EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vala (laulu)

Vala (tunnetaan myös nimellä Valalaulu) on suomalainen sotilaslaulu, joka lauletaan sotilasvalan yhteydessä. Sen kansanperinteestä kumpuavat sanat itse asiassa muodostavat lyhyen valan, jonka kohteena on Suomi. Melodia on alkujaan unkarilainen kansansävelmä Kakas a szemtelen. Julius Krohnin kirjoittamat suomenkieliset sanat viimeisteli ja sovitti sävelmään Taavi Hahl. Valalaulusta on myös ruotsinkielinen versio, Edsången.Matti Vainio & Pentti Savolainen: Suomi herää – Mistä on suomalaisuus tehty?, s. 64. Minerva, Helsinki–Jyväskylä 2006. Laulun tunnetuimpia esitystilanteita on talvisodan alla 9. lokakuuta 1939 sattunut tapaus, kun Helsingin rautatieasemalle kokoontunut väkijoukko lauloi sitä neuvottelumatkalle Moskovaan lähdössä olleelle, valtioneuvos J. K. Paasikiven johtamalle valtuuskunnalle.Ensio Siilasvuo (toim.): Talvisota- kronikka, s. 10. Jyväskylä: Gummerus, 1989. ISBN 951-20-3446-8.J. K. Paasikivi: Toimintani Moskovassa ja Suomessa I, s. 6. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1958. ==Sanat== :Valalaulun teksti :Edsången -laulun teksti 1\. :Kuullos pyhä vala, kallis Suomenmaa: :sinuun koskea ei väkivalta saa! :Sua suojelemme, verin varjelemme. :Ollos huoleton, poikas valveil' on! :Sua suojelemme, verin varjelemme. :Ollos huoleton, poikas valveil' on! :Hör vår helga ed, du dyra fosterland: :aldrig skall dig röra våldens grova hand! :Dig mot varje fara skola vi försvara. :Dina söners tro vakar för din ro! :Dig mot varje fara skola vi försvara. :Dina söners tro vakar för din ro! 2\. :Kuullos pyhä vala, kallis Suomenmaa: :sinuun koskea ei väkivalta saa! :Kallios ei horju, vaaras poies torjuu. :Ollos huoleton, poikas valveil' on! :Kallios ei horju, vaaras poies torjuu. :Ollos huoleton, poikas valveil' on! :Hör vår helga ed, du dyra fosterland: :aldrig skall dig röra våldens grova hand! :Dina berg ej skälva stormar de ej välva. :Dina söners tro vakar för din ro! :Dina berg ej skälva stormar de ej välva. :Dina söners tro vakar för din ro! ==Lähteet== Luokka:Sotalaulut Luokka:Suomalaiset isänmaalliset laulut Luokka:Suomalaiset runot Luokka:Suomen puolustusvoimat Luokka:Valat
Los Alamos National Laboratory

Los Alamos National Laboratory on laboratorioalue Los Alamosin kaupungissa New Mexicossa, Yhdysvalloissa. Se perustettiin vuonna 1943. Los Alamosissa suunniteltiin Manhattan-projektin aikana maailman ensimmäisen ydinase, jota testattiin kerran Alamogordossa ja elokuussa 1945 käytettiin Hiroshimassa ja Nagasakissa. Alueesta käytettiin lukuisia salanimiä kuten Kukkula (engl. Hill) sekä Projekti Y (engl. Project Y). Sittemmin Los Alamos Scientific Laboratory on muuntunut Los Alamosin kansalliseksi laboratorioksi (LANL). Se on suunnitellut yli 70 prosenttia Yhdysvaltain kaikista ydinaseista. == Johtajat == * J. Robert Oppenheimer (1943–1945) * Norris Bradbury (1945–1970) * Harold Agnew (1970–1979) * Donald MacLean Kerr (1979–1985) * Siegfried S. Hecker (1985–1997) * John C. Browne (1997–2003) * Pete Nanos (2003–2005) * Robert Kuckuck (2005–2006) * Michael R. Anastasio (2006–2011) * Charles McMillan (2011–2017) * Terry C. Wallace, Jr. (2018–) Los Alamossa sijaitsee myös Bradbury Science Museum. Museossa on noin 60 interaktiivista näyttelyä joissa esitellään Manhattan-projektin historiaa, laboratorion nykyisiä ja historiallisia puolustus- ja teknologiahankkeita sekä kansallisen ja kansainvälisen taloudellisen, ympäristön, poliittisiin ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvää laboratoriotutkimusta. Museossa käy vuosittain noin 80 000 kävijää. Los Alamosia on 1990-luvulta alkaen kehitetty myös matkailukohteeksi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * * Luokka:National Register of Historic Places Luokka:New Mexico Luokka:Ydintutkimuslaitokset Luokka:Yhdysvaltain ydinaseohjelma Luokka:Yhdysvaltain tutkimuslaitokset
Sukeltajankello

pienoiskuva|200px|Seiko 7002-7020 Diver’s 200 m -sukeltajankello. Sukeltajankello on ajan mittaukseen tarkoitettu kello, joka on suunniteltu kestämään tavallisessa laitesukelluksessa esiintyviä paine-eroja. Tyypillisimmin sukeltajankellot kestävät jopa 21 baarin paineen, ja ovat vesitiiviitä 200 metrin syvyyteen saakka. Sukeltajankello on sukeltajalle välttämätön varuste, koska muuten sukellusaikaa ei voi tietää ja näin tietää typpikertymäänsä. == Rakenne == Sukeltajankellon kellotaulut ovat itsevalaisevia. Kellossa on myös niin sanottu aikakehä, jaoteltu rengas, joka pyörii vastapäivään. Aikakehällä ilmaistaan pintaantuloaika. Koska kehä pyörii vain vastapäivään, ei sukellusaika voi ylittyä vaikka kehä pyörisi tahattomasti. Kellossa ei yleensä ole kuin viisari-ilmaisin, koska painonappien o-rengastiivisteet altistavat kelloa vikaantumiselle. == Sukellustietokone == Sukeltajankellona voi toimia myös sukellustietokone. Syväsukelluksilla (+30 m) ja luolasukelluksilla on kuitenkin käytettävä kahdennettuja ajanilmaisuvälineitä. Tällöin sukellustietokoneen rinnalla useimmiten on sukeltajankello. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rannekellot Luokka:Sukellusvarusteet
Syöjätär

Syöjätär on kansanrunoudessa ja saduissa paha naisolento. Syöjätär voi tarkoittaa myös viettelijätärtä, miestennielijää. Saduissa ja taruissa syöjätär on noita-akkaa muistuttava perinteinen hahmo. Syöjätär on paha ja vaarallinen aikuinen tai vanha nainen. Joissain tarinoissa se kykenee uskomattomiin taikuuksiin ja voi syödä hetkessä monta ihmistä, toisissa se taas tyytyy viettelyyn ja juonitteluun. Joillakin syöjättärillä on jopa piirteitä eri muinaisuskontojen naispaholaisista. ==Syöjätär suomalaisessa perinteessä== Suomalaisessa mytologiassa ja kansanperinteessä syöjätär on paha henki. Kristfrid Gananderin alun perin vuonna 1789 julkaistussa suomalaisen mytologian sanakirjassa Mythologia Fennica syöjätär on naaraspiru ja puolipeikko. Syöjätär on yksi antropofageista, julma ja suuri lihansyöjätär sekä kivien haltiatar.Ganander 2016, s. 144–145 Elias Lönnrotin kokoamassa teoksessa Suomen kansan muinaisia loitsurunoja syöjätär on paha henki tai noita, jota voidaan käyttää manattaessa. Syöjätär mainitaan muiden pahojen henkien, kuten Hiiden, Perkeleen ja Louhen kanssa. :Vaan kun ei totelle tuosta :Eikä vaajanne välehen :Omp' on Syöjätär meressä :Joll' on suu keskellä päätä :Kieli keskellä kitoa :Syönyt on sataki miestä :Tuhonnut tuhat urosta; :Se nyt syököhön sinunki :Leivän syötäväyestä :Pion piettäväyestä! :Syöjätär paha emäntä :Ilakehetar rauan eukko :Survoi rauan suurumia :Telkytti teräsneniä :Eautaisella kalliolla :Leppäisessä huhmaressa :Leppäisellä petkelellä :Leppäisen tuvan sisässä :Minkä survoi, senpä siekloi :Appoi noita jauhojansa :Murut haihtui hampahisin :Istuivat ijenlihoihin :Hampahia hakkomahan :Leukaluita luhtomahan == Katso myös == * Baba Jaga == Lähteet == * Ganander, Kristfrid (toim. Juha Pentikäinen): Mythologia Fennica. Salakirjat 2016. ISBN 978-952-7204-08-5 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Syöjätär suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938) Luokka:Satuhahmot Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Charlie Sargent

Paul David "Charlie" Sargent (s. n. 1960) on brittiläinen uusnatsi. Hän johti 1990-luvulla väkivaltaista Combat 18 -uusnatsiryhmää, kunnes syyllistyi murhaan, josta hänet tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen.Nick Lowles, Nick Ryan, Neo-Nazi gang war fear after murder murder The Independent 25.1.1998, viitattu 19.7.2024 Sargent osallistui myös jalkapallohuligaanien toimintaan.Nick Chester, I Hung Out with the Neo-Nazis Who Tried to Set Up an Aryan Homeland in the UK Vice 5.11.2016, viitattu 19.7.2024 Hän alkoi kannattaa puolisotilaallista toimintaa eikä pitänyt demokraattista vaikuttamista uusnatsien kannalta tehokkaana.Under the skin of the BNP BBC, viitattu 19.7.2024 Osana toimintaansa uusnatsiliikkeessä Sargent kannatti arabien ja mustien yllyttämistä väkivaltaan, koska uskoi tämän johtavan hänen toivomaansa rotusotaan.Nick Ryan, Combat 18: Memoirs of a street-fighting man The Independent 1.2.1998, viitattu 19.7.2024 Sargent murhasi Christopher Castlen 10. helmikuuta 1997 yhteistuumin liikkeensä toisen jäsenen, Martin Crossin kanssa. Castle oli toiminut Combat 18:n sisällä kilpailleiden ryhmittymien "välittäjänä". Sargent koetti oikeudessa kuultujen todistajien mukaan värvätä muitakin avuksi murhatyössä ennen kuin sai juoneensa mukaan Martin Crossin. Christopher Castle houkuteltiin Sargentin siirrettävään taloon Essexin Harlowiin, jossa Cross oli väijyksissä ja puukotti uhrin selkään kohdistetulla, sydämen ja keuhkon lävistäneellä iskulla. Oikeudessa kuullun todistajan mukaan Sargent kehuskeli murhalla jälkikäteen. Tammikuussa 1998 Sargent ja Cross tuomittiin elinkautisiin. Tiedotusvälineissä murhaa pidettiin osana Combat 18:n sisäistä valtataistelua. Murhaa olivat edeltäneet riidat uusnatsistisen musiikin julkaisutoiminnan hallinnasta sekä laajemmin Combat 18:n strategiasta ja toiminnan suunnasta. Sargent syyllistyi myös pomminvalmistusohjeiden julkaisemiseen, minkä lisäksi hänet tuomittiin kahdesti huumausainerikoksista ja kerran luvattomasta aseen hallussapidosta. Sargentin pidätyksen jälkeen hänelle uskollisina pysyneet uusnatsit perustivat National Socialist Movementin (NSM). Vaihtelevissa ääriliikkeissä toiminut David Myatt alkoi johtaa tätä ryhmittymää.Julie R Wright, The Promethean Peregrinations of David Myatt: A Brief Biography Internet Archive 2012, viitattu 19.7.2024 == Lähteet == Luokka:Brittiläiset murhaajat Luokka:Brittiläiset elinkautisvangit Luokka:Uusnatsit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Adolf Lindfors (painija)

Adolf Valentin Lindfors (8. helmikuuta 1879 Porvoo – 6. toukokuuta 1959 Porvoo) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja.Siukonen, s. 182Sports reference LLC Lindfors paini Tukholman 1912 olympialaisissa mutta joutui jättämään kisat kesken loukkaantumisen vuoksi.Arponen, s. 73 Antwerpenin 1920 olympialaisissa hän oli jo 41-vuotias. Hän voitti ranskalaisen Armand Gasiglian 1.50 minuutissa, yhdysvaltalaisen Edward Willkien 28.43 minuutissa, ranskalaisen Edmond Damen 3.14 minuutissa ja tanskalaisen Poul Hansenin ajassa 7.17.Sports reference LLC. Pihkala & Jukolan mukaan voittoon tarvitut ajat olivat 1.50, 30 min, 1.46 sekä 2–3 min Ratkaisevaan otteluun Lindfors sai vastaansa itseään yli 30 kiloa painavamman ruotsalaisen Anders Ahlgrenin, jota hän ei saanut millään kaadettua. Kymmenen minuutin varsinaisen painiajan jälkeen käytiin 15 minuuttia kestänyt pistepaini, mutta tuomarit totesivat senkin jälkeen tilanteen olevan tasan, joten painimista jatkettiin. Lindfors toimi mielilausahduksensa (Voimaa vastaan ei seiso kuin järki) mukaan ja pyrki vain väsyttämään Ahlgrenin, joka yli 47 minuutin painimisen jälkeen oli niin väsynyt, ettei jaksanut nousta matosta eikä sittemmin edes otella hopea- ja pronssimitalista.Pihkala & Jukola, s. 307–308 Lindfors voitti kultaa ja on edelleenkin vanhimpana olympiakultaa voittanut suomalaisurheilija (vain taidelajeista löytyy vanhempia). Lindforsin painiessa loppuottelussa hänen huomattavan summan rahaa sisältänyt lompakkonsa varastettiin pukuhuoneesta. Seuratasolla Lindfors edusti Porvoon Akillesta, Helsingin Atleettiklubia sekä Porvoon Raittiuden Ystäväin Voimistelu- ja Urheiluseuraa. Hän voitti Suomen- mestaruuden vuosina 1905, 1907, 1910 ja 1913 sekä saavutti SM-hopeaa vuosina 1904 ja 1908. Hän voitti painonnoston epävirallisen Suomen-mestaruuden vuonna 1904. == Saavutuksia == * olympiakultaa Antwerpen 1920 (kreikkalais- roomalainen paini, sarja yli 82,5 kg) * vuoden 1912 olympialaisissa pääsi neljännelle kierrokselle * MM-hopeaa Helsinki 1911 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja yli 83 kg) == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
The Order

The Order (myös Bruders Schweigen tai Silent Brotherhood, alun perin The Order of the Silent Brotherhood) oli 1983–1984 toiminut uusnatsiyhteyksistään tunnettu, valkoista separatismia kannattanut yhdysvaltalainen järjestö. Järjestön johdossa toimi Robert Jay Mathews, jonka uskomukset perustuivat William Piercen kirjoittamaan The Turner Diaries -teokseen. Järjestön tavoitteena oli vallankumous Yhdysvaltain hallituksen kumoamiseksi, josta järjestö käytti nimitystä ZOG (sionistien valtaama hallitus) sekä afro- amerikkalaisten ja juutalaisten täydellinen syrjäyttäminen, mikä tarkoittaa niin sanottua valkoisen kotimaan () perustamista. Mustille ja juutalaisille olisi varattu omat etniset valtiot. Mathewsin johdolla järjestö suoritti useita väkivaltaisia terrori-iskuja pankkiryöstöistä synagogiin kohdistuneisiin pommi-iskuihin. Vuonna 1984 ryhmän kymmenen jäsentä tuomittiin juutalaisen keskusteluohjelmaisäntä Alan Bergin murhasta. FBI surmasi Mathewsin piirityksessä joulukuussa 1984. ==Kirjallisuutta järjestöstä== * Kevin Flynn & Gary Gerhardt. The Silent Brotherhood, Signet 1990, ISBN 978-0451167866. * Thomas Martinez & John Guinther. The Brotherhood of Murder, iUniverse 1999, ISBN 978-1583485804. * Morris Dees. Gathering Storm: America's Militia Threat. Harper Perennial (April 23, 1997) ISBN 0060927895 * Magnus Söderman & Henrik Holappa. Unbroken Warrior - The Richard Scutari Letters, Nationellt Motstånd Förlag 2011, ISBN 978-91-85737-04-8 ==Elokuvaa== * TV- elokuva 'Brotherhood of Murder'. Luokka:Yhdysvaltalaiset järjestöt Luokka:Uusnatsismi Luokka:Nationalismi luokka:Etnosentrismi luokka:Äärioikeistolaiset terroristijärjestöt Luokka:Äärioikeisto Yhdysvalloissa
Bonanza

thumb|Bonanzan päähenkilöt 1962: ylhäältä alas Ben, Hoss, Little Joe ja Adam Cartwright. Bonanza on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka sijoittuu Virginia Cityn kaupunkiin Nevadassa. Sarjaa kuvattiin kaiken kaikkiaan 430 jaksoa vuosina 1959–1973. Sarjan erikoisena tunnusmerkkinä on alkutekstien alussa palava Nevadan kartta. Sarjassa seurataan Ponderosa-tilan omistajien, Cartwrightien perheen elämää Comstockin kultaryntäyksen jälkimainingeissa. Perheen pää Ben Cartwright (Lorne Greene) on jäänyt kolme kertaa leskeksi: ensimmäinen vaimo kuoli synnytykseen, toinen intiaanin jousella ampumana ja kolmas onnettomuudessa. Veljekset ovat siis velipuolia. Vanhin veljeksistä, Adam, poistui sarjasta kuudennen tuotantokauden jälkeen, Adam Cartwright esiintyi yhteensä 200 jaksossa. Syynä oli Adamia esittäneen Pernell Robertsin vastenmielisyys sarjaa kohtaan, lisäksi hän katsoi olevansa näyttelijänä muita sarjan vakituisia näyttelijöitä huomattavasti korkeammalla tasolla ja halusi esiintyä teatterinäyttämöillä ja elokuvissa. Näihin aikoihin Bonanzan näyttelijöiden sopimukset neuvoteltiin uudestaan niin hyviksi, että se teki muista Bonanzan tähdistä miljonäärejä. Tämäkään ei saanut Robertsia jäämään. Hän valitsi mieluummin vapauden kuin miljonäärin elämän. Adamin poistumista sarjasta ei juuri selitetty. Hän vain jäi pois, ja joskus mainittiin mm. merille lähdöstä. Sarja jatkui kahdella veljeksellä. Hossia esittänyt Dan Blocker kuoli sappikivileikkauksen komplikaatioihin 13.5.1972. Nopeasti huomattiin, että sarja ei toimi ilman häntä. Alun perin Hossille suunniteltu leskeksi jääminen siirrettiin kohtaamaan nuorinta veljeksistä (Michael Landon), ja tämän tyly kohtalo karkotti entisestään katsojia. Sarja katsottiin tämän jälkeen parhaaksi lopettaa. Sarjan luoja ja tuottaja oli David Dortort. Sarjan tunnusmusiikin loivat Jay Livingston ja Ray Evans. Sarjan muusta musiikista vastasi David Rose, joka teki musiikin myös Michael Landonin 1970-luvulla tuottamaan televisiosarjaan Pieni talo preerialla. Sarjan nimi Bonanza [bəˈnanzə] tarkoittaa englannin kielessä suurta ja äkillistä määrää jotain arvokasta, kuvaannollisesti kultakaivosta. ==Näyttelijät== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Bonanza: Scenery of the Ponderosa * Muistatko vielä Bonanzan? is.fi * http://betterlivingtv.blogspot.com/2009/05/restless-ballad- of-pernell-robert ( parts 1 and 2) Luokka:1950-luvun yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:1960-luvun yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:1970-luvun yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:Lännensarjat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:NBC:n televisio-ohjelmat
Voitatti

Voitatti (Suillus luteus) on yleinen ja hyvä ruokasieni, joka kasvaa koko Suomessa. == Koko ja ulkonäkö == Voitatti on kirkkaan tai vaalean kellanruskea sieni, jolla on lyhyt kellanvalkea jalka ja siinä suuri valkea rengas, joka kutistuu ja tummuu ajan myötä. Renkaan yläpuolelta jalka on tummien pisteiden kirjoma. Nuori ja vanha voitatti eroavat toisistaan jonkin verran. Noin kymmenen senttiä leveä, pähkinänruskea lakki on aluksi puolipallomainen, mutta muuttuu kuperammaksi ajan myötä.Valitut palat 1984: Sienestäjän tietokirja Lakki on erittäin limainen märkänä ja sen alapuolen pillikerros on aluksi kirkkaan keltainen, kunnes vanhemmiten se muuttuu ruskeammaksi. Usein lakki on tummaviiruinen.http://www.kemi.fi/romppanen/voita.htm Malto on miedon makuista ja pehmenevää, väriltään se on vaaleankeltaista. Voitatista lähtee mieto sekä lievä hedelmäinen tuoksu. Voitatin itiöpöly on okrankeltaista. Itiöt ovat muodoltaan sukkulamaisia ja kapean ellipsoidimaisia. Niiden koko on noin 7-10 x 3-3,5 mikrometriä (μm). Voitatit ovat usein toukkaisia.WSOY 1987: Svengunnar Ryman, Ingmar Holmåsen: Suomen ja Pohjolan sienet === Samankaltaiset lajit === Voitatin voi sekoittaa muun muassa jyvästattiin (Suillus granulatus), turjantattiin (Suillus clintonianus) tai lehtikuusentattiin (Suillus grevillei). Voitatit muodostavat itsessään suvun, johon kuuluu voitatin lisäksi seitsemän muuta sientä: jyvästatti, turjantatti, lehtikuusentatti, nummitatti, suotatti, kangastatti sekä harmotatti. == Kasvuaika ja -paikka == Voitatti kasvaa yleisenä koko maassa heinäkuusta lokakuuhun. Se on männyn seuralaislaji, joten tavallisimmat kasvupaikat ovat kuivat kangasmetsät, hakkuuaukeat sekä polkujen ja teiden varret. Alueet, joissa maan pintaa on rikottu, ovat erityisen hyviä voitatin kasvupaikkoja. == Käyttö == Voitatti on erinomainen ja maukas kolmen tähden ruokasieni, joidenkin asiantuntijoiden mukaan kahden tähden. Sitä on kuitenkin hankala siivota limaisen pinnan takia. Pintakelmu onkin helpointa poistaa ennen sienen käyttöä.Voitatti, Suillus luteus. Luontoportti viitattu 29.11.2019 Voitatti nyljetään leikkaamalla se puoliksi lakin pinnassa olevaan pintakelmuun asti, ja puoliskot irroitetaan kelmusta. Muuta esikäsittelyä se ei tarvitse.http://www.jyu.fi/tdk/museo/ruokasienia/voitatti.htm Otava 1993: Mauri Korhonen: Uusi sienikirja Sieni on myös hyönteisten suosima ravintokohde. Voitatteja pakastetaan, suolataan tai kuivataan viipaleina. Se on myös maukasta paistettuna, liuossuolattuna sekä marinadiliemeen laitettunaElintarviketurvallisuusvirasto Evira http://www.arktisetaromit.fi/fi/arktiset+aromit/sienet/luonnonsienet/voitatti/ . Voitattien keräämistä vilkasliikenteisiltä paikoilta ei suositella, sillä se kerää itseensä raskasmetalleja.Luontonetti Kaupan on nykyään myös kuivatuista voitateista tehtyä voitattirouhetta. Sienivärjäyksessä voitatteja käytettäessä saadaan beigenoranssiaWSOY 1994: Lasse Kosonen: Uusi perheen sienikirja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elintarviketurvallisuusvirasto: Voitatti Luontoportti: Voitatti Suillus luteus Luokka:Tahmatatit Luokka:Kauppasienet Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Ylivieskan ammattiopisto

Ylivieskan ammattiopisto on Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymään JEDU:un kuuluva ammattiopisto. Koulutuskuntayhtymään kuuluvat myös Haapaveden ammattiopisto, Haapajärven ammattiopisto, Kalajoen ammattiopisto, Nivalan ammattiopisto, Oulaisten ammattiopisto ja Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto. Ammattiopisto tarjoaa kolme ammatillista perustutkintoa; sosiaali-, terveys- ja liikunta-alan perustutkinto, turvallisuusalan perustutkinto ja audiovisuaalisen alan perustutkinto. Näistä tutkinnoista valmistuu lähihoitajia ja mediapalvelujen toteuttajia (ent. Media- assistentti). Sekä turvallisuusvalvojia. Ylivieskan ammattiopistolla voi suorittaa myös kaksoistutkinnon ja osa opinnoista suoritetaan verkko- opintoina. Työssäoppiminen ulkomailla on myös mahdollista esim. Espanjassa, Virossa, Kiinassa, Portugalissa ja Sloveniassa. Ylivieskan ammattiopisto tarjoaa myös aikuiskoulutusta sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalle, kulttuurialalle, puhdistuspalvelualalle sekä hotelli- ja ravintola-alalle. ==Aiheesta muualla== * http://www.jedu.fi/ylivieska Luokka:Suomen ammattioppilaitokset Luokka:Ylivieskan oppilaitokset
Korsikan kieli

Korsikan kieli (omakielinen nimi: Corsu) on romaaninen kieli, jota puhutaan Korsikan saarella. Vuonna 2010 kiellä arvioitiin olevan 160 000 puhujaa. Kirjoitusasultaan se poikkeaa italian kirja- ja yleiskielestä merkittävästi. Korsikan kieli muistuttaa lähinnä pohjoisitalialaisia murteita, mutta on saanut voimakkaasti vaikutteita myös ranskan kielestä. Kielen ei katsota olevan uhanalainen. Korsikka jaetaan neljään päämurteeseen, jasen lähin sukulaiskieli on sardi. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Vain osia Raamatusta on käännetty korsikaksi. == Historia ja status == Fasistien noustua valtaan Italiassa aletiin katsoa, että korsika on vain italian kielen murre ja korsikalaiset ovat italialaisia, mikä perustui Italian irredentismiin. 1960-luvulta alkaen korsikan puhujien kielellinen identiteetti alkoi vahvistua ja kieltä alettiin standardoida. Koodinvaihto alkoi myös yleistyä kaksikielisten puhujien keskuudessa. Kieltä opetetaan Korsikalla, mutta se on yleensä oppiaine eikä opetuskieli. Radio- ja televisio-ohjelmia tuotetaan jonkin verran korsikaksi. Kirjojen ja muun lukumateriaalin julkaisumäärät ovat tosin olleet nousussa. Paikallisen yliopiston yhteydessä toimii myös korsikan kielen keskus. Vuonna 2023 korsikalainen tuomioistuin kielsi kielen käytön julkisissa instituutioissa ja Korsikan alueparlamentissa, mikä johti laajoihin mielenosoituksiin. Kieltoa perusteltiin Ranskan perustuslailla, jonka mukaan maan ainoa virallinen kieli on vain ja ainoastaan ranska. Samassa yhteydessä tuomioistuin linjasi, että korsikalaiset eivät ole ranskalaisista erillinen kansallinen ryhmä. Alueparlamentti oli jo vuonna 2013 äänestänyt julkilausumasta, jolla haluttiin tehdä korsikasta virallinen kieli ranskan rinnalla. Korsikan kieli on kuitenkin tunnustettu alueelliseksi kieleksi Korsikalla. == Fonologia == === Konsonantit === Bilabiaali Labiodentaali Alveolaari Palatoalveolaari Palataali Velaari Norm. Pal. Norm. Lab. Nasaali m n ɲ Klusiili b d dʲ g gʷ Affrikaatta d͡z d͡ʒ Frikatiivi v z ʒ Lateraali l ʎ ~ lʲ Tremulantti r Puolivokaali (w) (j) Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puolisuppea ɪ ɔ Puoliavoin e o Avoin a ɑ Vokaalit [a], [ɔ] ja [u] voivat esiintyä myös nasaalisina. Lähde: ==Kielinäyte== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan kielet Luokka:Korsika Luokka:Romaaniset kielet
Aleksandr Drobyševski

Aleksandr Drobyševski () on Venäjän ilmavoimien eversti ja ilmavoimien lehdistöpalvelun päällikkö. Hän tuli julkisuuteen 2001, kun hän Venäjän ilmavoimien komentajan avustajana kommentoi Japanin väitteitä siitä, että Venäjä olisi loukannut Japanin ilmatilaa Hokkaidōn prefektuuriin kuuluvan Rubinin saaren ilmatilassa kahdella ydinpommittajalla. Sen jälkeen hänen tehtävänään on ollut vastata Venäjän ilmavoimien lehdistöpalvelusta. Kanavanaan julkistamiselle Drobyševski käyttää pääasiassa uutistoimisto Itar- TASSia. Ilmatilanloukkausepäilyksien lisäksi hän kommentoi yleensä myös Venäjän ilmavoimien rauhanomaisia onnettomuuksia ja Tšetšeniassa tapahtuneita menetyksiä. Usein uutinen on myös Interfaxissa. Monissa tapauksissa ilmoitetaan, ettei ilmatilanloukkauksia ole tapahtunut ja että alueella lentäneet koneet ovat noudattaneet lentosuunnitelmiaan. Myös lentoaineistoa tarjotaan objektiivista tarkastelua varten. ==Katso myös== *Suomen ilmatilan loukkaukset *Viron ilmatilan loukkaukset 2005 *Baltian ilmavalvonta == Aiheesta muualla == * Venäjän puolustusministeriön tiedotus länsimaisille tiedotusvälineille Luokka:Tiedottajat Luokka:Venäläiset sotilaat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Vedenväki

Vedenväki on suomalaisessa mytologiassa veden alla asuvien olentojen joukko sekä tämän joukon taikavoima. Kalevalan mukaan vedessä on paljon väkeä. Vedenväkeen kuuluivat esimerkiksi vesihiidet, vetehiset, veden neidot ja pienet merestä nousevat miehet, jotka toisinaan ilmestyivät ihmisten avuksi suurine voimineen. Veden luona pelästyvä tai asiattomasti käyttäytyvä saattoi saada vedenväen vihat päälleen ja sairastua. Vedenväkeen kuuluivat myös yksilöidyt ja nimetyt vedenhaltijat, kuten Ahti, Vellamo ja Iku-Turso. Vedenväen avulla voitiin parantaa joitain sairaita, myös mielenvikaisia. Kun vedenväkeä tarvittiin taikuuksiin, sitä etsittiin paikoista, joissa sitä uskottiin olevan eniten. Tällaisia paikkoja olivat varsinkin veden pyörteet ja vaahto. Kun väkeä otti, piti usein uhrata vuolemalla hopeaa samaan paikkaan. Vedenväkeä sai avukseen varsinkin, jos otti vettä mukaansa. Vedenväellä kerrottiin olevan karjaa, joka öisin saattoi nousta järvistä laiduntamaan. Tällöin vedenkarjan pystyi erottamaan tavallisista naudoista vatsapuolella olevan kalamaisen evän perusteella. Vedenkarjan maidolla kerrottiin olevan arvokkaita ja parantavia ominaisuuksia. == Hullun parannus veden väen avulla == Erään perinteen mukaan hullun parantamisessa tarvittiin lähteen vettä. Vesi täytyi ottaa lähteestä monimutkaisin rituaalein ja loitsia: Sitten lämmitettiin sauna ukkosen särkemillä puilla ja kylvetettiin hullu lähteestä otetulla vedellä loitsuja lukien sekä taikatemppuja tehden. Kun hullua vietiin ulos saunasta, hänet säikytettiin vielä ampumalla pyssyllä hänen päänsä yli. Pelästyttäminen on ollut suomalaisessa kansanparannuksessa yleinen hoitomuoto. == Katso myös == * Väki == Lähteet == * Suomen Kansan Vanhat Runot:447, Viitas, 1890 Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Aleksandr Jakovlev

Aleksandr Nikolajevitš Jakovlev () (2. joulukuuta 1923 – 18. lokakuuta 2005) oli neuvostoliittolainen taloustieteilijä, perestroikan suunnittelija ja sitä toimeenpanneen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerin Mihail Gorbatšovin tukijana tunnettu neuvostoliittolainen poliitikko. Hän palveli toisen maailmansodan aikana Neuvostoliiton armeijassa ja liittyi kommunistisen puolueen jäseneksi vuonna 1944. Hän toimitti puoluejulkaisuja ja päätyi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen ideologia- ja propagandaosaston päälliköksi vuosiksi 1969-1973. ==Kanadaan suurlähettilääksi karkotettuna== Vuonna 1972 hän julkaisi kriittisen isovenäläistä šovinismia ja neuvostoliittolaista antisemitismiä vastustavan artikkelin, joka johti hänen siirtämiseensä Neuvostoliiton suurlähettilääksi Kanadaan, missä hän tutustui maataloudesta vastaavaan Mihail Gorbatšoviin, joka oli vierailulla Kanadassa löytääkseen jotakin Neuvostoliiton maataloudessa sovellettavaksi. 1980-luvun alussa Gorbatšov ja Jakovlev tapasivat uudelleen ja keskustelivat Neuvostoliiton uudistamisesta. Kaksi viikkoa tämän jälkeen Jakovlev sai palata takaisin Neuvostoliittoon Kanadasta Neuvostoliiton tiedeakatemian kansainvälisten suhteiden ja maailmantalouden instituutin johtajaksi. ==Perestroika-politiikan arkkitehti== Gorbatšovin tultua valituksi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeriksi 1985 Jakovlev nimitettiin vanhemmaksi neuvonantajaksi, joka avusti pääsihteeriä ja politiikan muotoilua viidessä tapaamisessa Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin kanssa. Jakovlev nimitettiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen poliittisen toimikunnan, politbyroon jäseneksi vuonna 1987, mutta perestroikan edetessä lähinnä Jegor Ligatšovin ja muiden konservatiivien lujittaessa otettaan puolueen johdossa Jakovlevin asema tuli kriittiseksi. Kaksi päivää ennen poikkeustilakomitean elokuussa 1991 suorittamaa vallankaappausyritystä Jakovlev erotettiin politbyroosta. ==Jeltsiniä kannattava demokraatti== Jakovlev liittyi avoimesti Boris Jeltsinin johtamaan demokraattiseen oppositioon 21. elokuuta 1991, kun poikkeustilakomitean aloittama vallankaappausyritys oli rauennut. ==Ihmisoikeuksien puolustaja== Neuvostoliiton purkauduttua Jakovlev luennoi Neuvostoliitosta ja Stalinin ajan vainoista. Putinin ensimmäisellä kaudella hänestä tuli 2002 presidentillisen poliittisten vainojen uhrien arvoonpalauttamisen komitean puheenjohtaja. ==Julkaisuja== *A Century of Violence in Soviet Russia, Alexander M. Yakovlev, 2002, Yale University Press Luokka:Neuvostoliittolaiset poliitikot Luokka:Neuvostoliittolaiset taloustieteilijät Luokka:Neuvostoliiton suurlähettiläät Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Luuri

Luuri on puhelimen osa, jossa on sekä mikrofoni että kuuloke. Sankaluuri on päähän tai korvaan kiinnitettävä luuri. Luuri on yleensä kytketty johdolla puhelimeen. Luuri ja puhelinkone voivat myös olla yhtenäinen laite. Langattomissa puhelimissa luuri on yhteydessä tukiasemaan radioaaltojen avulla. Matkapuhelimiin saa myös langattomia handsfree -laitteita, jotka ovat yhteydessä kännykkään bluetooth-yhteyden avulla. Luuri on alkujaan ollut nimitys kuulotorvelle. Puhekielessä luureilla tarkoitetaan joskus myös studiotyyppisiä kuulokkeita. Luokka:Puhelintekniikka
Etelä-Afrikan kansallislaulu

Vuodesta 1997 saakka Etelä-Afrikan tasavallan kansallislauluna on toiminut aikaisemman kansallislaulun Die Stem van Suid Afrikan ja apartheidin vastaisen vapaustaistelun tunnussäveleksi nousseen Nkosi Sikelel' iAfrikan yhdistelmä. Nkosi Sikelel' iAfrikan sävel on sama kuin esimerkiksi Suomen evankelis- luterilaisen kirkon virsikirjan virren numero 501: "Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää". Sen on säveltänyt xhosa-heimoon kuulunut Enoch Sontonga vuonna 1897. Die Stem van Suid-Afrika taas on alkujaan C. J. Langenhovenin ja S. E. K. Mqhayin käsialaa vuodelta 1918. Se toimi Etelä-Afrikan kansallislauluna vuosien 1936 ja 1995 välisenä aikana. Nelson Mandelan hallintokaudella aluksi molemmat laulut, sekä Die Stem van Suid-Afrika että Nkosi Sikelel' iAfrika, toimivat Etelä-Afrikan kansallishymneinä, kunnes vuonna 1997 ne päätettiin sellaisinaan yhdistää nykyisenkaltaiseksi hymniksi. == Sanat == Kansallislaulu sisältää sanoja viidestä Etelä-Afrikan kaikkiaan yhdestätoista virallisesta kielestä. Alkuperäinen versio Englanninkielinen käännös (Xhosa) Nkosi sikelel' iAfrika Maluphakanyisw' uphondo lwayo, (Zulu) Yizwa imithandazo yethu, Nkosi sikelela, thina lusapho lwayo. God [Lord] bless Africa Raise high Her glory Hear our Prayers God bless us, her children (Sesotho) Morena boloka setjhaba sa heso, O fedise dintwa le matshwenyeho, O se boloke, O se boloke setjhaba sa heso, Setjhaba sa, South Afrika - South Afrika. God we ask You to protect our nation Intervene and end all conflicts Protect us, protect our nation, our nation, South Africa - South Africa (Afrikaans) Uit die blou van onse hemel, Uit die diepte van ons see, Oor ons ewige gebergtes, Waar die kranse antwoord gee, Ringing out from our blue heavens, From our deep seas breaking round, Over everlasting mountains, Where the echoing crags resound, (Englanti) Sounds the call to come together, And united we shall stand, Let us live and strive for freedom, In South Africa our land. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * The National Anthem, osoitteesta info.gov.za * Kansallishymnin historia Luokka:Kansallislaulut kansallislaulu Luokka:Etelä-Afrikan musiikki
Pajukasvit

Pajukasvit (Salicaceae) on aitokaksisirkkaisten kasvien heimo, johon kuuluu 2000-luvun käsityksen mukaan 54 sukua. Suomessa suvuista esiintyy luonnonvaraisina lajeja vain kahdesta suvusta: poppelit ja haavat (Populus) sekä pajut (Salix). Vielä 1900-luvun lopulla käytetty Cronquistin luokittelu antoi pajukasveille oman lahkonimen Salicales. Lahkossa oli vain yksi heimo ja siinä kolme sukua Populus, Salix ja Chosenia (Chosenia Nakai). Uudemmat, 2000-luvun alussa Angiosperm Phylogeny Group -tutkimusryhmän tekemät geneettiset vertailut ovat mullistaneet käsityksen eri pajukasvien lähisukulaisista. Pajukasvit luetaan nyt lahkoon Malpighiales, jossa on yhteensä 38 heimoa, 716 sukua ja 15935 lajia. Pajukasvien heimoon liitetyt uudet suvut olivat Cronquistin vanhassa luokituksessa heimoissa Bembiciaceae, Caseariaceae, Flacourtiaceae, Homaliaceae, Poliothyrsidaceae, Prockiaceae, Samydaceae ja Scyphostegiaceae. Monia pajukasveja kasvatetaan koristepuina ja -pensaina. Niitä käytetään myös biomassan tuotantoon, eroosion torjuntaan sekä korien ja vastaavien punostöiden materiaalina. == Suvut == * Abatia * Ahernia * Aphaerema * Azara * Banara * Bartholomaea * Bembicia * Bennettiodendron * Bivinia * Byrsanthus * Calantica * Carrierea * Casearia – kaseariat * Dianyuea * Dissomeria * Dovyalis – keiomenat * Euceraea * Flacourtia * Hasseltia * Hasseltiopsis * Hemiscolopia * Homalium * Idesia – iigiripuut, vain laji iigiripuu (Idesia polycarpa) * Irenodendron * Itoa * Lasiochlamys * Ludia * Lunania * Macrohasseltia * Mocquerysia * Neopringlea * Neoptychocarpus * Neosprucea * Olmediella * Oncoba * Ophiobotrys * Osmelia * Phyllobotryon * Pineda * Piparea * Pleuranthodendron * Poliothyrsis * Populus – poppelit ja haavat * Priamosia * Prockia * Pseudoscolopia * Pseudosmelia * Ryania * Salix – pajut, sisältäen kaarnapajun (Chosenia) * Scolopia * Scyphostegia * Tetrathylacium * Tisonia * Trichostephanus * Trimeria – nuppisuihkut * Xylosma == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Pajukasvit – Salicaceae * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Salicaceae * Angiosperm Phylogeny Website: Pajukasvit (Salicaceae) * The World Flora Online: Salicaceae Mirb. Luokka:Kasviheimot
Pikku apulainen

Pikku apulainen () on Aku Ankka -sarjakuvissa keksijä Pelle Pelottoman robotti, jolla on päänään hehkulamppu. Pikku apulaisen on luonut Carl Barks. Hahmon ensiesiintyminen oli sarjassa Kissannaukujaiset (), vuodelta 1956. Pikku apulainen oli Don Rosan tarinan Ensimmäinen keksintö mukaan alun perin Aku Ankan pöytävalaisin. Tarinassa Pelle Peloton siirtää vahingossa aikaisemmin keksimänsä ajatuslaatikon avulla aivojensa toiminnot Akun pöytälamppuun. Samaan aikaan Aku Ankka mainitsee Roope Ankan ongelmista. Roopen ongelmat ovat siinä että rahasäiliön alla on havaittu syvä rotko ja alla ajohiekkaa. Tiedemiehet kertovat että liika tärinä voi hajottaa ajohiekkaa eristävän kallionosan. Kun Pelle huomaa lampun älykkyyden, hän rakentaa sille jalat ja kädet ja Pikku apulainen on valmis. Pikku apulainen kommunikoi joskus surisemalla. Luotettavana avustajana se on pelastanut Pellen monesta pulasta. Luokka:Aku Ankka -sarjakuvan hahmot Luokka:Kuvitteelliset robotit de:Liste der Bewohner Entenhausens#Helferlein en:List_of_Duck_universe_characters#Little_Helper
Ibrahim Ferrer

Ibrahim Ferrer (20. helmikuuta 1927 San Luis – 6. elokuuta 2005 Havanna) oli kuubalainen muusikko. Ferrer aloitti katulaulajana 12-vuotiaana jäätyään orvoksi. Vuonna 1940 hän perusti yhdessä serkkunsa kanssa duettoryhmän Jovenes del Son (”sonin nuoret”). He esiintyivät yksityistilaisuuksissa ja onnistuivat ansaitsemaan riittävästi rahaa elääkseen. Seuraavien vuosien aikana Ferrer esiintyi monissa yhtyeissä kuten Conjunto Sorpesa ja Orquesta Chepin-Choven. Jälkimmäisen johtaja sävelsi myöhemmin yhden Ferrerin suurimmista hiteistä: ”El Planatal de Bartolo”. Vuonna 1953 Ferrer alkoi esiintyä Pacho Alonson yhtyeen mukana Santiagossa. Vuonna 1959 yhtye muutti pysyvästi Havannaan ja muutti nimensä Los Bocucokseksi. Alonson yhtyeessä Ferrer esitti lähinnä guarachoja, soneja ja muita nopeita lauluja. Hän ei kuitenkaan esittänyt boleroita. Vasta 40 vuotta myöhemmin Ry Cooderin vuonna 1999 tuottamalla Buena Vista Social Clubilla huomattiin Ibrahim Ferrerin kyvyt bolerolaulajana. Vuonna 1996 Ferrer oli mukana Afro-Cuban All Starsin Grammy-ehdokkuuden saaneella levyllä A Toda Cuba le Gusta. Vuonna 1999 ilmestyi kuubalaisen musiikin maailmanmaineeseen tuonut Wim Wendersin elokuva Buena Vista Social Club ja samanniminen albumi. Samana vuonna ilmestyi Ferrerin ensimmäinen soololevy, Ry Cooderin tuottama Buena Vista Social Club presents Ibrahim Ferrer. Ferrer kiersi 1990- ja 2000-luvuilla maailmaa sekä huippusuosittuna sooloartistina, että osana Buena Vista Social Club -ryhmää, esiintyen muun muassa Suomessa muutamaan otteeseen. Vuonna 2003 ilmestyi Ferrerin toinen soololevy Buenos Hermanos. ==Aiheesta muualla== * Ibrahim Ferrerin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Kuubalaiset muusikot Luokka:Grammy- palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Hövsgöl (provinssi)

Hövsgöl () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa ja rajautuu Bulganin, Arhangain ja Zavhanin provinsseihin sekä pohjoisessa Venäjään. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 114 331 asukasta ja sen pinta-ala on 100 600 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Mörön. Provinssi on saanut nimensä Hövsgöljärveltä, joka sijaitsee sen alueella. == Aluejako == Provinssi jakaantuu 23 pienempään alueeseen, sumiin. Ne ovat: Sum Mongoliksi Väkiluku (2015) Alag-Erdene Алаг-Эрдэнэ 6 219 Arbulag Арбулаг 3 942 Bajanzürh Баянзүрх 3 963 Bürentogtoh Бүрэнтогтох 4 252 Erdenebulgan Эрдэнэбулган 2 797 Galt Галт 5 242 Hanh Ханх 2 446 Ih-Uul Их-Уул 4 001 Mörön Мөрөн 37 921 Rašaant Рашаант 3 642 Rentšinlhümbe Рэнчинлхүмбэ 4 839 Šine-Ider Шинэ-Идэр 3 198 Tarialan Тариалан 5 749 Tosontsengel Тосонцэнгэл 4 156 Tsagaannuur Цагааннуур 1 830 Tsagaan-Uul Цагаан-Уул 5 430 Tsagaan-Üür Цагаан- Үүр 2 566 Tšandmani-Öndör Чандмань-Өндөр 3 039 Tsetserleg Цэцэрлэг 4 513 Tünel Түнэл 4 056 Tömörbulag Төмөрбулаг 4 209 Ulaan-Uul Улаан-Уул 4 224 Žargalant Жаргалант 5 189 == Kuvia == Tiedosto:JargalantBridge2.jpg|Iderjoen ylittävä silta Žargalantissa Tiedosto:Lake Khövsgöl6.JPG|Hövsgöljärvi Tiedosto:MoronHashaa.jpg|Mörönin kaupunkia Tiedosto:Deer stones.jpg|Peurakivi- megaliittejä Tiedosto:JarainGol.jpg|Siperianlehtikuusimetsää Rentšinlhümben sumissa Tiedosto:Mongolian nomads.jpg|Siirtyminen syysleirille, Bürentogtohin sum == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Provinssin internetsivut Luokka:Mongolian provinssit
Töv

Töv (, ’keskinen provinssi’) on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan keskiosassa ja ympäröi Ulan Batorin kaupunkia. Lisäksi se rajautuu Selengen, Hentiin, Govisümberin, Dundgovin, Övörhangain ja Bulganin provinsseihin. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 83 838 asukasta ja sen pinta-ala on 74 000 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Zuunmod. == Aluejako == Provinssi jakautuu 27 pienempään alueeseen, sumiin. Ne ovat: Sum Mongoliksi Väkiluku (2015) Altanbulag Алтанбулаг 3 040 Argalant Аргалант 1 694 Arhust Архуст 1 251 Bajan Баян 2 139 Bajan-Önžüül Баян-Өнжүүл 2 093 Bajandelger Баяндэлгэр 1 394 Bajanhangai Баянхангай 1 475 Bajantsagaan Баянцагаан 1 808 Bajantšandmani Баянчандмань 4 032 Bajantsogt Баянцогт 1 785 Bajanžargalan Баянжаргалан 1 570 Batsümber Батсүмбэр 6 792 Bornuur Борнуур 4 983 Büren Бүрэн 2 989 Delgerhaan Дэлгэрхаан 1 645 Erdene Эрдэнэ 3 756 Erdenesant Эрдэнэсант 4 284 Lün Лүн 2 550 Möngönmorit Мөнгөнморьт 1 982 Sergelen Сэргэлэн 1 952 Sümber Сүмбэр 1 769 Tseel Цээл 2 478 Ugtaal Угтаал 2 627 Zaamar Заамар 5 453 Žargalant Жаргалант 6 379 Zuunmod Зуунмод 15 942 Öndöršireet Өндөрширээт 1 903 == Kuvia == Tiedosto:Khustain Nuruu National Park (2).JPG|Hustain Nuruun kansallispuistoa Tiedosto:Bogdkhan Uul 149199749 62cc3c373c o.jpg|Bogd han -vuoren luonnonsuojelualuetta Tiedosto:Manzushir Khiid 149194577 b623bef9e3 o.jpg|Manzušhirin luostaria Tiedosto:ZuunmodTownHall.jpg|Zuunmodin kaupungintalo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Provinssin internetsivut Luokka:Mongolian provinssit
Zuunmod

Zuunmod () on Mongolian Tövin provinssin sum ja provinssinsa pääkaupunki. Siellä on 15 942 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 18,9 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee provinssin keskiosassa Bogd han -vuoren eteläpuolella 40 kilometrin päässä Ulan Batorista. Zuunmodin nähtävyyksiin kuuluvat Tövin provinssin museo, etnografinen museo ja Dašitšoinhorlinin buddhalainen luostari. Merkittävä Manzuširin luostari sijaitsee kaupungin lähellä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Mongolian kaupungit
RIFF

Resource Interchange File Format (RIFF) on IFF-tyylinen säilöjämuoto. Tiedosto koostuu chunk-palasista, joissa säilötään varsinainen data. Muodolla ei ole omaa tiedostopäätettä, vaan käyttö on säiliömuoto erityyppisille tiedostoille. Tyypillinen käyttö on WAVE-audioformaatin kanssa ja AVI-videomuodon kanssa. == Lähteet == Luokka:Tiedostomuodot
Ludovika Jakobsson

Ludovika Antje Margareta Jakobsson (o.s. Eilers, 25. heinäkuuta 1884 Potsdam, Saksa – 1. marraskuuta 1968 Helsinki) oli ensimmäinen suomalainen naisolympiavoittaja ja taitoluistelun kolminkertainen maailmanmestari. Yhdessä aviomiehensä Walter Jakobssonin kanssa hän voitti kultaa vuonna 1920 Antwerpenin kesäolympialaisissa järjestetyssä pariluistelussa. Kyseinen olympiavoitto oli itsenäisen Suomen ensimmäinen.Taitoluistelu – Suomen taitoluisteluliiton virallinen jäsenlehti 6/2013 Chamonix'n talvikisoissa vuonna 1924 pari voitti hopeaa. MM-kilpailuista pari voitti kolme kulta- ja neljä hopeamitalia. SM-tasolla Jakobsson voitti naisten yksinluistelun SM- kultaa 1917 ja pariluistelussa vuonna 1921. Jakobsson oli syntyjään saksalainen, mutta oli jo Suomen kansalainen voittaessaan olympiakultaa 1920. Jakobssonit valittiin Suomen urheilun Hall of Fameen vuonna 2010 ja kansainväliseen taitoluistelun Hall of Fameen vuonna 2013. == Saavutuksia == * olympiakultaa Antwerpen 1920 * olympiahopeaa Chamonix 1924 * viides sija St. Moritzin talviolympialaisissa 1928 * maailmanmestaruus 1911 pariluistelussa ja pronssia yksinluistelussa saksalaisena, suomalaisena avioiduttuaan Walter Jakobssonin kanssa kesällä 1911 maailmanmestaruudet vuosina 1914 ja 1923 pariluistelussa * MM-hopeaa pariluistelussa 1910, 1912, 1913 ja 1922 * SM- kulta yksinluistelussa 1917 ja pariluistelussa 1921 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset taitoluistelijat Luokka:Pariluistelijat Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1968 kuolleet
Walter Jakobsson

Walter Andreas Jakobsson (6. helmikuuta 1882 Helsinki – 10. kesäkuuta 1957 Zürich, Sveitsi) oli suomalainen taitoluistelija. == Luistelu-ura == Walter Jakobsson voitti yhdessä saksalaissyntyisen vaimonsa Ludovika Jakobssonin kanssa pariluistelun olympiakultaa Antwerpenin kesäkisoissa 1920. Kyseinen olympiavoitto oli itsenäisen Suomen ensimmäinen.Taitoluistelu - Suomen taitoluisteluliiton virallinen jäsenlehti 6/2013 Ensimmäisissä talviolympialaisissa Chamonix'ssa 1924 pari otti hopeaa. MM-kilpailuista pari voitti kolme kulta- ja neljä hopeamitalia. Miesten yksinluistelussa Jakobsson voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1910 ja 1911. Hän toimi vuodet 1931-1949 Kansainvälisen luisteluliiton (ISU) hallituksen jäsenenä. Walter toimi vaimonsa Ludowikan kanssa tuomarointitehtävissä vuoden 1936 Garmisch- Partenkirchenin talviolympialaisissa. Jakobssonit valittiin Suomen urheilun Hall of Fameen vuonna 2010 ja kansainväliseen taitoluistelun Hall of Fameen vuonna 2013. == Siviiliura == Walter Jakobsson valmistui ylioppilaaksi Nya Svenska Läroverketista vuonna 1902 ja valmistui sen jälkeen diplomi- insinööriksi vuonna 1907. Hän jatkoi opintojaan Saksassa Berliinissä Charlottenburgin teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1907-1908. Ammatillisen uran Jakobsson teki Kone Oy:n palveluksessa yrityksen pitkäaikaisena teknillisenä johtajana vuosina 1916-1947. Sen jälkeen hän toimi vuodet 1947-1951 eläköitymiseensä asti Kone Oy:n teknillisenä neuvonantajana ja oli samalla Kone Oy:n johtokunnan jäsen. Walter harrasti valokuvausta ja tallensi myös suomalaisen taitoluistelun historiaa. Hän oli Amatörfotografklubben i Helsingfors -valokuvausseuran jäsen vuodesta 1902.Amatörfotografklubben i Helsingfors - Historiaa == Saavutuksia == * olympiakultaa Antwerpen 1920 * olympiahopeaa Chamonix 1924 * viides sija St. Moritz 1928 * maailmanmestaruudet vuosina 1911, 1914 ja 1923 * MM-hopeaa vuosina 1910, 1912, 1913 ja 1922 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset taitoluistelijat Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Teodor Koskenniemi

Fredrik Teodor Koskenniemi (5. marraskuuta 1887 Vihti – 15. maaliskuuta 1965 Vihti) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja. == Saavutuksia == * olympiakultaa Antwerpen 1920 maastojuoksun joukkuekilpailussa (yhdessä Paavo Nurmen ja Heikki Liimataisen kanssa) * olympialaisten neljäs sija 5 000 metrin juoksussa 1920 (aika 15.17,0) * olympialaisten kuudes sija maastojuoksun henkilökohtaisessa kilpailussa 1920 * 5 000 metrin juoksun Suomen-mestari vuonna 1919 (tulos 15.29,3) == Lähteet == * * Teodor Koskenniemi Sports Reference LLC. === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset maastojuoksijat Luokka:Vuonna 1887 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
White label

White label tarkoittaa yleensä epävirallisesti tai laittomasti (harvinaiset remixit) julkaistua vinyylilevyä jossa on pelkkä valkoinen keskiötarra eikä muutenkaan levyssä lue mitään pientä tussimerkkiä/tarraa/yms. lukuun ottamatta. Sanalle ei ole yleistä suomenkielistä vastinetta. White label -nimitys ei tullut aikanaan siitä, kun DJ:t ovat itse liimanneet harvinaisten levyjen keskiötarrojen päälle valkoiset tarrat jotta muut DJ:t eivät saisi tietää mikä kappale soi. Luokka:Albumit
Ihmiskäsitys

Ihmiskäsitys on yksilön tai yhteisön käsitys siitä, mikä on ihminen – mikä on ihmisen olemus, alkuperä ja päämäärä, mikä asema ihmisellä on suhteessa toisiin ja ympäristöön. Eri aatteilla ja uskonnoilla on erilaisia ihmiskäsityksiä, esimerkiksi humanistinen tai kristillinen ihmiskäsitys. ==Erilaisia ihmiskäsityksiä== Ihmiskäsitykset voidaan ryhmitellä eri tavoin. Filosofi Lauri Rauhala jakaa ihmiskäsitykset monistisiin, dualistisiin, pluralistisiin ja holistisiin (monopluralistisiin) sen mukaan, montako olemassaolon perusmuotoa oletetaan olevan ja mikä niiden suhde tai itsenäisyys on. Heikki Kanniston mukaan ihmiskäsitykset voidaan ryhmitellä essentialistisiin, kulturalistisiin, eksistentialistisiin ja naturalistisiin. Essentialistisen ihmiskäsityksen mukaan ihmisessä on muuttumaton perusolemus, joka on ihmisen elämisen normi ja kehityksen päämäärä. Kulturalistisen ihmiskäsityksen mukaan ihminen luo itseään osana sosiaalista todellisuutta, ja keskeistä on hänen ympäristönsä ja ympäröivä kulttuuri. Eksistentialistisen ihmiskäsityksen mukaan ihminen on lähtökohtaisesti äärettömän vapaa, mutta tullakseen ihmiseksi hän joutuu tekemään valintoja. Naturalistisen ihmiskäsityksen mukaan ihminen on aineellinen osa luontoa, johon pätevät luonnontieteelliset lainalaisuudet ja syy–seuraussuhteet. == Katso myös == * Filosofinen antropologia == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Filosofian termit