EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jukka Matinen

Jukka Matinen (s. 6. marraskuuta 1978 Kerava) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Suomen maajoukkueen vakipelaajiin vuosikymmenen ajan kuulunut, yhden Saksan ja neljä Suomen mestaruutta sekä kolmesti Suomen cupin voittanut Matinen tunnettiin erinomaisena heittäjänä: hänen onnistumiskeskiarvonsa Korisliigan runkosarjassa olivat kahden pisteen heitoissa 50,5 %, kolmen pisteen heitoissa 42,6 % ja vapaaheitoissa 80,1 %. Mestaruuksiensa lisäksi Matinen saavutti kaksi SM-hopeaa, yhden SM-pronssin ja kaksi Suomen cupin hopeaa. Hän pelasi myös Euroliigassa. == Pelaajaura == Matisen ura sai alkunsa seitsenvuotiaana Keravan Kori-80 -joukkueessa. Sieltä hän siirtyi pelaamaan Panttereiden A-junioreihin, vaikka oli vasta 15-vuotias – Matinen oli jo tuolloin poikkeuksellisen taitava ja monipuolinen pelaaja. Matinen pelasi ammatikseen Saksan liigassa, jossa hän vuonna 2004 teki 500 pistettä ja voitti Saksan mestaruuden. Matinen valittiin liigan toiseksi parhaaksi korinaluspuolustajaksi. Kaudella 2005 Matista vaivasi sitkeä polvivamma, ja epäonnistuneen kauden päätteeksi hän palasi Suomeen Espoon Hongan kapteeniksi. Pituudestaan huolimatta Matinen viihtyi parhaiten kolmen pisteen viivan tuntumassa. Huhtikuussa 2014 Matinen teki Korisliigassa 1 000\. pudotuspelipisteensä.http://www.basket.fi/uutiset/?x22026=23040246 Kaudella 2014–2015 Matinen palasi KTP:n joukkueeseen vasta helmikuussa. Maaliskuussa hän heitti historian neljäntenä pelaajana 900. onnistuneen kolmen pisteen heittonsa runkosarjassa.http://www.basket.fi/uutiset/kaikki_uutiset/?x122462=30041938 Matisen lisenssi jäi maksamatta, mikä jälkiseuraamuksineen herätti runsaasti keskustelua: runkosarjan voittanut KTP pudotettiin lopulta sarjataulukon kolmanneksi. Toukokuussa 2015 Matinen ylitti 3 000 pelatun pudotuspeliminuutin rajan.http://www.basket.fi/uutiset/kaikki_uutiset/?x122462=31355221 KTP eteni lopulta pronssiotteluun, jonka se voitti. Kotimatkalla pronssiottelusta Matinen ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.http://www.kymensanomat.fi/Online/2015/05/12/Yll%C3%A4tys%20pronssijoukkueen%20kotimatkalla%3A%20Matinen%20lopettaa/2015319033755/4 http://www.basket.fi/uutiset/kaikki_uutiset/?x122462=31520593 === Maajoukkue === Matinen debytoi Suomen maajoukkueessa vuonna 1998. == Saavutukset == === Henkilökohtaiset saavutukset === * Korisliigan SM-finaalien paras pelaaja 2007 * Korisliigan runkosarjan tarkin kolmen pisteen heittojen heittäjä kaudella 2006–2007 ** toinen 2001–2002, 2007–2008 ja 2012–2013 === Joukkuesaavutukset === * Suomen mestaruus 2001, 2002, 2007 ja 2008 ** SM-hopeaa 2000 ja 2013 ** SM-pronssia 2015 * Saksan mestaruus 2004 * Suomen cupin voitto 1995, 2001 ja 2009 ** Suomen cupin hopeaa 1998 ja 2006 == Katso myös == * Luettelo 5 000 pistettä saavuttaneista Korisliiga-pelaajista * Luettelo 200 torjuntaa saavuttaneista Korisliiga-pelaajista == Lähteet == * Jukka Matinen baskethotel.com * Maajoukkueprofiili Suomen Koripalloliitto === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Euroliigan pelaajaprofiili Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Was-valtikka

S40 Was-valtikkaa kuvaava hieroglyfimerkki S40 Was-valtikka on muinaisen Egyptin taiteessa kuvattu sauva, jonka yläpää oli koiraeläimen pään muotoinen ja alapää kaksihaarainen. Was-valtikan kaltaisia valtikoita oli käytössä jo esidynastisina aikoina. Sen kantajan uskottiin saavan suojelusta henkiolennoilta. Was-valtikka symboloi valtaa ja se kuvattiinkin faaraoiden ja jumalten kantamana. Was-valtikoita kuvattiin usein hautojen seinille maalatuissa uskonnollisissa kuvituksissa. == Lähteet == Luokka:Sauvat Luokka:Muinainen Egypti
NHL-kausi 1933–1934

Kausi 1933–1934 oli National Hockey Leaguen historian 17. kausi. Sarjassa pelasi yhdeksän joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 48 ottelua. Stanley Cupin voitti Chicago Black Hawks, joka kaatoi Detroit Red Wingsin finaalisarjassa otteluvoitoin 3–1. ==Runkosarja== Joulukuussa vuonna 1933 Toronto Maple Leafsin pelaaja King Clancy kamppasi Boston Bruinsin Eddie Shoren niin rajusti, että Shore lensi päin joukkuetoveriansa Ace Baileyta. Bailey löi päänsä jäähän ja joutui lopettamaan jääkiekkouransa. NHL päätti järjestää Baileyn kunniaksi ensimmäisen NHL:n All-Star-ottelun, joka pelattiin 14. heinäkuuta vuonna 1934. ===Loppusijoitukset=== Kummankin divisioonan kolme parasta joukkuetta pääsivät jatkoon. O = Ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, T = Tasapelit, HJA = Häviöt jatkoajalla, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, PIST = Pisteet Kanadan divisioona Joukkue O V H T PIST TM PM Toronto Maple Leafs 48 26 13 9 61 174 119 Montreal Canadiens 48 22 20 6 50 99 101 Montreal Maroons 48 19 18 11 49 117 122 New York Americans 48 15 23 10 40 104 132 Ottawa Senators 48 13 29 6 32 115 143 Yhdysvaltojen divisioona Joukkue O V H T PIST TM PM Detroit Red Wings 48 24 14 10 58 113 98 Chicago Black Hawks 48 20 17 11 51 88 83 New York Rangers 48 21 19 8 50 120 113 Boston Bruins 48 18 25 5 41 111 130 ==Pudotuspelit== Runkosarjassa Kanadan ja Yhdysvaltojen divisioonien voittajat pelasivat paras viidestä -sarjan, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin. Kummankin divisioonan toiseksi sijoittuneet pelasivat myös toisiansa vastaan ja kolmanneksi sijoittuneet toisiansa vastaan. Näiden otteluiden voittajat kohtasivat toisensa paras viidestä -sarjassa, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin divisiooniensa voittajien kohtaamisen voittanutta joukkuetta vastaan. Detroit kaatoi Toronton divisioonavoittajien kohtaamisessa ja pääsi finaaliin. Chicago kaatoi Montreal Canadiensin divisioonakakkosten ottelussa ja Montreal Maroons kaatoi New York Rangersin divisioonakolmosten ottelussa. Chicago pelasi itsensä finaaliin Detroitia vastaan voittamalla Montreal Maroonsin toisella kierroksella. Pienenä yllätyksenä tuli, että Chicago onnistui kaatamaan ennakkosuosikki Detroitin paras viidestä -finaalissa. Ensimmäinen kierros Joukkue 1. Joukkue 2. Tulos Detroit Red Wings Toronto Maple Leafs ?–? Chicago Black Hawks Montreal Canadiens ?–? New York Rangers Montreal Maroons ?–? Toinen kierros Joukkue 1. Joukkue 2. Tulos Chicago Black Hawks Montreal Maroons ?–? Stanley Cup -finaali Joukkue 1. Joukkue 2. Tulos Chicago Black Hawks Detroit Red Wings ?–? ==Palkinnot== O'Brien Trophy: Toronto Maple Leafs Prince of Wales Trophy: Detroit Red Wings Calder Memorial Trophy: Russ Blinco, Montreal Maroons Hart Memorial Trophy: Aurel Joliat, Montreal Canadiens Lady Byng Memorial Trophy: Frank Boucher, New York Rangers Vezina Trophy: Charlie Gardiner, Chicago Black Hawks Luokka:Vuoden 1933 jääkiekko Luokka:Vuoden 1934 jääkiekko Luokka:NHL-kaudet
Boletaceae

Boletaceae on Boletales-lahkoon kuuluva sieniheimo. Se on lahkonsa monimuotoisin heimo, ja se sisältää sekä tatteja että helttasieniä. Heimo on ekologisesti merkittävä, sillä suurin osa lajeista muodostaa ektomykorritsoja. Boletaceae-sienten tiedetään muodostavan ektomykorritsoja yli kymmenen kasviheimon kanssa. Boletaceae sisältää taloudellisesti merkittäviä ruokasieniä, kuten herkkutatin (Boletus edulis). Jotkin lajit, kuten piruntatti (Rubroboletus satanas), ovat myrkyllisiä ja aiheuttavat joskus voimakkaitakin vatsaoireita. Suomessa lievästi myrkyllisiä tatteja ovat vain tauriontatti (Suillellus luridus) ja veritatti (Neoboletus luridiformis). == Alaheimot ja suvut == Vuonna 2022 Boletaceae-heimoon luokiteltiin kuusi alaheimoa ja 98 sukua. Kaikkia sukuja ei ole luokiteltu mihinkään alaheimoon. === Austroboletoideae === * Austroboletus * Fistulinella * Hemiaustroboletus * Mucilopilus * Pseudoaustroboletus * Veloporphyrellus === Boletoideae === * Abtylopilus * Afroboletus * Afrocastellanoa * Amoenoboletus * Anthracoporus * Australopilus * Kivitatit (Boletus) * Brasilioporus * Butyriboletus * Kaunotatit (Caloboletus) * Crocinoboletus * Cupreoboletus * Cyanoboletus * Exsudoporus * Hemileccinum * Tarhatatit (Hortiboletus) * Imperator * Neotropicomus * Nigroboletus * Parvixerocomus * Paxilloboletus * Savutatit (Porphyrellus) * Rheubarbariboletus * Rubroboletus * Suomutatit (Strobilomyces) * Loimutatit (Suillellus) * Tengioboletus * Sappitatit (Tylopilus) * Xanthoconium * Ruututatit (Xerocomellus) === Chalciporoideae === * Rikkitatit (Buchwaldoboletus) * Äikätatit (Chalciporus) * Nevesoporus === Leccinoideae === * Borofutus * Jalolehmäntatit (Leccinellum) * Lehmäntatit (Leccinum) * Lehtomukulat (Octaviania) * Retiboletus * Rossbeevera * Spongiforma * Spongispora * Turmalinea * Tylocinum === Xerocomoideae === * Alessioporus * Loistotatit (Aureoboletus) * Boletellus * Corneroboletus * Heimioporus * Hourangia * Ruskotatit (Imleria) * Phylloporopsis * Phylloporus * Pulchroboletus * Sinoboletus * Veloboletus * Samettitatit (Xerocomus) === Zangioideae === * Chiua * Harrya * Zangia === Boletaceae incertae sedis=== * Baorangia * Binderoboletus * Bothia * Cacaoporus * Carolinigaster * Castellanea * Sinimukulat (Chamonixia) * Costatisporus * Erythrophylloporus * Gastroboletus * Gastrosuillus * Guyanaporus * Heliogaster * Hymenoboletus * Indoporus * Ionosporus * Jimtrappea * Kombocles * Lanmaoa * Mycoamaranthus * Veritatit (Neoboletus) * Phylloboletellus * Phyllobolites * Pseudoboletus * Pulveroboletus * Rhodactina * Royoungia * Rubiinitatit (Rubinoboletus) * Rugiboletus * Singerocomus * Solioccasus * Sutorius * Tubosaeta == Lähteet == *
Seututie 827

Seututie 827 on Limingan Ala-Temmekseltä Tyrnävän kirkonkylän kautta, Ängeslevän kylän halki Muhoksen Sosoon johtava seututie. Tie on noin 22 kilometriä pitkä, ja se on eräs Tyrnävän kunnan pääväylistä. Tie alkaa Ala- Temmekseltä valtatieltä 4 Vaaranmaantie-nimisenä. Tyrnävän kunnanrajalla tien nimi vaihtuu Mäläskänsuoraksi. Tyrnävän kirkonkylän kohdalla tie muuttuu Vanhatieksi, vaihtuen Tupoksen ja Kylmälänkylän välisen yhdystien 8240 risteyksen jälkeen Muhostieksi, aina Muhoksen kunnanrajalle saakka. Tien eteläinen osuus kulkee halki Limingan–Tyrnävän laajojen peltolakeuksien. Sen merkille pantavin ominaisuus on vanhoista tilanrajoista johtuen tien linjauksen kaarteisuus avarilla peltoaukeilla, kun taas metsäalueilla tien linjaus on viivasuora. Nopeusrajoitus on pääosin 80 kilometriä tunnissa, kylä- ja taajama-alueilla 60 kilometriä tunnissa. ==Lähteet== 827 Luokka:Limingan liikenne Luokka:Muhoksen liikenne Luokka:Tyrnävän liikenne
Tyrnävän kirkonkylä

Tyrnävän kirkonkylä on Tyrnävän kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Limingan–Tyrnävän peltolakeuksilla Tyrnävänjoen ja seututien 827 risteyskohdassa, noin viiden kilometrin päässä valtatien 4 itäpuolella ja noin 30 kilometriä Oulusta etelään. Taajaman väkiluku vuonna 2013 oli 2 953. Taajama on muodostunut Tyrnävän kirkon ympärille alun perin maatalousvoittoisena kylänä, ja laajentunut itään ja länteen Tyrnävänjoen varsille. Kunnan peruspalvelut on keskitetty kirkonkylälle. Kirkonkylällä järjestetään syksyisin perinteiset perunamarkkinat. == Lähteet == Luokka:Tyrnävän kylät Luokka:Suomen kirkonkylät Luokka:Suomen kuntakeskukset Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan taajamat
Gerard Adriaan Heineken

Gerard Adriaan Heineken (1841? - 18\. maaliskuuta 1893) oli olutpanimo Heinekenin perustaja. Vuonna 1864 hän päätti ostaa Den Hoyberg -panimon. Siellä hän aloitti uuden oluen panon. Gerard Adriaanin panostus laatuun palkittiin pian Heinekenin oluen voittaessa tärkeitä kansainvälisiä palkintoja. Heineken aloitti liiketoimintansa teollisen vallankumouksen ollessa käynnissä, ja hän otti käyttöön uusia menetelmiä. Samaan aikaan saksalaistyyppiset pohjahiivaoluet olivat syrjäyttämässä perinteisiä pintahiivaoluita. Heineken perusti oluen laatutarkkailua varten laboratorion, jota johtamaan hän houkutteli Louis Pasteurin oppilaan Dr Elionin. Elion eristi erinomaisen hiivakannan, Heineken A-hiivan vuonna 1886. Se on käytössä edelleen. Gerard Adriaan Heinekenin kuolinhetkellä panimo oli kasvanut yhdeksi suurimmista ja tärkeimmistä panimoista Alankomaissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset liikemiehet Luokka:Vuonna 1841 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Dennis Quaid

Dennis William Quaid (s. 9. huhtikuuta 1954 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Näyttelijäuran ohella Quaid on toiminut myös muusikkona. Quaid on ollut kolme kertaa naimisissa. Hänellä on vuonna 1992 syntynyt poika entisen vaimonsa, näyttelijä Meg Ryanin kanssa. Nykyään Quaid on naimisissa Kimberly Quaidin (o.s. Buffington) kanssa. Heillä on vuonna 2007 syntyneet kaksoset. Quaid sai vuonna 2005 elokuvaurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle osoitteeseen 6255 Hollywood Boulevard. == Filmografia == *Crazy Mama (1975) *En luvannut sinulle ruusutarhaa (1977) *9/30/55 (1977) *Oletko yksin kotona?, (1978) *Our Winning Season (1978) *Seniors (1978) *Fillarijengi (1979) *Lainsuojattomat (1980) *Gorp (1980) *Pahus, mikä nainen (1981) *Luolamies (1981) *Polttaa – sisko polttaa (1981) *Natsat (1981) *Kehän kovin kundi (1983) *Tappajahai 3 (1983) *Valiojoukko (1983) *Salainen siirto (1984) *Vihollisen armoilla (1985) *Likaiset lahjukset (1987) *Pieni suuri seikkailu (1987) *Epäilty (1987) *K.J.S. – kuollut jo saapuessaan (1988) *Menestyksen vuodet (1988) *Great Balls of Fire! (1989) *Tervetuloa paratiisiin (1990) *Terveisiä unelmien reunalta (1990) *Tulipäät (1993) *Luoteja, ruutia, vaippoja! (1993) *Flesh and Bone (1993) *A Century of Cinema (1994) (dokumentti) *Wyatt Earp (1994) *Uskottomasti sinun (1995) *Viimeinen lohikäärme (1996) *Rikollisin aikein (1997) *Switchback – kilpajuoksu kuoleman kanssa (1997) *Vihan maa (1998) *Ansa vanhemmille (1998) *Rakkauden 6 oppituntia (1998) *Minä päivänä tahansa (1999) *Frequency (2000) *Traffic (2000) *The Rookie – syntynyt syöttämään (2002) *Kaukana taivaasta (2002) *Cold Creek Manor – menneisyyden salaisuus (2003) *Alamo (2004) *The Day After Tomorrow (2004) *In Good Company (2004) *Flight of the Phoenix – Aavikkolento (2004) *Sinun, minun ja meidän (2005) *American Dreamz (2006) *Vantage Point – askeleen edellä (2007) *Smart People (2007) *Horseman (2007) *Terra (2008) (ääni) *Shame on You (2008) *The Express (2009) *G. I. Joe: The Rise of Cobra (2009) *Pandorum (2009) *Footloose (2011) *Beneath the Darkness (2012) *Mitä odottaa kun odotat (2012) *The Words (2012) *Playing for Keeps (2012) *At Any Price (2012) *Movie 43 (2013) *Truth (205) *A Dog’s Purpose (2017) *I Can Only Imagine (2018) *Kin (2018) *The Pretenders (2018) *The Intruder (2019) *A Dog’s Journey (2019) *Midway (2019) *Ihmeellinen maailma (2022) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ängeslevänjoki

Ängeslevänjoki on Temmesjoen sivujoki Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pituus on noin 35 kilometriä. Joki saa alkunsa Tyrnävän Järvinevalta Suutarinkylän pohjoispuolelta ja laskee Temmesjokeen Limingan keskustaajaman koillispuolella lähellä Haaransiltaa. Joki on osa Temmesjoen vesistöaluetta. Joen alajuoksun osuus virtaa paikoitellen syvässä ja mutkittelevassa kanjonissa halki Limingan–Tyrnävän peltolakeuksien. Joen leveys on suurimmillaan vain noin kymmenen metriä. Koskipaikkoja on vähän, ja joki onkin suosittu melontakohde. Veden laatu on joessa yleensä huono. ==Lähteet== Luokka:Limingan luonto Luokka:Suomen joet Luokka:Tyrnävän luonto Luokka:Temmesjoen vesistö
Temmesjoen vesistöalue

Temmesjoen vesistöalue (vesistöaluetunnus 58) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Temmesjoki laskee Perämereen. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla pääasiallisesti Limingan ja Tyrnävän kuntien alueella. Vesistöalueen pinta-ala on 1180,71 neliökilometriä ja järvisyys on 0,5 %. Vesistöalue muodostuu Temmesjoen lisäksi Tyrnävän- sekä Ängeslevänjoista. Myös Liminganjoki on yhdistetty Temmesjokeen kanavalla. Vesistöalueen putouskorkeus on 105 metriä ja laskupaikka Liminganlahti. Vesistöalueelle tunnusomaisia piirteitä ovat Limingan–Tyrnävän laajat peltolakeudet alajuoksulla sekä laajat suo- ja metsäalueet yläjuoksulla. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Temmesjoen alaosan alue (58.01) :* Liminganjoen valuma-alue (58.06) :* Ängeslevänjoen valuma-alue (58.04) :* Tyrnävänjoen valuma-alue (58.05) :* Temmesjoen keskiosan alue (58.02) ::* Temmesjoen yläosan valuma-alue (58.03) == Järviä ja jokia == Vesistöalueella on järviä erittäin vähän: ainoat järviksi luokiteltavat vesialueet ovat Iso Nuoluanjärvi ja Suutarinjärvi sekä Tyrnävänjoen yläjuoksun Pitkäjärvi ja Tuulijärvi. == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Temmesjoen vesistö, vesi.fi * ymparisto.fi: Temmesjoen vesistöalue Luokka:Pohjois-Pohjanmaa *
Ŋ

Ŋ (ŋ) on kirjain, jolla merkitään velaarista nasaalia eli niin sanottua äng- äännettä saamelaiskielissä sekä kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa eli IPA:ssa. Kirjainta käytetään esimerkiksi koltansaamessa ja pohjoissaamessa. == Lähteet == Luokka:Latinalaiset kirjaimet
Noel Van Horn

Noel Van Horn (s. 6. kesäkuuta 1968 San Francisco, Kalifornia, YhdysvallatNoel Van Horn. Lambiek. Comiclopedia. Viitattu 20.7.2017.) on yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, samoin kuin isänsä William Van Horn. Noel Van Horn piirtää useimmiten Mikki Hiiri -sarjakuvia, ja isänsä useimmiten Aku Ankka -tarinoita. Noel Noel Van Horn ja hänen perheensä muuttivat vuonna 1978 Kanadaan, isänsä vaimon kotimaahan (Vancouveriin 1980). Noel opiskeli kuvataidetta Emily Carr College of Art and Design -nimisessä opistossa ja alkoi piirtää 1990-luvulla Disneyn sarjakuvia tanskalaiselle Egmont-yhtiölle. Hänen isänsä oli aloittanut saman uran vain hieman aikaisemmin. ==Lähteet== Luokka:Disneyn sarjakuvien tekijät Luokka:Yhdysvaltalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Temmesjoki

Temmesjoki on joki Pohjois-Pohjanmaalla.Facta 2001 s. 469 Sen laskupaikka on Liminganlahti Limingassa. Joen pituus on 80 kilometriä. Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki laskevat Temmesjokeen, ja ne ovat osa Temmesjoen vesistöaluetta. Keinotekoinen kanava yhdistää myös Liminganjoen Temmesjokeen. Temmesjoki on Suomen 74. pisin joki. Joen yläjuoksu virtaa pääasiassa metsä- ja suomaastojen halki, alajuoksun virratessa halki Limingan–Tyrnävän peltolakeuksien. == Lähteet == Luokka:Limingan luonto Luokka:Suomen joet Luokka:Tyrnävän luonto Luokka:Temmesjoen vesistö Luokka:Temmes
Sidekalvontulehdus

Konjunktiviitti eli sidekalvontulehdus on silmän sidekalvon eli silmän pintakerroksen ja silmäluomen sisäpinnan tulehdus, joka johtuu yleisimmin allergisesta reaktiosta tai bakteeri- tai virusinfektiosta. Sidekalvontulehdus voi liittyä flunssaan; tällöin sen mekanismina on flunssaviruksen aiheuttama kyynelkanavan tukkeutuminen ja kyynelnesteen virtauksen estyminen, jolloin bakteerit pääsevät leviämään sidekalvolle. Tulehdus voi esiintyä toisessa tai molemmissa silmissä. == Aiheuttajat == Sidekalvon tulehduksen aiheuttaa useimmiten bakteeri tai virus. Yleisiä aiheuttajabakteereita ovat pneumokokki, hemofilus, klamydia, meningokokki, gonokokki, stafylokokki ja moraxella, ja aiheuttajaviruksena voi olla esimerkiksi adenovirus, herpes simplex tai molluscum contagiosum. Sidekalvontulehdus voi syntyä myös atopian eli allergian pohjalta tai kemiallisen ärsytyksen aiheuttamana. Myös jotkin lääkkeet voivat aiheuttaa sidekalvontulehduksen. Akuutti eli äkillinen konjunktiviitti seuraa usein ylähengitysteiden tulehdusta. Tällöin on todennäköistä, että kummatkin silmät tulehtuvat. Tulehduksen leviävyys vaihtelee sen aiheuttajan mukaan. == Oireet == Sidekalvontulehduksen oireet ovat silmän punoittelu, kutina, kirvely, rähmiminen, vetistäminen ja rikantunne. Sairaus ei yleensä ole kovinkaan kivulias; voimakas kipu, painoarkuus, heikentynyt näkö tai samea sarveiskalvo voivat viitata johonkin muuhun silmäsairauteen, kuten iriittiin tai glaukoomaan. == Hoito == Bakteerin tai viruksen aiheuttamaa sidekalvontulehdusta suositellaan hoidettavaksi antibioottia sisältävillä silmätipoilla tai -voiteilla 3–7 päivän ajan. Suomessa käytössä on esimerkiksi kloramfenikolia, fusidiinihappoa tai fluorokinolonia sisältäviä silmätippoja. Silmä tulisi myös puhdistaa säännöllisesti märkäeritteestä. Bakteerinkin aiheuttama sidekalvontulehdus voi parantua myös itsestään. Allergista sidekalvontulehdusta voi hoitaa natriumkromoglikaattia sisältävillä silmätipoilla ja antihistamiinilla. ==Aiheesta muualla== * Aiheesta terveyskirjaston sivuilla. == Lähteet == Luokka:Silmätaudit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Radio Moreeni

Radio Moreeni on tamperelainen, Suomen ainoa yliopiston omistama paikallisradio. Vuonna 1989 toimintansa Tampereen yliopiston suojissa aloittaneen Radio Moreenin kuuluvuusalue kattaa Tampereen ympäristökuntineen noin 50 kilometrin säteellä Näsinneulassa sijaitsevasta lähettimestään.http://radiomap.eu/fi/tampere Aseman taajuus Tampereella on 98,4 MHz. Keväällä 2008 Moreeni käynnisti verkkolähetykset omilla internetsivuillaan. ==Toiminta== Aseman tärkein tehtävä on yliopiston toimittajakoulutuksen palveleminen ja yliopistossa tehtävän tieteellisen tutkimuksen tunnetuksi tekeminen. Radio Moreeni vuokraa myös ohjelma-aikaa kuuluvuusalueen kansalaisjärjestöille ja yhteisöille. Aseman viikko- ohjelmistoon sisältyy kymmeniä otsikko-ohjelmia. Erilaisten puhe- ja ajankohtaisohjelmien sekä tiede-, kulttuuri - ja erikoismusiikkiohjelmien lisäksi ohjelmistossa on arkipäivisin kaksi klassisen musiikin äänilevykonserttia. Myös yöaikaan kanavalla kuullaan pääasiassa klassista musiikkia. Lisäksi kanavalla lähetetään Tampereen kaupunginvaltuuston kokoukset suorana. == Päätoimittajia == * Seppo Huiku * Marko Ala-Fossi * Olli Ylönen * Liisa Riekki * Jari-Pekka Vuorela * Maarit Virkkula * Marko Ala-Fossi * Gilbert Granholm ==Lähteet== * Radio Moreenin toimiluvalle viiden vuoden jatko (Tampereen yliopiston tiedote 1.6.2006) === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Radio Moreenin virallinen sivusto Luokka:Suomalaiset radioasemat Luokka:Tampereen media Luokka:Tampereen yliopisto Luokka:Vuonna 1989 perustetut radioasemat Luokka:Tampereen yliopisto (1925–2018)
Yhdysvaltain liikenneministeriö

Yhdysvaltain liikenneministeriö (, lyh. DOT) on Yhdysvaltain hallinnon liikennejärjestelmän kunnosta, turvallisuudesta ja toimivuudesta vastaava toimeenpano-osasto. DOT vastaa liittovaltion liikennehankkeiden suunnittelusta ja koordinoinnista. Ministeriö asettaa myös turvallisuusmääräykset tärkeimmmille liikennemuodoille. Liikenneministeriön johtajana toimii Yhdysvaltain liikenneministeri. Ministeriö perustettiin kongressin lakialoitteesta 15. lokakuuta 1966, ja se aloitti toimintansa 1. huhtikuuta 1967. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Yhdysvaltain liikenneministeriön kotisivut Liikenneministeriö Ministeriö
Utarepilvi

Utarepilvi (Mammatus) on toisinaan pilven ulkomuodon kuvaamiseen käytetty pilven erikoismuodon nimitys. Tällöin pilven alaosassa voidaan havaita alaspäin roikkuvia pyöreitä utaremaisia osia. Myös kumpupilvet ja kerrospilvet, joissa on heikko virtaus, voivat tuottaa mammatuksia. Mammatuspilvet ovat monesti kuuro- tai ukkospilven reunassa, ja voivat kertoa voimakkaasta ukkosesta ja USA:ssa tornadon mahdollisuudesta. Mammatuspilvi voi vaeltaa jopa 40 km:n päähän ukkospilvestä voimakkaan tuuliväänteen venyttäessä ukkospilven yläosaa. Stratosfäärissä ilma on vakaampaa ja kuivempaa, ja tämä raja-alue toimii ikään kuin kattona ukkospilvelle. Pilven kasvaessa tarpeeksi korkeutta erkanee siitä sivusuunnassa leviävä alasin, jonka alapuolella on pilvimassaa huomattavasti kuivempaa ilmaa. Kuivan ja kostean ilman rajamailla nousuvirtaukset kääntyvät äkillisesti laskuvirtauksiksi tasoittaakseen epätasapainotilaa. Alasimen alla olevan kuivan ilman vuoksi mammatukset haihtuvat eivätkä veny kovinkaan alas. Lisäksi ukkospilven varaama kasvuenergia painottuu leviävään alasimeen eikä niinkään mammatusten pudottamiseen ylöspäin pyrkivien nousuvirtausten takia. == Katso myös == *Kuuropilvi == Aiheesta muualla== *Mammatus clouds over Hastings, Nebraska *Mammatus Clouds sagging pouch-like structures *StormWiki Luokka: Pilvet
Pinar del Río

Pinar del Río on kaupunki Kuubassa. Se on Pinar del Ríon provinssin pääkaupunki. Sen alueella kasvaa tupakkaa ja kaupunki on sikarituotannon keskus. Alueen väestöä kutsutaan Pinareñoksi. * Alue: 70,7 km² (kaupunki); 691,12km² (kunta) * Väestö: 190 532 (kokonaisuudessaan); 152 200 (kaupunki); 38 332 (ympäröivä maalais-alue) * Väestötiheys: 269,4 /km² * Naapurit: La Conchita, La Coloma, Briones Montoto, Las Ovas. ==Aiheesta muualla== Luokka:Kuuban kaupungit
Mulperikasvit

Mulperikasvit (Moraceae) on kasviheimo, johon kuuluu noin 40 sukua ja yli 1 400 lajia. Lajit esiintyvät pääasiassa trooppisilla ja subtrooppisilla seuduilla. Tunnettuja lajeja ovat aitoviikuna ja malaijienleipäpuu. == Tuntomerkit == Mulperikasvit ovat enimmäkseen puuvartisia. Kaikissa kasvinosissa on maitomaista maitiaisnestettä. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat tavallisesti korvakkeellisia. Kukat ovat yksineuvoisia ja sijaitsevat kaksikotisesti tiheissä kukinnoissa; hedekukinnot ovat tähkämäisiä, emikukinnot enemmän tai vähemmän pallomaisia. Kukat ovat nelilukuisia, joskin kehälehtiä voi joskus olla jopa kymmenen. Hedekukkien kehä on erilehtinen, emikukkien yhdislehtinen. Sikiäin on tavallisesti kehänpäällinen, ja vartaloita on yksi tai kaksi usein erimittaista. Hedelmä on tavallisesti pähkylä, joskus luumarja, ja hedelmät sijaitsevat usein laajentuneessa pohjuksessa.Stevens 2001–, Viitattu 3.3.2015. == Suvut == * Antiaris – upaspuut * Antiaropsis * Artocarpus – leipäpuut * Bagassa * Batocarpus * Bosqueiopsis * Brosimum – maitopuut * Broussonetia – mulperiot * Castilla * Clarisia * Craterogyne * Cudrania * Dorstenia – lonkiot * Fatoua * Ficus – viikunat eli marjaviikunat * Helianthostylis * Helicostylis * Hullettia * Maclura – mulperiot * Maquira * Mesogyne * Metatrophis * Milicia – irokot * Morus – mulperit eli mulperipuut eli silkkiäispuut * Naucleopsis * Olmedia * Olmediopsis * Parartocarpus * Perebia * Poulsenia * Prainea * Pseudolmedia * Scyphosyce * Sorocea * Sparattosyce * Streblus * Treculia – rieskapuut * Trilepisium – uurnaviikunat * Trophis * Trymatococcus * Utsetela == Kuvia == Antia toxi 101009-7190 mp.jpg|Upaspuu (Antiaris toxicaria) Mamacadela.jpg|Brosimum gaudichaudii -maitopuulaji Broussonetia kazinoki (Moraceae) leaves.JPG|Broussonetia kazinoki Castilla elastica - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-174.jpg|Castilla elastica Dorstenia arifolia-IMG 1598.jpg|Leivoslonkion Dorstenia arifolia kukinto Fatoua villosa 2007.07.15 14.37.23-p7150082.jpg|Fatoua villosa Ficus altissima1.jpg|Kiiltoviikuna (Ficus altissima) 13521-Helicostylis elegans-Caura.jpg|Helicostylis elegans -lajin kukintoja Maclura africana (9931836684).jpg|Maclura africana Dâu tằm.jpg|Valkomulperi (Morus alba) Sorocea hilarii Gaudich. (7604236082).jpg|Sorocea hilarii Treculia africana.jpg|Afrikanrieskapuu (Treculia africana) == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Mulperikasvit (Moraceae) * Suomen Lajitietokeskus: Mulperikasvit – Moraceae * ITIS: Moraceae * Flora of China: Moraceae * Luokka:Kasviheimot
NHL-kausi 1934–1935

Kausi 1934–1935 oli National Hockey Leaguen historian 18. kausi. Sarjassa pelasi yhdeksän joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 48 ottelua. Stanley Cupin voitti Montreal Maroons, joka kaatoi Toronto Maple Leafsin finaalisarjassa otteluvoitoin 3–0. ==Runkosarja== Ottawa Senatorsin taloudelliset ongelmat eivät hellittäneet ja joukkue joutui kauden 1933–1934 muuttamaan St. Louisiin. Joukkue pelasi kuitenkin vain yhden kauden nimellä St. Louis Eagles, kunnes vetäytyi liigasta. ===Loppusijoitukset=== Kummankin divisioonan kolme parasta joukkuetta pääsivät jatkoon. Ottelut = O, V = Voitot, H = Häviöt, T = Tasapelit, HJA = Häviöt jatkoajalla, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, PIST = Pisteet Kanadan divisioona Joukkue O V H T PIST TM PM Toronto Maple Leafs 48 30 14 4 64 157 111 Montreal Maroons 48 24 19 5 53 123 92 Montreal Canadiens 48 19 23 6 44 110 145 New York Americans 48 12 27 9 33 100 142 St. Louis Eagles 48 11 31 6 28 86 144 Yhdysvaltojen divisioona Joukkue O V H T PIST TM PM Boston Bruins 48 26 16 6 58 129 112 Chicago Black Hawks 48 26 17 5 57 118 88 New York Rangers 48 22 20 6 50 137 139 Detroit Red Wings 48 19 22 7 45 127 114 ==Pudotuspelit== Runkosarjassa Kanadan ja Yhdysvaltojen divisioonien voittajat pelasivat paras viidestä -sarjan, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin. Kummankin divisioonan toiseksi sijoittuneet pelasivat myös toisiansa vastaan ja kolmanneksi sijoittuneet toisiansa vastaan. Näiden otteluiden voittajat kohtasivat toisensa paras viidestä -sarjassa, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin divisiooniensa voittajien kohtaamisen voittanutta joukkuetta vastaan. Chicagon valmentaja Clem Loughlin sanoi, että voittaja otteluparista Montreal Maroons – Chicago Black Hawks tulisi voittamaan Stanley Cupin. Montreal Maroons voitti sarjan ja voitti myös lopulta mestaruuden, kaataen finaalissa divisioonavoittajien kohtaamisen voittaneen Toronto Maple Leafsin. Ensimmäinen kierros Joukkue 1. Joukkue 2. Tulos Toronto Maple Leafs Boston Bruins ?–? Montreal Maroons Chicago Black Hawks ?–? New York Rangers Montreal Canadiens ?–? Toinen kierros Joukkue 1. Joukkue 2. Tulos Montreal Maroons New York Rangers ?–? Stanley Cup -finaali Joukkue 1. Joukkue 2. Tulos Montreal Maroons Toronto Maple Leafs ?–? ==Palkinnot== O'Brien Trophy: Toronto Maple Leafs Prince of Wales Trophy: Boston Bruins Calder Memorial Trophy: Sweeney Schriner, New York Americans Hart Memorial Trophy: Eddie Shore, Boston Bruins Lady Byng Memorial Trophy: Frank Boucher, New York Rangers Vezina Trophy: Lorne Chabot, Chicago Black Hawks Luokka:Vuoden 1934 jääkiekko Luokka:Vuoden 1935 jääkiekko Luokka:NHL-kaudet
Välilyönti

Kirjoituksessa välilyönti eli sanaväli on mikä tahansa ei-näkyviä merkkejä tai tyhjää sisältävä jakso kirjoitettujen merkkien välillä konekirjoitetussa tai painetussa tekstissä sekä tekstinkäsittelyn avulla tehdyissä dokumenteissa. Termillä viitataan yleensä tyhjään tilaan, jota käytetään sanojen väliseen katkoon. Käsin kirjoitetussa tekstissä välilyöntiä vastaa sanaväli. Antiikin roomalaiset ja kreikkalaiset eivät käyttäneet sanavälejä. Myös meille läheisessä riimukirjoituksessa sanavälit puuttuivat. Kirjoituskoneiden ja tietokoneiden näppäimistöissä on erityinen välilyöntinäppäin välilyönnin tuottamiseksi. Typografiassa on erilaisia sanavälimerkkejä, jotka eroavat toisistaan leveydeltään. Tietotekniikassa välilyöntikin käsitetään merkiksi, ja siitä käytetään myös nimityksiä tyhjämerkki () tai blanko. Unicodessa seuraavat bittiyhdistelmät vastaavat erilaisia ja osin erilevyisiä sanavälejä. Leveydet määritellään neliön (em) murto-osina. Unicode Englanninkielinen nimi Suomenkielinen nimi Leveys U+0020 SPACE välilyönti keskimäärin 1/3 em, tasatussa tekstissä venyvä U+00A0 NO-BREAK SPACE yhdistävä välilyönti, sitova välilyönti kuten välilyönti, muttei välttämättä venyvä U+1680 OGHAM SPACE MARK usein viiva eikä väli (ogamissa) U+180E MONGOLIAN VOWEL SEPARATOR ei leveyttä U+2000 EN QUAD 1/2 em U+2001 EM QUAD 1 em U+2002 EN SPACE puolikas, en-väli 1/2 em U+2003 EM SPACE neliö, em-väli 1 em U+2004 THREE-PER-EM SPACE 1/3 em U+2005 FOUR-PER-EM SPACE neljännesväli 1/4 em U+2006 SIX-PER-EM SPACE 1/6 em U+2007 FIGURE SPACE numeromerkkien levyinen U+2008 PUNCTUATION SPACE pistemerkin ”.” levyinen U+2009 THIN SPACE ohuke 1/5 (joskus 1/4 tai 1/6) em U+200A HAIR SPACE hieno väli hyvin kapea väli, esim. 1/24 em U+200B ZERO WIDTH SPACE leveydetön väli ei väliä, mutta voi venyä U+202F NARROW NO-BREAK SPACE kapea yhdistävä välilyönti, kapea sitova välilyönti kapeampi kuin yhdistävä välilyönti U+205F MEDIUM MATHEMATICAL SPACE 4/18 em U+3000 IDEOGRAPHIC SPACE CJK-ideografien levyinen (kiinassa, japanissa ja koreassa) U+FEFF ZERO WIDTH NO-BREAK SPACE näkymätön ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Välimerkit Luokka:Ei mitään
Tähtäinjousi

Tähtäinjousi eli olympiajousi on jousityyppi, jossa nuolen lentoa ei arvioida vaan lasketaan. Siinä käytetään liikuteltavaa tähtäintä, jonka avulla saadaan ammuttua tarkasti. Tähtäinjousi on ainoa jousityyppi, jolla ammutaan olympialaisissa. == Tähtäinjousen osat == * Keskiosa eli runko * Lavat, jotka ovat tyypillisesti vaihdettavia ja koostuvat useista kerroksista * Jänne * Tähtäin * Vakaimet, jotka rauhoittavat jousen liikettä ja poistavat laukaisun jälkeistä tärinää Luokka:Jousiammunta Luokka:Jousiaseet
Ry

Ry tarkoittaa seuraavia: * rehuyksikkö, ry, märehtijöiden energiantarpeen ja rehujen energiasisällön mitta, joka vastasi yhden ohrakilon tuotantovaikutusta * rekisteröity yhdistys, ry tai ry., aiemmin r.y., yhdistysrekisteriin kirjattu yhdistys * Ry, kaupunki Tanskassa * Ry, kylä Ranskassa * Ryttylän rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Ry, rautatieasema Suomessa. * Rauhanyhdistys, vanholislestadiolaisen herätysliikkeen paikallisorganisaatio * Raittiuden ystävät ==Henkilöt== Ry on seuraavien henkilöiden nimi: * Ry Cooder (s. 1947), yhdysvaltalainen kitaristi, säveltäjä ja tuottaja * Andreas von Grand-Ry (1837–1903), saksalainen kartanonomistaja ja valtiopäiväedustaja * Charles du Ry (1692–1757), saksalainen arkkitehti * Paul du Ry (1640–1714), saksalainen arkkitehti * Simon Louis du Ry (1726–1799), saksalainen arkkitehti. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Leppäkoski Group

Leppäkoski-konserni on vuonna 1919 perustettu, Pirkanmaalla toimiva energia- alan yritys. Leppäkoski tarjoaa asiakkailleen sähkö-, kaukolämpö- ja maakaasupalveluita. Leppäkoski-konserniin kuuluvat emoyhtiö Leppäkoski Group Oy sekä Leppäkosken Sähkö Oy, Leppäkosken Lämpö Oy, Ulvilan Lämpö Oy ja Grid.vc Oy. Yhtiön toimipisteet sijaitsevat Ikaalisissa, Ylöjärvellä, Parkanossa, Nokialla, Espoossa, Ulvilassa ja Iissä. == Yritykset == === Leppäkosken Sähkö Oy === Leppäkosken Sähkö Oy:n liiketoimintaan kuuluvat sähköverkon rakentaminen ja ylläpito, sähkönjakelu ja liittymäpalvelut, sähköenergian mittaus sekä konsernin kiinteistöistä vastaaminen. === Leppäkosken Lämpö Oy === Leppäkosken Lämpö Oy:n liiketoimintaan kuuluvat kaukolämmön ja maakaasun siirron ja myynnin lisäksi myös kaukolämmön tuotanto sekä käyttö- ja kunnossapitopalveluiden myynti. Leppäkosken Lämpö tarjoaa kaukolämpöä seuraavilla alueilla: Hämeenkyrö, Ikaalinen, Nokia, Parkano, Ylöjärven Siltatien yritysalue ja Ulvila. == Energiaratkaisut == Leppäkoski tuottaa erilaisia palveluita energiatehokkuuden parantamiseksi, olosuhteiden parempaan hallintaan IoT-ratkaisuilla ja energian saannin varmentamiseen. == Grid.vc Oy == Grid.vc Oy on energia-alalla ja sen asiakasrajapinnassa toimiviin startup- ja kasvuyrityksiin keskittyvän rahaston hallinnointiyhtiö. Yhtiön verkkosivut. ==Avainlukuja vuodelta 2023== *Liikevaihto: 46,2 M€ *Henkilöstö: 70 == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Leppäkosken kotisivut * Osake- ja yhtiöhistoriaa Pörssitiedossa Luokka:Suomalaiset energiayhtiöt
Kielentunnistus

Kieliteknologiassa kielentunnistus tarkoittaa tekstin tai puheen kielen automaattista tunnistamista näytteen perusteella. Myös puhujan tai kirjoittajan murteen, yhteiskunnallisen aseman tai äidinkielen päättelemisen voidaan katsoa kuuluvan kielentunnistukseen. Kielentunnistusta on käytetty esimerkiksi tekstinkäsittely- ja tiedonhakuohjelmissa sekä puheentunnistussovelluksissa. ==Kirjoitetun kielen tunnistaminen== Kirjoitetun kielen tunnistaminen voi perustua esimerkiksi näytetekstin sisältämien n-grammien (osamerkkijonojen) frekvenssien laskemiseen. Kielentunnistusohjelmaan on etukäteen syötetty tunnistettavien kielten tyypilliset n-grammijakaumat, joihin näytteen jakaumaa verrataan. Menetelmää voidaan täydentää etsimällä tekstistä eri kielille tyypillisiä pikkusanoja: esimerkiksi sana och esiintyy usein ruotsinkielisissä teksteissä. Kielentunnistusohjelmat toimivat yleensä varsin hyvin, jos näyte on riittävän pitkä. Vaikeuksia niille tuottavat läheiset sukukielet (esimerkiksi tanska ja kirjanorja) ja paljon vieraskielisiä erisnimiä sisältävät tekstit. ==Aiheesta muualla== * Kenneth R. Beesley: Language Identifier: A Computer Program for Automatic Natural-Language Identification of On-Line Text Luokka:Kieliteknologia
Kreijari

__NOTOC__ Kreijari () oli 1400–1700-luvuilla käytössä ollut purjealustyyppi, jonka nimitys tulee takilasta. Vanhin tunnettu kreijari on Turun linnan asiakirjoissa mainittu Furublåssen. ==Takila== Laivassa oli kaksi tai kolme raakatakiloitua yhtäjaksoista mastoa, niin sanottua paalumastoa, joissa oli raakapurjeet kahdessa etummaisessa mastossa. Paalumasto mahdollisti etummaisen maston eli fokkamaston ja isonmaston kaksien raakojen laskemisen kannelle. Märssypurjeiden jiiktouvit toimivat vetiminä, jolloin purjeita koottaessa yläraa'at vedettiin alas alaraakojen lähelle siten, että purjeita kääriessään merimiehet seisoivat alaraa'an jalkapertillä. Kreijaressa oli puomillinen kahvelimesaani, joten sen takilointi oli myöhemmän parkin varhainen muoto. ==Runko== Kreijarit olivat leveitä ja pyöreäpohjaisia, lastiruuman muoto muistutti lehmänmahaa. Lastia niihin mahtui paljon, 240–360 tonnia, mutta ne olivat hitaita purjehtijoita. ==Käyttö== Kreijareiden koko vaihteli 16—22 metrin välillä ja 1400-luvulla se oli yksi suurimmista alustyypeistä. 1500-luvun lopulta kreijareita käytettiin myös armeijan kuljetusaluksina. Kreijari oli yleinen näky kauppalaivana 1700-luvulla. Uusi mäntyrakenteinen kreijari maksoi 1600-luvun loppupuolella noin 20 000 kuparitaalaria. Kreijari korvautui parkkilaivoilla 1700-luvun lopulla. ==Aiheesta muualla== *Laivatyypit meriarkeologisen seuran sivuilla *Cronoholman kreijarit Luokka:Purjealustyypit
Aittokoski (Suomussalmi)

thumb|220px|Voimala alavirran suuntaan nähtynä Aittokoski on koski Oulujoen vesistöalueeseen kuuluvassa Emäjoessa Suomussalmen kunnassa. Siihen tehtiin voimalaitos 1960. Putouksen korkeus oli noin 30 metriä. Voimalassa on yksi Kaplan-turbiini, josta tuotetaan tehoa 45 MW. Aittokosken voimalan rakensi Oulujoki Osakeyhtiö. Rakennustöissä siirrettiin huomattava 6,2 miljoonaa kuutiometriä maa-ainesta ja louhittiin 370 000 kuutiometriä kalliota. Voimalan generaattorit modernisoitiin 2003. Voimalaitoksen alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas, sen suunnitteli Aarne Ervi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *Fortumin sivuilla *Valokuvia Ympäristö.fi Luokka:Suomen kosket Luokka:Suomussalmen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Aarne Ervin suunnittelemat rakennukset Luokka:Suomen vesivoimalat Luokka:Suomen padot Luokka:Hyrynsalmen reitin alaosan alue
Evidenssi

Evidenssi tarkoittaa todistetta, todistusta, todistusaineistoa tai näyttöä. Evidenssillä voidaan tarkoittaa myös varmuutta, ilmeisyyttä, joka on joko välittömästi tajuttua tai loogisen todistelun tulosta. Sana tarkoittaa laajimmassa merkityksessään mitä tahansa, mitä voidaan käyttää päättelemään jotain väitteen totuusarvosta. Filosofisessa mielessä evidenssi voi sisältää väitöksiä, joiden oletetaan olevan tosia, yritettäessä tukea muita, falsifioitavissa olevia väitteitä. Uskomusten totuusarvoja voidaan arvioida evidenssiteorioilla (katso esim. Dempsterin-Shaferin teoria). == Luonnontieteellinen merkitys == Luonnontieteessä evidenssiä kerätään tarkkailemalla maailman ilmiöitä tai tekemällä laboratoriokokeita. Evidenssiä käytetään yleensä joko todistamaan tai kumoamaan hypoteeseja, merkittävänä poikkeuksena tästä popperilainen tieteenfilosofia, jonka mukaan hypoteeseja ei voi todistaa oikeiksi evidenssin perusteella. == Katso myös == * Todistusaineisto – rikostutkinnassa ja oikeudenkäytössä Luokka:Filosofian termit
Oulujoen vesistö

Oulujoen vesistö (vesistöaluetunnus 59) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Oulujoki laskee Perämereen. Se käsittää Oulujoen ja Oulujärven lisäksi Hyrynsalmen reitin sekä Sotkamon reitin järvet ja joet. Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 22 841,4 neliökilometriä, josta 22 509 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 332 neliökilometriä Venäjälle. Valuma- alueen järvisyys on 11,47 %. Vesistöalueella on 18 vesivoimalaa.WSOY Iso tietosanakirja 7, s. 94, WSOY 1997 ISBN 951-0-20163-4 Vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua : * Ala-Oulujoen alue (59.1) :* Ylä- Oulujoen alue (59.2) ::* Oulujärven alue (59.3) :::* Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4) ::::* Luvanjoen valuma-alue (59.7) ::::* Vuokkijärven reitin valuma-alue (59.6) :::::* Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5) :::* Nuasjärven–Kiimasjärven alue (59.8) ::::* Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9) == Katso myös == * Luettelo Suomen vesistöistä Alue ulottuu itä- länsisuunnassa Suomen itärajalta Perämerelle. Kokonaispinta-alasta Oulujärven luusuan ja Perämeren välisen osuuden pinta-ala on 3 066 km². == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Vesistöennusteet: Oulujoen vesistö, vesi.fi Luokka:Kainuu * Luokka:Pohjois-Pohjanmaa
Muhosjoki

Muhosjoki on Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva Oulujoen sivujoki Muhoksen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla niin sanotun Muhoksen muodostuman alueella. ==Joen kulku== Joki alkaa Pelsonsuon alueen latvapuroista Kylmälänkylän eteläpuolella ja virtaa koilliseen, laskien Oulujokeen Muhoksen keskustaajamassa. Joen sivujoki, Poikajoki, yhtyy pääuomaan noin 15 kilometriä joen suulta ylävirtaan. Muhosjoen pituus on noin 55 kilometriä. Joki virtaa koko pituudeltaan Muhoksen kunnan alueella, mutta sen valuma-alue ulottuu myös Tyrnävän, Utajärven sekä Vaalan kuntien alueelle. Ponkilan museosilta ylittää joen Muhoksella. ==Jokimaisema== Muhosjoen alajuoksu on voimakkaasti meanderoiva. Jokimaisema laajoine eroosiolaaksoineen on maisemallisesti erittäin arvokasta aluetta sekä geologisesti ja geomorfologisesti ainutlaatuisia. Joki on paikoin erittäin jyrkkätörmäinen, ts. syöpynyt eroosion takia syvälle. Tämä näkyy yhtäältä mm. rantatörmiltä jokeen kaatuneina puina, toisaalta esimerkiksi siltojen vähyytenä joen varrella. ==Aiheesta muualla== * www.ymparisto.fi: Muhos- ja Poikajokien alueet * www.ymparisto.fi: Muhosjoen valuma-alueen kartta (PDF) Luokka:Muhoksen joet Luokka:Ala-Oulujoen alue
Ajatus Kirjat

Ajatus Kirjat oli suomalainen tietokirjojen kustantaja, jonka perusti Juhani Aromäki vuonna 1991. Gummerus Kustannus Oy osti Ajatus Kustannusosakeyhtiön toukokuussa 2001, minkä jälkeen Ajatus oli toimituksellisesti itsenäinen Gummeruksen tulosyksikkö. Aromäki johti Ajatusta kesään 2004 asti, mistä lähtien kustannuspäällikkönä toimi kesään 2009 asti Jan Erola. Tuolloin Gummerus päätti sulauttaa Ajatus Kirjat osaksi emoyhtiön tietokustantamisosastoa, ja toimituksellisesti itsenäinen yksikkö lakkautettiin. Ajatuksen kustantama ja Antti Helanterän ja Veli-Pekka Tynkkysen kirjoittama Maantieteelle Venäjä ei voi mitään voitti Tieto- Finlandian vuonna 2003. ==Lähteet== Luokka:Entiset suomalaiset kirjankustantamot
Sofieron linna

Sofieron linna on Helsingborgin kaupungissa samannimisessä Helsingborgin kunnassa, Ruotsissa, sijaitseva linna, joka alun perin oli Ruotsin kuninkaallisen perheen käytössä. Sen rakennutti vuonna 1864 tuolloinen prinssi Oskar ja hänen puolisonsa Sophia kesälinnakseen. Nykyiseen kokoonsa linna laajennettiin, kun Oskarista tuli kuningas Oskar II. Vuonna 1905 prinssi Kustaa Aadolf ja hänen puolisonsa Margareta saivat linnan haltuunsa, kun Oskar II antoi sen parille häälahjaksi. Margareta pystytytti linnan lähelle puutarhan, ja linna toimi pariskunnan virallisena kesänviettopaikkana. Kuningas Kustaa VI Aadolf testamenttasi Sofieron linnan Helsingborgin kunnalle, jolle se siirtyi kuninkaan kuoltua vuonna 1973. Nykyisin linna toimii ravintolana, kahvilana, sekä ajoittain myös galleriana. Kesäisin linnan mailla järjestetään joskus myös konsertteja. Sofieron linnan puisto voitti Euroopan kauneimman puiston palkinnon vuonna 2010.Sofiero Europas vackraste park i år SvD Nyheter 31.3.2010. Viitattu 29.5.2014. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Sofieron linna * Sofiero slott och slottsträdgård Luokka:Skånen läänin linnat Luokka:Helsingborgin rakennukset ja rakennelmat
Fiat Regata

Fiat Regata on Fiatin vuosina 1983–1990 valmistama keskiluokan automalli, joka korvasi Fiat 131:n. Se perustui tekniikaltaan Fiat Ritmoon. Regatan seuraajaksi tuli Fiat Tempra. Espanjalainen SEAT valmisti vuosina 1985–1992 SEAT Málagaa, joka oli hyvin läheistä sukua Regatalle. Regata esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 1983. Bensiinimoottoreina olivat SOHC- tyyppiset 1,3- (68 hv) ja 1,5-litraiset (82 hv) sekä DOHC-tyyppinen 1,6-litrainen (100 hv). Ainoa dieselmoottori oli alkuvaiheessa 1,7-litrainen (58 hv), mutta jo vuonna 1984 sen rinnalle tuli myös 1,9-litrainen (65 hv). Vuonna 1984 esiteltiin farmarimalli Regata Weekend, jossa oli alas taittuva takapuskuri lastaamisen helpottamiseksi. Malli oli saatavana 1,3- ja 1,6-litraisilla bensiinimoottoreilla sekä molemmilla dieseleillä. Farmarimallista valmistettiin myös pakettiautoversiota nimeltään Fiat Marengo. vasen|pienoiskuva|Facelift-mallin Fiat Regata. Regata sai vuonna 1986 muun muassa uudet ovenkahvat. 1,6-litrainen sai polttoaineen ruiskutusjärjestelmän ja tuli saataville myös katalysaattorilla varustettuna. Uutena moottorina oli 1,9-litrainen (80 hv) turbodiesel. 1,7-litraisen dieselin iskutilavuutta pienennettiin hieman, mutta sen polttoaineenkulutus laski ja teho nousi 60 hevosvoimaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Regata Luokka:C-segmentin autot Luokka:1980-luvun autot Luokka:1990-luvun autot
Sofiero

Sofiero voi viitata * Sofieron linnaan * Sofiero-olueen
Unto Nevalainen

Unto Henrik Nevalainen (13. kesäkuuta 1935 Iisalmi – 12. elokuuta 2024) oli suomalainen jääkiekkoilija ja jalkapalloilija. Jääkiekkoa Nevalainen pelasi hyökkääjänä HIFK:ssa vuosina 1957–1961 ja tätä ennen kauden Kokkolan Jymyssä. Hän myös edusti maajoukkuetasolla sekä yksissä MM-kisoissa. Jalkapallossa Nevalainen voitti kaksi Suomen mestaruutta ja valittiin vuonna 1959 Suomen parhaaksi pelaajaksi. Myöhemmin Nevalainen toimi valmennus- ja johtotehtävissä. == Ura == Jalkapallouransa Nevalainen aloitti Gamlakarleby AIK:ssa ja jääkiekkouransa Kokkolan Jymyssä, jossa hän pelasi myös jääpalloa. Hän pelasi SM-tasolla HIFK:ssa, Turun Palloseurassa ja Lahden Reippaassa. Nevalainen valittiin vuoden jalkapalloilijaksi 1959, ja hän on ainoa kokkolalaislähtöinen kyseisen kunnianosoituksen saanut pelaaja. Nevalainen pelasi urallaan 24 jalkapallon A-maaottelua, yhden B-maaottelun ja neljä nuorten maaottelua. Hän voitti jalkapallossa kaksi Suomen mestaruutta, yhden hopean ja kaksi pronssia. Nevalaiselle myönnettiin SPL:n kultainen ansiomerkki.Urheilumme Kasvot, s. 216. Jääkiekossa Nevalainen pelasi kymmenen A-maaottelua ja kävi myös yhdet MM-kilpailut (Praha, 1951). Jääkiekkourallaan hän voitti yhden SM-pronssin kaudella 1958–1959. Nevalainen pelasi urallaan viisi kautta SM-sarjassa, joista ensimmäisen Kokkolan Jymyssä ja loput neljä HIFK:ssa vuosina 1957–1961, jona aikana hän teki 53 maalia. Nevalainen toimi vuosia KalPan valmennuksessa 1970-luvulla ja pitkään seuran johtokunnassa. Nevalainen toimi myös KalPan joukkueenjohtajana kun se nousi SM-liigaan vuonna 1986 ja kun se oli pudotuspeleissä vuosina 1989 ja 1990. Nevalainen toimi myös valmentajana Kuopion Pallotovereissa ja Kuopion Palloseurassa sekä SPL:n liittokouluttajana. Nevalainen harrasti keilausta, jossa hän pelasi M-tasolla. == Saavutukset ja huomionosoitukset == * 2 Suomen-mestaruutta jalkapallossa (HIFK 1959, 1961) * 1 SM-hopea jalkapallossa (Lahden Reipas 1962) * 2 SM- pronssia jalkapallossa (TPS 1957, HIFK 1958) * 1 SM-pronssi jääkiekossa (HIFK 1959) * Vuoden jalkapalloilija (1959) * Suomen Palloliiton kultainen ansiomerkki == Jääkiekkotilastot == Kausi Sarja Seura O M S P R 1956–1957 SM- sarja Jymy 8 6 6 12 2 1957–1958 SM-sarja HIFK 8 15 4 19 0 1958–1959 SM-sarja HIFK 16 17 9 26 4 1959–1960 SM-sarja HIFK 17 15 6 21 2 1960–1961 SM-sarja HIFK 17 6 6 12 0 Yht. 66 59 31 90 8 == Lähteet == * Rantala Risto, Siukonen Markku, Tukiainen Seppo (vastaavat toimittajat): Urheilumme Kasvot Osa 3: Palloilu. Jyväskylä: Oy Scandia Kirjat Ab, 1973. === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet