Peipsijärven alue

Peipsijärven alue on Virossa ja Venäjällä sijaitseva vesistöalue, joka sisältää Peipsijärven ja siihen laskevien virtavesien valuma-alueet lukuun ottamatta Emajoen- ja Velikajan valuma-alueita. Se kuuluu Narvanjoen vesistöalueeseen ja sen pääjärvi Peipsijärvi sijaitsee Peipsin alangolla . == Vesistöalue ja sen rajat == Baltian seutu on alavaa aluetta ja siinä Peipsin alanko on vaatimaton painauma, jota ympäröi muutama erillinen ylänkö. Korkeiden alueiden harjanteita seuraa vedenjakaja, joka muodostaa ensin Peipsijärven valuma-alueen Narvanjoen niskaan asti. Kun siitä poistetaan kahden suurimman joen Emajoen (pinta-ala 9 628 neliökilometriä (km²) ) ja Velikajan (25 200 km² ) valuma-alueet, saadaan Peipsijärven alue. Vesistöalueen merkittävin kohde on Peipsijärvi, joka on Euroopan neljänneksi tai viidenneksi suurin sisäjärvi. Kaikki muut sen sisäiset valuma-alueet laskevat suoraan siihen. Peipsijärven alueen pinta-ala on 12 875 km², mikä on 22,7 % Narvanjoen vesistöalueen pinta-alasta 56 783 km². Peipsijärven pinta- ala on 3 555 km², joka on 27,6 % Peipsijärven alueesta. Peipsijärveen sataa noin 2 kuutiokilometriä (km³) vettä vuodessa ja siihen laskevat joet tuovat sitä lisäksi 9,3 km³. Kun haihdunta on 14,7 %, jää sadannasta järveen 9,6 km³ vettä vuodessa, joka poistuu Narvanjoen kautta Suomenlahteen . Järven länsi- ja eteläpuolella sijaitsevien suurimpien jokien Emajoen- ja Velikajan valuma- alueiden väliin jää pieni alue, jonka jokien vesistöt laskevat Lämmin- tai Pihkovanjärveen. Ne saavat alkuunsa Haanjan ylängöltä. Siellä olevat vedenjakajat ovat Koivajoen- ja Väinäjoen valuma-alueiden reunalla. Peipsijärven itärantaan laskevista joista monet alkavat Lugan ylängöltä, missä kulkee vedenjakajat Velikajan-, Olhavanjoen- ja Pljussan valuma-alueisiin. Pljussan vedenjakaja päättyy Narvanjoen niskalle ja Velikajan sen omaan jokisuistoon. Emajoen valuma-alueen vedenjakaja seuraa Peipsijärven rantaa läheltä ja se nousee Emajoen suistosta luoteeseen päin Pandiveren ylängölle. Siellä olevat vedenjakajat kuuluvat Suomenlahteen laskeville joille tai Narvanjoen alueen joille. == Sisäiset vesistöalueet == Peipsijärveen laskee 237 jokea, puroa tai ojaa, joista 41 tulee Viron ja loput 196 Venäjän rannikolle. Kun näistä luvuista poistetaan Venäjälle kuuluva Velikaja ja Virolle kuuluva Emajoki, saadaan Peipsijärven alueeseen liittyvät virtavesistöt. Alla on vielä tarkennettu Peipsijärven rannat järvenosiensa mukaan, jotka ovat Peipsin suurjärvi, Kuumajärvi ja Pihkovanjärvi. === Peipsijärven luoteispuoli === Peipsijärven luoteispuolen ranta on se osa rannikkoa, joka jää Emajoen suiston ja Narvanjoen niskan väliin. Kyseinen ranta ja virtavesien valuma-alueet kuuluvat kokonaan Virolle. Siellä ovat merkittävimmät joet Kullavere jõgi ja Rannapungerja jõgi. === Peipsijärven itäpuoli === Peipsijärven itäpuoli on se osa rannikkoa, joka jää Narvanjoen niskan ja Velikajan suiston väliin. Se käsittää Peipsin, Kuumajärven ja Pihkovanjärven rannat ja niihin laskevien virtavesien valuma-alueet kuuluvat kaikki Venäjän Pihkovan alueelle. Siellä ovat merkittävimmät joet Želtša ja Tšornaja. === Peipsijärven lounaispuoli === Peipsijärven lounaispuolen ranta on se osuus rannikkoa, joka jää Velikajan ja Emajoen suistojen väliin. Siitä kuuluu eteläisin osa rantaa Venäjälle ja pohjoisin ranta Virolle. Rannikolle laskevien virtavesien valuma-alueet voivat tapauskohtaisesti kuulua molemmille tai vain toiselle valtiolle. Osa virtavesistä toimivat osan matkastaan valtioiden välisinä rajajokina. Siellä ovat merkittävimmät joet Võhandu jõgi ja Piusa jõgi. === Virtavesien valuma-alueista === Peipsijärven alueen pinta- ala on siis 12 875 km² ja kun siitä vähentää Peipsijärven pinta-alan, jää maa- alueita yhteensä 9 320 km². Alla lueteltujen 25 virtaveden valuma-alueiden yhteispinta-ala on 6 947 km², joka tekee 75 % maa-alueista. Taulukkoon on koottu pitkiä, valuma-alueiltaan suuria tai muun syyn takia merkittäviä virtavesiä. Niiden suiston sijainti on eritelty kahdessa ensimmäisessä sarakkeessa järvenosan ja rannikon suunnan tarkkuudella. Virtavedet on järjestetty valuma-alueensa pinta-alan mukaisesti ja virtavesien tiedot on lähteistetty taulukoon alla esitetyllä tavalla. järvenosa puoli nimi (suom., vir.) nimi (ven.) pituus (km) valuma-alue (km²) valtio lähde Kuumajärvi lounas Võhandu jõgi 165 1 402 1, Peipsijärvi itä Želtša Желча 107 1 220 1, Pihkovanjärvi lounas Piusa jõgi Пиуза 109 796 + 1, Peipsijärvi luode Kullavere jõgi 53 629 1, Peipsijärvi luode Rannapungerja jõgi 55 595 1, Pihkovanjärvi itä Tšornaja Чёрная 57 530 1, Peipsijärvi luode Avijõgi 52 391 1, Peipsijärvi itä Tšerma Черма 48 220 Peipsijärvi luode Koosa jõgi 11 205 1 Pihkovanjärvi itä Tolba Толба 36 190 Peipsijärvi luode Mustvee jõgi 39 180 Pihkovanjärvi lounas Obdjoh Обдёх 19 176 Peipsijärvi pohjois Alajõgi 29 150 1 Peipsijärvi itä Gdovka Гдовка 24 150 1, Peipsijärvi luode Piilsi jõgi 24 104 Peipsijärvi itä Kuna Куна 18 Peipsijärvi itä Torohovka Тороховка 18 63 ,3 Peipsijärvi länsi Alatskivi jõgi 16 42 Kuumajärvi itä Rovja Ровья 10 Pihkovanjärvi itä Lipenka Липенка 14 Pihkovanjärvi itä Startseva Старцева 13 Pihkovanjärvi itä Borovka Боровка 2 Pihkovanjärvi itä Abiža Абижа 14 Pihkovanjärvi lounas Moloževska Моложевка 14 + Pihkovanjärvi lounas Kuuliska oja Кулейская 8 + 2,3 Taulukon tiedot on varmistettu lähteistä, jotka on ilmoitettu viimeisessä sarakkeessa. Toistuvasti esiintyvä lähde on esitetty paljaalla numerolla: 1 = , 2 = , 3 = virtaveden vieraskielinen artikkeli. == Huomautuksia == == Lähteet == *