EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Saint-Benin-d’Azy

Saint-Benin-d’Azy on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche- Comtén alueella. Se sijaitsee noin 19 kilometriä Neversin kaupungista itään. Kunnan alueella oleva 1200-luvulla rakennettu talo Manoir de Valotte tuli tunnetuksi vuonna 1983, jolloin Julian Lennon sävelsi siellä kappaleita ensimmäiseen albumiinsa nimeltä Valotte. ==Tunnettuja kuntalaisia== *Rosa Bonheur (1822–1899), ranskalainen taidemaalari. Hän asui kaupungissa, ja siellä on hänen mukaansa nimetty puisto. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nièvren kunnat
Iivari Säkkinen

Lauri Iivari Säkkinen (s. 21. maaliskuuta 2002 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa II-divisioonajoukkue Utajärven Urheilijoita. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. == Ura == === Seuraura === Säkkinen aloitti jääkiekkoilun Muhoksen Jääklubissa. Hän siirtyi juniorina sittemmin Oulun Kärppin. Säkkinen toimi kaudella 2017–2018 seuran B-nuorten kapteenina. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudeksi 2019–2020 Säkkinen siirtyi Rauman Lukon A-nuoriin. Kaudella 2020–2021 hän voitti U20 Suomen-mestaruuden. Kaudeksi 2021–2022 Säkkinen teki Lukon kanssa vuoden mittaisen SM- liigasopimuksen. Hän aloitti kautensa seuran U20-joukkueessa, jonka varakapteeniksi Säkkinen nousi. Hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-sarjan mestaruuden. Säkkinen sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 8. lokakuuta 2021 vieraissa Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin Lukon 13. hyökkääjäksi. Säkkinen jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Hän sai ensimmäiset jääaikansa miesten pääsarjatasolla Mestarien liigan alkulohkon päätöskierroksella 13. lokakuuta 2021 vieraissa walesilaista Cardiff Devilsia vastaan, jolloin jo jatkopaikkansa varmistanut Lukko peluutti useita U20-joukkueensa pelaajia. Säkkinen merkittiin joukkueen kakkosketjun oikeaan laitaan Sami Päivärinnan ja Mikko Petmanin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.23 minuuttia. Ensimmäiset peliaikansa SM-liigassa Säkkinen sai kolmannessa ottelussaan 16. lokakuuta 2021 KalPaa vastaan. Hänet merkittiin Lukon 13. hyökkääjäksi. Säkkinen sai ottelussa jääaikaa 1.33 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 28. joulukuuta 2021 KooKoota vastaan. Toni Koivisto valitsi Säkkisen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Hän pelasi lopulta suurimman osan kaudestaan SM-liigassa, jossa Säkkinen pelasi tulokaskautensa aikana 36 runkosarjaottelua tehopistein 1+5=6 ja kolme playoff-ottelua ilman tehopisteitä. CHL:ssä hän pelasi kolme ottelua ilman tehopisteitä. Kauden 2022–2023 Säkkinen pelasi suurimmaksi osaksi Lukon U20-joukkueessa. Hän pelasi kauden aikana yhden SM-liigaottelun. Säkkinen siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin. Kaudeksi 2024–2025 Säkkinen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella II- divisioonajoukkue Utajärven Urheilijoihin. === Maajoukkueura === Säkkinen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Säkkinen on pelannut viisi nuorten ja 26 poikien maaottelua. == Muuta == Säkkinen valmistui ylioppilaaksi Rauman Lyseon lukiosta syksyllä 2021. == Tilastot == 2019–2020 Lukko A-SM 31 1 4 5 14 – – – – – 2020–2021 Lukko U20-SM 37 10 5 15 4 8 3 2 5 0 2021–2022 Lukko (A) U20-SM 19 6 5 11 8 9 0 3 3 2 Lukko SM-liiga 36 1 5 6 10 3 0 0 0 0 2022–2023 Lukko U20-SM 29 6 9 15 12 – – – – – Lukko SM-liiga 1 0 0 0 0 – – – – – 2023–2024 Hokki Mestis 42 4 6 10 16 – – – – – 2 kautta yhteensä SM-liiga 37 1 5 6 10 3 0 0 0 0 1 kausi yhteensä Mestis 42 4 6 10 16 – – – – – == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaj Sveholm

Kaj Gunnar Sveholm (6. tammikuuta 1933 Helsinki – 26. huhtikuuta 2021 Seinäjoki)Kuolinilmoitus, Ilkka-Pohjalainen 21.5.2021, s. 24 oli suomalainen jalkapalloilija, jääkiekkoilija ja keilaaja. Jalkapallossa Sveholm voitti Suomen-mestaruuden KIF:ssä vuonna 1955. Suomen Cupin KTP:ssa 1958. Jääkiekon SM-sarjassa Sveholm pelasi vuosina 1950–1964 edustaen KIF:ää, Töölön Vesaa, HIFK:ta ja Turun Palloseuraa. Hän pelasi 119 ottelua, teki 17 maalia ja antoi 9 maalisyöttöä sekä saavutti yhden SM-pronssin.Jääkiekkokirja 2019–2020, s. 520 Keilailussa Sveholm saavutti joukkuekilpailun (5 × 3 + 3 sarjaa) maailmanmestaruuden vuonna 1975. Joukkueessa keilasivat Sveholmin lisäksi Tapio Vuorinen, Reijo Rasijärvi, Matti Nieminen ja Leo Hilokoski. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset keilaajat Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Keski-Afrikan tasavallan kielet

Keski-Afrikan tasavalta on pienestä väkiluvustaan (noin 5,4 milj.) huolimatta melko monikielinen maa. Ethnologuen mukaan maassa on 72 elävää kieltä. Maan viralliset kielet ovat ranska ja sango. Huolimatta virallisesta asemasta ainoastaan 22,5 % maan asukkaista osaa ranskaa. Sitä käytetään kaikissa valtion virallisissa asiakirjoissa ja muussa viestinnässä. Sango on ollut virallinen kieli vuodesta 1991, ja arviolta 92 % maan asukkaista käyttää sitä lingua francana.. Useat maassa tavattavat kielet ovat uhanalaisia. == Lähteet == *
Panan kieli

Pana on atlantinkongolaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan pääsääntöisesti Keski-Afrikan tasavallan alueella. Kielen katsotaan olevan uhanalainen ja sen lähimmät sukulaiskielet ovat mm. kare ja kuo. Vuonna 2009 puhujämääräksi arvioitiin 85 980. Panaa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. == Lähteet == Luokka:Atlantinkongolaiset kielet Luokka:Keski-Afrikan tasavallan kielet Luokka:Kamerunin kielet Luokka:Tšadin kielet
Karan kieli

Kara (tai fer) on keskisudanilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Keski-Afrikan tasavallan alueella. Vuonna 2009 karalla arvioitiin olevan 4800 puhujaa.. Kieli jakautuu kahteen päämurteeseen. Kielellä ei ole kirjallista muotoa. == Lähteet == Luokka:Keski-Afrikan tasavallan kielet Luokka:Nilosaharalaiset kielet
Antonio Blanco

Antonio Blanco Conde (s. 23. heinäkuuta 2000 Montalbán de Córdoba, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Cádizia ja on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. == Seurajoukkueura == Blanco teki ensiesiintymisensä Real Madridin edustusjoukkueessa 18. huhtikuuta 2021 ottelussa Getafea vastaan.Real Madrid lose momentum in title race with Getafe draw Eurosport.com. Viitattu 13.10.2021. Ensimmäistä kertaa edustusjoukkueen avauskokoonpanossa hän pelasi kolme päivää myöhemmin ottelussa Cádizia vastaan.Karim Benzema hits brace as Real Madrid ease past Cadiz and go top of La Liga Eurosport.com. Viitattu 13.10.2021. 18\. elokuuta 2022 Blanco siirtyi kauden kestävällä lainasopimuksella Cádiziin.Official Announcement: Antonio Blanco Real Madrid. Viitattu 3.9.2022. == Maajoukkueura == Blanco pelasi ensimmäisen maaottelunsa aikuisten tasolla Liettuaa vastaan 8. kesäkuuta 2021.OFICIAL | Lista de convocados para el encuentro ante Lituania RFEF. Viitattu 13.10.2021. Espanja pelasi tuon ottelun alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kokoonpanolla, kun aikuisten maajoukkueeseen kuulunut Sergio Busquets antoi positiivisen COVID-19 näytteen ennen ottelua ja sen johdosta osa joukkueesta joutui eristykseen.Spain youngsters impress in Lithuania rout Marca. Viitattu 13.10.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Antonio Blancon tilastot Soccerway-sivustolla Luokka:Espanjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tevfik Fikret

Tevfik Fikret, oik. Mehmed Tevfiq (1867 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta – 1915 Konstantinopoli, Turkki) oli turkkilainen runoilija. Hän toimi useissa korkeakouluissa turkin kielen ja turkkilaisen kirjallisuuden opettajana. Hän oli Servet-i Fünûn -kaudella keskeisiä hahmoja puolustamassa edistyksellistä, länsimaista kirjallisuussuuntaa vanhoillista itämaista suuntausta vastaan. Hän oli avantgardistisen Servet-i Fünûn -kirjallisuuslehden päätoimittaja vuodesta 1896Tevfik Fikret, Britannica, viitattu 13.10.2021 . Hänen ympärilleen kerääntyi keskeinen uuden suuntauksen kirjailijoiden ryhmä. Hän kehitti runoissaan ranskalaisesta impressionismista vaikutteita saaneen tyylin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Turkkilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1867 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Safiirikorumarja

Safiirikorumarja (Symplocos paniculata) on Symplocaceae-heimoon, korumarjojen (Symplocos) sukuun kuuluva kasvilaji. Safiirikorumarja on kausivihanta ja kasvaa tavallisesti 3–6 metriä korkeaksi. Se voi kasvaa monirunkoiseksi pensaaksi tai pieneksi puuksi. Lehdet voivat kasvaa noin 8 cm pitkiksi ja ovat tummanvihreitä, soikeita tai puikeita sekä hienosahalaitaisia. Kukat kehittyvät edellisen vuoden versoihin ja sijaitsevat 5–8 cm pitkissä tertuissa. Kukat ovat väriltään kermanvalkoisia. Safiirikorumarja kukkii myöhään keväällä ja syksyllä kukista kehittyy safiirinsinisiä marjoja, jotka ovat erityisesti lintujen mieleen. Safiirikorumarjaa voi kasvattaa myös puutarhakasvina esimerkiksi pensasaitana. Se kasvaa keskikosteassa, hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa. Safiirikorumarjaa on syytä istuttaa vähintään kolmen kappaleen ryhmiin hyvän ristipölytyksen ja marjojen tuoton varmistamiseksi. == Lähteet == * Missouri Botanical Garden: Symplocos paniculata == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Safiirikorumarja (Symplocos paniculata) * Trees and Shrubs Online: Symplocos paniculata * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Symplocos paniculata * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Symplocos paniculata * Flora of North America: Symplocos paniculata Luokka:Ericales
Theroux

Theroux on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Justin Theroux (s. 1971), yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja * Louis Theroux (s. 1970), brittiläinen televisiotoimittaja * Paul Theroux (s. 1941), yhdysvaltalainen matkakirjailija
John Frederic Daniell

John Fredric Daniell (12. maaliskuuta 1790 Lontoo – 13. maaliskuuta 1845 Lontoo) oli englantilainen kemisti ja fyysikko. ==Elämä== Daniell syntyi Lontoossa 12. maaliskuuta 1790. Vuonna 1831 hänestä tuli ensimmäinen kemian professori vastaperustetussa King's Collegessa Lontoossa. Hänet tunnetaan parhaiten hänen keksimästään Daniellin parista (1836), jota käytettiin laajalti lennättimissä ja muihin tarkoituksiin. Hän keksi myös hänen nimellään tunnetun kastepistemittarin (1820) ja lämpömittarin (1830), ja vuonna 1830 hän pystytti Royal Societyn saliin vesibarometrin, jolla hän teki lukuisia havaintoja. Hänen kehittämänsä menetelmä valokaasun valmistamiseksi tärpätistä ja hartsista oli jonkin aikaa käytössä New Yorkissa. Daniellin julkaisuihin kuuluvat Meteorological Essays (1823), Essay on Artificial Climate considered in its Applications to Horticulture (1824), joka osoitti kostean ilmakehän tarpeellisuuden trooppisille kasveille tarkoitetuissa kasvihuoneissa, ja Introduction to the Study of Chemical Philosophy (1839). Hän kuoli äkillisesti aivoinfarktiin 13. maaliskuuta 1845 Lontoossa osallistuessaan Royal Societyn neuvoston kokoukseen, jonka jäsen hänestä tuli jäsen vuonna 1813 ja ulkoasiainsihteeri vuonna 1839. ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset fyysikot Luokka:Brittiläiset kemistit Luokka:Vuonna 1790 syntyneet Luokka:Vuonna 1845 kuolleet Luokka:Royal Societyn jäsenet
Geomytologia

Geomytologia on geologiaa ja uskontotiedettä yhdistelevä tieteenala, joka tutkii geologisten tapahtuminen vaikutusta myyttien syntyyn ja muotoutumiseen. Geologi Dorothy Vitaliano kehitti geomytologian käsitteen työskennellessän Indianan yliopistossa vuonna 1973 ja geomytologia on kehittynyt omaksi tieteenalakseen vasta 1900-luvun lopulla tai 2000-luvulla. Geomytologian tutkimuskohteita ovat muun muassa vedenpaisumusmyytti ja tulivuorenpurkausten tai meteoriittien vaikutus myyttien syntyyn. ==Lähteet== Luokka:Geologia Luokka:Uskontotieteen käsitteet
August Wilhelm von Hofmann

August Wilhelm von Hofmann (8. huhtikuuta 1818 Gießen, Hessenin suurherttuakunta – 5. toukokuuta 1892 Berliini, Saksan keisarikunta) oli saksalainen kemisti. Häntä pidetään 1800-luvun yhtenä vaikuttavimmista kemiantutkijoista ja -opettajista. ==Elämä== Hofmann oli Justus von Liebigin oppilas, tuli vuonna 1845 professoriksi Bonniin ja vuonna 1848 Royal College of Chemistry -kouluun Lontoossa, muutti vuonna 1864 uudestaan Bonniin, mutta kutsuttiin jo seuraavana vuonna professoriksi Berliinin yliopistoon, Eilhard Mitscherlichin seuraajaksi. Siellä hän rakensi suuren ajanmukaisen opetuslaboratorion, ensimmäisen laatuansa Saksan pääkaupungissa. Erittäin etevänä opettajana hän kokosi ympärilleen suuren joukon oppilaita kaikista sivistysmaista. Saksan lisäksi hän luennoi sujuvasti englanniksi, ranskaksi ja italiaksi. Tässä "Hofmannin koulussa" on moni myöhemmistä johtavista kemian tutkijoista sai tieteellisen kasvatuksensa. Hofmann työskenteli etupäässä orgaanisen kemian alalla, tutkien muun muassa typpiperäisiä emäksiä ja aniliini-väriaineita. Viimemainittujen tutkimusten kautta hänestä tuli sittemmin Saksassa myöhemmin suureksi kehittyneen tervaväriteollisuuden varsinainen perustaja. Hänen vuonna 1858 aloittamat fuksiinia koskevat tutkimuksensa olivat ensimmäinen osa väriaineita koskevasta tutkimussarjasta, joka päättyi vasta kinoliinin punaiseen vuonna 1887. Kirjailijana Hofmann oli erittäin tuottelias ja julkaisi useita arvokkaita teoksia, muun muassa Die modernen Theorien der Chemie ja Erinnerungen an vorangegangenen Freunden, jotka sisältävät elämäkertoja 1800-luvun kuuluisammista kemiantutkijoista Vuonna 1868 Hofmann perusti saksalaisen kemiallisen seuran, joka kehittyi suurimmaksi ja vaikuttavimmaksi seuraksi tällä alalla. Hofmann oli sen esimiehenä ja johtajana kaksikymmentä vuotta. ==Lähteet== Luokka:Saksalaiset kemistit Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1892 kuolleet
Tuoksustoraksi

Tuoksustoraksi (Styrax obassia) on storaksikasvien (Styracaceae) heimoon, storaksien (Styrax) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pieni, pystykasvuinen puu tai suuri pensas. Tuoksustoraksi kasvaa tavallisesti 6–10 metriä korkeaksi. Vanhempien versojen sileä, harmaa kuori hilseilee paljastaen oranssin sisäkerroksen. Kukat kehittyvät varsien päissä sijaitseviin terttuihin, jotka voivat olla noin 20 cm pitkiä. Kukat ovat kellomaisia, hauraita ja valkoisia, mutta niiden näyttävät heteet ovat keltaisia. Tuoksustoraksi kukkii touko–kesäkuussa eli puuksi melko myöhään. Kukista kehittyviä hedelmiä voi esiintyä kasvissa myöhäiseen syksyyn asti. Tuoksustoraksia käytetään koristekasvina muun muassa pensasaidoissa. Se kasvaa parhaiten keskikosteassa, happamassa, runsasravinteisessa sekä hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Viileämmillä alueilla laji on syytä istuttaa suojaisaan paikkaan. == Lähteet == * Missouri Botanical Garden: Styrax obassia == Aiheesta muualla == * Trees and Shrubs Online: Styrax obassia * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Styrax obassia Luokka:Storaksit
Søren Ulrik Thomsen

Søren Ulrik Thomsen (s. 8. toukokuuta 1956 Kalundborg) on tanskalainen runoilija ja esseisti, 1980-luvun tanskalaisen modernistisen runoilijasukupolven johdonmukaisimpia. Hän on kokeilija ja muodon uudistaja. Hänen tyylinsä on kehittynyt huomattavasti teoksesta toiseen. Thomsenin läpimurto oli esseekokoelma Mit lys brænder (1985), jota on luonnehdittu 1980-luvun kirjallisuuden manifestiksi. ==Suomennoksia== * Olen niin kyllästynyt rockmusiikkiin. (Kokoelmasta Nye digte, 1987. Suomentanut Senta Teräsalmi.) 80–90: pohjoismainen antologia. Toimittaneet Jørgen Aabenhus ym. Laatusana 1990. ISBN 951-9062-24-6.Søren Ulrik Thomsen. Luettelo suomennetuista runoista. Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta. Päivitetty 11.10.2021. Viitattu 13.10.2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Søren Ulrik Thomsen. Den Store Danske. Luokka:Tanskalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Tanskan akatemian jäsenet Luokka:Esseistit
Projekti 644

Projekti 644 () oli Neuvostoliiton laivaston kuuden dieselkäyttöisen sukellusveneen muodostama alusluokka. == Suunnittelu ja valmistus == Suunnittelusta vastasi TsKB-18. Alusten kaikuluotaimena olivat Tamir-5P ja MG-10. Vuosina 1958–1960 kuuteen projekti 613:n veneeseen lisättiin kaksi ohjussäiliötä. == Alukset == Muutetut alukset olivat S-44, S-46, S-69, S-80, S-158 ja S-162.Hampshire 2018 s. 17 ==Lähteet== * === Viitteet === *
Suomen Terveystuotekauppiaiden Liitto

Suomen Terveystuotekauppiaiden Liitto on Suomen luontaistuote- ja terveyskauppojen yhteistoimintajärjestö, johon kuuluu noin 200 luontaistuotealan erikoiskauppaa. Järjestö on perustettu vuonna 1967. Sen tavoitteena on parantaa luontaistuotealan erikoiskaupan toimintaedellytyksiä ja kannustaa kuluttajia terveellisiin elämäntapoihin. Suomen Terveystuotekauppiaiden Liitto on Suomen Yrittäjien, Tuote- ja palvelukaupan yhdistys Etu ry:n ja Kaupan Liiton jäsen. === Liiton syntyhistoria === Suomen Terveysravintokauppiaitten Liitto ry perustettiin 1960-luvun lopulla, jolloin terveyskauppoja on vasta kourallinen ja tukkuyrityksiä muutama. Haluttiin yhteinen liitto yhdyssiteeksi yrittäjien välille ja kehittämään ravintouudistusasiaa Suomessa. Terveyskaupat kokivat, että Suomi on vielä monessa suhteessa takapajulla esim. Ruotsiin ja Saksaan verrattuna. Järjestö on sen jälkeen vaihtanut nimeään kahdesti. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset järjestöt
Þórbergur Þórðarson

Þórbergur Þórðarson (1889 Suðursveit, Islanti – 1974 Reykjavík, Islanti) oli islantilainen kirjailija. Hän työskenteli merimiehenä ja opettajana. Hän oli näkemyksiltään sosialisti. Hänen matkakertomuksensa Neuvostoliitosta ilmestyi 1935. Prosaistina hän kirjoitti 1924 ilmestyneen teoksen Bréf til Láru, joka oli hänen läpimurtoteoksensa ja vaikutti käänteentekevästi islantilaiseen kirjallisuuteen. Se, kuten usein muutkin teokset, on omaelämäkerrallinen, ja sitä kautta hän luo kriittistä kuvaa islantilaisesta yhteiskunnasta. ==Lähteet== Luokka:Islantilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1889 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Mónika Császár

Mónika Császár (s. 17. marraskuuta 1954 Budapest) on unkarilainen telinevoimistelija. Hän kuului Unkarin olympiapronssia voittaneeseen joukkueeseen Münchenin kesäolympialaisissa 1972 naisten joukkuekilpailussa. Henkilökohtaisessa moniottelussa hän oli 14:s, ja yksittäisillä telineillä hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi. Varnan MM-kilpailuissa 1974 Császárin edustama Unkari voitti joukkuekilpailussa pronssia. == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset telinevoimistelijat Luokka:Unkarilaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fritz Thorén

Fritz Thorén (1899 Tukholma, Ruotsi – 1950 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija ja opettaja, koulutukseltaan filosofian tohtori. Hän työskenteli opettajana muun muassa Uumajan seminaarissa. Romaaneissaan hän kuvaa ylemmän keskiluokan elämää psykologisesta näkökulmasta. Usein henkilöiden elämäntehtävän ja persoonallisuuden välillä vallitsee ristiriita. ==Suomennetut teokset== * Olen tulta ja ilmaa: romaani suuren taiteilijattaren urasta ja rakkaudesta 1–2 (Jag är eld och luft), suom. Vilho Hokkanen, Kansankirja 1946 * Rakkaus (Kärlek, 1945), suom. Pekka Häkli, Helsinki: Tammi 1946 * Avioliittoja (Äktenskap), suom. Sinikka Kallio-Visapää, Helsinki: Otava 1950 Sarja: Otavan kirjakerho: 1949: 10 ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Daniel Rutherford

Daniel Rutherford (3. marraskuuta 1749 Edinburgh, Skotlanti – 15. marraskuuta 1819) oli skotlantilainen kemisti ja lääkäri, joka tunnetaan parhaiten typen eristämisestä vuonna 1772. ==Elämä== Daniel Rutherford syntyi Edinburghissa ja sai koulutuksen Edinburghin yliopistossa, jossa hänen isänsä John Rutherford (1695-1779) oli lääketieteen professori. Opiskelijana hän eristi typen vuonna 1772 ja kuvaili hapen tai "vitaalisen ilman", kuten hän sitä kutsui, vuonna 1778. Vuonna 1786 hänet nimitettiin Edinburghin kasvitieteen professoriksi ja Edinburghin kuninkaallisen kasvitieteellisen puutarhan hoitajaksi professori John Hopen (1725-86) kuoleman jälkeen. Rutherford hoiti näitä virkoja kuolemaansa saakka. ==Typen eristäminen== Joseph Blackin tutkiessa hiilidioksidin ominaisuuksia hän havaitsi, että kynttilä ei palanut siinä. Kun kynttilää poltettiin suljetussa ilmasäiliössä, kynttilä sammui lopulta, eikä jäljelle jäänyt ilma ylläpitänyt liekkiä. Tämä oli normaalia, mutta kun kynttilän aiheuttama hiilidioksidi imeytyi kemikaaleihin, osa ilmasta jäi imeytymättä. Hän antoi tutkimuskohteen silloisen oppilaansa Daniel Rutherfordin ratkaistavaksi. Rutherford piti hiirtä ilmatiiviissä tilassa, kunnes se kuoli. Sitten hän poltti kynttilää jäljellä olevassa ilmassa, kunnes se sammui. Sen jälkeen hän poltti siinä fosforia, kunnes se ei enää palanut. Sitten ilma johdettiin hiilidioksidia imevän liuoksen läpi. Jäljelle jäänyt ilma ei ylläpitänyt palamista, eikä hiiri voinut elää siinä. Rutherford kutsui kaasua (joka koostui pääasiassa typestä) "myrkylliseksi ilmaksi". Rutherford raportoi kokeesta vuonna 1772. Hän ja Black olivat vakuuttuneita tuolloin yleisesti hyväksytyn flogiston-teorian pätevyydestä, joten he selittivät tuloksensa teorian avulla. ==Lähteet== Luokka:Skotlantilaiset kemistit Luokka:Skotlantilaiset lääkärit Luokka:Brittiläiset professorit Luokka:Edinburghin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1749 syntyneet Luokka:Vuonna 1819 kuolleet
Piia Keto

Piia Keto on Jaalastahttps://jaalalainen.fi/2018/12/05/minna-canth- innoittajana-jaalalaislahtoinen-piia-keto-suunnitteli-maton-uuteen-helsingin- keskustakirjasto-oodiin/ kotoisin oleva suomalainen tekstiilisuunnittelijahttps://www.rumba.fi/uutiset/helsinkilaisen- muusikkopariskunnan-kuvataidenayttely-avautuu-tavastian-vieressa// ja kuvittaja. Hän on suunnitellut Arabian Piilopaikka-astiaston kuvitukset https://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000002614111.html. Piia Keto toimi vaatemerkki Kaksitvån toisena suunnittelijana yhdessä Marjo Kuusisen kanssahttps://www.city.fi/tyyli/kaksitva+suomi-muodin+karkeen/4499. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Piia Keto, kotisivut Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Suomalaiset kuvittajat Luokka:Suomalaiset muotoilijat
Carl Fredrik Bunæs

Carl Fredrik Bunæs (16. lokakuuta 1939 Drammen, Norja – 6. lokakuuta 2022) oli norjalainen pikajuoksija, jonka huippuvuodet olivat 1957-1966. Bunæs voitti Norjan mestaruuden henkilökohtaisilla matkoilla kaikkiaan 18 kertaa eli 100 metrin juoksun Norjan mestaruuden 100 metrillä vuosina viisi kertaa vuosina 1959-1963, 200 metrillä yhdeksän kertaa vuosina 1957, 1959-1966 ja 400 metrillä neljä kertaa vuosina 1963-1966. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti neljä mestaruutta eli 100 metrillä vuosina 1961 ja 1963, 200 metrillä 1963 ja 400 metrillä 1965. Bunæs osallistui vuoden 1960 Rooman olympialaisiin, mutta putosi neljännesvälierissä jatkosta niin 100 kuin 200 metrillä ajoilla 10,5 ja 21,4. Hän kilpaili vuoden 1966 EM-kisoissa Budapestissä, mutta jäi alkueriin ajalla 47,8. Bunæsin ennätys 100 metrillä oli 10,4 (1957), 200 metrillä 20,9 (1960) ja 400 metrillä 47,3 (1960). Hän edusti Norjaa kaikkiaan 41 maaottelussa. Hänet valittiin vuoden yleisurheilijaksi vuonna 1960 eli kuninkaanpokaalin saajaksi. Urheilu-uransa jälkeen hän työskenteli johtavissa tehtävissä graafisella alalla. Ennen eläkkeelle siirtymistään hän työskenteli Norsk Scanian pääkonttorissa Skøyenissä Oslossa. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Surusilmäinen kauneus

Surusilmäinen kauneus on Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani -yhtyeen viides studioalbumi. Se julkaistiin 21. lokakuuta 2016. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Soundi: Elämää ja lemmenleikkejä melankolian kautta – Tuure Kilpeläisen kauneudella on surulliset silmät Viitattu 13.10.2021. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Tuure Kilpeläisen albumit
Kaihon karnevaali

Kaihon karnevaali on TuureKilpeläinen ja Kaihon Karavaani -yhtyeen kokoelma- albumi. Se julkaistiin 3. marraskuuta 2016. == Kappaleet == === CD1 === # # # # # # # # # # # # # # # # # === CD2 === # # # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 kokoelma-albumit Luokka:Tuure Kilpeläisen albumit
Þorsteinn frá Hamri

Þorsteinn frá Hamri (1938 Borgarfjörður, Islanti – 2018Þorsteinn frá Hamri, Ismus.is, viitattu 13.10.2021 ) oli islantilainen runoilija. Hän hyödynsi vanhaa islantilaista runoperinnettä ja kehitti omaperäisen tyylin, johon hän yhdistää modernia. ==Suomennettuja runoja== Maj-Lis Holmbergin suomentamia Þorsteinn frá Hamrin runoja on julkaisussa Ja tunturin takaa kuulet –: Islannin sodanjälkeistä lyriikkaa, suom. ja toim. Maj-Lis Holmberg, Espoo: Weilin+Göös 1977 ISBN 951-35-1521-4Thorsteinn frá Hamri, Luettelo suomennetuista runoista. Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta. Päivitetty 11.10.2021, viitattu 13.10.2021 * Eläin * Ihmisverta * Kireä talvi * Myötätuntoa * Omatunto * Runo * Sieltä sattuu meihin valo * Tulee hetkiä * Valkeus: VIII * Vieras ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Islantilaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Paluu paratiisiin

Paluu paratiisiin on Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani -yhtyeen studioalbumi. Se julkaistiin 6. maaliskuuta 2020. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 albumit Luokka:Tuure Kilpeläisen albumit
Culsans

Culsans on etruskien porttien ja ovien kaksikasvoinen jumala. Toinen Culsansin kasvoista katsoo eteenpäin, toinen taas taaksepäin. Culsans muistuttaa roomalaisten Janus-jumalaa, mutta Culsans kuvataan yleensä parrattomana nuorukaisena, kun taas Januksella on parta. Culsansin naispuolinen vastine on Culsu. == Lähteet == Luokka:Etruskien jumalat
IV (Atomirotan albumi)

IV on Atomirotan neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 13. maaliskuuta 2020. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Soundi: Arvio: Atomirotta on kuin uuden ajan Popeda, jossa Rane Raitsikalla on ohjakset käsissään Viitattu 13.10.2021. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 albumit Luokka:Atomirotan albumit
Pispalan portaat

Pispalan portaat ovat Tampereella Pispalan kaupunginosassa, Pispalanharjun yli johtavat portaat, jotka kulkevat eteläpuolella Vallikadulta ylös Pispalanharjulle. Porrasosuuksien väliin jäävät Pispankatu ja Provastinkatu. Arviot Pispalan portaiden askelmien määrästä vaihtelevat riippuen siitä, lasketaanko mukaan tasanteet. Usein portaiden askelmien lukumääräksi esitetään 310. Kesäkuussa 2020 tamperelainen Aksu Karima käveli Pispalan portaissa maratonin. Hän käveli portaat ylös ja alas 106 kertaa. Aikaa suoritukseen kului 12 tuntia ja 32 minuuttia. == Lähteet == Luokka:Pispala Luokka:Tahmela Luokka:Tampereen kulttuuri Luokka:Portaat
Luule

Luule on virolainen naisen etunimi. Se pohjautuu viron kielen sanaan luule, joka merkitsee runoutta. Luulen nimipäivää vietetään Virossa 22. tammikuuta. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2021 mennessä tilastoitu noin 50–60 Luule-nimistä naista. ==Tunnettuja Luuleja== * Luule Viilma (1950–2002), virolainen kirjailija ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Viestin todennuskoodi

Viestin todennuskoodi (sanoman autentikointikoodi. MAC-koodi, ) on viestiin liitettävä koodi, jolla voidaan varmistua sen lähettäjästä sekä sisällöstä. Koodi takaa sekä viestin eheyden että aitouden, muttei kiistämättömyyttä. Viestin todennuskoodi luodaan viestistä (tai siitä saatavasta tiedosta) ja salausavaimesta. Viestin todennuskoodi on samankaltainen kryptografisen tiivistefunktion kanssa, paitsi että se perustuu salaiseen avaimeen. Kun salaisen avaimen tieto on mukana kryptografisella tiivistefunktiolla käsiteltävässä tiedossa luotu tiiviste on HMAC. Todennuskoodeja ovat muun muassa HMAC, CMAC, GMAC ja Poly1305. ==Katso myös== * Sähköinen allekirjoitus * Tarkistussumma ==Lähteet== Luokka:Salakirjoitustekniikka
Kirsten Thorup

Kirsten Thorup (s. 1942 Gelsted, Tanska) on tanskalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut 1970-luvulta alkaen feminismin sävyttämiä realistisia romaaneja, joissa keskeistä on henkilö- ja miljöökuvaus. ==Palkinnot ja tunnustukset== * Kultaiset laakerit -kirjallisuuspalkinto 1982Thorup, Kirsten, Kirjasampo, viitattu 13.10.2021 * Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto 2017 ==Suomennetut teokset== * Taivas ja helvetti (Himmel og helvede), suom. Pirkko Talvio-Jaatinen, Helsinki: Tammi 1985 ISBN 951-30-5995-2 ==Lähteet== Luokka:Tanskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ikikuuruoho

Ikikuuruoho (Lunaria rediviva) on ristikukkaiskasvien heimoon ja kuuruohojen sukuun kuuluva kasvilaji. Sen tieteellinen sukunimi Lunaria tulee latinan kuuta tarkoittavasta sanasta luna ja viittaa kasvin kuumaisiin lituhedelmiin. Lajiepiteetti rediviva puolestaan merkitsee uudelleenkasvavaa. Kasvutavaltaan ikikuuruoho on monivuotinen, pystyvartinen ruohokasvi, jonka kasvukorkeus on noin 60–90 senttimetriä. 20 senttimetriä pitkät lehdet ovat tasasoukkia ja suikeita, hienohampaisia. Touko-kesäkuussa puhkeavat 2,5 senttimetrin mittaiset vaaleanvioletit kukat ovat hennosti tuoksuvia, neliteräisiä ja vaaleampia kuin kesäkuuruoholla. Myöhemmin kukista kehittyy soikeita, läpikuultavia lituja, joita käytetään monesti kuivakukka-asetelmissa. Puutarhakasvina ikikuuruoho viihtyy tasaisen kosteassa, ravinteikkaassa ja runsasmultaisessa puutarhamaassa aurinkoisella tai puolivarjoisella kasvupaikalla. Siemenet kylvetään syksyllä tai keväällä; hyvissä olosuhteissa ikikuuruoho kylvää myös itse itsensä. Kasvi on helppohoitoinen ja pääosin tuholaisenkestävä. Toisinaan lajia voi tavata myös villiytyneenä. == Lähteet == Luokka:Kuuruohot
Marcus Gross

Marcus Gross (s. 28. syyskuuta 1989 Görlitz) on saksalainen ratameloja, kaksinkertainen olympiavoittaja sekä moninkertainen maailman- ja Euroopan- mestari. Gross saavutti Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016 kaksi kultamitalia: 1 000 metrin kajakkikaksikossa yhdessä Max Rendschmidtin kanssa ajalla 3:10.781 ja 1 000 metrin kajakkinelosessa Saksan joukkueessa ajalla 3:02.143. Joukkueeseen kuuluivat Grossin lisäksi Max Rendschmidt, Tom Liebscher ja Max Hoff. Neljä vuotta aikaisemmin Lontoon olympialaisissa 2012 Gross oli kuulunut Saksan joukkueeseen samassa kilpailussa, jolloin Saksa jäi neljänneksi. Gross on saavuttanut kolme maailmanmestaruutta ja kahdeksan Euroopan-mestaruutta. Näistä suurin osa on kahden hengen kajakkiluokista. Hänellä on lisäksi kaksi MM-pronssia sekä kaksi EM-hopeaa ja yksi EM-pronssi. Euroopan kisoista Grossilla on 1 000 metrin kajakkikaksikon hopeamitali Bakusta 2015. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset melojat Luokka:Saksalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ágios Isídoros (saari)

Ágios Isídoros () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Singitikóslahdessa Chalkidikín niemimaahan kuuluvan Sithonían niemen itärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,086 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Isídoros kuuluu Sithonían ​kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Ágios Isídoroksen saari sijaitsee suuremman Diáporoksen saaren itäpuolella. Saari on saanut nimensä siellä olleesta bysanttilaisaikaisesta Pyhälle Isidorokselle (Ágios Isídoros) omistetusta kirkosta, josta on jäljellä vain rauniot. == Lähteet == Luokka:Egeanmeren saaret Luokka:Sithonía
Ágios Isídoros

Ágios Isídoros (, ”Pyhä Isidoros”) voi viitata seuraaviin paikkoihin: * Ágios Isídoros, kylä Páfoksen alueella Kyproksella * Ágios Isídoros, kylä Ródoksen saarella Etelä-Egean saarten alueella Kreikassa * Ágios Isídoros, saari Singitikóslahdessa Kreikassa
Aïmpelítsi

Aïmpelítsi (; transl. myös Aïbelítsi) eli Ampelítsi (Αμπελίτσι) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Singitikóslahdessa Chalkidikín niemimaahan kuuluvan Sithonían niemen itärannikon edustalla suuremman Diáporoksen saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,098 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Aïmpelítsi kuuluu Sithonían ​kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se on osa Ágios Nikólaoksen kyläyhdyskuntaa. == Lähteet == Luokka:Egeanmeren saaret Luokka:Sithonía
Alogonísi

Alogonísi (, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Moúdroksenlahdessa Límnoksen saaren etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,286 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Alogonísi kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Alogonísi on suurin Moúdroksenlahden saarista ja sijaitsee lähellä lahden länsirantaa. Sen ympärysmitta on noin metriä, pituus noin metriä, suurin leveys noin 300 metriä ja suurin korkeus noin 24 metriä. == Lähteet == Luokka:Límnos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Arginusai

Arginusai ( tai Arginousai, ) on antiikin aikainen nimitys kolmen saaren saariryhmälle, joka sijaitsi Aioliin rannikolla eli Vähän-Aasian länsirannikolla nykyisen Turkin alueella. Nykyisin saarista on jäljellä kaksi, kun kolmas on tullut osaksi mannermaata. == Maantiede == Arginusain saaret sijaitsivat Lesboksen Mytilenen kaupungin ja Aioliin rannikon välissä nämä kaksi toisistaan erottavan salmen eteläosan itärannalla. Saaret ovat/olivat: * Argennusa ( tai Argennousa, ), nykyinen Kanen niemi () osana Dikilin niemimaata – saariryhmän suurin ja tärkein saari; tunnettiin antiikin aikana myös nimellä Kane (, lat. Canaea, Canae) siellä sijainneen Kanain kaupungin mukaan (). * nykyinen Garip () eli Ázano () – nykyisen jäljelle jääneen saariryhmän pääsaari, saarista lännenpuoleinen (). * nykyinen Kalem () eli Nikoló () tai Vráchos Nikolós (), saarista idänpuoleinen ja lähempänä rannikkoa oleva (). == Historia == Historiassa saariryhmä muistetaan erityisesti peloponnesolaissodan aikaisesta Arginusain taistelusta vuonna 406 eaa. Siinä Ateenan kymmenen kenraalia saivat voiton spartalaisista,Ksenofon: Hellenika 1.6. mutta tuomittiin myöhemmin siitä, etteivät onnistuneet pelastamaan taistelua seuranneen myrskyn vaatimia uhreja. == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan maantiede Luokka:Egeanmeren saaret Luokka:İzmirin maakunta
Argyróniso

Argyróniso (, myös Argyrónisos, Αργυρόνησος) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Artemísionsalmessa Euboian saaren ja mantereen välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,305 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Argyróniso kuuluu Almyróksen kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Argyrónisoksen saari, suomeksi ”Hopeasaari”, sijaitsee Magnesian rannikon ja Ágios Dimítrioksen kylän edustalla. Saarella on majakka, jonka korkeus on 35 metriä. Se rakennettiin vuonna 1899 ja on nykyisin suojeltu. == Lähteet == Luokka:Almyrós Luokka:Egeanmeren saaret
Gátza

Gátza () eli Glaronísi (Γλαρονήσι) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Pohjoisessa Euboianlahdessa Skroponérian lahden suulla. Saaren pinta-ala on noin 0,065 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gátza kuuluu Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saaren on huomautettu muistuttavan satellittikuvassa muodoltaan pientä Kyprosta. == Lähteet == Luokka:Chalkída Luokka:Euboian saaret
Glaronísi

Glaronísi () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa: * Glaronísi, Alkyonidiensaariin kuuluva saari Korintinlahdessa * Glaronísi, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Gyárosta * Glaronísi, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Sérifosta * Glaronísi eli Gláros, saari Pienten Kykladien saariryhmässä Kykladeilla * Glaronísia, pienten saarten ryhmä Kykladeilla Míloksen pohjoispuolella * Gátza eli Glaronísi, saari Pohjoisessa Euboianlahdessa * Petalídi eli Glaronísi, saari Kreetan pohjoisrannikon edustalla
Koronisía

Koronisía () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Amvrakikóslahdessa, sekä sillä sijaitseva samanniminen kylä, jonka väliluku on 165 (vuonna 2011). Saari tunnetaan myös nimellä Péra Nisí (Πέρα Νησί). Sen pinta-ala on noin 0,34 neliökilometriä. Hallinnollisesti Koronisía kuuluu Ártan kuntaan, Ártan alueyksikköön ja Epeiroksen alueeseen. Koronisían saari sijaitsee Logaróksen laguunin etelälaidalla. Saarelle ja kylään johtaa pitkä Salaóran saaren kautta kulkeva pengertie, joka erottaa toisistaan ensin Logaróksen ja Tsoukalión laguunit ja sitten Logaróksen laguunin ja varsinaisen Amvrakikóslahden. Koronisían saaren eteläpuolella sijaitsevat Korakonísian eli Korakónisan saaret. Yhdessä Koronisía ja Korakónisan saaret rajaavat Sakoulétsin laguunin. Kylän nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa bysanttilaisaikainen Neitsyt Marian (Panagía) kirkko. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Amvrakikóslahden saaret Luokka:Epeiroksen kylät Luokka:Préveza
José Guillermo Ortiz

José Guillermo Ortiz Picado (s. 20. kesäkuuta 1992) on costaricalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa kotimaassaan Heredianoa. Ortiz aloitti liigauransa Alajuelensen joukkueessa. Vuonna 2017 hän siirtyi Heredianoon mutta on pelannut sittemmin myös lainalla yhdysvaltalaisessa D.C. Unitedissa, kolumbialaisessa Millonariosissa ja vietnamilaisessa Hồ Chí Minh Cityssä. Ortiz pelasi Costa Rican maajoukkueessa ensimmäisen kerran tammikuussa 2017 Copa Centroamericanassa ja teki ensimmäisessä ottelussaan Belizeä vastaan kaksi maalia. Kolmannen maajoukkuemaalinsa hän teki lokakuussa 2019 CONCACAF:in Kansojen liigassa Haitia vastaan. Vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailujen aikaan hän oli loukkaantuneena poissa kentiltä. Vuonna 2021 hän pelasi CONCACAF Gold Cupissa, jossa Costa Rica putosi jatkosta puolivälierissä. == Lähteet == Luokka:Costaricalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koukonísi

Koukonísi (, ) eli Nisáki (Νησάκι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Moúdroksenlahdessa Límnoksen saaren etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,157 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Koukonísi kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Koukonísi sijaitsee lähellä Moúdroksenlahden itärantaa. Saari on yhdistetty Límnoksen pääsaareen noin 400 metriä pitkällä pengertiellä. Joskus saarten väli kuivuu niin, että Koukonísi muodostaa käytännössä niemen. Saaren suurin korkeus on noin 10 metriä. Koukonísilta on löydetty jäänteitä esihistoriallisen ajan asutuksesta. Saaren arkeologisia kaivauksia on suoritettu vuodesta 1992 lähtien. Saaren nimen on ehdotettu liittyvän Homeroksen mainitsemaan traakialaiseen kikonien heimoon. == Lähteet == Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Límnos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Nisáki

Nisáki (, ”Pikkusaari”) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa: * Nisáki eli Mikró Nisáki eli Ágios Sóstis, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Chíosta * Nisáki eli Nísos, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Chálkia * Koukonísi eli Nisáki, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Límnosta * Nisierós eli Nisáki, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kárpathosta * Plateía eli Nisáki, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Chálkia
Kaustisen kunnankirjasto

Kaustisen kunnankirjasto on Keski-Pohjanmaan Kaustisella toimiva yleinen kirjasto. Kunnankirjastolla on runsaan 400 neliömetrin laajuinen toimitila Kaustisen keskustassa, Kaustisen kunnantalon yhteydessä. Kaustisen kirjasto kuuluu Keski-Pohjanmaan kunnankirjastoja yhdistävään Anders-kirjastokimppaan, jonka kokoelmia jäsenkuntien asukkaat voivat hyödyntää. Tarjontaan kuuluu niin fyysisiä teoksia kuin sähköisiä aineistojakin (esimerkiksi e-kirjoja, e-äänikirjoja, musiikkiäänitteitä, suoratoistoelokuvia sekä laulun ja musiikki-instrumenttien soiton oppikursseja). Verkkokirjaston aineisto on käytössä vuorokauden ympäri, kaikkina viikonpäivinä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kaustisen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Ktyponísi

Ktyponísi (, ) eli Englezonísi (Εγγλεζονήσι) eli Gáidaros (Γάιδαρος) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Pohjoisessa Euboianlahdessa lähellä Keski- Kreikan rannikkoa. Saaren pinta-ala on 0,22 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ktyponísi kuuluu Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Englantilainen arkeologi Francis Turville-Petre vuokrasi saaren vuonna 1930 ja asettui sinne pysyvästi vuonna 1931. Tästä saari sai toisen nimensä Englezonísi, ”Englantilaisen saari”. Hän rakennutti saarelle huvilan, jonka saksalaiset pommittivat raunioiksi toisen maailmansodan aikana. Saaren eteläosan kukkulalla on Pyhälle Nikolaos Bunenelaiselle (Ágios Nikólaos o Néos) omistettu kirkko. Saaren arkeologisiin löydöksiin lukeutuu asutuksen jäänteitä ja vesisäiliöitä antiikin ja bysantilaisen keskiajan taitteesta 500–600-luvuilta. == Lähteet == Luokka:Chalkída Luokka:Euboian saaret
30 (Adelen albumi)

30 on englantilaislaulaja Adelen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin Columbia Recordsin kautta 19. marraskuuta 2021. Adele tiedotti uuden albumin julkaisusta lokakuussa. Hänen edellinen albuminsa 25 julkaistiin marraskuussa 2015. Albumin ensimmäinen single, ”Easy on Me”, julkaistiin 15. lokakuuta 2021. Kappale nousi singlelistan ensimmäiselle sijalle yli kymmenessä maassa ja se rikkoi ennätyksiä sekä Spotifyssa että Amazon Musicissa. Albumin toinen single, ”Oh My God”, julkaistiin 29. marraskuuta 2021. Albumi käsittelee Adelen avioeroa, äitiyttä ja kuuluisuutta. Adelen mukaan 30 ei ole kuitenkaan eroalbumi, vaan sen kautta hän haluaa kertoa pojalleen, miksi päätyi hajottamaan tämän elämän tullakseen itse onnelliseksi. == Kappaleet == === Targetin bonuskappaleet === == Menestys == Albumi oli kaupallinen menestys ja se nousi albumilistojen kärkeen useassa maassa. Yhdysvalloissa albumista tuli vuoden 2021 myydyin albumi kolmen ensimmäisen päivän jälkeen. Viidessä päivässä albumi saavutti vuoden 2021 suurimman avausviikon Isossa- Britanniassa. Se on korkein naisartistin avausviikko sitten Adelen edellisen studioalbumin. Suomessa albumi nousi virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle yhdessä viikossa. === Listasijoitukset === Lista Sijoitus Lähde Dutch Album Top 100 1. Australian Albums 1. Irlannin albumilista 1. Britannian albumilista 1. Italian albumilista 2. Canadian Albums Chart 1. VG-lista 1. Ranskan albumilista 1. Sverigetopplistan 1. Offizielle Top 100 1. Suomen virallinen albumilista 1. Albums Top 100 1. Album Top-40 1. Billboard 200 1. === Myynti ja myyntipalkinnot === Valtio Myynti Myyntipalkinto Lähde Australia (ARIA) 35 000* kultalevy Iso-Britannia (BPI) 300 000* platinalevy Puola (ZPAV) 20 000* platinalevy Ranska (SNEP) 100 000* platinalevy Uusi- Seelanti (RMNZ) 15 000* platinalevy * myynti laskettu myyntipalkinnon perusteella == Arvostelut == * The Daily Telegraph: * The Guardian: * Helsingin Sanomat: ”Äidillä on ollut paljon isoja tunteita” – Adelen uusi levy on ollut valtava puheen­aihe, ja se on niin surullinen, että se tuntuu jopa liialliselta Viitattu 30.12.2022. * The Independent: * Kulttuuritoimitus: Adelen sielukas laulu liikkuu vereslihasta leppoisuuteen odotetulla neloslevyllä – arviossa 30-albumi Viitattu 30.12.2022. * Pitchfork: 8.2/10 * Rolling Stone: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2021 albumit Luokka:Adelen albumit
Lazaréta (Chaniá)

Lazaréta (, myös Lazarétta, Λαζαρέττα, Lazaréto, Λαζαρέτο) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Kreetanmeressä Kreetan saaren pohjoisrannikon ja Chanián kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lazaréta kuuluu Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Lazarétan suurin pituus on noin 200 metriä ja leveys noin 70 metriä. Saari on saanut italialaisittain karanteeniasemaan viittaavan nimensä siitä, että venetsialaiset käyttivät sitä 1600-luvulla eristyssaarena kulkutautien varalta, kuten useimpia muita satamakaupunkien edustalla olleita pieniä saaria. Lazarétalla on venetsialaisaikaisten rakennusten raunioita sekä hautoja. Vuonna 1645 osmanit tuhosivat rakennuksia sijoittaakseen saarelle suuren tykin, jolla he ampuivat piirittämäänsä Chaniáa. Saksalaiset pudottivat saarelle pommeja harjoituksissaan toisen maailmansodan aikana. 1950-luvulla järjestettiin uintikilpailuja saarelta Chaniáan. == Lähteet == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetanmeren saaret
Leif Glöersen

Leif Glöersen (2. syyskuuta 1902 Stettin – 13. lokakuuta 1976 Helsinki) oli norjalaissyntyinen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.Biografia-sampo: Leif Glöersen Viitattu 13.10.2021. Leif Glöersenin vanhemmat olivat norjalainen insinööri Olaf Glöersen ja Augusta Frost ja puoliso vuodesta 1929 Mary Bergström. Suomeen 1905 muuttaneen Glöersenin perheen vanhin poika Leif valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1925. Hän työskenteli valmistuttuaan isänsä johtaman Diesen Wood -yhtiön Pitkärannan tehtaiden käyttöinsinöörinä vuoteen 1932. Pitkärannasta Glöersen siirtyi A. Ahlströmin Karhula-yhtiön konepajan paperi- ja selluloosakoneosaston johtajaksi. Vuonna 1941 hänestä tuli koko konepajan ja samalla sen teräsvalimon johtaja. Vuonna 1946 Glöersenin johdettavaksi tulivat puolestaan A. Ahlströmin Varkauden tehtaat. Niiden toimitusjohtajana hän työskenteli aina vuoteen 1967 saakka. Varkaudessa Glöersen tunnettiin varsin värikkäänä henkilönä, kaupungin "viimeisenä patruunana" ja "pappa- Glöerseninä". Teollisuusneuvoksen arvonimen tekniikasta kiinnostunut ja itsekin useita patentoituja keksintöjä tehnyt Glöersen sai 1966.Kuka kukin 1954, s. 143. Viitattu 13.10.2021.Kuolleita. Helsingin Sanomat, 17.10.1976, s. 19. Leif Glöersenin nuorempi veli oli Säteri Oy:n johtajistoon yli 30 vuoden ajan kuulunut yli-insinööri Odd Glöersen.Biografia-sampo: Leif Glöersen Viitattu 13.10.2021. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Norjalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Lazaréta

Lazaréta (; myös Lazarétta, Λαζαρέττα) tai Lazaréto (; myös Lazarétto, Λαζαρέττο) tulee italian kielen karanteeniasemaa tarkoittavasta sanasta lazzaretto ja voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa: * Lazaréta, saari Kreetan saarilla Chanián kaupungin edustalla * Lazaréto, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Ithakaa * Lazaréto, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Korfua
Ovriós

Ovriós () eli Evraionísi (Εβραιονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Saroninlahdessa. Saaren pinta-ala on noin 0,147 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ovriós kuuluu Kórinthoksen kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Ovriós sijaitsee Fragkolímanon ja Pefkálin kylien edustalla Peloponnesoksen niemimaan koilisrannikon edustalla. Ovrióksesta länteen sijaitsee Plateián saari. Saarella on ollut asutusta esihistoriallisella ajalla viimeistään mykeneläisellä kaudella, sekä myöhemmin bysanttilaisella, venetsialaisella ja osmanivallan kaudella. Saarella on jäänteitä linnoitteista bysanttilaiselta ajalta ja laajemmat linnoituksen rauniot toiselta venetsialaiselta kaudelta 1600–1700-luvuilta. Linnoitus on saaren korkeimmalla kohdalla. == Lähteet == Luokka:Argo-Saroniset saaret Luokka:Kórinthos