Erik Lyly

Erik Edward Lyly (5. elokuuta 1914 Loimaa – 5. helmikuuta 1990 Haaparanta, Ruotsi Väestörekisteriote) oli suomalainen sotilaslentäjä ja hävittäjä-ässä. Hän saavutti sotien aikana kaikkiaan kahdeksan virallisesti hyväksyttyä ilmavoittoa. Hän lensi Ilmavoimien menestyksekkäimmissä hävittäjälentolaivueissa 24 ja 34, usein lentomestari Ilmari Juutilaisen parina. Sotilasarvoltaan Lyly oli ylikersantti. == Nuoruus == Lylyn nuoruutta leimasi 1930-luvun lama-aika. Varusmiespalveluksensa hän suoritti Ilmailukoulussa lentomekaanikkona (1932–1933). Sittemmin hän työskenteli muun muassa Suomen Etelä-Amerikan linjalla S/S Frej höyrylaivan konemiehenä vuosina 1933–1934 . Erik Lyly työskenteli Petsamossa monessa eri tehtävässä ja ammatissa, muun muassa konemestarina kalastusaluksella Jäämerellä vuonna 1935. Tämän jälkeen hän toimi taksiautoilijana Liinahamarissa vuosina 1936–1937. Vuonna 1939 hän siirtyi korjaamopäälliköksi Pohjolan Liikenne Oy:lle. Hän opiskeli Tampereen Teknillisen Oppilaitoksen koneenrakennusosastolla, josta hän valmistui teknikoksi 30.9.1943 sotien katkomien opintojen jälkeen. Erik Lyly avioitui Sisko Sepin (s. 1920 Kauhajoki) kanssa. == Talvisota == Puolustusvoimat toteutti ylimääräiset kertausharjoitukset syksyllä 1939 ja Erik Lyly kutsuttiin kertaamaan lokakuussa 1939 auton- ja moottoripyöränkuljettajan tehtävissä. Sodan syttyessä 30. marraskuuta 1939 hänet sijoitettiin kuitenkin Osasto Pennaseen (OsP)Kansallisarkisto: Puolustusvoimien kantakortti sen konekivääriryhmän johtajaksi. Konekivääriryhmät alistettiin jalkaväkikomppanioille. Ryhmä kävi taistelua Petsamossa vaikeissa oloissa, heikosti toimivan huollon tukemana. Raskaan viivytystaistelun aikana vetäydyttiin rajalta aina Nautsijoki-linjalle, johon vihollinen lopulta pysäytettiin ja sota muuttui asemasodaksi, aina 13. maaliskuuta 1940 tulleeseen rauhansopimukseen asti. OsastoPennanen.png| Neuvostoliiton hyökkäys Petsamon alueelle 30.11.39-13.3.40 A Finnish Maxim M-32 machine gun nest during the Winter War.jpg| Talvisodan kk-ryhmä tuliasemassa == Välirauha == Jo ennen Talvisodan rauhansopimusta Erik Lyly komennettiin Aliupseeriohjaajakurssille Kauhavan Ilmasotakouluun. Hän sai ohjaajan koulutuksen Aliupseeriohjaajakurssi 10:llä 9. toukokuuta – 11. heinäkuuta 1940 muun muassa Letov Š-18-, VL Viima-, VL Sääski-, Focke-Wulf Fw 44 Stieglitz- ja VL Tuisku-kalustolla . Kurssin jälkeen hän oli Tampereella Valtion Lentokonetehtaan tarkastajana elokuusta 1940 maaliskuuhun 1941 . Valtion lentokonetehdas (SA-kuva 67562).jpg| Valtion Lentokonetehdas, Tampere, kesä 1941 (VL) Eerik Lyly in pilot training with a VL Pyry summer 1942.jpg|Eerik Lyly Täydennyslentolaivueessa (TLeLv 25,35) VL Pyry koulutuskoneella, kesä 1942 == Jatkosota == Tammikuusta 1942 Lyly lensi Brewster B-239 -hävittäjällä. Varsinaista nimikkokonetta ei aloittelevalla pilotilla ollut, mutta eniten hän lensi BW-374 llä, jolla hän ampui alas kaksi viholliskonetta. Hän lensi usein lentomestari Juutilaisen parina. Lyly osallistui myös Messerschmitt Bf 109 G2 –hävittäjien hakulentoihin Saksasta. Keväällä 1944 laivueen ja lentueen Bf-109 G2-kalusto korvattiin uusilla G6-tyypin koneilla, joiden aseistus oli parempi. Bf 109-tyypeillä hän saavutti kuusi vahvistettua ilmavoittoa. Kaikkiaan hän suoritti 411 taistelulentoa, joissa hän sai kahdeksan vahvistettua ilmavoittoa Erik Lyly ei haavoittunut eikä joutunut hyppäämään laskuvarjolla kertaakaan sodan aikana. Vakavimpia sattumuksia oli mahalasku 10. syyskuuta 1943 Jäppilän kentälle (MT-207) moottorihäiriön takia. Lyly ylennettiin jatkosodan aikana lokakuussa 1941 alikersantiksi, tammikuussa 1942 kersantiksi ja huhtikuussa 1944 ylikersantiksi. File:1.24 LeLv summer 1942.jpg|3/24.LeLv Suulajärven kentällä, kesä 1942, Kers. E Lyly 1. oikealta File:Eerik Lyly kesä 1941.jpg| Kers. E Lyly Brewster B-239 hävittäjän vierellä, 1/24.LeLv, 1942 File:Brewster Model 239 (SA-kuva 150332).jpg|Kers. E Lylyn Brewster B-239 hävittäjä BW-374, kesä 1942 File:Eerik Lyly kevät 1943.jpg|Ylik. E Lyly Me Bf109G2 hävittäjänsä kera, kevät 1943, Utti File:SSgt. Erik Lyly with his Bf-109G6 on summer 1943.jpg|Ylik. Erik Lyly ihailee uutta laivuetunnusta, MT-423, Utissa, kesä 1943 File:MT-451 Me109-G6-WrkN165267.jpg|thumb|Ylik. E Lylyn Messerschmitt Bf-109 G6, MT-451 , Utti, heinäkuu 1944 == Sodan jälkeen == Lyly perusti lentoliikenneyritys Lentokuljetus Oy:n, yhdessä sodanajan mekaanikkojensa kanssa. Yhtiölle hankittiin kalustoksi Karhumäki Karhu 48B -kone, joita valmistettiin vain kaksi kappaletta (OH-VKK ja OH-VKL). Hänet ylennettiin sodan jälkeen reservissä vääpeliksi. Lyly kuului Pilvenveikot-yhdistykseen. Hän osallistui jääratakisaan Renault Dauphine-Gordinilla 1963 ja 1964. File:Karhu 1 - 1951.jpg|Lentokuljetus Oy, Karhumäki Karhu 48B kellukevarustuksessa,1950 File:PZL Korppia tankkaamassa 1966.jpg|Tankkaamassa Metsälento Oy n PZL 101 Gawron konetta metsänlannoituslentoa varten, Kolari, 1966 File:Cessna 310 OH-CNK 1972 of Tunturilento Oy.jpg|Tunturilento Ky n Cessna 310-kone (OH-CNK) 1972 Rovaniemen kentällä File:Cessna 185 OH-CNI 1972.jpg|Tunturilento Ky n Cessna 185-kone(OH-CNI) 1972 Rovaniemen kentällä == Kunnianosoitukset ja ansiomerkit == Erik Lylylle myönnettiin muun muassa seuraavat kunnianosoitukset : * 4. luokan Vapaudenristi miekkojen kera * 4. luokan Vapaudenristi tammenlehvien kera * 1.luokan Vapaudenmitali * 2. luokan Vapaudenmitali * Talvisodan muistomitali msk * Jatkosodan muistomitali * Ilmavoimien Risti * Suojeluskuntien Risti * Lapin Risti == Lähteet == * Kansallisarkisto: Puolustusvoimien kantakortti * Kansallisarkisto: T13 703 LentoR 2 Ilmataistelukertomukset lg42 * Kansallisarkisto:T19 283 LentoR 3:n suoritusilmoitukset 1943 * Kansallisarkisto:T19 284 HLeLv 34 Ilmataistelukertomukset 1944 * Kansallisarkisto:Le.R 3 sotapäiväkirja 1.1.1942 - 31.12.1942, T 17 512 * Kansallisarkisto:Sotapäiväkirja LeLv 24, Ilmavoimat * Kansallisarkisto:Sotapäiväkirjat (kokoelma) > Sotapäiväkirjat-kokoelma > Jatkosodan ja Lapin sodan sotapäiväkirjat > Lentolaivue 34 1943-1943 (17934) * Kansallisarkisto:Sotapäiväkirja: HLeLv 34, Ilmavoimat * Ohjaajan Lentopäiväkirja Nro: 1-2, 1941-1944, Ilmavoimat ===Kirjat=== * Stenman, Kari and Keskinen, Kalevi: Aircraft of the Aces 23 – Finnish Aces of World War 2, Osprey Publishing, 1998, ISBN 1-85532-783-X * Stenman, Kari, Keskinen, Kalevi, and Niska, Klaus: Hävittäjä-Ässät – Suomen ilmavoimien historia 11, Apali, 1994, ISBN 952-5026-00-0 * H. Nikunen, J. Talvitie, K. Keskinen: Suomen ilmasodan Pikkujättiläinen, WSOY, 2011, ISBN 978-951-036-871-8 * Kari Stenman: Kaartinlaivue-Lentolaivue 24 sodassa, Kustannusliike Kari Stenman , 2011, ISBN 978-952-997-436-8 * Kari Stenman: Mersulaivue-Lentolaivue 34 sodassa, Kustannusliike Kari Stenman, 2012, ISBN 978-952-997-437-5 * Kari Stenman: Hävittäjälentäjät talvi- ja Jatkosodassa, Tammi, 2011, ISBN 978-951-315-745-6 * Kari Stenman: Mersu – Messerschmitt Bf 109 G Suomen ilmavoimissa, Koala Kustannus, 2017, ISBN 978-952-229-188-2 * Jukka Piipponen: Illu ,Koala Kustannus, 2014, ISBN 978-952-229-151-6 * Timo Herranen: Petsamosta Hankoon. Pohjolan Liikenteen 50 vuotta. Pohjolan Liikenne, 1990, ISBN 952-90-1900-9 * Tervonen, Ismo: Veljekset Karhumäki Suomen ilmailun pioneereina 1924–1956, Apali, 2002, ISBN 952-5026-25-6 === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Verkkosivu: Faktantallettajat.wixsite.com/mysite Luokka:Suomalaiset hävittäjälentäjät Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet