Prolaktinooma

Prolaktinooma on prolaktiinia eli maitohormonia tuottavista soluista muodostunut hyvänlaatuinen kasvain, adenooma, joka aiheuttaa maitohormonin liikatuotannon. Se on tavallisin aivolisäkkeessä esiintyvä aivokasvain.Pertti Mustajoki, Prolaktinooma (maitohormonia tuottava kasvain) Lääkärikirja Duodecim 23.7.2022, viitattu 31.7.2023 Prolaktinoomat saattavat muodostaa jopa 40 % aivolisäkkeen adenoomista.Rajini Kanth R. Yatavelli, Kamal Bhusal, Prolactinoma National Library of Medicine 19.5.2023, viitattu 31.7.2023 Prolaktinooma voidaan jaotella koon mukaan mikroprolaktinoomaan (pienempi kuin 1 cm), makroprolaktinoomaan (suurempi kuin 1 cm) ja jättiläisprolaktinoomaan (suurempi kuin 4 cm). Useimmat prolaktinoomat ovat alle senttimetrin suuruisia eli mikroprolaktinoomia. Prolaktinooma saattaa ympäröiviä kudoksia painaessaan aiheuttaa aivolisäkkeen vajaatoiminnan ja näköaistin ongelmia. Yleisimmät oireet johtuvat kuitenkin suoraan kasvaneesta prolaktiinituotannosta. Naisilla oireina esiintyy vähitellen kehittyviä kuukautiskierron häiriöitä, hedelmättömyyttä, maitovuotoa ja joskus libidon heikentymistä. Naisilla mahdollisia ovat lisäksi emättimen kuivuudesta johtuva yhdyntäkipu, akne ja liiallinen karvankasvu.Prolactinoma Mayo Clinic, viitattu 31.7.2023 Miehillä prolaktinooma voi aiheuttaa impotenssia ja libidon heikentymisen. Heillä myös karvoitus voi vähentyä, lihakset pienentyä ja rinnat suurentua. Osteoporoosi on mahdollinen sukupuolesta riippumatta. Prolaktinooma on yleisempi naisilla ja diagnosoidaan heillä keskimäärin melko nopeasti. Miesten oireet ovat niin epäspesifejä, että prolaktinooma kasvaa keskimäärin suuremmaksi. Naisista 90 %:lla prolaktinooma on toteamishetkellä alle senttimetrin suuruinen, mutta miehistä jopa 60 %:lla prolaktinooma on toteamishetkellä tätä suurempi. Suuren prolaktinooman oireina voi esiintyä päänsärkyä ja näön heikkenemistä. Prolaktinooma voidaan todeta magneettikuvauksella veren maitohormonipitoisuuden osoittauduttua kohonneeksi. Kasvaneen maitohormonitason muut syyt voidaan poissulkea. Näitä ovat esimerkiksi tietyt lääkkeet (etenkin psyykenlääkkeet), vaikea kilpirauhasen vajaatoiminta ja jotkin aivoihin kohdistuneet vammat. Pienet prolaktinoomat voidaan hoitaa prolaktiinin eritystä vähentävällä lääkkeellä. Lääke voi olla tablettimuotoinen kabergoliini kerran tai kahdesti viikossa tai muu valmiste päivittäin. Lääkkeillä voidaan vähentää maitohormonipitoisuutta ja pienentää prolaktinoomaa. Jos vuosien lääkityksen jälkeenkin maitohormonin tuotanto on liiallista, lääkitystä jatketaan. Ellei lääkehoidon teho kuitenkaan ole riittävä, voidaan myös pieni kasvain leikata. Suuremmissa prolaktinoomissa leikkaus sen sijaan on ensisijainen hoitomuoto. Leikkausta edeltää kuukausia kestävä lääkkeellinen esihoito. Prolaktinooma pyritään leikkauksessa poistamaan tarkkarajaisesti, mutta kasvainkudosta voi jäädä jäljelle. Tällöin tarvitaan lisäksi vuosien lääkehoitoa. Joissain tapauksissa suurikokoisten prolaktinoomien hoidossa voidaan turvautua sädehoitoon. Prolaktinooma ei kuitenkaan ole hengenvaarallinen. Prolaktinooma on yleensä sporadinen ja syyltään tuntematon. On kuitenkin kuvattu myös suvuittain kulkevia prolaktinoomia. Joskus prolaktinooma ilmenee osana tyypin 1 multippelia endokriinista neoplasiaa (MEN1). Prolaktinooman esiintyvyydeksi on arvioitu miehillä 10/100 000 ja naisilla 30/100 000\. Naisilla esiintyvyyshuippu on 25–34 vuoden iässä. == Lähteet == Luokka:Kasvaimet Luokka:Neurologiset sairaudet