EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Elias Kvist

Elias Kvist (s. 1999 Oulu) on suomalainen taikuri. Elias tekee lava- ja lähitaikuutta yrityksientilaisuuksissa, sekä muissa juhlissa. Taikuri Elias tekee myös juontokeikkoja ja keikkoja ns. Taikovana juontajana. Elias Kvist on tunnettu myös aktiivisena sosiaalisen median vaikuttajana. Elias on erityisesti aktiivinen snapchatin ja tiktokin puolella. Elias on toiminut taikurina jo vuodesta 2006 lähtien. == Aiheesta muualla == * Elias Kvistin kotisivut * Elias Kvist Tiktok Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Suomalaiset taikurit
Aappo Walta

Aappo (Abraham) Walta (Valta) (3. elokuuta 1843 Pielavesi – 15. lokakuuta 1915 Lapinlahti) Aappo Wallan vanhemmat olivat David Valta and Maria Ruotsalainen ja puolisot Karolina Savolainen ja Liisa Walta. Talollinen Aappo Walta Lapinlahdelta oli talonpoikaissäädyssä Iisalmen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1899. Hän oli valtiopäivillä lakivaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1843 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Sinivyökalastaja

Sinivyökalastaja (Alcedo euryzona) on kuningaskalastajiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Indonesiasta. ==Koko ja ulkonäkö== Sinivyökalastaja voi kasvaa noin 17 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Sinivyökalastajakoiras on päästään musta ja niska on punaruskea. Selkä on musta ja sen poikki kulkee niskasta yläperään sininen juova. Lajin koiraan kurkku on valkoinen ja rinta ja vatsa vaalean kellertävät. Rinnassa on leveä sininen juova. Sinivyökalastajanaaras on väritykseltään vaatimattomampi ja vatsa on oranssi. Lajin nokka on pitkä ja koiraalla kokonaan musta, kun naaraalla nokan alapuolisko on punainen. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Sinivyökalastajaa tavataan vain Jaavan saarelta. Lajin elinympäristöä ovat suurten jokien rantametsät ja mangrovemetsät tyypillisimmin alangoilla. Laji syö kaloja, äyriäisiä ja pieniä matelijoita. Sinivyökalastaja pesii maalis–huhtikuussa. Sinivyökalastaja luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kannan kooksi arvioidaan 50-250 täysikasvuista yksilöä. Tärkein uhka kannalle on elinympäristön häviäminen maatalousmaaksi muokkaamisen tai maastopalojen vuoksi. ==Lähteet== Luokka:Kuningaskalastajat Luokka:Uhanalaiset linnut
Antti Waris

Antti Waris (7. lokakuuta 1847 Kontiolahti – 2. lokakuuta 1905 Polvijärvi) Wariksen vanhemmat olivat Heikki Paavonpoika Varis ja Eeva Helena Varis ja puoliso Gustava Immonen. Talollinen, kauppias Antti Waris oli talonpoikaissäädyssä Liperin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885. Hän ei käyttänyt valtiopäivillä yhtään puheenvuoroa. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Polvijärven edustajana.Päiviö Tommila: Suuri adressi, s. 310. WSOY, 1999. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1905 kuolleet
Siipiweikot

Siipiweikot on vuonna 1993 perustettu suomalainen ravintolaketju, jonka päätuotteita ovat kanansiivet, tuliset kastikkeet, ranskalaiset ja oluet. Ketjulla on neljä Siipiweikot-ravintolaa, joista kaksi sijaitsee Tampereella, ja yhdet Helsingissä ja Oulussa. Ketjuun kuuluu lisäksi kolme Siipiweikot Mini -toimipistettä Pirkanmaan alueen Prismoissa. Ketjulla on aiemmin ollut ravintolat Helsingin Kaisaniemessä, Espoossa ja Vantaalla, jotka on sittemmin suljettu. Joulukuun puolivälissä 2023 avautui Oulun ravintola. Siipiweikot on tullut tunnetuksi hot wings -kulttuurin edistämisestä Suomessa, ja sen kotikaupunkia Tamperetta on usein kutsuttu Suomen ”siipipääkaupungiksi”. Ravintolan valikoimassa on myös kasvisruokavalioon soveltuvia seitanista valmistettuja tuotteita. Siipiweikkojen kastikkeita myydään myös kuluttajille ruokakaupoissa. Ketjun liiketoimintaa pyörittää Hot Wings Oy. Vuonna 2022 yrityksen liikevaihto oli 7,0 miljoonaa euroa, ja tilikauden tulos 215 000 euroa. Yrityksen nykyinen toimitusjohtaja on Laura Yli-Houhala, joka on Siipiweikkojen perustajan Pekka Yli-Houhalan tytär. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Siipiweikot.fi * Youtube * Instagram Luokka:Suomalaiset ravintolaketjut Luokka:Tamperelaiset yritykset
You (Tornike Qipianin kappale)

You on georgialaisen laulajan Tornike Qipianin esittämä kappale, jolla hän edusti Georgiaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa. Kappale kilpaili toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui kuudeksitoista ja täten karsiutui finaalista. == Lähteet == Luokka:Georgian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2021 euroviisuedustuskappaleet
Gaius Claudius Glaber

Gaius Claudius Glaber (112 eaa. - 73 eaa. tai myöhemmin) oli roomalainen legaatti ja preetori, joka otti osaa kolmannen orjasodan alkuvaiheeseen 70-luvulla eaa. Hänen myöhemmästä elämästään ei ole tietoa. == Elämä == Gaius Claudius Glaber syntyi 112 eaa. Roomassa. Hänellä todennäköisesti oli yhteyksiä Claudian sukuun, joka oli eräs valtakunnan tunnetuimista ja vaikutusvaltaisimmista suvuista. Hän palveli armeijassa ja nousi lopulta legaatiksi. === Taistelu Vesuviuksella 73 eaa. === Claudius kokosi kolmannen orjasodan alettua kolmetuhatta kouluttamatonta miestä, jotka hän johti taisteluun Spartacuksen joukkoja vastaan. Sotaretki näytti alkavan onnistuneesti, sillä Claudius piiritti Spartacuksen joukot Vesuviuksella sijaitsevalle kukkulalle. Spartacuksen joukot kuitenkin rakensivat köynnöksistä köysiä, joilla saattoivat laskeutua kukkulalta alas öisin roomalaisten selustaan. Yllätysmomentin turvin he ajoivat roomalaisjoukot paniikkiin ja pakottivat nämä vetäytymään, minkä jälkeen he ryöstivät näiden jälkeensä jättämät varusteet. Claudius luovutti komentajuuden Publius Variniukselle, joka myöskään ei menestynyt taistelussa Spartacusta vastaan. Claudiuksen vaiheista taistelussa häviämisen jälkeen ei ole tietoa. Roomalaiset lähteet eivät mainitse enää häntä. Saman nimisen Rooman senaattorin on aiemmin uskottu olevan sama henkilö, mutta tätä ei pidetä enää uskottavana. == Lähteet == Luokka:Roomalaiset sotilaat Luokka:Vuonna 112 eaa. syntyneet Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Etelä-Haagan kirjasto

Etelä-Haagan kirjasto on Helsingin Haagan kaupunginosan Etelä-Haagan osa- alueella toimiva yleinen kirjasto. Kirjasto perustettiin vuonna 1946 ja vuonna 1964 se sai tilat keltaruskeansävyisellä tiilellä verhoillusta, arkkitehti Helvi Mether-Borgströmin suunnittelemasta kirjastorakennuksesta Etelä-Haagaan rakennetun Kylänevan kansakoulun pihapiiristä. Tiloja on kunnostettu useasti, esimerkiksi syystalvella 2020. Kirjaston naapurustossa toimii nykyisin Haagan peruskoulun alakoulu (luokka-asteet 1-6). Etelä-Haagan kirjasto kuuluu Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteisiin ja osa pääkaupunkiseudun Helmet- kirjastoverkkoa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Etelä-Haagan kirjaston yhteystiedot) (hel.fi) * Pääkaupunkiseudun palvelukartta: Pääkaupunkiseudun yleiset kirjastot kartalla) (hel.fi) Luokka:Haaga Luokka:Helsingin kaupunginkirjasto Luokka:Helsingin suojellut rakennukset
Matti Reinikainen

Matti T. Reinikainen (s. 1970 Turku) on suomalainen anestesiologi, joka on vuodesta 2019 toiminut Itä-Suomen yliopiston anestesiologian ja tehohoidon professorina ja Kuopion yliopistollisen sairaalan ylilääkärinä. Häntä on haastatekltu joukkotiedotusvälineissä muun muassa koronapandemian aikana suomalaiseen tehohoitoon ja tehohoitopaikkojen riittävyyteen liittyvissä kysymyksissä. Reinikainen valmistui vuonna 1996 lääketieteen lisensiaatiksi ja vuonna 2002 anestesiologian erikoislääkäriksi Kuopion yliopistosta. Vuonna 2012 hän valmistui lääketieteen tohtoriksi Itä-Suomen yliopistosta. Hänen englanninkielinen väitöskirjatutkimuksensa (2012) käsitteli tehohoitopoitilaiden kuolleisuutta Suomessa. Työ oli otsikoitu Hospital mortality of intensive care patients in Finland : insights into prognostic factors and measuring outcomes. Vuonna 2013 Reinikainen nimitettiin Itä-Suomen yliopiston anestesiologian ja tehohoidon dosentiksi. Vuonna 2015 hänelle myönnettiin European Diploma in Intensive Care. Reinikaisesta tuli 1. elokuuta 2019 Itä-Suomen yliopiston anestesiologian ja tehohoidon professori. Samana vuonna hänestä tuli Kuopion yliopistollisen sairaalan Anestesiologian ja tehohoidon osaamiskeskuksen ylilääkäri. Aiemmin hän oli työskennellyt muun muassa osastonylilääkärinä ja ylilääkärinä Pohjois-Karjalan keskussairaalassa (2006–2018). Koronaviruspandemian aikana Reinikaisesta tuli kansallisen tehohoidon covid-koordinaatioryhmän puheenjohtaja, jota Sanna Marinin hallitus konsultoi tehohoidon riittävyyttä arvioidessaan. Esimerkiksi helmikuussa 2021 Reinikainen vaati tiukempia toimia pandemian hillitsemiseksi ja perusteli tätä sen kiihtymiseen Suomessa viitanneilla merkeillä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *17.12.2021 (19.12.2021) Tehohoidon professori on huolissaan omikronin leviämisestä – "Meille on tulossa hyvin hankala epidemia- aalto"(tilaajille) (savonsanomat.fi) Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Itä-Suomen yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kuyucak

Kuyucak on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Kuyucakin väkiluku oli 26 671. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Aydınin maakunnan piirikunnat
Zsitvatorokin rauha

thumb|Sopimuksen muistomerkki Radvaň nad Dunajomissa Slovakiassa. Zsitvatorokin rauha oli Osmanien ja Habsburgien välillä solmittu niin sanotun 15-vuotisen sodan päättänyt rauhansopimus 11. marraskuuta 1606. Suurempia muutoksia valtakuntien rajoihin sopimus ei tuonut. ==Tausta== Habsburgien ja Osmanien valtakunnanvälinen 15-vuotinen sota alkoi vuonna 1593. Sota oli aluksi ollut hyvin suosiollinen Itävallan keisarillisille. Lopulta kuitenkin molemmat osauolet olivat ottaneet voittoja ja kärsineet tappioita ilman, että kumpikaan olisi kuitenkaan saavuttanut ratkaisevaa voittoa. Osmanien onneksi Transsilvanian ruhtinas István Bocskai oli nostattanut Habsburgien vastaisen kapinan, mikä tasoitti ajoittain heikkojen osmanien asemaa. ==Sopimus== Bocskai ja Habsburgit saavuttivat syyskuussa 1606 niin sanotun Wienin rauhan, joika kompromissiratkaisuna velvoitti Habsburgit tunnustamaan Bocskain Transsilvanian ruhtinaana ja ruhtinaskunnan riippumattoman aseman. Sen sijaan ajatuksesta Osmanien tukemasta Unkarin kuningaskunnasta luovuttiin. Bocskai ryhtyi sitten välittämään neuvotteluja Osmanien ja Habsburgien välillä. Kolmen osapuolen neuvottelut alkoivat 29. lokakuuta 1606. Keisari Rudolf II:ta edusti Ernst Molart, sulttaani Ahmed I:stä Budan beglerbegi Ali ja Bocskaita paroni István Illésházy. Neuvottelut käytiin veneillä Žitavan () ja Tonavan yhtymäkohdalla. Nimi Zsitvatorok tarkoittaa Zsitvan suuta. Neuvottelujen lopputuloksena oli sopimus, joka allekirjoitettiin 11. marraskuuta 1606. Sopimusken oli sen ehtojen mukaan tarkoitus olla voimassa seuraavat 20 vuotta. Se sisälsi useita eri kohtia, joista joitakin tärkeimpiä olivat 1. kielto hyökätä osapuolten linnoille ja ottaa vankeja, 2. jo otetut vangit oli vapautettava, 3. keisarin tuli maksaa osmaneille kertaluontoisesti 200 000 floriinia ja 4. Nógrádin seudulla vallatuja osmanilinnoituksia ei palautettaisi, mutta he säilyttivät Esztergomin hallinnan ja Kanizsan alueen kohtalosta päätettäisiin myöhemmin. Kaiken kaikkiaan valtakuntien rajat pysyivät sodan jälkeen suurin piirtein ennallaan. ==Lähteet== Luokka:Itävallan sodat Luokka:Osmanien valtakunnan sodat Luokka:Unkarin historia Luokka:Slovakian historia Luokka:Rauhansopimukset Luokka:1600-luvun kansainväliset sopimukset Luokka:1606
Old Fashioned

Old Fashioned on ruis- tai bourbonviskistä, sokeripalasta, angosturasta, vedestä ja jäistä valmistettu drinkki. Se tehdään Old fashioned -lasiin, joka on matala, paksupohjainen ja tasaleveä lasi. Drinkki tarjoillaan yleisimmin sitrushedelmän viipaleella tai kuoren suikaleella ja cocktail-kirsikalla koristeltuna. Old Fashioned on yksi vanhimmista ja suosituimmista drinkeistä. Se on kehitetty jo 1800-luvulla, ja sen synnystä on erilaisia tarinoita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Drinkit
Therese Neumann

Therese Neumann (9. huhtikuuta 1898 – 18. syyskuuta 1962) oli saksalainen katolinen mystikko ja stigmaatikko. Neumann syntyi Konnersreuthin kylässä Baijerissa Saksassa. Hän asui siellä koko ikänsä. Hän syntyi suureen pienituloiseen perheeseen. Hän oli fransiskaanitertiaari. == Aiheesta muualla == * Niilo Mäki : Eräs nykypäivien arvoitus. Therese Neumann - stigmatisoitu talonpoikaistyttö, Aamulehti, 19.02.1928, nro 49, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Saksalaiset henkilöt Luokka:Kristilliset mystikot Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Joonas Venäläinen

Joonas Venäläinen (1850 – 25. toukokuuta 1889) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen Joonas Venäläinen Viipurin maalaiskunnasta oli talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli valtiopäivillä suostunta- ja säädyn yksityisen valitusvaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1850 syntyneet Luokka:Vuonna 1889 kuolleet
Trygve Gulbranssen

Trygve Gulbranssen (1894 Kristiania, Norja – 1962 Hobøl, Norja) oli norjalainen kirjailija, liikemies ja maanviljelijä. Hänen merkittävin teoksensa on trilogia, joka koostuu teoksista Metsien humina, Tunturilta tulee ja Ainoa tie ja on käännetty kymmenille kielille. ==Suomennetut teokset== * Metsien humina (Og bakom synger skogene), suom. Lauri Hirvensalo, WSOY 1935 * Tunturilta tulee (Det blåser fra Dauingfjell), suom. Lauri Hirvensalo, WSOY 1935 * Ainoa tie (Ingen vei går utenom), suom. Lauri Hirvensalo, WSOY 1936 ==Lähteet== Luokka:Norjalaiset kirjailijat Luokka:Norjalaiset liikemiehet Luokka:Norjalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Matam

Matam on kaupunkikunta sekä Matamin alueen ja departementin hallinnollinen keskus Senegalissa. Se sijaitsee Senegaljoen varrella 530 kilometriä Dakarista itään. Kunnassa on 17 200 asukasta (vuonna 2013). Kunnan pinta-ala on 3,75 neliökilometriä. Se on pinnanmuodostukseltaan alavaa jokilaaksoa. Kaupungin ympärillä levittäytyvät laajat tulvatasangot. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Senegaljoen vastarannalla sijaitsee Mauritaniaan kuuluva Matam Réo. 1500-luvulla perustettu Matam oli aikoinaan tärkeä kappapaikka. Ranskalaiset rakensivat sinne linnakkeen vuonna 1857. Siirtomaa-aikana Matam oli hallintopiirin keskus. Se sai täysivaltaisen kunnan statuksen vuonna 1955. Matamin departementti on perustettu vuonna 1964 ja alue vuonna 2002. Asukkaista 88 prosenttia on tukuloreja, 6,7 prosenttia soninkeja ja 3,9 prosenttia wolofeja. Muutamia katolisia lukuun ottamatta kaikki ovat muslimeja. Matam on Dakarista tulevan maantie N3:n päätepiste. Sen ohi kulkee Saint-Louisista Malin rajalle johtava maantie N2. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, bataatti, vesimeloni ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, hevoset, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Matamin alueella ei ole käytännössä lainkaan teollisuutta. Kaupunki on hyvin maaseutumainen ja sen palvelutaso on vaatimaton. Sen ohitse on kasvamassa seitsemän kilometrin päässä sijaitseva liikennekeskus Ourossogui. ==Lähteet== Luokka:Matamin alue Luokka:Senegalin kaupungit
Carl Diem

Carl Diem (24. kesäkuuta 1882 – 17. joulukuuta 1962) oli saksalainen urheilupedagogi. Hän keksi olympiasoihtukulkueen ja oli vaikutusvaltainen urheiluhistorioitsija. Erityisesti olympiakisat olivat hänen tutkimuksensa kohteena. Luokka:Saksalaiset historioitsijat Luokka:Saksalaiset urheilualan henkilöt Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Karl Johan Winter

Karl Johan Winter (13. heinäkuuta 1860 Nastola – 9. toukokuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, maanviljelijä ja valtiopäivämies. Winterin vanhemmat olivat kappalainen Anders Winter ja Selma Gustava Winter ja puoliso vuodesta 1893 Tyra Sidonia Stålström. Winter tuli ylioppilaaksi Porvoossa 1879 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1891. Hän toimi siviili- ja sotilaslääkärinä eri paikkakunnilla ja oli kunnan- ja rautatielääkäri Jaakkimassa 1898–1912. Winter oli talonpoikaissäädyssä Kurkijoen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja Jääsken tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1905–1906. Hän oli molemmilla valtiopäivillä valitsijamies ja ensin mainituilla laki- ja talousvaliokunnan jäsen ja jälkimmäisillä talousvaliokunnan jäsen.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Winter Karl Johan Viitattu 4.3.2021. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Talyšvuoret

Talyšvuoret (farsiksi کوه‌های تالش, Kuhhâye Tâleš, azeriksi Talış dağları) on vuoristo lounaisessa Azerbaidžanissa ja luoteisessa Iranissa (Gīlānin ja Ardabīlin provinsseissa). Se on Elbursvuorten luoteinen sivuhaara, joka ulottuu Lenkoranin alangolta kaakkois-Azerbaidžanissa Sefid Rud-joen alajuoksulle Iranin puolella. Vain muutamat huipuista ovat yli 3000 m korkeita. ==Luonto== Talyšvuorten sademäärät ovat Iranin ja Azerbaidžanin korkeimpia, enimmillään 1600-1800 mm vuodessa. Vuorten itäpuolella maa on alavaa ja ilmasto humidi ja subtrooppinen. Vuorilla kasvaa runsaasti metsiä, jotka ovat osa Kaspianmeren hyrkaanisten sekametsien ekoaluetta. Nyttemmin sukupuuttoon kuollut kaspiantiikeri eli myös Talyšvuorilla. ==Kuvia== 20171020 081123 HDR.jpg| Daylesar.jpg| Masalli05.jpg| ==Lähteet== Luokka:Azerbaidžanin vuoret Luokka:Azerbaidžanin pinnanmuodot Luokka:Iranin vuoristot
Diem

Diem voi tarkoittaa muun muassa *diem, taivutusmuoto latinan kielen päivää tarkoittavasta sanasta diēs, esimerkiksi fraasissa "Carpe diem" == Sukunimi == *Carl Diem (1882–1962), saksalainen urheilupedagogi- ja historioitsija *Ryan Diem (s. 1979), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja Luokka:Sukunimet
Vilho Vitikkala

Vilho Vitikkala (30. syyskuuta 1835 Kokemäki – 20. joulukuuta 1894 Kokemäki) Vilho Vitikkalan vanhemmat olivat Erland Vitikkala ja Loviisa Samuelintytär Vitikkala ja puoliso Eva Kristina Vitikkala. Ratsutilallinen Vilho Vitikkala oli talonpoikaissäädyssä Euran tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891 ja 1894. Hän oli 1891 säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1835 syntyneet Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Juho Wähälä

Juho Wähälä (1836 – 31. heinäkuuta 1904 Ullava) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen Juho Wähälä oli talonpoikaissäädyssä Kokkolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885 ja 1888, sen jälkeen kun Carl Johan Slotte oli valittu säädyn puheenjohtajaksi. Hän oli 1885 lakivaliokunnan ja pankkivaliokunnan varajäsen ja 1888 valitsijamiesten varamies ja pankkivaliokunnan varajäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1836 syntyneet Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Enkeleitä onko heitä (täsmennyssivu)

Enkeleitä onko heitä voi tarkoittaa ainakin seuraavia: ==Musiikkialbumina== * Enkeleitä onko heitä - Aki Sirkesalon neljäs studioalbumi * Enkeleitä onko heitä - Anne Mattilan toinen studioalbumi ==Musiikkikappaleena== * Enkeleitä onko heitä - Aki Sirkesalon kappale samannimiseltä albumilta * Enkeleitä onko heitä - Anne Mattilan kappale samannimiseltä albumilta * Enkeleitä onko heitä - Miljoonasade-yhtyeen kappale albumilta Vain nopeat elävät
Juhana Ylönen

Juhana Ylönen (1833–?) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Maanviljelijä Juhana Ylönen Kuopion maalaiskunnasta oli talonpoikaissäädyssä Kuopion tuomiokunnan edustaja 1877–1878. Hän oli yleisen valitusvaliokunnan varajäsen ja lisätyn valtiovarainvaliokunnan jäsen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1833 syntyneet Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Aegyptus (diokeesi)

Aegyptus (,Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti nykyisen Egyptin ja Libyan. Diokeesi perustettiin noin vuonna 381 erottamalla se Oriensin diokeesista. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Oriensin prefektuuriin. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Provinssit n. 381–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. Provinssit vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Aegyptus Jovia Aegyptus Aegyptus Herculia Arcadia Augustamnica Libya superior Libya inferior Thebais Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Egypti Luokka:Rooman diokeesit
Brasilian yleisvaalit 2006

Brasilian yleisvaalit 2006 järjestettiin 1. lokakuuta 2006 ja toinen kierros 29. lokakuuta 2006. Vaaleissa valittiin presidentti, varapresidentti ja kansalliskongressin jäsenet. Koska yksikään ehdokas ei saanut yli 50 prosenttia äänistä ensimmäisellä kierroksella, niin vaalit menivät toiselle kierrokselle. Toiselle kierrokselle pääsivät istuva presidentti Luiz Inácio Lula da Silva sekä Geraldo Alckmin. Luiz Inácio Lula da Silva voitti vaalit saatuaan noin 61 prosentin ääniosuuden. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Vuoden 2006 vaalit Luokka:Brasilian vaalit
Africa (diokeesi)

Africa ()Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti osan Roomaan kuuluneesta Pohjois-Afrikasta. Siihen kuului alueita seuraavista nykyvaltioista: Algeria, Libya, Marokko ja Tunisia. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == African diokeesi käsitti Pohjois-Afrikan Välimeren rannikon nykyisestä Marokosta nykyiseen Libyaan. Sen länsipuolella sijaitsi Hispanian diokeesin Afrikan puoleinen alue ja itäpuolella Oriensin diokeesi. == Historia == African diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Provinssit n. vuosina 293–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. (Proconsularis Zeugitana)Africa proconsularis Zeugitanan provinssi oli tavallaan diokeesin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. (Africa proconsularis) Valeria Byzacena Byzacena Tripolitania Tripolitania Mauretania Caesariensis Mauretania Caesariensis Mauretania Sitifensis Mauretania Sitifensis Numidia Cirtensis Numidia Numidia militiana Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Juho Zitting

Juho Zitting (5. elokuuta 1854 – 23. helmikuuta 1930 Muuruvesi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. Talollinen, lautamies ja herastuomari Juho Zitting oli talonpoikaissäädyssä Pielaveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1894. Hän oli valtiopäivillä laki- ja talousvaliokunnan varajäsen. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Nilsiän edustajana.Päiviö Tommila: Suuri adressi, s. 309. WSOY, 1999. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1854 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet
Asiana

Asiana (,Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti osan Vähästä-Aasiasta ja Egeanmeren saarista. Teoksen verkkoversio (Perseus) Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Itä-Roomaa. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Provinssit n. vuosina 293–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. n. vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. (Asia)Asian provinssi oli tavallaan diokeesin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. (Asia) Caria Caria Hellespontus Hellespontus Insulae Insulae Lycia et Pamphylia Lycia Pamphylia Lydia Lydia Phrygia prima Phrygia Pacatiana Phrygia secunda Phrygia salutaris Pisidia Pisidia Lycaonia Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Britannia (diokeesi)

Britannia ()Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Ison-Britannian saaren etelä- ja keskiosat, toisin sanoen nykyisen Englannin ja Walesin. Teoksen verkkoversio (Perseus) Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Diokeesi kuului Gallian prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen Gallian prefektuuriin. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Provinssit n. vuosina 293–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Britannia prima Britannia prima Britannia secunda Britannia secunda Flavia Caesariensis Flavia Caesariensis Valentia (?) Maxima Caesariensis Maxima Caesariensis Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Brasilian yleisvaalit 2002

Brasilian yleisvaalit 2002 järjestettiin 6. lokakuuta 2002 ja toinen kierros 27. lokakuuta 2002. Vaaleissa valittiin presidentti, varapresidentti ja kansalliskongressin jäsenet. Toiselle kierrokselle pääsivät Työväenpuolueen ehdokas Luiz Inácio Lula da Silva sekä Sosiaalidemokraattisen puolueen ehdokas José Serra. Luiz Inácio Lula da Silva voitti vaalit ja näin ollen hänestä tuli seuraava Brasilian presidentti. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Vuoden 2002 vaalit Luokka:Brasilian vaalit
Dacia (diokeesi)

Dacia () oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti aluita muun muassa nykyisten Bulgarian, Romanian ja Serbian alueelta. Se sai nimensä Daakian alueesta. Diokeesi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin jakamalla aiempi Moesian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Dacia ja Macedonia. Diokeesi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Provinssit n. vuodesta 395 Dacia mediterranea Dacia ripensis Dardania Moesia prima Praevalitana == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Gallia (diokeesi)

Gallia ()Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Gallian sekä Roomaan kuuluneen osan Germaniasta. Näin siihen kuului alueita pääosin nykyisestä Ranskasta, Benelux-maista, Saksasta ja Sveitsistä. Teoksen verkkoversio (Perseus) Gallian diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Diokeesi kuului Gallian prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen Gallian prefektuuriin. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Provinssit n. vuosina 293–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Alpes Poeninae et Graiae Alpes Poeninae et Graiae Belgica prima Belgica prima Belgica secunda Belgica secunda Germania prima Germania prima Germania secunda Germania secunda Lugdunensis prima Lugdunensis prima Lugdunensis secunda Lugdunensis secunda Lugdunensis tertia Senonia (Lugdunensis quarta) Sequania Maxima Sequanorum Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Gallia Luokka:Rooman diokeesit
Latvajärvi (Jämsä)

Latvajärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan koillispuolella sijaitseva 19 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 11 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 93 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Latvajärven kaakkois–luoteissuuntainen ulottuvuus on 850 metriä. Järvi on saareton ja sitä ympäröi mäkinen maasto. Etelässä on Omenavuori eli Latvavuori, joka kohoaa ylängöksi yli 200 metriä merenpinnan yläpuolelle. Myös pohjoisessa on mäkimaastoa yli 160 metriä mpy. Kaakossa ja luoteessa on alavampaa. Puolitoista kilometriä kaakkoon sijaitsee Mustajärvi. Kolme kilometriä luoteeseen sijaitsee Sovijärvi, jonne Latvajärvestä virtaa laskuoja. Omenavuoren eteläpuolella sijaitsee Saarijärvi. Vajaa kilometri koilliseen sijaitsee Paskajärvi. Latvajärven rannoilla on harvakseltaan asutusta ja peltotilkkuja, järven eteläpuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata. Latvajärvi sijaitsee Jämsänkosken ja Jämsän historiallisella pitäjärajalla ja entisellä kuntarajalla. Raja kulkee järven halki kaakosta luoteeseen, läntinen puolisko on varsinaisen Jämsänkosken alueella.Doria.fi : [Jämsänkoski]: [Jämsänkosken kunta], 1931 (Helsinki : Maanmittaushallituksen kivipaino). Doria. Viitattu 23.2.2021. Latvajärvi kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 15.2.2021. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Paskajärvi, Mustajärvi, Ala-Läyliä ja Ylä- Läyliä.Sovijärven valuma-alue (14.516). Järviwiki. Viitattu 23.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Hispania (diokeesi)

Hispania ()Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Pyreneiden niemimaan, toisin sanoen nykyisen Espanjan ja Portugalin alueet, sekä osan Mauretaniasta Pohjois-Afrikassa. Teoksen verkkoversio (Perseus) Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Gallian prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli muun Gallian prefektuurin tavoin osa Länsi-Roomaa. Diokeesin provinssit olivat samat koko sen historian ajan. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin: Provinssit n. vuosina 293–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. n. vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Baetica Baetica Carthaginensis Carthaginensis Gallaecia Gallaecia Lusitania Lusitania Mauretania Tingitana Mauretania Tingitana Tarraconensis Tarraconensis Insulae Baleares Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hispania Luokka:Rooman diokeesit
Paula Etelävuori

Paula Etelävuori (1953 Helsinki – 30. lokakuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan altto.Laulajatar Paula Etelävuori Helsingin Sanomat Etelävuori opiskeli musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja laulua Jolanda di Maria Petrisin johdolla Sibelius-Akatemiassa. Etelävuori kiinnitettiin Kansallisoopperan kuoroon vuonna 1979. Hän sai lauludiplominsa vuonna 1980 ja piti ensikonserttinsa 1982. Solistina Etelävuori esiintyi muun muassa Ulrikan roolissa Giuseppe Verdin Naamiohuveissa ja Unton vaimona Aulis Sallisen Kullervossa. Kullervosta tehtiin myös levytys. Etelävuoren viimeinen rooli oli Louhen osa Jaakko Kuusiston lastenoopperassa Koirien Kalevala. Hän oli tehnyt roolisuorituksia myös Ilkka Kuusiston teoksissa, kuten Ruusan roolissa Gabriel, tule takaisin -oopperassa. Etelävuorella oli aviomies Arto Ahokas. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset oopperalaulajat Luokka:Altot Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Italia (diokeesi)

Italia ()Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti sille nimen antaneen Italian sekä Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Raetian. Teoksen verkkoversio (Perseus) == Maantiede == Italian diokeesi käsitti koko Italian niemimaan sekä sen pohjoispuolisen Raetian. Siihen kuuluivat myös niemimaan länsipuolen suuret saaret Sisilia, Sardinia ja Korsika. Näin siihen kuului alueita pääosin nykyisessä Italiassa, Itävallassa, Ranskassa ja Sveitsissä. Italian diokeesin länsipuolella sijaitsivat diokeesit Viennensis ja Gallia ja itäpuolella Pannonia. == Historia == Italian diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Diokeesin ja sen alaisten provinssien perustamisen myötä Italia tuli ensimmäistä kertaa provinssihallinnon alle, siinä missä aiemmin Italia oli jakaantunut provinssihallinnon ulkopuolisiin Augustuksen Italian alueisiin. Diokeesi ja kahdeksan sen provinsseista esiintyy Veronan luettelossa, mutta luettelosta puuttuu osa provinsseista juuri Italian kohdalta oletettavasti virheen vuoksi.Nicholson 2018, s. 796, 1556. Diokeesi lakkautettiin Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 312 ja jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Italian diokeesin pohjoisosan käsittänyt Italia annonaria ja eteläosan käsittänyt Italia suburbicaria. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin: Provinssit Nimi Hallinnollinen keskus Maaherran nimike Aemilia et LiguriaProvinssi puuttuu Veronan luettelosta oletettavasti virheen vuoksi (Nicholson 2018, s. 26, 285, 1327). MediolanumNicholson 2018, s. 26. consularis Alpes Cottiae SegusioNicholson 2018, s. 55. praeses Apulia et Calabria Canusium?Nicholson 2018, s. 101–102. corrector Campania CapuaNicholson 2018, s. 285. corrector/consularis Corsica AleriaNicholson 2018, s. 416. praeses Flaminia et Picenum RavennaNicholson 2018, s. 603. corrector Lucania et Bruttium Rhegion (Rhegium)Nicholson 2018, s. 924. corrector Raetia primaVeronan luettelossa esiintyy vain yksi Raetian provinssi, oletettavasti virheen vuoksi (Nicholson 2018, s. 1266). CuriaNicholson 2018, s. 1266–1267. praeses Raetia secunda Augusta Vindelicum praeses Samnium Beneventum?Nicholson 2018, s. 1327. praeses Sardinia CaralisNicholson 2018, s. 1332. praeses Sicilia Syrakusa (Syracusa)Nicholson 2018, s. 1378. corrector/consularis Tuscia et Umbria VolsiniiNicholson 2018, s. 1535. corrector/consularis Venetia et Histria AquileiaNicholson 2018, s. 1554. consularis Selitykset: == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Roomalainen Italia Luokka:Rooman diokeesit
Riihijärvi (Jämsä, Riihijärvi)

Riihijärvi on Jämsässä Kankarisveden länsipuolella sijaitseva kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kolmetoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. == Maantiede == Riihijärven pituus on 600 metriä, järvi on saareton. Sen eteläpuolella levittäytyy Riihijärven maatalousmaisema. Riihijärveltä on Kankarisveden länsirannalle 800 metriä. Järvien välissä on peltotilkkuja, mäkimaata 140–150 metriä mpy ja Valkamansuo. Kolmisensataa metriä Riihijärveltä länteen sijaitsee nimetön lampi (114,0 m mpy). Kauempana lännessä on Hopsun kulttuurimaisemaan kuuluva Majajärvi ja lounaassa on Vuorisjärvi. Riihijärven eteläpuolella maasto on alavampaa kuin muissa ilmansuunnissa. Järven etelärannalta lähtee laskuoja Riihijärven maatalousmaiseman halki etelään kohti Muilammia (98,7 m mpy) ja siitä edelleen etelään Kankarisveden Muilahteen (97,8 m mpy). Riihijärvi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.Jämsän reitin valuma-alue (14.5). Järviwiki. Viitattu 26.1.2021. Jämsässä on toinenkin Riihijärvi. Se sijaitsee Koskenpäällä viisitoista kilometriä Riihijärven Riihijärveltä luoteeseen. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Jämsänjoen alue
Italia annonaria

Italia annonaria () oli myöhäisen Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Italian pohjoisosan sekä Raetian. Sihen kuului suunnilleen nykyinen Pohjois- Italia sekä osa Itävallasta. == Maantiede == Italia annonaria käsitti aiemman Italian diokeesin pohjoisosan. Sen eteläpuolella sijaitsi Italia suburbicarian diokeesi. Niiden rajana toimivat Arnus (nyk. Arno) ja Aesis (nyk. Esino) -joet. Italia annonariaan kuului roomalaisen Italian pohjoisosa eli aiempi Gallia cisalpina, toisin sanoen Alppien eteläpuolinen osa Galliaa, sekä Raetia ja Vindelicia eli Alppien ja Danubius-joen (nyk. Tonava) välinen alue. Siihen kuului alueita pääosin nykyisten Italian ja Itävallan alueilta. == Historia == Italia annonarian diokeesi perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 312 jakamalla aiempi Diocletianuksen perustama Italian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, joista toinen oli Italia annonaria ja toinen Italia suburbicaria. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin. Diokeesia hallitsi vikaari, jonka toimipaikka oli Mediolanum. Sen verotulot käytettiin armeijan ja hovin ylläpitoon. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin: Provinssit Nimi Hallinnollinen keskus Maaherran nimike Aemilia Placentia consularisNicholson 2018, s. 26. Alpes Cottiae SegusioNicholson 2018, s. 55. praeses Flaminia et Picenum annonarium RavennaNicholson 2018, s. 603. consularis Liguria Mediolanum consularis Raetia prima CuriaNicholson 2018, s. 1266–1267. praeses Raetia secunda Augusta Vindelicum praeses Venetia et Histria AquileiaNicholson 2018, s. 1554. consularis == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Roomalainen Italia Luokka:Rooman diokeesit
Italia suburbicaria

Italia suburbicaria () oli myöhäisen Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Italian keski- ja eteläosan sekä Sisilian, Sardinian ja Korsikan saaret. == Maantiede == Italia suburbicaria käsitti aiemman Italian diokeesin eteläosan. Sen pohjoispuolella sijaitsi Italia annonarian diokeesi. Niiden rajana toimivat Arnus (nyk. Arno) ja Aesis (nyk. Esino) -joet. Italia suburbicariaan kuului koko keskinen ja eteläinen Italian niemimaa sekä sen länsipuolen suuret saaret Sisilia, Sardinia ja Korsika. == Historia == Italia suburbicarian diokeesi perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 312 jakamalla aiempi Diocletianuksen perustama Italian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, joista toinen oli Italia suburbicaria ja toinen Italia annonaria. Diokeesien rajana toimivat Arnus (nyk. Arno) ja Aesis (nyk. Esino) -joet. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin. Diokeesia hallitsi vikaari, jonka toimipaikka oli Rooma. Sen verotulot käytettiin pääasiassa Rooman ruokahuoltoon. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin: Provinssit Nimi Hallinnollinen keskus Maaherran nimike Apulia et Calabria Canusium?Nicholson 2018, s. 101–102. corrector Campania CapuaNicholson 2018, s. 285. corrector/consularis Corsica AleriaNicholson 2018, s. 416. praeses Lucania et Bruttium Rhegion (Rhegium)Nicholson 2018, s. 924. corrector Picenum suburbicarium Asculum?Nicholson 2018, s. 1192. consularis Samnium Beneventum?Nicholson 2018, s. 1327. praeses Sardinia CaralisNicholson 2018, s. 1332. praeses Sicilia Syrakusa (Syracusa)Nicholson 2018, s. 1378. corrector/consularis Tuscia et Umbria VolsiniiNicholson 2018, s. 1535. corrector/consularis Valeria Reate?Nicholson 2018, s. 1548. praeses == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Roomalainen Italia Luokka:Rooman diokeesit
Macedonia (diokeesi)

Macedonia (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti suunnilleen nykyisen Albanian, Kreikan ja Pohjois-Makedonian. Teoksen verkkoversio (Perseus) Diokeesi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin jakamalla aiempi Moesian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Macedonia ja Dacia. Diokeesi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin: Provinssit n. vuodesta 395 (Achaea)Achaean provinssi oli tavallaan diokeesin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. Creta Epirus nova Epirus vetus Macedonia prima Macedonia secunda Thessalia Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Makedonian historia Luokka:Roomalainen Kreikka Luokka:Rooman diokeesit
Moesia (diokeesi)

Moesia (,Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti alueen Balkanin niemimaalla. Siihen kuului alueita ainakin seuraavista nykyvaltioista: Albania, Bulgaria, Kreikka, Pohjois- Makedonia, Romania ja Serbia. Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Illyricumin prefektuuriin. Diokeesi lakkautettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin ja jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Dacia ja Macedonia. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin: Provinssit (Achaea)Achaean provinssi oli tavallaan diokeesin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa. Creta Dacia Dardania Epirus nova Epirus vetus Macedonia Moesia prima Praevalitana Thessalia Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Roomalainen Kreikka Luokka:Rooman diokeesit
Iso Hallinlammi

Iso Hallinlammi on järvi Koskenpään kylän pohjoispuolella Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on neljätoista hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoiseen. == Maantiede == Ison Hallinlammin pituus on 600 metriä. Järvi on saareton, ympärillä on metsää ja suota. Etelässä on Kalmavesi, järvien välissä sijaitsevan Kalmavuoren huippu on yli 180 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaakossa on Vähä Hallinlammi. Koskenpään kyläkeskus sijaitsee kuusi kilometriä Hallinlammilta etelään. Iso Hallinlammi kuuluu Iso Rautaveden-Kalmaveden kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen päävesistö.Iso Rautaveden - Kalmaveden alue (14.522). Järviwiki. Viitattu 23.2.2021. == Lähteet == Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Oriens (diokeesi)

Oriens (,Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti valtakuntaan kuuluneet alueet Lähi-idässä, Egyptissä ja Libyassa. Siihen kuului alueita ainakin seuraavista nykyvaltioista: Egypti, Irak, Israel, Jordania, Kypros, Libanon, Libya, Syyria, Palestiina ja Turkki. Teoksen verkkoversio (Perseus) Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Diokeesista erotettiin noin vuonna 381 osa Aegyptuksen diokeesiksi. Näin Oriensin diokeesin alue oli tämän jälkeen aiempaa pienempi. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta): Provinssit n. vuosina 293–395Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen. vuodesta 395Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan. Arabia Arabia Cilicia Cilicia prima Cilicia secunda Cyprus Cyprus Isauria Isauria Mesopotamia Mesopotamia Osroene Osroene Syria Coele Syria prima Syria secunda Euphratensis Syria Palaestina Palaestina prima Palaestina secunda Palaestina salutaris Syria Phoenice Phoenice prima Phoenice secunda Aegyptus Herculia (Alueesta muodostettiin oma Aegyptuksen diokeesi) Aegyptus Jovia Libya superior Libya inferior Thebais Selitykset: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Vähä Riihijärvi

Vähä Riihijärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kolmentoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä 20 kilometriä lounaaseen. == Maantiede == Vähä Riihijärven pituus kaakosta luoteeseen on 700 metriä. Järvi on melko matala ja sen tilavuus on 286 000 kuutiometriä. Järven luoteisosassa on kaksi luotoa, rannat ovat metsämaata ja suota. Rakennuksia on harvakseltaan. Vähä Riihijärven etelärannalta lähtee laskuoja Koijärveen, joka sijaitsee 750 metriä kaakkoon. Koijärven korkeustaso on noin kaksi metriä Vähä Riihijärveä alempi. Isompi Riihijärvi sijaitsee 1,3 kilometriä Vähä Riihijärveltä lounaaseen. Pohjoisessa lähin vakavesi on Hankalammi (119,2 metriä mpy). Vähä Riihijärvi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Kalapaikka.net: Vähä Riihijärvi Luokka:Jämsän järvet Luokka:Iso Rautaveden alue
Pannonia (diokeesi)

Pannonia (),Kornemann, Ernst: ”Dioecesis”. Teoksessa noin vuodesta 395 lähtien Illyricum (Dioecesis Illyrici/Illyricum (occidentale)), oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti sille nimen antaneen Pannonian sekä muun muassa Noricumin ja Dalmatian. Näin siihen kuului alueita suunnilleen seuraavista nykyvaltioista: Bosnia ja Hertsegovina, Itävalta, Kroatia, Serbia, Slovenia ja Unkari. Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesin nimi oli Illyricum, ja se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin. == Provinssit == Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin: Provinssit n. vuodesta 293 Dalmatia Noricum mediterraneum Noricum ripense Pannonia prima Pannonia secunda Savia Valeria == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman diokeesit
Aydın Örs

Aydın Örs (s. 1946 Ankara) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripallovalmentaja ja koripalloilija. Örs valmensi turkkilaisia seurajoukkueita ja johti Turkin miesten maajoukkueen EM-hopealle vuonna 2001. == Elämä ja urheilu-ura == Pelaajana Örs edusti Turkin miesten maajoukkuetta 35 ottelussa.kimkimdir.gen.tr Hän kuului Turkin kokoonpanoon vuoden 1973 EM- kilpailuissa. Valmennusurallaan Örs toimi turkkilaisten Anadolu Efes SK ja Fenerbahçe päävalmentajana. Efesissä hän voitti Turkin mestaruuden vuosina 1992, 1993, 1994, 1996 ja 1997, Turkin cup-mestaruuden vuosina 1994, 1996, 1997 ja 1998 sekä Korać cupin mestaruuden vuonna 1996. Fenerbahçen Örs valmensi Turkin mestaruuteen vuonna 2007. Örs valmensi myös Turkin miesten maajoukkuetta, joka osallistui hänen aikanaan vuoden 2002 MM-kilpailuihin sekä vuosien 2001 ja 2003 EM-kilpailuihin. Vuoden 2001 koti-EM-kilpailuista Turkki saavutti hopeaa. == Lähteet == * Anadolu Efes honored Aydin Ors eurohoops.net * Profiili kimkimdir.gen.tr === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Turkkilaiset koripalloilijat Luokka:Turkkilaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt