EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kirjallisuusvuosi 1964

Kirjallisuusvuosi 1964 käsittelee vuoden 1964 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Ranskalainen kirjailija Jean-Paul Sartre kieltäytyi vastaanottamasta Ruotsin akatemian hänelle myöntämää Nobelin kirjallisuuspalkintoa "henkilökohtaisista syistä". Kirjallisuuspalkintoa olivat aiemmin kieltäytyneet vastaanottamasta George Bernard Shaw vuonna 1925 ja Boris Pasternak vuonna 1958. * Arkkipiispa Martti Simojoki tuomitsi Suomen kansanopistolaitoksen 75-vuotisjuhlassa pitämässään puheessa Hannu Salaman romaanin Juhannustanssit ja teoksen kustantajan Otavan. Arkkipiispan mielipiteen katsottiin yleisesti edustavan kirkon virallista kantaa. Kokoomuksen kansanedustajia Margit Borg-Sundmanin johdolla teki romaaniin viitaten eduskuntakyselyn siitä, onko hallitus tietoinen, että ”maassa julkaistaan lain vastaisesti jumalanpilkkaa sisältävää ja sukupuolikuria loukkaavaa kirjallisuutta”. * Bermudan kolmio ja siihen liitetyt mysteerit ovat useiden kirjojen aiheena. Termiä käytti ensimmäisenä kirjailija Vincent Gaddir vuonna 1964 Argosy-kioskilehdessä. Vuonna 1974 Charles Berlitz teki kolmion tunnetuksi kirjassaan Bermudan kolmio. * Brittiläisen The Guardian -sanomalehden toimitus muutti Manchesteristä Lontooseen. == Julkaisuja == * Len Deighton - Funeral in Berlin (suom. (Hautajaiset Berliinissä, 1990) * Ian Fleming - Elät vain kahdesti * Ian Fleming - Chitty Chitty Bang Bang (suom. Ihmeauto Chitty-Chitty-Bang-Bang, 1968) * John Fowles - The Aristos (esseitä, suom. Aristos : käsityksiäni elämästä) * Eino Koivistoinen - Orfeuksen meriselitys * Fritz Leiber - Vaeltaja * Astrid Lindgren - Saariston lapset * Eeva-Liisa Manner - Niin vaihtuivat vuoden ajat * Eeva-Liisa Manner - Uuden vuoden yö (televisionäytelmä) * Mao Zedong - Otteita puheenjohtaja Mao Tse-tungin teoksista * Marja-Leena Mikkola - Tyttö kuin kitara * Timo K. Mukka - Maa on syntinen laulu * Ursula Pohjolan-Pirhonen - Suomen herttua Juhana * Pentti Saarikoski - Ovat muistojemme lehdet kuolleet * Hannu Salama - Juhannustanssit * Mauri Sariola - Viiden tien risteys * Mika Waltari - Ihmiskunnan viholliset I-II == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Arvo Turtiainen ; Hugo- palkinto * Clifford D. Simak ; Mikael Agricola -palkinto * Eeva-Liisa Manner ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Jean-Paul Sartre (kieltäytyi palkinnosta) ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Tarjei Vesaas ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * ei myönnetty == Lähteet == 1964
Kirjallisuusvuosi 1963

Kirjallisuusvuosi 1963 käsittelee vuoden 1963 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Martin Luther King piti Washingtonin suurmielenosoituksessa rasisminvastaisen puheensa ”I Have a Dream”. * Kirkolliskokouksen vuonna 1938 hyväksymään virsikirjaan lisättiin runsaat 40 uutta virttä. == Julkaisuja == * Desmond Bagley - Kultainen köli * Nicholas Blake - The Beast Must Die (rikosromaani) * Pierre Boulle - Apinoiden planeetta * John le Carré - The Spy Who Came In From the Cold (suom. Mies kylmästä, 1964) * John Cleland - Memoirs of a Woman of Pleasure (Fanny Hill), 1740-luvulla kirjoitettu eroottinen romaani, jonka julkaiseminen oli kiellettynä vuosisatojen ajan * August Derleth - The Trail of Cthulhu (suom. Cthulhun jäljet, 2019) * Ian Fleming - Hänen majesteettinsa salaisessa palvelussa * John Fowles - The Collector (suom. Neitoperho) * Nadine Gordimer - Occasion for Loving (suom. Rakkaus kielletty, 1965) * Dag Hammarskjöld - Kiinnekohtia (postuumi) * Frank Herbert - Dune (suom. Dyyni, 1982–1983) * Veikko Huovinen - Kuikka * Ismail Kadaré - Gjenerali i ushtrisë së vdekur (suom. Kuolleen armeijan kenraali, 1972) * Maria Lang - Kolme pientä eukkoa * Maria Lang - Käärmeet eivät kuole * Astrid Lindgren - Emil i Lönneberga (suom. Vaahteramäen Eemeli) * Olli (Väinö Nuorteva) - Mustapartainen kärpänen * Sylvia Plath - The Bell Jar (suom. Lasikellon alla) * Simo Puupponen alias Aapeli - Timonen ja muita tuttavia * Paavo Rintala - Sissiluutnantti * Aino Räsänen - Nuotio palaa * Mauri Sariola - Minä, Olavi Susikoski * Rosemary Sutcliff - Miekka ja auringonlasku * Elina Vaara - Mimerkki (runoja) * David Wilkerson - Risti ja linkkuveitsi == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Matti Hälli ; Hugo-palkinto * Philip K. Dick ; Kalevi Jäntin palkinto * Harri Tapper ; Mikael Agricola -palkinto * Juha Mannerkorpi ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Giorgos Seferis ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Väinö Linna ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * William Faulkner == Lähteet == 1963
Kirjallisuusvuosi 1962

Kirjallisuusvuosi 1962 käsittelee vuoden 1962 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Ensimmäistä kertaa jaettu Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto luovutettiin ruotsalaiselle Eyvind Johnsonille. * Jugoslavialainen kirjailija ja Titon vastustaja Milovan Ðilas joutui vankilaan vuosiksi 1962–1967. * Opetusministeriö kielsi 11. toukokuuta Kynäbaari Oy:n julkaiseman kahdeksan nuortenkirjan (mm. Liisa Ihmemaassa) maahantuonnin ja levittämisen. Kiellon perusteena oli suomennoksen heikkolaatuisuus, ja tapaus on tiettävästi ainoa kerta, kun tekijänoikeuslain klassikkosuojapykälää on sovellettu käytäntöön Suomessa. == Julkaisuja == * Kōbō Abe - Suna no Onna (suom. Hiekkaa) * Kōbō Abe - Dai yon kampyo-ki (suom. Välijääkausi 4, 1972) * Anthony Burgess - A Clockwork Orange (suom. Kellopeliappelsiini, 1991) * Rachel Carson - Äänetön kevät * Lionel Davidson - The Rose of Tibet (suom. Tiibetin ruusu) * Philip K. Dick - Oraakkelin kirja * Len Deighton - The IPCRESS File (rikosromaani, suom. (Aivopesu, 1976) * Antti Eskola - Sosiologian tutkimusmenetelmät I * Ian Fleming - 007 rakastettuni * Alistair Horne - The Price of Glory (suom. Verdun 1916, 1966) * Veikko Huovinen - Kylän koirat * Maria Lang - Murhenäytelmä hautausmaalla * Doris Lessing - Kultainen muistikija (The Golden Notebook) * Väinö Linna - Täällä Pohjantähden alla 3 * Olli (Väinö Nuorteva) - Kokkahuilu * Oiva Paloheimo - Palaa ne linnut vielä * Simo Puupponen alias Aapeli - Puuhevonen pakkasessa * Aino Räsänen - Tuuli vei, tuuli toi * Pentti Saarikoski - Mitä tapahtuu todella? * Mauri Sariola - Punainen laituri * John Steinbeck - Matka Charleyn kanssa * Mika Waltari - Tähdet kertovat, komisario Palmu == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Juha Mannerkorpi ; Hugo- palkinto * Robert A. Heinlein ; Kalevi Jäntin palkinto * Väinö Kirstinä * Pentti Konttinen ; Mikael Agricola -palkinto * Eila Pennanen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * John Steinbeck ; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto * Eyvind Johnson ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Edwin O'Connor ==Lähteet== 1962
Caliroa

Caliroa on lehtipistiäisten heimoon kuuluva pistiäissuku. == Sukuun kuuluvia lajeja == *Lehmusetanainen (Caliroa annulipes) *Kirsikkaetanainen (Caliroa cerasi) *Tammietanainen (Caliroa cothurnata) *Caliroa crypta *Caliroa lorata *Caliroa nyssae *Caliroa tremulae *Caliroa quercuscoccineae == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Caliroa *ITIS: Caliroa *UniProt: Taxonomy - Caliroa *BugGuide: Genus Caliroa *BugGuide: Genus Caliroa, Kuvia Luokka:Lehtipistiäiset
Leguaanimaiset

Leguaanimaiset (Iguania) on suomumatelijoiden kladi, jota yleensä pidetään osalahkona. == Heimot == * Agamidae * Chamaeleonidae * Corytophanidae * Crotaphytidae * Dactyloidae * Hoplocercidae * Iguanidae * Leiocephalidae * Leiosauridae * Liolaemidae * Opluridae * Phrynosomatidae * Polychrotidae * Tropiduridae == Lähteet == *
Kirjallisuusvuosi 1961

Kirjallisuusvuosi 1961 käsittelee vuoden 1961 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Suomen tekijänoikeuslaki (404/1961) tuli voimaan ja korvasi vuonna 1880 säädetyn vanhan lain. * Suosikki-lehti aloitti ilmestymisensä. == Julkaisuja == * Arthur C. Clarke - Selene I * Ian Fleming - Pallosalama * Robert A. Heinlein - Stranger in a Strange Land * Adolf Hitler - Zweites Buch (postuumi) * Joseph Heller - Catch-22 (suom. Me sotasankarit, 1962) * Veikko Huovinen - Konstan Pylkkerö * Matti Hälli - Isä Jumalan ilveilijä * Stanisław Lem - Solaris * Lewis Mumford - The City in History * Anni Polva - Tiinalla on hyvä sydän * Hannu Salama - Se tavallinen tarina * Mauri Sariola - Lavean tien laki * John Steinbeck - Tyytymättömyyden talvi (engl. The Winter of Our Discontent, 1961) * Lauri Viita - Suutarikin, suuri viisas * Kurt Vonnegut - Cat's Cradle (suom. Kissan kehto, 1975) == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Eeva-Liisa Manner ; Hugo-palkinto * Walter M. Miller, Jr. ; Kalevi Jäntin palkinto * Harri Kaasalainen ; Mikael Agricola -palkinto * Juhani Konkka ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Ivo Andrić ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Harper Lee == Lähteet == 1961
Kirjallisuusvuosi 1960

Kirjallisuusvuosi 1960 käsittelee vuoden 1960 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == *Kirjankustantaja Werner Söderströmin patsas paljastettiin Porvoossa hänen syntymänsä 100-vuotispäivänä. == Julkaisuja == * Elias Canetti - Masse und Macht (suom. Joukko ja valta, 1998) * William Golding - Kärpästen herra * Tove Jansson - Kuka lohduttaisi Nyytiä? * Lauri Lassinpelto - Aatteen paimenpojat * D. H. Lawrence - Lady Chatterleyn rakastaja (1928, vapautui julkaisukiellosta Britanniassa 1960, suom. 1950) * Harper Lee - Kuin surmaisi satakielen * Väinö Linna - Täällä Pohjantähden alla 2 * Eeva-Liisa Manner - Orfiset laulut * Olli (Väinö Nuorteva) - Peukalokyyti * Kalle Päätalo - Koillismaa (Koillismaa- sarjan avausteos) * Mauri Sariola - Totuus on armoton * William L. Shirer - The Rise and Fall of the Third Reich (suom. Kolmannen valtakunnan nousu ja tuho, 1963) * Isaac Bashevis Singer - Lublinin taikuri * Mary Stewart - My Brother Michael * Marja-Liisa Vartio - Kaikki naiset näkevät unia == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Väinö Linna ; Hugo-palkinto * Robert A. Heinlein ; Kalevi Jäntin palkinto * Martti Joenpolvi ; Mikael Agricola -palkinto * Kristiina Kivivuori ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Saint-John Perse ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Allen Drury == Lähteet == 1960
Antellin neitien koulu

Antellin neitien koulu (Antellska Privata Svenska Fruntimmerskolan) oli Mikkelissä vuosina 1854–1914 toiminut yksityinen ruotsinkielinen 7-luokkainen oppikoulu. Oppilaat olivat pääosin tyttöjä mutta poikia oli valmistavilla luokilla oppilaina. Pojat siirtyivät sittemmin vuonna 1872 avattuun Mikkelin lyseoon. Koulurakennus oli Maaherrankadulla nykyisen Kauppakeskus Akselin sisäänkäynnin kohdalla. Samassa rakennuksessa toimi myös lastentarha ja pientenlastenkoulu. Koulun oppilasmäärä oli enimmillään 1900-luvun alussa yli 120. Internetix-materiaali Opit-ympäristöön : Antellin neitien koulu 1854-1914Hannele Wirilander : Antellin koulu, Mikkelin kaupunginkirjasto - Etelä-Savon maakuntakirjasto Koulun perustivat viipurilaisen salaneuvos Samuel Henrik Antellin sisaret Alexandra Antell (1833–1891) ja Alma Antell (1836–1925) veljensä avustuksella. Koulu sai vuodesta 1859 vuotuista avustusta keisarin käsikassasta ja vuodesta 1873 Suomen valtion avustusta muiden koulujen tapaan. Antellin sisarukset hoitivat opetuksen yksin vuoteen 1861 saakka mutta sen jälkeen palkattiin lisää opettajia. Suurin osa opettajista oli tilapäisiä tuntiopettajajia ja opettajien vaihtuvuus oli suuri. Koulun kamppaili koko olemassaolonsa ajan taloudellisissa vaikeuksissa ja valtionavun turvaamiseksi koulun otettiin myös suomenkielisistä kodeista oppilaita. Koulun toiminta päättyi keväällä 1914 oppilaiden vähyyden ja koulua johtaneen Alma Antellin korkean iän vuoksi. Alma Antell muutti Mikkelistä Helsingin lähelle Oulunkylään jossa hän vietti viimeiset vuotensa. Koulun oppilaina olivat muun muassa kirjailija Karl August Tavaststjerna ja näyttelijä Sirpa Tolonen. == Lähteet == Luokka:Suomen ruotsinkieliset oppilaitokset Luokka:Suomen tyttökoulut Luokka:Mikkelin oppilaitokset
Vuorijärvi

Vuorijärvi voi viitata seuraaviin: ;järviä: * Vuorijärvi, järvi Ikaalisissa * Vuorijärvi, järvi Joutsassa * Vuorijärvi, järvi Juupajoella * Vuorijärvi, järvi Juupajoen Kokkilassa * Vuorijärvi, järvi Jämsässä * Vuorijärvi, järvi Kangasalan Ponsassa * Vuorijärvi, järvi Kangasalan Vuorenkulmalla * Vuorijärvi, järvi Karstulassa * Vuorijärvi, järvi Kauhavalla * Vuorijärvi, järvi Mänttä-Vilppulassa * Vuorijärvi, järvi Mäntyharjussa * Vuorijärvi, järvi Oriveden Eväjärvellä * Vuorijärvi, järvi Oriveden Lehdistössä * Vuorijärvi, järvi Parkanossa * Vuorijärvi, järvi Pihtiputaalla * Vuorijärvi, järvi Ruoveden Muroleessa * Vuorijärvi, järvi ja autioitunut kylä Sallan kunnasta Neuvostoliitolle luovutetulla alueella * Vuorijärvi, järvi Suonenjoella * Vuorijärvi, järvi Töysässä * Vuorijärvi, järvi Viitasaarella lähellä Honkakoskea * Vuorijärvi, järvi Viitasaarella lähellä Rimminjokea * Vuorijärvi, järvi Ylöjärven Kurussa * Vuorijärvi, järvi Ylöjären Poikeluksessa * Vuorijärvi, järvi Äänekoskella * Vuorijärvi, järvi Kantalahden piirissä Venäjällä (Suomen ent. Sallan kunnan alueella) * Iso Vuorijärvi, järvi Keuruulla * Iso Vuorijärvi, järvi Kuhmoisissa * Iso Vuorijärvi, järvi Orivedellä * Vähä Vuorijärvi, järvi Kuhmoisissa ja Jämsässä * Vähä Vuorijärvi, järvi Orivedellä * Pieni Vuorijärvi, Alimmainen Vuorijärvi, järvi Kannonkoskella * Pieni Vuorijärvi, järvi Karstulassa * Keskimmäinen Vuorijärvi, järvi Kannonkoskella * Ylimmäinen Vuorijärvi, järvi Kannonkosken ja Äänekosken rajalla * Pyöreä Vuorijärvi, järvi Rautalammilla * Soikea Vuorijärvi, järvi Rautalammilla ;kyliä: * Vuorijärvi, autioitunut kylä Sallan kunnasta Neuvostoliitolle luovutetulla alueella ;henkilöitä: * Antti Vuorijärvi, suomalainen sarjakuvapiirtäjä * Mari Vuorijärvi (s. 1971), suomalainen sopraano. == Katso myös == * Vuorilampi tai Vuorilammi Luokka:Järvien täsmennyssivut
Sellaista on elämä

Sellaista on elämä (televisioesityksessä Elämänmenoa, That’s Life!) on Blake Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1986. Elokuvan pääosissa näyttelevät Jack Lemmon ja Julie Andrews. Ohjaaja Edwards teki käsikirjoituksen yhdessä Milton Wexlerin kanssa. == Juoni == Elokuva perustuu Blake Edwardsin ja hänen läheistensä omiin kokemuksiin ja kertoo ikääntyvästä arkkitehdista ja tämän syöpää sairastavasta vaimosta. Tapahtumat sijoittuvat miehen 60-vuotisjuhlien viikonloppuun pariskunnan kotona Malibussa. Mies on pettynyt elämäänsä rikkaiden tilaajien nöyristelijänä ja periaatteidensa myyjänä. Vaimo, tunnettu laulajatar, yrittää lohduttaa miestään vaikka on itse saanut juuri kurkkusyöpädiagnoosin. == Tuotanto == Elokuva kuvattiin pienellä budjetilla Blake Edwardsin ja hänen vaimonsa Julie Andrewsin kotona Malibussa, ja monet sivuosien näyttelijät ovat joko heidän tai Jack Lemmonin sukulaisia. == Vastaanotto == Helsingin Sanomien televisiosivulla huhtikuussa 1992 Mikael Fränti pitää Jack Lemmonin roolisuoritusta maneerisena ja sanoo suoraan, ettei millään tahtonut jaksaa katsoa tätä ”pitkästyttävää lässyttelyä” loppuun. Myös Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano pitää elokuvaa ”kypsänä kotivideona”, jota ”on ikävä katsella”. Hän antaa sille kaksi tähteä viidestä. Sen sijaan The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. == Lähteet == Luokka:Blake Edwardsin ohjaamat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamakomediaelokuvat Luokka:Vuoden 1986 yhdysvaltalaiset elokuvat
J. W. Runebergin palkinto

J. W. Runebergin palkinto (, myös Runebergspriset) on suomalainen lääketieteellinen huomionosoitus, joka on jaettu vuodesta 1960 lähtien. Palkinto jaetaan nykyisin joka toinen vuosi. Palkinnon perustana on rahasto, jonka J. W. Runeberg lahjoitti vuonna 1902. Palkinto käsittää mitalin ja rahasumman (2010-luvulla 25 000 €). Palkinnon myöntää Finska Läkaresällskapet. ==Palkinnon saajia== * Kari Kivirikko (1995) * Kai Simons (1997) * Hans Åkerblom (1999) * Ralf Pettersson (2001) * Mart Saarma (2003) * Ulf-Håkan Stenman (2005) * Leif Andersson (2007) * Krister Höckerstedt (2009) * Carl G. Gahmberg (2010) * Outi Hovatta (2013) * Jorma Keski-Oja (2015) * Klaus Hedman (2017) * Leif Groop (2019) * Johan Eriksson (2021) * Mikael Knip (2023) ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset tiedepalkinnot Luokka:Lääketieteen palkinnot
Kirjallisuusvuosi 1959

Kirjallisuusvuosi 1959 käsittelee vuoden 1959 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Tukholmassa sai ensiesityksensä avaruusaiheinen ooppera, Karl-Birger Blomdahlin säveltämä Aniara, joka perustui kirjailija Harry Martinsonin samannimiseen runoelmaan. * Kirjallinen äänilevy oli 1950-luvun uutuus. Varsinkin 1960-luvulla suuret kustannustalot julkaisivat Suomessa kymmeniä äänilevyjä, joissa luettiin eli esitettiin runoutta ja muuta kaunokirjallisuutta. Edelläkävijä oli Otava, joka aloitti oman levysarjansa 1950-luvun lopulla. Otavan ensimmäisellä kirjallisella äänilevyllä Frans Emil Sillanpää luki otteita teoksistaan. Kuusikymmenluvulla kirjallisia levyjä ilmestyi noin kymmenen vuodessa. == Julkaisuja == * William S. Burroughs - Naked Lunch (suom. Alaston lounas, 1971) * Anders Cleve - Katukiviä * Richard Condon - The Manchurian Candidate (rikosromaani, suom. Mantšurian sankari, 1960; kirjaan perustuu elokuva Mantshurian kandidaatti, 1962) * Ian Fleming - 007 ja Kultasormi * Günter Grass - Die Blechtrommel (esikoisteos, suom. Peltirumpu, 1961 ja uudelleen 2009) * René Goscinny & Albert Uderzo - Asterix seikkailee (ransk. Astérix, sarjakuvan aloitusvuosi) * Paavo Haavikko - Talvipalatsi (runoja) * Robert A. Heinlein - Starship Troopers * Veikko Huovinen - Siintävät vuoret * Niilo Karhumäki - Karhunahas * Väinö Linna - Täällä Pohjantähden alla. Osa 1 * Naguib Mahfouz - Awlad Haratna * Imre Nagy - Politisches Testament : A magyar nép védelmében * Mauri Sariola - Ei loitsu eikä rukous * Mika Waltari - Valtakunnan salaisuus * John Wyndham - The Outward Urge == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Viljo Kajava ; Hugo-palkinto * James Blish ; Kalevi Jäntin palkinto * Pentti Saarikoski ; Mikael Agricola -palkinto * Yrjö Kivimies ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Salvatore Quasimodo ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Robert Lewis Taylor == Lähteet == 1959
Kirjallisuusvuosi 1958

Kirjallisuusvuosi 1958 käsittelee vuoden 1958 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Opetusministeriö vapautti yleiseen käyttöön osan niistä kirjoista, jotka oli lokakuussa 1944 poistettu kirjastoista Neuvostoliitolle vihamielisinä. * Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut Boris Pasternak ei tullut noutamaan palkintoaan. Neuvostoliiton viranomaiset olisivat päästäneet hänet lähtemään, mutta eivät olisi päästäneet häntä takaisin kotimaahansa. Hänet myös erotettiin Neuvostoliiton kirjailijaliitosta, minkä takia hän ei enää voinut julkaista teoksiaan. Nobel-komitea käytti asiasta kaunisteltua ilmaisua “luopui palkinnosta”, kunnes Neuvostoliiton kaaduttua palkinto luovutettiin Pasternakin omaisille ja viivästyksen syyksi merkittiin: ”Hyväksyi aluksi, mutta maan viranomaiset pakottivat luopumaan palkinnosta”, “Accepted first, later caused by the authorities of his country to decline the Prize”.Facts on the Nobel Prize in Literature. Nobelprize.org. Viitattu 21.12.2019. * Kirjailija Beatrix Potterin päiväkirjoissaan käytämä salakieli onnistuttiin murtamaan 15 vuotta hänen kuolemansa jälkeen. == Julkaisuja == * Chinua Achebe - Things Fall Apart (suom. Kaikki hajoaa, 2014) * Hannah Arendt - The Human Condition (suom. Vita Activa : Ihmisenä olemisen ehdot, 2002) * H. E. Bates - The darling buds of may (suom. Oi ihana toukokuu, 1959) * Truman Capote - Aamiainen Tiffanyllä (alkuteos Breakfast at Tiffany’s, suomennos vuonna 1967) * Ian Fleming - Doctor No (suom. Tohtori Ei, 1963) * Yasunari Kawabata - Lumen maa * Yrjö Leino - Kommunisti sisäministerinä (muistelmat) * Aila Meriluoto - Pahat unet (runokokoelma) * Boris Pasternak - Tohtori Živago (venäjänkielinen käsikirjoitus ja italiankielinen painos 1957) * Chaïm Perelman - Traité de l'argumentation - la nouvelle rhétorique (engl. The New Rhetoric: A Treatise on Argumentation, 1969) * Simo Puupponen alias Aapeli - Pikku Pietarin piha * Kalle Päätalon esikoisteos Ihmisiä telineillä * Pentti Saarikoski - Runoja (esikoiskokoelma) * Mauri Sariola - Isänmaan parturit (päivänpolitiikan satiiri) * Giuseppe Tomasi di Lampedusa - Tiikerikissa (Il gattopardo, suomennos vuonna 1959) * Arvo Poika Tuominen - Maan alla ja päällä (muistelmien toinen osa) * Leon Uris - Exodus * Michael Young - The Rise of the Meritocracy (dystopia) == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Helvi Hämäläinen ; Hugo-palkinto * Fritz Leiber ; Kalevi Jäntin palkinto * Satu Waltari ; Mikael Agricola -palkinto * J. A. Hollo ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Boris Pasternak (pakotettiin luopumaan palkinnosta) ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * James Agee == Lähteet == 1958
Kirjallisuusvuosi 1957

Kirjallisuusvuosi 1957 käsittelee vuoden 1957 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Mikael Agricola -palkinto perustettiin. * Kirjailija Mika Waltari nimitettiin akateemikoksi. * Boris Pasterakin romaani Tohtori Živago ilmestyi italiankielisenä käännöksenä. Neuvostoliiton viranomaiset aikoivat estää teoksen julkaisun, ja romaani tuli virallisesti julkisuuteen Neuvostoliitossa vasta vuonna 1988, joskin sen epävirallisia Samizdat-kopioita liikkui kädestä käteen. * Norjalaisen kirjailija Agnar Myklen teos Laulu punaisesta rubiinista määrättiin Suomessa takavarikoitavaksi epäsiveellisyyden takia. Tapaus on Suomessa viimeisiä tällä perusteella tehtyjä takavarikointeja.Korte, Kai: Ministerit tulivat ja menivät, s. 48. Jyväskylä: Gummerus, 1992. == Julkaisuja == * Isaac Asimov - Alaston aurinko * Samuel Beckett - Fin de partie (näytelmän kantaesitys, suom. Leikin loppu, 1963) * Albert Camus - L'éxil et le royaume (suom. Maanpako ja valtakunta, 1960) * Ian Fleming - James Bond Istanbulissa * Max Frisch - Homo Faber * Veikko Huovinen - Hamsterit * Tove Jansson - Taikatalvi (Trollvinter, suomennos vuonna 1958) * Leo Kalervo - Malttamaton nuoruus: romaani parantolasta (esikoisteos) * Jack Kerouac - Matkalla, suom. 1964 * Kirsi Kunnas - Tiitiäisen tarinoita * Veijo Meri - Manillaköysi * Alistair MacLean - The Guns of Navarone (suom. Navaronen tykit) * Ayn Rand - Kun maailma järkkyi * Pentti Saarikoski - Runoja (esikoisteos) * Nevil Shute - On the Beach (suom. Viimeisellä rannalla, 1958) * Julian Symons - The Colour of Murder (suom. Murhaava nauru) * Aale Tynni - Tuhat laulujen vuotta == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Lauri Pohjanpää ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Albert Camus ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * ei myönnetty == Lähteet == 1957
Kirjallisuusvuosi 1956

Kirjallisuusvuosi 1956 käsittelee vuoden 1956 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Marilyn Monroe ja kirjailija Arthur Miller menivät naimisiin. * Tuleva tieteiskirjailija Michael Moorcock valittiin 16-vuotiaana Tarzan Adventures -lehden päätoimittajaksi. * Egyptiläinen kirjailija Naguib Mahfouz sai valmiiksi Kairo-trilogiansa, johon kuuluvat teokset Palatsikatu, Intohimon palatsi ja Sokerikuja (suomennettu vuosina 1992, 1995 ja 1996). Hän sai trilogiasta vuonna 1988 Nobelin kirjallisuuspalkinnon. *Kirjailija Allen Ginsberg julkaisi runokokoelman Howl and Other Poems, joka sisälsi muun muassa runon Huuto. Teos nosti hänet yhdeksi beat-sukupolven johtohahmoksi. == Julkaisuja == * Miguel Asturias - Weekend Guatemalassa * Bertolt Brecht - Flüchtlingsgespräche (suom. Pakolaiskeskusteluja, 1974) * Albert Camus - Putoaminen * Arthur C. Clarke - Kadonnut menneisyys * Philip K. Dick - The Minority Report (tieteisnovelli, johon löyhästi pohjautuu vuoden 2002 elokuva Minority Report) * Pentti Haanpää - Noitaympyrä * Veikko Huovinen - Rauhanpiippu * Hammond Innes - S/S Mary Dearen haaksirikko * Mauno Koivisto - Sosiaaliset suhteet Turun satamassa (väitöskirja) * Kirsi Kunnas - Hanhiemon iloinen lipas * Maria Lang - Pimeä elokuun yö * Eeva-Liisa Manner - Tämä matka * Harry Martinson - Aniara * W. Somerset Maugham - Olosuhteiden oikkuja * Ed McBain - Cop Hater (rikosromaani) * R. R. Palmer - Uuden ajan maailmanhistoria 1–3 (A History of the Modern World 1–3, osat 2 ja 3 ilm. seuraavina vuosina) * Simo Puupponen alias Aapeli - Vinski ja Vinsentti * Aapeli - Sipuleita: lapsellisia juttuja * João Guimarães Rosa - Grande Sertão: Veredas * Mauri Sariola - Laukausten hinta ja Rotat pois laivasta * Frans Emil Sillanpää - Päivä korkeimmillaan * Yrjö Soini - Kuin Pietari hiilivalkealla * Marko Tapio - Aapo Heiskasen viikatetanssi * Arvo ”Poika” Tuominen - Sirpin ja vasaran tie ja Kremlin kellot * Irja Virtanen - Kenttäharmaita naisia == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Lauri Viita ; Hugo-palkinto * Robert A. Heinlein ; Kalevi Jäntin palkinto * Paavo Rintala ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Juan Ramón Jiménez ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * MacKinlay Kantor == Lähteet == 1956
New West End -synagoga

New West End -synagoga on synagoga Lontoossa, joka avattiin vuonna 1879. Arkkitehti George Ashdown Audsley suunnitteli myös Princes Roadin synagogan Liverpoolissa. Synagoga on Grade I -luokan suojelukohde. == Lähteet == Luokka:Grade I -luokan rakennukset City of Westminsterissä Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan synagogat Luokka:Uskonto Lontoossa
Gustaf Fredrik Laurell

Gustaf Fredrik Laurell (29. joulukuuta 1802 – 1. tammikuuta 1885 Helsinki) oli suomalainen vuorihallituksen intendentti ja vuorineuvos.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Gustaf Fredrik Laurell. Verkkojulkaisu 2005 . Luettu 29.10.2017. Laurellin vanhemmat olivat Kuopion lääninlasaretin lääkäri, asessori Axel Fredrik Laurell (1766–1823) ja Gustava Sofia Tigerstedt. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua ja Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1818. Laurell valmistui Turun akatemiasta filosofian kandidaatiksi 1822 ja filosofian maisteriksi 1823 sekä suoritti tuomarintutkinnon 1823 ja vuoritutkinnon 1825. Laurellista tuli vuori-intendentinkonttorin ylimääräinen vuorikadetti 1825, vt. ylimasuunimestari 1827, vakinainen ylimasuunimesteri 1831, vuorimestari 1840, vuorineuvos 1856 ja vuorihallituksen intendentti vuonna 1858. Hän johti vuorihallitusta vuoteen 1868 saakka ja oli samalla jäsenenä manufaktuurijohtokunnassa. Gustaf Fredrik Laurellin veli oli teologian professori Axel Adolf Laurell.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Axel Adolf Laurell. Verkkojulkaisu 2005 . Luettu 29.10.2017. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gustaf Fredrik Laurellin elämäkerta SKS Biografiakeskuksen Talouselämän vaikuttajat-verkkojulkaisussa Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Vuonna 1802 syntyneet Luokka:Vuonna 1885 kuolleet
Kirjallisuusvuosi 1955

Kirjallisuusvuosi 1955 käsittelee vuoden 1955 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan elokuvaoikeudet myytiin tammikuussa Suomen Filmiteollisuudelle ja romaanista tehty elokuva sai ensi-iltansa joulukuussa. * Kirjailija Toivo Pekkanen nimitettiin akateemikoksi. * Vladimir Nabokovin romaani Lolita ilmestyi ja julistettiin Ranskassa kielletyksi kirjaksi, koska teos kuvaa keski-ikäisen miehen seksuaalista suhdetta 12-vuotiaaseen tyttöön. Siitä kuitenkin tuli bestseller Euroopassa ja Yhdysvalloissa. == Julkaisuja == * Anthony Burgess - Kellopeliappelsiini (A Clockwork Orange, suomennos 1991) * James Clavell - Kuningasrotta * Philip K. Dick - Oraakkelin kirja * J. P. Donleavy - The Ginger Man (suom. Holtiton mies, 1968) * Graham Greene - Hiljainen amerikkalainen * Guinnessin ennätysten kirja alkoi ilmestyä Irlannissa. * Pentti Haanpää - Kootut teokset * Patricia Highsmith - The Talented Mr Ripley (suom. Lahjakas herra Ripley) * Veikko Huovinen - Ihmisten puheet * Max Jakobson - Diplomaattien talvisota * Eeva Joenpelto - Neito kulkee vetten päällä * Yaşar Kemal - Haukkani Memed (İnce Memed, suomennos 1974) * Pekka Kuusi - Alkoholikysymys * Astrid Lindgren - Pikkuveli ja Katto- Kassinen (ruots. Lillebror och Karlsson på taket) * Walter Lord - Titanicin kohtalonyö * Margaret Millar - Beast in View (rikosromaani) * Juan Rulfo - Pedro Pálamo * W. Somerset Maugham - Eikä mikään muutu * W. Somerset Maugham - Elämältä se maistui * Czesław Miłosz - Issan laakso (puolaksi Dolina Issy, suom. 1981) * Vladimir Nabokov - Lolita * D’Arcy Niland - Kulkuri ja olkihattuinen tyttö * Olli (Väinö Nuorteva) - Törkeätä lievempää * Kalle Päätalo - Selkosen kansaa * John Steinbeck - Matka Charleyn kanssa * J. R. R. Tolkien - Taru sormusten herrasta, viimeinen osa * Rauha S. Virtanen - Seljan tytöt * Mika Waltari - Turms, kuolematon * Leo Ågren - Lapualaisballadi == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Aale Tynni ; Hugo-palkinto * Mark Clifton ja Frank Riley - They'd Rather Be Right (The Forever Machine) ; Kalevi Jäntin palkinto * Martti Palkispää ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Halldór Laxness ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * William Faulkner == Lähteet == 1955
Kirjallisuusvuosi 1954

Kirjallisuusvuosi 1954 käsittelee vuoden 1954 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Helsingin Sanomat julkaisi kriitikko Toini Havun negatiivisen arvostelun Väinö Linnan romaanista Tuntematon sotilas. Arvostelun synnyttämää kiihkeää keskustelua alettiin kutsua ”kirjalliseksi jatkosodaksi”. * Yhdysvaltalainen Ernest Hemingway sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon, mutta ei voinut heikon terveytensä takia tulla Tukholmaan vastaanottamaan sitä. * Kustannusyhtiö Tammi aloitti Keltainen kirjasto -nimisen käännöskirjallisuuden sarjan. * Romanialainen juutalaisaktivisti ja kirjailija A. L. Zissu tuomittiin elinkautiseen vankeuteen. Hän oli yrittänyt synnyttää Romanian juutalaisten muuttoliikkeen Israeliin. Vuonna 1956 Zissu vapautettiin vankeudesta ja hänen annettiin muuttaa Israeliin. * Puolalaisesta Nowa Kultura -kirjallisuuslehdestä (1950–1963) muodostui mielipiteenvapautta vaativien piirien lehti, jota vallanpitäjät yrittivät pitää ohjauksessaan. * Kustannusyhtiö Kōdanshan julkaisema Nakayoshi-aikakauslehti alkoi ilmestyä Japanissa. == Julkaisuja == * Isaac Asimov - Teräsluolat * Paul Brickhill - Lentäjäsankari Douglas Bader * Christy Brown - My Left Foot (suom. Vasen jalkani; Romaaniin perustuu elokuva Minun elämäni, 1989) * Arthur C. Clarke - Ilmojen saaret * Anne Desclos - O:n tarina * Ian Fleming - Elä ja anna toisten kuolla * William Golding - Kärpästen herra * Lauri Hyvämäki - Vaaran vuodet 1944–48 * Tove Jansson - Vaarallinen juhannus * Maria Lang - Varjo vain * Väinö Linna - Tuntematon sotilas * Simo Puupponen alias Aapeli - Meidän herramme muurahaisia * Simo Puupponen alias Aapeli - Koko kaupungin Vinski * Unto Seppänen - Evakko * Frans Emil Sillanpää - Kerron ja kuvailen * John Steinbeck - Torstai on toivoa täynnä * J. R. R. Tolkien - Taru sormusten herrasta, kaksi ensimmäistä osaa (suom. vuonna 1973) * Fredric Wertham - Seduction of the Innocent * Lauri Viita - Käppyräinen == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * P. Mustapää ; Kalevi Jäntin palkinto * Kirsi Kunnas ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Ernest Hemingway ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * ei myönnetty == Lähteet == 1954
Kirjallisuusvuosi 1953

Kirjallisuusvuosi 1953 käsittelee vuoden 1953 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Ensimmäinen Playboy- lehti ilmestyi. * Suomessa ilmestyi ensimmäinen Tekniikan Maailma -lehti. * Tieteis- ja fantasiakirjallisuuden yhdysvaltalainen Hugo-palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran. * Yhdysvaltain senaatin alaisuudessa edelleen toimivan turvallisuuskomitean puheenjohtajana toiminut senaattori Joseph McCarthy syytti useita julkisuuden henkilöitä kommunistipuolueen agenteiksi tai kommunismille myötämielisiksi, oli asiassa perää tai ei. Yhdysvalloissa syntyi jopa hysteriaa kommunismia tai kaikkea kommunismiksi luultua kohtaan. Varsin pian McCarthyn suosio kääntyi laskuun ja häntä alettiin pitää vaarallisena fanaatikkona. * Englantilainen näyttelijä John Gielgud tuomittiin “mieshenkilöiden jatkuvasta maahantuonnista moraalittomaan tarkoitukseen”. == Julkaisuja == * Evelyn Anthony - Rebel Princess (esikoisteos) * Isaac Asimov - Toinen Säätiö * Samuel Beckett - En attendant Godot, (näytelmän kantaesitys, suom. Huomenna hän tulee, 1964 ja 1990) * B. V. Bowden - Faster than Thought * Ray Bradbury - Fahrenheit 451 * Raymond Chandler - Pitkät jäähyväiset (The long good-bye, suom. 1954) * Arthur C. Clarke - Lapsuuden loppu * Ian Fleming - Casino Royale (ensimmäinen James Bond -romaani) * Nadine Gordimer - The Lying Days (esikoisromaani) * Eino Jutikkala - Uudenajan taloushistoria * Jack Kerouac - Maanalaiset (esikoisteos) * Ira Levin - A Kiss Before Dying (suom. Suudelma ennen kuolemaa) * Czesław Miłosz - Vangittu mieli (puolaksi Zniewolony umysl, suom. 1983) * Oiva Paloheimo - Tirlittan : orpotyttö ihmisten ihmemaassa (lastenkirja) * Alan Paton - Too Late the Phalarope (suom. Liian myöhään vesipääsky, 1954) * Aino Räsänen - Näkemiin, Helena! * Toivo Pekkanen - Lapsuuteni * Sally Salminen - Prins Efflam (suom. Kalastajakylän prinssi, 1953) == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Lauri Viljanen ; Hugo-palkinto * Alfred Bester - Murskattu mies ; Kalevi Jäntin palkinto * Marko Tapio ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Winston Churchill ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Ernest Hemingway == Lähteet == 1953
Leikkiä Luojan laitumilla

Leikkiä Luojan laitumilla (At Play in the Fields of the Lord) on Héctor Babencon ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1991. Amazonin viidakon lähetyssaarnaajista kertovan elokuvan päärooleissa näyttelevät Tom Berenger, John Lithgow, Daryl Hannah, Aidan Quinn, Kathy Bates ja Tom Waits. Quinnin ja Batesin esittämän avioparin pientä poikaa esittää suomalainen Niilo Kivirinta. Elokuva perustuu Peter Matthiessenin romaaniin vuodelta 1965, josta käsikirjoituksen sovitti ohjaajan kanssa Jean-Claude Carrière. == Juoni == Kaksi rähjäistä amerikkalaista miestä (Waits ja Berenger) tekevät lentokoneellaan pakkolaskun pieneen viidakkokylään, josta he löytävät maanmiehiään, lähetyssaarnaajaperheen (Lithgow ja Hannah). He alkavat liehakoida kaunista vaimoa. Pian lähistölle tulee toinenkin amerikkalainen perhe lähetystyöhön (Quinn, Bates ja Kivirinta), selvästi toista ryhmää huonommin valmistautuneena. Amerikkalaisia vaivaavat taudit ja paikalliset alkuasukkaat, jotka eivät tiedä miten suhtautua taivaalta laskeutuviin muukalaisiin, jotka eivät pohjimmiltaan tunnu kunnioittavan heidän elämäntapaansa. == Vastaanotto == Elokuva sai eri puolilla maailmaa monenlaisia, enimmäkseen nihkeän myönteisiä arvosteluja. Suurella budjetilla tehty elokuva ei tuonut tarpeeksi lipputuloja ja jäi palkinnoitta. Babenco sai odottaa seitsemän vuotta ennen seuraavaa mahdollisuutta pitkän elokuvan ohjaamiseen. Chicago Sun-Timesin Roger Ebert näkee elokuvan ennen kaikkea moraliteettina jokaisen oikeudesta uskoa omalla tavallaan. Hän kuitenkin sanoo, että ajatuksia ei tuputeta vaan ne tulevat ilmi epäsuorasti muun muassa kuvauksessa. Helsingin Sanomien Helena Ylänen säälii hyviä näyttelijöitä, jotka ovat joutuneet työskentelemään kankean ja hahmottoman käsikirjoituksen ja heiveröisen ohjauksen kanssa. Vain Quinnin ja Kivirinnan hahmot on hänestä näytelty ja ohjattu kiinnostavasti. Brasilialaisohjaaja suhtautuu Yläsen mielestä sademetsiin ja niiden alkuperäisasukkaisiin elokuvassa kunnioittavasti, mutta käsikirjoitus pitää muut kuin valkoiset henkilöhahmot sivussa. Hänestä monia täysosumia tehnyt tuottaja Saul Zaentz (mm. Yksi lensi yli käenpesän, Olemisen sietämätön keveys ja Amadeus) on tällä kertaa pahasti epäonnistunut. == Lähteet == Luokka:Vuoden 1991 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat Luokka:Kristinuskosta kertovat elokuvat
Kirjallisuusvuosi 1952

Kirjallisuusvuosi 1952 käsittelee vuoden 1952 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Katolinen kirkko asetti André Giden teokset tämän kuoleman jälkeen kiellettyjen kirjojen luetteloon. * Kansainvälinen tekijänoikeusjärjestö Universal Copyright Convention perustettiin Genevessä. Sopimukseen liittyi sellaisia maita, jotka eivät hyväksyneet Bernin sopimusta, kuten Yhdysvallat, Neuvostoliitto ja Latinalaisen Amerikan maat. * Agatha Christien näytelmä Hiirenloukku sai ensi- iltansa Lontoossa. Siitä alkaen sitä on esitetty joka näytäntökaudella, yhteensä yli 25 000 kertaa. * Yhdysvaltalainen huumorilehti Mad perustettiin. * Tšekkoslovakian kommunistijohto kielsi maan vanhimman sanomalehden, vuodesta 1893 ilmestyneen Lidové novinyn julkaisemisen. Sittemmin lehti jatkoi toimintaansa vuodesta 1987 alkaen. == Julkaisuja == * Margery Allingham - The Tiger in the Smoke (rikosromaani, suom. Kuolema kulkee sumussa) * Isaac Asimov - Säätiö ja Imperiumi * Enid Blyton - Seikkailujen sirkus * Pierre Boulle - Kwai-joen silta * Paul Celan - Runot * Mohammed Dib - Le grande maison (suom. Sisäpiha, 1978) * Ralph Ellison - Näkymätön mies * Ernest Hemingway - Vanhus ja meri (The Old Man and the Sea, 1952) * Veikko Huovinen - Havukka-ahon ajattelija * Tove Jansson - Kuinkas sitten kävikään? * Eeva Joenpelto - Johannes vain * Urho Kekkonen - Onko maallamme malttia vaurastua? * C. S. Lewis - Mere Christianity * C. S. Lewis - The Voyage of the Dawn Treader (suom. Kaspianin matka maailman ääriin, Narnia-sarjan kolmas osa) * Daphne du Maurier - The Birds (pohjana Alfred Hitchcockin filmille Linnut) * Pablo Neruda - Kapteenin laulut (Los versos del Capitán, suomennos 2008) * Jorma Soveri & Arvi Ulvinen & Reino Kalliola - Kasvioppi (17. painos 1972) * John Steinbeck - Eedenistä itään * Han Suyin - Päivien kimallus (romaani) * Marko Tapio - Lasinen pyykkilauta (esikoisromaani) * Mika Waltari - Johannes Angelos * Hillary Waugh - Last Seen Wearing ... (rikosromaani) * E. B. White - Charlotte’s Web (lastenkirja, suom. Lotta ystäväni, 1954) * Kurt Vonnegut - Player piano (suom. Sähköpiano, 1981) == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Yrjö Jylhä ; Kalevi Jäntin palkinto * Eeva Joenpelto ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * François Mauriac ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Herman Wouk == Lähteet == 1952
Kirjallisuusvuosi 1951

Kirjallisuusvuosi 1951 käsittelee vuoden 1951 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Suomenkielinen Walt Disneyn lehti Aku Ankka ja kumppanit alkoi ilmestyä. Sitä kustansi Sanoma Oy. * Hank Ketchamin sarjakuva Ville Vallaton alkoi ilmestyä Yhdysvalloissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. * Kirjallisuuden ja kirjallisuustutkimuksen ruotsalainen Dobloug-palkinto jaettiin ensimmäisen kerran. Palkinto jaetaan ruotsalaisten ja norjalaisten kesken. * Australialainen kirjailija Frank J. Hardy sai virallisen syytteen teoksensa Power without Glory vihjailusta, että Melbournen näkyvän rahamiehen vaimolla olisi avioliiton ulkopuolinen suhde. Syyte hylättiin, ja se jäi maan viimeiseksi tällaiseksi virallisen syytteen alaiseksi jutuksi. * Intimiteatterissa esitettiin ranskalaisen kirjailijan Jean Racinen 1600-luvun näytelmä Britannicus ensimmäisen kerran suomeksi. * Ensimmäinen toimiva PDI-väriskanneri rakennettiin Kodakin vuonna 1936 tekemän suunnitelman pohjalta. == Julkaisuja == * Hannah Arendt - The Origins of Totalitarianism * Isaac Asimov - Foundation (suom Säätiö, 1976) * Isaac Asimov - The Stars, Like Dust (suom. Tähdet kuin tomua, 2011) * Paul Brickhill - The Dam Busters (suom. Padonmurtajat, 1956) * John Dickson Carr - The Devil in Velvet * Graham Greene - Jutun loppu (The End of the Affair, suom. 1952) * James Jones - From Here to Eternity (suom. Täältä ikuisuuteen, 1961) * Yrjö Kokko - Sudenhampainen kaulanauha * Laura Latvala & Olavi Siippainen - Menon yhteisyys * W. Somerset Maugham - Näyttelijätär * Charles Morgan - A Breeze of Morning * Nykysuomen sanakirja, ensimmäinen osa * J. D. Salinger - Sieppari ruispellossa (suom. 1961) * Sally Salminen - Klyftan och stjärnan * Victor Serge - Vie et mort de Léon Trotsky * Olavi Siippainen - Ikuisilla niityillä * Olavi Siippainen - Tarinaniskijä * Josephine Tey - The Daughter of Time (suom. Ajan tytär, 1979) * Marguerite Yourcenar - Hadrianuksen muistelmat == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Heikki Toppila ; Kalevi Jäntin palkinto * Veikko Huovinen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Pär Lagerkvist ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * Conrad Richter == Lähteet == 1951
Kirjallisuusvuosi 1950

Kirjallisuusvuosi 1950 käsittelee vuoden 1950 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Ensimmäinen Kustannusosakeyhtiö Otavan julkaisema Mitä missä milloin -vuosikirja ilmestyi. Kirjan ensimmäinen kappale luovutettiin presidentti J. K. Paasikivelle. == Julkaisuja == * Isaac Asimov - Robotit * Paul Brickhill - Suuri pakoretki * G. I. Gurdjieff - All and Everything * Michael Gilbert - Smallbone Deceased * Ernest Hemingway - Joen yli puiden siimekseen * Hergé - Mustan kullan maa * Patricia Highsmith - Strangers on a Train (suom. Muukalaisia junassa) * L. Ron Hubbard - Dianetiikka: nykyajan tiede mielen terveydestä * Veikko Huovinen - Hirri * Tove Jansson - Muumipapan urotyöt * Yrjö Karilas - Antero Vipunen * Theodore Kirkpatrick - Red Channels * Yrjö Kokko – Laulujoutsen * Erwin Rommel - Krieg ohne Hass * Nevil Shute - A Town like Alice (suom. Viisi mustaa kanaa, 1952) * Jack Vance - Iltaruskon maa * Lauri Viita - Moreeni * Kustaa Vilkuna - Vuotuinen ajantieto * Hella Wuolijoki - Niskavuoren Heta (näytelmä) == Palkintoja == ; Aleksis Kiven palkinto * Ilmari Kianto ; Kalevi Jäntin palkinto * Helvi Juvonen ; Nobelin kirjallisuuspalkinto * Bertrand Russell ; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto * A. B. Guthrie Jr. == Lähteet == 1950
Etelä-Afrikan valtiopresidentti

Etelä-Afrikan valtiopresidentti (, ) oli Etelä-Afrikan valtiopäämies vuosina 1961–1994. Virka perustettiin kun Etelä-Afrikasta tuli tasavalta kansanäänestyksen tuloksena 1960. Samalla Etelä-Afrikan kenraalikuvernöörin virka lakkautettiin. Charles Robberts Swart oli viimeinen kenraalikuverööri ja ensimmäinen valtiopresidentti. Valtiopresidentin virka lakkautettiin 1994, kun apartheid-järjestelmästä luovuttiin. Sen jälkeen maan valtiopäämies on ollut presidentti. == Luettelo valtiopresidenteistä == Etelä-Afrikan valtiopresidentit valtiopresidentti (syntynyt-kuollut) virkakausi Puolue Charles Robberts Swart (1894–1982) 31.5.1961 – 31.5.1967 Kansallispuolue Jozua François Naudé (1889–1969) 1.6.1967 – 10.4.1968 (virkaa tekevä) Jacobus Johannes Fouché (1898–1980) 10.4.1968 – 9.4.1975 Nicolaas Johannes Diederichs (1903–1978) 19.5.1975 – 21.8.1978 (kuoli virassa) Marais Viljoen (1915–2007) 21.8.1978 – 10.10.1978 (virkaa tekevä) Balthazar Johannes Vorster (1915–1983) 10.10.1978 – 4.5.1979 (erosi virasta) Marais Viljoen (1915–2007) 19.6.1979 – 3.9.1984 Pieter Willem Botha (1916–2006) 14.9.1984 – 15.7.1989 (erosi virasta) Frederik Willem de Klerk (1936–2021) 20.9.1989 – 10.5.1994 == Lähteet == *
Seija Sora

Seija Sora (12. joulukuuta 1918 Vaasa – 15. marraskuuta 1983 Joensuu) oli suomalainen näyttelijä. ==Elämä ja ura== Seija Soran vanhemmat olivat tehtailija Nikolai Sora ja Hilda Rajala. Hän suoritti SF:n Filmikoulun vuonna 1943 ja opiskeli tuonnempana myös laulua.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1983, s. 420 Sora aloitti näyttämötaiteilijan uransa Kemin Näyttämöltä 1945. Ura jatkui lyhyin kiinnityksin eri puolilla Suomea, muun muassa Turun kaupunginteatterissa 1955–1957 ja Oulun Teatterissa 1959–1961. Vuosina 1961–1963 Sora työskenteli vapaana taiteilijana. Vuosina 1971–1982 hän työskenteli Joensuun kaupunginteatterin näyttelijänä. Sora jäi eläkkeelle toukokuussa 1982. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke heinäkuussa 1983. Soralla oli oma teatterinsa, Teatteri 88, Vaasassa. Hän työskenteli sen johtajana ja ohjaajana. Soran näyttämötaiteellisia tehtäviä olivat muun muassa Käthe Seidel näytelmässä Kypsyyskoe, Juulia näytelmässä Tohvelisankarin rouva ja Anna näytelmässä Laitapuolella. Emmerich Kálmánin teoksessa Kreivitär Mariza Sora näytteli nimiosan.Teatterin maailma 1950, s. 221Teatterin maailma 1965, s. 372 ja 373Suomen teatterit ja teatterintekijät 1974, s. 479 Teatteriuransa ohella Sora näytteli muutamassa elokuvassa. Hänen roolinsa olivat lähinnä avustajatasoisia, kuten vieras kutsuilla melodraamassa Sylvi (1944), tai pieniä sivurooleja, kuten lehtori elokuvassa Kuuma kissa? (1968). Seija Sora avioitui edustaja Martti Backströmin kanssa 1943, liitto päättyi 1946. Hänen toinen puolisonsa oli näyttelijä ja teatterinjohtaja Paavo Roiha. Liitto alkoi 1954. == Filmografia == *Sylvi (1944) *Soita minulle, Helena! (1948) *Pontevat pommaripojat (1948) *Kuuma kissa? (1968) *Kätkäläinen (1980) ==Lähteet ja viitteet== * * * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *JOKAMIES – MYSTEERINÄYTELMÄ TURUN SYDÄMESSÄ Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Leyton Midland Roadin rautatieasema

Leyton Midland Roadin rautatieasema on London Overgroundin asema Waltham Forestin kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee Gospel Oak to Barking Linen varrella Walthamstow Queen’s Roadin ja Leytonstone High Roadin asemien välissä. Asema on Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 3. Asema avattiin 9. heinäkuuta 1894 nimellä Leyton. Nykyinen nimi otettiin käyttöön 1. toukokuuta 1949. Asemaa käytti noin 795 000 matkustajaa kaudella 2017–2018. Tiedosto:Leyton Midland Road stn north entrance 2012.JPG|Aseman sisäänkäynti Tiedosto:Leyton Midland Road stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:London Overgroundin asemat Luokka:Waltham Forestin rakennukset ja rakennelmat
Paavo Roiha

Paavo Roiha (3. maaliskuuta 1919 Viipuri – 16. joulukuuta 1983) oli suomalainen teatterinjohtaja, teatteriohjaaja ja näyttelijä. ==Elämä ja ura== Paavo Roihan vanhemmat olivat toimitusjohtaja Oskari Roiha ja Lydia Kosonen.Teatterin maailma 1965, s. 338 Hän aloitti näyttämötaiteilijan uransa Viipurin kaupunginteatterin harjoittelijana 1938. Toisen maailmansodan jälkeen hänellä oli lyhyt pesti Joensuun Teatterissa, ura jatkui niin ikään lyhyin kiinnityksin eri puolilla Suomea, muun muassa Turun Kaupunginteatterissa 1955–1957 ja Oulun Teatterissa 1959–1961. Roiha näytteli muun muassa Malvolion (Loppiaisaatto), Tuomaan (Seitsemän veljestä) ja kamarineuvos Björcken (Katupeilin takana). Hänen ohjaustehtäviinsä lukeutuvat muun muassa Anne Frankin päiväkirja, Juurakon Hulda, Kuinka äkäpussi kesytetään ja Luulosairas.Teatterin maailma 1950, s. 221 Teatteriuransa ohella Roiha teki pari pientä elokuvaroolia. Musiikkikomediassa Vain laulajapoikia (1951) hän näytteli lääkäriä ja sotakuvauksessa Sissit (1963) hänellä oli nimeämätön roolitehtävä. Paavo Roiha avioitui näyttelijä Seija Soran (1918–1983) kanssa 1954. ==Lähteet == * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *JOKAMIES – MYSTEERINÄYTELMÄ TURUN SYDÄMESSÄ *Oulun kaupunginteatteri Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Leytonstone High Roadin rautatieasema

Leytonstone High Roadin rautatieasema on London Overgroundin asema Waltham Forestin kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee Gospel Oak to Barking Linen varrella Leyton Midland Roadin ja Wanstead Parkin asemien välissä. Asema on Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 3. Sieltä ei ole suoria vaihtoyhteyksiä muihin juniin, mutta Lontoon metron Leytonstonen asemalle on kävelymatkaa noin yhdeksän minuuttia. Asema avattiin 9. heinäkuuta 1894 nimellä Leytonstone. Nykyinen nimi otettiin käyttöön 1. toukokuuta 1949. Asemaa käytti noin 570 000 matkustajaa kaudella 2017–2018. Tiedosto:Leytonstone High Road railway station MMB 07.jpg|Aseman sisäänkäynti Tiedosto:Leytonstone High Road stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:London Overgroundin asemat Luokka:Waltham Forestin rakennukset ja rakennelmat
Wanstead Parkin rautatieasema

Wanstead Parkin rautatieasema on London Overgroundin asema Newhamin kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee Gospel Oak to Barking Linen varrella Leytonstone High Roadin ja Woodgrange Parkin asemien välissä. Asema on Oyster- matkakortin vyöhykkeellä 3. Sieltä ei ole suoria vaihtoyhteyksiä muihin juniin, mutta TfL Railin Forest Gaten asemalle on kävelymatkaa noin kaksi minuuttia. Wanstead Parkin asema avattiin 9. heinäkuuta 1894. Sitä käytti noin 560 000 matkustajaa kaudella 2017–2018. Tiedosto:Wanstead Park stn entrance.JPG|Aseman sisäänkäynti Tiedosto:Wanstead Park stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:London Overgroundin asemat Luokka:Newhamin rakennukset ja rakennelmat Luokka:1890-luvulla rakennetut rautatieliikennepaikat