EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Adam Brody

Adam Brody (s. 15. joulukuuta 1979) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi Seth Cohenin roolista televisiosarjassa O.C. vuosina 2003–2007. 2000-luvun alkuvuosina Brody esiintyi pienissä rooleissa televisiosarjoissa kuten Once and Again, Grounded for Life, Amyn lailla ja Undressed sekä elokuvissa American Pie 2 ja Ring, kunnes hänet valittiin O.C:hen. Sarjan päätyttyä neljän tuotantokauden jälkeen Brody sai ensimmäisen elokuvapääosansa Jonathan Kasdanin In the Land of Womenissä (2007). == Yksityiselämä == Brody kasvoi San Diegossa, Kaliforniassa. Teini-iässä hän harrasti surffausta. Valmistuttuaan high schoolista hän lähti 19-vuotiaana collegeen Los Angelesiin, mutta samalla hänen tarkoituksenaan oli koettaa uraa näyttelijänä. Brody avioitui kollegansa Leighton Meesterin kanssa helmikuussa 2014. He kohtasivat vuonna 2011 ilmestyneen The Oranges -elokuvan kuvauksissa. Pariskunnan esikoistytär Arlo Day syntyi 4. elokuuta 2015 ja poika 2020. == Valikoitu filmografia == * Vielä kerran (2000–2001) *American Pie 2 (2001) *Smallville (2002) *Ring (2002) *Gilmoren tytöt (2002–2003) *Grind (2003) *O.C. (2003–2007) *Mr. & Mrs. Smith (2005) *Thank You for Smoking (2006) *In the Land of Women (2007) *Jennifer’s Body (2009) *Pari kyttää (2010) *Scream 4 (2011) *House of Lies (2013) *Lovelace (2013) *Welcome to the Jungle (2013) *Life Partners (2014) *Yoga Hosers (2016) *Shazam! (2019) *Shazam! Fury of the Gods (2023) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
MC Taakibörsta

MC Taakibörsta on suomen kielellä räppäävä hiphop-yhtye. Yhtyeen muodostaa kolme MC:tä, Davo, Edu Kehäkettunen ja Setä Koponen Espoon Olarista sekä DJ Didier Espoon Soukasta. Ennen Davon liittymistä yhtyeeseen, Kehäkettu ja Koponen julkaisivat vuonna 2000 artistien mukaan nimetyn EP:n. EP tehtiin yhteistyössä tuottaja Didier Selinin kanssa. Samana vuonna Tommi Mattila ohjasi Taakibörstan kappaleesta PL 2000 videon, jota esitettiin usein MoonTV:llä.Mikkonen s. 72 Ensi-iltansa video sai syyskuussa samanaikaisesti Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla ja Yle TV1:n ohjelmassa Pop-komissio.MC Taaki Börsta - räppiä yli Espoon rajojen (Hero 3/2001) Toukokuussa 2001 MC Taakibörstalta ilmestyi EP PA 2001, jonka nimikappale pääsi muun muassa Radiomafian soittolistalle ja sen videota esitettiin MoonTV:lla. Parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan sijalle 7. yltäneen levyn julkaisi Johanna Kustannuksen Megamania. Muun muassa yhtyeen haastatteluissa mainitun pitkäsoiton oli määrä ilmestyä syksyllä 2002,Mc Taakibörsta: Pumppausta ja pajautusta (Soundi 1/2002) mutta sen valmistuminen venyi eikä tuotosta lopulta koskaan julkaistu, sillä yhtye hajosi marraskuussa 2002. Voitettuaan Flow Festivalin järjestämässä bändiäänestyksessä, MC Taakibörsta teki comeback-keikan Flow Festivalin Heineken Open Source Stage -lavalla vuonna 2011. Viiden vuoden hiljaiselon jälkeen loppuvuodesta 2016 MC Taakibörstan uutisoitiin esiintyvän Tavastialla. Liput kolmelle keikalle myytiin loppuun minuutissa. __notoc__ ==Diskografia== *PA 2001 (CD ja 12" vinyyli) Johanna kustannus, 2001 *PA 2001 (12" Vinyyli) Svart Records, 2018 ===Vierailijana=== Artisti Kappale Albumilta Muut vierailijat Vuosi Raaka Saaga "Mä" Raaka Saaga Tuomio & Kone 2001 ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Legacy of MC Taakibörsta Taakibörsta
Hiukkassäteily

Hiukkassäteily koostuu subatomisista hiukkasista, joilla on massa ja liike- energiaa. Hiukkassäteily syntyy yleensä radioaktiivisen hajoamisen seurauksena atomin ytimessä. Se voi koostua esimerkiksi alfasäteilystä, beetasäteilystä, neutroneista, positroneista tai neutriinoista. Alfasäteilyssä säteilyhiukkaset ovat alfahiukkasia ja beetasäteilyssä beetahiukkasia. Beetahiukkaset ovat alfahiukkasia kevyempiä ja läpäisykykyisempiä. Esimerkiksi aurinkotuuli on Auringosta Maahan saapuvaa hiukkassäteilyä. Hiukkassäteily vaikuttaa sähköisiin palveluihin ja maan päällä eläviin olentoihin. koska hiukkassäteily on useimmiten atomien radioaktiivista säteilyä aiheuttavien hajoamisten seurausta, se on yleensä radioaktiivista, kuten gammasäteily. Hiukkassäteily on samalla yleensä myös ionisoivaa, ja tällaista säteilyä voidaan käyttää joidenkin sairauksien toteamisen apuna ja sairauksien hoitoon. Alfasäteilyä aiheuttavat alfahiukkaset muodostuvat kahdesta protonista ja kahdesta neutronista. Beetasäteilyä aiheuttavat beetahiukkaset taas koostuvat elektroneista. == Lähteet == Luokka:Säteily
Mauno Koski

Mauno Yrjö Aulis Koski (21. helmikuuta 1930 Raisio – 2. marraskuuta 2005 Turku) oli suomen kielen ja kirjallisuuden professori Åbo Akademissa. Ollessaan jatko-opiskelijana Koskella oli harvinainen mahdollisuus opiskella Tarton yliopistossa. Kosken tohtorinväitös oli vuonna 1967 Turun yliopistossa, ja hänen aiheenaan oli itämerensuomalaisten kielten hiisi-sanue. Sen jälkeen hän toimi jonkin aikaa suomen kielen vs. professorina sekä Turun että Tampereen yliopistossa. Vuonna 1971 hänet nimitettiin Åbo Akademin suomen kielen ja kirjallisuuden professoriksi. Kosken tutkimuskohteisiin kuuluivat muun muassa murteet ja paikannimet. Myös semantiikasta hän julkaisi teoksia. Murteista Turun murre oli hänelle tärkeä. Koski oli Turkuseuran murrejaoston jäsen ja oli toimittamassa Turun murteen sanakirjaa Kummottos. Mauno Koski oli nuoruudessaan myös huippu-urheilija. 19-vuotiaana Koski voitti Suomen mestaruuden 200 metrin juoksussa ja oli vuonna 1949 Suomen nopeimman miehen tittelin haltija. Koski pelasi myös jääkiekkoa SM-sarjassa kaudella 1952–1953 Turun Palloseurassa 7 ottelun verran ilman tehopisteitä. Kosken urheilijan ja kielitieteilijän ura yhdistyi, kun hän Paavo Karikon kanssa teki 1975 Paavo Nurmen elämäkerran Yksin aikaa vastaan. == Teoksia == * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Mauno Kosken muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Luokka:Suomalaiset filologit Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat Luokka:Åbo Akademin professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Droidihävittäjä

Droidihävittäjät (tunnetaan myös nimillä droiditähtihävittäjä, saalistajadroidi tai moskiittodroidi) ovat Tähtien sota -elokuvissa ja oheismateriaalissa esiintyviä hahmoja. Ne ovat Kauppaliiton käyttämiä avaruusaluksia, jotka maassa liikkuessaan muuttuvat hämähäkkimäisiksi. Ne voivat liikkua maassa, ilmassa ja avaruudessa. Droidihävittäjä on aseistettu tehokkailla lasertykeillä. Monimutkaiset, tarkuustyönä valmistetut droidihävittäjät, jotka on rakennettu Kauppaliiton käyttöön Xi Charin katedraalitehtaissa, ovat variaadeligeometriaa hyödyntäviä koneita. Pitkät, siipimäiset, kynnet kätkevät sisäänsä tehokkaat laserkanuunat. Muidenkin droidien tapaan, droidihävittäjää ohjataan sotarahtialukseen sijoitettuilla keskusohjaustietokoneella. ==Esiintyminen== ===Elokuvat=== * Star Wars: Episodi I - Pimeä uhka * Star Wars: Episodi III - Sithin kosto ===Pelit=== * Star Wars: Battlefront * Star Wars: Battlefront 2 * Lego Star Wars: The Video Game * Lego Star Wars: The Complete Saga Luokka:Tähtien sodan alukset ja laitteet en:List of Star Wars starfighters#Droid starfighter sv:Lista över farkoster i Star Wars#Z-95 Headhunter
Taisteludroidi

Taisteludroidit ovat Tähtien sota -elokuvissa ja niiden oheismateriaalissa esiintyviä hahmoja. == Taisteludroidien asema Tähtien sota -fiktiossa == Taisteludroidit ovat Kauppaliiton armeijan jalkaväkeä. Ne musertavat vihollisen järjestäytyneen taktiikkansa sekä lukumääräisen ylivoimansa avulla. Eri tyypit erottaa väristä: komentajilla on keltaiset merkinnät, ohjaajilla siniset (joillakin vihreät) ja turvallisuusjoukoilla punaiset. Taisteludroidit on usein todettu heikkotekoisiksi, eivätkä ne opi kokemuksen perusteella . Ne ovat kuitenkin suhteellisen edullisia ja yksinkertaisia rakentaa. Varhaisemmat taisteludroidit ovat etäohjattuja avaruudessa sijaitsevasta aluksesta. Etäohjaus osottautuu varhaisten taisteludroidien suureksi heikkoudeksi Kauppaliiton epäonnistuttua Naboon valloituksessa: Anakin Skywalker näet tuhoaa kiertoradalla sijaitsevan hallintoaluksen, ja tekee droideista toimintakyvyttömiä. Myöhemmille taisteludroideille kehitetään kyky ajatella itsenäisesti. Droidien yleisin käyttämä sana on "Selvä-Selvä" ("Roger-Roger"), jota ne toistelevat joskus ilman tarvettakin. Ainoa nimeltä tunnettu taisteludroidi on kenraali OOM-9. ==Supertaisteludroidi== B2 Supertaisteludroidit taistelevat Itsenäisten aurinkokuntien konfederaation puolella. Ne ovat tehokkaampia kuin tavalliset taisteludroidit. Supertaisteludroidit ovat väriltään siniharmaita ja niiden toisessa ranteessa on sisäänrakennettu ampuma-ase. Niiden pelottavuutta on lisätty sillä, että niillä ei ole ollenkaan "kasvoja". Niillä on kuitenkin silmä, jotka sijaitsevat droidin sisäosissa. Tavallisilla taisteludroideilla on jonkinlainen pää. Niitä valmistaa Baktoid Combat Automata. Heillä on myös paksu suojarakenne, joka estää ammusten tuhoamasta virtapiirejä. Vuosien mittaan niille on kehitetty muita aseita, kuten sinkoja sekä kranaatteja. == Esiintyminen == === Elokuvat === *Star Wars: Episodi I - Pimeä uhka *Star Wars: Episodi II - Kloonien hyökkäys *Star Wars: Episodi III - Sithin kosto === Pelit === *Star Wars: Episode I: Jedi Power Battles *Star Wars Episode I: The Phantom Menace *Star Wars: Republic Commando *Star Wars: Battlefront *Star Wars: Battlefront II *Star Wars: The Clone Wars *Lego Star Wars: The Video Game *Lego Star Wars: The Complete Saga == Katso myös == *Tuhoaja-droidi *IG-100 Magnadroidit == Lähteet == Luokka:Tähtien sodan alukset ja laitteet
Valgamaa

Valgamaa on maakunta Etelä-Virossa Latvian rajalla. Maakunnan pinta-ala on 1 917 neliökilometriä, ja asukkaita siellä on 29 571 (1.1.2018). Maakunnan keskuspaikka on Latvian rajalla sijaitseva Valgan kaupunki. == Maantiede == Valgamaa on kumpuilevaa moreenimäkimaata, eteläosastaan yksittäisten kohoumien katkaisemaa lakeutta. Kolme neljäsosaa alueesta on peltoa, niittyä ja laidunmaata. == Kaupungit ja kunnat == Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Valgamaan yhdeksästä kunnasta, kahden kunnan osista (Palupera, Puka) ja kahdesta kaupungista (Tõrva, Valga) muodostettiin kolme kuntaa: Otepään, Tõrvan ja Valgan kunnat. Osa Pukasta ja Paluverasta siirrettiin Elvan kuntaan Tartumaalle. ==Väestö== Vuonna 2011 silloisella Valgamaalla oli 30 123 asukasta, joista 25 041 (83,1 %) oli virolaisia, 3 662 (12,2 %) venäläisiä ja 1 377 (4,6 %) muita kansallisuuksia. Valga municipalities.png|Kunnat vuoteen 2017. Valga municipalities 2017.png|Kunnat vuodesta 2017. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Viljandimaa

Viljandimaa eli Viljandin maakunta sijaitsee Võrtsjärven länsipuolella Etelä- Virossa Latvian rajalla. Maakunnan pääkaupunki on Viljandi. Viljandimaan asukasluku on noin 48 000\. Maakunnan pinta-ala on 3 420 km². == Maantiede == Viljandimaa on suureksi osaksi kumpuilevaa moreenimäkimaata ja Viron viljavimpia seutuja. Se on muinaisen Sakalan maakunnan ydinaluetta. Soomaan kansallispuisto sijaitsee osittain Viljandimaalla. == Kaupungit ja kunnat == Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Viljandimaa koostuu kolmesta kunnasta ja yhdestä kaupungista. Ennen kuntauudistusta kuntia ja kaupunkeja oli yhteensä 15. Maakunnan kunnat ovat (asukasluku 1.1.2018): ;Kaupungit * Viljandi, 17 758 as. ;Kunnat * Mulgin kunta, 7 652 as. * Põhja-Sakalan kunta, 8 203 as. * Viljandin kunta, 13 950 as. ==Väestö== Vuonna 2011 Viljandimaalla oli 47 599 asukasta, joista 45 391 (95,4 %) oli virolaisia, 1 305 (2,7 %) venäläisiä ja 880 (1,8 %) muita kansallisuuksia. == Talous == Maakunnan teollisuudenaloja ovat puu- ja huonekaluteollisuus, metalli- ja tekstiiliteollisuus sekä maatalous ja elintarviketeollisuus. Arussaare õigeusu kirik.jpg| Arussaaren ortodoksinen kirkko vuodelta 1873. Suure-Kõpu mõisa peahoone 2012.jpg| Suure- Kõpun kartanon päärakennus. Heimtali mõisa viinaköök1.jpg|Heimtalin kartanon tislaamo. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Võrumaa

Võrumaa (võroksi Võromaa) eli Võrun maakunta sijaitsee kaakkoisessa Virossa. Se rajoittuu idässä Venäjään ja etelässä Latviaan. Maakunnan keskuspaikka on Võru. Võrumaan asukasluku on noin 47 000\. Maakunnan pinta-ala on 2 773 km². Võrumaassa elävät võrolaiset puhuvat perinteisesti viron läheistä sukukieltä võroa. == Maantiede == Võrumaa on pinnanmuodoiltaan vaihtelevaa. Eteläosassa on Baltian korkein osa, Haanjan mäkimaa, jossa Iso Munamäki kohoaa 318 metrin korkeuteen. == Historiaa == Aikaisemmin kuului Võrun maakuntaan myös nykyinen Põlvamaa ja osia Tartumaasta ja Valgamaasta. Võrun maakuntaan kuuluu osa historiallisesta Setumaasta, josta suurin osa siirrettiin Venäjän neuvostotasavallalle vuonna 1945. == Kaupungit ja kunnat == Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Võrumaa koostuu neljästä kunnasta ja yhdestä kaupungista. Ennen kuntauudistusta kuntia ja kaupunkeja oli yhteensä 13, joiden lisäksi alueeseen kuuluu kolme Põlvamaan entistä kuntaa: Mikitamäe, Orava ja Värska. Maakunnan kunnat ovat ja niiden asukasluku 1. tammikuuta 2018: ;Kaupungit * Võru, 12 242 as. ;Kunnat * Antslan kunta, 4 606 as. * Rõugen kunta, 5 551 as. * Setomaan kunta, 3 556 as. * Võrun kunta, 10 942 as. ==Väestö== Vuonna 2011 silloisella Võrumaalla oli 33 452 asukasta, joista 31 893 (95,3 %) oli virolaisia, 1 141 (3,4 %) venäläisiä ja 400 (1,2 %) muita kansallisuuksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * K. Linnamaa : Kesäistä Võrumaata. Pihanpuoli ja heinänkorjuu, Helsingin Sanomat, 13.08.1939, nro 215, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot *
Langaton tekniikka

Langaton tekniikka viittaa kaikenlaiseen langattomaan tiedonsiirtoon. Tyypillisiä käyttökohteita ovat matkapuhelimet, kämmenmikrot ja langattomat lähiverkot. Myös langaton hiiri, näppäimistö ja satelliittitelevisio ovat langatonta tekniikkaa. Masto tai muu korkean sijainnin tarjoava alusta voi olla tehty pelkästään tai pääasiassa langatonta viestintää varten. == Langattomia tiedonsiirtotapoja == * Bluetooth * ZigBee * GPRS * Wibree * WLAN * UMTS (3G) * EDGE * DECT * LTE * 4G Optinen tiedonsiirto: * Infrapuna * RONJA (optinen tiedonsiirtotekniikka) ==Mahdolliset vaikutukset terveyteen== Vuoden 2011 alussa yhdysvaltalainen Reviews of Environmental Health-lehti siteerasi mm. ruotsalaisen Karoliinisen instituutin ja Jerusalemin heprealaisen yliopiston arvioita, joiden mukaan nykyiset sähkömagneettisen säteilyn turvallisuuden mittausmenetelmät ovat riittämättömiä ja nykyiset langattomat teknologiat voivat asettaa miljardeja ihmisiä uhanalaisiksi biologisille vaurioille. http://www.space- travel.com/reports/Report_warns_of_wireless_radiation_risks_999.html "Report warns of wireless radiation risks", Spacedaily, 3.2.2011 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tietoliikenne Luokka:Viestintätekniikka de:Funkverkehr
Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla

Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla on vuonna 1990 julkaistu 14. Uuno Turhapuro -elokuva. Juonellisesti se sijoittuu aikaan ennen sarjan muita elokuvia. Tekijät ovat tosin käyttäneet taiteellista vapautta ja ajoittaneet tapahtumat valmistumisvuoteen, mikä ilmenee esimerkiksi vaatetuksesta, autoista ja puheenparresta. Lisäksi Uuno käy tässä elokuvassa peruskoulua, kun aikaisemmissa elokuvissa Uunon opettajaa sanottiin kansakoulun opettajaksi. Elokuva keräsi teattereihin katsojia odotettua vähemmän, vain noin 233 715 katsojaa. Tästä huolimatta elokuva oli vuoden 1990 katsotuin kotimainen elokuva. Elokuva on 1970-luvun Uuno-elokuvia lukuun ottamatta ainoa, jossa ei nähdä Elli Castrénin esittämää Tuuran sihteeriä Unelma Säleikköä, sillä tarinan juoni ei sallinut hänen mukanaoloaan. ==Juoni== Elokuva alkaa Hugo Turhapuron rakennellessa kartanoaan. Kuulemma hänen tuleva poikansa, johtaja Uuno Turhapuro vaatii paljon tilaa ja hienot puitteet elämälleen. Seuraavaksi valitaan Uunolle äiti, joka on joko Tyyne tai Helsingin elämään kyllästynyt Gunhild Donnersdotter. Vastasyntynyt johtaja Uuno Turhapuro jätetään Hugo Turhapuron oven eteen ja äidin henkilöllisyys jää hieman hämäräksi. Uuno Turhapuron täytettyä kahdeksantoista vuotta kartanon rakentaminen on yhä samassa vaiheessa kuin ennen hänen syntymäänsä, eli muutama lauta pystyssä. Teorian tasolla projekti toki etenee vinhaa vauhtia. Uunon tyttöystävä Iita on ikäihminen, syntynyt jo Venäjän vallan aikana. Sörsselssön ja Härski Hartikainen ovat jo tässä vaiheessa Uunon hyviä ystäviä. Hehkeitä ja kurvikkaita naisia vilisee Spede-filmien tapaan, mutta Uuno ei tunnu ymmärtävän mitään naisten päälle, ainakaan vielä. Kesänaapureina esiintyy vuorineuvos Tuura perheineen. ==Näyttelijät== == TV-esitykset == Päivämäärä Kanava Katsojamäärä 19.3.1995 MTV3 727 000 30.4.2004 MTV3 24.6.2007 MTV3 21.12.2013 MTV3 27.5.2016 MTV3 346 000 9.12.2016 MTV3 28.6.2018 Sub 135 000 3.1.2019 Sub 149 000 14.4.2019 Sub 3.7.2019 Sub 110 000 7.7.2019 Sub 27.12.2019 Sub 173 000 17.4.2020 MTV3 15.7.2020 Sub 44 000 18.7.2022 Sub 29.8.2022 Sub 3.9.2022 Sub 40 000 20.8.2023 MTV Sub 27.8.2023 MTV Sub 9.8.2024 MTV Sub ==Arvioita== Video-oppaassa vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen sanoo ”poikamiesvuosia” hauskemmaksi kuin useimmat Uuno-elokuvat ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. ==Lähteet== Luokka:Uuno Turhapuro -elokuvat Luokka:Vuoden 1990 suomalaiset elokuvat
Uuno Turhapuro herra Helsingin herra

Uuno Turhapuro herra Helsingin herra on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut 15. Uuno Turhapuro -elokuva. Spede Pasanen vastasi elokuvan tuotannosta. Ohjaajaksi palasi viiden vuoden tauon jälkeen Ere Kokkonen, joka myös käsikirjoitti elokuvan. Elokuva oli vuoden 1991 katsotuin Suomessa, katsojia oli 383 706 . Elokuva aloittaa eräänlaisen Presidentti-trilogian, jonka jatko- osat ovat seuraavana vuonna valmistunut Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti sekä vuonna 1993 ilmestynyt Uuno Turhapuron poika. ==Juoni== Uuno toimii elokuvassa presidenttiehdokas Pentti Tömisevän kampanjapäällikkönä, mutta päätyykin lopulta itse presidentiksi. == Näyttelijät == == Muuta == * Tämä on Mirjam Himbergin viimeinen elokuva. * Elokuvassa on kohtaus, jossa Uuno huijaa asiakkaalta rahaa esiintyen tarjoilijana. Asiakas on Vääpeli Körmy. Tätä samaista kohtausta käytettiin elokuvassa Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet. * Eräässä kohtauksessa Uuno sanoo televisiosta alkavan ohjelma Härskin kielletyt leikit, jonka nimi on parodioitu Speden Spelit -peliohjelman silloisesta nimestä Speden sallitut leikit. * Kohtaus, jossa Uuno tekee multiurheilun uuden maailmanennätyksen, kuvattiin Eläintarhan kentällä, Helsingissä. * Elokuvassa esiintyy muiden muassa Ben Zyskowicz ja hänen Rahime-vaimonsa. * Elokuvan lopussa nähdään kurkistus Uuno-elokuvasarjan seuraavaan osaan Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti. == TV-esitykset == Päivämäärä Kanava Katsojamäärä 1.5.1995 MTV3 929 000 1.5.2004 MTV3 28.12.2013 MTV3 3.6.2016 MTV3 328 000 3.7.2018 Sub 116 000 10.2.2019 Sub 97 000 23.7.2019 Sub 87 000 27.7.2019 Sub 29.1.2020 Sub 16.7.2020 Sub 78 000 17.7.2020 Sub 23.6.2021 Sub 46 000 28.8.2022 Sub 153 000 20.8.2023 MTV Sub 15.8.2024 MTV Sub == Arvioita == Video-oppaassa vuodelta 1994 Helsingin herra saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * herra helsingin herra Luokka:Vuoden 1991 suomalaiset elokuvat Luokka:Elokuvat vaaleista Luokka:Ere Kokkosen ohjaamat elokuvat
Kulmamitta

Kulmamitta voi tarkoittaa seuraavia asioita: * kulmamitta eli astemitta, geometriassa käytetty apuväline * suorakulma, puutöissä käytetty suoran kulman mittaamiseen tarkoitettu työkalu. ==Katso myös== *Viivain
Moon Child

Moon Child () on Suomessa julkaisematon japanilainen elokuva vuodelta 2003, jonka pääosissa nähdään muun muassa j-rocktähdet Camui Gackt (ex-Malice Mizer) ja HYDE (L'Arc~en~Ciel). Elokuva sijoittuu synkkäsävyiseen lähitulevaisuuteen, ja sen pääjuonen muodostaa yakuza-tyylinen toiminta höystettynä romantiikalla ja vampyyreillä. == Juonikuvaus == Sho on orpo, joka elää Mallepan ankarilla kaduilla isoveljensä Shinjin ja ystävänsä Toshin kanssa. Eräänä päivänä pojat varastavat eräältä mieheltä täynnä rahaa olevan salkun, ja paettuaan takaisin piilopaikkaansa ränsistyneeseen rakennukseen Sho löytää varjossa lojuvan miehen. Hän pelastaa miehen auringonvalolta, joka saa tämän käden savuamaan, vieden hänet syvemmälle rakennuksen uumeniin. Kiinalainen mies, jonka rahat pojat varastivat, löytää kuitenkin heidän piilopaikkansa, ja saapuu paikalle juuri kun Toshi ja Shinji ovat saaneet avattua salkun. Toshi pakenee, ja kiinalaismies ampuu Shinjia jalkaan, aiheuttaen tälle elinikäisen vamman, käskien sen jälkeen Shon hakemaan paenneen ystävänsä. Kun Sho juoksee huhuilemassa kadonneen Toshin perään, kuuluu takaa karmaiseva huuto; orpopojan auringonvalosa pelastama mies onkin vampyyri, Kei. Sho ja Kei ystävystyvät, ja taistelevat yhdessä Toshin kanssa paremmasta elannosta. Toshi työskentelee Happy Pizza -nimisessä pizzeriassa, ja vie huumaavia pizzoja sovittuun paikkaan, jonka jälkeen Sho ja Kei hoitavat homman loppuun ryöstämällä rahat. Shinjillä on kalakauppa, mutta hän käyttää päivänsä paremmin pilvenpoltteluun. Eräällä ryöstökeikallaan Sho ja Kei kohtaavat Sonin, taiwanilaisen miehen, joka on tullut kostamaan mykän siskonsa Yi-Chen puolesta tämän raiskanneille miehille. Sho, Kei ja Son liittoutuvat taistelussa, ja niin heistä sekä Toshista ja Yi-Chestä muodostuu viisikko, jonka päivät näyttävät hetken aikaa onnellisilta. Mutta Mallepan kadut ovat liian raa'at, ja etnisten ryhmien muodostamien jengien välisiltä taisteluilta on mahdotonta välttyä, jos tahtoo nousta nokkimisjärjestyksessä ylöspäin. == Rooleissa == Lähde: Viitattu 28.5.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Japanilaiset kauhuelokuvat Luokka:Vuoden 2003 japanilaiset elokuvat Luokka:Vampyyrielokuvat Luokka:Japanilaiset tieteiselokuvat Luokka:Toimintaelokuvat
LAZ

Lvivin autotehdas () aiemmin Lvivin linja-autotehdas () oli ukrainalainen autonvalmistaja. Se valmisti merkillä LAZ ennen kaikkea raskasta kalustoa, linja-autoja ja kuorma-autoja. Tehdas perustettiin 1945 valmistamaan ZISin busseja länsi-Ukrainassa. Oma mallin LAZ 695 valmistus alkoi 1956. Vuonna 2001 tehdas myytiin venäläiselle liikemiehelle Igor Tšurkinille, joka uudisti yrityksen toiminnan. LAZ voitti tarjouskilpailun Euro-2012-jalkapallokilpailujen bussien toimituksista. Tämän jälkeen tilaukset vähenivät ja tehtaan väkeä irtisanottiin. Tehtaan kalusto vietiin Dnipron bussitehtaalle, jossa LAZ-merkin tuotantoa oli tarkoitus jatkaa, ja vuonna 2014 tehdas takavarikoitiin ja huutokaupattiin. LAZ-holdingilla oli tehtaat myös Dnipropetrovskissa ja Dniprodzeržynskissa. Linja-autojen tuotanto jatkui vielä 2018, jolloin tehdas myi neljä А183 ja kolme А191-mallia.https://web.archive.org/web/20180611095619/http://uprom.info/news/cars/lvivskiy-avtobusniy-zavod-laz-vidnoviv-virobnitstvo-ta-prodazh-avtobusiv-foto/ File:LAZ-695 1957.jpg | LAZ-695 File:LAZ-699 O543EO 20080605.JPG | LAZ-699 File:Міжміський автобус Фастів-Житомир.jpg | LAZ-4202 File:LAZ E183 root9 pic 018.JPG | LAZ-E183 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Lvivsky avtomobilny zavod Luokka:Automerkit Luokka:Neuvostoliittolaiset automerkit
Joruba

Joruba voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * jorubat, länsiafrikkalainen kansa * joruba, nigeriläis-kongolainen kieli.
Mäkihypyn maailmancup 1985–1986

Mäkihypyn maailmancup 1985–1986 käsitti 25 osakilpailua. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 7. joulukuuta 1985 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 23. maaliskuuta 1986. ==Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää== Sijoitus Hyppääjä Maa Pisteet 1\. Matti Nykänen 250 2\. Ernst Vettori 232 3\. Andreas Felder 170 4\. Franz Neuländtner 157 5\. Pekka Suorsa 148 6\. Primož Ulaga 145 7\. Vegard Opaas 131 8\. Rolf Åge Berg 129 9\. Jiří Parma 114 10\. Ladislav Dluhoš 101 ==Suomalaisten sijoitukset osakilpailuista== ===Palkintosijoitukset=== *Matti Nykänen 7 voittoa, 3 kakkossijaa, 4 kolmossijaa *Pekka Suorsa 2 voittoa, 1 kakkossija *Jari Puikkonen 1 voitto, 1 kakkossija *Anssi Nieminen 1 kolmossija ===Muut suomalaiset=== *Jari Puikkonen 14. 86 pistettä *Jukka Kalso 20. 34 pistettä *Anssi Nieminen 26. 25 pistettä *Tuomo Ylipulli 33. 19 pistettä *Pentti Kokkonen 44. 13 pistettä *Ari-Pekka Nikkola 47. 11 pistettä *Risto Laakkonen 50. 8 pistettä *Mika Kojonkoski 50. 8 pistettä *Markku Pusenius 59. 4 pistettä *Heikki Ylipulli 68. 2 pistettä ==Aiheesta muualla== *Tulokset FIS:n sivulla Luokka:Mäkihypyn maailmancup Luokka:Vuoden 1985 urheilu Luokka:Vuoden 1986 urheilu
Joey Dunlop

pienoiskuva|upright|Dunlop TT-ajoissa. William Joseph "Joey" Dunlop (25. helmikuuta 1952 Ballymoney, Pohjois-Irlanti - 2\. heinäkuuta 2000 Tallinna, Viro) oli pohjoisirlantilainen kilpamoottoripyöräilijä. Hänet tunnetaan myös kutsumanimellä "King of the Roads" (suom. Teiden Kuningas). Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista moottoripyöräilijöistä. Dunlop voitti TT Formula 1 -maailmanmestaruuden viisi kertaa peräkkäin vuosina 1982–1986, ja Mansaaren TT-ajoissa yhteensä 26 kilpailua eri luokissa vuosina 1977–2000. Kolmena vuonna (1985, 1988, 2000) hän voitti kaikki kolme luokkaa. Dunlop kuoli heinäkuussa 2000 Tallinnassa Piritan katurata-ajoissa 125-kuutioisten luokan kilpailussa tapahtuneessa ulosajossa. Hän oli ennen viimeistä kilpailuaan jo voittanut sekä 600-kuutioisten että 750-kuutioisten luokkien kilpailut. == Mansaaren ajojen voitot == * 1977 - Jubilee Classic * 1980 - Classic * 1983 - TT Formula 1 * 1984 - TT Formula 1 * 1985 - TT Formula 1, Senior ja Junior * 1986 - TT Formula 1 * 1987 - TT Formula 1 ja Senior * 1988 - TT Formula 1, Senior ja Junior * 1992 - 125 cm³ * 1993 - 125 cm³ * 1994 - 125 cm³ ja Junior * 1995 - Lightweight (250 cm³) ja Senior * 1996 - 125 cm³ ja Lightweight * 1997 - Lightweight * 1998 - Lightweight * 2000 - Formula 1, Lightweight (250 cm³), UltraLightweight (125 cm³) == Aiheesta muualla == *Joey Dunlop Tribute from the TT Website Luokka:Brittiläiset ratamoottoripyöräilijät Luokka:Moottoriurheilussa surmansa saaneet kuljettajat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Verkkokamera

Verkkokamera tai web-kamera on digitaalikamera, jota tyypillisesti käytetään lähettämään videokuvaa Internet-verkon välityksellä. Laitteella voi myös ottaa kuvia tai tehdä videoita. Tätä tukevat useat pikaviestipalvelut. Alun perin web-kamerat oli tarkoitettu videoneuvotteluihin. Web-kamerassa voi olla muun muassa zoom, salama ja langaton yhteys tietokoneeseen. Web-kameroiden resoluutio on kasvanut VGA-tarkkuudesta useisiin megapikseleihin. Joissakin erillisissä web-kameroissa on myös sisäänrakennettu mikrofoni. Irrotettavan verkkokameran voi kiinnittää esimerkiksi kannettavan tietokoneen näyttökanteen, mikä mahdollistaa erilaiset kuvakulmat. Kannettavissa tietokoneissa, tableteissa ja älypuhelimissa on yleensä sisäänrakennettu eli integroitu web-kamera. == Lähteet == Luokka:Oheislaitteet Luokka:Etätyö
Orgetorix

Orgetorix oli helvetialainen ylimys. Hän pyrki helvetialaisten yksinvaltiaaksi ja päätti vahvistaa pyrkimyksiään johtamalla heimonsa Galliaan. Orgetorix ryhtyi myös salaa solmimaan liittoja muiden heimojen mahtimiesten kanssa. Vuonna 61 eaa. Orgetorix solmi liiton heedujen päällikön Dumnorixin kanssa. Dumnorix meni naimisiin Orgetorixin tyttären kanssa liiton vahvistukseksi. Orgetorixin yritykset päästä kuninkaaksi kuitenkin epäonnistuivat ja hänet asetettiin syytteeseen maanpetturuudesta. Orgetorixia ei silti onnistuttu pidättämään, sillä hän oli koonnut tuekseen suuren yksityisarmeijan. Orgetorix kuoli hämärissä olosuhteissa. == Lähteet == Luokka:Gallian heimopäälliköt Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Professori Uuno D. G. Turhapuro

Professori Uuno D. G. Turhapuro on vuonna 1975 valmistunut Uuno Turhapuro -elokuvasarjan toinen elokuva. Elokuvan kävi katsomassa noin 455 000 henkilöä, ja se oli vuoden katsotuin kotimainen ja toiseksi katsotuin elokuva Tappajahain jälkeenSuomen katsotuimmat elokuvat vuonna 1975. Elokuvauutiset. Viitattu 3.11.2016.. Se on ainoa Uuno-elokuva, jossa Simo Salminen ei ole mukana. Salminen näytteli samaan aikaan Mikkelin kesäteatterissa, eikä kiireidensä vuoksi päässyt osallistumaan kuvauksiin. Elokuvassa nähdään Uunon appivanhempien esihahmot, joita esittäneet Pehr-Olof Siren ja Anja Pohjola olivat aviopari myös tosielämässä. Tapio Hämäläisen ja Marita Nordbergin esittämät appivanhemmat tekivät ensiesiintymisensä vasta seuraavassa elokuvassa Lottovoittaja UKK Turhapurossa. == Juoni == Uuno välttelee töitä mallikkaasti ja kekseliäästi ystävänsä Härski Hartikaisen (Spede Pasanen) johdolla. Mutta töitä on saatava, sillä Uunon vaimon Elisabethin isä täyttää 60 vuotta, ja kaikki lehdistöt ovat hänen kimpussaan, ja jutun tynkää pitäisi saada myös Uunosta. Uuno ryhtyy elokuvanäyttelijäksi, mutta appiukko tekee tästä kasvitieteen professorin. == Näyttelijät == === Tekijät === * Ohjaus: Ere Kokkonen * Tuottaja: Pertti Pasanen * Käsikirjoitus: Pertti Pasanen * Kuvaus: Kari Sohlberg * Leikkaus: Risto Salo * Äänitys: Olli Soinio * Musiikki: Jaakko Salo * Miksaus: Tuomo Kattilakoski * Leikkaajan apulainen: Pirjo Kojo * Kamera-assistentit: Pertti Mutanen ja Raimo Paananen * Kuvaussihteeri: Marja-Terttu Salokari * Äänittäjän assistentti: Lauri Tykkyläinen * Valokuvat: Lauri Tykkyläinen * Lavastus: Kristine Elo * Muusikot ja laulu: Monica Aspelund, Maija Hapuoja ja Irma Tapio * Järjestäjä: Eliel Snell * Negatiivinleikkaus: Leena Palmu * Tuotantoyhtiö: Filmituotanto Spede Pasanen Oy, 1974 === Musiikki === * 1. Uuno Turhapuro * Sävellys & sovitus: Jaakko Salo * Sanoitus: Jukka Virtanen * Esittäjät: Vesa-Matti Loiri, Monica Aspelund, Maija Hapuoja, Irma Tapio & Jaakko Salon studio-orkesteri * 2. Mustasukkaisuutta (Jalousie) * Sävellys: Jacob Gade * Esittäjät: Vesa-Matti Loiri & Raimo Roiha * 3. Ave Maria * Sävellys: Franz Schubert * Sanoitus: Sir Walter Scott * Esittäjä: Vesa-Matti Loiri ==Arvioita== Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano näkee tässä Turhapuro-sarjan toisessa elokuvassa olevan jäljellä vielä jonkin verran tuoreutta ja kekseliäisyyttä. Hän antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. == TV-esitykset== Päivämäärä Kanava Katsojamäärä 17.12.1978 MTV/TV1 1 852 000 16.6.1983 MTV/TV2 1 220 000 4.6.1994 MTV3 913 000 30.12.1997 MTV3 180 000 7.9.2002 MTV3 4.1.2004 MTV3 28.09.2013 MTV3 15.2.2015 MTV3 19.9.2015 MTV3 16.1.2016 MTV3 26.8.2016 MTV3 251 000 27.1.2017 MTV3 12.7.2018 Sub 120 000 4.1.2019 Sub 170 000 15.4.2019 Sub 80 000 3.6.2020 Sub 66 000 7.7.2021 Sub 35 000 7.7.2022 Sub 141 000 27.8.2022 Sub 71 000 19.8.2023 MTV Sub ==Lähteet== Luokka:Uuno Turhapuro -elokuvat Luokka:Vuoden 1975 suomalaiset elokuvat Luokka:Ere Kokkosen ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat
Geeli

thumb|Hiusgeeli Geeli on heterogeeninen seos (kolloidisysteemi), jossa huokoisen kiinteän aineen sisäosa on täynnä nestettä. Geeli on suspension kaltainen seos. Geeli eroaa suspensiosta siten, että geelissä kiinteä aine imee nestettä itseensä ja turpoaa. Tätä ei tapahdu suspensiossa. Geelissä jatkuva faasi (ulkofaasi) on kiinteä ja dispergoitunut faasi (sisäfaasi) on neste. Luokka:Fysikaalinen kemia Luokka:Kolloidiseokset
Mäkihypyn maailmancup 1986–1987

Mäkihypyn maailmancup 1986–1987 käsitti 23 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 6. joulukuuta 1986 ja viimeinen osakilpailu Oslossa Norjassa 22. maaliskuuta 1987. ==Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää== Sijoitus Hyppääjä Maa Pisteet 1\. Vegard Opaas 218 2\. Ernst Vettori 192 3\. Andreas Felder 177 4\. Miran Tepeš 166 5\. Hroar Stjernen 159 6\. Matti Nykänen 133 7\. Primož Ulaga 132 8\. Ole Gunnar Fidjestøl 131 9\. Jiří Parma 129 10\. Ari- Pekka Nikkola 124 ==Suomalaisten sijoitukset osakilpailuista== ===Palkintosijoitukset=== *Matti Nykänen 3 voittoa, 1 kakkossija *Ari-Pekka Nikkola 2 voittoa, 1 kakkossija, 1 kolmossija *Tuomo Ylipulli 1 voitto, 1 kolmossija *Jukka Kalso 1 kakkossija, 1 kolmossija *Pekka Suorsa 1 kakkossija *Heikki Ylipulli 1 kakkossija ===Muut suomalaiset=== *Tuomo Ylipulli 15. 74 pistettä *Jukka Kalso 16. 62 pistettä *Pekka Suorsa 17. 49 pistettä *Risto Laakkonen 18. 38 pistettä *Heikki Ylipulli 19. 36 pistettä *Jari Puikkonen 49. 9 pistettä *Kai Nokelainen 49. 9 pistettä *Mika Kojonkoski 63. 5 pistettä *Jouni Johansen 78. 2 pistettä ==Aiheesta muualla== *Tulokset FIS:n sivulla Luokka:Mäkihypyn maailmancup Luokka:Vuoden 1986 urheilu Luokka:Vuoden 1987 urheilu
Lordi Carnarvon

Lordi Carnarvon (oik. George Edward Stanhope Molyneux Herbert, viides Carnarvonin jaarli (26. kesäkuuta 1866 Highclere Castle, Hampshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta – 5. huhtikuuta 1923) oli englantilainen aatelismies, joka tunnetaan faarao Tutankhamonin haudan kaivausten rahoittajana. Lordi Carnarvon oli innokas amatööriegyptologi, joka vuonna 1907 rahoitti Howard Carterin kaivauksia. Vuonna 1922 he avasivat yhdessä Tutankhamonin hautakammion Kuninkaiden laaksossa. Kuukausia myöhemmin Carnarvon kuoli äkillisesti hyttysen piston jälkeen, mikä antoi aihetta spekulointiin muumion kirouksesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Jaarlit Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet
De revolutionibus orbium coelestium

De revolutionibus orbium coelestium () oli tähtitieteilijä Nikolaus Kopernikuksen kirja, jossa esitettiin aurinkokeskinen maailmankuva. Kopernikus aloitti kirjan kirjoittamisen vuonna 1506 ja sai sen valmiiksi vuoteen 1530 mennessä. Kirja julkaistiin vasta Kopernikuksen kuoleman jälkeen vuonna 1543. Kopernikuksen oppilas Georg Joachim Rheticus auttoi käsikirjoituksen viimeistelyssä ja valvoi teoksen painamista, johon hän oli saanut Kopernikuksen suostuteltua. Katolinen kirkko ja Martti Luther vastustivat uutta todellisuuskäsitystä, mutta vasta Galileo Galilein havaintojen jälkeen vuonna 1616 kirja joutui kirkon kiellettyjen kirjojen listalle Index librorum prohibitorum. Vasta vuonna 1992 kirkko myönsi Galilein olevan oikeassa. == Katso myös == * Kopernikaaninen vallankumous * Aurinkokeskinen maailmankuva * Galileo Galilein tapaus == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *De revolutionibus orbium coelestium, Norimbergae, J. Petreium, 1543 (Vicifons) * Luther and science - Donald H. Kobe Luokka:Latinankieliset kirjat Luokka:Kirjat tähtitieteestä Luokka:Vuoden 1543 kirjat
Wim Kok

Willem ”Wim” Kok (29. syyskuuta 1938 – 20. lokakuuta 2018) oli hollantilainen poliitikko, joka toimi Alankomaiden pääministerinä 1994–2002.W. (Wim) Kok Prlement & Politik Hän erosi yhdessä hallituksensa kanssa vuonna 2002, kun nousi epäily, että hollantilaisen rauhanturvaajapataljoonan kyvyttömyys oli osasyynä Srebrenican joukkomurhaan.Timeline Netherlands BBC News Kokin pääministeriys osui Alankomaiden taloudellisen nousukauden keskelle. Hän sai kansainvälisestikin kehuja niin sanotusta polderimallista, jossa yritetään aina saada aikaan sopimus riippumatta siitä, miten vaikeita alkuperäiset näkemyserot ovat. Sana polderi viittaa alankomaiden alankoalueisiin, jotka olisivat merenpinnan alla, ellei niitä pidettäisi viljelyskelpoisina ojitus- ja pumppausyhteistyön avulla. Kokin politiikassa termillä viitattiin kolmikantayhteistyöhön ammattiliittojen, työnantajien ja hallituksen välillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Eurooppa-neuvoston puheenjohtajat Luokka:Alankomaiden pääministerit Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Lasse Naukkarinen

Lasse (Lauri) Eero Tapani Naukkarinen (s. 3. syyskuuta 1942 Heinävesi) on suomalainen ohjaaja-käsikirjoittaja-kuvaaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1962. Hän opiskeli 1960-luvulla kamerataidetta Taideteollisessa oppilaitoksessa. Hän valmistui oppilaitoksen kamerataiteen osastolta vuonna 1967. Ensimmäiset kosketuksensa elokuvaan hän sai Filminor Oy:ssä 1960-luvun lopulla hänen toimiessaan siellä kameramiehenä. Ensimmäinen oma ohjaustyö Solidaarisuus valmistui vuonna 1970. Naukkarinen toimi Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osaston lehtorina vuosina 1972–1975. Hänelle myönnettiin valtion taiteilija-apuraha vuosille 1975–1977. Vuodesta 1980 lähtien Naukkarinen on tehnyt dokumenttielokuvia omistamalleen Ilokuva-tuotantoyhtiölle. Hän on ohjannut yli 30 dokumentti- ja fiktioelokuvaa ja toiminut lukemattomissa muissa elokuvissa kuvaajana, leikkaajana, tuottajana ja käsikirjoittajana. Naukkarinen oli taiteilijaprofessorina vuosina 1991–1995. == Palkintoja == * Uudenmaan läänin taidepalkinto 1971 * Kritiikin Kannukset 1972 * Parhaan dokumenttielokuvan Jussi-palkinto 1985 elokuvalle No Comments * jaettu pääpalkinto Sibiun tv-festivaaleilla Romaniassa 1996 elokuvalle Koiranpolkuja * pääpalkinto Pärnun kansatieteellisen elokuvan festivaaleilla 1999 elokuvalle Taiteilijaelämää * Aho & Soldan -elämäntyöpalkinto 2003 * Elokuvataiteen valtionpalkinto 2006 == Filmografia == * Solidaarisuus (1970) * Tasavallan päiväkirja (1972) * Armon vuonna (1974) * Meidän prikaatimme (1975) * Ottakaa varas kiinni! (1976) * Pronssia (1978–79) * Hääyö myytävänä (1979) * Muistoja Sinebrychoffin puistosta (1981) * 90. kevät (1982) * No Comments (1985) * Sukupolvien muisti- sarja: Kuitin tuuli, Miehet luokkakuvassa, Kylät ja kaupunki (1985–1986) * Tanssikaveri (1988) * Nautavaellus (1988) * Keskeneräinen Sampo (1989) * Unto M. (1990) * Kasarmin luonne (1990) * Ensimmäinen koulupäivä (1990) * Postikortti ja peili (1992) * Täyden palvelun talo (1994) * Astan pojat (1995) * Koiranpolkuja (1995) * Ruusuja Sinulle (1996) * Madame E (1997) * Viimeinen koulupäivä (1998) * Taiteilijaelämää (1999) * Ainon ja Kullervon maa (2000) * Miinavaara! (2001) * Miinavaara! Jälkikirjoitus (2002) * Koululaisen elämää (2002) * Suru ja salaisuus (2003) * Olipa kerran Utopia (2004) * Paanajärven Anni (2005) * Etelä-Intian Thali (2007) * Arvostetulla alueella (2009) == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * Varjola, Markku: ”Taidetta ja politiikkaa”, Lasse Naukkarisen haastattelu ja oheisjuttu ”Todistusaineistoa Utopiasta”, Filmihullu 2/2005. == Aiheesta muualla == * Oma verkkosivu * Paanajärven Annin esittely Elokuvasäätiön sivuilla * Etelä-Intian Thalin esittely Elokuvasäätiön sivuilla Luokka:Suomalaiset dokumenttiohjaajat Luokka:Jussi-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Keltaisten turbaanien kapina

Keltaisten turbaanien kapina oli Han-dynastian aikainen kapina Kiinassa. Taolaisuutta kannattavan lahkon perustaja velho Zhang Jiao toi uskontonsa Hanin hoviin, mutta sitä ei hyväksytty. Yhtenä syynä oli se, että taolaisuudessa pyrittiin tasa-arvoon. Aikaisemmin Zhang Jiao oli saanut Rauhan tie -kirjan eräältä mystikolta. Rauhan tietä hän opetti joillekin kyläläisille taikatempuilla havainnollistaen. Zhang Jiao sai satoja tuhansia seuraajia, josta puhkesi kapina Hanin ja Zhangin välillä. Zhangin seuraajat pitivät keltaista otsanauhaa kunnioituksen osoituksena Zhangia kohtaan. Zhang Jiao sai apua veljiltään Zhang Baolta ja Zhang Liangilta. Keltaisten turbaanien kapina kuitenkin tukahdutettiin verisesti yhdessä vuodessa. Zhangit kuolivat, mutta sotilaallinen ryhmä Keltaisia turbaaneja jäi. He eivät olleet enää uhka Hanille. Zhang Jiaon alkuperäinen nimi oli Zhang Jue. Veljensäkin vaihtoivat nimensä: Zhang Ba Zhang Baoksi ja Zhang Lian Zhang Liangiksi. == Aiheesta muualla == *Radio86.fi: Keltaisten turbaanien kapina Luokka:100-luku Luokka:200-luku Luokka:Kapinat Kiinassa
Vasaramäki

Vasaramäki () on Turun kaupunginosa, joka sijaitsee noin kolme kilometriä keskustasta kaakkoon. Vasaramäen asuntokanta koostuu lähinnä rivi- ja omakotitaloista, mutta sen reunoilla on myös kerrostaloja. Vasaramäen kaupunginosaa rajaavat Hippoksentie, Uudenmaantie, Skarppakullantie sekä Lemminkäisenkatu. Vasaramäessä sijaitsevat Rakuunatien päiväkoti, Vasaramäen koulun Lehmustien yksikkö (alakoulu) ja Puistokoulun yksikkö (yläkoulu). Samassa kiinteistössä Vasaramäen koulun Lehmustien yksikön kanssa sijaitsee myös Vasaramäen kirjasto. Alueen päivittäistavarakauppa on K-Market Lehmustie. Vasaramäen apteekki palvelee Kivikartiontiellä Luolavuoren kaupunginosan puolella. Vasaramäellä on yhteistä rajaa Kupittaan, Itäharjun, Kurjenmäen, Luolavuoren, Peltolan, Skanssin ja Huhkolan kaupunginosien kanssa. Alue tunnetaan funkkis-korttelistaan ja Erik Bryggmanin suunnittelemasta entisestä seurakuntatalosta. Hautausmaantien eteläpuolisessa mäessä sijaitsevaa kerrostaloaluetta ovat suunnitelleet mm. Bryggmanin avustajana aikanaan toiminut professori, arkkitehti Pekka Pitkänen sekä Turun asemakaava- arkkitehtina toiminut Olavi Laisaari. Alueella toimii aktiivinen Vasaramäen omakotiyhdistys. Se on perustettu vuonna 1946, ja tällä hetkellä sen puheenjohtajana toimii Tomi Viitanen. Kaupunginosan nimi juontaa juurensa kauppias C. G. Hammariin, joka vuokrasi alueelta maata vuosina 1823-1826\. Hänen mukaansa alue sai ruotsinkielisen nimen Hammarbacka, joka on käännetty suomeksi Vasaramäeksi. Hänen mukaansa on nimetty myös Uudenmaantien rinnalla kulkeva pienempi katu, joka oli alun perin suunniteltu muun muassa raitiovaunujen käyttöön. Vasaramäen alueella on useita puisto- ja metsäalueita sekä Turun hautausmaa. Alueella on myös ollut Yleisradion Vasaramäen radioasema, jonka toiminta kuitenkin loppui vuonna 1988, kun toinenkin radiomasto purettiin.http://www.martinranta.org/yleasema.htm ==Liikenneyhteydet Vasaramäkeen== Vasaramäkeen kulkee tällä hetkellä toistakymmentä bussilinjaa: *Läpi kulkevat tai sinne päättyvät linjat: **9 Vaala-Kauppatori-Katariina **12 Varissuo-Kauppatori-Härkämäki **58 Haarla- Itäinen Pitkäkatu-Vasaramäki **P1 Kasarminkatu-Kauppatori-Martinmäki- Lehmusvalkama * Ohi kulkevat linjat: ** Lemminkäisenkatua 33, 60, 79, 221 ja 709 ** Uudenmaantietä 7, 61, 700-708, 801 ja P3 sekä kaukoliikenne Salon ja Paraisten suuntaan ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Vasaramaen Omakotiyhdistys r.y. Luokka:Turun kaupunginosat
Bjørn Wirkola

pienoiskuva|Bjørn Wirkola Bjørn Tore Wirkola (s. 4. elokuuta 1943 AlattioBjørn Wirkola. Norsk biografisk leksikon.) on norjalainen mäkihyppääjä, joka voitti 1960-luvun jälkipuoliskolla kaksi maailmanmestaruutta ja kolme kertaa Keski- Euroopan mäkiviikon sekä pelasi kansallisella huipulla jalkapalloa. Wirkola on sukujuuriltaan kveeni. Wirkola voitti Oslon MM-kilpailuissa 1966 maailmanmestaruuden sekä normaali- että suurmäessä. Olympialaisissa hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi normaalimäessä Grenoblessa 1968. Innsbruckin olympialaisissa 1964 hän oli yhdistetyssä hiihdossa yhdestoista ja suurmäessä 16:s. Sapporon olympialaisissa 1972 hän jäi suurmäessä 37:nneksi. Wirkola voitti Keski-Euroopan mäkiviikon kolme kertaa peräkkäin vuosina 1967–1969 sekä sijoittui toiseksi vuonna 1965 ja kolmanneksi vuonna 1966. Hän paransi mäkihypyn pituusmaailmanennätystä viisi kertaa: pisin hyppy kantoi 162 metriä Planicassa 1969. Wirkola pelasi myös jalkapalloa. Hän edusti uransa aikana Altaa ja Rosenborgia. Rosenborgin riveissä hän voitti sekä liiga- että cup-mestaruuden. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset mäkihyppääjät Luokka:Norjalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Norjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka: Kveenit Luokka:Elävät henkilöt
Frenckellin kirjapaino

Frenckellin Kirjapaino Oy oli suomalainen vuonna 1642 perustettu kirjapaino. Yritys hakeutui konkurssiin vuonna 2008. Painotalo sijaitsi Espoon Suomenojalla ja työllisti 40 henkilöä. Frenckellin kirjapaino oli konkurssiin mennessään Suomen vanhin yritys. Paino keskittyi yritysten painotuotteisiin, muun muassa vuosikertomuksiin ja muihin yritysjulkaisuihin. Yrityksen viimeinen toimitusjohtaja, Berndt von Frenckell, oli yhdeksättä polvea Frenckelleitä yrityksessä. Ensimmäinen Frenckell tuli Suomeen kirjapainoalan opiskelijana Saksasta Gutenberg-yliopistosta. Kirjapainon perusti 1642 Ruotsista muuttanut kirjakauppias Peder WaldUppslagsverket Finland Turun akatemian yhteyteen. Paino siirtyi Frenckellin suvulle noin sata vuotta myöhemmin. Se oli 1700-luvulla vahva kulttuurivaikuttaja ja painoi Suomen ensimmäistä sanomalehteä sekä myöhemmin muun muassa ensimmäisen Kalevalan ja monia Runebergin teoksia. Myöhemmin yrityksessä painettiin muun muassa osakekirjoja ja postimerkkejä. Yritys jätti konkurssihakemuksensa 29. elokuuta 2008. Toimitusjohtaja Berndt von Frenckellin mukaan ongelmana oli likviditeetin puute, alan hinnat olivat olleet liian huonoja ja tilauskirjapainojen välinen kilpailu erittäin kovaa.Kauppalehti: Suomen vanhin yritys konkurssiinHelsingin Sanomat: Suomen vanhin yritys konkurssiin Konkurssin jälkeen Suomen vanhimmaksi yritykseksi tuli vuonna 1649 perustettu FiskarsPulliainen, Mikko: Kalevalan painaja konkurssiin. Aamulehti 2.9.2008. s. 9.. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Frenckellin kirjapainon kotisivut (Archive.org) * Frenckellin Kirjapainosta Pörssitiedon netissä Luokka:Entiset suomalaiset kirjapainot
Aero Airlines

Aero Airlines AS oli Finnairin vuonna 2000 Viroon perustama lentoyhtiö, jonka kotikenttänä oli Tallinnan lentoasema. Yhtiö perustettiin, jotta voitaisiin hyödyntää edullisempaa virolaista palkkatasoa. Tavoitteeseen ei kuitenkaan koskaan aivan päästy, minkä seurauksena kustannustaso jäi liian korkeaksi eikä toimintaa saatu niin kannattavaksi, että tarpeellinen investointiohjelma uusiin koneisiin olisi ollut taloudellisesti toteutettavissa. Kaikki yhtiön lennot lennettiin Helsinkiin tai Helsingistä. Parhaimpina vuosinaan 2005 ja 2006 yhtiö kuljetti yhteensä 1,5 miljoonaa matkustajaa ja lensi 60 lentoa joka päivä yhdeksällä koneellaan. Aeron laivastoon kuului viimeksi kaksi Finnairilta käytöstä poistunutta ATR 72 -potkuriturbiinikonetta, joilla se lensi lyhyitä Suomen sisäisiä lentoja sekä näiden lisäksi Tallinnaan. Yhdeksän konetta siirtyi vähitellen Aerolle, ja vuonna 2004 ne rekisteröitiin Viroon. Yhtiön viimeinen lento AY3116 (ohjaamomiehistönä kapteeni Raine Lankila ja perämies Janne Lehtola, matkustamossa Siiri Rebbase ja Kati Oks sekä 54 matkustajaaFinnairin henkilöstölehti OKAY, tammikuu 2008) Tallinnasta Helsinkiin 6.1.2008 oli samalla Finnairin viimeinen potkuriturbiinikonelento. Sittemmin ATR-liikennettä ovat jatkaneet Finnairin osaomistamat Finncomm Airlines ja Norra. Vahva yhteistyö Finnairin kanssa näkyi mm. siten, että kaikki Aeron lennot lennettiin Finnairin lentoyhtiökoodeilla. Lisäksi lentojen aikataulut oli suunniteltu toimimaan jatkoyhteyksinä Finnairin ulkomaanlentojen kanssa. == Historia == Yhtiö perustettiin vuonna 2000, ja se lensi ensimmäisen lentonsa 31.3.2002, ensisijaisena tavoitteenaan operoida Suomesta Baltian maihin. Toimiluvan lentoliikenteen harjoittamiseen se sai Viron ilmailuviranomaiselta syksyllä 2001. Toimitusjohtajana toimi kuuden vuoden ajan Tommi Aaltonen. Enimmillään henkilöstöä oli noin 200, joista kolmasosa oli vuokratyövoimaa. Nimi Aero juontaa juurensa vuoteen 1923, jolloin perustettiin Aero Oy (nyk. Finnair). Nimi otettiin käyttöön uudestaan, kun nykyinen Aero Airlines perustettiin. Finnair päätti lopettaa yhtiön toiminnan helmikuussa 2007. Alasajon syynä oli Aeron luopuminen kaikista koneistaan ja se, että toimintaa ei ole koskaan saatu niin kannattavaksi, että investoiminen uusiin koneisiin olisi taloudellisesti järkevää. Aero lopetti toimintansa 7.1.2008, minkä jälkeen koneet myytiin ulkomaille. Osa Aerolta poistuvista lennoista korvattiin Finnairin omilla Embraer 170- ja 190 -koneilla, mutta suurin osa reiteistä siirtyi Finncomm Airlines -yhtiön operoitaviksi. == Laivasto == Lentokone Istuimia Määrä ATR 72-201 68 0 (Koneet on myyty, koska yhtiö on lopetettu) == Reittikohteet== Joulukuussa 2007: * Helsinki (Helsinki-Vantaan lentoasema) * Tallinna (Tallinnan lentoasema) * Turku (Turun lentoasema) * Vaasa (Vaasan lentoasema) == Lähteet == * OKay 1-2/2008 henkilöstölehti * Finnairin Vuosikertomus 2001 === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Aero Airlines AS: Airliners.net:in kuvat Luokka:Finnair Luokka:Entiset virolaiset lentoyhtiöt