EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sukkanauhaliivi

Sukkanauhaliivi on naisten alusvaate, lantiota ympäröivä vaatekappale johon on kiinnitetty ohuet sukkanauhat pitkien sukkien ylhäällä pitämiseksi. Naisten pitkien sukkien historia alkaa 1800-luvulta, jolloin käytettiin käsin neulottuja sukkia. Myöhemmin myös silkkisukkia, jotka ulottuivat polven yläpuolelle ja sidottiin sukkanauhalla reiden ympäri. Naisten pitkät, sukkanauhoilla kiinnitettävät sukat poistuivat lähes kokonaan käytöstä 1970-luvulla sukkahousujen yleistyttyä. Sittemmin niiden käyttö on jälleen yleistynyt muussakin kuin eroottisessa pukeutumisessa. Sukkanauhasukat eivät hiosta, eikä niitä tarvitse riisua yhtä usein kuin sukkahousuja. Stay up -sukilla tarkoitetaan naisten ohuita korkeavartisia sukkia, joissa on sisäpuolella silikoniraita. Se pitää sukat ylhäällä eikä sukkanauhaliivejä tarvita. Stay up -sukat keksittiin 1980-luvun lopulla. == Sukat ja sukkanauhat == Sukkanauhat tai sukkanauhaliivit sisältävät 5–8 senttimetrin mittaiset elastiset nauhat. Kaksi tai kolme klipsiä molemmilla puolilla liiviä pitää sukat ylhäällä. Klipsit ovat metallia tai nykyään kumia tai muovisekoitetta. Materiaali on yleensä vartalon muotoinen. Sukkanauhoissa on yleensä säätövara. Jotkut alusvaatteet kuten korsetit saattavat sisältää sukkanauhat, jolloin korsetti korvaa erillisen sukkanauhaliivin. 2000-luvulla sukkahousut ja stay up -sukat ovat korvanneet sukkanauhat. Kuitenkin osalla silikoniraita aiheuttaa osalla allergiaa tai hankaumia. Osa käyttäjistä on valinnut sukkanauhat myös terveydellisistä syistä esim. rakko- tai hiivatulehduksien takia. Toisaalta myös sukkahousut säännöllisessä mielletään huonommiksi hengittävyydeltään. pienoiskuva|Sukkanauhaliivin ja sukkanauhojen tukemat sukat. Sukkanauhat ja sukkanauhaliivit mielletään usein myös eroottisiksi, ja osa naisista haluaa pukeutua sukkanauhoihin myös erityistilaisuuksissa kuten häissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alusvaatteet Luokka:Fetissivaatteet Luokka:Muodin historia
Afonso de Albuquerque -luokka

Afonso de Albuquerque -luokka oli Portugalin laivaston kahden 1930-luvulla valmistetun avison muodostama alusluokka. == Alukset == Afonso de Albuquerque -luokan avisotGardiner, Robert s. 317 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Palvelukseen Kohtalo Afonso de Albuquerque Hawthorn Leslie and Company 28. toukokuuta 1934 upotettu 18. joulukuuta 1961 Bartolomeu Dias Hawthorn Leslie and Company 10. lokakuuta 1934 poistettu palveluksesta 1965 == Lähteet == * === Viitteet === *
Alvor-luokka

Alvor-luokka oli Portugalin laivaston kolmen 1960-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama partioveneluokka. == Alukset == Luokan kaikki alukset valmistettiin Arsenal do Alfeitella Lissabonissa ja niiden aseistuksena oli joko yksi 20 millimetrin tykki tai kaksi 12,7 millimetrin konekivääriä.Gardiner, Robert s. 322 Alvor-luokan partioveneet Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo NRP Alvor Arsenal do Alfeite, Lissabon 16. elokuuta 1966 27. kesäkuuta 1967 poistettu palveluksesta 1975 NRP Aljezur Arsenal do Alfeite 12. joulukuuta 1966 18. tammikuuta 1968 poistettu palveluksesta 1975 NRP Albufeira Arsenal do Alfeite 15. syyskuuta 1966 6. kesäkuuta 1967 poistettu palveluksesta 1975 == Lähteet == * === Viitteet === *
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1931

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1931 käytiin Tukholmassa Tukholman Olympiastadionilla 29. ja 30. elokuuta. Vain miehet kilpailivat. == Tulokset == Lopputulokset pisteet Suomi 104 Ruotsi 76 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m B. Sjöstedt (S) 11,0 K. Areskoug (R) 11,1 H. Eriksson (R) 11,1 E. Koponen (S) 11,1 200 m A. Järvinen (S) 22,2 B. Strandvall (S) 22,3 B. Kugelberg (R) 22,4 K. Areskoug (R) 22,4 400 m B. Strandvall (S) 49,0 A. Järvinen (S) 49,2 B. von Wachenfeldt (R) 49,4 G. Eriksson (R) 49,6 800 m H. Larva (S) 1.56,2 B. Kraft (R) 1.56,8 - - 1500 m E. Purje (S) 3.53,6 E. Ny (R) 3.55,8 T. Pohjala (S) 3.57,6 N. Loström (R) 3.58,8 5000 m L. Lehtinen (S) 14.39,8 L. Virtanen (S) 14.42,0 J. Lindgren (R) 15.08,0 A. Holmgren (R) 15.10,4 10000 m P. Nurmi (S) 30.50,6 V. Iso-Hollo (S) 30.51,4 R. Magnusson (R) 31.38,0 B. Selén (R) 31.40,8 110 m aidat S. Pettersson (R) 14,9 E. Wennström (R) 15,0 E. Wilén (S) 15,6 - 1000 m viesti Suomi (Sjöstedt, Salminen, A.Järvinen, Strandvall) 1.56,4 Ruotsi (H. Eriksson, Kugelberg, Areskoug, Pettersson) 1.56,6 Korkeus B. Gate (R) 191 I. Reinikka (S) ja H. Dahlman (S) 188 H. Adolfsson (R) 180 Seiväs H. Lindblad (R) 413 B. Andersson (R) 400 J. Lindroth (S) 390 E. Winter (S) 380 Pituus E. Sörensson (R) 716 M. Tolamo (S) 710 E. Svensson (R) 709 T. Aho (S) 686 Kolmiloikka E. Svensson (R) 15,13 E. Järvinen (S) 14,49 H. Mäkinen (S) 14,34 T. Mannerfeldt (R) 14,21 Kuula K. Järvinen (S) 15,40 A. Wahlstedt (S) 14,76 S. Norrby (R) 14,67 A. Fernström (R) 13,68 Kiekko A. Kivi (S) 46,68 O. Vaalamo (S) 44,79 F. Andersson (R) 44,61 A. Karlsson (R) 44,15 Moukari V. Pörhölä (S) 53,42 O. Skiöld (R) 52,25 G. Jansson (R) 50,40 E. Eriksson (S) 49,17 Keihäs E. Penttilä (S) 68,30 M. Järvinen (S) 66,16 H. Forsman (R) 61,88 G. Lindström (R) 61,83 == Lisätietoa == * taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit) * lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3 * 110 metrin aitajuoksussa Sjöstedt (S) sai ajan 14,8 s mutta hylättiin hänen kaadettuaan kolme aitaa * 800 metrin juoksussa Michelsson (S) ja Björk (R) hylättiin * 400 metrin juoksun voittotulos oli sama kuin Suomen ennätys * 1000 metrin viestijuoksu koostui seuraavasti: 100 m + 200 m + 300 m + 400 m * Kolmiloikassa ja seiväshypyssä voittotulos oli Ruotsin ennätys * Parhaimmiksi urheilijoiksi valittiin Suomen Purje ja Ruotsin Svensson. Ruotsin Ny sai Norrköpingin urheiluystävien palkinnon. Ruotsin Lindblad sai Kabom-palkinnon. Urheilulehden hopeisen tuopin sai Suomen Strandvall. Lehtinen palkittiin tyylikkäimmästä suorituksesta. == Lähteet == * Helsingin Sanomat 30.8. ja 31.8. v. 1931 Luokka:Vuoden 1931 yleisurheilu Luokka:Suomi–Ruotsi-maaottelu Luokka:Tukholman urheilutapahtumat
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1929

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1929 käytiin Helsingissä Eläintarhan urheilukentällä 7. ja 8. syyskuuta. Vain miehet kilpailivat. == Tulokset == Lopputulokset pisteet Suomi 90 Ruotsi 93 Tulokset (S=Suomi, R=Ruotsi) Laji 1. 2. 3. 4. 100 m E. Koponen (S) 10,9 G. Sköld (R) 11,0 H. Sjöström (R) 11,1 I. Helle (S) 11,3 200 m G. Sköld (R) 22,4 E. Lindqvist (R) 22,4 K. Pitkänen (S) 22,5 A. Järvinen (S) 23,0 400 m S. Hammargren (R) 49,3 S. Pettersson (R) 49,5 A. Järvinen (S) 49,5 J. Huhta (S) 49,7 800 m E. Byléhn (R) 2.01,5 K. Björk (R) 2.02,2 A. Lehtonen (S) 2.02,3 L. Helgas (S) 2.02,9 1500 m H. Larva (S) 4.01,9 B. Kraft (R) 4.02,2 B. Öhrn (R) 4.02,6 L. Helgas (S) 4.03,2 5000 m T. Loukola (S) 15.14,7 J. Lindgren (R) 15.15,0 K. Matilainen (S) 15.30,3 G. Falck (R) 15.57,0 10000 m T. Loukola (S) 31.12,9 R. Magnusson (R) 31.14,4 A. Toivonen (S) 31.23,4 - 110 m aidat E. Wennström (R) 14,9 B. Sjöstedt (S) 15,1 S. Pettersson (R) 15,2 E. Wilén (S) 16,3 1000 m viesti Suomi (Koponen, Pitkänen, A.Järvinen, Huhta) 1.57,2 Ruotsi (Sjöström, Sköld, Lindqvist, Byléhn) 1.57,5 Korkeus K. Karlsson (R) 185 I. Nilsson (R) 185 A. Wahlstedt (S) 185 B. Bergman (S) 180 Seiväs H. Lindblad (R) 380 B. Andersson (R) 380 J. Lindroth (S) 360 M. Kymäläinen (S) 340 Pituus O. Hallberg (R) 746 M. Topelius (S) 742 T. Tulikoura (S) 699 H. Lindblad (R) 676 Kolmiloikka V. Tuulos (S) 14,73 T. Tulikoura (S) 14,65 V. Göransson (R) 14,42 J. Svensson (R) 13,81 Kuula K. Järvinen (S) 15,14 A. Wahlstedt (S) 14,97 S. Norrby (R) 13,70 F. Andersson (R) 11,78 Kiekko A. Kivi (S) 45,33 F. Andersson (R) 42,40 E. Kenttä (S) 42,06 Th. Mannerfeldt (R) 39,99 Moukari O. Skiöld (R) 50,98 V. Pörhölä (S) 46,89 G. Jansson (R) 46,35 E. Eriksson (S) 46,24 Keihäs M. Järvinen (S) 65,56 E. Penttilä (S) 64,00 G. Lindström (R) 62,84 H. Forsman (R) 59,06 == Lisätietoa == * taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit) * kilpailujen ylituomarina oli U. Kekkonen, yleisöä n. 30000 * lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3 * pituushypyssä Topelius hyppäsi uuden Suomen ennätyksen * 10000 m:n kilpailussa Lindgren (R) keskeytti 5400 m:n kohdalla * 1000 m:n viesti koostui seuraavasti: 100m + 200m + 300m + 400m * Yleinen palkintojenjako 8.9. illalla Seurahuoneella. Joukkueiden parhaimmiksi valittiin ja palkittiin kultakelloilla Loukola ja Pettersson. Topelius sai Idrottsbladetin palkinnon. Magnusson sai Stockholms- Tidningenin "huvimatkailijan" palkinnon. == Lähteet == * Helsingin Sanomat 8.9. ja 9.9. v. 1929 Luokka:Vuoden 1929 yleisurheilu Luokka:Suomi–Ruotsi- maaottelu Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Azevia-luokka

Azevia-luokka oli Portugalin laivaston kuuden 1940-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama partioveneluokka. == Alukset == Azevia-luokan partioveneet NimiGardiner, Robert s. 317 Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo NRP Azevia Arsenal do Alfeite, Lissabon 9. heinäkuuta 1941 15. syyskuuta 1942 poistettu palveluksesta 1975 NRP Bicuda Arsenal do Alfeite 23. elokuuta 1941 15. lokakuuta 1942 poistettu palveluksesta 1976 NRP Corvina Arsenal do Alfeite 6. maaliskuuta 1942 20. tammikuuta 1945 poistettu palveluksesta 1975 NRP Dourada Arsenal do Alfeite 20. toukokuuta 1943 1. kesäkuuta 1945 poistettu palveluksesta 1975 NRP Espadilha Arsenal do Alfeite 11. kesäkuuta 1945 1. syyskuuta 1947 poistettu palveluksesta 1971 NRP Fataça Arsenal do Alfeite 11. kesäkuuta 1945 1. syyskuuta 1947 tuhoutunut karille ajossa 22. tammikuuta 1949 == Lähteet == * === Viitteet === *
Dikloorisilaani

Dikloorisilaani (SiH2Cl2) on epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään elektroniikkateollisuudessa piin ja piiyhdisteohutkalvojen valmistamiseen. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa dikloorisilaani on väritöntä kaasua. Kaasu voidaan nesteyttää. Dikloorisilaani reagoi veden kanssa, jolloin muodostuu piidioksidia, piidioksidin hydraatteja ja vetykloridia. Dikloorisilaani ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Yhdisteelle altistumisesta voi seurata kurkkukipua, pääkipua, hengityksen vaikeutumista ja syövytysvammoja. Viitattu 18.9.2018. Dikloorisilaania valmistetaan piin ja vetykloridin välisellä reaktiolla. Tässä reaktiossa syntyy seos tuotteita, joka sisältää dikloorisilaanin lisäksi muun muassa trikloorisilaania ja tetrakloorisilaania. Seos puhdistetaan tislaamalla.Barry Arkles: Silicon Compounds, Silanes, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2000 Viitattu 18.9.2018.Walter Simmler: Silicon Compounds, Inorganic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000 Viitattu 18.9.2018 Toinen tapa on trikloorisilaanin disproportioituminen dikloorisilaaniksi ja tetrakloorisilaaniksi. Dikloorisilaania käytetään elektroniikkateollisuudessa kasvatettaessa joko yksittäiskiteistä tai monikiteistä piitä. Lisäksi siitä valmistetaan elektroniikkateollisuuden tarpeisiin piidioksidi- ja piinitridiohutkalvoja. ==Lähteet== Luokka:Piiyhdisteet
Kakeibo

Kakeibo (, kakeibo) on japanilainen säästömenetelmä. Sana kakeibo voidaan kääntää ”kotitalouden tilikirjaksi”, ja se on sananmukaisesti tarkoitettu kotitalousten taloudenhallintaan. Kakeibot vaihtelevat rakenteiltaan, mutta perusidea on sama. Kuukauden alussa kakeiboon kirjoitetaan alkavan kuukauden tulot ja välttämättömät menot ja päätetään jonkinlainen säästötavoite. Tämän jälkeen käyttäjä kirjaa päivittäin ylös omat menonsa, jotka lasketaan ensin viikon ja myöhemmin kuukauden päätteeksi yhteen. Kuukauden lopuksi kakeiboon kirjoitetaan yhteenveto kuukauden rahankäytöstä. Menojen ja tulojen lisäksi kakeiboon kirjoitetaan ajatuksia ja huomioita, minkä tarkoituksena on kasvattaa tietoisuutta omasta kulutuksesta. Kakeibo voi olla valmis kirja tai itse tehty. == Historia == Kakeibon kehitti japanilainen naistoimittaja Motoko Hani, joka julkaisi ensimmäisen kakeibon naistenlehdessä vuonna 1904. == Lähteet == Luokka:Rahoitus
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1967

Vuoden 1967 nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 22.–29. toukokuuta 1967 Roomassa, Italiassa. Kisoihin osallistui 171 nyrkkeilijää 26 Euroopan maasta. == Mitalistit == Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia Alle 51 kg Hubert Skrzypczak Constantin Ciucă Pjotr Gorbatov Engin Yadigar Alle 54 kg Nicolae Giju Horst Rascher Bruno Pieracci Nikola Savov Alle 57 kg Ryszard Petek Seyfi Tatar Jean-Louis de Souza Ivan Michailov Alle 60 kg Józef Grudzień Zvonimir Vujin Dieter Dunkel László Gula Alle 63,5 kg Valeri Frolov Jerzy Kulej János Kajdi Peter Tiepold Alle 67 kg Bohumil Němeček Manfred Wolke István Gali Ion Hodosam Alle 71 kg Viktor Agejev Witold Stachurski Ion Covaci Vojtech Stantien Alle 75 kg Mario Casati Aleksei Kiseljov Gheorghe Chivar Jan Hejduk Alle 81 kg Danas Pozniakas Peter Gerber Ion Monea Cosimo Pinto Yli 81 kg Mario Baruzzi Peter Boddington Kiril Pandov Jürgen Schlegel == Mitalitaulukko == Sija Maa Kultaa Hopeaa Pronssia Yhteensä 1\. 3 2 0 5 2\. 3 1 1 5 3\. 2 0 2 4 4\. Romania 1 1 4 6 5\. 1 0 2 3 6\. 0 2 0 2 7\. 0 1 3 4 8\. 0 1 1 2 9\. 0 1 0 1 9\. 0 1 0 1 11\. Bulgaria 0 0 3 3 11\. Unkari 0 0 3 3 13\. 0 0 1 1 Yhteensä 10 10 20 40 == Suomen joukkue == Painoluokka Nyrkkeilijä Sijoitus 51 kg Jouko Lindberg Tappio 1. ottelussa 54 kg Börje Karvonen Tappio 1. ottelussa 60 kg Kari Meronen Tappio 2. ottelussa 67 kg Pertti Purhonen Tappio 1. ottelussa 75 kg Jorma Väisänen Tappio 1. ottelussa 81 kg Kalevi Kanto Tappio 1. ottelussa == Lähteet == * Vuoden 1967 EM-kisat Roomassa: Tulokset Luokka:Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1967 urheilu Euroopan-mestaruuskilpailut 1967 Luokka:Rooman urheilu
Åländsk Demokrati

Åländsk Demokrati (ÅD) on ahvenanmaalainen poliittinen vaaliyhdistys, joka perustettiin vuoden 2015 maakuntavaalien aikaan. Se sai silloin yhden edustajan läpi vaaleissa neljästä ehdokkaastaan. Ålandstidningen-lehti luonnehti yhdistystä oikeistopopulistiseksi tai kansalliskonservatistiseksi ja maahanmuuttovastaiseksi. Yhdistyksen puheenjohtaja on Stephan Toivonen, joka on ollut myös puolueen edustaja Ahvenanmaan maakuntapäivillä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *alandskdemokrati.ax Luokka:Ahvenanmaan puolueet Luokka:Nationalistiset puolueet Luokka:Oikeistopopulistiset puolueet
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1963

Vuoden 1963 nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 26. toukokuuta –2. kesäkuuta 1963 Moskovassa, Neuvostoliitossa. Kisoihin osallistui 133 nyrkkeilijää 18 Euroopan maasta. == Mitalistit == Sarja Kultaa Hopeaa Pronssia Alle 51 kg Viktor Bystrov Stefan Panayotov Constantin Ciucă Paolo Vacca Alle 54 kg Oleg Grigorjev Branislav Petrić Rainer Poser Nicolae Pulu Alle 57 kg Stanislav Stepaškin Giovanni Girgenti Jerzy Adamski Andrei Otteanu Alle 60 kg János Kajdi Boris Nikanorov Antero Halonen Giuseppe Sabri Alle 63,5 kg Jerzy Kulej Aloizs Tumiņš Bruno Arcari Gerhard Dieter Alle 67 kg Ričardas Tamulis Silvano Bertini János Kálmán Bohumil Němeček Alle 71 kg Boris Lagutin Andrew Wyper Virgil Badea Siegfried Olesch Alle 75 kg Valeri Popentšenko Ion Monea Dragoslav Jakovljević Emil Schulz Alle 81 kg Zbigniew Pietrzykowski Danas Pozniakas František Poláček Bernard Thebault Yli 81 kg Josef Němec Andrei Abramov Dante Cané Klaus Degenhardt == Mitalitaulukko == Sija Maa Kultaa Hopeaa Pronssia Yhteensä 1\. 6 4 0 10 2\. 2 0 1 3 3\. 1 0 2 3 4\. Unkari 1 0 1 2 5\. 0 2 4 6 6\. Romania 0 1 4 5 7\. 0 1 1 2 8\. Bulgaria 0 1 0 1 8\. 0 1 0 1 10\. 0 0 3 3 11\. 0 0 2 2 12\. 0 0 1 1 12\. 0 0 1 1 Yhteensä 10 10 20 40 == Suomen joukkue == Painoluokka Nyrkkeilijä Sijoitus 51 kg Ossi Palvalin Tappio 1. ottelussa 54 kg Börje Karvonen Tappio 1. ottelussa 60 kg Antero Halonen Pronssia 63,5 kg Jarmo Berglöf Tappio 1. ottelussa 67 kg Pertti Purhonen Tappio 1. ottelussa 71 kg Kurt Mattsson Tappio 1. ottelussa == Lähteet == * * Vuoden 1963 EM-kisat Moskovassa: Tulokset Luokka:Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 1963 urheilu Luokka:Neuvostoliiton urheilu Luokka:Moskovan urheilu
Afrodísio

Afrodísio (), antiikin Afrodision (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Afrodísio-vuori sijaitsee Akhaian ja Arkadian alueyksiköiden rajalla. Se on saanut nimensä Afrodite Erykinelle omistetusta pyhäköstä vuoren rinteessä. Sen rauniot löydettiin vuonna 1967 hieman vuoren huipun alapuolelta läheltä myöhempää Pyhän Pietarin (Ágios Pétros) kirkkoa.Arkeologisen kohteen sijainti: Vuoren korkeimman huipun nimi on Mávri Vrýsi (Μαύρη Βρύση). Vuoren ympärillä sijaitsevat muun muassa kylät Dechoúni, Kardarítsi, Kontovázaina, Tripótama ja Velimáchi. == Lähteet == Luokka:Akhaia Luokka:Arkadia Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa Luokka:Kreikan vuoret
Afrodision

Afrodision (, ) voi viitata seuraaviin: * Afrodision, nykyinen Afrodísio, vuori Peloponnesoksella Kreikassa * Afrodision, antiikin aikainen kaupunki tai kylä Arkadiassa Kreikassa * Afrodision, antiikin aikainen kaupunki Kyproksella * Aphrodisium, nykyinen Annaba, Hippo Regiuksen satamakaupunki nykyisessä Algeriassa * Aphrodisium, nykyinen Mahdia, antiikin aikainen kaupunki nykyisessä Tunisiassa
Mulberry

Mulberry on vuonna 1971 perustettu brittiläinen luksusvaatevalmistaja, joka tunnetaan erityisesti nahkatuotteistaan. Parikymmenvuotiaan Roger Saulin yhdessä äitinsä Joanin kanssa perustama yritys aloitti 1970-luvun alussa vöistä ja laajeni pian laukkuihin, nahkapusakoihin ja jalkineisiin. Nykyisin Mulberry on Lontoon pörssissä noteerattu yhtiö. Se tunnetaan etenkin Britanniassa ”nahkatavaroiden Rolls-Roycena”. 1970-luvun lopulla Mulberry esitteli ensimmäisen naisten vaatemallistonsa ja 1980-luvun alussa ensimmäisen miesten kenkämalliston. 1980-luvulla merkki laajeni myös hajusteisiin ja 1990-luvun alussa kodinsisustukseen. Vuonna 2000 lievästi tappiolliseksi vajonneen Mulberryn omistajaksi tulivat Saulin perheen ohella singaporelainen Ongin perhe, joka alkoi kirkastaa tuotemerkin strategiaa. Mulberryllä oli tuolloin myymälöitä jo 21 maailman maassa, myös kaikissa Pohjoismaissa, muun muassa Helsingin Fabianinkadulla. Tuotteet valmistettiin yrityksen omissa tehtaissa. 2000-vuosikymmenen keskivaiheilla yhtiö kasvoi jopa 44 prosentin vuosivauhdilla. Tuolloin noin kaksi kolmannesta myynnistä oli nahkalaukkuja. Vuonna 2015 Mick Jaggerin tytär Georgia May Jagger suunnitteli Mulberrylle moottoripyöräilyhenkisen nahkamalliston. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset pörssiyhtiöt Luokka:Vaatemerkit Luokka:Jalkinevalmistajat
Arachnaío

Arachnaío (), antiikin Arakhnaion (, ), on vuori Argoliin niemimaalla Peloponnesoksen koillisosassa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. pienoiskuva|vasen|Metóchin kylä ja Arachnaío-vuori. Arachnaío-vuori sijaitsee lähellä Argoliinlahden rantaa noin 28 kilometriä itään Náfplion kaupungista. Vuoren korkeimmat huiput ovat Papakóstas (Παπακώστας, ) ja Trapezónas (Τραπεζώνας, ). Huippujen välissä sijaitsee Arachnaíon kylä, aiempi Chéli, jonka väkiluku on 643 (vuonna 2011). Vuoren muut tärkeimmät huiput ovat Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, ), Arnán ”Málie lýseze” («Μάλιε λύσεζε» του Αρνά, ), Sioúri (Σιούρι, ), Elafokoryfí eli Ntréri (Ελαφοκορυφή/Ντρέρι, ) ja Máliza (Μάλιζα, ). Vuorella on nykyisin lukuisia tuulivoimaloita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Argolis Luokka:Kreikan vuoret
Avgó (vuori)

Avgó () on vuori Píndos-vuoristossa Thessaliassa keskisessä Manner-Kreikassa. Sen korkeus on metriä (joissakin lähteissä metriä). Avgó-vuori sijaitsee Tríkalan alueyksikön alueella linnuntietä noin 34 kilometriä länteen Tríkalan kaupungista. Vuoren korkein huippu tunnetaan myös nimellä Avgó. Muita huippuja ovat Loupáta (Λουπάτα, ), Marósa (Μαρόσα, ), Kédro (Κέδρο, ), Mavropoúli (Μαυροπούλι, ), Xerovoúni (Ξεροβούνι, ), Lykomagoúla (Λυκομαγούλα, ), Grávos (Γράβος, ), Tsoúma (Τσούμα, ) ja Stavrós (Σταυρός, ). == Lähteet == Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Tríkala (alueyksikkö)
Avgó

Avgó (, ”Muna”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa: * Avgó, vuori eteläisessä Píndos-vuoristossa Thessaliassa * Avgó eli Lýgkos, vuori pohjoisessa Píndos-vuoristossa Epeiroksen ja Länsi-Makedonian rajalla * Avgó, pieni saari Dodekanesian saariryhmässä * Avgó, pieni saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Kytheraa * Avgó, pieni saari Jooniansaarten saariryhmässä Messenian Oinoússes -saarilla * Avgó eli Strongyló, pieni saari Petalioí-saariryhmässä lähellä Euboiaa * Avgó, pieni saari Kreetan saaren pohjoispuolella
Soúli (vuori)

Soúli ( eli Óri Soulíou, Όρη Σουλίου, ”Soúlin vuoret”) on vuori ja vuorijono Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Soúli-vuoret sijaitsevat Prévezan, Thesprotian ja Ioánninan alueyksiköiden rajalla. Vuorten korkeimman huipun nimi on Alysós (Αλυσός). Muut korkeimmat huiput ovat Kakosoúli (Κακοσούλι, ), Zygariá (Ζυγαριά, ), Raidovoúni (Ραιδοβούνι, ), Alogomántri (Αλογομάντρι, ), Pezoúlia (Πεζούλια, ), Sfentóna (Σφεντόνα, ), Tsoúka (Τσούκα, ), Moúrgka (Μούργκα, ) ja Kastaniá (Καστανιά, ). Soúli-vuorten länsipuolella sijaitsevat Paramythiá-vuoret ja itäpuolella Tómaros-vuori. Soúlin kunta on saanut nimensä vuorista. == Lähteet == Luokka:Ioánnina (alueyksikkö) Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Préveza (alueyksikkö) Luokka:Thesprotia
Mavrovoúni (Epeiros)

Mavrovoúni () eli Flénga (Φλέγγα) on vuori ja vuorijono pohjoisessa Píndos- vuoristossa Epeiroksen, Thessalian ja Länsi-Makedonian rajalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä (toisissa lähteissä tai metriä). Mavrovoúni sijaitsee Ioánninan ja Grevenán alueyksiköiden alueella lähellä Métsovon kaupunkia. Se on osa historiallisissa lähteissä esiintyvää Zygóksen vuorijonoa, joka on ollut keskeinen ja toisaalta korkein kulkureitti Epeiroksen ja Thessalian välillä. Mavrovoúnin alue kuuluu Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoon. Vuoren länsipuolelta virtaa Aóos-joki, ja sen eteläpuolella sijaitsee Aóoksen tekojärvi. Vuoren korkeimman huipun nimi on joissakin lähteissä Kakoplévri (Κακοπλεύρι) eli Miliá (Μηλιά) ( tai ), joka kuitenkin toisissa lähteissä lasketaan erilliseksi vuoreksi: tällöin korkeimmaksi huipuksi mainitaan Flénga (Φλέγγα, ). Muut korkeimmat huiput ovat Aftiá (Αυτιά, ), Tría Sýnora (Τρία Σύνορα, ), Kapetán Klidí (Καπετάν Κληδή, ), Díkorfo (Δίκορφο, ), Toúrla (Τούρλα, ) ja Toúmpa (Τούμπα, ). Osa näistä huipuista luetaan joissakin lähteissä läheisen Lýgkos-vuoren huippuihin. == Lähteet == Luokka:Ioánnina (alueyksikkö) Luokka:Grevená (alueyksikkö) Luokka:Kreikan vuoret
Antti Untamala

Antti Untamala (s. 15. lokakuuta 1975 Kerimäki) on suomalainen viulisti ja laulaja. Untamala aloitti viulunsoiton 5-vuotiaana Suzuki-metodilla Terhi Poikolaisen opetuksessa Savonlinnan musiikkiopistossa. Poikolaisen jälkeen Untamalaa opettivat Marja Korpela sekä Mikhail Pitelman. Sibelius-Akatemiassa Untamala opiskeli aluksi Erkki Kantolan ja sittemmin professori Kaija Saariketun johdolla. Viuludiplomin Untamala suoritti 2003 ja valmistui Sibelius-Akatemiasta vuonna 2008. Mestarikursseilla Untamalaa ovat opettaneet Sylvia Rosenberg, Kaija Saarikettu, Endre Wolf, Jennifer Nuttall-Wolf sekä Mark Lubotsky. Vuonna 1997 Untamala opiskeli Erasmus-vaihdossa Göteborgin Taidekorkeakoulussa Katarina Andreassonin johdolla. Untamala on lukuisten muiden, Suomessa ja ulkomailla, tehtyjen esiintymisten lisäksi pitänyt kamarikonsertteja mm. Helsingissä, Pieksämäellä, Mikkelissä, Kuopiossa ja Savonlinnassa, jossa on esiintynyt myös orkesterin solistina. Untamala on toiminut myös Aholansaari-Sinfoniettan konserttimestarina. Untamala on esiintynyt ympäri Suomea sekä Eurooppaa erilaisten pop-, rock-, sekä dance -kokoonpanojen kanssa. Keväällä 2018 Untamala esiintyi Apulannan Älä Usko Lauluihin -konserttisalikiertuella. Muita kokoonpanoja ovat olleet muun muassa Ultra Bra, Pandora, GG Caravan, Irina, Pepe Willberg, YUP, Redux, Playa sekä Wöyh!. Untamala on soittanut monissa studio- ja tv-tuotannoissa, muun muassa Au pairit Lontoossa tv-sarjan sekä Päin Seinää –elokuvan ääniraidoilla. == Aiheesta muualla == *Apulannan konserttisalikiertue hurmasi Tampereella *Viulisti Antti Untamalan debyytti *Suomi-räpin “superbändi” GG Caravan juhlii karkauspäivänä The Circuksessa Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Suomalaiset viulistit Luokka:Suomalaiset laulajat
Siteían geopuisto

Siteían geopuisto (), myös Siteían luonnonpuisto (Φυσικό Πάρκο Σητείας, Fysikó Párko Siteías), on geopuisto Kreetan saaren itäosassa Kreikassa. Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN). Geopuisto sijaitsee Siteían kunnassa Lasíthin alueyksikön alueella. Sen pinta-ala on hehtaaria (361,4 km²). Geopuisto käsittää kunnan itäisimmän osan saaren itärannikolla, mukaan lukien koko Ítanoksen kunnallisyksikön alueen sekä osan Léfkin kunnallisyksiköstä ja Siteían kunnallisyksiköstä. Geopuistoon kuuluu 100 geokohdetta eri puolilla laajaa aluetta, ja sinne on suunniteltu vierailijoille 14 reittiä, mukaan lukien auto-, pyöräily- ja vaellusreittejä, alueeseen tutustumista varten. Aluetta esittelee Áno Zákroksen kylässä toimiva Zákroksen luonnonhistoriallinen museo. Alueen luonnonnähtävyyksiin kuuluvat muun muassa rotkot, kuten Zákroksen rotko, ja muut kalliomuodostelmat sekä Váin palmumetsä. Alueelta on löydetty fossiileja pleistoseenikaudelta. Merkittäviin arkeologisiin löytöihin kuuluu neoliittisen kauden kohteita sekä minolaisen ajan kohteita, kuten Káto Zákroksen palatsi ja Rousolákos (Palaíkastro). Antiikin aikaa edustavat Itanoksen kaupungin rauniot. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sitia Geopark. Geopuiston verkkosivut. Luokka:Kreikan geopuistot Luokka:Siteía
Samsung Galaxy A8 (2018)

Samsung Galaxy A8 (2018) on Samsungin 6. tammikuuta 2018 julkaisema älypuhelin. == Tekniset tiedot == === Muotoilu === ==== Näyttö ==== Samsung Galaxy A8 (2018) -älypuhelimessa on 5,6-tuumainen täysteräväpiirtonäyttö 18,5:9-kuvasuhteella. Näyttö on Corning Gorilla Glass 4 -lasia. ==== Paino ja mitat ==== Laite painaa 172 grammaa, ja sen mitat ovat 149,2 × 70,6 × 8,4 millimetriä. === Fyysiset osat === ==== Järjestelmäpiiri ==== Laitteesta löytyy Samsungin Exynos 5 Octa 7885 -järjestelmäpiiri, jossa grafiikkapiirinä toimii Mali-G71. ==== Muisti ==== Laitteessa on 4 gigatavua RAM-muistia ja 32 tai 64 gigatavua sisäistä muistia mallista riippuen. Lisäksi tallennustilaa voidaan laajentaa enintään 256 gigatavun microSD-kortilla. ==== Akku ==== Akun kapasiteetti on 3 000 milliampeerituntia. Puhelin tukee 18 watin latausta. ==== Kamerat ==== Takakameran tarkkuus on 16 megapikseliä. Laitteessa on kaksi etukameraa, joista toisen tarkkuus on 16 megapikseliä ja toisen puolestaan 8 megapikseliä. Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 30 fps. === Ohjelmisto === Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.1 "Nougat". Laite on päivitettävissä Android 9.0 "Pie" -versioon. === Muuta === Puhelimessa on sormenjälkitunnistin, joka on sijoitettu takakanteen. Puhelimen IP-luokitus on 68, ja se on pölyn- ja vedenkestävä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Samsung Galaxy A8 (2018) Samsungin sivuilla Galaxy A8 (2018) Luokka:Android-pohjaiset laitteet Luokka:Vuoden 2018 matkapuhelimet Luokka:Kosketusnäytölliset älypuhelimet
Ágios Andréas (Elis)

Ágios Andréas () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsirannikolla. Se kuuluu hallinnollisesti Pýrgoksen kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Ágios Andréas on osa Katákolon kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 4 (vuonna 2011). Antiikin aikana nykyisen kylän paikalla sijaitsi Feian kaupunki. Bysanttilaisella ajalla sen akropoliin paikalla sijaitsi Pontikókastron linna. == Lähteet == Luokka:Länsi-Kreikan kylät Luokka:Pýrgos
Samsung Galaxy A8+ (2018)

Samsung Galaxy A8+ (2018) on Samsungin 6. tammikuuta 2018 julkaisema älypuhelin. == Tekniset tiedot == === Muotoilu === ==== Näyttö ==== Samsung Galaxy A8+ (2018) -älypuhelimessa on 6-tuumainen täysteräväpiirtonäyttö 18,5:9 -kuvasuhteella. Näyttö on Corning Gorilla Glass 4 -lasia. ==== Paino ja mitat ==== Laite painaa 191 grammaa ja sen mitat ovat 159,9 x 75,7 x 8,5 millimetriä. === Fyysiset osat === ==== Järjestelmäpiiri ==== Laitteesta löytyy Samsungin Exynos 5 Octa 7885 -järjestelmäpiiri, jossa grafiikkapiirinä toimii Mali-G71. ==== Muisti ==== Laitteessa on 6 gigatavua RAM-muistia ja 32 tai 64 gigatavua sisäistä muistia mallista riippuen. Lisäksi tallennustilaa voidaan laajentaa enintään 256 gigatavun microSD-kortilla. ==== Akku ==== Akun kapasiteetti on 3 500 milliampeerituntia tässä laitteessa. ==== Kamerat ==== Takakameran tarkkuus on 16 megapikseliä. Laitteessa on kaksi etukameraa. Pää- etukameran tarkkuus on 16 megapikseliä, toisen puolestaan 8 megapikseliä. Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 30 fps. === Ohjelmisto === Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.1 "Nougat". Laite on päivitettävissä Android 8.0 "Oreo" -versioon. == Lähteet == * Phonearena: Samsung Galaxy A8+ (2018) Galaxy A8+ (2018) Luokka:Android- pohjaiset laitteet Luokka:Vuoden 2018 matkapuhelimet
Ámmos

Ámmos () eli Othonoí (Οθωνοί) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Othonoín saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkilukua ei ole tilastoitu erikseen Othonoín saaren väkiluvusta, joka on 392 (vuonna 2011). Ámmos on Othonoín pääkylä ja pääsatama. Se sijaitsee saaren etelärannikolla luonnosatamalahden rannalla. Kylässä on joitakin palveluita turisteille. Kylän kirkko on omistettu Pyhälle Kolminaisuudelle (Agía Triáda). Muihin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa vanha koulutalo vuodelta 1912. Tiedosto:Ammos port, Othoni island.jpg|Ámmoksen kylä. Tiedosto:School of Othoni.jpg|Ámmoksen vanha koulutalo. == Lähteet == Luokka:Jooniansaarten kylät Luokka:Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Apolakkiá

Apolakkiá () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 496 (vuonna 2011). Apolakkián kylä sijaitsee Ródoksen lounaisosissa noin kahden kilometrin päässä saaren länsirannikosta ja noin 92 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Kylän nimi viittaa sen sijaintiin tasangolla olevassa laaksossa tai syventymässä (lákkos). Apolakkián rannikolla on noin 20 kilometriä pitkä hiekkaranta. Kylän lähellä sijaitsee Apolakkián tekojärvi. Apolakkián lähistön nähtävyyksiin kuuluvat myös bysanttilaisaikaiset Pyhän Irenen (Agía Eiríni) kirkko ja Pyhän Georgioksen (Ágios Geórgios tou Várda) kirkko. Apolakkiá muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Απολακκιάς, Topikí Koinótita Apolakkiás). Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Ródos
Arkesíni

Arkesíni () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 106 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|240px|Antiikin Arkesinen akropolis eli linnavuori. Arkesínin kylä sijaitsee Amorgóksen lounaisissa sisäosissa noin 15 kilometriä lounaaseen saaren pääkylästä Amorgóksen kylästä eli Chórasta. Se on rakennettu Kórakas- vuoren rinteeseen noin 200 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna, ja sen rakennuskanta koostuu perinteisistä kykladisista valkoisista taloista. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Arkesinen kaupungilta, joka sijaitsi rannikolla noin kolme kilometriä nykyisestä kylästä pohjoiskoilliseen. Kylän tärkein kirkko on omistettu Pyhälle Paraskevalle (Agía Paraskeví). Arkesíni muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αρκεσίνης, Topikí Koinótita Arkesínis), johon kuuluvat varsinaisen Arkesínin kylän lisäksi kylät Kalofána, Kalotarítissa, Mávri Mýti ja Rachoúla sekä saaret Ánydros, Feloúka, Gramvoússa, Kisíri, Patelídi ja Psalída. Koko yhdyskunnan väkiluku on 179. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Amorgós Luokka:Etelä-Egean saarten kylät
Aséa

Aséa () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Valtétsin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trípolin kunnan Valtétsin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 85 (vuonna 2011). Aséan kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa noin 20 kilometriä lounaaseen Trípolista ja saman verran itään Megalópolista, ja noin 190 kilometrin päässä Ateenasta. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Asean kaupungilta, joka sijaitsi sen lähellä. Nykyisen kylän nimi oli vuoteen 1927 saakka Kandréva (Κανδρέβα). Kylässä toimii pieni observatorio, Aséan observatorio (Asteroskopeío Aséas), jota ylläpitää Aséan astrofyysinen seura (Sýllogos Astrofysikís Aséas). Aséa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασέας, Topikí Koinótita Aséas), johon kuuluu varsinaisen Aséan kylän lisäksi kylä Káto Aséa. Koko yhdyskunnan väkiluku on 132. == Lähteet == Luokka:Peloponnesoksen kylät Luokka:Trípoli
Áskri

Áskri () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Alíartos-Thespiéen kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Thespiéen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Alíartos-Thespiéen kunnan Thespiéen kunnallisyksikköön. Áskri muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Άσκρης, Topikí Koinótita Áskris). Kylän väkiluku on 622 (vuonna 2011). Áskrin kylä sijaitsee eteläisen Boiotian tasangon eli Asopós-joen tasangon luoteisosassa linnuntietä noin 19 kilometriä länteen Thívasta. Se on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneelta antiikin ajan Askran kylältä tai pieneltä kaupungilta, joka tunnetaan Hesiodoksen kotipaikkana. Nykyisen, myöhemmin paikalle syntyneen kylän nimi oli alun perin Palaiopanagiá (Παλαιοπαναγιά). Nimeksi muutettiin vuonna 1953 Panagía (Παναγία, ”Neitsyt Maria”) ja vuonna 1970 Askraía (Ασκραία). Nykyinen nimi Áskri otettiin käyttöön vuonna 1973. == Lähteet == Luokka:Alíartos-Thespiés Luokka:Keski- Kreikan kylät
Dafní (Attika)

Dafní () on Chaïdárin kaupungin kaupunginosa Suur-Ateenan länsiosassa Kreikassa. Se sijaitsee Chaïdárin kaupungin länsilaidalla Aigáleo- ja Poíkilo- vuorten välisessä laaksossa. Dafní on perinyt nimensä sen alueella sijainneesta antiikin aikaisesta Apollon Dafneioksen temppelistä. Sen paikalla sijaitsee nykyisin Dafnín luostari, joka on Unescon maailmanperintökohde. Nimi Dafní palautuu ”laakeripuuta” tarkoittavaan sanaan dafne ja liittyy Apolloniin liittyneeseen mytologiaan. Chaïdárin Dafnín kaupunginosaa ei tule sekoittaa Ateenan kaakkoispuoliseen Dáfnin kaupunkiin, joka kuuluu Dáfni-Ymittóksen kuntaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Chaïdári Luokka:Kreikan kaupunginosat
Anna-Liisa Wiikeri

Anna-Liisa Wiikeri (ent. Ahtiluoto, o.s. Minni, 3. tammikuuta 1923 Veteli – 28. lokakuuta 1992 Espoo) oli suomalainen toimittaja, jota pidetään kuluttajapainotteisen muotijournalismin uranuurtajana Suomessa. Hän tuli tunnetuksi Helsingin Sanomien vaatetusaiheisten juttujen tekijänä vuodesta 1966 vuoteen 1985. (Tilaajille.) Anna-Liisa Wiikeri opiskeli sosiaalipolitiikkaa, kansantaloustiedettä ja filosofiaa Helsingissä, kunnes lähti aviomiehensä työn takia ulkomaille. Sieltä hän avusti Viuhka- naistenlehteä tekemällä haastatteluja suomalaisdiplomaattien puolisoista. Sen myötä hänestä tuli muutamaksi vuodeksi Viuhkan päätoimittaja vuonna 1955. Sen jälkeen hän opiskeli aikakauslehtijournalismia Yhdysvalloissa ASLA-Fulbright- stipendiaattina ja vaatealaa Suomessa käytännön kautta perustamalla ystävättärensä kanssa pienen ompelimon. Hopeapeili-naistenlehdessä vietetyn kaksivuotiskauden jälkeen hän aloitti pitkän uransa Helsingin Sanomissa vuonna 1966. Wiikeri vierasti haute couture -näytöksiä ja alkoi mieluummin seurata Pariisin ja muiden muotikeskusten valmisvaatemessuja sekä muotitalojen ja suunnittelijoiden näytöksiä. Hän kirjoitti kuluttajan näkökulmasta sekä kansainvälisestä muodista että tuolloin vielä vahvasta suomalaisesta vaatetusteollisuudesta, usein niin kriittisesti että häneltä jopa kiellettiin pääsy suomalaisten vaatekauppiaiden ennakkoesityksiin. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet Luokka:Suomalaiset muotialan vaikuttajat Luokka:Helsingin Sanomien toimittajat
Fálanna

Fálanna () eli Faláni (Φαλάνη) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Lárisan kuntaan, Lárisan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Giánnoulin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lárisan kunnan Giánnoulin kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 3 987 (vuonna 2011). Fálannan pieni kaupunki sijaitsee keskisessä Thessaliassa noin kymmenen kilometriä Lárisan kaupungista pohjoiseen. Asutuksen nimi oli vuoteen 1916 saakka Tatár(i) (Τατάρ(ι)). Tämän jälkeen se nimettiin uudelleen Fálannaksi seudulla sijainneen antiikin aikaisen Falannan kaupungin mukaan. Nykyisin käytetään usein nimimuotoa Faláni; myös kirjoitusmuotoja Falánni (Φαλάννη) ja Falláni (Φαλλάνη) esiintyy. Fálanna muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Φαλάννης, Dimotikí Koinótita Falánnis), johon kuuluu varsinaisen Fálannan kaupungin lisäksi kylä Dasochóri. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4 611. == Lähteet == Luokka:Lárisa Luokka:Thessalian kaupungit
Nogent-le-Rotrou

Nogent-le-Rotrou on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Huisnejoen varrella. pienoiskuva|vasen|Château de Saint-Jean Kaupunki oli Perchen historiallisen provinssin pääkaupunki, ja se on nykyään Eure-et-Loirin aliprefektuuri. Nogent-le-Rotrou sai nimensä Perchen kreivi Rotrou III (1100 - 1144) mukaan, jolla oli tärkeä rooli Perchen historiassa. Rotroun suku kuoli vuonna 1226 ja Perchen kreivikunnasta tuli kruunun maita. Kunnan nähtävyyksiä on keskiaikainen linna Château de Saint-Jean.Tour de France 2018 ==Tunnettuja kuntalaisia== *Rémy Belleau (1528 - 1577), runoilija *Maximilien de Sully (1560 – 1641), valtiomies *Paul Deschanel (1855 - 1922), valtiomies ja Ranskan presidentti vuonna 1920 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Eure-et-Loirin kunnat
Gávrio

Gávrio (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ándroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ándroksen kuntaan, Ándroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Ydroúsan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ándroksen kunnan Ydroúsan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 810 (vuonna 2011). Gávrion kylä sijaitsee Ándroksen länsirannikolla. Se on saaren pääsatama, sillä saaren pääkaupunki Ándroksen kaupunki sijaitsee Ateenan suunnasta tulevien laivojen kannalta saaren päinvastaisella puolella eli itärannikolla. Gávrion paikka oli asuttu jo antiikin aikana, jolloin se tunnettiin nimimuodossa Gaurion/Gaureion tai Gaureleon. Se toimi jo tuolloin antiikin Androksen poliksen satamana. Nykyinen kylä oli aiemmin pääasiassa kalastajakylä. Se on kehittynyt turismin keskukseksi 1900-luvun loppupuolelta. Kylä toimi lakkautetun Ydroúsan kunnan kuntakeskuksena. Gávriosta on laivayhteydet Rafínaan mantereelle sekä lähisaarille. Gávrio muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Γαυρίου, Dimotikí Koinótita Gavríou), johon kuuluvat varsinaisen Gávrion kylän lisäksi kylät Ágios Pétros, Gídes, Káto Ágios Pétros ja Kyprí sekä saaret Akamátis, Gáidaros, Megálo, Platý, Prásso ja Tourlítis. Koko yhdyskunnan väkiluku on 957. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Ándros Luokka:Etelä-Egean saarten kylät
VASO

VASO (Voronežskoje aktsionernoje samoljotostroitelnoje obštšestvo, , ) on venäläinen lentokonetehdas, jonka kotipaikka on Voronež. Se on osa Venäjän ilmailuteollisuuden valtiollista OAK-suuryritystä. Se valmistaa pitkän matkan Iljušin Il-96-300- ja Il-96-400-koneita sekä lyhyen matkan Antonov An-148-100- ja Iljušin Il-112V -koneita. Lisäksi se valmistaa komponentteja Suhoi Superjet 100-, Il-76MD-90A- ja Irkut MS-21 -koneisiin. == Lähteet == Luokka:Neuvostoliittolaiset ja venäläiset lentokonevalmistajat Luokka:Venäläiset pörssiyhtiöt Luokka:Voronežin alue
Gratiní

Gratiní () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Komotinín kuntaan, Rodópin alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Gratiní muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Γρατίνης, Topikí Koinótita Gratínis). Kylän väkiluku on 365 (vuonna 2011). Gratinín kylä sijaitsee Rodópi-vuoriston etelälaidalla noin 13 kilometriä itäkoilliseen Komotinín kaupungista. Se on perinyt nimensä myöhäisantiikin ja bysanttilaisen ajan Gratianopoliista (Gratian(o)upolis, Γρατιανούπολις; Gratian(o)u, Γρατιανού; Gratzian(o)us, Γρατζιανούς), jonka perusti keisari Gratianus 300-luvulla. Se oli merkittävä linnoitus vielä 1200–1300-luvuilla. Linnoituksen rauniot sijaitsevat kukkulalla heti nykyisen kylän pohjoispuolella. Noin 1,5 kilometriä kylästä pohjoiseen sijaitsee siitä nimensä saanut Gratinín tekojärvi.<ref name="ET> == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Itä- Makedonian ja Traakian kylät Luokka:Komotiní
Kaïáfas (kylä)

Kaïáfas () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Zacháron kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se on turistikylä, eikä siellä ole vakituisia asukkaita (vuonna 2011). Kaïáfas sijaitsee kapealla Agía Aiketerínin saarella keskellä sille nimen antanutta Kaïáfas-järveä noin kuusi kilometriä luoteeseen Zacháron kaupungista ja noin 25 kilometriä kaakkoon Pýrgoksesta. Kylä tunnetaan kylpyläpaikkakuntana kuumien lähteidensä ansiosta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Kreikan kylät Luokka:Zacháro
Kalógria (Akhaia)

Kalógria () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Dytikí Achaḯan kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Lárissoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Dytikí Achaḯan kunnan Lárissoksen kunnallisyksikköön. Kalógria on osa Áraxoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 29 (vuonna 2011). Kalógria sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla Joonianmeren rannalla Lárissos-joen suussa, noin 45 kilometriä länteen Patraksen kaupungista. Sen ympäristö on Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuistoa, ja sen länsipuolella sijaitsee suojelualueeseen kuuluva Prókopos-järvilaguuni ja eteläpuolella Strofylián metsä. == Kalógrian ranta == Kalógria tunnetaan erityisesti pitkästä Kalógrian hiekkadyynirannasta. Strofylia6Jun2013 P Latsoudis (25).jpg Kalogria beach during winter.jpg Παραλία Καλογριάς - Kalogria Beach.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Dytikí Achaḯa Luokka:Kreikan rannat Luokka:Länsi- Kreikan kylät
Gustaf Väinö Levander

Gustaf Väinö (Wäinö) Levander (6. kesäkuuta 1864 Loviisa – 13. marraskuuta 1935 Käkisalmi)Ylioppilasmatrikkeli 1853-1899. (Viitattu 18.9.2018) oli suomalainen lääkäri ja suomentaja. ==Henkilöhistoria== Levanderin vanhemmat olivat filosofian maisteri, kollega Karl Gustaf Levander ja Zulima Kristina von Pfaler. Hänen puolisonsa vuodesta 1887 oli Anni Canth, Minna Canthin ja Johan Ferdinand Canthin tytär. Ylioppilaaksi Levander tuli Kuopion lyseosta 1884 ja valmistui filosofian maisteriksi 1887 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1893. Hän toimi piirilääkärinä Käkisalmessa 1904–1928. Uransa alkuvaiheessa Levander työskenteli lääkärinä Karttulassa, Vesannolla ja Kuopiossa. Rannikkotykistörykmentti 3:n lääkärinä Levander toimi 1920–1932. Hän oli Käkisalmen valtuuston jäsen 1907–1917 ja toimi valtuuston puheenjohtajana neljä vuotta. Terveydenhoitolehden toimitussihteerinäkin työskennellyt Levander suomensi useita geologian, eläintieteen ja terveydenhoidon teoksia.Kuolleita. Helsingin Sanomat, 16.11.1935, s. 7. ==Kirjallinen tuotanto== ===Suomennoksia=== Levanderin suomentamia teoksia ovat muun muassa: * Mineralogia (Törnebom) * Petrografia, A. J. Warénin kanssa * Kansantajuinen geologia (Erdmann) * Zoologiaa kansalaisille (Aukusti Juhana Mela), osittain * Oppikirja kätilöille (Heinricus) * Lyhyt terveysoppi naisille (Hovstein) * Lyhyet terveys- ja sairaanhoito-opin perusteet (Bergstedt) * Syömisen taito, Uusi ihminen ja Elämän manna (Bramsen) ===Toimitustöitä=== * Kodin lääkärikirja, Max Oker-Blomin kanssa ==Lähteet== Luokka: Suomalaiset lääkärit Luokka: Suomentajat Luokka:Vuonna 1864 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Kattavía

Kattavía () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 278 (vuonna 2011). Kattavían kylä sijaitsee Ródoksen eteläosassa noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen saaren eteläisimmästä kärjestä Prasonísista ja noin 84 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Kylä on rakennuskannaltaan hyvin perinteinen. Kattavía muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κατταβίας, Topikí Koinótita Kattavías), johon kuuluvat varsinaisen Kattavían kylän lisäksi kylät Ágios Pávlos ja Machairiá sekä Prasonísin niemeke. Koko yhdyskunnan väkiluku on 307. Kylän ympäristö on osa Keski- Ródoksen ja Líndoksen, Mesanagróksen ja Kattavía–Prasonísin alueiden kansainvälisesti tärkeää lintualuetta. Se on myös Natura 2000 -aluetta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Egean saarten kylät Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Ródos
Kinéta

Kinéta () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Mégaran kuntaan, Länsi-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Se on osa Mégaran kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 446 (vuonna 2011). Kinétan kylä sijaitsee Mégaranlahden rannalla noin 12 kilometriä Mégaran kaupungista länteen eli Kórinthokseen päin, ja noin 48 kilometriä länteen Ateenasta. Sen kautta kulkee A8-valtatie. Kylä on kehittynyt rantalomakohteeksi, ja siellä on useita hotelleja. Kinétan seutu kärsi suuria tuhoja vuoden 2018 maastopaloissa, ja myös kylässä tuhoutui useita taloja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Attikan kylät Luokka:Mégara
Kípoi

Kípoi () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Alexandroúpolin kuntaan, Évroksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Aiemmin kylä kuului Féreen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Alexandroúpolin kunnan Féreen kunnallisyksikköön. Kípoi on osa Péploksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 193 (vuonna 2011). Kípoi sijaitsee Kreikan koillisosassa Kreikan ja Turkin rajalla lähellä Évros-jokea. Kylän kautta kulkee A2-valtatie (E90), ja siellä sijaitsee rajanylityspaikka. Tie jatkaa Turkin puolella E84-tienä. Kípoin tärkein kirkko on omistettu Johannes Kastajalle (Ágios Ioánnis Pródromos). == Lähteet == Luokka:Alexandroúpoli Luokka:Itä-Makedonian ja Traakian kylät Luokka:Kreikan ja Turkin raja
Léfktra

Léfktra () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Thívan kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Plataiéen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thívan kunnan Plataiéen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 019 (vuonna 2011). Léfktran kylä sijaitsee linnuntietä noin 14 kilometriä lounaaseen Thívan kaupungista. Kylän nimi oli vuoteen 1915 saakka Parapoúngia (Παραπούγγια). Se on ottanut nykyisen nimensä lähistöllä sijainneelta antiikin ajan Leuktran kylältä, joka tunnetaan Leuktran taistelusta. Léfktra muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λεύκτρων, Topikí Koinótita Léfktron), johon kuuluu varsinaisen Léfktran kylän lisäksi Korintinlahden rannalla sijaitseva kylä Paralía Livadóstras. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 091. == Lähteet == Luokka:Keski- Kreikan kylät Luokka:Thíva
Lépreo

Lépreo () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Zacháron kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 219 (vuonna 2011). Lépreon kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsiosissa linnuntietä noin 36 kilometriä kaakkoon Pýrgoksesta. Kylä on ottanut nimensä sen paikalla sijainneelta antiikin ajan Lepreonin kaupungilta. Kaupungin arkeologiset kohteet sijaitsevat nykyisen kylän ympäristössä. Lépreo muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λεπρέου, Topikí Koinótita Lepréou), johon kuuluvat varsinaisen Lépreon kylän lisäksi kylät Agrapidiá, Drákos, Panagiés, Revelaíïka ja Skoupás. Koko yhdyskunnan väkiluku on 366. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Länsi-Kreikan kylät Luokka:Zacháro