EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pekka Mäkinen (jääkiekkoilija)

Pekka Mäkinen (s. 5. kesäkuuta 1949 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi puolustajana SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1966–1980 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 312 Mäkinen edusti pääsarjatasolla Tampereen Ilvestä, Tampereen Tapparaa ja Oulun Kärppiä. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 373 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 43 + 49 = 92 ja jäähymääränsä 175 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 17 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 2 + 3 = 5 ja jäähyminuutteja 16. Hän voitti kaksi Suomen-mestaruutta ja saavutti lisäksi neljä SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Hänen poikansa Antti Mäkinen pelasi A-junioritasolle asti Tapparassa ja toimii nykyään NHL-otteluiden selostajana Viasat Hockey Finland -kanavalla. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juha Silvennoinen

Juha Silvennoinen (s. 1. toukokuuta 1952 Joensuu) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1971–1981 ja voitti kolme Suomen-mestaruutta.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 320 Silvennoinen edusti pääsarjatasolla Joensuun Kiekko-Poikia, Tampereen Tapparaa ja Lahden Reipasta. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 304 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 83 + 59 = 142 ja jäähymääränsä 118 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 26 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 10 + 2 = 12 ja jäähyminuutteja 6. Hän voitti kolme Suomen- mestaruutta ja saavutti lisäksi kolme SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Salaspilsin keskitysleiri

Salaspilsin keskitysleirin perustivat saksalaiset vuoden 1941 lopulla Latvian pääkaupungin Riian läheisyyteen. Virallisesti Salaspils oli poliisivankila ja työkoulutusleiri (Polizeigegfängnis und Arbeitserziehungslager). Se tunnettiin myös kaupungin saksalaisella nimellä Kurtenhof. Leirillä kuoli sen olemassaolon aikana monta tuhatta ihmistä. Tarkkoja lukumääriä on vaikea löytää. Sodan jälkeen neuvostoliittolaiset pystyttivät alueelle suuria muistomerkkejä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Latvia Jewish Virtual Library Luokka:Latvian historia Luokka:Saksalaiset keskitysleirit toisen maailmansodan aikana
Vesa Lehtoranta

Vesa Kalevi Lehtoranta (1. helmikuuta 1949 Tampere – 29. elokuuta 2023 TampereKuolinilmoitus. Aamulehti 24.9.2023, s. B14.) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1967–1977 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Lehtoranta edusti koko pääsarjauransa ajan Tampereen Tapparaa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 175 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 32 + 28 = 60 ja jäähymääränsä 40 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 10 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 1 + 2 = 3\. Hän voitti yhden Suomen-mestaruuden ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean. Lehtoranta hukkui 74-vuotiaana elokuussa 2023 Tampereella Näsijärveen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Keijo Männistö

Keijo Männistö (s. 22. toukokuuta 1949 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1967–1979 ja voitti kolme Suomen-mestaruutta.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 312 Männistö edusti koko pääsarjauransa ajan Tampereen Tapparaa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 309 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 79 + 52 = 131 ja jäähymääränsä 249 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 18 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 4 + 5 = 9 ja jäähyminuutteja 18. Hän voitti kolme Suomen-mestaruutta ja saavutti lisäksi kolme SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tapio Kallio (jääkiekkoilija)

Tapio Kallio (s. 27. lokakuuta 1954) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-liigassa vuosina 1976–1979 ja voitti kaksi Suomen- mestaruutta.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 303 Kallio edusti SM-liigassa kolmen kauden ajan Tampereen Tapparaa. Hän pelasi SM-liigassa yhteensä 76 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 9 + 2 = 11 ja jäähymääränsä 6 minuuttia. SM- liigan pudotuspeleissä hän pelasi 13 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 1 + 1 = 2 ja jäähyminuutteja 2. Hän voitti kaksi Suomen-mestaruutta ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Petri Karjalainen

Petri Karjalainen (s. 3. heinäkuuta 1956 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-liigassa vuosina 1976–1981 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 329 Karjalainen edusti koko SM-liigauransa ajan Tampereen Tapparaa. Hän pelasi liigassa yhteensä 56 ottelua ja kuului kokoonpanoon kaikkiaan 122 ottelussa. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi yhdeksän ottelua ja kuului kokoonpanoon yhteensä 17 ottelussa. Hän voitti kaksi Suomen-mestaruutta ja saavutti lisäksi yhden SM- hopean. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tapio Kallio

Jaakko Tapio Kallio (s. 30. huhtikuuta 1960) on suomalainen urheilulääkäri ja entinen aitajuoksija. Kallio voitti 400 metrin aitajuoksun Suomen mestaruuden Kajaanissa 1984. Hän saavutti samassa lajissa SM-hopeaa Oulussa 1981 ja Porissa 1983 sekä SM-pronssia Lahdessa 1985. Kajaanissa 1984 hän saavutti SM- pronssia myös 110 metrin aitajuoksussa. Seuratasolla Kallio edusti Vammalan seudun Voimaa vuoteen 1982 ja sen jälkeen Helsingin Kisa-Veikkoja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset 400 metrin aitajuoksijat Luokka:Suomalaiset pika- aitajuoksijat Luokka:Suomalaiset urheilulääkärit Luokka:Vuonna 1960 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Michael Kors

Michael David Kors (alkujaan Karl Anderson, Jr., s. 9. elokuuta 1959 Long Island, New York) on yhdysvaltalainen muotisuunnittelija. Hänet tunnetaan erityisesti naisten klassisten ja selkeälinjaisten vapaa-ajan vaatteiden suunnittelijana sekä Muodin huipulle -televisiosarjan tuomarina.. Hän suunnitteli 1981 ensimmäisen naistenvaatemallistonsa ja oli Céline-muotitalon luovana johtajana 1997–2003. ==Varhainen elämä== Karl Andersonin äiti oli Revlonin malli ja isä college-opiskelija. He erosivat kun Karl oli kaksivuotias. Karlista tuli nimeltään Michael David Kors viisivuotiaana, kun hän sai äitinsä uuden aviomiehen sukunimen ja sai samalla valita itselleen uudet etunimet. ==Ura== Kors opiskeli Manhattanin Fashion Institute of Technology -oppilaitoksessa, mutta keskeytti opintonsa päästyään suunnittelemaan mallistoja newyorkilaiselle Lothar’s-vaateliikkeelle. Vogue- lehteen Kors pääsi ensimmäisen kerran vuonna 1980. Seuraavana vuonna hän suunnitteli oman naistenvaatemallistonsa ja perusti oman vaatemerkin, jota Bergdorf Goodman- ja Saks Fifth Avenue -liikkeet alkoivat myydä. Vuonna 1984 Kors järjesti ensimmäisen runway-shownsa. Hän suunnitteli Bergdorf Goodmanille kašmir- ja turkisvaatemallistoja ja kehitti tyyliään kohti yksinkertaista eleganssia, jota Vogue kutsui ”neoklassiseksi” ja käytännölliseksi mutta yllättäväksi. Vuonna 1989 Kors suunnitteli ensimmäiset kenkänsä. Vuoden 1990 taloudellisten vaikeuksiensa jälkeen Kors loi huokean KORS Michael Kors -vaatemalliston. Hänestä tuli vuonna 1997 Céline-muotitalon luova johtaja kuudeksi vuodeksi. Sinä aikana hän laajensi omaa brandiaan miestenvaatteilla, asusteilla ja hajuvesillä. Vuonna 2003 Kors sai muotialan arvostetuimman tunnustuksen, Council of Fashion Designers of American vuoden miestenvaatesuunnittelijan palkinnon. Vuonna 2004 Kors pyydettiin Muodin huipulle -televisio-ohjelmaan. Hän oli siinä tuomarina vuoteen 2012, jolloin hän jäi sarjasta pois aikatauluongelmien takia. Kors suunnittelee vaatteita useille kuuluisuuksille kuten Michelle Obamalle ja Angelina Jolielle. Hän on nimennyt innoittajikseen Jacqueline Kennedy Onassiksen, Gwyneth Paltrow’n ja Ali MacGraw’n. ==Yksityiselämä== Kors asuu New Yorkissa. Hän solmi vuonna 2011 avioliiton pitkäaikaisen poikaystävänsä Lance LaPeren kanssa, joka on Michael Kors Women's Design -yhtiön varapuheenjohtaja. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1959 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset muotisuunnittelijat Luokka:Vaatemerkit Luokka:Amerikanruotsalaiset Luokka:Amerikanjuutalaiset
Tapio Flinck

Tapio Flinck (s. 14. elokuuta 1950 Pori) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän pelasi puolustajana SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1969–1984 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 297 Flinck edusti koko pääsarjauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM- sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 496 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 62 + 74 = 136 ja jäähymääränsä 321 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 48 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 6 + 4 = 10 ja jäähyminuutteja 23. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1971 ja 1978 sekä saavutti lisäksi kolme SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin. Flinck pelasi Suomen maajoukkueessa 45 maaottelua, joissa hän teki yhteensä kaksi maalia ja sai kaksi syöttöpistettä. Hän edusti Suomea yksissä MM-kilpailuissa.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 222 Valmentajaurallaan Flinck toimi Porin Ässien päävalmentajana vuosina 1986–1989. Flinckin alaisuudessa joukkue putosi kaudeksi 1989–1990 I-divisioonaan. Flinck itse puolestaan siirtyi valmentamaan Ässät liigasta pudottanutta Joensuun kiekkopoikia, joka kuitenkin seuraavana keväänä hävisi karsintasarjan Ässille ja putosi takaisin I-divisioonaan. Kaudelle 2015–2016 Flinck teki paluun valmennustoimintaan ja ryhtyi II divisioonassa pelaavan Salon Kiekkohaiden päävalmentajaksi. Tapio Flinckin poika Tommy Flinck on myös entinen jääkiekkoilija. Hän teki pitkän uran Ranskan 2-liigassa Mulhousen, Strasbourgin ja Toulousen joukkueissa vuosina 1998–2013. Myös Tommy on jatkanut uraansa valmennuksen parissa sekä Ranskassa että Italiassa. == Tilastot == 1969–1970 Ässät SM-sarja 22 1 1 2 24 – – – – – 1970–1971 Ässät SM- sarja 32 7 3 10 30 – – – – – 1971–1972 Ässät SM-sarja 32 5 4 9 30 – – – – – 1972–1973 Ässät SM-sarja 27 3 5 8 22 – – – – – 1973–1974 Ässät SM-sarja 33 1 6 7 22 – – – – – 1974–1975 Ässät SM-sarja 32 8 3 11 16 – – – – – 1975–1976 Ässät SM-liiga 36 4 12 16 29 4 2 1 3 5 MM 10 1 1 2 6 1976–1977 Ässät SM-liiga 36 12 7 19 19 – – – – – KC 5 0 0 0 2 1977–1978 Ässät SM-liiga 36 8 10 18 30 9 2 1 3 4 1978–1979 Ässät SM-liiga 36 2 6 8 19 8 0 0 0 4 1979–1980 Ässät SM-liiga 36 3 5 8 14 7 0 0 0 2 1980–1981 Ässät SM-liiga 36 1 2 3 14 2 0 0 0 0 1981–1982 Ässät SM-liiga 33 5 3 8 22 9 1 2 3 2 1982–1983 Ässät SM-liiga 32 1 5 6 12 – – – – – 1983–1984 Ässät SM-liiga 37 1 2 3 18 9 1 0 1 6 15 kautta yhteensä SM- sarja/SM-liiga 496 62 74 136 321 48 6 4 10 23 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Arcadia (yhtye)

Arcadia oli brittiläinen 1980-luvulla toiminut popyhtye. Sen perustivat Duran Duran -yhtyeen jäsenet Simon Le Bon, Nick Rhodes ja Roger Taylor sivuprojektiksi muiden yhtyeen jäsenten soittaessa samaan aikaan The Power Stationissa. Roger Taylor jätti musiikkibisneksen kokonaan ennen albumin julkaisua eikä esiintynyt yhdelläkään yhtyeen videolla eikä TV-esiintymisissä. == Levytyshistoria == Yhtyeen ainoa albumi So Red The Rose äänitettiin keväällä 1985 Pariisissa ja sen on sanottu olleen omana aikanaan yksi kaikkien aikojen kalleimmista albumeista.Malins, Steve: Notorious – the unauthorised biography, s. 167. Carlton Publishing Group, 2005. Se julkaistiin marraskuussa 1985. Albumi sai hyvän lähdön albumilistoilla ympäri maailman, kun ensimmäinen single ”Election Day” oli jo ehtinyt menestyä erinomaisesti. Levyllä oli mukana erittäin nimekäs lista vierailijoita kuten Grace Jones, Herbie Hancock, David Gilmour ja Sting. Albumi saavutti platinaa muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Myöhemmät singlelohkaisut eivät kuitenkaan kohonneet suuriksi hiteiksi, vaikka joitakin Top 40 -häntäpään sijoituksia listoilla saivatkin. Vuonna 1986 yhtye julkaisi vielä yhden uuden kappaleen ”Say The Word” elokuvaan Kovan päivän ilta. Vuonna 2010 EMI julkaisi yhtyeen koko tuotannon yhdessä paketissa uudelleen masteroituna mukaan lukien yhtyeen 1987 julkaistu videokokoelma. ==Diskografia== ===Albumi=== * So Red The Rose (1985) ===Singlet=== *Election Day (1985) *Goodbye Is Forever (1986) *The Promise (1986) *The Flame (1986) *Say The Word (1986) ===VHS-video=== *Arcadia (1987) *The Videos (1987) ===Uudelleenjulkaisu=== * So Red The Rose 2-CD+DVD (2010) ===Musiikkivideot=== *Election Day (1985) *The Promise (1985) *Goodbye is Forever (1986) *The Flame (1986) *Say the Word (1986) *Missing (1986) == Lähteet == Luokka:Duran Duran Luokka:Brittiläiset popyhtyeet Luokka:1980-luvun yhtyeet ja sooloartistit
Likainen sota

Likainen sota () oli valtion tukema väkivallan aikakausi Argentiinassa vuosina 1976–1983. Väkivallan uhreiksi joutui tuhansia vasemmistoaktivisteja, ammattiliittolaisia, opiskelijoita, journalisteja, marxilaisia sekä peronisti- sissejäKaleva.fi. Surmansa arvioidaan saaneen yhteensä noin 30 000 hallituksen vastustajaaArgentiinan likaisen sodan johtaja kuoli , Hs.fi. Aikakaudesta käytettiin myös nimityksiä El ProcesoLonely Planet s. 36Background Note: Argentina US Department of State. Viitattu 23.2.2011. , lyhennelmä juntan käyttämästä nimestä Proceso de Reorganización Nacional ('Kansallinen uudelleenjärjestyminen')Dirty War, Britannica.com, viitattu 12.7.2011. Käytössä on myös nimitys la última junta militar ('viimeinen sotilasjuntta')Demian Kelleher, Edgar Brau - The Key , viitattu 12.7.2011. Ihmisoikeusloukkaukset rasittivat maan kuvaa ulkomailla, mutta juntta leimasi arvostelun Argentiinan vastaiseksi kampanjaksi. ==Lähteet== * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Argentiinan historia Luokka:1970-luku Luokka:1980-luku zh:骯髒戰爭
Betty Neumar

Betty Neumar (marraskuu 1931 Ironton, Ohio, Yhdysvallat – 13. kesäkuuta 2011 Louisiana, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen nainen, jota syytettiin neljännen aviomiehensä Harold Gentryn kuoleman järjestämisestä vuonna 1986. Gentryn veli Al Gentry vaati kahden vuosikymmenen ajan viranomaisia tutkimaan veljensä kuolemaa ennen kuin Neumar pidätettiin vuonna 2007. Tapausta tutkiessaan poliisi sai selville, että jokainen Neumarin viidestä puolisosta on kuollut. Tapaus herätti runsaasti huomiota Yhdysvalloissa, jossa Neumaria kutsuttiin Mustaksi leskeksi. Betty Neuman kuoli 13. kesäkuuta 2011 louisianalaisessa sairaalassa julkistamattomaan sairauteen. == Aviomiehet == Betty Johnson syntyi Odis ja Elizabeth Walden Johnsonin perheeseen. Hän valmistui South Point High Schoolista vuonna 1949. Hän oli naimisissa viisi kertaa: # Clarence Malone (1950–1952) kuoli marraskuussa 1970 takaraivoon ammuttuun laukaukseen autokorjaamollaan Medinan kaupungissa Ohiossa; # James Flynn (? –1955) ammuttiin kuoliaaksi laiturilla New Yorkissa vuonna 1955; # Richard Sills (? –1965) väitettiin ampuneen itsensä Floridassa; # Thomas Harold Gentry (1968–1986) löytyi kuolleena pariskunnan North Carolinan kodista, ammuttu useita kertoja; # John Neumar (1991–2007) löydettiin asunnosta luonnollisiin syihin kuolleena. John Neumarin kuolemansyyksi lueteltiin verenmyrkytys, iskeeminen koliitti ja suolitukos, jotka voivat olla oireita arseenimyrkytyksestä. Kuolemaa pidetään epäilyttävä myös siksi, että omaiset saivat tiedon hänen kuolemastaan vasta lehden kuolinilmoituksesta. Kun John Neumarin poika John Neumar, Jr. otti yhteyttä leskeen, hänelle kerrottiin että ruumis on jo tuhkattu huolimatta aiemmin ostetusta hautapaikasta. == Dokumentti == Betty Neumarin tapauksesta on tehty BBC:lle televisiodokumentti Black Widow Granny?. Se ensiesitettiin BBC One -televisiokanavalla 3. marraskuuta 2009. Dokumentti sisältää ystävien ja sukulaisten haastatteluita. Dokumentissa esiintyy myös Neumar, joka aiemmin vältteli julkisuutta. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset rikosepäillyt
Jaakko Niemi (jääkiekkoilija)

Jaakko Niemi (s. 17. joulukuuta 1952 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi puolustajana SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1972–1983 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 312 Niemi edusti koko pääsarjauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 350 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 26 + 33 = 59 ja jäähymääränsä 208 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 37 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 5 + 3 = 8 ja jäähyminuutteja 52. Hän voitti Suomen- mestaruuden vuonna 1978 sekä saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa ja yhden SM- pronssin. Ennen debyyttiään SM-sarjassa kaudella 1972–1973 Niemi pelasi yhden kauden Suomen sarjaa porilaisessa MuSan joukkueessa. Lopetettuaan pääsarjauransa kevääseen 1983 Niemi siirtyi vielä yhdeksi kaudeksi Rauman Lukkoon pelaamaan I divisioonaa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Erkki Väkiparta

Erkki Väkiparta (s. 23. syyskuuta 1951 Pori) on entinen suomalainen jääkiekkoilija ja jääpalloilija. Hän pelasi hyökkääjänä jääkiekon SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1969–1981 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta. Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 326 == Jääkiekko == Jääkiekossa Väkiparta edusti koko pääsarjauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi pääsarjatasolla yhteensä 363 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 118 + 69 = 187 ja jäähymääränsä 59 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 23 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 3 + 4 = 7 ja jäähyminuutteja 4. Hän voitti Suomen- mestaruuden vuosina 1971 ja 1978 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja yhden SM-pronssin. Maajoukkue-edustuksia Väkiparralle kertyi vain yksi, vuoden 1970 nuorten alle 18-vuotiaiden EM-kisat, jossa hän pelasi kolme ottelua ilman tilastomerkintöjä. == Jääpallo == Jääpalloa Väkiparta pelasi Porin Narukerässä 1981–1991, joista vuodet 1984–1989 I divisioonassa ja kaksi viimeistä kautta Mestaruussarjassa. Hänelle kertyi pääsarjassa yhteensä 26 ottelua tehopistein 1+2. Narukerän puheenjohtajana Väkiparta toimi vuosina 1999–2010. == Muuta == Väkiparta työskenteli Herttuan erityiskoulussa erityisopettajana ja viimeiseksi rehtorina ennen eläkkeelle jäämistään.http://karhu.cedunet.fi/herttua/?page_id=238. Hänen poikansa Jarno ja Janne ovat myös entisiä jääpalloilijoita. == Tilastot == 1969–1970 Ässät SM-sarja 22 5 6 11 4 – – – – – 1970–1971 Ässät SM-sarja 32 11 3 14 4 – – – – – 1971–1972 Ässät SM-sarja 32 11 6 17 2 – – – – – 1972–1973 Ässät SM-sarja 30 8 5 13 2 – – – – – 1973–1974 Ässät SM-sarja 35 11 8 19 6 – – – – – 1974–1975 Ässät SM-sarja 33 10 4 14 8 – – – – – 1975–1976 Ässät SM-liiga 36 9 8 17 2 4 3 2 5 0 1976–1977 Ässät SM-liiga 36 16 9 25 6 – – – – – 1977–1978 Ässät SM-liiga 36 22 11 33 13 9 0 1 1 2 1978–1979 Ässät SM-liiga 36 9 7 16 6 8 0 1 1 0 1979–1980 JyP HT I-div. 35 26 22 48 4 – – – – – 1980–1981 Ässät SM-liiga 35 6 2 8 6 2 0 0 0 2 11 kautta yhteensä SM-sarja/SM-liiga 363 118 69 187 59 23 3 4 7 4 == Lähteet == * * * * Erkki Väkiparta QuantHockey.comissa === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jääpalloilijat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Jari Kaski

Jari Kaski (s. 20. joulukuuta 1953 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1972–1984 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 303 Kaski edusti koko pääsarjauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 268 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 63 + 79 = 142 ja jäähymääränsä 121 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 22 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 3 + 4 = 7 ja jäähyminuutteja 26. Hän voitti Suomen- mestaruuden vuonna 1978 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja yhden SM- pronssin. Kaski pelasi neljä vuotta Ruotsissa 1978-1982, kaksi vuotta Kiruna IFK:ssa ja kaksi vuotta Timrå IK:ssa. Jari Kasken nuorempi veli Olli on myös entinen jääkiekkoilija. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tauno Mäkelä

Tauno Mäkelä (s. 28. elokuuta 1954 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1973–1986 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 312 == Ura == Mäkelä edusti koko pääsarjauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM- liigassa yhteensä 437 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 139 + 170 = 309 ja jäähymääränsä 280 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 43 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 11 + 15 = 26 ja jäähyminuutteja 35. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1978 sekä saavutti lisäksi kolme SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin. Mäkelä pelasi maajoukkueessa vain vuoden 1974 alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa, joissa teki viidessä ottelussa kolme maalia. == Tilastot == 1973–1974 Ässät SM-sarja 36 5 3 8 4 – – – – – JMM 5 3 0 3 6 1974–1975 Ässät SM-sarja 34 12 6 18 19 – – – – – 1975–1976 Ässät SM-liiga 36 16 11 27 20 4 1 1 2 6 1976–1977 Ässät SM-liiga 35 20 11 31 16 – – – – – 1977–1978 Ässät SM-liiga 34 8 17 25 21 9 0 2 2 11 1978–1979 Ässät SM-liiga 36 10 20 30 8 8 4 0 4 4 1979–1980 Ässät SM-liiga 36 11 17 28 15 7 2 6 8 6 1980–1981 Ässät SM-liiga 35 17 16 33 36 2 0 1 1 2 1981–1982 Ässät SM-liiga 36 12 17 29 36 9 4 5 9 4 1982–1983 Ässät SM-liiga 35 8 15 23 40 – – – – – 1983–1984 Ässät SM-liiga 31 10 17 27 35 – – – – – 1984–1985 Ässät SM-liiga 33 10 13 23 20 4 0 0 0 2 1985–1986 Ässät SM-liiga 20 0 7 7 10 – – – – – 13 kautta yhteensä SM-sarja/SM-liiga 437 139 170 309 280 43 11 15 26 35 == Lähteet == * * Tauno Mäkelä QuantHockey-verkkosivustolla * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pekka Mäkelä

Pekka Mäkelä (s. 28. huhtikuuta 1957 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-liigassa vuosina 1977–1984 ja voitti yhden Suomen- mestaruuden.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 312 Mäkelä edusti koko SM-liigauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-liigassa yhteensä 101 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 18 + 20 = 38 ja jäähymääränsä 10 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 26 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 4 + 5 = 9 ja jäähyminuutteja 6. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1978 sekä saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Martti Nenonen

Martti Nenonen (s. 20. toukokuuta 1957 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-liigassa vuosina 1977–1982 ja voitti yhden Suomen- mestaruuden.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 312 Nenonen edusti koko SM- liigauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-liigassa yhteensä 167 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 36 + 27 = 63 ja jäähymääränsä 38 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 26 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 1 + 2 = 3 ja jäähyminuutteja 6. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1978 sekä saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ben Schrey

Ben Schrey (s. 7. marraskuuta 1957 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-liigassa vuosina 1977–1981 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.Jääkiekkokirja 2007–2008, s. 332 Schrey edusti koko SM-liigauransa ajan Porin Ässiä. Hän joutui tyytymään varamaalivahdin rooliin, ja vaikka hänen SM-liigatilastoistaan löytyy 56 runkosarjaottelua ja yhdeksän pudotuspeliä, pääsi hän pelaamaan vain neljässä runkosarjaottelussa. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1978 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean. Ammatiltaan Schrey on keittiömestari ja hän on toimii ravintola-alan opettajana Porin ammattiopistossa. == Lähteet == * * Satakunnan keittiömestarit ry === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Guanosiinidifosfaattifukoosi

Guanosiinidifosfaattifukoosi eli GDP-fukoosi (C16H23N5O15P2) on nukleotidisokeri, joka koostuu fukoosisokerista ja guanosiinidifosfaattinukleotidista. Yhdiste on fukoosin lähde erilaisissa glykoproteiineissa. ==Biosynteesi ja biologinen rooli== Eliöissä guanosiinidifosfaattifukoosia voi muodostua kahdella eri tavalla. Guanosiinidifosfaattimannoosista sitä muodostuu kahden entsyymin GDP- mannoosi-4,6-dehydrataasin ja FX-proteiinin katalysoimana. Guanosiinidifosfaattifukoosia muodostuu myös fukoosista fukokinaasin ja GDP-L- fukoosipyrofosfoylaasin katalysoimana. Mikrobit tarvitsevat guanosiinidifosfaattifukoosia syntetisoidessaan biologisesti tärkeitä hiilihydraatteja, jotka sisältävät yhtenä komponenttina fukoosia. Se on myös fukoosin lähde glykosylaation yhteydessä ja fukoosiryhmän kiinnittäviä entsyymejä kutsutaan fukosyylitransferaaseiksi. Eräillä niistä on rooli syövän ja tulehduksien yhteydessä. ==Lähteet== Luokka:Nukleotidit
Peter Schamoni

Peter Schamoni (27. maaliskuuta 1934 - 14\. kesäkuuta 2011) oli saksalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Vuodesta 1957 vuoteen 2011 hän ohjasi 35 elokuvaa. Hänen vuoden 1966 elokuvansa Kettujen rauhoitusaika () esitettiin Berliinin elokuvajuhlilla, jossa se voitti Hopeisen karhun. == Valikoitua filmografiaa == * Kettujen rauhoitusaika (1966) * Joka vuosi sama juttu (1967 - tuottaja) * Hundertwasser Regentag (1972) == Lähteet == Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet Luokka:Saksalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Saksalaiset elokuvatuottajat Luokka:Saksalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Len Bias

Leonard Kevin "Len" Bias (18. marraskuuta 1963 Landover, Yhdysvallat – 19. kesäkuuta 1986 Riverdale) oli yhdysvaltalainen koripalloilija. Bias tuli tunnetuksi atleettisuudestaan sekä hyvästä ponnistusvoimastaan. Muun muassa Washingtonian-lehti sanoo Biasin taidon ja karisman lähennelleen Michael Jordania. == Ura == Bias pelasi yliopistokoripalloa Marylandin yliopistossa. Hänet valittiin kaksi kertaa Atlantic Coast Conferencen vuoden pelaajaksi, minkä lisäksi hän voitti sarjan pistetilaston kahdesti. Biasin yliopistovalmentaja, Lefty Driesell, sanoi Biasin olleen konferenssin paras pelaaja sarjan siihenastisen historian aikana. Hänellä oli pehmeä heitto sekä nopeat jalat pelipaikalleen. Lisäksi Bias oli voimakasrakenteinen. Vuoden 1986 NBA:n varaustilaisuudessa Boston Celtics varasi Biasin, sillä joukkueesta puuttui atleettisuutta. Vain pari päivää varaustilaisuuden jälkeen Bias lyyhistyi yliopistollaan, eikä häntä onnistuttu elvyttämään. Myöhemmin kuoleman syyksi paljastui kokaiinin yliannostus. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Erkki Hytönen

Erkki Olavi Hytönen (27. toukokuuta 1933 Tampere – 22. joulukuuta 2020) oli suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi 39 maaottelua Suomen miesten maajoukkueessa ja osallistui 18-vuotiaana Oslon talviolympialaisiin 1952 sekä vuosina 1954–1958 neljiin MM- kilpailuihin.Siukonen, s. 77 Sarjatasolla "Ekku" Hytönen edusti Tapparan- ja sen edeltäjän TBK:n riveissä. Hän palasi kaukaloon myöhemmin yhden kauden ajaksi Hilparan paidassa. Temperamenttinen ja isokokoinen Hytönen oli kolmesti urallaan mestaruussarjan "kauden jäähykuningas". Hytönen voitti Suomen- mestaruuden vuosina 1953, 1954, 1955 ja 1959, saavuttaen myös kaksi SM-hopeaa ja kolme SM-pronssia. Vuosina 1962–1965 Hytönen toimi Tapparan ykkösvalmentajana ja saavutti mestaruuden vuonna 1964.Leinonen, Kimmo: Koulukadun Sankarit, Tampereen jääkiekkoilun historia 1928–1965. Apali, 2014. ISBN 978-952-5877-38-0. (s. 168) Hytönen on aateloitu Tappara Hall of Fame -kunniagalleriaan numerolla kahdeksan. == SM-tilastot == Kausi Sarja Seura O M S P R 1950–1951 SM-sarja TBK 7 2 0 2 0 1951–1952 SM-sarja TBK 4 3 0 3 6 1952–1953 SM-sarja TBK 12 9 1 10 22 1953–1954 SM-sarja TBK 10 6 3 9 10 1954–1955 SM-sarja TBK 10 7 4 11 22 1955-1956 SM-sarja Tappara 10 6 5 11 13 1956‑1957 SM-sarja Tappara 10 7 2 9 8 1957‑1958 SM-sarja Tappara 11 8 5 13 22 1958‑1959 SM-sarja Tappara 15 5 5 10 16 1959‑1960 SM-sarja Tappara 18 9 7 16 20 1969‑1970 SM-sarja Hilpara 3 0 0 0 4 YHT. 110 62 32 94 143 * 4 Suomen- mestaruutta (1953, 1954, 1955, 1959) * 2 SM-hopeaa (1958, 1960) * 3 SM- pronssia (1951, 1956, 1957) * Mestaruus valmentajana vuonna 1964 == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Darling (vuoden 2007 elokuva)

Darling on Johan Klingin Ruotsissa ohjaama elokuva vuodelta 2007. == Juoni == Elokuva kertoo kahdesta työttömäksi jäävästä tukholmalaisesta. Eva (Michelle Meadows) on nuori muotikaupan myyjä, joka viihtyy keskustan rikkaiden seurapiireissä. Bernhard (Michael Segerström) on kuusikymppinen insinööri, josta ei olla työmarkkinoilla enää kiinnostuneita. == Rooleissa == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rane Aunimo: Insinöörin ja primadonnan epätodennäköinen ystävyys. Uutispäivä Demari 24.9.2008. Luokka:Vuoden 2007 ruotsalaiset elokuvat Luokka:Ruotsalaiset draamaelokuvat Luokka:Elokuvat liike-elämästä en:Darling (2007 film)
Ranskan keisarikunta

Ranskan keisarikunta voi tarkoittaa: *Ranskan ensimmäinen keisarikunta 1804–1815 *Ranskan toinen keisarikunta 1852–1870
Kiulu

Kiulu on perinteisesti puusta valmistettu pienehkö kimpiastia, jonka kimpilaudoista yksi on muita pidempi siten, että laudan yläpää muodostaa kädensijan. Kiulua on käytetty lypsy- tai muuna ammennusastiana. Nimitys on ollut käytössä koko maassa. Käyttötarkoituksen mukaan yhdyssanan alkuosalla on erotettu muun muassa vintta-, voi-, sauna-, kusi- ja avantokiulut. Kaatonokallinen kiulu on rainta. Metallista valmistetuissa saunakiuluissa kädensija on puuta. ==Katso myös== *Löyly == Lähteet == Luokka:Sauna Luokka:Astiat
Lauri Silván

Lauri Johannes Silván (s. 13. maaliskuuta 1932 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi 22 maaottelua Suomen maajoukkueessa ja osallistui Oslon olympialaisiin 1952 ja Tukholman MM- kilpailuihin 1954.Siukonen, s. 307 "Late" Silván edusti kotimaassa Tammerfors Bollklubbia. Hän pelasi SM-sarjassa 43 ottelua vuosina 1950–1955 ja kokosi tehopisteitä 23 + 23 = 46\. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1953, 1954 ja 1955 sekä saavutti SM-pronssia vuonna 1951. "Late" Silván pelasi myös jalkapalloamestaruussarjassa kausilla 1949 ja 1951 tamperelaisen Ilves- Kissojen riveissä. Kaudella 1949 pelejä tuli yksi ja kaudella 1951 kaikkiaan 11 eli yhteensä 12 SM-sarjaottelua. Työelämässä Silván työskenteli ensin Suomen Trikoon laitosmiehenä ja myöhemmin Tampereen vesilaitoksella. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Marylandin yliopisto (College Park)

thumb|Vuonna 1898 rakennettu Morrill Hall säästyi lähes koko kampusalueen vuonna 1912 tuhonneelta tulipalolta. Marylandin yliopisto (, joskus lyhenteillä UM, UMD, UMCP tai Maryland) on julkinen tutkimusyliopisto, joka sijaitsee College Parkin kaupungissa Marylandissa, lähellä Washingtonin rajaa. Yliopisto on perustettu vuonna 1856 ja se on Marylandin yliopistojärjestelmän pääyliopisto. Yliopistoon kirjoittautui vuonna 2010 yli 37 000 opiskelijaa, joten se on osavaltion suurin yliopisto ja suurin Washingtonin metropolialueen yliopistoista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Marylandin yliopistot ja korkeakoulut
Kauko Mäkinen (jääkiekkoilija)

Kauko Kalle Mäkinen (20. heinäkuuta 1927 Tampere – 5. elokuuta 1968 Tampere) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi yhdeksän maaottelua Suomen maajoukkueessa ja osallistui Oslon olympialaisiin 1952 ja Pariisin MM- kilpailuihin 1951.Siukonen, s. 213 Mäkinen edusti kotimaassa Tampereen Ilvestä. Hän pelasi SM-sarjassa 39 ottelua vuosina 1947–1953 ja kokosi tehopisteet 7 + 6 = 13\. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1950, 1951 ja 1952. Myös Kauko Mäkisen veli Reino Mäkinen pelasi SM-sarjaa Ilveksessä. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 1968 kuolleet
Jumalan puolustus

Jumalan puolustus: Usko – ajatus – runo on vapaa-ajattelija Väinö Voipion vuonna 1961 julkaisema uskontokriittinen kirja. Teoksen kustansi Gummerus. == Lähteet == Luokka:Kirjat uskontokritiikistä Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Vuoden 1961 kirjat
Pekka Myllylä

Pekka Aleksander Myllylä (s. 7. heinäkuuta 1932 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelasi viisi maaottelua Suomen maajoukkueessa ja osallistui Oslon olympialaisiin 1952. Myllylä edusti kotimaassa Tampereen Ilvestä. Hän pelasi SM-sarjassa 53 ottelua vuosina 1950–1958 ja voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1951, 1952 ja 1957.Siukonen, s. 208 == Tilastot == Pelipaikka Maalivahti Maila Left Pelinumero #1 Pelikaudet 1950/58 Kulta - hopea - pronssi 3 - 0 - 0 Kausi Sarja O PO 1950-51 SM-sarja 9 9 1951-52 SM-sarja 6 6 1952-53 SM-sarja 9 9 1953-54 SM-sarja 8 8 1955-56 SM- sarja 10 10 1956-57 SM-sarja 10 10 1957-58 SM-sarja 1 0 YHT. 53 52 * 3 SM- mestaruutta (1951, 1952, 1957) * 3 nollapeliä SM-sarjassa * Viisi maaottelua * Oslon olympialaiset 1952 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Mahdollisesti elävät henkilöt
Maj Bylock

thumb|upright|Maj Bylock. Maj Bylock (21. maaliskuuta 1931 Visby – 18. elokuuta 2019 KarlstadKuolinilmoitus.) oli ruotsalainen kirjailija. Bylock syntyi Gotlannissa, ja hänen perheensä muutti Värmlantiin, kun hän oli 12-vuotias. Hän opiskeli kansakoulunopettajaksi ja työskenteli tässä ammatissa vuoteen 1961 saakka. Kirjailijanuransa alussa Bylock kirjoitti historian ja uskonnon oppikirjoja, ja sittemmin hän julkaisi kymmeniä lasten- ja nuortenromaaneja sekä aikuisille kirjoitettuja romaaneja ja romaanisarjoja. Monet hänen teoksistaan sijoittuvat historiaan. Hän myös mukaili maailmankirjallisuuden klassikoita ruotsiksi ja kirjoitti rukouskirjoja, kuten Jag håller en liten bok i min hand, Här en källa rinner ja Jag har ingen trollstav. Hänen kirjojaan on käännetty muille pohjoismaisille kielille sekä suomeksi, englanniksi, hollanniksi, puolaksi ja saksaksi. Oppikirjojen kirjoittana hän teki useita opintomatkoja mm. USA:han, Etelä-Amerikkaan, Australiaan ja Japaniin. Bylock ryhtyi kirjoittamaan virsiä 1970-luvulla. Ruotsin kirkon virsikirjassa on Bylockin virsi ”Är dagen fylld av oro och bekymmer” , numero 524. Virren suomennos "Jos päivä täyttyy huolten hälinästä" on Anna-Maija Raittilan tekemä 1999. Bylockille myönnettiin Astrid Lindgren -palkinto vuonna 1990.Kirjasampo.fi: Astrid Lindgren -palkinto Viitattu 2.7.2024. Bylockin romaaneista on suomennettu Salainen ystävä ja Uponneiden laivojen lahti. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat Luokka:Ruotsalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet Luokka:Ruotsalaiset virsirunoilijat
Matti Holma

pienoiskuva|Valokuva Heikki Räsäsen suunnittelemasta Valtiopäivämies Matti Holman muistomerkistä. Muistomerkki on Kauhavalla, Alahärmän palvelutoimiston eli Alahärmän entisen kunnantalon edustalla, Härmäntie 18. Teos on vuodelta 2001. Matti Holma, alkuaan Suorsholma (19. syyskuuta 1817 Alahärmä – 11. joulukuuta 1900 Alahärmä)Geni: Matti Juhonpoika Holma Viitattu 27.2.2021. oli suomalainen maanviljelijä, herastuomari ja valtiopäivämies. Holman vanhemmat olivat Johan ja Elisabeth Margareta Andersdotter Tyni ja puoliso Maria Yrjöntytär Holma. Holma syntyi torpparin poikana, mutta oli sittemmin Suorsholman eli Holman talon isäntä. Hän toimi Alahärmässä kihlakunnanoikeuden puukkojunkkarien aikaan, toimien nimismiehen ja varanimismiehen apuna ”häjyjä” vangittaessa. Lautamiehen tehtävässään hän osallistui muun muassa Matti Haapojan vangitsemiseen. Holma toimi myös seurakunnan köyhäinhoitolautakunnan jäsenenä. 45 vuoden ikäisenä Holma valittiin talonpoikaissäädyn edustajana valtiopäiville 1863 Pohjanmaan keskisestä alisesta kihlakunnasta. Kaksikielisestä vaalipiiristä hänet valittiin suomenkielisen vähemmistön ehdokkaana manttaaliäänten enemmistöllä. Holman puheenvuorot valtiopäivillä osoittavat hänen kantansa ja käsitystensä pohjautuneen oman kotipaikkakuntansa oloihin. Maatalouden kehittäminen oli hänelle ensisijaista. Valtiopäivätyöskentelyn aikana Holma lisäksi oppi arvostamaan erityisesti kansakouluhankkeen merkitystä. Marras-joulukuun vaihteessa 1863 hänet nimettiin talonpoikaissäädyn talousvaliokunnan varajäseneksi. Matti Holmalle on pystytetty muistomerkki vuonna 2001 Alahärmän kirkonkylään kunnantalon eteen.Matti Holmalle muistomerkki Alahärmään Yle, 4.7.2001. Viitattu 13.1.2021. ==Lähteet== * Eero Kojonen: Alahärmän historia I, Vaasa 1993 s. 517–523 * Eteläpohjalaisia elämäkertoja A-L. Vaasa 1963 * Hillevi Tyni (toim.): Matti ja Maria Holman suku. Saarijärvi 2003 ISBN 952-91-5980-3 ===Viitteet=== Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Etelä-Pohjanmaan historia Luokka:Vuonna 1817 syntyneet Luokka:Vuonna 1900 kuolleet
Anton Husgafvel

Anton Husgafvel (vuodesta 1936 Salmenkylä, 26. syyskuuta 1900 Pirkkala – 17. kesäkuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija. Hän oli 1920-luvulla Suomen parhaita pikajuoksijoita ja kilpaili vuoden 1924 olympialaisissa. Husgafvel karsiutui Pariisin 1924 olympialaisissa 100 metrin juoksun ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä. Hän voitti Helsingin Kisa-Veikkojen joukkueessa 4 × 100 metrin viestijuoksun Suomen-mestaruuden vuosina 1923–1928. Henkilökohtaisilla matkoilla hän sai SM-hopeaa 100 metrillä vuosina 1923 ja 1926, 200 metrillä vuosina 1923, 1925, 1926 ja 1928 ja 400 metrillä vuonna 1923 sekä SM-pronssia 100 metrillä vuonna 1925 ja 200 metrillä vuonna 1924. Yleisurheilu-uransa jälkeen Salmenkylä kilpaili suunnistuksessa sekä toimi muun muassa Suomen Urheiluliiton ja Suomen Valtakunnan Urheiluliiton johtoportaassa sekä Kenttäurheilijain ja Helsingin Suunnistajien puheenjohtajana. Hänen poikansa Matti ja Juhani Salmenkylä ovat myös tulleet tunnetuiksi urheilun saralla. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Mantou

Mantou on perinteinen pohjoiskiinalainen ruokalaji, joka muistuttaa hieman pullaa. Mantou tehdään vehnästä valmistetusta taikinasta höyryttämällä. Mantouta ei mausteta tekovaiheessa, vaan ruokailija voi itse maustaa sen ruokailuvaiheessa. Luokka:Kiinalainen keittiö ru:Манты uz:Manti
Reijo Halme

Reijo Edvard Halme (13. maaliskuuta 1899 Tampere – 8. huhtikuuta 1941 Tampere) oli suomalainen yleisurheilija. Hän oli 1920-luvulla Suomen parhaita pikajuoksijoita ja kilpaili vuoden 1924 olympialaisissa. Halme karsiutui Pariisin 1924 olympialaisissa 100 metrin juoksun toisissa alkuerissä ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä, joissa joukkue teki Suomen-ennätyksen 42,6 s. Tampereen Pyrintöä edustanut Halme voitti SM-kultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuonna 1921 sekä sadalla ja 200 metrillä vuonna 1924. Hän sai SM-hopeaa pituushypyssä vuonna 1920 sekä SM-pronssia 100 metrillä vuosina 1922 ja 1927 ja 200 metrillä vuonna 1922. Vuosina 1922 ja 1923 hän kilpaili maaottelussa Ranskaa vastaan ja voitti jälkimmäisellä kerralla 100 metrin kilpailun. Hän juoksi 100 metriä parhaimmillaan aikaan 10,6 s mutta sitä ei hyväksytty Suomen-ennätykseksi. Vuonna 1923 hän sivusi virallisesti SE-tulosta 10,8 s. Asianajajana ja sotatuomarina työskennellyt Halme kuoli huhtikuussa 1941. == Lähteet == * == Viitteet == Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1941 kuolleet
Erik Åström

Erik Johannes Åström (23. helmikuuta 1902 Helsinki – 25. huhtikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija. Hän oli 1920-luvulla Suomen parhaita pikajuoksijoita ja kilpaili vuoden 1924 olympialaisissa. Seuratasolla hän edusti huippuvuosinaan HIFK:ta ja sitä ennen Tornion Pyryä ja Viipurin IFK:ta. Åström karsiutui Pariisin 1924 olympialaisissa 400 metrin juoksun ja 4 × 400 metrin viestijuoksun alkuerissä. Hän edusti Suomea neljässä maaottelussa, joissa hän saavutti kolme lajivoittoa. Kotimaassa hän voitti Suomen- mestaruuden 200 metrillä vuosina 1921, 1925, 1926 ja 1927, 400 metrillä vuosina 1925, 1926 ja 1927, 4 × 100 metrillä vuonna 1922 sekä 4 × 400 metrillä vuosina 1922–1927 ja 1930. Hän teki 200 metrillä Suomen-ennätyksen 22,1 s vuonna 1925 ja sivusi samana vuonna 400 metrin Suomen-ennätystä 49,0 s. Åström pelasi myös jääpalloa Viipurin IFK:n ja Helsingin IFK:n joukkueissa, sekä yhden maaottelun Suomen maajoukkueessa. Hän toimi Suomen olympiajoukkueen johtotehtävissä Lontoon 1948 kisoissa ja järjestelytoimikunnan jäsenenä Helsingin 1952 olympialaisissa sekä Svenska Finlands Idrottsförbundin puheenjohtajana vuosina 1947–1956 ja Finlands Svenska Centralidrottsförbundin puheenjohtajana 1960-luvulla. Erik Åströmin veli Gunnar Åström menestyi jalka- ja jääpalloilijana mutta kilpaili myös pikajuoksijana. == Lähteet == * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat Luokka:Suomalaiset jääpalloilijat Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Francis Manioru

Francis Manioru (s. 17. syyskuuta 1981) on salomonsaarelainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa. Manioru osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Ateenassa 2004. Hän oli tuolloin kisojen avajaisissa maansa lipunkantaja ja kilpaili 100 metrillä, jolla hän putosi jo ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä seitsemänneksi Manioru juoksi kisoissa ennätyksensä 11,05 sekuntia. Hän karsiutui alkuerissä myös sisäratojen MM- kisoissa 2006, vaikka pinkoi 60 metrin matkalla ennätysaikansa 7,07. Manioru ei päässyt ensimmäiseltä kierrokselta jatkoon myöskään Kansainyhteisön kisoissa 2006 eikä sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008. Hän jäi ennätysajastaan vain neljä sekunnin sadasosaa Pekingin olympialaisissa 2008, mutta oli alkueränsä viimeinen eikä päässyt toiselle kierrokselle. Daegun MM- kilpailuissa 2011 hän ei päässyt jatkoon 100 metrin karsintakierrokselta. == Lähteet == Luokka:Salomoninsaarelaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ios

Ios voi viitata seuraaviin: * Íos, saari Kykladien saariryhmässä Kreikassa ** Íos, kylä Íoksen saarella ** Íos, kunta johon Íoksen saari kuuluu ** Ios, antiikin aikainen kaupunki * iOS, Applen kehittämä esimerkiksi iPhone- matkapuhelimissa käytettävä käyttöjärjestelmä * IOS, Ciscon kehittämä esimerkiksi reitittimissä käytettävä käyttöjärjestelmä
Käsipallo kesäolympialaisissa 2012

Käsipallossa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 28. heinäkuuta – 12. elokuuta. Sekä miesten että naisten turnaukseen otti osaa 12 maajoukkuetta, eli yhteensä Lontoossa kilpaili 336 pelaajaa. Ottelut pelattiin Copper Box areenalla lukuun ottamatta välieriä ja loppuotteluja, jotka pelattiin Basketball Arenalla. == Mitalistit == == Otteluareenat == Copper Box Basketball Arena Kapasiteetti: 7 000 Kapasiteetti: 12 000 == Turnaukset == === Miehet === A-lohko * * * * * * B-lohko * * * * * * === Naiset === A-lohko * * * * * * B-lohko * * * * * * == Karsinta == Sekä miehissä että naisissa 12 kisapaikasta yksi kuuluu isäntämaa Isolle-Britannialle, yksi hallitsevalle maailmanmestarille ja neljä maanosien hallitseville mestareille. Loput kuusi paikkaa jaettiin kolmessa karsintaturnauksessa, joissa jokaisessa jaettiin kaksi kisapaikkaa. === Miehet === Kilpailu Päivämäärä Isäntämaa Kisapaikkoja Kisapaikan lunastaneet Isäntämaa – – 1 MM-kilpailut 2011 13.–30. tammikuuta 2011 1 Pan-Amerikan kisat 2011 13.–30. lokakuuta 2011 , Guadalajara 1 Aasian karsintaturnaus 23. lokakuuta – 3. marraskuuta 2011 , Soul 1 Afrikan- mestaruuskilpailut 10.–21. tammikuuta 2012 , Rabat/Salé 1 EM-kilpailut 2012 17.–29. tammikuuta 2012 1 1\. olympiakarsintaturnaus 6.–8. huhtikuuta 2012 2 2\. olympiakarsintaturnaus 6.–8. huhtikuuta 2012 2 3\. olympiakarsintaturnaus 6.–8. huhtikuuta 2012 2 YHTEENSÄ 12 === Naiset === Kilpailu Päivämäärä Emäntämaa Kisapaikkoja Kisapaikan lunastaneet Emäntämaa – – 1 EM-kilpailut 2010 7.–19. joulukuuta 2010 1 Aasian karsintaturnaus 12.– 20. lokakuuta 2011 1 Pan-Amerikan kisat 2011 13.–30. lokakuuta 2011 , Guadalajara 1 MM-kilpailut 2011 3.– 18. joulukuuta 2011 1 Afrikan-mestaruuskilpailut 2011 10.– 21. tammikuuta 2012 , Rabat/Salé 1 1\. olympiakarsintaturnaus 25.–27. toukokuuta 2012 2 2\. olympiakarsintaturnaus 25.–27. toukokuuta 2012 2 3\. olympiakarsintaturnaus 25.–27. toukokuuta 2012 2 YHTEENSÄ 12 == Kuvagalleria == Kuva:Copper Box interior.JPG|Copper Box Kuva:Handball at the 2012 Summer Olympics 703473.jpg| Kuva:Handball at the 2012 Summer Olympics 703676.jpg| Kuva:Alem Toskić.jpg|Alem Toskić Kuva:Nina Heglund - Handball at the 2012 Summer Olympics 703394.jpg|Nina Heglund Kuva:Ivan Nikčević.jpg|Ivan Nikčević Kuva:2012 Summer Olympics Handball - Spain vs Hungary.jpg|Espanja - Unkari Kuva:| == Lähteet == * Virallinen kotisivu * Selostus karsintajärjestelmästä Suomen Olympiakomitean sivuilla ===Viitteet=== *
Fever

Fever tai The Fever voi tarkoittaa seuraavia: == Elokuva == * Fever, australialais-amerikkalainen eroottinen komediatrilleri vuodelta 1989 * Fever – silmitön raivo, televisioelokuvan pääosassa Armand Assante * Fever, Alex Winterin ohjaama elokuva vuodelta 1999 * Kuume (The Fever), vuoden 2004 elokuva, filmatisointi Wallace Shawnin samnnimisestä näytelmästä == Kirjallisuus == * Kuume, Robin Cookin romaani * The Fever, Wallace Shawnin näytelmä 1990-luvulta == Musiikki == * The Fever, yhdysvaltalainen rockyhtye * The Fevers, brasilialainen rockyhtye * Fever Records, yhdysvaltalainen levy- yhtiö === Albumit === * Fever, Bullet for My Valentinen albumi tai sen nimikappale * Fever, Ronnie Lawsin albumi * Fever, Kylie Minoguen albumi tai sen nimikappale (katso alta) * Fever, Klinikin EP tai sen nimikappale * Fever*Fever, Puffy AmiYumin albumi ** Fever*Fever, konsertti-DVD Puffy AmiYumilta * Fever, Con Funk Shunilta === Kappaleet === * ”Fever”, Little Willie Johnin kappale vuodelta 1956, jonka ovat levyttäneet myös mm. Peggy Lee, Elvis Presley ja Madonna * ”Fever”, Aerosmithin kappale, jonka on levyttänyt myös Garth Brooks nimellä "The Fever" * ”Fever”, Cascadan kappale * ”Fever”, Kylie Minoguen kappale * ”Fever”, Starsailorin kappale * ”The Fever”, Bruce Springsteenin kappale * ”Fever”, Adam Lambertin albumilta For Your Entertainment * ”Fever”, Family Force 5:n albumilta Dance or Die * ”Fever”, The Hivesin albumilta A.K.A. I-D-I-O-T * ”Fever”, Tone Damli Aabergen albumilta Sweet Fever * ”Fever”, Judas Priestin albumilta Screaming for Vengeance * ”Fever”, Quentin Eliasilta == Muuta == * Fever 104 FM, intialainen radiokanava * Indiana Fever, yhdysvaltalainen naisten koripalloseua * West Coast Fever, australialainen verkkopallojoukkue
Epäinhimillistäminen

Epäinhimillistäminen eli dehumanisaatio on henkilön ihmisyyden kieltämistä. == Jaottelu == Epäinhimillistämisen muotoja ovat esineellistäminen, eläimellistäminen, demonisointi, biologisointi ja mekanisointi sekä ihmisten jakaminen yli- ja ali-ihmisiin. Esineellistämisessä ihminen nähdään esineenä, välineenä tai tavarana, jota voidaan esimerkiksi katsella tai käyttää hyväksi välittämättä hänen tunteistaan tai yksilöllisyydestään. Eläimellistämisessä ihmiseltä kiistetään hänen inhimilliset piirteensä, jotka nostavat hänet eläinten yläpuolelle, ja hänet esitetään irrationaalisena, hillittömänä ja sivistymättömänä. Demonisoinnissa ihminen rinnastetaan vaaralliseen demoniin, paholaiseen tai noitaan. Biologisoinnissa käytetään sairauteen, hygieniaan ja puhtauteen liittyviä vertauskuvia ihmisten vainoamisen yhteydessä. Mekanisoinnissa ihminen nähdään tunteettomana koneena tai robottina esimerkiksi teollisuustuotannossa. == Käyttö == Epäinhimillistämistä on käytetty historian aikana ryhmien marginalisoimisen sekä ryhmien välisen väkivallan, joukkosurmien ja kansanmurhien yhteydessä. Epäinhimillistämisellä estetään empatian ja säälin kokeminen toisia ja heidän kokemaansa kärsimystä kohtaan. == Esimerkkejä == *Neuvosto-Venäjällä Vladimir Lenin vaati vihollisten tuhoamista ”haitallisina hyönteisinä”, ”täinä”, ”verenimijöinä”. Kirjailija, propagandisti Maksim Gorkin mukaan: ”Luokkavihaa tuli kasvattaa orgaanisen inhon kautta – –. Vihollinen piti nähdä alempana olentona.”. *Väinö Linnan Tuntemattomassa sotilaassa alikersantti Rokka vastaa Mie en tiiä. Mie en oo ampunt ko vihollissii kun häneltä kysytään miltä tuntuu ampua ihmistä. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Miika Hynninen: Pro gradu -tutkielma: Moraalin murtuminen natsi-Saksassa ja sen keskitysleireillä. Teologia.fi 4.6.2008. Luokka:Syrjintä