Tarjanne (järvi)

Tarjanne eli Tarjannevesi on Pirkanmaalla sijaitseva järvenosa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Tarjanteella on sama vedenpinnan korkeus kuin viereisillä Vaskivedellä, Visuvedellä, Palovedellä ja Ruovedellä. Jos nämä kaikki muodostaisivat yhden järven Iso-Tarjanneveden, tulisi sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Se olisi silloin Suomen 18. suurin järvi. Yksinään se sijoittuu Suomen 74. suurimmaksi järveksi. Jatkossa järvenosaa kutsutaan vain järveksi. == Maantietoa == Järven pinta-ala on 5 487 hehtaaria eli 54,9 neliökilometriä. Se on 18,4 kilometriä pitkä ja 15,0 kilometriä leveä. Tarjanteen vedet poistuvat etelään Näsijärven suuntaan Salmonsaaren salmista. Saaren länsipuolinen salmi Syvinkisalmi on yhdystien 3481 kohdalla kapeimmillaan 60 metriä leveä ja itäpuolen kaksi salmea Salonsalmi ja Salmiansalmi kiertävät Pirttisaaren ja Korpisaaren kummaltakin puolelta. Kumpikin salmi on kavennettu yhdystien vaatimilla penkereillä. Tarjanne rajautuu pohjoisessa Hauhusselkään, jonka lasku-uomat muodostuvat Sikosaaren ympärille, ja Visuveteen, joka laskee Visuveden taajaman saaren ympärillä oleviin salmiin Pusunvuolle ja Kaivoskannan kanavaan. Johtuen kallioperän rikkoneisuudesta ja jääkaudella kertyneistä moreenikasaumista, on järvi rikkonaisen muotoinen. Syvät lahdet ja pitkät niemet vuorottelevat ja yhdessä suurten saarien kanssa, muodostuu järveen useita pienempiä järvenselkiä. Suuria lahtia on pohjoisrannoilla Hauhuuselälle työntyvä lahti, joka jää Kannokonmäen ja Moksunniemen länsipuolelle. Toinen on Monoskylään asti ulottuva Monoslahteen päättyvä suuri lahti. Sen lahdensuu, ja samalla myös kohdalla näkyvä Aitoniemi, jää Moksunniemen ja Sammalistonniemen väliin. Seuraavaksi on Pohjaslahti, jonka perä sijaitsee samannimisessä kylässä. Itärantaan jää koilliseen työntyvä Kolkinlahti. Sen lahdensuu sijaitsee Siperian saaresta itään ja saaren eteläpuolelle jää järvenosan kapeneva järvenselkä, jonka itäpuolella sijaitsee Myllylahti. Tarjanteen etelärannalla on vain yksi mainittava lahti Huilahti. Järvessä on laskettu olevan 195 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 740 hehtaaria, mikä on noin 11,9 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin Tarjanteen saarista on Salonsaari, jonka pinta- ala on 490 hehtaaria. Se sijaitsee kuitenkin osaksi Ruovedessä ja sen molemmin puolin virtaavat lasku-uomina Syvinkisalmi ja Salonsalmi. Suurimpana saarena kokonaan Tarjanteessa sijaitsee Siperia, joka on 207 hehtaaria suuri. Muista saarista 48 ovat yli hehtaarin suuruisia, 144 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Muita huomattavia saaria ovat Honkanen, Iso- Kuusinen, Monosen Kuusinen, Vannottu, Palosaari, Kauttakala, Kilvensaari ja Haapasaari. Sen tilavuus on 695 miljoonaa kuutiometriä eli 0,695 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 12,7 metriä ja suurin syvyys on 67,8 metriä. Järven rantaviivan pituus on 243 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 102 kilometriä. Suurin osa rannoista ovat metsämaata ja rannoille ulottuvia peltoalueita sijaitsee harvakseltaan vain siellä täällä. Visuveden kautta kulkeva kantatie 66, Ala-Kolkkiin johtava yhdystie 3481, seututie 346 sekä Jähdyspohjan ja Pohjanspohjan yhdistävä kylätie, ovat järven kiertäviä maanteitä. Niitä pitkin pääsee järven rannoilla sijaitseviin kylien taajamiin ja eri kulmakuntiin. Niitä ovat esimerkiksi pohjoisrannoilla sijaitsevat Jouttipohja, Monoskylä, Rantakylä ja Pohjaslahti, itärannoilla sijaitsevat Ala-Kolkki, Makkoskylä ja Tuuhoskylä, sekä länsirantojen Pajuskylä, Hiukkamaa, Penkuranmäki ja Visuvesi. Muu asutus on haja-asutusta tai rantojen vapaa-ajan asutusta. Järvenosan lounaisrannat kuuluvat Ruovedelle ja koillisrannat Virroille ja Mänttä-Vilppulalle. == Vesistösuhteet == Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Tarjanneveden lähialueeseen (35.411) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy. Järvi saa pääosan vedestään lännestä Vaskiveden lähialueen (35.412) kautta laskevat Ähtärin reitin vedet ja pohjoisesta Hauhuun ohittavat Pihlajaveden reitin valuma-alueen (35.48, pinta-ala 697 neliökilometriä) vedet. Pohjaslahteen laskee pienemmät Vehkajärven valuma-alue (35.49), Majajärven valuma-alue (35.418) ja Salusjärven valuma-alue (35.419). Tarjanneveden lähialueella on 25 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat esimerkiksi Hauhusselkä (122 hehtaaria, ha), jonka kautta Pihlajaveden reitti tulee Tarjanteeseen. Reitin alajuoksun varrella, mutta silti Tarjanteen lähialueella, sijaitsevat myös Hauhusselkään yhtyvä Morrinlahti (34 ha). Viereiseen Monoskylän lahteen laskevat peräkkäin sijaitsevat Ristijärvi (36 ha) ja Majajärvi (30 ha). Eteläpuolella sijaitseva Herajärvi (118 ha) laskee Syvinkisalmeen. Järven lasku-uomat ovat kaakkoiset Syvinkisalmi ja Salonsalmi, jotka kiertävät Salonsaaren molemmilta puolilta ja laskevat Ruoveden Mustaselkään. Mustaselän ja Tarjanteen vedenpintojen korkeusero on säästä riippuen olematon tai muutama senttimetri. Salmien laskennallinen virtauma on noin 29 kuutiometriä sekunnissa. == Katso myös == * Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä == Lähteet == Luokka:Ähtärin reitti Luokka:Tarjanneveden alue Luokka:Mänttä-Vilppulan järvet Luokka:Ruoveden järvet Luokka:Virtain järvet Luokka:Pohjaslahti