Isojoki

Isojoki () on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 1 855 ihmistä ja väestötiheys on 3,06 as./km². Pinta-ala on 647,46 km², josta vesistöjä 5,04 km². Isojoki on Etelä-Pohjanmaan eteläisin kunta ja se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan ja Satakunnan rajamailla sijaitsevassa Isojokilaakson kultturimaisemassa. Kulttuurimaisemaan kuuluu useita joenvarren kyliä perinteisine talonpoikaisrakennuksineen. Kirkonkylän maisemaa hallitsee keltaisen Isojoen empirekirkon kupoli. == Nimen synty == Kunnan nimi Isojoki vakiintui alueelle 1600-luvulla.Rikkinen & Sihvo 1986, s. 61 == Historia == === Esihistoria ja asutuksen syntyminen === Isojoelta on löydetty lukuisia kivikautisia esineitä. Vesijärveltä, Villamosta ja Vanhakylästästä löydetyt hioinkivet viittaavat myös asuinpaikkoihin. Keskiaikainen eräreitti Satakunnasta Etelä-Pohjanmaalle kulki luultavimmin Isojoen kautta. Pysyvästi Isojoen seutu asutettiin 1500-luvulla. Kustaa Vaasan aikana Isojoelle levisi maanviljely. Taloja rakennettiin viljavien jokilaaksojen reunoille. Metsät olivat kylän yhteistä omaisuutta isojakoon asti. Isojoki kuului alkuaan Närpiön ruotsinkieliseen emäpitäjään. Alueet liitettiin Närpiöstä eronneeseen Lapväärttiin vuonna 1607, jolloin Isojoella oli neljä taloa. Tervanpoltto houkutteli asukkaita Isojoelle, ja taloluku nousi 1700-luvulle tultaessa. Isojoen asutus oli suurimmaksi osaksi suomenkielistä ja kieliraja oli kunnan länsirajan tuntumassa. Perimätiedon mukaan Isojoelta käytiin kirkossa aina Karkussa asti, mutta enimmäkseen Lapväärtissä. Vuonna 1710 Isojoki sai oman kirkon, ja samana vuonna Isojoesta tuli Lapväärtin rukoushuonekunta. Vuonna 1725 Isojoelle muutti oma pitäjänapulainen. === Itsenäistyminen seurakuntana (1732–1868) === Isojoki tuli kappeliseurakunnaksi vuonna 1732 ja itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1855. 1820-luvulla Isojoelle ryhdyttiin uuden kirkon rakennustöihin, joka valmistui vuonna 1833. Isojoki eriytyi omaksi nimismiespiiriksi vuonna 1884 ja omaksi käräjäkunnaksi vuonna 1888. Isojoen ensimmäinen itsenäinen kuntakokous pidettiin pappilassa vuonna 1868. Isojoen väestönkasvu kiihtyi 1800-luvulla, ja vuonna 1880 sen väkiluku oli 4 016. === Kehittyminen kuntana (1868–) === 1900-luvun vaihteen jälkeen Isojoen kasvua hidasti jonkin verran siirtolaisuus. Isojoelle asutettiin jatkosodan jälkeen Jaakkiman siirtoväkeä.Mitä Missä Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1951, s. 129. Helsinki: Otava, 1950. Kunnan syrjäisen sijainnin vuoksi väkiluku alkoi 1960-luvulla vähentyä voimakkaasti, ja muuttoliike suuntautui kaupunkeihin ja Ruotsiin.Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 2: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 266–270. Porvoo- Helsinki: WSOY, 1968. Vuonna 2017 Lauhanvuoren kansallispuistoon Isojoella istutettiin metsäpeuroja, joista toivotaan muodostuvan elinvoimainen kanta. == Maantiede == Isojoki sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnan lounaiskulmassa, ja sen naapurikunnat ovat Karijoki, Kankaanpää, Kauhajoki, Kristiinankaupunki, Merikarvia ja Siikainen. Entisiä naapurikuntia ovat Kankaanpäähän liitetty Honkajoki sekä Kristiinankaupunkiin liitetyt Lapväärtti ja Siipyy. Matkaa maakuntakeskukseen Seinäjoelle on 101 kilometriä. ===Liikenne=== Isojoki sijaitsee melko kaukana pääteistä, ja lähin rautatieasema on Seinäjoella. Isojoen kirkonkylän kautta kulkevat seututie 661 Merikarvian Kuvaskankaalta Kauhajoen Päntäneelle ja seututie 664 Honkajoelta Kristiinankaupunkiin. === Luonto === Lauhanvuoren kansallispuisto on Isojoen ja Kauhajoen rajalla sijaitseva kansallispuisto. Lauhanvuoren rinteillä on näkyvissä jääkauden jättämiä merkkejä. Näyttävimpiä näistä ovat Kivijata eli pirunpelto sekä Aumakivi. Isojoen muita Natura-kohteita ovat runsaslajinen suoalue Haapakeidas, Lapväärtinjokilaakso, vanhaa metsää kasvava Lassinharju, Kodesjärvi runsaine vesilintuineen ja valtakunnallisesti merkittävä hyvin tyypillinen ja edustava keidassuo Hanhikeidas. === Kylät === Heikkilä, Iivarinkylä, Kirkonkylä, Kodesjärvi, Kortteenkylä, Kärjenkoski, Koppelonkylä, Leppikylä, Möykky, Peurala, Polvenkylä, Sakara, Sarviluoma, Suojoki, Piikkilänkylä, Vanhakylä, Vesijärvi, Villamo, Viitakoski, Pettukylä. Palvelut ovat keskittyneet Isojoen kirkonkylään. === Taajamat === Vuoden 2017 lopussa Isojoella oli 2 032 asukasta, joista 792 asui taajamassa, 1 230 haja- asutusalueilla ja 10:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Isojoen taajama-aste on 39,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Isojoen kirkonkylä. == Väestö == === Väestönkehitys === Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. === Kieli ja etnisyys === Isojoen väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 94,8 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,8 prosenttia ja vieraskielisiä 4,4 prosenttia. Isojoella asui vuoden 2023 lopussa 75 ulkomaan kansalaista, mikä on 4,1 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on ukrainalaiset, joita asuu Isojoella 25 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat virolaiset (23) ja latvialaiset (13). === Uskonto === Vuoden 2018 aluejaon mukaan Isojoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: * Isojoen seurakunta Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Isojoen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja- luostarit/seurakunnat/vaasan-ortodoksinen-seurakunta == Talous == Talousalueena Isojoki kuuluu Suupohjan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 37 027 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 40. suurin. Isojoella oli vuonna 2022 yhteensä 652 työpaikkaa ja kaupungissa asui 750 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 67,2 prosenttia. Isojoen työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 48,5 prosenttia, jalostuksen 30,4 prosenttia ja alkutuotannon 19,5 prosenttia. Isojoen työpaikkaomavaraisuus on 86,9 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,5 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,3 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Isojoella on 146,9 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden. === Elinkeinorakenne === Isojoen yritysrakenne on monipuolinen. Suuri osa yrityksistä on maatalousalalla, maanrakennusalalla ja metsätaloudessa. Isojoen suurimpia yrityksiä ovat Isojoen Saha, Maanrakennus Hautala, Kuljetus Viitalähde sekä Luontomatkailukeskus Lauhansarvi. Isojoen suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös Lankoski Oy sekä Isojoen Osuuspankki. === Matkailu === Lauhanvuoren kansallispuiston ulkopuolella on matkailupalveluja, kuten Lauhansarven luontomatkailukeskus, Kangasjärven leirintäalue sekä Kauhajoen puolella Muurahaisen luontomatkailukeskus. Kaikkia yhdistää Lauhanvuoren kansallispuiston maisemat. Lauhansarven luontomatkailukeskus avattiin 6. tammikuuta 2000, joskin toiminta alkoi jo syksyllä 1999. Arto Koiviston hiihtomuseo, Suomen sahtiopisto sekä turvehoitosauna palvelevat koko vuoden ajan. Kangasjärven kesäleirintäalueen kymmenen mökkiä, teltta- ja asuntovaunupaikat palvelevat kesäkuukaudet. == Kulttuuri == === Tapahtumat === Isojoella järjestettäviä tapahtumia ovat keväisin järjestettävät Isojoki-viikot, heinäkuun ensimmäisenä viikonloppuna järjestettävä Isojoen Raitilla-tapahtumaviikonloppu sekä heinäkuun lopussa järjestettävät Lauhan spelit. === Museot ja nähtävyydet === Kyllikki Saaren suohauta sijaitsee kahden kilometrin päässä Isojoen keskustasta Kauhajoelle päin. Paikalle on pystytetty muistomerkki vuonna 1953 surmatun nuoren tytön, Kyllikki Saaren, löytymispaikalle. Isojoen keskustassa sijaitsee perunankuorimaveitsipatsas, joka pystytettiin Isojokisten maailmanennätystempauksen muistoksi, kun kuntalaiset kuorivat perunoita yli 50 tunnin ajan Guinnesin ennätysten kirjaan. Isojoen pappilassa sijaitsee Isojoen kotiseututalo ja -museo. 1800-luvun puolivälissä rakennettu vanha pappila on ollut Isojoki-seuran omistuksessa vuodesta 1981 lähtien. Rakennus toimi pappilana vuoteen 1955 saakka. Isojoen puukirkon on suunnitellut Carl Ludvig Engel. Kirkko valmistui vuonna 1833 kirkonrakentaja Erik Kuorikosken johdolla. Kellotapuli valmistui vuonna 1854. === Ruoka === Isojoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla kalaperunat. === Luontokohteet === Isojoella sijaitsee Lauhanvuoren kansallispuisto, joka kuuluut Lauhanvuori–Hämeenkangas Geoparkiin, joka on lisätty Unescon ainutlaatuisten geologisten kohteiden verkostoon vuonna 2020. Lauhavuoren laki kohoaa 231 metrin korkeuteen, noin sata metriä ympäristöä korkeammalle. === Urheilu ja liikunta === Isojokelaisia urheiluseuroja ovat Isojoen Urheilijat. Isojoella sijaitsevia ulkoliikuntapaikkoja ovat yleisurheilukenttä, Koulukolmion monitoimikenttä, frisbeegolfrata ja monitoimipuisto. Isojoella sijaitsevia uimapaikkoja ovat Kangasjärven, Kodesjärven, Sarvijärven, Suojoen ja Vesijärven uimarannat. Sisäliikuntatiloja Isojoella ovat monitoimitalo, Koulukolmion liikuntasali sekä Isojoen sisäampumarata. == Hallinto ja politiikka == === Hallinto === Isojoen kunnanjohtaja, Linda Leinonen, valittiin kaupunginjohtajaksi Kauhajoelle syksyllä 2017. Viransijaisena toimi Juha Mattila. Uudeksi kunnanjohtajaksi valittiin 19. tammikuuta 2018 Juha Herrala. Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista yksitoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Esa Saarinen. Kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Pia Jaakkola. === Politiikka === Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.Isojoki, Kuntavaalit 2008; Isojoki, Kuntavaalit 2012; Isojoki, Kuntavaalit 2017; Isojoki, Kuntavaalit 2021 (Lähde: Yle, Vaalitulospalvelu) Vuosi KESK KOK PS SDP KD Johto Ääniä % Ääniä % Ääniä % Ääniä % Ääniä % 2008 694 53,2 263 20,2 128 9,8 150 11,5 70 5,4 33,0 2012 658 50,8 260 20,1 196 15,1 151 11,7 31 2,4 30,7 2017 609 57,2 253 23,8 134 12,6 69 6,5 33,4 2021 496 49,3 257 25,5 209 20,8 44 4,4 23,8 == Tunnettuja isojokelaisia == * Aulis J. Alanen (1906–1987), historioitsija * Elias Robert Alcenius (1796–1875), pappi ja sukututkija * Antero Arho (1870–1929), poliitikko * Hilla Blomberg (s. 1959), toimittaja * Markus Kajo (s. 1957), toimittaja, käsikirjoittaja ja televisiojuontaja * Arto Koivisto (s. 1947), maastohiihtäjä * Alma Mattila (1888–1973), kirjailija * Ulla Norrbo (s. 1965), kuntajohtaja * Kari Ovaska (1945–1995), kuvanveistäjä * Portion Boys, musiikkiyhtye * Reino Ryhänen (1922–1999), maatalous- ja metsätieteiden tohtori * Kyllikki Saari (1935–1953), henkirikoksen uhri * Elisa Valkama (1861–1937), arkkiveisujen tekijä == Katso myös == * Luettelo Isojoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Isojoen kunnan kotisivut * Tilastokeskus - Isojoen avainluvut * Kärjenkosken kylä * Vanhakylä * Lauhanvuoren kansallispuiston kotisivut * Lauhan matkailupalvelujen kotisivut * Isojoen Kalastuskunta * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit