Svartån (Västmanland)

Svartån on Ruotsissa Västmanlandin läänissä Västeråsin, Salan ja Norbergin kunnissa virtaava 89 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Svartånin valuma- alueen pääuomaan. Joki laskee Mälarenin Västeråsfjärdeniin Västeråsin keskustassa. == Joen kulku == Pääuoman osuudet Pääuoman osuudet nimi pituus (km) Svartån 0,5 pato Svartån 1,2 pato Svartån 8,2 Forsby kvarn Svartån 6,9 Skultunan pato Svartån 5,9 Harakers kvarn Svartån 5,4 Forsbon pato Svartån 0,4 Bruksgårdenin pato Svartån 1,5 Halldammen Hällsjön Svartån 6 Fläcksjön Svartån 17 pato Hörendesjön Svartån 3 Långsjön Svartån 3,6 Karbenningby pato 1 patoallas Karbenningby pato 2 Svartån 1,2 Labodasjön Svartån 2,5 Karbenningin pato Bågen Svartån 1 Olsbenningin pato Dammen Svartån 4,8 Kalven Värlingen Svartån 1 Dammsjön Lähteet: 1 = Lähteet: 1 = Joki alkaa Norbergin kaivostaajaman vierestä pienestä Dammsjönistä, joka sijaitsee kaivosalueen lietealtaiden lähellä. Lampeen laskee kaksi ojaa, jotka hakevat vetensä kaivoksen ympäriltä. Joki jatkaa lammelta itään kilometrin päässä sijaitsevaan Värlingenin järveen, joka laskee Kalvenin lammen kautta suoalueelle. Siellä siihen yhtyy Målsjön, Smedsjön ja Toftsjön pieneen suvantoon Lilla Flomyreniin. Svartån jatkaa toisen suvannon Stora Flomyrenin kautta joen haaraumakohtaan. Siinä joki jatkaa Murånin haaraa tai itään Svartånin haaraa. Nämä yhtyvät 2,5 kilometrin päässä Bågenin järvessä. Svartån on ennen sitä laskenut Dammenin läpi ja tuottanut Olsbenningin voimalaitoksessa vähän sähköä. Myös seuraava järvi Bågen on patojärvi, jonka rannalla sijaitsee suuri sahalaitos, Karbenningin taajama ja rautatiepysäkki. Bennebon vesivoimalassa on pudotusta noin neljä metriä. Joki kääntyy kahdeksi kilometriksi koilliseen päin ja käännyttyään etelään, se laskee Labodasjöniin. Järven eteläpuolella sijaitsee Karbenningby, jossa on joessa kaksi patoa. Kolme kilometriä patojen jälkeen laskee joki Långsjöniin. Joki jatkaa etelään Hörendesjöniin. Järvillä ei ole korkeuseroa, mikä johtuu järven säännöstelystä sen luusuaan Hörnsjöforsiin rakennetulla padolla. Järven alla jokeen yhtyy pohjoisesta tuleva suurin sivujoki Prästhytteån, jossa on alajuoksulla kaksi patoa ja oma vesivoimalaitos. Vaikka joki on virrannut joidenkin viljeltyjen alueiden kautta, alkavat vasta nyt laajemmat peltoaukeat. Tämä ensimmäinen liittyy Västerfärnebon kirkonkylään. Sen pellot on raivattu kuivattamalla Nötmyranin suoalue. Peltoalueen länsipuolella sijaitsee Gorgen, joka on kosteikoksi kuivatettu järvi. Noin 10 kilometriä edellisestä järvestä saapuu joki Salbohedin kylälle ja pain sen jälkeen se laskee Fläcksjöniin. Sekin on ilmeisesti laskettu järvi, sillä sen rannat ovat laajalti kosteikkona. Seuraava kuuden kilometrin päässä sijaitsevan Hällsjönin vedenpinnan korkeus on edellisen kanssa samalla korkeudella. Korkeammalla se ei voisikaan olla, sillä Hällsjön on Halldammenin padolla säännöstelty järvi. Säännöstely on tehty seuraavan Svanånin vesivoimalaitoksen tarpeeseen. Skultunan taajama tulee 12 kilometrin jälkeen. Ennen sitä on joessa puolivälissä Harakers kvarn ja suurempi vesivoimalaitos sijaitsee Skultunassa. Ennen Västeråsia virtauksen katkaisee vielä Forsbyn pato. Ennen Västeråsia saapuu joki ensin asuinalueelle, puistoalueelle, museoalueelle ja siirtolapuutarhalle. Kaupunkialueella on vielä kaksi vesivoimalaa. Niiden välissä Västeråsin keskustassa joki kapenee hyvin kapeaksi. Se virtaa vanhassa kaupungissa ja viimeisen voimalan jälkeen joki taas levenee ja saapuu pienvenesatamaan Mälarenin Västeråsfjärdenille. Pienvenesataman länsipuolella sijaitsee kaupungin pääsatama, johon kiinnittyvät myös valtamerilaivat. === Joenvarren luontoarvoja === Fläckebon luonnonsuojelualue (Fläckebos naturreservat, 82 hehtaaria), joka sijaitsee joen keskijuoksulla, rajautuu vanhalle niitymaalle, josta ympäröivät maatilat korjasivat talveksi eläimille heinää. Noin 100 vuotta sitten heinäntekö lopetettiin, mutta toistuvatsi tulviva niittymaa jäi vaille käyttöä. Joutomaa alkoi kasvaa koivua ja nykyään joenrantaan rajautuu Etelä-Ruotsin suurin koivikko, jossa viihtyvät erityisesti hyttyset ja hyönteissyöjälinnut.. Trollbon luonnonsuojelualue (Trollbos naturreservat, 74 hehtaaria) muodostettiin vanhaan kuusikkoon joen yläjuoksulla. Alueen järviä ovat Kalven, Hyttdammen ja Värlingen. Alueella on 1700-luvulla vielä toiminut masuuni (hytta), jolla pelkistettiin rautaa. Kivikkoinen alue on nykyään varjoisan kuusikon suojissa sammaloitunut ja siellä viihtyy erityisiä kasvilajeja. Niistä voidaan mainita maariankämmekkä ja yövilkka, kalkkikivialueella sudenmarja, sinivuokko, pölkkysieni Gomphus clavatus, rusko-orakas ja tuoksuorakas.. Västerås-turbinhus.jpg|Vesivoimalaitos Västeråsissa Harakers kvarn.jpg|Harakersin mylly Skultuna Messingsbruk 1873.jpg|Skultunan messinkitehdas vuonna 1873 Storbron Västerås.jpg|Storbron Västeråsissa == Svartånin valuma-alue == === Yleistä === Svartånin valuma- alueen pinta-ala on 775 neliökilometriä ja se on 65 kilometriä pitkä ja 20 kilometriä leveä. Valuma-alue sijaitsee viiden kunnan ja kahden läänin alueella. Valuma-alueen latvat ylettyvät Norbergin ja Avestan kuntien alueille, joista Avesta kuuluu Taalainmaan lääniin ja muut kunnat Västmanlandin lääniin. Noin puolet valuma-alueesta on Salan kuntaa ha alajuoksun viidennes Västeråsin kuntaa. Valuma-alueen lounaisreunassa on pieni alue, joka kuuluu Hallstahammariin. Norbergin taajama vaikutaa pääuoman luonnontilaan merkittävästi, vaikka sen taajama-alue ylettyykin siihen vain vähän. Västerfärnebo ja Salbohed sijaitsevat joen keskijuoksulla pääuoman äärellä, mutta Sätra brunn sijoittuu valuma-alueen itäreunalle. Aivan alajuoksulla on Skultuna joen äärellä ja joki virtaa Västeråsin keskustan läpi. Valuma-alueella asuu yli 40 000 asukasta, joista 36 000 asuu taajamissa ja 4 000 haja-asutusalueella. Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (34,8 %), multamaa (17,3 %), savimaa (16,0 %), turve (9,7 %), kalliomaa (14,2 %), hiekka ja sora (2,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,9 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (63,1 %), viljelymaita (21,2 %), soita ja kosteikkoja (3,8 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (3,2 %) sekä joutomaita (5,2 %). Näiden lisäksi on 3,6 % vesistöjä. Vesistön luonnontila on pääosin tyydyttävässä kunnossa, mutta Långsjön ja siihen laskevan pääuoman latvaosa Norbergista on välttävässä kunnossa, samoin ovat Fläcksjön ja Hällsjön. Heikommassa tilassa on Gussjön, jonka luonnontila on huono. Mainittuja järviä vaivaa lähinnä rehevöityminen. Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 33 patoa, joista osalla säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 4,9 miljoonaa kuutiometriä. === Vesistösuhteita === Svartån kuuluu Norrströmin vesistöön (vesistöaluetunnus 61), jonka valuma- alueen pinta-ala on 22 650 neliökilometriä (km²) ja jonka vesistöreitin pääuoman alaosaan kuuluvat esimerkiksi laskujoki Norrström, järvi Mälaren, Eskilstunaån ja järvi Hjälmaren. Svartån on vesistöreittinsä sivujoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 775 km² eli 3,4 % koko vesistöalueensa pinta- alasta. Valuma-alueen länsipuolella sijaitsee Kolbäcksånin valuma-alue, jonka laskujoki Kolbäckeån laskee Mälarenin Galteniin. Itäpuolella sijaitsee Sagånin valuma-alue, jonka laskujoki laskee Mälarenin Oxfjärdeniin. Valuma-alueen etelä- ja kaakkoispuolella on Mälarenin lähialuetta, jossa on pienien ojien ja purojen valuma-alueita. Valuma-alueen pohjoispuoli kuuluu Daljoen vesistön (vesistöaluetunnus 53) omaan päävesistöalueeseen. Svartån laskee Mälarenin Västeråsfjärdeniin Västeråsin kaupungissa. Vesireitti jatkuu tästä itään päin ensin Granfjärdenin kautta Ängsönin ja Aspönin välistä, Arnöfjärdenin ja Stabyfjärdenin läpi Prästfjärdeniin. Täältä vesi virtaa Mälarenin itäsosien saariston läpi ja se kulkee lopussa Lövstafjärdenin ja Lambarfjärdenin kautta Lovön ohittaen Tukholman kaupunkiin, jossa vesi kerääntyy Riddarfjärdeniin ja poistuu Norrströmenin ja Söderströmenin kautta Saltsjöniin. Tästä alkaa Tukholman saaristo Itämerellä. === Sivu-uomia === Svarånilla on joitakin sivujokia, mutta sivu-uomat ovat yleensä puroja tai peltoalueiden johto-ojia. Kaikki joet ja ojat on käsitelty voimakkaasti. Alla olevaan taulukkoon on kerätty niistä suurimmat. Taulukon tietojen lähteet on ilmoitettu oikeassa sarakkeessa ja selvennetty tarvittaessa taulukon alapuolella. Sivu-uoman nimi Yhtyy Svartån (km suusta) Pääuoman kohta Pituus (km) Virtaama (MQ m³/s) Valuma-alue (km²) Lähteet Tegabäcken 17 Svartån 17 0,4 44 1,1,1,1,1,1 Gnällbäcken 40 Fläcksjön 12 0,4 44 1,1,1,1,1,1 Spångtegsbäck 41 Fläcksjön 1,2,1,–,–,– Gussjöbäck 44 Svartån 2 0,2 25 1,2,1,1,1,1 Tvärhandsbäcken 50 Svartån 1,2,1,–,–,– Gärsjöbäcken 55 Svartån 9 0,4 47 1,1,1,1,1,1 Prästhytteån 57 Svartån 25 1,1 135 1,1,1,1,1,1 Däljebäcken 64 Långsjön 1,2,1,–,–,– Krokbäcken 65 Långsjön 1,2,1,–,–,– Mörttjärnbäcken 78 Bågen 1,2,1,–,–,– Murån 80 Bågen 1,2,1,–,–,– Bjurtjärnsbäcken 81 Dammen 1,2,1,–,–,– Älgtjärnsbäcken 81 Dammen 1,2,1,–,–,– Karttrumpbäcken 83 Svartån 1,2,1,–,–,– Toftsjönin laskuoja 85 Svartån 1,2,1,–,–,– Målsjönin laskuoja 85 Svartån 1,2,1,–,–,– Lähteet: 1 = , 2 = Lantmäteriet === Järviä === Valuma-alueelle mahtuu kuusi suurempaa järveä ja sen yläjuoksulle monia pikkulampia. Seuraavat järvet, jotka luetellaan yläjuoksulta alajuoksulle, ovat joen pääuoman läpivirtausjärviä: Dammsjön, Värlingen, Kalven, Lilla Flomyren, Stora Flomyren, Dammen, Bågen, Labodasjön, Långsjön, Hörendesjön, Fläcksjön ja Hällsjön. Näiden lisäksi on vielä sivu- uomien valuma-alueilla lisää järviä. Alajuoksulta aloittaen, Tegabäckenin valuma-alueella sijaitsevat Toftsjön ja Långsjön, ja Rönnmyrbäckenin valuma- alueella on Rudsjön. Fläcksjöniin laskevalla Gnällbäckenillä on Rörbosjön ja yläjuoksulla Stora Toften, Stora Tillingen ja Lilla Tillingen. Gnällbäckenin lähdejärvi on Öjesjön. Fläcksjönin pohjoispuolella yhtyy jokeen Gussjönin laskuoja ja järveen laskee lisäksi Stävresjön. Gärsjöbäckenin valuma-alue on laaja ja siihen kuuluvat Gorgen, Gärsjön ja Hannsjön. Suurimmalla sivujoella Prästhytteånin valuma-alueella on runsaasti lampia. Valuma-alueen järviä ovat Murånin sivuhaarassa Norra Tappesjön, Södra Tappesjön ja Bysjön, ja Bjurforsånin haarassa Stora Klingen ja Vallsjön. Långsjönin länsipäähän laskee Dammsjön. Bågeniin laskee Mörttjärnbäcken, jonka valuma-alueella ovat Mörttjänen, Hytttjärnen ja Ösjön. Bågenin pohjoispuolella olevaan Dammeniin laskee kaakosta Bjurtjärnen. Pieneen Lilla Flomyreniin laskee kolme virtavesiuomaa, joista pohjoisesta tuleva on pääuomaa ja muut sivu-uomia. Etelästä tulee Toftsjönin laskuoja ja sen eteläisin järvi on Stora Kavelbrotjärnen. Lännestä Lilla Flomyreniin tulee Smedsjönin laskuoja, jonka valuma-alueeseen kuuluu myös Målsjön, Romstjärnarna ja Brunnsjön. === Valuma- alueen luontoarvoja === Östringbyn luonnonsuojelualue (Östringbys naturreservat, 117 hehtaaria) muodostuu pääasiassa vanhasta pitkärunkoisesta kuusikoista ja mäkien männiköistä . Vitmossenin luonnonsuojelualue (Vitmossens naturreservat, 168 hehtaaria) on lintuharrastajien pidetty vierailukohde avoimella suolla, jossa kasvaa harvakseltaan koivuja ja mäntyjä.. Hälleskogsbrännanin luonnonsuojelualueella (Hälleskogsbrännans naturreservat, 6 411 hehtaaria) raivosi alueella kesällä 2014 suuri metsäpalo, jonka jäljiltä alue on lähinnä pystyssä törröttäviä hiiltyneitä puunrunkoja. Metsäpalon jälkeistä kasvillisuuden ja eläimistön palaamista voi seurata aluetta kiertelemällä.. Fläcksjön, Sala kn 4083.jpg|Fläcksjön Nötmyran - KMB - 16000300024591.jpg|Keskijuoksun Nötmyran == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kartläggning av värdefulla vattendragsmiljöer - Svartåns avrinningsområde, 2006 * Svartån - En långtidsutvärdering av recipientkontrollens mätningar mellan åren 1980–2000, Västmanland länsstyrelsen * Svartåns vattenråd Luokka:Norrströmin vesistö Luokka:Västeråsin kunta Luokka:Salan kunta Luokka:Norbergin kunta Luokka:Ruotsin joet