EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Chromonastíri

Chromonastíri (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 298 (vuonna 2011). Chromonastírin kylä sijaitsee noin kymmenen kilometriä etelään Réthymnon kaupungista. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat bysanttilaisaikaiset Panagía (Neitsyt Maria) Kerán kirkko ja Pyhän Eutykhioksen kirkko. Chromonastíri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χρομοναστηρίου, Topikí Koinótita Chromonastiríou), johon kuuluvat varsinaisen Chromonastírin kylän lisäksi kylät Kapedianá, Mýloi ja Prinédes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 391. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Réthymno
Wisconsinin lippu

Wisconsinin lippu on Yhdysvaltain osavaltio Wisconsinin virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on osavaltion vaakuna sinisellä taustalla, sen yläpuolella valkoisin kirjaimin ”Wisconsin” ja alapuolella vuosiluku 1848, jolloin osavaltio liittyi unioniin. Lipun mittasuhteet ovat 2:3. Nykyinen lippu otettiin käyttöön 1. toukokuuta 1981. == Edelliset liput == Tiedosto:Flag of Wisconsin (1866–1913).png|1866–1913 Tiedosto:Flag of Wisconsin (1913–1981).svg|1913–1981 == Lähteet == Lippu Luokka:Yhdysvaltain osavaltioiden liput
Wyomingin lippu

Wyomingin lippu on Yhdysvaltain osavaltio Wyomingin virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on sinisellä taustalla valkoinen biisonin siluetti, jonka sisällä on osavaltion sinetti. Lipun reunoja koristaa valkoinen ja punainen reuna. Lipun mittasuhteet ovat 7:10. Nykyinen lippu otettiin käyttöön 31. tammikuuta 1917. == Lähteet == Lippu Luokka:Yhdysvaltain osavaltioiden liput
Myriokéfala

Myriokéfala () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 268 (vuonna 2011). Myriokéfalan kylä, suomeksi ”Lukemattomia päitä”, sijaitsee noin 36 kilometriä lounaaseen Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 550 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimeä on selitetty kahdella tavalla: se voisi viitata siihen, että turkkilaiset leikkasivat aikanaan useita päitä poikki seudun asukkailta, tai ehkä ennemmin seudun lukuisiin vuorenhuippuihin. Kylä on kehittynyt Myriokéfalan luostarin ympärille, ja luostari on edelleen sen tunnetuin nähtävyys. Myriokéfala muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μυριοκεφάλων, Topikí Koinótita Myriokefálon), johon kuuluu varsinaisen Myriokéfalan kylän lisäksi Marouloún kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 309. Aiemmin kylä kuului Láppan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Láppan kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Réthymno
Atar (mytologia)

Atar (”tuli”) oli tarinoiden mukaan iranilaisen jumalan Ahura Mazdan poika, pyhä tuli. Atarin palvonnan taustalla on saattanut olla muinainen tulen palvonta. Zarathustralaisuuden opetusten mukaan tuli oli yksi Ahura Mazdan seitsemästä luomuksesta. Atarin kerrottiin tuovan ihmisille lohtua ja viisautta sekä suojaavan maailmaa pahuudelta. Atar edusti ihmiskunnassa asuvaa totuuden valoa ja jumalallista hehkua, jumalan läsnäoloa.Cotterell & Storm 2017, s. 269 Hirviömäinen lohikäärme Azhi Dahaka pyrki sammuttamaan tämän pyhän tulen kauheassa taistelussa, jota käytiin maassa, meressä ja ilmassa. Lopulta Atar sai vangittua lohikäärmeen ja sitoi sen kahleilla vuoreen. == Lähteet == *Arthur Cotterell & Rachel Storm: Ultimate encyclopedia of mythology. London. Anness Publishing, 2017. ISBN 9781780191881. === Viitteet === Luokka:Tulen jumalat Luokka:Zarathustralainen usko ja oppi
Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia

Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia on Teemu Nikin ohjaama ja käsikirjoittama komediaelokuva vuodelta 2021. Elokuva on musta komedia, joka kertoo pyörätuolia käyttävän sokean miehen elämästä ja kokemusmaailmasta. Elokuvan pääosaa näyttelee Petri Poikolainen, Teatterikorkeakoulusta vuonna 2000 valmistunut näyttelijä, jolle rooli on ensimmäinen ja luultavasti viimeinen pääosa elokuvassa. Poikolainen sairastaa MS-tautia, ja elokuvan valmistumisen aikoihin hän oli ollut sairauseläkkeellä kahdeksan vuoden ajan. Poikolainen on roolihahmonsa tavoin sokea ja liikuntakyvytön. == Rooleissa == == Vastaanotto == ===Elokuvajuhlilla=== Elokuva palkittiin Norjan Haugesundin elokuvajuhlilla jo ennen valmistumistaan. Suomen elokuvateatterilevitykseen se saapui 10. syyskuuta 2021, ja se voitti Venetsian elokuvajuhlien yleisöpalkinnon 11. syyskuuta 2021. Se palkittiin Egyptin El Gounan elokuvajuhlien parhaana. Viitasaaren elokuvaviikolla 2022 elokuvan työryhmälle myönnettiin Humanismin käsi. Poikolainen palkittiin parhaana näyttelijänä Turkin Antalyan filmijuhlilla ja El Gounassa. Poikolainen voitti elokuvasta parhaan miespääosan Jussi-palkinnon vuonna 2022. Lisäksi Sami Kiiski ja Heikki Kossi voittivat yhdessä elokuvasta parhaan äänisuunnittelun Jussi-palkinnon, ja elokuvalle myönnettiin myös vuoden 2022 Nordisk Film -palkinto. Elokuva valittiin myös Aasian suurimman elokuvafestivaalin, Busanin elokuvajuhlien, ohjelmistoon. Juhlat järjestettiin Busanissa Etelä-Koreassa 6.–10. lokakuuta 2021. Tämän valinnan johdosta elokuvalle ennustettiin laajaa kansainvälistä levitystä. Elokuva valittiin ehdolle Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saajaksi. === Arvosteluja === Helsingin Sanomat Oona Komonen Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl Episodi Niko Ilonen == Lähteet == Luokka:Teemu Nikin ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Vuoden 2021 suomalaiset elokuvat
Pagkalochóri

Pagkalochóri (, ; transl. myös Pangalochóri(on)) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 177 (vuonna 2011). Pagkalochórin kylä sijaitsee noin 13 kilometriä itään Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 80 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen on ehdotettu tulevan koko Págkalos-sukunimestä tai kylän vauraudesta (pan + kaló, ’Kaikki hyvin’). Varhaisin maininta kylästä on venetsialaisvallan ajalta vuodelta 1583. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian temppeliintuomiselle (Eisódia tis Theotókou). Kylän lähellä sijaitsee Arsánin Pyhän Georgioksen luostari. Pagkalochóri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Παγκαλοχωρίου, Topikí Koinótita Pagkalochoríou), johon kuuluu varsinaisen Pagkalochórin kylän lisäksi Sfakákin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 969. Aiemmin Pagkalochóri kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Réthymno
Patsós

Patsós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amárin kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 271 (vuonna 2011). Patsóksen kylä sijaitsee Amárin laaksossa Sorós-vuoren juurella sen pohjoispuolella, noin 23 kilometriä eteläkaakkoon Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 490 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän pohjoispuolella sijaitsee siitä nimensä saanut Patsóksen rotko eli Ágios Antónioksen rotko, jossa sijaitsee Ágios Antónioksen (Pyhän Antonioksen) luola. Varhaisin mainita kylästä on venetsialaisvallan ajalta vuodelta 1577. Sen nimen on ehdotettu tulevan venetsialaisesta sukunimestä Pazo tai latinan sanasta pax (’rauha’). Patsós muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πατσού, Topikí Koinótita Patsoú). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Amári Luokka:Kreetan kylät
Plátanos (Réthymno)

Plátanos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amárin kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 501 (vuonna 2011). Plátanoksen kylä sijaitsee Ída- eli Psiloreítis-vuoren eteläpuolella noin 55 kilometriä kaakkoon Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 580 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi, suomeksi ”Plataani”, tulee sen keskustassa olevasta suuresta plataanipuusta. Plátanos muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πλατάνου, Topikí Koinótita Platánou). Aiemmin kylä kuului Kourítesin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Amárin kunnan Kourítesin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Amári Luokka:Kreetan kylät
Prinés

Prinés () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 851 (vuonna 2011). Prinésin kylä sijaitsee noin kahdeksan kilometriä länsilounaaseen Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 200 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen katsotaan olevan peräisin venetsialaisvallan ajalta ja tulevan ”prinssiä” tai ”ruhtinasta” tarkoittavasta nimestä Princeps (Πρίνσεπς, Prínseps), joka taas palautuisi siihen, että seudulle oli asettunut bysanttilaisella kaudella joku ylimys. Kylän vanha rakennuskanta on venetsialaiselta ajalta. Merkittävimmät kirkot ovat Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko 900–1000-luvulta sekä kaksilaivainen Neitsyt Marian ilmestyksen (Evangelismós) ja Pyhän Antonioksen (Ágios Antónios) kirkko. Prinés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πρινέ, Topikí Koinótita Priné), johon kuuluu varsinaisen Prinésin kylän lisäksi Vedéroin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 884. Aiemmin kylä kuului Nikifóros Fokáksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Nikifóros Fokáksen kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Réthymno
Roumelí

Roumelí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 519 (vuonna 2011). Roumelín kylän sijaitsee noin 23 kilometriä itään Réthymnon kaupungista ja noin 1,7 kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Kreetanmeren rannasta. Kylän nimen on ehdotettu perustuvan hunajan (méli) tuotantoon seudulla. Roumelí muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ρουμελής, Topikí Koinótita Roumelís). Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Mylopótamos
Roussospíti

Roussospíti (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 569 (vuonna 2011). Roussospítin kylä sijaitsee noin seitsemän kilometriä eteläkaakkoon Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Roussospíti muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ρουσσοσπιτίου, Topikí Koinótita Roussospitíou). Kylä on ollut olemassa viimeistään 1100-luvulla. Sen nimeä on selitetty kahdella tavalla: se voisi viitata joko erääseen punaiseen (roússo) taloon (spíti) tai siihen, että kylään asettui kerran asumaan eräs venäläinen nainen (roússa). Kylän nähtävyyksiin kuuluu bysanttilaisaikainen Neitsyt Marian temppeliintuomisen kirkko (Eisódia tis Theotókou). Kylässä on myös useita venetsialaisaikaisia taloja sekä lähdekaivo 1600-luvulta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Réthymno
Sfakáki

Sfakáki () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Sfakáki on osa Pagkalochórin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 792 (vuonna 2011). Sfakákin kylä sijaitsee noin 12 kilometriä itään Réthymnon kaupungista. Kylässä on hiekkarantaa ja hotelleja. Sfakákin samoin kuin läheisten Stavroménoksen ja Chamalévrin alueilta on tehty paljon antiikin aikaisia löytöjä. Aiemmin kylä kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Réthymno
Síses

Síses (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 584 (vuonna 2011). Sísesin kylä sijaitsee noin 44 kilometriä itään Réthymnosta ja noin 39 kilometriä länteen Iraklionista. Se on rakennettu noin 120 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Erään löydetyn piirtokirjoituksen perusteella kylän paikalla tai lähellä on sijainnut antiikin aikana Sisa tai Sisai -niminen kaupunki. Kansanetymologian mukaan kylän nimi viittaisi kuitenkin johonkin turkkilaisten vastaisen taistelun aikaan tapahtuneen maanjäristykseen (seismós). Kolmannen selityksen mukaan nimi viittaisikin erääseen seudulla kasvavaan kistuslajiin (sísaros, agkísaros). Síses muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Σισών, Topikí Koinótita Sisón), johon kuuluvat varsinaisen Sísesin kylän lisäksi kylät Almyrída ja Kaló Choráfi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 673. Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Mylopótamos
Iijärvi (Suomussalmi)

Iijärvi on keskikokoinen humusjärvi Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakuntarajalla Kuusamon ja Suomussalmen kunnissa. Sen pinta-ala on 7,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 165 kilometriä pohjoiskoilliseen.Iijärvi. Järviwiki. Viitattu 30.8.2021. == Maantiede == Iijärven ulottuvuus lännestä itään on 8,1 kilometriä. Järven keskiosasta ulottuu järven itäosan Sarviperään vähintään 20 metriä syvä vyöhyke, jonka syvimmät kohdat ovat 50–51 metriä. Syvänteen eteläpuolinen ranta on matala, puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee noin 50–150 metrin päässä rantaviivasta. Myös järven länsiosan Ahvenlahti on melko syvä. Järven pohjoisen osan muodostaa yli kilometrin levyinen Sakkolahti, joka on suurimmalta osin melko matala. Sakkolahden itäpuolella sijaitsee muusta järvestä erilleen kuroutunut Riitalampi, joka on matala. Iijärven itäosassa sijaitsee noin 30 aarin laajuinen Sarviperänsaari. Iijärven rannat ovat melko alavaa metsää ja suota. Länsirannan Ahvenvaaran korkeustaso on noin 250 metriä merenpinnan yläpuolella, eli noin 30 metriä järven pinnan yläpuolella. Iijärveen virtaa Sarvijoki idästä Sarvijärveltä (220,0 metriä mpy). Pohjoisesta virtaa Sakkojoki. Iijärven eteläpuolella sijaitsee Hypäs, jonka korkeustaso on sama kuin Iijärven, Hypäksen itäpuolella on Iso Haapolampi, jonka korkeustaso on 0,1 metriä ylempi. Iijärvi laskee Hypäksen kautta Huosiusjärveen (214,4 metriä mpy). Iijärven ekologinen tila määriteltiin vuonna 2013 erinomaiseksi. Järven vesitilavuus on 61 194 000 kuutiometriä. Iijärvi (59.531.1.010) kuuluu Iijärven lähialueeseen (59.531), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Iijärven valuma-alue (59.53) ja ensimmäinen Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Iijärvi on laajin Iijärven lähialueen 18:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraavat Haapolampi, Huosiusjärvi ja Hypäs.Iijärven lähialue (59.531). Järviwiki. Viitattu 30.8.2021. Kuusamossa on toinenkin Iijärvi. Se sijaitsee noin 30 kilometriä pohjoiseen. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Suomussalmen järvet Luokka:Kiantajärven reitin valuma-alue
Agiá (Chaniá)

Agiá () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 426 (vuonna 2011). Agián kylä sijaitsee noin kymmenen kilometriä lounaaseen Chanián keskustasta. Kylän vieressä sijaitsee pieni Agián tekojärvi, joka on Natura 2000 -aluetta. Agiá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγιάς, Topikí Koinótita Agiás), johon kuuluvat varsinaisen Agián kylän lisäksi kylät Episkopí ja Kyrtomádos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 590. Aiemmin kylä kuului Thérison kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Thérison kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan kylät
Chorafákia

Chorafákia () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Chorafákia on osa Kounoupidianán kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 716 (vuonna 2011). Chorafákian kylä sijaitsee Akrotírin niemimaan länsirannikolla noin 11 kilometriä koilliseen Chanián kaupungista ja kahdeksan kilometriä luoteeseen Chanián kansainvälisestä lentoasemasta. Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan kylät
Chordáki

Chordáki (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 259 (vuonna 2011). Chordákin kylä sijaitsee Akrotírin niemimaalla Sklóka-vuoren juurella noin 19 kilometriä itäkoilliseen Chanián kaupungista. Se on rakennettu noin 230 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. 1800-luvulla kylän nimimuotona esiintyy Choridáki (Χωριδάκι). Chordáki muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χωρδακίου, Topikí Koinótita Chordakíou), johon kuuluvat varsinaisen Chordákin kylän lisäksi Akrópolin kylä sekä Gouvernéton luostari (Moní Kyrías ton Angélon Gouvernétou). Koko yhdyskunnan väkiluku on 266. Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan kylät
Episkopí (Chaniá)

Episkopí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 65 (vuonna 2011). Episkopín kylä sijaitsee noin 32 kilometriä länteen Chanián kaupungista. Se on rakennettu noin 170 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän tunnetuin nähtävyys on bysanttilaisaikainen Arkkienkeli Mikaelin kirkko. Kylän piispaan viittaava nimi on peräisin siitä, että kirkko toimi keskiajalla Kíssamoksen hiippakunnan piispanistuimena. Episkopí muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Επισκοπής, Topikí Koinótita Episkopís), johon kuuluvat varsinaisen Episkopín kylän lisäksi kylät Ágios Antónios ja Ástrikas. Koko yhdyskunnan väkiluku on 218. Aiemmin kylä kuului Kolymvárin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Kolymvárin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Plataniás
Mot (jumala)

Mot oli foinikialaisessa mytologiassa kuoleman, kuivuuden ja hedelmättömyyden jumala. Hän hallitsi manalaa ja kuivuuskausilla myös maaseutua.Cotterell & Storm 2017, s. 300 Motista ja Baalista kerrotaan seuraavaa myyttiä: Eräänä päivänä sateen, ukkosen ja hedelmällisyyden jumala Baal päätti alistaa Motin. Baal oli käynyt ylpeäksi kukistettuaan meren jumala Yamin. Baal käski Motin asua karulla kuivettuneella maalla, jossa mikään ei kasvanut ja kielsi tätä astumasta hedelmällisille maille. Mot päätti kuitenkin haastaa Baalin vierailemaan Manalaan ja syömään mutaa, kuolleiden ravintoa. Itsevarma Baal tarttui haasteeseen ja kuoli. Baalin vaimo ja sisar, surun murtama jumalatar Anat, laskeutui silloin manalaan hakemaan miehensä ruumista. Hän ei kuitenkaan kyennyt herättämään Baalia henkiin, jolloin hän anoi Motilta apua. Mot kieltäytyi, jolloin raivostunut Anat surmasi Motin sirpillä, ja Baal palasi eläväksi.Cotterell & Storm 2017, s. 271 Tämä myytti kuvaa symbolisesti maanviljelyskulttuurin toistuvaa sykliä, Motin hallitsemaa ankaraa kuivuuskautta ja Baalin hallitsemaa kasvukauden hedelmällisyyttä. Filon Aleksandrialaisen mukaan Mot oli syntynyt aikojen alussa, kun kaaoksen pimeät voimat sekoittuivat ilmaan. Yleensä Motin uskottiin kuitenkin olevan ylijumala Ēlin poika. == Lähteet == *Arthur Cotterell & Rachel Storm: Ultimate encyclopedia of mythology. London. Anness Publishing, 2017. ISBN 9781780191881. === Viitteet === Luokka:Kuoleman jumalat Luokka:Länsiseemiläiset jumalat
Adelaiden lentoasema

Adelaiden lentoasema on kansainvälinen lentoasema Adelaidessa Etelä-Australian osavaltiossa Australiassa. Se toimii Australian kansallisen lentoyhtiön, Qantasin, solmukohtana. Vuonna 2017 se oli Australian viidenneksi vilkkain lentoasema. Se oli myös Oseanian kuudenneksi vilkkain. Sinä vuonna lentoaseman kautta kulki 8 090 000 matkustajaa. Lentoasema kostuu yhdestä terminaalista, joka on sekä kotimaisille että kansainvälisille lennoille. Terminaali valmistui vuonna lokakuussa 2005. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Adelaiden lentoaseman virallinen verkkosivusto Luokka:Australian lentoasemat Luokka:Adelaide
Gavalochóri

Gavalochóri (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 513 (vuonna 2011). Gavalochórin kylä sijaitsee noin 31 kilometriä kaakkoon Chanián kaupungista ja noin neljä kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta ja Soúdanlahden rannasta. Kylän nimi tulee bysanttilaiselta ajalta Gavalás-suvusta. Kylässä on paikallinen historiallinen ja kansatieteellinen museo. Tärkeimmät kirkot on omistettu Neitsyt Marialle (Panagía), Pyhälle Sergiokselle (Ágios Sérgios) ja Pyhälle Paavalille (Ágios Pávlos). Gavalochóri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Γαβαλοχωρίου, Topikí Koinótita Gavalochoríou), johon kuuluu varsinaisen Gavalochórin kylän lisäksi Áspron kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 647. Aiemmin kylä kuului Vámoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Apokóronaksen kunnan Vámoksen kunnallisyksikköön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gavalochórin turismisivusto Luokka:Apokóronas Luokka:Kreetan kylät
Gialós (Chaniá)

Gialós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kántanos-Sélinon kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Gialós on osa Voutásin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 848 (vuonna 2011). Gialóksen kylä, suomeksi ”Ranta”, sijaitsee Kreetan lounaiskulmassa noin kuusi kilometriä länteen Palaióchorasta ja noin 77 kilometriä lounaaseen Chaniásta. Kylän rannikolla sijaitsee Gramménoksen niemi. Sen länsipuolella sijaitsevat Kountoúran eli Agía Kyriakín ranta ja Gramménoksen ranta, ja itäpuolella Alonákin ranta. Aiemmin kylä kuului Pelekánoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kántanos-Sélinon kunnan Pelekánoksen kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kántanos-Sélino Luokka:Kreetan kylät
Pyhäjärvi (Pelkosenniemi)

Pyhäjärvi on Pelkosenniemen suurin järvi. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä ja tilavuus 20,9 kuutiohehtometriä. Järvi sijaitsee kunnan länsiosassa Pyhätunturin koillispuolella. Etäisyys Rovaniemeltä on 90 kilometriä koilliseen.Pyhäjärvi. Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. == Maantiede == Pyhäjärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,8 kilometriä, leveys on noin kilometrin. Saaria ei ole. Järven syvin kohta, 18 metriä, sijaitsee altaan eteläosassa. Järvessä on lisäksi useita lähes yhtä syviä kohtia. Noin kymmenesosa järvestä on vähintään 15 metriä syvä. Pyhäjärven itärannalla kohoaa Soutajatunturi, jonka laki on 375 metriä merenpinnan yläpuolella eli yli 200 metriä järven pinnan yläpuolella. Länsiranta on sitä vastoin varsin alavaa. Pyhäjärven kylä sijaitsee järven koillisrannalla. Järven rannoilla on verraten tiheään rakennuskantaa. Pyhäjärven luusua sijaitsee luoteisrannalla, josta lähtee laskuoja Pyhäjokeen, joka virtaa Soutajan itäpuolitse Kemijokeen. Pyhäjärven vesitilavuus on 20 907 000 kuutiometriä. Pyhäjärvi (65.364.1.001) kuuluu Pyhäjärven valuma-alueeseen (65.364), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Pyhäjoen valuma-alue (65.36) ja ensimmäinen jakovaihe Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Pyhäjärven valuma-alueella sijaitsee Pyhäjärven ohella runsaan hehtaarin laajuinen Kaakkurilampi.Pyhäjärven valuma-alue (65.364). Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. == Lähteet == Luokka:Pelkosenniemen järvet Luokka:Kemijärven–Pelkosenniemen alue
Kalathás

Kalathás () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kalathás on osa Kounoupidianán kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 634 (vuonna 2011). Kalathásin kylä sijaitsee Akrotírin niemimaan länsirannikolla noin 14 kilometriä koilliseen Chanián keskustasta ja noin kymmenen kilometriä länteen Chanián kansainvälisestä lentoasemasta. Kylä on käytännössä Chanián esikaupunkeja ja rakennuskannaltaan suhteellisen uusi. Kylässä on luonnonsatamalahden pohjukassa oleva ranta, jonka edustalla on pieni saari. Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan kylät
Kamisianá

Kamisianá () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 557 (vuonna 2011). Kamisianán kylä sijaitsee noin 22 kilometriä länteen Chaniásta, noin neljä kilometriä länteen Málemesta ja noin neljä kilometriä itään Kolymvárista. Kamisianá muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καμισιανών, Topikí Koinótita Kamisianón). Aiemmin kylä kuului Kolymvárin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Kolymvárin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Kreetan kylät Luokka:Plataniás
Mouzourás

Mouzourás () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 134 (vuonna 2011). Mouzourásin kylä sijaitsee Akrotírin niemimaalla noin 17 kilometriä itäkoilliseen Chanián kaupungista ja heti Chanián kansainvälisen lentoaseman pohjoispuolella. Mouzourás muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μουζουρά, Topikí Koinótita Mouzourá), johon kuuluvat varsinaisen Mouzourásin kylän lisäksi kylät Agía Zóni, Galíni, Kalórrouma ja Koumarés sekä Pyhän Kolminaisuuden luostari (Moní Agías Triádos ton Tzagkarólon). Koko yhdyskunnan väkiluku on 268. Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan kylät
Paralía Kourná

Paralía Kourná () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Paralía Kourná on osa Kournásin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 599 (vuonna 2011). Paralía Kourná on sisämaassa sijaitsevan Koúrnasin kylän ranta-asutus ja sijaitsee saaren pohjoisrannikolla eli Kreetanmeren rannalla noin 44 kilometriä kaakkoon Chaniásta, noin 20 kilometriä länteen Réthymnosta ja noin neljä kilometriä itään Georgioúpolista. Nykyisin Paralía Kourná on Georgioúpolin ympäristön turistirannikkoa ja siellä on useita hotelleja. Kylän nimi tarkoittaa ”Koúrnasin rantaa”, mutta sitä ei tule sekoittaa Kournás- järven rantoihin kylästä noin kolme kilometriä lounaaseen. Aiemmin kylä kuului Georgioúpolin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Apokóronaksen kunnan Georgioúpolin kunnallisyksikköön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Apokóronas Luokka:Kreetan kylät
Pazinós

Pazinós () eli Gkagkládo (Γκαγκαλάδο) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Pazinós on osa Arónin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 629 (vuonna 2011). Pazinóksen kylä sijaitsee Akrotírin niemimaalla noin 12 kilometriä itään Chanián kaupungista ja heti Chanián kansainvälisen lentoaseman lounaispuolella. Kylässä sijaitsee Pyhän Johannes Laupiaan luostari (Moní Agíou Ioánnou tou Eleímona). Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön. == Lähteet == Luokka:Chaniá Luokka:Kreetan kylät
Säynäjäjärvi (Pelkosenniemi)

Säynäjäjärvi on erittäin matala metsäjärvi Pelkosenniemellä Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 92 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 107 kilometriä itäkoilliseen.Säynäjäjärvi. Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. == Maantiede == Säynäjäjärven pituus etelästä pohjoiseen on 1,6 kilometriä. Allas on melko tasaleveä, tasasyvä ja saareton. Noin viidesosa järven pinta-alasta on yli metrin syvyinen. Syvimmät kohdat sijaitsevat itärannan tuntumassa. Säynäjäjärven ranta on alavaa, ja 160 metrin korkeuskäyrä kulkee vain paikka paikoin alle sadan metrin etäisyydellä järven rantaviivasta. Säynäjäjärveen virtaa laskuoja kaakosta Neulikkolammelta (162,4 metriä mpy) ja etelästä Hoikkalammelta (165,1 metriä mpy). Säynäjäjärven pohjoiskolkasta alkaa Säynäjäjoki, joka virtaa pohjoiseen ja laskee Vuotosjokeen, joka puolestaan virtaa pohjoiseen kohti Kemijokea. Säynäjäjärven vesitilavuus on 571 000 kuutiometriä eli 571 miljoonaa litraa. Säynäjäjärvi (65.497.1.002) kuuluu Säynäjäjoen valuma-alueeseen (65.497), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Vuotosjoen valuma-alue (65.49) ja ensimmäinen jakovaihe Ylä-Kemijoen valuma-alue (65.4). Säynäjäjärvi on Säynäjäjoen valuma-alueen laajin vakavesi. Sitä seuraavat Hoikkalampi ja Iso Aapalampi. Valuma-alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista useat ovat vailla virallista nimeä.Säynäjäjoen valuma-alue (65.497). Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. Pelkosenniemen Säynäjäjärvi on laajin Suomen kolmestatoista Säynäjäjärvestä. Se on Pelkosenniemen laajin vakavesi Pyhäjärven jälkeen ja ennen Tuormusjärveä.Säynäjäjärvi. Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. == Lähteet == Luokka:Pelkosenniemen järvet Luokka:Ylä-Kemijoen valuma-alue
YouVersion

YouVersion (tunnetaan myös nimellä Raamattusovellus ja Bible.com) on vuonna 2008 lanseerattu maksuton Raamattu-sovellus, jota voi käyttää mobiilisti, tabletissa tai tietokoneessa. Sovellusta käytetään maailmanlaajuisesti. Vuonna 2021 sovellus oli ladattu lähes 400 miljoonaan laitteeseen ja suurin osa käyttäjistä asui Yhdysvalloissa. Käyttäjien määrä on kasvanut voimakkaasti myös muualla maailmassa. YouVersionia julkaisee Life.Church-seurakunta, joka on kertonut tavoittelevansa sovelluksen kautta uusia ihmisiä ja tuovansa raamatun sanoman arkipäiväisten kokemusten yhteyteen. Sovellus oli vuonna 2021 julkaistu yli 1700 kielelle ja sisältää yli 2500 raamatunkäännöstä. Sovellus on yksi App Storen ladatuimmista ja yksi sovelluskaupan ensimmäisistä raamattusovelluksista. == Lähteet == Luokka:IOS-sovellukset Luokka:Android- sovellukset Luokka:Yhteisöpalvelut Luokka:Raamatunkäännökset
Maunu Siitonen

Maunu Keijo Siitonen (27. maaliskuuta 1911 Helsinki – 16. lokakuuta 1986) oli suomalainen arkkitehti. Siitosen vanhemmat olivat arkkitehti Armas Siitonen ja Olga Wentz. Siitonen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1928 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1936. Lisäoppia hän hankki tekemällä opintomatkoja ulkomaille. Arkkitehdin uransa Siitonen aloitti Kulutusosuuskuntien Keskusliiton rakennusosastolla toimistoarkkitehtina, ja 1937 hänet nimitettiin Keskusosuusliike Valion rakennusosaston osastonhoitajaksi. Siitonen osallistui talvi- ja jatkosotaan, ja 1961 hänen sotilasarvonsa oli kapteeni. Hän jatkoi sodan jälkeen työtään Valiolla, kunnes 1950 perusti oman yrityksen Arkkitehtitoimisto Maunu Siitonen. Omaa toimistoa hän hoiti vuoteen 1978 ja jäi eläkkeelle 1979. Rakennusten ohella Siitonen suunnitteli sankarihautoja, rakennuskaavoja ja sisustuksia sekä osallistui asiantuntijana seurakuntien rakennustoimikuntien työhön. Vuosina 1955–1969 Siitonen opetti sivutoimenaan rakennusoppia Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla. Temppeliaukion kirkon suunnittelukilpailussa 1960–1961 hän toimi palkintolautakunnan jäsenenä. Maunu Siitosen suunnittelutöitä ovat muun muassa seuraavat kohteet: * Juustomestari Oskari Kankareen muistomerkki, Halikko (nykyisin Salo) 1938 * Valion juustovaraston rakennus Helsingissä, Lönnrotinkatu 47, 1940 * Helsingin Hietaniemen hautausmaan sankarihauta-alueen suunnitelman viimeistely Arvo Muroman kuoltua kesken suunnittelun, 1954 * Karvian sankarihauta-alueen suunnittelu (sankaripatsas on Johannes Haapasalon luomus), 1950-luvun alku * Orvokkitie 3, asuinkerrostalo Vantaan Tikkurilassa, 1962 * Mikkelin Osuusmeijerin laajennus, 1962 * Keskusosuusliike Hankkijan toimitalo, Lappeenranta 1963 * Varkauden seudun osuusmeijeri, 1963 * Keskusosuusliike Hankkijan palveluskeskus Iisalmen kauppatorin laidalla, 1966 ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Tuormusjärvi

Tuormusjärvi on metsäjärvi Pelkosenniemellä Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 81 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 110 kilometriä koilliseen.Tuormusjärvi. Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. == Maantiede == Tuormusjärven pituus etelästä pohjoiseen on 1,7 kilometriä. Suurin leveys on noin 700 metriä. Järven kolmella niemellä ei ole karttanimeä. Tuormusjärveä ympäröi laakea suoalue, jonka sisällä sijaitsee vähäisiä suolampia. Niistä suurin on neljän hehtaarin laajuinen Kaakkurilampi. Tuormusjärveen virtaa vettä pohjoisesta Ylilammilta (156,8 metriä mpy). Tuormusjärvestä virtaa laskuoja etelään Yliuopajan kautta Kitiseen. Tuormusjärvi (65.812.1.003) kuuluu Kairalan alueeseen (65.812), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Kitisen alaosan alue (65.81) ja ensimmäinen jakovaihe Kitisen alue (65.8). Tuormusjärvi on laajin Kairalan alueen yhdeksästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajin on noin 20-hehtaarinen Yliuopaja.Kairalan alue (65.812). Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. Tuormusjärvi on Pelkosenniemen laajin vakavesi Pyhäjärven ja Säynäjäjärven jälkeen. Neljänneksi laajin on Huttujärvi.Pelkosenniemi. Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. == Lähteet == Luokka:Pelkosenniemen järvet Luokka:Kitisen alue
The Bible

The Bible on Mark Burnettin ja Roma Downeyn tuottama yhdysvaltalainen draamasarja. Sarja julkaistiin vuonna 2013 ja sai Emmy-ehdokkuuden. Sarjassa on kymmenen jaksoa, joissa käydään läpi Raamatun keskeisiä kertomuksia sekä Vanhasta, että Uudesta testamentista aikajärjestyksessä. Sarja nousi suureen suosioon Yhdysvalloissa. Sarjan TV-ensi-ilta keräsi 13 miljoonaa amerikkalaiskatsojaa. Maailmanlaajuisesti sarja on kerännyt yli 100 miljoonaa katsojaa ja oli vuonna 2013 katsotuin tv-sarja mm. Yhdysvalloissa ja Kanadassa. == Lähteet == Luokka:2010-luvun yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:Yhdysvaltalaiset minisarjat Luokka:Kristillinen kulttuuri
Huttujärvi

Huttujärvi on saareton metsäjärvi Pelkosenniemellä Lapin maakunnassa. Se sijaitsee Pelkosenniemen länsiosassa Pyhätunturin luoteispuolella. Etäisyys Rovaniemeltä on 82 kilometriä koilliseen. Huttujärven pinta-ala on 56 hehtaaria.Huttujärvi. Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. == Maantiede == Huttujärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,4 kilometriä, järvi levenee jonkin verran luodetta kohden. Huttujärvi on matala, altaan pohjoisosassa on noin 0,6 hehtaarin laajuinen alue, jonka syvyys on kuusi metriä. Järvi rajautuu idässä Pyhä-Luoston kansallispuistoon. Järven koillispuolisen Huttutunturin laki on noin 420 metriä merenpinnan yläpuolella. Huttujärven eteläkolkasta lähtee Huttuoja etelään. Huttuoja laskee Siurunjokeen. Huttujärven vesitilavuus on 1 224 000 kuutiometriä eli noin 1,2 kuutiohehtometriä. Huttujärvi (65.356.1.006) kuuluu Siurunjoen valuma-alueeseen (65.356), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Javarusjoen valuma-alue (65.35) ja ensimmäinen jakovaihe Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Huttujärvi on laajin Siurunjoen valuma-alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.Siurunjoen valuma-alue (65.356). Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. Huttujärvi on Pelkosenniemen neljänneksi laajin vakavesi. Sitä laajempia ovat Pyhäjärvi, Säynäjäjärvi ja Tuormusjärvi.Pelkosenniemi. Järviwiki. Viitattu 31.8.2021. == Lähteet == Luokka:Pelkosenniemen järvet Luokka:Kemijärven–Pelkosenniemen alue
Suomijärvi (Mikkeli)

Suomijärvi on järvi Mikkelissä Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 7,7 neliökilometriä ja vesitilavuus 76 kuutiohehtometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 38 kilometriä eteläkaakkoon.Suomijärvi Järviwikissä. Viitattu 1.9.2021. == Maantiede == Suomijärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Etäisyys järven läntisimmästä osasta itäisimpään osaan on 7,5 kilometriä kuten myös etäisyys eteläisimmästä osasta pohjoisimpaan. Järvi koostuu suurelta osin kahdesta eteläisestä lahdesta ja niiden pohjoispuolisesta selkävedestä. Järven länsiosan Suuri-Pauni, Purnu ja Pieni-Pauni ovat selkeästi erillään pääaltaasta. Noin puolen neliökilometrin laajuinen Suurisaari määrittää järven pohjoisosan ilmeen. Saaren luoteispuolella on noin puolentoista kilometrin mittainen kapea Haukilahti. Suomijärven syvin kohta, 32 metriä, sijaitsee altaan keskivaiheilla Heikinniemen itäpuolella. Vähintään 20 metriä syviä alueita on useita, ja niiden yhteispinta-ala on noin kymmenesosa järven pinta- alasta. Suomijärvessä sijaitsee 29 saarta, joista 2 on alle aarin laajuisia ja 5 on yli hehtaarin laajuisia. Suurisaaren eteläpuolella sijaitsee Palosaari, Haikaa ja Heinäsaari. Järven keskivaiheilla sijaitsee kymmenisen hehtaaria laaja Iso Haapasaari. Suomijärven rannat ovat peltotilkkujen täplittämää metsämaata. Maasto järven tuntumassa kohoaa paikoin yli 100 metriä merenpinnan yläpuolelle. Haukilahdenvuori Haukilahden länsirannalla kohoaa lähes 140 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 60 metriä järven pintaa korkeammalle. Suurisaaren itäosassa on 105 metriä korkea kohta, Palosaaren korkein kohta on noin 100 metriä merenpinnan yläpuolella. Iso Haapasaari on alavaa ja sitä ympäröi matala vesialue. Suomijärvi sijaitsee Mikkelin eteläisen kaupunginosan Suomenniemen alueella. Suomenniemi oli aiemmin itsenäinen kunta, sen keskusta sijaitsee Suomijärven lounaispuolella. Suomijärven korkeustaso on hieman Saimaata ylempi. Suomijärveen laskee usea ympäristön metsäjärvi ja -lampi, kuten Turvelammit (92,6 metriä mpy) ja Turvejärvi (77,6 metriä mpy) koillisesta. Syvähkö Saunalampi (92,9 metriä mpy) pohjoisessa laskee Mustalammen ja Ala-Mustalammen kautta Suomijärven pohjoisrannalle. Luoteessa Iso-Paavali (86,7 metriä mpy) laskee Haukilammen kautta Haukilahden pohjoiskolkkaan. Suomijärven luusua sijaitsee Pieni-Paunin lounaiskulmassa, josta virtaa noin 200-metrinen laskuoja Kuolimoon (77,0 metriä mpy). Suomijärven vesitilavuus on 75 994 000 kuutiometriä. Suomijärvi (04.141.1.045) kuuluu Kuolimon lähialueeseen (04.141), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Suomijärvi on toiseksi laajin Kuolimon lähialueen 124:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltää Kuolimo ja seuraa Haukkajärvi.Kuolimon lähialue (04.141) Järviwikissä. Viitattu 1.9.2021. Suomessa on toinenkin Suomijärvi. Se sijaitsee Karviassa.Suomijärvi (36.082.1.001) Järviwikissä. Viitattu 1.9.2021. == Lähteet == Luokka:Mikkelin järvet Luokka:Kuolimon valuma-alue
Suomijärvi (Karvia)

Suomijärvi on rehevä ja osin umpeenkasvanut järvi ja luonnonsuojelualue Karviassa Satakunnan koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Porista on 82 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 87 kilometriä luoteeseen.Suomijärvi Järviwikissä. Viitattu 1.9.2021. == Maantiede == Vedenlaskut ovat madaltaneet Suomijärveä. Kevätaikaan se on kuitenkin varsin lähellä entisiä mittojaan ja sitä on kunnostettu, sillä sen merkitys lintujärvenä on huomattava. Suomijärven linnusto on runsas ja erämainen (muun muassa jouhisorsa, mustakurkku-uikku, luhtahuitti, kapustarinta ja liro). Suomijärveltä lähtee Suomijoki länteen, joki yhtyy Karvianjokeen Kantin kylän kohdalla. Suomijärvi (36.082.1.001) kuuluu Suomijärven alueeseen (36.082), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karvianjoen vesistössä (36). Toinen jakovaihe on Suomijoen valuma-alue (36.08). Suomijärvi on Suomijärven alueen ainoa järvi.Suomijärven alue (36.082) Järviwikissä. Viitattu 1.9.2021. Suomessa on toinenkin Suomijärvi. Se sijaitsee Mikkelin Suomenniemellä noin 265 kilometriä Karvian Suomijärveltä itäkaakkoon.Suomijärvi (04.141.1.045) Järviwikissä. Viitattu 1.9.2021. == Lähteet == Luokka:Karvian järvet Luokka:Suomijoen valuma-alue
Siuntion pappila

Siuntion pappila (ruots. Sjundeå prästgård) on Siuntion seurakunnan historiallinen 1800-luvulla rakennettu pappila Uudellamaalla Kirkkojoen rannalla. Pappila sijaitsee saman nimisessä kylässä lähellä Siuntion kirkonkylää samalla paikalla, jossa se on sijainnut keskiajalta lähtien. Pappilalle johtaa puukujanne. Seurakunta myi Museoviraston suojeleman pappilan 1974, sillä sillä ei ollut varaa kunnostaa ja ylläpitää rakennuksia. Siuntion pappilan omistanut Fastighets Ab Sjundeå Gamla Prästgård laittoi pappilan jälleen myyntiin vuonna 2020 2 480 000 euron hintaan. == Historia == Perimätiedon mukaan pappilan kiinteistö on lahjoitettu Siuntion seurakunnalle keskiajalla Suitian linnasta. Pappilaa onkin joskus kutsuttu myös Suitian pappilaksi. Nykyinen kaksikerroksinen hirsirunkoinen päärakennus on valmistunut vuonna 1812. Sitä on edeltänyt ainakin kaksi aikaisempaa päärakennusta; yksi 1600-luvun lopulta ja toinen vuodelta 1778. Siuntion pappilaa ympäröi noin hehtaarin kokoinen puisto, joka on peräisin kirkkoherra B. O. Lillen ajoilta. 1860-luvulla pappilaa korotettiin muutamalla hirsikerroksella. Alun perin pappila oli väriltään harmaa ja yksityiskohdat, kuten kulmalaudat olivat ruskeat. Nykyisin väritys on kuitenkin valkoinen punaisilla yksityiskohdilla. 1900-luvulle tultaessa Siuntion seurakunnalla ei kuitenkaan ollut varaa korjata vanhaa pappilaa eikä Museovirasto antanut lupaa sen purkamiseen. Pappila myytiin yksityiselle taholle kesällä 1974, jonka jälkeen päärakennus ja piharakennukset ovat entisöity pieteetillä. Valtioneuvosto on rauhoittanut pappilan päärakennuksen ja puiston päätöksellään 20.6.1983. Viimeinen pappilassa asunut seurakunnan työntekijä oli entinen kirkkoherra Ismo Turunen perheineen. == Lähteet == Luokka:Siuntion suojellut rakennukset Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen pappilat Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Bains-sur-Oust

Bains-sur-Oust () on kunta läntisessä Ranskassa Ille-et-Vilainen departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Oustjoen varrella, noin 8 kilometriä Redonin kaupungista pohjoiseen. Kunnan nähtävyyksiä on Pyhä Marcellinuksen kappeli. Kappeli on rakennettu vanhojen roomalaisten teiden risteykseen, missä Bretagnen hallitsija Nominoë ja apotti Conwoïon olivat tavanneet 800-luvulla. Conwoïon toi Pyhän Marcellinuksen ruumiin Roomasta. Alkuperäinen kappeli on tuhoutunut, ja nykyinen on rakennettu vuonna 1945. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ille-et-Vilainen kunnat
Jokirinteen oppimiskeskus

Vuonna 2021 Jokirinteen oppimiskeskuksen muodostavat Jokirinteen koulu ja Jokirinteen päiväkoti. Koulun muodostivat entiset Kirkkoharjun koulu ja Finnsbackan päiväkoti. Jokirinteen koulu tarjoaa painotusta musiikissa, liikunnassa ja matemaattis-luonnontieteellisissä aineissa. Koulun tilat ovat iltaisin sekä kanslaisopiston ja musiikkiopiston että paikallisten seurojen käytössä. Koulun piha-alueella on paljon erilaisia liikuntamahdollisuuksia kuten tekonurmi, pallopelit sekä lähiliikuntapaikka ja leikkipaikat. Kävelymatkan etäisyydellä on uimahalli, jäähalli ja keskusurheilupuisto. == LUMA-painotus == Jokirinteen koulussa luokilla 7-9 voi opiskella painotetusti matematiikkaa ja luonnontieteitä. LUMA-luokalle päästäkseen oppilaiden tulee päästä läpi pääsykokeesta. Luokalle valitaan 24 parhaiten kokeessa pärjännyttä. == Kielikylpyopetus == Suomenkielisille lapsille tarkoitettu mahdollisuus ruotsinkieliselle opetukselle. == Musiikki-painotus == Jokirinteen koulussa pystyy opiskella painotetusti musiikkia luokilla 3-9. == Jokirinteen liikuntahalli == Koulussa on suuri 1500m² liikuntasali siirtokatsomoineen. Katsomon ollessa auki lattiapinta-ala täyttää kansallisen salibandykentän mitat, silloin katsojakapasiteetti on 600. Hallissa kotiottelunsa pelaa salibandyjoukkue Kirkkonummi Rangers. Liikuntasali voidaan myös kalustaa yli 1000 hengen juhlasaliksi. == Lähteet == Luokka:Kirkkonummen peruskoulut
Carteretin piirikunta

Carteretin piirikunta () on Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 67 686 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Beaufortin kunta ja suurin kaupunki on Morehead City. Piirikunta on perustettu vuonna 1722. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pohjois-Carolinan piirikunnat
Oxford-AstraZenecan COVID-19-rokote

Oxford-AstraZenecan COVID-19-rokote, koodinimeltään AZD1222, jota myydään muun muassa tuotenimillä Covishield ja Vaxzevria, on COVID-19:n ennaltaehkäisyyn tarkoitettu virusvektorirokote. Se on Oxfordin yliopiston ja AstraZenecan kehittämä, ja se annetaan lihaksensisäisenä injektiona käyttäen vektorina muunnettua simpanssin adenovirusta ChAdOx1. Rokotteen teho on 76,0 prosenttia oireisen COVID-19:n ehkäisyssä 22 päivän kuluttua ensimmäisestä annoksesta ja 81,3 prosenttia toisen annoksen jälkeen. Rokotteen turvallisuusprofiili on hyvä, ja haittavaikutukset, kuten pistoskohdan kipu, päänsärky ja pahoinvointi, häviävät yleensä muutamassa päivässä. Harvemmin voi esiintyä anafylaksiaa (Yhdistyneen kuningaskunnan lääkkeiden ja terveydenhuollon tuotteiden sääntelyvirastolla (MHRA) on 268 raporttia noin 21,2 miljoonasta rokotuksesta 14. huhtikuuta 2021 mennessä). Hyvin harvinaisissa tapauksissa (noin 1 henkilö 100 000:sta) rokotteeseen on yhdistetty suurentunut veritulppariski yhdessä verihiutaleiden alhaisen tason kanssa.[27][28][29] Euroopan lääkeviraston mukaan 4. huhtikuuta 2021 mennessä 222 veritulppatapausta on raportoitu Euroopan talousalueelta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta, jossa noin 34 miljoonaa ihmistä on saanut rokotteen. Rokote hyväksyttiin ensimmäisen kerran käytettäväksi Ison-Britannian rokotusohjelmassa 30. joulukuuta 2020, ja ensimmäinen kokeilun ulkopuolinen rokotus annettiin 4. tammikuuta 2021. Sittemmin useat lääkevirastot ympäri maailmaa, kuten Euroopan lääkevirasto (EMA) ja Australian Therapeutic Goods Administration, ovat hyväksyneet rokotteen, ja Maailman terveysjärjestö (WHO) hyväksyi sen hätäluetteloon. 34 Joissakin maissa rokotteen käyttö on rajoitettu iäkkäisiin henkilöihin, joilla on suurempi riski sairastua vakavaan COVID-19-tautiin, koska ollaan huolissaan rokotteen hyvin harvinaisista haittavaikutuksista nuoremmilla henkilöillä. Suomessa nimellä Vaxzevria hankittuja rokotteita annettiin vain yli 65-votiaille marraskuuhun 2021 saakka. Tuolloin käytössä olleet rokote-erät vanhenivat eikä uusia enää hankittu. Sitä korvaavaksi adenovirusvektorirokotteeksi valittiin Janssenin koronavirusrokote, joka myös on adenovirusvektorirokote. Se on yhdysvaltalaisen Johnson & Johnson -yhtiön kehittämä ja sen belgialaisen tytäryhtiön Janssenin nimellä Euroopassa markkinoima rokote == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * * *"An oral history of Oxford/AstraZeneca: ‘Making a vaccine in a year is like landing a human on the moon’". The Guardian Luokka: SARS-CoV-2-rokote
Mohammad Hassan Akhund

Mohammad Hassan Akhund () on afganistanilainen uskonoppinut ja poliitikko, joka toimii talibanin hallinnon virkaatekevänä pääministerinä 7. syyskuuta 2021 alkaen. Akhund oli Mohammed Omarin läheinen liittolainen. Hän johtaa Talebanin korkeinta neuvostoa. Järjestön korkeimman johtajan Hibatullah Akhundzadan kerrotaan kunnioittavan häntä suuresti. Talibanin hallitessa Afganistania vuosina 1996–2001 Akhund toimi ulkoministerinä ja varapääministerinä. Siltä ajalta hän on ollut YK:n pakotelistalla. Mullah Akhund on kotoisin Kandaharista ja etniseltä taustaltaan paštu. Hänen arvioidaan olevan noin 65-vuotias. == Lähteet == Luokka:Uskonnolliset johtajat Luokka:Taliban Luokka:Afganistanin valtionpäämiehet Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Certified Lover Boy

Certified Lover Boy on kanadalaisen rap-artisti Draken kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 3. syyskuuta 2021. Albumin kansikuvan on suunnitellut brittiläinen Damien Hirst. Kannessa on 12 raskaana olevaa naista esittävää emojia. == Vastaanotto == Albumia on kritisoitu sosiaalisessa mediassa siitä, että yhdeksi ”TSU”-kappaleen tekijöistä on merkitty R. Kelly, joka oli julkaisuaikaan syytettynä useiden nuorten naisten ja tyttöjen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Kappaleella samplataan R. Kellyn kappaletta ”Half on a Baby”. Myös albumin julkaisuajankohta on arveluttanut, koska Certified Lover Boy julkaistiin samoihin aikoihin kuin Draken kanssa huonoissa väleissä olevan rap-artisti Kanye Westin albumi Donda. Kilpailevien albumien samanaikainen julkaisu on saattanut johtua räppäreiden erimielisyyksistä tai se on voinut olla ennalta sovittu markkinointistrategia, josta molemmat osapuolet hyötyvät. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # # == Listasijoitukset == Lista Sijoitus Lähde Britannian albumilista 1. Sverigetopplistan 2. Saksan albumilista 3. Suomen virallinen albumilista 3. Billboard 200 1. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2021 albumit Luokka:Draken albumit