EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Christoph Spycher

Christoph Spycher (s. 30. maaliskuuta 1978 Wolhusen, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Spycher aloitti ammattilaisuransa Luzernin riveissä vuonna 1999. Vuonna 2001 hän siirtyi Grasshopperiin. Spycher saavutti Grasshopperin riveissä liigamestaruuden. Eintracht Frankfurtiin hän siirtyi vuonna 2005. Sveitsin maajoukkueessa Spycher debytoi vuonna 2003. Hän on kuulunut Sveitsin joukkueeseen vuoden 2004 EM-kisoissa ja vuoden 2006 MM- kisoissa. ==Saavutukset== *Sveitsin-mestaruus 2003 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Profiili Bundesliigan sivuilla Spycher, Christoph Spycher, Christoph Spycher, Christoph
Jääkäritykistöprikaati

Jääkäritykistöprikaati oli valkoisten itäarmeijaan kuulunut yhtymä Suomen sisällissodassa. Suomen tykistökoulun johtajan everstiluutnantti Adolf Hamiltonin ensimmäisenä Päämajan 9. huhtikuuta 1918 määräämänä tehtävänä oli perustaa kolmiosastoinen jääkäritykistöprikaati, jonka runkona oli aiemmin perustettu jääkäripatteristo. Kussakin osastossa tuli olla pieni esikunta ja kaksi nelitykkistä patteria. Osastot nimettiin patteristoiksi 11. huhtikuuta.Paulaharju 1989 s. 175 Päämajan käskyn mukaan I osasto muodostuisi 1. ja 2. jääkäripatterista, joiden kalustona oli 122 H/09 -haupitsit. Patterit muodostettaisiin 7.-10. jääkäripattereista. II osaston kokoonpanoksi määrättiin 3. jääkäripatteri, joka muodostettaisiin 11. ja 12. jääkäripatterista (76 K/02), ja 4. jääkäripatteri, joka perustettaisiin tykistökoulun jääkäreistä ja Raudusta kalustosta. Raudusta vallatut tykit luovutettiin kuitenkin Karjalan pattereille ja niiden tilalle otettiin tykit Tampereelta. Käsky ei sisältänyt III osaston muodostamiseen liittyviä ohjeita henkilöstön rungon osalta.Paulaharju 1989 s. 176 Perustettu prikaati siirrettiin junilla 19. -20. huhtikuuta Tampereelta Karjalan rintamalle. Prikaatista jäi perustamatta III patteriston ammuskolonna ja elintarvikekolonna hevosten ja ajoneuvojen puutteen vuoksi.Paulaharju 1989 s. 177 == Organisaatio == Prikaatin kokoonpano oli 14. huhtikuuta 1918: *Komentaja jääkärimajuri Lauri Malmberg *Esikunta jääkärikapteeni Jarl Frithiof Lundqvist **Intendentti jääkärivääpeli Arvo Johannes Ahti (11.4. alkaen) **lähettiupseerina ja eläinlääkärinä jääkäriyliluutnantti Georg Öhman **kuormastopäällikkö jääkärivaravääpeli Johan Verner Sandberg *1. jääkäripatteristo kapteeni Paul Sievert **1. jääkäripatteri jääkäriyliluutnantti Walve **2. jääkäripatteri jääkärivänrikki Holmström **1. ammuskolonna jääkäriluutnantti Johansson *2. jääkäripatteristo jääkärikapteeni Jarl Olof Wegelius **3. jääkäripatteri jääkäriyliluutnantti B. Wegelius **4. jääkäripatteri jääkäriluutnantti Sandström **2. ammuskolonna jääkäriyliluutnantti Danielson *3. jääkäripatteristo jääkärikapteeni Aarne Snellman **5. jääkäripatteri jääkäriluutnantti Palmen **6. jääkäripatteri jääkäriluutnantti Räsänen **3. ammuskolonna jääkäriluutnantti Påhlsson ==Lähteet== * * Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924–1925. * Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. === Viitteet === Luokka:Itäarmeija
Rakkausseikkailu 2007

__NOTOC__ Rakkausseikkailu 2007 on vuonna 2007 julkaistu Annika Eklundin neljäs pitkäsoitto. Levy sisälsi Kerkko Koskisen säveltämät hitit "Ole hiljaa ja suutele mua", "Rakkausseikkailu 2007" ja "Afrikan tähti". Myös iskelmäkonkari Esa Nieminen sävelsi kappaleita albumille. Levy valittiin radiokanavien äänestyksessä heinäkuussa Kuukauden Levyksi.Discopress.fi - Kuukauden Levyt 2007 Viitattu 16.2.2011 Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 24. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # ==Lähteet== Luokka:Annika Eklundin albumit Luokka:Vuoden 2007 albumit
Karjalan ryhmä

Karjalan ryhmä oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Komentajana toimi jääkärieverstiluutnantti Aarne Sihvo (toimi aikaisemmin karjalanjoukkojen v.t. komentajana ja 18. huhtikuuta alkaen Ryhmä Sihvon Komentajana). Sihvo käytti ryhmästä nimitystä Karjalan armeijakunta. ==Armeijakunnassa palvelleet Saksan jääkärit== Joukkueenjohtajana ja opetusupseerina Hiitolan ja Käkisalmen harjoituskeskuksissa jääkäri Antti Haikonen (siirrettiin rautatiepataljoonaan komppanianpäälliköksi), esikuntapäällikkönä jääkärikapteeni Woldemar Hägglund, päämajan yhdysupseeri ja tiedotusosaston päällikkö armeijakunnan esikunnassa (Viipurin valtauksessa toimi samassa tehtävässä itäarmeijan esikunnassa) reservin luutnantti Erik Malmberg, esikunnassa rintamaetappipäällikön apulaisena jääkärivänrikki Kalle Mata, radiosähköttäjänä jääkärivaravääpeli Erik Paavilainen. ==Joukko- osastot== *Karjalan 1. rykmentti Komentaja: Georg Elfvengren. * Karjalan 2. rykmentti Komentaja: ratsumestari Oskar Kuula. * Karjalan 3. rykmentti Komentaja: Kalle Kuokkanen myöhemmin jääkärimajuri Armas Ståhlberg ja Unio Sarlin * Lentoasema von Clausen-Kaas ==Karjalan tykistö== *13. patteri Päällikkö: J. Schleutker *2. raskas patteri Patteri järjestettiin Pietarsaaren Tykistökoulussa ja lähetettiin Karjalan rintamalle 29. maaliskuuta 1918. Patteri käsitti kaksi 105 mm laivatykkiä jotka sijaisivat Kannikossa ja Rahikkalassa. Päällikkö: kapteeni Lennartti Pohjanheimo. *6. patteri Patteri järjestettiin Pietarsaaren Tykistökoulussa ja se lähetettiin Karjalan rintamalle 2. maaliskuuta 1918. Patteri käsitti kaksi 76 mm tykkiä. *Päällikkö: majuri G. Emil Haeger :Patterissa palvelleet Saksan jääkärit: jefreitteri Toivo Bertil Berg, jaosjohtajana jääkärivaravääpeli Otto Joki (nimitettiin patterinpäälliköksi 15. huhtikuuta 1918 alkaen). *Pohjanmaan 5. tykistöpatteri Patteri järjestettiin Pietarsaaren Tykistökoulussa ja lähetettiin Karjalan rintamalle 2. maaliskuuta 1918. Patteri käsitti kaksi 76 mm tykkiä. *Päällikkö: jääkäriyliluutnantti Ingevald Pipping (siirrettiin 15. huhtikuuta 7. patterin päälliköksi). :Vääpeli: jääkärivääpeli Kaarlo Johannes Rinne (palveli myöhemmin armeijakunnan 7. patterissa) :Patterissa palvelleet Saksan jääkärit: jääkärivänrikki Matti Helin, patteriupseerina jääkäriluutnantti Leo Kyander. *1. kenttäpatteri Päällikkö: vänrikki Viljo Idänpää-Heikkilä *Karjalan 1. raskaspatteri Päällikkö: P. Inkinen *Valkjärven erikoistykki Päällikkö: P. Närhi *Panssarijuna Päällikkö: K. Svensson (Lisäksi oli armeijakunnalla 4 kranaatinheitintä, joista 2 kpl oli sijoitettu 2:een rykmenttiin ja 2 kpl 3:een rykmenttiin. ==Lähteet== * Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925. * Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. Luokka:Itäarmeija Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset sotilasyksiköt
Army of the Pharaohs

Army of the Pharaohs on Jedi Mind Tricksissä vaikuttavan Vinnie Pazin vuonna 1998 perustama hip hop-kollektiivi. Alkuperäinen idea ryhmän takana oli kerätä Yhdysvaltojen itärannikon underground hiphopin kovimmat nimet samalle äänitteelle, lähtökohta oli siis samantapainen kuin Wu-Tang Clanilla. ==Diskografia== ===Studioalbumit=== * “The Torture Papers” 2006 * “Ritual of Battle” 2007 * “The Unholy Terror” 2010 * "In Death Reborn" 2014 * "Heavy Lies The Crown" 2014 === Omakustanteet === * ”Rare Shit, Collabos and Freestyles (mixtape)” 2003 ==Aiheesta muualla== * Yhtyeen virallinen kotisivu * Yhtyeen MySpace Luokka:Yhdysvaltalaiset hip hop -yhtyeet Luokka:1990-luvun yhtyeet ja sooloartistit Luokka:2000-vuosikymmenen yhtyeet ja sooloartistit Luokka:Horrorcore-yhtyeet sv:Celph Titled
Hjalmarsonin ryhmä

Hjalmarsonin ryhmä eli Krenatööridivisioona oli valkoisten länsiarmeijaan kuulunut ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Sen komentajana toimi eversti Harald Hjalmarson. ==Esikunta== thumb|left|175px|Harald Hjalmarson *Esikuntapäällikkö: luutnantti Selim Armas Sohlman *Esikuntaupseeri: Carl Petersén (maaliskuun 23 päivästä alkaen C. Rantzau) *Adjutantti: luutnantti Henrik Åström (oli Ruotsin kuninkaallisen raskaan tykistörykmentin aliluutnantti), luutnantti G. Gyllenberg (Svean henkivartiokaartin reservialiluutnantti) sekä pankkivirkailija Brandt. *Kansliapäällikkö: kapteeni Birger Fägersten. *Komendantti: kapteeni C. von Numers ==Joukko- osastot== *1. krenatöörirykmentti Komentaja: everstiluutnantti Torsten Carl Otto Aminoff (haavoittui) :v.t. päälliköt: majuri Wilhelm Stjernschantz ja everstiluutnantti Waldemar Appelgren *2. krenatöörirykmentti Komentaja: everstiluutnantti L. Sarlin *Uudenmaan rakuunarykmentti Komentaja: majuri Gaston Ahrenberg v.t. komentajana A. F. Blomqvist *Uudenmaan rakuunarykmentti täydennyseskadroonat Komentaja: ratsumestari A. Selin *Ruotsalainen prikaati Komentaja: v.t. päälliköt: kapteeni Hjalmar Frisell, kapteeni L. V. Runeberg ja kapteeni Nils Wickström myöh. majuri Allan Winge *Tykistö *Haupitsipatterit, komentaja: luutnantti Åke Nordenfelt *20. patteri, päällikkö: kapteeni J. S. M. Stranne, patteri järjestettiin Pietarsaaren tykistökoulussa ja lähetettiin Tampereen rintamalle 29. maaliskuuta. Patteri käsitti kaksi 122 mm. haupitsia. *21. patteri, päällikkö: kapteeni Michaelsson, patteri järjestettiin Pietarsaaren tykistökoulussa ja lähetettiin Tampereen rintamalle 29. maaliskuuta. Patteri käsitti kaksi 122 mm. haupitsia. *Hämeen 1. tykistöpatteri (30. kenttäpatteri), päällikkö: kapteeni E. Lundqvist *1. raskas patteri, päällikkö: kapteeni A. A. Almqvist, Patteri järjestettiin Pietarsaaren tykistökoulun määräyksestä, jonka otti vastaan kapteeni Almqvist. Hän sai tehtäväksi koota raskas patteri Pikku Benvikistä saaduista raskaista 155 mm. tykeistä. Hän mobilisoi Kaskisiin harjoitusjoukon 24. helmikuuta 1918. Miehistön hän kuljetti Pietarsaaren Tykistökoulusta mukanaan ja se oli kokonaisuudessaan vapaaehtoista. Patteri siirrettiin Vilppulan rintamalle 10. maaliskuuta 1918, josta se siirrettiin myöhemmin Tampereen rintamalle. *1. miinanheittäjäpatteri, päällikkö: luutnantti H. Härdelin *5. räjähdyskomennuskunta, päällikkö: luutnantti S. Nordenmark ==Lähteet== * Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925. * Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. Luokka:LänsiarmeijaLuokka:Suomen sisällissota
Saastaa suusta

__NOTOC__ Saastaa suusta on hip hop -ryhmä Kaucaan esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Levy eroaa suomalaisen hip hopin valtavirrasta omintakeisen synkällä äänimaailmalla ja naturalistisella kerronallaan. == Vastaanotto == Debyytti sai medialta osittain ristiriitaisen vastaanoton. Moni arvostelija kehui yhtyeen massasta eroavaa tyyliä mutta näki silti osan levyn ratkaisuista liian radikaaleina. Levy saikin yleisesti parempia arvosanoja vaihtoehtomusiikkiin erikoistuneissa medioissa perinteisten valtavirtaan suuntautuneiden medioiden sijaan.Uniikki.org: Kaucas -> Arvostelut == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Kontackto / Laineen Kasperi * Tuomari / Raipati Puro * HulluA / Aztra * HaHo == Arvostelut == * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio * Nyt.fi: Nyt.fi: Levyarvio * Noise.fi: Noise.fi: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == Luokka:Vuoden 2003 esikoisalbumit Luokka:Kaucaan albumit Luokka:Bad Vugumin albumit
Lopunajanlaulut 2006

__NOTOC__ Lopunajanlaulut 2006 on hip hop -ryhmä Kaucaan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 28. kesäkuuta 2006. Levy eroaa debyytistä hieman pehmeämmällä äänimaailmalla. Albumilla vierailee myös useita tunnettuja suomalaisia hip hop -artisteja kuten Ali Bhutto, Davo ja Asa. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "Saimaanrannalta". == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Kontackto / Laineen Kasperi * Tuomari / Raipati Puro * HulluA / Aztra * Haho == Arvostelut == * Soundi: Soundi: Levyarvio == Lähteet == Luokka:Kaucaan albumit Luokka:Vuoden 2006 albumit
Linderin ryhmä

Linderin ryhmä oli valkoisten länsiarmeijaan kuuluva ryhmä Suomen sisällissodassa. Komentaja: kenraalimajuri Ernst Linder ==Esikunta== *Esikuntapäällikkö: maaherra K. J. M. Collan *Ylimajoitusmestari: Helge Malmberg *Tiedusteluosaston päällikkö: eläinlääkäri tohtori J. E. Engdahl *Toimituspäällikkö: eläinlääkäri tohtori Nyman *Komendantti Kankaanpäässä ja myöhemmin Mouhijärvellä: konttoristi Pettersson *Ryhmän lääkäri: tohtori Yrjö Meurman *Rahastonhoitaja: kauppaneuvos Alfred Viljanen *Adjutantit: maisteri Lars Runeberg, insinööri Grandel sekä herrat Olsoni, Roos ja Tornberg. *Esikunnassa työskennelleitä Saksassa koulutuksen saaneita jääkäreitä: jääkäri Johan Jacob Mikael Gieschke. ==Joukko-osastot== *N:o 8. Porin rykmentti Komentaja: everstiluutnantti A. Bergh *N:o 4. Pohjois-Pohjanmaan rykmentti Komentaja: v.t. päälliköt majuri W. von Gerich, hyöhemmin majuri W. Stjernschantz *Varsinais-Suomen rykmentti Komentaja: kapteeni vapaaherra R. M. Carpelan *Tykistöosasto päällikkö: majuri Nils Palme 7\. patteri (entinen 13. eli ahvenanmaan patteri) :Päällikkö: A. Ek 8\. patteri (ent. 31. patteri) :Päällikkö: insinööri V. Ahlfors 1/2 patteri :Päällikkö: vääpeli E. R. Hedblad 2\. räjähdyskomennuskunta :Päällikkö: vääpeli G. Sjöberg 3\. räjähdyskomennuskunta :Päällikkö: kersantti Åke Nordgrén Panssarijuna :Päällikkö: E. A. Johansson ==Lähteet== * Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925. * Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. Luokka:Länsiarmeija
Diego Benaglio

Diego Orlando Benaglio (s. 8. syyskuuta 1983 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Saksan Bundesliigan Wolfsburgia. Hän lukeutui myös Sveitsin maajoukkueen vakiopelaajiin ennen maajoukkueuransa lopettamista 2014. Benagliolla on myös Italian kansalaisuus. Hänellä on italialaiset sukujuuret. Benaglio aloitti ammattilaisuransa Grasshopperin riveissä vuonna 1999. Hän saavutti Grasshopperissa liigamestaruuden. Vuosina 2002–2005 Benaglio edusti saksalaista Stuttgartia ja vuosina 2005–2008 portugalilaista Nacionalia. Wolfsburgiin hän siirtyi vuonna 2008. Hän voitti Bundesliigan mestaruuden kaudella 2008–2009. Hän pelasi tuolla kaudella 31 liigaottelua ja siitä lähtien kausittain 22–34 bundesliigaottelua. Hän voitti Saksan cupin ja DFL-Supercupin 2015. Sveitsin maajoukkueessa Benaglio debytoi vuonna 2006. Hän kuului Sveitsin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2006 (ei pelannut), 2010 (kolme ottelua) ja 2014 (neljä ottelua) sekä EM-kilpailuissa 2008 (kaksi ottelua). Yhteensä 61 maaottelua pelannut Benaglio ilmoitti elokuussa 2014 lopettavansa maajoukkueuransa. ==Saavutukset== *Sveitsin-mestaruus 2001 *Saksan-mestaruus 2009 *Saksan cup 2015 *DFL-Supercup 2015 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Profiili Wolfsburgin sivuilla *Profiili Bundesliigan sivuilla Luokka:Sveitsiläiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Länsiarmeijan reservi

Länsiarmeijan reservi oli valkoisten länsiarmeijaan kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Länsiarmeijan reservinä oli N:o 6. Vaasan jalkaväkirykmentti. Rykmentti koottiin huhtikuun 4. päivänä 1918 seuraavista joukko-osastoista: * Vaasan pataljoonasta, komentaja jääkärikapteeni Carl Lennart Nordensvan ** 9. Vaasan komppania, päällikkö jääkärikapteeni Yrjö Johannes Könni ** 10. Vaasan komppania, päällikkö Torkko ** 11. Vaasan komppania, päällikkö Lindström *Pohjanmaan pataljoonasta, päällikkö jääkärikapteeni Lauri Taavetti Tiainen ** 1. komppania, päällikkö jääkäriluutnantti Gabriel Viitaharju täydennettynä 14. Ekströmin komppanialla. ** 5. komppania, päällikkö Lindström ** 2. reservikomppania, päällikkö jääkärikapteeni Johan Wilhelm Snellman ** 12. Pietarsaaren komppania, päällikkö V. Burman täydennettynä raahelaisilla 13. komppaniasta. ** 4. komppania, päällikkö V. Kaatiala täydennettynä Alavuslaisilla 13. komppaniasta. ** 8. komppania, päällikkö Einar Mäkinen * Keski-Pohjanmaan pataljoona, päällikkö majuri G. A. Bäckman Vaasan rykmentin siirryttyä Karjalaan muodostettiin länsiarmeijan reservi Lindsénin, Sjöströmin ja Lilliérin pataljoonista. ==Lähteet== * Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925. * Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. Luokka:Länsiarmeija
Calypso (kuu)

Calypso (väliaikainen nimi: S/1980 S 25) on Saturnuksen kuu, joka löydettiin vuonna 1980http://planetarynames.wr.usgs.gov/Page/Planets#SaturnianSystem. Vuonna 1983 se sai nimen Calypso ja sillä on myös nimet Saturn XIV ja Tethys C. Kuun löytäjät olivat Dan Pascu, Kenneth Seidelmann, William A. Baum ja Douglas G. Currie. Calypsolla on sama kiertorata kuin Tethyksellä ja se sijaitsee Tethyksen Lagrangen pisteessä. Telesto on Tethyksen toisessa Lagrangen pisteessä. Telesto on kiertoradalla noin 60 astetta edellä Tethystä ja Calypso vastaavasti noin 60 astetta Tethyksen perässä. Calypson mitat ovat noin 34 × 22 × 22 kilometriä. == Lähteet == Luokka:Saturnuksen kuut
Moottorikaljaasi Saturn

Moottorikaljaasi Saturn oli suomalainen kolmimastoinen kaljaasi, joka joutui pohjakosketukseen rajussa myrskyssä Hiidensillan matalikolla Siipyyn ja Merikarvian välillä 6. marraskuuta 1947. Saturn oli puutavaralastissa matkalla Kemistä Etelä-Ruotsiin kun se tuli myrskyssä ohjuakyvyttömäksi ja ajautui Reposaaren edustalla sijaitsevan Tarhakarin rantaan. Laivan yhdeksänhenkinen miehistö ilmeisesti siirtyi pelastusveneeseen, eikä laivaan jäänyt ketään. Jossain vaiheessa osa miehistöstä on joutunut kuitenkin veden varaan.5 merimiestä paleltunut kuoliaaksi Pohjanlahdella, Sisämaa-Laatokka, 09.11.1947, nro 257, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Laivan pelastusvene havaittiin samana aamuna Säpin majakasta käsin. Vene oli ajautunut riutalle noin sadan metrin päähän rannasta Präälän luona. Paikalle rientäneet pelastajat löysivät veneestä viiden miehistön jäsenen ruumiit, joista yksi oli veneen keulassa polvillaan kädet ristissä. Saturnin kapteenin ruumis ajautui Säpin saaren rantaan muutamia päiviä myöhemmin, mutta kolmea kadonnutta miehistön jäseniä ei löydetty etsinnöistä huolimatta. Karille ajautuneesta Saturnista siirrettiin lastia paikalle tuotuihin proomuihin, ja aluksen kevennyttyä se hinattiin Tahkoluodon sisäpuolelle, jossa loput lastista purettiin. Itse alus oli kuitenkin niin pahoin vaurioitunut, että se julistettiin hylyksi. Saturnin hylky makaa nykyisin Paakarin saaren kärjessä neljän metrin syvyydessä, ja sen pelastusveneen jäänteet löytyvät Säpin majakkasaaren länsirannalta Luvialaisen Laiva Oy Saturnin omistama moottorikaljaasi Saturn oli rakennettu Virossa vuonna 1912. == Lähteet == * Seppo Salosen merihistoriasivut: Saturnin karmea kohtalo Luokka:Suomalaiset purjelaivat Luokka:Laivaonnettomuudet Suomessa Luokka:Vuoden 1947 onnettomuudet Luokka:1940-luvun onnettomuudet Suomessa
S/S Park Victory

S/S Park Victory oli yhdysvaltalainen kivihiililastissa ollut höyrylaiva, joka ajautui karille ja upposi 25. joulukuuta 1947 Utön kaakkoispuolella Suomen aluevesillä. Onnettomuudessa menehtyi kymmenen laivan 48 hengen miehistöstä. S/S Park Victory oli rakennettu Kaiser Permanente Metals Companyn telakalla Kalifornian Richmondissa vuonna 1945, ja se kuului toisen maailmansodan aikana vuosina 1943–1945 Yhdysvalloissa rakennettuihin Victory-luokan rahtialuksiin, joita tehtiin kaikkiaan 534 kappaletta. Park Victoryn uppouma oli 9 000 tonnia, pituus 139 metriä ja matkanopeus 16,3–19 solmua. == Onnettomuus == Viimeiseksi jääneellä matkallaan Park Victory oli matkalla Virginian Newportista Helsinkiin. Alus ankkuroitui illalla 24. joulukuuta lumimyrskyssä Lillharun lähelle odottamaan myrskyn tyyntymistä ja aamun tuloa, jotta se olisi voinut sivuuttaa turvallisesti Jussarön ja Harmajan välisen Nashorn- miinakentän raivausalueen. Kovassa myrskyssä laivan ankkurit eivät kuitenkaan pitäneet, ja alus ajautui yön aikana kuusi tai seitsemän kertaa karille. Ensimmäisillä kerroilla Park Victory onnistui irrottautumaan karilta omien koneidensa voimalla, mutta kello 2.15 yöllä se tarttui karille uudelleen keskilaivan kohdalta ja katkesi upoten noin 20 minuutissa. Laivan miehistö pelastautui läheisille kallioluodoille, mutta pelastusveneet Utön rannikkopuolustuslinnakkeelta, luotsiasemalta ja meripelastusasemalta ehtivät paikalle vasta aamulla, ja siihen mennessä kymmenen miehistön jäsentä oli jo kuollut hypotermiaan. Utön rukoushuoneessa on kymmenhaarainen hopeinen kynttelikkö, jossa on lueteltu turmassa menehtyneiden nimet. Siellä on myös miehistön eloonjääneiden jäsenten Utön asukkaille lahjoittama kiitostaulu pelastustyön suorittamisesta. == Hylky == Park Victory on suurin Suomen aluevesillä sijaitseva hylky, ja se makaa 27–36 metrin syvyydessä mastontynkien ulottuessa kahdeksan metrin syvyyteen. Vuosien kuluessa hylystä alkoi valua mereen jonkin verran öljyä, joten Suomen ympäristökeskus keräsi vuosina 1994–2000 hylyssä olevista tankeista 410 kuutiometriä öljyä; tämä operaatio tuli maksamaan yli 21 miljoonaa markkaa. Öljynpoistoa varten jouduttiin hylystä nostamaan suuri määrä lastina ollutta kivihiiltä, jotta poistossa tarvittavat höyry- ja pumppausventtiilit saatiin asennettua tankkeihin. Tästä hiilestä huomattava erä päätyi lahjoituksena Jokioisten museorautatielle, jonka käyttöön se sopikin erinomaisesti. == Lähteet == * Hylyt.net: Park Victory * == Aiheesta muualla == * Martelius, Katja: Haaksirikko jouluyönä Helsingin Sanomat. 24.12.2010. * Höyrylaiva Park Victoryn turma oli jouluyön tragedia 1947 Ylen elävä arkisto. 16.12.2016. * Park Victoryn haudalla Elämää Utössä -blogi. 22.12.2006. * Utön rukoushuone Luokka:Rahtilaivat Luokka:Itämeren hylyt Luokka:Laivaonnettomuudet Suomessa Luokka:Vuoden 1947 onnettomuudet Luokka:1940-luvun onnettomuudet Suomessa Luokka:Varsinais-Suomen historia
William A. Earle

William A. Earle (1919 Saginaw, Michigan – 16. lokakuuta 1988 Evanston, Illinois) oli yhdysvaltalainen filosofi, joka toimi eksistentialismin ja fenomenologian liikkeissä. Earle opiskeli Aix-Marseillen yliopistossa Gaston Bergerin oppilaana ja Chicagon yliopistossa Charles Hartshornen oppilaana. Hän väitteli tohtoriksi kummastakin yliopistosta. Vuosina 1948–1982 hän opetti filosofiaa Northwestern Universityssä ja toimi vierailevana luennoitsijana Harvardin, Yalen ja Stanfordin yliopistoissa. Vuonna 1962 Earle perusti yhdessä John Daniel Wildin, James M. Edien ja muiden kanssa Society for Phenomenology and Existential Philosophy -yhdistyksen. Earle sai vaikutteita ennen kaikkea Karl Jaspersilta ja Søren Kierkegaardilta. Earlen aloja olivat muun muassa kulttuurikritiikki, aatehistoria, estetiikka, elokuva ja mystiikka. Hänen ajatteluaan leimaa ihmiselämän omalaatuisuuden arvostaminen ja näkemys, että ihmiselämä on sekä esteettistä että eettistä. Earlea voidaan pitää surrealismin asiantuntijana. == Teokset == * Objectivity: An Essay in Phenomenological Ontology (1955) * Christianity and Existentialism (yhdessä James M. Edien ja John Wildin kanssa) (1963) * The Autobiographical Consciousness: A Philosophical Inquiry into Existence (1972) * Public Sorrows and Private Pleasures (1976) * Mystical Reason (1980) * Evanescence: Peri- phenomenological Essays (1984) * Imaginary Memoirs (3 osaa) (1986) * A Surrealism of the Movies (1987) == Kirjallisuutta == * , Luokka:Eksistentialistit Luokka:Fenomenologit Luokka:Yhdysvaltalaiset filosofit
S/S Carl von Linne

S/S Carl von Linne oli tanskalainen rahtihöyrylaiva, joka ohittaessaan Hankoniemeä 26. lokakuuta 1948 ajautui myrskyssä karille Stora Tärnskärissä Russarön kaakkoispuolella. Haaksirikosta selvisi hengissä vain laivan konemestari Gunnar Pedersen – muut 12 miehistön jäsentä ja laivassa olleet kolme tanskalaista matkustajaa hukkuivat. Carl von Linne oli tulossa Kööpenhaminasta ja matkalla Kotkaan noutamaan vanerilastia. Karille ajautuneen laivan alkaessa upota miehistö ampui ilmaan kuivana säilyneet kaksi hätärakettia. Kolme miestä hukkui pelastusveneen murskauduttua, ja aallot veivät mukanaan vähitellen muutkin laivalle jääneet miehet. Laivastoasemalta paikalle tullut moottorivene pystyi pelastamaan merestä vain konemestari Pedersenin; muut onnettomuuden uhrit olivat ruhjoutuneet kuoliaiksi pelastuslauttojen törmätessä rantakallioita vasten. S/S Carl von Linne oli alun perin suomalaisomistuksessa matkustajalaivana, ja se kulki Vaasan ja Uumajan välistä reittiä. Vuonna 1913 se pelasti lähellä Vaasaa ainoan S/S Vestkustenin haaksirikossa hengissä säilyneen matkustajan. Laiva myytiin myöhemmin Tanskaan ja muutettiin siellä rahtiliikenteeseen sopivaksi. Laiva oli rakennettu Tanskassa vuonna 1884, ja sen vetoisuus oli 392 brt. Laivan hylky on suurimmaksi purettu romuksi, mutta hylyn jäänteitä on vielä jäljellä Stora Tärnskärin ja Lilla Tärnskärin välisen salmen pohjassa. == Lähteet == * Hylyt.net: Carl von Linne * Fakta om fartyg: Carl von Linne Carl von Linne Carl von Linne Carl von Linne Carl von Linne
ABC (albumi)

ABC on Pelle Miljoona & Rockers -yhtyeen toinen, ja Pelle Miljoonan 17. albumi. Se julkaistiin keväällä 1993 LP:nä ja CD:nä. == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pelle Miljoona ja sovittanut Rockers, ellei toisin mainita. # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Pelle Miljoona – rummut, laulu * Tumppi Varonen – bassot, laulu * Crazy Heiskanen – kitarat === Vierailevat muusikot === * Heikki Keskinen, Simo Salminen, Mikael Långbacka – torvet ja niiden sovitus * Elisa Korjus, Maria Hänninen, Jypä, Jani, Hannu – kuorotytöt ja -pojat * Ari Taskinen – koskettimet * Pete Raijos – kilkuttimet === Tuotanto === * Hannu Leidén – tuottaja, äänittäjä, miksaaja * Mika Jussila – masteroija (Finnvox) * Boy Blue Riipinen – kansikuva Luokka:Pelle Miljoonan albumit Luokka:Vuoden 1993 albumit Luokka:Hannu Leidénin tuottamat albumit Luokka:Suomalaiset punkalbumit
Parkki Plus

Plus oli suomalainen kolmimastoinen rautarunkoinen parkki, joka sai myrskyssä pohjakosketuksen ja upposi Maarianhaminan edustalla Hertronklubbin ja Korsön saaren välissä 14. joulukuuta 1933. Onnettomuudessa menehtyi 12 laivan 16 hengen miehistöstä. Plus oli ilman lastia matkalla Lontoosta kohti Maarianhaminaa, ja se oli tarkoitus asettaa siellä talviteloille. Alus oli palannut ennätyspitkältä matkalta Intian valtamereltä. Kovan lumimyrskyn vallitessa alus pyysi luotsia Kobba Klintarnan luotsiasemalta. Kun luotsia ei alkanut kuulua paikalle, aluksen päällikkö Karl Emanuel Eriksson päätti jatkaa matkaa ilman luotsia. Varotoimena laivan pelastusveneet laitettiin kuntoon ja laivan perässä poltettiin merkkitulta. Myrsky teki kuitenkin laivan kulun pian mahdottomaksi, ja lopulta päätettiin, että alus saa ajelehtia kohti Korsölandetia ja että miehistö siirtyy siellä rantaan. Alus sai kuitenkin tätä ennen pohjakosketuksen ja kaatui kyljelleen, jolloin osa sen takilaa rikkontui ja kannella olleet irtaimet esineet pelastusveneet mukaan lukien putosivat mereen. Uppoavasta aluksesta mereen joutuneista miehistön jäsenistä 12, päällikkö mukaan lukien, joko uupui matkalla tai kolhiintui kuoliaaksi rantakallioita vasten ja vain neljän onnistui selvitä hengissä rannalle. Plus- parkin hylky makaa nykyisin kyljellään 17–36 metrin syvyydessä Korsön johtoloiston luona. Hertonklubbin luodolla on muistolaatta onnettomuudessa hukkuneille miehistön jäsenille. Onnettomuus vaikutti ratkaisevasti päätökseen rakentaa pohjamajakka Marhällaniin. Plus rakennettiin alun perin vuonna 1885 Saksassa Hampurissa Blohm+Wossin telakalla Laeisz-varustamon käyttöön. Sen vetoisuus oli 1 117 nrt (1251 brt), pituus 71 metriä, leveys 10,8 metriä ja syväys 6,22 metriä, ja se liikkui pelkästään purjeiden avulla ilman apukonetta. Aluksen osti Norjasta vuonna 1925 ahvenanmaalainen laivanvarustaja Hugo Lundqvist, ja sitä käytettiin salpietarin, puutavaran ja guanon kuljetuksiin. == Lähteet == * Hylyt.net: Parkkilaiva Plus * Jukka Mikkola: Suurten purjelaivojen bibliografia: Parkkilaiva Plusin tiedot (Web archive- linkki) Luokka:Suomalaiset purjelaivat Luokka:Laivaonnettomuudet Suomessa Luokka:Vuoden 1933 onnettomuudet Luokka:1930-luvun onnettomuudet Suomessa Luokka:Ahvenanmaan historia
OK! (albumi)

OK! on Pelle Miljoona & Rockers -yhtyeen kolmas, ja Pelle Miljoonan 18. albumi. Se julkaistiin keväällä 1994. Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 25, ja se pysyi listalla yhteensä 4 viikkoa.Listalevyt: Pelle Miljoona == Kappaleet == Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pelle Miljoona sekä sovittanut Rockers, ellei toisin mainita. # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Pelle Miljoona – rummut, laulu * Pekka "Devil" Virtanen – kitara, laulu * Ölli Hilden – kitara, laulu * Tumppi Varonen – bassot, laulu === Tuotanto === * T.T. Oksala – tuottaja, miksaaja (Finnvox) * Pekka Aarnio – tuottaja * Tipi Toikka – äänittäjä * Sika Kukkonen – äänittäjä * Jouko Lehtola – valokuvat (Flaming Star), layout * Osmo Leppälä – layout ==Lähteet== Luokka:Pelle Miljoonan albumit Luokka:Vuoden 1994 albumit Luokka:T. T. Oksalan tuottamat albumit Luokka:Pekka Aarnion tuottamat albumit
Brodick

Brodick (gaeliksi Breadhaig) on Skotlannissa sijaitsevan Arranin saaren keskuskylä. Kylä sijaitsee saaren korkeimman vuoren Goat Fellin lähettyvillä Brodick Bayssa. Siellä on lauttasatama, jonka kautta useimmat Arraniin saapuvat matkailijat kulkevat. Kylän väkiluku oli 1020 vuonna 2011. Turismi on kylälle tärkeä elinkeino, ja matkailijoiden runsaan määrän vuoksi monet asukkaat harjoittavat omaa matkailuun liittyvää liiketoimintaa esimerkiksi pitämällä kauppoja ja majoituspalveluita. Kylästä löytyvät myös kiinalainen ja italialainen ravintola. Lähettyvillä sijaitsee Brodickin linna. Sen nykyinen päärakennus on vuodelta 1844, mutta paikka on ollut satojen vuosien ajan tärkeä Firth of Clyden puolustukselle strategisen sijaintinsa takia. Se oli pitkään Hamiltonin herttuoiden kotilinna. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Pohjois-Ayrshire Luokka:Skotlannin kylät
Emil Lundberg

Emil Lundberg (s. ) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 Sveitsin pääsarjan Kloten Flyersiin. Pelipaikaltaan hän on keskushyökkääjä. ==Ura== Lundberg on kotoisin Luulajasta, jonka Elitserien- joukkueessa Luleå HF:ssä hän myös aloitti uransa. Pelattuaan viisi kautta kotikaupunkinsa joukkueen riveissä Lundberg siirtyi SM-liigan Saimaan Pallon riveihin kaudeksi 2006–07. Lundbergin teki kaudella 12 maalia ja antoi 18 syöttöä. Kesällä 2007 Lundberg siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhoon koeajalle ja teki sopimuksen HPK:hon kaudeksi 2007–08. HPK:n rikkonaisella kaudella Lundberg pelasi ykköskentän keskushyökkääjänä sekä yli- kuin alivoimapelissäkin. Hän palasi takaisin Luulajaan kesken kauden. Luleåssa Lundberg pelasi kevääseen 2010 ja siirtyi sen jälkeen Slovakian Extraligassa pelaavaan HK ŠKP Popradiin. Hän teki Popradissa 20 maalia ja oli joukkueensa toiseksi paras maalintekijä. Seuraavan kauden hän pelasi KHL:ään perustettussa slovakialaisessa Lev Popradissa. Sieltä Lundberg siirtyi kesällä 2012 Sveitsin NLA:ssa pelaavaan Kloten Flyersiin. ==Tilastot== :päivitetty 18. syyskuuta 2012 2000–01 Luleå HF SEL 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 2001–02 Luleå HF SEL 9 0 0 0 0 6 0 1 1 0 2002–03 Luleå HF SEL 47 1 2 3 8 4 0 0 0 0 2003–04 Luleå HF SEL 38 3 3 6 12 5 1 0 1 0 2004–05 Luleå HF SEL 50 5 6 11 26 4 0 1 1 2 2005–06 Luleå HF SEL 39 3 4 7 34 6 0 0 0 6 2006–07 SaiPa SML 56 12 18 30 89 – – – – – 2007–08 HPK SML 37 8 12 20 26 – – – – – Luleå HF SEL 7 0 3 3 8 – – – – – 2008–09 Luleå HF SEL 55 6 4 10 34 5 0 1 1 0 2009–10 Luleå HF SEL 48 5 5 10 10 – – – – – 2010–11 HK ŠKP Poprad SloEL 53 20 13 33 59 18 4 6 10 16 2011–12 Lev Poprad KHL 54 10 6 16 26 – – – – – 2012–13 Kloten Flyers NLA 33 6 4 10 14 – – – – – 2013–14 Mora IK Allsvenskan 35 8 12 20 34 – – – – – 2014–15 Almtuna IS Allsvenskan 27 4 9 13 20 – – – – – Brynäs IF SEL 11 0 0 0 4 – – – – – AIK IF Allsvenskan 12 3 2 5 4 – – – – – 2015–16 AIK IF Allsvenskan 51 9 9 18 38 – – – – – 2016–17 AIK IF Allsvenskan 52 4 12 16 30 – – – – – 2017–18 AIK IF Allsvenskan 43 1 5 6 14 – – – – – 10 kautta Yhteensä SEL 304 23 27 50 136 31 1 3 4 8 5 kautta Yhteensä Allsvenskan 220 29 49 78 140 – – – – – 2 kautta Yhteensä SM-Liiga 93 20 30 50 115 0 0 0 0 0 ==Lähteet== * * ==Aiheesta muualla== *jatkoaika.com , pelaajatiedot Luokka:Ruotsalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ladislav Klíma

Ladislav Klíma (8. elokuuta 1878 Domažlice, Böömi - 19\. huhtikuuta 1928) oli tšekkiläinen filosofi ja kirjailija. Hänen ajatteluaan on kuvattu sekä eksistentialismiksi että subjektiiviseksi idealismiksi. Klíma erotettiin koulusta vuonna 1895 syytettynä valtion, kirkon ja Hapsburgien loukkaamisesta. Tämän jälkeen hän asui Tirolissa, Zürichissä ja Prahassa tehden lyhytaikaisia töitä. Vain osa Klíman teoksista julkaistiin tämän elämän aikana, mutta monia käsikirjoituksia on toimitettu postuumisti. Osan käsikirjoituksista hän tuhosi itse. Klíma kuoli tuberkuloosiin ja on haudattu Prahaan. Klíma hylkäsi tšekkiläisen yhteiskunnan perinteiset arvot ja normit sekä kirjoituksissaan että elämäntavallaan. Hän omaksui ajatuksia filosofisilta edeltäjiltään ja pyrki ottamaan ne käyttöön käytännön elämässä. Klíma sai vaikutteita ennen kaikkea George Berkeleyltä, Arthur Schopenhauerilta ja Friedrich Nietzscheltä. Hän katsoi, että todellisuus oli alisteinen yksilön tahdolle. == Teoksia == * Svět jako vědomí a nic (1904) * Traktáty a diktáty (1922) * Matěj Poctivý (draama, kirjoitettu yhdessä Arnošt Dvořákin kanssa) (1922) * Vteřina a věčnost (1927) * Utrpení knížete Sternenhocha (1928) * Slavná Nemesis (kokoelma kertomuksia) (1932) * Vlastní životopis filosofa L.K. (1937) * Lidská tragikomedie (filosofinen näytelmä) (1991) * Sebrané spisy IV. - Velký roman (1996) * Putování slepého hada za pravdou (kirjoitettu alun perin saksaksi yhdessä Franz Böhlerin kanssa) (2003) * Sebrané spisy I. - Mea (kootut teokset, osa I) (2005) * Sebrané spisy II. - Hominibus (kootut teokset, osa II) (2006) == Aiheesta muualla == * Ladislav Klíma Luokka:Eksistentialistit Luokka:Tšekkiläiset filosofit Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Kaatialan louhos

pienoiskuva|Kaatialan kaivos etelärannalta kuvattuna toukokuussa 2012. Kaatialan louhos on Kuortaneen Lentilässä sijaitseva käytöstä poistunut avolouhos, josta louhittiin vuosina 1942–1968 maasälpää ja kvartsia.Nähtävyydet: Kaatialan louhos, Kuortaneen kunta. Viitattu 29.12.2013. Vielä tämän jälkeenkin louhoksen jätekivikasoista on kerätty korukiviä. Louhokselle on matkaa 18 km Kuortaneelta ja 14 km Alavudelta. Alueella on kaksi veden täyttämää louhosta. Pienempi louhos on käytössä uimalana ja suurempi louhos on pyöreä ja halkaisijaltaan yli 200 metriä. Tämä yli 30 metriä syvä louhos on urheilusukeltajien suosima sukelluspaikka. Sukeltajat ovat tuoneet kaivokseen sukelluskellon noin 21 metrin syvyyteen. Louhoksessa on tapahtunut kolme kuolemaan johtanutta sukellusonnettomuutta: 4. syyskuuta 1993, 6. elokuuta 2010 ja 29. maaliskuuta 2014.Finlex, Korkeimman oikeuden ennakkopäätös Kaatialan sukellusonnettomuudesta Iltalehti 7.8.2010 Sukeltaja kuoli Kuortaneella Kaatialan mukaan on nimetty sieltä ensimmäisenä maailmassa löydetty kaatialaiitti-niminen mineraali (FeAs3O9 · 6-8H2O), joka on kiderakenteeltaan monokliininen vesipitoinen rauta- arsenaatti.http://www.mindat.org/min-2126.html Sukellustoiminta louhoksessa lisääntyi huomattavasti, kun Viljakkalassa sijaitseva Haverin louhos suljettiin 1997 lukuisten onnettomuuksien jälkeen ja avattiin sukellustoiminnalle uudestaan vasta 2009. Veteen pääsee matalasta päästä loivaa kaivostietä myöten ja syvässä päässä on rappuset pinnan alla olevalle tasanteelle. Louhoksessa on erittäin kattava luolasto, jolla on monta sivuhaaraa, sekä myös pienempiä turistiluolia (kaivosauton kääntöpaikka) ei niin vaativiin sukelluksiin. Louhoksen syvään päähän on sukelluskellon lisäksi upotettu autonromu ja iso pienoislentokone. Kaikki louhoksella tapahtuneet kuolemaan johtaneet sukellusonnettomuudet ovat tapahtuneet luolassa.http://www.netikka.net/susu/kaatiala.pdf == 3D-mallinnos == Vuonna 2021 uutisoitiin louhoksen tietokonemallintamisesta. Louhoksesta on tarkoitus tehdä 3D-mallinnus, virtuaalinen jäljennös kattaisi koko ympäristön, luolaston ja avo-osuuden.Sukeltajien suosimasta Kaatialan louhoksesta tehdään 3D-mallinnus – näin maakravutkin pääsevät kurkistamaan pinnan alle, Yle / Sari Möller & Antti Kettumäki, 6.9.2021, viitattu 13.6.2023Kaatialan louhoksesta on tekeillä 3D-pilotti – Thaimaan pelastusoperaatiostakin tuttu sukeltaja yksi hankkeen vetäjistä, Viiskunta, 26.8.2021 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Webmineral.com: Kaatialaite Mineral Data *Nortec Minerals: Kaatiala Project * Kaatialan louhos Visit Lakeus -sivustolla * Louhos Kuortaneen kunnan kotisivuilla Luokka:Sukellus Luokka:Kuortane Luokka:Suomen kaivokset
Amurinuunilintu

Amurinuunilintu (Seicercus coronatus) on Aasiassa pesivä, uunilintujen heimoon kuuluva varpuslintu. ==Koko ja ulkonäkö== Amurinuunilintu muistuttaa muodoltaan ja yleisväriltään vaaleaa pajulintua. Pään kuviot ovat voimakkaat – silmäkulmajuova on leveä ja vaalea. Siivellä on yksi epäselvä siipijuova. ==Levinneisyys== Amurinuunilintu pesii Japanissa, Mantšuriassa ja Venäjän kaukoidässä. Laji talvehtii eteläisessä Kaakkois-Aasiassa. Syksyllä laji on erittäin harvalukuinen vierailija Euroopassa. Suomessa se on tavattu vain kerran, 23. lokakuuta 2004 Kokkolassa. ==Ravinto== Amurinuunilintu on hyönteissyöjä. == Lähteet == * http://www.birdlife.fi/havainnot/rk/rk_katsaus2004.pdf === Viitteet === == Aiheesta muualla == * *ITIS: Phylloscopus coronatus Luokka:Aasiansieppokertut
Strömman kanava

Strömman kanava () sijaitsee Varsinais-Suomessa Kemiönsaaren kunnan ja Salon kaupungin rajalla (ennen Kemiön ja Perniön kuntien rajalla). Vuonna 2009 Museovirasto määritteli Strömman kanavan yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Strömman kanava on Suomen ainoa paikka, jossa voi havaita ilman apuvälineitä selvästi vuorovesi-ilmiön. ==Historia== Kanava rakennettiin alun perin helpottamaan Kiskonjoen kaivoksesta saadun rautamalmin kuljetusta Teijon ruukille. Paikalla on kaksikin kanavaa: vanha Strömman kanava, jonka rakennutti Teijon ruukin omistaja Viktor Zebor Bremer vuosina 1844–1845, ja siitä noin puoli kilometriä länteen sijaitseva uusi kanava, joka rakennettiin vuosina 1967–1968. Vanhan kanavan leveys oli aluksi 9,65 metriä ja syvyys 3 metriä, mutta vuosina 1896–1898 tehtyjen laajennustöiden jälkeen kanava leveni 16,7 metriin ja uusi syvyys oli 4 metriä. Uuden Strömman kanavan leveys on 28 metriä ja syvyys 5,5 metriä. Vanhan Strömman kanavan ylitti Teijon ruukin rakentama Suomen ensimmäinen rullasilta, jonka pituus oli 22,57 metriä. Vuonna 1897 tämä silta korvattiin teräksisellä kääntösillalla, jossa on puukansi. Silta oli Tiehallinnon museosilta. Uuden Strömman kanavan ylittää taas vuonna 1968 valmistunut teräksinen läppäsilta. == Vuorovesi == Vuorovesi-ilmiö näkyy muualla Itämeren alueella heikosti, mutta Strömman kanavassa kapeat salmet voimistavat vuorovesi-ilmiötä ja Strömmassa veden virtaus muuttaa suuntaa kuuden tunnin välein. Ilmiötä on selostettu muun muassa teoksessa Itämeri ja ihminen, jonka tekijät ovat Kai Myrberg ja Matti Leppäranta. == Lähteet == * Suomen kanavat: Strömman kanava * Strömman nostosilta === Viitteet === == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == Luokka:Suomen kanavat Luokka:Kemiö Luokka:Kemiönsaaren liikenne Luokka:Kemiönsaaren rakennukset ja rakennelmat Luokka:Perniö Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat Luokka:Salon liikenne Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Joulupuu on kärvennetty

Joulupuu on kärvennetty () on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Elokuvan on ohjannut Jeremiah S. Chechik ja käsikirjoittanut John Hughes. Pääosissa ovat Chevy Chase, Beverly D’Angelo ja Randy Quaid. Elokuva kertoo Clark Griswoldista, joka yrittää järjestellä kiireisenä jouluaskareitaan, sillä perheen luokse on tulossa liuta sukulaisia juhlimaan joulua. Clark ei ole ehtinyt edes hakea joulukuusta eivätkä jouluvalotkaan ole vielä kaunistamassa talon ulkoasua. Kiireissään Clark ei voi säästyä kommelluksilta. ==Näyttelijät== ==Vastaanotto== Video-oppaassa vuodelta 1995 Kari Salminen antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kolme tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”hyvä”. Hän toteaa Hughesin käsikirjoituksen kaivavan joulusta anarkistisen puolen esiin: ”Griswoldin perheen joulunvietto menee raskaasti päin kuusta, mutta suunsoitto ei herkeä hetkeksikään. [...] Ihmisten alhaisimmat tunteet loistavat kilpaa jouluvalojen kanssa.” ==Spin-off== Eddien suuri saariseikkailu () on vuonna 2003 valmistunut televisioelokuva. Elokuvassa Griswoldien serkut Eddie (Randy Quaid) ja Catherine (Miriam Flynn) pääsevät sattuman kautta lomamatkalle Etelä-Tyynenmeren saarelle. Myös Faijalla hommat hanskassa -elokuvassa Audrey Griswoldia näytellyt Dana Barron palaa rooliinsa. Chevy Chasea ja Beverly D’Angeloa ei elokuvassa nähdä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 1989 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Jouluelokuvat Luokka:Jeremiah S. Chechikin ohjaamat elokuvat
Matti Saanio

Matti Saanio (17. maaliskuuta 1925 Turku - 17\. huhtikuuta 2006 Ivalo) oli suomalainen valokuvaaja joka tuli tunnetuksi 1950-luvulta alkaen Lapin ihmisten ja luonnon kuvaajana. Hän tallensi yhteiskunnallista murrosta ja maaseudun muuttumista. Usein Saanio esitteli erilaisia pohjoisia yhteisöjä. Matti Saanio on yksi niistä kuvaajista, joiden ansiosta valokuvaus hyväksyttiin Suomessa taiteeksi.Timo Huusko: Matti Saanio: Taimi ja Jouni, Inari, Suomi. Teoksessa Ateneum-opas. Toim. Timo Huusko, 2007, s.121. Saanio opiskeli taidemaalariksi Ateneumissa ja erikoistui Oslon taideakatemiassa muraalimaalaukseen. Hän työskenteli aluksi lavastajana ja freskomaalarina mutta hän aloitti valokuvaamisen muutettuaan Rovaniemelle. Valokuvausta ei Saanion nuoruudessa ollut mahdollista opiskella, mutta hänen kouluttaessaan itseään alalle hänen tukijoinaan olivat monet hänen taiteilijaystävänsä, muiden muassa arkkitehdit Aarno Ruusuvuori, Jaakko Laapotti ja Erik Kråkström sekä kirjailijat Paavo Rintala, Jarno Pennanen, Jorma Etto, Brita Polttila ja Arvo Turtiainen.Päivi Alasuutari: Menneen maaseudun kuvaaja. Kotiliesi 7/4. huhtikuuta 1997, s. 102–105. Helsinki: Yhtyneet Kuvalehdet. Saanio toimi vuosina 1972–1978 valokuvataiteen taiteilijaprofessorina. Hän hoiti valokuvauksen apulaisprofessuuria 1986–1989 Taideteollisessa korkeakoulussa, jossa oli opettanut vuodesta 1968. Matti Saanio oli Valokuva-lehden päätoimittajana 1975–1984. Hän sai kolme valokuvataiteen valtionpalkintoa sekä Pro Finlandia -mitalin. 2004 Saanio kutsuttiin Lapin yliopiston kunniatohtoriksi ja valittiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi. Saanion ensimmäinen puoliso oli tekstiilitaiteilija Elsa Montell ja toinen sairaanhoidon opettaja Maria Colliander. Ensimmäisestä avioliitosta hänellä oli neljä lasta, joista yksi on tekstiilitaiteilija Kristiina Wiherheimo. ==Teoksia== *Taimi ja Jouni, Inari, Suomi 1961 === Valokuvakirjoja === * Musta talvi, valkea kesä. 1966 * Pohjoinen kaupunki elää. 1968 * Missä Golf-virta jäätyy. 1972 * Lähdön jäljet. 1980 == Palkintoja == * Valokuvataiteen valtionpalkinto 1986 == Lähteet == * Peter Forsgård - valokuvausblogi * Kööpenhaminan Suomi-instituutti: Matti Saanio: Nordisk Triangel ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Matti Saanion muistokirjoitus Helsingin Sanomissa * Yhteinen elämä – Matti Saanion varhaiset valokuvat Ateneumissa 11.4.–3.8.2008 * Matti Saanio Suomen valokuvataiteen museon Kuka kuvasi -valokuvaajatietokannassa Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Prätkähiiret (2. tuotantokausi)

Prätkähiirten 2. tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 20. syyskuuta 1994 jaksolla Steal of the Century, joka tunnetaan Suomessa nimellä Aseiden aatelia. 2. kausi käsittää 39 jaksoa, jotka kuitenkin esitettiin sekalaisessa järjestyksessä. Yhdysvalloissa kolmannen kauden esitys päättyi 23. kesäkuuta 1995. Suomessa 2. kausi käynnistyi 6. toukokuuta 1995 ja päättyi vuonna 1996. ==Jaksoluettelo== ===Aseiden aatelia (Steal Of The Century)=== ===Juustomaa (We're Going To Cheesyland)=== ===Kivikasvo (Stone Broke)=== ===Moottorikaupungin meininkiä (The Motor City Maniac)=== ===Ylös alas (Upwardly Mobile)=== ===Talli Tulilinjalla (Last Stand At Last Chance)=== ===Takaisin Marsiin, osa 1 (Back To Mars, Part 1)=== ===Takaisin Marsiin, osa 2 (Back To Mars, Part 2)=== ===Takaisin Marsiin, osa 3 (Back To Mars, Part 3)=== ===Tuomioistuin (The Tribunal)=== ===Motocrossloukku (Motocross Trap)=== ===Anteeksiantamaton juusto (Unforgiven Cheese)=== ===Linnan juhlat (Bleu Cheese Bros)=== ===Inkvisitio (The Inquisition)=== ===Saalistajat (Stalkers)=== ===Minä, Rasvanahka (I, Greasepit)=== ===Vuoden kelmi (Villain Of The Year)=== ===Juustometsurit (Cheeseloggers)=== ===Hikkori tikkori, proffa (Hickory Dickory Doc)=== ===Lepakkohiiret (Die Fleidermice)=== ===Montun laki (Law Of The Pits)=== ===Vaara on bisneksemme (Danger Is Our Business)=== ===Hullu tiedemies saa paikan (Mad Scientist Wanted)=== ===Kadonnut järvi (Lake Michi-Gone)=== ===Voiton siemenet (Seeds Of Victory)=== ===Kaunis nainen (Pwetty Wady)=== ===Juustomätkyt (My Cheese Is Quick)=== ===Verminaattori (The Verminator)=== ===Juustokadetit (Cheese Cadets)=== ===Kuin elämä itse (So Life Like)=== ===Jätesota (Garbage Wars)=== ===Häijyt prätkät (Vicious Cycles)=== ===Prätkätaurukset (Cycle Centaurs)=== ===Verraton vesseli (Modo Hangs It Up)=== ===Plutolaisjuristi (What Smells Worse Than A Plutarkian Lawyer)=== ===Alta nollapisteen (Below The Horizon)=== ===Iso ongelma (Big Trouble)=== ===Hanttapuliopisto (Academy Of Hard Knocks)=== ===Jackpot-jyrsijät (High Rollin' Rodents)=== Luokka:Prätkähiiret Luokka:Tuotantokaudet
Suvi Lukkarinen

Suvi Lukkarinen (oik. Suvi Kellokumpu, s. 2. joulukuuta 1953) on suomalainen missi ja malli. Hänet valittiin Miss Suomeksi 26. huhtikuuta 1976. Miss Skandinavia -kilpailuissa hän oli 2. perintöprinsessa. Hän oli tuolloin 22-vuotias helsinkiläis-jyväskyläläinen, joka ohitti ennakkosuosikki Riitta Väisäsen. == Lähteet == Luokka:Miss Suomi -kilpailun voittajat Luokka:Suomalaiset mallit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt