EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Harsopilvi

Harsopilvi (Cirrostratus, Cs) on laaja, tasapaksu ja ohut yläpilvi, jota esiintyy yli viiden kilometrin korkeudessa. ==Synty== Harsopilviä on yli viiden kilometrin korkeudessa. Harsopilvi syntyy usein laajojen ilmamassojen kohotessa hitaasti, untuva- ja palleropilven osien yhteyteen tai palleropilvestä putoilevista jääkiteistä. Pilvi voi syntyä myös verhopilvien ohetessa ja kuuropilvien alasimen levitessä. ==Piirteitä== Harsopilvi on laaja ja tasapaksu. Joskus siinä esiintyy pitkiä juovia (Cirrostatus fibratus).Burroughs et al. 1998, s. 215. Aurinko näkyy aina sen läpi, ja joskus se on niin ohut, että sitä ei päivällä huomaa. Harsopilvi aiheuttaa usein haloilmiöitä Auringon ja Kuun ympärille.Vartiainen 2013, s. 88–90. Jos harsopilvessä näkyy varjoja, on se laskeutunut ja paksuuntunut ja enteilee varsinkin tasaisena usein lämpimän rintaman saapumista. Korkeammalle noustessaan se ei ennakoi nopeaa sään muutosta. == Jaottelu == *Lajit: **Cirrostatus fibratus, kuituinen **Cirrostratus nebulosus, utumainen, sumumainen kerros * Muunnokset: **Cirrostratus stratiformis, kerrosmainen **Cirrostratus undulatus, aaltomainen **Cirrostratus duplicatus, kaksinkertainen **Cirrostratus lacunosus, kennomainen == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Yläpilvet
Palleropilvi

thumb|Palleropilvi, tässä Cirrocumulus undulatus thumb|Palleropilvi, tässä Cirrocumulus stratiformis Palleropilvi (Cirrocumulus, Cc) on kumpumaisista palleroista koostuva, valkoinen tai läpikuultava yläpilvi. Sen pallerot ovat syntyneet siksi, koska sen kehittyessä ilma on melko epävakaa. Se voi muodostua myös muiden yläpilvien kuten harso- tai untuvapilvien paksuuntuessa tai hajoavan hahtuvapilven noustessa alempaa korkeammalle. Palleropilviä ilmaantuu usein lämpimän rintaman tulon myötä, jolloin ilman kosteus on lisääntynyt korkealla. Palleropilvien ilmaantuminen ei kuitenkaan yleensä aiheuta säässä muutoksia.Vartiainen 2013, s. 83. Palleropilven alareuna on yli viidessä kilometrissä.Burroughs et al. 1998, s. 216. Palleropilviä voi esiintyä erillisinä pieninä kokonaisuuksina tai laaja-alaisena lauttana, joka kattaa taivaasta alle puolet. Niissä voi olla aaltoja ja tasaisia alueita sekä kennomaisia tai vallinharjamaisia rakenteita, ja niiden osat ovat usein tasaisen kokoisia. Yksittäiset pallerot ovat suunnilleen ojennetun käden pikkurillin levyisiä. Palleropilvissä ei ole varjoja. == Jaottelu == * Lajit: **Cirrocumulus stratiformis Cc str, kerrosmainen **Cirrocumulus lenticularis Cc len, mantelimainen **Cirrocumulus castellanus Cc cas, vallinharjamainen **Cirrocumulus floccus Cc flo, kokkareinen * Muunnokset: **Cirrocumulus undulatus Cc und, aaltomainen **Cirrocumulus lacunosus Cc lac, kennomainen, pilviläikkien välissä aukkoja * Lisäpiirteet: **Cirrocumulus virga Cc vir, sadejuovia **Cirrocumulus mammatus Cc mam, utaremaisia, alaspäin roikkuvia muotoja == Lähteet == * * ===Viitteet=== Luokka:Yläpilvet
Keski-Sulawesi

Keski-Sulawesi (indonesiaksi Sulawesi Tengah) on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Sulawesin saarella. Keski-Sulawesilla on yhteistä maarajaa Gorontalon, Etelä-Sulawesin, Länsi-Sulawesin sekä Kaakkois-Sulawesin provinssien kanssa. Provinssin itäpuolella on Bandanmeri ja Molukkienmeri, sekä Sulawesin saaren rajaama Tomininlahti. Itäpuolella on Makassarinsalmi. Provinssin pinta-ala on 61 841 neliökilometriä ja asukasluku noin 2 521 800 (vuonna 2010). Keski-Sulawesin pääkaupunki on Palu. Provinssin väestö koostuu kymmenistä eri etnisistä ryhmistä, joista mikään ei muodosta selkeää väestön enemmistöä. Runsaslukuisimmat ovat kailit ja bugisit. == Lähteet == Luokka:Indonesian provinssit Luokka:Sulawesi
Korte

Korte viittaa seuraaviin: *Kortteet, kasvisuku == Sukunimi == Henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita. *Annimari Korte (s. 1988), aitajuoksija *Eero Korte (s. 1987), jalkapalloilija *Georg Korte (1879–1954), eläinlääkäri ja eläinlääkintöasessori *Jaana Korte (s. 1960), tekstiilitaiteilija *Juhani Korte (s. 1961), kirkkoherra ja lääninrovasti *Juho Korte (1893–1930), jääkäri *Kai Korte (1922–1992), oikeuskansleri, Salme Sarajas-Kortteen puoliso *Karl Korte (s. 1928), yhdysvaltalainen säveltäjä *Salme Sarajas-Korte (o.s. Sarajas, 1925–2017), taidehistorian tutkija ja professorin arvonimi *Sirpa Korte (s. 1970), Fölin joukkoliikennepalvelujohtaja *Teppo Korte (1919–2015), yritysjohtaja ja vuorineuvos, Yrjö Kortteen poika *Toivo Korte (1911–1965), Mannerheim-ristin ritari *Vilho Korte (1895–1977), jääkärimajuri *Yrjö Korte (ent. Koskinen, 1885–1979), yrittäjä, kirjakauppias ja yritysjohtaja, kauppaneuvos Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Cumulus humilis

Cumulus humilis (Cu hum) on pieni kumpupilvi. Nämä pilvet ovat pieniä, päivällä valkeita, litteitä tai hattaramaisia ja lyhytikäisiä. Niitä esiintyy korkeapaineen aikana. Nämä pilvet ovat leveyttään matalampia. Pienet cumulus humilikset ovat pilvenriekaleita. Niitä kutsutaan myös kauniin ilman kumpupilviksi, koska ne esiintyvät muuten miltei pilvettömällä taivaalla. Cumulus humilis on tyypillisesti yli kolme kertaa korkeuttaan matalampiIhmeellinen luonto, sää, sivu 194. Cumulus humilis -pilviä esiintyy tavallisesti 500–1 000 metrin, joskus jopa 2 000 metrin korkeudessa. Pilvien esiintymiskorkeus riippuu ilman kosteus- ja lämpötilajakaumasta. Korkeapaineen aikana yleinen laskeva ilmavirtaus estää suurten kumpupilvien syntymisen, ja tuolloin esiintyy vain Cumulus humiliksia. Cumulus humilis -pilvien kasvu suuremmiksi keskipäivään mennessä voi ennakoida rankkoja iltapäivä- ja ukkoskuuroja. Cumulus humilis pilven elinikä on tyypillisesti 20 minuuttia, mutta vaihtelee välillä 5–30 minuuttiaSuomalainen sääopas, Otava 2008, sivu 58. Tiedosto:GoldenMedows.jpg|Cumulus Humilis -pilviä Tiedosto:Bluesky.jpg|Cumulus humilis, horisontissa näkyy Cumulus congestus == Katso myös == *Cumulus mediocris == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wolkenatlas Luokka:Alapilvet
Magalhães

Magalhães on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Antônio Carlos Magalhães (1927–2007), brasilialainen poliitikko * Evangelista Alcimar Caldas Magalhães (1940–2021), brasilialainen katolinen piispa * Fernão de Magalhães (1480–1521), portugalilainen löytöretkeilijä, ensimmäisen maailman ympäri purjehtineen retkikunnan johtaja * Filipe de Magalhães (1571–1652), portugalilainen säveltäjä * Gabriel Magalhães (s. 1997), brasilialainen jalkapalloilija * Jaime Fernandes Magalhães (s. 1962), portugalilainen jalkapalloilija * ‎João de Magalhães e Avelar (1754–1833), portugalilainen katolinen piispa.
Kolbe

Kolbe on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: *Georg Kolbe (1877–1947), saksalainen kuvanveistäjä ja graafikko *Hermann Kolbe (1818–1884), saksalainen kemisti *Laura Kolbe (s. 1957), suomalainen historiantutkija *Maximilian Kolbe (1894–1941), puolalainen fransiskaaniveli *Peter-Michael Kolbe (1953–2023), saksalainen soutaja *Pirkko Kolbe (1932–2008), suomalainen toimittaja, Helsingin Sanomien pakinoitsija Pii
Barranquilla

Barranquilla, Atlánticon departementin pääkaupunki, sijaitsee Pohjois- Kolumbiassa Magdalenajoen koillispuolella. Asukasluvultaan kaupunki on Kolumbian neljänneksi suurin. Barranquillan suurkaupunkialueella asui vuonna 2009 noin 1,8 miljoonaa ihmistä, itse kaupungissa 1,2 miljoonaa. Colombia Citypopulation Kaupunki perustettiin 1600-luvulla, mutta sen taloudellinen nousu alkoi vasta 1800-luvulla. Nykyään Barranquilla on yksi Kolumbian suurimmista vientikaupungeista ja myös suosittu matkakohde. Barranquillassa järjestetään Rio de Janeiron sambakarnevaalien jälkeen maailman toiseksi suurimmat karnevaalit joka vuosi.Atlantico Colombia SA Barranquillan karnevaali on Unescon Aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa. Barranquilla valittiin vuonna 2013 Amerikan kulttuuripääkaupungiksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kolumbian kaupungit
Väestö- ja rekisteröintilaki

Väestö- ja rekisteröintilaki () oli vuonna 1950 säädetty asetus, jonka mukaan Etelä-Afrikan kaikki kansalaiset oli luokiteltava rodullisten ominaisuuksien mukaan osana apartheid- eli erillisyysjärjestelmää. Kansalaisoikeudet, poliittiset oikeudet, koulutusmahdollisuudet ja taloudellinen asema riippuivat paljolti siitä, mihin väestöryhmään kansalainen kuului. Asetus kumottiin 1991. Ihmisen rodun määrittelyn perustaksi otettiin ”yhteisön hyväksyntä”, ja sitä laajennettiin myöhemmin ottamaan lukuun henkilön ulkonäkö ja sukujuuret, jotta voitiin estää vaaleiden afrikkalaisten ”esiintyminen” valkoisina. Värillisten erottamiseksi valkoisista käytettiin muun muassa seuraavia määrittelyjä: # henkilön hiusten piirteet # muun karvoituksen ominaisuudet # ihon värisävy # kasvonpiirteet # kotikieli ja erityisesti afrikaansin taito # asuinalue, ystävät ja tuttavat # työ # sosiaalinen asema ja yhteiskuntaluokka # ruokailu- ja juomatottumukset == Lähteet == Luokka:Apartheid Luokka:Etelä-Afrikan laki
Konvektiosolu

Konvektiosolu tarkoittaa säätieteessä yleensä yksittäistä kuuropilveä, joka syntyy nousevassa ilmavirtauksessa. Pilveen kehittyy laskuvirtaus, jolloin ilma alkaa kiertää. Ilmakehässä on myös suuremman mittakaavan konvektiojärjestelmiä. Luokka:Meteorologia
SALT II

SALT II oli toinen kierros Strategisten aseiden rajoittamisneuvotteluja (eng. Strategic Arms Limitation Talks) vuosina 1972–1979. Niihin osallistuivat Yhdysvallat ja Neuvostoliitto, jotka hakivat rajoitteita strategisten ydinaseiden tuotantoon. SALT II oli jatkoa SALT I -neuvotteluiden menestykselle.1979: Leaders agree arms reduction treaty BBC On This Day Vaikka SALT II johti sopimukseen vuonna 1979, Yhdysvaltain senaatti päätti olla ratifioimatta sopimusta vastauksena Neuvostoliiton hyökkäykselle Afganistaniin, joka tapahtui myöhemmin samana vuonna. Sopimus raukesi 31. joulukuuta 1985, eikä sitä uusittu, vaikka molemmat osapuolet jatkoivat sen noudattamista. SALT II sopimus korvattiin START I -sopimuksella vuonna 1991. Myöskään Neuvostoliiton korkein neuvosto ei ratifioinut sopimusta. == Sopimuksen sisältö == Sopimukseen kuului: * 2 400 kappaleen raja ydinaseiden kuljetusvälineille (strategiset ohjukset, pommikoneet ym.) * 1 320 kappaleen raja monikärkisille (MIRV) ohjuksille * Kielto rakentaa uusia mannertenvälisten ohjusten laukaisualustoja * Kielto rakentaa uudentyyppisiä strategisia hyökkäysaseita == Tapahtumien kulku == Sopimus strategisten ohjusten rajoittamisesta allekirjoitettiin 18. kesäkuuta Wienissä. Allekirjoittajina olivat puoluesihteeri Leonid Brežnev ja presidentti Jimmy Carter. Kuusi kuukautta sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Neuvostoliitto hyökkäsi Afganistaniin, ja syyskuussa Yhdysvallat havaitsi, että Kuubassa oli Neuvostoliiton taisteluprikaati. Vaikka presidentti Carter väitti, että neuvostoliittolainen prikaati oli lähetetty Kuubaan vasta äskettäin, yksikkö oli ollut saarella Kuuban ohjuskriisistä lähtien vuodesta 1962. Tämän kehityksen valossa Carter vetäytyi sopimukssta pois tammikuussa 1980, eikä Yhdysvaltain senaatti koskaan suostunut sen ratifiointiin, vaikka molemmat osapuolet kunnioittivat sopimuksen ehtoja vuoteen 1986 asti. ==Katso myös== * Kauhun tasapaino * Ydinaseriisunta == Lähteet == == Aiheesta muualla == *SALT II -sopimus Luokka:Kylmä sota Luokka:Ydinaseet de:Strategic Arms Limitation Talks#SALT II en:Strategic Arms Limitation Talks#SALT II ru:Переговоры об ограничении стратегических вооружений#ОСВ-II
Vallinharjapilvi

thumb|250px|Matala vallinharjamainen kumpukerrospilvi Vallinharjapilvi (castellanus) on pitkänomainen, alareuraltaan tasainen ja yläreunaltaan vallinharjan eli linnanmuurin muotoisesti kumpuileva pilvilaji. Sitä esiintyy erityisesti kumpukerrospilvissä ja hahtuvapilvissä, joskus myös palleropilvissä. Vallinharjapilvi syntyy, kun ilma kylmenee pilven yläpuolella ja lämpimän ilman kuplia nousee rinnakkain ylemmäs kylmempään ilmaan, tiivistyen siellä pilven sakaroiksi. Vallinharjapilvi onkin merkki epävakaisuudesta ilmakehän keskikerroksissa, ja se enteilee iltapäiväksi kuuroja ja ukkosta. == Vallinharjapilvien tyyppejä == *Cirrus castellanus, vallinharjamainen untuvapilvi *Cirrocumulus castellanus, vallinharjamainen palleropilvi *Altocumulus castellanus, vallinharjamainen hahtuvapilvi *Stratocumulus castellanus, vallinharjamainen kumpukerrospilvi Kuva:Altocumulus_castellanus_break_2.JPG|Vallinharjamainen kumpukerrospilvi tai hahtuvapilvi Kuva:Altocumulus_castellanus_break_1.JPG|Vallinharjamainen hahtuvapilvi, jossa näkyy voimakas nousuliike. ==Lähteet== Luokka:Keskipilvet
Taipaanit

Taipaanit (Oxyuranus) on myrkkytarhakäärmeisiin kuuluva erittäin myrkyllisten käärmeiden suku, joka elää Australiassa. Taipaaneita tunnetaan kolme lajia: aavikkotaipaani (Oxyuranus microlepidotus), taipaani (Oxyuranus scutellatus) ja Oxyuranus temporalis. Jopa kolmemetrinen myrkkykäärme iskee ahdistettuna herkästi ja usein monta kertaa peräjälkeen. Myrkky on vahvaa, ja iskuissa sitä joutuu runsaasti kudoksiin. Se sisältää sekä hermomyrkkyjä että kudoksia tuhoavia entsyymejä. Aavikkotaipaania pidetään maailman myrkyllisimpänä käärmeenä.Inland Taipan BBC == Levinneisyys == Taipaanien kotiseutuja ovat Australia ja Papua-Uusi-Guinea. == Ravinto== Taipaanit syövät pieniä jyrsijöitä, kuten rottia. == Taipaani mytologiassa == Taipaanilla on merkittävä osuus myös Australian aboriginaalien mytologiassa, jossa se usein samastetaan Sateenkaarikäärmeeseen. == Lähteet == Luokka:Myrkkytarhakäärmeet
Mastiksipistaasi

Mastiksipistaasi (Pistacia lentiscus) on sumakkikasveihin kuuluva puu. Se on ikivihreä, nahkealehtinen puu, joka kasvaa 4,5–7,5 metriä korkeaksi. Alun perin se on kotoisin Välimeren seudulta.Desert tropicals ==Mauste== Mastik on Kreikan saaristosta Khioksen saarelta tuleva mauste, jota pidetään yhtenä arabialaisen keittiön keskeisimmistä mausteista. Mauste on mastiksipistaasipuun pihkaa. Kyproksella on mastiksilla maustettua leipää, Libanonissa ja Syyriassa maustetaan perinteistä juustoa, joka on voimakkaasti mastiksilla maustettu. Arabimaissa mastiksin makua pidetään ylellisyytenä ja toiset maustavat jopa maidon sillä. Sellaisenaan mastiksia käytetään purukumina.Seventh Wave Supplements Latinankielinen nimi mastiksille onkin mastico, joka tarkoittaa jauhamista (tieteellinen nimi Pistacia lentiscus on mastiksipistaasipuun nimi). Mastiksipistaasi on mausteena myös alkoholijuoma mastikassa, jota eräät Balkanin alueen maat pitävät kansallisjuomanaan. Bulgariassa juoma tislataan vahvaksi, perinteisesti 47 prosenttiin ja ylikin. == Lähteet == Luokka:Pistaasit Luokka:Maustekasvit Luokka:Hartsit
Alexandre Dumas

Alexandre Dumas voi viitata seuraaviin henkilöihin: * kenraali Alexandre Dumas (1762–1806) * kirjailija Alexandre Dumas vanhempi (1802–1870) * kirjailija Alexandre Dumas nuorempi (1824–1895)
Tupperware

Tupperware on tuotemerkki perinteisesti muovisille mutta nykyisin myös metallisille kotitaloustuotteille niin ruuan valmistukseen, säilytykseen, kuljetukseen kuin tarjoiluun. Niitä kehittää, markkinoi ja valmistaa alun perin amerikkalainen Tupperware Brands Corporation (ent. Tupperware Corporation). Tupperware-astiat kehitti Earl Silas Tupper 1940-luvulla. Vuonna 1946 tuotteet esiteltiin ensimmäisen kerran yleisölle. Tuotemerkki rekisteröitiin vuonna 1947. Brownie Wise, Tupperware-yrityksen myyntiedustaja, alkoi esitellä tuotteita kotiesittelyissä vuonna 1949. Kotikutsut-konsepti on siitä lähtien ollut Tupperwaren pääasiallinen toimintamalli. Tupperware on nykyisin New Yorkin pörssissä (NYSE) noteerattu suoramarkkinointiyritys, jonka tuotteita myyvät itsenäiset konsulentit yli sadassa maassa ympäri maailman. Tuotevalikoimasta löytyy edelleen perinteisiä muovisia Tupperware-tuotteita, mutta yritys jatkaa innovatiivisten tuotteiden kehittelyä. Uusimpina muun muassa pikakeitin, joka kypsentää paineella mikroaaltouunissa. Tupperwaren myyntiorganisaatio: Itsenäisenä konsulenttina voi aloittaa kuka tahansa. Tupperwaressa voi edetä uralla edelleen tiiminjohtajaksi ja aina maahantuontirooliin asti. ==Tupperware Suomessa== Suomeen Tupperware-tuotteet tulivat vuona 1965, maahantuojanaan Elisabeth Rehn. Vuoden 2024 kesäkuussa alettiin Tupperwaren tuotteita myydä ensimmäistä kertaa myös vähittäismyymälöissä Suomessa, kun S-ryhmän Prisma (kauppaketju) sai yksinoikeudella luvan myydä niitä. Syyskuussa 2024 Tupperware-yhtiö hakeutui yrityssaneeraukseen Yhdysvalloissa. Tämä voi vaikuttaa tuotteiden nyyntiin Euroopassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tupperwaren kotisivut Luokka:Astiavalmistajat Luokka:Verkostomarkkinointi Luokka:Sisustusalan tuotemerkit
Mantelipilvi

Mantelipilvi (lenticularis) on usein pyöreä, lautasmainen pilvi. Pilvessä voi olla useita kerroksia, joiden leveys vaihtelee. Tällöin pilvi muistuttaa lautaspinoa, jossa on eri levyisiä lautasia. Pilvi on joskus pitkulainen niin että se muistuttaa surffauslautaa tai lentokoneen siipeä. Mantelimainen pilvi on kansainvälisessä pilviluokittelussa lähinnä kumpukerrospilvien (Sc), hahtuvapilvien (Ac) tai palleropilvien (Cs) eräs ulkomuoto. Pilven latinalainen nimi lenticularis on johdettu sanasta lenticula, joka on linssiä tarkoittavan lens-sanan diminutiivimuoto. Mantelipilvi muodostuu yleensä vuorten ja vuorijonojen läheisyyteen kohtalaisen tai kovan tuulen puhaltaessa kohtisuoraan vuorijonoa kohti ja ilmamassan pysyessä stabiilina (konvektio ei saa käynnistyä). Ilmakerrokseen syntyy aaltoliikettä. Tuulen puhaltaessa vuoren rinnettä vasten ilma lähtee nousuliikkeeseen ja saavuttaa kastepistelämpötilan, jolloin muodostuu mantelipilven etureuna. Vuoren takana ilma lähtee laskuliikkeeseen ja lämpiää kastepisteen yläpuolelle, jolloin muodostuu pilven takareuna. Ilman aaltomainen liike tekee mantelipilven tunnusomaisen muodon. Mantelipilvi on usein indikaattori vuoristoaallosta, joka saattaa aiheuttaa vaaran ilma-aluksille. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Keskipilvet Luokka:Alapilvet
Cumulus mediocris

thumb|right|260px|Cumulus mediocris -pilviä kesäisenä iltapäivänä. thumb|260px|right|Cumulus mediocris vuoren yllä. Cumulus mediocris (lyhenne Cu med) on keskikokoinen kumpupilvi, joka on kasvanut jonkin verran korkeammaksi kuin Cumulus humilis. Sen huipuissa on kukkakaalimaista muotoa, mutta pilvi ei yleensä sada mahdollisia sadejuovia lukuun ottamatta. == Katso myös == *Cumulus humilis *Cumulus congestus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Wolkenatlas.de *Wolkanatlas Cumulus mediocris Luokka:Alapilvet
Cumulonimbus calvus

Cumulonimbus calvus (lyhenne Cb cal) on valtava kukkakaalimainen kuuropilvi, joka voi sataa ja ukkostaa, mutta jossa ei ole alasimen muotoista yläosaa. Erään määritelmän mukaan pilvi on Cumulonimbus calvus vasta sitten, kun sen kumpuileva yläosa on muuttunut alkuperäistä, terävärajaista pehmeämmäksi ja sileämmäksiStorm Dunlop: Sää, s. 76. WSOY 2006, Helsinki. Luonto tutuksi- sarja, ISBN 951-0-31580-X, Pilvi ulottuu 5–6 kilometrin korkeuteen, jossa lämpötila on -15 - -25 astetta ja alijäähtyneen veden jäätyminen alkaaWilliam J. Burroughs: Ihmeellinen luonto, Sää, s. 198. Gummerus 1998, ISBN 951-20-5236-9.Juhani Rinne: Suomalainen sääopas, s. 59. Helsinki Otava 2008, ISBN 978-951-1-22320-7.. == Katso myös == *Cumulonimbus incus *Cumulus congestus == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Alapilvet Luokka: Ukkonen
Cumulonimbus incus

thumb|260px|Cumulonimbus incus Cumulonimbus incus (lyhenne Cb inc) eli alasinpilvi on kuuropilvi, jolla on selvästi kehittynyt alasin. Monesti pilveen liittyy sadetta ja kesällä ukkosta. Alasin on pilven yläosassa oleva yleensä valkealta näyttävä kuituinen osa, joka on tavallisimmin muistuttava sivulta katsottuna. Joskus alasin näyttää harmaalta, kun se jää korkealla olevan yläpuolen tai pilven itsensä varjoon. Alasimen reuna on yleensä kuituinen ja ohut. Jos alasimen reuna on paksu, se kertoo ukkospilven olevan tavanomaista voimakkaampi. Normaalia voimakkaammat ukkoset, supersolut, sekä konvektiiviset järjestelmät omaavat useimmiten paksun alasimen reunan. Tämä johtuu ukkospilven voimakkaasta nousuvirtauksesta. Kun alasinpilvi tulee kyllin lähelle, sen alapuolella pilven varjossa oleva tumma osa tulee näkyville. Monesti se näyttää harmaalta tai sinimustalta. Varsinkin kesä- elokuussa pilveen liittyy ukkosta. Ukkoseen voi vihjata pienikin kuituisuus kumpupilvissä. Yksittäiset, kaukaiset alasinpilvet ennakoivat joskus suuremman ukkospilven tuloa kohdalle. Myös ukkostamaton alasinpilvi, joka sataa kuurona, voi ennakoida myöhemmin kohdalle tulevaa ukkospilveä. Tämäntyyppinen kuuropilvi on jo vanhenemassa. Vanha alasinpilvi muuttuu pohjaltaan epäteräväksi, sumuiseksi, ja sen sade heikkenee. Lopulta alasinpilvestä jää pelkkä keski- ja yläpilvien korkeudelle ulottuva alasin, jonka jälkeen vain cirruspilviläiskä ennen pilven lopullista katoamista. Kuuropilven alasin syntyy, kun sen nouseva virtaus leviää sivulle ja siinä oleva vesihöyry jäätyy jääkiteiksi, jotka luovat kuituisen ulkonäön. Kun pilven nousuvirtaus lakkaa, pilven alaosa hajoaa ja taivaalle jää pelkkä alasimenmuotoinen yläosa, joka näyttää Cirrus-pilveltä. Lähestyvä alasinpilvien rintama kertoo monesti kuurosateen tai ukkosen saapumisesta ja kylmästä rintamasta. Yksittäinen kaukana oleva alasinpilvi ei välttämättä tuo huonoa säätä omalle kohdalle, koska nämä pilvet näkyvät jopa 300 km:n päähän. Silti se voi kertoa ilmakehän epävakaisuudesta, ja kesällä mahdollisesti myöhemmin tulevasta ukkosesta varsinkin, jos taivaalla näkyy muuten kasvavia kumpupilviä. Se tuottaako cumulonimbus incus ukkosta, riippuu siitä miten korkea pilvi on. Matala pieni alasinpilvi ei välttämättä tuota ukkosta, jos pilven huipun lämpötila on alle -20 C. Melko varmasti ukkosta tuottaa paksu alasinpilvi, jonka huippu nousee alle -35 C lämpötilassa olevaan ilmakerrokseen. Näin ollen pilven huipun lämpötila on yksi olennaisimmista ukkosriskin ennustajista. == Lähteet == == Katso myös == *Cumulonimbus calvus *Cumulus *Cumulus congestus *Iltapäiväkuuro *Kylmä rintama *Ukkosen ennustaminen Kuva:Cumulonimbus near 3.JPG|Lähellä oleva Cumulonimbus incus, jonka tumma alapuoli näkyy selvästi. Kuva:AnvilCumNim.jpg|Cumulonimbus incus, alasinpilvi Kuva:Cumulonimbus mit Riesenamboss.JPG|Cumulonimbus incus jossa pitkä alasin Kuva:Anvil.arp.750pix.jpg|Kuituinen Cumulonimbus incus Luokka:Alapilvet Luokka: Ukkonen fr:Cumulonimbus#Cumulonimbus capillatus et incus
Ureanitraatti

Ureanitraatti (CH5N2O, NO3) on löyhä urean (virtsa-aine) ja nitraatin yhdiste, joka on TNT:n veroinen räjähdysaine. Ureanitraattia tehdään nitraamalla ureaa typpihapolla alhaisessa lämpötilassa (lähellä 0 °C). Aine räjähtää suunnilleen nopeudella 4000 m/s. Ureanitraatti on melko vakaa, se kestää kohtalaisen hyvin iskuja ja kitkaa, vaatien siten räjähtääkseen erillisen aloiteräjähteen. Veden läsnäolo saa sen hajoamaan takaisin ureaksi ja typpihapoksi, mutta lämpöhajoamisen lopputuotteena voi muodostua myös ammoniumnitraattia. Ureanitraattia on käytetty Lähi-idän terrori-iskuissa aineen suhteellisen helpon tuotettavuuden takia. Ureanitraattia käytettiin muun muassa WTC:n pommi-iskussa vuonna 1993. == Lähteet == Luokka:Räjähdysaineet
Nitrourea

Nitrourea on räjähdysaine. Nitrourea on ureanitraattia voimakkaampi räjähdysaine, jota valmistetaan edellisestä rikkihappokäsittelyllä alhaisessa lämpötilassa. Aine räjähtää nopeudella 6 000-7 000 m/s. == Lähteet == Luokka:Räjähdysaineet
Yliopiston kansleri

Yliopiston kansleri on muutamissa Suomen yliopistoissa käytettävä korkea tehtävänimike, jonka hoitajan tehtävänä on edistää tieteitä ja valvoa yliopiston yleistä etua ja toimintaa. Yliopistolain mukaan Helsingin yliopistolla ja Åbo akademilla on oltava kansleri, muut yliopistot saavat kanslerin halutessaan. Jos yliopistossa on kansleri, hän on yliopiston ylin viranomainen. Yliopistolain mukaan Helsingin yliopiston kanslerilla on oikeus olla läsnä ja käyttää puhevaltaa valtioneuvostossa käsiteltäessä Helsingin yliopistoa koskevia asioita. Alkujaan Helsingin yliopiston ja sen edeltäjien kansleri oli kuninkaan ja sittemmin keisarin nimittämä hallitsijan edustaja autonomisessa yliopistossa. Historian kuluessa kanslerin rooli on muuttunut tästä yliopiston korkeimmaksi edustajaksi valtiollisissa ja yhteiskunnallisissa yhteyksissä. Tästä historiasta johtuen kanslerin muodollisen nimityksen teki aina vuoteen 2009 asti tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä, joskin käytännössä yliopiston asettamasta ehdokkaasta. Vuoden 2010 alusta lukien yliopistot ovat nimittäneet kanslerinsa itse. Kanslerin tehtävistä määrätään nykyisin yliopistojen sisäisissä johtosäännöissä. Esimerkiksi Helsingin yliopistossa kansleri nimittää yliopiston professorit ja myöntää dosentin arvot sekä myöntää luvat promootioiden järjestämiseen. Lisäksi kansleri vastaa yliopiston sisäisen tarkastuksen järjestämisestä. Yliopiston omista varoista myönnettävällä kanslerin matkatuella rahoitetaan yliopiston tutkijoiden ja opettajien tieteellisiä ulkomaanmatkoja. Aiemmin kansleri ratkaisi myös tiettyihin virantäyttöasioihin liittyviä laillisuusmuistutuksia ja vahvisti yliopiston johtosäännöt ja muut määräykset. Kanslerin apuna toimii lainoppinut kanslerinsihteeri ja esikuntana kanslerinvirasto. Kanslerin valintatavasta määrätään nykyisin yliopistojen omissa johtosäännöissä. Käytännössä esimerkiksi Helsingin yliopistossa on ollut pitkään tapana, että kanslerin jäädessä eläkkeelle uudeksi kansleriksi on siirtynyt yliopiston senhetkinen rehtori. == Yliopistojen kanslerit Suomessa == * Helsingin yliopisto: Kaarle Hämeri (2017–) * Åbo Akademi: Carl G. Gahmberg (2020–). == Lähteet == Luokka:Hallinto Luokka:Yliopiston virat
Kasetti

Kasetti voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Kasetti, koristeltu sisäkaton syvennys. * Kasetti, filmin, ääninauhan tai kuvanauhan suojakotelo. * C-kasetti * Pelimoduuli, pelikonsolien rom-moduuleita kutsutaan joskus kaseteiksi * Kasettiauto, ajoneuvoyhdistelmä maa-aineksen siirtämiseen
Inspehtori

Inspehtori ( < inspicere, tarkastaa) on osakunnan valvoja, jonka tulee olla yliopiston virkaan nimitetty professori. Inspehtorin tehtävänä on tukea ja valvoa osakunnan toimintaa sekä olla yhdyssiteenä yliopiston ja osakunnan välillä. Alun perin inspehtorin tehtävänä oli valvoa ja hillitä riehakkaasti juhlivia ylioppilaita. Osakuntalaitos perustettiin, jotta huonotapaiset ylioppilaat saataisiin kuriin. Osakuntien inspehtorit muodostavat inspehtorikollegion, jolle voi valittaa osakunnan tekemästä päätöksestä. Puheenjohtajana toimii pisimpään inspehtorina toiminut. Inspehtorin vanha merkitys on tarkastaja, tarkastusmies, hoitaja; esimerkiksi maatilan tai teollisuuslaitoksen inspehtori. Sanaa on aiemmin käytetty yleisesti myös virkamiehen nimityksenä, kuten esimerkiksi tullikamarin pakkahuoneeninspehtori. ==Katso myös== *Pehtori ==Lähteet== Luokka:Yliopistokulttuuri Luokka:Virkanimikkeet
Messina

Messina (, ) on Sisilian kolmanneksi suurin kaupunki Italiassa Messinansalmen rannalla. Se on Messinan metropolikaupungin pääkaupunki. Messinan asukasluku on noin . Messina on merkittävä kauppa- ja satamakaupunki. Sen satama on merkittävä sekä Manner-Italiaan suuntautuvan laivaliikenteen että muun muassa sitrushedelmien viennin ansiosta. Messinassa on tekstiili-, huonekalu- ja kemianteollisuutta. == Maantiede == Messina sijaitsee Sisilian saaren Manner- Italiasta eli Apenniinien niemimaasta erottavan Messinansalmen rannalla lähellä saaren koilliskärkeä. Kaupungissa on luonnonsatama, jota suojaa sirpin muotoinen niemi. Etäisyys Messinasta Palermoon on noin 224 kilometriä ja saaren koilliskärkeen noin kymmenen kilometriä. Messinansalmen toisella puolella sijaitsee Reggio di Calabrian kaupunki. == Historia == === Antiikki === Messina perustettiin kreikkalaisena siirtokuntana joskus vuoden 735 eaa. jälkeen. Sen alkuperäinen nimi oli Zankle (”Sirppi”), mikä viittasi kaupungin satamalahtea suojaavan niemen muotoon. Noin vuonna 488/487 eaa. kaupungille annettiin uusi nimi Messene (doorilaisittain Messana) Kreikan Messenen mukaan. Kaupunki sijaitsi keskeisellä paikalla merenkulun kannalta ja hallitsi Sisilian ja Italian välistä salmea, minkä ansiosta se nousi kukoistavaksi merenkulku- ja kauppakaupungiksi. Kaupunki hallitsi salmea 400-luvun eaa. alkupuolelle, jolloin herruus siirtyi Rhegionille. Se säilyi kuitenkin merkittävänä ja kukoistavana läpi koko antiikin ajan. Hellenistiseltä kaudelta lähtien Messeneä asuttivat mamertiinit. Kaupunki tuli Rooman vallan alle ensimmäisen puunilaissodan (264–241 eaa.) myötä. Rooman kansalaisoikeudet kaupunkilaiset saivat noin vuonna 36 eaa. === Myöhempi historia === Kaupunki säilyi keskeisen sijaintinsa ansiosta merkittävänä läpi keskiajan. Saraseenit valtasivat sen vuonna 843. Messina tuhoutui lähes kokonaan voimakkaassa vuoden 1908 maanjäristyksessä. Järistyksessä kuoli eri arvioiden mukaan – ihmistä. Siellä on kuitenkin säilynyt yliopisto vuodelta 1548 ja katedraali 1100-luvulta. Antiikin aikaisia jäänteitä kaupungissa ei ole säilynyt. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Città di Messina . Messinan kaupungin sivusto. * Città Metropolitana di Messina . Messinan metropolikaupungin sivusto. * Università degli Studi di Messina. Messinan yliopiston sivusto. *
Boomslang

Boomslang (Dispholidus typus) on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva iso afrikkalainen käärmelaji. Sen nimi merkitsee afrikaansin kielessä puukäärmettä. Boomslang on Afrikan myrkyllisin käärme ja vaarallinen ihmisellekin. ==Levinneisyys == Boomslang elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. == Tuntomerkit == Boomslangit ovat vihertäviä, mustia tai ruskeita ja kasvavat noin puolitoista metriä pitkiksi. Boomslangin myrkkyhampaat osoittavat kohti sen kurkkua, mutta purrakseen se saa suunsa auki liki 180 asteen kulmaan. Käärme kuuluu tarhakäärmeisiin, jotka hyvin usein ovat vaarattomia ihmiselle. Boomslang onkin ainoa tarhakäärme, joka voi tappaa terveen ja hyväkuntoisen ihmisen. == Aistit == Boomslang saa tärkeää tietoa ympäristöstään (esimerkiksi lähellä olevasta saaliista, parittelukumppanista tai kilpailevasta koiraasta) keräämällä kaksihaaraisen kielensä kanssa pieniä kemiallisia tuoksuhiukkasia maasta tai ilmasta suussa sijaitsevaan vomeronasaalielimeen. Näköaisti on melko hyvä, mutta kuuloaisti on huono: käärme kuulee vain tärinän ja matalia ääniä. Boomslangin ainoa kuuloluu sijaitsee leuassa. == Elinympäristö == Boomslangit viihtyvät puiden oksilla. == Lisääntyminen== Boomslang tekee 10–20 munaa onton puun koloon tai jopa maakuoppaan, jos sopiva lämpötila ja kosteus vallitsevat. == Erityistä == Boomslangeja pidettiin harmittomina, kunnes vuonna 1957 herpetologi Karl Schmidt kuoli sellaisen puremaan. Ne eivät ole aggressiivisia, ja siksi myrkytystapauksia on ollut vähän. Myrkytyksen oireina ovat huimaus, oksentelu, verenvuoto nenästä ja lopulta tappavat sisäiset verenvuodot. Esimerkiksi Agatha Christien rikosromaanissa Lentävä kuolema murha tehdään boomslangin myrkyn avulla. == Lähteet == * Dangerous Animals -kirja, eläinten ennätykset. === Viitteet === Luokka:Tarhakäärmeet
Kuningaskobra

Kuningaskobra (Ophiophagus hannah) on kookas, nopealiikkeinen myrkkykäärme. Nimestään huolimatta laji ei kuulu kobrien sukuun (Naja) vaan Ophiophagus- sukuun (suom. ”käärmeiden syöjä”). ==Tuntomerkit== Kuningaskobra on maailman suurin myrkkykäärme. Se voi kasvaa 5,5 metriä pitkäksi, kohottautuessaan sillä voi olla korkeutta noin 175–185 cm ja painoa jopa 10 kiloa. Sen nahka on musta, vihertävä tai ruskea, ja siinä on usein keltaisia raitoja, varsinkin nuorissa yksilöissä. Sen niskan kohdalla on hupuksi kutsuttua nahkaa. Kuningaskobran leukaluut eivät ole luutuneet, joten se voi levittää kitaansa saaliin koon mukaan. Kuningaskobran myrkkyhampaat voivat kasvaa 1,25 cm pitkiksi. Kuningaskobra levittää huppunsa, kun se aikoo hyökätä. Käärme voi myös sihistä tuntiessa olonsa uhatuksi. == Levinneisyys== Kuningaskobraa tavataan villinä Kiinan eteläosissa sekä Kaakkois-Aasiassa, kuten Intiassa, Malesiassa, Thaimaassa ja Filippineillä, mutta ei esimerkiksi Sri Lankalla. == Lisääntyminen == Kuningaskobra munii 20–40 munaa , joita naaras hautoo paastoten 60–80 päivää, mutta lähtee pesästä hetkeä ennen kuoriutumista; poikaset ovat kuoriutuessaan 45–50 cm pitkiä ja tappavia jo kolmituntisina. Myös koiras partioi pesän lähistöllä. == Ravinto == Kuningaskobra saalistaa päivisin. Se on erikoistunut pyytämään muita käärmeitä, jotka se surmaa myrkkyhampaillaan. Saalistava kuningaskobra suosii vaarattomia käärmeitä, kuten pensaskäärmeitä, mutta hyökkää myös kobrien ja kraittien kimppuun. Tilaisuuden tullen se pyydystää liskojakin. Kuningaskobra jäljittää saalistaan hajun perusteella. Se lipoo kieltään ja ”maistelee” ilmaa, jolloin kieleen tarttuu hajumolekyylejä. Palatessaan suuhun kieli ylittää Jacobsonin elimen, hajuelimen, joka pystyy aistimaan erilaisia tuoksuja. Kun käärme iskee, myrkky pusertuu ulos ontoista myrkkyhampaista ja halvaannuttaa uhrin hengityslihakset. ==Erityistä== Kuningaskobran myrkky ei ole erityisen vahvaa, mutta sen myrkkyrauhasissa on niin paljon myrkkyä, että se voisi tappaa norsun tai 20–30 ihmistä. Kuningaskobran veri neutraloi myrkkyjä, joten se on immuuni muiden käärmeiden myrkkypuremille, mutta ei oman lajitoverin myrkylle. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *ITIS: Ophiophagus hannah *The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Ophiophagus hannah Luokka:Myrkkytarhakäärmeet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Uhanalaiset matelijat
Mispeli

Mispeli (Mespilus germanica) on ruusukasvilaji, jota kasvatetaan hedelmiensä vuoksi sekä koristepensaana ja -puuna. Se on mispelien (Mespilus) suvun ainoa laji.Euroopan puulajit 2009, s. 174. Laji muistuttaa päärynäpuuta, mutta sen hedelmä on erilainen. == Ulkonäkö ja koko == Mispeli kasvaa yleensä noin kuusimetriseksi, mutta saattaa yltää liki kymmenmetriseksi puuksi. Puuksi se on lyhytikäinen ja elää yleensä vain 30–50 vuotta.Puulajipuisto: Mispeli (Arkistoitu versio) Viitattu 20.6.2015. Valkoiset kukat ovat 3–6 cm leveitä. Mispelin erittäin kova hedelmä muistuttaa rusehtavaa ruusunmarjaa, jossa on tähden muotoinen uurre keskellä ja viisi terälehteä sivuilla. Ranskalaiset kutsuvat hedelmää nimellä cul de chien (suom. koiranperse).Le néflier d'Allemagne (Arkistoitu versio) Fruits Oubliés == Levinneisyys == Mispelin luontainen levinneisyysalue ulottuu Kaakkois-Euroopasta Länsi- tai jopa Keski- Aasiaan. Viljelyn takia lajia esiintyy paljon laajemmalla alueella, muun muassa Keski- ja Länsi-Euroopassa. == Käyttö == Mispeli on ikivanha viljelylaji hedelmiensä takia. Hedelmiä voi nauttia sellaisenaan, perinteisesti viinin kera. Hedelmät poimitaan raakana ja jätetään perinteisesti oljille kypsymään. Vasta, kun hedelmät ovat ylikypsiä, lähes mätiä, pehmennyt malto voidaan lusikoida pois.History in your garden Daily Mail, 22.5.2009 Viitattu 20.6.2015. Ylikypsistä tai pakkasen puremista hedelmistä tehdään myös säilykkeitä tai hyytelöjä. Viktorian ajan Englannissa mispeliä nautittiin usein portviinin kera aterian päätteeksi.Featured furuit trees Kaikkia maku ei kuitenkaan miellytä. George Bunyard, 1800-luvulla elänyt englantilainen puutarhuri, vertaili eri mispelilajeja toisiinsa ja totesi: ”Kaikki ovat tasavertaisen epämiellyttäviä”. Mispelin ominaisuuksista Platina toteaa: ”Kun mispeli syödään ruokailun aluksi, se hillitsee tehokkaasti sekaisen vatsan kuivan ja viileän ominaisuutensa vuoksi. Lisäksi mispeli on tehokas apu hammassärkyyn.” Lajia käytetään myös koristekasvina. == Lähteet == * Mitchell, Alan & Wilkinson, John: Euroopan puuopas. Suom. Arto Kurtto. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki 2009 (1997). === Viitteet === Luokka:Ruusukasvit Luokka:Hedelmät Luokka:Puut
Banaani (täsmennyssivu)

Banaani voi tarkoittaa seuraavia asioita: == Kasvit ja hedelmät == * banaani, yleinen nimitys Musa- ja Ensete-sukuun kuuluvien lajien pohjushedelmille ** hedelmäbanaani, tyypillisesti raakana syötävä banaani ** keittobanaani, kypsennettynä syötävä banaani * banaanikasvit (Musaceae), kasviheimo ** banaanit (Musa), kasvisuku banaanikasvien heimossa *** banaani (Musa × paradisiaca), Musa-sukuun kuuluva kasvi *** kääpiöbanaani (Musa acuminata), Musa-sukuun kuuluva kasvi ** Ensete, kasvisuku banaanikasvien heimossa *** etiopianbanaani (Ensete ventricosum), Ensete-sukuun kuuluva kasvi == Muita == * banaaniliitin, yksijohtiminen sähköliitin * banaanipotku eli kierrepotku, kaarevan lentoradan omaava potku jaloilla pelattavissa peleissä * nettislangissa ban, saada banaani, eli tulla bannatuksi * Nokia 8110, kännykkä, joka sai kaarevasta muodostaan johtuen nimityksen ”banaanipuhelin” * Sininen banaani, merkittävä talousalue Euroopassa * Keltainen banaani, toinen talousalue Euroopassa
Banaani

Banaani (Musa × paradisiaca) on kääpiöbanaanin (Musa acuminata) ja punttibanaanin (Musa balbisiana) risteymä. Se on syntynyt alun perin Kaakkois- Aasiassa, missä kantalajien levinneisyysalueet menevät päällekkäin.Ploetz et al. 2007, s. 7 Nykyään viljellään erilaisia risteytystyyppejä ja lajikkeita, jotka voivat olla käyttötarkoitukseltaan keitto- tai hedelmäbanaaneja. Länsimaissa suosittu Cavendish-banaani polveutuu kokonaan kääpiöbanaanista, joten sitä ei käsitellä tässä artikkelissa. == Taksonomia == Carl von Linné kuvasi 1700-luvulla keittobanaanin nimellä Musa paradisiaca ja hedelmäbanaanin nimellä Musa sapientum. Todellisuudessa molemmat perustuivat kuitenkin kääpiö- ja punttibanaanin risteymään, joten niitä ei voi pitää omina lajeinaan.Robinson & Galán Saúco 2010, s. 21Ploetz et al. 2007, s. 3 Koska Linné kuvasi keittobanaanin ennen hedelmäbanaania, muodostetaan risteymän tieteellinen nimi lisäämällä ×-symboli keittobanaanin tieteelliseen nimeen: Musa × paradisiaca. Tämä nimi käsittää kaikki banaanit, jotka ovat syntyneet kääpiö- ja punttibanaanin risteymästä. Kääpiö- ja punttibanaanin osuudet Musa × paradisiaca -banaanien perimästä vaihtelevat. Eri risteytystyyppejä erotellaan 2–4 kirjaimen kirjainyhdistelmillä, joissa A-kirjain edustaa kääpiöbanaanin haploidia genomia ja B-kirjain punttibanaanin. Kirjainyhdistelmä kertoo polveutumisen lisäksi banaanin ploidian, joka voi olla diploidi, triploidi tai tetraploidi.Robinson & Galán Saúco 2010, s. 22 Luonnonvaraisen kääpiö- ja punttibanaanin risteymä on diploidi AB, kun taas esimerkiksi omenabanaani (’Silk’) on triploidi AAB. Tärkeimmät kaupallisen hedelmäbanaanin lajikkeet, kuten ’Cavendish’, ovat perimältään AAA, joten ne eivät edusta Musa × paradisiaca -risteymää vaan kääpiöbanaania.Robinson & Galán Saúco 2010, s. 25 == Lähteet == * Ploetz, R. C. et al. Banana and plantain—an overview with emphasis on Pacific island cultivars, ver. 1. Teoksessa * === Viitteet === Luokka:Hedelmät Luokka:Banaanit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dave Weckl

Dave Weckl (s. 8. tammikuuta 1960 St. Louis) on yhdysvaltalainen fuusioon erikoistunut jazz-rumpali. Weckl soitti Chick Corea Elektric Bandissä vuosina 1985-1991. Suurimpana innoittajanaan Weckl pitää Buddy Richiä. Weckl on julkaissut useita omia soololevyjä aina vuodesta 1990 lähtien. Wecklin soittoa voi kuulla lukuisten artistien levyillä, joihin kuuluvat esimerkiksi Bill Connors, the Brecker Brothers, Tânia Maria, Paquito D'Rivera, Eliane Elias, Paul Simon, George Benson, Diana Ross, Madonna ja Robert Plant. ==Diskografia== ===Wecklin sooloalbumit=== *Masterplan (1990) *Heads Up (1992) *Hard-Wired (1994) *Rhythm of the Soul (1998) *Synergy (1999) *Transition (2000) *Perpetual Motion (2002) *Multiplicity (2005) ===Chick Corean levyillä=== *Elektric Band (1986) *Light Years (1987) *Eye of the Beholder (1988) *Akoustic Band (1989) *Inside Out (1990) *Beneath the Mask (1991) *To the Stars (2004) ==Aiheesta muualla== *Dave Wecklin kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset jazzrumpalit Luokka:Fuusiojazz Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Akira Jimbo

Akira Jimbo (s. 27.2.1959) on japanilainen freelance-fuusiorumpali. ==Soittoura== Akira Jimbo aloitti rumpujen soiton suhteellisen myöhään, 18-vuotiaana. Hänen soittouransa aukeni japanilaisessa Casiopea- fuusioyhtyeessä vuonna 1979. Casiopea ehti levyttää toistakymmentä pitkäsoittoa ja niittää maailmanmainetta vuosina 1979-1989 kunnes Jimbo lähti Casiopeasta luomaan omaa soolouraansa mm. Jimsaku-yhtyeessä, jonka hän perusti Casiopeasta lähteneen basistin Tetsuo Sakurain kanssa. ==Aiheesta muualla== *Casiopean verkkosivut Luokka:Fuusiojazz Luokka:Japanilaiset rumpalit Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Casiopea

Casiopea on japanilainen fuusioyhtye, jonka perustivat vuonna 1976 kitaristi Issei Noro ja basisti Tetsuo Sakurai. Vuonna 1977 yhtyeeseen liittyivät kosketinsoittaja Minoru Mukaiya ja rumpali Takashi Sasaki. Vuonna 1980 Sasakin paikan rumpalina otti Akira Jimbo. Vuonna 1989 Tetsuo Sakurai ja Akira Jimbo jättivät yhtyeen musiikillisista erimielisyyksistä johtuen ja perustivat oman Jimsaku-yhtyeensä. Heidän paikkansa ottivat Yoshihiro Naruse basistina ja Masaaki Hiyama rumpalina. Yhtye hajosi jo vuonna 2006 jäsenten erimielisyyksien vuoksi, mutta palasi kokoon uudelleen vuonna 2012. Kosketinsoittaja Minoru Mukaiyuan korvasi kuitenkin jazz-urkurina aiemmin tunnettu Kyuomi Otaka. ==Diskografia== * Casiopea (1979) * Super Flight (1979) * Thunder Live (1980) * Make Up City (1980) * Eyes of the Mind (1981) * Cross Point (1981) * Mint Jams (1982) * 4X4 (1982) * Photographs (1983) * Jive Jive (1983) * The Soundgraphy (1984) * Downbeat Up Beat (1984) * Halle (1985) * Casiopea Live (1985) * Sun Sun (1986) * Casiopea Perfect Live II (1987) * Platinum (1987) * Euphony (1988) * Casiopea World Live '88 (1988) * The Party (1990) * Full Colors (1991) * Active (1992) * We Want More (1992) * Dramatic (1993) * Answers (1994) * Hearty Notes (1994) * Asian Dreamer (1994) * Freshness (1995) * Flowers (1996) * Light and Shadows (1997) * Be (1998) * Material (1999) * 20th (Casiopea's 20th Anniversary Album) (2000) * Bitter Sweet (2001) * Main Gate (2001) * Inspire (2002) * Places (2003) * Marble (2004) * Casiopea vs. The Square (2004) * GIG 25 (Casiopea's 25th Anniversary Album) (2005) * Casiopea and Sync DNA: 5 Stars Live! (2005) * Signal (2005) * Gentle & Mellow (2006) * Groove & Passion (2006) * Legend of Casiopea (2006) * Live Liftoff 2012 (2013) * Ta•Ma•Te•Box (2013) * A•So•Bo (2015) * I•Bu•Ki (2016) * Vestige -40th History Album- (2017) * A · ka · ri (2018) * Panspermia (2019) Luokka:Fuusiojazz Luokka:Japanilaiset yhtyeet
Etiopianbanaani

Etiopianbanaani (Ensete ventricosum syn. Musa ensete) on Ensete-sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Se on kotoisin Afrikan eteläosista.Ensete ventricosum South Africa National Biodiversity Institute == Ulkonäkö == Etiopianbanaanin koko vaihtelee paljon kasvupaikan mukaan, mutta hyvissä oloissa se voi saavuttaa jopa 12 metrin korkeuden. Varret yltävät noin viiden metrin korkeuteen ja ne ovat väriltään punertavanruskeita. Varret sisältävät maitiaisnestettä, joka värjäytyy punertavaksi joutuessaan ilman kanssa kosketuksiin. Lehdet levittäytyvät banaanikasveille tyypilliseen asentoon tasaisesti varren ympärille. Lehdet ovat pitkulaisia ja keihäsmäisiä, päältä vihreitä ja kiiltäväpintaisia, alta nukkaisia. Etiopianbanaani tekee kolmenlaisia kukkia: hede-, emi- ja hermafrodiittisia kukkia. Hedekukat ovat muuten valkoisia, mutta niiden terälehtien kärjet ovat oransseja. Hedekukassa on viisi hedettä. Ponnet ovat purppuranpunaisia tai violetteja ja palhot valkoisia. Hermafrodiittisissa kukissa on 1–5 hedettä. Ponnet ovat hiukan palhoja suuremmat. Emikukat ovat harvinaisia. Ne ovat samanlaisia kuin hermafrodiittiset kukat paitsi, että niiltä puuttuvat heteet. == Levinneisyys == Etiopianbanaani on levittäytynyt hyvin laajalle alueelle päiväntasaajan eteläpuoliseen Afrikkaan. Itä-Afrikassa sen levinneisyys yltää myös päiväntasaajan pohjoispuolelle aina Sudaniin, Etiopiaan, Eritreaan ja Somaliaan saakka. Etiopianbanaani on Afrikan yleisin ja laajimmalle levinnein Ensete-suvun kasvi. == Käyttö == Etiopianbanaani on yleinen viljelykasvi. Lämpimillä alueilla sitä viljellään ulkona ja kylmemmillä kasvi- ja asuinhuoneissa. Etiopianbanaanin hedelmä ei yleensä kelpaa ruoaksi, mutta nuoret kukat ovat keitettyinä syötäviä. Myös kasvin siemeniä, varsia ja juuria käytetään ravinnoksi. Kasvin lehtiä käytetään Afrikassa talojen kattojen rakennusaineena ja versoista saadaan kuitua köysien punontaa varten. == Lähteet == Luokka:Etiopianbanaanit
Aragoniitti

Aragoniitti on ortorombista kalsiumkarbonaattia (CaCO3), jota esiintyy luonnossa mineraalina kuumien lähteiden läheisyydessä sekä kalkkikiviluolissa. Se on pysymätöntä ja muuttuu hitaasti kalsiitiksi eli kalkkisälväksi. Helmet sekä kalkkikuoristen vesieläinten ja fossiilien kuoret ovat aragoniittia. Aragoniitti on nimetty löytöpaikkansa, Espanjan Molina de Aragónin (25 km Aragonian ulkopuolella) mukaan. Aragoniitilla ja kalsiitilla on samanlainen kemiallinen koostumus, mutta niiden rakenne ja kidemuoto poikkeavat toisistaan. Aragoniitti on fluoresoiva, ja sen etsinnässä käytetään ultraviolettivaloa. Aragoniitin kiilto erottaa sen kalkista. == Käyttö == Aragoniittia käytetään myös öljyvärimaalauksessa vaalentamassa muita väriaineita ja antamassa niille kiiltoa. Valkoisena väriaineena aragoniittia ei voi käyttää. Roomalaisessa maalaustaiteessa kalkkia (sekä aragoniittia että dolomiittikalkkia) käytettiin yleisesti muun muassa taustamaalauksessa sekä muihin väriaineisiin sekoitettuna. Jan van Eyck käytti aragoniittia voimistamaan matarapunaisen värin hehkua. == Merkittävimmät esiintymisalueet == * Bahama * Espanja * Kypros * Marokko == Kuvia == Tiedosto:Aragonite-196792.jpg|Aragoniittikiteitä (näytteen koko 4,5x3,9x2,9 cm. Löytöpaikka Black Mountain, Nevada, USA). Tiedosto:Aragonite-232887.jpg|Aragoniittikiderypäs Marokosta Tiedosto:Aragonite layers in a blue mussel shell.jpg|Elektronimikroskooppikuva aragoniittikerroksista atlantinsinisimpukan kuoressa Tiedosto:Argonitecrystal.jpg|Vaaleanpunaisia aragoniittikiteitä Tiedosto:Aragonit - Fluorescence.gif|Aragonitiitin värimuutos UV-valossa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mindat: Aragonite * Webmineral: Aragonite Mineral Data * Handbook of Mineralogy: Aragonite (pdf) Luokka:Karbonaattimineraalit
Bauksiitti

Bauksiitti on syväkivilajien rapautumistuote, joka koostuu suureksi osaksi alumiinioksidista (Al2O3), ja on tärkeä alumiinin raaka-aine. Bauksiittia esiintyy latosolimaannoksessa lähellä maanpintaa. Bauksiitti koostuu alumiinihydroksidimineraaleista kuten gibbsiitti ja böhmiitti, ja mukana on usein myös rautaa ja silikaatteja sisältäviä mineraaleja. Bauksiitti sisältää myös joitain raudan yhdisteitä. Bauksiitti sisältää alumiinioksidia noin 30–60 prosenttia. Bauksiitti on väriltään punertavaa ja punainen väri johtuu rautaoksidista. Bauksiittia syötetään raaka-aineeksi Bayer-prosessiin, jolla siitä jalostetaan alumiinioksidia. Prosessissa yhden alumiinioksiditonnin valmistamiseen tarvitaan 1,9–3,6 tonnia bauksiittia. Bauksiitti on saanut nimensä Ranskassa lähellä Avignonia sijaitsevan Les Baux -nimisen paikkakunnan mukaan, josta kemisti Pierre Berthier löysi sitä vuonna 1821. Bauksiitin värejä ovat valkoinen sekä vaalean keltaiset ja vaaleanpunaiset sävyt. Se on himmeä ja läpinäkymätön. == Merkittävät esiintymisalueet == *Aasia **Indonesia **Vietnam **Kiina **Intia **Kazakstan *Afrikka **Ghana **Guinea **Guinea- Bissau **Kamerun **Madagaskar **Malawi **Norsunluurannikko **Sierra Leone **Zimbabwe *Amerikka **Brasilia **Dominikaaninen tasavalta **Guyana **Haiti **Jamaika **Ranskan Guayana **Suriname **Venezuela *Australia ja Oseania **Australia **Salomonsaaret *Eurooppa **Bosnia ja Hertsegovina **Bulgaria **Kreikka **Kroatia **Ranska **Unkari == Lähteet == * Kiviopas.fi * Bauxite and Alumina Statistics and Information === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Minerals.net: Bauxite *Mindat: Bauxite Luokka:Sedimenttikivilajit Luokka:Luonnonvarat
Chicle

Chicle-massaa saadaan sapotillapuusta. Sitä käytetään purukumin raaka-aineena. Se on tiivistettyä puun maitiaisnestettä. Nimi tulee nahuatlin kielen tahmeaa ainetta tarkoittavasta sanasta. Asteekit ja mayat tunsivat chiclen käytön ja opettivat sen eurooppalaisille. Chicleä varten kerätään maitiaisnestettä puun kuoreen tehdystä viillosta samalla tavalla kuin kautsua. Maitiaisnestettä keitetään kokoon, kunnes se on riittävän paksua. Nykyisin purukumia tehdään myös synteettisistä aineksista. == Merkittävimmät esiintymisalueet == * Belize * Guatemala == Katso myös == * Arabikumi Luokka:Sapotillakasvit Luokka:Luonnonvarat
Kurkimäki

Kurkimäki voi tarkoittaa seuraavia: ;paikannimenä: *Kurkimäki, Mellunkylän osa-alue Helsingissä *Kurkimäki, kaupunginosa Kuopiossa *Kurkimäki, rautatieliikennepaikka Kuopiossa *Kurkimäki, kylä Juvalla *Kurkimäki, Myllykosken taajaman osa Kouvolassa ;sukunimenä: *Toni Kurkimäki (s. 1978), suomalainen elokuvaohjaaja ja DJ.