EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Shamisen

Shamisen () eli samisen on banjon tapainen japanilainen kolmikielinen kielisoitin. Sen edeltäjä on kiinalainen sanxian. Shamisenin esimuoto, käärmeennahkakalvoinen jabisen (蛇皮線) kulkeutui Okinawalta päin Japaniin 1560-luvulla. Lukuisten rakenteellisten muutosten jälkeen soitin saavutti kansansuosion. Sillä säestettiin kansanlauluja, runonlaulantaa ja sen soiton opiskelu kuuluu yhä geishojen perusopetukseen. Shamisen on myös yksi tärkeimmistä kabukiteatterin soittimista. == Rakenne == Käyttötarkoituksen mukaan shamisenin rakenne voi hieman vaihdella. Nagauta-shamisen (長唄三味線) on ohutkaulainen ja suhteellisen kevytrakenteinen. Gidayū-shamisenin (義太夫三味線) kaula on paksumpi ja kaikukoppa hieman isompi. Koillis-Japanissa kehittynyt Gidayu-shamisenia muistuttava melko painavarakenteinen tsugaru-shamisen (津軽三味線) on nykyään nuorisonkin keskuudessa varsin suosittu. Soittimen kaikukoppa on parikymmentä senttiä pitkä neliömäinen "rumpu", ja se on valmistettu neljästä punaveripihkapuun eli padouk-puun (Pterocarpus macrocarpus) kappaleesta. Kaula on hyvin ohut ja kolmisen kertaa kaikukoppaa pitempi. Erikoista pitkän kaulan rakenteessa on, että kuljettamisen helpottamiseksi se voidaan liitoskohtien kohdalta katkaista kolmeen osaan ja tarvittaessa taas koota ennalleen. Halpojen harjoitussoittimien kaula on tehty yhdestä puusta, eikä siinä ole liitoskohtia. Soittimen kokonaispituus on noin 94 senttiä. Kaula on valmistettu intianpalisanterista tai punaisesta santelipuusta. Harjoitussoittimien kaula on tavallisesti pehmeämpää padoukia. Perinteisesti shamisenin kaikukopan kalvot ovat kissan tai koiran nahkaa, mutta nykyään valmistetaan myös synteettisiä kalvoja. Shamisenin kielet on yleensä tehty silkistä ja nykyään varsinkin ylin kieli myös nailonista. Viritystapit on valmistettu tavallisesti eebenpuusta (mustapuu = Diospyros- lajit), josta myös viulun otelauta ja viritystapit yleisimmin valmistetaan. Soitinta soitetaan bachi-nimisellä puisella, norsunluusta valmistetulla tai muovisella kämmenessä pidettävällä isolla plektralla, jota pidellään niin, että pikkusormi ja peukalo jäävät yhdelle, muut sormet plektran kahvan toiselle puolelle. Vasemman käden peukalonhankaan pujotetaan virkattu tai muusta neulekudoksesta valmistettu suojus, jotta kämmen liukuisi pehmeästi kaulaa pitkin asemien vaihdoissa. Tiedosto:Bachi compare.JPG|Bacheja eri tyyppisiä shamiseneja varten. Tiedosto:Fukucho playing shamisen.jpg|Bachi käytössä. == Ääni == Shamisenin ääni muistuttaa hieman banjon sointia, mutta sawarin ansiosta soittimen ääni kuulostaa myös intialaisen sitarin ääneltä. Shamisenin 1. ja 2. kieli ylittävät kaulan yläpäässä yläsatulan, mutta alin kieli ohittaa sen. Alinta kieltä näppäiltäessä tai sen resonoidessa muiden kielten äänen kanssa se koskettaa virityskotelon reunaa ja muodostaa surisevan äänen. Shamisenin yleisimmät viritykset tunnetaan nimillä: honchōshi (本調子), ni-agari (二上がり) ja san-sagari (三下がり). ==Katso myös== * Yoshida Brothers == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Chie Hanawa & Shamisen, Penang Island Jazz Festival 2005 Luokka:Japanilaiset soittimet Luokka:Kielisoittimet
Maria-Gamla Stan

Maria-Gamla Stan oli yksi Tukholman kunnan kaupunginosa-alueista (stadsdelsområde). Se sijaitsi sisäkaupungissa (Innerstaden). Kaupunginosa- alue lakkasi olemasta 1. tammikuuta vuonna 2007 kun se ja Katarina-Sofian kaupunginosa-alue yhdistyivät uudeksi Södermalmin kaupunginosa-alueeksi. Vuonna 2004 Maria-Gamla Stanissa oli noin 62 000 asukasta, ja sen pinta-ala oli 4,62 km². Kaupunginosa-alueeseen kuuluivat kaupunginosat Gamla stan, Riddarholmen, Långholmen, Reimersholme ja osa Södermalmia (Götgatanin länsipuolelle jäävät osat). Lisäksi Maria-Gamla Staniin kuului Årstan kaupunginosaan kuuluva saariryhmä Årsta holmar. Luokka:Tukholman kaupunginosa- alueet
Kylmähaude

Kylmähaude auttaa tyrehdyttämään esimerkiksi viisaudenhampaan poiston aiheuttamaa verenvuotoa ja laskemaan toimenpiteestä aiheutuvaa turvotusta. Kylmähauteeksi kelpaa jääpussi, kylmävesikääre tai vaikka pakastevihannespussi. Hauteen ympärille kuitenkin kannattaa laittaa ohut pyyhe, ettei saa paleltumaa. Samasta syystä kylmähaudetta ei pidä pitää ihoa vasten puolta tuntia kauempaa yhdellä kertaa. Kylmähauteen lisäksi puoli- istuva asento auttaa verenvuodon tyrehdyttämisessä. Ei kuitenkaan kannata käydä täysin makaavaan asentoon, ettei verenvuoto aiheuta tukehtumisvaaraa. ==Muita käyttötarkoituksia== ===Urheiluvammat=== Urheilun jälkeen lihaksia voi särkeä niin, että täytyy käyttää kylmähaudetta. == Katso myös == * Lämpöhaude Luokka:Ensihoito Luokka:Lääketieteelliset hoitotarvikkeet
Lämpöhaude

Lämpöhaude auttaa leikkauksen, viisaudenhampaan poiston tai muun toimenpiteen aiheuttamaan turvotukseen ja särkyyn. Sopivia lämpöhauteita ovat kuumavesipullot, lämpölamput tai sähkötyynyt. Lämpöhaudetta voi pitää 15-30 minuuttia särkevän alueen päällä pari kertaa vuorokaudessa. Leikkauksesta johtuva leukojen jäykkyys, niin sanottu leukalukko, saadaan useimmiten laukeamaan käyttämällä lämpöhaudetta, kun lukon aiheuttanut turvotus häviää. ==Katso myös== *kylmähaude Luokka:Ensihoito
Memnon

Memnon () voi viitata seuraaviin henkilöihin: * Memnon, kreikkalaisessa mytologiassa Etiopian kuningas, joka avusti Troijaa sodan aikana. * Memnon Herakleialainen (1. vuosisata), historioitsija, joka kirjoitti Herakleia Pontiken historian. * Memnon Rhodoslainen (n. 380–333 eaa.), sotilas, joka johti persialaisia joukkoja Aleksanteri Suurta vastaan.
Pohjanmesisieni

Pohjanmesisieni eli mesisieni (Armillaria borealis) on yleisin Suomessa esiintyvistä neljästä Armillaria mellea -ryhmän mesisienilajista.Mesisienet Evira: KauppasienetMesisienet Pinkka: Lajintuntemuksen oppimisympäristö. Helsingin yliopisto. Se kasvaa yleensä tuppaina lahokannoissa tai -puissa. Sieni saattaa kasvaa myös maassa, mutta tällöin se on useimmiten yhteydessä lahoaviin juuriin. Sen 5–10 cm leveä, kellanruskea, säikeinen ja harvasuomuinen lakki on kupera ja laakea. Vaaleanruskeassa, sitkeässä jalassa on selvä rengas. Eräät mesisienilajit tuottavat biologisesti valoa, ne hohtavat pimeässä. Suomen sienistä pimeässä hohtaa pohjanmesisienen lisäksi nuijamesisieni. Mesisieni on lois- ja lahottajasieni. Se iskee eläviin puihin, joissa kasvaa loisena ja lopulta tappaa puun myrkyllään. Tästä se jatkaa lahottaen puuainesta. Mesisieni on eräs Suomen merkittävimpiä tuhosieniä. Sen itiöemät kehittyvät elo-lokakuussa. Mesisieni tunnetaan lisäksi hyvänä ruokasienenä. Ainoastaan sen nuoret lakit kerätään, ja koska tiedetään vanhojen ja raakoina syötyjen lakkien aiheuttavan joillekin vatsavaivoja, on lakit syytä ryöpätä. Tärkeää on huomioida myös se, että jotkin mesisienen kaltaiset kantosienet ovat myrkyllisiä. Eviran listauksessa suositelluista ruokasienistä (kauppasienet) eri mesisienilajeja ei eroteta toisistaan, vaan ne käsitellään yhtenä ryhmänä. Eniten mesisienet muistuttavat pörhösuomuhelokkaa (Pholiota squarrosa), mutta saattaa joskus erehdyttävästi muistuttaa myös koivunkantosientä (Kuehneromyces mutabilis). == Lähteet == * Kotimaan luonto-opas, WSOY (1999) * Sieniopas, Karisto (2004) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Pohjanmesisieni (Armillaria Borealis) Luokka:Mesisienet Luokka:Metsätuhot Luokka:Suomalaiset ruokasienet
Arto Merisaari

Arto Allan Merisaari (18. maaliskuuta 1940 Aura – 3. lokakuuta 1978 Siilinjärvi) oli suomalainen poliitikko ja SKDL:n kansanedustaja vuosina 1975–1978. Hänet valittiin eduskuntaan Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 11 910 äänellä. Merisaari oli koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti, ja hän oli vuodesta 1964 naimisissa Tuula Kaarina Jalavan kanssa. Hänen vanhempansa olivat aputyömies Aarne Allan Merisaari ja Toini Esteri Jaakkola. Merisaari sai surmansa Rissalan lentoturmassa. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Joel Hongisto. Kansanedustajana Merisaari toimi muun muassa perustuslakivaliokunnassa, valtiovarainvaliokunnassa ja Kansaneläkelaitoksen valtuutettuna. Hän työskenteli myös SKDL:n paikallishallintoasiain tiedotussihteerinä vuonna 1968, Turun kaupungin kiinteistö- ja rakennuslautakunnan apulaissihteerinä vuodesta 1968 vuoteen 1978 ja kaavoitus- ja rakennusasiain neuvottelukunnassa. Vuonna 1978 hänet valittiin myös presidentin valitsijamieheksi. Hän oli lisäksi Turun kaupunginvaltuuston jäsen, SKDL:n Varsinais-Suomen piirin puheenjohtaja, Varsinais-Suomen seutukaavaliiton liittovaltuuston ja Turun ylioppilaskyläsäätiön hallituksen jäsen. Sotilasarvoltaan hän oli luutnantti. ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansanedustajat Luokka:Turun kaupunginvaltuutetut Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Lento-onnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Lothar

Lothar voi tarkoittaa seuraavia: ;hallitsijoita: * Lothar I (795–855), yksi Ludvig Hurskaan pojista * Lothair II (825–869) * Lothar III (1075–1137) * Italian kuningas Lothar (kuoli 950) * Ranskan kuningas Lothar (941–986) ;muita henkilöitä: * Susanne Lothar (1960–2012), saksalainen elokuva-, televisio- ja teatterinäyttelijä * Mr. Lothar, suomalaisen porno- ja stripteasetaiteilija Anssi Viskarin (s. 1971) taiteilijanimi ;kuvitteellisia henkilöitä: * Lothar, prinssihahmo sarjakuvassa Taika-Jim.
Aivoödeema

Aivoödeema (aivoedeema, aivopöhö, aivoturvotus) tarkoittaa nesteen kertymistä aivokudokseen niin, että aivot alkavat turvota. Aivoödeeman oireita ovat mm. päänsärky, hallusinaatiot, psykoottinen käytös, koordinaation puute, muistinmenetys ja kooma. Hoitamattomana aivoödeema voi johtaa kuolemaan jo parissa vuorokaudessa. Aivoödeema voi johtua esimerkiksi päähän kohdistuneesta iskusta tai liian korkeasta ilmanalasta. Myös hyvin runsas juominen, sairaalloinen polydipsia voi aiheuttaa aivoödeeman hyponatremian kehittymisen kautta. Näin runsaan vedenjuonnin syynä on yleensä psykiatrinen sairaus. Ellonen, Markku: Hyponatremia, Lääkärin CD 1/2005, Kustannus Oy Duodecim. Aivoödeema on yksi vuoristotaudin vakavimmista muodoista. == Lähteet == Luokka:Neurologiset sairaudet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Korupedionin taistelu

Korupedionin taistelu käytiin vuonna 281 eaa. Se oli viimeinen niin sanottujen diadokkisotien, eli Aleksanteri Suuren seuraajien välisten sotien taistelu. Vastustajina olivat Makedonian kuningas Lysimakhos ja Persian kuningas Seleukos I. Lysimakhos oli hallinnut Traakiaa Ipsoksen taistelun jälkeen ja oli vähän aikaisemmin saanut hallintaansa myös Makedonian. Seleukos päätti hyökätä Lysimakhoksen kimppuun sen jälkeen kun Ptolemaios Keraunos ja hänen siskonsa Lysandra pakenivat Lysimakhoksen hovista Selukoksen luokse. Lysimakhos oli antanut teloittaa oman poikansa joka myös oli Lysandran mies. Taistelusta ei tiedetä paljon mitään, paitsi sen että Lysimakhos ja Seleukos kohtasivat toisensa taistelukentällä ja taistelivat mies miestä vastaan. Seleukos voitti tämän kaksinkamppailun ja Lysimakhos sai surmansa. Lysimakhoksen luullaan olleen tuolloin lähes 80-vuotias. Vaikka Seleukos olikin taistelun jälkeen kiistattomasti koko Aleksanteri Suuren valtakunnan hallitsija (Egypti pois luettuna) ei voitosta tullut pysyvää. Pian taistelun jälkeen Ptolemaios Keraunos murhasi Seleukoksen ja kaappasi vallan Makedoniassa. Seleukoksen poika Antiokhos I peri Persian valtakunnan. Luokka:Antiikin taistelut Luokka:200-luku eaa.
Dolgaanin kieli

Dolgaanin kieli (dolgaaniksi дулган тыла, dulgan tyla) on Venäjällä Pohjois- Siperiassa asuvien dolgaanien puhuma turkkilainen kieli. Dolgaanit asuvat Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirin Dudinkan ja Hatangan kunnissa sekä Jakutian Anabarin piirissä. Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 6 600 dolgaania ja 5 500 dolgaanin kielen puhujaa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan dolgaaneja oli 7 300 ja dolgaanin puhujia 4 900 henkeä. Samana vuonna 93,1 % dolgaaneista osasi venäjää. Väestönlaskennan yleiset tulokset antavat jonkin verran vääristyneen kuvan kielitilanteesta: Taimyrin dolgaaneista (4 300 henkeä) 78,8 % ilmoittaa puhuvansa dolgaanin kieltä, mutta Jakutiassa (1 300 henkeä) ainoastaan 3,2 %. Jakutian dolgaaneista 95,7 % osaa jakuuttia ja 80,5 % venäjää. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 1 100 dolgaanin puhujaa. Kielen pohjana on jakuutti, jonka venäläisiin ja alueen alkuperäiskansoihin sekoittuneet evenkiheimot omaksuivat 1600–1700-lukujen vaihteessa. Pitkällisen erilliskehityksen tuloksena on syntynyt omia piirteitä, jotka näkyvät varsinkin sanastossa. Kielellisesti dolgaania voidaan pitää jakuutin murteena, mutta puhujien erillisen kansallisen identiteetin perusteella se katsotaan nykyään itsenäiseksi kieleksi. Vuonna 1933 ilmestyi dolgaaneille tarkoitettu jakuutinkielinen aapinen, mutta jakuutinkielisestä kouluopetuksesta luovuttiin pian. Dolgaanin kirjakieli luotiin vasta 1970-luvun lopussa. Se perustuu kyrilliseen kirjaimistoon ja Hatangan murteisiin. Kielellä on julkaistu oppikirjoja ja jonkin verran alkuperäistä kaunokirjallisuutta. Sitä opetetaan aineena viidessä koulussa. Opettajia valmistetaan Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Piirin sanomalehti Taimyr julkaisee dolgaaninkielisiä sivuja ja kieltä käytetään myös radiossa. Dolgaania voidaan pitää uhanalaisena kielenä, mutta sen asema yhteisön sisäisen kanssakäymisen välineenä on toistaiseksi melko vakaa. ==Kirjaimisto== А а Б б В в Г г Д д Е е Ё ё Ж ж З з И и Й й К к Һ һ Л л М м Н н Ӈ ӈ О о Ө ө П п Р р С с Т т У у Ү ү Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ Ъ ъ Ы ы Ь ь Э э Ю ю Я я ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * Aksjonova, Je.Je. & Beltjukova, N.I. & Koševerova T.M. Slovar dolgansko-russki i russko-dolganski. Sankt-Peterburg, 1992. * Stachowski, M. Dolganischer Wortschatz, Kraków 1993 (+ Dolganischer Wortschatz. Supplementband, Kraków 1998). * Stachowski, M. Dolganische Wortbildung, Kraków 1997. * Ubrjatova, Je.I. Jazyk norilskih dolgan. Novosibirsk, 1985. ==Aiheesta muualla== * Ethnologue: Dolgan Luokka:Turkkilaiset kielet Luokka:Venäjän kielet
Helsingin medialukio

Helsingin medialukio (vuoteen 2010 asti Koillis-Helsingin lukio) on lukio Tapulikaupungissa. Se syntyi vuonna 2005, kun Pohjois-Helsingin, Malmin ja Suutarilan lukiot yhdistettiin. Medialukio toimii Pohjois-Helsingin lukion entisissä tiloissa. Vuonna 2023 lukiossa opiskeli noin 950 opiskelijaa, ja se on yksi Helsingin suurimmista lukioista. Kouluun otetaan opiskelijoita vuosittain noin 270, joista kuusikymmentä medialinjalle. Helsingin medialukiossa voi opiskella pitkinä kielinä englantia ja ruotsia, lyhyinä kielinä espanjaa, ranskaa, saksaa ja venäjää. Medialukiossa voi suorittaa median, kuvataiteen, musiikin ja liikunnan lukiodiplomin. Media- ja yhteiskuntapainotteiseen opetukseen haetaan peruskoulun päättötodistuksen painotetulla keskiarvolla. Helsingin medialukiossa on muun muassa ammattitason televisiostudio, joka vastaa laadultaan Suomen suurimpien televisiokanavien toimitiloja. Lukiosta löytyy myös radiotyöasema, joka on opiskelijoiden käytössä. Koulurakennuksen vanhin osa on valmistunut vuonna 1964, minkä jälkeen sitä on laajennettu vuosina 1967, 1981 ja 2004. Vuosina 2018–2020 rakennuksen vanhoja osia korjattiin ilmanlaadun ja energiatehokkuuden parantamiseksi. == Hakutilastot == Vuosi Lukion keski­arvo­raja Media­linjan pisteraja (12 pisteestä) Otettuja (yleis- + medialinja) 2005 7,11 7,78 2006 7,31 7,23 2007 7,33 7,08 2008 7,33 7,61 2009 7,17 6,89 2010 7,17 7,19 2011 7,25 8,37 2012 7,42 8,07 260 (200 + 60) 2013 7,42 7,93 280 (220 + 60) 2014 7,17 7,67 270 (210 + 60) 2015 7,42 8,42 260 (200 + 60) 2016 7,50 8,00 270 (210 + 60) 2017 7,42 8,10 270 (210 + 60) 2018 7,50 7,89 270 (210 + 60) 2019 7,67 8,06 270 (210 + 60) 2020 7,50 7,00 343 (290 + 53) 2021 7,33 7,45 310 (250 + 60) 2022 7,25 7,59 321 (261 + 60) 2023 7,25 7,11 321 (261 + 60) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lukion verkkosivut Luokka:Helsingin lukiot Luokka:Suutarila
Taideteos

Taideteos on ihmisen tekemä objekti tai esitys, jolla on esteettistä merkitystä ja oma todellisuutensa. Taideteos on uniikki eli ainutkertainen ja aito, korvaamaton. Taideteos on puhtaan esteettisen vaikutuksen tai jonkin merkityksen symbolisen esittämisen vuoksi valmistettu teos, jolla ei ole pääasiallista käytännön sovellusta. Perinteisinä taideteoksina on pidetty musiikkikappaleita, maalauksia, veistoksia ja kirjallisia tuotoksia, kuten romaaneja ja runoja, mutta 1800-luvun jälkeen on syntynyt uusia taideteoslajeja, kuten elokuva, valokuvaus ja tietokonepelit. == Taideteos tekijänoikeuslaissa == === Teos === Tekijänoikeuslaissa mainitaan sekä sana teos, että taideteos. Teos on Suomen tekijänoikeuslain tarkoittama ihmisen eli tekijän itsenäinen ja omaperäinen luomistyön tuote sen tekotavasta ja ilmenemismuodosta riippumatta. Teos on varsinaisen tekijänoikeussuojan, teossuojan, kohde. === Taideteos === Tekijänoikeuslaissa taideteos viittaa kuvataiteen teoksiin, joiden käyttämisestä säädetään lain 25 pykälässä. Julkistetuista taideteoksista saa lain mukaan ottaa tekstiin liittyviä kuvia arvostelevaan tai tieteelliseen esitykseen, sekä sanomalehteen tai aikakauskirjaan selostettaessa päiväntapahtumaa, edellyttäen ettei teosta ole valmistettu sanomalehdessä tai aikakauskirjassa toisinnettavaksi. Kun taideteoksen kappale on tekijän suostumuksella myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu, taideteoksen saa sisällyttää valokuvaan, elokuvaan tai televisio- ohjelmaan, jos toisintamisella on valokuvassa, elokuvassa tai televisio- ohjelmassa toisarvoinen merkitys. Taideteoksen käyttämisestä luettelossa ja tiedotuksessa tekijänoikeuslaissa todetaan, että kokoelmaan, näytteille pannun tai myytäväksi tarjottavan taideteoksen saa kuvata näyttelyä tai myyntiä koskevaan tiedotukseen taikka painamalla, valokopioimalla tai muulla vastaavalla menetelmällä valmistettuun luetteloon. Taideteoksesta, joka sisältyy kokoelmaan tai näytteillä olevasta tai myytäväksi tarjottavasta taideteoksesta, että kokoelman ylläpitäjä, näytteille asettaja tai myyjä saa laissa säädetyn sopimuslisenssin nojalla valmistaa kappaleita muissakin kuin pykälän momentissa tarkoitetuissa tapauksissa ja käyttää siten valmistettuja kappaleita yleisölle välittämiseen muulla tavalla kuin radiossa tai televisiossa lähettämällä. Tämä ei kuitenkaan koske taideteosta, jonka tekijä on kieltänyt kappaleen valmistamisen tai teoksen välittämisen. Tekijänoikeuslain mukaan taideteoksen kuvaaminen on sallittua, jos teos on pysyvästi sijoitettu julkiselle paikalle tai sen välittömään läheisyyteen. Jos taideteos on kuvan pääaihe, kuvaa ei saa käyttää ansiotarkoituksessa. Tekstiin liittyvän kuvan saa kuitenkin ottaa sanomalehteen tai aikakauskirjaan. == Katso myös == *Taide *Tekijä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Parviainen, Jaana: Taideteoksen kehollisuus. Niin & näin 4/1995, 33–37. Luokka:Taideteokset
Déjà-vu

Déjà-vu (myös déjà vu ; ranskaa, suomeksi 'jo nähty') eli entiselämys tarkoittaa hämmentävää ja vahvaa tuttuuden tunnetta jossakin tilanteessa. Henkilö tuntee varmasti kokeneensa nykyisen tilanteen jo aiemminkin, vaikka usein tietääkin sen mahdottomaksi. ==Historia== Käsitteen nimesi déjà-vuksi ensimmäisen kerran ranskalainen filosofi ja parapsykologi Émile Boirac kirjeessään vuonna 1876, ja F. L. Arnaud toi nimityksen tieteelliseen käyttöön vuonna 1896. Aikaisemmin ilmiöön oli viitattu ainakin nimellä promnesia. ==Yleisyys== Ihmisistä 60–70 prosenttia kertoo kokeneensa déjà-vu-ilmiön ainakin kerran. Ilmiö on keskimääräistä yleisempi koulutetuilla ja korkeassa sosioekonomisessa asemassa olevilla ihmisillä, jotka matkustelevat paljon. Déjà-vu-kokemukset ovat yleisimmillään 15–25 vuoden iässä, minkä jälkeen ne harvenevat jyrkästi. Déjà-vu -kokemukset näyttävät olevan yhteydessä stressiin ja uupumukseen, ja niitä voi esiintyä fyysisen tai psyykkisen rasituksen jälkeen iltaisin tai rankan alkoholinkäytön jälkeen. ==Selityksiä== Déjà-vulle on tarjottu useita selityksiä, jotka saattavat vaikuttaa samanaikaisestikin. Havaintopsykologi Jukka Häkkisen mukaan ilmiö saattaa johtua siitä, että kaksi tiedonkäsittelyvirtaa etenee hetken aikaa erilaista vauhtia. "Missä"-tieto tuleekin poikkeuksellisesti perille vasta "mikä"-tiedon jälkeen, minkä seurauksena ihmisen valtaa tuttuuden tunne. Déjà-vu saattaa myös muistuttaa kokijaa jostain aiemmin nähdystä mutta jo unohdetusta elämyksestä, jota hän ei kuitenkaan osaa liittää alkuperäiseen yhteyteensä. Myös ihmisen tarkkaavaisuustason muutos saattaa aiheuttaa saman tilanteen käsittelemisen kahteen kertaan eri tietoisuuden tasoilla, mikä aiheuttaa tunteen sen elämisestä kahteen kertaan. ===Parapsykologiset selitykset=== Déjà-vu liitetään usein yliluonnollisiin kykyihin, kuten ennaltatietämiseen tai selvänäköisyyteen, ja niitä käytetään parapsykologisten väitteiden todisteina. Ilmiö liitetään usein uniin tai sillä perustellaan aikaisempien elämien olemassaoloa. ==Yhteys sairauksiin== Déjà-vu ei yleensä ole sairauden merkki. Déjà-vu saattaa kuitenkin ennakoida kohtauksen alkamista temporaalilohkon epilepsiaa kärsivällä. Skitsofreenikon déjà-vu saattaa kestää useita tunteja. == Katso myös == *Presque vu *Jamais vu ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Yle Oppiminen: Oudot tunteet: Déjà vu Luokka:Kognitiivinen psykologia Luokka:Kognitio Luokka:Ranskankieliset sanat ja sanonnat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tundravikla

Tundravikla (Calidris subruficollis, aiemmin Tryngites subruficollis) on pieni rantalintu, Suomeen harvoin eksyvä muuttolintu. Sen vanha nimi oli alaskanvikla. Lajin nimesi Louis Jean Pierre Vieillot 1819. == Ulkonäkö ja koko == Pituus 18–21 cm, siipien kärkiväli 32–47 cm, paino 50–94 g, keskimäärin 71 g. Muistuttaa ulkonäöltään lähinnä hyvin pientä suokukkoa, mutta tarkempi tarkastelu useimmiten erottaa viklan tästä lajista. Pieni kahlaaja, noin suosirrin kokoluokkaa. Silmä on suuri ja musta ja nokka lyhyt suora tikkunokka, ruumis on kauttaaltaan kellansävyinen ja mustalla vipevöity. Siipien alapinnat kirkkaanvalkeat. Usein peloton. Sukupuolet ovat samanvärisiä. == Levinneisyys == Tundravikla pesii Pohjois-Amerikan tundralla Alaskasta Länsi-Kanadaan, sekä Venäjällä Vrangelinsaarella ja mahdollisesti Tšuktšien niemimaalla. Se talvehtii Etelä-Amerikassa, varsinkin Argentiinassa ja Paraguaylla. Maailman populaation koko on noin 550 000 yksilöä. Lajin kanta on vaarantunut Muuttomatkallaan se harhautuu säännöllisesti Länsi-Eurooppaan, joskus jopa Suomeen asti. Suomessa se on lähes vuosittainen harhailija, lähes kaikki rariteettikomitean hyväksymät havainnot ovat syyskuulta. Vuoteen 2015 mennessä se on tavattu Suomessa 34 kertaa. == Elinympäristö == Pesii tundran soilla, usein kaukana merestä. Muuttoaikana kaikenlaisilla kosteilla avomailla, mm. rannoilla ja lyhytheinäisillä niityillä. Myös sänki- ja mullospelloissa. == Lisääntyminen == Tundravikla pesii maassa ja tekee neljä munaa. == Ravinto == Tundravikla syö hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857506-8. * Rariteettikomitea === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Koivumäki, Kari & Heinonen, Jyrki 1981: Alaskanvikla Tryngites subruficollis* Kokkolassa. - Lintumies 2.1981 s. 85–86. LYL. * Lagerström, Martti, Parviainen, Heikki & Vuoristo, Aki 1977: Alaskanvikla Tryngites subruficollis* toistamiseen Suomessa. - Lintumies 1.1977 s. 25. LYL. Luokka:Kurpat Luokka:Uhanalaiset linnut
Viihdelehti Stara

Viihdelehti Stara on suomalainen viihdealan verkkomedia, joka aloitti toimintansa vuoden 2003 lopussa. Julkaisussa käsitellään pop- ja rock- musiikkia, matkailua, lifestyleä, elokuvia ja pelejä. Lisäksi julkaisussa on suomalaisten ja ulkomaisten tähtien haastatteluja. Parissa vuodessa julkaisun verkkoversio Stara.fi kasvoi yhdeksi Suomen luetuimmista viihdemedioista verkossa, ja viikoittainen lukijamäärä ylitti 100 000 rajan helmikuussa 2008. Vuodesta 2006 alkaen Stara oli myös aikakauslehti, jonka julkaiseminen kuitenkin sittemmin loppui. Staran verkkosivusto tavoittaa 1,24 mijoonaa eri lukijaa kuukaudessa (maaliskuu 2022). Julkaisun päätoimittaja on Jocka Träskbäck. Toimituksella on kolme vakituista toimittajaa ja lisäksi verkkomedia työllistää useita freelancereita. Staran tunnettuja brändejä ovat myös Mister Pop ja Miss Pop -äänestykset Suomen komeimmasta ja kauneimmasta poptähdestä. ==Aikakauslehti== Vuoden 2003 toukokuussa lanseerattiin myös Stara-aikakauslehti, jonka levikki oli aluksi 15 000 kappaletta. Lehdestä tuli vuoden 2008 keväällä myös S-iltaravintoloiden asiakaslehti ja levikki kasvoi samalla 30 000 kappaleeseen, joten Stara on yksi maan suurimmista viihdealan aikakauslehdistä. Lehden voi tilata liittymällä S-iltaravintoloiden kanta- asiakkaaksi. Se ei ole irtonumeromyynnissä. == Blogit == Vuonna 2014 Stara Media Oy osti osuuden BlogBook Finland Oy:n osakekannasta, ja Stara aloitti yhteistyön blogisivusto Blogbookin kanssa. Blogbookin blogikirjoituksia aletaan julkaista myös Stara-kaupunkilehdessä. ==Televisio-ohjelma ja podcastit== Vuonna 2007 esitettiin myös ensimmäiset Stara-nimiset televisio- ohjelmat Pirkanmaan Kaupunkitelevisiossa ja sittemmin ohjelmaa ryhdyttiin esittämään maanlaajuisesti myös Diggari-kaapelitelevisiokanavalla, jonka peittoalueella oli 700 000 kotitaloutta. Stara aloitti ensimmäisenä Suomessa kaupalliset podcast -lähetykset elokuussa 2005. Ensimmäisen mainoskatkollisen podcastin Stara julkaisi 7. lokakuuta 2005. Silloin kansainvälinen musiikkikanava Music Television mainosti historiansa ensimmäisen kerran podcastissä. Julkaisu alkoi tuottaa ensimmäisenä Suomessa kaupallisia videopodcasteja 9.5.2007. Ensimmäiset jaksot käsittelivät Helsingin Euroviisuja. Maaliskuussa 2008 Starasta tuli ensimmäinen suomalainen media, jonka videot otettiin mukaan Nokia Video Center -ohjelmiston Euroopan katalogiin ja sitä kautta matkapuhelimiin. Kesällä 2008 julkaistiin Suomen ensimmäinen mainoskatkollinen videopodcast, kun mainostajana oli Hartwall Jaffa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Viihdelehti Stara.fi *Viihdelehti Stara.fi podcast *Viihdelehti Stara.fi videopodcast *Stara Media Oy *IT Viikko: Suomalaislehti mukaan Nokian videopalveluun *Markkinointi & Mainonta: Viihdelehti Stara kasvaa Luokka:Suomalaiset verkkolehdet Luokka:Suomalaiset musiikkisivustot Luokka:Suomalaiset elokuva- ja televisiosivustot Luokka:Videopelisivustot Luokka:Suomalaiset verkkosivustot
Isolokki

Isolokki (Larus hyperboreus) on arktisten merialueiden isokokoinen lokki. == Koko ja ulkonäkö == Isolokki on hiukan isompi ja varsinkin vankkarakenteisempi kuin harmaalokki. Aikuisen höyhenpuku on pääosin valkoinen, sen siivet ovat päältä vaaleanharmaat, nokka on keltainen ja siinä on punainen kärkitäplä. Nuori lintu on vaaleanruskean kirjava ja sen nokka punertava, mustakärkinen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Linnun pituus on 62–68 cm, siipien kärkiväli 150–165 cm ja paino 1,0–2,7 kg. Ääni muistuttaa harmaalokin pilkallista nauravaa kiljahtelua. == Esiintyminen == Isolokki pesii arktisilla alueilla sekä Aasiassa, Euroopassa että Pohjois-Amerikassa. Euroopassa se pesii Islannissa, Huippuvuorilla, Novaja Zemljalla, Kaninin niemimaalla ja muilla arktisilla saarilla. Lajin elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaatio on kooltaan 200 000–2 000 000 yksilöä. Se talvehtii Pohjois-Atlantilla ja Tyynenmeren pohjoisosissa. Suomessa lajia tavataan merialueilla säännöllisesti lähinnä talvisin. == Elinympäristö == Pesimäaikana isolokit elävät rannikoiden ja järvien saarilla ja riutoilla, paikoin myös tundralla. Lisääntymisajan ulkopuolella ne kiertelevät rannikoita, vieraillen satamissa ja kaatopaikoilla, harvemmin sisämaassa. Talvisin esiintyy pienissä määrin sisämaan suurilla järvillä. == Lisääntyminen == Isolokki on yksiavioinen ja pesii sekä yhdyskunnittain että yksittäispareina. Se rakentaa pesänsä kalliolle tai maahan, joskus jäälle tai lumeen. Naaras munii tavallisesti kolme munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä neljä viikkoa. Emot hoitavat yhdessä myös poikasia, jotka ovat lentokykyisiä kuuden tai seitsemän viikon ikäisinä. == Ravinto == Isolokki on kaikkiruokainen ja sen ruokavalio vaihtelee suuresti sisältäen kaloja, nilviäisiä, äyriäisiä, merimatoja, merisiilejä, hyönteisiä, lintuja, munia, marjoja, merilevää, haaskoja ja jätteitä. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong. == Aiheesta muualla == * *LuontoPortti: Isolokki (Larus hyperboreus) *ITIS: Larus hyperboreus Luokka:Lokit
Kaitanokkalokki

Kaitanokkalokki (Larus genei) on keskikokoinen, Suomessa hyvin harvinainen lokki. == Koko ja ulkonäkö == Kaitanokkalokki on vähän naurulokkia isompi ja kapeanokkaisempi. Sen pituus on 42–44 cm, siipien kärkiväli 100–110 cm ja paino noin 250–350 g. Sen höyhenpeite on valkoinen, rinta on kesäasussa punertava. Nuorten yksilöiden pyrstöpuolessa on tumma raita ja siivissä tummat läikät. Jalat, nokka ja silmärengas ovat tummanpunaiset. Pää ja kaula ovat pitkänmuotoiset. == Levinneisyys == Kaitanokkalokki pesii Euroopassa pieninä paikallisina esiintyminä Espanjassa, eteläisessä Ranskassa, Sardiniassa, Adrianmeren pohjukassa, Mustanmerenn pohjoisrannikolla ja Kaukasiassa. Muualla se pesii Turkin keskiosissa, Niilin suistossa, Persianlahden rannikolla, Mauritaniassa ja muutamin paikoin Keski-Aasiassa. Sen eslinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 300 000–410 000 yksilöä. Laji on paikkalintu esiintymisalueen eteläosissa ja muuttolintu alueen pohjoisosissa, ja se talvehtii pääasiassa Välimeren maissa, Arabian niemimaan rannikoilla ja Intiassa. Suomessa laji on tavattu Porin Yyterissä 1993.Rariteettikomitea == Elinympäristö == Laji pesii yhdyskunnittain matalilla, laakeilla rannoilla merellä, järvillä ja joilla. Se suosii tiirayhdyskuntia. Pesimäajan ulkopuolella se vaeltelee rannikoilla, paikoin satamissa ja sisämaan vesistöissä, sekä usein kaukana avomerellä. == Lisääntyminen == Kaitanokkalokki munii tavallisesti kaksi tai kolme munaa maassa olevaan pesään. Haudonta kestää noin 22 päivää ja molemmat emot osallistuvat haudontaan, samoin kuin poikasten hoitoon. Laji pesii vain kerran kesässä. == Ravinto == Saalistaa kaloja ja pieniä selkärangattomia veden pinnasta ja rantavedestä. Ruokailee tavallisesti suurina parvina. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong. == Aiheesta muualla == * Luokka:Lokit
A Kind of Magic

A Kind of Magic on brittiläisen Queen-yhtyeen 2. kesäkuuta 1986 julkaisema albumi. Se oli yhtyeen kahdestoista studioalbumi. Albumin kappaleista kuusi esiintyy Russell Mulcahyn elokuvassa Highlander – kuolematon. Kappale One Vision esiintyy elokuvassa Iron Eagle. Vuonna 1986 kaikki siihenastiset Queenin albumit julkaistiin ensimmäistä kertaa CD-levynä, mukaan lukien A Kind Of Magic. Aiemmin levyt oli julkaistu ainoastaan vinyylilevyinä ja c-kasetteina. "One Year of Love" -single on kokoonpanoltaan poikkeava. Laulun kirjoittanut John Deacon soittaa siinä Yamaha DX-7-syntikkaa, lisäksi kappaleessa kuullaan Lynton Naifin johtamaa jousiorkesteria sekä Steve Gregoryn saksofoni. Kitaristi Brian Mayta kappaleella ei ole lainkaan. Albumi myi triplaplatinaa Britanniassa sekä kultaa USA:ssa. == Kappaleet == # # # # # # # # # Alkuperäinen CD-julkaisu sisältää lisäksi kolme uudelleensovitettua kappaletta bonusraitoina: 10. 11. 12. Vuonna 1991 julkaistu Hollywood Recordsin remasteroitu CD-versio sisältää lisäksi kappaleet: 10. 11. == Singlet == * One Vision (Single Edit) (Queen) / Blurred Vision (Queen) – 1985 * A Kind of Magic (Taylor) / A Dozen Red Roses For My Darling (Taylor) – 1986 * Friends Will Be Friends (Mercury/Deacon)/ Seven Seas of Rhye (Mercury) – 1986 * Who Wants to Live Forever (May) / Killer Queen (Mercury) – 1986 * Pain Is So Close to Pleasure (Single Remix) (Mercury/Deacon) / Don't Lose Your Head (Taylor) – 1986 * One Year of Love (Deacon) / Gimme the Prize (May) – 1986 * Princes of the Universe (Mercury) / Gimme the Prize (Kurgan's Theme) (May) – 1986 == Kokoonpano == * Freddie Mercury – laulu, koskettimet * John Deacon – bassokitara, koskettimet, kitara * Roger Taylor – rummut, laulu, koskettimet * Brian May – kitara, laulu, koskettimet Vierailevina artisteina * Spike Edney – koskettimet * Steve Gregory – saksofoni kappaleessa One Year Of Love * Lynton Naiff – Jousisoitinten sovitus kappaleessa One Year Of Love * National Philharmonic Orchestra kappaleessa Who Want To Live Forever * Joan Armatrading – laulu kappaleessa Don't Lose Your Head == Julkaisut == Albumi julkaistiin vuonna 1986 vinyylilevynä, c-kasettina ja CD-levynä Englannissa ja Yhdysvalloissa. Vuonna 1991 Hollywood Records julkaisi albumin uudelleen CD- levynä Yhdysvalloissa. Vuonna 2001 albumi julkaistiin remasteroituna CD-levynä Japanissa ja uudelleen 2004 Japanissa ja Euroopassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == === Albumin arvosteluja === * Levyarvostelu Rolling Stone -lehdessä Mark Coleman, julkaistu 9. lokakuuta 1986 * Levyarvostelu allmusic -sivustolla Greg Prato * Queen Archives -sivustolle sanomalehdistä koottuja arvosteluja: ** People Weekly , julkaistu 25. elokuuta 1986 ** The Times: The sound and the fury julkaistu 21. kesäkuuta 1986 Kind of Magic, A Kind of Magic, A Luokka:Hollywood Recordsin albumit
Satunnaisvaihtelu

Satunnaisvaihtelulla tarkoitetaan jonkin mitattavissa olevan ilmiön täysin ennustamatonta vaihtelua, joka esiintyy mitattaessa samaa asiaa useamman kerran peräkkäin. Riittävän tarkan arvon saamiseksi mittaus on toistettava riittävän monta kertaa. Tilastojen perusteella voidaan laskea esimerkiksi Jyväskylän pitkän ajan keskilämpötila tammikuussa. Tämä keskiarvo on hyvä ennustus tulevan tammikuun lämpötilasta, mikäli mitään ylimääräistä tietoa (kuten joulukuun 31. päivän lämpötila) ei ole saatavilla. Myöhemmin mitattavan todellisen keskilämpötilan ja tehdyn ennusteen erotusta voidaan pitää satunnaisvaihteluna. Muodollisemmin voidaan esittää, että aikasarjan ti tekijät ovat: t_i = f(x_1, \ldots,x_n, t_1, \ldots, t_{i-1}) + e_i jossa ei on satunnaisvaihtelu tai virhetermi, ja se noudattaa esimerkiksi normaalijakaumaa, jonka odotusarvo on nolla. Termit xj ovat selittäviä tekijöitä ja aikasarjan arvo voi myös riippua sen aikaisemmista arvoista. ==Katso myös== *Satunnaisuus Luokka:Tilastotiede
Alfred Tennyson

Alfred Tennyson, Lordi Tennyson (6. elokuuta 1809 Somersby, Lincolnshire, Englanti – 6. lokakuuta 1892 Aldsworth, Surrey, Englanti) oli eräs aikansa suosituimmista englantilaisista runoilijoista. Suuri osa Tennysonin tuotannosta käsitteli klassisia tai mytologisia aiheita. Idylls of the King (n. 1859) käsittelee kuningas Arthurin tarua. Myöhemmin hän siirtyi näytelmäkirjallisuuteen, mutta hänen näytelmänsä eivät saavuttaneet suosiota edes omana aikanaan. ==Elämä ja tuotanto== Tennyson syntyi Lincolnshiressä rehtorin poikana. Isä kärsi mielenterveysongelmista ja joi rankasti. Tennyson ja kaksi tämän vanhempaa veljeä kirjoittivat runoutta teini-iässä, ja heidän yhteiskokoelmansa julkaistiin Alfredin ollessa 17-vuotias. Tennyson kirjoittautui Cambridgen Trinity Collegeen 1828 ja julkaisi ensimmäisen oman kokoelmansa, Poems Chiefly Lyricalin, vuonna 1830. Vaikka jotkut kriitikot pitivät Tennysonin tyyliä ylisentimentaalisena, hänen runoistaan tuli pian suosittuja ja Tennyson sai kiitosta tunnetuilta runoilijoilta, kuten Samuel Taylor Coleridgelta. Vuonna 1831 Tennysonin isä kuoli ja hän joutui jättämään opiskelut. Hän palasi Lincolnshireen huolehtimaan äidistään. Vuonna 1833 Tennyson julkaisi toisen runokokoelmansa, joka sisälsi hänen tunnetuimman runonsa The Lady of Shalott. Kokoelma sai kielteiset arvostelut, eikä Tennyson julkaissut kymmeneen vuoteen, vaikka jatkoikin koko ajan kirjoittamista. Tennyson ja perhe muuttivat Essexiin ja vuonna 1842 Tennyson julkaisi kaksiosaisen kokoelman Poems, joista ensimmäinen osa sisälsi jo julkaistuja runoja ja jälkimmäinen enimmäkseen uusia. Ne olivat menestyksekkäitä, kuten myös vuonna 1847 ilmestynyt Princess. Vuonna 1850 Tennyson saavutti uransa huipun: hänelle myönnettiin Poet Laureaten eli hovirunoilijan arvo, jossa hän seurasi William Wordsworthia. Samana vuonna hän meni naimisiin Emily Sellwoodin kanssa. Runojen myynnistä tuli nyt huomattavat tulot, ajoittain yli 10 000 puntaa vuodessa, ja Tennyson saattoi ostaa talon maaseudulta ja jatkaa kirjoittamista sen rauhassa. Virallisessa asemassaan Tennyson sepitti isänmaallis-romanttisia teoksia, kuten Ode on the Death of the Duke of Wellington (1852) ja Kevyen prikaatin hyökkäys (1855), joka kertoo Krimin sodan aikaisesta epäonnistuneesta hyökkäyksestä: > Heidän on pakko kuolla: > tykkejä tääll’ on ja tuolla, > patteri joka puolla > ampuu ja lataa. > Sauhuun ja pauhinaan > peittyissä järkkyvän maan, > rohkeina kuoleman kitaan, > hornan kattilaan > ratsasti kuus sataa. > (suom. Yrjö Jylhä) Kuningatar Viktoria myönsi Tennysonille paronin arvon vuonna 1884. Hän oli ensimmäinen aateloitu englantilainen kirjailija. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Poems by Alfred Tennyson * Alfred Tennysonin teoksia Gutenberg- projektissa Luokka:Englantilaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1809 syntyneet Luokka:Vuonna 1892 kuolleet
Kveekarit

Kveekarit (, Suomessa toimiva yhdistys Ystävien Uskonnollinen Seura Kveekarit) on Englannissa 1600-luvulla perustettu protestanttinen liike. Sen jäsenet kutsuvat itseään ”totuuden ystäviksi” tai ”ystävien seuraksi”. Yhteisö syntyi vallitsevan poliittisen ja uskonnollisen sorron aikana. George Foxia pidetään kveekariliikkeen perustajana, jonka käsityksen mukaan Jumala valaisee jokaisen sielun erikseen eikä pelastumiseen tarvita pappeja tai muita ulkopuolisia tahoja. Yhteisö pitää itseään suoraan Jumalan alaisena. Kveekareihin kuuluu maailmassa noin 400 000 jäsentä, Ison-Britannian lisäksi muun muassa Yhdysvalloissa, Keniassa ja Boliviassa. Suurin yhteisö on Yhdysvalloissa William Pennin vuonna 1682 pakopaikaksi perustamassa kveekarivaltio Pennsylvaniassa. Kveekarit ovat perustaneet useita tunnettuja ja suuria yrityksiä Isossa-Britanniassa. Kveekarien uskonnollisuuden ohjaamaa yritystoimintaa kutsutaan kveekarikapitalismiksi. == Uskonkäsitykset == Yhteisö on hylännyt kaikki ulkoiset sakramentit, koska sisäinen sana on tehnyt ne tarpeettomiksi. Kveekarien mukaan jokainen voi kokea Jumalan läsnäolon ilman välikäsiä (esimerkiksi palkattuja pappeja) tai uskonnollisia sakramentteja. Niinpä kveekareilla ei ole pappeja eikä varsinaisia jumalanpalveluksia, vaan muita säännöllisiä seurakunnan kokouksia. Kveekarien uskon kulmakiviä ovat: * rauha ja väkivallattomuus * yhteisöllisyys * tasa- arvo * yksinkertaisuus, vaatimaton elämä ==Kveekarit Suomessa== Suomessa toimii Ystävien Uskonnollinen Seura Kveekarit ry, jonka varsinaisten jäsenten määrä on 30 (2012).Kveekarit, Uskonnot.fi, viitattu 1.12.2024 Seura pääsi yhdistysrekisteriin 21. huhtikuuta 1992.Yhdistysnetti Sitä ei ole rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi.Väestörekisterikeskus == Pohjois-Amerikka == Amerikkalaiset pasifistiset kveekarit paneutuivat alusta lähtien erilaisiin yhteiskunnallisiin ongelmiin, kuten orjuuden lakkauttamiseen, alkuperäisasukkaiden oikeuksiin, koulujen ja vankiloiden uudistamiseen, naiskysymykseen ja nykyisin myös ympäristönsuojeluun. ==Avustustoiminta ja Nobelin rauhanpalkinto== Kveekarit saivat vuonna 1947 Nobelin rauhanpalkinnon avustustyöstään toisen maailmansodan päätyttyä. Kveekarit osallistuivat Suomen Lapin jälleenrakentamiseen.Jahn, Gunnar: Award ceremony speech, 1947, http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/1947/press.htmlLindström, Varpu: Winter into Summer: Lapland Diary 1945–1946 by Naomi Jackson Groves (review). The Canadian Historical Review 72.4 (1991), s. 610–611. Kanadan kveekareilla oli suuri merkitys Petsamon evakkojen asuttamiseen tarkoitetun Varejoen kylän perustamisessa Tervolaan. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Ystävien Uskonnollinen Seura Kveekarit. * Kveekarien tie Luokka:Englannin reformaatio Luokka:Kristillinen pasifismi Luokka:Nobelin rauhanpalkinnon saajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Keltti

Keltti tarkoittaa seuraavia: * Keltti, kylä Kymenlaaksossa * Keltti, Kouvolan kaupunginosa, jossa sijaitsee Keltin kylä * keltti, muinainen pronssinen kirvestyyppi * keltit, indoeurooppalaiseen kieliperheeseen kuuluva kansa * kelttiläiset kielet, kieliryhmä, johon kuuluvat muun muassa: ** Irlannin keltti eli iiri ** Skotlannin keltti eli gaeli * keltit (Mugilidae), kalaheimo * Keltti, sukunimenä: ** Juha Keltti (1952–2021), suomalainen juristi ja kansalaisaktivisti.
Alkio (joukko-oppi)

Alkio (myös elementti tai jäsen) on joukko-opissa joukon sisältämä objekti. == Joukko-oppi ja alkiot == Joukossa A = {1, 2, 3, 4} on neljä alkiota: 1, 2, 3 ja 4. Näiden muodostamat ryhmät, esimerkiksi {1, 2} ja {3}, ovat A:n osajoukkoja. Joukon alkiot voivat olla mitä tahansa olioita. Esimerkiksi joukossa C = {Kasper, Jesper, Joonatan} on kolme alkiota: Kasper, Jesper ja Joonatan. Joukon alkiot voivat olla myös joukkoja. Esimerkiksi joukon B = {1, 2, {3, 4} } alkiot eivät ole 1, 2, 3 ja 4, vaan joukossa on kolme alkiota: luvut 1 ja 2 sekä joukko {3, 4}. == Merkitseminen == Relaatiota "kuuluu joukkoon" merkitään merkillä ∈. Esimerkiksi x ∈ A tarkoittaa, että x on joukon A alkio. Voidaan myös sanoa, että "x on joukossa A" tai "A sisältää x:n". Jos x ei kuulu joukkoon A, se merkitään x ∉ A. Tyhjä joukko on joukko, jossa ei ole yhtään alkiota. Tyhjää joukkoa merkitään \varnothing:lla tai \\{\\}:lla. == Joukkojen mahtavuus == Joukon alkioiden lukumäärää kutsutaan mahtavuudeksi. Esimerkiksi edellä määritellyn joukon A mahtavuus on 4, joukkojen B ja C taas 3. Joukon mahtavuus voi olla myös ääretön. Tällainen joukko on esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko. == Esimerkkejä == Yllä olevien joukkojen mukaisesti: * 2 ∈ A * {3, 4} ∈ B * {3, 4} on joukon B alkio * 3 ∉ B * Joukon D = {2, 4, 6, 8, 10, 12} mahtavuus on 6. * Joukon P = {2, 3, 5, 7, 11, 13, ...} (alkuluvut) mahtavuus on ääretön. ==Kirjallisuutta== * * * Luokka:Joukko-oppi ru:Множество#Элемент множества
Alkio

Alkio eli embryo on aitotumainen eliö kehityksensä varhaisimmassa vaiheessa. Alkioita tutkivaa tieteenalaa kutsutaan embryologiaksi. Sukupuolisesti lisääntyvien organismien hedelmöittynyttä munasolua kutsutaan tsygootiksi. Tsygootilla on puolet kummankin vanhemman geneettisestä perimästä eli DNA:sta. Kasveilla, eläimillä ja joillakin protisteilla tsygootti alkaa jakaantua mitoosin avulla, ja siitä tulee monisoluinen organismi. Termi alkio viittaa tämän kehityksen alkuvaiheisiin sen jälkeen, kun tsygootti on jakautunut ainakin kerran. *Kasvit: kasvin alkio on osa siementä. *Eläimet: Selkärankaisilla eliöillä alkio on kehitysaste tsygootin ja sikiön välillä. Sikiöksi alkiota kutsutaan aina syntymään tai kuoriutumiseen asti. Ihmisillä alkiota aletaan kutsua sikiöksi kahdeksannella viikolla hedelmöityksestä. Embryologian kehittäjiin kuulunut Karl Ernst von Baer muotoili alkionkehitykseen liittyvät niin sanotut Baerin lait. Niihin kuuluu muun muassa havainto siitä, että alkiolle kehittyvät yleisemmät rakenteet ennen yksityiskohtaisempia (esimerkiksi kädet ennen sormia). Hän havaitsi myös, että kehittyneiden eläinlajien alkiot muistuttavat huomattavasti toisiaan, vaikka aikuisilla eläimillä yhtäläisyydet eivät olisikaan niin selvät. Alkion juridinen määritelmä poikkeaa biologisesta. Se, missä vaiheessa alkio lakkaa olemasta joukko soluja ja muuttuu yksilölliseksi ihmiseksi, on vaikea eettinen ongelma muun muassa abortin kannalta. == Katso myös == *Alkiolevy *Alkionkehitys == Aiheesta muualla == * 3D-esitys raskaudesta Luokka:Embryologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hullut Päivät

Hullut Päivät () on Stockmann-tavarataloketjun jokakeväinen ja -syksyinen myyntitapahtuma, joka perinteisesti kestää viisi päivää, keskiviikosta sunnuntaihin. Ensimmäiset Hullut Päivät pidettiin 2.−5. huhtikuuta 1986. Kyseessä ei ole varsinainen alennusmyynti, sillä myyntitapahtuman aikana myydään sitä varten hankittuja tuotteita Stockmannin normaaliin hintatasoon verrattuna edulliseen hintaan. Hulluja Päiviä vietetään myös Stockmannin verkkokaupassa sekä useissa tavaratalon vuokralaisten liikkeissä, kuten Akateemisessa Kirjakaupassa, Powerissa, Musti ja Mirrissä ja Hugo Bossilla. Vuonna 2020 Hullut Päivät järjestettiin pääosin verkkokaupassa koronaviruspandemiasta johtuen. == Tapahtuma == Hullut Päivät järjestettiin alun perin kerran vuodessa, sittemmin kahdesti vuodessa huhti- ja lokakuussa. Vuoteen 2009 asti tapahtuma oli nelipäiväinen keskiviikosta lauantaihin, mutta joulukuussa 2009 voimaan astuneen sunnuntaikaupan vapauttaneen kauppojen aukioloajan lakimuutoksen myötä tapahtuma laajeni viisipäiväiseksi. Hulluja Päiviä vietetään Suomen lisäksi Viron ja Latvian Stockmann-tavarataloissa. Hulluja Päiviä on joka vuosi ennen tapahtumaa ja sen aikana mainostettu laajalti tiedotusvälineissä. Mainoksissa on käytetty ilmaisun "Hullut Päivät – Galna Dagar" ohella haamuja erilaisissa muodoissa. Mainoksissa on käytetty keltaista, mustaa ja valkoista väriä. == Muuta == Maskun Kalustetalo käytti usean vuoden aikana esimerkiksi lehti-ilmoituksissa muotoja "Hullut ALE Päivät" ja "6 Hulvattoman Hullua Päivää". Stockmann nosti hyvän liiketavan vastaisuutta koskevan kanteen markkinaoikeudessa, mutta kanne hylättiin.Markkinaoikeuden päätös: Stockmann - Masku Helsingin käräjäoikeus kuitenkin hyväksyi Stockmannin kanteen tavaramerkin haltijan yksinoikeutta koskien ja kielsi Maskua käyttämästä termejä markkinoinnissaan.HS:n uutinen käräjäoikeuden päätöksestä Vihreiden puoluevaltuuskunnan varapuheenjohtaja Miikka Keränen on vaatinut Stockmannia vaihtamaan alennusmyynnin nimen, koska se hänen mukaansa vähättelee mielenterveysongelmia ja leimaa ongelmien kanssa eläviä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hullut Päivät * Hullut Päivät Facebookissa Luokka:Stockmannin tavarataloryhmä Luokka:Markkinointi
Pendelöinti

Pendelöinti (ruotsin sanasta pendla ’liikkua edestakaisin, heilua’, alun perin latinan sanasta pendulum, heiluri) tarkoittaa nykykielessä asuinpaikkakunnan ja työssäkäyntipaikkakunnan välistä työmatkaliikennettä. Työmatkaliikenteen osuus muusta liikenteestä on heilurimaista töiden alkamis- ja päättymisajankohtana, ja aiheuttaa selvän piikin liikenteessä olevien henkilöiden määrässä. Pendelöinnin aiheuttama heiluriliike lienee parhaiten todettavissa paikallisjuna- sekä muussa joukkoliikenteessä, jossa aamuisin suuri määrä ihmisiä saapuu työssäkäyntipaikkakunnalle junilla, linja-autoilla sekä henkilöautoilla. Samat ihmiset palaavat takaisin iltapäivällä. Ruotsin kielen sana ett pendeltåg eli kirjaimellisesti heilurijuna (paikallisjuna tai lähijuna) kuvaa junayksikköä, joka liikkuu tietyllä reitillä edestakaisin joko jatkuvasti tai vain tiettyinä vuorokaudenaikoina. Pitkät työmatkat ennustavat sosiaalista eristymistä, joka tekee ihmiset onnettomiksi.Robert Putnam (Harvard) lehtihaastattelussa Erään laskelman mukaan tunnin mittainen matka työpaikalle vähentää ihmisen tyytyväisyyttä niin, että tasoissa pysyäkseen hänen olisi saatava vastineeksi 40 prosenttia enemmän palkkaa kuin ihmisen, jonka työpaikka on kodin lähellä.Bruno Frey and Alois Stutzer (Zurichin yliopisto): “Stress That Doesn’t Pay: The Commuting Paradox”, lyhennelmä lehdessä ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Joukkoliikenne Luokka:Talousmaantiede