EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
KooKoon SM-liigakausi 2020–2021

Kouvolan KooKoon SM-liigakausi 2020–2021 on KooKoon järjestyksessään 9. pääsarjakausi. Kausi alkoi 3. lokakuuta 2020 vierasottelulla Kärppiä vastaan. Runkosarja päättyi 13. huhtikuuta 2021 vierasvoitolla JYPiä vastaan. Joukkueen päävalmentajana jatkoi Jussi Ahokas. ==Runkosarja== ==Pudotuspelit== ===1. kierros=== ==Pelaajatilastot== :Päivitetty 13. huhtikuuta 2021 pelattujen ottelujen jälkeen. ===Kenttäpelaajat=== Runkosarja Pelaaja VH 53 22 26 48 20 16 0,91 OH 55 20 18 38 38 6 0,69 KH 52 9 28 37 14 7 0,71 OH 48 13 13 26 16 10 0,54 VH 44 11 15 26 36 14 0,59 KH 53 6 20 26 42 7 0,49 OH 32 10 13 23 6 7 0,72 OH 21 7 16 23 14 3 1,10 OP 51 5 17 22 14 20 0,43 OH 45 6 13 19 8 10 0,42 VP 48 6 12 18 34 8 0,38 VH 54 10 7 17 42 13 0,31 KH 55 7 10 17 39 7 0,31 KH 49 5 11 16 20 10 0,33 VP 55 6 6 12 28 27 0,22 VH 44 5 5 10 10 −4 0,23 VH 28 3 6 9 14 −2 0,32 VP 43 2 7 9 42 11 0,21 VP 52 1 8 9 14 9 0,17 VP 39 3 5 8 26 −3 0,21 OP 44 3 4 7 143 −3 0,16 VH 22 1 4 5 4 −1 0,23 KH 18 1 3 4 4 1 0,22 OP 21 0 3 3 6 0 0,14 VH 1 1 0 1 0 0 1,00 VP 13 0 1 1 8 1 0,08 KH 13 0 1 1 4 −1 0,08 OP 7 0 0 0 2 0 0,00 VP 5 0 0 0 0 2 0,00 ===Maalivahdit=== Runkosarja Pelaaja 38 2213:18 18 7 12 81 2,20 757 838 90,33 1 0 2 6 14 783:54 6 2 5 26 1,99 267 293 91,13 2 0 0 0 13 648:43 1 2 7 37 3,42 223 260 85,77 0 0 2 0 == Lähteet == KooKoo
Tiedekansallispuisto

Tiedekansallispuisto on Hämeenlinnan Evon alueelle ehdotetun kansallispuiston julkisuudessa käytetty ilmaus. Suomen lainsäädäntö ei tunne tiedekansallispuiston käsitettä. Ehdotettavan tiedekansallispuiston on siksi täytettävä ne seikat, jotka Luonnonsuojelulaissa (1096/1996) on säädetty kansallispuiston perustamisedellytyksistä.Vastaus kirjalliseen kysymykseen paikallisten toimijoiden huomioimisesta Evon kansallispuistohankkeen suunnittelussa Tästä johtuen Ympäristöministeriö antoi 16. joulukuuta 2020 Helsingin yliopistolle toimeksiannon nimetä Evon tiedekansallispuiston valmistelua taustoittavan alueellisen työryhmän. Työryhmän toimikausi on 25. tammikuuta 2021 – 30. kesäkuuta 2021.Evon tie­de­kan­sal­lis­puis­to­hank­keen alu­eel­li­nen työ­ryh­mä aloit­taa toi­min­tan­saa == Lähteet == Luokka:Hämeenlinna
2639 Planman

2639 Planman on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä Anders Planmanin mukaan. Planmanin likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,45 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 10 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
2638 Gadolin

2638 Gadolin on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteilijä Jacob Gadolinin ja kemisti Johan Gadolinin mukaan. Gadolinin likimääräinen läpimitta on 17 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,55 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 1 kuukauden. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
2332 Kalm

2332 Kalm on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty luonnontieteilijä Pehr Kalmin mukaan. Kalmin likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,07 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 5 kuukautta. ==Lähteet== Luokka:Päävyöhykkeen asteroidit
Wolfgang Hartl

Wolfgang Hartl (s. 2. helmikuuta 1941 Linz) on itävaltalainen ratameloja. Hän edusti Itävaltaa Moskovan kesäolympialaisissa 1980 ja Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 kilpaillen yhdessä Werner Bachmayerin kanssa 500 metrin ja 1 000 metrin kajakkikaksikoissa. Hartl saavutti MM-pronssia 1 000 metrin kajakkikaksikossa Tampereella 1983. == Lähteet == Luokka:Itävaltalaiset melojat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Werner Bachmayer

Werner Bachmayer (s. 6. joulukuuta 1960 Wien) on itävaltalainen ratameloja. Hän edusti Itävaltaa Moskovan kesäolympialaisissa 1980 ja Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 kilpaillen yhdessä Wolfgang Hartlin kanssa 500 metrin ja 1 000 metrin kajakkikaksikoissa. Bachmayer saavutti MM-pronssia 1 000 metrin kajakkikaksikossa Tampereella 1983. == Lähteet == Luokka:Itävaltalaiset melojat Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juho Kylmälä

Juho Kylmälä (16. marraskuuta 1812 Luhanka – 30. joulukuuta 1898 Luhanka)Geni: Juho Heikinpoika Kylmälä Viitattu 11.2.2021. oli maanviljelijä ja valtiopäivämies. Kylmälän vanhemmat olivat Heikki Liukoin ja Ester Juhontytär Jutila ja puolisot Maria Nyberg (Kylmälä, Eskola) ja Leena Erkintytär Liukola. Kylmälä oli talonpoikaissäädyssä Heinolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867 ja 1877–1878. Hän oli edellisellä kerralla säädyn yksityisen valitusvaliokunnan ja jälkimmäisellä suostuntavaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1812 syntyneet Luokka:Vuonna 1898 kuolleet
Temosilliini

Temosilliini (C16H18N2O7S2) on penisilliineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina. ==Ominaisuudet ja käyttö== Muiden penisilliinien tavoin temosilliinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat bakteerien soluseinän synteesin estoon. Se on erityisen aktiivinen gramnegatiivisia bakteereja, esimerkiksi enterobakteereja, vastaan mutta grampositiivisiin bakteereihin se ei tehoa. Useimmat beetalaktamaasit eivät kykene hydrolysoimaan temosilliinia. Lääkeaine annostellaan ruiskeena suoneen tai lihakseen. Temosilliinia voidaan käyttää muun muassa keuhkokuumeen ja muiden hengitystieinfektioiden, virtsatulehdusten ja verenmyrkytyksen hoitamiseen. ==Haittavaikutukset== Temosilliini on suhteellisen hyvin siedetty lääkeaine. Se voi kuitenkin aiheuttaa allergisia reaktioita, pahimmillaan jopa anafylaktisen shokin. ==Lähteet== Luokka:Penisilliinit
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten yhteislähtö

Miesten yhteislähtö ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2021 järjestettiin 21. helmikuuta 2021.Schedule ==Tulokset== Kilpailu alkoi kello 15.15.Final results Sija Nro. Nimi Maa Sakot (M+M+P+P) Aika Ero 3 Sturla Holm Lægreid 1 (0+0+0+1) 36.27,2 8 Johannes Dale 2 (0+1+1+0) 36.37,4 9 Quentin Fillon Maillet 2 (1+1+0+0) 36.40,0 4 14 Simon Eder 1 (0+0+0+1) 36.50,3 5 12 Jakov Fak 1 (0+0+0+1) 36.57,2 6 10 Tarjei Bø 2 (0+1+0+1) 37.00,5 7 11 Lukas Hofer 2 (0+1+0+1) 37.06,9 8 7 Johannes Thingnes Bø 5 (2+0+2+1) 37.12,6 9 23 Aleksandr Loginov RBU 2 (0+1+0+1) 37.17,2 10 5 Sebastian Samuelsson 3 (0+0+2+1) 37.26,9 11 29 Christian Gow 1 (0+0+1+0) 37.29,3 +1.02,1 12 6 Arnd Peiffer 3 (0+0+1+2) 37.36,4 +1.09,2 13 4 Simon Desthieux 3 (1+1+1+0) 37.49,1 +1.21,9 14 18 Eduard Latypov RBU 2 (0+1+1+0) 37.59,3 +1.32,1 15 25 Matvei Jelisejev RBU 3 (1+1+1+0) 38.11,1 +1.43,9 16 15 Vetle Sjåstad Christiansen 4 (1+2+1+0) 38.26,8 +1.59,6 17 24 Antonin Guigonnat 4 (1+3+0+0) 38.32,1 +2.04,9 18 22 Miha Dovžan 2 (1+0+0+1) 38.38,5 +2.11,3 19 1 Martin Ponsiluoma 6 (1+3+1+1) 38.45,6 +2.18,4 20 27 Said Karimulla Halili RBU 3 (1+1+0+1) 38.46,3 +2.19,1 21 16 Artem Pryma 5 (0+1+1+3) 39.09,8 +2.42,6 22 17 Andrejs Rastorgujevs 5 (2+1+1+1) 39.22,3 +2.55,1 23 13 Benedikt Doll 6 (3+0+1+2) 39.25,7 +2.58,5 24 28 Thomas Bormolini 2 (1+0+1+0) 39.30,7 +3.03,5 25 21 Florent Claude 3 (0+1+1+1) 39.47,9 +3.20,7 26 20 Michal Krčmář 5 (1+0+1+3) 39.53,2 +3.26,0 27 26 Peppe Femling 4 (1+2+0+1) 39.53,3 +3.26,1 28 30 Jesper Nelin 6 (2+2+2+0) 40.19,2 +3.52,0 29 19 Jake Brown 6 (1+0+4+1) 40.24,3 +3.57,1 30 2 Émilien Jacquelin 5 (0+5+0+0) 43.36,7 +7.09,5 ==Lähteet== miesten yhteislähtö
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – naisten yhteislähtö

Naisten yhteislähtö ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2021 järjestettiin 21. helmikuuta 2021.Schedule ==Tulokset== Kilpailu alkoi kello 12.30.Final results Sija Nro. Nimi Maa Sakot (M+M+P+P) Aika Ero 4 Lisa Theresa Hauser 0 (0+0+0+0) 36.05,7 7 Ingrid Landmark Tandrevold 1 (0+0+1+0) 36.27,4 1 Tiril Eckhoff 3 (1+0+1+1) 36.28,7 4 8 Marte Olsbu Røiseland 1 (0+1+0+0) 36.29,3 5 24 Lisa Vittozzi 1 (0+1+0+0) 36.54,6 6 10 Franziska Preuß 2 (1+0+1+0) 36.58,3 7 5 Hanna Öberg 2 (1+0+1+0) 37.03,4 8 9 Dorothea Wierer 3 (1+0+1+1) 37.11,0 +1.05,3 9 28 Baiba Bendika 2 (0+0+0+2) 37.20,0 +1.14,3 10 19 Vanessa Hinz 1 (0+0+1+0) 37.26,9 +1.21,2 11 14 Linn Persson 3 (0+1+1+1) 37.32,2 +1.26,5 12 20 Olena Pidhrušna 2 (0+0+1+1) 37.42,2 +1.36,5 13 2 Markéta Davidová 2 (0+1+1+0) 37.49,4 +1.43,7 14 11 Elvira Öberg 3 (1+1+1+0) 38.00,6 +1.54,9 15 16 Lena Häcki 3 (1+0+1+1) 38.12,3 +2.06,6 16 13 Julia Simon 4 (3+0+0+1) 38.23,5 +2.17,8 17 27 Emma Lunder 3 (0+1+2+0) 38.26,3 +2.20,6 18 17 Selina Gasparin 4 (0+2+1+1) 38.26,6 +2.20,9 19 25 Svetlana Mironova RBU 6 (0+1+4+1) 38.27,5 +2.21,8 20 26 Irina Kazakevitš RBU 4 (0+0+2+2) 38.31,0 +2.25,3 21 22 Elisa Gasparin 3 (0+0+2+1) 38.44,3 +2.38,6 22 21 Monika Hojnisz- Staręga 4 (1+2+1+0) 38.44,6 +2.38,9 23 30 Anaïs Bescond 3 (1+0+1+1) 39.01,2 +2.55,5 24 18 Ida Lien 4 (0+1+2+1) 39.13,0 +3.07,3 25 29 Susan Dunklee 3 (0+2+0+1) 39.17,0 +3.11,3 26 12 Dzinara Alimbekava 7 (4+1+0+2) 39.18,0 +3.12,3 27 3 Anaïs Chevalier-Bouchet 5 (2+2+1+0) 39.37,0 +3.31,3 28 15 Justine Braisaz-Bouchet 7 (2+2+2+1) 40.20,5 +4.14,8 29 23 Darija Blaško 6 (2+1+0+3) 41.05,9 +5.00,2 30 6 Hanna Sola 11 (3+3+4+1) 42.03,6 +5.57,9 ==Lähteet== naisten yhteislähtö
Jussi-palkinnot 2021

Jussi-gaalassa 2021 jaetaan palkinnot vuoden 2020 parhaille suomalaisille elokuville. Jussi-ehdokkuudet julkistettiin 11. helmikuuta 2021, ja palkinnot jaettiin 16. syyskuuta. Tove sai eniten palkintoja, seitsemän, ja se palkittiin muun muassa parhaana elokuvana. Tove oli saanut myös eniten ehdokkuksia, kymmenen. == Voittajat ja ehdokkaat == * Tove – Aleksi Bardy, Andrea Reuter ** Eden – Miia Haavisto ** Ensilumi – Jussi Rantamäki, Emilia Haukka ** Seurapeli – Venla Hellstedt, Elli Toivoniemi ** Teräsleidit – Aleksi Bardy, Dome Karukoski, Sirkka Rautiainen * Zaida Bergroth – Tove ** Hamy Ramezan – Ensilumi ** Jenni Toivoniemi – Seurapeli * Shahab Hosseini – Ensilumi ** Peik Stenberg – Elämää kuoleman jälkeen ** Jussi Vatanen – Metsäjätti * Alma Pöysti – Tove ** Laura Birn – Viimeiset ** Emmi Parviainen – Seurapeli * Samuli Niittymäki – Seurapeli ** Tommi Korpela – Viimeiset ** Shanti Rooney – Tove * Saara Pakkasvirta – Teräsleidit ** Iida-Maria Heinonen – Seurapeli ** Satu Tuuli Karhu – Eden * Jenni Toivoniemi – Seurapeli ** Eeva Putro – Tove ** Hamy Ramezan, Antti Rautava – Ensilumi * Linda Wassberg – Tove ** Jarmo Kiuru – Syksyn jälkeen saapuu kevät ** Arsen Sarkisiants – Ensilumi * Jussi Rautaniemi – Aalto ** Samu Heikkilä – Seurapeli ** Hanna Kuirinlahti – Eden * Catharina Nyqvist Ehrnrooth – Tove ** Markus Packalén – Elämää kuoleman jälkeen ** Jaagup Roomet – Helene * Eugen Tamberg – Tove ** Jouni Mervas – Seurapeli ** Mare Raidma – Näkemiin Neuvostoliitto * Riikka Virtanen – Tove ** Gristina Pahmann – Näkemiin Neuvostoliitto ** Riikka Virtanen – Teräsleidit * Sanna Salmenkallio – Aalto ** Matti Bye – Tove ** Salla Luhtala – Orkesterin edessä * Arttu Hokkanen – Lost Boys ** Svante Colérus – Ensilumi ** Kirka Sainio – Helene * Neiti Aika – Elina Talvensaari, Emilia Haukka, Jussi Rantamäki ** Aalto – Virpi Suutari, Timo Vierimaa, Virpi Suutari, Martti Suosalo ** Lost Boys – Joonas Neuvonen, Sadri Cetinkaya, Miia Haavisto * Poke – Aleksi Salmenperä ** Explosionen av en badring – Tommi Seitajoki ** The Fantastic – Maija Blåfield ===Useita palkintoja saaneet elokuvat=== Ehdokkuuksia Elokuva 7 Tove 2 Aalto 2 Seurapeli ===Yleisö-Jussi=== Yleisö- Jussin voitti Aika jonka sain (Tuukka Temonen ja Olga Temonen). ===Betoni- Jussi=== Betoni-Jussin sai Pirjo Honkasalo. ===Useita ehdokkuuksia saaneet elokuvat=== Ehdokkuuksia Elokuva 10 Tove 8 Seurapeli 6 Ensilumi 3 Aalto 3 Eden 3 Teräsleidit 2 Elämää kuoleman jälkeen 2 Helene 2 Lost Boys 2 Näkemiin Neuvostoliitto 2 Viimeiset ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Jussi-gaalan viralliset sivut 2021 Luokka:2021
Erik Johan Kännälä

Erik (Erkki) Johan (Juho) Kännälä (20. syyskuuta 1848 Sysmä – 9. joulukuuta 1910 Sysmä)Geni: Erkki Juho Juhonpoika Kännälä Viitattu 11.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Kännälän vanhemmat olivat Juho Juhonpoika Ala-Nuuttila ja Fredrika Matintytär Ala-Nuuttila ja puoliso Loviisa Tuomaantytär Kännälä. Kännälä oli talonpoikaissäädyssä Heinolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885. Hän oli valtiopäivillä suostuntavaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1848 syntyneet Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
Makapuut

Makapuut (Platymiscium) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 37 lajia. Makapuut kasvavat luonnossa Keski- ja Etelä-Amerikassa Meksikosta Brasiliaan ulottuvalla alueella. == Lajeja == * Platymiscium blanchetii * Platymiscium filipes * Platymiscium floribundum * Platymiscium gracile * Platymiscium hebestachyum * Platymiscium pinnatum – kojoottimakapuu * Platymiscium pleiostachyum – costaricanmakapuu * Platymiscium praecox * Platymiscium stipulare * Platymiscium trifoliolatum * Platymiscium trinitatis == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Platymiscium Luokka:Hernekasvit
Dino Morea

Dino Morea (s. 9. joulukuuta 1975 Bangalore, Karnataka, Intia) on intialainen näyttelijä ja entinen malli. Hän teki ensiesiintymisensä hindinkielisessä elokuvateollisuudessa romanttisessa musikaalissa Pyaar Mein Kabhi Kabhi (1999) ja läpimurto tapahtui kauhuelokuvassa Raaz (2002). == Yksityiselämä == Morean isä on italialainen ja äiti on intialainen. Morea seurusteli näyttelijä Bipasha Basun kanssa vuosina 1996–2002. == Filmografia == Vuosi Tuotanto Rooli Muuta 1999 Pyaar Mein Kabhi Kabhi Siddhant 2000 Kandukondain Kandukondain Vinod Tamilinkielinen elokuva 2002 Raaz Aditya Dhanraj Gunaah Aditya Srivastava 2003 Baaz: A Bird in Danger Raj Singh Sssshhh… Rocky 2004 Ishq Hai Tumse Arjun Plan Bobby Insaaf: The Justice Abhimanyu Singh Rakht: What If You Can See the Future Sunny 2005 Chehraa Akash 2006 Aksar Rajveer Singh Holiday Dino Fight Club – Members Only Karan Tom, Dick, and Harry Tom Julie Shashi Kannadankielinen elokuva Aap Ki Khatir Danny 2007 Life Mein Kabhie Kabhiee Rajeev Arora Om Shanti Om Itsenään Erikoisesiintyminen laulussa ”Deewangi Deewangi” Dus Kahaniyaan Dino Deha Anirban H. Pandopadhyay 2008 Bhram Shantanu Meeting Se Meeting Tak Rahul Anamika Vikram Singh Sisodiya Kabhi Bhi Kahin Bhi Raj Har Pal Ambi Heroes Sahil Naqvi Karzzzz Ravi Verma Gumnaam – The Mystery Dev 2009 Acid Factory J.D. Main Aurr Mrs Khanna Sanjay 2010 Pyaar Impossible! Varun Sanghvi/Siddharth Sidhu 2014 Happy New Year World Dance Championshipin juontaja Cameoesiintyminen 2015 Alone Kabir Erikoisesiintyminen I Can Do That Kilpailija Televisiosarja 2017 Solo Raunaq Sachdeva Tamilin- ja malajalaminkielinen elokuva 2020 Mentalhood Akash Websarja Hostages Ranbir Websarja 2021 Tandav Jigar Sampath Websarja The Empire Muhammad Shaybani Websarja Helmet Kondomimyyjä Cameoesiintyminen; myös tuottaja == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Intialaiset näyttelijät Luokka:Intialaiset mallit Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Otto Edvard Könni

Otto Edvard Könni (9. huhtikuuta 1858 Ilmajoki – 19. joulukuuta 1931 Vaasa)Geni: Otto Edvard Könni Viitattu 11.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä, toimittaja ja valtiopäivämies. Hän oli maanviljelijä Ilmajoella ja Seinäjoella ja toimi lehtimiehenä sekä meijeri-, vakuutus- ja elintarvikealalla. Könni oli talonpoikaissäädyssä Ilmajoen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1900. Hän oli rautatie- ja suostuntavaliokunnan varajäsen. == Varhainen elämä ja koulutus == Könnin vanhemmat olivat Juho Juhonpoika ja Susanna Jaakontytär Yli-Könni ja puoliso Maria Heikkilä ja hän kuului kellomestarisukuun. Könni kävi Etelä-Pohjanmaan vanhimman kansakoulu, Vähänkyrön Savilahden kansakoulun kurssin ja jatkoi opiskeluaan Helsingin alkeisopistossa, muttei valmistunut ylioppilaaksi. Tämän jälkeen hän palasi Ilmajoelle, missä hän osallistui nuorison harrastuksiin. Musikaalisuutensa vuoksi Könnistä tuli Ilmajoen soittokunnan johtaja, mutta Könni oli tiiviisti mukana myös maakunnan nuorisoseuratoiminnassa.Laukkonen 1981, s. 189-190 == Pohjalaisvaikuttaja == Vuonna 1885 Könni valittiin Etelä-Pohjanmaan Nuorisoseuran ensimmäiseksi esimieheksi. Vuonna 1889 Könni möi Ilmajoen talonsa ja osti Seinäjoelta Heikkilän talon appensa kuoleman jälkeen. Maanviljelyksen ohella Könni hoiti Seinäjoen kunnan tilejä, mutta ehti toimia myös Ilmajoella kunnallislautakunnan esimiehenä sekä maamiesseuran sihteerinä. Könni toimi läänin maamiesseuran ja isäntäyhdistyksen vastuutehtävissä. Vuoden 1900 säätyvaltiopäivillä Könni oli talonpoikaissäädyn edustaja ja ajoi mm. Suupohjan radan rakentamista. Vuonna 1905 Könni siirtyi takaisin Seinäjoelle ja toimi kiinteistövälittäjänä sekä Meijeriliitto Muurahaisten neuvojana, kunnes siirtyi vakuutusalalle ja palasi takaisin Vaasaan. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Könni toimi läänin elintarviketoimikunnassa ja avusti Vaasa-lehteä. === Toimittaja === Könnin lehtimiesharrastukset alkoivat 1880-luvun puolivälissä, jolloin hän ryhtyi toimittamaan Emanuel Antilan kanssa Kansan Lehteä. 1900-luvun vaihteessa Könni yhdisti voimansa seinäjokelaisen Juho Joupin kanssa Vaasa-lehden perustamiseksi. Vaasa-lehdessä Könni huolehti erityisesti hallinnosta. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Oskar Aleksander Laakso

Oskar Aleksander (Alexander) Laakso, ent. Ljufström (11. maaliskuuta 1859 Nummi – 22. huhtikuuta 1922 Helsinki)Geni: Oskar Alexander Laakso (Ljufström) Viitattu 11.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Laakson vanhemmat olivat Gabriel Ljufström ja Ulrika Alen ja puoliso Amanda Charlotta Laakso. Laakso oli ratsutilan omistaja, lautamies ja kunnallismies Lohjan Nummella. Hän oli talonpoikaissäädyssä Lohjan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1904–1905. Laakso oli valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1859 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Duria Antiquior

Duria Antiquior – A More Ancient Dorset on geologi Henry de la Bechen maalaama vesivärimaalaus vuodelta 1830. Maalaus esittää Mary Anningin Englannin Dorsetin Lyme Regisistä löytämiä fossiilisia eläimiä sen näköisinä kuin miltä niiden tuolloin kuviteltiin näyttäneen eläessään jurakaudella. Duria Antiquior on siten vanhimpia tunnettuja esimerkkejä esihistoriallisen elämän ennallistuksia esittävästä paleotaiteesta. Litografiapainosten myötä siitä tuli myös ensimmäinen kaupalliseen levitykseen päässyt paleotaiteellinen työ. == Lähteet == Luokka:Maalaukset Luokka:Paleotaide
Lubsza

Lubsza on maalaiskunta Brzegin piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 8 984. Kunnan keskus on Lubszan kylä. Kylät Lubszan kunnassa ovat Borucice, Błota, Czepielowice, Dobrzyń, Garbów, Kościerzyce, Lubicz, Lubsza, Mąkoszyce, Michałowice, Myśliborzyce, Nowe Kolnie, Nowy Świat, Piastowice, Pisarzowice, Raciszów, Rogalice, Roszkowice, Szydłowice, Śmiechowice sekä Tarnowiec. Se rajautuu Jelcz-Laskowicen, Namysłówin, Oławan, Popielówin, Skarbimierzin ja Świerczówin kuntiin sekä Brzegin kaupunkiin. Lubszan pinta- alasta noin 47 prosenttia on maatalousmaata ja noin 46 prosenttia metsää. Vuoden 2019 lopussa 49,9 prosenttia Lubszan asukkaista oli naispuolisia ja 50,1 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 17,4 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 62 prosenttia ja eläkeikäiset 20,6 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,1 vuotta. Vuonna 2019 Lubszan kunnassa syntyi 57 lasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Gmina Wiejska Lubsza Opolen tilastokeskus. Luokka:Opolen voivodikunnan kunnat
Antti Laari

Antti Laari (2. elokuuta 1839 Savitaipale – 7. marraskuuta 1912 Savitaipale)Geni: Antti Pietarinpoika Laari Viitattu 11.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Laarin vanhemmat olivat Pietari Laari ja Beata Laari, ottoisä Aatami Kylliäinen ja puoliso Beata Laari. Antti Laari oli maanviljelijä ja lautamies, joka oli talonpoikaissäädyssä Lappeen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Hän oli säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Killing Eve

Killing Eve on brittiläinen jännityssarja, joka perustuu Luke Jenningsin Villanelle-novellisarjaan. Sarjassa Britannian salaisen palvelun agentti Eve Polastri (Sandra Oh) jahtaa psykopaattista palkkatappajaa Villanellea (Jodie Comer). Huhtikuusta 2018 lähtien Yhdysvalloissa ensiesityksensä saanutta sarjaa on tehty yhteensä neljä tuotantokautta. Toinen kausi julkaistiin 7. huhtikuuta 2019 ja kolmas kausi 12. huhtikuuta 2020. Sarjan neljäs ja viimeinen tuotantokausi julkaistiin 27. helmikuuta 2022. Suomessa kaikki kaudet on esitetty ensin HBO Max -suoratoistopalvelussa. Sarjaa on myös esitetty AVA-kanavalla. == Näyttelijät == ==Lähteet== Luokka:2010-luvun brittiläiset draamasarjat Luokka:2020-luvun brittiläiset draamasarjat Luokka:BBC American televisio-ohjelmat Luokka:Televisiosarjat vakoilusta
Notre Damen saari

Notre Damen saari () on keinotekoinen saari Saint Lawrence -joella Montrealissa, Quebecissä, Kanadassa. Notre Dame -saari rakennettiin kymmenessä kuukaudessa 15 miljoonasta tonnista kiveä, joka kaivettiin Montrealin metroaseman rakennustöissä vuonna 1965. Saari luotiin Montrealin maailmannäyttelyyn 1967 juhlistamaan Kanadan satavuotisjuhlaa. Suurin osa jäljelle jääneistä maailmannäyttelyn paviljongeista purettiin vuonna 1975, jotta saataisiin aikaan pitkä soutu- ja melonta-allas Montrealin vuoden 1976 kesäolympialaisille. Olympia-allas on edelleen Pohjois-Amerikan suurin keinotekoinen soutuallas. Entinen Ranskan paviljonki ja Quebecin paviljonki remontoitiin, sisustettiin uudelleen ja niistä tuli Montreal Casino, joka on suuri Quebecin hallituksen omistama rahapelilaitos. Saarella on myös Circuit Gilles Villeneuven -moottorirata, jolla on järjestetty muun muassa Formula 1 -sarjan Kanadan osakilpailu. Saaren länsipuolella sijaitsevalla puistoalueella on pieni järvi, joka on avoinna koko kesän vesiliikuntaa harrastaville. Maailmannäyttelyn jälkeisten vuosikymmenien aikana Montrealin kaupunki on kaunistanut saarta kasveilla ja puilla, joten se näyttää nykyään vähemmän keinotekoiselta. Vuonna 1980 saaren viherryttäminen ja kaunistuminen kiihtyivät, kun siellä järjestettiin Floralies Internationales -puutarhanäyttely ja kilpailu, joka keräsi kasvien mestariteoksia kymmenistä maista. Nämä puutarhat ovat edelleen käytettävissä keväästä syksyyn, ja niiden pinta-ala on yli 25 hehtaaria. Saarta risteilevien laguunien osittain luoma mikroilmasto edistää sitä, että puutarhoissa voi kasvaa sellaisia kasveja, jotka yleensä sietävät huonosti Montrealin kylmää ilmastoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Montreal Luokka:Québecin saaret Luokka:Keinotekoiset saaret
Karl Gustaf Lagerström

Karl Gustaf Lagerström (1. maaliskuuta 1842 Sakkola – 1914 Degerby)Geni: Karl Gustaf Lagerström Viitattu 11.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Lagerströmin vanhemmat olivat Gustaf ja Lovisa Lagerström ja puoliso Karolina Wilhelmina Lagerström. Karl Gustaf Lagerström oli talonpoikaissäädyssä Raaseporin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1899. Hän oli 1894 pankki- ja 1897 suostuntavaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1842 syntyneet Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Lauri Vilho Laitinen

Lauri Vilho Laitinen (19. kesäkuuta 1858 Nilsiä – 14. joulukuuta 1933 Mikkeli)Geni: Lauri Vilho Laitinen Viitattu 11.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä, talonomistaja, nimismies ja valtiopäivämies.Kuolleita, Helsingin Sanomat, 16.12.1933, nro 338, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Nilsiän Sutelankylässä syntyneen Lauri Vilho Laitisen vanhemmat olivat Lauri ja Johanna Gustava Laitinen. Laitinen kävi kuusi luokkaa Kuopion lyseota, siirtyi sitten vuonna 1877 Helsingin junkkarikouluun ja lähti vapaaehtoisena Turkin sotaan Suomen kaartin riveissä. Laitinen otti osaa useisiin sodan taisteluihin Balkanilla. Sodasta palattuaan Laitinen toimi maanviljelijänä kotitalossaan. Hän oli mukana Nilsiän kunnallishallinnossa ja toimi muun muassa kunnallislautakunnan esimiehenä. Luovuttuaan maanviljelyksestä ja kunnallisista luottamustoimistaan Laitinen oli nimismiehenä vuoteen 1920 saakka, jolloin hän erosi tästä virasta ja muutti Mikkeliin harjoittaen siellä asianajotointa. Hän oli talonpoikaissäädyssä Pielaveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1897 ja 1899. Laitinen oli 1897 laki- ja suostuntavaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1858 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Lassi Laitinen

Lassi Laitinen (15. elokuuta 1831 Nilsiä – 5. huhtikuuta 1888 Nilsiä)† Nilsiän kunnan esimies Lassi Laitinen, Savo-Karjala, 1888, No 28, sivu 3, julkaistu 10.4.1888Kuolinilmoitus, ent. valtiopäivämies, maanviljelijä Lassi Laitinen, Savo, 1888, No 40, sivu 1, julkaistu 7.4.1888 oli Nilsiän kunnan esimies, maanviljelijä ja valtiopäivämies. Laitinen oli talonpoikaissäädyssä Pielaveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1882 ja 1885. Laitinen oli valtiopäivillä 1882 valitsijamies ja lakivaliokunnan jäsen ja 1885 talousvaliokunnan jäsen. Laitinen valittiin vuonna 1860 Nilsiän pitäjään hätäaputoimikunnan esimieheksi, jossa toimessa hän työskenteli vaikeiden katovuosien aikaan. Tämän jälkeen hän oli pitäjän lainajyvästön hoitajana yhdeksän vuoden ajan ja tämän jälkeen lisänimismiehenä viina-asetusten toimeenpanossa sekä kuntakokouksen esimiehenä. Vuonna 1875 Laitinen valittiin kunnallislautakunnan esimieheksi vuoteen 1885 asti, josta toimesta hän siirtyi takaisin kuntakokouksen esimieheksi pysyen siinä kuolemaansa asti. Laitisen puoliso oli Johanna Kustaava Laitinen (o.s. Böök). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1831 syntyneet Luokka:Vuonna 1888 kuolleet
Arthur Machen

Arthur Machen (3. maaliskuuta 1863 – 15. joulukuuta 1947), oikealta nimeltään Arthur Llewellyn Jones, oli walesilainen kirjailija ja mystikko 1890-luvulla ja 1900-luvun alussa. Hänet tunnetaan ennen muuta yliluonnollista käsittelevistä kauhu- ja fantasiakertomuksistaan. Novelli Suuri jumala Pan (1890, 1894) on kauhukirjallisuuden klassikoita, ja Stephen King on sanonut sen olevan "mahdollisesti paras englanninkielinen kauhutarina". Machen tunnetaan myös kertomuksesta The Bowmen ("Jousimiehet"), joka loi legendan Monsin enkeleistä. ==Teoksia== Machenin teoksista on suomennettu ainakin seuraavat novellit. * ”Kertomus valkoisesta pulverista” (The Novel of White Powder) kokoelmassa Haudantakaisia, v. 1994. * ”Seremonia” (The Ceremony) kokoelmassa Värisyttävä kosketus 2, v. 1995. * ”Valkea väki” (The White People) kokoelmassa Paha vieras, v. 1996. * ”Kertomus mustasta sinetistä” (The Novel of the Black Seal) kokoelmassa Lovecraftin lähteillä, v. 2013. * ”Suuri jumala Pan” (Great God Pan) kokoelmassa Wendigo ja muita yliluonnollisia kauhukertomuksia, v. 2015. * ”Suuri Jumala Pan” (The Great God Pan) ja ”Opaali” (The Inmost Light), v. 2022. Muita Machenin teoksia ovat episodimuotoinen kauhuromaani Three Imposters josta "Kertomus valkoisesta pulverista" ja "Kertomus mustasta sinetistä" ovat peräisin; osittain omaelämäkerrallinen romaani The Hill of Dreams; ja ensimmäisen maailmansodan aikaan sijoittuvat kertomukset The Bowmen (1914) ja The Great Return (1915) sekä lyhyt kauhuromaani The Terror (1917). ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset kauhukirjailijat Luokka:Goottilaisten romaanien kirjoittajat Luokka:Walesilaiset kirjailijat
Vhutemas

Vhutemas tai Vkhutemas (, ”Valtion ylemmät taiteellis-tekniset työpajat”) oli neuvostoliittolainen taideoppilaitos, joka perustettiin Moskovassa vuonna 1920.Kämäräinen et al. 1986, s. 149 Sen taustalla oli alun perin Pietarissa vuonna 1918 perustettu Svomas, joka organisoitiin uudelleen vuonna 1920 Inhukin tapaan. Vhutemasissa kiinnostus kohdistui nousemassa olevaan konstruktivismiin, ja sieltä valmistuvat taiteilijat oli tarkoitus sitoa uuteen yhteiskuntajärjestelmään. Vhutemas ja Inhuk olivat toisiaan täydentävässä yhteistyössä, mutta Vhutemas suuntautui selvemmin Bauhaus- tyyppiseen moderniin käyttötaiteeseen. Vhutemasin opetusohjelma oli samantyyppinen kuin Bauhausissa. Ensimmäisenä opiskeluvuonna opiskelijat kävivät peruskurssin, jonka aineisiin kuuluivat väriteoria, rakentaminen, taidehistoria sekä taide- ja poliittinen kasvatus. Peruskurssin lisäksi opetettiin metallitöitä, puutöitä, tekstiilisuunnittelua ja arkkitehtuuria. Valokuvaus ja elokuva eivät kuuluneet varsinaiseen opinto-ohjelmaan, mutta niitä hyödynnettiin oppilaitoksen projektitöissä. Vhutemasissa oli kaksi tiedekuntaa: taiteellinen (maalaustaiteen osasto, kuvanveiston osasto, arkkitehtiosasto) ja tuotannollinen (kirjapainoteollisuuden osasto, tekstiilitaiteen osasto, puutyön osasto ja metallityön osasto). Vhutemasista valmistui pääasiassa taiteilijoita ja arkkitehteja. Taiteilijat eivät kuitenkaan olleet perinteisiä taidemaalareita tai kuvanveistäjiä, vaan pikemminkin uudentyyppisiä luovia suunnittelijoita, jotka kykenivät myös suunnittelemaan taloustavaroita, työkaluja ja muita käyttöesineitä. Koulussa opettivat muun muassa Aleksandr Rodtšenko, Gustav Klutsis, Aleksandra Ekster ja Ljubov Popova. Vhutemasin arkkitehtiosastolla opetettiin kolmella linjalla, Ivan Žoltovskin johtamalla uusklassismin linjalla, Nikolai Ladovskin johtamalla rationalistisella linjalla sekä Konstantin Melnikovin ja Ilja Golosovin johtamassa ”Uudessa akatemiassa”. Koulun opiskelijat saivat toteuttaa ideoitaan melko vapaasti, mistä esimerkkejä olivat Nikolai Sokolovin konstruktivistinen kylpylä, joka oli tarkoitus rakentaa osittain vuoren uumeniin, tai Georgi Krutikovin suunnittelema ”Lentävä kaupunki”. Neuvostoliiton politiikkaa muuttui 1920-luvun lopussa pragmaattisempaan suuntaan, ja Vhutemasilta ryhdyttiin vaatimaan vahvempaa tukea kansalliselle teollisuudelle. Stalinismi merkitsi oppilaitoksen vääjäämätöntä lakkauttamista, ja samalla utopistisimmat muotokokeilut saivat väistyä modernismin ja kansainvälisen tyylin tieltä. Vuonna 1928 Vhutemas uudelleenorganisoitiin ja nimettiin Vhuteiniksi (Ylempi taiteellis-tekninen instituutti). Vuonna 1930 oppilaitos suljettiin lopullisesti. == Lähteet == * Kämäräinen, Aki et al. (toim.): Suomen ja maailman taide - Hakemisto, Sanasto. WSOY, 1986. ISBN 951-0-10729-8 === Viitteet === Luokka:Neuvostoliittolaiset kuvataideoppilaitokset Luokka:Moskovan historia
Ben Bradlee

Benjamin "Ben" Crowninshield Bradlee (26. elokuuta 1921 Boston, Yhdysvallat – 21. lokakuuta 2014) oli yhdysvaltalainen toimittaja, joka toimi Washington Post -lehden päätoimittajana vuosina 1968–1991. Journalistisen uransa lisäksi Bradlee palveli Tyynellämerellä Yhdysvaltain armeijassa toisessa maailmansodassa. Bradleen päätoimittajakaudella Washington Post nousi yhdeksi Yhdysvaltain merkittävimmistä sanomalehdistä. Bradleen alaisuudessa Washington Post muun muassa uutisoi Pentagonin papereista yhdessä New York Timesin kanssa ja paljasti Richard Nixonin kytkökset Watergate-skandaalin. Persoonana Bradlee oli hyvin värikäs: hänen käytöstään on kuvailtu usein sekoitukseksi hienostuneisuutta ja säädyttömyyttä. Bradlee oli elämänsä aikana naimisissa kolmen eri naisen kanssa, joista viimeinen oli hänen alaisensa Sally Quinn. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Chin Yu-Fang

Chin Yu-Fang (s. 19. elokuuta 1968) on taiwanilainen taekwondoin ja moninkertainen arvokisamitalisti. Chin voitti pronssimitalin vuoden 1987 taekwondon MM-kilpailuissa (World Taekwondo Championships). Vuoden 1989 MM- kilpailuissa Soulissa hän otteli kultaa korsisarjassa (-43 kg) voitettuaan meksikolaisen Mónica Torresin finaalissa. Chin voitti taekwondon Aasian mestaruuskilpailu (Asian Taekwondo Championships) kultaa vuonna 1986, ja hopeaa vuonna 1988. Vuoden 1988 kesäolympialaisissa Chin otteli korsisarjan kultaa. Taekwondo oli näissä kisoissa näytöslajina. == Lähteet == Luokka:Taiwanilaiset taekwondoinit Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Guémené-sur-Scorff

Guémené-sur-Scorff () on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Scorffjoen varrella, noin 20 kilometriä Pontivyn kaupungista länteen. Guémené on keskiaikainen kaupunki, joka on kasvanut Rohanin suvun linnan ympärille. Kaupungissa vaikutti erityisesti Rohan-Guéménén sukuhaara. Linnasta on enää osia jäljellä, kuten linnan valleja ja yksi portti, Porte des Rohans. Lisäksi linnasta on säilynyt "kuningattaren kylpylä", jota on lämmittänyt roomalaistyyppinen hypokausti. Kaupungissa on jäljellä useita keskiaikaisia ristikkotaloja. ==Paikallisia erikoisuuksia== Guémenén gastronomisia erikoisuuksia on sianlihasta tehty makkara andouille. ==Tunnettuja kuntalaisia== *Hippolyte Magloire Bisson (1796-1827), meriupseeri *Abbé Moigno (1804-1884), pappi, fyysikko ja matemaatikko *Joseph Loth (1847-1934), kelttiläisten kielten tutkimiseen erikoistunut kielitieteilijä ja historioitsija Tiedosto:Guémené_échoppe.JPG|Ristikkotalo Tiedosto:Guémené-sur-Scorff_(56)_Château_03.JPG|Linnan valleja Tiedosto:Guémené-sur-Scorff_(56)_Château_05.JPG|Kuningattaren kylpylä Tiedosto:Andouille_de_Guémené-sur-Scorff.jpg|Guémenén andouille ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Morbihanin kunnat
Persianhammastikkupuu

Persianhammastikkupuu (Salvadora persica) on puuvartinen kasvilaji, joka on tunnetuin heimonsa (Salvadoraceae) lajeista. Se on ainavihanta pensas tai kuutisen metriä korkeaksi kasvava pieni puu. Kasvilla on usein riippuvat oksanhaarat. Kukinnot ovat monihaaraisia röyhyjä, jotka koostuvat lukuisista pienistä vihertävänvalkoisista kukista. Hedelmänä on kypsänä punainen, yksisiemeninen luumarja. Persianhammastikkupuu kasvaa luonnonvaraisena Arabiassa ja melko laajasti Afrikassa. Se on kuuman ja kuivan ilmaston laji. Persianhammastikkupuuta hyödynnetään muun muassa lääkekasvina sen antibakteerisen ominaisuuden vuoksi; tunnettuja ovat etenkin miswak- pureskelutikut. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Persianhammastikkupuu – Salvadora persica Luokka:Brassicales
Intianjuutti

Intianjuutti (Corchorus olitorius) on juutteihin kuuluva malvakasvilaji, joka on tunnettu kuitukasvina. Se on yksivuotinen karvainen ruoho, joka kasvaa 2–2,5 metriä korkeaksi. Kukat ovat kirkkaan keltaiset. Intianjuutti esiintyy alkuperäisenä tropiikissa ja subtropiikissa, Etelä-Aasiassa ja Afrikassa. Sitä viljellään kuitukasvina varsinkin Intiassa. Kasvin varsikuidusta saatava juutti on yleisimpiä säkkikankaan raaka-aineita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Suomen Lajitietokeskus: Intianjuutti (Corchorus olitorius) *iNaturalist: Intianjuutti (Corchorus olitorius) *ITIS: Corchorus olitorius *Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Corchorus olitorius *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Corchorus olitorius, (jute) Luokka:Malvakasvit
Hibiscus cannabinus

Hibiscus cannabinus on hibiskuksiin kuuluva malvakasvilaji, joka on tunnettu kuitukasvina. Se on yksivuotinen ruoho, joka kasvaa kahdesta kolmeen metriä korkeaksi. Lajilla on valkoiset tai kalpeankeltaiset, keskeltä violetit hibiskuksen kukat. Hibiscus cannabinus kasvaa alun perin Afrikassa, mutta se on myös viljelty ja tulokaslaji monilla muilla alueilla. Se on muun muassa nimellä kenaf tunnettu trooppisten alueiden kuitukasvi, kuituaines saadaan kasvin varresta samoin kuin myös malvakasveihin kuuluvilla juuteilla. == Lähteet == cannabinus
Lepopirtti

Lepopirtti on Uudellamaalla Siuntiossa sijaitseva vuonna 1917 rakennettu huvila, jonka Miina Sillanpään johtama Helsingin palvelijataryhdistys osti lomakodikseen vuonna 1921 professori Julius Friskiltä. Kauppojen jälkeen entinen Haneborgin huvila nimettiin uudelleen Lepopirtiksi. == Historiaa == Lepopirtti perustettiin alun perin kotiapulaisten lomakodiksi. Huvilan ostoa vastustettiin jyrkästi, sillä Helsingin palvelijataryhdistystä johti Miina Sillanpää, joka oli sosiaalidemokraattisen puolueen jäsen ja Suomessa elettiin sisällissodan jälkeistä oikeistovirtauksen aikaa. Vastustuksesta huolimatta Haneborgin huvila muutettiin Lepopirtiksi. Aluksi Lepopirtti vastaanotti myös muita naisasiakkaita, kuin kotiapulaisia, sillä vielä kotiapulaisilta ei riittänyt rahaa tai aikaa lepolomaan. Lepopirtissä Tjusträsk -järven rannalla vieraili muun muassa Tulenkantajien runoilijoita ja Helsingin sairaalat lähettivät huvilaan kuntoutumaan potilaita. Lepopirtti oli myös suosittu kurssipaikka ja pian huvilaa täytyikin laajentaa. Palveluita siirrettiin Lepopirtin vieressä sijaitsevaan kesärakennus Suvipirttiin. Vuonna 1970 Miina Sillanpään Säätiö osti Lepopirtin läheltä Kalansin tilan ja rakennutti sen maille suuren kylpylähotellin ja kurssikeskuksen, Siuntion kylpylän, jonka osaksi Lepopirttikin kuului. Kiinteistöä vuokrasi Scandic Hotels, mutta joulukuussa 2020 Miina Sillanpään Säätiö ilmoitti myyvänsä Siuntion kylpyläkiinteistön. Keväällä 2022 säätiö laittoi myös Lepopirtin myyntiin. Kiinteistöt osti keväällä 2023 Siuntio Invest Oy, joka aloitti hotelli- ja ravintolatoiminnan paikalla uudelleen nimellä Hotelli Siuntio. == Lähteet == Luokka:Suomen hotellit Luokka:Huvilat Luokka:Siuntion rakennukset ja rakennelmat Luokka:1917
Vigna mungo

Vigna mungo on hernekasveihin kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen keltakukkainen ruohokasvi, joka tuottaa pieniä mustia papuja. Laji muistuttaa toista tunnettua pitkäpapua, mungopapua (Vigna radiata) ja sitä viljellään ja käytetään mungopavun tapaan ravintokasvina tropiikin maissa. Alun perin Vigna mungo on kotoisin Intiasta ja sen naapurimaista. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit
Cyamopsis tetragonoloba

Cyamopsis tetragonoloba on hernekasveihin kuuluva kasvilaji. Se on yksi- tai monivuotinen pensasmainen ruohokasvi. Sen lehdet ovat kolmilehdykkäisiä, lehdykät ovat sahalaitaisia. Kukinnot ovat tiheitä terttuja, joissa on noin kahdeksan millimetriä pitkiä valkoisia ja vaaleanpunaisia kukkia. Hedelmä on palko, joka on 4–10 senttimetriä pitkä, suora, ylöspäin sojottava. Se sisältää 5–12 soikeaa noin 5 mm pitkää siementä, joiden väri vaihtelee valkoisesta harmaaseen tai mustaan. Cyamopsis tetragonoloba esiintyy alkuperäisenä Intiassa ja Pakistanissa, tulokkaana joissain muissa Etelä-Aasian maissa ja Afrikassa. Lajin siemenistä valmistetaan guarkumia, jota käytetään elintarvikkeiden lisäaineena (E412) stabilointi- ja sakeuttamisaineena.Ruokavirasto: E412 – Guarkumi}} == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UniProt: Taxonomy - Cyamopsis tetragonoloba * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cyamopsis tetragonoloba Luokka:Hernekasvit
Mucuna pruriens

Mucuna pruriens on hernekasveihin ja mukunapapuihin kuuluva kasvilaji. Se on usein yksivuotinen, joskus monivuotinen, köynnöstävä ja kiipeävä ruoho. Se kasvaa muutaman metrin mittaiseksi. Kukinnot ovat riippuvarankaisia huiskiloita, ne ovat hieman hopeanhohtoisia hienon karvoituksen vuoksi. Kukat ovat useimmin tummanvioletteja. Hedelmät ovat palkoja, pitkänmallisia ja usein S:n muotoisia. Siemenet ovat mustia tai myös muunvärisiä. Mucuna pruriens kasvaa alkuperäisenä Afrikassa ja Etelä-Aasiassa, lisäksi tulokaslajina monilla muilla alueilla, varsinkin Keski- ja Etelä-Amerikassa. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit
Nunatta Qitornai

Nunatta Qitornai (suomeksi Maamme jälkeläiset) on Grönlannissa toimiva itsenäisyysmielinen puolue. Puolue perustettiin valtapuolue Siumutista eronneen edustajan toimesta. == Historia == Vittus Qujaukitsoq perusti Nunatta Qitornain vuoden 2018 keväällä ajauduttuaan riitoihin entisen puolueensa Siumutin kanssa. Qujaukitsoqia oltiin tämän omien sanojen mukaan edellisen vuoden keväänä erottamassa ulkoministerin tehtävästä, jossa hän toimi Kim Kielsenin johtamassa hallituksessa osana Siumutia, mutta Qujaukitsoq erosi lopulta tehtävästä itse protestina. Myöhemmin kesällä 2017 Qujaukitsoq haastoi Siumutin puheenjohtajavaalissa epäonnistuneesti Kielsenin, minkä jälkeen hän muutaman kuukauden kuluttua erosi puolueesta kokonaan. Nunatta Qitornai rekisteröitiin puolueeksi vain muutamaa kuukautta ennen vuoden 2018 parlamenttivaaleja, joissa puolueen perustaja ja puheenjohtaja Vittus Qujaukitsoq valittiin puolueen ainoana edustajana Grönlannin parlamenttiin. Nunatta Qitornai on vaalien jälkeen toiminut yhtäjaksoisesti Siumutin johtamissa hallituksissa. Muita merkittäviä puolueen jäseniä on niin ikään Siumutin entinen jäsen ja Grönlannin entinen pääministeri Aleqa Hammond, joka saavuttikin Tanskan vuoden 2019 parlamenttivaaleissa puolueen ainoana ehdokkaana ollessaan Nunatta Qitornaille sen lyhyen historian suurimman kannatusprosentin. Puolue jäi ilman edustajia parlamenttivaaleissa 2021. == Ideologia == Nunatta Qitornai lähti vuoden 2018 parlamenttivaaleihin Grönlannin itsenäisyyteen tähtäävillä teemoilla ja on aiemmin moittinut valtapuolue Siumutia sen hitaudesta itsenäisyyden ajamisessa. Puolue tahtoo järjestää tekeillä olevasta Grönlannin perustuslaista kansanäänestyksen vuoteen 2025 mennessä. Nunatta Qitornai myös kannattaa Grönlannin jakamista seitsemääntoista kuntaan nykyisen viiden sijaan alleviivaten valtion tehtävää olla mahdollisimman lähellä ihmistä. Samoin puolue on huolissaan harvemmin asuttujen alueiden autioitumisesta. Se katsoo kuntien vahvistamisen ja vuonna 2009 kuntien määrää vähentäneen reformin kumoamisen muun muassa auttavan Grönlantia matkalla itsenäisyyteen Tanskasta. Nunatta Qitornai vastustaa Grönlannin liittymistä Pariisin ilmastosopimukseen, sillä se puolueen mukaan rajoittaisi liikaa taloudelle tärkeää kaivostoimintaa ja siten itsenäisyyttä. == Vaalihistoria == === Grönlannin parlamenttivaalit === Vaalit Edustajia Kannatus Kannatus 2018 1 002 3,45 % 2021 639 2,41 % === Tanskan kansankäräjävaalit (Grönlannin paikat) === Vaalit Edustajia Kannatus Kannatus 2019 1 622 7,9 % === Grönlannin kuntavaalit === Vaalit Edustajia Kannatus Kannatus 2021 243 0,93 % == Lähteet == Luokka:Grönlannin puolueet
Hyasinttipapu

Hyasinttipapu eli lablab (Lablab purpureus) on hernekasveihin kuuluva kasvilaji. Se on yleensä monivuotinen, harvoin yksivuotinen kiipeävä köynnös, joka kasvaa 1–6 metriä pitkäksi. Kukat ovat karmiinin-, violetin- tai valkoisenvärisiä tai violetinkirjavia. Hyasinttipapu esiintyy alkuperäisenä Intiassa, Afrikan keski- ja eteläosassa sekä tulokkaana muun muassa Amerikassa, monissa Aasian maissa, Australiassa ja Oseaniassa. Sitä viljellään muun muassa ravintokasvina. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit Luokka:Köynnökset
Kumiakaasia

Kumiakaasia (Senegalia senegal) on hernekasveihin kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puu tai pensas, joka tavallisesti kasvaa enintään seitsenmetriseksi. Kumiakaasia esiintyy alkuperäisenä Afrikassa, Arabiassa, Intiassa ja Pakistanissa. Laji on arabikumina tunnetun luonnonkumin tärkein lähde. Arabikumi syntyy kumiakaasian rungon erittämästä maitiaisnesteestä. Sitä käytetään muun muassa elintarvikkeiden lisäaineena, kosmetiikassa ja lääkkeissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kumiakaasia – Senegalia senegal Luokka:Hernekasvit
Adenanthera pavonina

Adenanthera pavonina on hernekasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa 4–20 metriä korkeaksi. Puun lehdissä on parittaiset haarat, joissa on vuoroittain noin 1–2 senttimetrin mittaisia soikeita lehdyköitä. Kukinnot ovat pitkänmallisia terttuja, jotka koostuvat kellertävistä kukista. Lajin palot ovat noin 20 cm pituiset, kypsinä ja kuivina ne avautuvat spiraalimaisesti paljastaen kiiltävät, kirkkaanpunaiset siemenet. Laji esiintyy alkuperäisenä Aasiassa ja Australiassa. Aasiassa se kasvaa etelä- ja kaakkoisosassa Intiasta Uuteen- Guineaan. Laji on lisäksi tulokas monissa Afrikan, Karibian ja Oseanian maissa. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit Luokka:Puut
Punica protopunica

Punica protopunica on granaattiomenalaji, joka kasvaa kotoperäisenä Intian valtameren Sokotran saarella Jemenissä. Sen ainoa lähilaji on granaattiomena (Punica granatum), mutta siitä on käytetty myös tieteellistä nimeä Socotria protopunica omassa suvussaan. Punica protopunica kasvaa Sokotralla yleisenä paikoitellen kosteissa metsissä vuorten rinteillä kivialustoilla. Se on kansainvälisessä uhanalaisuusluokituksessa arvioitu vaarantuneeksi lajiksi.Punica protopunica. The IUCN Red List of Threatened Species. == Lähteet == Luokka:Rantakukkakasvit Luokka:Uhanalaiset kasvit Luokka:Puut
Arlene Limas

Arlene Limas (s. 9. helmikuuta 1966) on yhdysvaltalainen taekwondoin ja moninkertainen arvokisamitalisti. Limas otteli esimerkiksi taekwondon välisarjan (60–65 kg) Yhdysvaltain mestariksi vuosina 1987 ja 1989-91. Hän voitti myös saman sarjan panamerikan mestaruuden 1990 ja maailmanmestaruuden 1991. Keväällä 1990 Chicago Tribune -sanomalehti kuvasi häntä elegantiksi mutta tappavaksi nuoreksi naiseksi. Vuoden 1988 kesäolympialaisissa Limas voitti välisarjan kultaa. Taekwondo oli näissä kisoissa näytöslajina. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Arlene Limas (lacancha.com) Luokka:Yhdysvaltalaiset taekwondoinit Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valkoinen tiikeri (elokuva)

Valkoinen tiikeri (The White Tiger) on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalais-intialainen rikosdraamaelokuva. Sen on ohjannut Ramin Bahrani ja pääosia näyttelevät Adarsh Gourav, Priyanka Chopra Jonas ja Rajkummar Rao. Elokuva perustuu Aravind Adigan romaaniin Valkoinen tiikeri. Se kertoo köyhästä intialaisesta kylästä kotoisin olevasta Balramista, joka käyttää järkeään ja oveluuttaan paetakseen köyhyyttä. == Näyttelijät == == Soundtrack == == Arviot == *Episodi: *Helsingin Sanomat: *V2.fi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2021 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset rikosdraamaelokuvat Luokka:Vuoden 2021 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Intialaiset rikosdraamaelokuvat Luokka:Elokuvat köyhyydestä
Australian avoin tennisturnaus 2021 – sekanelinpeli

Barbora Krejčíková ja Nikola Mektić oli puolustava mestaripari, mutta molemmat pelasivat eri parin kanssa tänä vuonna. Turnauksen voittivat Barbora Krejčíková ja Rajeev Ram. Se oli heidän toinen yhteinen sekapelimestaruutensa Australiassa. == Sijoitetut pelaajat == # Barbora Strýcová / Nikola Mektić (1. kierros) # Nicole Melichar / Robert Farah (2. kierros, vetäytyi) # Gabriela Dabrowski / Mate Pavić (puolivälierät) # Chan Hao-ching / Juan Sebastián Cabal (1. kierros) # Demi Schuurs / Wesley Koolhof (1. kierros) # Barbora Krejčíková / Rajeev Ram (mestarit) # Latisha Chan / Ivan Dodig (1. kierros) # Luisa Stefani / Bruno Soares (2. kierros) ==Kaavio== ===Loppukierrokset=== ===Kaavion yläosa=== ===Kaavion alaosa=== == Lähteet == * Main draw === Viitteet === Luokka:Australian avoin tennisturnaus 2021
Costaricanmakapuu

Costaricanmakapuu (Platymiscium parviflorum) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon ja makapuiden (Platymiscium) sukuun kuuluva kasvilaji. Costaricanmakapuuta kasvaa Keski-Amerikassa Costa Ricassa, Nicaraguassa, Hondurasissa, El Salvadorissa ja Guatemalassa. Laji luokitellaan maailmanlaajuisesti äärimmäisen uhanalaiseksi (CR) lajiksi. Costaricanmakapuu on laakealatvuksinen puu, joka kasvaa yleensä noin 15 metriä korkeaksi. Luonnosta on kuitenkin havaittu myös 25 metriä korkeita yksilöitä. Costaricanmakapuu on hidaskasvuinen puulaji. Sen kukat ovat keltaiset tai oranssit ja kukinta kestää noin kolmisen kuukautta. Kukkien pölyttäjinä toimivat mehiläiset. Costaricanmakapuuta hakataan laajalti siitä saatavan kauniin puutavaran vuoksi. Puuaines on lujaa ja sitä käytetään muun muassa talojen rakentamiseen sekä huonekalujen ja soittimien valmistukseen. Costaricanmakapuu kuuluu CITES-sopimuksen toiseen liitteeseen. == Lähteet == Luokka:Hernekasvit Luokka:Puut Luokka:Uhanalaiset kasvit
AK-15

AK-15 on venäläisen Kalašnikov-konsernin valmistama rynnäkkökivääri. Se julkistettiin vuonna 2016. AK-15 on suunnattu Spetsnazin ja Venäjän poliisin käyttöön. Suunnitellusti AK-15 tulisi korvaamaan AK-103 -rynnäkkökiväärin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Rynnäkkökiväärit