Venäjän ortodoksinen kirkko Suomessa

Venäjän ortodoksinen kirkko Suomessa käsittää seitsemän venäjänkielistä seurakuntaa, jotka toimivat Moskovan patriarkaatin eli Venäjän kirkon suorassa alaisuudessa erillään Suomen ortodoksisesta kirkosta, joka puolestaan on Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alainen. Kirkot ovat toimineet Suomessa erillään vuodesta 1926 lähtien. Virallisen Suomen edustuston Moskovan patriarkaatti avasi Helsinkiin vuonna 1999. Edustuston johtajana toimii rovasti Viktor Lioutik. == Historia == Suomen venäjänkieliset ortodoksit irtaantuivat Suomen ortodoksisesta kirkosta 1920-luvulla. Suurimpana syynä oli, että Suomen ortodoksinen kirkko erosi itsenäistymisen myötä Moskovan patriarkaatin alaisuudesta, johon venäjänkieliset edelleen halusivat kuulua. Osasyynä hajaantumiseen oli myös ns. ajanlaskukiista, joka koski siirtymistä juliaanisesta kalenterista uuteen gregoriaaniseen ajanlaskuun. Ensimmäinen venäläinen seurakunta aloitti toimintansa vuonna 1926 Viipurissa.Uskonnot Suomessa. Viitattu 6.8.2013. Vuosina 1931–1945 Suomen seurakunnat olivat Pariisissa vaikuttaneen Konstantinopolin patriarkaatin alaisen Länsi-Euroopan eksarkin metropoliitta Evlogin alaisuudessa. Suomen ortodoksinen kirkko pitää vielä nykyäänkin toisen patriarkaatin toimintaa maassa ortodoksisen kanonisen perinteen vastaisena.Ortodoksi.net Viitattu 6.8.2013. == Seurakunnat == Vanhimmat Suomessa toimivista Venäjän ortodoksisen kirkon seurakunnista ovat vuonna 1926 perustettu Ortodoksinen Pokrovan seurakunta, joka alun perin toimi Viipurissa nimellä "Yksityinen kreikkalais-katolinen yhdyskunta" sekä vuotta myöhemmin Suomen ortodoksisesta kirkosta eronnut Pyhän Nikolauksen seurakunta Helsingissä. Helsingin lisäksi seurakuntia toimii Porissa, Sastamalassa, Tampereella ja Turussa. Tampereen Spaso-Preobrazenskaja-yhteisöä lukuun ottamatta jokaisella seurakunnalla on myös oma kirkko tai rukoushuone. Seurakuntien jäsenet ovat nykyään suurimmaksi osaksi venäläisiä maahanmuuttajia. Jäsenmäärältään suurin on Pyhän Nikolauksen seurakunta, jolla jäseniä on noin 2 200. Se on suunnitellut rakentavansa uuden kirkon Helsingin Itäkeskukseen kulttuurikeskus Stoan viereen, mutta rakennustyöt eivät ole toistaiseksi käynnistyneet muun muassa rahoituksen puutteen johdosta. === Seurakunnat ja kirkot Suomessa === Paikkakunta Seurakunta Perustettu Kirkko Kirkon nimikkopyhimys Helsinki, Hietaniemi Pyhän Nikolauksen seurakunta‎ 1927 Pyhän Nikolauksen kirkko Nikolaos Ihmeidentekijä Helsinki, Mellunmäki Pyhän Nikolauksen seurakunta‎ 1997 Pyhän Ksenia Pietarilaisen kirkko Ksenia Pietarilainen Helsinki, Munkkiniemi Ortodoksinen Pokrovan seurakunta 1926 Marian ilmestyspäivän kirkko Neitsyt Maria Pori Porin venäläinen ortodoksinen kirkko 1998 Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko Neitsyt Maria Sastamala 2004 Pyhittäjä Serafim Sarovilaisen kirkko Serafim Sarovilainen Tampere Spaso- Preobraženskaja 1994 Turku 2002 Neitsyt Marian taivaaseenottamisen kirkko Neitsyt Maria == Suomessa olevien seurakuntien johtajat == * Grigori Svetlovski 1938–1948 * Mihail Slavnitski 1958–1960 * Mihail Zjornov 1961–1962 * Jevgeni Ambartsumov 1962–1967, piirivalvoja * Igor Ranne 1968–1972, piirivalvoja * Pavel Krasnotsvetov 1975–1981, piirivalvoja * Bogdan Soiko 1981–1990 * Viktor Ljutik 1999 alkaen == Katso myös == *Venäjän ortodoksinen ulkomaankirkko *Suomen ortodoksinen kirkko == Lähteet == *Venäjän ortodoksisen kirkon Suomen kotisivut === Viitteet === *