EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Itäinen Han-dynastia

Itäinen Han-dynastia 東漢 [dōng hàn] (东汉) hallitsi Kiinassa 25 – 220 jaa. Tämä oli osa Han-dynastiaa. Aiempi historiankirjoitus (mm. Sima Qian) tuntee ajanjakson myöhempänä Han-dynastiana, mutta tämä nimike tarkoittaa nykyisin 900-luvulla vallinnutta dynastiaa. == Historia == Itäinen Han-dynastia sai alkunsa Liu Xiun eli hallitsijanimeltään Guangwudin noustua valtakaudella vuosina 25–57 jaa. Hän oli voittanut kilpailijansa Liu Xuanin kaksi vuotta kestäneessä sisällissodassa, joka jätti pääkaupunki Chang'anin raunioiksi. Guangwudi siirsi pääkaupungin Luoyangiin ja joutui taistelemaan muita kilpailijoitaan vastaan vielä aina vuoteen 36 saakka. Vakautettua asemansa hallitsijana hän palautti läntisen Han-dynastian hallintomallin, valuutan ja verojärjestelmän. Hän pyrki pääsemään myös eroon eunukkien ja keisarillisten vaimojen sukujen ajan saatossa hankkimasta vaikutusvallasta palatsissa. Hänen seuraajansa Mingdi (57–75) ja Zhangdi (75–88) käyttivät Kiinan armeijaa xiongnuja vastaan ja levittivät Kiinan vaikutusvaltaa Keski-Aasiaan. Dynastian alamäki alkoi keisari Hedin (88–105/106) valtakaudella, jolloin eunukit ja keisarillisten vaimojen suvut lisäsivät jälleen valtaansa. Keisarien valtaannoususta tuli peli, jota eri palatsissa vaikuttaneet ryhmät pelasivat oman vaikutusvaltansa suojelemiseksi. Ryhmittymät myös pistivät usein oman etunsa maan edun edelle. Itäisen Han-dynastian viimeisen 50:n vuoden aikana maa joutui useiden eri puolilta tulleiden hyökkäysten kohteeksi. Eri alueilla vaikuttaneet virkamiehet saivat tuntuvasti lisää valtaa ja hallitsivat omia alueitaan paljolti keskusvallasta itsenäisesti. Keltaiset turbaanit aiheuttivat ongelmia kapinoimalla. Samalla keisarin kilpailijat kokosivat omia armeijoitaan ja pyrkivät yhdistämään maan oman valtansa alle. Vuoteen 207 mennessä kenraali Cao Cao hallitsi suurta osaa pohjoisesta ja vain hänen tappionsa taistelussa Sun Quanin kanssa esti häntä yhdistämästä koko maata oman valtansa alle. Muita taisteluihin osallistuneita olivat Dong Zhou, Liu Bei ja Zhuge Liang. Viimeinen Han-dynastian keisari Xiandi luopui vallasta Cao Pin, Cao Caon pojan hyväksi. Cao Pi perusti Wei-dynastian, joka kattoi Kiinan pohjoisosat. Etelässä nousivat valtaan kolme kuningaskuntaa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Han-dynastia, itäinen
Itäinen Jin-dynastia

Itäinen Jin-dynastia (東晉 (yksinkertaistetuilla merkeillä 东晉), [dōng jìn]) hallitsi osaa nykyistä Kiinaa 317 – 420. Itäinen Jin-dynastia sai alkunsa kun Chang'anin valtaamisen jälkeen etelään paennut Läntisen Jin-dynastian hovi perusti uuden hovin Jiankangiin (lähellä Nanjingia) nimittäen siellä heitä suojelleen Longya:n prinssin Itäisen Jin-dynastian keisari Yuaniksi. Kapinat vaivasivat Itäisen Jin-dynastian hovia koko sen valta-ajan. Useimmat onnistuttiin tukahduttamaan, Huan Xuan kuitenkin onnistui hetkeksi kaappaamaan vallan itselleen ja muutti dynastian nimeksi Chu. Liu Yu kuitenkin kukisti hänet ja määräsi sitten valtaan palautetun mutta jälkeenjääneen keisari Anin hirtettäväksi. Keisari Anin veli, keisari Gong astui valtaistuimelle 419 mutta jäi dynastian viimeiseksi keisariksi kun Liu Yu astui hänen tilalleen julistautuen uuden Song-dynastian keisari Wuksi. == Aiheesta muualla == *Radio86.fi: Itäisen Jin-dynastian synty Jin-dynastia, itäinen
Itäinen Wei-dynastia

pienoiskuva|Itäinen Wei merkittynä karttaan ruskealla. Itäinen Wei-dynastia hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 534–550. Itäinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sitä seurasi Pohjoinen Qi-dynastia, pääkaupunkina toimi Ye. Muut Pohjoiset dynastiat olivat: # Pohjoinen Wei-dynastia 386 – 534 # Pohjoinen Qi-dynastia 550 – 577 # Läntinen Wei-dynastia 535 – 556 # Pohjoinen Zhou-dynastia 557 – 581 Itäisen Wei-dynastian hallitsijat Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) Syntymänimet Hallintokaudet Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet Käytäntö: Itäinen Wei + kuolemanjälkeinen nimi Xiao Jing Di (孝靜帝 xiāo jìng dì) Yuan Shan Jian (元善見 yuán shàn jiàn) 534-550 Tianping (天平 tiān píng) 534-537 Yuanxiang (元象 yuán xiàng) 538-539 Xinghe (興和 xīng hé) 539-542 Wuding (武定 wǔ dìng) 543-550 == Katso myös == * Kiinan dynastiat * edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia * vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat * vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat * vallitseva aikakausi Kiinassa: Eteläiset ja pohjoiset dynastiat * seuraava kausi: Pohjoinen Qi-dynastia * seuraava koko Kiinan kattava kausi: Sui-dynastia * 500-luku Wei
Ilmakitara

Ilmakitaran soittaminen tarkoittaa teeskenneltyä kitaran soittamista ilman instrumenttia. Muusikko Joe Cocker toi ilmakitaran soittamisen suuren yleisön tietoisuuteen vuoden 1969 Woodstock-festivaaleilla. Vaikka ilmakitaran käsite ei tuolloin vielä popularisoitunut, sitä pidetään ilmiön syntymisen alkupisteenä. Monet muusikot liikuttavat vaistonvaraisesti ruumistaan soittamansa musiikin tahdissa. Jotkut rock-musiikkia soittavat kitaristit liioittelevat näitä liikkeitä tehostaakseen esiintymistään ja ovat muovanneet soittoonsa liittyvästä koreografiasta itselleen tavaramerkin. Heidän ihailijansa usein matkivat idoliensa soittotyyliä tempautuakseen mukaan tunnelmaan. Ilmakitaransoittoa voidaan pitää erikoistuneena tanssin lajina. Jotkut ovat kehittäneet ilmakitaransoitosta oman harrastuksensa ja ovat ylpeitä taidostaan matkia lukemattomien eri artistien tyylejä. Useissa maissa järjestetään ilmakitaransoiton kansallisia kilpailuja, ja vuodesta 1996 lähtien Oulussa on järjestetty vuosittaiset Ilmakitaransoiton MM-kisat. Tiedekeskus Heureka on yhteistyössä TKK:n kanssa kehittänyt laitteiston, joka tuottaa ilmakitaristin soitosta ääntä. Soittaja käyttää erityisiä käsineitä, joiden liikkeen järjestelmä muuntaa musiikiksi. Vuonna 2006 perustettu Virtual Air Guitar Company sai keväällä 2007 Suomen teollisuussijoituksen ja yksityissijoittajien tekemänä sijoituksena 130 000 euroa ilmakitarapelinsä prototyypin kehittämiseen.Taloussanomat 21.6.2007. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Ilmakitaransoiton MM-kilpailujen historia 1996-2003*Ilmakitarakilpailut Luokka:Kitaransoittotekniikat Luokka:Metallimusiikkiin liittyvät käsitteet Luokka:Eleet
Iso koira

Iso koira (latinaksi Canis Major (CMa), genetiivi Canis Majoris) on tähdistö, joka sijaitsee Orionin, Yksisarvisen, Jäniksen ja Peräkeulan tähdistöjen lähellä. Ison koiran kirkkain tähti, Sirius (α Canis Majoris) on kirkkain Maahan näkyvä tähti. Syvän taivaan kohteita ei tähdistön alueella ole monia, näistä ehkä huomattavimpana avoin tähtijoukko M41, joka sijaitsee Siriuksesta noin 4 astetta etelään. Ison koiran kirkkaimmat tähdet, kaikki nimet paitsi Sirius alkujaan arabiaa. *α CMa: Sirius *β CMa: Murzim *γ CMa: Muliphen *δ CMa: Wezen *ε CMa: Adhara *ζ CMa: Furud *η CMa: Aludra ==Tähdet== Tähtiä nimineen: * (9/α CMa) −1,44 Sirius tai Koiratähti tai Aschere tai Canicula - kirkkain tähti; kaksoistähti;lähitähti ** < sīrius < σείριοσ Kirkas ** < الشعرى aš-ši’rā Sirius ** < canīcula Koira * (2/β CMa) 1,98 Murzim [Murzam, Mirzim, Mirza] ** < ? al-murzim * (23/γ CMa) 4,11 Muliphein [Muliphen] tai Isis ** < محلفين muħlifayn * (25/δ CMa) 1,83 Wezen [Alwazn, Wesen, Al Wazor] ** < الوزن al-wazn Paino * (21/ε CMa) 1,50 Adhara [Adara] – kuuluu myös kirkkaimpiin tähtiin ** < عذارى caðārā Neidot * (1/ζ CMa) 3,02 Furud [Phurud] ** < فرد al-furud * (31/η CMa) 2,45 Aludra ** < العذرة al-cuðrah neitsyys :Bayerin nimillä: :: 14/θ CMa 4,08; 20/ι CMa 4,36; 13/κ CMa 4,36; λ CMa 4,47; 6/ν1 CMa 5,71; 7/ν2 CMa 3,95; 8/ν3 CMa 4,42; 4/ξ1 CMa 4,34; 5/ξ2 CMa 4,54; 16/ο1 CMa 3,89; 24/ο2 CMa 3,02; 19/π CMa 4,66; 22/σ CMa 3,49; 30/τ CMa 4,37; 28/ω CMa 4,01 :Flamsteedin nimillä: :: 10 CMa 5,23; 11 CMa 5,28; 12 CMa 6,07; 15 CMa 4,82; 17 CMa 5,80; 26 CMa 5,91; 27 CMa 4,42; 29/UW CMa 4,88 * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Iridium

Iridium (, sanasta iris, ’sateenkaari’) on raskas, hauras valkoinen metalli, jonka kemiallinen merkki on Ir. Iridium on huoneenlämpötilassa lähes yhtä tiheää kuin osmium; ne ovat tiheimpiä metalleja, kumpikin on lähes kaksi kertaa niin tiheää kuin lyijy. Iridium on platinaa muistuttava jalometalli. Se kestää kaikista metalleista parhaiten korroosiota, eikä se liukene happoihin, ei edes kuningasveteen. Kemiallisesti se reagoi vain halogeenien ja eräiden sulien suolojen kanssa. Iridiumia käytetään lejeerinkinä standardipainojen ja -mittojen sekä lämmönkestävien kappaleiden valmistamiseen ja platinan seostamiseen. Sitä käytetään jonkin verran myös elektroniikassa sekä autojen sytytystulppien kärkien päällysteenä. Brittiläinen Smithson Tennant löysi iridiumin vuonna 1803 ranskalaisten kemistien Antoine de Fourcroyn, Louis Nicolas Vauquelinin ja Hippolyte-Victor Collet-Descotilsin tutkimusten perusteella. Se on kaikista alkuaineista harvinaisimpia, ja sitä on maankuoressa keskimäärin vain 0,001 ppm. Sitä tuotetaan maailmassa noin 3 000 kg vuodessa. Tavallista suurempina pitoisuuksina iridiumia on kuitenkin niissä maaperän kerrostumissa, jotka ovat syntyneet liitu- ja tertiäärikauden vaihteessa noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Tätä on pidetty ratkaisevana todisteena sille, että tuohon aikaan Maahan törmäsi avaruudesta tullut asteroidi, joka sai aikaan laajaa tuhoa ja johti muun muassa dinosaurusten sukupuuttoon. Monissa meteoriiteissa iridiumpitoisuus on selvästi suurempi kuin maankuoressa. Samoin on ilmeisesti ollut tuon asteroidin laita ja sen iridiumpitoisten ainesten oletetaan levinneen hienojakoisena pölynä eri puolille maapalloa. On arveltu myös että Maan sisäosissa iridiumia olisi selvästi suurempana pitoisuutena kuin pintaosissa, sillä Maan muodostuessa se on suuren tiheytensä vuoksi päätynyt suurilta osin sinne. == Isotoopit == Luonnon iridium on seos kahdesta pysyvästä isotoopista: 191Ir (37,3 %) ja 193Ir (62,7 %). Iridiumille tunnetaan yli 30 radioisotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 165–203. Niistä pitkäikäisin on pysyvien isotooppien väliin jäävä, vuonna 1937 löydetty 192Ir, jonka puoliintumisaika on hieman alle 74 päivää. Isotoopit, joiden massat ovat alle 191, hajoavat β+-hajoamisella, α-hajoamisella ja harvoin protonin emissiolla, poikkeuksena 189Ir, joka hajoaa elektronisieppauksella. Raskaammat radioisotoopit massaluvun 191 jälkeen hajoavat pääasiallisesti β--hajoamisella. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Periodictable: Technical data for Iridium * * Americanelements: Iridium Technical and Safety Data * Argonne National Laboratory: Radiological and Chemical Fact Sheets to Support Health Risk Analyses for Contaminated Areas, Iridium s. 26–27 (pdf) * Mindat: Iridium * Webmineral: Iridium Mineral Data * The Royal Society of Chemistry (RSC): Iridium * PeriodicTable: Iridium (Ir) * PubChem: Iridium * Food Component Database (FooDB): Iridium Luokka:Alkuaineet Luokka:Jalometallit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tass

TASS (, lyh. ТАСС) on Moskovassa keskuspaikkaansa pitävä valtio-omisteinen Venäjän uutistoimisto. Yhtiömuodoltaan se on federatiivinen unitaarinen yritys (FGUP). Yhtiömuodosta FGUP seuraa, että TASSin on lain mukaan toimittava Venäjän federaation etujen mukaan. Kyseessä ei siis ole valtiosta riippumaton uutistoimisto. Venäjän federaation vuoden 2014 budjetista Itar-Tassille myönnettiin 1,224 miljardin ruplan eli noin 27,0 miljoonan euron valtiontuki. Syyskuun 1. päivänä 1904 perustettiin Sankt Peterburgskoje telegrafnoje agentstvo (SPTA), joka oli tuolloisen Venäjän keisarikunnan ensimmäinen virallinen uutistoimisto. Tätä seurasi 1914 Petrogradskoje telegrafnoje agentstvo (PTA), 1918 Rossijskoje telegrafnoje agentstvo (RosTA eli Rosta) ja Rostasta 1925 muodostettu Neuvostoliiton sähketoimisto Telegrafnoje agentstvo Sovetskogo Sojuza (TASS eli Tass) vuoteen 1992. Neuvostoajan jälkeen uutistoimiston nimilyhenteessä haluttiin pitää tunnetuksi tullut Tass, jolloin se tuli tarkoittamaan virallisen nimen tarkennetta, Telegrafnoje agentstvo svazi i soobštšenija eli Yhteydenpidon ja viestien sähketoimisto. Syksyllä 2014 uutistoimisto muutti nimensä muotoon "TASS".http://lenta.ru/news/2014/03/18/tass/ TASS julkaisee päivittäin noin 2 000 uutisjuttua ja 600–800 valokuvaa tai videota.https://tass.com/today ==Katso myös== * Rossija segodnja, () venäläinen uutistoimisto, suoraan presidentinhallinnon ohjauksessa, saa budjettitukea, käyttää edeltäjänsä RIA Novosti -brändiä * Interfax, ei-valtiollinen venäläinen uutistoimisto, kansainvälisesti arvostetuin/siteeratuin == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Uutistoimisto TASS (nimi vaihtui 1.10.2014) ja * Media Landscapes - Russia (Europan Journalism Center) (ejc.net) * Esimerkkejä venäläismedian, myös Itar- Tassin Venäjän valtiojohdon poliittista linjaa noudattavasta uutisoinnista vs. totuudenmukaisempi lähde (stopfake.org) * Maatiedosto Venäjä: Yhteiskunta, kulttuuri ja media (Suomen suurlähetystä, Moskova) (finland.org.ru) Luokka:Venäläiset viestimet Luokka:Uutistoimistot Luokka:Venäläiset valtionyhtiöt
ISS (täsmennyssivu)

ISS voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Kansainvälinen avaruusasema () * ISS A/S, tanskalainen kiinteistöhuoltoyhtiö ** ISS Palvelut, ISS:n suomalainen tytäryhtiö * Myyrmäen jalkapallostadion, aiemmin ISS Station, jalkapallostadion Myyrmäessä, Vantaalla * ISS Dome, jäähalli Düsseldorfissa, Saksassa * Internet Security Systems, IBM:n omistama tietoturvaohjelmistoyritys
Interlingua

Interlingua on keinotekoinen kieli, joka perustuu suurimpiin latinan jälkeläiskieliin, joita ovat ranska, italia, espanja ja portugali. Lisäksi lähteinä on käytetty myös englantia, saksaa ja venäjää lähinnä niiden latinalaisperäisen aineksen osalta. Sikäli se muistuttaa esperantosta kehitettyä idoa. Tämän vuoksi se on monille ymmärrettävämpää kuin esimerkiksi esperanto, jossa käytetään myös hatullisia kirjaimia. Interlingua on naturalistinen kieli, eli se pyrkii luonnollisuuteen. Sen johdosta interlinguan kielioppi on huomattavasti monimutkaisempi kuin monessa ”keinotekoisemmassa” keinotekoisessa kielessä. Silti interlingua on helpompi oppia kuin suurin osa luonnollisista kielistä. Interlinguan sanaston valinnassa on käytetty etymologista periaatetta, jonka mukaan on poimittu nykysanojen kantamuodot. Esimerkiksi hedelmää tarkoittava sana on ranskassa ”fruit”, italiassa ”frutto” ja espanjassa ”fruto”. Interlinguaan on otettu niiden yhteinen kantasana, keskiajan latinan ”fructo”, joka on lähempänä romanan kielen sanaa ”fruct” kuin espanjan, ranskan, italian tai portugalin sanoja. Yleisemminkin etymologinen periaate on johtanut sanastoltaan vaikeampaan kieleen, kuin mitä nykyisissä kielissä pitäytyminen. (Hyvä esimerkki yksinkertaisemmasta sanastosta on toinen romaanisiin kieliin perustuva keinotekoinen kieli, lingua franca nova.) Interlinguan pääosat luotiin noin vuoteen 1950 mennessä. Se keräsi mainetta muutaman vuoden ajan ja joitakin tieteellisiä artikkeleita julkaistiin interlinguaksi kansainvälisissä lehdissä. Myöhemmin kiinnostus interlinguaa kohtaan laantui ainakin väliaikaisesti. Internetin läpimurto 1990-luvulla antoi myös interlingualle uuden mahdollisuuden. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wikipedia. Frontispicio Wikipedia interlinguaksi * Suomen interlingua-yhdistys * Union Mundial pro Interlingua Luokka:Kansainväliset apukielet
Itä-Eurooppa

Itä-Eurooppa on Euroopan maanosan itäinen osa. Varsinkin kylmän sodan aikana termiä käytettiin viittaamaan maihin, joiden järjestelmä oli tuolloin sosialistinen. Itä-Eurooppaan luettiin tällä perusteella Itä-Saksa, Venäjän Euroopan puoleiset osat, Baltian maat, Puola, Valko-Venäjä, Ukraina, Unkari, Tšekki, Slovakia, Romania, Moldova, Georgia, Bulgaria, Albania ja entisen Jugoslavian maat. == Yhdistyneitten kansakuntien Itä-Euroopan ryhmä == YK määritteli vuonna 2008 itäeurooppalaisiksi maiksi seuraavat valtiot: Bulgaria, Moldova, Puola, Romania, Slovakia, Ukraina, Unkari, Tšekin tasavalta, Valko- Venäjä ja Venäjä. == Maantiede == Pinta-alallisesti suurin osa Itä-Euroopasta sijaitsee kaukana meristä, minkä vuoksi Itä-Euroopassa vallitsee pääosin mannerilmasto. Mannerilmastolle tyypillistä on talven ja kesän suuri lämpötilaero. Suurimmillaan ero voi olla 40–60 °C. Itä-Euroopasta suurin osa on alankoa. Alueella vain Karpaatit ja Balkanvuoret ovat korkeaa ylänköä. == Katso myös == * Itäblokki * Keski- ja Itä-Eurooppa == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Euroopan maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Iskelmäradio Pohjanmaa

Iskelmä Pohjanmaa oli Pohjanmaalla toimiva radioasema, jonka toiminta-alueina olivat lähinnä Etelä- ja Keski-Pohjanmaa. Kanava keskittyi suomalaisen iskelmämusiikin soittamiseen. Nimestään huolimatta asemalla ei ollut mitään tekemistä puolivaltakunnallisen Iskelmän kanssa. Kanavan toimiluvanhaltija Kevyt Kanava Oy solmi yhteistyösopimuksen SBS Finlandin kanssa ja Iskelmä Pohjanmaan taajuuksilla aloitti rock-musiikkia soittava City Pohjanmaa. Alueella alkoi myöhemmin kuulumaan myös Iskelmä Pohjanmaa. == Teknistä tietoa == *Toimiluvanhaltija: Kevyt kanava Oy *Taajuudet (tiedot 4.10.2003) **Alajärvi 104,3 **Jalasjärvi 105,9 **Jurva 100,4 **Kalajoki 104,6 **Kaustinen 89,3 **Kokkola 106,3 **Kruunupyy 104,9 **Lehtimäki 103,9 **Pattijoki 89,9 **Pietarsaari 100,3 **Teuva (Kristiinankaupunki) 105,1 **Vimpeli 103,1 *RDS: ISKELMA Luokka:Suomalaiset radioasemat Luokka:Etelä-Pohjanmaan media
Jaavan kieli

Jaavan kieltä puhuu noin 62,2 miljoonaa ihmistä Jaavan saarella Indonesiassa. Se on Indonesian puhutuin (31,8 % väestöstä) äidinkieli. Jaavan saaren lisäksi jaavan puhujia on hieman myös Malesiassa ja Singaporessa. Myös Surinamessa ja Uudessa-Kaledoniassa on merkittäviä jaavankielisiä vähemmistöjä, jotka saivat alkunsa hollantilaisten plantaasinomistajien tuotua alueille työvoimaa Jaavalta. Jaava kuuluu länsi-malaiji-polynesialaisiin kieliin. Jaava jaetaan neljään päämurteeseen: keski- itä- ja länsijaava sekä jawa halus. Surinamessa puhuttava jaava eroaa Jaavan saarella puhuttavasta muodosta etupäässä sanastoltaan. Surinamen jaavan sanastoon ovat vaikuttaneet hollanti ja sranantongo, ja paikallisten keskuudessa esiintyy paljon koodinvaihtoa näiden kolmen kielen välillä. Jaavalaiset ja surinamelaiset jaavan puhujat ymmärtävät kuitenkin toisiaan, mutta Jaavalta tulevien korvaan Surinamen jaava kuulostaa hieman epäkohteliaammalta ja epäviralliselta. == Fonologia == === Konsonantit === Labiaali Dentaali Retrofleksi Palataali Velaari Glottaali Klusiili p b t d ʈ ɖ k g ʔ Frikatiivi s h Affrikaatta t͡ʃ d͡ʒ Nasaali m n ɲ ŋ Likvida l ~ r Puolivokaali w j Lähde: === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i u Puoliavoin e ə o Avoin a Lähde: == Kirjoitusjärjestelmät ja kirjallisuus == Jaavan kielellä on oma kirjoitusjärjestelmänsä, mutta nykyisin sitä kirjoitetaan lähes täysin vain latinalaisilla aakkosilla. Perinteisten jaavalaisten aakkosten käyttö on vähentynyt toisen maailmansodan jälkeen. Monet koulut kuitenkin opettavat kirjoitusjärjestelmää.. Jaavankielistä kirjallisuutta alettiin tuottamaan noin vuoden 750 tienoilla. Siihen vaikuttivat sekä islam että intialainen kirjallisuus. Jaavankielisen kirjallisuuden kehittäminen on ollut vaikeaa siitä saakka, kun Indonesia itsenäistyi ja maan ainoaksi viralliseksi kieleksi valittiin indonesia. == Sanasto == Lukusanat 1–10 jaavaksi: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 setunggal kalih tiga sekawan gangsal enem pitu wolu sanga sedasa == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Indonesian kielet Luokka:Jaava Luokka:Malaijilais-polynesialaiset kielet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Surinamen kielet
Jukka Korpela (tietokirjailija)

Jukka ”Yucca” Kalervo Korpela (s. ) on suomalainen tietokirjailija. Korpela on tehnyt laajan verkkosivuston nimeltä Datatekniikka ja viestintä, joka käsittelee kaikenlaista WWW-tekniikoista suomen kieleen. Korpela on ollut myös yksi sfnet-uutisryhmähierarkian tunnetuimmista kirjoittajista. Hän on kirjoittanut muun muassa viestinnästä, lakiasioista ja kielenhuollosta. Lisäksi hän toimi vakituisesti silloisen MikroPC-lehden kolumnistina. == Elämä == Jukka Korpela on koulutukseltaan filosofian kandidaatti, pääaineenaan matematiikka. Korpela työskenteli Teknillisessä korkeakoulussa vuoteen 2001. Korpela asuu Espoossa, ja hänellä on kolme lasta. == Teoksia == * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Jukka Korpelan sivusto Datatekniikka ja viestintä Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Internet-persoonat Luokka:Usenet Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jan-Erik Enestam

Jan-Erik Enestam (s. 12. maaliskuuta 1947 Västanfjärd) on Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtajana (1998–2006) ja ministerinä (1995–2006) toiminut suomalainen poliitikko. Hän toimi Pohjoismaiden neuvoston pääsihteerinä vuosina 2007–2013. Enestam toimi kansanedustajana vuosina 1991–2007 ja ministerinä useissa hallituksissa. Hän on toiminut puolustusministerinä Ahon hallituksessa (1995) vastaten lisäksi tasa-arvoasioista sosiaali- ja terveysministeriössä, sisäministerinä Lipposen I hallituksessa (1995–1999), puolustusministerinä Lipposen II hallituksessa (1999–2003) vastaten lisäksi pohjoismaisen yhteistyön ja lähialueyhteistyön asioista ulkoasiainministeriössä sekä ympäristöministerinä Jäätteenmäen ja Vanhasen I hallituksessa vastaten lisäksi pohjoismaisen yhteistyön sihteeristölle kuuluvista asioista ulkoasiainministeriössä. Ministeripäiviä Enestamille on kertynyt 4 382. Toukokuussa 2015 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Enestamille ministerin arvonimen. Vuonna 2017 Enestam pyrki Kemiönsaaren kunnanvaltuuston edustajaksi kaudelle 2017–2021 ja tuli valituksi, Vuonna 2002 Enestam antoi puolustusministerinä Yhdysvaltain tiedustelupalvelu CIA:n kidutettavia ihmisiä sisältäville lentokoneille luvan laskeutua Suomeen. Enestam on esittänyt puoltavia kannanottoja Suomen liittymiseksi Pohjois- Atlantin puolustusliitto Natoon. Defence Minister Enestam: Finland could join NATO without Sweden Helsingin Sanomat, 2002Speech by Mr. Jan-Erik Enestam Minister of Defence of Finland NATO, 1999The Hon. Jan-Erik Enestam Secretary- General of the Nordic Council; Former Finnish Minister of Defence and the Environment ICD - Academy for cultural diplomacy 2009 End of Scandinavian Neutrality: NATO's Militarization of Europe Media Monitors Network, 2009 == Perhe == Jan-Erik Enestam on naimisissa Solveig Enestamin (o.s. Dahlqvist) kanssa vuodesta 1970, ja heillä on kolme lasta: Pontus (s. 1970), Petra (s. 1973) ja Jan-Anton (s. 1988). Koulutukseltaan Enestam on valtiotieteiden maisteri. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen sisäministerit Luokka:Suomen puolustusministerit Luokka:Suomen ympäristöministerit Luokka:Kemiönsaaren kunnanvaltuutetut Luokka:Västanfjärdin kunnanvaltuutetut Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtajat Luokka:Suomalaiset ministerin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Erityisavustajat
Julkistalous

Julkistalous on taloustieteen ala, joka tutkii julkisen sektorin taloutta ja talouspolitiikkaa taloudellisen tehokkuuden ja tasa-arvon näkökulmasta. Verotuksen tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden tutkimus on keskeinen osa julkistaloutta. Julkistalous tarjoaa analyysikehikon, jolla voidaan tarkastella, missä määrin ja millä tavalla julkisen vallan tulisi olla osallisena markkinoiden toimintaan. Kysymyksiin pyritään vastaamaan analysoimalla mikrotalousteorian avulla tuottavatko markkinat tehokkaan ratkaisun ilman julkisen vallan puuttumista niihin. Julkistalous kattaa muun muassa markkinahäiriöiden, ulkoisvaikutusten sekä talouspolitiikan suunnittelun ja soveltamisen tutkimuksen. Näin ollen se kattaa myös julkisen rahoituksen ja etenkin verotuksen tutkimuksen. Julkistaloustiede rakentuu hyvinvointitaloustieteen teorian varaan ja sen tavoitteena on viime kädessä parantaa sosiaalista hyvinvointia. == Katso myös == * Julkisen valinnan teoria == Kirjallisuutta == * *
Jukka Bilund

Jukka Bilund (s. 10. toukokuuta 1959) on suomalainen muusikko, joka on soittanut bassoa, kitaraa sekä laulanut Pelle Miljoona & N.U.S, Musta Leski, Rumble Blues Band ja Fine Experience -yhtyeissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jukka Bilund Discogsissa Luokka:Suomalaiset muusikot Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jaakko Lassila

Jaakko Sakari Lassila (27. maaliskuuta 1928 Vaasa – 4. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli merkittävä elinkeinoelämän vaikuttaja Suomessa. Hän toimi vakuutusyhtiö Pohjolan pääjohtajana ja Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajana. Vaasan yliopisto on nimennyt Lassilan kauppatieteiden kunniatohtoriksi vuonna 1988https://archive.today/20131005213505/http://old- www.uwasa.fi/ystavat/kunniatohtorit/. == Elämäkerta == Jaakko Lassila väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Helsingissä vuonna 1966. Hän työskenteli vakuutusyhtiö Pohjolan toimitusjohtajana vuosina 1974–1983 sekä Kansallis- Osake-Pankin pääjohtajana vuosina 1983–1991. Lassilalla oli lukuisia kotimaisia ja kansainvälisiä elinkeinoelämän luottamustehtäviä. Hän toimi muun muassa Suomen Pankin johtokunnan jäsenenä vuosina 1970–1974 sekä Helsingin kauppakorkeakoulun kanslerina 1989–1992. Uransa loppupuolella hän sai kritiikkiä niin sanotuista Kouri-kaupoista, joissa KOP toimi osakekauppojen rahoittajana. Lassilan pääjohtajakaudella Kansallis-Osake-Pankki teki maaliskuussa 1984 Suomen siihen saakka suurimman pankkikaupan hankkimalla liki 60 prosentin osake-enemmistön sveitsiläisestä Nordfinanz-Bankista ZürichistäMitä Missä Milloin: Kansalaisen vuosikirja 1985, s. 55. Helsinki: Otava, 1984. ja avasi helmikuussa 1985 ensimmäisenä suomalaisena pankkina sivukonttorin New Yorkissa Yhdysvalloissa.Mitä Missä Milloin: Kansalaisen vuosikirja 1986, s. 46. Helsinki: Otava, 1985. Tamminiemen pesänjakajat -kirjassa Lassila nimettiin "rahavallan Reaganiksi" mahdollisena elinkeinoelämän presidenttiehdokkaana vuoden 1982 presidentinvaalissa.Lauantaiseura: Tamminiemen pesänjakajat, s. 99. Tampere: Kustannus-Vaihe, 1981. Lassila toimi monien muiden luottamustehtäviensä ohella sukunsa yhtiön Lassila & Tikanojan johtokunnan jäsenenä vuodesta 1963 alkaen sekä johtokunnan ja myöhemmin hallituksen puheenjohtajana 1970–1998. Hän piti tätä tehtävää omakohtaisesti tärkeämpänä kuin kymmeniä muita hallitustehtäviään eri yhtiöissä. Lassila kuului suomalaisten taloustieteilijöiden O-ryhmään. — Muistelmansa Markka ja ääni: Suomalaisen pääoman palveluksessa hän julkaisi vuonna 1993. == Ura == * Teollistamisrahasto Oy, toimitusjohtaja (1967–1970) * Suomen Pankki, johtokunnan jäsen (1970–1974) * Vakuutusosakeyhtiö Pohjola, pääjohtaja (1974–1983) * Kansallis-Osake-Pankki, pääjohtaja (1983–1991) == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * ==Aiheesta muualla== * Jaakko Lassilan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. * * Itse asiassa kuultuna, tv-haastattelu 2003, 58 min, Yle Areena. Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat Luokka:Suomen Pankin johtajat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Kolme kuningaskuntaa

Kolme kuningaskuntaa () oli kausi Kiinassa vuosina 220–280. Itäinen Han- dynastia ajautui 100-luvun lopulla sisäiseen kaaokseen, ja sen viimeinen keisari oli käytännössä nukkehallitsija. Hän luovutti vallan vuonna 220 Cao Pille, joka oli sotaherra Cao Caon poika. Cao Pi oli Wei-kuningaskunnan (220–265/266) ensimmäinen hallitsija, mutta hänen valtansa käsitti vain Kiinan pohjoisosan. Kaksi muuta Han-dynastian kenraalia käytti tilannetta hyväkseen ja perusti omat kuningaskuntansa. Shu Han -kuningaskunta (221–263/264) hallitsi nykyisen Sichuanin aluetta ja Wu-kuningaskunta (222–280) Jangtsen eteläpuolta. Kolmen kuningaskunnan kausi oli melko lyhyt, ja vuosien 263–264 aikana Wei valtasi Shu Hanin. Wei-kenraali Sima Yan kaappasi vallan 266 ja julisti Jin-dynastian alkaneeksi. Jin valtasi vuonna 280 myös Wu- kuningaskunnan ja yhdisti näin koko valtakunnan. Kolme kuningaskuntaa ei juuri ehtinyt vaikuttaa kiinalaiseen kulttuuriin, vaikka siltä ajalta tunnetaan savinukkien käyttöä näytelmissä. Aikakausi on kuitenkin vaikuttanut monella tavalla myöhemmin, sillä lyhyt ja verinen ajanjakso on innostanut monia taiteilijoita ja kirjailijoita. Tunnetuimpia Kolmea kuningaskuntaa käsitteleviä romaaneja on Sanguo yanyi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kiinan dynastiat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:200-luku
Km

Km tarkoittaa seuraavia: * * kasvatustieteen maisteri, KM tai kasvatustiet. maist., ylempi korkeakoulututkinto * Keila-Miehet, KM, suomalainen urheiluseura * * kenttämakasiini, km, sotilasyksikön varastorakennus * * * * komiteamietintö, KM, komitean laatima selvitys * * konemestari, km, merenkulkualan ammatti * kunniamiekka, km, ansioituneimmille kadeteille jaettava tunnustus. * Käytännön Maamies, KM, suomalainen aikakauslehti * KM Studio, ruotsalaisen Plint Holding AB:n suomalainen sivuliike ==Katso myös== Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat: * * * * . == Lähteet ==
Kilometri

Kilometri (; lyhennettynä km) on pituusyksikkö metrijärjestelmässä. Se on tuhat metriä. Kilo on SI-järjestelmän etuliite, joka tarkoittaa tuhatkertaista. Kilometri on muiden metrijärjestelmän yksiköiden ohella maailman käytetyimpiä mittayksiköitä. == Suhde muihin mittayksiköihin == * ≈ 0,621 mailia * ≈ 1 094 jaardia * ≈ 3 281 jalkaa * ≈ 0,540 meripeninkulmaa ==Lähteet== Luokka:Pituusyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo vuosipäivistä

tammikuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 helmikuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 maaliskuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 huhtikuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 toukokuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 kesäkuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 heinäkuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 elokuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 syyskuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 lokakuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 marraskuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 joulukuu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 ==Historiallinen poikkeus== * 30. helmikuuta == Katso myös == * Ortodoksinen kalenteri * Kuluvan päivän vuositapahtumat – tänään historiassa Luokka:Kalenterit af:Hierdie dag in die geskiedenis ar:احداث ومناسبات bg:Исторически годишнини ca:Calendari d'esdeveniments cy:Rhestr holl dyddiau da:Historiske begivenheder de:Historische Jahrestage et:Aasta päevad en:List of historical anniversaries es:Calendario de aniversarios eo:Tagoj eu:Urteko egutegi fo:Søguligar hendingar fy:Deiskema ko:366일 ia:Anniversarios historic is:Allir dagar ársins he:לוח אירועים שנתי hu:Történelmi évfordulók listája nl:365 dagenschema ja:365日 no:Historiske datoer oc:Calendièr d'eveniments pl:Kalendarium dzień po dniu pt:Lista de dias do ano ru:Месяцеслов sl:Seznam zgodovinskih obletnic sr:Дневни календар sv:Lista över datum ur:آج کا دن uk:Список всіх днів wa:366 djoûs zh-tw:歷史上的今天 zh-cn:历史上的今天
Kaksoset (tähdistö)

Kaksoset (, genetiivi Geminorum) sijaitsee Orionin, Härän, Ajomiehen ja Kravun tähdistöjen vieressä. Sen kirkkaimmat tähdet ovat Castor (α Geminorum) ja Pollux (β Geminorum). Tähdistö ja sen kaksi kirkkainta tähteä on nimetty kreikkalaisen taruston kaksosten, dioskuurien, Kastorin () ja Polydeukeen () mukaan. Messierin kohteista Kaksosissa on avoin tähtijoukko M35. Muuttuvia tähtiä ovat kefeidityyppinen zeta (ζ) Geminorum sekä epäsäännölliset muuttujat myy (μ) ja eta (η) Geminorum. Kaksosten tähtikuvio näkyy helposti Suomessakin. Amerikkalainen tähtitieteilijä Clyde Tombaugh käytti Kaksosten delta-tähteä ohjaustähtenä etsiessään vielä tuntematonta aurinkokunnan ulommaista planeettaa, joka sittemmin sai nimen Pluto. Hän löysikin etsimänsä kahdesta pitkin välein otetusta valokuvaparista pikkutarkan vertailun avulla erityistä blink-mikroskooppia käyttäen Pluton löytyminen, artikkeli Tähdet ja avaruus -lehdessä 2/82 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Korea

Korea voi tarkoittaa seuraavia asioita: * korean kieli, pääasiassa Korean niemimaalla puhuttava kieli * Korean niemimaa, joka sijaitsee Itä-Aasiassa, Kiinan ja Venäjän rajan eteläpuolella * Korea, historiallinen valtio, joka jakaantui kahtia toisen maailmansodan ja Korean sodan jälkeen: ** Korean tasavalta eli Etelä-Korea ** Korean demokraattinen kansantasavalta eli Pohjois-Korea * korea, mm. Huntingtonin taudissa (aik. Huntingtonin korea) esiintyvä liikehäiriö-oire. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiinan dynastiat

Kiinan dynastiat ovat Kiinan hallitsijoiden tai hallitsijasukujen valtakausia, joiden kautta Kiinan historia jaotellaan. Perinteinen kiinalainen aikakäsitys on syklinen: maan historiassa järjestyksen ja kaaoksen, vaurauden ja rappion kaudet on nähty vuorottelevan jinin ja jangin mukaan. Tämän syklin luonnolliseksi perustaksi historiassa tulivat dynastiat, sillä niidenkin vaiheissa nähtiin syntymä, kasvu, rappio ja kuolema. Dynastioiden vaihtuminen onkin voinut merkitä yhteiskunnallista muutosta ja taloudellista uudistumista, ja myös nykyaikainen historiankirjoitus käyttää tätä jaottelua vielä jonkin verran, sillä länsimaiden historian kausijako ei Kiinaan sellaisenaan sovellu. Dynastia Valtakausi Xia-dynastia (夏) n. 2100 - 1600 eaa. Shang-dynastia (商) n. 1766 - 1046 eaa. Zhou-dynastia (周) Läntinen Zhou (西周) 1046 - 771 eaa. Itäinen Zhou (東周) 770 - 256 eaa. Kevättä ja syksyä (春秋) 770 - 476 eaa. Taistelevat läänitysvaltiot (戰國) 475 - 221 eaa. Qin-dynastia (秦) 221 - 206 eaa. Han- dynastia (漢) Läntinen Han (西漢) 206 eaa. - 24 jaa. Itäinen Han (東漢) 25 - 220 jaa. Kolme kuningaskuntaa (三國) Wei (魏) 220 - 265 Shu Han (蜀漢) 221 - 263 Wu (吳) 222 - 280 Läntinen Jin-dynastia (西晉) 265 - 316 Itäinen Jin-dynastia (東晉) 317 - 420 Eteläiset ja pohjoiset dynastiat (南北朝) Eteläiset dynastiat (南朝) Song (宋) 420 - 479 Qi (齊) 479 - 502 Liang (梁) 502 - 557 Chen (陳) 557 - 589 Pohjoiset dynastiat (北朝) Pohjoinen Wei (北魏) 386 - 534 Itäinen Wei (東魏) 534 - 550 Pohjoinen Qi (北齊) 550 - 577 Läntinen Wei (西魏) 535 - 556 Pohjoinen Zhou (北周) 557 - 581 Sui-dynastia (隋) 581 - 618 Tang-dynastia (唐) (618 - 907) Viisi dynastiaa (五代) Myöhempi Liang (后梁) 907 - 923 Myöhempi Tang (后唐) 923 - 936 Myöhempi Jin (后晉) 936 - 946 Myöhempi Han (后漢) 947 - 950 Myöhempi Zhou (后周) 951 - 960 Song-dynastia (宋) Pohjoinen Song (北宋) 960 - 1127 Eteläinen Song (南宋) 1127 - 1279 Liao-dynastia (遼) 916 - 1125 Jin-dynastia (金) 1115 - 1234 Mongolien valtakausi, Yuan-dynastia (元) 1271 - 1368 Ming-dynastia (明) 1368 - 1644 Mantšujen valtakausi, Qing-dynastia (清) 1644 - 1911 Kiinan tasavalta (中華民國) 1912 - 1949 Kiinan kansantasavalta (中華人民共和國) 1949 - == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Luettelot hallitsijoista *
Luettelo katastrofielokuvista

Tämä on luettelo katastrofielokuvista. Katastrofielokuvat Katastrofielokuvat Katastrofielokuvat Katastrofielokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Uhka 2009 2012 2012 Apokalyptinen 2006 Absolute Zero Absolute Zero Ilmastonmuutos 1970 Kiitorata Airport Ihminen 1995 Apollo 13 Apollo 13 Ihminen 1998 Armageddon Armageddon Meteoriitti/asteroidi 1997 Asteroidi Asteroid Meteoriitti/asteroidi 1991 Tulimyrsky Backdraft Tulipalo 1979 Kaupunki liekeissä City on Fire Tulipalo 1997 Dante’s Peak Dante’s Peak Tulivuori 2008 Dasavathaaram Dasavathaaram Biologinen 2004 The Day After Tomorrow The Day After Tomorrow Ilmastonmuutos 1998 Deep Impact Deep Impact Meteoriitti/asteroidi 2006 Disaster Zone: Volcano in New York Disaster Zone: Volcano in New York Tulivuori 2008 Dragon Head Dragon Head Tulivuori 2007 Flood – Lontoo tulvii Flood Tulva 1996 Independence Day – Maailmojen sota Independence Day Ulkoavaruus 1980 Ketjureaktio The Chain Reaction Ydinvoima 1933 King Kong King Kong Biologinen 1976 King Kong King Kong Biologinen 2005 King Kong King Kong Biologinen 2005 King Kong King Kong Biologinen 1998 Kova sade Hard Rain Tulva 1974 Liekehtivä torni The Towering Inferno Tulipalo 1953 Maailmojen sota The War of the Worlds Ulkoavaruus 2005 Maailmojen sota The War of the Worlds Ulkoavaruus 1951 Maailmojen sortuessa When Worlds Collide Meteoriitti/asteroidi 1999 Maanjäristys New Yorkissa Aftershock: Earthquake in New York Maanjäristys 2006 Magma: Volcanic Disaster Magma: Volcanic Disaster Tulivuori 2000 Meren raivo The Perfect Storm Tsunami/myrsky 1979 Meteori Meteor Meteoriitti/asteroidi 1998 Meteoriitit Meteorites! Meteoriitti/asteroidi 2006 Poseidon Poseidon Tsunami/myrsky 1974 Saari maailman huipulla The Island at the Top of the World Tulivuori 2012 Selviytyminen Lo imposible Tsunami/myrsky 1972 S/S Poseidonin seikkailu The Poseidon Adventure Tsunami/myrsky 1981 St. Helens – vaarojen vuori St. Helens Tulivuori 2002 Tappava ydin Scorcher Tulivuori 2009 Tieto Knowing Apokalyptinen 1996 Tornadojen yö Night of the Twisters Tornado 1996 Tropiikin sudet When Time Ran Out Tulivuori 1978 Tuhoparvi The Swarm Biologinen 1997 Tulivuori Volcano Tulivuori 1995 Tuntematon uhka Outbreak Biologinen 1996 Twister Twister Tornado 2003 Ytimessä The Core Apokalyptinen 1997 Volcano: Fire on the Mountain Volcano: Fire on the Mountain Tulivuori 2006 World Trade Center World Trade Center Ihminen 2013 World War Z World War Z Biologinen Katastrofielokuvat *
Keskustapuolue (täsmennyssivu)

Keskustapuolue voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * keskustapuolue, yleisnimitys poliittisen keskustan puolueille * Keskustapuolue, nykyisen Suomen Keskustan nimi vuosina 1965–1988 * Keskustapuolue (), Islanti * Keskustapuolue (), Norja * Keskustapuolue (), Puola * Keskustapuolue (), Ruotsi * Keskustapuolue (), Färsaaret * Keskustapuolue (), Saksa * Keskustapuolue (), Unkari * Viron keskustapuolue () * Suomen Keskustapuolue, Suomessa vuosina 1961–1962 toiminut puolue.
Kansallislaulu

Kansallislaulu on kansallista yhteistuntoa ilmentävä, tietyissä virallisissa ja juhlatilaisuuksissa esitettävä laulu. Joissain maissa kansallislaulu on vahvistettu lainsäädännöllä. Toisten maiden, esimerkiksi Suomen, lainsäädännöissä ei ole mainintaa kansallislaulusta, vaan se perustuu käytäntöön. Kansallislaulu on monella sellaisellakin kansakunnalla, jolla ei ole omaa valtiota. Kansallislaulut ovat suhteellisen uusi keksintö. Ison- Britannian God Save the King esitettiin ensimmäisen kerran Lontoossa vuonna 1745 Prestonpansin taistelun voiton kunniaksi. Laulun melodia otettiin sen jälkeen käyttöön kansallislauluissa esimerkiksi Saksassa ja Tanskassa. Ranskan Marseljeesia laulettiin Tuileries’n valtauksessa 1792, minkä kautta siitä tuli suosittu vallankumouslaulu. Kansallisuusaatteen nousun myötä 1800- ja 1900-luvuilla useimmat maat omaksuivat itselleen kansallislaulun. Kansallislaulun sanoitus on usein voimakkaan kansallismielinen, ja siinä viitataan maahan ja kansaan tavalla, jolla kansa ne kokee. Kansallislaulun melodia voi olla alkuperäinen tai lainattu jonkin toisen maan laulusta. == Katso myös == * Luettelo kansallislauluista == Lähteet == Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
KRS-TV

KRS-TV on Kristiinankaupungin paikallinen televisiokanava. KRS-TV aloitti toimintansa 1980 ja vuonna 1993 se sai toimiluvan. Kanavan ohjelmisto on kaksikielistä. Ohjelmatarjontaa on kaksi kertaa viikossa tiistaisin ja perjantaisin, kun taas kaupunginvaltuuston istunnot lähetetään torstaisin. Ohjelmatarjonta koostuu paikallisista tapahtumista ja kulttuurista, suorina lähetyksinä kanava lähettää muun muassa kaupunginvaltuuston istunnot. ==Aiheesta muualla== * https://www.krstv.fi Luokka:Suomalaiset televisiokanavat Luokka:Kristiinankaupungin media Luokka:Vuonna 1980 perustetut televisiokanavat
Kreikkalaiskatolisuus

Kreikkalaiskatolisuus voi tarkoittaa: * kaikkia tai eräitä idän katolisia kirkkoja * vanhahtavassa kielenkäytössä ortodoksisia kirkkoja; sanan tämä merkitys on kuitenkin oleellisesti muuttunut.
Keskusta

Keskusta tarkoittaa seuraavia: ===Politiikka=== * keskusta, poliittisesti vasemmiston ja oikeiston väliin sijoittuva poliittinen ryhmä * Suomen Keskusta, lyhyemmin Keskusta, suomalainen puolue * Keskusta, keskustanuorten vuosina 1966–2013 julkaisema järjestölehti. ===Maantiede=== * keskusta, kaupungin tai muun taajaman ydin * Keskusta, edelliseen liittyen erisnimenä: ** Keskusta, Forssan kaupunginosa ** Keskusta, Jyväskylän keskeisin kaupunginosa ** Keskusta, yksi Keravan kaupunginosista ** Keskusta, yksi Parkanon kaupunginosista ** Keskusta, yksi Loimaan kaupunginosista ** Keskusta, Pietarsaaren kaupunginosa ** Keskusta, yksi Tampereen suuralueista ** Keskusta, yksi Turun suuralueista ===Muut=== * keskusta, shakkipelissä pelilaudan keskiosa ==Katso myös== * 1. kaupunginosa
Konservatiivisuus

Konservatiivisuus tai konservatiivinen tarkoittaa yleismerkityksessään vallitsevien olojen säilyttämisen kannattamista. * politiikassa konservatiivisuus viittaa konservatismin aatteeseen * lääketieteessä konservatiivinen hoito tarkoittaa muuta kuin kirurgista hoitoa.
Kreationismi

Kreationismi eli luomisusko on uskonnollinen oppi, jonka mukaan kaikkeus ja sen elolliset olennot ovat syntyneet luomistapahtumassa. Kreationismilla voidaan suppeimmillaan tarkoittaa nk. nuoren maan kreationismia, laajimmillaan sillä voidaan tarkoittaa uskoa jonkinlaiseen luomistapahtumaan. == Kreationismin lajit == Kreationismin eri lajien luokittelemiseksi on tehty useita yrityksiä. Taulukossa alla on lueteltu erilaisten kreationistien näkemyksiä. Ihminen Biologiset lajit Maapallo Kaikkeus Nuoren Maan kreationismi Jumalan luoma. Jumalan luoma. Makroevoluutiota ei ole. Alle 10 000 vuoden ikäinen. Maailmanlaajuisen tulvan muokkaama. Alle 10 000 vuoden ikäinen tai ei ota kantaa muuhun kuin aurinkokunnan ikään. Aukkojen kreationismi Jumalan luoma. Jumalan luoma. Makroevoluutiota ei ole. Tieteen ajoitus. Maailmanlaajuisen tulvan muokkaama. Tieteen ajoitus. Progressiivinen kreationismi Jumalan luoma. Luominen ja evoluutio. Ei yksittäistä yhteistä esivanhempaa. Tieteen ajoitus. Ei maailmanlaajuista tulvaa. Tieteen ajoitus. Älykäs suunnittelu – Jumalan toiminta jossakin vaiheessa, perusteluna väite palautumattomasta monimutkaisuudesta. Joidenkin kannattajien mukaan maapallo on Jumalan toiminnan tulosta. Joidenkin kannattajien mukaan kaikkeus on Jumalan toiminnan tulosta (teleologinen todistus). Teistinen evoluutio Polveutuneet muiden ihmisapinoiden kanssa yhteisestä esivanhemmasta. Kehittyneet yhteisestä esivanhemmasta. Tieteen ajoitus. Ei maailmanlaajuista tulvaa. Tieteen ajoitus. == Arvostelu == Kreationismin arvostelijoiden mukaan kreationismi on näennäistiedettä. Heidän mielestään kreationistien väitteet on tehty tukemaan perusteetonta oletusta kaikkeuden luojastaSegerstråle, Ullica: Kreationismin evoluutio. Teoksessa . Euroopan neuvoston päätöslauselman 1580 (vuonna 2007) mukaan kreationistit käyttävät kirjoituksissaan tunnettujen tieteenharjoittajien lausuntoja valikoivasti ja vääristellen. He käyttävät myös niiden tutkijoiden lausuntoja, jotka eivät ole asiantuntijoita asiassa, jonka kreationisti esittää. Tunnettuja kreationismin julkisia arvostelijoita ovat muun muassa Eugenie Scott, Richard Dawkins ja Massimo Pigliucci Yhdysvalloissa National Center for Science Education on vastustanut kreationistien pyrkimyksiä kieltää evoluution opettaminen kouluissa tai rajoittaa sitä. == Katso myös == * Elämän alkuperä * Evoluutioteorian vastustus * Kelloseppävertaus * Kosmologinen todistus * Kreationismin historia * Kreationismin opetus kouluissa * Raamatun luomiskertomus * Scopesin oikeudenkäynti * Luonnollinen teologia * Teismi * Teleologinen todistus * Ussherin–Lightfootin kalenteri * Älykäs suunnittelu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * === Kreationismia kannattavia sivustoja === * * * * * * * * Access Research Network. * Reasons. * Creation Research Society. * Kolbecenter. * Creation Ministries International === Kreationismin arvostelua === * Risto Selin: Kreationismi. Teoksessa * Sampo Marski: Kreationismi – aukkojen tiede. Havina 1/2010. * Talk.Origins. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kuukausi

Kuukausien pituudet Järjestys Kuukausi Päiviä 1 tammikuu 31 2 helmikuu 28* 3 maaliskuu 31 4 huhtikuu 30 5 toukokuu 31 6 kesäkuu 30 7 heinäkuu 31 8 elokuu 31 9 syyskuu 30 10 lokakuu 31 11 marraskuu 30 12 joulukuu 31 karkausvuosina 29 päivää Kuukausi (lyhenne kk) on ajanlaskun yksikkö, joka perustuu Kuun kiertoaikaan Maan ympäri. Yleensä sillä tarkoitetaan nykyisen kalenterin kalenterikuukautta (28–31 vrk). Muissa kalentereissa on myös muun mittaisia kuukausia. Lisäksi tähtitieteessä on määritelty muutamia erilaisia kuukausia. == Kuukausi ajanlaskussa == Yleisessä kielenkäytössä kuukausi on gregoriaanisen kalenterin 28-31 kalenterivuorokauden mittainen nimetty ajanjakso eli kalenterikuukausi. Sekä gregoriaanisen että juliaanisen kalenterin mukaan vuodessa on 12 kuukautta, joiden latinalaiset nimet ovat kummassakin kalenterissa Ianuarius, Februarius, Martius, Aprilis, Maius, Iunius, Iulius, Augustus, September, October, November ja December. Nämä latinalaiset nimet ovat yhä käytössä yleensä vain vähän muuntuneina useimmissa eurooppalaisissa kielissä. Suomen kielessä kuukausilla on kuitenkin täysin omakieliset nimet tammikuu, helmikuu, maaliskuu, huhtikuu, toukokuu, kesäkuu, heinäkuu, elokuu, syyskuu, lokakuu, marraskuu ja joulukuu. Kuukausi on alun perin tarkoittanut kahden uudenkuun välistä ajanjaksoa. Tämä synodinen kuukausi on keskimääräiseltä pituudeltaan 29,53 vuorokautta. Monissa kulttuureissa eri puolilla maailmaa on tai on ollut käytössä kuukalenteri tai yhdistetty aurinko- ja kuu­kalenteri eli lunisolaarinen kalenteri, jossa kalenteri­kuukauteen kuuluu tosin aina kokonainen määrä vuorokausia mutta sen keski­määräinen pituus on mahdollisimman lähellä synodista kuukautta ja kuukausi vaihtuu näin ollen aina uuden­kuun aikoihin. Sitä vastoin aurinko­kalentereissa kuten gregoriaanisessa kalenterissa kuu­kausi on hieman pitempi eikä sillä ole suoraa yhteyttä kuun vaiheisiin. == Tähtitieteelliset kuukauden määritelmät == Tähtitieteessä käytetään useita erilaisia kuukauden määritelmiä: * Synodinen kuukausi on aika uudestakuusta seuraavaan uuteenkuuhun, keskimäärin 29,53 vuorokautta. * Sideerinen kuukausi on Kuun kiertoaika Maan ympäri kiintotähtien suhteen, ja sen pituus on 27,32 vuorokautta. Ero synodisen ja sideerisen kuukauden välillä johtuu siitä, että kuukauden kuluessa Maa ehtii jo kulkea noin kahdestoista­osan kierrosta radallaan Auringon ympäri. * Trooppinen kuukausi on aika, joka Kuulta kuluu radallaan kierrokseen kevättasauspisteen suhteen. Maan akselin prekession vuoksi tämä on noin kymmenen sekuntia lyhempi kuin sideerinen kuukausi. * Anomalistinen kuukausi on Kuun kiertoaika perigeumista perigeumiin. Perigeum on se kohta Kuun radalla, jossa se on lähimpänä Maata. Koska Kuun radan elliptisyyden suunta vaihtelee, anomalistinen kuukausi on hieman pidempi kuin sideerinen, noin 27,55 vuorokautta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Jussi Katajala: Suomalaiset kuukaudet. Katajala.net 4.10.2007. Luokka:Ajan yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Klassinen musiikki

Klassinen musiikki voi tarkoittaa * klassismin musiikkia eli wieniläisklassismia, jonka merkittävimmät edustajat olivat Joseph Haydn, Wolfgang Amadeus Mozart ja Ludwig van Beethoven. * taidemusiikkia, jota usein puhekielessä kutsutaan "klassiseksi" aikakaudesta riippumatta
Keski-Eurooppa

Keski-Eurooppa on alue keskellä Eurooppaa. Aluetta ei ole määritelty yksiselitteisesti, mutta usein siihen sisällytetään Itävalta, Liechtenstein, Puola, Saksa, Slovakia, Slovenia, Sveitsi, Tšekki ja Unkari sekä Venäjän Kaliningradin alue. Nämä kaikki mukaan lukien Keski-Euroopan asukasluku on yli 165 miljoonaa. == Historia == Keski-Eurooppa tunnettiin käsitteenä 1800-luvulla, mutta jo keskiajalla, vuonna 1335 järjestettiin Unkarin, Puolan ja Böömin kuninkaiden kokous. Nykyaikaisen Keski-Euroopan syntymisenä voisi pitää 21. tammikuuta, vuonna 1904, jolloin perustettiin Keski-Euroopan talousyhdistys. Tämän päätarkoituksena oli Saksan ja Itävalta-Unkarin taloudellinen yhteistyö. Muutenkin Keski-Eurooppa pitkälti yhdistettiin Saksaan ja sen taloudelliseen, kulttuurilliseen sekä poliittiseen vaikutusympäristöön. == Maantiede == Maantieteellisesti Keski-Eurooppa sijoittuu Alppien, Karpaattien, Itämeren ja Reinin joen rajaamalle alueelle. Kasvimaantieteellisenä alueena Keski-Eurooppa ulottuu Alpeilta Itämerelle. Lännessä se ulottuu pitkälle Ranskan puolelle. == Katso myös == * Keski- ja Itä-Eurooppa ==Lähteet== Luokka:Euroopan maantiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit