EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ala-Kiimajärvi

Ala-Kiimajärvi on Mustingan kylän lähellä Jämsän keskiosassa sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kaksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 82 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Ala-Kiimajärven pituus on puoli kilometriä. Järvi on banaanin muotoinen ja sen eteläosassa on pieni, pyöreähkö saari. Rannat ovat metsäiset ja idässä on yli 20 metriä järven pinnan yläpuolelle kohoava Löytöskangas. Lounaispuolella on pieni viljelysaukea. Ala-Kiimajärven eteläpuolella sijaitsee Ylä-Kiimajärvi, jonka korkeustaso on sama kuin Ala-Kiimajärven. Järviä yhdistää kapea vesiväylä, ja niiden yhteispituus on lähes kilometri. Ala-Kiimajärven länsirannalta lähtee Ruotsinoja länteen kohti Holisevaa. Kantatie 56 kulkee järven pohjoispuolitse, järven ja kantatien välissä sijaitsee Kaustalammi. Kantatien pohjoispuolella on Toivas. Ala-Kiimajärvi kuuluu Lahnajoen valuma- alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma- alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Ala- Kiimajärvi sijaitsee Lahnajoen alueen eteläpuoliskolla.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 22.2.2021. Ala-Kiimajärven pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 46 270 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 52 380 neliömetriä. Ero on siten 6 110 neliömetriä eli Ranta10-perusteinen pinta-ala on noin 12 % pienempi. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 1 565 metriä, eli 410 metriä lyhyempi.Ympäristö.fi : Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta. Viitattu 22.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Ylä-Kiimajärvi

Ylä-Kiimajärvi on Mustingan kylän lähellä Jämsän keskiosassa sijaitseva 2,5 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 82 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Ylä-Kiimajärven pituus on 350 metriä ja leveys 100 metriä. Järvi on saareton. Rannat ovat metsäisiä ja soisia. Koillisessa on yli 20 metriä järven pinnan yläpuolelle kohoava Löytöskangas. Luoteispuolella on pieni viljelysaukea. Ylä- Kiimajärven pohjoispuolella sijaitsee Ala-Kiimajärvi, jonka korkeustaso on sama kuin Ala-Kiimajärven. Järviä yhdistää kapea vesiväylä, ja niiden yhteispituus on lähes kilometri. Ylä-Kiimajärven etelärantaan saapuu laskuoja etelästä Heräkulman järviltä (Heräjärvi (Jämsä, Heräkulma)). Ala-Kiimajärven länsirannalta lähtee Ruotsinoja länteen kohti Holisevaa. Ylä-Kiimajärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Ylä-Kiimajärvi sijaitsee Lahnajoen alueen eteläpuoliskolla.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 22.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Kaustalammi

Kaustalammi on Mustingan ja Holisevan kylien välissä Jämsän keskiosassa sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kaksitoista kilometriä luoteeseen. == Maantiede == Kaustalammi on 200 metriä pitkä ja yhtä leveä. Järvi on saareton. Rannat ovat metsäiset, paitsi pohjoisranta, jota kantatie 56 sivuaa. Eteläpuolella sijaitsee Ala-Kiimajärvi, jonka korkeustaso on noin neljä metriä Kaustalammia alempana. Kaustalammen vedet virtaavat laskuojaa pohjoiseen Toivakseen, jonne etäisyys on runsas puoli kilometriä. Kaustalammen ja Toivaksen välissä on kantatie, metsämaata ja Kultala. Kaustalammi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Kaustalammi sijaitsee Lahnajoen alueen eteläpuoliskolla.Lahnajoen valuma-alue (14.514). Järviwiki. Viitattu 22.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Kastjärvi

Kastjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänkosken- ja Jämsän keskustaajamien välissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Kastjärvi on 900 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Se sijaitsee metsäalueella viiden pienen kukkulan välisessä painaumassa. Korkein on Susivuoren kukkula, joka kohoaa 155 metrin korkeuteen mpy. eli yli 35 metrin korkeuteen järvestä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Rantavyöhyke on metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannassa, jossa on kosteikkoa. Kosteikon vieressä sijaitsee kaksi peltopalstaa. Järvellä ei ole kiinteää asutusta, mutta rantaan on rakennettu 10 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoisrannassa sijaitsee kota. Kastjärven pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 236 760 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 210 540 neliömetriä. Ero on siten 26 220 neliömetriä eli Ranta10-perusteinen pinta-ala on noin 12 % suurempi. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 2 490 metriä, eli 281 metriä pidempi. == Vesistösuhteet == Kastjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kirkko-ojan valuma-alueeseen (14.518) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,5 metriä mpy. Järveen tulee lyhyitä peltojen tai metsämaiden kuivatusojia. Järven laskuoja alkaa länsirannasta ja se juoksee vajaan kilometrin länteen päin ja kääntyy Mullikon peltoaukealla kohti etelää laskien lopuksi Suolammiin. Valuma-alueen pääuoma jatkaa Suolammista Jaatilanjärven kautta Jämsänjokeen. Muut läheiset järvet kuuluvat muihin kuin Kirkko-ojan valuma-alueeseen. Sellaisia ovat esimerkiksi Kastjärven koillispuolella sijaitseva Heinäjärvi, joka kuuluu Lavaojan valuma- alueeseen, ja etelässä sijaitsevat pienet järvet, jotka laskevat Patalahteen. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Gabriel Pierné

Henri Constant Gabriel Pierné (16. elokuuta 1863 Metz – 17. heinäkuuta 1937 Ploujean) oli ranskalainen säveltäjä, kapellimestari ja urkuri.Gabriel Pierné Hyperion RecordsGabriel Pierné AllMusic Pierné muutti lapsena vanhempineen Pariisiin, jossa hän aloitti vuonna 1871 opiskelun Pariisin konservatoriossa. Hänen opettajinaan siellä toimivat Jules Massenet ja César Franck. Pierné palkittiin Edith-kantaatistaan Prix de Romella vuonna 1882. Franckin kuoltua vuonna 1890 Pierné seurasi tätä Sainte-Clotilden urkurina, jona toimi vuoteen 1898. Vuonna 1903 hänestä tuli Orchestre Colonnen avustava kapellimestari ja vuonna 1910 Édouard Colonnen kuoltua pääkapellimestari. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1934 saakka. Pierné työskenteli myös Pariisin konservatorion hallinnossa. Hänet valittiin Académie des Beaux-Artsiin ja lyötiin Kunnialegioonan ritariksi. Pierné sävelsi muun muassa näyttämömusiikkia, johon kuuluu monia oopperoitaGabriel Pierné Naxos, kuten Vendée (1897); Ballets russesissa myös tuotettiin menestyksellä kolme Piernén säveltämää balettia. Piernén muuhun tuotantoon kuuluvat sävelrunot, konsertto pianolle, oratoriot, yksinlaulut ja lukuisat kamarimusiikkiteokset vaihteleville kokoonpanoille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Ranskalaiset kapellimestarit Luokka:Ranskalaiset urkurit Luokka:Oopperasäveltäjät Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Ukrainan kansallinen tiedeakatemia

Ukrainan kansallinen tiedeakatemia (; lyhennys , tai eli NANU) on Ukrainan valtion rahoittama itsenäinen tiedeakatemia. Tiedeakatemian alaiset yksiköt jakavat kahta palkintoa: Bogoljubov-palkinto ja Vernadskyi-kultamitali. == Historia == Tiedeakatemia perustettiin 27. maaliskuuta 1918, jolloin pidettiin sen perustava kokous. Tiedeakatemian alkuperäinen nimi, vuoteen 1921 asti, oli Ukrainan tiedeakatemia (). Vuosina 1921–1936 nimi oli Yleisukrainalainen tiedeakatemia (), vuosina 1936–1991 Ukrainan neuvostotasavallan tiedeakatemia (), ja vuonna 1991 nimi muutettiin takaisin Ukrainan tiedeakatemiaksi. Nykyiseen muotoonsa nimi muutettiin vuonna 1994.. Aluksi tiedeakatemia koostui kolmesta laitoksesta: * Historia ja filosofia * Fysiikka ja matematiikka * Sosiaali- ja taloustieteet Neuvostoaikana Ukrainan tiedeakatemia toimi Neuvostoliiton tiedeakatemian alueellisena osastona. Tiedeakatemia on ollut Kansainvälisen tiedeneuvoston jäsen vuodesta 1992. Tiedeakatemian päärakennus, jossa sen presidium kokoontuu, on kuvattu 1000 hryvnian setelin kääntöpuolella, siitä asti kun setelit laskettiin liikkeelle vuonna 2019. Etupuolella on kuvattuna geologi Vladimir Vernadski.. Vuonna 2020 tiedeakatemian johtajaksi valittiin Anatoli Zahorodni. == Organisaatio == Tiedeakatemian palveluksessa on 13 000 tutkijaa. Jäseniä on 545.. Tiedeakatemian alaisuudessa toimii kolme laitosta: tekniikan, fysiikan ja matematiikan laitos, kemian ja biologian laitos sekä sosiaalitieteiden ja humanististen tieteiden laitos. Näiden alaisuudessa toimii useampia yksikköjä, joiden alaisuudessa puolestaan toimii yksittäisiä instituutioita (sulkeissa instituutioiden määrä): * Tekniikan, fysiikan ja matematiikan laitos ** Matematiikan yksikkö (4) ** Tietojenkäsittelytieteiden yksikkö (9) ** Mekaniikan yksikkö (6) ** Fysiikan ja astronomian yksikkö (16) ** Geotieteiden yksikkö (14) ** Materiaaliopin ja tekniikan yksikkö (14) ** Energiafysiikan ja tekniikan yksikkö (13) ** Ydinfysiikan ja energian yksikkö (6) * Kemian ja biologian laitos ** Kemian yksikkö (13) ** Biokemian, fysiologian ja molekyylibiologian yksikkö (8) ** Yleisen biologian yksikkö (22) * Sosiaalitieteiden ja humanististen tieteiden laitos ** Taloustieteen yksikkö (9) ** Historian, filosofian ja juridiikan yksikkö (18) ** Kirjallisuuden, kielen ja taiteen yksikkö (9) == Lähteet == Luokka:Tiedeakatemiat Luokka:Ukrainan koulutus Luokka:Ukrainan tiede ja tekniikka
Suolammi (Jämsä, Asemamäki)

Suolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsän keskustaajaman ja Jämsänkosken keskustaajaman puolivälissä sijaitseva järvi. == Maantietoa == Suolammi on 850 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Se sijaitsee pienten mäkien ympäröimässä peltomaaksi raivatussa laaksossa. Lammen itäpuolella kohoaa Suolamminmäki, joka kohoaa lähes 130 metrin korkeuteen mpy. eli 40 metriä lammen yläpuolelle. Mäellä sijaitsee näkötorni, josta näkee ympäristön kulttuurimaisemaa ja lampea huonosti eteen kasvaneen puuston vuoksi. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja vain rantaviiva puskittunutta ja harvapuista aluetta. Puiden takana on jo peltomaata ja eteläpuolella Jämsän ammattiopistoon kuuluva entinen Puutarha- ja maatalousoppilaitoksen kampus. Lammen itärantaa seuraa läheltä Auvilasta Mulikon kautta Arvenmäkeen johtava kylätie (Auvilantie). == Vesistösuhteet == Suolammi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kirkko-ojan valuma-alueeseen (14.518) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy. Kirkko-ojan valuma-alue kattaa Jämsän keskustaajaman itäosan ja Jämsän keskustan pienet puistolammet. Suolammi sijaitsee valuma- alueen keskiosassa ja sen läpi virtaa valuma-alueen pääuoma. Pääuoma alkaa Kastjärvestä ja jatkaa Jaatilanjärveen. Suomessa on kahdeksan yli hehtaarin laajuista Suolammia, joista kolme muuta sijaitsee Jämsässä: Suolammi (Jämsä, Salosvesi), Suolammi (Jämsä, Matokulma) ja Suolammi (Jämsä, Vekkula).Suolammi. Järviwiki. Viitattu 2.3.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Fatick

Fatick on kaupunkikunta sekä Fatickin alueen ja departementin hallinnollinen keskus Senegalissa. Se sijaitsee Saloumin sivujoen Sinen varrella 157 kilometriä Dakarista kaakkoon. Kunnassa on 28 300 asukasta (vuonna 2013). Kunnan pinta-ala on 90 neliökilometriä. Se käsittää kahdeksan kaupunginosaa, joista vanhin on nimeltään Escale. Niitä ympäröivät tulva- ja suolatasangot. Asukkaat ovat etupäässä sererejä, wolofeja ja fulbeja. Ranskalaiset valtasivat Sinen kuningaskuntaan kuuluneen Fatickin vuonna 1859. Vuonna 1888 siitä tuli kauppapaikka, jonka kautta vietiin varsinkin maapähkinää. Fatickista tuli ranskalaisen komendantin asemapaikka vuonna 1898. Se sai osittaisen kunnallishallinnon vuonna 1917. Fatickin alue on perustettu vuonna 1984. Kaupungin läpi kulkee Dakarista Tambacoundaan ja Malin rajalle johtava maantie N1. Asukkaiden pääelinkeinot ovat kaupankäynti, alkutuotanto, hallinto ja käsityöammatit. Talous perustuu maanviljelyyn, hedelmäpuiden kasvatukseen ja suolan tuotantoon. Teollisuutta ei ole käytännössä lainkaan ja palvelujen taso on vaatimaton. Ympäröivä maaseutu suuntautuu etupäässä 42 kilometrin päässä sijaitsevaan Kaolackiin. ==Lähteet== Luokka:Fatickin alue Luokka:Senegalin kaupungit
Marek Krajewski

Marek Krajewski (s. 4. syyskuuta 1966 Wrocław) on puolalainen kirjailija.Marek Krajewski Culture.pl Krajewski valmistui opiskeltuaan klassillista filologiaa ja erikoistuttuaan latinaan. Hän työskenteli vuodesta 1995 professorina Wrocławin yliopistossa, mutta päätti omistautua vuonna 2007 päätoimisesti kirjoitustyölle. Hänen teoksensa ovat rikosromaaneja, jotka kuitenkin myös ylittävät genrerajat, sillä ammentavat vaikutteita esimerkiksi perinteisestä kauhukirjallisuudesta, kuten Edgar Allan Poen klassikoista. Krajewskin lukuisten romaanien päähenkilö on ollut Wrocławin poliisin palveluksessa työskentelevä Eberhardt Mock, joka kuvataan naisia kohtaan aggressiivisena, alkoholisoituneena ja jopa lain ulkopuolelle harhautuvana henkilönä. Muita merkittäviä Krajewskin kehittämiä henkilöhahmoja ovat olleet Jarosław Pater ja Edward Popielski. Krajewski on saanut monia kulttuuripalkintoja, kuten Paszport Politykin ja Gloria Artis -mitalin.Gloria Artis dla Marka Krajewskiego Portal Kryminalny Hänen teoksiaan on käännetty englanniksi, saksaksi, venäjäksi, ranskaksi, hepreaksi ja useille muille kielille. == Teoksia == * Śmierć w Breslau (1999) * Koniec świata w Breslau (2003) * Widma w mieście Breslau (2005) * Festung Breslau (2006) * Dżuma w Breslau (2007) * Aleja samobójców (2008) * Róże cmentarne (2009) * Głowa Minotaura (2009) * Erynie (2010) * Liczby Charona (2011) * Rzeki Hadesu (2012) * W otchłani mroku (2013) * Władca liczb (2014) * Umarli mają głos. Prawdziwe historie (2015) * Arena szczurów (2015) * Mock (2016) == Lähteet == Luokka:Puolalaiset rikoskirjailijat Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kaya Peker

Kaya Peker (s. 2. elokuuta 1980 Ankara) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Peker edusti Turkin maajoukkuetta kaksissa MM- ja neljissä EM- kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla hän voitti kuusi Turkin mestaruutta, kuusi Turkin cup-mestaruutta ja yhden Espanjan supercup- mestaruuden. == Elämä ja urheilu-ura == Peker edusti Turkin miesten maajoukkuetta vuosien 2002 ja 2006 MM-kilpailuissa sekä vuosien 2001, 2003, 2005 ja 2007 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa.Liga ACBEuroliiga Seurajoukkuetasolla Peker pelasi pääosin turkkilaisjoukkueissa. Hän pelasi myös yhden kauden Espanjan pääsarjassa. Peker voitti Turkin mestaruuden vuosina 2002, 2003, 2004, 2005, 2009 ja 2011, Turkin cup-mestaruuden vuosina 2001, 2002, 2006, 2009, 2011 ja 2013 sekä Espanjan supercup-mestaruuden vuonna 2006. == Lähteet == * Profiili Liga ACB * Profiili Euroliiga === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Turkkilaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aitraaz

Aitraaz (suomeksi ”Vastalause”) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen jännitysdraamaelokuva. Sen ohjasi Abbas-Mustan ja tuotti Subhash Ghai. Pääosia näyttelivät Akshay Kumar, Kareena Kapoor ja Priyanka Chopra. Musiikin sävelsi Himesh Reshammiya. Löyhästi yhdysvaltalaiseen elokuvaan Verkossa (Disclosure, 1994) perustuva elokuva kertoo miehestä, jota naisesimies syyttää seksuaalisesta häirinnästä. Se sai ensi-iltansa 12. marraskuuta 2004 ja vastaanotto oli pääasiassa hyvä. Chopra sai laajaa ylistystä kriitikoilta antagonistin roolistaan. Aitraaz oli kohtuullinen kaupallinen menestys 260 miljoonan rupian tuotollaan. == Näyttelijät == == Soundtrack == == Palkinnot == Palkinto Kategoria Saaja Tulos Bengal Film Journalists’ Association Awards Paras hindinkielinen naisnäyttelijä Priyanka Chopra Filmfare Awards Paras naissivuosa Paras negatiivinen rooli Global Indian Film Awards Paras ohjaus Paras naispuolinen roisto Priyanka Chopra International Indian Film Academy Awards Paras naispääosa Kareena Kapoor Paras miessivuosa Paresh Rawal Paras musiikki Himesh Reshamiya Paras sanoitus Sameer (”Woh Tassavvur”) Paras mieslaulaja Udit Narayan (”Aankhen Bandh Karke”) Paras naislaulaja Alka Yagnik (”Aankhen Bandh Karke”) Paras tarina Shiraz Ahmed, Shyam Goel Paras leikkaus Hussain A. Burmawala Paras äänitys Rakesh Rajan Paras uudelleenäänitys Anup Dev Producers Guild Film Awards Paras naissivuosa Priyanka Chopra Screen Awards Paras negatiivinen rooli Priyanka Chopra Pari nro 1 Akshay Kumar, Priyanka Chopra Stardust Awards Vuoden miestähti Akshay Kumar Zee Cine Awards Paras negatiivinen rooli Priyanka Chopra Paras musiikki Himesh Reshamiya Paras sanoitus Sameer == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2004 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset jännityselokuvat Luokka:Intialaiset romanttiset draamaelokuvat Luokka:Hindinkieliset elokuvat Luokka:Abbas- Mustanin ohjaamat elokuvat
Mika Ninagawa

Mika Ninagawa (, s. 18. lokakuuta 1972, Tokio) on japanilainen valokuvaaja ja ohjaaja. Hän on tunnettu värikkäistä valokuvista joissa on kukkia, kultakaloja ja maisemia. Hän toimii myös valokuvaajana muotijulkaisuille. == Elämäkerta == Ninagawa on julkaissut lähes 100 valokuvakirjaa. Hän on voittanut 26. Kimura Ihei -palkinnon, joka on Japanin arvostetuin valokuvauspalkinto. Hänen ensimmäinen elokuvaohjauksensa oli vuoden 2007 Sakuran, jota seurasi vuoden 2012 Helter Skelter. Elokuvaohjauksien lisäksi hän on ohjannut musiikkivideoita kuten Alicia Keysin japanilainen versio kappaleesta "Girl on Fire" (2013) sekä AKB48:n "Heavy Rotation". Hän on arvostetun teatteriohjaaja Yukio Ninagawan ja näyttelijä Hiroko Ninagawan tytär. == Filmografia == === Elokuvat === *Sakuran (2007) *Helter Skelter (2012) *Diner (2019) *Ningen Shikkaku (2019) === Televisiosarjat === * Followers (2020, Netflix) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Japanilaiset elokuvaohjaajat Luokka:Japanilaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1983

Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1983 järjestettiin 9. kesäkuuta. Vaalit voitti silloinen pääministeri Margaret Thatcher. == Lähteet == == Aiheesta muualla == 1983 Luokka:Vuoden 1983 vaalit
Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1987

Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1987 järjestettiin 11. kesäkuuta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == 1987 Luokka:Vuoden 1987 vaalit
Andra Day

Andra Day (oik. Cassandra Monique Batie) (s. 30. joulukuuta 1984) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja Oscar-ehdokkaana ollut näyttelijä. Hänen debyyttialbuminsa, Cheers to the Fall, julkaistiin vuonna 2015, ja se saavutti Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla 48. sijan ja Billboard 100-listalla 4. sijan. Vuoden 2016 Grammy-palkinnoissa albumi nimitettiin ehdokkaaksi parhaaksi R&B; -albumiksi ja levyn menestynein sinkku "Rise Up" oli ehdolla parhaaksi R & B-esitykseksi. Hän näytteli Billie Holidayn roolin vuonna 2021 ilmestyneessä elämäkerrallisessa elokuvassa The United States vs. Billie Holiday. Hän sai elokuvasta Golden Globe -palkinnon parhaasta naispääosasta draamaelokuvassa. Elokuvan laulu oli ehdolla parhaaksi alkuperäiseksi kappaleeksi. Hän sai taiteilijanimeensä inspiraation Holidayn lempinimestä Lady Day. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset laulaja- lauluntekijät Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jussi Virkkunen

Jussi Virkkunen (s. 1979) on suomalainen toimittaja, joka on Kansan Uutisten päätoimittaja sekä lehteä kustantavan Kansan Uutiset Oy:n toimitusjohtaja. == Ura == Virkkunen opiskeli kansainvälistä politiikkaa Canterburyn yliopistossa ja suoritti BA-tutkinnon vuonna 2004. Vuosina 2012–2015 Virkkunen työskenteli MTV3:n uutistoimituksessa ja sen jälkeen Yleisradiossa, josta hän siirtyi 2017 Kansan Uutisten politiikan toimittajaksi. Vuonna 2021 Virkkunen aloitti lehden päätoimittajana ja toimitusjohtajana. == Yksityiselämä == Virkkusen isä on Helsingin Sanomien vastaavana päätoimittajana työskennellyt Janne Virkkunen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset politiikantoimittajat
Brasilian yleisvaalit 2022

Brasilian yleisvaalit 2022 järjestettiin 2. lokakuuta ja 30. lokakuuta 2022. Istuva presidentti Jair Bolsonaro haki jatkokaudelle. Hänet nimitettiin virallisesti puolueensa presidentinvaaliehdokkaaksi 24. heinäkuuta 2022. Hän kuitenkin hävisi toisella kierroksella maan entiselle presidentille Luiz Inácio Lula da Silvalle. Samaan aikaan pidetään useammat erilliset vaalit, joissa valitaan Brasilian presidentti, edustajainhuoneen ja senaatin edustajat, osavaltioiden kuvernöörit ja osavaltioiden paikallisparlamenttien edustajat. Brasilian ylin vaalikomissio ilmoitti heinäkuussa, että äänioikeutettuja on 156 454 011, mikä on suurin koko maan historiassa. Ulkomailla asuvia äänioikeutettuja brasilialaisia ilmoitettiin olevan 679 188, mutta nämä saavat äänestää ainoastaan presidentinvaaleissa. == Äänioikeus == Laki takaa äänioikeuden kaikille vähintään 16-vuotiaille Brasilian kansalaisille. Kansalaisten tulee rekisteröityä äänestäjiksi. Brasiliassa on käytössä äänestyspakko, joka koskee kaikkia 18–70-vuotiaita rekisteröityneitä ja lukutaitoisia äänestäjiä. Henkilöille, jotka eivät äänestä ilman hyväksyttävää syytä, määrätään sakkoja 3,51 realia jokaista vaalia, ja niiden kierrosta, kohden, jossa henkilö jätti äänestämättä. Äänestyspakko koskee myös ulkomailla oleskelevia brasilialaisia, joille voidaan myös määrätä sakkoja äänestämättä jättämisestä. Maksamattomat sakot saattavat johtaa esim. passin tai henkilökortin saamisen rajoittamiseen tai palkkauskieltoon julkisella sektorilla. == Presidentinvaalit == === Ehdokasasettelu === Kuva Presidenttiehdokas Puolue Kuva Varapresidenttiehdokas Puolue Lähteet Ciro Gomes PDT Ana Paula Matos PDT Luiz Inácio Lula da Silva PT Geraldo Alckmin PSB Jair Bolsonaro PL Walter Braga Netto PL André Janones Avante ei vielä varmistettu ei vielä varmistettu Leonardo Péricles Kansallinen yhtenäisyys Samara Martins Kansallinen yhtenäisyys === Tulokset === Toiselle kierrokselle selviytyivät Bolsonaro (51 072 345 ääntä) ja Lula (57 259 504 ääntä). Toisen kierroksen tulokset Nimi Ääniä Osuus äänistä (%) Lula 60 345 999 50,9 Bolsonaro 58 206 354 49,1 Ääniä yhteensä 124 252 796 Tyhjiä ääniä 3 930 765 Hylättyjä ääniä 1 769 678 Hyväksyttyjä ääniä 118 552 353 Lähde: == Galleria == Tiedosto:Logo Eleições 2022 Brasil - Colorido.jpg|alt=|Vaalien virallinen logo Tiedosto:Brazilian DRE voting machine for 2022 elections.jpg|alt=|Vaaleissa käytettävä äänestyskone == Lähteet == Luokka:Vuoden 2022 vaalit Luokka:Brasilian vaalit
Saunalahden kirjasto

Saunalahden kirjasto on Espoon Saunalahden kaupunginosassa toimiva yleinen kirjasto. Kirjaston tilat avattiin elokuussa 2012 Saunalahden koulun avaamisen yhteydessä. Saunalahden koulu- ja kirjastorakennuksen pääarkkitehtina oli Ilkka Salminen apunaan arkkitehdit Riina Palva, Jussi Palva ja Väinö Nikkilä (Verstas Arkkitehdit Oy). Saunalahden kirjasto on kouluun kytkeytyvä, noin sadan neliömetrin suuruinen niin kutsuttu kioskikirjasto, joka palvelee muita käyttäjiä kouluajan jälkeen. Se kuuluu Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Kirjasto on toiminut myös itsepalvelukirjastona. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Saunalahden kirjaston sijainti kartalla (Brinkinmäentie 1) (espoo.fi) Luokka:Saunalahti (Espoo) Luokka:Espoon kaupunginkirjasto
Gruffudd ap Llywelyn

Gruffudd ap Llywelyn tai Gruffydd ap Llywelyn (k. 1063) oli Gwyneddin ja Powysin kuningaskuntien kuningas 1039–1063 sekä koko Walesin kuningas 1055–1063. Gruffudd oli kuningas Llywelyn ap Seisyllin poika. Hänen nuoruusvuosistaan ei tiedetä paljoa. Gruffudin sanotaan olleen nuorukaisena hidas ja jopa apaattinen, mutta myöhemmin noussut kunnianhimo muutti hänet rohkeaksi ja määrätietoiseksi mieheksi. Vuonna 1039 Gwyneddin kuningas Iago ab Idwal murhattiin, ja Gruffudd ap Llywelynistä tuli Gwyneddin ja Powysin kuningas. Heti valtaan noustuaan Gruffudd löi Mercian joukot Rhyd-y-groesin taistelussa ja ajoi heidät pakoon. Tämä voitto loi Gruffuddille pysyvän maineen kansansa uljaana puolustajana ja vihollistensa kauhuna. Lyötyään Mercian saksit Gruffudd soti Deheubarthin kuningasta Hywel ab Edwiniä vastaan vaihtelevalla menestyksellä. Hywel sai lopulta surmansa vuonna 1044, mutta Gruffudd ei kyennyt valloittamaan Deheubarthia sen seuraavilta hallitsijoilta. Kesällä vuonna 1052 Gruffudd ap Llywelyn valloitti Herefordin ja löi saksien ja normannien armeijan lähellä Leominsteriä. Vuonna Gruffudd 1055 tappoi Gruffydd ap Rhydderchin ja sai viimein valloitettua Deheubarthin. Vuonna 1056 Herefordin piispa Leofgarin johtama armeija marssi Gruffuddia vastaan. Gruffudd voitti heidät 16. kesäkuuta 1056 käydyssä taistelussa. Herefordin jaarli Harald Godwininpoika, Mercian jaarli Leofric ja Worcesterin piispa Ealdred saivat lopulta tehtyä rauhansopimuksen, ja Gruffudd vannoi uskollisuudenvalan Englannin kuninkaalle Edvard Tunnustajalle. Loppuvuodesta 1062 Harald Godwininpoika teki yllätyshyökkäyksen Gruffuddin hoviin Rhuddlanissa. Gruffudd onnistui pakenemaan, mutta hänen omat miehensä surmasivat hänet seuraavana vuonna. == Lähteet == Luokka:Walesin hallitsijat Luokka:Vuonna 1063 kuolleet
Zeybekit

Zeybekit on Turkissa Anatolian länsiosissa asuvista vuoristolaisista käytetty yleisnimitys. Historiallisesti heidät tunnettiin itsenäisistä yhteisöistään ja nykyisin tunnettuja ovat etenkin heidän kansallispukunsa ja tanssinsa. ==Nimi== Nimen zeybek alkuperästä on useampia teorioita, joista yhdelläkään ei ole ylivoimaista kannatusta. Nimen on ehdotettu esimerkiksi olevan peräisin Kirgisialaisesta paikannimestä, viisasta ja luotettavaa miestä tarkoittavasta sanasta sağbek, sotapäällikköä tarkoittavasta sanasta su/sü bek tai begin apulaista tarkoittavasta termistä zyel-i beğ. ==Historia== Nimen tapaan zeybekien alkuperästä ei ole täyttä varmuutta. Mahdollisesti he polveutuvat Anatolian länsiosiin jo 1200-luvulla asettuneista yörükeista tai turkmeeneista. Toisaalta heidän on ehdotettu polveutuvan myös levendeistä. Levendit olivat Länsi-Anatoliassa 1500-luvun ja 1700-luvun välillä vaikuttaneita maantierosvoja. Yhtäläisyyksiä heihin on esimerkiksi perinteisten kansallispukujen perusteella. Zeybek terminä esiintyy ensimmäisen kerran Osmanien valtakunnassa virallisissa asiakirjoissa vasta 1800-luvulla. Kansanperinteessä heistä lienee puhuttu jo aikaisemmin. Ensimmäinen heistä kirjoittanut länsimaalainen oli George Keppel teoksessaan Narrative of a journey across the Balcan vuodelta 1831. Zeybekit asuttivat vuoristoisia seutuja Länsi-Anatoliassa etenkin İzmirin, Aydınin ja Manisan alueilla. Zeybekien yhteisöt tunnettiin hyvin itsenäisinä. Yhteisöä johtavien päälikköjen arvonimi oli efe ja heidän alaisensa apulaiset kızan. Efe määräsi yhteisön asioista ja häneltä vaadittiin lupa esimerkiksi naimisiin menoon. Vaimo saatettiin hankkia sieppaamalla. Töitä zeybekit tekivät esimerkiksi toimimalla paikallisten mahtimiesten sotajoukkoina. Heitä toimi esimerkiksi henkivartijoina ja alueella matkaavilta perittiin suojeluveroa esimerkiksi kahviloilla. Zeybekit olivat myös vapaaehtoisina palveluksessa Osmanivaltion armeijassa ja 1920-luvun alussa monet olivat osa kansallismielistä liikehdintää. ==Kulttuuri== Nykyisin zeybekit tunnetaan etenkin kansallispukunsa ja kansallistanssin takia. Zeybek-pukuun kuuluu esimerkiksi punainen fetsi, jonka ympärille kääritään koristeltu huivi, takki ja liivit, pussimaiset housut (şalvar), villasukat ja kengät (yemeni), sekä asevyö. Pukua pidettiin aikanaan Osmanivaltiossa islamin vastaisena ja sen käyttöä yritettiin epäonnistuen rajoittaa 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Vuonna 1838 yritys kieltää puku johti veriseen kapinaan. Zeybek-tanssi on puolestaan nykyisin levinnyt Länsi-Anatoliasta myös muualle Turkkiin. Sen keskukset ovat kuitenkin edelleen lännessä, kuten İzmirissä, Aydınissa, Balıkesirissa, Muğlassa ja Denizlissä. Tanssia voidaan esittää yksin tai ryhmissä, sekä miesten naisten kesken. ==Lähteet== Luokka:Turkkilainen kulttuuri
Alaşehir

Alaşehir on kaupunki ja piirikunta Turkin Manisan maakunnassa. Nykyinen kaupunki on historiallisen Filadelfeian paikalla. Piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 105 145\. ==Maantiede== Alaşehir sijaitsee TurkinAnatoliassa lähellä Kuzu Çayn jokea Manisan maakunnassa. Nimi Alaşehir tarkoittaa kirjavan väristä kaupunkia. ==Historia== Antiikin ja Bysantin valtakunnan aikoihin nykyisen Alaşehirin paikalla sijaitsi Filadelfeian kaupunki. Nimensä se oli saanut perustajansa Attalos II Filadelfosin mukaan. Suleiman ibn Kutalmiş valtasi johtamineen seldžukkeineen Fryygian seudun vuonna 1075 tai 1076. Samalla kukistui myös Filadelfeia, jonka Bysantin joukot valtasivat kuitenkin takaisin vuonna 1098. Sittemmin se muodosti tärkeän tukikohdan Bysantin tulevissa sodissa seldžukkeja vastaan. Joidenkin lähteiden mukaan vuonna 1210 kaupungin lähellä käytiin taistelu, jossa seldžukkipäällikkö Kay-Khusraw I sai surmansa keisari Theodoros I Laskarista vastaan käydyssä taistelussa. Bysanttilaiset lähteet eivät kuitenkaan tunne tapahtumaa. Vuonna 1303 kaupunkia piirittivät Jakub I:n johtamat turkkilaiset, mutta kaupungin pelastivat katalaanien palkkasotilaat. Sitä piiritettiin vielä vuosina 1307 ja 1324. Kaupunkia ei varsinaisesti kukistettu, mutta se joutui maksamaan tribuuttia ensin Germiyanin ja myöhemmin Aydınin turkkilaisille hallitsijoille. Lopulta vuonna 1391 kaupunki kukistui viimeisenä Vähä-Aasian vapaana kreikkalaisena kaupunkina osmanisulttaani Bayezid I:n joukoille. Vuonna 1402 sen valtasi Timur Lenk ja osmanivalta palasi seuraavan kerran Murad II:n kaudella. Kaupunki ei enää saavuttanut historiallisesti tärkeää asemaansa. Siitä tuli ensin Aydinin ja sittemmin Manisan vilayetiin kuuluneen kadan keskus. Vuonna 1890 kaupungissa asui 17 000 muslimia ja 4 000 kreikkalaista. Kreikka miehitti Alaşehirin vuonna 1919 ja se menetettiin takaisin turkkilaisille Kreikan–Turkin sodan seurauksena vuonna 1923. Kaupungista tuli sittemmin kokonaan muslimien asuttama. ==Väestö== Turkin tilastokeskuksen mukaan Alaşehirin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 105 145\. Vuotuinen väestönkasvu oli 5 %. Vuonna 1945 asukasluku oli 45 792, joista 8 883 asui itse kaupungissa. ==Lähteet== Luokka:Manisan maakunta Luokka:Turkin piirikunnat
Pata (maa)

Pata (♠) on yksi neljästä pelikorttien maasta peruskorttipakassa. Se on toinen mustista maista. == Nimi == Ranskaksi pata on pique eli piikki. Kuvion mukaan englanninkieliseksi nimeksi tuli spade ja ruotsinkieliseksi spader. Näin äänteellisesti tuli suomen kieleen pata. == Symboliikka == Padan kuvio on kehittynyt pistokeihään ja taistelukirveen sekoituksen hilparin kärjestä. == Pelikortit == Tiedosto:Cards-A-Spade.svg| Tiedosto:41 Due di picche.jpg| Tiedosto:42 Tre di picche.jpg| Tiedosto:43 Quattro di picche.jpg| Tiedosto:44 Cinque di picche.jpg| Tiedosto:45 Sei di picche.jpg| Tiedosto:46 Sette di picche.jpg| Tiedosto:47 Otto di picche.jpg| Tiedosto:48 Nove di picche.jpg| Tiedosto:49 Dieci di picche.jpg| Tiedosto:50 J di picche.jpg| Tiedosto:51 Q di picche.jpg| Tiedosto:52 K di picche.jpg| == Padat eri peleissä == * Kasinossa on kädessä 15, mutta pöydässä kaksi ja sen saamisesta saa pisteen. Samassa pelissä pelaaja, joka saa eniten patoja, saa kaksi pistettä. * Hertassa saamista yritetään välttää paitsi, jos yritetän tehdä puhallus. == Katso myös == * Hertta * Risti * Ruutu == Lähteet == Luokka:Pelikorttien maat
Lenkoranin alanko

Lenkoranin alanko (azeriksi Lənkəran ovalığı) on kapea alankoalue kaakkoisessa Azerbaidžanissa Kaspianmeren rannikolla. Se on Kura-Arasin alangon eteläinen jatke. Alue on saanut nimensä Lənkəranin kaupungin mukaan, ja se on Azerbaidžanin tärkeimpiä maatalousalueita. ==Maantiede== Alanko on noin 100 km pohjois-etelä-suunnassa. Pohjoisosassa se on 20-30 km leveä, etelässä vain 5-6 km. Alankoa rajaavat etelässä Talyšvuoret. Se ulottuu Iranin puolelle Astaran luona. Osa Hirkanin kansallispuistosta, nk. "Moskovan metsä", kuuluu alankoon. Tämä metsä on ainoa säästynyt osa muinaisista Hyrkanian sekametsistä, jotka peittivät alankoa ennen kuin ne raivattiin maanviljelyn tieltä. Nykyään osia alangosta ollaan uudelleenmetsittämässä metsäluonnon palauttamiseksi, ja tarkoituksena on aikanaan liittää ne kansallispuiston osaksi. Näiden sekametsien puustoon kuuluu mm. kastanjatammia, tervaleppiä, nukkavaahteroita, vuorijalavia, valkopyökkejä, persianparrotiaa ja silkkialbitsioita. ==Ilmasto== Lenkoranin alangon ilmasto on humidi ja lähes subtrooppinen. Alueella kasvatetaan teetä, riisiä ja sitrushedelmiä. Vuotuinen sademäärä on 1600-1800 mm, mikä on Azerbaidžanin suurimpia. ==Eläimistö== Alueella elää monia lintulajeja, kuten pronssi-iibiksiä, flamingoja, mustafrankoliineja, joutsenia, harmaahanhia ja nokikanoja. Ennen sukupuuttoon kuolemista Lenkoranin alanko oli kaspiantiikerien asuinaluetta. Plegadis falcinellus (aka).jpg|Pronssi-iibis Phoenicopterus ruber 6.jpg|Flamingo Black Francolin.jpg|Mustafrankoliini Mute.swan.touchdown.arp.jpg|Kyhmyjoutsen Greylag Goose - St James's Park, London - Nov 2006.jpg|Harmaahanhi Fulica atra on ice.jpg|Nokikana ==Lähteet== Luokka:Alangot Luokka:Azerbaidžanin pinnanmuodot
Joonatan Rautiola

Joonatan Rautiola (s. 1983 Helsinki) on suomalainen saksofonisti.Joonatan Rautiola XVIII. World Saxophone Congress Rautiola suoritti opintoja Sibelius- Akatemiassa Pekka Savijoen johdolla. Hän valmistui Pariisin konservatoriosta vuonna 2010 oltuaan siellä Claude Delanglen opiskelijana. Häntä opettivat myös Nicolas Prost, Christian Wirth ja Maurice Bourgue. Rautiola on esiintynyt monien orkesterien, kuten Radion sinfoniaorkesterin, Tapiola Sinfoniettan, Joensuun kaupunginorkesterin, Latvian kansallisen sinfoniaorkesterin, Düsseldorfer Symphonikerin ja Strasbourgin filharmonisen orkesterin solistina. Hän on pitänyt resitaaleja Euroopan ja Aasian kaupungeissa sekä New Yorkin Carnegie Hallissa. Rautiola on soittanut myös Ellipsos-kvartetissa, Uusinta Ensemblessä ja Saksofonikvartetti Aavassa.Biografia Joonatan Rautiola Hän on erikoistunut moderniin saksofoniohjelmistoon ja kantaesittänyt muiden muassa Tapio Tuomelan, Guillaume Connessonin sekä Olli Virtaperkon konsertot.Joonatan Rautiola, baritone saxophone Ondine Muita säveltäjiä, joiden musiikkia Rautiolan ohjelmistoon on kuulunut, ovat olleet muiden muassa Patrick Marcland, Christian Lauba, Antonin Servière, Pierre Boulez ja Betsy Jolas. Rautiola on saavuttanut monia kilpailuvoittoja. Vuonna 2002 hän voitti Yleisradion Nuorten solistien kilpailun ja tuli valituksi Suomen edustajaksi Eurovision nuorten muusikoiden kilpailuun.Saksofonisti voitti nuorten solistien Suomen karsinnan Helsingin Sanomat Vuonna 2008 Rautiola voitti Pohjoismaisen puhallinkilpailun OslossaSuomalaiset menestyivät puhallinkilpailussa Oslossa Turun Sanomat, ja vuonna 2010 hän sijoittui neljänneksi suurimmassa klassisessa saksofonikilpailussa eli Kansainvälisessä Adolphe Sax -kilpailussa Belgiassa. Vuonna 2009 hänelle myönnettiin Düsseldorfin kansainvälisessä Aeolus-kilpailussa kolmas palkinto, yleisöpalkinto ja parhaan nykyteoksen esityksen erikoispalkinto.Saksofonisti Joonatan Rautiola palkittiin kolmasti Düsseldorfissa Helsingin Sanomat Rautiola työskentelee saksofoninsoiton opettajana Sibelius-Akatemiassa. Hän on pitänyt mestarikursseja eri maissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Suomalaiset saksofonistit Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Zirkonium(IV)fluoridi

Zirkonium(IV)fluoridi (ZrF4) eli zirkniumtetrafluoridi on zirkoniumin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää erikoislasien valmistukseen ja orgaanisen kemian synteeseissä katalyyttinä ja reagenssina. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa zirkonium(IV)fluoridi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen stabiileimman α-muodon alkeiskoppi on monokliininen. Lisäksi tunnetaan tetragonaalinen β-muoto sekä γ-muoto, jonka rakennetta ei ole määritetty. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedelliset mono- ja trihydraatit (ZrF4·H2O ja ZrF4·3H2O), joiden rakenteesta kidevesi voidaan poistaa kuumentamalla alennetussa paineessa. Zirkonium(IV)fluoridi liukenee vain hyvin vähän veteen, mutta liukenee paremmin happoliuoksiin. Aine on Lewis-happo ja reagoi esimerkiksi fluoridien kanssa muodostaen kompleksisen heksafluorozirkonaatti(IV)ionin ([ZrF6]2-.Ralph H. Nielsen, James H. Schlewitz & Henry Nielsen : Zirconium and Zirconium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2013.Dayal T. Meshri: Fluorine Compounds, Inorganic, Zirconium, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000.Ralph H. Nielsen & Gerhard Wilfing: Zirconium and Zirconium Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2010. Zirkonium(IV)fluoridia voidaan valmistaa fluorin ja zirkoniumin välisellä reaktiolla. Tavallisimmat tavat ovat kuitenkin Zirkonium(IV)kloridin ja vetyfluoridin välinen reaktio, zirkoniumhydroksikarbonaatin tai zirkoniumdioksidin liuottaminen vetyfluoridiin tai ammoniumheksafluorozirkonaatin kuumentaminen. :ZrCl4 \+ 4 HF·→ ZrF4 \+ 4 HCl :(NH4)2ZrF6 → ZrF4 \+ 2NH3 \+ 2HF Zirkonium(IV)fluoridia käytetään fluoridilasien ja erityisesti niin kutsuttujen raskasmetallifluoridilasien valmistamiseen, joita voidaan käyttää esimerkiksi optisissa kuiduissa. Lisäksi yhdistettä on tutkittu käytettäväksi sulasuolareaktoreissa. Orgaanisen kemian synteeseissä zirkonium(IV)fluoridia käytetään katalyyttinä Friedel–Crafts- reaktioissa, alkeenien polymeroinnissa ja pyridiinin valmistuksessa sekä fluoraavana reagenssina. ==Lähteet== Luokka:Fluoridit Luokka:Zirkoniumyhdisteet
Hertta (maa)

Hertta (♥) on yksi neljästä pelikorttien maasta peruskorttipakassa. Se on toinen punaisista maista. Myös saksalaisessa korttipakassa on hertta. Saksalaisessa korttipakassa on hertan lisäksi myös tammenterho, lehti ja kello. Ranskaksi hertta on couer, englanniksi hearts ja ruotsiksi hjärter. Näistä nimityksistä on peräisin hertan suomenkielinen nimitys. == Pelikortit == === Peruskorttipakassa === Tiedosto:01 Asso di cuori.jpg Tiedosto:02 Due di cuori.jpg Tiedosto:03 Tre di cuori.jpg Tiedosto:04 Quattro di cuori.jpg Tiedosto:05 Cinque di cuori.jpg Tiedosto:06 Sei di cuori.jpg Tiedosto:07 Sette di cuori.jpg Tiedosto:08 Otto di cuori.jpg Tiedosto:09 Nove di cuori.jpg Tiedosto:10 Dieci di cuori.jpg Tiedosto:11 J di cuori.jpg Tiedosto:Poker- sm-223-Qh.png Tiedosto:13 K di cuori.jpg === Saksalaisessa korttipakassa === Tiedosto:Saxonian Deck - Hearts - 07.jpg Tiedosto:Saxonian Deck - Hearts - 08.jpg Tiedosto:Saxonian Deck - Hearts - 09.jpg Tiedosto:Saxonian Deck - Hearts - 10.jpg Tiedosto:Saxonian Deck - Hearts - Unter.jpg Tiedosto:Saxonian Deck - Hearts - Ober.jpg Tiedosto:Saxonian Deck - Hearts - King.jpg Tiedosto:Saxonian Deck - Hearts - Deuce.jpg == Hertat peleissä == * Hertassa pelaaja yrittää vältellä herttojen keräämistä paitsi, jos yrittää tehdä puhalluksen. * Herttamisäärissä pelaaja yrittää vältellä herttojen keräämistä paitsi, jos yrittää tehdä slammin. == Katso myös == * Pata * Risti * Ruutu == Lähteet == Luokka:Pelikorttien maat
Alaeddin pašša

Alaeddin pašša (k. 1333) oli Osmanivaltakunnan perustaja Osmanin poika ja tämän seuraaja Orhanin veli. Alaeddin tunnetaan kuitenkin suhteellisen huonosti, sillä hänet mainitsevat historialliset lähteet ovat epäselviä ja perustuvat usein legendaariseen kerrontaan. Alaeddin oli Osmanien valtakunnan perustaja Osmanin poika ja joissakin lähteissä hänestä käytetään nimeä Erden Ali tai vain Ali. Hänen veljensä oli Orhan. Historiallisissa lähteissä Alaeddin mainitaan vaihtelevasti joko Orhanin nuorempana tai vanhempana veljenä. Samaan tapaan myös heidän äidistään on epäselvyyttä. Joissain lähteissä veljeksillä mainitaan olleen sama äiti, Mal Khatun, mutta on mahdollista että kyseessä on sekaannus lähteissä. Historiallisten lähteiden epäselvyys heijastuu myös veljesten myöhempiin vaiheisiin. Alaeddinin sanotaan asuneen isänsä eläessä šeikki Edebalin kanssa Biledjikissä. Osmanin kuoltua joissakin lähteissä Orhanin sanotaan tarjonneen veljelleen jonkinlaista asemaa valtakunnan hallinnossa. Alaeddin kieltäytyi tarjouksesta ja vetäytyi Kotra tai Kudra-nimiselle paikkakunnalle Brusan (nyk. Bursa) ja Mikhaličin (nyk. Karacabey) välillä. Joidenkin historioitsijoiden mukaan tarinassa on kyse sittemmästä historiallisesta vääristelystä ja todellisuudessa veljesten välille puhkesi heidän isänsä kuoleman jälkeen valtataistelu. Alaeddinillä oli sittemmin joka tapauksessa asema Osamnivaltakunnan hallinnossa. Joissakin lähteissä hänet mainitaan visiirinä ja asevoimien ylipäälikkönä. Joidenkin historioitsijoiden mukaan kyseessä on kuitenkin jälleen sekaannus ja Alaeddin on sekoitettu samannimiseen toiseen henkilöön, joka toimi visiirinä hänen veljensä alaisuudessa. Alaeddin nimiin on joka tapauksessa sittemmin pistetty useiden eri Osmanivaltakunnan institutioiden perustaminen. Hänen sanotaan esimerkiksi aloittaneen osmanien koilikoiden lyöttämisen ja järjestäneen osmanien jalkaväen (yaya). Alaeddin kuoli suurin piirtein vuonna 1333. Hänen kuolemansa yksityiskohdista mainitaan eri lähteissä useampia eri tarinoita, joita ei kuitenkaan pidetä erityisen luotettavina. Hänet haudattiin Osmanin mausoleumiin Brusassa. == Perhe == Alâeddin Pasha meni naimisiin Baladin (nimi tuntematon) tyttären kanssa ja hänellä oli noin 8 lasta tästä avioliitosta. He olivat Kılıç Bey (poika), Hızır Bey (poika), Mehmed Bey (poika), Ibrahim Bey (poika), Şahi Çelebi (poika), Taci Hatun (tytär), Ayşe Hatun (tytär), Paşa Hatun (tytär). ==Lähteet== Luokka:Osmanien valtakunnan henkilöt Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1333 kuolleet
Risti (maa)

Risti (♣) on yksi neljästä pelikorttien maasta peruskorttipakassa. Se on toinen mustista maista. == Nimi == Risti on ranskan kielellä tréfle (”apila”). Myös Ruotsissa maan nimi (klöver) merkitsee apilaa. Englanniksi maan nimitys on kuitenkin clubs (”nuijat”). Suomen kielessä nimi on vaihtunut ulkomuodon perusteella ristiksi. == Symboliikka == Maan symboli muistuttaa sekä apilaa että ristiä, mutta on alun perin johdettu nuija-aseesta. == Pelikortit == Tiedosto:27 Asso di fiori.jpg| Tiedosto:28 Due di fiori.jpg| Tiedosto:29 Tre di fiori.jpg| Tiedosto:30 Quattro di fiori.jpg| Tiedosto:31 Cinque di fiori.jpg| Tiedosto:32 Sei di fiori.jpg| Tiedosto:33 Sette di fiori.jpg| Tiedosto:34 Otto di fiori.jpg| Tiedosto:35 Nove di fiori.jpg| Tiedosto:36 Dieci di fiori.jpg| Tiedosto:37 J di fiori.jpg| Tiedosto:38 Q di fiori.jpg| Tiedosto:39 K di fiori.jpg| == Ristit eri peleissä == * Skatissa risti on korkein maa. * Bridgessä risti on pienin maa. == Katso myös == * Pata * Hertta * Ruutu == Lähteet == Luokka:Pelikorttien maat
Ruutu (maa)

Ruutu (♦) on yksi neljästä pelikorttien maasta peruskorttipakassa. Se on toinen punaisista maista. == Nimi == Ruudun englanninkielinen nimi on diamonds ja ruotsinkielinen nimi ruter. Suomenkielinen nimi johdettiin ruotsinkielisestä nimestä. == Symboliikka == Ruudun kuvio oli alun perin tarkoitettu symboloimaan keihäänkärkeä, mutta sen vinoneliömuoto johti englannissa nimeen diamonds. == Pelikortit == Tiedosto:14 Asso di quadri.jpg| Tiedosto:15 Due di quadri.jpg| Tiedosto:16 Tre di quadri.jpg| Tiedosto:17 Quattro di quadri.jpg| Tiedosto:18 Cinque di quadri.jpg| Tiedosto:19 Sei di quadri.jpg| Tiedosto:20 Sette di quadri.jpg| Tiedosto:21 Otto di quadri.jpg| Tiedosto:22 Nove di quadri.jpg| Tiedosto:23 Dieci di quadri.jpg| Tiedosto:24 J di quadri.jpg| Tiedosto:25 Q di quadri.jpg| Tiedosto:26 K di quadri.jpg| == Ruudut eri peleissä == * Kasinossa on kädessä 16, mutta pöydässä kymmenen. Sen saadessaan saa kaksi pistettä. == Katso myös == * Pata * Hertta * Risti == Lähteet == Luokka:Pelikorttien maat
Robert Tear

Robert Tear CBE (8. maaliskuuta 1939 Barry, Wales – 29. maaliskuuta 2011) oli brittiläinen tenori, kapellimestari ja kirjailija. Hän lauloi oopperaa, oratoriota ja resitaaliohjelmistoa.Robert Tear obituary The Guardian Tear pääsi kuorostipendillä King's Collegeen, Cambridgen yliopistoon. Vuonna 1961 hän liittyi David Willcocksin aloitteesta St Paulin katedraalin kuoroon. 1960-luvun alkupuolella Tear sai osakseen Benjamin Brittenin sekä Peter Pearsin huomion ja liittyi English Opera Groupiin. Hän loi Misaelin roolin oopperassa The Burning Fiery Furnace (1966) ja Nuoremman pojan roolin oopperassa The Prodigal Son (1968). Vuonna 1970 hän sai luotavakseen Dov'n roolin Michael Tippettin oopperassa The Knot Garden. Säveltäjiin, joiden oopperoissa Tearilla oli rooleja, kuuluivat myös muiden muassa Pjotr Tšaikovski, Sergei Prokofjev, Igor Stravinsky, Richard Wagner, Alban Berg, Richard Strauss, Wolfgang Amadeus MozartTributes to much-loved tenor Robert Tear, who has died aged 72 Wales Online, Bedřich Smetana ja Leoš Janáček. Giuseppe Verdiltä Tear esiintyi Falstaffissa (rooli Dr Caius) Covent Gardenissa vuonna 2003 ja Giacomo Puccinilta Turandotissa (rooli keisari Altoum) viimeisekseen jääneessä esiintymisessään Royal Opera Housessa vuonna 2009. Glyndebournen festivaalilla hän teki ensimmäisen esiintymisensä vuonna 1989 Aschenbachina Brittenin Kuolema Venetsiassa -oopperassa. Tear loi myös kansainvälisen uran ja levytti laajalti. Kaikkiaan hän esiintyi yli 250:llä levytyksellä. Konserttiohjelmistoa hän tulkitsi muiden muassa John Dowlandilta, Mozartilta, Ludwig van Beethovenilta, Janáčekilta, Gustav Mahlerilta ja Richard Rodney Bennettiltä. Vuonna 2004 hän juhlisti 65-vuotispäiväänsä Wigmore Hallissa pitämänsä resitaalin merkeissä; resitaali omistettiin Brittenin, Jonathan Doven ja Madeleine Dringin lauluille. Työskentelyn kapellimestarina Tear aloitti Minneapolisissa vuonna 1985. Myös lukuisat brittiorkesterit kiinnittivät hänet johtamaan. Kirjoittajana Tear julkaisi runoutta sekä muistelmanomaiset teokset Tear Here (1990) ja Singer Beware (1995). Hän myös piirsi, maalasi ja omisti brittiläisten vesivärimaalausten kokoelman, johon kuului töitä muiden muassa John Robert Cozensilta, Samuel Palmerilta ja William Blakelta. Tear työskenteli vierailevana professorina Royal Academy of Musicissa. Tear oli Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentaja vuodesta 1984. Hän oli vuodesta 1961 naimisissa vaimonsa Hilaryn kanssa, ja parilla oli kaksi tytärtä. Hilary jäi leskeksi Tearin kuollessa 72-vuotiaana. Tear oli ennen kuolemaansa sairastanut ruokatorven syöpää. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset oopperalaulajat Luokka:Tenorit Luokka:Brittiläiset kapellimestarit Luokka:Brittiläiset kirjailijat Luokka:Musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Deheubarth

Deheubarth (”Eteläinen osa”) oli yksi Walesin keskiajan suuremmista kuningaskunnista Gwyneddin ja Powysin ohella. Deheubarth muodostui vuonna 920 kuningas Hywel Ddan aikana, kun Seisyllwgin ja Dyfedin kuningaskunnat yhdistyivät avioliiton kautta yhden hallitsijan alaisiksi. Deheubarth sijaitsi Walesin lounais- ja luoteisosissa. Hywelin hallitsijasuku sammui kuningas Rhys ap Tewdwrin kuoltua 1093, jolloin normannivalloittajat työntyivät myös Walesiin. Kuningas Gruffydd ap Rhys onnistui ottamaan osan Deheubarthista haltuunsa, mutta normannit saivat pysyvän jalansijan Deheubarthin eteläosista, Dyfedistä. Kuningas Rhys ap Gruffydd pystyi vielä 1100-luvulla vahvistamaan Deheubarthin asemaa. Hänen kuoltuaan Gwyneddin ruhtinaat ottivat Deheubarthin pohjoisosat haltuunsa, kunnes Englannin kuningas Edvard I valloitti Walesin 1200-luvulla. == Lähteet == Luokka:Walesin historia Luokka:Euroopan entiset monarkiat