EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Jussi Lammela

Jussi Antero Lammela (s. 17. toukokuuta 1959) on suomalainen muusikko. Hän toimi Finlanders-yhtyeen laulaja-rumpalina ja keulahahmona vuodesta 1984 alkuvuoteen 2020. Jussin isä Olli on ollut basistina Jannen Pelimannit- orkesterissa. Lammela on koulutukseltaan lääkintävahtimestari ja toiminut myös hierojana. Ennen Finlandersia Lammela soitti Jussi Lammelan Orkesteri -yhtyeessä, joka toimi Matin ja Tepon taustayhtyeenä vuosina 1980–1983. Samana vuonna 1984 Lammela osallistui MTV:n Syksyn sävel -kilpailuun, ja Finlanders perustettiin. Lammela perusti uuden kokoonpanon nimeltään MeLammelat keväällä 2020. Yhtyeen ensimmäinen single "Hän luottaa huomiseen" julkaistiin elokuussa 2020. Yhtyeen toinen single, Pekka Kuorikosken laulama "Muistojeni Bolero", julkaistiin niin ikään elokuussa 2020. Lammela on tehnyt jonkin verran kappaleita Finlandersille ja myös muille artisteille. Marita Taavitsainen on levyttänyt Lammelan tekemän käännöstekstin "Kellot Moskovan". Lammela asuu nykyään Turussa, hänellä on kaksi lasta, joista toinen on opiskellut kokiksi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * * * Jussi Lammelan biisituotanto Kansalliskirjaston palvelussa Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset rumpalit Luokka:Suomalaiset lauluntekijät Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Taoiseach

Taoiseach (artikkelin kanssa An Taoiseach, monikossa Taoisigh) on Irlannin hallituksen johtajan nimike vuodesta 1937. Nimike on käytännössä pääministeri. Hallituksen varapääministeriä kutsutaan tánaisteksi. Nimike äännetään Iiriksi [t̪ˠiːʃəx] ja englanniksi [ˈtiːʃəx] tai [ˈtiːʃək]. ==Luettelo== Järjestys Taoiseach (syntynyt – kuollut) Virkakausi Puolue 1\. Éamon de Valera (1882–1975) 29\. joulukuuta 1937 – 18. helmikuuta 1948 Fianna Fáil 2\. John A. Costello (1891–1976) 18\. helmikuuta 1948 – 13. kesäkuuta 1951 Fine Gael 3\. Éamon de Valera (1882–1975) 13\. kesäkuuta 1951 – 2. kesäkuuta 1954 Fianna Fáil 4\. John A. Costello (1891–1976) 2\. kesäkuuta 1954 – 20. maaliskuuta 1957 Fine Gael 5\. Éamon de Valera (1882–1975) 20\. maaliskuuta 1957 – 23. kesäkuuta 1959 Fianna Fáil 6\. Seán Lemass (1899–1971) 23\. kesäkuuta 1959 – 10. marraskuuta 1966 Fianna Fáil 7\. Jack Lynch (1917–1999) 10\. marraskuuta 1966 – 14. maaliskuuta 1973 Fianna Fáil 8\. Liam Cosgrave (1920–2017) 14\. maaliskuuta 1973 – 5. heinäkuuta 1977 Fine Gael 9\. Jack Lynch (1917–1999) 5\. heinäkuuta 1977 – 11. joulukuuta 1979 Fianna Fáil 10\. Charles Haughey (1925–2006) 11\. joulukuuta 1979 – 30. kesäkuuta 1981 Fianna Fáil 11\. Garret FitzGerald (1926–2011) 30\. kesäkuuta 1981 – 9. maaliskuuta 1982 Fine Gael 12\. Charles Haughey (1925–2006) 9\. maaliskuuta 1982 – 14. joulukuuta 1982 Fianna Fáil 13\. Garret FitzGerald (1926–2011) 14\. joulukuuta 1982 – 10. maaliskuuta 1987 Fine Gael 14\. Charles Haughey (1925–2006) 10\. maaliskuuta 1987 – 11. helmikuuta 1992 Fianna Fáil 15\. Albert Reynolds (1932–2014) 11\. helmikuuta 1992 – 15. joulukuuta 1994 Fianna Fáil 16\. John Bruton (1947–2024) 15\. joulukuuta 1994 – 26. kesäkuuta 1997 Fine Gael 17\. Bertie Ahern (s. 1951) 26\. kesäkuuta 1997 – 7. toukokuuta 2008 Fianna Fáil 18\. Brian Cowen (s. 1960) 7\. toukokuuta 2008 – 9. maaliskuuta 2011 Fianna Fáil 19\. Enda Kenny (s. 1951) 9\. maaliskuuta 2011 – 14. kesäkuuta 2017 Fine Gael 20\. Leo Varadkar (s. 1979) 14\. kesäkuuta 2017 – 27. kesäkuuta 2020 Fine Gael 21\. Micheál Martin (s. 1960) 27\. kesäkuuta 2020–17. joulukuuta 2022 Fianna Fáil 20\. Leo Varadkar (s. 1979) 17\. joulukuuta 2022 – 9. huhtikuuta 2024 Fine Gael 22\. Simon Harris (s. 1986) 9\. huhtikuuta 2024–23. tammikuuta 2025 Fine Gael 21\. Micheál Martin (s. 1960) 23. tammikuuta 2025 Fianna Fáil == Lähteet == Luokka:Irlannin politiikka *
Grigori Petrov

Grigori Spiridonovitš Petrov (1866 Jaama – 1925 Pariisi) oli venäläinen pappi, joka kirjoitti Suomesta, Suomen suuriruhtinaskunnan asukkaista, ihanteellisen ja romantisoidun kuvan antavan kirjan Valkoliljojen maa – Suomi. Petrov opiskeli Pietarissa ja hänet vihittiin papiksi 1892. Vuonna 1907 hänet valittiin toiseen Venäjän valtakunnanduumaan kadettipuolueen edustajana. Vuonna 1908 hän joutui epäsuosioon ja menetti oikeutensa toimia pappina sekä oikeuden asua Pietarissa tai Moskovassa. Vuonna 1920 Petrov muutti Neuvosto- Venäjältä ja asettui Pantševoon Belgradin lähelle. Hänet haudattiin aluksi Jugoslavian Novi Sadiin ja myöhemmin Müncheniin tyttärensä toiveesta. ==Valkoliljojen maa== Valkoliljojen maan käsikirjoitus löytyi Sofiasta syksyllä 2000 kustantaja Dinjo Božkovin tyttärenpojan Evelinan Božkovan arkistosta. Käsikirjoitus on nyt Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistossa. Kirjaa ei kustannettu venäjäksi, mutta sen käsikirjoitus käännettiin serbiaksi kustannettavaksi 1923 ja bulgariaksi 1925. Turkissa Mustafa Kemal otti kirjan 1925 ilmestyneen turkinkielisen käännöksen, Ak zambaklar ülkesinde – Finlandiya, pakolliseksi oppikirjaksi sotilasopetuslaitoksiin 1930-luvulla. Kirjan uudet painokset Balkanilla on otettu vielä 2000 Turkissa, 1998 Serbiassa ja 1992 Bulgariassa. Kirja on myös ilmestynyt arabian, kurdin ja suomen kielillä sekä lopulta myös venäjäksi. Suomeksi teos ilmestyi uudelleen painettuna vuonna 2023 nimellä Valkoliljojen maa, Suomi (Wanhat Kirjat 2023). ==Aiheesta muualla== *Venäjä-instituutti *Wanhat Kirjat Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Vuonna 1866 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Jouko ja Kosti

Jouko ja Kosti oli veteliläisten veljesten, Jouko ja Kosti Saaren, duo. Se tuli tunnetuksi vuonna 1968 kappaleella ”Muisto vain jää”. ==Historia== Jouko (s. 1948) ja Kosti (1950–2004) Saari aloittivat muusikonuransa 1960-luvun puolivälissä Saaren yhtyeessä, jossa soittivat heidän setänsä Taito, Veli ja Timo Saari. Jouko oli yhtyeen kitaristi ja Kosti basisti. Laulu-ura alkoi, kun veljekset osallistuivat laulukilpailuun, jonka Jouko voitti ja jossa myös Kosti sijoittui hyvin. Kilpailun jälkeen levytyssopimusta tarjottiin vain Joukolle, mutta tämä hyväksyi sopimuksen ehdolla, että myös Kosti pääsisi mukaan. Lopulta vaatimukseen suostuttiin, ja veljekset pääsivät Toivo Kärjen talliin Finnlevylle.Tony Latva ja Petri Tuunainen: Iskelmän tähtitaivas, s. 144–145. Porvoo-Helsinki: WSOY, 2004. Veljesparin valttikortiksi muodostui laulaminen korkealta ja kovaa, ja tässä esikuvina olivat keskenään kilpailleet maailmantähdet Tom Jones ja Engelbert Humperdinck. Joukon ja Kostin suurin menestys ajoittui 1960-luvun loppuun ja 1970-luvun alkuun. Tuolloin oli tapana levyttää lähinnä singlelevyjä, ja vuonna 1971 ilmestyneen Jouko ja Kosti -albumin kaikki kappaleet oli jo julkaistu singleinä. Kappaleesta "Muisto vain jää" on kuitenkin albumilla eri versio. Vuonna 1974 duo kasvoi trioksi, kun Joukon ja Kostin pikkuveli Paavo Saari (1954–1995) tuli yhtyeen kosketinsoittajaksi. Vuonna 1976 veljekset siirtyivät levyttämään Discophon- levy-yhtiölle, ja samana vuonna he osallistuivat Suomen euroviisukarsintaan kappaleella ”Can Can”, joka ei kuitenkaan menestynyt. Veljekset lopettivat levyttämisen ja päätoimisen keikkailun vuonna 1979. He esiintyivät harvakseltaan vielä 1980- ja 1990-luvuilla. Kosti Saari kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen kotonaan Hyvinkäällä 20. marraskuuta 2004. Jouko Saari työskenteli musiikkiuran jälkeen linja-autonkuljettajana vuoteen 2012 asti, jolloin jäi eläkkeelle. == Diskografia == === Albumit === * Jouko ja Kosti (1971) * Jouko, Kosti & Paavo (1977) * * Jouko ja Kosti : Tähtisarja - 30 suosikkia (2010) === Singlet === * Tahdon takaisin sen mikä meni pois / Muisto vain jää (1968) * Menee mikä menee / Salapoliisin tytär (1969) * En toiseks jää / Illasta aamuun (1969) * En kuitenkaan / Parhaimmat muistot (1970) * Kun hän on mennyt pois / Mun täytyy kestää (1970) * Sillä lailla pallo pomppii / Sisäinen kauneus (1971) * Lyhyt hetki vain / Schwabadaba ding ding (1971) * Daragaja maja / Orvon kohtalo (1972) * Aika kuluu / Mama loo (1973) * Mä joskus saan helpon päivän / Palaa taas (1974) * Alusta mä kaiken antaisin / Heikko luonne (1975) * Näin on marjat / On jossain saari (1976) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Epäviralliset kotisivut Luokka:Suomalaiset duot Luokka:Suomalaiset iskelmäyhtyeet Luokka:Sisarukset
Jouko Saari

Jouko Saari (s. 1948) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Jouko ja Kosti -duosta, joka esiintyi 1960-, 1970-luvuilla ja satunnaisesti myös 1980-luvulla. Jouko ja Kosti -duon jälkeen Saari soitti eri yhtyeissä. Musiikkiuran jälkeen hän toimi pääkaupunkiseudulla linja-autonkuljettajana ja jäi eläkkeelle vuonna 2012. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kosti Saari

Kosti Saari (1950 Veteli – 20. marraskuuta 2004 Hyvinkää) oli suomalainen muusikko. Hänet muistetaan Jouko ja Kosti -duosta, joka esiintyi 1960-, 1970- ja satunnaisesti 1980-luvuilla. Kosti Saari kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen kotikaupungissaan Hyvinkäällä 20. marraskuuta 2004. Kuollessaan hän oli 54-vuotias. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Live by the Sea

Live by the Sea on brittiläisen rock-yhtye Oasiksen livetaltiointi, jota myydään DVD- ja VHS-formaateissa. Live by the Sea julkaistiin 31. elokuuta 1995, ja se on taltioitu 17. huhtikuuta, 1995 Cliffs Pavillionilla, Southendissä, Englannissa pidetystä konsertista. Taltioinnin nimi tulee kappaleen "(It's Good) To Be Free" sanoituksista ("...All I Want Is To Live By The Sea"). Kappale "D'Yer Wanna Be A Spaceman" oli yhtyeen keikkalistalla, mutta Noel Gallagherin esittäessä sitä hän tekee virheen eikä suostu jatkamaan kappaletta ja siirtyy kappaleeseen "Talk Tonight". Definitely Mayben kappale "Married with Children" oli alun perin rauhallinen akustinen versio albumilla, mutta tällä DVD:llä se on sähköisenä rockversiona. == DVD:n sisältö == * Kaikki kappaleet on kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita. #Rock 'N' Roll Star - 5:23 #Columbia - 6:17 #Digsy's Diner - 2:32 #Some Might Say - 5:28 #Live Forever - 4:38 #Up In The Sky - 4:28 #Acquiesce - 4:30 #Headshrinker - 4:44 #(It's Good) To Be Free - 4:18 #Cigarettes & Alcohol - 4:50 #Married With Children - 3:12 #Sad Song - 4:16 #D'Yer Wanna Be A Spaceman? - 2:41 #Talk Tonight - 4:27 #Supersonic - 4:32 #I Am The Walrus - 6:30 (Lennon/McCartney) *"Sad Song", "D'Yer Wanna Be A Spaceman" ja "Talk Tonight" ovat Noel Gallagherin yksin esittämiä akustisia esityksiä. ==Extramateriaali== *Rock 'N' Roll Star musiikkivideo *Cigarettes & Alchohol musiikkivideo ==Muusikot== * Liam Gallagher – laulu * Noel Gallagher – soolokitara, akustinen kitara, laulu * Paul "Bonehead" Arthurs – rytmikitara * Paul McGuigan – bassokitara * Tony McCarroll – rummut Luokka:Oasiksen DVD- levyt
Ensio Siilasvuo

Pehr Hjalmar Ensio Siilasvuo (vuoteen 1936 Strömberg, 1. tammikuuta 1922 Helsinki – 10. tammikuuta 2003 Kauniainen) oli suomalainen kenraali ja sotainvalidi. Hän toimi rauhanturvaajana muun muassa Lähi-idässä. Siilasvuo valmistui luutnantiksi Kadettikoulusta jalkaväkilinjalta juuri ennen jatkosotaa 1941, Sotakorkeakoulusta 1952 sekä valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1965. Hän haavoittui kahdesti jatkosodan aikana. Sodan jälkeen hän toimi JR 1:ssä kouluttajana ja komppanianpäällikkönä vuosina 1945–1950. Sotakorkeakoulun jälkeen hän toimi toimistoupseerina Oulun sotilaspiirin esikunnassa vuosina 1953–1955. Rovaniemen sotilaspiirin esikunnan toimistopäällikkönä hän oli vuosina 1956–1957. Vuonna 1957 Siilasvuo sijoitettiin suomalaisen YK-komppanian päälliköksi Suezille. Pohjanmaan jääkäripataljoonan pataljoonaupseerina hän toimi vuonna 1958. YK:n sotilastarkkailijana Libanonissa hän työskenteli myöhemmin vuonna 1958. Hänet sijoitettiin sotilasasiamieheksi Varsovaan vuosiksi 1959–1961. 3. divisioonan esikunnassa Kouvolassa hän palveli osastopäällikkönä vuosina 1962–1964. Suomalaisen YK-pataljoonan komentajana Kyproksella hän oli vuosina 1964–1965. Tämän jälkeen hän opetti Sotakorkeakoulussa vuosina 1965–1967. Jerusalemissa YK:n Lähi-idän aselevon tarkkailujärjestö UNTSO:n apulaiskomentajana Siilasvuo oli vuosina 1967–1970 sekä komentajana vuosina 1970–1973. Lähi-idän UNEF II valvontajoukkojen komentajana hän toimi vuosina 1973–1975. Vuosina 1975–1979 hän toimi YK:n Lähi-idän rauhanturvaamistoiminnan pääkoordinaattorina. Tämän jälkeen hän jäi eläkkeelle. Vuoden 1982 presidentinvaaleissa Siilasvuo oli sitoutumattoman Koivistoa kannattavan listan kautta valitsijamiehenä. 6\. lokakuuta 1998 Tasavallan presidentti Martti Ahtisaari ylensi hänet täyden kenraalin arvoon. Samana päivänä 25 vuotta aiemmin oli alkanut jom kippur -sota, jonka jälkiselvittelyissä hänellä oli ollut historiallinen osuus saatuaan sotivat osapuolet eli Egypti ja Israel neuvottelemaan keskenään. Siilasvuo kuoli 10. tammikuuta 2003 Kaunialan sotavammasairaalassa. Hänet on haudattu Oulun hautausmaalle sankarihauta-alueen läheisyyteen isänsä kenraali Hjalmar Siilasvuon viereen. Ylennykset: Vänrikki 1941, luutnantti 1941, kapteeni 1944, majuri 1955, everstiluutnantti 1962, eversti 1967, kenraalimajuri 1969, kenraaliluutnantti 1973, kenraali 1998. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Ensio Siilasvuon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa * Kenraali rauhan palveluksessa * https://runeberg.org/kuka/1978/0896.html * Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Tsygootti

Tsygootti (kreikkaa: ζυγωτόν) on hedelmöittynyt munasolu. Se koostuu kahdesta haploidisesta sukusolusta: yleensä naaraan munasolusta ja uroksen siittiöstä. Nämä muodostavat yhden diploidisen solun eli tsygootin: solun, jossa on kaksinkertainen määrä kromosomeja. Eläinten tsygootti jakaantuu mitoosin avulla, ja siitä tulee alkio. Muiden organismien tsygooteissa saattaa tapahtua myös meioosia. Kaksoset voivat olla monotsygootteja (samanmunaisia, identtisiä, samasta munasolusta syntyneitä) tai ditsygootteja (erimunaisia, kaksi eri munasolua on hedelmöittynyt). Luokka:Sikiön anatomia Luokka:Embryologia
Gondoli

thumb|Gondoleita laiturissa Venetsiassa. Gondoli () on kapea ja pitkänomainen tasapohjainen vene, joissa on korkea perä ja keula. Venettä soudetaan yhdellä pitkällä peräairolla. Gondoleita käytetään lähes yksinomaan Venetsian kanavilla liikuttaessa. Gondolin ohjaajaa kutsutaan gondolieeriksi. Suurin osa Venetsian gondolieereista kuuluu vanhoihin gondolieerisukuihin: aiemmin vallitsi ikiaikainen laki, jonka mukaan gondolieerina ei saanut toimia kukaan näiden sukujen ulkopuolinen, mutta vuonna 2007 perustettiin gondolieerin ammattitutkinto. Gondolieerina toimiminen on perinteisesti ollut miesten alaa. Vuonna 2009 alkoi työskennellä kaikkien aikojen ensimmäinen virallinen naisgondolieeri. Gondoli on kevytrakenteinen ja nopealiikkeinen. Hankain on kyynärnivelen muotoinen ja veistetään perinteisesti saksanpähkinäpuusta; gondolin soudettavuuden vain yhdestä kohdasta varmistaa rungon toispuolisuus. Gondolin keulaan on tyypillisesti kaiverrettu kuusi sakaraa ja niiden yläpuolelle toiselta laidalta suora, toiselta kaareva huippu. Huipun muoto kuvaa Venetsian hallitsijan eli dogen päähinettä. Kuusi sakaraa taas symboloivat Venetsian kuutta kaupunginosaa (sestiere), jotka ovat San Marco, Dorsoduro, San Polo, Cannaregio, Castello ja Santa Croce. Lisäksi gondoleissa on messinkisiä hevoskoristeita. Gondoli mainitaan ensi kerran vuonna 1094 nimellä gondulam. Sanan gondoli täsmällistä alkuperää ei tiedetä. Gondolit olivat alkujaan mustiksi tervattuja, mutta värikkäitäkin gondoleita alettiin valmistaa. 1500-luvulla muut kuin mustat gondolit kiellettiin lailla. Gondolien kehitys jatkui 1800-luvun lopulle asti, jolloin moottoriveneet alkoivat vallata gondoleilta alaa vesikulkuneuvoina. 1700-luvulla käytössä oli yhtä aikaa muutama tuhat gondolia, nykyään muutama sata. Perinteisesti gondoli valmistetaan kahdeksasta eri puulajista ja 280 osasta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Official Gondola Site *Boats - Gondola Luokka:Veneet Luokka:Venetsia
Babyn Jar

Babyn Jar (; , Babi Jar) on Ukrainassa Kiovan lähellä sijaitseva rotko, jossa tapahtui natsi-Saksan toimeenpanema juutalaisten joukkomurha toisen maailmansodan aikana. == Joukkomurhan toimeenpano == Saksalaiset saapuivat Kiovaan 19. syyskuuta 1941. Kymmenisen päivää myöhemmin kaupungin ja sen lähialueiden juutalaisille ilmoitettiin, että heidän tuli saapua seuraavana aamuna tietylle kokoontumispaikalle. Mukaan sai ottaa arvoesineitä ja lämpimiä vaatteita. Tottelemattomat juutalaiset uhattiin ampua, samoin juutalaisten tyhjilleen jättämiä huoneistoja ryöstävät kansalaiset. Kiovan juutalaisväestö käsitti 175 000 henkeä. Useimmat uskoivat määräyksen merkitsevän kuljetusta työleireille tai uudelleenasutettaviksi. Natsit olivat kuitenkin päättäneet, että juutalaiset tapettaisiin kostoksi saksalaisia vastaan suunnatuista pommi- iskuista, joista juutalaisia syytettiin. Kiovan juutalaiset kokoontuivat määrätylle paikalle olettaen joutuvansa lastatuiksi juniin. Joukko oli niin suuri, että useimmat eivät olleet selvillä tapahtumien kulusta, ja kun he kuulivat konetuliaseiden äänen, oli pakeneminen myöhäistä. Juutalaisten käskettiin riisuutua. Heidät johdettiin pienissä, noin kymmenen hengen ryhmissä sotilaiden muodostaman käytävän läpi ja ammuttiin Babyn Jarin rotkon reunalla. Massamurhan toteutti SS-Einsatzgruppe C avustajanaan muita saksalaisjoukkoja ja joitakin ukrainalaisia. Ukrainalaisten nationalistien (OUN) osallistumista tapahtumiin ei ole pitävästi todistettu, ja se on Ukrainassa yhä julkisen kiistelyn aihe. Einsatzgruppen raportin mukaan Babyn Jarissa tapettiin ainakin 33 771 juutalaista 29. ja 30. syyskuuta 1941. Paikalla surmattiin myöhemmin myös romaneja ja neuvostoliittolaisia sotavankeja, yhteensä noin 60 000 henkeä. Myöhempien tietojen mukaan Babyn Jarissa teloittiin 100 000–150 000 ihmistä, joista 70 000 juutalaisia. Muita olivat etniset ukrainalaiset, romanit, venäläiset, karaiimit.Christopher Ford, Babyn Yar: Fascism, Stalinism and Holocaust memory, Ukrainian Solidarity Campaign 31.1.2022. Viitattu 12.6.2022 Oman ryhmänsä muodostivat ukrainalaiset nationalistit, joukossa monia kulttuurialan henkilöitä, kuten runoilija Olena Teliha. Heille on oma muistomerkki.1942: Mykhailo and Olena Teliha, Ukrainian artists, Executed Today 21.2.2009, viitattu 12.6.2022 == Babyn Jar taiteessa == Babyn Jarin joukkomurhaa käsittelevät taiteen keinoin muun muassa Jevgeni Jevtušenko runossaan Babi Jar sekä säveltäjä Dmitri Šostakovitš 13. sinfoniassaan (Jevtušenkon lauluteksti). Paikannimen venäjänkielinen muoto on tullut näiden kautta kansainvälisesti tunnetuksi, vaikka joukkosurma tapahtui Ukrainassa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Venäjän federaation valtionarkisto Babyn Jarissa ammuttujen juutalaisten ruumiita, 1943, ГАРФ , Ф.7021.Оп.128. Д.200 Л.21 Luokka:Holokausti Luokka:Kiova Luokka:Rotkot
Harva

Harva voi tarkoittaa seuraavia: ==Sukunimi== * Armi Harva (1922–2018), arkkitehti * Elin Munsterhjelm-Harva (1880–1964), opettaja ja lastenkirjailija * Martti Harva (e. Holmberg) (1920–2010), vuorineuvos * Olavi Harva (1915–1999), kemisti, professori * Uno Harva (e. Holmberg) (1882–1949), uskontotieteilijä, sosiologian professori * Urpo Harva (e. Heerman) (1910–1994), filosofi, aikuiskasvatuksen professori ==Paikannimi== *Harva, saari Turun saaristossa * Harva, taajama Upplands Väsbyn kunnassa Ruotsissa Luokka:Sukunimet
Itiö

Itiö eli spori on monilla eliöillä esiintyvä lisääntymiseen tai leviämiseen erikoistunut solu tai pieni solujoukko. Tavallisimpia itiöitä tuottavia eliöitä ovat kasvit, sienet ja eräät levät. Muun muassa kotelo- ja kantasienet kasvattavat maanpäällisiä itiöemiä, joiden heltoissa tai itiölavoissa itiöt sijaitsevat. Kasveilla itiöt muodostuvat itiöpesäkkeissä. Kasveilla itiöistä puhutaan lähinnä itiöiden avulla leviävien kasvien eli itiökasvien yhteydessä, mutta myös siementen avulla leviävät kasvit eli siemenkasvit tuottavat itiöitä osana elinkiertoaan. Syntytavan ja rakenteen perusteella erotetaan monia erilaisia itiötyyppejä. Yhtäläisitiöinen eli homosporinen eliö tuottaa ainoastaan yhdentyyppisiä itiöitä, kun taas erilaisitiöinen eli heterosporinen eliö tuottaa kahta erilaista itiötyyppiä: erilaisitiöisen kasvin pikkuitiö eli mikrospori kehittyy koirasgametofyytiksi, ja isoitiö eli makrospori tai megaspori kehittyy naarasgametofyytiksi. Kasveista yhtäläisitiöisiä ovat viherlevät sekä eräät sammalista ja sanikkaisista. Erilaisitiöisiä puolestaan ovat siemenkasvit ja monet sammalet ja sanikkaiset. Siemenkasveilla pikkuitiö muodostaa siitepölyhiukkasen ja isoitiö kehittyy siemenaiheen alkiorakoksi. Sisäitiöiksi kutsutaan eliön osan sisällä syntyviä itiöitä eli endosporeja. Näitä ovat muun muassa kotelosienten koteloitiöt eli askosporit. Ulkoitiöitä eli eksosporeja ovat esimerkiksi itiöemiä muodostavien sienten eli kantasienten kantaitiöt. Eräillä levillä hedelmöityksen seurauksena syntyviä yhtymäitiöitä eli tsygosporeja ovat muun muassa punalevien ryhmäitiöt. Itiöiksi voidaan kutsua myös muidenkin eliöiden, kuten bakteerien lepoasteita. == Lähteet == ==Katso myös== * Lepoitiö Luokka:Kasvianatomia Luokka:Sienitiede Luokka:Kasvien lisääminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Umba

Umba (), suom. Umpi on kaupunkityyppinen taajama ja kaupunkikunta Murmanskin alueen Turjan piirissä Venäjällä, Vienanmeren Kantalahden pohjoisrannalla. ==Taajama== Umban taajama on Turjan piirin hallintokeskus. Se sijaitsee noin sata kilometriä Kantalahden kaupungista itään, Umbajoen suulla. Vanhastaan Umbaa ovat asuttavat lähinnä slaavilaiset pomorit, joiden kantavanhemmat muuttivat alueelle venäjänkieliseltä Novgorodin seudulta jo yli tuhat vuotta sitten. Paikalla on myös jonkin verran vienankarjalaista väkeä sekä turjansaamelaisten jälkeläisiä. Nykyään on tapahtunut jonkin verran kansojen sekoittumista ja venäläistymistä. Taajama on jakautunut kahteen osaan. Suurin osa noin 6 200 asukkaasta asuu uudessa osassa, joen itäpuolella sijaitsevalla kerrostaloalueella. Länsirannalla taas sijaitsee vanhan Umban perinteinen pomoriasutus. Taajaman läpi johtava maantie jatkuu Umbasta vielä parisataa kilometriä itään Varzugan kylään. Umban edustalla on joka kesä regatta ja itse taajamassa joka kolmas vuosi pomorien kulttuurifestivaalit, joissa on esityksiä myös seudun muilta arktisilta kansoilta, kaukaisimmat Ruotsista ja Norjasta. ==Umban kunta== Umban kaupunkikuntaan kuuluvat asutuskeskukset: * Umba (kaupunkityyppinen taajama) * Vostotšnoje Munozero (Восточное Мунозеро) (Munajärvi) * Indel (Индель) * Petrajoki - Olenitsa (Оленица). Umban taajamassa on sähköt, mutta sähkölinja ei vie pitemmälle itään. Turjan piirin lasten koulutus on keskitetty Umbaan, jonne heidät tuodaan asuntolaan kotikylistään yleensä helikopterilla. Umban lisäksi Turjan piirissä on oma peruskoulu vain Varzugassa. Umbassa on jonkin verran metsätaloutta, enemmänkin ammattimaista kalastusta. Meren ohella joki on hyvin kalaisa ja pitkälti rakentamaton. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Городское поселение Умба Терского района Umba Murmanskin aluehallinnon sivuilla (mm. kartta) * Умба районный центр Мурманской области Turjan rannikon sivusto * Администрация Терского района Turjan piirihallinnon sivut Luokka:Murmanskin alueen kaupunkityyppiset taajamat
Chester

Chester () on noin asukkaan kaupunki (city) Cheshiren kreivikunnassa Luoteis- Englannissa, lähellä Walesin rajaa. Se sijaitsee pienellä hiekkakiviharjanteella, Deejoen estuaarin alkupäässä. Kaupungin vanhinta osaa ympäröi yhä kolme kilometriä pitkä keskiaikainen muuri. Chesterillä oli aikaisemmin hallintopiirin asema, mutta se menetti sen liittyessään Cheshire West and Chesterin yhtenäishallintopiiriin vuonna 2009. Se toimii yhtenäishallintopiirin hallinnollisena keskuksena, mutta ei muodosta omaa kuntaansa (unparished area). Chester on roomalaisten sotilaslinnoitukseksi perustama kaupunki, jossa on myös suurin Italian ulkopuolella oleva amfiteatteri. Teollistumisen aikana Manchesterin ja Liverpoolin yläluokka hankki asuntoja Chesterin miellyttävämmästä ja puhtaammasta ympäristöstä. Edelleenkin Chester on rikkaiden suosiossa ja siellä sanotaan olevan maan toiseksi eniten miljonäärejä suhteessa asukaslukuun, Lontoon jälkeen. Kaupungin rakennuskannasta iso osa on 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta. Keskustan huomiota herättävin piirre ovat keskiajalta peräisin olevat kaksikerroksisten kaupparakennusten kujat. Kauppa ja turismi ovatkin nykyisin tärkeimpiä elinkeinoja. Chesterin yöelämä on hyvin vilkasta ja tarjolla on yli 200 erilaista ja eri tavoin erikoistunutta pubia. Chesterissä on helppoa liikkua jalan. Kätevä tapa liikkua paikasta toiseen on ydinkeskustaa ympäröivä kaupunginmuuri, josta saa melko hyvän kuvan kaupungista, noin tunnin kävelyllä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Gondoli (täsmennyssivu)

Gondoli tarkoittaa seuraavia: *gondoli, venetyyppi lähinnä Venetsian kanaaleissa *gondoli, kuumailmapalloissa, ilmalaivoissa ja maailmanpyörissä käytettävä kori *gondolihissi, hissityyppi.
Ksii Puppis

Ksii Puppis (ξ Puppis, ξ Pup, Xi Puppis, Azmidiske, Asmidiske) on Peräkeulan tähdistössä sijaitseva melko kirkas ylijättiläistähti. Luokka:G-spektriluokan tähdet Luokka:Ylijättiläistähdet
Edgar Davids

Edgar Steven Davids (s. 13. maaliskuuta 1973, Paramaribo, Suriname) on pelaajauransa lopettanut alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän toimii Alankomaiden miesten jalkapallomaajoukkueen apuvalmentajana. Davids on 2000-luvun vaihteen tunnetuimpia alankomaalaispelaajia. Hän kuului 1990-luvulta lähtien aivan viime aikoihin saakka Alankomaiden maajoukkueen vakiokalustoon ja pelasi lukuisissa arvoturnauksissa. Uusi päävalmentaja Marco van Basten jätti hänet kuitenkin ulos 2006 MM-kilpailuiden joukkueesta. Davids on pelannut urallaan monissa Euroopan huippuseuroissa, kuten Ajaxissa joukkueen kultaisina 1990-luvun vuosina, ja sen jälkeen Milanissa, Juventuksessa, Barcelonassa ja Interissä, mistä siirtyi Englannin Valioliigan Tottenham Hotspuriin elokuussa 2005 vapaalla siirrolla. Tammikuussa 2007 Davids siirtyi puolitoistavuotisella sopimuksella takaisin Ajaxiin, jossa aloitti ammattilaisuransa yli 15 vuotta aikaisemmin.Davids returns to Ajax (Luettu 30. tammikuuta 2007) Elokuussa 2010 Davids ilmoitti palaavansa kahden vuoden tauon jälkeen pelikentille Crystal Palacen paidassa. Vuosina 2012–2014 hän toimi kakkosliigajoukkueen Barnet FC pelaaja-valmentajana. Jalkapallon EM-kisoissa 1996 silloinen Hollannin valmentaja Guus Hiddink lähetti Edgar Davidsin takaisin kotiin koska tämä oli sanonut radiohaastatelussa että Hiddinkin pitäisi ottaa päänsä pois pelaajien perseistä että näkisi paremmin. Tämä ja Davidsin muut ärhäkät kommentit ovat tuottaneet hänelle lempinimen "Pitbull". Davidsin tavaramerkkinä kovaotteisen pelityylin ja rastakampauksen lisäksi on ollut aurinkolasit (yleensä väriltään oranssit), joita hän käyttää ainakin päiväsaikaan pelattavissa otteluissa silmäsairautensa viherkaihin vuoksi. Vuonna 2001 pelatessaan Juventuksessa Davids kärähti nandrolonin käytöstä. == Saavutuksia == * UEFA Cupin voitto 1992 * Mestarien liigan voitto 1995 * Euroopan Supercupin voitto 1995 * Intercontinental Cupin voitto 1995 * Alankomaiden mestaruus 1994, 1995, 1996 * Alankomaiden cupin voitto 1993 * Alankomaiden supercupin voitto 1993, 1994, 1995 * Italian mestaruus 1998, 2002, 2003 * Italian Super Cupin voitto 2002, 2003 * Italian Cupin voitto 2005 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Edgar Davids Football Database -sivustolla Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut alankomaalaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut jalkapalloilijat Luokka:FIFA 100 Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gondolihissi

right|thumb|Gondolihissi Ylläksellä Gondolihissi on ilmassa vaijerin vetämä ja varassa kulkeva kopillinen hissi, joka on teknisesti ottaen ilmaköysirata. Gondolihissit ovat tyypillisiä laskettelukeskuksissa, mutta niitä on rakennettu myös kaupunkeihin ja turistikohteisiin ihmisten kuljettamiseen erilaisten esteiden kuten mäkien tai vesialueiden yli. Gondolihissin suurimpia etuja ovat niiden nopeus ja korkea kuljetuskapasiteetti. Yhteen gondolihissin koppiin (gondoliin) mahtuu tyypillisesti 4–12 henkilöä. Verrattuna perinteisiin ankkuri- tai tuolihissiin, gondolihissejä pidetään yleisesti ottaen turvallisempina ja helppokäyttöisempinä (etenkin lapsille). Gondolihissien ongelma on niiden alttius tuulelle sekä kalleus. Suomessa on käytössä neljä gondolihissiä, kaksi Levillä, yksi Rukalla ja yksi Ylläksellä.. Suomessa gondolihissien nopeus on yleensä 5–6 m/s. Nopeutta voidaan laskea tarvittaessa kovan tuulen takia. Suomen gondolihisseistä puolet toimivat irroitusmekanismilla, joka sallii useamman korin käyttämisen vaijerilla yhtä aikaa. Muut gondolihissit hidastavat koko vaijeria kun gondoli on asemilla. Koreja on tästä syystä harvemmin ja niitä on kolme peräkkäin. == Katso myös == * Köysirata == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Köysiradat
Alfa Trianguli Australis

Alfa Trianguli Australis (α TrA) eli Atria on Etelän kolmion tähdistön kirkkain tähti. Tähden näennäinen kirkkaus on 1,91 ja etäisyys 415 ± 33 valovuotta. Absoluuttinen kirkkaus -3,62. Atrian väri-indeksi B-V on 1,44, spektriluokka K2IIb-IIIa ja lämpötila pinnalla 3 970 – 4 400 kelviniä. Arviot kuitenkin vaihtelevat ja lämpötilan arvellaan olevan keskimäärin 4 200 kelviniä. Luminositeetti eli säteilyteho on 4 900 kertaa Auringon luminositeetti. Tähden säde 130 aurinkoa eli 0,6 AU, eli tähti siis ehkä mahtuisi Venuksen radan sisään jos sen keskipiste sijoitettaisiin Auringon keskipisteeseen. Tähden massa on noin 7 auringon massaa ja ikä noin 45 miljoonaa vuotta. Tämän metallirikkaan tähden rautapitoisuus on 2 kertaa aurinkoa suurempi. Atrialta on havaittu äskettäin pieni seuralaistähti. Atria on nk. bariumtähti. Barium on peräisin massiivisesta seuralaistähdestä, joka on kehittynyt himmeäksi valkeaksi kääpiöksi. Se on myös hybriditähti, joka toisaalta puhaltaa pinnaltaan vanhoille tähdille ominaista voimakasta tähtituulta, omaten samaan aikaan nuorille tähdille tyypillisen kuuman koronan. Tähdellä on myös nuorille tähdille ominaisia voimakkaita magneettisia flarepurkauksia. Tähden voimakas röntgensäteily viittaa Aurinkoa hieman muistuttavaan pääsarjan G-spektriluokan tähteen. Luokka:K-spektriluokan tähdet Luokka:Kirkkaat jättiläistähdet
Caph

Caph (β Cassiopeiae) on Kassiopeian tähdistössä oleva tähti. Sen etäisyys on 54,5 ± 0,5 valovuotta, näennäinen kirkkaus 2,28, absoluuttinen kirkkaus 1,16 ja väri-indeksi B-V 0,34. Spektrityypiltään tähti on F2III(IV?), ja sen pintalämpötila on 6 700 kelviniä, luminositeetti 28 aurinkoa, säde 4 aurinkoa ja massa noin 2 auringon massaa. Tähti lienee aikanaan muistuttanut Altairia. Tähti on ylittämässä Hertzsprungin aukkoa, jossa tähti muuttuu punaiseksi jättiläiseksi. Vaihe on lyhytkestoinen, ja siksi Hertzsprungin aukkoa ylittävät tähdet ovat melko harvinaisia. Vedyn palaminen tähden keskustassa on päättynyt, minkä takia tähden sisusta on alkanut kuumeta ja laajentaa tähden ulko-osia. Tähti viettää prosentin miljardin vuoden eliniästään Herzprungin aukossa. Caph on Delta Scuri -tyypin muuttuva tähti, kirkkain näistä kääpiökefeideistä. Sen sykkimisjakso on 2,5 tuntia, jona aikana sen valo vaihtelee 6 prosenttia. Tähdellä on 27 päivän jaksoissa kiertävä epätavallisen pieni seuralaistähti. Luokka:Delta Scuti -tähdet Luokka:F-spektriluokan tähdet Luokka:Kaksoistähdet Luokka:Jättiläistähdet
Mirach

Mirach (Merach, beeta (β) Andromedae) on Andromedan tähtikuviossa oleva jättiläistähti. Tähden etäisyys Hipparcos-satelliitin mittaamana vuonna 2007 on 199,44 valovuotta. Tähti on puolisäännöllinen muuttuva tähti, jonka näennäinen kirkkaus vaihtelee välillä 2,01–2,10 ja on keskimäärin 2,07. Absoluuttinen kirkkaus on −1,87. Väri-indeksi B-V on 1,58. Silmin nähtävä tähden väri on punainen. Puolisäännöllisten muuttujien tapaan tähti on viileä, spektriluokaltaan M0+IIIa, ja sen pintalämpötila on 3 200–3 800 kelviniä. Kokonaissäteily on 1 900 kertaa Aurinkoa voimakkaampaa. Massaltaan Mirach on 3–6 kertaa Aurinkoa suurempi. Tähden säde on noin 0,4 AU. Tähdellä on joko hiili- tai heliumydin, ja siitä tulee valkea kääpiö. Tähdellä on pääsarjaan kuuluva pienimassainen seuralainen, jonka näennäinen suuruusluokka on 14 ja jonka minimietäisyys kumppanistaan on 1 700 AU. == Lähteet == Luokka:Jättiläistähdet Luokka:M-spektriluokan tähdet Luokka:Puolisäännölliset muuttujat
Fiskari

Fiskari () on kylä ja taajama Raaseporin kaupungissa entisen Pohjan kunnan alueella läntisellä Uudellamaalla. Taajaman väkiluku oli 454 asukasta vuoden 2011 lopussa. Fiskarin kylässä sijaitsee entinen Fiskarsin rautaruukki, joka on perustettu vuonna 1649. Huomattavin nähtävyys on 1818 rakennettu Charles Bassin suunnittelema kartanolinna. Fiskari on kesäisin suosittu matkailukohde, jossa toimii muun muassa käsityöläis- ja taiteilijayhteisö. Kylän läpi virtaava Fiskarsinjoki () ja siinä oleva Fiskarinkoski ovat edesauttaneet sitä, että teollisuutta on aikoinaan perustettu paikkakunnalle. Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Fiskarin vuoden uusmaalaiseksi kyläksi vuonna 2000. ==Historia== Fiskarin kylä kehittyi saksalaissyntyisen Peter Thorwösten 1649 perustaman rautaruukin ympärille. Ruukissa jalostettiin myös kuparia. Ruukin osti vuonna 1822 John Jacob von Julin, joka perusti Fiskariin 1830 hienotaetehtaan ja 1836 Suomen ensimmäisen konepajan.Ruukin historia, viitattu 5.6.2013 Teollisuusyhdyskunnan kehitys oli nopeaa, ja tehtaat ja pajat tuottivat tarve-esineitä saksista ja puukoista auroihin ja voimansiirtolaitteisiin. Tuotteiden kuljettamista varten Fiskarista Pohjankurun satamaan oli vuosina 1891–1952 käytössä kapearaiteinen rautatieRautatie, viitattu 5.6.2013. Fiskars Oyj -yhtiön historia alkaa Fiskarsin ruukista, mutta yhtiöllä ei ole kylässä enää teollista toimintaa. ==Nykypäivä== Nykyään ruukki on elinvoimainen suomalaisen taiteen ja muotoilun keskus. Ruukin alueella on asukkaita kuutisensataa, ja paikka on erityisesti taiteilijoiden, käsityöläisten ja muotoilijoiden suosiossa. Varsinkin kesäisin Fiskarsin ruukki on suosittu matkailukohde. Myös talvisin näyttelyt, kokous-, majoitus- ja ravintolapalvelut sekä työpajat ja myymälät tarjoavat nähtävää ja koettavaa. Raaseporin kaupunki myi vuonna 2012 yrittäjä Olli Muuraiselle sata omistamaansa ruukkiasuntoa Fiskarista ja Pinjaisista. Asukkailla on kaksi vuotta oikeus asua entisin ehdoin, ja sen jälkeen kymmenen vuotta asunnoista puolet on säilytettävä vuokrakäytössä. Asunnot myytiin 4,1 miljoonalla eurolla. Fiskarin alueelle on kaavoitettu 140 uutta tonttia.Luovatkeskukset.fi == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kylän verkkosivut Luokka:Pohjan kylät Luokka:Vuoden uusmaalaiset kylät Luokka:Raaseporin taajamat
Tukkijoki (Särkänniemi)

Särkänniemen Tukkijoki on Suomen ensimmäinen vesivuoristorata. 440 metriä pitkällä radalla virtaa 270 000 litraa vettä, jota kierrätetään Näsijärveltä radalle ja takaisin. Tukkijoki on alusta lähtien ollut yksi huvipuiston suosituimmista laitteista, ja sinne joutuu usein jonottamaan pitkään. Aluksi Tukkijoki nousee mäen päälle, josta se laskeutuu pieniä mäkiä pitkin takaisin maan tasalle. Matkan varrella on mm. vesiseinämä, jonka ohi mentäessä kastuu helposti. Aivan lopussa noustaan uudestaan mäen päälle ja lasketaan hurja loppulasku, jossa saattaa kastua. Laskun aikana kamera ottaa laskijoista kuvan, joka voidaan tulostaa kävijälle maksua vastaan. Tukkijokeen päästäkseen täytyy olla 120 cm pitkä, mutta myös 100–120 cm pitkä henkilö pääsee tähän laitteeseen vähintään 120 cm:n pituisen aikuisen seurassa. Tukkijoki oli myös Wasalandiassa, jossa oli huvipuiston olemassaoloajan eli vuosina 1988–2015. == Lähteet == * 30 vuotta sitten: Näin Särkänniemen Tukkijoki sai nimensä *Laitteet 2009 === Viitteet === Luokka:Vuoristoradat Luokka:Särkänniemi
Verismi

Verismi () tarkoittaa proosakirjallisuuden, kuvataiteen ja musiikin naturalistista tyylisuuntaa Italiassa. Se oli hyvin suosittua lyhyehkön aikaa 1900-luvun vaihteen molemmin puolin.Verismi, Tieteen termipankki, viitattu 12.9.2021 Italian oopperamusiikissa verismissä aiheet otettiin Richard Wagnerin sankaridraamojen vastapainoksi arkielämästä, jota kuvailtiin kaunistelematta. Huomattavimpia verismin edustajia olivat Ruggiero Leoncavallo, Giacomo Puccini ja Pietro Mascagni. Italian ulkopuolellakin eräät säveltäjät, muun muassa saksalainen Eugen d'Albert ja ranskalainen Gustave Charpentier, myöhemmin myös ruotsalainen Ture Rangström ja suomalainen Tauno Pylkkänen, saivat vaikutteita verismistä. Toivo Haapanen ym. (toim.): Musiikin tietokirja (2. painos), s. 549. Helsinki: Otava, 1957. Otavan iso tietosanakirja, osa 9. Helsinki: Otava, 1965. Verismi tarkoittaa myös uusasiallisuutta edustavien taiteilijoiden vallankumouksellista siipeä 1920-luvulla. ==Verismin luonteenpiirteitä oopperassa== *Pyrkimys realismiin ihmisten ja heidän toimintansa kuvauksessa *Usein pääosissa alempien luokkien ihmisiä, joskus väkivaltaisia *Musiikki 'jatkuvampaa', vaikeammin jaettavissa erillisiin kappaleisiin ja aarioihin ==Veristisiä oopperoita== *Georges Bizet: Carmen (1875) *Pietro Mascagni: Cavalleria rusticana (1890) *Ruggero Leoncavallo: Pajatso (1892) *Umberto Giordano: Andrea Chénier (1896) *Giacomo Puccini: Tosca (1900) *Giacomo Puccini: Il Tabarro (1918) *Pietro Mascagni: Il piccolo Marat (1921) ==Verismiä edustavia kirjailijoita== * Grazia Deledda * Matilde Serao ==Lähteet== Luokka:Oopperan tyylilajit
Hietakissa

Hietakissa eli hiekkakissa (Felis margarita) on Pohjois-Afrikan ja Etu-Aasian aavikoilla elävä pienikokoinen kissaeläin. == Koko ja ulkonäkö == Hietakissan pituus on 45–57 cm ja sen häntä on noin 28–35 cm pitkä. Säkäkorkeudeltaan täysikasvuinen eläin on keskimäärin 26 cm ja se painaa 1,4–3,4 kiloa. Hietakissan turkki on vaalean hiekanvärinen, mutta selkäpuolelta turkki on muuta ruumista hieman tummempi. Lajin häntä on kärjestään musta. Hietakissan polkuanturoita peittää tiheä karva, jonka on arveltu helpottavan sen liikkumista hiekassa ja suojaavan polkuanturoita kuumalta hiekalta.Monista muista kissalajeista poiketen hietakissan kynnet ovat tylsät, sillä se käyttää niitä saaliin kaivamiseen hiekasta. == Alalajit == Hietakissa voidaan jakaa kahteen alalajiin: * Felis margarita margarita, Pohjois-Afrikka * Felis margarita thinobia, Lounais-Aasia ja Arabian niemimaa == Levinneisyys == Hietakissa elää paikoin Pohjois-Afrikassa, erityisesti Algeriassa, sekä Arabian niemimaalla, Jordaniassa, Israelissa ja osassa Etelä- ja Keski-Aasiaa, kuten Iranissa, Pakistanissa ja Turkmenistanissa. == Lisääntyminen == Hietakissan kiima-aika ajoittuu Pakistanissa heinä-elokuulle ja Saharassa marras-helmikuulle. Kiima-aikana uros ääntelee haukkumalla karheasti. Koska kuivassa aavikkoilmassa sen ääni kuuluu pitkälle, naaraiden on mahdollista paikallistaa urokset. Noin kahden kuukauden kuluttua parittelusta naaras synnyttää 2–4 pentua maahan kaivettuun koloon. Vastasyntyneet pennut ovat 19 cm pitkiä ja painavat noin 40 g. Pentujen turkissa on tummia raitoja ja läikkiä, jotka kuitenkin haalistuvat melko nopeasti. Pennut kasvavat nopeasti ja niiden silmät aukeavat 12–16 päivässä. Kolmen viikon kuluessa pennut oppivat kävelemään, ja viisiviikkoisina ne jo kaivautuvat hiekkaan vaistonsa ohjaamina. Pennut itsenäistyvät emostaan noin 6–8 kuukauden ikäisinä. == Ravinto == Hietakissa pyydystää jyrsijöitä, jäniksiä, lintuja, matelijoita ja selkärangattomia. == Lähteet == Luokka:Kissat
Z9 109

z9 109 on IBM:n heinäkuussa 2005 julkaisema, z9-suurtietokonesarjan ensimmäinen malli. z9 109 muistuttaa paljon edeltäjiään zSeries 990 ja zSeries 900. ==Ominaisuuksia== * max 54 prosessoria asiakasohjelmille * klusteroitavissa 32 palvelimen kanssa * max 60 LPAR * max 512GB muistia * integroidut salakirjoitusprosessorit * tuettuja käyttöjärjestelmiä: z/OS, z/VM, Linux 54-prosessorisen koneen laskentateho on arviolta 18 660 000 000 (18,66 miljardia) peruslaskutoimitusta sekunnissa. Yksi tällainen kone voi tehdä yli miljardi tapahtumankäsittelyä päivässä, esimerkiksi palvella miljardia pankkiasiakasta. Yksi kone maksaa tyypillisesti 3M€...6M€, jonka lisäksi asiakas joutuu maksamaan ohjelmistolisenssejä. ==Aiheesta muualla== * http://www-03.ibm.com/systems/z/z9ec/ Luokka:Suurtietokoneet Luokka:IBM:n tietokoneet
All That I Am

All That I Am on Santanan vuonna 2005 julkaisema studioalbumi. Se äänitettiin vuosina 2004–2005. Albumi julkaistiin Euroopassa 31. lokakuuta 2005 ja Yhdysvalloissa päivää myöhemmin. Albumin ensimmäisellä singlellä "I'm Feeling You" ovat mukana myös Michelle Branch ja The Wreckers. == Kappalelista == # # # # # # # # # # # # # Luokka:Vuoden 2005 albumit Luokka:Santanan albumit
Patroklos

Patroklos () oli Akhilleuksen kumppani, joka kuoli taistelussa Troijan prinssi Hektoria vastaan. Troijan piirityksen kymmenentenä vuonna kreikkalaisten johtaja Agamemnon otti Akhilleukselta tämän mieliorjattaren Briseiksen, minkä seurauksena vihastunut Akhilleus kieltäytyi joukkoineen jatkamasta taistelua.Homeros: Ilias 1 (engl. käännös) Tappion uhatessa kreikkalaisia Akhilleus heltyi nähdessään Patrokloksen murheissaan ja salli tämän pukeutua omiin varusteisiinsa ja johtaa myrmidonit taisteluun. Troijalaiset pakenivatkin tätä luullen häntä Akhilleukseksi, mutta lopulta Hektor surmasi Patrokloksen keihäällään.Homeros: Ilias 16 (engl. käännös) Akhilleus sopi riitansa Agamemnonin kanssa ja kiirehti kostamaan Patrokloksen kuoleman.Homeros: Ilias 19 (engl. käännös) Hän tappoi Hektorin kaksintaistelussa ja laahasi hänen ruumiinsa vaunujen perässä leiriin, mutta luovutti sen Priamokselle lunnaita vastaan.Homeros: Ilias 22–23 (engl. käännös) == Herakleen poika == Myös Herakleella oli saman niminen poika yhden Thespioksen tyttären kanssa. == Lähteet == Luokka:Kreikkalaisen mytologian sankarit
Tohnisen Äijä

Tohnisen Äijä tai Tohnin äijä on legendan mukaan ollut iso voimamies. Hän on kantanut Isonkyrön vanhan kirkon rakentamiseen ison kiven Lapuan Simpsiöltä. ==Tohnisen Äijä -arvonimi== Töysässä valitaan vuosittain Tohnisen Äijä -arvonimellä, kuntaa tunnetuksi tekevä henkilö. Seuraavat henkilöt on valittu Tohnisen äijäksi: * Eino Kukkola (1986) * M. K. Paavola (1987) * Urho Haavisto (1988) * Matti Keskinen (1989) * Anelma Myllymäki (1990) * Heikki Ritavuori (1991) * Pentti Hautala (1992) * Irja Hiironniemi (1993) * Jalo Hiipakka (1994) * Tuure Rajaniemi (1995) * Klaus Lavila (1996) * Eino Kuokkanen (1997) * Risto Lehtinen (1998) * Erkki Vannesluoma (1999) * Irma Kuitti (2000) * Ritva Sorila (2001) * Vesa Keskinen (2002) * Arto Lamminmäki (2003) * Arvo J. Uusimäki (2004) * Kauko Välimäki (2005) * Seppo Harju (2006) * Markku Järvenpää (2007) * Terho Riiho (2008) * Jussi Suni (2009) * Helli Loukasmäki (2010) * Reijo Nieminen (2011) * Tapani Rinne (2012) * Harri Mäkelä (2013) * Ari Hakola (2014) * Tarja Ylimäki (2015) * Timo Ala-Kanto (2016) * Aila Mursula (2017) * Heikki Nikkola (2018) * Tauno Lavila (2019) * Anni Tikkamäki (2020) * Erkki Vainionpää (2021) * Jari-Matti Latvala (2022) == Aiheesta muualla == * Tohnin äijästä Tohnin Kyläseuran sivulla Luokka:Töysä
Z/OS

z/OS, aiemmin MVS (Multiple Virtual Storage) ja OS/390, on IBM:n käyttöjärjestelmä System z -sarjan suurtietokoneille. Ohjelma on 1964 julkaistun S/360-koneen käyttöjärjestelmän perillinen. Käyttöjärjestelmää kehitettiin nimellä MVS 1970-, 1980- ja 1990-luvuilla, kunnes se vaihtoi nimekseen OS/390 vuonna 1995. Vuonna 2001 ohjelman nimeksi tuli z/OS. z/OS on suoraan yhteensopiva vanhoille versioilleen tehdyille ohjelmille. z/OS tukee myös UNIX-ohjelmia ja sillä on virallinen Unix-sertifiointi Single UNIX Specification -standardin mukaisesti. ==Historia== IBM S/360 tullessa markkinoille vuonna 1964, sitä varten oli kehitetty useita käyttöjärjestelmiä, joista edistynein oli nimeltä OS/360. OS/360 jakaantui kahteen rinnakkaisversion OS/MFT ja OS/MVT. Näistä MFT oli yleinen Suomessa 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Vuonna 1972 tuli OS/VS1 ja OS/VS2, jotka korvasivat MFT:n ja MVT:n. OS/VS2 versio 1 tunnettiin myös nimellä SVS. OS/VS2 versio 2 eli MVS julkaistiin vuonna 1974. Näitä seurasivat MVS/SE, MVS/SP, MVS/XA, MVS/ESA ja OS/390, jotka kaikki olivat yhteensopivia siten, että aiemmille tehdyt ohjelmat toimivat myös uudemmissa käyttöjärjestelmän versioissa ilman muutoksia. ==Ominaisuuksia== Monet z/OS:n ominaisuuksista periytyvät aiemmilta vuosikymmeniltä. Alaspäin yhteensopivuudesta tullaan IBM:n mukaan pitämään huolta jatkossakin. Tämä tarkoittaa sitä, että aiemmin (jopa 1960-luvulla) käännetyt ohjelmat toimivat edelleen. Tämän vuosikymmenen uutuuksia on muun muassa Java-tuki. Unix-tuki z/OS:ssä on ollut jo pitkään. ===Resurssien käyttö=== z/OS parantaa Z9-sarjan koneen resurssienjakohallintaa tekniikalla, joka yhdistää koneeseen sisäänrakennetun resurssienjako-ohjelman ja osioinnin ja klusterien hallinnan. z/OS voi siis mitoittaa prosessorin ja kanavien käytön yhdessä muiden, samassa koneessa tai samassa klusterissa olevien käyttöjärjestelmien kanssa. ===Muistinhallinta=== Vuodesta 2001 z/OS on tukenut 64-bittistä muistiavaruutta. Yhteensopivuuden takaamiseksi myös 31- ja 24-bittiset muistiavaruudet voidaan osoittaa. Käyttöjärjestelmän ydin sijaitsee aina 24-bittisessä muistiavaruudessa, jolloin sitä voivat käyttää kaikissa muistitiloissa toimivat sovellukset. IBM otti muistinsivutustoiminnon käyttöön 1970-luvulla. Nykyisellään z/OS voi osoittaa 16 eksatavua muistia. Usean käyttöjärjestelmän ympäristöissä z/OS pitää muistiavaruuden suojattuna, jolloin muut, samoja resursseja käyttävät käyttöjärjestelmät eivät voi lukea vieraan järjestelmän muistia. ===Tiedostojärjestelmä=== Z/OS:n tiedostojärjestelmä on nimeltään zFS. zFS voidaan käyttää HFS- tiedostojärjestelmän ohella. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Käyttöjärjestelmän viralliset sivut * VM and the VM Community: Past, Present, and Future (PDF) * IBM Operating System/360 Concepts and Facilities (PDF) Luokka:IBM:n käyttöjärjestelmät
Biomolekyyli

Biomolekyylejä ovat eliöissä esiintyvät molekyylit, joiden pitoisuuksia eliön perimä säätelee. Biomolekyylit voidaan jakaa karkeasti neljään pääryhmään: valkuaisaineet eli proteiinit, rasva-aineet eli lipidit, sokerit sekä nukleiinihapot. Biomolekyylejä rakentuu elävien solujen biosynteesissä. Niitä on vaikea valmistaa keinotekoisesti. Kaikkien eliöiden solujen soluliman yleisimpiä aineita ovat valkuaisaineet eli proteiinit ja rasvat. Muita yleisiä biomolekyylejä ovat sokerit ja hiilihydraatit. Biomolekyylit muodostavat soluelimien osia, kuten ribosomeja ja solukelmustoja, joista muodostuu soluelimiä kuten tuma, mitokondrio, viherhiukkanen ja rusohiukkanen. Kasvisolujen sisältämät soluneste ja soluseinä sisältävät sokereita ja soluseinä sisältää lisäksi selluloosaa. Sienisolujen soluseinät koostuvat kitiinistä. Sieni- ja eläinsolujen sisältämät lysomit sisältävät monenlaisia hiilihydraatteja, proteiineja ja nukleiinihappoja. Jotkin biomolekyylit ovat entsyymejä. Myös jotkut erityiset eläinsolut sisältävät proteiineja, kuten hemoglobiinia sisältävät veren punasolut ja myoglobiinia sisältävät lihassolut. Biomolekyylit ovat verrattain suurikokoisia ja joskus rakenteeltaan monimutkaisia. Ne rakentuvat pääosin hiilestä, vedystä, hapesta ja typestä. Nämä neljä alkuainetta muodostavat yli 99 prosenttia orgaanisten molekyylien rakenneosista. Ne muodostavat mielellään kovalenttisia yhdisteitä, ja etenkin hiilen kovalenttiset yhdisteet ovat maapallon olosuhteissa kestäviä. Hiiliatomilla on myös hyvin monipuolinen kyky muodostaa erilaisia molekyylejä. Muita ihmisen solujen molekyylien alkuaineita, joiden osuus on vähintään 0,1 prosenttia, ovat yleisyysjärjestyksessä kalsium, fosfori, kalium, rikki, natrium, kloori ja magnesium. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit