Helsingin Kansanteatteri

Helsingin Kansanteatteri oli vuosina 1899–1965 toiminut helsinkiläinen teatteri, joka oli toinen nykyisen Helsingin kaupunginteatterin edeltäjistä. Se tunnettiin historiansa aikana useilla eri nimillä. == Historia == === Työväen Teatteri === Helsingin Kansanteatterin historia alkaa vuonna 1883 perustetun Helsingin Työväenyhdistyksen näytelmäkerhosta, joka vuonna 1899 aloitti säännöllisen toimintansa Työväen Teatterin nimellä. Sen ensimmäiseksi johtajaksi valittiin näyttelijä Hilma Rantanen. Työväen Teatteri esiintyi aluksi Helsingin Työväenyhdistyksen toimitiloissa Yrjönkadulla, kunnes siirtyi syksyllä 1906 Vanhalle Ylioppilastalolle.Valpola, Veli (toim.): Uusi Tietosanakirja 7, s. 462. Tietosanakirja Oy, Helsinki, 1961. === Kansan Näyttämö === Maaliskuussa 1907 Työväen Teatterin tukijat perustivat osakeyhtiön ja se jatkoi Kaarle Halmeen johtamana toimintaansa nimellä Kansan Näyttämö. Vuonna 1912 teatteri ajautui taloudellisiin vaikeuksiin, kun senaatti lakkautti Kansan Näyttämön saaman valtionavun, mutta toiminta kuitenkin jatkui näyttelijöiden rahoittamana. Vuonna 1922 näyttelijä Mia Backman tuli toistamiseen teatterin johtoon ja samalla alkoi suuri nousukausi. Hänen johdollaan esitettiin muun muassa kokeilevia saksalaisia ekspressionistisia sekä moderneja italialaisia näytelmiä. Kansan Näyttämön varsinaisena erikoisalana oli kuitenkin operetti. === Helsingin Kansanteatteri ja Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteri === 1930-luvun laman myötä Kansan Näyttämö ja 1926 perustettu Koiton Näyttämö päättivät yhdistyä vuonna 1933 ja näin syntyi Helsingin Kansanteatteri. Mia Backmanin rinnalle toiseksi johtajaksi tuli Eino Jurkka ja vuotta myöhemmin tehtävään nimitettiin Eino Salmelainen. Hänen yhteistyönsä Hella Wuolijoen kanssa toi Kansanteatterille useiden Niskavuori-näytelmien kantaesitykset. Vuonna 1934 suunniteltiin Kansanteatterille omaa taloa Hakaniementorin takaosaan ja tätä varten hankittiin luonnospiirustukset arkkitehti P. E. Blomstedtilta. Taloon olisi tullut myös kansanravintola.Kansanteatterin talo Hakaniementorin takaosaan, Helsingin Sanomat, 18.11.1934, nro 312, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 16.11.2024 Helsingin Kansanteatteri esiintyi Vanhan ylioppilastalon lisäksi myös Koiton talolla vuoteen 1948 saakka, jolloin Raittiusyhdistys Koitto lopetti yhteistyön. Tämän jälkeen Kansanteatteri yhdistyi Helsingin Työväen Teatterin kanssa ja uusi teatteri jatkoi toimintaansa nimellä Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteri. Molemmilla oli kuitenkin oma näyttämö ja johtaja sekä omat näyttelijät. Kansanteatteri esitti omia näytelmiään edelleen Vanhalla ylioppilastalolla. Vuonna 1961 molempien teatterien näyttelijäkunnat yhdistettiin ja Helsingin kaupunginteatteri puolestaan perustettiin Kansanteatteri-Työväenteatterista vuonna 1965. == Teatterin johtajia == ;Työväen Teatteri *Hilma Rantanen 1899–1907 ;Kansan Näyttämö *Kaarle Halme 1907–1912 *Pekka Alpo 1912–1914 *Mia Backman 1914–1917, 1922–1933 *Ilmari Räsänen 1918–1921 *Teuvo Puro 1930 ;Helsingin Kansanteatteri *Mia Backman 1933–1934 *Eino Jurkka 1933–1934 *Eino Salmelainen 1934–1940 *Arvi Kivimaa 1940–1949 *Glory Leppänen 1949–1951 *Verneri Veistäjä 1951–1955 *Jorma Nortimo 1955–1957 *Matti Kassila 1957–1959 *Sakari Puurunen 1959–1965 ==Näyttelijöitä== *Stig Fransman 1961– *Anja Haahdenmaa 1961– *Helena Haavisto –1965 *Kauko Helovirta 1961–1965]] *Helge Herala 1961–1963, 1967–) *Jarno Hiilloskorpi 1961– *Aimo Hiltunen –1961 *Eino Kaipainen –1965 *Ismo Kallio 1961– *Kunto Karapää –1961 *Martta Kinnunen –1965 *Seppo Kolehmainen –1961 *Marja Korhonen 1961–1963 ,1967–) *Ossi Korhonen –1963 *Heidi Krohn 1961– *Artturi Laakso –1961 *Assi Nortia –1961 *Saara Ranin –1965 *Rauni Ranta 1961–1965 *Taneli Rinne –1965 *Tiina Rinne 1961– *Tommi Rinne –1965 *Sirkka- Liisa Wilen –1961 *Kauko Väyrynen –1961 == Lähteet == Luokka:Helsingin entiset teatterit Luokka:Suomalainen työväenkulttuuri