Kielikämmekkä

Kielikämmekkä eli kalkkimaariankämmekkä (Dactylorhiza fuchsii, myös D. maculata subsp. fuchsii) on maariankämmekkää eli täpläkämmekkää (D. maculata) muistuttava kämmekkälaji. == Ulkonäkö ja koko == Kalkkimaariankämmekkä kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Varsi on täyteinen ja monilehtinen. Juurimukulat ovat syvään liuskaisia. Alemmat varsilehdet ovat vastapuikeita, pyöreäkärkisiä ja litteitä. Väriltään ne ovat päältä harmahtavanvihreitä ja punatäpläisiä, alta siniharmaita. Varren ylimmät lehdet poikkeavat selkeästi alemmista. Ne ovat pieniä, kapeita ja suippoja. Ylin lehti ei ulotu kukinnon tasalle saakka. Kukinto on tiheä kartiomainen tähkä. Kukkien tukilehdet ovat tavallisesti kukkia lyhyempiä ja sahalaitaisia. Sinipunertavakirjailuiset kukat ovat pääasiassa punaisia, mutta niiden väri voi olla vaaleampi vaihdellen vaaleanpunaisesta lähes valkoiseen. Kukat ovat kannuksellisia. Kukan huuli on syvään kolmiliuskainen, liuskat ovat lähes samanlevyisiä. Keskiliuska on kapean kolmiomainen ja sivuliuskoja pidempi. Suomessa kalkkimaariankämmekkä kukkii kesä-heinäkuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 500, 502–503. Kalkkimaariankämmekkä muistuttaa läheisesti maariankämmekkää. Tärkeimmät lajien väliset erot ovat lehdissä ja kukissa. Maariankämmekällä alimmat lehdet ovat tylppiä, kun kalkkimaariankämmekällä ne ovat pyöreäkärkisiä. Kukinto on maariankämmekällä suippo, kun taas kalkkimaariankämmekällä se on selkeästi kolmiomainen ja voimakkaamman punainen. Suurin eroavuus on kuitenkin kukan huulen muoto; kalkkimaariankämmekän kaikki kolme huulen liuskaa ovat toistensa kokoisia, kun taas maariankämmekällä sivuilla olevat liuskat ovat useimmiten selvästi keskiliuskaa leveämpiä. Lajien erottamista toisistaan vaikeuttaa kuitenkin se, että muiden liuskakämmeköiden tapaan molempien lajien koko ja väri vaihtelevat paljon. Kalkkimaariankämmekkä luokitellaankin toisinaan maariankämmekän alalajiksi. Liuskakämmeköille tyypillisesti myös kalkkimaariankämmekkä risteytyy helposti muiden liuskakämmeköiden kanssa. Esimerkiksi Ahvenanmaalta tunnetaan risteymä kaitakämmekän (D. traunsteineri) kanssa.Ålands flora 2008, s. 342–343. == Levinneisyys == Kalkkimaariankämmekkää tavattaneen suurimmassa osassa Eurooppaa, kuten maariankämmekkääkin. Esimerkiksi Englannissa laji on maariankämmekkää yleisempi. Fennoskandiassa kalkkimaariankämmekkää kasvaa paikoitellen koko Norjassa sekä Ruotsin, Tanskan ja Suomen kalkkialueilla.Kämmekät, Suomen orkideat 1987, s. 103–104. Suomessa sitä kasvaa pääasiassa Ahvenanmaalla, jossa se on paikoin yleinen, Kainuussa sekä Etelä- ja Keski-Lapissa. Muualta maasta lajista on vain yksittäisiä havaintoja.Lampinen, R. & Lahti, T. 2021: Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo. == Elinympäristö == Kalkkimaariankämmekkä kasvaa monenlaisilla kasvupaikoilla, kuten letoilla, lähteiköissä, lehdoissa, rinnemetsissä sekä ravinteisilla, kuivillakin niityillä. Se viihtyy kalkkipitoisen maaperän alueilla ja onkin kalkinsuosija. Pölyttäjinä kalkkimaariankämmekällä käyvät ainakin mesipistiäiset. Kasvi huijaa tuoksullaan pölyttäjiä luokseen, sillä kukissa ei ole mettä. == Lähteet == * Kämmekät, Suomen orkideat. Toim. Korhonen, Mauri & Vuokko, Seppo. Forssan kustannus Oy, Forssa 1987. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Ålands flora. Toim. Hæggström, Carl-Adam & Hæggström, Eeva. Ålandstryckeriet, Maarianhamina 2008. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Lampinen, R. & Lahti, T. 2017: Kasviatlas 2016. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki. Viitattu 7.5.2021. * * Pohjolan kasvien pauloissa: Dactylorhiza fuchsii – kielikämmekkä Luokka:Liuskakämmekät