa neljän vuoden iässä. Vuonna 1962 hän aloitti Sibelius-Akatemiassa pianon-, viulun- ja alttoviulunsoiton, orkesterinjohdon sekä sävellyksen opiskelun. Hänen opettajiensa joukossa olivat Tapani Valsta (pianonsoittoOtavan Musiikkitieto A–Ö, uudistetun laitoksen 1. painos (1997), toim. Keijo Virtamo), Erik Cronvall, Joonas Kokkonen, Einar Englund, Ulf Söderblom ja Einojuhani Rautavaara. Haapasalo suoritti diplominsa kapellimestarina vuonna 1967 ja täydensi opintojaan tämän jälkeen vuoteen 1970 Amsterdamin konservatoriossa sekä Rooman Accademia Nazionale di Santa Ceciliassa. Hän johti kapellimestarina esityksiä Suomen Kansallisoopperassa ja -baletissa vuosina 1968–1973 ja vuonna 1982.Pekka Haapasalo Suomen kansallisoopperan ja -baletin esitystietokanta Hän työskenteli Kansallisoopperassa myös harjoituspianistina ja kuoromestarina. Vuonna 1974 Haapasalo sai nimityksen Joensuun orkesterin (sittemmin Joensuun kaupunginorkesteri) kapellimestariksi. Hän oli avainasemassa sen kunnallistamisessa vuonna 1978. Haapasalo teki vierailuja myös monien muiden orkesterien kapellimestarina Suomessa ja kansainvälisesti. Hänellä oli laaja eri aikakausien ohjelmisto, mutta läheisintä orkesteriohjelmistoa hänelle edustivat Ludwig van Beethovenin ja Claude Debussyn teokset. Haapasalo tunsi kiinnostusta myös oopperaa kohtaan. Hän johti Joensuun kaupunginorkesterin kapellimestarina muun muassa Einojuhani Rautavaaran oopperan Thomas kantaesityksen vuonna 1985 ja toimi kapellimestarina myös sen levytyksellä. Haapasalo oli myös Joensuun kaupunginorkesterin ensimmäinen taiteellinen johtaja.Joensuun kaupunginorkesteri Suomen Sinfoniaorkesterit ry Tässä asemassa hänen seuraajakseen valittiin vuonna 1989 Juozas Domarkas. Haapasalo jatkoi kuitenkin toimintaa orkesterin vierailevana kapellimestarina 1990-luvun puoleenväliin. Vuonna 1996 Haapasalo sai nimityksen Hämeen läänin läänintaiteilijaksi. Tässä yhteydessä hän muutti Tampereelle. Haapasalo muutti vuosituhannen vaihteessa Helsinkiin, jossa jatkoi työskentelyä kapellimestarina. Sen ohella hän teki opetustöitä ja sävelsi. Saatuaan valtion myöntämän taiteilijaeläkkeen hän muutti Vuosaaren taiteilijataloon. Vuonna 2015 Haapasalolla todettiin muistisairaus. Hän asui viimeiset vuotensa ryhmäkoti Ruusussa Töölön palvelukeskuksessa. Hän kuoli pitkäaikaiseen sairauteen Helsingissä 83-vuotiaana. Haapasalo oli pianisti Matti Haapasalon veli. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Pieksämäen yhteiskoulu

Pieksämäen yhteiskoulu oli Pieksämäellä vuosina 1909–1951 toiminut yksityinen oppikoulu. Koulun omisti 1909–1922 Pieksämäen yhteiskoulun kannatusyhdistys ja 1922–1951 Pieksämäen yhteiskoulu Oy.Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli : Pieksämäen yhteiskoulu 1909-1951Pieksämäen lukion vaiheita Koulu perustettiin 1909 aluksi viisiluokkaisena ja se toimi kaup­pi­as W.A. Winb­la­dil­ta vuokratuissa tiloissa ensimmäiset 14 vuotta. Oma kaksikerroksinen puinen koulutalo valmistui Keskuskatu 45:een 1923 ja sitä laajennettiin 1928. Koulu laajennettiin 8-luokkaiseksi 1926. Koulu sai oikeuden antaa keskikoulutodistuksia 1921 ja ylioppilastutkinto-oikeuden koulu sai 1928. Pieksämäen yhteiskoulu otettiin valtion haltuun 1951. Sen toimintaa jatkoi vuoteen 1974 saakka Pieksämäen yhteislyseo. Peruskoulujärjestelmään siirtymisen jälkeen yhteislyseon seuraajina olivat peruskoulun yläaste ja Pieksämäen yhteislukio. Uusi koulutalo valmistui 1958 ja sitä laajennettiin vuonna 1970. Vanha vuonna 1923 rakennettu koulutalo purettiin 1970. == Koulun rehtorit == * 1909–1911 Lempi Koskinen * 1911–1912 Augusti Karjalainen * 1912 Agnes Oker-Blom * 1912–1913 Otto Niilola * 1913–1919 Kustavi Lounasheimo * 1919–1951 Kaarlo August Meriluoto == Lähteet == Luokka:Pieksämäen oppilaitokset
Hirvikosken koulu

Hirvikosken koulu on Pyhtäällä sijaitseva koulu, jossa toimii luokat 1–6. Koulu perustettiin vuonna 1898, ja se on yksi Suomen vanhimmista kouluista. Vuonna 2021 koulussa oli noin 30 oppilasta. Koulu on viime vuosina kärsinyt oppilasvajeesta, jonka on arvioitu johtavan lähivuosina koulun lopettamiseen. Jos koulu alittaa tietyn oppilasmäärän, Pyhtään kunta aikoo sulkea sen. Koulussa on kaksi luokkaa: alaluokka (0.lk–2.lk) ja yläluokka (3.lk–6.lk). Koulussa on yksi puutyöluokka ja viereisessä rakennelmassa tekstiilityön luokka. Koulu oli yksi Suomen ensimmäisistä kouluista, joka yhdisti esikoulun samaan rakennukseen. == Lähteet == Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Pyhtää
Air Peace

Air Peace on yksityinen nigerialainen lentoyhtiö, jonka perusti Allen Onyema vuonna 2013. Air Peace on Nigerian ja Länsi-Afrikan suurin lentoyhtiö, ja toimii Nigerian kansallisena lentoyhtiönä. Se palvelee useita Afrikan ja Lähi- idän kohteita Nigeriasta. Yhtiötä on syytetty useista turvallisuusrikkomuksista ja onnettomuuksista. == Laivasto == Laivaston keski- ikä on 19,2 vuotta joulukuussa 2022. * 4 Airbus A320-200 * 8 Boeing 737-300 * 5 Boeing 737-500 * 0 Boeing 737 MAX 8, 10 tilauksessa * 1 Boeing 777-200ER * 2 Boeing 777-300 * 8 Embraer ERJ 145 * 5 Embraer E195-E2, 8 tilauksessa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut Luokka:Nigerialaiset lentoyhtiöt
Sytidiini

Sytidiini on solujen RNA:ssa esiintyvä nukleosidi. Tarkemmin ottaen se on sytosiinia vastaava nukleosidi, joka on pyrimidiini. RNA-molekyylit, kuten DNA-molekyylit voivat vaurioitua muun muassa ultraviolettisäteilyn vaikutuksesta. Näitä vaurioita, jotka perustuvat molekyylien hajoamiseen, on tutkittu etenkin substituenttiosien ja funktionaalisten ryhmien osalta. Sytidiinimolekyylien osalta näitä tutkimuksia on tehty kuten uridiinin suhteen, massaspektroskooppisin menetelmin. Sytidiinin kemiallinen kaava on C9H13N3O5, moolimassa 243,22 g/mol, sulamispiste 230,5 °C ja CAS-numero 65-46-3. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * PubChem: Cytidine * DrugBank: Cytidine * Human Metabolome Database: Cytidine * Food Component Database (FooDB): Cytidine * KEGG: Cytidine * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cytidine Luokka:Pyrimidiinit Luokka:Nukleosidit
Viinilehti

Viinilehti on suomalainen viinialan julkaisu ja alan järjestöjen äänitorvi. Se ilmestyy painettuna, ja verkossa sillä on vapaasti luettava sivu. Lehti ilmestyy kuusi kertaa vuodessa.Artikkelit, Viinilehti, viitattu 18.12.2022 Lehden päätoimittaja on Iina Thieulon.Yhteystiedot, Viinilehti, viitattu 18.12.2022 Lehti järjestää Viinilehden viinikoulun, jossa maistellaan viinejä ja pohditaan eri viinien käyttötarkoituksia.Viinikoulu, Viinilehti, viitattu 18.12.2022 == Lähteet == Luokka:Enologia Luokka:Suomalaiset aikakauslehdet
Peräkylän Ponnistus

Peräkylän Ponnistus ry on espoolainen urheiluseura. Se on perustettu vuonna 1995. Urheiluseuran jäsenet osallistuvat erilaisiin huippu-urheilutapahtumiin ja järjestävät niitä muille. Seura tunnetaan nykyään parhaiten järjestämistään ultrajuoksu- ja seikkailu-urheilukilpailuista. Seuran järjestämä Masokistin Unelma (100 km) on Suomen vanhin vuosittain järjestettävä ultrajuoksukilpailu. Seura kuuluu Suomen ultrajuoksuliittoon ja on Suomen edustaja kansainvälisessä yksipyöräilyliitossa International Unicycling Federationissa. ==Aiheesta muualla == * https://www.perakylanponnistus.fi/ Luokka:Espoolaiset urheiluseurat
Vasa (rakennustekniikka)

pienoiskuva|Saari-Sorsuan lähellä olevan Kapelon erämaatalon tallin olkisen välikaton vasa. Vasa eli vuoliainen on palkki, joka kannattelee katto-, lattia- tai välipohjarakenteita. Vasat tulevat pitkittäisten kannatinpalkkien päälle poikittain. Vuoliainen on vanhahtava termi, nykyisin puhutaan vasoista ja vasoituksesta, muita termejä ovat esimerkiksi kattokannatin tai välipohjapalkki. Hirsirakentamisessa vuoliaisella saatetaan tarkoittaa erityisesti kuorittua, luonnonpyöreää puupalkkia. === Perinnerakentaminen === Perinteisessä puurakentamisessa kattorakenteet on tyypillisesti toteutettu rakennuksen rungon suuntaisella, keskellä runkoa kulkevalla ja harjan muodostavalla kurkihirrellä, johon rakennuksen runkoon nähden poikkisuuntaiset vuoliaiset tukeutuvat. Vuoliaisten mitoitus määräytyi jännevälin, keskinäisen jaon ja kuormituksen perusteella. Käytännössä vuoliaisten määrä riippui käytettävänä olevasta puutavarasta: mitä kapeammat vuoliaiset, sitä tiheämmässä ne olivat. Välipohjan vuoliaiset olivat tyypillisesti parruja, yläpohjan vuoliaiset pienempää puutavaraa. Vuoliaiset toimivat myös mahdollisen sisäkaton kiinnitysalustoina. == Lähteet == Luokka:Rakennuksen runko Luokka:Rakennusperinne
Aaron Hakala

Aaron Jaakko Johannes Hakala (s. 11. heinäkuuta 2004 Kempele) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureita. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä tai keskushyökkääjä. Hän laukoo oikealta. == Ura == === Seuraura === Hakala on Kiekko-Laserin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Oulun Kärppiin. Kaudella 2019–2020 Hakala oli tehoilla 21+28=49 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä. Hän jakoi myös sisäisen maalipörssin voiton Manu Mäkelän kanssa. C-nuorten SM- sarjassa Hakala jakoi Kärppien sisäisen syöttöpörssin voiton Iivari Heikkisen kanssa. Hänet palkittiin kauden päätteeksi sarjan parhaana pelaajana Teppo Numminen -palkinnolla ja parhaana hyökkääjänä Sami Kapanen -palkinnolla sekä valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kaudeksi 2022–2023 Hakala teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Turun Palloseuran kanssa. Hän aloitti kautensa seuran U20-joukkueessa, jossa Hakala pelasi suurimman osan kaudestaan. Hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies Viljami Marjalan jälkeen tehoilla 11+29=40. Hakala voitti kauden päätteeksi U20 SM-pronssia. Hän teki SM-liigadebyyttinsä 16. joulukuuta 2022 vieraissa KooKoota vastaan. Hakala merkittiin TPS:n nelosketjun oikeaan laitaan Viljami Marjalan ja Kasper Koskisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.54 minuuttia ja Hakala sai kakkossyöttöpisteen Marjalan tekemään avausmaaliin. Liigauransa avausmaalin hän teki kolmannessa ottelussaan 18. helmikuuta 2023 Porin Ässiä vastaan. Roni Mesikämmen valitsi Hakalan ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Kaikkiaan hän pelasi SM-liigassa kauden aikana kuusi runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Kaudella 2023–2024 Hakala pelasi SM-liigassa neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi kautensa enimmäkseen TPS:n U20-joukkueessa, jonka paras pistemies ja syöttäjä Hakala oli runkosarjassa tehoilla 13+28=41. Pudotuspeleissä hän teki 12 ottelussa tehot 7+9=16, joilla Hakala voitti TPS:n sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin. TPS selvisi aina loppuottelusarjaan asti, mutta taipui Porin Ässille lopulta voitoin 3–1. Hakala voitti kauden päätteeksi näin ollen U20 SM-hopeaa. Kaudeksi 2024–2025 Hakala siirtyi yksivuotisella sopimuksella Mikkelin Jukureihin. Sopimukseen kuuluu myös optiot seuraavista kahdesta kaudesta. === Maajoukkueura === Hakala edusti Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2021, jolloin hän voitti kultaa. Hakala valittiin myös alle 18-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2022 turnaukseen, mutta hän kuitenkin putosi lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä Hakala on pelannut 17 nuorten ja 12 poikien maaottelua. == Tilastot == 2021–2022 Kärpät U20-SM 37 12 19 31 14 6 0 2 2 2 2022–2023 TPS U20-SM 31 11 29 40 10 6 2 2 4 6 TPS SM-liiga 6 1 1 2 2 – – – – – 2023–2024 TPS U20-SM 40 13 28 41 20 12 7 9 16 6 TPS SM-liiga 4 0 0 0 0 – – – – – 2 kautta yhteensä SM-liiga 10 1 1 2 2 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Jukurien pelaajat Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Patolevy

Patolevy tai sokkelilevy tai perusmuurilevy tai nystyrälevy on sokkelin kosteuseristämiseen käytettävää nystyräkuvioitua levyä. Se estää veden tunkeutumisen maasta sokkeliin. Nystyräkuvioitu levy jättää myös levyn ja sokkelin väliin ilmaraon, jota pitkin sisäpuolelta tiivistyvä kosteus voi valua alas salaojiin. ==Lähteet== Luokka:Perustus
Helena Haaranen

Mirjam Helena Isabella Haaranen (s. 14. syyskuuta 1959 Helsinki) on suomalainen tanssija ja näyttelijä.Otavan Musiikkitieto A–Ö, uudistetun laitoksen 1. painos (1997), toim. Keijo VirtamoEsiintyjät Helsingin Kaupunginteatteri Haaranen aloitti tanssin opiskelun Kansallisoopperan balettikoulussa 9-vuotiaana. Hän suoritti myös musiikkiopintoja Helsingin konservatoriossa. Lisäksi hän oli oppilaana Martha Grahamin koulussa. Vuosina 1974–1975 Haaranen teki Kansallisoopperassa ja -baletissa 33 esiintymistä Léo Delibesin baletin Coppélia nimiroolissa.Helena Haaranen Suomen kansallisoopperan ja -baletin esitystietokanta Hän pääsi Helsingin kaupunginteatterin tanssiryhmän jäseneksi vuonna 1975; hänen kiinnityksensä vakinaistettiin vuonna 1978. Haaranen on esiintynyt muun muassa monissa Jorma Uotisen tanssiteoksissa. Vuosina 1990–1991 hän työskenteli Tanssiteatteri Raatikossa. Haaranen suoritti tanssiuraa luodessaan myös jatkuvia pienimuotoisia puhe- ja laulutehtäviä. Vuonna 1999 hän siirtyi näyttelijäksi. Haaranen oli naimisissa jazzmuusikko Jarmo Savolaisen kanssa. Hänen nuorempi siskonsa on tanssija, tanssintutkija Oona Haaranen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset balettitanssijat Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomen etymologinen sanakirja

Suomen etymologinen sanakirja (SES) on Kotimaisten kielten keskuksessa toimitettu verkkojulkaisu, jonka ensimmäinen päivitys julkaistiin syksyllä 2022. Kaikille ilmainen sanakirja pyrkii tarjoamaan kattavasti tietoa suomen kielen sanojen alkuperästä. Julkaisu sisältää alkuperäselitykset lähes kaikille yleiskieltä kuvaavan Kielitoimiston sanakirjan hakusanojen sanavartaloille ja lisäksi suurelle joukolle murre- ja slangisanoja. Verkkojulkaisussa on noin 56 000 hakusanaa. Pääosan Suomen etymologisen sanakirjan sisällöstä muodostavat aiemmat teokset Suomen sanojen alkuperä (1992–2000) ja Stadin slangin etymologinen sanakirja (Forsberg 2021). Lisäksi sanakirjaa varten on laadittu noin 7 500 sanan laajuinen Etymologinen täydennysosa, jonka toimituksesta vastaa Kotuksen etymologi Klaas Ruppel, joka on myös toimittanut sähköisen sanakirjan. == Lähteet == Luokka:Suomen kielen sanakirjat Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Suomalaiset verkkosivustot Luokka:Kirjat suomen kielestä Luokka:Kotimaisten kielten keskus
Alingsås Tidning

Alingsås Tidning (lyh. AT; 1865–1888 Alingsås Weckoblad) on ruotsalainen vuonna 1865 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Alingsås. Se ilmestyy kolmesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan liberaali ja kuuluu Stampen Media -konserniin. Alingsås Weckoblad framsida.jpg|Lehden ensimmäinen numero 7.1.1865 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Alingsåsin kunta
Rallicrossin maailmanmestaruussarja

Rallicrossin maailmanmestaruussarja (virallisesti FIA World Rallycross Championship, lyhyesti World RX) on FIA:n järjestämä rallicrossin mestaruussarja. Sarjan kilpailut ajetaan suljetuilla radoilla, jotka ovat yhdistelmiä soraa ja päällystettyä alustaa (asfalttia). Sarja on perustettu vuonna 2014. Sarjassa ajettiin kaudet 2022 ja 2023 vain täysin sähköisillä autoilla. Kaudelle 2024 sarjaan sallitaan sähköautojen lisäksi polttomoottoreita käyttäviä autoja, jotka käyttävät ekologisesti kestävää polttoainetta. Konseptia kutsutaan nimellä Battle of Technologies. Renkaat sarjaan toimittaa Hoosier, joka ottaa Cooperin paikan. == Mestaruudet == FIA World Rallycross -mestaruudet (Supercar / RX1 / RX1e) Kausi Kuljettajien mestari Tallien mestari Kuljettaja Talli Auto Talli Auto 2014 Petter Solberg PSRX Citroën DS3 Olsbergs MSE Ford Fiesta ST 2015 Petter Solberg SDRX Citroën DS3 Team Peugeot-Hansen Peugeot 208 2016 Mattias Ekström EKS RX Audi S1 EKS RX Audi S1 2017 Johan Kristoffersson PSRX Volkswagen Sweden Volkswagen Polo GTI PSRX Volkswagen Sweden Volkswagen Polo GTI 2018 Johan Kristoffersson PSRX Volkswagen Sweden Volkswagen Polo R PSRX Volkswagen Sweden Volkswagen Polo R 2019 Timmy Hansen Team Hansen MJP Peugeot 208 Team Hansen MJP Peugeot 208 2020 Johan Kristoffersson Volkswagen Dealerteam BAUHAUS Volkswagen Polo KYB Team JC Audi S1 2021 Johan Kristoffersson EKS KYB JC Audi S1 Hansen World RX Team Peugeot 208 2022 Johan Kristoffersson Kristoffersson Motorsport Volkswagen Polo Kristoffersson Motorsport Volkswagen Polo 2023 Johan Kristoffersson Kristoffersson Motorsport Volkswagen Polo Kristoffersson Motorsport Volkswagen Polo FIA RX Lites / RX2 / RX2e -mestaruudet Kausi Kuljettajien mestaruus Kuljettaja Talli Auto 2014 Kevin Eriksson Olsbergs MSE OMSE RX Lite Car 2015 Kevin Hansen Hansen Junior Team OMSE RX Lite Car 2016 Cyril Raymond Cyril Raymond OMSE RX Lite Car 2017 Cyril Raymond Cyril Raymond OMSE RX2 Car 2018 Oliver Eriksson OMSE RX2 Car OMSE RX2 Car 2019 Oliver Eriksson Olsbergs MSE OMSE RX2 Car 2020 Henrik Krogstad Olsbergs MSE OMSE RX2 Car 2021 Guillaume De Ridder Guillaume De Ridder ZEROID X1 2022 Viktor Vranckx Bert Vranckx ZEROID X1 2023 Nils Andersson Team E ZEROID X1 == Lähteet == Luokka:Rallicross-sarjat Luokka:Maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Fédération Internationale de l'Automobile
Mika Suihkonen

Mika Suihkonen (s. 1963) on suomalainen viola da gamban soittaja.Otavan Musiikkitieto A–Ö, uudistetun laitoksen 1. painos (1997), toim. Keijo Virtamo Suihkonen suoritti diplominsa viola da gamban soitossa Sibelius-Akatemiassa vuonna 1993. Hän oli myös Sarah Cunninghamin ja Jaap ter Lindenin oppilaana Bremenissä. Suihkonen on ollut jäsenenä muun muassa Battalia-yhtyeessä ja Kuudennen kerroksen orkesterissa, josta myöhemmin tuli Suomalainen barokkiorkesteri. Suihkosen levytysten joukossa on Alba Recordsin kautta julkaistu albumi La Gamba, joka sisältää hänen tulkitsemiaan teoksia Diego Ortizilta, Christopher Simpsonilta, Marin Marais'lta ja Antoine Forqueraylta.La Gamba Alba Records Vuonna 1997 Suihkonen oli Battalia-yhtyeen soittajana Alba Recordsin kautta julkaistulla levyllä Battalia: Italian Early Baroque, josta myönnettiin Yleisradion Vuoden levy -kunniakirja.Vuoden levyt kautta aikojen YleAlba Records sai Vuoden levy -kunniakirjan Helsingin Sanomat == Lähteet == Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Viola da gamban soittajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ruotsin ralli 1987

Ruotsin ralli 1987 (viralliselta nimeltään 37. International Swedish Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1987. Kilpailu järjestettiin 13. - 14\. helmikuuta vuonna 1987 Karlstadissa. Kilpailu oli kauden toinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . Kilpailun voitti Timo Salonen Mazdalla: voitto oli ensimmäinen Mazdalle ja Timo Salosen 11. voitto, sekä Salosen viimeinen MM-voitto. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero 1 Timo Salonen Seppo Harjanne Mazda 323 4WD 4:11.00 0.0 2\. Mikael Ericsson Claes Billstam Lancia Delta HF 4WD 4:11.23 +0.23 3\. Juha Kankkunen Juha Piironen Lancia Delta HF 4WD 4:12.46 +1.46 4\. Ingvar Carlsson Per Carlsson Mazda 323 4WD 4:13.01 +2.01 5\. Markku Alén Ilkka Kivimäki Lancia Delta HF 4WD 4:14.26 +3.26 6\. Stig Blomqvist Bruno Berglund Ford Sierra XR 4x4 4:14.30 +3.30 7\. Per Eklund Dave Whittock Audi Coupé Quattro 4:14.48 +3.48 8\. Kenneth Eriksson Peter Diekmann Volkswagen Golf GTI 16V 4:15.25 +4.25 9\. Bror Danielsson Anders Eklind Audi Coupé Quattro 4:17.47 +6.47 10\. Erik Johansson Jan Östensson Audi Coupé Quattro 4:18.08 +7.08 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == Luokka:MM-rallikausi 1987 Luokka:Ruotsin ralli
Ralf Salonius

Ralf Albert Salonius (23. heinäkuuta 1933 Turku – 28. toukokuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen kultaseppä, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 19.12.2022. Saloniuksen vanhemmat olivat toimitusjohtaja Gunnar Gregorius Salonius ja Aune Ahlqvist ja puoliso Inga Mariana Jakobsson. Salonius kävi keskikoulun ja kultaseppäkoulun, kultasepäntutkinnon hän suoritti 1954 ja kisälli- ja tarkastusleimatutkinnot 1955. Saloniuksella oli oma työhuone Helsingissä 1955–1957. Auran Kotka Oy:n edustaja hän oli 1957–1965 ja toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen vuodesta 1965 ja Auran Kultaseppä Oy:n hallituksen jäsen vuodesta 1969 ja hallituksen puheenjohtaja ja yrityksen toimitusjohtaja vuodesta 1971 Aarno Ahon jälkeen. Saloniuksella oli myös useita luottamustehtäviä. Suomen Kultaseppien Liiton puheenjohtajana hän toimi kahteen otteeseen, 1978–1980 ja 1984–1986. Salonius sai kauppaneuvoksen arvonimen 1988. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kultasepät Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Björn Biese

Bror Björn Biese (5. tammikuuta 1924 Helsinki – 26. tammikuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 19.12.2022. Biesen vanhemmat olivat toimitusjohtaja Bror Birger Biese ja Hille Amanda Lundström ja puoliso vuodesta 1948 Ulla Sandqvist. Biese tuli ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta 1942 ja valmistui kemian alalta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi Helsingin yliopistosta 1953. Hän oli yliopiston kemian laitoksen assistentti 1951–1955 ja Oy Algol Ab:n teollisuuskemikaaliosaston työntekijä 1955–1968 ja johtaja 1969–1974, yhtiön johtokunnan jäsen vuodesta 1969, varatoimitusjohtaja 1974–1976, toimitusjohtaja 1976–1985 ja hallituksen puheenjohtaja 1985–1995. Biesellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin luutnantti. Kauppaneuvoksen arvonimen Biese sai 1988. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kemistit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Biese

Biese on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Björn Biese (1924–1997), yritysjohtaja, kauppaneuvos * Ernst Biese (1856–1926), meteorologi, Ilmatieteellisen keskuslaitoksen johtaja * Helmi Biese (o.s. Ahlman, 1867–1933), taidemaalari * Peder Biese (1950–2017), yritysjohtaja, sijoittaja * Rolf Biese (1918–2000), pöytätennispelaaja * Y. M. Biese (1903–1983), kielitieteilijä, professori, Helmi Biesen poika.
Risto Korvenmaa

Risto Aarne Korvenmaa (5. kesäkuuta 1928 Hämeenlinna – 24. joulukuuta 1998) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 19.12.2022. Korvenmaan vanhemmat olivat verotarkastaja Väinö Korvenmaa ja Else Bergström ja puoliso 1952–1977 Anelma (Anne) Vellamo Iivarinen. Korvenmaa tuli ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta 1949 ja opiskeli Helsingin kauppakorkeakoulussa 1949–1952 suorittamatta kuitenkaan loppututkintoa. Korvenmaa oli Merihuolto Oy:n kansainvälisten kuljetusten osaston vientihuolitsija ja myyjä 1952–1954, Oy Huolintakeskus Ab:n myyntipäällikkö Hampurissa 1954–1958, Eurooppalainen Kuljetus Oy:n johtaja Helsingissä 1958–1960, A. Ahlström Oy:n Euran Paperin vienti- ja markkinointipäällikkö 1960–1972 ja Enso-Gutzeit -yhtiön pakkausryhmän johtaja Lahdessa 1972–1982 ja johtaja ja hallituksen jäsen Helsingissä 1982–1990. Hänellä oli myös useita kotimaisia ja kansainvälisiä luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Pakkausalan European Packaging Federation (EFP) -järjestön puheenjohtajaksi hänet valittiin 1980. Sotilasarvoltaan Korvenmaa oli reservin vänrikki. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1988. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Neidonhuivio

Neidonhuivio (Mussaenda frondosa) on matarakasvien (Rubiaceae) heimoon, huivioiden (Mussaenda) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas, joka voi kasvaa korkeimmillaan noin kolme metriä korkeaksi. Neidonhuivio on subtrooppisten ja trooppisten alueiden kasvi ja sitä kasvaa luontaisena Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa. Sitä tavataan Intiassa, Sri Lankassa, Nepalissa, Vietnamissa ja Indonesiassa. Neidonhuiviota kerätään luonnosta syötävien lehtiensä vuoksi sekä erilaisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin. Esimerkiksi kasvin juuria on käytetty lepran torjuntaan ja kasvin lehdistä valmistettua juomaa on käytetty kehossa sisäloisina olevien matojen häätöön. Kasvin kukat ovat puolestaan diureettisia ja niitä on käytetty yskän hoitoon. Lisäksi sitä kasvatetaan koristekasvina puutarhoissa. == Lähteet == * Useful Tropical Plants: Mussaenda frondosa == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Neidonhuivio (Mussaenda frondosa) * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Mussaenda frondosa * Flora of China: Mussaenda frondosa * iNaturalist: Mussaenda frondosa * UniProt: Taxonomy - Mussaenda frondosa Luokka:Matarakasvit
Joseph-Antoine Bruni d’Entrecasteaux

Joseph-Antoine Raymond Bruni d'Entrecasteaux (tai Bruny d'Entrecasteaux) (8. marraskuuta 1737 Aix-en-Provence, Ranska – 20. heinäkuuta 1793 Jaava) oli ranskalainen merivoimien upseeri ja tutkimusmatkailija. ==Elämä ja ura== Entrecasteaux liittyi 15-vuotiaana laivastoon. Vuoden 1778 Ranskan ja Ison- Britannian sodassa hän komensi 32-tykkistä fregattia ja onnistui taitavalla merimiestaidollaan saattamaan kauppalaivaston Marseillesta Lähi-itään, vaikka kaksi merirosvolaivaa hyökkäsi heidän kimppuunsa, joista kumpikin oli suurempi kuin hänen oma aluksensa. Vuonna 1785 hänet nimitettiin Ranskan laivaston komentajaksi Itä-Intiassa, ja kaksi vuotta myöhemmin hänet nimitettiin Mauritiuksen ja île Bourbonin kuvernööriksi. Itä-Intian laivaston komentajana hän teki matkan Kiinaan, mikä sai Ranskan hallituksen valitsemaan hänet vuonna 1791 komentajaksi retkikuntaan, jonka se lähetti etsimään tietoja Jean- François de La Pérousesta, josta ei ollut kuulunut mitään helmikuun 1788 jälkeen. Kontra-amiraali d'Entrecasteaux'n retkikuntaan kuuluivat alukset Recherche ja L'Esperance, joiden toisena komentajana toimi kapteeni Jean- Michel Huon de Kermadec. Kadonneesta La Pérousesta ei saatu tietoja, mutta etsintöjen aikana Entrecasteaux teki tärkeitä maantieteellisiä löytöjä ja tieteellisiä havaintoja. Hänen, hänen työtovereidensa ja laivojensa nimi on edelleen liitetty moniin paikannimiin, kuten D’Entrecasteaux’nsaaret ja Kermadecsaaret. Hän kartoitti Uuden-Kaledonian itärannikon ääriviivat, teki laajoja tutkimuksia Tasmanian rannikolla ja kävi useissa paikoissa Uuden- Hollannin (Australian) etelärannikolla. Molemmat alukset saapuivat Storm Bayhin Tasmaniassa 21. huhtikuuta 1792, ja ne pysyivät siellä 16. toukokuuta 1792 saakka kartoittaen ja nimeten d'Entrecasteaux'n kanavan, Huon- ja Riviére du Nord (nykyään Derwent) -jokien suut, Brunin saaren, Recherche Bayn, Esperancen ja useita muita paikkoja. Tasmaniasta lähdettyään retkikunta purjehti pohjoiseen kohti Itä-Intiaa Uuden-Guinean kautta. Rantautuessaan lähellä Jaavan saarta Entrecasteaux sairastui keripukiin ja kuoli 20. heinäkuuta 1793. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset amiraalit Luokka:Upseerit Luokka:Ranskalaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Vuonna 1737 syntyneet Luokka:Vuonna 1793 kuolleet
Janakkalan Leppäkosken Voiman talo

Voiman talo on Janakkalan kunnan Leppäkosken kylässä sijaitseva työväentalo. Alun perin se oli nimeltään Leppäkosken työväentalo. ==Historiaa== Leppäkosken työväenyhdistys perustettiin nimellä Leppäkosken Työväenseura vuonna 1889. Se toimi alkuun wrightiläisenä yhdistyksenä, ja mukaan liittyi käsityöläisten, työmiesten, torppareiden ja rautatieläisten lisäksi myös säätyläisiä. Vuonna 1906 yhdistys liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen, ja sen nimi muutettiin Leppäkosken Työväenyhdistykseksi. Tällöin yhdistyksen jäsenmäärä nousi suurimmilleen, yli 200 henkeen. Oman talon yhdistys sai vuonna 1916. Yhdistyksen jäsenluku tuolloin oli 59. Talo, joka oli alun perin huvila, ostettiin vuonna 1915, ja siinä tehtiin korjauksia ja rakennettiin juhlasali. Vihkiäisjuhlaa vietettiin heinäkuussa 1916. Juhlapuheen piti Oskari Tokoi. 1980-luvun alussa talo oli vielä Leppäkosken Sosialidemokraattisen Työväenyhdistyksen omistuksessa. Myöhemmin talo on siirtynyt voimistelu- ja urheiluseura Voiman haltuun, ja se tunnetaan nykyään Voiman talona. Taloa vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla toimi alkuaikoina voimistelu- ja urheiluseura Voima, nuoriso-osasto, ammattiosastoja, lasten raittiusosasto sekä naisosasto. Sisällissodan aikaan siellä toimi punakaartin esikunta. Vuonna 1939 yhdistys vietti 50-vuotisjuhlaansa kaksiosaisena: päiväjuhlan ohjelmassa oli muun muassa puheita ja yhdistyksen historiikki, iltajuhlassa taas näytelmä ja tanssia. Molemmissa juhlissa oli paljon yleisöä. Vuonna 1969 vietettiin yhdistyksen 80-vuotisjuhlaa, jossa yhdistyksen veteraaneja kukitettiin. 1980-luvun alussa talolla järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja ja urheiluharjoituksia. ==Nykyinen toiminta== Nykyään talolla toimii Voiman alainen teatterijaosto, ja keväisin siellä esitetään jaoston harjoittelema näytelmä. Voiman naisjaosto järjestää lasten diskoja, naisten iltoja, juhannusjuhlan joka toinen vuosi sekä jouluisen puurojuhlan ja myyjäisiä. Talon yläkerrassa on kuntoiluhuone. ==Rakennus== Talo on hirsirunkoinen, ja se vuorattiin laudoilla vuonna 1960. Nykyään siihen kuuluu juhlasali, johon mahtuu noin sata henkeä, näyttämö, kahvio, keittiö, pieni takkahuone ja sauna sekä kuntoiluhuone. Alun perin talossa oli kahden huoneen ja keittiön asunto vahtimestaria varten. Taloa laajennettiin vuosina 1946–1948 ja peruskorjattiin 1990-luvulla. Talo on osin 1- ja osin 1,5-kerroksinen, ja sen pinta-ala on 450 m². == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Janakkalan rakennukset ja rakennelmat
Guðrún Hafsteinsdóttir

Guðrún Hafsteinsdóttir (s. 9. helmikuuta 1970) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka valittiin Islannin parlamenttiin Alþingiin vuoden 2021 vaaleissa. Guðrún syntyi Selfossissa. Hän opiskeli antropologiaa Islannin yliopistossa ja valmistui kandidaatiksi vuonna 2008; vuonna 2011 hän suoritti sovelletun tasa-arvotieteen tutkinnon. Vuosina 2008–2021 hän oli jäätelöyritys Kjörísin markkinointijohtaja. Guðrún on istunut muun muassa Reykjavíkin yliopiston ja Sinisen laguunin sekä erinäisten yritysten, eläkerahastojen ja muiden järjestöjen hallituksissa. Vuosina 2014–2020 hän toimi Islannin teollisuusyritysten liiton puheenjohtajana. Vuoden 2021 parlamenttivaaleissa Guðrún valittiin Alþingiin Suðurkjördæmi- vaalipiiristä. Vaalien jälkeen hänet valittiin talous- ja kauppavaliokunnan puheenjohtajaksi, minkä lisäksi hän istuu hyvinvointivaliokunnassa. == Lähteet == Luokka:Islantilaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Louis Claude de Saulces de Freycinet

Louis Claude de Saulces de Freycinet (7. elokuuta 1779 Montélimar, Drôme, Ranska – 18. elokuuta 1842 Saulce-sur-Rhône, Drôme) oli ranskalainen merivoimien upseeri ja tutkimusmatkailija. ==Elämä ja ura== Vuonna 1793 Freycinet liittyi Ranskan laivastoon. Osallistuttuaan taisteluihin brittejä vastaan hän liittyi vuonna 1800 yhdessä veljensä Louis Henri de Freycinet'n kanssa, joka myöhemmin nousi amiraaliksi, kapteeni Nicolas Baudinin johtamaan retkikuntaan, joka lähetettiin Naturaliste- ja Géographe -aluksilla tutkimaan Australian etelä- ja lounaisrannikkoa. Tämä retkikunta tutki uudelleen suuren osan englantilaisen Matthew Flindersin jo läpikäymistä ja nimeämistä alueista ja otti käyttöön uusia nimiä. Länsi-Australian rannikolla Shark Bayssa sijaitsee Freycinetin suisto. Cape Leeuwinin ja Cape Naturalisten välissä sijaitseva Cape Freycinet ja Tasmaniassa sijaitseva Freycinetin niemimaa ja Freycinetin kansallispuisto kantavat myös tutkimusmatkailijan nimeä. Vuonna 1805 hän palasi Pariisiin, ja hallitus antoi hänelle tehtäväksi laatia retkikunnan kartat ja raportit. Koko teos ilmestyi nimellä Voyage de découvertes aux terres australes (1807–1816). Vuonna 1817 Freycinet komensi Uranie-alusta, jolla Jacques Arago ja muut matkustivat Rio de Janeiroon tekemään heilurimittauksia. Tämä oli vain osa laajempaa matkasuunnitelmaa, jonka tarkoituksena oli tehdä paitsi maantieteellisiä ja etnologisia myös tähtitieteellisiä ja meteorologisia havaintoja sekä kerätä näytteitä. Tällä retkikunnalla hydrografisista tutkimuksista vastasi Louis Isidore Duperry, joka vuonna 1822 nimitettiin Coquille-aluksen komentajaksi. Kolmen vuoden ajan Freycinet risteili ympäriinsä, kävi Australiassa, Mariaaneilla, Havaijisaarilla ja muilla Tyynenmeren saarilla, Etelä-Amerikassa ja muualla, ja vaikka Uranie menetettiin Falklandinsaarilla paluumatkan aikana, hän palasi Ranskaan mukanaan luonnontieteellisiä kokoelmia sekä runsaasti muistiinpanoja ja piirroksia. Matkan tulokset julkaistiin vuosina 1824–1844 Freycinet'n valvonnassa nimellä Voyage autour du monde sur les corvettes "l'Uranie" et "la Physicienne", joissa on hienoja kuvia ja karttoja. Freycinet hyväksyttiin Ranskan tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1825, ja hän oli yksi Pariisin maantieteellisen seuran perustajista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset sotilaat Luokka:Upseerit Luokka:Ranskalaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Ranskan tiedeakatemian jäsenet Luokka:Vuonna 1779 syntyneet Luokka:Vuonna 1842 kuolleet
Stefán Vagn Stefánsson

Stefán Vagn Stefánsson (s. 17. tammikuuta 1972) on islantilainen edistyspuolueen poliitikko ja entinen poliisi, joka valittiin Islannin parlamenttiin Alþingiin vuoden 2021 vaaleissa. Stefán syntyi Reykjavíkikssä. Hänen isänsä Stefán Guðmundsson toimi edistyspuolueen kansanedustajana vuosina 1979–1999. Stefán valmistui Islannin poliisikoulusta poliisiksi vuonna 2000. Vuosina 1997–2000 hän toimi konstaapelina Reykjavíkin poliisissa, ja vuosina 2000–2007 poliisin erikoisjoukoissa eli niin sanotussa Viikinkiryhmässä. Vuosina 2006–2007 hän palveli NATOn rauhanturvaoperaatiossa Afganistanissa. Vuosina 2008–2015 hän toimi ylikomisariona Sauðárkrókurissä, vuosina 2015–2021 Luoteis-Islannissa. Vuodesta 2010 lähtien Stefán on istunut edistyspuolueen puoluevaltuustossa sekä Skagafjörðurin kunnanvaltuustossa. Vuodesta 2020 hän on toiminut Skagafjörðurin kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Vuoden 2021 parlamenttivaaleissa Stefán valittiin Alþingiin Norðvesturkjördæmi- vaalipiiristä; aikaisemmin hän oli toiminut vaalipiirin varaedustajana. Vaalien jälkeen hänet valittiin talousasiavaliokunnan puheenjohtajaksi, minkä lisäksi hän istuu budjettivaliokunnassa. == Lähteet == Luokka:Islantilaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Napialan työväentalo

Napialan työväentalo oli Janakkalan kunnan Napialan kylässä sijainnut työväentalo. Talo on purettu. ==Historiaa== Napialan työväenyhdistys perustettiin suurlakon alla syksyllä 1905. Saman tien ryhdyttiin oman talon hankintaan. Yhdistyksen puheenjohtaja vuokrasi palstaltaan yhdistykselle tontin, jolle rakennettiin laudoista työväentalo. Se valmistui tapaninpäiväksi 1905. Vuonna 1914 yhdistys rakensi toisen talon. Sisällissodan aikaan suojeluskunta sulki talon ja naulasi sen ovet kiinni. 1990-luvun alussa talo oli huonossa kunnossa, ja myöhemmin se purettiin. ==Toimintaa työväentalolla== Talolla toimi muun muassa opintokerho, torvisoittokunta, nuoriso-osasto, voimistelu- ja urheiluseura Pyrkivä, näytelmäseura (vuodesta 1920 lähtien nimellä Napialan Työväen Näyttämö) sekä kirjasto. Näytelmäseuran ensimmäinen esitys työväentalolla oli vuonna 1906 näytelmällä Pullanpyörittäjän kokous. Myöhemmin ohjelmistossa oli muun muassa Seitsemän veljestä, Miehen kylkiluu ja Kirottu mammona. Näyttämön ensimmäiset kulissit maalasi taiteilija R. Rautoja. Toisen kulissit tilattiin juuri ennen sisällissotaa taiteilija Erkki Karulta, joka tuolloin oli Forssan Työväen Näyttämön johtaja. 1980-luvun alussa talolla järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, bingoa, teatteria ja juhlia. Talo oli myös suosittu keikkapaikka. Vuonna 1991 Napialan Työväen Näyttämö muutti pois talolta sen huonon kunnon takia. ==Rakennus== Talo oli hirsirunkoinen ja lautavuorattu. Se maalattiin vaaleaksi vuonna 1946, jolloin taloa myös laajennettiin ja sen alkuperäinen pärekatto vaihdettiin peltikatoksi. Laajennuksia tehtiin myös vuosina 1923 ja 1957. Talo oli kaksikerroksinen, ja sen pinta-ala oli 300 m². Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä yhden huoneen ja keittiön asunto. Vuonna 1982 talossa ei ollut vesijohtoa, viemäröintiä eikä wc:tä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kulissimaalari Richard Rautojan työ. Lempäälän työväenyhdistys. Luokka:Työväentalot Luokka:Janakkalan rakennukset ja rakennelmat
Ray Hedelmäjazzo

Ray Hedelmäjazzo on vuonna 1990 julkaistu pajatson ja hedelmäpelin yhdistelmä. Pelissä saattoi saada voiton kahdella tavalla – joko porttiosumavoiton tai hedelmäkuvioilla saatu lisävoitto. Hedelmäpelivoitto oli lisävoitto. Panoksena pelissä oli 1–5 markkaa. Ressuportaista saatava voitto oli näkyvissä valopatsaassa palaneen kertoimen mukainen. == Lähteet == Luokka:Veikkauksen rahapeliautomaatit