EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kari Toivonen

Kari Toivonen (28. heinäkuuta 1942 Helsinki – 28. syyskuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja uutisankkuri. Hän työskenteli Yleisradiossa vuosina 1966–2005. ==Nuoruus ja koulutus== Jatkosodan aikana syntynyt Toivonen oli vanhempiensa ainoa lapsi. Hänen isänsä työskenteli varastomiehenä ja äitinsä kukkakauppiaana. Toivonen varttui Helsingin Töölössä. Vuonna 1951 hän pääsi näyttelemään sivuosaan Kipparikvartetti-elokuvaan kujeilevan poikajoukon jäsentä.Kari Toivonen – uutismies -dokumentti Ylen Areenassa. Viitattu 29.9.2019. Suoritettuaan ylioppilastutkinnon Kari Toivonen siirtyi Helsingin yliopistoon opiskelemaan valtiotieteitä. Hän rahoitti opintojaan työskentelemällä Helsingin poliisilaitoksella ajokorttirekisterin hoitajana. ==Ura== Kari Toivonen päätyi vuonna 1966 töihin Yleisradioon lapsuudenystävänsä kautta. Televisiossa tekstittäjänä toiminut ystävä oli saanut opiskelupaikan Yhdysvalloista, ja uutisten päällikkö oli kysynyt häneltä, tunsiko hän ketään, joka pystyisi jatkossa työskentelemään tehtävässä. Ystävä oli tämän jälkeen kysynyt Toivoselta, pystyisikö hän tulemaan tekstittäjäksi Yleisradioon. Toivonen sai paikan vaikkei osannut edes kirjoittaa kirjoituskoneella. Uudessa työpaikassaan Toivonen alkoi laatia yhdessä Arvi Lindin kanssa tekstejä aikansa tunnetuille uutisankkureille Heikki Kahilalle ja Kauko Saarentaukselle. Sittemmin sekä Lind että Toivonen alkoivat myös lukea televisiouutisia ja näkyä muutenkin ruudussa. Ensimmäisiä kertoja Toivosta nähtiin televisiossa vuonna 1967 kun hän haastatteli juuri valmistuneen Helsingin Kaupunginteatterin hallituksen jäsentä Onni Turtiaista. Sekä Kari Toivosesta että Arvi Lindistä tuli ajan mittaan uutisankkureita, joiden ura kesti vuosikymmeniä. Kari Toivonen luki viimeiset uutisensa Yle TV1:n klo 20.30 alkaneessa pääuutislähetyksessä 24. toukokuuta 2005. Samana päivänä koko televisiotoiminta Suomessa täytti 50 vuotta. Toivonen luki uransa varrella uutisia monista merkittävistä tapahtumista, kuten ensimmäisestä kuulennosta 1969, Tšernobylin ydinonnettomuudesta 1986, presidentti Urho Kekkosen kuolemasta 1986, Neuvostoliiton hajoamisesta 1991, autolautta Estonian uppoamisesta 1994, Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalista 2001 ja syyskuun 11. päivän iskuista 2001. Viimeiseksi suureksi uutiseksi hänen osaltaan jäi Kaakkois-Aasian hyökyaaltokatastrofi 2004. ==Yksityiselämä== Toivonen oli avioliitossa Yleisradiossa ohjaajana työskennelleen Marjo Nurun kanssa vuodesta 1970 alkaen. Heille ei syntynyt lapsia. Toivonen kuoli kotonaan Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen 28.9.2019. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kari Toivosen viimeinen uutislähetys Ylen Elävässä arkistossa * Kari Toivonen – uutismies -dokumentti Ylen Areenassa Luokka:Ylen toimittajat Luokka:Suomalaiset televisiotoimittajat Luokka:Suomalaiset uutisankkurit Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Azeri

Azeri tarkoittaa seuraavia asioita: * azerit, turkkilainen kansa * azeri, turkkilainen kieli.
Kirsikka (nimi)

Kirsikka on luontoaiheinen (kirsikka eli kirsimarja) suomalainen naisen etunimi, joka ei toistaiseksi ole mukana nimipäiväkalenterissa. Sitä annettiin nimeksi jo 1900-luvun alussa, mutta se pysyi harvinaisena, kunnes 1980-luvulla sen suosio nousi selvästi.Anne Saarikalle, Johanna Suomalainen: Suomalaiset etunimet Aadasta Yrjöön, s. 194 Maaliskuun alkuun 2014 mennessä nimi on annettu noin 1090 henkilölle. Kovin yleinen nimi Kirsikka ei ole vieläkään. ==Tunnettuja Kirsikka-nimisiä== * Kirsikka Saari (s. 1973), suomalainen elokuvakäsikirjoittaja. == Kirsikka yhdysnimen jälkiosana == *Ulla-Kirsikka Vainio, suomalainen poliitikko ==Lähteet== Luokka:Etunimet
La Madeleine

L’église de la Madeleine tai L’église Sainte-Marie-Madeleine (tai lyhyesti La Madeleine) on Magdalan Marialle omistettu kirkko Pariisin kahdeksannessa arrondissementissa. Vuonna 1842 käyttöön vihityn, uusklassista tyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli Pierre-Alexandre Vignon. Kirkon rakentaminen paikalle ehdittiin aloittaa pariinkin otteeseen, mutta työt keskeytyivät Ranskan vallankumouksen vuoksi. Napoleon päätti vuonna 1806 rakentaa jo olemassa oleville perustuksille muistorakennuksen armeijansa kunniaksi. Hän kuitenkin luopui alkuperäisestä ajatuksestaan, ja kuningas Ludvig XVIII päätti viimeistellä rakennuksen kirkoksi. Lopullisesti se valmistui vuonna 1842. Kirkon urkureina ovat toimineet muun muassa Camille Saint-Saëns, Gabriel Fauré ja Jeanne Demessieux. Siellä on pidetty myös heidän hautajaisensa, samoin Frédéric Chopinin (1849) ja Marlene Dietrichin (1992). Kirkko sijaitsee Madeleine-metroaseman kohdalla Madeleinen aukiolla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kirkon kotisivut. Luokka:Pariisin kirkot Luokka:Katedraalit Luokka:Kivikirkot
Île de la Cité

Île de la Cité on saari Seinejoessa Pariisissa. Saari on paikka johon Pariisi perustettiin, saarella alun perin sijainneen kelttiläisen kalastajakylän paikalle. Saari on kymmenen katua pitkä ja viisi leveä. Kahdeksan siltaa yhdistää sen joen rannoille, ja yhdeksäs silta vie Île Saint-Louis’n saarelle. Läntisin silloista on nimeltään Pont Neuf (uusi silta). Se valmistui vuonna 1604. Saaren tunnettuja nähtävyyksiä ovat Notre-Damen katedraali, Sainte- Chapelle ja Palais de Justice de Paris. Saari kuuluu suurimmaksi osaksi Pariisin 4. arrondissementtiin, läntisin osa kuitenkin 1. arrondissementtiin. Saaren itäpuolella Seinessä sijaitsee toinen pienempi saari, Île Saint-Louis. == Lähteet == == Aiheesta muualla == luokka:Pariisi luokka:Ranskan saaret
Taru

Taru tarkoittaa seuraavia asioita: *Taru, naisen etunimi *Taru, muinaisten heettiläisten säiden jumala *Taru, hedelmällisyyden jumala muinaisessa Lähi- idän mytologiassa *M/S Taru, laiva *taru, sadunomainen, uskomuksellinen kertomus, myytti, satu, tarina, legenda
Aryabhata

Āryabhaṭa (; 476 – 550) oli intialainen tähtitieteilijä ja matemaatikko, jota pidetään Intian klassisen kauden ensimmäisenä suurena astronomina. Hänet tunnetaan etenkin kirjaimiin perustuvasta järjestelmästä lukujen esittämiseen. Koska kirjaimen arvo perustui sen sijaintiin numerosarjassa, häntä voi pitää myös nollan keksijänä. Tähtitieteessä Aryabhata kehitti noin tuhat vuotta ennen Nikolaus Kopernikusta aurinkokeskisen mallin, jossa Maa kiertää aurinkoa ja pyörii akselinsa ympäri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Intialaiset matemaatikot Luokka:Intialaiset tähtitieteilijät Luokka:Vuonna 476 syntyneet Luokka:Vuonna 550 kuolleet
Ang Thong (provinssi)

Ang Thongin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan keskiosassa Bangkokin pohjoispuolella. Naapuriprovinsseja ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Sing Buri, Lopburi, Ayutthaya ja Suphanburi. Provinssin pinta-ala on 968,4 neliökilometriä, ja siellä on arviolta 259 400 asukasta (vuonna 2017). == Maantiede == Ang Thong on alavaa aluetta, jonka läpi virtaa kaksi jokea Chao Phraya ja Noi. Alueella ei ole vuoristoa eikä metsää mutta sitäkin enemmän peltoa. Jokien ja kanaalien (khlong) ansiosta vettä riisinviljelyyn on riittävästi. == Historia == Ang Thong on historiassa tunnettu nimellä Wiset Chai Chan, ja se sijaitsi Noi-joen kupeessa. Se oli tärkeä rajakaupunki Ayutthayan kuningaskunnan sodassa burmalaisia vastaan. Kuningas Taksinin valtakaudella, Ayutthayan kaaduttua, provinssin pääkaupunki siirtyi Chao Phraya -joelle, ja se nimettiin Ang Thongiksi. == Symbolit == Provinssin vaakunassa on asetelma kultaisia riisintähkiä vedellä täytetyssä kulhossa. Tämä symboloi provinssin asemaa yhtenä Thaimaan suurimmista riisintuottajista. Maakuntapuu on Diospyros malabarica. == Aluejako == Provinssi on jaettu seitsemään piiriin (amphoe) . Piirit on jaettu 81 kunnaksi (tambon) ja 513 kyläksi. #Mueang Ang Thong #Chaiyo #Pa Mok #Pho Thong 5. Sawaeng Ha 6. Wiset Chai Chan 7. Samko == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Thaimaan provinssit
Al-Khwarizmi

Abu Abdullah Muhammad ibn Musa al-Khwarizmi (, noin 780–850)Abu Ja'far Muhammad ibn Musa Al-Khwarizmi oli kalifi al-Mamunin hovissa Bagdadissa arabiaksi kirjoittanut persialainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Kalifi oli palkannut hänet yksityiskirjastoonsa Viisauden taloon tekemään matemaattista ja astrologista työtä.Gutas, 1998, s. 58 == Hindunumeroitten avulla laskeminen == Hänen suunnilleen vuosina 820–825 kirjoittamansa teos "Hindunumeroitten avulla laskeminen" oli perusteellinen esitys intialaisesta numerojärjestelmästä ja sisälsi myös desimaalien esittelyn. Al-Khwarizmin esittelemässä intialaisessa järjestelmässä kantalukuna oli kymmenen, käytössä oli paikkamerkinnät, ja kutakin lukua vastasi oma merkkinsä. Esitelty järjestelmä korvasi vähitellen vanhemman, missä laskettiin sormin ja käytettiin kantalukuna lukua 60. Muutos oli kuitenkin hidasta. Al-Khwarizmin teos on säilynyt vain latinaksi käännettynä (Algoritmi de numero Indorum), ja juuri se toi Eurooppaan intialaisarabialaisen lukujärjestelmän. Sana algoritmi tulee al-Khwarizmin nimestä, joka oli latinalaisessa muodossa Algoritmi kirjan otsakkeessa. == Lyhyt algebran laskuoppi == Al-Kharizmin toinen kirja oli Al- kitāb al-mukhtaṣar fī ḥisāb al-ğabr wa’l-muqābala eli ”Lyhyt algebran laskuoppi”. Se käännettiin latinaksi vuonna 1145 nimellä Liber Algebræ et Almucabola ja toimi algebran perusoppikirjana Euroopassa aina 1500-luvulle asti. Laaja versio teoksesta on säilynyt vain arabiaksi. Kirja käsitteli kokonaislukujen laskusääntöjä sekä ensimmäisen ja varsinkin toisen asteen yhtälöitä. Kirja sisältää kaikki sellaiset lineaariset ja toisen asteen yhtälöt, joilla on positiivinen juuri. Al-Khwarizmi kehitti siinä muun muassa neliöjuuria koskevaa matematiikkaa, pinta-alojen laskemista ja matematisoi islamilaisen lain mukaisen perinnönjaon kysymyksiä. Teos nojautuu hellenistisiin, juutalaisiin ja hindulähteisiin ja niiden kautta balylonialaiseen matematiikkaan asti. Algebrallisten ongelmien ratkaisutapa perustui Eukleideen geometriaan eikä algebrallisiin menetelmiin. Teos oli osittain paljon alkeellisemmalla tasolla kuin 200-luvulla eläneen Diofantoksen kirjoitukset. Esitystapa on puhtaasti sanallista jopa niin, että myös luvut kirjoitetaan sanoin eikä numeroin, joten kirja ei sisällä algebrallisia symboleita eikä yhtälöitä. Yhtäläisyysmerkki kehitettiinkin vasta 1500-luvulla Euroopassa.Luoma-aho, Matematiikan peruskäsitteiden historia. Algebra ja aritmetiikka,s.17 Vaikka kirja oli suoraviivainen ja alkeellinen, se oli kuitenkin niin kattava, että Al-Khwarizmia pidetään algebran perustajana.Boyer, s. 327–330 Sana algebra tulee kirjassa esiintyvästä arabian sanasta al-jabr, joka tarkoitti palauttamista, etenkin negatiivisten lukujen muuttamista positiivisiksi siten, että ne siirrettiin yhtälön toiselle puolelle. == Katso myös == * Viisauden talo * Arabiankielinen matematiikka keskiajalla == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Persialaiset matemaatikot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Islamin kulta-aika Luokka:Keskiajan islamilaiset matemaatikot
Ulrika

Ulrika on naisen etunimi. Ulrikan nimipäivä on 4. heinäkuuta suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa. Suomessa nimi on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 3 395 henkilölle. Lisäksi sen muunnos Ulriika on annettu 776 ja Ulrica 292 henkilölle. ==Nimen alkuperä== Ulrika on naispuolinen muoto nimestä Ulrich, joka on peräisin muinaisyläsaksalaisesta etunimestä Odalric, joka tulee sanoista uodal (perintö) ja ric (valta). Ortodoksisilla alueilla se on muuntunut muotoon Uljana. Nimi Ulla on muotoutunut Ulrikasta. ==Tunnettuja Ulrikoja, Ulriikoja ja Ulricoja== === Ruotsin kuningattaria === * Ulriika Eleonoora (vanhempi) (1676–1693), Ruotsin kuningatar, kuningas Kaarle XI:n puoliso * Ulriika Eleonoora (1688–1741), Ruotsin hallitseva kuningatar 1718–1720 === Muita === * Ulrica Arfvidsson (1734–1801), ruotsalainen ennustaja * Ulrika Bachér, TurrrboCherry (s. 1981), suomalainen graafikko ja burleskiartisti * Ulrika Bengts (s. 1962), suomenruotsalainen elokuva- ja teatteriohjaaja * Ulrika Bergman (s. 1975), ruotsalainen curling-pelaaja * Ulrika Fredrika Bremer (1746–1798), suomalainen laivanvarustaja ja kauppias * Ulrika Ferm (s. 1972), suomalainen kuvataiteilija * Ulrika Hallberg (s. 1952), suomalainen balettitanssija * Ulrika Hansson (s. 1970), ruotsalainen näyttelijä * Ulrika Jonsson (s. 1967), ruotsalais-brittiläinen televisiojuontaja * Ulrika Karlsson (s. 1973), ruotsalainen poliitikko * Ulrika Lindberg, o.s. Knape (s. 1955), ruotsalainen uimahyppääjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari * Ulrica Lindström (s. 1979), ruotsalainen jääkiekkoilija * Ulrica Messing (s. 1968), ruotsalainen poliitikko * Ulrika Möllersvärd (1791–1878), suomalainen keisarillinen hovineiti * Ulrika Pasch, (1735–1796) ruotsalainen taidemaalari * Ulrika Carolina Runeberg (1808–1891), suomalainen runoilija * Ulrika von Strussenfelt (1801–1873), ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä * Ulrika Westerlund (s. 1972), ruotsalainen journalisti ja HLBT-oikeusaktivisti * Ulrica Carolina Widström (1764–1841), ruotsalainen runoilija ja kääntäjä * Ulrika Wolf-Knuts (s. 1947), suomalainen folkloristi * Ulrika Victoria Åberg (1824–1892), suomalainen taidemaalari == Kuvitteellisia Ulrikoja == * Ulrika Mustavaara, tv-sarjassa Salatut elämät == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etunimet
Oinas (Eläinradan merkki)

Oinas (Aries) on ensimmäinen niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 0–30 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin kevät­päivän­tasauksena 20. tai 21. maaliskuuta ja siirtyy seuraavaan, Härän merkkiin huhti­kuun 20. päivän aikoihin. Merkki on saanut nimensä Oinaan tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Oinaan merkki vastaa suunnilleen Kalojen tähdistöä. Oinaan symbolia () käytetään tarkoittamaan myös kevät­tasaus­pistettä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä oinas (tai Oinas) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. Astrologiassa tähän merkkiin on totuttu liittämään muun muassa seuraavat asiatSuuri Horoskooppikirja, Karisto 2004, ISBN 951-23-3792-4: : * Syntymäaika: 21. maaliskuuta – 19. huhtikuuta * Hallitseva planeetta: Mars * Elementti: tuli * Laatu: aloitteikas-johtava-aktiivinen * Luonne: voimakas, määräilevä, puhelias * Hallitsee kehossa: suuta * Onnenkivet: rubiini, verikivi, karneoli, timantti * Metallit: rauta, teräs * Onnenluku: 9 ja 1 * Onnenvärit: punainen * Onnenpäivä: tiistai * Tuoksu: laventeli * Kukka: ruusu * Kaupungit: Firenze, Marseille, Napoli, Verona == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Härkä (Eläinradan merkki)

Härkä (Taurus) on toinen niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 30–60 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain suunnilleen 20. huhtikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kaksosten merkkiin toukokuun 21. päivän aikoihin. Merkki on saanut nimensä Härän tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Härän merkki vastaa suunnilleen Oinaan tähdistöä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä härkä (tai Härkä) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Kaksoset (Eläinradan merkki)

Kaksoset (Gemini) on kolmas niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 60–90 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain suunnilleen 21. toukokuuta ja siirtyy seuraavaan, Kravun merkkiin kesä­päivän­seisauksena kesäkuun 21. päivän aikoihin. Merkki on saanut nimensä Kaksosten tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kaksosten merkki vastaa suunnilleen Härän tähdistöä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kaksonen (tai Kaksonen) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Ulpu

Ulpu on suomalainen naisen etunimi. Nimi on alkuperältään luontoaiheinen ja johtuu vesikasvin nimestä ulpukka. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Ulpu on Suomessa annettu vuoden 1920 alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 606 henkilölle. Ulpun nimipäivä on 4. heinäkuuta. Ulpu lisättiin nimipäiväkalenteriin vuonna 1973. == Tunnettuja Ulpuja == * Ulpu Hozjajenok (s. 1984 tai 1985), laulaja ja lauluntekijä * Ulpu Iivari (s. 1948), poliitikko, toimittaja ja viestintäkonsultti * Ulpu Järvinen (1905–2002), tietokirjailija ja Helsingin kotitalousopettajaopiston lehtori * Ulpu Riikonen (s. 1983), kuvanveistäjä ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Krapu (Eläinradan merkki)

Rapu eli Krapu (Cancer) on neljäs niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 90–120 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain kesäpäiväseisauksena 21. tai 22. kesäkuuta ja siirtyy seuraavaan, Leijonan merkkiin heinäkuun 23. päivän aikoihin. Merkki on saanut nimensä Kravun tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kravun merkki vastaa suunnilleen Kaksosten tähdistöä. Kravun merkin mukaan on saanut nimensä myös Kravun kääntöpiiri. Se on pohjoisin leveyspiiri, josta katsottuna Aurinko on kerran vuodessa, kesäpäivänseisauksena saapuessaan Kravun merkkiin suoraan ylhäälläpäin. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä krapu (tai Krapu) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Oktaalijärjestelmä

Oktaalijärjestelmä eli kahdeksanjärjestelmä on lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 8. Se käyttää vain numeroita 0–7, mutta toimii muuten samalla tavoin kuin desimaalijärjestelmä. Esimerkiksi oktaaliluvun 123 arvo kymmenjärjestelmässä lasketaan 1 \cdot 8^2 + 2 \cdot 8^1 + 3 \cdot 8^0 = 83. Oktaalilukuja käytetään yleisesti tietotekniikassa, jossa yhdellä oktaalijärjestelmän numerolla voi ilmaista kolmen bitin ryhmän. Oktaalijärjestelmä oli suosittu etenkin 1970-luvulla ja sitä aikaisemmin, kun käytössä oli paljon tietokoneita, joiden sananpituus oli kolmella jaollinen. Nykyään heksadesimaalijärjestelmä on suurimmalta osin syrjäyttänyt oktaalijärjestelmän. Joissakin ohjelmointikielissä, esimerkiksi C:ssä, oktaaliluvut merkitään lisäämällä alkuun 0-merkki (nolla), esimerkiksi 0123 = 123_8 = 83_{10}. == Murtoluvut == Murtolukujen vertailua kymmen- ja oktaalijärjestelmissä Murtoluku Kymmenjärjestelmä Oktaalijärjestelmä 1:2 0{,}5 0{,}4 1:3 0{,}\overline{3} 0{,}\overline{25} 1:4 0{,}25 0{,}2 1:5 0{,}2 0{,}\overline{1463} 1:6 0{,}1\overline{6} 0{,}1\overline{25} 1:7 0{,}\overline{142857} 0{,}\overline{1} 1:8 0{,}125 0{,}1 1:9 0{,}\overline{1} 0{,}\overline{07} 1:10 0{,}1 0{,}0\overline{6314} 1:11 0{,}\overline{09} 0{,}\overline{0564272135} 1:12 0{,}08\overline{3} 0{,}0\overline{52} 1:13 0{,}\overline{076923} 0{,}\overline{0473} 1:14 0{,}0\overline{714285} 0{,}0\overline{4} 1:15 0{,}0\overline{6} 0{,}\overline{0421} 1:16 0{,}0625 0{,}04 == Lähteet == Luokka:Lukujärjestelmät Luokka:Tietokonearitmetiikka
Leijona (Eläinradan merkki)

Leijona eli jalopeura (Leo) on viides Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin eläinrata varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 120–150 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain 22. tai 23. heinäkuuta ja siirtyy seuraavaan Neitsyen merkkiin elokuun 23. päivän aikoihin. Sitä aikaa vuodesta, jonka Aurinko on tämän merkin alueella, on vanhastaan sanottu myös mätäkuuksi. Merkki on saanut nimensä Leijonan tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kaksosten merkki vastaa suunnilleen Kravun tähdistöä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä leijona käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Neitsyt (Eläinradan merkki)

Neitsyt (Virgo) on kuudes niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 150–180 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain elokuun 23. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Vaa'an merkkiin syys­­päivän­tasauksena 22. tai 23. syyskuuta. Merkki on saanut nimensä Neitsyen tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Neitsyen merkki vastaa suunnilleen Leijonan tähdistöä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä neitsyt (tai Neitsyt) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Vaaka (Eläinradan merkki)

Vaaka (Libra) on seitsemäs niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 180–210 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin syys­päivän­tasauksena 22. tai 23. syyskuuta ja siirtyy seuraavaan, Skorpionin merkkiin loka­kuun 23. päivän aikoihin. Merkki on saanut nimensä Vaa'an tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vaa'an merkki vastaa suunnilleen Neitsyen tähdistöä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vaaka (tai Vaaka) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Skorpioni (Eläinradan merkki)

Skorpioni (Scorpio) on kahdeksas niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 210–240 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 23. lokakuuta ja siirtyy seuraavaan, Jousi­miehen merkkiin marras­kuun 22. päivän aikoihin. Merkki on saanut nimensä Skorpionin tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Skorpionin merkki vastaa suunnilleen Vaa'an tähdistöä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä skorpioni (tai Skorpioni) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Jousimies (Eläinradan merkki)

Jousimies (Sagittarius) on yhdeksäs niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 240–270 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin marras­kuun 22. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Kauriin merkkiin talvi­päivän­seisauksena 21. tai 22. joulukuuta. Merkki on saanut nimensä Jousi­miehen tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Jousi­miehen merkki vastaa suunnilleen Skorpionin ja Käärmeenkantajan tähdistöä. Käärmeen­kantajan tähdistön mukaan kuitenkaan ei ole nimetty Eläin­radan merkkiä, vaikka ekliptika kulkeekin myös tämän tähdistön kautta. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä jousimies (tai Jousimies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Kauris (Eläinradan merkki)

Kauris (lat. Capricornus) on kymmenes niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 270–300 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin talvi­päivän­seisauksena 21. tai 22. joulukuuta ja siirtyy seuraavaan, Vesi­­miehen merkkiin tammi­kuun 20. päivän aikoihin. Merkki on saanut nimensä Kauriin tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kauriin merkki vastaa suunnilleen Jousi­miehen tähdistöä. Kauriin merkin mukaan on saanut nimensä myös Kauriin kääntöpiiri, joka on eteläisin leveyspiiri, josta katsottuna Aurinko on kerran vuodessa suoraan ylhäälläpäin. Tämä tapahtuu pohjoisen pallon­puoliskon talvi­päivän­seisauksena, Auringon saapuessa Kauriin merkkiin. Eteläisellä pallon­puoliskolla on silloin keskikesä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kauris (tai Kauris) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vesimies (Eläinradan merkki)

Vesimies (Aquarius) on 11. niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 300–330 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 20. tammikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kalojen merkkiin helmi­kuun 19. päivän aikoihin. Merkki on saanut nimensä Vesi­miehen tähdistöstä, joka noin 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vesi­miehen merkki vastaa suunnilleen Kauriin tähdistöä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vesi­mies (tai Vesi­mies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Katso myös == * Vesimiehen aika == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Kalat (Eläinradan merkki)

Kalat (Pisces) on 12. ja viimeinen niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 330–360 astetta kevättasauspisteestä itään tai 0-30 astetta tästä pisteestä länteen. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen helmi­kuun 19. päivän aikoihin ja siirtyy Eläinradan ensimmäiseen, Oinaan merkkiin kevätpäiväntasauksena 20. tai 21. maaliskuuta. Merkki on saanut nimensä Kalojen tähdistöstä, joka noin 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kalojen merkki vastaa suunnilleen Vesimiehen tähdistöä. Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kala (tai Kala) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eläinradan merkit
Transkriptio

Transkriptio on biologinen tapahtuma, jossa RNA-polymeraasi valmistaa kohteena olevaa DNA:ta vastaavan RNA-molekyylin. RNA-molekyyli on emäsjärjestykseltään DNA-mallijuosteelle komplementaarinen eli vastakkainen. Transkriptio on proteiinisynteesin ensimmäinen vaihe. Transkriptiossa valmistetaan pääasiassa kolmenlaisia RNA-molekyylejä: lähetti-RNA:ta, siirtäjä-RNA:ta ja ribosomaalista RNA:ta, joilla on merkittävä osa proteiinisynteesissä. Prosessin kautta syntyy siirtäjä-RNA:n ja ribosomaalisen RNA:n lisäksi myös muuta ei-koodaavaa RNA:ta, joka säätelee solujen toimintaa. ==Transkription yleinen kulku== Transkription alussa RNA-polymeraasi kiinnittyy DNA- molekyyliin. Tämä prosessi vaatii tuekseen promoottoreita sekä avustavia proteiineja. Eukaryooteissa transkriptiota säätelevät myös vahvistajat (engl. enhancer). RNA-polymeraasi kulkee DNA:ta pitkin ja avaa sen kaksoiskierteen. RNA-polymeraasi käyttää toista juostetta mallinaan RNA:n valmistamiseen. ==Eukaryootit== ===Transkription aloitus=== thumb|320px|Transkription aloitus eukaryooteilla. 1\. Transkription aloituskohta 2\. TATA-sekvenssi, johon RNA- polymeraasi (vihreä) on kiinnittynyt transkriptiofaktoreiden ohella 3\. Tehostaja-sekvenssi, jossa kiinni aktivaattoriproteiini (punainen) Eukaryooteissa transkriptio alkaa transkriptiofaktoreiden liittymisellä DNA:han. Transkriptiofaktorit tunnistavat geenissä promoottoreita ja vahvistajia. Usein ensimmäisenä transkriptiofaktorit sitoutuvat geeniä edeltävän TATA-sekvenssin kohtaan ja muodostavat geenin säätelyalueella transkription aloituskompleksin. Transkriptiofaktoreiden aktiivisuuden säätely on merkittävä proteiinisynteesin säätelykohta. Transkriptiofaktorit vaikuttavat myös transkription käynnistymiseen, sillä RNA-polymeraasi kiinnittyy DNA:han transkriptiofaktoreiden avulla. Jotta faktorit voisivat kiinnittyä DNA:han, niiden täytyy ensin poistaa DNA:ssa kiinni olevat histonit tai muuttaa nukleosomien järjestäytymistä. Transkription aloitusta voidaan säädellä myös kromatiinin tasolla. Transkriptio ei onnistu kromosomin heterokromatiiniksi järjestäytyneellä alueella. Myös histonien deasetylointi deaktivoi geenin. ===Transkription eteneminen=== Transkriptiokoneisto liikkuu geeniä pitkin valmistaen RNA-ketjua. RNA-polymeraasiin on kiinnittyneenä useita elongaatiotekijöitä, jotka avustavat etenemistä. Sekä geenin eksonit että intronit valmistetaan RNA:ksi, joskin introneja poistetaan myöhemmin. RNA-ketjua muokataan sen tuottuessa: muun muassa ketjun päähän valmistetaan muunnelluista guaniininukleotideistä koostuva "hattu" (, koska se on ketjun ns. 5'-päässä). == Katso myös == * Translaatio (biologia) * Geneettinen koodi * Emäspari ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Molekyylibiologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hašek

Hašek on yleinen tšekkiläinen sukunimi. Tunnettuja sukunimen omaavia henkilöitä ovat muun muassa: * Dominik Hašek (s. 1965), tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti * Ivan Hašek (s. 1963), tšekkiläinen jalkapalloilija * Jaroslav Hašek (1883–1923), tšekkiläinen kirjailija
Lätti

Lätti-sanalla on seuraavia merkityksiä * latvian kielen vanhentunut nimitys * latvialaista tai latgallia tarkoittava, nykyisin vanhentunut nimitys * suomalainen sukunimi Lätti * lätti on sikalan tai sen osan nimitys erityisesti yhdyssanassa sikolätti
Jonna

Jonna on suomalainen naisen etunimi. Se on lyhentymä nimestä Johanna, joka on Johannes-nimen sisarnimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimen Jonna on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan saanut noin 9 460 naista ja muutama mies. Nimi yleistyi nopeasti 1970-luvulla. Vuonna 1970 se annettiin vasta 18:lle mutta vuonna 1976 jo yli 300 henkilölle. Jonna on ollut Uudellamaalla yleisempi nimi kuin muualla Suomessa. == Tunnettuja Jonnia == * Jonna Andersson (s. 1993), ruotsalainen jalkapalloilija * Jonna Anias (s. 1984), suomalainen korkeushyppääjä * Jonna Berghem (s. 1993), suomalainen aitajuoksija * Jonna-Janette Eriksson (s. 1985), suomalainen kolmiloikkaaja * Jonna Geagea (s. 1977), laulaja * Jonna Heimonen (s. 1990), maastohiihtäjä * Jonna Heynke, o.s. Mononen (s. 1978), saksalais-suomalainen kirjailija ja kääntäjä * Jonna Jokinen (s. 1993), suomalainen keilaaja * Jonna Julin (s. 1993), suomalainen pikajuoksija * Jonna Järnefelt (s. 1964), näyttelijä ja laulaja * Jonna Kantola, laulaja ja juontaja * Jonna Keskinen (s. 1982), näyttelijä * Jonna Koponen (s. 1977), apulaisprofessori ja akatemiatutkija * Jonna Kärkkäinen (s. 1982), Jo Angel, suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja * Jonna Mendes (s. 1979), yhdysvaltalainen alppihiihtäjä * Jonna Miettinen (s. 1990), suomalainen moukarinheittäjä * Jonna Monola, valokuvaaja, jooga- ja meditaatio-opettaja * Jonna Mäkelä (s. 1984), pesäpalloilija ja salibandyn pelaaja * Jonna Norppa-Rahkola (s. 1975), jalkapalloilija ja jääkiekkoilija * Jonna Nygrén-Jäntti (s. 1979), juontaja * Jonna Paananen (s. 1984), Wildeem, YouTube-videoiden tekijä ja Tubeconin taiteellinen johtaja * Jonna Pirinen (s. 1982), R&B; laulaja, taiteilijanimi Jonna * Jonna Pirttijoki (s. 1987), suomalainen harmonikkataiteilija ja laulaja * Jonna Purojärvi (s. 1988), Piraattipuolueen puheenjohtaja * Jonna Salminen (s. 1976), pesäpalloilija * Jonna Salmivaara (s. 1972), suomalainen juoksija * Jonna Skrifvars (s. 1991), suomalainen pikajuoksija * Jonna Sundling (s. 1994), ruotsalainen maastohiihtäjä * Jonna Tervomaa (s. 1973), laulaja, entinen taiteilijanimi Jonna, julkaissut myös kaksi Jonna-nimistä albumia * Jonna Virkkunen (s. 1999), salibandyn pelaaja * Jonna Voima, järjestöjohtaja * Jonna Voronkoff (s. 1977), suomalainen kilpakävelijä * Jonna Yli-Mäenpää (s. 1996), suomalainen jääkiekkoilija * Jonna Ziprus (o.s Kauppila) (s. 1977), Miss Suomi 1998 ==Kuvitteellisia Jonnia== * Kyllä isä osaa -sarjan Jonna-tytär, Maiju Jokisen roolihahmo. == Lähteet == Luokka:Etunimet
Skorpioni

Skorpioni voi viitata seuraaviin asioihin: * Skorpionit, hämähäkkieläinten lahko * Skorpioni, tähdistö * Skorpioni, Eläinradan merkki ja horoskooppimerkki * Skorpioni, Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto * Skorpioni, roomalainen ballista * Škorpion, Tšekkoslovakiassa valmistettu konepistooli * Skorpionit, Jugoslavian hajoamissotiin 1990-luvulla osallistunut puolisotilaallinen ryhmä * Skorpioni-ihminen, mesopotamialainen taruolento *Skorpioni, suomalainen indielevy-yhtiö * Skorpioni, Olavi Uusivirran albumi vuodelta 2019
Atšehin kieli

pienoiskuva|Tsunamivaarasta varoittava kyltti indonesiaksi (vasemmalla) ja atšehiksi (oikealla). Atšeh on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan lähinnä Sumatran saarella, Indonesiassa sijaitsevassa Aceh’n provinssissa. Kielellä on noin 3 500 000 puhujaa, mutta lähes kaikki heistä käyttävät myös indonesiaa. == Asema == Vaikka Atšehilla ei ole minkään lain takaamaa virallista asemaa, se on de facto -virallinen kieli Acehin provinssissa. == Murteet == Kielellä on muutamia murteita: * banda aceh * baruh * bueng * daja * pase * pidie * tunong == Kirjaimisto == Aikoinaan atšehia kirjoitettiin jawilla, joka pohjautuu arabialaiseen kirjoitusjärjestelmään, mutta nykyisin latinalaiset aakkoset ovat tyypillisempiä. Ne levisivät hollantilaisten mukana 1600-luvulta alkaen ja 1920-luvulle tultaessa latinalainen kirjaimisto oli jo yleisessä käytössä.. == Fonologia == === Konsonantit === Labiaali Labiodentaali Alveolaari Postalveolaari Palataali Velaari Glottaali Klusiili tavall. b d ɟ g ʔ asp. pʰ dʱ ɟʱ gʱ Nasaali m n ɲ ŋ Postklusiilinen nasaali mᵇ nᵈ ɲᶡ ŋᶢ Tremulantti tavall. r asp. rʰ Frikatiivi f z ʃ h Approksimantti tavall. l j w asp. lʱ Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i ɯ u Puolisuppea e ə o Puoliavoin ɛ ʌ ɔ Avoin a Lähde: == Lähteet == Luokka:Indonesian kielet Luokka:Malaijilais-polynesialaiset kielet
Kuukso

Kuukso on pieni maalaiskylä Iitissä. Kylä sijaitsee kunnan kaakkoisosassa. Kuuksosta on noin 10 kilometrin matka Kausalaan. Kouvolaan matkaa kertyy noin 25 km. Kuukson pinta-ala on noin 15 km², ja asukkaita siellä oli vuonna 2005 noin 70. Kuukso on noin 65 metrin korkeudella merenpinnasta, tosin Kuukson lammen alue kohoaa lähes 100 metriin. Luokka:Iitin kylät
Aché

Aché on tupi-guaranilaisten kielten ryhmään kuuluva kieli, jota käytetään pääasiassa Paraguayssa. Achén kielellä on enää noin 1 000 puhujaa (2006) ja siitä on jäljellä kolme eri murretta. Monet achén puhujat osaavat puhua myös guarania, mutta kielen puhujista 50 on täysin yksikielisiä. Äidinkielenään puhuvista 20 % on lukutaitoisia. Kielelle on käännetty osia Raamatusta vuosina 1978–2007. == Lähteet == Luokka:Tupi-kielet Luokka:Paraguayn kielet
Enskede-Årsta

Enskede-Årsta on yksi Tukholman kunnan 18 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa (söderort). Vuonna 2004 Enskede-Årstassa oli 46 072 asukasta, ja sen pinta-ala on 12,72 km². Pohjoisessa Enskede-Årsta rajoittuu Årstavikenin lahteen, jonka vastarannalla on Södermalm. Enskede-Årstan kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Enskedefältet, Enskede Gård, Gamla Enskede, Johanneshov, Stureby, Årsta ja Östberga. Kaupunginosan läpi kulkee Tvärbanan-pikaraitiotie, joka yhdistää kaksi maanalaisen linjaa. Luokka:Tukholman kaupunginosa-alueet
Savela (Helsinki)

Savela () on parintuhannen asukkaan asuinalue Koillis-Helsingissä, pääradan ja Vantaanjoen välissä, Pukinmäen kaupunginosassa. ==Historiaa== Savela eli Savikylä on perustettu Pukinmäen kartanon Söderäng- eli Eteläniitty-nimiselle alueelle vuosien 1907-1912 välisenä aikana. Suunnitelmissa oli palstoittaa pienempiä tontteja junaradan eteläpuolelta Savelasta suomenkielisille työläisille. Radan pohjoispuolella Pukinmäessä tuli myyntiin suurempia tontteja ruotsinkieliselle herrasväelle. Kielijako ei kuitenkaan toteutunut aivan suunnitelmien mukaan. Savelan maaperä on hyvin savista, mistä juontuu alueen nimikin. Tonttien alla saattaa olla savea jopa 30 metriä. Ensimmäiset talot olivat puisia omakotitaloja. Vuoden 1942 rakennussuunnitelmassa alue vahvistettiin asuinalueeksi. 1960-luvulla vanhat talot olivat jo rappeutuneet. Alueelta puuttui kunnallistekniikka ja se oli Vantaanjoen tulva-aluetta. Savelaa uhkasikin 1960- ja 1970-luvun vaihteessa kaavoitus osittain viheralueeksi ja omakotitonttien joutuminen kaupungille. Lopulta alue muutettiin kuitenkin omakotialueesta kerrostaloalueeksi. 1980- ja 1990-luvuilla alueelle on rakennettu lähinnä matalia kerrostaloja. == Palvelut == Savelassa on skeittipuisto, K-Market SavelaKesko.fi, Hesburger, Päiväkoti Savela sekä Shell Pukinmäki. ==Lähteet== Luokka:Pukinmäki ==Aiheesta muualla== *Savela-seura ry:n ylläpitämä sivu
CPAN

Comprehensive Perl Archive Network (CPAN) on laaja kokoelma Perlillä kirjoitettuja tietokoneohjelmia, moduuleita ja dokumentaatiota. Sen pääsivusto on samannimisessä .org-osoitteessa, minkä lisäksi arkisto on peilattu moniin muihin paikkoihin Internetissä. CPAN:in on perustanut suomalainen Jarkko Hietaniemi vuonna 1995. Hietaniemi ylläpiti sivustoa omissa nimissään 1995–2010 ja toimii sen pääkirjastonhoitajanahttps://www.oreilly.com/pub/au/651. == Perlin moduulit == Kuten monissa muissa ohjelmointikielissä, Perlissä voi käyttää ulkoisia kirjastoja, jotka sisältävät uudelleenkäytettävää koodia. Niitä kutsutaan moduuleiksi. Moduulit asennetaan UNIX-tyyppisissä järjestelmissä yleensä hakemistoihin /usr/lib/perl5, /usr/local/lib/perl5 ja niiden alihakemistoihin. Perl sisältää muutamia päämoduuleita, joita tarvitaan usein. Esimerkiksi ExtUtils::MakeMaker, jota käytetään laajennusmoduulien kääntämiseen ja CGI.pm, jota käytetään CGI-ohjelmien toteuttamiseen. == CPAN:in tarkoitus == CPAN:in päätarkoitus on auttaa ohjelmoijia löytämään helposti moduulit ja skriptit jotka eivät tule normaalin Perl-jakelun mukana. Sitä käytetään myös uusien Perl-versioiden levittämiseen, kuten myös rinnakkaisprojektien, kuten Parrotin levittämiseen. CPAN on tärkeä lähde Perl-ohjelmoijille. Sen sisältämät 9000 moduulia voivat säästää ohjelmoijalta helposti viikon työn. Jotkut niistä, kuten DBI-moduulit, joita käytetään SQL-tietokantojen käsittelyyn, ovat lähes korvaamattomia. Toiset, kuten List::Util-moduuli on vain erittäin hyödyllinen moduuli, joka sisältää muutaman yleisesti käytetyn funktion. Suuri osa CPANin moduuleista on lisensoitu Artistic License -lisenssillä, joka on Perl-säätiön yleisesti huonosti tunnettu lisenssi.https://www.cpan.org/misc/cpan-faq.html ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *cpan.org Luokka:Perl Luokka:Paketinhallintajärjestelmät
Samuel Scheidt

Samuel Scheidt (kastettu 3. lokakuuta 1587 Halle – k. 24. maaliskuuta 1654) oli saksalainen säveltäjä, urkuri ja opettaja barokin ajan alussa. Samuel Scheidt syntyi Hallessa mutta muutti musiikinopintojen jälkeen Amsterdamiin opiskelemaan säveltäjä Jan Pieterszoon Sweelinckin johdolla. Palattuaan Halleen hän ryhtyi hoviurkuriksi ja myöhemmin kapellimestariksi Brandenburgiin. Toisin kuin monet muut saksalaiset muusikot hän jäi kolmikymmenvuotisen sodan ajaksi Saksaan. Hän tuli toimeen opettajan tehtävissä ja tekemällä muita tilapäistöitä, kunnes tilanne rauhoittui ja hän pääsi palaamaan kapellimestariksi. Scheidt oli ensimmäinen merkittävä saksalainen barokkisäveltäjä ja -urkuri. Hänen myötään alkoi kehittyä tyypillinen pohjoissaksalainen tyyli, johon uskonpuhdistus merkittävästi vaikutti. Etelä-Saksassa ja eräissä muissa Euroopan valtioissa Roomasta tulevat vaikutteet olivat yhä vahvoja, joten suurin osa musiikista noudatti Italian mallia. Juuri Rooman vaikutuksen alta irtautuneet protestanttiset alueet sen sijaan loivat uutta ja kehittivät erilaisia tyylittelyjä kuin naapurinsa. Scheidtin musiikin voi jakaa kahteen osaan: soitinmusiikkiin, lähinnä urkumusiikkiin, ja laulumusiikkiin, jota esitetään joko a cappella tai basso continuon tai muun ajalle ominaisen soittimen säestyksellä. Hänen urkumusiikkiaan arvostettiin tuohon aikaan hyvin paljon, vaikka se nykyisin on Johann Sebastian Bachin teosten varjossa. Suurimman osan soitinmusiikistaan hän sävelsi uruille. ==Kirjallisuutta== * Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Barokkisäveltäjät Luokka:Vuonna 1587 syntyneet Luokka:Vuonna 1654 kuolleet
Hanne

Hanne on kansainvälinen naisen etunimi. Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan Hanne-nimisiä on Suomessa ollut kirjoilla vuoden 2019 loppuun mennessä noin 2160 naista, joista yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä, sekä noin 70 miestä. Nimen alkuperä on heprealainen nimi Hannah, "armo". Hannea voidaan käyttää myös Johanna-nimen puhuttelumuotona. == Nimipäivä == Hanne viettää nimipäivää 21. heinäkuuta, jolloin juhlivat myös Johanna, Hanna, Jenni, Jenna, Jonna, Hannele ja Joanna. Kalenterissa Hanne on ollut vuosina 1984–1988 ja uudestaan vuodesta 1995. == Tunnettuja Hanneja == * Hanne, oik. Eija Höynälä (1954–2010), suomalainen laulaja * Hanne Aho (s. 1973), suomalainen toimittaja ja poliitikko, Suomen Journalistiliiton puheenjohtaja * Hanne Bjurstrøm (s. 1960), norjalainen asianajaja ja poliitikko, tasa-arvo- ja syrjintävaltuutettu * Hanne Borchsenius (1935–2012), tanskalainen näyttelijä * Hanne Harlem (s. 1964), norjalainen poliitikko ja ministeri * Hanne Haugland (s. 1967), norjalainen korkeushyppääjä * Hanne Hogness (s. 1967), norjalainen käsipalloilija * Hanne-Vibeke Holst (s. 1959), tanskalainen journalisti ja kirjailija * Hanne Hynynen, Suomen Neito 2002 * Hanne Kautto, suomalainen radiotoimittaja, YleX:n ohjelmapäällikkö * Hanne Krogh (s. 1956), norjalainen laulaja * Hanne Lauslehto, o.s Mäkinen (s. 1982), suomalainen nyrkkeilijä ja potkunyrkkeilijä * Hanne Ojanperä (s. 1991), suomalainen jalkapalloilija * Hanne Selkokari (s. 1964), suomalainen taidehistoriotsija ja Ateneumin kokoelma-amanuenssi * Hanne Sikiö (s. 1978), suomalainen jääkiekkoilija * Hanne Staff (s. 1972), norjalainen suunnistaja * Hanne Marie Svendsen (s. 1933), tanskalainen kirjailija * Hanne Sørvaag (s. 1979), norjalainen muusikko * Hanne Valtari (s. 1983), kirjailija, viestintäalan yrittäjä ja sosiaalisen median vaikuttaja * Hanne Ørstavik (s. 1969), norjalainen kirjailija == Kuvitteellisia Hanneja == * Hanne ”Hani” Laitela, televisiosarjassa Salatut elämät * Hanne Wilhelmsen, poliisi Anne Holtin kirjasarjassa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Etunimet
Suurmetsä

Suurmetsä () on 15 500 asukkaan kaupunginosa Koillis-Helsingissä. Suurmetsään kuuluvat osa-alueet Puistola, Heikinlaakso, Tattarisuo, Alppikylä ja Jakomäki. Suurmetsän nimi vahvistettiin vuonna 1962, jolloin kaupunginosa myös jaettiin nykyisiin osa-alueisiinsa. Suurmetsän alue liitettiin Helsinkiin Helsingin maalaiskunnasta suuressa alueliitoksessa vuonna 1946. Helsingin piirijaossa Puistola, Heikinlaakso, Tattarisuo ja Alppikylä kuuluvat Puistolan peruspiiriin, ja Jakomäki muodostaa oman peruspiirinsä. ==Historiaa== Suurmetsän kaupunginosaan kuuluvat vanhan Tapaninkylän koillisosa sekä vähäinen alue Ala-Tikkurilasta. Siihen saakka talonpoikaistaloille kuuluneiden maiden palstoituksen pani vuonna 1906 alulle Ab Parkstad-Vanda-Puistokylä -yhtiö. Vuodesta 1908 aina 1930-luvulle jatkuneen osittamisen tuloksena alueelle muodostui varsin huomattava esikaupunkiasutus ennen sen liittämistä Helsinkiin. Kaupunginosan nimen perustana oleva Storskog esiintyy paikannimenä jo 1760-luvun kartoissa. Suurmetsä vahvistettiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1962 ja samalla se jaettiin Puistolan, Tattarisuon, Heikinlaakson ja Jakomäen osa-alueisiin.Olavi Terho ym. (toim.): Helsingin kadunnimet, s. 192. Helsingin kaupungin julkaisuja 24, 1970, Helsinki. == Huokotien pohjoispuoli == Suppeammassa merkityksessä Suurmetsäksi kutsutaan tietyissä yhteyksissä ainoastaan Huokotien pohjoispuolella olevaa kaupunginosaa eli Pohjois- Jakomäkeä, jonka läheisyydessä sijaitsee Vantaan Vaarala. Suurin osa Suurmetsän kerrostaloasunnoista on omistusasunto-osakkeita tai yksityishenkilöiden niitä vuokraamia. Suurmetsää alettiin rakentaa 1970-luvulla, jolloin alueelle valmistui asunto-osakeyhtiöitä Mätästielle ja Kalteentielle. Alueen asukkaiden keskuudessa Suurmetsä on vakiintunut nimeksi asuinalueesta jo varhaisessa vaiheessa. Jakomäen kerrostalolähiöllä ja kaupungin vuokrataloilla oli 1970-luvulla huono maine, jonka vuoksi uudelle alueelle haluttiin etenkin asuntoilmoituksissa selkeästi Jakomäestä erottuva nimi, joka viitannee alueen metsäiseen ympäristöön tai karttojen virhetulkintaan siitä, että Suurmetsällä tarkoitettaisiin vain Huokotien pohjoispuolta. Alueen kaavaan merkityt puistot ovat pääosin metsiä. Kalteentien päätepysäkin lähettyvillä Huokotien pohjoispuolella sijaitsee useita päiväkoteja, Suurmetsän hiekkakenttä, muutamia liikehuoneistoja ja kaksi lähiöravintolaa. Suurmetsän viereisiä kaupunginosia ovat Heikinlaakso, Vaarala ja Puistola. Lähempänä Jakomäkeä kuin Suurmetsä tai Heikinlaakso sijaitsevat Alppikylä alikulkusillan päässä Jakomäestä ja Tattarisuo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suurmetsä-Jakomäki Seura ry * Suurmetsä - Helsingin kaupunki *
Atari Lynx

Atari Lynx oli ensimmäinen ja ainoa Atarin julkaisema käsipelikonsoli ja myös ensimmäinen värinäytöllinen käsikonsoli. Se julkaistiin vuonna 1989 Nintendon Game Boyn ja myöhemmin myös Sega Game Gearin kilpailijaksi. Lynxin suunnitteli Epyx, jossa se tunnettiin nimellä Handy. Kaksi laitteen suunnittelijoista, Dave Needle ja R.J. Mical, olivat toimineet myös Amigan suunnittelussa. Nintendo onnistui markkinoimaan omaa käsikonsoliaan paremmin eikä Atari lopulta onnistunut tekemään lopullista läpimurtoa käsikonsolillaan. == Tekniikka == Teknisiltä ominaisuuksiltaan Lynxiä on luonnehdittu "tasku- Amigaksi": laitteistoon kuului muun muassa blitteri, rautapohjainen sprite- zoomaus, 4 096 väriä ja nelikanavainen digitaaliääni. Kovatasoisesta tekniikastaan huolimatta Lynx ei menestynyt kovinkaan hyvin, koska se oli kohderyhmälleen liian kallis ja melko isokokoinen. * CPU: suoritin pohjautuu WDC 65SC02 suorittimeen (ks. MOS 6502) * 64K RAM == Pelit == == Kuvia == Kuva:Atari-lynx-1-1000.jpeg|Atari Lynx Kuva:Atarilynx.jpg|Atari Lynx II Kuva:Atari Lynx II.jpg|Atari Lynx II, säilytyspussi ja kolme pelimoduulia == Vastaanotto Suomessa == Mikrobitti kehui arvostelussaan konsolin värikästä näyttöä, ääniominaisuuksia, muotoilua, pelaamisen yleistä mukaansatempaavuutta sekä Electrocop- ja Gates of Zendocon -pelejä. Moitteita arvostelija antoi näytön pienestä katselukulmasta ja konsolin virrankulutuksesta.Ilveksen sukua (Mikrobitti 5/1990, sivu 15) == Lähteet == Luokka:Käsikonsolit Luokka:Atari