EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sigma-algebra

Sigma-algebra (myös σ-algebra) on mittateoriassa olennainen joukkoperhe, joka on tietyn perusjoukon osajoukkojen rakennelma. Esimerkiksi todennäköisyyslaskennassa sigma-algebra tulkitaan havaitsijalle eroteltavissa olevien satunnaiskokeen lopputulosten joukkona. == Sigma-algebran määritelmä == Olkoon \Omega mielivaltainen epätyhjä joukko. Sigma-algebra perusjoukolla \Omega on sen osajoukkojen joukkoperhe \mathcal{F}, joka toteuttaa ehdot: # \varnothing \in \mathcal{F} # jos A \in \mathcal{F}, niin A:n komplementtijoukko A^c \in \mathcal{F} # jos A_k \in \mathcal{F} kaikilla k \in K, missä K on numeroituva joukko, niin \bigcup_{k \in K} A_k \in \mathcal{F}. == Sigma-algebran ominaisuuksia == Sigma-algebran \mathcal{F} ominaisuuksia: * perusjoukko kuuluu sigma-algebraansa, eli \Omega \in \mathcal{F} * Sigma-algebran joukkojen väliset yleisimmät joukko-operaatiot tuottamat joukot kuuluvat kyseiseen sigma-algebraan. Jos A \in \mathcal{F} ja B \in \mathcal{F}, niin esimerkiksi A \cup B \in \mathcal{F}, A \cap B \in \mathcal{F} ja A \setminus B \in \mathcal{F} * jos A_k \in \mathcal{F} kaikilla k \in K, missä K on numeroituva, niin \bigcap_{k \in K} A_k \in \mathcal{F} * sigma-algebrojen välinen mielivaltainen leikkaus on sigma- algebra == Sigma-algebraan liittyviä käsitteitä == Triviaali sigma-algebra on joukko \\{ \varnothing, \Omega \\}. Se on suppein sigma-algebra. Sigma- algebran \mathcal{F} ali-sigma-algebra on joukkoperhe \mathcal{A} \subset \mathcal{F}, joka on sigma-algebra samalla perusjoukolla. Esimerkiksi triviaali sigma-algebra on minkä tahansa samalla perusjoukolla määritellyn sigma-algebran alisigma-algebra. Olkoon \mathcal{B} mielivaltainen joukkoperhe joukon \Omega osajoukkoja. Joukkoperheen \mathcal{B} virittämä sigma-algebra, jota merkitään \sigma(\mathcal{B}), on suppein sigma-algebra, jolla \mathcal{B} \subset \sigma(\mathcal{B}). Olkoon f kuvaus \Omega \rightarrow \mathbb{R}. Kuvauksen f virittämä sigma-algebra, jota merkitään \sigma(f), on suppein sigma-algebra, jonka suhteen f on mitallinen. \sigma(f_1,f_2) on suppein sigma-algebra, jonka suhteen f_1 ja f_2 ovat mitallisia. Olkoon \mathcal{F} sigma-algebra ja \mathcal{F}_n sen alisigma-algebra jokaisella n \in \mathbb{N}. Jos \mathcal{F}_n \subset \mathcal{F}_{n+1} jokaisella n \in \mathbb{N}, niin (\mathcal{F}_n)_{n \in \mathbb{N}} on historia tai informaatiovirta, joka on siis kasvava jono sigma-algebroja. == Tärkeimpiä sigma-algebroja == Erityisesti reaalilukujen Borel-joukot muodostavat mittateoriassa tärkeän sigma-algebran. Samoin Lebesgue-mitalliset joukot. ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * MathWorld. Sigma-Algebra Luokka:Mittateoria Luokka:Todennäköisyyslaskenta
Tokugawa-shōgunaatti

Tokugawa-shōgunaatti () oli Tokugawa Ieyasun aloittama dynastia, joka piti Japanin shōgunin virkaa ja todellista valtaa hallussaan vuosina 1603-1868, mitä kutsutaan Edo-kaudeksi tai Tokugawa-kaudeksi. Tokugawa-shōgunaatti hallitsi Edosta (nykyisin Tokio) käsin Japania Meiji-restauraatioon. Toisin kuin aikaisemmat shōgunaatit, Tokugawa-kausi perustui Toyotomi Hideyoshin luomaan tiukkaan luokkahierarkiaan. Samuraiden soturikasti oli ylinnä, maanviljelijöiden, käsityöläisten ja kauppiaiden seuratessa perästä. Ironisesti kastijärjestelmän tiukkuuden oli määrä pitkällä aikavälillä murentaa pohja luokkakäsityksiltä. Talonpoikien verotus asetettiin kiinteäksi summaksi, joka ei ottanut huomioon inflaatiota tai muita rahanarvon muutoksia. Tästä syystä samurai-maanomistajien keräämät verotulot pienenivät ajan myötä. Tämä johti usein selkkauksiin ylhäisten, mutta köyhien samuraiden ja hyvinvoivien talonpoikien kesken. 1800-luvun loppupuolella Boshin-sodan jälkeen useiden voimakkaiden daimioiden liittouma muodollisen keisarin kanssa onnistui syöksemään shōgunaatin vallasta kulminoituen Meiji-restauraatioon. Tokugawa-shōgunaatti tuli tiensä päähän vuonna 1867, kun 15. Tokugawa-shōgun Tokugawa Yoshinobu erosi tehtävästään, ja keisarillinen laki (daisei hōkan) palautettiin. Tyypillisenä piirteenä Tokugawa-kaudelle oli sisäänpäin sulkeutuminen: Japani suljettiin ulkopuoliselta maailmalta ja japanilainen klassinen taide ja kulttuuri nousivat kukoistukseensa. == Aikajana == == Tokugawa-shōgunit == Shōgun Eli Vallassa 1\. Tokugawa Ieyasu 1542 – 1616 1603 – 1605 100px 2\. Tokugawa Hidetada 1579 – 1632 1605 – 1623 3\. Tokugawa Iemitsu 1604 – 1651 1623 – 1651 4\. Tokugawa Ietsuna 1641 – 1680 1651 – 1680 5\. Tokugawa Tsunayoshi 1646 – 1709 1680 – 1709 6\. Tokugawa Ienobu 1662 – 1712 1709 – 1712 7\. Tokugawa Ietsugu 1709 – 1716 1713 – 1716 8\. Tokugawa Yoshimune 1684 – 1751 1716 – 1745 9\. Tokugawa Ieshige 1711 – 1761 1745 – 1760 10\. Tokugawa Ieharu 1737 – 1786 1760 – 1786 11\. Tokugawa Ienari 1773 – 1841 1787 – 1837 12\. Tokugawa Ieyoshi 1793 – 1853 1837 – 1853 100px 13\. Tokugawa Iesada 1824 – 1858 1853 – 1858 14\. Tokugawa Iemochi 1846 – 1866 1858 – 1866 15\. Tokugawa Yoshinobu 1837 – 1913 1866 – 1867 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Edo-kausi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kansanpuolue

Kansanpuolue tarkoittaa seuraavia puolueita: * yleisnimenä kansanpuoluetta * Kansanpuolue, Suomessa vuosina 1917–1918 toiminut niin kutsuttu maalaisten kansanpuolue * Kansanpuolue, Suomessa vuosina 1932–1936 toiminut talonpoikien protestipuolue * Suomen Kansanpuolue, Suomessa vuosina 1951–1965 toiminut puolue (Kansallisen Edistyspuolueen ja Itsenäisen Keskiluokan seuraaja) * Liberaalinen Kansanpuolue, Suomessa vuosina 1965–2001 toiminut puolue (Suomen Kansanpuolueen ja Vapaamielisten Liiton seuraaja); toiminta jatkuu nykyään nimellä Liberaalit * Ruotsalainen kansanpuolue, Suomessa vuodesta 1906 lähtien toiminut puolue, Ruotsalaisen puolueen seuraaja * Euroopan kansanpuolue, europuolue * Kansanpuolue, latvialainen puolue * Kansanpuolue, espanjalainen puolue * Kansanpuolue, färsaarelainen puolue * Kansanpuolue, mongolialainen puolue * Edistyksellinen kansanpuolue, liechtensteinilainen puolue * Kansanpuolue liberaalit, ruotsalainen puolue. * Perustuslaillinen Kansanpuolue
Luettelo kristillisistä yhteisöistä Suomessa

Tämä on luettelo rekisteröityneistä ja ei rekisteröityneistä kristillistä yhteisöistä Suomessa. Suomessa on vuoden 1922 uskonnonvapauslain jälkeen on ollut mahdollista rekisteröityä julkisesti uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Rekisteröityneiden yhdyskuntien rinnalla on vaikuttanut myös laajoja, mutta epävirallisia ryhmiä kuten Pohjanmaan mystikot ja vasulaiset. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ja Suomen ekumeenisen neuvoston kanta kristillisinä pidetyistä yhteisöistä:Evankelisluterilaisen kirkon piispainkokouksen istunnot 11.-12.2.1997, 13.-14.9.1988 ja 9.-10.2.1988.SEN:Mikä kirkko on kristillinen? * Suomen evankelis-luterilainen kirkko * Suomen ortodoksinen kirkko * Finlands Svenska Adventkyrka * Finlands svenska baptistsamfund * Finlands svenska metodistkyrka * Missionskyrkan i Finland * Katolinen kirkko Suomessa * Kristillisten Tekojen kirkko * Luterilainen Sanan Yhdyskunta * Ortodoksinen Pyhän Nikolauksen seurakunta * Suomen Adventtikirkko * Suomen Anglikaaninen kirkko * Suomen helluntaiherätys * Suomen Baptistikirkko * Suomen Metodistikirkko * Suomen Tunnustuksellinen Luterilainen Kirkko * Suomen evankelisluterilainen seurakuntaliitto * Suomen Vapaakirkko * Ortodoksinen Pokrovan seurakunta Luettelossa Suomen rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista on useampia yhteisöjä, jotka itse katsovat kuuluvansa kristikunnan piiriin. Myös ulkopuolella rekisteröityneiden yhdyskuntien vaikuttaa Suomessa joukko uskonnollisia liikkeitä, joiden intresseihin ei ole toistaiseksi kuulunut koon tai muiden seikkojen takia rekisteröityä Suomen lain tarkoittamaksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi, mutta samoin katsovat kuuluvansa kristikunnan piiriin. Luettelointia Suomessa vaikuttavista liikkeistä uskonnon alueella. Uskonnot Suomessa-projekti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Evankelis- luterilaisen kirkon tutkimuskeskuksen sivu: Yhteisöt uskontoperinteen mukaan * SEN:Mikä kirkko on kristillinen? Luokka:Kristilliset kirkkokunnat * Yhteisöt Kristilliset yhteisöt Suomen kristilliset yhteisöt
Puolueohjelma

Puolueohjelma on poliittisen puolueen yleisohjelma, jollaista Suomen laki vaatii rekisteröityneeltä puolueelta. Puolueohjelma esittää puolueen politiikan periaatteita ja tavoitteita. Puolueohjelman asema on erilainen eri puolueissa. Jotkut puolueet uudistavat puolueohjelmansa muutaman vuoden välein, kun taas toisilla kuluu puolueohjelmien päivitysten välissä kymmeniä vuosia. == Ohjelmatyypit == Puolueohjelmia on erilaisia ja eritasoisia, joita ovat muun muassa:Borg 1965, s. 17-18 * Periaateohjelma edustaa jäykkiä ja pysyviä maailmankatsomuksellisia periaatteita ja on luonteeltaan pysyvä. * Toimintaohjelma luettelee lyhyehköjä ajanjakoja koskevia konkreettisia ja esittelee monesti propagoivasti hyvin yksityiskohtaisia toimintatavoitteita. * Yleisohjelma on periaate- ja toimintaohjelman välimalli, joka ilmaisee aihepiirien liittymistä maailmankatsomuksellisiin kysymyksiin ja sen jälkeen esittelee yksityiskohtaisempia toimintavaatimuksia. Sisäisessä toiminnassa puolueet antavat yleisohjelmalle periaateohjelman aseman. * Erityisohjelma kulkee yleisohjelman rinnalla ja sillä on selvästi käytännöllisen toimintaohjelman luonne. ** Organisatorinen erityisohjelma ei koske koko puoluetta, vaan ainoastaan osaa sen tavoittelemasta jäsen- ja kannattajakunnasta. Tällaisia ohjelmia ovat esimerkiksi nais- ja nuorisojärjestöjen ohjelmat. ** Funktionaalinen erityisohjelma käsittelee politiikan eri toimintalohkoja. Tällaisia ovat esimerkiksi talous-, sosiaali- ja kulttuuripoliittiset ohjelmat sekä kunnallispoliittiset ohjelmat. ** Reformiohjelma on hyvin seikkaperäinen ja keskitetty funktionaalinen ohjelma, jonka tavoite on konkreettisen uudistusvaatimuksen esittely ja propagoiminen. * Tilannekohtaiset ohjelmat käsittää erityisesti vaaliohjelmat, jotka sisältävät selviä maailmankatsomuksellisia ja ideologisia arvokannanottoja ja yleensä sisältävät runsaasti puoluetaktisia, lyhytjännitteisiä ja tarkoitushakuisesti propagandistisia aineksia. * Yhteistyöohjelmat muodostavat ohjelman yli puoluerajojen ja ovat toimintaohjelma esimerkiksi koalitiohallitusten yhteydessä tai muissa pyrkimyksissä yhteistoimintaan selvästi erilaisten ryhmien kesken. * Kansainvälinen suositusohjelma ylittää kansallisvaltioiden rajat ja koskee lähes ainoastaan sosialististen puolueiden perustamisjulistuksia ja virallisia julkilausumia. == Historia == Ensimmäisen poliittisen ohjelman Suomessa laati ruotsinkielinen Liberaalinen puolue vuonna 1880 ja toisen "nuoret suomalaiset" vuonna 1894. Vuosina 1899–1908 syntyi kaikkiaan kahdeksan puolueohjelmaa tai siihen verrattavaa periaateluetteloa. Puoluelaitoksen perustamisvaiheeseen kuului olennaisesti ideologinen debatti ja tarve esitellä puoluetta äänestäjille synnytti periaatetasoisia ohjelmia ja julistuksia.Rantala 1982, s. 17 == Katso myös == * Erfurtin ohjelma (Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen puolueohjelma) * Forssan ohjelma (Suomen sosiaalidemokraattisen puolueen puolueohjelma) * Kansallissosialistinen puolueohjelma (Saksan kansallissosialistisen puolueen puolueohjelma) == Lähteet == * * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * * * * == Aiheesta muualla == * POHTIVA – Poliittisten ohjelmien tietovaranto. Luokka:Puolueet
Pierre de Fermat

Pierre de Fermat (17. elokuuta 1601 Beaumont-de-Lomagne – 12. tammikuuta 1665 Castres)Pierre de Fermat. oli ranskalainen lakimies ja matemaatikko. Häntä on joskus kutsuttu lukuteorian isäksi. Hän teki myös huomattavia tutkimuksia analyyttisen geometrian ja todennäköisyyslaskennan saralla. == Elämä == Fermat syntyi vuonna 1601 varakkaaseen ranskalaiseen perheeseen ja hänet nimettiin setänsä mukaan. Hänen isänsä Dominique Fermat oli nahkakauppias ja Beaumont- de-Lomagnen toinen konsuli ja äitinsä Claire de Long oli nimekkään perheen tytär. Lisäksi Fermat’lla oli kaksi sisarta ja veli. Koulun Fermat kävi osittain kotiopetuksessa, osittain fransiskaanien koulussa. Vuonna 1631 Fermat suoritti siviililakiin liittyvän tutkinnon Orléansin yliopistossa. Hän työskenteli lakimiehenä paikallisparlamentissa Toulousessa, ja valtuutetuksi hänet valittiin vuonna 1634. Samoihin aikoihin hän avioitui ja sai myöhemmin lapsia. Fermat hallitsi kreikkaa, latinaa ja aikansa eurooppalaisia kieliä sekä tutki matematiikkaa. Fermat kuoli Castresissa vuonna 1665. == Fermat’n suuri lause == Fermat tunnetaan parhaiten väitteestä, jota sanotaan Fermat’n suureksi lauseeksi: ”Ei ole olemassa positiivisia kokonaislukuja a, b ja c, jotka toteuttaisivat yhtälön a^n+b^n=c^n, kun a, b ja c ovat erisuuria ja n on luonnollinen luku ja suurempi kuin 2.” Fermat kirjoitti lauseen Diofantoksen Arithmetican sivun reunaan ja väitti keksineensä esittämälleen lauseelle todistuksen mutta jättäneensä sen kirjoittamatta, ”koska se on liian pitkä sopiakseen tähän marginaaliin”. Väitteen todistaminen piinasi matemaatikkoja noin 350 vuoden ajan, kunnes Andrew Wiles todisti sen oikeaksi vuonna 1995. Wilesin todistus oli 150 sivua pitkä ja hyödynsi vasta 1900-luvun loppupuolella löydettyjä matematiikan haaroja. Tämän takia nykyään uskotaan, ettei Fermat ollut voinut löytää lauseelleen ainakaan pitävää todistusta. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset matemaatikot Luokka:Vuonna 1601 syntyneet Luokka:Vuonna 1665 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jakojäännös

Jakojäännös eli modulo on kokonaisluku, joka jää yli kun jokin kokonaisluku jaetaan jollain toisella kokonaisluvulla siten, että myös tuloksen tulee olla kokonaisluku. Esimerkiksi jakojäännös, kun luku 41 jaetaan luvulla 4, on 1. Eli 41:4 on 10 (kokonaislukua) ja jakojäännös on 1 tai toisin 41=4 \cdot 10+1 \,\\!. Kongruenssilaskuissa ja niihin perustuvassa modulaarisessa aritmetiikassa tämä merkitään 41 ≡ 1 (mod 4) eli 41 on kongruentti luvulle 1 modulo 4. Esimerkiksi suomalaisen peruskoulun alaluokilla jakolasku opetetaan ensiksi tällaisena jäännöslaskuna. Yleisemmin mikä tahansa kokonaisluku voidaan esittää muodossa a=d \cdot q+r \,\\!, missä r on jakojäännös ja 0 \le r < q (ks. jakoyhtälö). Jos yllä olevassa yhtälössä jakojäännös r = 0, sanotaan että luku a on jaollinen luvulla q. == Kirjallisuutta == * * * Luokka:Aritmetiikka Luokka:Lukuteoria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Goldbachin konjektuuri

Goldbachin konjektuuri on preussilaisen Christian Goldbachin ehdottama otaksuma. Goldbach kirjoitti matemaatikko Leonhard Eulerille vuonna 1742 kirjeen, jossa hän ehdotti seuraavaa konjektuuria: :Jokainen viittä suurempi kokonaisluku on kolmen alkuluvun summa. Euler kiinnostui ongelmasta ja vastasi seuraavalla konjektuurilla: :Jokainen kahta suurempi parillinen luku on kahden alkuluvun summa. Goldbachin alkuperäinen ehdotus tunnetaan nimellä Goldbachin heikko konjektuuri ja Eulerin ehdotus nimellä Goldbachin vahva konjektuuri. Nimitykset tulevat siitä, että koska parilliseen lukuun voi aina lisätä alkuluvun kolme, heikko konjektuuri on tosi, jos vahva konjektuuri on tosi. Alkuluvut saavat olla samat (esimerkiksi 14 = 7+7). Goldbachin konjektuuria ei ole toistaiseksi pystytty todistamaan todeksi. Se on yksi vanhimmista todistamattomista matematiikan konjektuureista. Goldbachin heikolle konjektuurille on kuitenkin löydetty raja, mistä alkaen väite on tosi. Goldbachin vahvan konjektuurin on toisaalta osoitettu pitävän paikkansa melko suuriin lukuihin asti. Seuraava taulukko kertoo tutkimuksissa saavutetut rajat. Taulukon kaksi ensimmäistä tulosta on saavutettu ennen tietokoneiden aikakautta. Raja Tutkijat Vuosi 1 × 104 Desboves 1885 1 × 105 Pipping 1938 1 × 108 Stein ja Stein 1965 2 × 1010 Granville ym. 1989 4 × 1011 Sinisalo 1993 1 × 1014 Deshouillers ym. 1998 4 × 1014 Richstein 1999, 2001 2 × 1016 Oliveira e Silva 24. maaliskuuta 2003 6 × 1016 Oliveira e Silva 3. lokakuuta 2003 2 × 1017 Oliveira e Silva 5. helmikuuta 2005 Laajemman kiinnostuksen Goldbachin konjektuurin tutkimiseen massiivisten tietokoneajojen avulla herätti Matti K. Sinisalon Mathematics of Computation -nimisessä tiedejulkaisussa vuonna 1993 ilmestynyt artikkeli, jossa väittämän osoitettiin pitävän paikkansa kaikilla lukua 4 suuremmilla parillisilla kokonaisluvuilla lukuun 400 000 000 000 asti. Goldbachin väittämän tyyppistä tulosta ei voida luonnollisesti koskaan todistaa pelkkien massiivisten tietokoneajojen avulla. Teoreettisesti voidaan monista lukuteorian väittämistä usein osoittaa, että ne pitävät paikkansa jostakin tietystä luvusta lähtien. Jos tämä raja on tietokoneiden avulla saavutettavissa, väittämä saadaan täydellisesti todistettua. Goldbachin konjektuuri on suuressa osassa kirjassa Petros-setä ja Goldbachin hypoteesi. == Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * Goldbachin alkuperäinen kirje Eulerille * Goldbach's conjecture , osa Chris Caldwellin alkulukusivuja * A million-dollar maths question. Anjana Ahujan artikkeli The Timesissä 16. marraskuuta 2000 * Goldbach conjecture verification, Tomas Oliveira e Silvan hajautetun laskennan projekti Golbachin konjektuuria varten * Verkossa oleva laskin Goldbachin hypoteesin testaamiseen Luokka:Analyyttinen lukuteoria Luokka:Konjektuurit
Inessiivi

Inessiivi eli sisäolento eli sisäinen olosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee sijaintia jossakin paikassa tai jonkin sisällä ja vastaa esimerkiksi kysymykseen missä. Luetellessa suomen paikallissijoja mainitaan ensin yl. inessiivi. Inessiivi on yksi suomen kielen sisäpaikallissijoista illatiivin eli sisäisen tulosijan sekä elatiivin eli sisäisen erosijan ohella. Sen vastine ulkopaikallissijojen ryhmässä on ulkoinen olosija eli adessiivi. Yleiseksi olosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia essiiviä. ==Inessiivi eri kielissä== Inessiivi esiintyy monissa uralilaisissa kielissä. ===Suomi=== Inessiivin pääte sekä yksikössä että monikossa on -ssa tai -ssä vokaalisoinnusta riippuen. Yksikön inessiivi muodostetaan genetiivivartalon avulla, monikon inessiivi monikkovartalon avulla. Esimerkkejä: Nominatiivi | Yks. Inessiivi | Mon. Inessiivi Kissa | Kissassa | Kissoissa Perhe | Perheessä | Perheissä Inessiiviä käytetään yleensä ilmaisemaan paikkaa: Istuimme keittiössä. Sillä on myös monia muita merkityksiä. Esimerkkejä: * paikallaan, kiinni jossakin: sukat jalassa, hattu päässä, ruoka pöydässä * olotila: Onko hän vielä hengissä? Leipä on homeessa, taivas on pilvessä. Nenä on tukossa. * toiminta: Hän oli ruoanlaitossa, kun tulimme. Kenen palveluksessa olet? Olen menossa kouluun. Hän on lakossa. * aika: Minun iässäni, tuossa tuokiossa, viime tingassa. ===Viro=== Virossa inessiivin (seesütlev) pääte on -s. Esimerkkejä: * majas 'talossa' * Eestis 'Virossa' ===Ersä=== Ersämordvassa inessiivin pääte on -so (-se). * toso 'siellä' * viŕse 'metsässä' Sitä käytetään myös välineenä ja silloin se vastaa suomen adessiivia. Esimerkiksi: toroso 'miekalla', ked́se 'kädellä'. ===Unkari=== Unkarin kielessä inessiivin pääte on -ban/-ben. Käyttö vastaa paljolti suomen inessiiviä, joskus myös adessiivia: * paikka: házban 'talossa', Finnországban 'Suomessa' * olotila: beszél álmában 'hän puhuu unissaan' * aika: délben 'keskipäivällä' == Aiheesta muualla == * Mitä sisä- ja ulkopaikallissijoilla tarkoitetaan? Iso suomen kielioppi verkossa (VISK): § 1238. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2008. * Panu Mäkinen: Suomen kielioppi 1999–2004. * Jukka Korpela: Eikö saisi myydä asuntoa parvekkeella? Suomen kielen ns. paikallissijojen hyvästä käytöstä 2002–2008. Luokka:Sijamuodot
Pulkkilan taistelu

Pulkkilan taistelu käytiin 2. toukokuuta vuonna 1808 Suomen sodan aikana. Eversti Sandelsin johtamat ruotsalaiset voittivat everstiluutnantti Obuhovin 500 miehen venäläisosaston Pulkkilassa. Voitto mahdollisti Sandelsin etenemisen kohti Kuopiota. Kuopiosta lähtenyt Obuhov oli tuomassa tarvikkeita kenraali Bulatovin joukolle ja hän oli pysähtynyt Pulkkilaan. Kun Rantsilaan leiriytynyt Sandels sai tietää venäläisosastosta hän suuntasi Pulkkilaa kohti. Aamusumun aikana Sandels hyökkäsi Pulkkilaan pihtiliikkeellä, jolloin venäläiset vetäytyivät kylän taloihin ja tulittivat sieltä käsin hyökkääjiä. Neljä tuntia kestänyt taistelu päättyi, kun pahasti haavoittunut Obuhov antautui vangiksi yhdessä 4 upseerin, 18 aliupseerin, 21 kasakan sekä 197 jalkaväkimiehen kanssa. Voitto avasi Sandelsille mahdollisuuden edetä Savoon. Taistelussa komppanioineen kunnostautunut kapteeni Joachim Zachris Duncker sai kunniatehtäväkseen viedä takavarikoidut liput Ruotsiin ja laskea ne kuninkaan jalkojen juureen. Lippujen lisäksi Sandels sai sotasaaliiksi 6-naulaisen tykin ja kaksi ammusvaunua, 200 kivääriä pistimineen, kolme patruunakuormaa sekä runsaasti muonaa. pienois|oikea|Pulkkilan taistelun muistomerkki pystytettiin vuonna 1933. O. Junttolan suunnittelema Pulkkilan taistelun muistopatsas paljastettiin 30. huhtikuuta 1933 Pulkkilan keskustassa. Patsaan tekstinä oli alun perin Tässä Sandels suomalaisineen löi ryssän, mutta 1940-luvulla se muutettiin muotoon Tässä Sandels suomalaisineen löi vihollisen. == Lähteet == * Pekka Kemppainen: Suomen sota 200 v * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Matkakertomus vuodelta 1947 Luokka:Suomen sodan taistelut Luokka:Pulkkila Luokka:Vuoden 1808 sotahistoria Luokka:Pohjois-Pohjanmaan historia
Hermeneuttinen menetelmä

Hermeneuttinen menetelmä on hermeneutiikan lähtökohta. Menetelmällä pyritään ymmärtämään ja tulkitsemaan ihmisen toimintaa, kulttuuria tai tekstiä ja selvittämään merkityksiä. Hermeneuttista menetelmää käytetään humanistisissa tieteissä ja yhteiskuntatieteissä. Käsitteellä hermeneuttinen kehä kuvataan sitä, kuinka totuutta jatkuvasti lähestytään. Hermeneutikkojen mukaan menetelmä noudattaa tieteen menetelmää, koska sen tulosten totuudenmukaisuutta voidaan arvioida julkisesti. == Hermeneuttinen kehä == Hermeneutiikan keskeisimpiä käsitteitä on hermeneuttinen kehä. Teoksessa Hermeneuttisen pedagogiikan pääsuuntaukset Pauli Siljander kertoo kolmesta eri merkityksestä, joissa hermeneuttisen kehän käsitettä voidaan käyttää. Ensimmäinen liittyy tiedonmuodostamisen tapahtumasarjaan ja tulee esiin siten, että tiedonmuodostuksella ei voi olla mitään varsinaista alkua. Voidaan käyttää käsitettä esiymmärrys, jonka täytyy aina olla kaiken uuden ymmärtämisen taustalla. Esiymmärrys muuttuu ja korjautuu ymmärtämisen ja tulkinnan edetessä. Se ei kuitenkaan muutu täysin, vaan säilyttää kosketuksen aikaisempaan. Hermeneuttista kehää voidaan kutsua myös hermeneuttiseksi spiraaliksi eli kierteeksi eteenpäin pääsemisen mahdollisuuden vuoksi.Siljander 1988, s. 115–116. Toinen hermeneuttisen kehän merkitys on ymmärtää se osien ja kokonaisuuden tulkinnan kautta. Esimerkiksi tekstiä tulkittaessa sen osia ei voi ymmärtää ilman kokonaisuutta, mutta osien tulkinta vaikuttaa kokonaisuuden tulkintaan. Kehä etenee osien ja kokonaisuuden välisenä dialektisena suhteena.Siljander 1988, s. 116–117. Hermeneutikko Hans-Georg Gadamer totesi ajatuksen, jonka mukaan kokonaisuus määrittää osia ja osat puolestaan kokonaisuutta, olevan peräisin jo antiikin Kreikan ajalta. Hermeneuttisella kehällä on vielä kolmas merkitys, joka liittyy läheisesti kahteen edelliseen. Tämä on tulkintojen ja käsitteenmäärittelyn keskeneräisyys. Tällöin käsitteitä ei voi tarkasti määritellä ennen tutkimusta, vaan tutkimus voi osaltaan johtaa käsitteiden määritelmien muuttamiseen. Tutkimuksen edetessä tutkija pyrkii kyseenalaistamaan omia ennakkokäsityksiään ja korjaamaan niitä.Siljander 1988, s. 117–119. Tämän ajatuksen mukaan täsmällistä tutkimuksen kulun ennakkosuunnittelua ja käsitteenmäärittelyä painottava määrällinen tutkimus ja merkityksiä selvittämään pyrkivä laadullinen tutkimus voivat olla toisiaan täydentäviä tutkimustapoja. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Heller, Agnes: Yhteiskuntatieteiden hermeneuttisesta metodista yhteiskuntatieteiden hermeneutiikkaan. Suom. Mikko Mäntysaari. niin & näin 3/1995, 13–23. Luokka:Hermeneutiikka
Monismi

Monismi eli ykseysajattelu on käsitys, jonka mukaan vain yhdenlaatuista ”ainesta”, ”todellisuutta” tai muuta vastaavaa on olemassa. Monismin mukaan asioita ei ole kuin yksi. == Ontologinen monismi == Ontologinen monismi on käsitys, jonka mukaan on vain yksi todellisuus. Monismi poikkeaa dualismista eli kaksijakoisesta todellisuuskäsityksestä, jonka mukaan on olemassa kahdenlaista todellisuutta sekä pluralismista eli monijakoisesta todellisuuskäsityksestä, jonka mukaan todellisuuksia on useita. Suomalainen Wienin piiriä lähellä ollut filosofi Eino Kaila käsitti maailman monistisesti: ainetta ja henkeä, luontoa ja yliluontoa ei voi erottaa toisistaan. Kaila kuitenkin arvosteli Wilhelm Ostwaldin esittämää monismikäsitystä pintapuoliseksi ja liian luonnontieteelliseksi.Nordin 1999, 499 == Metodologinen monismi == Metodologinen (naturalistinen) monismi on käsitys, jonka mukaan on vain yksi kaikille tieteille yhteinen tieteellinen menetelmä, eikä esimerkiksi ihmistieteillä ole omaa luonnontieteistä poikkeavaa menetelmää. Metodologinen monismi liittyy läheisesti positivismiin.Niiniluoto 1980, 254 Esimerkiksi mielenfilosofiassa se on esiintynyt behaviorismina, jonka mukaan puhe kaikesta mentaalisesta on mahdollista kääntää fysikalismiin. == Eettinen monismi == Eettiseksi monismiksi on kutsuttu näkemystä, jonka mukaan jotkin arvot tai säännöt ovat aina ensisijaisia. == Monismi oikeustieteessä == Monismi oikeustieteellisenä terminä tarkoittaa ajattelutapaa, jonka mukaan kansallinen ja kansainvälinen oikeusjärjestys ovat yhtä. == Lähteet == * * * * ===Viitteet=== == Katso myös == * Anomaalinen monismi * Neutraali monismi Luokka:Filosofiset opit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Itsehallinto

Itsehallinto eli autonomia (kreik. auto, itse tai oma ja nomos, laki) voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Sisäpolitiikassa virallisesti itsehallintoalue on osa isompaa valtiota, jolle valtio antaa oikeuden päättää useimmista sisäpoliittisista asioista, kuten joistain laeista. Sisäpoliittinen itsehallinto ei johda itsenäisyyteen itsehallinnon myöntäneestä valtiosta vaan tällöinkin alue on riippuvainen siitä valtiosta johon se kuuluu. Tämä voi helpottaa alueiden hallitsemista. Esimerkiksi Ahvenanmaa ja Karjalan tasavalta ovat itsehallinnollisia alueita. Osavaltiolla on itsehallinto. **Luettelo itsehallinnollisista alueista * Itsenäinen valtio on sisäpoliittisesti itsehallinnollinen, mutta itsenäinen valtio hallitsee itse myös ulkopolitiikkansa. * Kunta tai laitos voi olla itsehallinnollinen, jolloin sillä on oikeus hoitaa tiettyjä hallintotehtäviä omien toimielintensä avullaItsehallinto. Kielitoimiston sanakirja. Viitattu 11.1.2018.. Suomen kunnilla on itsehallinto, ja maailmanlaajuisestikin yliopistot käyttävät itsehallinnollista valtaa. Kuntien itsehallinto on kuitenkin suppeampi kuin ylempänä mainittu laajempi sisäpoliittinen itsehallinto johon sitä ei tule sekoittaa. * Autonominen järjestelmä on tietojärjestelmissä kuten esimerkiksi reitityksessä oma irrallinen verkkokokonaisuutensa. * Ortodoksisessa kirkossa itsehallinto tarkoittaa tietyn valtiollisen tai maantieteellisesti yhtenäisen alueen kirkon oikeutta päättää sisäisistä hallinnollisista ja osin kanonisista asioistaan. Itsehallinnollinen kirkko on aina jonkin autokefaalisen kirkon hengellisen hallinnon alainen. Suomen ortodoksinen kirkko toimii itsehallinnollisena kirkkona Ekumeenisen patriarkaatin alaisuudessa.http://www.ortodoksi.net/tietopankki/hallinto/autonomia.htm Autonomia / Ortodoksi.nethttp://www.ortodoksi.net/tietopankki/hallinto/autokefalia.htm Autokefalia / Ortodoksi.net *Itsemääräämisoikeus eli autonomia tarkoittaa ihmisen tai ihmisryhmän oikeutta määrätä itseään koskevissa asioissa. *Automaatti, kone joka tekee sille määritellyn tehtävän ilman ohjaamista. ==Lähteet== Luokka:Hallinto Luokka:Oikeudet ja vapaudet Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt Luokka:Systeemit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Noema

Noema (: "merkitys", "mieli", "tarkoitus"; "ilmaisun mieli"; monikossa: noemata) on fenomenologiassa intentionaalisen aktin merkitysrakenne, mentaalinen vastine skeemalle. Fenomenologisessa perinteessä tulkitaan, että mieli pilkkoo ulkoisen kokemuksen siksi, mitä tiedämme ulkoisesta todellisuudesta. Noema on kognitiivinen rakenne, joka mahdollistaa tämän meille. Noema "komentaa" mieltämme näkemään olioita, ajattelemaan rationaalisesti, jne. Tämä tarkoittaa, että kun käännämme tietoisuutemme jotakin kohden, havaitsemme sen noemaattisesti. Noemat ovat siis ilmiöitä ymmärrettynä. Noemat ovat olioita tai sisältöä, joka ilmenee tietoisuuden noeettisissa akteissa (noesis). Jokaisella mentaalisella aktilla on aina noema, jonka avulla se suuntautuu objektiin riippumatta siitä, onko objekti olemassa vai ei. Noema voidaan nähdä yksilön kokemuksen projektiona yksilöön itseensä. == Katso myös == * Fenomenologia, filosofinen tutkimus noemoista * Noesis == Lähteet == * * * Halonen, Ilpo: Humanististen tieteiden tieteenfilosofia Luokka:Fenomenologia Luokka:Filosofian termit
Nykyfilosofia

Nykyfilosofia on luonteeltaan tekninen termi, jolla viitataan tiettyyn ajanjaksoon länsimaisen filosofian historiassa: 1900-luvun ja 2000-luvun filosofiaan. Termi moderni filosofia voi viitata uuden ajan filosofiaan eli aikaisempaan jaksoon länsimaisessa filosofiassa. Postmoderni filosofia taas tarkoittaa alkuaan mannereurooppalaista modernin filosofian kritiikkiä. Ei- teknisenä terminä nykyfilosofia voi viitata mihin tahansa viimeaikaiseen filosofian keskusteluun. 1900-luvulla länsimainen filosofia esitetään jakautuneen ”analyyttisen” ja ”mannermaisen” filosofian kesken. Jako on kuitenkin ongelmallinen useammasta syystä. Termi ”analyyttinen” viittaa yhtenäiseen metodologiseen asenteeseen. Kuitenkin metodologiset yhtäläisyydet loogisten empiristien ja Ludwig Wittgensteinin filosofiasta inspiroituneiden arkikielen filosofian edustajien välillä ovat kyseenalaiset. Mannermainen filosofia taas antaa ymmärtää että kyseisiä filosofeja yhdistää maantieteellinen sijainti. Tällöin Gottlob Frege, Ludwig Wittgenstein ja käytännössä kaikki Wienin piirin jäsenet laskettaisiin mannermaisiksi filosofeiksi. Jako jäi kuitenkin elämään ja sitä alettiin kyseenalaistamaan vasta 1900-luvun loppupuolella. Positivistit ovat painottaneet tieteiden luonnontieteellistä pohjaa, kun taas hermeneutikot painottavat ihmisläheistä näkökulmaa. 1900-luvulla positivistisen suuntauksen edustajat, kuten loogiset empiristit liittyvät läheisesti analyyttiseen suuntaukseen, kun taas hermeneutikot, eksistentialistit ja muut tulkitsevampaa suuntausta painottavat kuuluvat mannermaiseen suuntaukseen. Analyyttisen ja mannermaisen filosofian lisäksi Frankfurtin koulukunta, joka sai vaikutteita marxismista ja 1800-luvun sekä 1900-luvun taitteessa kehittyneistä yhteiskuntatieteistä, on laskettu erilliseksi suuntaukseksi. Näiden lisäksi Yhdysvalloissa syntynyt pragmatismi, jonka keskeisinä hahmoina toimivat Charles Sanders Peirce, William James ja John Dewey, erotetaan analyyttisestä ja mannermaisesta suuntauksesta. Toisinaan taas molemmat suuntaukset on palautettu analyyttisen ja mannermaisen filosofian koulukunniksi. Joskus omaksi nykyfilosofian koulukunnaksi on eroteltu katolisen kirkon uustomismi. Aikaisemmasta aristoteelisesta syllogistisesta suuntauksesta vahvasti argumentaatiotapojaan ammentavasta klassisesta tomismista syntynyt perinne on lähempänä analyyttista kuin mannermaista perinnettä. Puhtaasti teologiaan ja jumaluskoon pohjautuvat uustomismin eri muodot eivät kuitenkaan ole kovin yhteensopivia puhtaan sekulaaria ja luonnontieteellistä näkökulmaa painottavan analyyttisen suuntauksen kanssa. Uustomismin asemaa erillisenä perinteenä vahvistaa myös sen erittäin selkeästi määritelty kokonaisvaltainen maailmankuva ja ihmiskuva, joka kattaa kaiken ontologiasta etiikkaan yhteensopivilla opetuksillaan. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * The Philosopher. * Ephilosopher: Philosophy News, Research and Philosophical Discussion. Luokka:Filosofian historia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Guttaperkka

Guttaperkka on kumipuusta saatava elastomeeri eli kimmoisa polymeeri. Kemialliselta rakenteeltaan guttaperkka on polyisopreeni eli isopreenin (2-metyyli-1,3-butadieeni) polymeroitumistuote. Guttaperkan CAS-numero on 9000-32-2. Sen rakennekaava on sama kuin kautsulla, mutta guttaperkassa polymeeriketjulla on trans-rakenne luonnonkumin cis-rakenteen sijaan. Tästä erosta johtuen polymeeriketjut pakkautuvat tiiviimmin ja guttaperkka on kovempaa kuin luonnonkumi. Guttaperkaa saatiin Palaquium gutta -kasvista. Guttaperkan toi Lontooseen 1842 Singaporesta ja Malesiasta brittiläinen lääkäri William Montgomerie. Materiaalin havaittiin olevan muokattavissa kuumassa vedessä kuumennuksen jälkeen ja säilyttävän tilansa jäähdyttyään. Michael Faraday huomasi, että materiaali on erinomainen sähköeriste, ja sitä käytettiinkin lähes sadan vuoden ajan kaapeleiden eristeenä, aluksi valtamerien poikki vedettävissä lennätinkaapeleissa. Vuonna 1848 keksittiin guttaperkasta valmistaa golfpalloja, mikä lisäsi lajin suosiota huimasti. Aiemmin palloina oli käytetty höyhenillä pakattuja nahkapalloja, jotka olivat paitsi helposti rikkoutuvia myös työläitä valmistaa ja siksi hyvin kalliita. Viktoriaanisena aikana guttaperkalle keksittiin monia käyttökohteita napeissa, kengissä, leluissa, koruissa yms. Luonnonpolymeerinä guttaperkan mekaaniset ominaisuudet eivät ole kovinkaan hyvät, ja sillä on taipumus hajota auringonvalossa ultraviolettisäteilyn vaikutuksesta. Näistä syistä synteettiset polymeerit ovat korvanneet sen käytön lähes täysin. Guttaperkalla on vielä jonkin verran käyttöä hammaslääketieteessä. Se on nykyisin juurihoidossa yleisin juurikanavan täyteaine. == Guttaperkan muita merkityksiä == Puhekielessä "guttaperkka"-ilmaisulla tarkoitetaan usein jotakin muovia. Ilmaisu on tullut siitä, että guttaperkka oli ensimmäinen nykyisten muovien tapainen valmistusmateriaali. Spede Show'ssa oli 1960-luvulla Konsta Kuttaperkka -niminen sketsihahmo, surkea puhuja, jolta edes ruokareseptin tai sadun esittäminen ei sujunut. == Lähteet == *Karjalainen (toim.): Etälukion Kemia: Kemia 2 "Elämän kemiaa": Polymeerit *Lääkelaitoksen biomateriaaliselvitys (PDF): 2.3.2 Juurikanavan täyteaineet ja saumatiivisteet (sealerit) === Viitteet === Luokka:Polymeerit
Dylan

Dylan voi tarkoittaa ainakin seuraavaa: ==Henkilöitä== === Dylan sukunimenä === *Bob Dylan (s. 1941), yhdysvaltalainen folk-muusikko, laulaja ja lauluntekijä, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja *Jakob Dylan (s. 1969), yhdysvaltalainen muusikko, laulaja ja lauluntekijä === Dylan etunimenä === *Dylan Armstrong (s. 1981), kanadalainen kuulantyöntäjä *Dylan Boersma (s. 1995), yhdysvaltalainen näyttelijä *Dylan Borlée (s. 1992), belgialainen pikajuoksija *Dylan Bruno (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli *Dylan Cozens (s. 2001), kanadalainen jääkiekkoilija *Dylan DeMelo (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija *Dylan Gambrell (s. 1996), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija *Dylan Fergus (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä *Dylan Klebold (1981–1999), yhdysvaltalainen henkirikollinen, toinen Columbinen verilöylyn toteuttajista *Dylan Larkin (s. 1996), yhdysvaltalais-kanadalainen jääkiekkoilija *Dylan LeBlanc (s. 1990), yhdysvaltalainen countrymuusikko ja lauluntekij *Dylan McDermott (s. 1961), yhdysvaltalainen näyttelijä *Dylan McIlrath (s. 1992), kanadalainen jääkiekkoilija *Dylan Minnette (s. 1996), yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko *Dylan Moran (s. 1971), irlantilainen koomikko, käsikirjoittaja ja näyttelijä *Dylan Moriarity (s. 1994), kanadalainen alamäkiluistelija *Dylan Murnane (s. 1995), australialainen jalkapalloilija *Dylan O’Brien (s. 1991), yhdysvaltalainen näyttelijä *Dylan Olsen (s. 1991), kanadalainen jääkiekkoilija, *Dylan Postl (s. 1986), yhdysvaltalainen showpainija *Dylan Reese (s. 1984), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija *Dylan Ryder (s. 1991), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä *Dylan Sikura (s. 1995), kanadalainen jääkiekkoilija *Dylan Smith (s. 1992), yhdysvaltalainen näyttelijä *Dylan Sprouse (s. 1992), yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä *Dylan Strome (s. 1997), kanadalainen jääkiekkoilija *Dylan Thomas (1914–1953), walesiläinen runoilija- *Dylan Vox (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä *Dylan Walsh (s. 1963), yhdysvaltalainen näyttelijä *Dylan Wells (s. 1998), kanadalainen jääkiekkomaalivahti ==Albumeita== *Bob Dylan *The Freewheelin' Bob Dylan *Another Side of Bob Dylan *Dylan
Parakautsupuu

Parakautsupuu, tunnetaan myös nimellä kumipuu, (Hevea brasiliensis) on tyräkkikasvien heimoon kuuluva puu. Kumipuun maitiaisnesteessä on esimerkiksi kautsua ja guttaperkkaa. ==Puun ominaisuuksia== Kumipuun koko riippuu suuresti sen kasvupaikasta ja kasvuolosuhteista. Suotuisissa oloissa se voi saavuttaa aina 40 metrin pituuden ja 100 cm läpimitan, mutta yleisesti istutuksilla olevien puiden läpimitta on 30–40 cm. Kumipuu kasvaa muun muassa sademetsissä. ===Puuaines=== Sydän- ja pintapuuta on vaikea erottaa toisistaan. Puuaineen väri on valkeahkosta harmaankellertävään. Puun rakenne on suorasyinen tai aaltoilevasyinen. Kuviointi on karkea ja yhtäläinen. Puuaines on keskiraskasta ja pehmeää. Näin ollen sen työstö ei ole vaikeaa. ==Käyttö== Kumipuun maitiaisnesteestä valmistetaan kumia. Kumipuu on suosittu huonekalupuu. Lisäksi siitä tehdään paneeleita, talousesineitä, viilua, vaneria ja lastulevyä. ==Kuvia== Image:Rubber_tree_leaves.JPG|Kumipuun lehtiä. Image:Rubber_tree.jpg|Työläinen plantaasilla viiltämässä kumipuuta. Image:Hevea semillas2.jpg|Kumipuun siemeniä. Image:Latex dripping.JPG|Kumipuusta valutetaan maitiaisnestettä. == Katso myös == * Huonekumipuu (Ficus elastica) == Lähteet == * Puukeskus, kumipuu (vanhentunut linkki) === Viitteet === Luokka:Tyräkkikasvit Luokka:Puut Luokka:Viljelyskasvit
Tyräkkikasvit

Tyräkkikasvit (Euphorbiaceae) on laaja kasviheimo, jonka lajeja kasvaa lähes koko maailmassa boreaalisia ja kylmiä alueita lukuun ottamatta. Heimon jäsenillä on yleensä pienet kukat – poikkeuksena Rafflesia arnoldii.Maailman suurimman kukan sukutausta selvitetty 2007 Bioteknologia info Angiosperm Phylogeny Group tosin sijoittaa rafflesiat (Rafflesia) erilliseen rafflesiakasvien heimoon. Tyräkkikasvien lajeja yhdistää myös myrkyllinen maitiaisneste.Lehdot ja keväinen väriloisto YLE Heimoon kuuluvia hyötykasveja ovat muun muassa joulutähti, parakautsupuu, risiini ja maniokki. Tyräkkikasveihin sisältyy noin 5730 lajia, jotka jaetaan 218 sukuun. Runsaslajisimpia sukuja ovat tyräkit (Euphorbia, 2420 lajia), krotonit (Croton, 1300 lajia) ja kissanhännät (Acalypha, 430 lajia). Suomessa heimon suvuista kasvavat luonnonvaraisina tyräkit ja sinijuuret. == Tyräkkikasvisukuja == * kissanhännät (Acalypha) * tungpuut (Aleurites) * kiilalehdet (Argomuellera) * ihmepensaat (Codiaeum) * krotonit (Croton) * liihoköynnökset (Dalechampia) * tyräkit (Euphorbia) * kautsupuut (Hevea) * tuonenomenat (Hippomane) * hurapuut (Hura) * jatropat (Jatropha) * nystylehdet (Macaranga) * maniokit (Manihot) * sinijuuret (Mercurialis) * kesipuut (Neoboutonia) * mehipolvet (Pedilanthus) * maniköynnökset (Plukenetia) * risiinit (Ricinus) (yksi laji, risiini R. communis) * manketit (Schinziophyton) (yksi laji, manketti S. rautanenii) * tambotipuut (Spirostachys) * tyyriät (Synadenium) * polttiot (Tragia) * vietnaminpensaat, talipuut (Triadica) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Tyräkkikasvit (Euphorbiaceae) * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tyräkkikasvit (Euphorbiaceae) * Funet: Tyräkkikasvit (Euphorbiaceae) * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Euphorbiaceae * Flora of China: Euphorbiaceae * Luokka:Kasviheimot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Seurausetiikka

Seurausetiikan (tarkoitusperäetiikan, seuraamusetiikan, teleologisen etiikan, konsekventialismin) mukaan teon moraalinen arvo määräytyy sen ennakoitavissa olevien, ennakoitujen, aiottujen tai tosiasiallisten seurausten mukaan. Seurausetiikan mukaan keinot ja niiden seuraukset pitää ottaa huomioon seurauksina. == Seurauseettisiä teorioita == Yleisin seurausetiikan muoto on utilitarismi eli hyötyetiikka. Sen mukaan tekoja tulee arvioida niiden tuottaman utiliteetin eli hyödyn perusteella. Utilitarismin keskeinen kysymys on hyödyn määrittely: on esitetty, että hyötyä voivat olla hyvinvointi, mielihyvä, onnellisuus tai preferenssien toteutuminen. John Stuart Mill esittelee seurausetiikan teoksessaan Utilitarismi (1861). Muita seurausetiikan muotoja ovat hedonismi, jossa päämääränä on nautinnon maksimointi, ja eudaimonismi eli onnellisuusetiikka, jossa pyritään onnellisuuden maksimoimiseen. Uudempia 1980- ja 1990-luvuilla kehittämään alettuja seurausetiikan muotoja edustavat muun muassa prioritarismi ja suffisientarismi, joista edellisen toi yleiseen tietoisuuteen Derek Parfit. Tehokas altruismi (efektiivinen altruismi) on tiedon ja järjen käyttämistä sen selvittämiseen, kuinka tehdä mahdollisimman paljon hyvää, ja tämän tiedon pohjalta toimimista. Aihetta ovat käsitelleet William MacAskillin ja Theron Pummerin (2020). ==Merkittäviä seurausetiikan edustajia== *Jeremy Bentham *R. M. Hare *G. E. Moore *Derek Parfit *Amartya Sen *Henry Sidgwick *Peter Singer *John Stuart Mill ===Suomalaisia seurausetiikan edustajia=== *Heta Gylling *Matti Häyry == Katso myös == *Etiikka *Velvollisuusetiikka ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * * * * *Scheffler, Samuel (1994). The Rejection of Consequentialism: A Philosophical Investigation of the Considerations Underlying Rival Moral Conceptions. Oxford: Oxford University Press. ISBN 0-19-823511-9. * == Aiheesta muualla == *Stanford Encyclopedia of Philosophy: ** Consequentialism ** Rule Consequentialism *Utiliarianism Resources * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Edvard Seppälä

Edvard Seppälä (”Ikaalisten petturi”; 30. kesäkuuta 1877 – maaliskuussa 1918) oli Suomen sisällissodassa punakaartin rintamapäällikkönä Vatulassa. Alkuaan hän oli talonisäntä Eräjärveltä. Useiden lähteiden mukaan Seppälältä tavattiin valkoisen Vaasan pankin rahaa 36 500 mk, jonka hän oli kätkenyt takinvuoriinsa. Ihmetystä herätti myös, miksi valkoiset eivät ampuneet hevosen selässä keikkaroivaa Seppälää, kun hänen lumessa ryömiviä miehiään kaatui kasapäin. Seurauksena tapahtui punaisten joukkopako Kyröskoskelta. Seppälä tuomittiin Tampereella punakaartin toverioikeudessa kuolemaan ja ammuttiin Siilinkarin luona luultavasti 28. maaliskuuta 1918. Ylikangas 1993, 262-263 == Lähteet == * * Edvard Seppälä – Suomen sotasurmat 1914–1922: ===Viitteet=== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Väinö Koivisto

Juho Väinö Koivisto (12. tammikuuta 1896 Suodenniemi – 29. lokakuuta 1976 Turku) oli Suomen sisällissodassa Suodenniemen punakaartin päällikkö. Hän ampui useita valkoisia paikkakunnalla, ja Koivisto on yhdistetty muun muassa Noormarkussa tapahtuneeseen Koliahteen joukkomurhaan. == Elämä == Väinö Koivisto oli torpparin poika Suodenniemen Sävin kylästä.Piilonen 1997, s. 453. Sisällissodan aikana hän toimi Lavian–Suodenniemen rintamalla Suodenniemen rintamapäällikkönä. Koiviston uhreista tunnetaan muun muassa torppari Alfred Seppä, talollinen Vihtori Ristijoki ja tukkiasioitsija Herman Roponen, jotka hän ampui Suodenniemen Sävinkylässä 2. helmikuuta 1918. Neljäs uhri oli Vihtori Välimäki, jonka Koivisto ampui punakaartin hyökätessä Vihteljärven kylässä kohti Kankaanpäätä. Samalla kerralla punaiset tappoivat kaksi valkoisten vartiomiestä, jotka olivat poikenneet Välimäkeen lämmittelemään. Karkun taistelussa huhtikuussa 1918 Koivisto ja virolainen Jan Tuckman johtivat punaisten sotatoimia.Piilonen 1997, s. 489. Kansalaissodan lopussa Koivisto oli ilmeisesti rintaman päällikkönä Tyrvään asemalla. Punaisten perääntyessä itää kohti Koivisto jäi vangiksi Lahden lähistöllä.Piilonen 1997, s. 528. Sodan jälkeen Koivisto karkasi Hämeenlinnan vankileiristä, liittyi punaisten puolella olleen pastori Einari Rauhamäen seuraan ja pakeni tämän kanssa maasta. Hänet vangittiin uudestaan Ruotsin ja Norjan välisellä Charlottenbergin raja-asemalla, jossa hän jäi kiinni väärennettyine henkilöpapereineen. Koivisto palautettiin Suomeen mutta hänen pakomatkansa aikana kuolemantuomioiden täytäntöönpanosta oli luovuttu ja jo langetettu kuolemantuomio muutettiin elinkautiseksi kuritushuonetuomioksi. Koivisto vapautui Tammisaaren pakkotyöleiristä viimeisten punavankien joukossa vuonna 1926. Koivisto muutti pian vapautumisensa jälkeen Suodenniemeltä Turun lähelle Maarian pitäjän Raunistulaan. Suodenniemellä oli sisällissodan aikana ollut runsaasti Maarian punakaartin joukkoja mutta ei liene tiedossa, vaikuttiko se Koiviston asuinpaikkavalintaan. Aikanaan Raunistula ja koko Maaria liitettiin Turkuun. Väinö Koivisto kuoli Turussa vuonna 1976. == Lähteet == * Väinö Koiviston oikeudenkäyntiakti valtiorikosylioikeuden arkistossa Kansallisarkistossa. * Jankkari, Sakari (toim.): Suodenniemi: elämää maalaispitäjässä vuosina 1540-1939. Suodenniemi-Seura 2011. * Piilonen, Juhani: Sastamalan historia 3 ===Viitteet=== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomen sisällissodan terroriin osalliset henkilöt Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Tuomas W. Hyrskymurto

thumb|Tuomas HyrskymurtoTuomas Wilho Hyrskymurto ent. Hellsten (14. syyskuuta 1881 Turku – 31. elokuuta 1920 Pietari) oli suomalainen kommunistinen vallankumousmies, alun perin turkulainen kauppias. Hyrskymurto oli ollut vangittuna jo 1906 Hakaniemen mellakan yhteydessä sattuneiden tapausten vuoksi. Vuonna 1917 hän kuului Turun sos.dem. kunnallisjärjestön radikaalin siiven johtajiin ja oli perustamassa Turun punakaartia. Suomen sisällissodassa Hyrskymurto oli punaisten pohjoisen rintaman järjestyskomissaarina ja Tampereen punakaartin esikunnan jäsenenä. Sodan alkuvaiheessa Hyrskymurron johtama Turun punakaartin 300-miehinen ratsuväkikomppania miehitti Toijalan tärkeän risteysaseman 26. tammikuuta 1918. Hänen väitetään myötävaikuttaneen 31. tammikuuta tapahtuneeseen Suinulan verilöylyyn kieltämällä punaisia ottamasta vankeja. Hän sai tapahtumista lisänimen Suinulan teurastaja. Hyrskymurto toimi Tampereella punaisten pohjoisrintaman esikunnassa järjestyskomissaarina. Valkoisten saartorenkaan alkaessa kiristyä Hyrskymurto pakeni Tampereelta ja toimi Toijalassa punaisten armeijakuntaa komentaneen Eino Rahjan apulaisena tämän yrittäessä murtaa Tampereen saartoa etelästä käsin. Kuurilassa surmattiin todennäköisesti Tuomas Hyrskymurron käskystä 23 Mustialan maanviljelysopiston oppilasta 20. huhtikuuta. Sodan loppuvaiheessa Hyrskymurto pakeni Neuvosto-Venäjälle. Poistuessaan Suomesta Hyrskymurto jätti valtakunnanrajalle selvästi havaittavaan paikkaan huomattavan määrän Helsingin yliopistolle osoitettua suomalaista ja ulkomaista bolševikkikirjallisuutta. Tämä kirjaerä päätyikin yliopiston kirjastoon. Neuvosto-Venäjällä Hyrskymurto työskenteli SKP:n keskuskomitean järjestäjänä. Hän sai surmansa Kuusisen klubin murhien yhteydessä 31. elokuuta 1920 Pietarissa.Jukka Paastela: Finnish Communism under Soviet Totalitarianism (Kikimora 2003), s. 178. Hyrskymurto on haudattu Pietarin Mars-kentälle ja hänen nimensä löytyy siellä olevasta Elokuun kommunardien hautakivestä. == Lähteet == * Lars Westerlund (toim.) Suomalaiset ensimmäisessä maailmansodassa. Valtioneuvoston kanslia 2004. Hyrskymurron henkilötiedot s. 189 * Suinulan tapahtumat * Toijalan tapahtumat * Veikko Yläjääski: Yliopisto vallankumouksen pyörteissä. Yliopistolainen 6/1998 ===Viitteet=== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset murhaajat Luokka:Suomen sisällissodan terroriin osalliset henkilöt Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Suomalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Sotarikoksista syytetyt Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Hjalmar Saksanen

Hjalmar Aleksanteri Saksanen (9. maaliskuuta 1882 Hämeenlinna – 9. huhtikuuta 1918 Tampere) oli tamperelainen rautatieläinen, soitonjohtaja ja punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän työskenteli sodan alussa punakaartin tykistökoulussa tulkkina. Koulu sijaitsi tuolloin Attilan kenkätehtaan kellarissa. Saksasesta tuli Tampereen taistelun aikana tykistöpäällikkö. Hän jäi Tampereen taistelussa valkoisten vangiksi, ja hänet ammuttiin miltei saman tien Tampereen rautatieasemalla. Sotasurmaprojekti merkitsee hänet taistelussa kaatuneeksi. Saksanen esiintyy Erkki Lepokorven kirjassa Käy ruusutkin kukkimaan. == Lähteet == * Klemettilä, Aimo: Tampereen punakaarti ja sen jäsenistö s.246 ===Viitteet=== Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset teloitetut Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet