EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Philipp von Zesen

Philipp von Zesen (8. lokakuuta 1619 Priorau, Dessau – 13. marraskuuta 1689 Hampuri) oli saksalainen runoilija. Zesen oli Saksan ensimmäisiä ja aikansa merkittävimpiä kielenuudistajia. Opiskeltuaan Wittenbergissä ja Leipzigissa Zesen työskenteli saksan kielen kehittämisen ja puhdistamisen hyväksi. Hänen tavoitteensa oli hyvin puristinen: karsia saksan kielestä vieraat sanat. Hän loi niiden tilalle uusia, ja joitakin niistä jäi elämään. Tarkoitusta varten hän perusti vuonna 1643 seuran Die Deutschgesinnte Genossenschaft, jonka keskeisiä voimia hän oli. Zesen oli tosin uusien sanojen ja vastineiden luomisessa usein varsin rohkea ja sai siksi osakseen pilkkaa, mutta hänen työnsä on kuitenkin jättänyt kieleen pysyviä jälkiä. Zesen käänsi kirjallisuutta saksaksi ja on lisäksi kirjoittanut yli 70 teosta: runoelmia, arvosteluja, tutkielmia, satiireja ja opetuksellisia kirjoituksia. Hänen kaunokirjallisen tuotantonsa parhaimmistoon kuuluu romaani Adriatische Rosenlund (1645). Bibliothek deutscher Dichter des 17. Jahrhunderts sisältää valikoiman hänen runoelmiaan. Hänen kielitieteellisistä kirjoitelmistaan mainittavia ovat esimerkiksi Hochdeutsche Helikon (1640), Hochdeutsche sprachübung (1643) ja Rosenmohnd (1651). Hän toi romaanin saksalaiseen kirjallisuuteen kääntämällä Madeleine de Scudéryn tekstejä ja omilla teoksillaan. Hänen esikoisromaaninsa on italialaistyylinen rakkauskertomus Die adriatische Rosemund (1645). Die afrikanische Sofonisbe omistettu kuningatar Kristiinalle Zesen valittiin merkittävään Palmenordeniin. Hän sai myös aatelisarvon ja erilaisia arvonimiä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1619 syntyneet Luokka:Vuonna 1689 kuolleet
Pertti Vainionpää

Pertti Vainionpää (s. 1944 Pielisjärvi) on yhteiskuntatieteiden maisteri ja Nurmeksen kaupunginjohtaja vuosina 1974–2012. Hän on Suomen pitkäaikaisin kaupunginjohtaja virkavuosissa laskettuna. Hän aloitti uransa kunnallispolitiikassa Joensuun kaupunginjohtaja Aaro Heikkilän alaisuudessa 1970-luvulla. Nurmeksen kaupunginjohtajana hänen ensimmäinen tehtävänsä oli sopeuttaa kuntalaiset vuonna 1973 tapahtuneeseen Nurmeksen kauppalan ja Nurmeksen maalaiskunnan kuntaliitokseen. Vuonna 1978 Bomban karjalaiskylä teki Nurmeksesta hänen mukaansa poikkeuksellisen suositun matkailukohteen Suomen mittakaavassa. Vainionpäälle myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi 5. joulukuuta 2008. Vainionpään seuraajaksi Nurmeksen kaupunginjohtajaksi valittiin Asko Saatsi. Vuoden 2017 kuntavaaleissa Vainionpää oli kokoomuksen kuntavaaliehdokas Joensuussa. == Lähteet == Luokka:Nurmeksen kaupunginjohtajat Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Highlandsin piirikunta

Highlandsin piirikunta () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 106 221 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Sebringin kaupunki. Piirikunta perustettiin 23. huhtikuuta 1921. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Floridan piirikunnat
Géza Zichy

Géza Zichy (23. heinäkuuta 1849 Sztára, Unkari – 14. tammikuuta 1924 Budapest, Unkari) oli unkarilainen säveltäjä ja kirjailija. Zichyn opettajia olivat Karl Mayrberger, Robert Volkmann ja Franz Liszt. Menetettyään 14-vuotiaana metsästysretkellä onnettomuudessa oikean käsivartensa hän jatkoi pianonsoitonopiskelua ja kehittyi vasemman käden käytössä taitavaksi. Hän opiskeli myös oikeustiedettä, sai korkeita virkoja ja oli ylähuoneen jäsen. Hän oli Budapestin konservatorion johtaja ja vuodesta 1891 Unkarin kansallisteatterin intendentti.Zichy 4. Géza Z. Tietosanakirja osa 10. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917Zichy 10. Géza Z., Nordisk familjebok 33. 1922 Zichy teki vuosikymmenten varrella hyväntekeväisyyskonserttimatkoja ja kävi myös Skandinaviassa 1887. Hän sävelsi lauluja, vasemman käden pianoetydejä, joiden kokoelmaan sisältyy Lisztin esipuhe, sekä kuoroteoksia ja oopperoita, kuten Alár, 1896, Mestari Roland, 1899 ja Rákóczi-trilogian 1905–1912. Lisäksi hän on kirjoittanut lyyrisiä runoja, eepoksia, huvinäytelmiä, draamoja ja muistelmat. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Unkarilaiset pianistit Luokka:Unkarilaiset säveltäjät Luokka:Unkarilaiset kirjailijat Luokka:Unkarilaiset kreivit Luokka:Vuonna 1849 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Gladesin piirikunta

Gladesin piirikunta () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 13 811 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Moore Havenin kaupunki. Piirikunta perustettiin 23. huhtikuuta 1921. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Floridan piirikunnat
Ccr5

C-C kemokiini koreseptori tyyppi 5 (CCR5) on proteiini, joka sijaitsee valkosolujen pinnalla ja osallistuu immuunijärjestelmään, sillä se toimii ja käyttäytyy reseptorina. Ihmisellä CCR5-proteiinia koodaava CCR5-geeni sijaitsee 3:nnessa kromosomissa. CCR5 toimii HIV-1:n pääkoreseptorina ja osallistuu virionin sisäänpääsyyn isäntäsoluun. Polimorfismi tälle proteiinille, tunnettu nimellä CCR5-delta32, johtaa 32 nukleotidin deleetioon ja toimimattomaan proteiinituotteeseen. Homotsygotia tälle mutaatiolle tarjoaa geneettisen vastustuskyvyn HIV-1 M-ryhmän infektiota vastaan ja heterotsygotia liittyy infektion viivästyneeseen etenemiseen. CCR5-Δ32-mutaatio esiintyy pääosin Pohjois-Euroopassa. == Lähteet == Luokka:Proteiinit
Filippiinien ilmavoimat

Filippiinien ilmavoimat vastaa Filippiinien ilmapuolustuksesta. Ilmavoimat kuuluu Filippiinien asevoimiin. Ilmavoimat perustettiin 1. heinäkuuta 1947 Filippiinien armeijan lentojoukoista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Filippiinien asevoimat Luokka:Ilmavoimat
Estrid

Estrid on pohjoismainen naisen etunimi. Se on Astrid-nimen tanskalais- ruotsalainen rinnakkaismuoto. Suomessa Estrid-nimi on tiettävästi ollut käytössä jo vuonna 1490. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on joulukuuhun 2020 mennessä kirjattu noin viisisataa Estrid-nimistä naista. ==Nimipäivä== Suomenruotsalaisessa almanakassa Estrid ja Astrid viettävät yhteistä nimipäivää 27. marraskuuta. Ruotsin almanakassa Estrid-nimi esiintyi kyseisenä päivänä (ilman Astridia) vuosina 1901–1906, mutta sen jälkeen almanakkanimenä on ollut siellä pelkästään Astrid – vuonna 1905 syntyneen prinsessa Astridin kunniaksi.Otterbjörk 1985, s. 143–144, 155. ==Tunnettuja Estridejä== * Estrid Svenintytär (n. 997–1057/1074), Tanskan prinsessa * Estrid Ott (1900–1967), tanskalainen kirjailija ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Etunimien taivutus: Estrid (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu) Luokka:Etunimet
Lepilemur jamesorum

Lepilemur jamesorum on vain Manombon suojelualueella Madagaskarin kaakkoisosassa tavattava Lepilemur-suvun maki. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. ==Taksonomia== Lajin aikaisempi tieteellinen nimi oli Lepilemur jamesi ja nykyinen Lepilemur jamesorum. Suvun Lepilemur-lajien asemasta on kiistelty. Lajin L. jamesorum asema omana lajinaan on kuitenkin ilmeisesti selvempi, kuin joidenkin muiden. Muita lajeja on määritelty geneettinen etäisyyden perusteella. Lajin L. jamesorum diploidin kromosomien määrä on 2n=26. ==Koko ja ulkonäkö== L. jamesorum on Lepilemur-lajiksi suurikokoinen. Suppean määrän mittaustulosten mukaan sen paino on keskimäärin 780 grammaa. Ruumiin pituus on 319–355 mmm ja hännän pituus 279–315. Turkki on lyhyt ja sileä. Väritys on pääosin ruskea. Vatsapuoli on selkäpuolta vaaleampi. Päältä alas selkärankaa hännän juureen kulkee mustaa karvaa. Korvat ovat harmaat mustin reunoin. Korvien alla on vaalea läikkä. Naamassa on valkoinen tai harmaa naamiokuviointi. Häntä on ruskea ja hännänpää musta. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Lajia tavataan Manombon suojelualueella Madagaskarin kaakkoisosassa. Koko levinneisyysalueen kooksi on arvioitu noin 70 km², joskin sen levinneisyysalueen etelä- tai pohjoisrajaa ei tunneta tarkasti. Lajin elinympäristö käsittää alavien maiden kosteita sademetsiä. Kannan tiheys on Manombon erityissuojelualueella 45 yksilöä neliökilometrillä ja Manombon metsässä 23 yksilöä neliökilometrillä. ==Uhat ja suojelu== Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt lajin Lepilemur jamesorum äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Koko tunnetun kannan koko vuonna 2010 oli 1 386 yksilöä. Kannan koko on laskussa. Lajin pääasiallisia uhkatekijöitä ovat elinympäristön häviäminen maatalouden takia, sekä metsästys. Laji kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I. Vuonna 2018 arvioitiin, että tämä laji on maailman 25 uhanalaisimman apinalajin joukossa. == Lähteet == Luokka:Kärppämakit Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Luettelo Floridan piirikunnista

Tämä on luettelo Floridan osavaltion piirikunnista. Floridassa on 67 piirikuntaa. Piirikunta Hallintokeskus Perustettu Alachuan piirikunta Gainesville 1824 Bakerin piirikunta Macclenny 1861 Bayn piirikunta Panama City 1913 Bradfordin piirikunts Starke 1858 Brevardin piirikunta Titusville 1844 Browardin piirikunta Fort Lauderdale 1915 Calhounin piirikunta Blountstown 1838 Charlotten piirikunta Punta Gorda 1921 Citrusin piirikunta Inverness 1887 Clayn piirikunta Green Cove Springs 1858 Collierin piirikunta Naples 1923 Columbian piirikunta Lake City 1832 DeSoton piirikunta Arcadia 1887 Dixien piirikunta Cross City 1921 Duvalin piirikunta Jacksonville 1822 Escambian piirikunta Pensacola 1821 Flaglerin piirikunta Bunnell 1917 Franklinin piirikunta Apalachicola 1832 Gadsdenin piirikunta Quincy 1823 Gilchristin piirikunta Trenton 1925 Gladesin piirikunta Moore Haven 1921 Gulfin piirikunta Port St. Joe 1925 Hamiltonin piirikunta Jasper 1827 Hardeen piirikunta Wauchula 1921 Hendryn piirikunta LaBelle 1923 Hernandon piirikunta Brooksville 1843 Highlandsin piirikunta Sebring 1921 Hillsborough’n piirikunta Tampa 1834 Holmesin piirikunta Bonifay 1848 Indian Riverin piirikunta Vero Beach 1925 Jacksonin piirikunta Marianna 1822 Jeffersonin piirikunta Monticello 1827 Lafayetten piirikunta Mayo 1856 Laken piirikunta Tavares 1887 Leen piirikunta Fort Myers 1887 Leonin piirikunta Tallahassee 1824 Levyn piirikunta Bronson 1845 Libertyn piirikunta Bristol 1855 Madisonin piirikunta Madison 1827 Manateen piirikunta Bradenton 1855 Marionin piirikunta Ocala 1844 Martinin piirikunta Stuart 1925 Miami-Daden piirikunta Miami 1836 Monroen piirikunta Key West 1823 Nassaun piirikunta Fernandina Beach 1824 Okaloosan piirikunta Crestview 1915 Okeechobeen piirikunta Okeechobee 1917 Orangen piirikunta Orlando 1824 Osceolan piirikunta Kissimmee 1887 Palm Beachin piirikunta West Palm Beach 1909 Pascon piirikunta Dade City 1887 Pinellasin piirikunta Clearwater 1911 Polkin piirikunta Bartow 1861 Putnamin piirikunta Palatka 1849 Santa Rosan piirikunta Milton 1842 Sarasotan piirikunta Sarasota 1921 Seminolen piirikunta Sanford 1913 St. Johnsin piirikunta St. Augustine 1821 St. Lucien piirikunta Fort Pierce 1905 Sumterin piirikunta Bushnell 1853 Suwanneen piirikunta Live Oak 1858 Taylorin piirikunta Perry 1856 Unionin piirikunta Lake Butler 1921 Volusian piirikunta DeLand 1854 Wakullan piirikunta Crawfordville 1843 Waltonin piirikunta De Funiak Springs 1824 Washingtonin piirikunta Chipley 1825 == Aiheesta muualla == * Florida
Indium(III)kloridi

Indium(III)kloridi (InCl3) on indium- ja kloridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa orgaanisen kemian synteeseissä katalyyttinä ja pinnoitukseen. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa indium(III)kloridi on väritöntä tai hieman kellertävää kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen ja muistuttaa yttrium(III)kloridin rakennetta. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen tetrahydraatti (InCl3·4H2O). Indium(III)kloridi liukenee veteen ja tapahtuma on eksoterminen. Se liukenee myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, etyyliasetaattiin ja tetrahydrofuraaniin. ==Valmistus ja käyttö== Indium(III)kloridia valmistetaan kuumentamalla indiumia ja klooria 140 °C:n lämpötilaan.Noël Felix: Indium and Indium Compounds, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. :2 In + 3 Cl2 → 2 InCl3 Indium(III)kloridia käytetään muun muassa lasin ja metallien päällystämiseen indiumilla.Mark J. Chagnon: Indium and Indium Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2010. Orgaanisen kemian synteeseissä indium(III)kloridia käytetään katalyyttinä muun muassa additioreaktioissa karbonyyliyhdisteisiin ja imiineihin, syklisoinneissa ja konjugaattiadditioissa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Indiumyhdisteet Luokka:Kloridit
Mutayrtit

Mutayrtit (Limosella) on syyläjuurikasvien (Scrophulariaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 11 lajia, mahdollisesti jopa noin 25 lajia. Catalogue of Life:n mukaan sukuun kuuluu 16 lajia. Suomessa ja Ruotsissa tavataan vain yhtä mutayrttilajia, pohjanmutayrttiä eli mutayrttiä (Limosella aquatica). Mutayrtit ovat yksivuotisia ja pienikokoisia ruohovartisia kasveja, jotka tuottavat juurehtivia rönsyjä. Lehdet sijaitsevat ruusukkeena varren tyvellä ja ovat pitkäruotisia. Kokonaan vedessä kasvavilla lajeilla on yleensä neulamaisen kapeat lehdet. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa lyhyiden kukkaperien päissä. Kukkien verhiöt ovat viisiliuskaisia. Teriöt ovat hyvin pieniä, 2–3 mm leveitä ja viisiliuskaisia. Teriön väri vaihtelee valkoisesta vaaleanviolettiin. Hedelmä on kota. Mutayrttien (Limosella) suvun tieteellinen nimi on sanan limus (suom. muta, lieju) diminutiivimuodosta ja viittaa kasvien kasvupaikkoihin. == Lajeja == * Limosella acaulis * Limosella africana * Limosella aquatica – pohjanmutayrtti eli mutayrtti * Limosella australis * Limosella capensis * Limosella grandiflora * Limosella longiflora * Limosella macrantha * Limosella major * Limosella pubiflora == Lähteet == Luokka:Syyläjuurikasvit
Naulajärvi

Naulajärvi on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Naulajärvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 132 hehtaaria eli 1,32 neliökilometriä. Se sijaitsee Nattavaaralta 8 kilometriä koilliseen. Kauempana idässä kohoaa Naulavaara, joka kohoaa maastossa 45 metrin korkeuteen. Järven ympäristö on alavaa ja tasaista, vaikka järven länsipuolelta kulkee harjujakso etelästä pohjoiseen päin. Alue moreenipeitteelle muodostunutta suomaata, jonka pohjoispuolta kutsutaan Naulavuomaksi ja eteläpuolta Hukanvuomaksi. Järvessä on yksi pahoin soistunut saari, jonka halkaisija on 170 metriä, ja toinen pienempi suosaari. Järven kaikkia rantoja kiertää hetteikköinen suovyöhyke ja monessa suunnassa aukeaa avosuo. Järvi vaikuttaa ilmakuvien perusteella olevan rannoiltaan matala, sillä niitä kiertää leveä vesikasvillisuuden vyöhyke järven ympäri. Länsirannan vierestä kulkevan harjun päällä on etelästä tieltä alkava polku, mutta järvelle ei tule muuten tietä. Järvi on rakennuksista täysin autio. == Luontoarvoja == Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (49,2 %), turve (6,5 %), hiekka tai sora (1,4 %), siltti (2,8 %) ja kallio (10,0 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä. == Vesistösuhteet == Naulajärvi kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Venetjoen valuma-alueeseen . Venetjoen valuma-alueen pinta-ala on noin 424 neliökilometriä (km²), joka on noin 10 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Venetjoen keskivirtaama (MQ) sen joensuussa on 4,6 m³/s . Naulajärvi on Naulajoen lähdejärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 10,51 km². Järven keskivirtaama arvioidaan olevan 0,16 m³/s . Järveen tulee vain kaksi kartoissa merkittyä puroa. Itäinen laskee Naulavaaran juurelta lyhyenä purona suon läpi järveen. Itäinen laskuoja alkaa 600 metrin päässä Vuomajärvestä ja laskee Naulajärven länsirantaan. Puron valuma-alueella sijaitsevat lisäksi, Kenttäjärvi, josta tulee oma laskupuro, Ahopäänjärvi sekä vielä muutama lampi lisää. Laskujoki Naulajoki alkaa etelärannasta ja se virtaa aluksi yli kolme kilometriä etelään, jossa siihen yhtyy idästä tuleva Karkulasjoki. Naulajoki jatkaa sitten länteen ja laskee Lompolojärveen, josta vesireitti jatkaa Nattajokena Venetjokeen pari kilometriä Nattavaaran luoteispuolella. Venetjoki puolestaan yhtyy Rånejokeen aivan Nattavaaran itäpuolella. Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa. == Lähteitä == === Huomautuksia === === Viitteet === Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Venetjoen valuma-alue (Rånejoki) Luokka:Jällivaaran järvet
Galvestonin piirikunta

Galvestonin piirikunta () on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 342 139 vuonna 2019 ja sen pinta-ala on 2 260 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus on Galveston ja sen suurin asutuskeskus on League City. Piirikunta perustettiin vuonna 1838. == Väestö == Piirikunnan asukkaista 56,7 prosenttia on valkoisia, 21,7 prosenttia latinalaisamerikkalaisia, 12,2 prosenttia afroamerikkalaisia ja 3,25 prosenttia aasialaisia. 93,8 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 37,8 vuotta. ==Kuvia piirikunnasta== Tiedosto:Galveston County Justice Center.jpg|Piirikunnan oikeustalo. Tiedosto:Gfp-texas-galveston-seaside-town-at-dusk.jpg|Piirikunnan rannikkoa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Texasin piirikunnat
Pålkemjaure

Pålkemjaure ( ) on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran ja Bodenin kunnissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Pålkemjaure on 2,8 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 175 hehtaaria eli 1,75 neliökilometriä. Se sijaitsee Pålkemin kirkonkylässä (). Järvi on luode-kaakko- suuntainen ja se on muodostunut Storspikenin (396 metriä mpy.) ja Bålggemgåggån (403 m mpy.) väliseen painaumaan. Se on saareton. Laakso on järven molemmista päistä soistunut ja kylä sijaitseekin pohjoispuolella kohoavalla mäellä. Vain järven luoteispään molemmat rannat ovat asuttuja. Kylän läpi kulkee Vuottaksesta alkava tie Näätäsuantoon (Mårdsel). Jällivaaran ja Bodenin välinen kuntaraja ylittää järven sen puolivälissä. == Luontoarvoja == Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (49,2 %), turve (6,5 %), hiekka tai sora (1,4 %), siltti (2,8 %) ja kallio (10,0 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä. == Vesistösuhteet == Pålkemjaure kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Rörånin valuma-alueeseen . Rörånin valuma-alueen pinta-ala on noin 1 057 neliökilometriä (km²), joka on noin 25 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Rörånin keskivirtaama (MQ) sen joensuussa on 11,7 m³/s . Järvi on Vitträskbäckenin lähdejärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 22,93 km². Siihen laskee valuma-alueelta neljä puroa. Järven eteläpäähän tulee koillisrinteiltä lyhyt puro, lounaisrantaan tulee lounaisrinteiltä suopuro, ja kaksi muuta laskee järven sen luoteispäähän. Ne ovat kummatkin suo-ojia. Järven keskivirtaama arvioidaan olevan 0,31 m³/s . Vitträskbäcken yhtyy 10 kilometrin päässä Spikälveniin, joka on Livasälvenin sivujoki. Tämä joki on Rörånin valuma-alueen pääuoman latvaosuus, joka vietaa Stor-Lappträsketin kautta alajuoksulle. Rörån laskee Överstbyträsketiin, joka on Rånejoen vesireitin järvimäinen suvanto. Rånejoki laskee Selkämereen Råneåssa Luulajassa. == Lähteitä == === Huomautuksia === === Viitteet === Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Rörånin valuma-alue Luokka:Jällivaaran järvet Luokka:Bodenin järvet
Ing

Ing on Itämeren rannoilla asuneen germaaniheimo ingaevonien palvoma jumalallinen esi-isä. Jumalan nimen merkitys on epäselvä. Sen on oletettu tarkoittavan esimerkiksi "keihäs", "marjakuusi" tai "mies".Lurker 1987, s. 88 Ing on tunnettu myös nimityksellä Ingwaz, "esi-isä", ja hän on ollut ingaevonien palvoma hedelmällisyyden jumala. On mahdollista, että Ing-Ingwaz on ollut Freyr-jumalan varhaisempi esimuoto. Vanhan anglosaksisen runon mukaan Ing näyttää liittyneen skandinaaviseen daanien heimoon. Runossa mainitaan salaperäinen vaunuissa matkaava Ing-niminen hahmo. Ingin on myös väitetty olevan muinainen tanskalainen sankari, joka olisi Bernician anglosaksisten kuninkaiden myyttinen esi-isä. Yhteys daaneihin viittaisi siihen, että Yng liittyy pohjoismaisen kansanperinteen Yngviin. On lisäksi mahdollista, että vandaalit toivat Ing-kultin oletetusta alkukodistaan Ruotsista. == Lähteet == *Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. === Viitteet === Luokka:Germaaninen mytologia Luokka:Germaaniset jumalat
Malik ibn Anas

thumb|Paastoa koskevan osan kansilehti malikiittien lakikirjasta Muwatta (Marokko, 1107). Malik ibn Anas (; 711–795), joka yleensä tunnetaan nimellä ”imaami Malik”, oli malikiittisen islamilaisen sunni-lakikoulukunnan perustaja. Hän oli pyhän šarialain neljästä suurimmasta imaamista järjestyksessä toinen. Hänen teostensa pohjalta syntyneen lakikoulukunnan seuraajia on nykyisin enemmän kuin ketään muita Abu Hanifan koulukuntaa lukuun ottamatta.Keller 2017, s.1069 (x228) == Elämä == Islamilaisen perimätiedon mukaan Malik syntyi Medinassa. Hän oli tunnettu vilpittömyydestään, uskostaan, hurskaudestaan, jumalanpelosta ja oppineisuudestaan hadith-tieteissä. Hänen anteliaisuutensa oli legendaarista, samoin kuin hänen rakkautensa profeetta Muhammedia kohtaan. Kerrotaan, että hän ei noussut ratsaille Medinan rajojen sisällä, koska Muhammed oli haudattu sinne. Hänen hurskaudestaan kertoo, ettei hän koskaan ollut liian ylpeä sanomaan, ettei tiedä, eikä hän koskaan maininnut hadithia suorittamatta ensin rituaalipesua. Malikin kerrotaan joutuneen poliittisiin erimielisyyksiin kalifi al-Mansurin kanssa, minkä takia Medinan kuvernööri määräsi hänelle 70 ruoskaniskua. == Muwatta Malik == Väitetyn ikänsä puolesta Malikin hadith-kokoelma Muwatta eli ”kuljettu polku” on kaikkein varhaisin. Sitä ei kuitenkaan ole laskettu arvostettujen ”kuuden kirjan” joukkoon maliki-lakikoulukuntaa lukuun ottamatta, missä se korvaa Sunan Ibn Majahin. Muwattaan sisältyvät hadithit on melkein kaikki sisällytetty myös kokoelmaan Sahih al-Bukhari, joten Muwatta on siksikin voitu jättää kuuden kirjan ulkopuolelle. Imaami Shafi'in kerrotaan sanoneen, ettei Jumalan kirjan jälkeen mikään kirja maan päällä ollut luotettavampi kuin Malikin Muwatta. Kokoelma jakautuu 61 osaan ja sisältää 1861 hadithia.Muwatta Malik Joseph Schachtin mukaan Muwatta ei ole suoraan Malikin tekemä, vaan se on koottu hänen oppilaittensa tekemistä muistiinpanoista. Sen voi katsoa edustavan Medinassa 700-luvun jälkipuoliskolla vallinneita šarialain käytäntöjä.Schacht, 1982, s. 43–44 Schacht pitää Malikin lakiajattelua vähemmän edistyneenä kuin hänen irakilaisten aikalaistensa Kufassa, jotka seurasivat Abu Hanifan opetuksia. Malik nojautui vielä ”elävään traditioon” eli uskonoppineiden yksimielisyyteen. Tämän hän yhdisti uskonoppineiden omaan itsenäiseen järkeilyyn. Nämä olivat medinalaisen koulukunnan tunnuspiirteitä. Malikiitit alkoivat oppineiden yleisen yksimielisyyden ohella vedota Medinan muinaisten oppineiden yksimielisyyteen, mikä vastasi perinteistä ideaa yksimielisyysperiaatteen alueellistamisesta.Schacht, 1982, 61 == Katso myös == * Kutub al-Sittah *Muwatta Malik *Šarian historia == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Imaamit Luokka:Hadith-oppineet Luokka:Islamilaiset teologit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kuningatar Kristiina (vuoden 1933 elokuva)

Kuningatar Kristiina (Queen Christina) on Rouben Mamoulianin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1933 ja se on tehty ennen Haysin ohjeiston käyttöönottoa. Elokuva perustuu Ruotsin kuningattaren Kristiinan elämään. ==Roolit== == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1933 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat Luokka:Rouben Mamoulianin ohjaamat elokuvat Luokka:Metro-Goldwyn-Mayerin elokuvat
Ripakkojärvi (Nattavaara)

Ripakkojärvi ( ) on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön. == Maantietoa == Ripakkojärvi on 15,4 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 94 hehtaaria eli 0,94 neliökilometriä. Se sijaitsee neljän kilometrin päässä Nattavaarasta pohjoiseen Jällivaaraan johtavan tien lähellä. Järvi on saareton ja selkeärantainen ja sitä ympäröivät laajat avosuot, jotka ovat paikoin kosteikkona. Sen eteläpuolella on suon keskellä muutama pikkulampi, joista lähin on Rapakkojärvi. Järven lähellä ei ole asutusta eikä järvelle tule tietä. == Historiaa == Seudun soita hyödynnettiin aikoinaan karjan heinärehun tuottamiseen. Tässä tarkoituksessa Ripakkojärvi on ojitettu 1900-luvulla . Myöhemmin ei heinää enää tarvittu ja laskuojassa on nykyään patorakennelma. == Vesistösuhteet == Ripakkojärvi kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Venetjoen valuma-alueeseen . Venetjoen valuma-alueen pinta- ala on noin 424 neliökilometriä (km²), joka on noin 10 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Venetjoen keskivirtaama (MQ) sen joensuussa on 4,6 m³/s . Ripakkojärvi on lasku-uomansa lähdejärvi. Lasku-uoma vaikuttaa kaivetulta suo- ojalta, joka on lisäksi padottu alkupäästään. Uoman vesi on johdettu Saimujokeen, joka on Venetjoen sivujoki. Venetjoki yhtyy Nattavaarassa Rånejokeen, joka laskee Selkämereen Råneåssa Luulajassa. == Lähteitä == Luokka:Rånejoen vesistön järvet Luokka:Venetjoen valuma-alue (Rånejoki) Luokka:Jällivaaran järvet
Geeta Bali

Geeta Bali (oik. Harikirtan Kaur; 1930 Amritsar – 21. tammikuuta 1965 Bombay) oli intialainen näyttelijä, joka työskenteli pääasiassa hindinkielisissä elokuvissa. 1940-luvulta 1960-luvun alkupuolelle kestäneellä urallaan hän esiintyi yli 70 elokuvassa. Bali meni naimisiin näyttelijä Shammi Kapoorin kanssa 23. elokuuta 1955. Heillä oli kaksi lasta, poika Aditya Raj Kapoor ja tytär Kanchan Kapoor. Bali kuoli isorokkoon 35-vuotiaana. == Valikoitu filmografia == * The Cobbler (1942) * Badnami (1946) * Sohag Raat (1948) * Girls’ School (1949) * Dulari (1949) * Bari Behen (1949) * Chhai (1950) * Bawre Nain (1950) * Baazi (1951) * Ghayal (1951) * Albela (1951) * Jaal (1952) * Raag Rang (1952) * Anand Math (1952) * Baaz (1953) * Jhamela (1953) * Kashti (1954) * Vachan (1955) * Kavi (1955) * Bara Dari (1955) * Rangin Raaten (1956) * Coffee House (1957) * Jailor (1958) * Aji Bas Shukriya (1958) * Bade Ghar Ki Bahu (1960) * Mr. India (1961) * Sapne Suhane (1961) * Jab Se Tumhe Dekha Hai (1963) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Intialaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Pavlovin koirat

Pavlovin koirat on Arto Halosen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2005. Elokuva kertoo psykologista ja viihdealan toimijasta Sergei Knjazevista, joka järjestää rikkaille ihmisille juhlia sekä erilaisia roolipelejä, joissa he voivat esittää esimerkiksi kerjäläisiä tai osallistua kaksintaisteluihin. Elokuva on saanut nimensä Ivan Pavlovin tekemien koirakokeiden mukaan ja se on kuvattu Moskovassa, Venäjällä. Elokuva oli elokuvateatterilevityksessä Suomessa sekä Ruotsissa ja se osallistui lukuisille kansainvälisille festivaaleille. == Palkinnot == Elokuva sai kunniamaininnan vuoden 2006 Kettupävillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat Luokka:Vuoden 2005 dokumenttielokuvat Luokka:Arto Halosen ohjaamat elokuvat
Talven ihmemaa

Talven ihmemaa (Winter Wonderland) on Richard B. Smithin sanoittama ja Felix Bernardin säveltämä joululaulu, jonka levytti ensimmäisenä Joey Nash ja New York City -orkesteri johtajanaan Richard Himber vuonna 1934. Joulukuussa samana vuonna Guy Lombardo levytti Winter Wonderlandin Royal Canadians -orkesterinsa kanssa. Levy nousi Yhdysvalloissa listojen kärkeen. Laulun englanninkieliset sanat kertovat rakastavaisten romanttisesta kävelyretkestä lumisessa, talvisessa maisemassa. Laulu alkaa sanoilla: Sleigh bells ring; Are you listening; In the lane; Snow is glistening; A beautiful sight; We're happy tonight; Walking in a winter wonderland. Kappale on sävelletty foxtrot- musiikin tahtiin. Laulu on muodostunut yhdeksi englanninkielisten joululaulujen klassikoista. Vaikka laulua ei alun perin tarkoitettu joululauluksi, laulun talviset maisemat ja tunnelmat ovat liittäneet sen joulunaikaan ja joululomaan (holiday). Sen ovat äänittäneet sadat muusikot ja tunnetut taiteilijat, kuten The Andrews Sisters (1946), Perry Como (1946), Frank Sinatra (1949) Paul Anka (1960), Bing Crosby (1962), Pat Boone (1966), Elvis Presley (1971) ja Amy Grant (1992). == Laulun syntyhistoria == Richard B. Smith kirjoitti Winter Wonderland -runon vuonna 1934 ollessaan hoidettavana West Mountain tuberkuloosiparantolassa Pennsylvaniassa. Smith oli toiminut sanoittajana jo vuosia, mutta ilman menestystä. Smithin kerrotaan saaneen inspiraation runoon katsellessaan huoneensa ikkunasta juuri satanutta lunta puistossa ja lasten leikkiä lumessa. Runoonsa tyytyväisenä Smith näytti sitä ystävälleen, ammattimaiselle pianistille ja säveltäjälle Felix Bernardille. Runo kosketti Felix Bernardia ja hän kirjoitti siihen sävelmän. Richard Smith kuoli vuonna 1935 34-vuotiaana. == Laulun suomenkielinen versio Talven ihmemaa == Sauvo Puhtila sanoitti Winter Wonderland -laulun suomenkielisen version, joka sai nimekseen Talven ihmemaa. Sen levytti ensimmäisenä Laila Kinnunen vuonna 1960. Laulu alkaa sanoilla: Untuvaan retki kulkee; siihen maan talvi sulkee; ja kaunis on tie; kun retkemme vie; kautta suuren talven ihmemaan. Laulun suomenkielisen version ovat levyttäneet myös mm. Anna Hanski (1972), Inga Sulin (1974), Joel Hallikainen (1996), Laura Voutilainen (1997) ja Eino Grön (2000). == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset joululaulut Luokka:Sauvo Puhtilan sanoittamat kappaleet Luokka:Suomenkieliset joululaulut
Central Catchment Nature Reserve

Central Catchment Nature Reserve (Kiina: 中央集水区自然保护区, lyhenne CCNR) on Singaporen suurin luonnonsuojelualue. Alueella on hyvin monimuotoinen eläinkanta; Central Catchment Nature Reserven alueella elää yli 500 eläinlajia, joita ovat muun muassa jaavanmakaki, kaguaani, tupaija, hidaslori sekä malaijanmuurahaiskäpy. Alueella elää raitasureleita, jonka nimikkoalalajia tavataan pelkästään tällä luonnonsuojelualueella. Laji on hyvin uhanalainen; yksilöitä on jäljellä enää noin 60. == Lähteet == Luokka:Singaporen maantiede Luokka:Luonnonpuistot
Johan Alfred af Björksten

Johan Alfred af Björksten, vuoteen 1853 Björkstén (22. marraskuuta 1823 Helsinki – 24. huhtikuuta 1874 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. Af Björkstenin vanhemmat olivat senaattori Bror Ulrik af Björksten ja Gustava Ulrika Kuhlberg ja puoliso vuodesta 1850 Vivika Lovisa Fransiska de Geer (k. 1884). Af Björksten tuli ylioppilaaksi 1839 ja suoritti tuomarintutkinnon 1845. Varatuomarin arvon hän sai 1849. Af Björksten oli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari vuodesta 1846, kanslisti vuodesta 1850, kirjaaja vuodesta 1853, ylimääräinen viskaali ja notaari vuodesta 1854, varakanneviskaali vuodesta 1857 ja sihteeri ja asessori 1858–1861. Hän oli sittemmin tilanomistaja Boen kartanossa Porvoossa, mutta myös laamanni osassa Uudenmaan ja Hämeen laamannikuntaa ja hovioikeudenneuvos Turun hovioikeudessa 1868. Valtiopäivillä af Björksten oli aatelissäädyssä edustaja 1863–1864 ja 1867.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Johan Alfred Björkstén, vuodesta 1853 af Björksten. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 10.12.2020. Agronomi ja liike- ja valtiopäivämies Axel Waldemar af Björksten ja tilanomistaja, valtiopäivämies Robert Severin af Björksten olivat Johan Alfred af Björkstenin poikia.Geni: Axel Waldemar af Björksten Viitattu 22.5.2021. Tilanomistaja Frans Henrik af Björksten ja valtioneuvos Axel Gabriel af Björksten olivat puolestaan Johan Alfred af Björkstenin veljiä. Viitattu 10.12.2020. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1823 syntyneet Luokka:Vuonna 1874 kuolleet
PostmarketOS

PostmarketOS (tyyliteltynä postmarketOS ja lyhennettynä pmOS) on vapaa ja avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmä, jota kehitetään ensisijaisesti älypuhelimille ja joka perustuu Alpine Linux -jakeluun. PostmarketOS julkaistiin 6. toukokuuta 2017. Siihen voi asentaa monia X ja Wayland pohjaisia työpöytäympäristöjä, kuten Plasma Mobilen, MATEn, GNOME 3:n ja XFCEn. Myöhemmissä päivityksissä on lisätty tuki myös Unitylle (myöhemmin uudelleennimetty Lomiriksi.) ja Phoshille. Hankkeen tavoitteena on tarjota älypuhelimille kymmenen vuoden elinkaari. == Arkkitektuuri == Toisin kuin monet muut hankkeet joiden tavoitteena on siirtää Linux-jakeluita Android- puhelimiin, postmarketOS ei käytä Androidin käännösjärjestemää tai käyttäjätilaa. Jokaisella puhelimella on vain yksi ainutlaatuinen paketti, ja asennuskuvat luodaan `pmbootstrap` työkalulla. Projektin tarkoituksena on tulevaisuudessa tukea päälinjan Linux-ydintä kaikissa puhelimissa usein vanhentuneen Android-haaran sijaan tietoturva-aukkojen ehkäisemiseksi. Projektin tavoitteena on tukea Android-sovelluksia Anboxin avulla. Alpine Linux valittiin käyttöjärjestelmän perustaksi pienen kokonsa vuoksi, jotta se toimisi paremmin myös vanhemmilla laitteilla. Perusasennus vie noin 6 Mt ilman ydintä. == Kuvia == Tiedosto:Plasma-mobile-hammerhead 01.jpg|Plasma Mobile Nexus 5 -puhelimella Tiedosto:Asus flo hildon.jpg|Hildon Nexus 7 -puhelimella (2013) Tiedosto:N9 xfce4.jpg|XFCE Nokia N9 -puhelimella Tiedosto:PostmarketOS and Weston compositor running on Motorola Moto G.jpg|Weston Moto G -puhelimella Tiedosto:LuneOS Browser.png|LuneOS == Katso myös == * Luettelo avoimen lähdekoodin matkapuhelimista * Librem 5 * PinePhone * Roottaus * Mobiilikäyttöjärjestemien vertailu * LineageOS * Replicant * Ubuntu Touch * Sailfish OS * LuneOS * Plasma Mobile == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut * Lähdekoodi GitLabissa Luokka:Linux-mobiilikäyttöjärjestelmät Luokka:Linux-jakelupaketit
Nils Jakob Juselius

Nils Jakob Juselius (25. maaliskuuta 1818 Oripää – 2. lokakuuta 1880 Parkano) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. ==Henkilöhistoria== Juseliuksen vanhemmat olivat kappalainen Jakob Juselius ja Brita Lovisa Brunaeus ja puoliso vuodesta 1844 Sofia Vilhelmina Lindén (k. 1891). Juselius tuli ylioppilaaksi 1838 ja vihittiin papiksi 1843. Varapastorin arvonimen Juselius sai 1856 ja rovastin arvonimen 1869. Hän toimi pappina Somerolla, Ruovedellä, Sääksmäellä, Kankaanpäässä ja Parkanossa. Parkanon kappalainen hänestä tuli 1851 ja kirkkoherra 1866, mihin virkaan hän astui 1868. Juselius oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1867.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Nils Jakob Juselius. Verkkojulkaisu 2005. (Viitattu 10.12.2020)Juselius, Nils Jakob (1818–1880) Suomen papisto 1800–1920 -verkkojulkaisu. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017. (Viitattu 10.12.2020) ==Julkaisuja== * Satser som med tillåtelse af hans högvördighet herr erke-biskopen i Finland och högvördiga domkapitlet i Åbo för rättighet att undergå pastoral-examen, 1859 ==Lähteet== Luokka: Suomen evankelis- luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1880 kuolleet
Gunhild

Gunhild on skandinaavislähtöinen naisen etunimi, joka tunnetaan Pohjoismaissa ja Saksassa. Se perustuu muinaisruotsin Gunnhildr-nimeen, joka koostuu kahdesta ’taistelua’, ’sotaa’ ja ’riitaa’ merkitsevästä sanasta (gunn ja hildr).Lempiäinen 2004, s. 97, 107. Suomessa Gunhild-nimi on ollut käytössä jo keskiajalla. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on vuoteen 2020 mennessä kirjattu 1 872 tämännimistä naista. ==Nimipäivät== Gunhildilla on nimipäivä suomenruotsalaisessa almanakassa 1. marraskuuta ja Ruotsin almanakassa 30. tammikuuta. Aikoinaan Gunhild-nimi esiintyi myös suomenkielisessä Luulajan almanakassa (1901–1918). Nimipäivänä oli Ruotsin mallin mukaan 30. tammikuuta. == Tunnettuja Gunhildeja == * Gunhild Hoffmeister (s. 1944), entistä Itä-Saksaa edustanut keskimatkojen juoksija ja olympiamitalisti * Gunhild Kyle (1921–2016), ruotsalainen feministisen historiantutkimuksen professori * Gunhild Larking (s. 1936), ruotsalainen korkeushyppääjä * Gunhild Øyangen (s. 1947), norjalainen työväenpuolueen poliitikko == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Etunimien taivutus: Gunhild (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu) Luokka:Etunimet
Ahmad ibn Hanbal

Aḥmad ibn Muḥammad ibn Ḥanbal Ash-Shaybānī (; 780 Bagdad – 855) eli Aḥmad ibn Ḥanbal () tai Ibn Ḥanbal () oli islamilainen imaami, hadith-oppinut, teologi ja askeetti sekä sunni-islamiin kuuluvan Hanbali-lakikoulukunnan perustaja. Sunni-islamissa on kaikkiaan neljä suurta lakikoulukuntaa.Reliance of the Traveller, s. 1034–1035 (x72) == Elämä == Islamilainen perimätieto kertoo, että Ahmad tai Ibn Hanbal kasvoi orpona. Hänen sanotaan matkustelleen laajalti arabikalifaatin eri alueilla keräämässä tietoa haditheista. Hän oli imaami Shafi'in luotto-oppilas, josta Shafi'i totesi: ”Lähtiessäni nyt Bagdadista sinne ei jäänyt ketään enemmän jumalaa pelkäävää, oppineempaa Pyhässä laissa, pidättyväisempää synnistä, hurskaampaa tai tietävämpää miestä kuin Ibn Hanbal.” Kunnioituksesta Shafi'ia kohtaan Ibn Hanbal ei antanut yhtään fatwaa niin kauan kuin Shafi'i oli Bagdadissa. Kun hän myöhemmin loi oman lakikoulukuntansa, hän nojautui pääasiassa Koraanin teksteihin, haditheihin ja oppineiden yksimielisyyteen (ijma) antaen vain vähän arvoa analogialle (qiyas). Kellerin mukaan hän oli Pyhän lain suurista imaameista todennäköisesti kaikkein oppinein hadith-tieteissä. Siitä todistaa myös kertomus, jonka mukaan Hanbalilta kysyttiin, kuinka monta hadithia piti osata, että pystyi antamaan asiantuntevan mielipiteen lakiasioissa. Hanbali arveli, että lukumäärä oli jossain kolmensadan tuhannen ja viidensadan tuhannen välissä.Lawrence, 2005, s. xxii Ibn Hanbal ei koskaan jättänyt väliin yörukousta, ja hänellä oli tapana lausua koko Koraani ääneen joka päivä. Ibn Hanbalin kerrotaan sanoneen: ”Näin unessa Voiman Herran, ja sanoin: ’Oi Herra, mikä paras teko, jonka Sinua lähellä olevat voivat tehdä päästääkseen vielä lähemmäs?’ Hän vastasi: ’Minun sanani resitointi, oi Ahmad.’ Minä kysyi: ’Ymmärtäen vai ilman ymmärrystä?’ ja Hän vastasi: ’Ymmärtäen ja ilman ymmärrystä’.” Abbasidikalifi al-Mu'tasimin (833–842) hallitessa Ahmad heitettiin tyrmään ja häntä kidutettiin 28 kuukauden ajan. Tarkoituksena oli pakottaa hänet julkisesti tunnustamaan mu'taziliittien oppi, jonka mukaan Koraani oli luomisen tulos. Ahmad pysyi väitteessä, että Koraania ei luotu vaan se oli ikuinen. Kaikkiin muihin kysymyksiin hän vastasi: ”en tiedä”. Elämäkerran mukaan ibn Hanbal ruoskittiin kuulusteluissa tajuttomaksi, mutta lopulta hänet vapautettiin.Bennison, 2011, s. 35, 88.Patton, 2010, s. 111 Kun Ahmad kuoli vuonna 855, hautajaiskulkueessa oli 800 000 miestä ja 60 000 naista. == Musnad Ahmad == Väitetään, että ibn Hanbal muisti satatuhatta hadithia, joista 30 000 hän kokosi hadith-kokoelmaansa Musnad. Kokoelma on luokiteltu hadithien välittäjien eikä niiden aihepiirin perusteella. == Katso myös == * Šarian historia == Lähteet == * * * * * === Viitteet === Luokka:Imaamit Luokka:Hadith-oppineet Luokka:Islamilaiset teologit
Vantaankosken paloasema

Vantaakosken paloasema on Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen asema numero 20, jossa sijaitsee myös Vantaan VPK. Aseman osoite on Martinkyläntie 3. == Aseman yksiköt== Yksikkötunnus Tyyppi R KU 201 pelastusyksikkö R KU 206 nostolavayksikkö E KU 6221 hoitotason ambulanssi E KU 6222 hoitotason ambulanssi E KU 6216 Hoitotason ambulanssi (ei 24H miehitetty) Luokka:Keski- Uudenmaan pelastuslaitos Luokka:Vantaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen paloasemat Luokka:Vantaanlaakso
Obihiro

Obihiro () on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se on Tokachin yleiskehitystoimiston pääkaupunki. Kaupunki on rakentunut Tokachin tasangon keskiosaan Tokachi- ja Satsunaijokien varrelle. Lounaassa kaupungin alue nousee Hidakavuorille, kuten yli 1 800 metriä korkealle Tokachi- Poroshirivuorelle. Obihirossa on 165 636 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 619,34 neliökilometriä. Obihiron nimi on peräisin ainun kielestä. Japanilaisten uudisasutus alueella alkoi 1880-luvulla, ja vuonna 1897 Obihirosta tehtiin paikallinen hallintokeskus. Se kehittyi myös ympäröivän maaseutualueen kaupallisena keskuksena. Rautatieyhteys Obihiroon valmistui vuonna 1905, ja kaupunkioikeudet sille myönnettiin vuonna 1933. Kaupunki on rakennettu ruutukaavaan, jota lävistävät diagonaaliset katulinjat. Kaupungissa on muun muassa elintarvike-, puu-, paino- ja koneteollisuutta. Maaseudulla viljellään vehnää, palkokasveja, sokerijuurikasta, perunaa, kiinanjamssia ja muita vihanneksia. Obihirossa toimii Obihiron maatalous- ja eläinlääketieteellinen yliopisto. Kaupungissa on yli neljä kertaa enemmän viheralueita asukasta kohden kuin Japanissa keskimäärin, ja sen lounaispuolella levittäytyy laaja Obihiron metsänä tunnettu puistoalue. Kulttuuritoimintoja ovat Hokkaidōn Obihiron taidemuseo ja Obihiron satavuotisjuhlan museo. Osa kaupungin vuoristoalueista kuuluu Hidaka- sanmyakun–Erimon puolikansallispuistoon. Obihiroa palvelee JR Hokkaidōn Nemuro-päälinja. Kaupungissa toimii myös Tokachi-Obihiron lentoasema, jolta on lentoja esimerkiksi Tokioon. == Kuvia == Tiedosto:ObihiroYatai.jpg|Kita no Yatai-ruokakojujen kuja Tiedosto:131012 Tokachi Plaza Obihiro Hokkaido Japan02n.jpg|Tokachi Plaza Tiedosto:131012 Midorigaoka Park Obihiro Hokkaido Japan02s3.jpg|Midorigaokan puistoa Tiedosto:Fujimaru Department Store 2020.jpg|Fujimaru-tavaratalo Tiedosto:131012 Obihiro Airport Hokkaido Japan00s5.jpg|Obihiron lentoasema == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin internetsivut Luokka:Hokkaidōn prefektuurin kaupungit
Victorville

Victorville on kaupunki San Bernardinon piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 134 810. Victorville sai kaupunkioikeudet 21. syyskuuta 1962. Kaupungissa sijaitsee liittovaltion ylläpitämä USP Victorville -vankila. == Väestö == Kaupungin asukkaista 63,55 prosenttia on valkoisia, 16,99 prosenttia afroamerikkalaisia ja 3,83 prosenttia aasialaisia. 8,46 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 30 vuotta. ==Kuvia kaupungista== Tiedosto:Spring Valley Lake, Victor Valley, California.jpg|Spring Valley Laken asuinaluetta. Tiedosto:Victor Valley College.jpg|Victor Valley College. Tiedosto:VictorvilleUSP.jpg|USP Victorville -vankila. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kaupungin kotisivut Luokka:Kalifornian kaupungit Luokka:San Bernardinon piirikunta
Jääpallon naisten SM-sarja 2020–2021

Jääpallon naisten Suomen-mestaruus kaudella 2020–2021 ratkaistiin viiden joukkueen kaksinkertaisen runkosarjan jälkeen neljän parhaan joukkueen kesken pelattavilla pudotuspeleillä. Suomen-mestaruudesta pelattiin 29. kertaa. Naisten SM-sarjan järjestää Suomen Jääpalloliitto. Wiipurin Sudet voitti kahdeksannen perättäisen Suomen-mestaruuden. ==Lähtökohdat== Sarja laajeni viiden joukkueen sarjaksi Botnian liityttyä mukaan.http://botniabandy.fi/naistenjoukkue/ Kauden aloitus viivästyi kuukaudella koronavirustilanteen vuoksi.http://www.finbandy.fi/fi/2020/12/naisten-sm-sarjan-ottelusiirrot/ ==Joukkueet== Joukkue Kotikaupunki Kotikenttä Perustettu Päävalmentaja Sijoitus 2019–2020 Botnia-69 Helsinki Oulunkylän tekojäärata 1969 Antti Hietala ei osallistunut HIFK Helsinki Brahenkenttä 1897 3. Kampparit Mikkeli Hänninhauta 1972 Topi Rytkönen 2. Vastus Kemi Hepolan kenttä 1930 4. Wiipurin Sudet Lappeenranta Kisapuiston tekojäärata 1950 Jukka Rautio / Olli Tiippana 1. ==Runkosarja== Kaksinkertainen runkosarja alkoi 6.1. ja päättyi 21.2. HIFK ilmoitti tammikuussa luopuvansa sarjasta vallitsevan korona-virustilanteen vuoksi.http://www.finbandy.fi/fi/2021/01/hifkn-naiset-luopuu-sm-sarjasta/ == Välierät == == Pronssiottelu == == Loppuottelu == ==Suomen mestarit== Wiipurin Susien joukkue 2020–2021: Tytti Segerman (mv), Minttu Kankaanpää (mv), Mona Vainikka (mv), Ella Raijas, Tuuli Torvinen, Ida Buure, Siiri Väyrynen, Noora Ellonen, Joanna-Juulia Nykänen, Fei Ikonen, Aino Hannikainen, Susanna Simola, Kaisla Mielonen, Sara Oravuo, Sofia Segerman, Iida Heija, Sofia Arponen, Anna Tiippana, Kukka-Maaria Vesilehto, Emilia Hannikainen, Petra Verhelä valmentaja: Jukka Rautio huoltajat: Juha Granqvist, Arno Pitkänen, Jouni Simola joukkueenjohtaja: Juha Lappi == Palkitut == Pelaajien valinnathttp://www.finbandy.fi/fi/2021/03/naisten-sm-sarjan-all-star- kentallinen-valittu/ Liigan paras pelaaja * Susanna Simola All Stars -kentällinen * Maalivahti: Tytti Segerman, Sudet * Puolustajat: Noora Ellonen, Sudet; Tytti Saukkonen, Kampparit ja Petra Verhelä, Sudet * Sivutuet: Katja Ahonen, Kampparit ja Joanna Nykänen, Sudet * Keskikenttä: Anna Tiippana, Sudet; Suvi Kortelainen, Vastus ja Taru Kortelainen, Botnia * Hyökkääjät: Susanna Simola, Sudet ja Miisa Klemola, Botnia Paras erotuomari: Veli-Matti Salmi Runkosarjan pistepörssin voittaja * Susanna Simola, Sudet Runkosarjan paras maalintekijä * Susanna Simola, Sudet Liiton valinnathttp://www.finbandy.fi/fi/2021/05/jaapallokauden-parhaat-valittu- maatta-ja-simola-vuoden-parhaat/ Liigan paras pelaaja * Susanna Simola, Sudet ==Lähteet== *https://finbandy.torneopal.fi/taso/sarja.php?turnaus=sjpl_2021&sarja;=N === Viitteet === Naisten Bandyliiga 2020–2021 Luokka:Vuoden 2020 jääpallo Luokka:Vuoden 2021 jääpallo
Tuotantotalouden kilta Indecs

Tuotantotalouden kilta Indecs ry (lyhyesti Indecs) on Tampereen yliopiston tuotantotalouden opiskelijoiden kilta. Indecs järjestää jäsenilleen verkostoitumista ja hauskanpitoa edistäviä palveluita. Kilta valvoo tuotantotalouden opiskelijoiden etua Tampereen yliopiston päätöksenteossa, ja edistää jäsentensä työllistymismahdollisuuksia. Indecs myös organisoi toimintaa Tampereen tuotantotalouden alumneille. == Historia == Indecs on perustettu vuonna 1986. Alkujaan Indecs oli ammattiainekerho, ja tuotantotalouden opiskelijat kuuluivat Koneenrakentajakiltaan. Indecsistä tuli kilta vuonna 1996. Vuonna 2005 tietojohtajakilta Man@ger erkautui Indecsistä. Indecs rekisteröitiin yhdistykseksi vuonna 2017 nimellä "Tuotantotalouden kilta Indecs ry". == Toiminta == Indecsin toiminnasta vastaavat hallitus, toimihenkilöt ja tiimit. Vastuualueita voivat olla esimerkiksi tapahtumat, viestintä, yritysyhteistyö, fuksitoiminta, kolmiobileet, kansainvälinen toiminta ja teekkaritoiminta. Lisäksi mukana on esimerkiksi alumnitoimijoita, tuutoreita ja hallopedejä. Indecs on ESTIEMin jäsenjärjestö, Tampereen Teekkarit ry:n perustajajäsen, Tampereen ylioppilaskunnan piirissä toimiva järjestö ja Johto ry:n jäsen. Indecs järjestää vuosittain yli 100 tapahtumaa. Tunnetuimpien joukossa ovat Kolmiobileet, joita Indecs järjestää yhteistyössä Staabi ry:n ja Luuppi ry:n kanssa. Jäsenistölleen Indecs järjestää muun muassa sitsejä, ekskursioita, liikuntamahdollisuuksia, saunailtoja ja rastikierroksia. Indecsin vuosijuhlat ovat tavallisesti maaliskuussa. Indecs julkaisee kiltalehti Infactoa ja Tutacast-nimistä podcastia. Indecsillä on jäsenistöä palveleva oleskelutila eli kiltahuone Tampereen yliopiston Hervannan kampuksen Konetalossa. Kiltahuone tarjoaa jäsenistölle esimerkiksi verkostoitumismahdollisuuksia ja virvokkeita. Indecsin haalarit ovat valkoiset. Ensimmäisen vuosikurssin opiskelijat hankkivat itselleen haalarit killan tukemana, ja käyttävät mainosmyynnistä kertyneet rahat järjestämällä vuosikurssilleen toimintaa. Haalareiden selässä olevan logon käyrän väri vaihtelee vuosittain. Se ei kuitenkaan koskaan ole punainen, lukuun ottamatta vuotta 1991. Luettelo käyrien väreistä vuoteen 2010 saakka: * 2022 Sininen ja vihreä, "revontulet" * 2021 Sininen ja vihreä, "maapallo" * 2020 Violetti "kosmos" * 2019 Leopardikuvio, "Leopardikuvio" * 2018 Tummansininen, "Navy blue" * 2017 Kupari, "ruusukulta" * 2016 Heijastin * 2015 Kulta * 2014 Sininen valkoisilla pilkuilla, "polka-dot" * 2013 Neonvihreä, "lime" * 2012 Turkoosinsininen * 2011 Purppura * 2010 Pinkki == Katso myös == * Teekkarikulttuuri * Kilta (ainejärjestö) * Luettelo Suomen teekkarikilloista * Tampereen yliopisto (uusi) * Tampereen ylioppilaskunta * ESTIEM == Aiheesta muualla == * Indecsin kotisivut * Indecsin Instagram-tili * Indecsin LinkedIn- sivu * Indecsin Facebook-sivu * Indecsin kuvagalleria * Indecsin kiltalehti Infacto * Indecsin historiikki * Kolmiobileiden Facebook-sivut * Tutacast Spotifyssä == Lähteet == Luokka:Teekkarikulttuuri Luokka:Suomalaiset ainejärjestöt ja killat Luokka:Tampereen teknillinen yliopisto Luokka:Tampereen yliopisto