EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Akkadin valtakunta

Akkadin valtakunta (, ) oli muinainen seemiläinen imperiumi keskisessä Mesopotamiassa noin 2350 eaa.–2150 eaa. Valtakunnan pääkaupunki oli Akkad. Akkadin perusti kuningas Sargon Suuri, Kišin kuninkaan juomanlaskija noin 2350 eaa. Sargon valloitti Persianlahdelta Välimereen ulottuvan suuren imperiumin. == Historia == Akkadilaiset menestyivät kauppiaina. Tärkeä liike-elämän keskus oli akkadilaisten perustama siirtokunta nimeltä Kaneš, nykyisin Kültepe Turkin valtion alueella. Akkadilaiset hakivat Kanešista metalleja ja möivät niitä Urin sumerilaiselle dynastialle. Sumerin kieleen alettiin omaksua enenevässä määrin akkadinkielisiä eli seemiläisiä lainasanoja. Urin viimeinen sumerilainen hallitsija Ibbi-Sin (1969-1945) tahtoi, että häntä puhutellaan akkadinkielisellä hallitsijanimellä.Salonen, Armas. (1956). Itämaisia hallitsijoita ja kansanjohtajia, s. 32, 33. Porvoo: WSOY. Legendojen mukaan Sargon oli ylipapittaren ei-toivottu lapsi, jonka ylipapitar jätti jokeen ajelehtimaan korissa ja jonka muuan puutarhuri löysi. Sargon nousi Kišin kuninkaan ylimysten joukkoon juomanlaskijaksi ja kaappasi lopulta vallan.Somervill, s. 31–32. Sargon perusti Akkadin valtakunnan 2334 eaa., kun hän Kišin armeijalla kukisti Lugalzaggesin. Sargon oli merkittävä sotilasjohtaja, ja hänen johdollaan akkadilaiset valtasivat koko Sumerin ja laajensivat vaikutusvaltaansa myös ympäröiviin maihin. Sargonin sanotaan voittaneen 34 taistelua Mesopotamian alueella ja levittäneen vaikutusvaltansa nykyisen Iranin, Syyrian, Persianlahden ja Turkin alueille. Sargonin valtakautta kesti 56 vuotta, ja hän perusti joidenkin historioitsijoiden mukaan ensimmäisen laajan valtakunnan. Sargonia seurasivat hänen poikansa Rimuš ja Maništušu, jotka molemmat kuolivat väkivaltaisesti palatsijuonittelujen seurauksena. Akkadin valtakunta saavutti kuitenkin huippunsa Sargonin lapsenlapsen Naram-Sinin aikana. Tuolloin Akkad taisteli muun muassa pohjoisen voimakkaita kaupunkivaltioita, kuten Eblaa vastaan. Naram-Sim kehitti jumaluuteen rinnastettavan kuninkuuden ja käytti nimensä yhteydessä jumalalle tarkoitettua nuolenpäämerkkiä. Naram-Sinia seurasi hänen poikansa Šar-kali-Šarri, "kaikkien kuninkaiden kuningas".Somervill, s. 35–36. Hänen aikanaan Akkad joutui sisäiseen sekasortoon ja monet eteläiset kaupunkivaltiot itsenäistyivät Akkadin vallasta. Šar-kali-Šarria seurasivat vielä Dudu ja Šu-turul, joiden aikana Akkadin valta ulottui enää vain Akkadin kaupungin ympäristöön. Vaikka Akkadin valta heikkeni jo sisäisten olojen takia, Akkadin valtakunnan kaatuminen laitetaan usein itäisiltä vuorilta tulleiden gutilaisten syyksi. Urin kolmannen dynastian perustanut Ur-Nammu ajoi gutilaiset pois alueelta noin 2112 eaa. Suuren kuivuuden arvellaan luoneen nälkää, kun pitkittyneet talven shamal-hiekkamyrskyt tuhosivat peltoja. == Katso myös == * Akkadin kuninkaat == Lähteet == === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Imperiumit Luokka:Mesopotamia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Linssi

Linssi voi tarkoittaa seuraavia: * linssi eli mykiö, silmän osa * linssi, optinen laite kamerassa ja kaukoputkessa * linssit (Lens), hernekasvisuku ** linssi eli rokkalinssi eli kylvövirvilä (Lens culinaris), linssien sukuun kuuluva viljelys- ja ravintokasvi * Tukialus Linssi, merenmittaajien tukialus
Mitanni

Mitanni oli Lähi-idässä sijainnut kuningaskunta, jonka suuruuden aika oli vuosien 1500–1240 eaa. välillä. Mitanni ulottui nykyisestä Pohjois-Irakista Syyriaan ja Turkkiin. ==Historia== Hurrilaiset perustivat Mitannin vuonna 1550 eaa. Asukkaiden hallitsijaluokkaisia sotureita kutsuttiin maryannuiksi, mistä Mitanni on saanut nimensä. Mitannin pääkaupunki Washukanni sijaitsi Khaburjoen yläjuoksulla. Mitanni oli viljavaa seutua, ja mitannilaiset tunnettiin taitavina hevosmiehinä ja kevyiden sotavaunujen käyttäjinä. Mitannilaisista ihmisistä, heidän jokapäiväisestä elämästään tai uskonnostaan, ei ole säilynyt paljonkaan dokumentteja. Joistakin kauppasopimuksista ja kuninkaiden kirjeenvaihdosta on saatu hiukan tietoa, mutta Mitannin historian vuosiluvut perustuvat spekulointiin. Mitanni liitti Assyrian alueeseensa vuonna 1472 eaa.. Vuonna 1457 eaa. Mitannin, Kanaanin ja Kadeshin liittouma hävisi Egyptille Megiddon taistelussa. Vuoden 1350 eaa. tienoilla Mitanni oli valtansa huipulla, ja se oli yksi Lähi-idän suurista kuningaskunnista. Se hallitsi kauppreittejä ja Tigrisin yläjuoksua, mukaan lukien Niniven kaupunkia. Mitannin liittolaisia olivat Kuzuwatna, Mukish, Qatna ja Niya. Idässä he olivat liittoutuneet kassiittien kanssa. Assyrian kuningas Assur- Uballit I valloitti Mitannialta tärkeitä alueita 1300-luvulla eaa. Sen jälkeen Mitanni ajautui hajaannukseen, ja hettiläisten kuningas Suppiluliuma I valloitti Mitannin 1300-luvun eaa. lopulla, asetti joksikin aikaa sen johtoon vasallikuninkaan ja karkotti osan väestöstä. Assyrian kuningas Adad-nirari I valloitti Mitannin, teki siitä vasallivaltionsa, ja korvasi osan asukkaista assyrialaisilla. Hänen poikansa Salmanassar I viimeisteli Mitannin valloituksen, ja vuonna 1245 eaa. Mitannista tuli osa Assyrian valtakuntaa. Kukistumisensa jälkeen Mitanni unohdettiin vuosituhansien ajaksi. Nykyaikana arkeologiset kaivaukset ja Egyptistä löytyneet kirjeet ovat tuoneet esiin tietoa kuningaskunnasta. Assyrialaisten aiheuttaman täydellisen tuhon vuoksi Mitannin historiasta ei edelleenkään tiedetä kuin pääpiirteet. ==Kuninkaita== Kuningas Hallitusaika Huomautukset Kirta 1500–1490 eaa. Shuttarna I 1490–1470 eaa. Kirtan poika Barattarna 1470–1450 eaa. Parshatatar 1450–1440 eaa. (ehkä sama kuin Barattarna) Shaushtatar 1440–1410 eaa. Parsha(ta)tarin poika Artatama I 1410–1400 eaa. Shuttarna II 1400–1385 eaa. Artashumara 1385–1380 eaa. Tushratta 1380–1350 eaa. Shuttarna III 1350 eaa. vallananastaja Artatama II:n poika Shattiwaza Mattivaza 1350–1320 eaa. Tushrattan poika Shattuara I 1320–1300 eaa. Wasashatta 1300–1280 eaa. Shattuaran poika Shattuara II 1280–1270 eaa. Wasashattan poika tai serkku, tai sama kuin Shattuara I. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Muinainen Lähi-itä Luokka:Indoarjalaiset kielet Luokka:Lähi-idän entiset valtiot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ajomies (tähdistö)

Ajomies (, gen. Aurigae) on pohjoisen taivaan tähdistö, joka rajoittuu Härkään, Kaksosiin, Ilvekseen, Kirahviin ja Perseukseen. Tähdistön kirkkain tähti on Capella, jolla on samankaltainen spektri kun Auringolla. == Tähdet == Capella, Alfa (α) Aurigae on taivaan kuudenneksi kirkkain tähti, auringonkaltainen ja spektroskooppinen kaksoistähti. Järjestelmän toinen komponentti kuuluu G-spektriluokkaan kuten päätähtikin, ja ne kiertävät toistensa ympäri runsaassa sadassa vuorokaudessa. Pääpari on helppo havaita, koska tähdet eivät Maasta katsottuna peitä toisiaan, vaikka ovat hyvin lähekkäin. Paria kiertää vielä noin valovuoden etäisyydellä kaksi punaista kääpiötä. Epsilon (ε) Aurigae, myös Haldus tai Almaaz, on Maasta noin 2 000 valovuoden etäisyydellä oleva muuttuva ylijättiläinen, joka pimentää kumppaninsa joka 27. vuosi yhden vuoden ajaksi (edellinen pimennys oli vuosina 2009–2011). Kirkkaus vaihtelee välillä +3,0m ja +3,8m, ja tähden halkaisija on noin 1 000 kertaa Auringon vastaava. Parin toista komponenttia ei ole valokuvattu; se saattaa olla suuri, himmeä tähti, jonka ympärillä on valtava määrä pölyä. Zeta (ζ) Aurigae on myös pimennysmuuttuja: se pimentyy 970 päivän välein muutaman magnitudin kymmenyksen, kun kaksoistähden sininen B-komponentti menee punaisen jättiläistähden taakse. AE Aurigae on paitsi muuttuva tähti ja kaasupilven ympäröimä, myös siitä erikoinen, että se kuuluu niin sanottuihin karkulaistähtiin, joilla on varsin suuri vauhti (100 km/s). Se on Kyyhkysen kuviossa olevan Mu (μ) Columbae -tähden kanssa karannut Orionista 2,5 miljoonaa vuotta sitten. Tuolloin kaksi kaksoistähteä kohtasi toisensa Orionissa tähtien syntyalueella, ja sekasortoisten vaiheiden jälkeen karkulaiset sinkoutuivat kumpikin omalle lentoradalleen. Ainoastaan Iota (ι) Orionis säilyi kaksoistähtenä. == Syvän taivaan kohteet == Ajomiehen läpi kulkee Linnunrata, ja siinä on useita näyttäviä avonaisia tähtijoukkoja, kuten M36, M37 ja M38, jotka näkyvät kiikareilla hyvin. Nämä tähtijoukot ovat Maasta 4 100, 4 400, ja 4 200 valovuoden etäisyydellä. Kolmikon keskimmäinen kohde M36 on 14 valovuoden kokoinen avoin tähtijoukko, jonka Giovanni Batista Hodierna löysi ennen vuotta 1654. Tähtiä joukossa on ainakin 60, ja se muistuttaa kooltaan ja iältään hyvin paljon Seulasia. 24 kaariminuutin kokoinen M37 on suurin ja eteläisin Ajomiehen joukoista. Se käsittää noin 150 kirkasta tähteä, jotka näkyvät pienelläkin kaukoputkella hyvin. Kaikkiaan tähtiä on arvioitu olevan noin viisisataa. M38 on joukoista pohjoisin. Se on noin 25 valovuoden kokoinen ja 220 miljoonan vuoden ikäinen. Joukoin kirkkain tähti on +7,9 magnitudin keltainen jättiläistähti. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karhunvartija

Karhunvartija (latinaksi Boötes tai Bootes, genetiivi Boötis tai Bootis, lyhenne Boo) on tähdistö pohjoisen taivaan Otavan hännän osoittamassa suunnassa. Tähdistön latinankielinen nimi tulee kreikan sanasta Βοώτης 'kyntäjä', tai tarkemmin 'häränajaja'. Tähdistön kirkkaimman tähden Arcturuksen nimi tulee kreikan sanasta Ἀρκτοῦρος 'karhunvartija' (ἀρκτός 'karhu', οὖρος 'vartija'), ja suomeksi käytetään tätä nimitystä koko tähdistöstä. == Kohteita Karhunvartijassa == Tähdistön kirkkain tähti on oranssinpunainen Arcturus, joka on yksi kirkkaimpia ja lähimpiä tähtiä. Arcturuksen paikka taivaalla on muuttunut asteen 2000 vuodessa. Viimeisten tietojen mukaan tämä Arcturuksen suuri ominaisliike viittaisi, että se on peräisin toisesta galaksista, joka on sulautunut linnunrataamme. Arcturus kuuluu kevätkolmioon, jossa ovat Spica ja Denebola (Beta Leonis). Epsilon Bootis eli Izar on kaksoistähti, jossa on siniseltä ja oranssilta näyttävät kaksi tähteä. Tau Bootiksella on eksoplaneetta. == Karhunvartijan tähdistön tähtiä == Tähtiä nimineen: * (16/α Boo) −0.05 Arcturus tai Haris-el-sema ** < αρκτούρος Karhunvartija ** < ? al-haris as-sama Taivaan pitäjä * (42/β Boo) 3.49 Nekkar [Nakkar] tai Meres [Merez] ** < virheellisesti kirjoitettu بقّار baqqār karjan ajaja * (27/γ Boo) 3.03 Seginus [Segin, Ceginus] tai Haris Bečvář:ssa * (36/ε Boo) – double 2.35, 2.70 Izar tai Mirak [Mirach, Mirac] tai Pulcherrima tai Mizar ** < إزار ’izār Girdle ** < ? al-maraqq ? ** < pulcherrima Kaunein * (8/η Boo) 2.68 Muphrid [Mufride, Muphride, Mufrid] ** < مفرد الرامح mufrid ar-rāmiħ Seivästäjän yksi ainoa * (23/θ Boo) 4.04 Asellus primus ["ensimmäinen aasi"] * (21/ι Boo) 4.75 Asellus secondus ["toinen aasi"] * (17/κ Boo) 4.54 (κ2, 6.62 (κ1) Asellus tertius ["kolmas aasi"] * (51/μ Boo) 4.31 (μ1), 6.51 (μ2) Alkalurops tai Inkalunis [Icalurus] tai Clava tai Venabulum ** < Arabic < καλαύροψ Shepherd's staff * (54/φ Boo) tai Ceginus 5.25 * (38/h Boo) 5.79 Merga [Marrha], El Mara el Musalsela tai Falx Italica ** < المرأة المسلسلة al-mar’a[tu] al-musalsalah Kahlittu nainen ** < falx ītalica Koukun nokka Tähtiä Bayerin nimillä: : 49/δ Boo 3.46; 30/ζ Boo – double 3.78, 4.43; 19/λ Boo 4.18; 52/ν1 Boo 5.04; 53/ν2 Boo 4.98; 37/ξ Boo 4.54; 35/ο Boo 4.60; 29/π1 Boo 4.49; 29/π2 Boo 5.58; 25/ρ Boo 3.57; 28/σ Boo 4.47; 4/τ Boo 4.50 – has a planet; 5/υ Boo 4.05; 48/χ Boo 5.28; 43/ψ Boo 4.52; 41/ω Boo 4.80; 46/b Boo 5.67; 45/c Boo 4.93; 12/d Boo 4.82; 6/e Boo 4.92; 22/f Boo 5.40; 24/g Boo 5.58; 44/i Boo 4.83; 47/k Boo 5.59; A Boo 4.80 Tähtiä Flamsteedin nimillä: :1 Boo 5.73; 2 Boo 5.63; 3 Boo 5.97; 7 Boo 5.71; 9 Boo 5.02; 10 Boo 5.76; 11 Boo 6.23; 13 Boo 5.26; 14 Boo 5.53; 15 Boo 5.29; 18 Boo 5.41; 20 Boo 4.84; 26 Boo 5.91; 31 Boo 4.86; 32 Boo 5.55; 33 Boo 5.39; 39 Boo 5.68; 40 Boo 5.64; 50 Boo 5.38 ==Katso myös== * Karhunvartijan tyhjiö * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Maromokotro

Maromokotro on Madagaskarin saaren korkein vuori. Saaren pohjoisosassa sijaitsevan vuoren korkeus on 2 876 metriä. Vuori kuuluu Tsaratananan kansallispuistoon. ==Katso myös== *Luettelo maiden korkeimmista kohdista == Lähteet == Luokka:Madagaskarin vuoret
Peter Yates

Peter Yates (24. heinäkuuta 1929 Aldershot, Britannia – 9. tammikuuta 2011 Lontoo, Britannia) oli Hollywoodissa tunnetuimmat teoksensa luonut englantilainen elokuvaohjaaja. Yates aloitti ohjaajauransa kahdella pikkuelokuvalla, joista elokuvan Nuoret hurjat lomalla pääosaa esitti laulaja Cliff Richard. Richardin repertuaariin kuuluu yhä elokuvan nimimelodia "Summer Holiday". Ennen Yhdysvaltoihin muuttoa hän ohjasi kotimaassaan seitsemän jaksoa suosittua Pyhimys-televisiosarjaa. Ryöstö pikajunassa -rikoselokuva valmistui vuonna 1967 Yatesin ohjauksessa brittituotantona, mutta Bullitt (1968) oli hänen suuri läpimurtonsa Hollywoodissa. Elokuva, jonka pääosaa näyttelee Steve McQueen, sai parhaan leikkauksen Oscarin. Bullitt ja erityisesti sen kymmenminuuttinen takaa-ajokohtaus nostivat Yatesin maineeseen. Kohtaus vaikutti lajityypin kehitykseen ja on yhä pätevä tekniikan kehittymisestä huolimatta. Elokuvan ansiosta saamistaan tarjouksista huolimatta hän halusi kuitenkin siirtyä uusille linjoille ja ohjasi sen jälkeen romanssin John ja Mary.Arto Pajukallio, Tunnetun takaa-ajon ohjaaja. Helsingin Sanomat 13.1.2011 sivu C 6. Artikkelin verkkoversio Oscar- ehdokkuuksia saivat myös muut hänen ohjaustyönsä, mutta suureksi menestykseksi nousi vasta Fillarijengi (1979), joka toi hänelle Oscar-ehdokkuuden ohjauksesta ja parhaasta elokuvasta. Samat ehdokkuudet hän sai Pukija- filmistään vuonna 1983. Yatesin viimeisimmät ohjaukset ovat olleet yleisömenestyksiä, mutta eivät kriitikoiden ylistämiä. Viimeinen ohjaustyö oli kunnianhimoinen kasvutarina Ystävyyden hinta. == Filmografia == * Nuoret hurjat lomalla (Summer Holiday, 1963) * Koroshi (1966) * Ryöstö yöpikajunassa (Robbery, 1967) * Bullitt (1968) * John ja Mary (John and Mary, 1969) * Murphyn sota (Murphy’s War, 1971) * Kuuma kivi (The Hot Rock, 1972) * Hiljaisuuden laki (The Friends of Eddie Coyle, 1973) * Voihan veljet! (For Pete’s Sake, 1974) * Muori, Hinkki & Speedy (Mother, Jugs & Speed, 1976) * Syvyyden saalistajat (The Deep, 1977) * Fillarijengi (Breaking Away, 1979) * Silminnäkijä (Eyewitness, 1981) * Krull ja näkymätön vihollinen (Krull, 1983) * Pukija (The Dresser, 1983) * Eleni – lasteni puolesta (Eleni, 1985) * Epäilty (Suspect, 1987) * Talo Carroll Streetillä (The House on Carroll Street, 1987) * Syytön mies (An Innocent Man, 1989) * Komeettakanuunat (Year of the Comet, 1992) * Kämppäkaverit (Roommates, 1995) * Maan tapa (The Run of the Country, 1995) * Aaverakkautta (Curtain Call, 1999) * Don Quijote (Don Quixote, 2000) * Ystävyyden hinta (A Separate Peace, 2004) == Lähteet == Luokka:Brittiläiset elokuvaohjaajat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Ariane 1

Ariane 1 oli Ariane-rakettiperheen ensimmäinen kantoraketti. ==Raketti== Ariane 1 painoi tankattuna 210 000 kg ja kykeni laukaisemaan yhden tai kaksi satelliittia, joiden yhteismassa oli 1 850 kg,Les trajectoires de l'innovation technologique et la construction européenne (Google Booksissa) geostationaariselle radalle. Ariane 1 oli kolmivaiheraketti: * Ensimmäisen vaiheen muodosti neljä Viking-rakettimoottoria (nesteajoaine), jotka rakensi ranskalainen yritys Société Européenne de Propulsion (SEP). * Toisen vaiheen muodosti yksi Viking-moottori. * Kolmas vaihe koostui yhdestä rakettimoottorista, jonka polttoaine oli nestevetyä ja hapetin nestehappea. Sen työntövoima oli 70 000 newtonia. Ariane 1, Ariane 2 ja Ariane 3 perustuivat tähän rakettiin. Ariane 4 korvasi sen 1986. Vasta Ariane 5 oli täysin erilainen kantoraketti. Raketin nostokyvyn kasvu tapahtui siis samaan tapaan kuin esimerkiksi amerikkalaisen Delta II -kantoraketin kohdalla. ==Historia== Ensimmäinen Ariane 1 laukaistiin 24. joulukuuta 1979 Guyanan avaruuskeskuksesta. Se onnistui, mutta toinen laukaisu päätyi raketin räjähdykseen. Kolmas ja neljäs koelaukaisu onnistuivat.Ariane 1:n laukaisuhistoria Viides laukaisu oli ensimmäinen kaupallinen laukaisu - raketti meni epäkuntoon seitsemän minuuttia lähdön jälkeen. Seuraavat kuusi laukaisua onnistuivat. 2\. heinäkuuta 1985 Ariane 1:n laukaisu (V14; V=vol, lento ranskaksi) toimitti ESAn Giotto-luotaimen avaruuteen. 22\. helmikuuta 1986 Ariane 1:n viimeinen (11.) laukaisu kuljetti avaruuteen ensimmäisen CNESin SPOT-kaukokartoitussatelliitin. ==Lähteet== Luokka:Ariane-rakettiperhe
Ariane 2

Ariane 2 oli ESAn Ariane-kantorakettiperheen toinen raketti. Se perustui Ariane 1 -kantorakettiin. ==Raketti== Ariane 2:n perusrakenne oli sama kuin Ariane 1:n, mutta sen moottorien työntövoima oli suurempi. Kolmas vaihe ja nokkakartio olivat suurempia. Nostokyky oli n. 2200 kg. Toisen vaiheen moottori käytti N2O4/UDMH-ajoainetta. Kolmas vaihe oli toisen vaiheen kaltainen. ==Historia== Ensimmäinen Ariane 2 laukaistiin 30. toukokuuta 1986 ja päätyi epäonnistumiseen. Kaikkiaan kuusi Ariane 2-laukaisua tehtiin, loput viisi olivat menestyksellisiä. Viimeinen Ariane 2-laukaisu tehtiin 2. huhtikuuta 1989. Luokka:Ariane-rakettiperhe
Ariane 3

Ariane 3 oli ESAn Ariane-kantorakettiperheen kolmas raketti. Se perustui Ariane 1 -kantorakettiin. ==Raketti== Ariane 3:n perusrakenne oli sama kuin Ariane 1:n, mutta sen moottorien työntövoima oli suurempi. Ensimmäiseen vaiheeseen kuului neljä kiinteäajoainerakettia. Toisen vaiheen moottori käytti N2O4/UDMH-ajoainetta. Kolmas vaihe oli toisen vaiheen kaltainen. Kolmas vaihe oli suurempi ja nokkakartio suurempi. Nostokyky oli n. 2600 kg. ==Historia== Ensimmäinen Ariane 3 laukaistiin 4. elokuuta 1984 (ts. ennen Ariane 2:ta). Kaikkiaan 11 Ariane 3 -kantorakettia laukaistiin, joista viides laukaisu oli ainoa epäonnistuminen. Luokka:Ariane-rakettiperhe
Ariane 4

Ariane 4 oli ESAn menestynein kantoraketti, joka loi Arianespace- rakettiyhtiöstä suuren menestyksen. Sen kehitystyö alkoi 1983 ja ensimmäinen laukaisu tapahtui 15. kesäkuuta 1988. Kaikkiaan raketilla tehtiin 116 laukaisuyritystä joista kaikki paitsi kolme onnistuivat. Ariane 4 perustui Ariane 1:een ja sen seuraajiin, mutta sen nostokyky GTO-radalle oli 4 800 kg. Raketista oli erilaisia versioita, joissakin oli kaksi ja joissakin neljä kiinteäajoainerakettia, toisissa boosteriraketit käyttivät nesteajoainetta. Nokkakartion Spelda-rakenteella () voidaan laukaista kaksi satelliittia. Ariane 4 AR 40 oli perusversio, joka oli kolmivaiheinen. Se oli 58 metriä korkea, halkaisijaltaan 3,8-metrinen. Sen laukaisumassa oli 245 000 kg, josta hyötykuorma oli 2 100 kg GTO-radalle tai 5 000 kg matalalle kiertoradalle. Ensimmäinen vaihe koostui neljästä Viking 5-moottorista, joista kukin tuotti 667 000 N työntövoiman. Toinen vaihe koostui yhdestä Viking-moottorista. Kolmas vaihe oli HM7-moottori, joka käytti nestehappi/nestevety-ajoainetta. Ariane 4 AR 44L:ssä oli neljä boosterirakettia, jotka käyttivät nesteajoainetta. Sen laukaisumassa oli 470 000 kg, josta hyötykuormaa 4 730 kg GTO-radalle tai 7 600 kg matalalle kiertoradalle. ==Käyttöhistoria== Versio Yritykset/Onnistumiset *AR 40 7 / 7 *AR 42L 12 / 12 *AR 42P 14 / 13 *AR 44L 34 / 33 *AR 44LP 25 / 24 *AR 44P 15 / 15 Ariane 4:n viimeinen laukaisu tapahtui 15. helmikuuta 2003. == Lähteet == Luokka:Ariane-rakettiperhe
Meritiede

Meritiede eli oseanografia (kreikan okeanos, maailmaa ympäröinyt meri) pyrkii ymmärtämään ja kvantitatiivisesti ennustamaan merten ilmiöitä. Meret ovat vesimassa, joka peittää noin kaksi kolmasosaa maapallon pinnasta. Meritiede on monitieteinen ala. Merten ilmiöiden selittäminen vaatii usein sekä fysikaalista, kemiallista että biologista tarkastelua. Yleensä meritiede jaetaan fysikaaliseen, kemialliseen, biologiseen, meteorologiseen ja geologiseen meritieteeseen. Meritieteen osa-alueita: * Fysikaalinen meritiede * Kemiallinen meritiede * Meribiologia * Merigeologia * Meteorologinen meritiede == Lähteet == == Aiheesta muualla == == Kirjallisuutta == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Non sequitur

Non sequitur () on argumentaatiovirhe, jossa alkuoletuksista esitetään seuraavan sellaista, mitä niistä ei tosiasiassa seuraa. Non sequiturista on olemassa esimerkiksi seuraavat kaksi tyyppiä: # Jos A niin B # B # Siispä A :Puiset pöydät ovat ruskeita. Pöytä on ruskea, joten se on puuta. Johtopäätös on non sequitur, koska kumpikaan premisseistä ei oleta kaikkien ruskeiden asioiden olevan puuta. :Kaikki pöydät ovat ruskeita ja tämä esine on ruskea, joten se on pöytä. Johtopäätös on non sequitur, koska vaikka kaikki pöydät ovat ruskeita, eivät kaikki ruskeat esineet ole pöytiä. Toinen yleinen non sequiturin tyyppi on: # Jos A niin B # Ei A # Siispä ei B :Cogito ergo sum -argumenttiin vastauksena: En ajattele, siis en ole. Eli koska mm. kivet eivät ajattele, kiviä ei ole olemassa. Cogito ergo sum -argumentti on siis virheellinen. Luokka:Latinankieliset fraasit Luokka:Loogiset virhepäätelmät Luokka:Argumentaatiovirheet
Reologia

Reologia on oppi materiaalien, tyypillisesti fluidien, muodonmuutoksista ja virtauksista. Se sisältää mm. kaasujen, nesteiden, polymeerien, geelien, bitumin, ja elintarvikkeiden viskoelastisten ominaisuuksien tutkimisen reologisilla mittauksilla. Mittauksilla saadaan tietoa esimerkiksi fluidien juoksevuusominaisuuksista, jotka vaikuttavat aineiden käyttäytymiseen prosessissa silloin, kun niitä siirretään tai sekoitetaan. Materiaalien reologinen käyttäytyminen riippuu yleensä niiden koostumuksesta ja mikrorakenteesta, sekä ulkoisista olosuhteista kuten lämpötilasta ja paineesta. Koska newtonilaisten fluidien viskositeetti on vakiolämpötilassa ja -paineessa riippumaton leikkausnopeudesta, eivät ne tuota suuria ongelmia prosessilaitteiden ja putkistojen suunnittelussa. Ei-newtonilaiset virtausominaisuudet ovat kuitenkin usein toivottavia, kun prosessoitavien aineiden halutaan käyttäytyvän esimerkiksi leikkausohenevasti. Ei- newtonilaisten fluidien käyttäytyminen prosessilaitteissa ja putkistoissa on huomioitava, koska fluidien käytös vaikuttaa huomattavasti lämmön- ja aineensiirtoon. Erityistä huomiota tulee kiinnittää sopivien sekoitussysteemien ja pumppujen valintaan. Virtausominaisuuksia kuvataan reogrammeilla, joissa leikkausjännitys tai viskositeetti esitetään leikkausnopeuden funktiona. Viskositeettia ja sen leikkausnopeusriippuvuutta voidaan mitata rotaatiomittauksin reometreillä ja viskometreillä. Oskillaatiomittausten avulla voidaan vastaavasti mitata materiaalien viskoelastisten ominaisuuksien riippuvuutta esimerkiksi kulmataajuudesta (kuormitusajasta) ja oskillaatioamplitudista (muodonmuutoksen suuruudesta). Tällaisilla mittauksilla saadaan tyypillisesti tietoa mm. materiaalien jäykkyydestä ja elastisuudesta erilaisissa olosuhteissa ja erilaisten kuormitusten alaisena. Reologiaa hyödynnetään yleisesti sekä tieteellisessä tutkimuksessa että teollisessa laadunvalvonnassa ja tuotekehityksessä. Luokka:Jatkuvan aineen mekaniikka
Andromeda (tähdistö)

Andromeda (lat. Andromeda, gen. Andromedae) on tähdistö pohjoisella taivaalla. Tähdistö on tunnettu erityisesti sen keskellä olevasta Andromedan galaksista M31, meitä lähinnä olevasta suuresta galaksista, joka on nähtävissä paljain silmin. M31:n seuralaisgalakseja ovat 32 ja M110 (NGC 205), jotka näkyvät kaukoputkella tai isolla kiikarilla. ==Tähdet== Tähdistön kirkkain tähti on kaksoistähti α Andromedae eli Alpheratz (myös Sirrah, kuten kuvassa). Ennen tähteä pidettiin kuuluvana sekä Andromedan että Pegasuksen tähdistöön, josta tähti tunnetaan nimellä δ Pegasi, tosin tunnusta ei enää käytetä virallisissa kartoissa. Muodostaa yhdessä α, β, ja γ Pegasin kanssa asterismin Suuri Pegasuksen neliö. Toiseksi kirkkain tähti on noin 200 valovuoden päässä loistava punainen jättiläinen β And eli Mirach. Se on kirkkaudeltaan 2,07m oleva epäsäännöllinen muuttuja, kirkkaus vaihtelee välillä 2,01m - 2,10m. Gamma (γ) Andromedae on nelinkertainen tähti: kirkkaimmista tähdistä toinen on keltainen, toinen sinertävä. Systeemin päätähti (γ1) on kirkkaudeltaan +2.13m oleva oranssi, kirkas jättiläistähti. Järjestelmän toiseksi kirkkain komponentti (γ2), kirkkaudeltaan +4,84m, on taivaalla 9,6 kaarisekunnin välimatkan päässä. γ2:ta kiertää vielä kaksi tähteä: pääsarjan B8 spektriluokkaan kuuluva kääpiötähti, kirkkaus +5,1m ja spektriluokan A0 kääpiö (+6,3m). Kirkkaampi näistä kahdesta on vielä spektroskooppinen kaksoistähti, kiertoaika 2,67 vuorokautta. υ eli Ypsilon Andromedae on 44 valovuoden päässä oleva magnitudin +4,09 kaksoistähti, jolla on planeettoja. Järjestelmän kirkkaampi komponentti on valko-keltainen kääpiötähti, noin 1,3 kertaa Aurinkoamme massiivisempi. Himmeämpi komponentti on vuonna 2002 löydetty punainen kääpiö. ==Syvän taivaan kohteet== Tunnetuin Andromedan tähdistön kohde on Andromedan suuri galaksi, Messierin luettelon kohde numero 31. Se on meistä noin kahden ja puolen miljoonan valovuoden päässä oleva Sb-tyypin kierteisgalaksi. Se on pimeinä syysiltoina havaittavissa myös paljain silmin mutta kiikareilla galaksi erottuu paremmin. M31:lla on seuralaisina M32 ja M110 sekä runsas 10 muuta pienempää galaksia. Lisäksi tähdistössä on runsaan asteen kokoinen avoin joukko NGC 752, joka on Maasta 1 300 valovuoden päässä. Vain 7 kaariminuutin päässä Mirachista on 8 miljoonan valovuoden päässä oleva elliptinen galaksi NGC 404 eli Mirachin aave, jonka William Herschel löysi vuonna 1784. Himmeän galaksin ja kirkkaan Mirachin verrattaen pieni välimatka taivaalla tekee galaksista vaikean kuvattavan; joko galaksi alivalottuu tai tähti ylivalottuu. ==Mytologia== Kreikkalaisen tarun mukaan kaunis Andromeda oli Kassiopeian ja Kefeuksen, kuningattaren ja kuninkaan, tytär joka piti uhrata merihirviölle (Cetus). Perseus kuitenkin tuli paikalle ja näytti merihirviölle Medusan päätä ja merihirviö muuttui kiveksi. Perseus vapautti kallioon kahlitun Andromedan ja sai hänet vaimokseen. Andromedan äiti sijoitettiin kostoksi taivaalle niin, että hän joutuisi roikkumaan osan päivästä ylösalaisin. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bereniken hiukset

Bereniken hiukset (lat. Coma Berenices) on Otavan alla oleva pohjoisen taivaan himmeätähtinen tähdistö. Sitä rajoittavat Ajokoirat, Leijona, Neitsyt, Karhunvartija ja Iso Karhu. Berenike oli Egyptin kuningas Ptolemaios III:n puoliso, joka lupasi uhrata hiuksensa Afroditelle, jos hänen miehensä palaisi turvallisesti taistelusta. Bereniken hiukset pantiin temppeliin, mutta ne katosivat. Temppelin vartijat olivat jo saamassa kuolemantuomion, kun hoviastronomi Konon Samoslainen ilmoitti kuninkaalle, että hiukset ovatkin löytyneet taivaalta Afroditen lahjoittamana, jotta kaikki saisivat niitä ihailla. ==Tähdet== Tähdistön kirkkainkin tähti, β Comae Berenices, on magnitudiltaan vain 4,26. Absoluuttisesti se on vain hiukan omaa Aurinkoamme kirkkaampi, joten se antaa hyvän kuvan siitä, miten himmeästi Aurinko loistaisi 27 valovuoden päästä. Toiseksi kirkkain tähti on α Com (Diadem), suhteelliselta kirkkaudeltaan 4,32. Tähti edustaa tähdistön mytologiassa Bereniken kruunun jalokiveä. Se on kaksoistähti jonka molemmat osapuolet ovat melkein yhtä kirkkaita. Niiden rata on Maasta katsoen 0,1 asteen verran vinossa, joten ne eivät peitä toisiaan. Kolmas neljännen magnitudin tähti tähdistössä on γ Com; 4,36m. FK Comae Berenices on muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee välillä 8,14m - 8,33m 2,4 päivän jaksolla. Se edustaa FK Comae -luokan muuttujia. On arveltu että tähden kirkkauden muutoksen aiheuttaisivat suuret ympäristöään viileämmät ja siten myös himmeämämmät tähdenpilkut pyörivän tähden pinnalla. FS Com on epäsäännöllinen muuttuva tähti, joka vaihtelee 5,3m - 6,1m 58 vuorokauden jaksolla. R Comae Berenices on Mira-tyyppinen muuttuja, joka vaihtelee kirkkauttaan välillä 7,1m ja 14,6m 363 päivän jaksolla. ==Syvän taivaan kohteet== Tähdistön alueella on kolmen kaariminuutin kokoinen pallomainen tähtijoukko M53. Myös joitakin Neitsyen galaksijoukon galakseja on tähdistön alueella, kuten Messierin kohteet M64 (Mustasilmägalaksi), M85, M88, M91, M98 ja M99. Samoin tähdistössä sijaitsee Coman galaksijoukko, joka on tähtiharrastajille liian himmeä. Avoin tähtijoukko Mel 111 on tähdistön γ Com -tähden luokse levittäytynyt laaja, harvahko joukko, jonka muutamat jäsenet voi nähdä jo paljain silmin. Suurin osa joukon tähdistä on kuitenkin kirkkaudeltaan noin 5 - 10m. Etäisyyttä joukolla Aurinkokunnasta on noin 270 valovuotta. Galaktinen pohjoisnapa (12h 51,42m ja deklinaatio 27° 07,8′ (vuoden 2000 epookki)) sijaitsee Bereniken hiusten tähdistön alueella, josta johtuen tähdistön alueella voidaan havaita runsain mitoin galakseja; oman Linnunratamme pöly ja tähtienvälinen kaasu ei ole estämässä valon kulkua kauempaa. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Delfiini (tähdistö)

Delfiini (lat. Delphinus, gen. Delphini) on pieni ja himmeä pohjoisen taivaan tähdistö, joka muistuttaa toisaalta delfiiniä, toisaalta pientä leijaa. == Tähdet == α Del eli Sualocin on seitsenkertainen tähti, komponentit A ja G ovat oikea pari, loput ovat vain sattumalta samassa suunnassa Maasta katsottuna eli ovat joukon optisia komponentteja. Sualocin toisin päin luettuna on Nicolaus, joka on 1700- ja 1800-luvuilla vaikuttaneen italialaisen tähtitieteilijän Niccolò Cacciatoren etunimen latinallistus. Tähti on meistä noin 240 valovuoden päässä ja kirkkaudeltaan se on +3,7m.http://vizier.u-strasbg.fr/viz-bin/VizieR-S?CCDM%20J20396%2B1555B 100 valovuoden päässä meistä oleva β Del eli Rotanev on äsken mainitun Cacciatoren sukunimen latinankielinen versio väärin päin kirjoitettuna. Se on viisinkertainen tähti, järjestelmän komponentit A ja B ovat fyysinen pari, loput ovat optisia komponentteja. Pääparin jäsenet ovat kirkkaudeltaan +4,1m ja +5,1m; loput ovat kirkkaudeltaan alle +10m. γ Del on kaunis kaksoistähti. Järjestelmän kirkkaampi (γ2) osapuoli on 4:nnen magnitudin oranssi alijättiläinen ja toinen (γ1) viidennen magnitudin pääsarjan tähti, väriltään kelta-valkoinen. Pari on Maasta noin 100 valovuoden matkan päässä. ε Del tai arabiankieliseltä nimeltään Deneb Dulfin joka tarkoittaa suomeksi Delfiinin pyrstöä, on 350 valovuoden päässä oleva kirkkaudeltaan aavistuksenomaisesti muuttuva sininen jättiläistähti. == Syvän taivaan kohteet == Tähdistössä on kaksi pallomaista tähtijoukkoa, NGC 6934 ja NGC 7006. Ensin mainittu on kirkkaampi, +9,75m, NGC 7006 on vastaavasti vain +11,5m ja Maasta jopa 185 000 valovuoden päässä. Lisäksi on vielä himmeä planetaarinen sumu NGC 6891, kirkkaudeltaan vain +10,5m ja halkaisijaltaan vain 0,36 kaariminuuttia. Myös pieniläpimittainen on tähdistön länsiosassa majaileva planetaarinen sumu NGC 6891, joka on noin 7200 valovuoden päässä. Kirkkaudeltaan se on noin +10,7 magnitudia ja läpimitaltaan 12 kaarisekuntia. http://www.nightskyinfo.com/archive/ngc6891_6905/ == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Eridanus

Eridanus (, gen. Eridani), joskus Eridanus-virta tai vain Virta, on pitkä ekvaattorilta syvälle eteläiselle taivaalle ulottuva tähdistö Orionin länsipuolella. Tähdistön on ajateltu kuvaavan Eufratia tai Niiliä. Omikron2 (o2) Eridani on kolmoistähti, jossa on 4 magnitudin kääpiö, 9 magnitudin valkoinen kääpiö ja 11 magnitudin punainen kääpiö. Valkoinen kääpiö on luokassaan ainoa, jonka voi nähdä pienellä kaukoputkella. Epsilon (ε) Eridani on Aurinkoamme lähimpiä naapureita (10,8 valovuotta), josta on etsitty merkkejä elämästä. Eridanuksen tähdistöstä on löydetty poikkeuksellisen suuri aukko avaruudessa. Sen läpimitta on miljardi valovuotta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Herkules (tähdistö)

Herkules (, gen. Herculis) on iso pohjoisen taivaan tähdistö. Antiikin Kreikan tarujen mukaan sankari Herakles teki monia urotekoja ja palkinnoksi hänen urheudestaan Zeus sijoitti Herakleen taivaalle. ==Tähdet== Rasalgethi tai Ras Algethi (α Her) on väriltään hyvin punainen moninkertainen epäsäännöllinen sykkivä muuttuja 550 valovuoden päässä Maasta. α1 on kaksoistähti, jossa systeemin muodostavat punainen ylijättiläinen ja sen pienempi kumppani. α2 on myös kaksoistähti, jossa parina on keltainen jättiläistähti ja F-spektriluokan kääpiötähti. α1 on neljänneksi suurin tunnettu tähti, sen halkaisija on Aurinkoamme jopa 460 kertaa suurempi. Tähden nimi on johdettu arabiasta ja tarkoittaa "polvistuvan päätä".http://simbad.u-strasbg.fr/sim- id.pl?protocol=html&Ident;=HD+156014 β Herculis eli Kornephoros on noin 150 valovuoden päässä oleva K0-spektriluokan tähti ja sen kirkkaus on +2,8m. Myös tämän tähden nimi on johdettu arabiasta ja tarkoittaa "aseen kantajaa". Rutilicus (ζ Her) on +2,81 magnitudin kaksoistähti, jossa juuri pääsarjavaiheensa päättänyt alijättiläistähti ja himmeämpi kumppani (+5,53m) kiertävät toisensa noin 35 vuoden jaksoissa keskimäärin 15 tähtitieteellisen yksikön etäisyydellä toisistaan. Pari on osa suurempaa yhtenäisesti liikkuvaa järjestelmää, johon kuuluvat myös φ2 Pavonis, ζ Reticuli, 1 Hydra, Gl 456, Gl 678 sekä Gl 9079.http://www.astro.uiuc.edu/~kaler/sow/zetaher.html http://cdsweb.u-strasbg.fr/cgi-bin/bibobj?2005A%26A...433..151Z&HD;+150680 Muita nimettyjä tähtiä ovat λ Her eli Maasym ("ranne"), +4,41m ja 370 valovuotta; δ Her eli Sarin, +3,2m ja 96 valovuotta; ω Her tai Kajam joka kuvaa Herkuleen nuijaa, josta tähden nimikin on peräisin (+4,57m/235 valovuotta). thumb|left|Pallomainen tähtijoukko Messier 92 valokuvattuna pienellä kaukoputkella. == Syvän taivaan kohteet == Messier 13 (NGC 6205) on näyttävä pallomainen tähtijoukko 2,5 astetta η Her-tähdestä etelään. Joukon tunnistaa helposti niin sanotusta "Mersun merkistä", Y-kirjaimen muotoinen pimeä sumu joukon keskiosissa. Joukko on meistä runsaan 25 000 valovuoden päässä ja sen koko on noin 145–165 valovuotta (lähteestä riippuen) joka vastaa taivaalla noin runsasta 20 kaariminuuttia. Tähtiä joukossa on 300 000\. Vuonna 1974 Arecibon radio­tele­skoopilla lähetettiin yksinkertainen radio­viesti joukon suuntaan.http://www.seds.org/messier/m/m013.htmlhttp://www.nightskyinfo.com/archive/m13_globular_cluster/ Neljännesaste M13:sta pohjoiseen päin sijaitsee galaksi IC 4617, joka on +14,5 magnitudin kierteisgalaksi. Edellisestä neljännesaste itään ja puoli astetta pohjoiseen sijaitsee myös kierteisgalaksi NGC 6207. Se on kirkkaudeltaan +11,6m ja kooltaan 3×1,3 kaariminuuttia. Messier 92 (kuvassa) on myös pallomainen tähtijoukko, muttei yllä näyttävyydessä edellisen tasolle, vaikka on myös kirkkaimpia pallomaisia pohjoisella taivaanpuoliskolla. Joukon löysi saksalainen tähtitieteilijä Johann Elert Bode vuonna 1777 ja uudelleen Charles Messier 1781. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ilves (tähdistö)

Ilves (lat. Lynx) on vaikeasti hahmotettava, suurehko pohjoistaivaan tähdistö Otavan vasemmalla puolella. Tähdistö on heikkovaloinen ja harvatähtinen. Ilveksestä oikealle alas ovat Kaksosten tähdet. Ilveksen nimesi Johannes Hevelius 1600-luvulla.Lynx Ian Ridpath Star Tales Ilveksessä näkyy paljain silmin 32 tähteä, joista kirkkain on Alfa Lyncis, kirkkaudeltaan 3,13. Tähdistössä sijaitsee himmeä pallomainen tähtijoukko NGC 2419, joka on hyvin kaukana, noin 210 000 valovuoden päässä, ja jota Harold Shapley on nimittänyt "galaksienväliseksi kulkuriksi". == Numerotietoja Ilveksen tähdistöstä == * ala 545 neliöastetta, järjestyksessä 28:nneksi suurin == Katso myös == * Luettelo Ilveksen tähdistön tähdistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Alcyone.de Lynx Taulukko tähdistä *Ntlworld Lynx Taulukko tähdistä *Astrosurf Lynx *SEDS Lynx Taulukko tähdistä *TCAEP.co.uk Lynx Taulukko tähdistä * *Eagle Creek Doube Stars Lynx * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Bash

GNU Bash (sanoista Bourne again shell) on GNU-projektin POSIX-yhteensopiva komentotulkki. Bash on osittain yhteensopiva Unixin Bourne shellin kanssa. Nimi on sanaleikki: englannin kielen sana ”born”, joka lausutaan samalla tavalla kuin ”Bourne”, tarkoittaa syntynyttä. Born/Bourne again tarkoittaa siis uudestisyntynyttä, ja Bash on suuresti Bournen kaltainen. Alkuperäisen Bourne shellin kehitti Stephen R. Bourne Bell Labsissa. Bashin pääasiallinen kirjoittaja on Brian Fox, joka julkaisi ohjelman vuonna 1987. Bash sai ominaisuuksia Bourne shellin lisäksi C shellistä ja Korn shellistä. Bash sisältää ominaisuuksia ohjelmointiin ja interaktiiviseen käyttöön. Bash toteuttaa komentorivieditoinnin Readline-kirjaston avulla ja csh-komentotulkin tyylisen komentohistorian. Bash on GPLv3-lisenssin alainen, ja se toimii GNU:n lisäksi monissa Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä sekä Windowsissa. Bash on oletuskomentotulkki useimmissa Linux-jakeluissa. Bash toimi oletuskomentotulkkina myös macOS:ssä, kunnes Catalina-versiossa Zsh korvasi sen. Bash voidaan mieltää ohjelmointikieleksi: se on Turing-täydellinen eli sillä voi tehdä kaikki ne asiat, joita tietokoneella voi ylipäätään tehdä. Bash sisältää tuen muun muassa muuttujille, aritmetiikalle, taulukoille, ehtolauseille, toistorakenteille, funktioille ja Boolen algebralle. Bash- skriptin voi tallentaa tiedostona. Bash-skriptien tiedostopääte on `.sh`.https://docs.fileformat.com/programming/sh/ == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivu GNU Project * Bash-komentosarjoituksen perusopas Linux.fi * Komentorivin perusteet FLOSS Manuals * Advanced Bash-Scripting Guide Luokka:GNU-projektin ohjelmat Luokka:Linux-ohjelmat Luokka:Komentotulkit Luokka:Unix-ohjelmat Luokka:Vapaat ohjelmistot Luokka:Vuoden 1989 ohjelmistot
Darwin (ESA)

Darwin on Euroopan avaruusjärjestön (ESA) tiedeohjelman ehdotettu avaruuslento, jolla etsitään muiden tähtien Maan kaltaisia planeettoja. Avaruusalukset laukaistaan aikaisintaan vuonna 2015. Avaruuslento kuuluu ESAn Cosmic Vision 2015/2025 -ohjelmaan, joka hyväksyttiin toukokuussa 2005 Helsingissä järjestetyssä ESAn tiedeohjelmakomitean kokouksessa. Avaruuslento koostuu seitsemästä muodostelmassa lentävästä avaruusaluksesta, joista kuudessa on 1,5 metrin teleskooppi ja yksi kerää kuuden teleskoopin keräämän valon. Koko järjestelmä toimii interferometrisesti (nulling interferometer), jolloin havainto tähdestä ei enää peitä sitä kiertäviä planeettoja. Planeettoja havaitessaan laitteisto pystyy analysoimaan niiden kaasukehää, josta voi tehdä päätelmiä elämästä planeetalla. Nimensä lento on saanut on brittiläisen biologin, Charles Darwinin, mukaan. NASAlla on suunnitelmissa TPF eli Terrestrial Planet Finder -avaruuslento, joka on samanlainen kuin ESAn Darwin. Hankkeiden arvellaan yhdistyvän. Luokka:Miehittämättömät avaruuslennot
AKA

Kiernan Jarryd Forbes, tunnetummin AKA (28. tammikuuta 1988 – 10. helmikuuta 2023 Durban, Etelä-Afrikka) oli eteläafrikkalainen rap-artisti. Hänet murhattiin ampumalla Durbanissa 10. helmikuuta 2023. == Lähteet == Luokka:Eteläafrikkalaiset muusikot Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Homotsygootti

Samaperintäisellä eli homotsygootilla solulla tai yksilöllä on parillisen kromosomiston tietyssä tai tietyissä geenipaikoissa sama geenimuoto. Suvullisilla eliöillä kummaltakin vanhemmalta saatu geenimuoto on siis samanlainen. Samaperintäisen vastakohta on eriperintäinen eli heterotsygootti, jolla vanhemmilta saadut geenimuodot ovat erilaisia. Itsesiittoinen lisääntymistapa (esimerkiksi monilla kasveilla) johtaa korkeaan tai lähes täydelliseen samaperintäisyyteen. Samoin sukusiittoisuuden muut muodot lisäävät samaperintäisten osuutta. ==Katso myös== *Heterotsygootti *Hardyn–Weinbergin laki ==Lähteet== Luokka:Perinnöllisyystiede
Columbus (ISS)

Columbus on Kansainvälisen avaruusaseman kiertoradalla oleva tutkimuslaboratorio-moduuli. Se laukaistiin kiertoradalle 8. helmikuuta 2008 avaruussukkulalennolla STS-122. Moduuli on Euroopan avaruusjärjestön rahoittama ja EADS Space Transportation -yhtiön Bremenissä valmistama. ==Ominaisuudet== * pituus 6,9 metriä * halkaisija 4,5 metriä * massa tyhjänä 10 300 kg * massa käytössä enintään 19 300 kg Columbukseen kuuluvat seuraavat tutkimuslaitteistot: * nestetutkimus – Fluid Science Laboratory (FSL) * ihmisen tutkimus – European Physiology Module (EPM) * biologinen tutkimus – Biolab * yleinen tutkimuslaitteisto – European Drawer Rack (EDR) * säilytystila – European Stowage Rack Lisäksi moduulin ulkopuolelle kiinnitetään * tutkimuslaitealusta - European Exposure Technology Facility (EUTEF) ** alustassa on ollut mm. suomalaista avaruustekniikkaa: Patria Finavitecin valmistama DEBIE-2-laitteisto. Laitteisto havainnoi mikrometeoroideja ja avaruusromua. * aurinkotutkimusta varten Solar Monitoring Observatory (SMO) == Historia == ESA aloitti Columbus-ohjelman vuonna 1985. Sen piti alun perin tulla osaksi Euroopan omaa avaruusasemaa, jonne lennettäisiin ESAn Hermes-sukkulalla. 1980-luvun lopulta alkaen kaikkien suurten avaruusvaltioiden avaruustoiminnan rahoituksen kasvu päättyi, niin myös Euroopassa. Siksi Columbuksesta tuli osa ISS-avaruusasemaa. ==Lähteet== * ==Aiheesta muualla== * Esan esittelysivu *Columbus-moduulin tekninen esite *Kansainvälinen avaruusasema sai vihdoin laboratorion Euroopasta Tekniikka&Talous; 12.2.2008 *Engineers Excited by EuTEF's Return on Discovery NASA 15.10.2009 Luokka:Kansainvälinen avaruusasema
Heterotsygootti

Eriperintäisellä eli heterotsygootilla solulla tai yksilöllä on kaksi eri geenimuotoa samasta geenistä. Suvullisilla eliöillä eri vanhemmilta saadut geenin muodot ovat siis erilaiset. Eriperintäisen vastakohta on samaperintäinen eli homotsygootti, jolla molemmat vastingeenit ovat samanlaisia. Yksilö voi olla eriperintäinen joidenkin geenin sijaintipaikkojen osalta ja samaperintäinen toisten osalta. Eriperintäisessä geenipaikassa oleva vallitseva geenimuoto tulee näkyviin yksilön ilmiasussa. Jos laji on itsesiittoinen (kuten esimerkiksi monet kasvit) ja on elänyt jo useiden sukupolvien ajan itsesiittoisesti, voi suurin osa sen perimää olla samaperintäistä. Samoin muut sukusiittoisuuden muodot johtavat samaperintäisyyden kasvuun. Jos kaksi pitkän sukusiitoksen takia eri geenimuotojen suhteen samaperintäistä yksilöä risteytetään, syntyy eriperintäinen yksilö, joka voi äärimmillään olla eriperintäinen suuressa osassa geenipaikoista. Tällaisten risteytysten tuloksena syntyneet yksilöt ovat usein huomattavasti vanhempiaan elinvoimaisempia eli heteroottisia. ==Katso myös== * Samaperintäisyys eli homotsygootti * Risteytyselinvoima == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Perinnöllisyystiede
Eksentrisyys

Eksentrisyys eli epäkeskisyys e on kartioleikkauksen kuten ellipsin tai hyperbelin muotoa kuvaava parametri, joka on suuruudeltaan leikkauksen polttopisteiden välimatkan suhde isoakselin pituuteen. Ellipsillä eli soikiolla se on aina 0:n ja 1:n välillä, ja on sitä suurempi, mitä pitkänomaisempi ellipsi on. Ympyrän eksentrisyys on nolla. Eksentrisyys voidaan määritellä myös paraabelille, jolla se on 1, ja hyperbelille, jolla se on suurempi kuin 1. Koska taivaankappaleiden radat ovat ellipsin muotoisia, on käsitteellä huomattava merkitys myös tähtitieteessä. ==Ellipsin eksentrisyys== Ellipsin isoakseli on sen suurin pituus. Ellipsillä on kaksi polttopistettä: F1 ja F2. Ellipsin reuna kiertää ellipsin määritelmän mukaisesti polttopisteitä siten, että missä hyvänsä reunan pisteessä P kolmion F1F2P ympärysmitta pysyy aina saman pituisena. Mitä soikeampi ellipsi on, sitä kauempana polttopisteet ovat toisistaan. Näin eksentrisyys ilmoittaa polttopisteiden välisen etäisyyden suhteen ellipsin isoakselin pituuteen; polttopisteiden väli ikään kuin venyttää ellipsiä. Ympyrässä polttopisteet sulautuvat keskipisteeksi. Jos eksentrisyys on nolla ( e = 0 ), kyseessä on ympyrä. Mitä suurempi eksentrisyys on ellipsillä, sitä soikeampi tämä on. Ympyrän eksentrisyys on nolla, ellipsillä se on nollan ja yhden välillä (0 < e < 1). == Taivaankappaleiden ratojen eksentrisyys == Keplerin ensimmäisen lain mukaan planeetat kiertävät aurinkoa ellipsin muotoisia ratoja, joiden toisessa polttopisteessä Aurinko sijaitsee. Taivaanmekaniikassa radan eksentrisyys on yksi kappaleen rataa kuvaavista rataelementeistä. Jos jonkin radan eksentrisyys on lähellä nollaa, kyse on ympyrämäisestä radasta. Maan radan eksentrisyys on 0,0167Tähtitieteen perusteet, taulukko sivulla 581, mikä tarkoittaa sitä, että Maan etäisyys Auringosta vaihtelee muutaman prosentin verran sen kiertojakson aikana. Maan radan soikeus vaihtelee aikojen kuluessa välillä 0–0,05. Aurinkokunnan planeettojen ratojen eksentrisyydet ovat enimmäkseen alle 0,05. Merkuriuksella ja Marsilla eksentrisyyden arvo on kuitenkin suurempi. Nämä radat näyttävät paperille piirrettyinä jo silminnähden soikeilta. Yleensä taivaankappaleen radan eksentrisyyttä pidetään suurena, jos se on suurempi kuin 0,1. Komeetat kiertävät Aurinkoa hyvin soikeilla radoilla. Myös esimerkiksi Sedna-nimisellä Aurinkokunnan ulko-osissa kiertävällä pikkuplaneetalla on hyvin suuri eksentrisyys: 0,855. == Erityyppisten käyrien eksentrisyys == * ympyrä e = 0 * ellipsi 0 < e <1 * paraabeli e = 1 * hyperbeli e > 1 == Muita eksentrisyyden määritelmiä == Taivaanmekaniikassa käytetään usein planeetan radan eksentrisyysvektoria, jonka itseisarvo on yhtä suuri kuin radan eksentrisyys, ja suunta osoittaa, millä puolella Aurinkoa planeetta on ollessaan perihelissä.Tähtitieteen perusteet, s. 155-157 Tämä vektori mahdollistaa radan eksentrisyyden laskemisen, jos kappaleen paikka- ja nopeusvektorit jollakin ajanhetkellä tunnetaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Geometria Luokka:Taivaanmekaniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit cs:Excentricita dráhy nn:Eksentrisitet
Jänis (tähdistö)

Jänis (, genetiivi Leporis) on ekvaattorin eteläpuolella Orionin alla sijaitseva heikko tähdistö. Antiikin aikaan tähtikuviota pidettiin Orionin tuolina. Jäniksessä on yksi Messierin kohde, pallomainen tähtijoukko M79. R Leporis on muuttuva pitkäjaksoinen tähti, jonka jakso on 14 kuukautta. Sen kirkkaus vaihtelee 5,5–11,7 magnitudin välillä. Tähdistössä sijaitsee pienimassainen punainen kääpiö 2MASS J0523-1403 noin 40 valovuoden päässä Maasta. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kefeus (tähdistö)

Kefeus (latinaksi Cepheus, genetiivi Cephei) on varsin huomaamaton tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla lähellä Pohjantähteä Kassiopeian vierellä. Linnunrata kulkee Kefeuksen halki. Tarun mukaan kuningas Kefeus oli Kassiopeian puoliso ja Andromedan isä. Mu (μ) Cephei eli Granaattitähti on poikkeuksellisen punainen tähti, jonka kirkkaus vaihtelee epäsäännöllisesti. Delta (δ) Cephei on tunnettu muuttuja, jonka 5,4 vuorokauden jaksoisen kirkkauden vaihtelun (3,3—4,4 mag) voi erottaa paljain silmin. Muuttujaksi sen havaitsi ensimmäisenä kuuromykkä John Goodricke vuonna 1784. Delta Cephei on kefeidien muuttujaluokan prototyyppi, galaktisten etäisyysmittausten "standardikynttilä", jollaisilla on määritetty muun muassa Andromedan galaksin M31 etäisyys. Kruger 60 on 10 magnituden tähtipari 13 valovuoden päässä. Sen muodostaa kaksi punaista kääpiötä, joiden kiertoaika on 44 vuotta. Lähellä Pohjantähteä on NGC 188, joka on yksi vanhimmista avoimista tähtijoukoista. Kefeuksessa on myös Herschelin löytämä kierteisgalaksi NGC 6946, jossa havaittu poikkeuksellisen monta supernovaa: seitsemän kappaletta 85 vuodessa. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit