EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Adventtiseppele

Adventtiseppele eli adventtikranssi () on joulun odotukseen liittyvä saksalainen perinne. Havuista tehdyssä seppeleessä on neljä kynttilää, joita sytytetään adventtisunnuntaisin. Ensimmäisenä adventtina sytytetään yksi kynttilä, toisena kaksi ja kolmantena kolme. Viimeisenä adventtisunnuntaina sytytetään kaikki neljä kynttilää. Ensimmäisen adventtiseppeleen teki teologi Johann Hinrich Wichern vuonna 1839 Hampurissa. Hän halusi helpottaa joulun odotusta johtamassaan Rauhes Haus -lastenkodissa. Wichern otti kärrynpyörän ja kiinnitti siihen 23 kynttilää – yhden jokaiselle päivälle ensimmäisestä adventtisunnuntaista jouluaattoon. Adventtisunnuntaille oli valkoiset kynttilät, kun taas muille päiville oli punaiset, pienemmät kynttilät. Wichern ripusti seppeleen lastenkodin rukoushuoneeseen. Alkuperäisessä adventtiseppeleessä kynttilöiden määrä vaihteli vuodesta toiseen välillä 22–28, riippuen jouluaaton ajankohdasta. Noin vuodesta 1860 Wichern koristeli seppeleen pihdan havuilla. 1900-luvun alussa adventtiseppeleet yleistyivät saksalaisissa kirkoissa ja kodeissa. Jossain vaiheessa kynttilöiden määrä laski ja vakiintui neljään. Seppele syntyi alun perin Hampurin protestanttisissa piireissä, mutta ensimmäisen maailmansodan jälkeen tapa levisi kirkkokunnasta riippumatta Saksan eteläosiin asti. Sanotaan, että katolilaisessa kirkossa adventtiseppele ripustettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1925 Kölnissä. Tapa kuitenkin yleistyi katolilaisissa kirkoissa vasta toisen maailmansodan jälkeen. Adventtiseppeleet ovat levinneet myös Saksan ulkopuolelle, ja niitä valmistetaan nykyään useista eri materiaaleista, kuten muovista ja kankaasta. Adventtiseppeleet ovat yleisiä Keski-Euroopassa, ja eri maihin ja maakuntiin on muodostunut erilaisia perinteitä kynttilöiden värien suhteen. Kynttilät voivat olla esimerkiksi violetteja adventin liturgisen värin mukaisesti. Kynttilöiden symboliikalle on useita erilaisia selityksiä. On esimerkiksi sanottu, että Wichernin alkuperäisessä seppeleessä valkoiset kynttilät kuvastivat viattomuutta ja punaiset rakkautta. Neljä kynttilää voivat myös kuvata pääilmansuuntia, ja pyöreä seppele voi kuvastaa äärettömyyttä, ylösnousemusta ja yhteisöä. Kärrynpyörään liittyy myös esikristillisiä perinteitä, ja pyörää on pidetty muun muassa auringon symbolina. Adventtiseppeleet saapuivat Saksasta myös Pohjoismaihin. Tanskassa adventtiseppeleistä tuli hyvin suosittuja, Suomessa ja Ruotsissa ei niinkään. Ruotsissa adventtiperinne muutti muotoaan, ja kyntteliköistä, joissa on vierekkäin neljä adventtikynttilää, tuli 1930-luvulla myyntimenestys. Aiemmin Ruotsissa oli jo ollut adventtikuusia, joiden perinne niin ikään saapui Saksasta. Kynttelikköjen muodossa adventtikynttilät ovat levinneet myös Suomeen, erityisesti ruotsinkielisen väestönosan keskuuteen. Myös saksalainen seppeleperinne on hiljakseen tehnyt tuloaan Suomeen, ja 2000-luvulla adventtiseppeleitä on myyty ainakin Lidlissä. == Lähteet == Luokka:Joulukoristeet Luokka:Joulu Saksassa
Benjamin Ajo

Benjamin Ajo (17. marraskuuta 1868 Ylitornio – 19. huhtikuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen asemapäällikkö ja suomentaja.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Päivästä päivään 70 v., Helsingin Sanomat, 17.11.1938, nro 311, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotHenkilötietoja. 70 vuotta, Uusi Suomi, 17.11.1938, nro 311, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Benjamin Ajon vanhemmat olivat talollinen Isak Vilhelm Pirjetä ja Anna Margareta Ajo. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun yksityislyseosta 1887. Ajo tuli valtionrautateiden palvelukseen 1888. Hän toimi kirjurina Sörnäisten asemalla vuodesta 1891 alkaen ja 1. kirjurina Tampereella vuodesta 1896. Ajo oli asemapäällikkönä Otalammilla 1901–1906, Tohmajärvellä 1906–1907, Urjalassa 1907–1927 ja Hämeenlinnassa 1927–1934. Hän jäi eläkkeelle 1934 ja muutti sitten Helsinkiin. Ajo oli useita vuosia Urjalan kunnanvaltuuston jäsenenä ja Urjalan säästöpankin konttorin johtajana ja oli mukana perustamassa Urjalan suojeluskuntaa. Hän toimi useita vuosia Asemapäällikköyhdistyksen puheenjohtajana ja oli yhdistyksen kunniajäsen. Hän suomensi useita teoksia ja kirjoitti eri julkaisuihin suomalaisuus-, raittius- ja heimokysymysasioista. Ajo oli myös mukana perustamassa useita kirjastoja. Sortovuosina 1900-luvun alussa hän oli mukana harjoittamassa passiivista vastarintaa ja myöhemmin oli ajamassa Karjalan pakolaisten asiaa. Ajo oli Karjalan Sivistysseuran ainaisjäsen seuran perustamisesta lähtien. Ajo teki useita opintomatkoja moniin Europan maihin.Vuosia täyttänyt heimoystävä, Viena-Aunus, 12.12.1938, nro 12, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Benjamin Ajo oli naimisissa 1897–1935 Emilia Wilhelmina Erikssonin (k. 1935) kanssa. == Suomennoksia == * Carl Boberg : Miksi aijot?: nuorison tärkein kysymys: moniaita nuorille omistamia mietteitä. Lähetyskirjakauppa, Helsinki 1894 * Agnes Vollmar : Mummu: kertomus nuorille ja vanhoille; suom. Benjamin Ajo ja Abel Fabian Raunio. Lähetyskirjakauppa, Helsinki 1894, 2. painos 1903 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hämeenlinnan asemapäällikkö Benjamin Ajo, Suomen Rautatiemuseon kuvakokoelma Benjamin Ajon lehtiartikkeleita nimellä Benj. Ajo: * Hajamietteitä heimotyöstä lähinnä Karjalaa silmälläpitäen, Toukomies, 01.04.1931, nro 4-5, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Rajaseudut ja heimotyö, Toukomies, 01.12.1934, nro 11-12, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Suomenkielen alue ja suomalaisen kulttuurin alue, Viena-Aunus, 01.02.1935, nro 1-2, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomentajat Luokka:Urjalan kunnanvaltuutetut Luokka:Vuonna 1868 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Leipiön tuulivoimapuisto 1

Leipiön tuulivoimapuisto 1 on Lapissa Simon Leipiössä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 4 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 18 megawattia ja vuosituotanto noin 43 gigawattituntia . Voimalat on rakentanut Tuuliwatti Oy. Tuulipuiston omistaa Simo Leipiö Tuuli Ky, joka on Exilion Tuuli Ky:n tytäryhtiö , ja niitä operoi Operointi St1 Oy. Leipiön tuulivoimapuistoja on kaksi muutakin, joista käytetään järjestysnumeroita 2 ja 3, mutta ne omistaa Gigawatti Oy. == Yleistä == Tuulivoimapuisto sijaitsee valtatien 4 ja Oulu-Tornio-rautatien pohjoispuolella Vähä-Leipiön palon alueella noin 3 kilometriä luoteeseen Simon asemanseudulta. Merenranta sijaitsee 7 kilometriä etelässä. Pienen tuulipuiston pituus on 1,5 kilometriä, leveys 0,5 kilometriä, ja voimalaitoksein välisen alueen pinta-ala on 40 hehtaaria. Voimalat sijaitsevat 12–20 metriä mpy. Puiston alueella sijaitsee kalliolouhos, joka on täyttynyt vedellä. Tuulipuistoon tulee tie asemanseudun tieliittymästä. Tuulivoimalaitokset ovat espanjalaisen Gamesan valmistamaa Gamesa G128-mallia, jonka napakorkeus on 140 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 128 metriä, ja jonka kapasiteetti on 4,5 megawattia. Ensimmäisen vaiheen neljän tuulivoimalan sähkö kootaan 20 kilovoltin maakaapeleilla yhteen niiden luoteispuolella sijaitsevalle, Alimmaiselle Varesharjulle rakennetulle, sähköasemalle. Sen ylitse kulkee 110 kilovoltin Raasakka-Isohaara voimajohto. == Historiaa == Tuuliwatti Oy alkoi suunnitella Simoon tuulivoimapuistoa Simon tuulivoimapuistot -hankeen nimellä Perämeren hyvien tuuliolosuhteiden vuoksi. Siihen sisältyi neljä hankealuetta, Karsikko, Leipiö, Halmekangas ja Onkalo, jo rakennetun Putaankankaan tuulivoimapuiston ja neljän ensimmäisen jo vuonna 2014 valmistuneiden Leipiön voimaloiden lisäksi . Lapin ELY-keskus vastaanotti ympäristöarviointiohjelman (YVA) tammikuussa 2013 ja siihen liittyvän selostuksen syyskuussa 2013. ELY-keskus antoi tästä lausuntonsa helmikuussa 2014. Leipiön tuulivoimapuiston ensimmäisen laajennuksen osayleiskaava hyväksyttiin kunnanvaltuustossa lokakuussa 2014. Leipiön tuulivoimapuiston laajennus tarkoitti rakentamisen vaiheita 2 ja 3. Siihen oli ryhdytty jo ajoissa ja YVA-hanke oli käynnissä 2015. Leipiö 2-hankkeessa oli tarkoitus pystyttää voimalat kesällä ja syksylla 2016 ja ryhtyä sähköntuotantoon vuonna 2017 . Kun Tuuliwatti Oy päätettiin hajottaa, jaettiin tuulivoimapuistot lokakuussa 2020 joko St1 Nordicin Tuulivoltille tai S-ryhmän Gigawatille. Leipiö 1-vaihe päätyi Tuulivoltille, joka myi tuulipuistonsa heti eteenpäin uudelle yhtiölle Exilion Tuuli Oy, jolla puisto toimii yhtiön Simo Leipiö Tuuli Ky alla. == Katso myös == * Luettelo Suomen tuulivoimaloista == Huomioita == == Lähteet == Luokka:Simon tuulivoimapuistot
Lumokierrot

Lumokierrot (Turbina) on kiertokasveihin kuvattu suku, joka nykyään luetaan osaksi elämänlankoja (Ipomoea). == Suvun lajeja == Turbina abutiloides = Ipomoea abutiloides Turbina amazonica = Ipomoea amazonica Turbina bracteata = Ipomoea porphyrea Turbina cordata = Ipomoea sericosepala Turbina corymbosa = atsteekkilumokierto Ipomoea corymbosa Turbina holubii = Ipomoea holubii Turbina inopinata = Ipomoea inopinata Turbina longiflora = Ipomoea mozambicensis Turbina oblongata = Ipomoea oblongata Turbina oenotheroides = Ipomoea oenotheroides Turbina perbella = Ipomoea perbella Turbina racemosa = Ipomoea racemosa Turbina robertsiana = Ipomoea robertsiana Turbina shirensis = Ipomoea shirensis Turbina stenosiphon = Ipomoea stenosiphon Turbina stenosiphon var. pubescens = Ipomoea stenosiphon var. pubescens Turbina suffruticosa = Ipomoea suffruticosa == Lähteet == Luokka:Kiertokasvit
Adolf Slaby

Adolf Slaby (1849–1913) oli saksalainen sähköinsinööri. Hän oli vuodesta 1882 sähkötekniikan professorina ja 1894–1895 rehtorina Charlottenburgin teknillisessä korkeakoulussa. Hänet nimitettiin 1902 kunniaprofessoriksi Berliinin yliopistoon. Hänen ansionsa lennättimen alalla ovat merkittävät.Slaby, Adolf, Tietosanakirja. Osa 8, palsta 1504. Tietosanakirja- osakeyhtiö 1917 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset insinöörit Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Vuonna 1849 syntyneet Luokka:Vuonna 1913 kuolleet
Elisabeth de Lisitzin

Elisabeth de Lisitzin (3. maaliskuuta 1904 Moskova, Venäjän keisarikunta – 5. tammikuuta 1996 Porvoo) oli suomalainen toimittaja, tulkki ja Suomen ensimmäinen naisdiplomaatti, koulutukseltaan ekonomi ja lakitieteen lisensiaatti.Lakitieteen lisensiaatti Elisabeth de Lisitzin, Helsingin Sanomat Kuolleita 13.1.1996 (Tilaajille) Elisabeth de Lisitzinin vanhemmat olivat vuori-insinööri, filosofian maisteri ja toimitusjohtaja Gregorius Lisitzin ja Eugenie Maria de Ratomska. Hänen sisarensa oli filosofian tohtori, talassologi Eugenie Lisitzin.Vem och vad? Biografisk handbok 1967 : Eugenie Lisitzin Perhe asui vuori-insinöörinä toimineen isän työn vuoksi eri maissa ja de Lisitzin aloitti koulunsa Dresdenissä Saksassa. Hän kävi sitten Pietarissa ruhtinatar Obolenskajan hienostokoulua hankkien sieltä monipuolisen kielitaitonsa: de Lisitzin osasi kahdeksaa kieltä. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin ruotsalaisesta tyttökoulusta 1923. De Lisitzinistä tuli Suomen ensimmäinen naisdiplomaatti, kun hän työskenteli attaseana ulkoministeriössä 1930-luvun alussa. Hän toimi myös tulkkina sekä eri maiden Helsingin edustustojen lainopillisena neuvonantajana. Nainen ei voinut tuohon aikaan tehdä diplomaatin uraa ulkomailla. De Lisitzin työskenteli Suomen Tietotoimiston toimittajana 1941–1952. Toisen maailmansodan päätyttyä hän toimi venäläisten tulkkina sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä. 1950-luvulla hän siirtyi vapaaksi toimittajaksi sekä Kauneus ja terveys -lehden toimittajaksi. Vuonna 1972 hän muutti Porvooseen. Elisabeth de Lisitzinin ja Veikko Pohjanpellon tytär on taidemaalari ja kuvanveistäjä Maria de Lisitzin (s. 1946)."Tärkeintä on myötätunto" – Hyvää tekevän taitelijan 70-vuotisterveiset: Tee tästä jutusta onnellinen, Helsingin Uutiset 30.4.2016Maria de Lisitzin ja Jorma Aunela - kaksi henkisen polun kulkijaa, Uusi Safiiru 2/2013 == Julkaisuja == * Ranskan nykytaidetta. Tekijä, Helsinki 1947 * La peinture actuelle en France. Elisabeth Lisitzin, Helsinki 1947 * Apteekkarien rohdos - Apotekarenas drog Aurumm oy.-ab. 60 vuoden vaiheet. Apteekkarien rohdos, Helsinki 1955 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elisabeth de Lisitzin oli Venäjän vallankumouksen silminnäkijä. Miehet ohittivat kielitaiturin valtion virkavalinnoissa, Helsingin Sanomat 27.2.1994 (Tilaajille) Elisabeth Lisitzinin lehtiartikkeleita: * Varsova - vanhan Puolan sykkivä sydän, Aamulehti, 19.11.1933, nro 312, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Nyky-Japanin kirjallisuudesta, Suomen Sotilas, 01.01.1936, nro 2, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Jugoslavialaisen talonpojan asumuksesta, vaatetuksesta ja elämäntavoista, Maaseudun Tulevaisuus, 19.06.1937, nro 66, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Japanin "lotista", Lotta-Svärd : Lotta-Svärd yhdistyksen äänenkannattaja, 15.06.1938, nro 10, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset diplomaatit Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Hemsedalin kirkko

Hemsedalin kirkko () on Hemsedalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko. Sen suunnitteli arkkitehti Henrik Nissen ja se valmistui vuonna 1882. Hemsedal kyrkje inni.jpg|Kirkkosali ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan puukirkot Luokka:Hemsedal
Skogshorn

Skogshorn on vuori Hemsedalin kunnassa eteläisessä Norjassa. Sen korkein kohta on 1 728 metriä merenpinnan yläpuolella. P1010462 Skogshorn.jpg|Vuoren huipulle on pystytetty risti, jossa lukee norjaksi ”Jumala siunatkoon kuningasta ja isänmaata”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Norjan vuoret Luokka:Hemsedal
121 (luku)

121 (satakaksikymmentäyksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 120 ja seuraa luku 122. == Matematiikassa == * 121 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku. * 121 on vajaa luku. * 121 on neliöluku: 11^2. * Koska 121 on pariton neliöluku, se on myös keskitetty kahdeksankulmioluku. * 121 on tähtiluku. * 121 on keskitetty tetraedriluku. * 121 on palindromi kymmenjärjestelmässä, kolmijärjestelmässä (111113), seitsenjärjestelmässä (2327) ja oktaalijärjestelmässä (1718). * 121 on Smithin luku kymmenjärjestelmässä: 1+2+1 = 1+1+1+1. * 121 kuuluu Duffyn lukuihin. * 121 kuuluu Friedmanin lukuihin, koska se voidaan ilmaista epätriviaalisti kaavana, joka koostuu vain luvun omista numeroista sekä yhteen-, vähennys-, kerto-, jako- ja potenssilaskutoimituksista: 121 = 11^2. * 121 voidaan muodostaa kolmen peräkkäisen alkuluvun summana: 37+41+43. * 121 on pienin luonnollinen luku, joka on (vähintään) kolmentoista luvun tapauksessa kunkin itseään pienempien tekijöiden summa. * 121 on yksi kolmesta tunnetusta ratkaisusta Brocardin ongelmaan: 5!+1 = 11^2. * Taso voidaan jakaa 15 suoralla enintään 121 osaan. == Luonnontieteissä == * Antimoni-121 on antimonin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi.Isotope data for antimony-121 in the Periodic Table (arkistoitu) * 121 Hermione on pikkuplaneetta. == Muissa yhteyksissä == * Lakkautettu seututie 121 on nykyään yhdystie 1215. * Eurooppatie E121 kulkee Venäjän ja Iranin välillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Luonnolliset luvut
Viktor Ivanov

Viktor Myh’ailovitš Ivanov (, 31. tammikuuta 1909 Kozjatyn, Venäjän keisarikunta, nykyisen Vinnytsjan alue – 18. kesäkuuta 1981 Kiova, Ukraina) oli ukrainalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja proosakirjailia. Hänen ohjaamansa elokuva Za dvoma zaitsjamy vuodelta 1961 (, suom. Kahden jäniksen jahtaaminen) valittiin vuonna 2021 Ukrainan elokuvahistorian sadan parhaan elokuvan listan sijalle 17. ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Ukrainalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Ukrainalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Semi Pekki

Semi Pekki (s. 12.kesäkuuta 1973 Mänttä) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Pekki pelasi liigaurallaan neljässä seurassa. Hän aloitti uransa Ilveksen riveissä kaudella 1993-1994. Neljän Ilveksessä pelatun kauden jälkeen Pekki siirtyi Hämeenlinnaan HPK:n riveihin. Hämeenlinnassa Pekki pelasi kaksi kautta. Kaudelle 1999-2000 Pekki siiryi pelaamaan I divisioonan Hyvinkään Ahmoihin ja pelasi tällä kaudella myös kolme liigaottelua lainalla Jokereissa ja toiset kolme Lappeenrannan SaiPassa. Hyvinkään Ahmoissa divaripelejä kertyi 19. Loppukaudeksi Pekki palasi Tampereelle Ilvekseen. Ilveksessä hän pelasi 26 peliä. Seuraavalle kaudelle Pekki palasi Hyvinkäälle pelaamaan uransa kolme viimeistä kautta. Hän päätti jääkiekkouransa kauteen 2003-2004, jolloin pelasi vain kaksi ottelua Ahmojen paidassa. Kaikkiaan Pekki pelasi seitsemän kauden aikana 236 liigaottelua ja teki niissä 41 maalia ja 86 tehopistettä. Jäähyjä hänelle vihellettiin 110 minuuttia. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juho Oskari Metsikkö

Juho Oskari Metsikkö (16. marraskuuta 1878 Mäntsälä – 14. syyskuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja filosofian maisteri.Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg)Maist. J. O. Metsikkö 60-vuotias, Helsingin Sanomat, 16.11.1938, nro 310, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Oskari Metsikön vanhemmat olivat pientilallinen Vihtori Metsikkö ja Eriika Vahlstén. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi 1901, suoritti kasvatusopin tutkinnon sekä valmistui filosofian kandidaatiksi 1927 ja filosofian maisteriksi 1928. Hän teki opintomatkoja Ruotsiin ja Unkariin. Metsikkö oli kansakoulunopettajana Kuopiossa 1904–1916 ja Helsingissä 1916–1941. Hän toimi myös Helsingin lääninvankilan opettajana 1920–1932 ja oli siveysopin opettajana niille kansakoululaisille jotka eivät osallistuneet uskonnon opetukseen. Metsikkö toimi Opettajain Lehden vastaavana toimittajana 1941–1948. Metsikkö oli Kuopion kaupunginvaltuuston v.t. sihteerinä, opettajiston edustajana Kuopion kaupungin kansakoulun johtokunnassa 1906–1916, Kuopion seudun Opettajayhdistyksen sihteerinä 1912–1916 ja Suomen Opettajayhdistyksen asiamiehenä Kuopion piirissä 1911–1916. Helsingissä asuessaan hän oli Helsingin seurakuntain kirkkoneuvoston jäsenenä, Suomen Kansakoulunopettajain Liiton keskushallituksen jäsenenä, Helsingin Kansakoulunopettajain Yhdistyksen johtokunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana sekä kansanopetuslaitosten opettajaneuvoston jäsenenä vuodesta 1930 alkaen. Metsikkö julkaisi kansakoulun uskonnon, siveysopin ja uskonnonhistorian opetusta käsitelleet teokset. Oskari Metsikkö oli naimisissa vuodesta 1902 Saima Aallotar Kalliolan kanssa. Heidän tyttärensä oli seminaarinlehtori ja filosofian tohtori Taimi Metsikkö (s. 1908). == Julkaisuja == Nimellä J. O. Metsikkö: * Kasva hyväksi: lähinnä kansakoulun siveysopin opetuksen tarpeeksi. Otava 1936, 5. painos 1962 * Uskontoa ennen ja nyt: pääkohtia uskonnonhistoriasta: lähinnä kansakoulun uskontojen historian opetusta varten. Otava 1938, 9. painos 1969 * Suomen kansakoulunopettajain liitto: piirteitä 50-vuotisesta toiminnasta; toim. J. O. Metsikkö ja Niko Oksanen. Suomen kansakoulunopettajain liitto, Helsinki 1943 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet
Amrita Acharia

Amrita Acharia (, s. 1987 Kathmandu, Nepal) on norjalais-nepalilainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Daenerys Targaryenin palvelijattaren Irrin roolista televisiosarjassa Game of Thrones, jossa hän näytteli kaksi kautta. Acharia syntyi Nepalissa, Kathmandussa nepalilaisen gynekologi-isän ja ukrainalaisen arkkitehtiäidin perheeseen. Acharian ollessa seitsemänvuotias he muuttivat hänen isänsä työn takia Englantiin ja Acharian ollessa kolmetoistavuotias sieltä Norjaan. Hänen lapsuudessaan ja nuoruudessa usein vaihtuneiden asuinpaikkojen ja vanhempiensa vuoksi hän osaa puhua muun muassa nepalia, ukrainaa, venäjää, englantia ja norjaa. Acharia on opiskellut Academy of Live and Recorded Arts -draamakoulussa Lontoossa. == Filmografia == ; Elokuvat * There’s Something in the Barn (2023) Carol * Huippujengi Himalajalla (Missing Link, 2019) Ama Lhamu * White Chamber (2018) Ruth * Genesis (2018) Alexa Brooks * Amar Akbar and Tony (2015) Richa * Dead Snow 2: Red vs Dead (2014) Reidun * I am Yours (2013) Mina * Camouflage (2014) Amira * The Devil’s Double (2011) ensimmäinen koulutyttö ; Televisio * The Serpent Queen Aabis kaudet 1–2 * The Sister Holly Fox * Hyvän karman sairaala (The Good Karma Hospital) Ruby Walker kaudet 1–4 * Red Dwarf XII jakso ”Timewave” Greta * Mustamaalattu (Frikjent) Amina Sahir kausi 2 * Game of Thrones Irri kaudet 1–2 * Lapland Alison * The Prime Ministers Office Sonya Kahn * Tohtorit (Doctors) Saskia Tremlett * Casualty Neela Lähde filmografialle: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Norjalaiset näyttelijät Luokka:Nepalilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sleesialainen koulukunta

Sleesialainen koulukunta oli saksalainen kirjallinen koulukunta kahdessa vaiheessa. Ensimmäinen syntyi, kun 1600-luvulla Martin Opitzin ympärille kerääntyi saksalaisia runoilijoita, jotka kannattivat hänen kirjallisia teorioitaan, esimerkiksi näytelmäkirjailija Andreas Gryphius, lyyrikot Paul Fleming ja Simon Dach sekä epigrammirunoilija Friedrich von Logau.Sleesialainen koulukunta, Tietosanakirja. Osa 8, palsta 1509. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Toiseen vaiheeseen kuuluu saksalaisia runoilijoita 1600-luvun jälkipuoliskolla. Keskushenkilöitä oli kaksi sleesialaista, Christian Hoffmann von Hoffmannswaldau ja Daniel Casper von Lohenstein. Heidän tuotannolleen oli ominaista ajatuksen tyhjyys, pöyhkeily ja kevytmielisyys. ==Lähteet== Luokka:Kirjalliset suuntaukset Luokka:Saksan kirjallisuus Luokka:Sleesian historia
Luettelo Irlannin kansallispuistoista

Luettelo Irlannin kansallispuistoista kertoo Irlannin tasavallan seitsemästä kansallispuistosta. Nimi Kuva Alue Pinta-ala Perustettu Boyne Valleyn kansallispuisto Brú na Bóinne Meathin kreivikunta 2023 Connemaran kansallispuisto Conamara Galwayn kreivikunta 1980 Glenveagh’n kansallispuisto Gleann Bheatha 175px Donegalin kreivikunta 1984 Killarneyn kansallispuisto Cill Airne 175px Kerryn kreivikunta 1932 Burrenin kansallispuisto Boireann Claren kreivikunta 1991 Wicklowvuorten kansallispuisto Sléibhte Chill Mhantáin Wicklown kreivikunta 1991 Wild Nephinin kansallispuisto entinen Ballycroyn kansallispuisto Néifinne Fiáine Mayon kreivikunta 1998 == Lähteet == Irlanti *
Deuteroitu asetoni

Deuteroitu asetoni ((CD3)2CO), on asetoni, jossa kaikkien kuuden vetyatomin (H1) tilalla on deuteriumatomi (H2). Deuteroitua asetonia käytetään liuottimena muun muassa NMR-spektroskopiassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * PubChem *Deuteroidun asetonin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 18.11.2023. Luokka:Liuottimet
Valentyn Vasjanovytš

Valentyn Mykolajovitš Vasjanovytš (, 21. heinäkuuta 1971, Žytomyr, Ukrainan SNT) on moninkertaisesti palkittu ukrainalaisen nykyelokuvan ohjaaja, elokuvaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hän opiskeli elokuva-alaa ja dokumenttielokuvan tekemistä Kiovan kansallisessa teatteri-, elokuva- ja televisioyliopistossa Ukrainassa. Vuonna 2007 hän valmistui Andrzej Wajdan elokuvaohjauksen mestarikoulusta Puolassa. Hänen kuvaamansa ja osatuottamansa viittomakielinen elokuva The Tribe – Heimo (2014) valittiin vuonna 2021 Ukrainan elokuvahistorian sadan parhaan elokuvan listan sijalle 4. Hänen ohjaamansa elokuva Atlantis (2019) () pääsi saman listan sijalle 11 ja ohjaus Prysmerk (, vapaa suom. Hämärä; 2014) listan sijalle 37-38/100. Ohjaajansa tunnetuimpiin elokuviin lukeutuva Atlantis (2019) sijoittuu vuoteen 2025. On kulunut vuosi kuvitellun Ukrainan ja Venäjän välisen sodan loppumisesta. Ukraina on voittanut sodan mutta samalla kaikki ovat hävinneet; elokuvan kuvaama sodanjälkeinen elämä on karua, kaikkialla sodan runtelemaa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ukrainalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Käsikirjoittajat Luokka:Elokuvatuottajat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Belrain

Belrain on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 31 asukasta vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 8,31 neliökilometriä. == Maantiede == Belrainin naapurikunnat ovat Érize-la-Brûlée, Nicey-sur-Aire, Raival, Ville-devant-Belrain ja Villotte-sur-Aire. Kunnan pinta-ala on 8,31 neliökilometriä ja korkeus merenpinnasta 258–352 metriä. == Väestö == Vuonna 2020 Belrainin väkiluku oli 31. Vielä vuonna 2009 asukkaita oli 48. Vuonna 2007 kunnan asukkaista 63 prosenttia oli naisia ja 37 prosenttia miehiä. Suurin ikäryhmä oli 0–14-vuotiaat. Tiedosto:Population - Municipality code 55044.svg|Belrainin väestönkehitys vuosina 1962–2008. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Meusen kunnat
Huvipuisto-onnettomuus

Huvipuisto-onnettomuus tarkoittaa huvipuistossa tapahtuvaa loukkaantumista tai kuolemantapausta. Yleisin välitön syy kuolemalle on laitteesta putoaminen. Seuraavana järjestyksessä ovat laitteen aiheuttamat iskut ja murskaantumiset sekä sähköiskut. Vähemmän uhreja ovat vaatineet myös tulipalot, sairaskohtaukset ja laitteen mukana tippumiset. Suurin osa laitevioista johtuu räikeästä huollon ja tarkastusten laiminlyönnistä, mutta säännöllisesti huollettuna laiteviat ovat kuitenkin erittäin harvinaisia. Tilastojen mukaan Yhdysvalloissa tapahtuu huvipuistoissa vuosittain noin viisi kuolemaan johtavaa onnettomuutta. IAAPA:n keräämien tietojen perusteella arvioidaan, että Yhdysvaltain huvipuiston laitteilla vakavasti loukkaantumisen todennäköisyys on 1 suhde 15,5 miljoonaan ajeluun. Taas huvipuistojen vuoristoradoissa mahdollisuudet kuolla on 1 suhde 300 miljoonaan ajeluun. Asukasmäärään suhteutettuna Suomessa pitäisi tapahtua yksi ihmishengen vaativa onnettomuus noin kymmenen vuoden välein, mutta niitä on tapahtunut vain kolme kappaletta vuoden 1950-jälkeen. == Suomessa tapahtuneet huvipuisto- onnettomuudet == === Linnanmäki === * Vuonna 1953 sai surmansa kuljettaja, joka istui Vuoristoradan ensimmäiseen vaunuun illan viimeisellä ajolla, eikä kiinnittänyt turvapuomia, ja putosi vaunun eteen jääden sen alle. * Vuonna 1985 Vuoristoradan kyydissä ollut poika kuoli, kun oli onnistunut avaamaan turvapuomin kesken ajon ja noussut vilkuttamaan. Asiakas oli pudonnut vaunun eteen ja jäänyt sen alle. * Vuonna 1995 Linnanmäeltä jo poistuneen Breakdance- laitteen istuimet toisiinsa yhdistävä akseli murtui. Tuolloin kaksi kahdenistuttavaa istuinta törmäsi toisiinsa kovassa vauhdissa. Toinen tytöistä sai lievän aivotärähdyksen ja toinen lieviä lihasvammoja. * Vuonna 2018 yhdeksänvuotias tyttö putosi Mustekala-nimisestä laitteesta maahan ja mursi käsivartensa. Tutkintaviranomaiset eivät havainneet Mustekala laitteessa minkäänlaisia poikkeamia. Siitä huolimatta Mustekala purettiin onnettomuuden jälkeen kokonaan, ja turvalaitteet käytiin läpi erityisellä tarkkuudella. Mustekala-laitteeseen asennettiin myös turvavyöt, ja huvipuiston henkilökunta teki laitteelle omia testejä ennen kuin se otettiin käyttöön. === Powerpark === * Vuonna 2007 kesätyöntekijä kuoli Powerparkissa, kun hän lähti hakemaan Typhoon-laitteessa olleelta lapselta pudonneita kenkiä. Ensimmäisen kengän hän onnistui saamaan, mutta kun hän oli hakemassa toista kenkää, laite törmäsi häneen. === JukuJukuMaa === * Vuonna 1998 kolme vuoristoradan vaunua suistui kiskoilta. Kolme ihmistä sai ruhjeita ja murtumia. === Suomen Tivoli === * Vuonna 1997 Gravitronin ovi tippui asiakkaan päälle. * Vuonna 2016 Tivolin Twister -niminen laite aiheutti naiselle kylkiluun murtuman. Nainen kuvailee olleensa shokissa laitteesta noustuaan ja hänen poikansa itki. Hänen ja pojan päät iskeytyivät useasti laitteen penkin takaosaan, mistä tuli molemmille kuhmuja. Naisen jalat olivat mustelmilla nivusista nilkkoihin asti. == Lähteet == Luokka:Onnettomuudet Luokka:Huvipuistot
Christen Finbak

Christen Johannes Finbak (4. kesäkuuta 1904 Hemnes – 26. maaliskuuta 1954 Trondheim) oli norjalainen kemisti ja fyysikko. Hän valmistui vuonna 1936 Oslon yliopistosta, jossa häntä oli opettanut muun muassa Odd Hassel. Vuonna 1938 Finbak väitteli tohtoriksi aiheenaan molekyylien rotaatioliike kiteisissä aineissa. Vuodesta 1948 kuolemaansa saakka hän toimi teoreettisen kemian professorina Norjan teknillisessä korkeakoulussa. Hänen merkittävin akateeminen panoksensa oli elektronidiffraktion sektorimenetelmän kehittäminen. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset kemistit Luokka:Norjalaiset fyysikot Luokka:Norjalaiset professorit Luokka:Norjan yliopistojen professorit Luokka:Vuonna 1904 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Jørn Hoel

Jørn Hoel (s. 27. heinäkuuta 1957 Tromssa) on norjalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Hänen esikoisalbuminsa Ubarbert ilmestyi vuonna 1982. Vuonna 1987 hän sai Spellemannprisen-palkinnon albumistaan Varme ut av is. Hoel on tehnyt paljon yhteistyötä lapsuudenystävänsä Steinar Albrigtsenin kanssa, ja he ovat julkaisseet kaksi yhteistä levyä. Hoel valittiin vuoden tromssalaiseksi 1987. ==Albumit== * Ubarbert (1982) * Varme ut av is (1987) * Det ingen andre får (1988) * Kjærlighetens teater (1991) * Leapin' Liards (1994) * Soulsville (1996) * Get Together (1997, Steinar Albrigtsenin kanssa) * En blå løk (2000) * På grunn av dæ (2007) * Two Rivers One Road (2009, Steinar Albrigtsenin kanssa) * Sanga for hjertet (2010) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset laulaja-lauluntekijät Luokka:Norjalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eva Bonnier

Eva Fredrika Bonnier (17. marraskuuta 1857 Tukholma – 13. tammikuuta 1909) oli ruotsalainen taidemaalari ja mesenaatti. Hän opiskeli ensin Kuninkaallisessa taideakatemiassa vuosina 1878–1883 ja sen jälkeen Pariisissa. Bonnier edusti realistista suuntausta ja erikoistui muotokuviin. Hän lopetti maalaamisen 1890-luvulla, minkä jälkeen hän toimi taidemesenaattina. ==Teoksia== Eva Bonnier Självporträtt 1886.jpg|Eva Bonnierin omakuva (1886) Interior of a Studio in Paris (Eva Bonnier) - Nationalmuseum - 20563.tif|Ateljéinteriör i Paris (1886) Magdalena by Eva Bonnier.jpg|Magdalena (1887) Eva Bonnier Couturières 1887.jpg|Sömmerskor (1887) JuliaHasselberg by EvaBonnier 1906.jpg|Julia Hasselberg, Bonnierin adoptiotytär ==Yksityiselämä== Bonnier seurusteli jonkin aikaa kuvanveistäjä Per Hasselbergin kanssa. He menivät kihloihin, mutta kihlaus purkautui ennen häitä. Hasselbergin kuoltua äkillisesti vuonna 1894 Bonnier adoptoi tämän juuri syntyneen aviottoman lapsen, Julia Hasselbergin. Bonnierin isä oli kustantaja Albert Bonnier. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Svenskt biografiskt lexikon Luokka:Ruotsalaiset taidemaalarit Luokka:Mesenaatit Luokka:Vuonna 1857 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Mamai (elokuva)

Mamai () on vuonna 2003 julkaistu, Oles Saninin ohjaama ja käsikirjoittama ukrainalainen draamaelokuva. Elokuvan kuvauksesta vastasi Serhi Myh’altšuk ja pääosia näyttelivät Viktorija Spesytseva ja Andrij Bilous. Mamai on ohjaaja Ales Saninin ensimmäinen pitkä draamaelokuva, hänen lopputyönsä Kiovan kansalliseen teatteri-, elokuva- ja televisioyliopistoon. Se on klassinen ukrainalaisiin ja Krimin tataarien kansalliseepoksiin sekä ohjaaja- käsikirjoittaja Saninin kirjoittamaan kehyskertomukseen pohjautuva rakkaustarina. Krimin aroilla, ukrainalaisten ja tataarien välisillä rajamailla kolme kasakkaveljestä on pakotettu työskentelemään tataarivalloittajien alistamana kaivoksissa. Veljekset onnistuvat pakenemaan. Heistä kaksi hankkii itselleen hevoset. Mutta kävelemään joutunut Umai uupuu, jää heistä erilleen. Umai kohtaa kauniin tataarinomadin Omain ja rakastuu tähän. Omai antaa Umaille turkinkielisen kutsumanimen Mamai, joka merkitsee ’ei kukaan’; persialaisissa legendoissa mamay tarkoittaa puolestaan ’arojen vapaata henkeä’. Mamai oli myös 1370-luvulla Kultaisen ordan kenraalina ja ylipäällikkönä toimineen historiallisen suurmiehen nimi. Vuonna 2004 elokuvan ohjaajalle, kuvaajalle ja kahta pääroolia esittäneille myönnettiin teoksesta ukrainalainen Oleksandr Dovženkon valtionpalkinto. Mamai sijoittui Dovženko- keskuksen Ukrainan elokuvahistorian sata parasta elokuvaa -listalla (2021) sijaluokkaan 75–80. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Mamai (virallinen traileri/Oles Sanin) (youtube.com) * Mamai (maksullinen suoratoisto) (justwatch.com) * Oles' Sanin, Mamai (2003), review by Rory Finnin (Univ. of Cambridge, 2009) (kinokultura.com) Luokka:Ukrainalaiset elokuvat Luokka:Vuoden 2003 elokuvat Luokka:Draamaelokuvat Luokka:Historialliset elokuvat
Matti Niemi (teollisuusneuvos)

Matti Aarno Olavi Niemi (s. 19. joulukuuta 1935 Tyrvää) on suomalainen eläköitynyt diplomi-insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen. Viitattu 19.11.2023. Niemen vanhemmat olivat toimitusjohtaja Aarne Niemi ja Anni Mottinen. Hän avioitui 1962 kotiteollisuusopettaja Sirkka Sisko Pitkäsen kanssa. Niemi tuli ylioppilaaksi Tyrvään yhteiskoulusta 1954 ja valmistui diplomi-insinööri Teknillisen korkeakoulun rakennustekniikan opintosuunnalta 1961. Hän oli Niemen Lelutehdas Oy:n, vuodesta 1975 Niemen Tehtaat Oy, tekninen johtaja 1960–1965, toimitusjohtaja 1965–1992, hallituksen puheenjohtaja 1992–1998 ja sitten vielä hallituksen jäsen. Niemi toimi myös yhtiön talousjohtajana. Hän oli lisäksi Vammalan ammattikoulun puu- ja rakennusosaston johtaja 1962–1965 ja Niemi Steel Ky:n äänetön yhtiömies. Niemellä on ollut myös useita teollisuuden, liike-elämän ja muita luottamustehtäviä, mukaan lukien Vammalan kaupunginvaltuuston jäsenyys. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 1988. (ei- vapaa) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vammalan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Slöör

Slöör on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Kaarlo Slöör, Santala, (1833−1905), hovineuvos, runoilija, suomentaja ja Suomen virallisen lehden päätoimittaja * Mary Gallen-Kallela, o.s. Slöör (1868–1947), suomalainen pianisti. Hänen puolisonsa oli Akseli Gallen-Kallela * Åke Slöör (1898–1974), Puolustusvoimien eversti ja tasavallan presidentin adjutantti
Uusi Jerusalem (romaani)

Uusi Jerusalem on Antti Tuurin kirjoittaman romaani, joka kuuluu Pohjanmaa- sarjaan. Uusi Jerusalem on kirjasarjan neljäs osa. == Juoni == Vuosisadan alun siirtolaisuus Amerikkaan oli pohjalainen kansanliike. 1920-luvun lopulla lähtee myös Johannes Hakala onneaan koettamaan. Häneltä jää vanhaan maahan vaimo, lapset ja varakas talo. Mutta takaisin hän ei aio palata. Halifaxin satamassa Johannes Hakala ja muut Pohjanmaan miehet houkutellaan Kirkland Laken kultakaivoksille. Vasta perillä paljastuu karu totuus. Monta kokemusta viisaampana Johannes Hakala selviää alkuperäiseen päämääräänsä Sudburyyn, Supperiin, jossa työtä ei löydy. Miehet tutustuvat uuden maan ihmeisiin, koiratorppiin ja huorahausseihin, lopulta myös saarnaaja Blombergiin ja hänen utopiaansa, Uuteen Jerusalemiin. Johannes Hakala on Pohjanmaa-romaanista tuttujen Hakalan veljesten isoisä. Kertoessaan Hakalan ja hänen kumppaneittensa huikeista vaiheista Antti Tuuri luo toden ja tutkitun kuvan suomalaisten siirtolaisten elämästä yleensä, tunnoista ja tunnelmista lännen kultamaassa, jota koettelee kovin kourin depression eli laman aika. Luokka:Antti Tuurin teokset Luokka:Vuoden 1988 kirjat
Maan avaruus

Maan avaruus on Antti Tuurin kirjoittaman romaani, joka kuuluu Pohjanmaa- sarjaan. Maan avaruus on kirjasarjan viides osa. Kirja ilmestyi vuonna 1989 Otavan kustantamana. Kirja on käännetty myös ruotsiksi, nimelle Jordens vida rymd.https://www.kirjasampo.fi/fi/kulsa/kauno%253Aateos_23632 == Kirjan juoni == Laajalle, lakealle Saskatchewanin preerialle on kohonnut suomalaisten perustama ihanneyhdyskunta, jonka johdossa on monitaitoinen ja -tietoinen utopisti Blomberg. Tänne ajautuu taloudellisen laman kuristamilta työmarkkinoilta myös John Hawk eli Johannes Hakala. Työtä ja leipää on yllin kyllin, mieliala on innostunut; mutta sitten John Hawk löytää itsestään ominaisuuksia, joita ei kykenekään hallitsemaan. Antti Tuurin romaani suomalaisista siirtolaisista kaksi- ja kolmikymmen luvun vaihteen Amerikassa avaa väkeviä näkymiä niin yksityisen ihmisen elämään kuin yhteiskuntaan. Miten käy odotusten ja unelmien, joiden varassa Johannes Hakala ja hänen kumppaninsa romaanissa Uusi Jerusalem matkasivat Lännen kultamaahan? Maan avaruus on Antti Tuurin siirtolaisromaanien huipennus; täysi ja vastaansanomaton näyttö kertomisen taidosta ja mahdista. == Lähteet == Luokka:Siirtolaisuus Luokka:Antti Tuurin teokset Luokka:Vuoden 1989 kirjat
Remingtonocetus

Remingtonocetus on sukupuuttoon kuollut muinaisvalaisiin kuulunut suku. Näillä muinaisvalailla oli pitkä kuono ja kapea. Niiden hampaisto ei ollut samankaltainen kuin nykyisten valaiden hampaisto vaan se muistutti enemmän maanisäkkäiden hampaistoa. Hampaistossa etuhampaat ja poskihampaat erottuivat selvästi. Nämä muinaisvalaat muistuttivat enemmän nykyisiä hammasvalaita kuin heimon Basilorauridae muinaisvalaita. Remingtonocetuksia esiintyi keskisellä Eoseenillä Aasian puoleisella Tethysmerellä. Sukuun kuuluvia lajeja ovat Remingtonocetus harudiensis ja Remingtonocetus sloani == Lähteet == Luokka:Muinaisvalaat
Tarvantovaaran erämaa

Tarvantovaaran erämaa on Enontekiössä sijaitseva erämaa-alue. ==Maantiede== Alue rajautuu lännessä Leppäjärven kylään ja pohjoisessa Kaaresuvannon kylään ja Suomen ja Norjan väliseen rajaan. Tämä erämaa-alue on mäntyvaltaisten metsien pohjoispuolella ja alueen puusto on enimmäkseen tunturikoivua. Norjan rajan seudulla on tunturialue, jonka korkeimmat kohdat ovat yli 600 m korkeudessa. Alueella on paikoin suoalueita, kuten Lätäsenon-Hietajoen soidensuojelualue, joka sopii lintujen tarkastelua harrastaville. Alueen soilla on ikijäätä sisältäviä turvekumpuja eli palsoja. Erämaa-alueen halki tuntureilta Muoniojokeen virtaavia jokia ovat Tarvantojoki ja Harrijoki. Näissä joissa taitavat kalastajat voivat harrastaa kalastusta. Tarvantovaaran erämaan itäpuolella kulkee Ruijantie ja eteläpuolella Käsivarrentie. Stuorrahanoaivin tunturilla on entinen kolmiopistemittaustorni, joka on maannmittauksen historian merkittäviä muistomerkkejä ja on Unescon maailmanperintökohde. Alueen helppokulkuisimpia reittejä on Norjan rajan läheisyydessä sekä alueen länsipuolella. Alueella sijaitsevia Metsähallituksen ylläpitämiä autiotupia ovat Salvasjärven ja Syväjärven autiotuvat. Eräs suoalue sijaitsee lähellä Kuolpajärveä. Muita alueen järviä ovat Suolojärvi ja Paittasjärvi. Pahtavaaran alueella on kivikkoista maastoa ja jyrkkäpiirteisiä kuruja. == Lähteet == Luokka:Enontekiön luonto Luokka:Erämaa-alueet
Orimattilan Villatehdas

Orimattilan Villatehdas Osakeyhtiö - Orimattilla Yllefabrik Aktiebolag oli suomalainen Orimattilassa vuosina 1913–1964 toiminut tekstiiliteollisuusyritys. Yhtiön tehdas sijaitsi kilometrin päässä Orimattilan rautatieasemalta.Poistuneet pörssiyhtiöt : Orimattilan Villatehdas Osakeyhtiö - Orimattilla Yllefabrik Aktiebolag, Pörssitieto G. Kock Orimattilan Villan Kehruu ja Kutoma Tehdas aloitti toimintansa vuonna 1882. Liike muutettiin vuonna 1913 osakeyhtiöksi, mutta yhtiön johto pysyi samana. Sarkaa, huopia ja pukukankaita valmistaneeseen Orimattilan villatehtaaseen kuului villankehruu-, kutomo-, vanutus- ja värjäyslaitokset. Vuonna 1935 aloitti Käkelässä toimintansa kevyt kutomo, joka valmisti muun muassa leninkikankaita. Yritys fuusioitui 1919 Viljamaan Kehruutehdas Oy:n kanssa. Orimattilan villatehtaalla oli työntekijöitä 34 vuonna 1914, 212 vuonna 1923, 420 vuonna 1946 ja 260 vuonna 1969. Yhtiön merkittäviä omistajia olivat vuodesta 1905 Georg Gabriel (Yrjö) Elmgren (1880–1929), vuodesta 1917 Ano Caselius, Wilhelm Mathelin ja Harry Wigelius, vuodesta 1919 Gunnar von Frenckell, vuodesta 1922 Bankirfirman John Thomé Ab, Gustav Frentz Ab ja Mikko Tirranen sekä vuodesta 1923 H. G. Estlander, Knut Furuhjelm, B. Sourander ja Thomé A/B. Vuonna 1937 yhtiön merkittävin osakkeenomistaja oli sen toimitusjohtaja Lars Gustaf Georg Eklundh (1885–1943), ja Eklundhin suku säilyi suurimpana omistajana 1950-luvun lopulle saakka. Yhtiön osaketta noteerattiin Helsingin pörssissä 1915–1923. Orimattilan Villatehdas Osakeyhtiö fuusioitiin vuonna 1964 Villayhtymä Oy:hyn, joka oli jo vuonna 1960 hankkinut yhtiön osakkeet itselleen. Villayhtymän tehtyä konkurssin osa Orimattilan tehdastiloista siirtyi 1970 Sellgren-Tekstiilit Oy:n käyttöön. Sellgren valmisti istuinkankaita hotelleihin, sairaaloihin, kouluihin, laivoihin ja lentokoneisiin, ja sen palveluksessa oli 1990-luvulla 30 työntekijää Orimattilassa. Vuonna 2005 Sellgren-Tekstiili Oy:n konkurssipesän osti tanskalainen Gabriel A/S, joka säilytti Sellgren-Tekstiili Oy:n suomalaisena tytäryhtiönään. Yhtiön myyntikonttori siirrettiin Turkuun ja tuotteiden valmistus tapahtui jatkossa Tanskassa ja Liettuassa.Villatehtaan konkurssi heijastui monen elämään, Orimattilan Sanomat 31.8.2023] (Tilaajille)Sellgren pelastui erikoistumalla, Taloussanomat 27.1.1998Sellgren-Tekstiili säilyy Suomessa myyntiyhtiönä, Etelä-Suomen Sanomat 24.3.2005 Orimattilan villatehtaan tehdaskiinteistössä toimii nykyisin kulttuuri-, ostos-, hyvinvointi- ja viihdekeskus Kehräämö.Kehräämö Orimattilan kaupunki == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Raf. Fahlgren: Orimattilan villatehdas Osakeyhtiö 1882-1942. Orimattilan villatehdas, Lahti 1942 * Jalmari Niemi: Orimattilan villatehdas osakeyhtiö 1882-1957. Orimattilan villatehdas osakeyhtiö, Lahti 1957 == Aiheesta muualla == * Orimattilan Villatehdas Oy:n tehtaat, ilmakuva vuodelta 1958 (Kulttuurisampo) Luokka:Entiset suomalaiset vaatetusalan yritykset Luokka:Entiset suomalaiset teollisuusyritykset Luokka:Entiset suomalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Orimattilalaiset yritykset
Polykaprolaktoni

Polykaprolaktoni eli PCL on polyestereihin kuuluva polymeeri. Sen monomeeri on kaprolaktoni. Polykaprolaktonilla on useita käyttökohteita ja se on biohajoavaa. ==Ominaisuudet== Polykaprolaktonin keskimääräinen moolimassa on 3 000–630 000 g/mol. Se on osittain kiteinen polymeeri, ja kiteisyysaste on 57–76 % ja moolimassaltaan suuret polymeerit ovat vähiten kiteisiä. Polykaprolaktonin sulamispiste on melko alhainen, noin 59–64 °C. Yhdisteen lasisiirtymälämpötila on -65 – -60 °C eli se on huoneenlämpötilassa joustavaa. Polykaprolaktonin tiheys on 1,07–1,2 g/cm3. Polykaprolaktoni ei liukene veteen eikä alkoholeihin. Kohtalaisesti se liukenee esimerkiksi asetoniin ja etyyliasetaattiin ja hyvin tolueeniin tai kloorattuihin hiivivetyihin. Polykaprolaktoni kestää melko hyvin useiden kemikaalien ja UV-säteilyn vaikutuksia.Erik Gubbels, Thomas Heitz, Motonori Yamamoto, Vinit Chilekar, Sirus Zarbakhsh, Michael Gepraegs, Horst Köpnick, Manfred Schmidt, Wilhelm Brügging, Jörn Rüter & Walter Kaminsky: "Polyesters", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2018. == Valmistus ja käyttö == Tavanomaisin tapa valmistaa polykaprolaktonia on kaprolaktonin renkaanavautumispolymerointi 110–130 °C:n lämpötilassa käyttäen katalyyttinä tinaoktoaattia. Muitakin katalyyttejä, esimerkiksi alumiini-, sinkki- tai titaaniyhdisteitä, voidaan käyttää. Polykaprolaktonia voidaan valmistaa myös 6-hydroksikapronihapon kondensaatioreaktiolla. Tätä reaktiota on tutkittu suoritettavaksi myös entsyymien katalysoimana. : Polykaprolaktonin suhteellisen alhainen sulamispiste rajoittaa sen käyttökohteita. Biohajoavuus on etu lääketieteellisissä sovellutuksissa kuten tikeissä ja muissa ompeleissa sekä lääkeaineiden annostelussa. Polykaprolaktonin ja polylaktidin seoksista voidaan valmistaa joustavia kuituja. Tärkein polykaprolaktonin käyttökohde on kuitenkin polyuretaanipohjaisten vaahtojen, pinnoitteiden, liimojen ja elastomeerien valmistus. Polykaprolaktoni parantaa polyuretaanien stabiiliutta. Harrastuskäytössä polykaprolaktonia käytetään pienoismallien valmistukseen.Maximilian Lackner :"Bioplastics", teoksessa Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2015.Michael Szycher, Jinhao Qiu & Mami Tanaka: "Biomaterials, Prosthetics, and Biomedical Devices", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2004.George Brereton, Ronald M. Emanuel Jr, Robert Lomax, Keith Pennington, Tyler Ryan, Heiko Tebbe, Michael Timm, Polina Ware, Karen Winkler, Tingting Yuan, Zhenya Zhu, Norbert Adam, Geza Avar, Herbert Blankenheim, Wolfgang Friederichs, Manfred Giersig, Eckehard Weigand, Michael Halfmann, Friedrich-Wilhelm Wittbecker, Donald-Richard Larimer, Udo Maier, Sven Meyer-Ahrens, Karl-Ludwig Noble & Hans-Georg Wussow: "Polyurethanes", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2019. == Lähteet == Luokka:Polymeerit
Ours

Ours on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2010. Kappale on bonusraita albumilta Speak Now, joka julkaistiin 25. lokakuuta 2010. Swift on säveltänyt sen yksin. Tuottajina toimivat Swift ja Nathan Chapman.Speak Now (Deluxe Version). Albumi. Taylor Swift 2010. Big Machine Records. CD:n kansilehti. ”Ours” julkaistiin CD-singlenä 21. marraskuuta 2011.Taylor Swift – Ours Discogs. Viitattu 19.11.2023. Siitä tuli albumin kuudes ja viimeinen radiosingle 5. joulukuuta.Country Air Check Weekly Country Air Check 28.11.2011. "Ours" pääsi Yhdysvalloissa countrylistan kärkeen ja singlelistan sijalle 13.Chart History - Taylor Swift - Hot Country Songs Billboard. Viitattu 11.1.2025.Chart History - Taylor Swift Billboard. Viitattu 11.1.2025. Kappale oli countrylistan ykkösenä myös Kanadassa.Chart History - Taylor Swift - Canada Country Billboard. Arkistoitu. Viitattu 11.1.2025. Kappale on myynyt Yhdysvalloissa platinaa.GOLD & PLATINUM - Taylor Swift - Ours Recording Industry Association of America 12.4.2012. Viitattu 11.1.2025. Live-versio kappaleesta on mukana CD-singlellä sekä livealbumilla Speak Now World Tour – Live (2011).Review: Taylor Swift, Speak Now World Tour Live Slant 28.11.2011. Speak Now World Tour – Live CD/DVD. Taylor Swift 2011. Discogs. Viitattu 18.11.2023. Vuonna 2023 Swift julkaisi kappaleesta uudelleen levytetyn version ”Ours (Taylor’s Version)” albumilla Speak Now (Taylor’s Version). Taylor Swift reveals Speak Now (Taylor's Version) tracklist: Including collabs with Hayley Williams & Fall Out Boy 6.6.2023.Taylor Swift's 'Speak Now': This is the song you must hear on new version of her album USA Today 7.7.2023. ==Listasijoitukset== Ours Maa ja lista Korkein sija Australia (ARIA Charts)THE ARIA REPORT Australian Recording Industry Association 8.11.2010. The National Library of Australia. Arkistoitu. Viitattu 11.1.2025. 91 Kanada (Canadian Hot 100)Chart History - Taylor Swift - Canadian Hot 100 Billboard. Viitattu 11.1.2025. 68 Kanada (Canada Country) 1 Yhdysvallat (Billboard Hot 100) 17 Yhdysvallat (Hot Country Songs) 1 Ours (Taylor’s Version) Maa ja lista Korkein sija Australia (ARIA Charts)The ARIA Report: Week Commencing 17 July 2023. The ARIA Report. No. 1741. Australian Recording Industry Association 7/2023. 85 Filippiinit (Billboard PH Hot 100)Chart History - Taylor Swift - Philippines Songs Billboard. Arkistoitu. Viitattu 11.1.2025. 20 Kanada (Canadian Hot 100) 65 Yhdysvallat (Billboard Hot 100) 68 Yhdysvallat (Hot Country Songs) 29 Global 200 (Billboard)Chart History - Taylor Swift - Global 200 Billboard. Viitattu 11.1.2025. 91 ==Myyntipalkinnot== Maa Sertifikaatti Myöntäjä Australia2023 Accreds Australian Recording Industry Association. Viitattu 11.1.2025. kultaa Australian Recording Industry Association Yhdysvallat platinaa Recording Industry Association of America ==Singlen kappaleet== ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ours-kappaleen musiikkivideo Luokka:Vuoden 2010 kappaleet Luokka:Taylor Swiftin kappaleet
Nebivololi

Nebivololi on beetasalpaajien ryhmään kuuluva lääkeaine. Sitä käytetään kohonneen verenpaineen ja sydämen vajaatoiminnan hoitoon. Muiden beetasalpaajien tapaan lääkkeen vaikutus perustuu sen kykyyyn harventaa sydämen sykettä, alentaa verenpainetta ja laajentaa verisuonia. Nebivololin verenpainetta alentava vaikutus on parempi kuin atenololilla, propranololilla ja pindololilla. Myyntiluvan lääke sai vuonna 2007. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * PubChem: Nebivolol * Human Metabolome Database (HMDB): Nebivolol * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nebivolol Luokka:beetasalpaajat