EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Roosevelt

Roosevelt voi viitata kahteen Yhdysvaltain presidenttiin: * Franklin D. Roosevelt (1882–1945), Yhdysvaltain presidentti 1933–1945 * Theodore Roosevelt (1858–1919), Yhdysvaltain presidentti 1901–1909, Nobelin rauhanpalkinnon saaja ==Muita henkilöitä== === Roosevelt sukunimenä === * Alice Hathaway Lee Roosevelt (1861–1884), Theodore Rooseveltin ensimmäinen vaimo * Edith Roosevelt (1861–1948), Yhdysvaltain presidentti Theodore Rooseveltin toinen vaimo * Eleanor Roosevelt (1884–1962), yhdysvaltalainen ihmisoikeusaktivisti, Franklin Delano Rooseveltin vaimo * Julian Roosevelt (1924-1986), yhdysvaltalainen urheilija * Theodore Roosevelt Jr., (1887-1944), yhdysvaltalainen poliitikko ja kenraali, Theodore Rooseveltin poika === Roosevelt etunimenä === * Roosevelt Douglas, Rosie Douglas (1941–2000), dominicalainen poliitikko * Roosevelt Skerrit (s. 1972), Dominican pääministeri. == Maantieteellisiä kohteita == * Roosevelt, pikkukaupunki New Jerseyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roosevelt, asutuskeskus New Yorkin osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roosevelt, pikkukaupunki Minnesotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roosevelt, pikkukaupunki Oklahoman osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roosevelt, kaupunki Utah’n osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roosevelt, pikkukaupunki Burnettin piirikunnassa Wisconsinin osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Roosevelt, pikkukaupunki Taylorin piirikunnassa Wisconsinin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. == Muuta == Rooseveltiin liittyvät myös seuraavat maantieteelliset kohteet ja alukset: * Roosevelt Island, saari East River -joessa New Yorkissa, Yhdysvalloissa * F.D. Roosevelt State Park, alue Georgian osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Theodore Rooseveltin kansallispuisto, alue Pohjois-Dakotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa * Franklin Delano Roosevelt Lake, tekojärvi Washingtonin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. * USS Franklin D. Roosevelt, Yhdysvaltain laivaston lentotukialus (1945-1977)
Suomen maisemamaakunnat

Suomen maisemamaakunnat on valtakunnallinen aluejako, jonka Suomen ympäristöministeriön asettama maisema-aluetyöryhmä laati vuonna 1993 työvälineeksi arvokkaiden maisema-alueiden etsimiseksi ja arvottamiseksi. Suomi on jaettu kymmeneen maisemamaakuntaan, joista osa jakautuu edelleen seutuihin. Jako maisemamaakuntiin ilmentää maakuntien ja seutujen luonnonpiirteiden ja kulttuurimaiseman välisiä eroja. Maisemamaakunta ja -seutujakoa apuna käyttäen ja niihin nähden edustavuuteen pyrkien valtioneuvosto on nimennyt Suomesta 158 valtakunnallisesti merkittävää maisema-aluetta. == Maisemamaakunnat == * Eteläinen rantamaa * Hämeen viljely- ja järvimaa * Itäinen Järvi-Suomi * Kainuun ja Kuusamon vaaramaa * Lounaismaa * Oulujärven seutu * Peräpohjola-Lappi * Pohjanmaa * Suomenselkä * Vaara- Karjala == Maisemaseudut == Maisemamaakunnat jakautuvat edelleen maisemaseutuihin seuraavasti: === Eteläinen rantamaa === * Eteläinen viljelyseutu * Kaakkoinen viljelyseutu * Kiskon-Vihdin järviseutu * Suomenlahden rannikkoseutu === Lounaismaa === * Ahvenanmaa * Ala-Satakunnan viljelyseutu * Lounainen viljelyseutu * Lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu * Pohjois-Satakunnan järviseutu * Satakunnan rannikkoseutu === Hämeen viljely- ja järvimaa === * Keski-Hämeen viljely- ja järviseutu * Pohjois-Hämeen järviseutu * Päijänteen seutu * Tammelan ylänköseutu === Itäinen järvi-Suomi === * Keski-Karjalan järviseutu * Keski-Suomen järviseutu * Lounais-Savon järviseutu * Pohjois-Karjalan järviseutu * Pohjois-Savon järviseutu * Savonselän seutu * Suur-Saimaan seutu === Vaara-Karjala === === Suomenselkä === === Oulujärven seutu === === Pohjanmaa === * Etelä-Pohjanmaan rannikkoseutu * Etelä-Pohjanmaan viljelylakeuksien seutu * Keski-Pohjanmaan jokiseutu ja rannikko * Pohjois-Pohjanmaan jokiseutu ja rannikko * Pohjois- Pohjanmaan nevalakeuden seutu === Kainuun ja Kuusamon vaaramaa === * Kainuun vaaraseutu * Kuusamon vaaraseutu === Peräpohjola-Lappi === * Aapa-Lapin seutu * Enontekiön pohjoinen tunturiseutu * Inarijärven seutu * Itä-Lapin tunturi- ja vaaraseutu * Keminmaan seutu * Käsivarren ylätunturien seutu * Länsi-Lapin tunturiseutu * Metsä-Lapin tunturiseutu * Peräpohjolan vaara- ja jokiseutu * Pohjois-Lapin tunturiseutu == Lähteet == * * * * Maisemamaakunnat Luokka:Suomen maisemat ja kulttuuriympäristöt
Isometsä

Isometsä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Aada Isometsä (s. 2003), salibandyn pelaaja, Jari Isometsän tytär *Eetu Isometsä (s. 1997), golfaaja, Jari Isometsän poika *Jari Isometsä (s. 1968), maastohiihtäjä *Jukka Isometsä (s. 1981), jääkiekon linjatuomari.
Benjamin Bassin

Benjamin Isak Bassin (18. tammikuuta 1944 Helsinki – 27. maaliskuuta 2018 Helsinki)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 31.3.2018, s. C 15 oli suomalainen virkamies ja suurlähettiläs. Bassin syntyi suomenjuutalaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat muuttaneet Suomeen lapsina Neuvostoliitosta. Perheeseen kuului lisäksi kaksi tytärtä. Bassin kävi Helsingin Juutalaista Yhteiskoulua ja kirjoitti ylioppilaaksi Apollon yhteiskoulusta. Vuonna 1968 hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta, ja aloitti samana vuonna työnsä ulkoministeriön kehitysaputoimistossa. Vuoteen 1974 Bassin oli erilaisissa tehtävissä kehitysyhteistyöhallinnon piirissä. Vuodet 1975–1980 hän työskenteli Suomen YK-edustustossa New Yorkissa. Täällä hän myös solmi avioliiton korealaissyntyisen vaimonsa Kimin kanssa. Vuodet 1980–1983 Bassin työskenteli toimistopäällikkönä ulkoministeriön kauppapoliittisella osastolla. Vuonna 1983 hän siirtyi Suomen suurlähetystöön Tokioon, Japaniin, mistä alkoi hänen diplomaatinuransa ”aasialainen vaihe”. Vuonna 1986 Bassin nimitettiin Suomen ensimmäiseksi suurlähettilääksi Thaimaahan. Vuodet 1990–1993 hän oli Helsingissä UM:n kehitysyhteistyön osastopäällikkönä. Vuonna 1993 Bassin pääsi neuvottelevaksi virkamieheksi ulkoministeriön poliittiselle osastolle, missä hän työskenteli kunnes hänet vuonna 1995 nimitettiin Intian- suurlähettilääksi New Delhiin. Vuosina 2001–2005 Bassin oli Suomen suurlähettiläänä Pekingissä, Kiinassa. Bassin oli Rooman Klubin jäsen vuodesta 1994 alkaen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Benjamin Bassinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suurlähettiläät Luokka:Suomen juutalaiset Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Janne Immonen

Janne Immonen (s. 29. toukokuuta 1968 Sotkamo) on entinen suomalainen maastohiihtäjä. Hän on yksi Lahden vuoden 2001 hiihdon MM-kisoissa dopingista kärähtäneistä hiihtäjistä. Hän kärähti toisena Jari Isometsän jälkeen, ja tässä vaiheessa loput neljä dopinghiihtäjää Mika Myllylä, Harri Kirvesniemi, Virpi Kuitunen ja Milla Jauho olivat vielä paljastumatta. Immonen yritti välttyä dopingtestiltä katkaisemalla takaa-ajokisassa tahallaan sauvansa ja keskeyttämällä hiihdon. Ennen Lahden tapahtumia Immonen voitti tammikuussa 2001 10+10 kilometrin (p+v) takaa-ajon Suomen-mestaruuden. Kyseessä oli hänen ensimmäinen ja ainoa henkilökohtainen kultamitalinsa yleisten sarjojen SM- hiihdoista. Hän voitti samana vuonna myös 15 ja 30 kilometrin matkojen SM- pronssia. Rajavartijaksi kouluttautunut Immonen on menestynyt myös sotilaiden hiihtokilpailuissa. Puolustusvoimat palkitsi hänet vuoden 2001 alussa vuoden 2000 parhaana sotilasurheilijana Suomessa. Marraskuussa 2013 Rajavartiolaitos irtisanoi Immosen rajavartijan tehtävästä hänen saatuaan tuomion perättömästä lausumasta oikeudessa. Immonen valitti irtisanomisesta hallinto-oikeuteen, joka palautti päätöksen Kainuun rajavartioston uudelleen harkittavaksi. Lokakuussa 2016 Immonen kertoi, että asian käsittely on edelleen kesken korkeimmassa hallinto-oikeudessa. ==EPO:n käyttö== Immonen oli syytettynä Helsingin käräjäoikeudessa kesäkuussa 2013 liittyen Lahden niin kutsuttuun doping-oikeudenkäyntiin perättömästä lausumasta. Immonen myönsi käyttäneensä EPO- ja kasvuhormonia hiihtourallaan. Immonen myönsi menetelleensä osittain totuuden vastaisesti todistaessaan vuonna 2011 oikeudessa liittyen dopinghankintoihin. Lisäksi Immonen myönsi salanneensa dopingiin liittyviä seikkoja ja saaneensa EPO-hormonia Kari-Pekka Kyröltä. Immonen sai käräjäoikeudessa puolen vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen perättömästä lausumasta. == Katso myös == * Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001 * Luettelo suomalaisista dopingista kiinni jääneistä urheilijoista == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut suomalaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut hiihtäjät Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Myllylä

Myllylä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: *Hannes Myllylä (1881–1942), opettaja ja kirjakauppias, tietokirjailija *Jaakko Myllylä (1825–1903), maanviljelijä ja liike- ja valtiopäivämies *Jaakko Myllylä (s. 1984), ammattinyrkkeilijä *Kalle Myllylä (1844–1923), maanviljelijä, valtiopäivämies, kansanedustaja *Markus Myllylä (s. 1977), koripalloilija *Marja Myllylä (s. 1951), näyttelijä *Matti Myllylä (1920–2004), järjestö- ja yritysjohtaja, maanviljelysneuvos *Mika Myllylä (1969–2011), hiihtäjä ja olympiavoittaja *Paavo Myllylä (s. 1918), hävittäjälentäjä *Pekka Myllylä (s. 1932), jääkiekkomaalivahti *Seppo Myllylä (s. 1958), judon EM-mitalisti, poliisi, perhekotiyrittäjä *Tuomas Myllylä (s. 1986), sarjakuvataiteilija *Wiljami Myllylä (s. 2001), jääkiekkoilija
Kinyras

Kinyras () oli kreikkalaisessa mytologiassa Kyproksen pappiskuningas.Castren & Pietilä-Castren 2000, s. 262 Kinyras oli Apollon poika ja Metharmen aviomies. Heidän lapsiaan olivat Adonis ja Myrrha. Kinyras ja Apollon järjestivät kilpailun nähdäkseen kumpi on parempi soittaja. Kinyras hävisi ja surmasi itsensä. Ovidiuksen mukaan Kinyras oli Arabian takana sijaitsevan Panchaian kuningas ja Myrrhan isä. Kun hän huomasi saattaneensa tyttärensä raskaaksi, hän yritti tappaa tämän, mutta jumalat muuttivat Myrrhan puuksi, josta kasvoi Adonis. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Kreikkalaisen mytologian sankarit
A. C. Bhaktivedanta Swami

Abhay Charanaravinda Bhaktivedanta Swami (syntyjään Abhay Charan De, 1. syyskuuta 1896 Kalkutta, Länsi-Bengali – 14. marraskuuta 1977) tunnetaan parhaiten Krishna-liike ISKCON:n perustajana. Hän tapasi henkisen opettajansa Bhaktisiddhanta Saraswatin, Gaudiya Mathan perustajan, vuonna 1922 ja sai tältä vihkimyksen vuonna 1933. Abhay Charan toimi vuoteen 1950 asti perheellisenä apteekkarina, minkä jälkeen hän muutti asumaan Vrindavanaan Radha-Damodaran temppeliin ja otti muodollisen sannyasin (hindu-askeetin) valan vuonna 1959. Vuonna 1965 A. C. Bhaktivedanta Swami matkusti Jaladhuta- höyrylaivalla pois Intiasta julistaakseen Sri Chaitanya Mahaprabhun sanomaa läntisessä maailmassa, kuten hänen henkinen opettajansa oli tätä opastanut. Heinäkuussa 1966 hän perusti ISKCON:n New Yorkissa. Myöhemmin hän vihki useita tuhansia oppilaita, perusti kymmeniä temppeleitä ympäri maailmaa ja käänsi sekä kommentoi Vaishnava-perinteen kirjallisuutta. Prabhupadan kuoltua Krishna-liikettä on johtanut hallintoelin (). Bhaktivedanta sai oppilailtaan lisänimen Prabhupāda, ”hän joka on herran asemassa”. Hänet tunnetaankin siksi usein nimellä Šrīla Prabhupāda, jossa Šrīla on yleinen kunnioittava etuliite hinduopettajille. Luokka:Hindulaiset gurut Luokka:Krishna-liike Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Myllytulli

Myllytulli on vanhalle teollisuusalueelle rakennettu kaupunginosa Oulun keskustan tuntumassa. Myllytullissa asuu runsaat 2 700 asukasta, ja siellä on noin 1 600 työpaikkaa. 1980-luvun alussa teollisuuden väistyttyä alueelta Myllytullin vanha teollisuusalue haluttiin kaavoittaa osaksi kaupungin keskustaa. Nykyisen kaavan 1984 on tehnyt arkkitehti Juhani Boman, joka voitti alueen suunnittelusta järjestetyn arkkitehtikilpailun. Kaavan toteutuminen on tehnyt Myllytullista nykyaikaisen kaupunginosan, jossa näkyvät hyvin menneen ajan piirteet. Myllytulli rajautuu etelässä Pokkisen ja Vaaran kaupunginosiin, idässä Intiön kaupunginosaan ja pohjoisessa Oulujokeen ja sen takaiseen Tuiraan. Teollisuusalueen lisäksi Myllytullin kaupunginosaan kuuluvat Merikosken kuntoutus- ja tutkimuskeskuksen (nyk. Verve) alue (entinen sotilassairaalan alue) Lasaretinsaaressa, Oulun lääninvankilan alue ja Koskenniska korkeine asuinkerrostaloineen. == Nähtävyydet == * Tiedekeskus Tietomaa * Oulun taidemuseo * Hupisaarten kaupunginpuisto ja lohiportaat ==Kuvia Myllytullista== Myllytulli_Oulu_2006_02_12.JPG|Myllytullinkatua Merikoski_R_and_R_Center 06.JPG|Verve (ent. Merikosken kuntoutus- ja tutkimuskeskus). Oulu Prison 20180528.jpg|Oulun vankila Nahkatehtaankatu 2 Oulu 20060212.jpg|Entinen Åströmin päällisnahkatehdas ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Intiö

Intiö on Oulun keskustan suuralueeseen kuuluva kaupunginosa, noin 1,5 kilometrin päässä keskustasta pohjoiseen jossa on noin 2 600 asukasta ja 1 170 työpaikkaa. Intiötä rajaavat pohjoisessa Oulujoki, jonka takana on Laanila; idässä Pohjantie, jonka takana ovat Värttö ja Peltola; etelässä Kainuuntie, jonka takana on Raksila ja lännessä Tulliväylä, jonka takana on Myllytulli. Oulun hautausmaa siirrettiin Intiöön 1780-luvulla. Hautausmaata on laajennettu vuosien kuluessa useaan otteeseen ja nykyisin hautausmaa peittää koko eteläisen kolmanneksen kaupunginosasta. Vuosina 1881–1882 Intiöön rakennettiin arkkitehti August Bomanin suunnittelema puukasarmialue Suomen 4. tarkk’ampujapataljoonan käyttöön. Kasarmialuetta laajennettiin 1950-luvulla. Hautausmaan ja kasarmialueen väliin rakennettiin 1970-luvulla Intiönmäen (Vesitorninmäki) asuinkerrostaloalue J. S. Sirénin piirtämän vanhan Intiön vesitornin lähistölle. Vuosina 1997–1998 Puolustusvoimien toiminta siirrettiin Oulusta Kajaaniin Kainuun prikaatiin. Ainoastaan Pohjoisen maanpuolustusalueen ja Oulun Sotilasläänin esikunnat säilyivät Oulussa. Sotilasläänin esikunta sijaitsee Hiukkavaaran kasarmialueella. Armeijan siirryttyä pois Intiöstä vanhat puukasarmit luovutettiin Merikosken ammatillisen koulutuskeskuksen toimintaan. Myöhemmin rakennettuihin kivikasarmeihin ovat sijoittuneet maanpuolustusalueen esikunnan lisäksi Pohjois-Pohjanmaan TE-keskus, Tiehallinto ja Metsähallitus. 2000-luvulla aloitettiin kasarmialueen täydennysrakentaminen pääosin asuinkerrostaloalueeksi. Alueelle rakennetaan noin 40 000 kerrosneliömetriä uutta asuinkerrosalaa. Kasarmin ja Oulujoen välinen alue, Koskenniska, on vuosituhannen vaihteen jälkeen rakennettu pääasiassa asuinkäyttöön. Alueelle, joka aiemmin oli pääasiassa teollisuusaluetta, valmistui vuonna 2009 asuin- ja liikekortteli, jossa on noin 17 000 neliötä asuintilaa ja noin 5 500 neliötä toimitilaa suojelluissa makasiinirakennuksissa. Koskenniskan rannan asemakaavoitus sai vuonna 2009 Pohjois-Suomen paras rakennusteko -palkinnon. == Palveluja ja nähtävyyksiä == * Oulun Työväen Näyttämön esiintymispaikaksi on korjattu kasarmialueella sijaitseva armeijan vanha elokuvateatteri. * Intiön vesitorni oli aikanaan kaupungin keskustan paras näköalatorni. Nykyisin torni on suljettu. * Oulun englanninkielinen päiväkoti * Juhlaravintola Upseerikerho * Maanpuolustajan patsas (Pentti Papinaho - paljastettu 27. heinäkuuta 1991) == Kuvia == Tiedosto:Intio Oulu.jpg|Kerrostaloja ja Intiön vesitorni. Tiedosto:Old Barracks Oulu 2006 03 26.JPG|Vanhoja kasarmirakennuksia. Tiedosto:155 mm model 1877 cannons in Oulu May2009 003.jpg|Tykkejä muistona kasarmista. Tiedosto:Kappeli.jpg|Hautausmaan vanha kappeli. Tiedosto:Koskenniska Oulu 20100228.jpg|Koskenniskan kunnostettuja makasiineja ja uusia asuintaloja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Värttö

Värttö on pääasiassa 1970-luvulla rakennettu asuinalue noin 2,5 kilometrin päässä Oulun kaupungin keskustasta, Oulujoen varrella. Pääosin rakennuskanta on vuosina 1960–1980 valmistuneita omakotitaloja. Kaupunginosan itäosassa on uudempia kerrostaloja, muiden muassa vuonna 2004 valmistunut kerrostaloyhtiö. Värtön alkuperäinen puutaloalue on korvautumassa uusrakennuksilla, ja alkuperäisestä rakennuskannasta on jäljellä enää muutamia puutaloja. Värttö rajoittuu lännessä Pohjantiehen (valtatie 4), pohjoisessa Oulujokeen, idässä Oulunsuuntiehen ja etelässä Peltolaan ja Kajaanintiehen. Nimitys värttö on peräisin alueella asuneen Värttöisen suvun nimestä, sekä nykyisen Jaakonkujan paikkeilla sijainneesta Wärtön tilan päärakennuksesta. ==Palvelut== thumb|Koivurannan kahvila talvella 2006. Oulujoen rannassa sijaitsevat Värtön venesatama sekä Koivurannan kahvila. Kahvilana toimii vuonna 1920 rakennettu jugendtyylinen huvila. Koivurannan kahvilan laiturista lähtevät kesäisin jokiristeilyt Turkansaareen. Värttöön vuosina 2006–2011 rakennettu kerrostaloasuinalue 'Riverside Värttö' lisäsi niin asumismahdollisuuksia kuin palveluitakin. Värttöön valmistui K-Market keväällä 2011. Kaupungin liikuntaviraston ylläpitämä Värtön palloiluhalli on monen oululaisen alemman sarjatason salibandyjoukkueen vakioharjoittelupaikka. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oulun kaupunginosat Luokka:Oulun lähiöt
Exocet

Exocet on ranskalaisvalmisteinen meritaisteluohjus. Siitä on tehty useita versioita laukaistavaksi maalta, laivoista, sukellusveneistä ja lentokoneista. Exocet-ohjus on ollut operatiivisessa käytössä 1980-luvulta lähtien. Nimensä ohjus on saanut ranskan kielen liitokalaa tarkoittavasta sanasta. Ohjusta valmistaa MBDA. https://www.mbda-systems.com/product/exocet-am-39/ Viitattu 1.7.2022. Exocet-ohjus tuli tunnetuksi Falklandin sodassa argentiinalaisten käytettyä niitä brittiläisiä sota-aluksia vastaan. == Historia == Exocet- ohjuksen kehitys aloitettiin 1967 laivasta laukaistavalla MM38-mallilla. Ilmasta laukaistava malli kehitettiin 1974 ja se tuli Ranskan merivoimien käyttöön 1979. == Ohjusversiot == Exocetista on tehty monta eri versiota joita voi laukaista laivasta, ilmasta ja sukelluveneestä. * MM38 (pinnalta laukaistava) * AM39 (ilmasta laukaistava) * SM39 (sukellusveneestä laukaistava) * MM40 (pinnalta laukaistava) == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ilmasta maahan -ohjukset Luokka:Meritorjuntaohjukset Luokka:Falklandin sota Luokka:MBDA
Aleksandr Skrjabin

Aleksandr Nikolajevitš Skrjabin (, 6. tammikuuta 1872 (J: 25. joulukuuta 1871) Moskova – 27. huhtikuuta (J: 14. huhtikuuta) 1915 Moskova) oli venäläinen säveltäjä ja pianisti. Skrjabin syntyi Moskovassa lahjakkaan pianistiäidin ja diplomaatti-isän perheeseen. Hän aloitti pianon soittamisen jo nuorena Nikolai Zverevin johdolla. Myöhemmin hän opiskeli Moskovan konservatoriossa. Skrjabin oli luonteeltaan herkän lasimainen ja oli kiinnostunut musiikin lisäksi teosofiasta. Hänen varhaisissa teoksissaan oli sovinnaisia vaikutteita puolalaisen säveltäjä Frederic Chopinin musiikista. Myöhemmin säveltäjä onnistui luomaan hyvin omaperäisen tyylin. Musiikin venäläinen modernismi liitetään useimmin juuri hänen persoonaansa. Hän oli konservatiivisessa Moskovassa varsin yltiöpäinen muusikko. Hänen sävellystensä subjektiivisen mystiikan ja hysteerisen ekstaattisuuden on katsottu edustavan musiikin symbolismia ja futurismia. Vuosien mittaan hänen sävellyksensä muuttuivat yhä vaikeaselkoisemmiksi. Skrjabin kutsuttiin 26-vuotiaana 1898 pianonsoiton professoriksi Moskovan konservatorioon, mutta hän hoiti tehtävää vain viisi vuotta. Siellä aiheuttamansa skandaalin vuoksi Skrjabin muutti maasta ja toimi konserttipianistina. Vaikka hänen soittotyylinsä oli varsin pingottunut, se vaikutti kuulijoihin lähes maagisesti. Ulkomailla asuessaan hän myös sävelsi keskeisimmät teoksensa. Niitä ovat muun muassa kymmenen pianosonaattia. Skrjabin sävelsi niiden lisäksi muun muassa pianokonserton fis-mollissa (op. 20), sinfoniat nro 1 (op. 26), nro 2 (op. 29) ja nro 3 (op. 43) sekä sinfoniset runoelmat Ekstaasin runoelma (op. 54) ja Prometeus, tulen runoelma (op. 60). Venäläisen musiikkiväen suhtautuminen hänen sävellyksiinsä jakautuu niiden ylistäjiin (esimerkiksi Vladimir Ashkenazy) ja vihaajiin (esimerkiksi Dmitri Šostakovitš). Skrjabin kuoli 43-vuotiaana verenmyrkytykseen.Allmusic.com: Alexander Scriabin > Biography Aleksandr Skrjabinin poika Julian Skrjabin, joka kuoli vain 11-vuotiaana, sävelsi myös joitakin teoksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Aleksandr Skrjabin (koko sävellystuotanto listattuna suomalaisia tiedonhakijoita ajatellen). Viitattu 21.5.2016. * *Vapaasti käytettävissä olevia Skrjabinin partituureja Mutopia Project Luokka:Venäläiset säveltäjät Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Helsinki-päivä

Helsinki-päivä on joka vuosi 12. kesäkuuta järjestettävä juhlapäivä Helsingin kaupungin kunniaksi. Juhlapäivään kuuluvissa tapahtumissa käy vuosittain yli satatuhatta ihmistä. Helsinki-mitali luovutetaan Helsinki-päivänä ansioituneille kaupunkilaisille. Kaupunginhallitus myöntää mitalit. Päivää vietetään Helsingin perustamisen muistoksi, sillä Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa antoi 12. kesäkuuta 1550 määräyksen, että Rauman, Ulvilan, Tammisaaren ja Porvoon porvarien oli muutettava uuteen kaupunkiin. Käskyn kaupungin perustamisesta kuningas oli itse asiassa antanut jo aiemmin saman vuoden helmikuussa, mutta Helsingin 400-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1950 päätettiin juuri porvarien muuttokäskyä pitää kaupungin syntymäpäivänä, koska se sopi paremmin suomalaiseen historiakuvaan ja lisäksi juhlallisuuksia oli miellyttävämpää viettää kesällä kuin talvella. Helsinki-päivää vietettiin ensi kerran vuonna 1959 ylipormestari Lauri Ahon ehdotuksesta. Aloiteen esitteli kaupunginhallitukselle Helsinki-seuran sihteeri Jorma Waronen. Vuonna 1960 kaupunki päätti tehdä juhlapäivästä jokavuotisen.Ida Suolahti: Helsinki- päivänä vietetään Helsingin syntymäpäivää Helsingin kaupunki 25.5.2023. Viitattu 14.2.2024.Päivi Kilpeläinen & al. Kaupungissa tapahtuu – Tapahtumaklusteri ja tapahtumien vaikutukset Helsingissä Kaupunkitutkimus TA Oy, 2012, sivu 36, viitattu 12.6.2024.Helsingin henki 3/2009 Helsingin kaupungin henkilöstölehti Helsingin henki, 2009, sivu 3, viitattu 12.6.2024. Helsinki-päivän tilaisuuksissa kävi ensimmäisen kerran yli 10 000 vierailijaa 1960-luvun alkupuolella. Saman vuosikymmenen lopussa päivistä tehtiin viihteellisempiä ja monipuolisempia. Mukaan tulivat päätapahtumat kuten jäähallikonsertit. Suosion kasvaessa Helsinki-päivästä haluttiin tehdä Helsinki-viikko Helsingin kaupunginosayhdistysten liiton aloitteesta 1970-luvun lopulla, mutta kaupunginhallitukselta ei saatu tähän lupaa. Nykyään Helsinki-päivään huipentuva Helsinki-viikko on saatu toteutettua, ja sitä ohjaa Helsingin kaupungin tapahtumayksikkö. Helsinki-päivän ohjelmistosta ovat vastanneet 1990-luvulta lähtien kaupungin yksiköt ja erilaiset yhdistykset ja yritykset. Kaivopuiston maksuton Kaivopuiston kesäkonsertti on tapahtumista mahdollisesti parhaiten yleisön tiedossa. Helsinki-päivien yhteydessä valitaan Stadin Kundi ja Stadin Friidu. Nimityksen jakaa Stadin Slangi ry. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Helsinki-päivän virallinen sivu Luokka:Helsingin tapahtumat Luokka:Suomen kulttuuritapahtumat Luokka:Kesäkuun juhlapäivät
Gustavsson

Gustavsson tai Gustavson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * August Edvard Gustavson (1820–1890), suomalainen kenraalimajuri * Bengt Gustavsson (1928–2017), ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja * Erik Gustavson (s. 1955), norjalainen elokuvaohjaaja * Fanny Flodin-Gustavson (1868–1954), suomalainen pianisti ja pianopedagogi * Felix Gustavsson (s. 1994), ruotsalainen jalkapalloilija * Filip Gustavsson (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija * Hanna Gustavsson (s. 1985), ruotsalainen kuvittaja, sarjakuvapiirtäjä ja kirjailija * Johannes Gustavsson (s. 1975), ruotsalainen kapellimestari * Jonas Gustavsson (s. 1984), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti * Jukka Gustavson (s. 1951), suomalainen muusikko * Leena Gustavson (s. 1954), suomalainen tanssija-koreografi * Linda Gustavson (s. 1949), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja * Otto Gustavsson (s. 1993), suomalainen näyttelijä * Stig Gustavson (s. 1945), ruotsalainen vuorineuvos, diplomi-insinööri ja yritysjohtaja * Tamara Gustavson (s. 1961), yhdysvaltalainen yritysjohtaja, perijätär ja miljardööri * Tony Gustavsson (s. 1973), ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja * Ylva Gustavsson (s. 1963), ruotsalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja, -tuottaja ja -leikkaaja == Katso myös == * Gustafson * Gustafsson
Nelimaali

Nelimaali on pesäpalloa muistuttava pallopeli, jossa pelaajat jaetaan ulko- ja sisäpelijoukkueisiin. Kenttä muodostuu tietystä määrästä pesiä, yleensä neljä, jotka muodostavat nelikulmion, jonka yhdestä sivusta lähtevät viistoon juoksuradat, jotka yhdistävät ensimmäisen ja viimeisen pesän. Pelistä on olemassa versiot, joissa käytetään lyöntimailaa tai heitetään palloa. Archive.org Pisteitä joukkue saa kun lyöntivuorossa olevan joukkueen jäsenet pääsevät kiertämään koko kentän. Pesäpallon tapaan lyönnit tehdään lukkarin heittämistä pystysyötöistä. Pesäpolttajia ei ole nelimaalissa, vaan kentällä olevat palavat, kun kentällä pelaava joukkue saa kuljetettua pallon lukkarille ja lyöntivuorossa olevan joukkueen pelaajat eivät ole ehtineet pesille. Samanaikaisesti pesillä olevien pelaajien lukumäärää ei ole rajoitettu, kuten ei ole pelaajien kokonaislukumäärääkään. Kärkkyminen eli juoksemaan lähteminen muulloin kuin pallon ollessa ilmassa ei nelimaalissa ole sallittu. Jos lyöjä ei lähde juoksemaan kolmannen lyöntinsä jälkeen, hän ei pala, vaan joutuu kanalaksi nimettyyn paikkaan lyöntipaikan vieressä. Sieltä voi edelleen yrittää juosta ykköspesälle. Vuorot vaihtuvat kun tietty määrä paloja on tullut täyteen. == Katso myös == * Brännboll == Lähteet == Luokka:Pallopelit
Bertine Zetlitz

Bertine Axeliane Robberstad Zetlitz (s. 9. huhtikuuta 1975) on norjalainen Oslossa varttunut pop-artisti, säveltäjä ja sanoittaja. Hänen ensimmäinen singlensä Getting Out ilmestyi helmikuussa 1997, ensimmäinen albumi Morbid Late Night Show seurasi seuraavana vuonna. Levy nosti hänet heti pinnalle Norjassa ja muissa pohjoismaissa. Zetlitz voitti levynsä myötä palkinnot Norjan Grammy Awardseissa (Spellemannsprisen) parhaasta pop-levystä ja parhaasta debyyttialbumista. Menestyksekästä ensimmäistä albumia seurasi Tore Johanssonin (Cardigans) tuottama Beautiful So Far (2000) ennen kuin Bertinen parhaiten myynyt levy Sweet Injections (2003) ilmestyi. Levy sisälsi Bertinen ykköshitit "Girl Like You" sekä "Twisted Little Star". Vuonna 2001 Zetlitz teki ensimmäisen ja tähän saakka ainoan vierailunsa Suomeen, kun hän esiintyi Turun DBTL:ssä. Neljäs levy Rollerskating (2005) oli menestys Norjassa; "Fake Your Beauty" ja "Ah-Ah" kappaleille tehtiin musiikkivideot, jotka soivat tiuhaan myös MTV:llä. Musiikillisesti levyä vertailtiin mm. Madonnaan, Kylie Minogueen ja Annieen. Bertinen uusin albumi My Italian Greyhound julkaistiin 18. syyskuuta 2006. Levyn ensimmäinen single "500" ilmestyi 3. heinäkuuta ja kyseisen kappaleen video on nähtävissä Bertinen kotisivulla. Toinen single "Midnight" seurasi myöhemmin perässä. Levyn myötä Zetlitzin nettisivut uudistuivat. Bertine on myös kirjoittanut kirjan "Og dagen inntil nå er god" Bertinen esikoinen, Lili, syntyi tammikuussa 2007. Zetlitz ilmoitti jäävänsä äitiyslomalle, mutta julkaisi vuoden lopussa kokoelman In My Mind 1997-2007, joka sisälsi aiemmat singlejulkaisut ("Fi Fy Fo Fum" -joulusingleä lukuun ottamatta), kaksi uutta kappaletta ("Bubble Bursts" ja uusi single "Ashamed") sekä bonus-kiekon, jolta löytyi remix-versioita. Kokoelma ei kuitenkaan sisältänyt Bertinen vuonna 1997 julkaisemaa "In My Mind" -kappaletta. ==Albumit== *Morbid Late Night Show *Beautiful So Far *Sweet Injections *Rollerskating *My Italian Greyhound *In My Mind 1997-2007 *Electric Feet ===Musiikkivideot=== *"Adore Me" *"Girl Like You" *"Twisted Little Star" *"Fake Your Beauty" *"Ah-ah" *"500" *"Midnight" *"Electric Feet" == Aiheesta muualla == *Bertinen viralliset norjankieliset sivut *Bertinen viralliset englanninkieliset sivut *Suomenkielinen Rollerskating-albumin arvostelu Luokka:Norjalaiset poplaulajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Synkmetsä

Synkmetsä () on suuri ja vaarallinen metsä J. R. R. Tolkienin kirjassa Hobitti eli sinne ja takaisin. Synkmetsä mainitaan myös Tolkienin suurteoksessa Taru sormusten herrasta. Hobitissa Synkmetsä on yksi kirjan keskeisistä tapahtumapaikoista. Synkmetsän englanninkielinen nimi perustuu skandinaavisessa mytologiassa mainittuun Myrkviðr-metsään. == Juoni == Synkmetsä on suuri ja mahtava metsä Sumuvuorilta itään, Rhovanionissa, ja siellä asuu haltiakansa, johtajanaan kuningas Thranduil, jonka poika oli Legolas, metsän prinssi. Metsää kutsuttiin aluksi Mahtavaksi Vihermetsäksi, mutta vuonna 1050 Toista Aikaa, kun Sauronin varjo laskeutui sen ylle, se sai nykyisen nimensä Synkmetsä, sindariksi Taur-nu-Fuin tai Taur-e-Ndaedelos. Sauron perusti itselleen linnakkeen, Dol Guldurin, Amon Lancin kukkulalle, ja ajoi kuningas Thranduilin kansoineen pohjoisemmaksi. Hobitissa Bilbo ja kääpiöt kohtasivat jättiläismäisiä hämähäkkejä, jotka olivat Lukitarin sukua. Seurue joutui yhden hämähäkin pesään, mutta kääpiöt karkasivat, ja haltiat ottivat heidät kiinni. Näiden tapahtumien jälkeen Valkoinen Neuvosto kokoontui Dol Gulduriin, ja Sauron ajettiin takaisin Mordoriin. Pahan varjo väistyi väliaikaisesti Synkmetsän yltä. Vapauduttuaan Mordorista Klonkku jäi kiinni, ja Aragorn toi sen kuningas Thranduilin luo vangiksi. Klonkku karkasi örkkien tekemässä yllätyshyökkäyksessä ja vaelsi Moriaan. Kun Sauron tuhottiin Kolmannella Ajalla Synkmetsän taistelussa, pahuus poistui Synkmetsästä, ja sitä alettiin kutsua taas vanhalla nimellään, Eryn Lasgalen, sindariksi Viherlehtien metsä. Luokka:Keski-Maan paikat de:Regionen und Orte in Tolkiens Welt#Düsterwald pl:Lista lasów Śródziemia#Mroczna Puszcza sv:Platser i Tolkiens värld#Mörkmården
Alexander Agricola

Alexander Agricola (noin 1446 – 5. elokuuta 1506) oli alankomaalainen säveltäjä. Säveltäjän varhaisesta elämästä on hyvin vähän tietoa. Edes hänen syntymäpaikastaan ei ole varmuutta. Agricola opiskeli Alankomaissa ja oli Ranskan Kaarle VII:n palveluksessa. Vuosina 1471–1474 Agricola toimi Milanossa laulajana. Agricolan sävellyksiin kuuluu messuja, motetteja, maallisia lauluja sekä soitinmusiikkia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Alankomaalaiset säveltäjät Luokka:Renessanssisäveltäjät Luokka:1440-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1506 kuolleet
Tuvalun kieli

Tuvalu (omakielinen nimi: Te ’gana Tūvalu) on austronesialainen kieli, jota puhuu noin 11 000 ihmistä pääasiassa Tuvalun saarivaltiossa. Tuvalu on englannin rinnalla maan virallinen kieli. Kielen katsotaan olevan uhanalainen, ja sen lähimmät sukulaiskielet ovat anuta ja pukapuka. Tuvalun kielilautakunta perustettiin 1972. Se on muun muassa tehnyt etelämurteesta virallisen standardin sekä tuvalun ortografiaa koskevia päätöksiä. Raamattu käännettiin tuvaluksi ensimmäistä kertaa kokonaan 1987. == Murteet == Tuvalun kielellä on kaksi päämurretta. Ne ovat: *Pohjoistuvalu, jota puhutaan Nanumangan, Nanumean sekä Niutaon saarilla. *Etelätuvalu, jota puhutaan Nukufetaun, Vaitupun, Funafutin sekä Nukulaelaen saarilla. Päämurteet jakautuvat useisiin pienempiin murteisiin. Jokaisella Tuvalun atollilla on omat murteensa. Vaitupun atollilla puhuttavaa murretta ymmärretään hyvin muuallakin Tuvalussa. == Aakkoset == Tuvalun kielessä on käytössä kuusitoista latinalaisen kirjaimiston aakkosta. Niistä viisi on vokaaleja ja yksitoista konsonantteja. Kirjainta h käytetään vain Nukulaelaen murteessa, ja kirjain g äännetään ŋ eli ng. Aakkoset ovat: a, e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, s, t, u, v. == Fonologia == === Konsonantit === Bilabiaalit Alveolaarit Velaarit Glottaalit Klusiilit Frikatiivit v Nasaalit Lateraali l Lähde: === Vokaalit === Etu Keski Taka Suppea u Puoliavoin Avoin Lähde: Tuvalussa on vain kaksi tavurakennetta, V (pelkkä vokaali) tai CV (konsonantti ja vokaali). Konsonanttiyhtymiä ei ole, mutta muuten konsonanttien esiintymiselle ei ole rajoituksia. Diftongeja ei ole, joten kaikki peräkkäiset vokaalit äännetään eri tavuissa. == Kielioppi == Jokaisen sanan viimeinen kirjain on vokaali. Kielessä on kuusi artikkelia. Yksikön kanssa voidaan käyttää artikkeleita "te", "se" tai "a" ja monikon kanssa "ni", "ne" tai "a". === Substantiivit === Tuvalun kielen substantiivit eivät koskaan taivu. Monikko näkyy substantiivia edeltävästä artikkelista tai possessiivipronominista. Monikko voidaan muodostaa myös pidentämällä sanan ensimmäistä vokaalia. === Adjektiivi === Tuvalunkielisissä lauseissa adjektiivi tulee substantiivin jälkeen. === Verbi === Tuvalun kielen verbit eivät koskaan taivu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Lisää tietoa tuvalun kielestä Luokka:Tuvalun kielet Luokka:Samoalaiset kielet
Hydroksietyylitärkkelys

Hydroksietyylitärkkelykset (HES) ovat synteettisiä, glykogeenin kaltaisia polysakkarideja. Niitä on käytetty suonensisäiseen nestehoitoon tarkoitetuissa liuoksissa. == Nestehoidossa == Kolloidityyppinen plasmankorvike on nimitys infuusionesteelle, joka sisältää jotain kolloidia, esimerkiksi hydroksietyylitärkkelystä. Valmistetta on käytetty suonensisäisesti esimerkiksi verenvuodon aiheuttaman šokin hoitoon sekä verenpaineen laskun ehkäisyyn anestesialääkityksen yhteydessä. Aiempi käsitys hydroksietyylitärkkelyksen turvallisuudesta nestehoidossa perustui saksalaisen lääkärin Joachim Boldtin tutkimustuloksiin, jotka sittemmin mitätöitiin, koska hänen katsottiin toimineen epäeettisesti tai ehkä jopa tekaisseen tutkimustuloksia. Vuonna 2008 julkaistiin tulokset VISEP-kokeesta, jossa todettiin suuren molekyylikoon hydroksietyylitärkkelysliuoksen aiheuttavan munuaisvaurion riskin ja lisäävän kuolleisuutta. Tämän johdosta suuren molekyylikoon liuosten käytöstä luovuttiin. Sittemmin saatiin samanlaisia tuloksia pienen molekyylikoon hydroksietyylitärkkelysliuoksista. Vt. professori Ville Pettilä ja dosentti Ari Uusaro totesivatkin vuonna 2013 Duodecim-aikakauskirjan pääkirjoituksessa, että hydroksietyylitärkkelysliuoksia ei uuden tutkimustiedon valossa saa antaa potilaille. Nämä riskit on todettu nimenomaan kriittisesti sairailla potilailla kuten sepsistä sairastavilla. Leikkauspotilailla ei vastaavia riskejä todettu meta-analyysissäMartin, C. ym. Anesthesiology 2013, 118. vuosikerta, s. 387.. Euroopan lääketurvallisuuden riskinarviointikomitea on todennut, ettei hydroksietyylitärkkelystä pidä antaa sepsistä, munuaisvauriota, maksavauriota tai aivoverenvuotoa sairastaville eikä elinsiirron tai kriittisesti sairaiden tehohoidon yhteydessä. Muutoin niitä pitää antaa pienimpinä mahdollisina annoksina ainoastaan, jos muut valmisteet eivät riitä. == Dopingissa == Esimerkiksi Lahden vuoden 2001 hiihdon MM- kisoissa kuusi suomalaishiihtäjää jäi kiinni doping-testeissä HES-valmisteen, kauppanimeltään Hemohes, käytöstä.Henri Pitkänen, Käry kävi, Yle.fi uutiset 18.2.2021, viitattu 25.11.2024 Hemohesiä on käytetty doping-aineena laskemaan veren hemoglobiinipitoisuutta sallittuihin rajoihin. Liian korkeat hemoglobiiniarvot johtuvat yleensä veritankkauksesta tai EPO:n eli veren kasvuainetekijän käytöstä doping-aineena mutta voivat johtua muustakin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Polysakkaridit Luokka:Dopingaineet ja -menetelmät
Milla Saari

Milla Marika Saari (o.s. Jauho, s. 10. heinäkuuta 1975 Nakkila) on hiihtouransa lopettanut suomalainen maastohiihtäjä, joka edusti Nakkilan Virettä. Saari on edustanut Suomea Naganon talviolympialaisissa 1998 sekä kolmissa MM-hiihdoissa. Naganon olympialaisissa Saari sijoittui seitsemänneksi viestissä, 31:nneksi perinteisen hiihtotavan 15 kilometrillä ja 50:nneksi vapaan hiihtotavan 30 kilometrillä, jolla hän oli ainoa suomalaishiihtäjä. Ramsaun MM-kilpailuissa 1999 hän sijoittui 11:nneksi viestissä, 20:nneksi perinteisen hiihtotavan 5 kilometrillä, 21:nneksi takaa-ajossa ja 26:nneksi perinteisen tyylin 30 kilometrillä. Lahden MM-hiihdoissa 2001 Saari oli mukana voittamassa naisten viestihopeaa, mutta joukkue hylättiin, kun Saari ja Virpi Kuitunen jäivät kiinni dopingtestissä Hemohesin käytöstä. Asiaa käsiteltiin Hiihtoliiton ja hiihtäjien välillä välimiesoikeudessa. Välimiehenä toiminut professori Ari-Matti Nuutila katsoi, että Saaren ja Kuitusen osalta ei ollut näyttöä, että nämä olisivat tienneet joukkueen lääkärin antaneen tiputuksessa kiellettyä ainetta. Saari vapautui kilpailukiellostaan helmikuussa 2003 ja kilpaili sen jälkeen SM-tasolla sijoilla 4–10. Vuonna 2007 Saari valittiin Sapporon MM-hiihtoihin hänen sijoituttuaan Otepään 10 km:n perinteisen MC- osakilpailussa 13:nneksi. MM-hiihdoissa hän hiihti vastaavan matkan vapaalla sijoittuen 33:nneksi. Saari päätti uransa kauden jälkeen. Saari, hänen puolisonsa, entinen maastohiihtäjä Sami Saari yhdessä Juha Suosalon kanssa ovat toimineet yrittäjinä maastohiihtoon erikoistuneessa Carilainen Sport Oy:ssa Ähtärissä vuodesta 2005 lähtien. == Katso myös == * Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001 * Luettelo suomalaisista dopingista kiinni jääneistä urheilijoista == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hiihtoliiton urheilijakortti * * Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut suomalaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut hiihtäjät Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Circuit Zolder

Circuit Zolder on Heusden-Zolderissa, Belgiassa sijaitseva 3,977 kilometriä pitkä moottorirata. Radalla on ajettu Formula 1:n Belgian Grand Prix -kilpailuja Spa-Francorchampsin ohella. Rata sijaitsee Belgian pääkaupungin, Brysselin, itäpuolella ja siellä on ajettu F1-autoilla kilpaa vuosien 1973 ja 1984 välisenä aikana yhteensä 10 kertaa. Rata ei kuitenkaan ole koskaan saavuttanut samanlaista kuljettajien tai yleisön suosiota kuin esimerkiksi maineikas Span rata. Zolder tunnetaankin ehkä parhaiten siitä, että Gilles Villeneuve menehtyi siellä vuoden 1982 aika-ajoissa ajettuaan rajusti ulos Terlamenbocht-mutkassa. Radalla on sen F1-historian aikana nähty 9 eri voittajaa – ainoastaan Niki Lauda on onnistunut voittamaan Zolderissa kahdesti. Formula ykkösten jälkeen Zolderissa on ajettu muun muassa DTM-sarjan kisoja. ==Formula 1 -voittajat== Kausi Voittaja Talli Raportti 1973 Jackie Stewart Tyrrell-Ford Raportti 1975 Niki Lauda Ferrari Raportti 1976 Niki Lauda Ferrari Raportti 1977 Gunnar Nilsson Lotus-Ford Raportti 1978 Mario Andretti Lotus-Ford Raportti 1979 Jody Scheckter Ferrari Raportti 1980 Didier Pironi Ligier-Ford Raportti 1981 Carlos Reutemann Williams-Ford Raportti 1982 John Watson McLaren-Ford Raportti 1984 Michele Alboreto Ferrari Raportti Zolder Zolder Zolder *
Jussi Ahde

Juha-Matti ”Jussi” Ahde (s. 8. elokuuta 1980 Oulu) on suomalainen kaupallinen tuottaja. Hän oli mukana perustamassa yhden numeron verran ilmestynyttä Absolute-ilmaisjakelulehteä. == Toiminta == Ahde on ollut SDP:n kunnallisvaaliehdokkaana. Hän on kilpaillut Kymppitonnissa Lastenklinikoiden kummien edustajana sekä Uutisvuodossa ja Taistelevat julkkikset -ohjelmassa. == Yksityiselämä == Jussi Ahde on poliitikko Matti ja Hilkka Ahteen poika. Hän teki mallin töitä 1990-luvulla. Vuonna 2002 julkisuuteen tuli video, jossa Ahde nuuskasi kokaiinia. Hänet tuomittiin huhtikuussa 2003 sataan päiväsakkoon huumausaineen käyttörikoksesta yhdessä silloisen tyttöystävänsä Susanna Tervaniemen kanssa. Kyse oli laajasta huumausaine- ja talousrikosjutusta, jossa oli kaikkiaan lähes 30 syytettyä. Päätekijät olivat kotoisin Lieksasta, mutta toimintaa oli pyöritetty pääkaupunkiseudulla. Suomeen oli salakuljetettu Virosta kokaiinia, amfetamiinia ja hasista, ja osa aineista oli päätynyt helsinkiläisiin julkkispiireihin.MTV3: Jussi Ahteelle sakkorangaistusIL: Susanna Tervaniemi tuomittiin huumeista Ahde avioitui laulaja Sara Nunesin kanssa kesällä 2008. Elokuussa 2010 he jättivät avioerohakemuksen. Joulukuussa 2015 Ahde kertoi Uuden Suomen blogissaan kärsineensä masennuksesta lähes 20 vuotta, syöneensä mielialalääkkeitä 15 vuoden ajan ja käyttäneensä lähes kaikkia paitsi suonensisäisiä huumeita. TV-ohjelmassa marraskuussa 2016 hän kertoi aloittaneensa huumeidenkäyttönsä jo 1990-luvun lopussa, kun hän muutti Espanjaan. == Lähteet == Ahde, Jussi Ahde, Jussi Ahde, Jussi
Pilatus

Pilatus tarkoittaa muun muassa seuraavaa: * Pontius Pilatus, raamatun henkilö * Pilatus, vuori Sveitsissä * Pilatus Aircraft, sveitsiläinen lentokonevalmistaja * Pilatus P-2, Pilatus P-3, Pilatus PC-12 ja Pilatus SB-2 Pelican ovat lentokonetyyppejä
Lajos Kossuth

Lajos Kossuth (19. syyskuuta 1802 Monok – 20. maaliskuuta 1894 Torino) on Unkarin kansallissankari joka innosti maataan itsenäistymään Itävallasta. Kossuth syntyi 1802 koillisunkarilaisessa Monokin kylässä köyhään, mutta aateliseen perheeseen. Hän opiskeli oikeustiedettä ja keksi 1830-luvulla korvata puuttuvan unkarinkielisen sanomalehdistön valtiopäivien selonteoilla, mistä hyvästä hänet tuomittiin kolmeksi vuodeksi vankeuteen. Hänen rikoksensa oli lähinnä erillisen perustuslain vaatiminen Unkarille. Tuomionsa jälkeen hän sai luvan toimittaa lehteä ja kasvatti mainettaan unkarilaisten liberaalien johtajana. Unkarin kansannousu maaliskuussa 1848 nosti Kossuthin kiistattomaksi kansanjohtajaksi, joka vapautti maaorjat. Hän toimi rahaministerin virassa "ensimmäisessä itsenäisessä Unkarin hallituksessa", jonka pääministerinä oli Lajos Batthyány ja liikenneministerinä István Széchenyi. Hän sai myös valtuudet järjestää isänmaansa puolustuksen Itävallan ja Venäjän yhteishyökkäystä vastaan. Unkarilaisten menestys taistelukentillä huipentui huhtikuussa 1849 Unkarin parlamentin päätökseen erottaa Itävallan keisari Unkarin kuninkaan virasta. Kossuth nimitettiin valtionhoitajaksi, mutta neljä kuukautta myöhemmin Unkarin armeijan oli antauduttava ylivoiman edessä. Kossuth lähti maanpakoon Turkkiin, joka kansainvälistä painostusta uhmaten kieltäytyi luovuttamasta häntä vihollistensa armoille. Myöhemmin Kossuth oli kohuttu vieras Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Hänen omistautumistaan maallensa kunnioitettiin laajalti. Etenkin yhdysvaltalaiset katsoivat, että hän edusti niitä vapaamielisiä periaatteita, joiden varassa uusi manner aikanaan asutettiin. Vielä 1850-luvun lopulla Kossuth yritti saada Ranskasta ja Italiasta tukea Unkarin itsenäisyydelle, vierailtuaan ensin lähes kaikissa ajan voimakeskittymissä. Kossuthin päätappioksi kansainvälisellä poliittisella areenalla koitui luultavasti hänen tiukka neutraalisuutensa Yhdysvaltain orjuuskysymyksessä, joka jätti hänet molempien osapuolien kritiikin kohteeksi. Kossuth oli tuomittu sotaoikeudessa kuolemaan, mutta kun keisari ryhtyi ansaitsemaan takaisin alamaistensa luottamusta, tuomio voitiin kumota ja Kossuthia pyydettiin palaamaan kotimaahansa. Useat Kossuthin kannattajat löysivät 1867 kaksoismonarkiaksi julistetussa Itävalta-Unkarissa uutta toivoa paremmasta tulevaisuudesta ja kohosivat tärkeisiin asemiin. Kossuth itse kierteli loppuun asti maanpaossa ja kuoli 1894 Torinossa. Keisari kuitenkin kunnioitti vanhaa vastustajaansa järjestämällä hänelle hautajaiset Budapestissa suurin juhlallisuuksin. Nykyään Unkarissa tuskin on kylää ilman Kossuthin muistolle nimettyä katua tai muistomerkkiä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Unkarilaiset poliitikot Luokka:Unkarin historia Luokka:Unkarin pääministerit Luokka:Unkarilaiset aateliset Luokka:Vuonna 1802 syntyneet Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Kossuth

Kossuth, myös: Kossut ja Kosuth, on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Camillo Kossuth (1888–1963), itävaltalais-saksalainen näyttelijä * Charlotte Kossuth (1925–2014), saksalainen kääntäjä * Egon Josef Kossuth (1874–1949), sleesialainen muotokuvamaalari * Ferencz (Frans) Kossuth (1841–1914), unkarilainen poliitikko, Lajos Kossuthin poika * Joseph Kosuth (s. 1945), yhdysvaltalainen käsitetaiteilija * Lajos Kossuth (1802–1894), Unkarin valtionpäämies ja kansallissankari * Leonhard Kossuth (1923–2022), saksalainen kirjailija ja kriitikko * Małgorzata Kossut, puolalainen neurotieteilijä * Zsuzsanna Kossuth (1817–1854), unkarilainen vapaustaistelija, Lajos Kossuthin sisar
Superbaseball

Superbaseball (aik. Baseballin SM-sarja) on Suomen korkein sarjataso baseballissa. Se toimii Suomen Baseball- ja Softball-liiton alaisuudessa. Baseballin SM-sarjaa on pelattu vuodesta 1981 lähtien,Suomen Baseball- ja Softball-liitto - Historiaa jolloin ensimmäisen Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Hawks. Nykyisin Baseballin SM-sarjan hallitseva seura on Espoo Expos, joka on voittanut mestaruuden 20 kertaa. Kerrallaan sarjassa on yleensä ollut noin viisi joukkuetta, jotka suurimmaksi osaksi ovat olleet kotoisin pääkaupunkiseudulta. Ainoat pääkaupunkiseudun ulkopuoliset Suomen mestarit ovat Riihimäen Piraijat (1994) ja Tampere Tigers (2021). == Historia == Baseballin SM-sarjan ensimmäinen kausi pelattiin vuonna 1981, jolloin ensimmäiseksi Suomen mestariksi nousi Hawks. Joukkueita sarjassa on pelannut kerrallaan aina noin viisi, mutta joukkuelista on vaihdellut runsaasti. Kautta 1992 ei pelattu lainkaan laman takia, minkä myötä sarjan historia jakautui kahteen osaan: vuotta 1992 edeltävä ja sen jälkeinen aika. Baseball Puumat on Suomen vanhin baseball-seura ja ainoa, joka on selvinnyt 1980-luvulta asti. == Sarjajärjestelmä == Baseballin SM-sarjaa on pelattu viime kausina runkosarja- finaali-sarjajärjestelmällä pienin muutoksin. Runkosarjassa jokainen joukkue pelaa 14–16 ottelua (vaihtelua kausien välillä), jonka jälkeen runkosarjan kaksi parhaiten sijoittunutta joukkuetta kohtaa toisensa kolmen ottelun finaalisarjassa, joka määrittää lopullisen Suomen mestarin. == Joukkueet == Vuoden 2024 Baseballin SM-sarjan kauteen osallistui kolme joukkuetta. * Espoo Expos * Helsinki Puumat * Tampere Tigers == Mestarit == Mestarit kausittain Kausi Seura 1981 Hawks 1982 Wranglers (2) 1983 Baseball Puumat (3) 1984 Baseball Puumat (4) 1985 Kintaro 1986 EBSC 1987 Baseball Puumat (5) 1988 Devils 1989 Devils (2) 1990 Devils (3) 1991 Baseball Puumat (6) 1992 (kautta ei pelattu) 1993 Baseball Puumat (7) 1994 Riihimäen Piraijat 1995 Baseball Puumat (8) 1996 Espoo Athletics 1997 Espoo Athletics (2) 1998 Espoo Athletics (3) 1999 Baseball Puumat (9) 2000 Espoo Athletics (4) 2001 Espoo Athletics (5) 2002 Helsinki Icebreakers 2003 Espoo Expos 2004 Espoo Expos (2) 2005 Espoo Expos (3) 2006 Espoo Expos (4) 2007 Espoo Expos (5) 2008 Espoo Expos (6) 2009 Espoo Expos (7) 2010 Espoo Expos (8) 2011 Espoo Expos (9) 2012 Espoo Expos (10) 2013 Espoo Expos (11) 2014 Espoo Expos (12) 2015 Espoo Expos (13) 2016 Espoo Expos (14) 2017 Espoo Expos (15) 2018 Helsinki Mets 2019 Espoo Expos (16) 2020 Espoo Expos (17) 2021 Tampere Tigers (1) 2022 Espoo Expos (18) 2023 Espoo Expos (19) 2024 Espoo Expos (20) Voitetut mestaruudet seuroittain Seura Mestaruudet Ensimmäinen mestaruus Viimeisin mestaruus Espoo Expos 20 2003 2024 Baseball Puumat (Hawks/Wranglers) 9 1981 1999 Espoo Athletics 5 1996 2001 Devils 3 1988 1990 Kintaro 1 1985 EBSC 1986 Riihimäen Piraijat 1994 Helsinki Icebreakers 2002 Helsinki Mets 2018 Tampere Tigers 2021 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Baseball- ja Softball-liitto. * Espoo Expos SM- sarjajoukkue. * Puumat SM-sarjajoukkue . * Malmi Bullets . * Tampere Tigers. * Kiilin Pantterit . Luokka:Baseballin SM-sarja
Espoo Expos

Espoo Expos on vuonna 1991 perustettu espoolainen baseballseura, jonka edustusjoukkue pelaa SM-sarjassa. Exposin kotikenttä on Leppävaaran urheilupuistossa. Expos on baseballin 18-kertainen Suomen-mestari. Joukkue voitti ensimmäiset 15 mestaruuttaan peräkkäin, vuosina 2003–2017, ja on sen jälkeen voittanut mestaruudet vuosina 2019, 2020 ja 2022. Seura on baseballin SM-sarjan menestynein. Exposilla on kaksi farmijoukkuetta, Perkkaa Badass ja Lintuvaara XL5. Badass on toiminut vuodesta 2003 ja Lintuvaara vuodesta 2006. Farmisarjan ottelut on pelattu turnauksina eri kentillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Seuran sivusto Luokka:Suomalaiset baseballseurat Luokka:Espoolaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1991 perustetut urheiluseurat Luokka:Leppävaara