EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tongan kulttuuri

Tongan kulttuuri perustuu pääosin polynesialaisiin perinteisiin ja kalastamiseen. Myös kristinusko on vaikuttanut paikalliseen kulttuuriin merkittävästi sen jälkeen kun eurooppalaiset saapuivat Tongaan. == Taide == Pääartikkeli: Tongan taide Tongan taide on samantapaista kuin muissa Tyynenmeren valtioissa. Tunnetuimpia tongalaisia taiteenlajeja on muun muassa ngatu-niminen kudonta. == Musiikki == Pääartikkeli: Tongan musiikki Tongan musiikista ajalta ennen eurooppalaisten saapumista saarille ei tiedetä paljon. Lali-nimisen huilun arvellaan olleen olemassa jo silloin. Joitakin vanhoja tongalaisia tansseja, kuten ulaa, 'otuhakaa ja me'etu'upakia, esitetään vieläkin. Tongalainen populaarimusiikki ei ole juuri saanut suosiota saarten ulkopuolella. == Ruoka == Pääartikkeli: Tongan ruoka Tongan perinteisiin ruokalajeihin kuuluu lihaa sekä erilaisia vihanneksia ja hedelmiä. Perinteisiä tongalaisia ruokalajeja ovat lu-pulu, lu sipi, otai, to'okutu ja vai siaine. Tongan kansallisjuoma on kava, joka valmistetaan kava-kasvin juurista. Juoma on "piimämäistä" ja hieman jauhoisen mutta silti miellyttävän makuista. Juomalla on lievä päihdyttävä vaikutus, mutta ei kuitenkaan samantapainen kuin alkoholilla. Juoma rentouttaa ja vähän väsyttääkin. Kava on laillinen nautintoaine. Tongalaisilla on tapana kokoontua viettämään silloin tällöin iltaa kitaroiden, hyvien ystävien ja kavan parissa. Huom. kavaa ei pidä sekoittaa espanjalaiseen Cavá:n, joka on espanjalainen kuohuviini. == Vaatetus == Pääartikkeli: Tongan vaatteet Useimmat tongalaiset käyttävät yhä perinteisiä asuja. Vasta viime aikoina on länsimaalainen pukeutuminen alkanut tulla suosioon. Hautajaisissa miehillä on tapana pitää mustia vaatteita. == Urheilu == Pääartikkeli: Tongan urheilu Tongalla yleisiä urheilulajeja ovat rugby ja jalkapallo. Valtiolla on oma rugby-joukkueensa. == Uskonto == Pääartikkeli: Tongan uskonto Tongassa on kaksi suurinta uskontoa. Free Wesleyan -kirkkoon kuuluu noin 30 000 tongalaista. Heidän joukossaan on Tongan kuningas Taufa’ahau Tupou IV ja suurin osa kuningasperheestä. Mormoneja tongalaisista on 48 767. == Juhlat == Pääartikkeli: Tongan juhlat Tongalla vietettävät juhlat perustuvat kristinuskoon. Pääsiäistä vietetään 10.-13. huhtikuuta. Omia juhlapäiviä Tongalla ovat kruununprinssin syntymäpäivä (4.5.), itsenäisyyspäivä (4.6.), kuninkaan syntymäpäivä (4.7.), perustuslakipäivä (4.11.) ja tupou (4.12.). Tongalla vietetään myös niin sanottua Anzac-päivää. == Festivaalit == Pääartikkeli: Tongan festivaalit Tongalla vietettäviä festivaaleja ovat muun muassa: *Heilala Festival Week *Vava'u Festival Week *Ha'apai Tourism Festival *Royal Agricultural and Industrial Show *Eua Tourism Festival *
FSC

FSC (Fabryka Samochodów Ciężarowych) oli suuri autotehdas Puolassa 1950-luvulta 1990-luvulle. FSC perustettiin vuonna 1951, ja sen ensimmäinen auto valmistui 7. marraskuuta 1951. Tehdas oli rakennettu Lubliniin tuottamaan kevyitä kuorma-autoja, pakettiautoja sekä kulkuneuvoja armeijalle. Kommunismin kaaduttua Puolassa FSC alkoi etsiä ulkomaista yhteistyökumppania. Vuonna 1995 FSC alkoi tehdä yhteistyötä Daewoon kanssa. Perustettiin yhtiö nimeltä Daewoo Motor Polska. Joulukuussa 1995 tehdas alkoi valmistaa Daewoo Nexiaa. Daewoo Motor Polska meni konkurssiin vuonna 2001. Nykyään tehdas on jälleen toiminnassa nimellä Intrall, ja se valmistaa Lublin-pakettiautoa sekä Tarpan Honker -maastoautoa. ==Tehtaan valmistamia automalleja== *Lublin-51-kuorma- auto 1951–1959 *FSC Żuk 1958–1998 *FSC Lublin -pakettiauto 1993–2007 *Honker 1997–2007 *Nexia 1995–1998 == Katso myös == *Puolan autoteollisuus == Aiheesta muualla ==
Johan Cruijff

Hendrik Johannes Cruijff, tunnettu myös nimellä Johan Cruyff, (25. huhtikuuta 1947 Amsterdam, Alankomaat – 24. maaliskuuta 2016 Barcelona, Katalonia, Espanja) oli alankomaalainen jalkapalloilija ja valmentaja. Cruijffia pidetään yleisesti, ja etenkin hollantilaisten sekä vuosien 1956–1965 välillä syntyneiden ikäryhmien keskuudessa, yhtenä kaikkien aikojen parhaista jalkapalloilijoista. Pelaajana Cruijff tunnettiin erityisesti teknisyydestään, nopeudestaan ja pelisilmästään. Hänet tunnetaan erityisesti yhtenä tärkeimmistä totaalisen jalkapallon pelaajista. Hänen poikansa on Jordi Cruyff. == Ura == Cruijffin uran huippuhetket ajoittuvat 1970-luvun alkuun. Tuolloin hän oli Ajaxin kantavia voimia, kun seura voitti kolme Euroopan cupia peräkkäin (1971, 1972, 1973). Vuonna 1973 Cruijff siirtyi Ajaxista FC Barcelonaan. Hänet palkittiin Euroopan parhaimpana pelaajana vuosina 1971, 1973 ja 1974: hän oli ensimmäinen kolmesti Euroopan parhaaksi valittu pelaaja. Maajoukkueessa Cruijff pelasi 48 ottelua tehden niissä 33 maalia. Hänen maajoukkueuransa tähtihetki oli vuoden 1974 jalkapallon MM-kisat, joissa Cruijff johdatti maansa MM-loppuotteluun asti, jonka Länsi-Saksa kuitenkin voitti. Vuoden 1978 kisoihin hän kieltäytyi osallistumasta vedoten vastenmielisyyteen isäntämaa Argentiinan sotilashallintoa kohtaan. Ajaxin ja Barcelonan lisäksi Cruijff pelasi Yhdysvalloissa Los Angeles Aztecsissa ja Washington Diplomatsissa, Espanjassa Levantessa sekä Alankomaissa Feyenoordissa. Valmentajana Cruijff valmensi kahta seuraa: Ajaxia ja FC Barcelonaa. Ajaxin hän johdatti Cup-voittajien cupin voittoon vuonna 1987 sekä Barcelonan neljään peräkkäiseen liigamestaruuteen (1991–1994) ja Euroopan cupin voittoon 1992. Cruijff palasi valmennustehtäviin marraskuussa 2009, jolloin hänet nimitettiin Katalonian maajoukkueen valmentajaksi ja Katalonian jalkapalloliiton neuvonantajaksi. Joukkue pelaa vuosittain 1–2 ottelua. Ketjupolttajana tunnettu Cruijff sai sydänkohtauksen varhaisessa keski-iässä ja ryhtyi sen jälkeen tupakoinnin vastustamisen mannekiiniksi. Cruijff kuoli syöpään maaliskuussa 2016. Syöpä oli diagnosoitu vain puoli vuotta aiemmin, lokakuussa 2015. == Saavutukset == === Pelaajana === * MM-hopeaa: 1974 * EM- pronssia 1976 * Hollannin mestari (9): 1966, 1967, 1968, 1970, 1972, 1973, 1982, 1983, 1984 * Hollannin cup (6): 1967, 1970, 1971, 1972, 1983, 1984 * Espanjan mestari: 1974 * Espanjan cup: 1978 * Euroopan cup (3): 1971, 1972, 1973 * Euroopan supercup (2): 1972, 1973 * Intercontinental cup: 1972 * Euroopan paras pelaaja (3): 1971, 1973, 1974 === Valmentajana === * Espanjan mestari (4): 1991, 1992, 1993, 1994 * Espanjan cup: 1990 * Espanjan supercup (3): 1991, 1992, 1994 * Hollannin cup (2): 1986, 1987 * Euroopan cup: 1992 * Euroopan supercup: 1992 * Cup-voittajien cup (2): 1987, 1989 == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloilijat Luokka:Alankomaalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:FIFA 100 Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Brest

Brest tarkoittaa seuraavia: ;Paikkoja: * Brest, kunta Saksassa * Brest, kaupunki Ranskassa * Brest, kaupunki Valko-Venäjällä. ;Henkilöitä: * Martin Brest (s. 1951), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ;Urheiluseuroja: * Albatros de Brest, ranskalainen jääkiekkoseura * Stade Brest eli Stade Brestois, ranskalainen jalkapalloseura * HK Brest, valkovenäläinen jääkiekkoseura * FK Dinamo Brest, valkovenäläinen jalkapalloseura
Kaakkuri (Oulu)

Kaakkuri on Oulun kaupunginosa Kaakkurin suuralueella. Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä Oulun keskustasta etelään valtatie 4:n itäpuolella. Pohjois–itäsuunnassa aluetta rajaa Oulu–Kontiomäki-rautatie ja eteläpuolella Metsokangas. Kaakkurin vanhinta aluetta on Kaakkurinkangas, joka on 1990-luvun alkupuolella rakennettu omakotitalo- ja rivitaloalue. 2000-luvulla Kaakkuri kasvoi yhdeksi Oulun suurimmista aluekeskuksista. Varsinainen Kaakkurin keskus on kerrostalovaltainen alue, jossa on myös yksi Oulun korkeimmista asuinrakennuksista, 12-kerroksinen Sirius. Alueen palvelutarjonta on hyvä. Kaakkurin koulu on 900 oppilaan yhtenäisperuskoulu luokille 1–9. Kaakkurissa on myös oma terveysasema, kirjasto, monitoimitalo ja kirkko. Yrityksiä alueella toimii runsaasti, muun muassa vuonna 2004 avattu K-Citymarket ja 2008 avattu Bauhaus-tavaratalo. Kaakkurin keskuksen itäpuolella oleva Metelinkangas on pääasiassa omakotitaloja käsittävä metsäinen osa-alue. Sen itäpuolella oleva Kiviharju on Kaakkurin uusinta aluetta. Kaakkurin kaupunginosan itälaidalla sijainnut Iinatin moottoriurheilukeskus on meluhaittojen vuoksi suljettu. Alue on entinen kaatopaikka ja siitä syystä mäkinen. Alueella on RC- autorata, kuntoilutelineitä ja -laitteita sekä kuntoilijoille suunnitellut pitkät rappuset. ==Historiaa== Aiemmin Kaakkurin alue on kuulunut osana Kiviniemen kylää, joka alun perin kuului Oulujoen kuntaan. Vuonna 1965 Oulujoen kunta liitettiin Oulun kaupunkiin. Kaakkuriin saatiin runkovesijohto vesiposteineen vuonna 1967. Viemäriverkosto tuli alueelle 1990-luvulla. Kaakkuri valittiin Oulun kaupungin kasvusuunnaksi vuonna 1984. ==Kuvia Kaakkurista== Kuva:Kaakkurin Citymarket 20111008.jpg|Kaakkurin keskus Kuva:Kaakkuri School 2007 09 16.JPG|Kaakkurin koulu Kuva:Pyhän Andreaan kirkko Oulu 20140405 02.JPG|Pyhän Andreaan kirkko Kuva:Pesätie 7 Oulu 20140405.JPG|Kaakkurin maamerkki Sirius == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Ukaasi

Ukaasi (, sääntö, määräys) tarkoitti alun perin hallitsijan antamaa juridista käskyä tai lakia (edikti). Venäjällä perustuslaillisen hallintotavan kehittyessä ukaasit jäivät pääasiassa lakia selventävien asetuksien asemaan. 1990-luvun alussa Venäjän sekavassa hallinnollisessa tilanteessa presidentti Boris Jeltsin hallinnoi asioita usein presidentin asetuksin eli ukaasein selvittääkseen tilanteita, jotka olivat juuttuneet Venäjän valtakunnanduumaan. Suomen kielessä ukaasiksi kutsutaan alentavasti komentoa tai hallinnolliseksi käskyksi ymmärrettyä ohjetta. Luokka:Kansainvälinen politiikka Luokka:Valtionhallinto Luokka:Venäjän laki
Kontinkangas

Kontinkangas on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee valtateiden 4 ja 22 liittymän koillispuolella, kaupungin keskustasta noin kaksi kilometriä itään. Kontinkangas rajautuu Raksilaan, Peltolaan, Oulunsuuhun ja Kaukovainioon. Kontinkangas on pääosin työpaikka-aluetta ja vakituisia asukkaita siellä on vähän. Suuri osa asukkaista on alueen oppilaitoksissa opiskelevia nuoria. Kaupunginosan väkiluku on alle 700, mutta työpaikkoja Kontinkankaalla on yli 9 000. Suurin osa rakennuskannasta on koulutus-, tutkimus- ja terveyspalveluiden käyttöön tarkoitettuja rakennuksia. Alueella sijaitsevat muun muassa kaupunginsairaala ja Oulun yliopistollinen sairaala. Kontinkankaalla on Kastellin monitoimitalo, jossa on muun muassa peruskoulu ja kirjasto. Kontinkankaan historiaan liittyy traaginen tapahtuma vuodelta 1916. Tällöin Kontinkankaan metsässä hirtettiin saksalaisia avustanut aktivisti Taavetti Lukkarinen. Tapahtuman muistoksi on oletetun hirttopuun ympärille tehty aitaus, johon on kaiverrettu suppea kuvaus tapahtumasta. Paikalle osoittaa viitta Taavetti Lukkarisen hirttopuu. Vaikka Lukkarinen haudattiin teloituspaikalle, hänen ruumiinsa kaivettiin myöhemmin ylös ja haudattiin Intiön hautausmaalle. ==Kuvia== Tiedosto:Technopolis Kontinkangas 20140928.JPG|Technopolis Kontinkangas Tiedosto:Sairaalanrinne Oulu 20210425.jpg|Sairaalanrinteen pistetaloja Tiedosto:Kastelli Community Centre Oulu 20140731 03.JPG|Kastellin monitoimitalo Tiedosto:Aapistie 3 Oulu 20171014 01.jpg|Kontinkankaan hammashoitola Tiedosto:Oulu University Hospital 20191214.jpg|Oulun yliopistollinen sairaala == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Samoan maantiede

Tyynellä valtamerellä sijaitseva Samoan valtio koostuu kahdesta pää- ja seitsemästä pienemmästä saaresta. Pääsaaret ovat Upolu ja Savai'i. Niistä suurempi on Upolu, jolla elää lähes 75 % Samoan asukkaista. Samoan pääkaupunki on Apia, joka sijaitsee Upolun saarella. Samoan ilmasto on trooppinen ja sillä on 403 kilometriä rantaviivaa. Valtion maapinta-ala on 2 934 km2. Samoassa on sadekausi lokakuusta maaliskuuhun. Maan korkein kohta on Mauga Silisili, joka on vajaat kaksi kilometriä merenpinnan yläpuolella. Pääsaarilla on useita korkeita, rosoisia vuorenhuippuja. Savai'in saarella on tapahtunut joskus tulivuorenpurkauksia, joista on seurannut laajoja laavavirtoja. Samoalla sattuu toisinaan sykloneja. Hirmumyrskyjä ilmenee yleisimmin tammikuusta maaliskuulle. Vuoristoalueilla sataa usein ja siellä on monin paikoin trooppisia sademetsiä. Rannikkoalueilla esiintyy kookospalmuja ja sisämaan kasveja ovat muun muassa banaani, kaakaopuu, leipäpuu ja taroa. Samoan saarilla esiintyy 34 lintulajia, joista 16 on kotoperäisiä. Samoalla vallitsee tyypillinen trooppinen meri-ilmasto. Päivittäisessä lämpötilassa ei ole suurta vaihtelua eikä myöskään kaikilla alueilla kuukausien sademäärässäkään. Sateisimmilla alueilla sää on toisinaan pilvistä, mutta muualla sää on yleensä selkeä ja aurinkoinen. Monilla alueilla ei yleensä esiinny rankkoja sateita, vaan sateet ovat yleensä lyhyitä kuurosateita. == Lähteet == *
Näytönsäästäjä

Näytönsäästäjä eli ruudunsäästäjä on tietokoneohjelma, joka käynnistyy itsestään, kun tietokonetta ei käytetä määriteltyyn aikaan. Näytönsäästäjä laittaa näytölle jotain liikkuvaa grafiikkaa tai jättää näytön mustaksi tai muuksi määritellyksi väriksi. Näytönsäästäjän tarkoitus on estää näytöllä pitkään seisovan liikkumattoman näkymän palaminen kiinni näyttöön.Sjöstedt, 2007, s. 2 Varsinkin vanhoissa kuvaputkinäytöissä kuva paloi kiinni näyttöön, mikäli se pysyi liikkumattomana pitkiä aikoja. Uudemmissa kuvaputkinäytöissä ongelma ei ole enää yhtä suuri kuin aikaisemmin, ja nestekidenäytöissä ongelmaa ei pitäisi esiintyä lainkaan, mutta OLED- ja Plasmapaneelinäytöissä ongelma esiintyy. Näytönsäästäjiä käytetään myös turvallisuus- ja viihdetarkoituksissa. Turvallisuustarkoitus toteutuu siten, että näytönsäästäjään voidaan laittaa salasana, jota ilman konetta ei voi käyttää. Tällöin, jos tietokone jää yksin pidemmäksi aikaa, ei kukaan paikalle saapuva voi käyttää sitä ilman salasanaa. Näytönsäästäjät alkoivat saada enemmän huomiota Windows-käyttöjärjestelmän suosion myötä 1990-luvun alussa. Windowsissa oli mukana muutamia näytönsäästäjiä, jotka piirsivät näytöllä kiitäviä tähtiä ja muita yksinkertaisia liikkuvia kuvioita. Pian alkoi ilmaantua kunnianhimoisempia näytönsäästäjiä ja lopulta niitä julkaistiin jopa kaupallisesti. Huomiota herätti Sierra On-Linen tekemä Johnny Castaway -näytönsäästäjä, jossa autiolla saarella oleva mies kulutti aikaansa mitä erilaisimmissa puuhissa. CD-ROMin yleistyessä valmistettiin joitakin kaupallisia näytönsäästäjiä, jotka vaativat CD:n sisällä oloa toimiakseen. Viimeistään tässä vaiheessa näytönsäästäjät oli leimattu yleisesti turhanpäiväiseksi roskaksi. Näytönsäästäjiä tulee edelleen tunnetuimpien käyttöjärjestelmien mukana, vaikka niiden merkitys on vähentynyt. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Ohjelmistotyypit Luokka:Näyttötekniikka
Turkansaari

thumb|Turkansaaren ulkomuseon rakennuksia. Turkansaari on Oulujoen saari Oulun kaupungin keskustasta noin kymmenen kilometriä itään Madekosken kaupunginosassa. Saaressa sijaitsee Turkansaaren ulkomuseo. Turkansaaren ulkomuseo kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon. Museoalue on maalaiskulttuuria esittelevä ulkomuseoalue, joka koostuu yli 40 museorakennuksesta. Museoalueelle on siirretty ja entistetty useita vanhoja ja arvokkaita rakennuksia. Turkansaaren ulkomuseon toiminta painottuu kesäaikaan, jolloin museoalueen pohjoispäässä kasataan tervahauta, joka sytytetään juhannusaattona. Ulkomuseoalue sai alkunsa, kun Östen Elfving osti Raatinsaaressa varastona pidetyn Turkansaaren kirkon ja siirrätti sen takaisin entiselle paikalleen vuonna 1922. Myöhemmin Elfving hankki saareen muitakin rakennuksia, muun muassa Hietaniemen pappilan Ylitorniolta vuonna 1931. Elfvingin tytär Brita Helenius perusti yhdessä miehensä Arne Heleniuksen ja eräiden paikallisten maanviljelijöiden kanssa aluetta hoitamaan Turkansaaren säätiön, jolle Helenius lahjoitti saaren rakennuksineen huhtikuussa 1961. Säätiö rakennutti saaren vastakkaiselle rannalle tien ja sieltä ponttonisillan saareen vuonna 1964. 1960-luvulla saareen hankittiin aittoja, sauna, riihi, paja ja kesänavetta. Ylikärpän talo ostettiin alueelle vuonna 1970. Turkansaaren säätiö luovutti ulkomuseon Oulun kaupungille 1. tammikuuta 1989. Ulkomuseo on nykyisin osa Pohjois-Pohjanmaan museon toimintaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Turkansaaren ulkomuseo Luokka:Madekoski Luokka:Ala-Oulujoen alue‎ Luokka:Oulun sisävesien saaret Luokka:Oulun museot Luokka:Suomen ulkoilmamuseot Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Suðuroy

Suðuroy on Färsaarten eteläisin saari. Se on pinta-alaltaan Färsaarten saarista neljänneksi suurin. Saaren pinta-ala on 165 neliökilometriä ja asukasluku noin 4 702 (2013). Sen suurin kaupunki on Tvøroyri. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Färsaarten saaret
Cassius Chaerea

Gaius Cassius Chaerea (kuoli 41) oli roomalainen sotilas. Hän aloitti uransa legioonalaisena jo Augustuksen aikana ja oli keisari Caligulan aikana pretoriaanikaartin tribuuni. Caligula pilkkasi Chaereaa, koska hän piti tätä naisellisena. Chaerea muodosti muiden pretoriaanikaartin upseerien kanssa salaliiton, johon osallistui myös senaatin ja ritarisäädyn jäseniä. Chaerea ja muut salaliittolaiset murhasivat Caligulan, kun tämä oli siirtymässä katettua käytävää pitkin palatsiinsa lounastauolle teatterinäytöksen jälkeen 24. tammikuuta 41. Caligulan seuraaja Claudius antoi teloittaa Chaerean. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Roomalaiset sotilaat Luokka:Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. syntyneet Luokka:Vuonna 41 kuolleet
Kaijonharju

thumb|Kaijonharju helmikuussa 2006. Kaijonharju on yksi Oulun kaupunginosista. Se sijaitsee Kuivasjärven (kaupunginosa ja järvi) eteläpuolella, ja Linnanmaan kaupunginosan itäpuolella, lähellä Oulun yliopistoa. Matkaa eteläpuolelle jäävään Oulun keskustaan on noin kuusi kilometriä. ==Alueen historia== Kaijonharju kuului aiemmin Linnanmaan ohella Kuivasjärven alueeseen. Kuivasjärvi kuului ensin Haukiputaan kuntaan, mutta liitettiin osaksi Oulun kaupunkia vuonna 1961. Jatkosodan aikana Kaijonharjun alue toimi saksalaisten sotilaiden harjoitusalueena, josta muistona on juoksuhautojen jäänteitä Alakyläntien ja Kauppaporvarintien välisessä metsässä, sekä sotilaiden tekemä reliefi ja kaiverrukset kivessä, joka sijaitsee Kalevalantien päässä olevassa liikenneympyrässä.Museovirasto Nimensä Kaijonharju on saanut pienen hiekkaisen harjun mukaan, joka sijaitsi Kuivasjärven eteläpuolella nykyisen Kaitoväylän paikkeilla. Viime sotien jälkeen se kuljetettiin rakennustarpeisiin Ouluun. Harjua on näkyvissä enää Kaijonharjuntien seutuvilla. Nykyisen Kaijonharjun alueen kehitys alkoi 1970–1980-luvuilla, jolloin alueelle pystytettiin useita kerrostaloja. Tuona aikana Oulun väestön arvioitiin kasvavan 2000-luvulle mennessä niin voimakkaasti, että lisäasuntojen tarpeen arveltiin edellyttävän suuren jumbolähiön rakentamista suolle, kauas kaupungin keskustasta. Alueen asukkaille oli jo 1970-luvun lopulla ominaista yhteistyökyky ja asukastoimintaa syntyi jo silloin niin sanotun asukastoimikunnan nimellä, jolloin vasta Tuulikintielle oli rakennettu talot ja Tapiontiellä oli vain kaksi kerrostaloa. Yhteistyötä tehtiin Kuivasjärven Pienkiinteistöyhdistyksen kanssa. Asukastoimikunta kutsuttiin mukaan alueen suunnitteluunkin, jota toimintaa kaupungin puolesta hoiti arkkitehti Eija Salmi. Kuivasjärven rantaa haluttiin suojella liian raskaalta kaavoitukselta ja siinä onnistuttiinkin osittain. Kuitenkin Kaijonharjusta muotoutui aivan tyypillinen oululainen lähiö. Kaijonharjussa sijaitsee myös vuonna 1993 rakennettu Teekkaritalo. Taloa vuokrataan kokous- ja juhlakäyttöön myös muille tahoille. ==Suuralueen keskus== Kaijonharju on laajentunut 1990-luvun lopulla voimakkaasti pohjoiseen kohti Kuivasjärveä sekä itään. Myös Kaijonharjun keskus on kehittynyt voimakkaasti, ja nykyisin alueella on useita kauppaliikkeitä sekä hyvin kattavat peruspalvelut, muiden muassa kirjasto, nuorisotalo, terveyskeskus, kaksi päiväkotia, koulu luokille 1–9 ja lukio. Osa kerrostaloasunnoista on tarkoitettu yliopisto-opiskelijoille, mutta varsinkin Kaijonharjun itäosan kerrostaloasunnot on tarkoitettu pääasiassa omistus- tai osaomistusasunnoiksi. Kaijonharjussa toimi vuoteen 2006 saakka myös Oulun ainoa lähipoliisi, joka oli perustettu vuonna 1998 osana valtakunnallista kokeilua. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Oulun kaupunki * Yhteistyöryhmän muistiot * Kirjasto *
Kuivasjärvi

Kuivasjärvi on luonnonläheinen lähiökaupunginosa Oulun pohjoisreunalla, samannimisen järven pohjoisrannalla noin seitsemän kilometrin päässä keskustasta. Alue liitettiin Oulun kaupunkiin vuonna 1961 Haukiputaan kunnasta. Perusteena olivat kuivasjärveläisten huonot liikenneyhteydet Haukiputaan kuntakeskukseen, ja lisäksi monet kuivasjärveläiset kävivät töissä Oulun kaupungin alueella. Alue oli pitkään kaavoituskiellossa, mutta kaavan valmistuttua 1980-luvulla rakennettiin suuri osa asuntoalueesta. Vanhan Kuivasjärven alueita ovat Ahvenoja ja Oinaansuo sekä 2000-luvun alkupuolella rakennettu, pohjoisessa Oinaansuon takana oleva Jylkynkangas. Vuonna 2004 käynnistyi myös järven ja valtatien 4 väliin sijoittuvan Kuivasrannan lähiöalueen kehitys. Kuivasranta kuuluu kaupunginosajaossa Ritaharjun kaupunginosaan. Kuivasjärven alueella suositaan pientalo- ja rivitaloasumista. Julkisen liikenteen yhteydet keskustaan ovat etäisyyteen nähden kohtalaiset. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Lítla Dímun

Lítla Dímun on saari Färsaarilla. Se sijaitsee Suðuroyn ja Stóra Dímunin saarten välissä. Lítla Dímun on Färsaarten 18 pääsaaresta pienin. Sen pinta- ala on alle yksi neliökilometri. Saarella on vuori Slættirnir (414 m). Lítla Dímunissa ei ole vakituista ihmisasutusta.Hagstova.fo - Faroe Islands in figures 2013 . Viitattu 13. heinäkuuta 2013. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Färsaarten saaret
Stóra Dímun

Stóra Dímun on saari Färsaarilla. Sen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Tällä hetkellä saarella elää vain yhdeksän ihmistä (2013). Stóra Dímunissa on kaksi vuorta: Høgoyggj (396 m) ja Klettarnir (308 m). Saari on Färsaarten saarista pinta-alaltaan kolmanneksi pienin. Saari sijaitsee Sandoyn, Suðuroyn ja asumattoman Lítla Dímunin lähellä. Suomalainen runoilija Pentti Saarikoski on kirjoittanut saaresta runon. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Kuolemanlintujen saari, Seura, 01.03.1939, nro 9, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Färsaarten saaret
Mykines

Mykines on saari Färsaarilla. Sillä on yksi kylä, Mykines. Mykines on Färsaarten saarista läntisin. Saarella on kaksi vuorta, Knúkur (560 m) ja Árnafjall (350 m). Mykinesin pinta-ala on 10,3 neliökilometriä ja asukasluku 13 (1.1.2013). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Streymoy

Streymoy on Färsaarten suurin saari. Färsaarten pääkaupunki, Tórshavn sijaitsee siellä. Saaren pinta-ala on 375,5 neliökilometriä ja asukasluku noin 25 484 (2022). Suurin osa saaren asukkaista asuu Tórshavnissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
Allatiivi

Allatiivi eli ulkotulento eli ulkoinen tulosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä jonkin päälle, jollekin pinnalle tai jonkin lähelle: tuolille, seinälle, talolle. Allatiivi on yksi suomen kielen ulkopaikallissijoista adessiivin eli ulkoisen olosijan sekä ablatiivin eli ulkoisen erosijan ohella. Sen vastine sisäpaikallissijojen ryhmässä on sisäinen tulosija eli illatiivi. Yleiseksi tulosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia translatiivia. ==Allatiivi eri kielissä== ===Suomi=== Suomessa allatiivi kuuluu käytössäoleviin paikallissijoihin. Allatiivia käytetään lähinnä prototyyppisen paikalle tulemisen merkityksessä. Sijapääte on -lle. Esimerkkejä: : ranta : rannalle : rannoille : koulu : koululle : kouluille. * Allatiivi voi tarkoittaa myös toimintaan menemistä: Lähti kalalle, lypsylle, kutsuttiin illalliselle, rupesivat hippasille * Voi ilmaista asentoa tai olotilaa: kääntyi vatsalleen, jäi kylmilleen, lähti liikkeelle, jäi löysälle, tuli hyvilleen * Saamista ilmaisemassa: Annoin sen hänelle. Äiti neuloi pojalle nutun. Helmiä sioille, pöytä kuudelle * Kelpaamista merkitsemässä: Vihreä ei sovi sinulle. Työni ei kelvannut pomolle. * Muita: perso makealle, sopii pilkulleen, arvioit metrilleen oikein, näkyville, manan majoille * Katso myös datiivi. ===Viro=== Viron kielessä allatiivia käytetään paljolti samoin kuin suomessa. Allatiivin (vir. alaleütlev) tunnus on -le. ===Unkari=== Unkarin kielessä allatiivin pääte on -hoz/-hez/-höz. Merkitys vastaa usein suomen allatiivia tai postpositiota luokse, joskus myös suomen illatiivia tai translatiivia. * paikka: fához 'puun luokse', orvoshoz megy 'mennä lääkäriin/lääkärille' * tarkoitus: ebédhez terít 'kattaa päivälliseksi' ==Aiheesta muualla== * Mitä sisä- ja ulkopaikallissijoilla tarkoitetaan? Iso suomen kielioppi verkossa (VISK): § 1238. Kotus, 2008. * Panu Mäkinen: Suomen kielioppi 1999–2004. * Jukka Korpela: Eikö saisi myydä asuntoa parvekkeella? Suomen kielen ns. paikallissijojen hyvästä käytöstä 2002–2008. Luokka:Sijamuodot
Illatiivi

Illatiivi eli sisätulento eli sisäinen tulosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä jonkin sisään: taloon, kylään. Illatiivi on yksi suomen kielen sisäpaikallissijoista inessiivin eli sisäisen olosijan sekä elatiivin eli sisäisen erosijan ohella. Sen vastine ulkopaikallissijojen ryhmässä on ulkoinen tulosija eli allatiivi. Yleiseksi tulosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia translatiivia. ==Illatiivi suomen kielessä== Suomen kielessä illatiivin sijapääte on yksikössä -Vn (jossa V merkitsee edeltävän vokaalin pidentymistä) tai -hVn (jossa V merkitsee h:ta edeltävän vokaalin toistoa): * maa/han * vuote/en Päätteenä on pääpainottoman tavun pitkän vokaalin jälkeen -seen: * harmaa : harmaa/seen Monikossa taas: * ma/i/hin * vuos/i/in * harma/i/siin ==Illatiivin merkitys== Illatiivin perusmerkitys on sisälle tuleminen: Tulimme huoneeseen. Illatiivilla on myös paljon muita merkityksiä. Esimerkkejä: * Suunta: Käänny vasempaan. Ajoimme vähän matkaa pohjoiseen. * Toiminta, johon siirrytään: Ryhdyimme töihin. Lähdimme kalaan tai kalastamaan. Juokse katsomaan. * Asento tai olotila: Mene kyykkyyn! Hän vaipui tainnoksiin. Uhri jäi henkiin. * Raja: Tie päättyi aitaan. Tila ulottui rantaan asti. Laskin sataan. * Tarttuminen, kiinnittyminen: Kärpänen tarttui verkkoon. Taulu ripustettiin olohuoneen seinään. * Alkava tunne: Ihastuin häneen heti. Olen kyllästynyt hänen puheisiinsa. * Käyttämisen kohde: Hänen rahansa kuluivat vaatteisiin. Se olisi nyt hyvään tarpeeseen. * Luonnehdinnan yhteydessä: kova juoksemaan, hyvä kertomaan, altis auttamaan. Hänestä ei ole mihinkään. * Aika: Olimme siellä ainakin kymmeneen. Päivästä päivään, vuodesta vuoteen. En ole käynyt siellä moneen vuoteen. Tulit huonoon aikaan. Heillä kesti pitkään. * Tapa: Tehdään se vanhaan malliin. He huusivat yhteen ääneen. Homma sujui joutuisaan. Siinä he turinoivat leppoisaan. * Muita: Asia lyötiin lukkoon. Sain sen pilkkahintaan. Poika tulee isäänsä. Hän pani kaiken peliin. Terve mieheen! ==Aiheesta muualla== * Mitä sisä- ja ulkopaikallissijoilla tarkoitetaan? Iso suomen kielioppi verkossa (VISK): § 1238. Kotus, 2008. * Panu Mäkinen: Suomen kielioppi 1999–2004. * Jukka Korpela: Eikö saisi myydä asuntoa parvekkeella? Suomen kielen ns. paikallissijojen hyvästä käytöstä 2002–2008. Luokka:Sijamuodot
American Film Institute

American Film Institute, lyhennettynä AFI, () on itsenäinen, ei-kaupallinen organisaatio, joka perustettiin vuonna 1967. Se ei keskity pelkästään elokuviin vaan myös televisio- ja video-ohjelmiin. AFI on jakanut vuodesta 1973 lähtien elämäntyöpalkintoa (AFI Life Achievement Award) elokuva-alalla ansioituneille henkilöille. Vuosina 1998–2008 AFI julkaisi 100-vuotissarjaaAFI:n kotisivut (), jonka tarkoituksena on muistaa yhdysvaltalaisen elokuvan historiaa ja herättää mielenkiintoa sitä kohtaan. Vuodesta 2000 lähtien AFI on palkinnut vuosittain kymmenen elokuvaa ja kymmenen televisiotuotantoa omilla AFI-palkinnoillaan. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *AFI:n kotisivu Luokka:Elokuvajärjestöt Luokka:Yhdysvaltain elokuva
Tórshavn

Tórshavn () on Färsaarten pääkaupunki. Se sijaitsee Färsaarten suurimman saaren Streymoyn itärannikolla. ==Väestö== Kaupungin asukasluku on noin 18 000.Tórshavn - the capital of the Faroe Islands Viitattu 24.12.2012. Vuonna 1801 Tórshavnissa asui 554 ihmistä, ja vuonna 1950 määrä oli noussut 5 600:een. ==Historia== Ensimmäinen maininta Tórshavnista asiakirjoissa on vuodelta 1075. Viikingit kokoontuivat Tórshavniin kesäisin vuosittaiseen kokoukseensa ja tästä syntyi pysyvä kaupankäyntialue. Norjan ja sittemmin myös Tanskan hallinnon aikana hallituksen virkailijat majoittuivat Tórshavniin, rakensivat linnoituksia ja ottivat itselleen monopolin kaupankäyntiin. Kauppamonopoli lopetettiin vuonna 1856, jonka jälkeen vapaa kauppa kehittyi nopeasti ja kylä kasvoi pian kaupungiksi. Kaupunki oli toisen maailmansodan aikana brittien hallussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Tórshavna kommunar
Narses

Narses (; s. noin 480 tai 490 – k. noin 574) oli itäroomalainen hovimies ja sotapäällikkö keisari Justinianus I:n aikana. Narses ja sotapäällikkö Belisarius tekivät mahdolliseksi Justinianuksen aikana tapahtuneet valloitukset. Narses oli eunukki, joka palveli keisaria Konstantinopolissa. Vuonna 552 Narses sai tehtäväkseen johtaa ostrogootteja vastaan käytyä sotaa. Tällöin Narses saattoi olla jo 70-vuotias, mutta hän osoittautui Belisariuksen tavoin taitavaksi sotapäälliköksi. Narses kukisti ostrogoottien kuninkaan Totilan Taginaen taistelussa kesällä 552 ja loputkin goottien joukoista Mons Lactariuksen taistelussa saman vuoden lokakuussa. Vuonna 554 hän kukisti frankit ja alemannit, jotka olivat tulleet auttamaan gootteja roomalaisia vastaan. Lopulta kaikki gootit antautuivat hänelle ja Italia oli jälleen osa Rooman valtakuntaa. Sodan loputtua Narses jäi Italiaan prefektinä, mutta hänen hallintonsa oli epäsuosittu. Justinianuksen kuoltua hänen seuraajansa Justinus II erotti Narseksen ja käski hänen palata Konstantinopoliin. Narses jäi kuitenkin Italiaan ja asettui asumaan Napoliin. Kun langobardit hyökkäsivät Italiaan vuonna 568, Narses saattoi olla jo 90-vuotias. Joidenkin lähteiden mukaan hänen väitetään salaa kutsuneen langobardit maahan kostona keisarille. Narses ilmoitti kuitenkin olevansa valmis taas johtamaan joukkoja vihollista vastaan, mutta keisari ei suostunut tähän. Narseksen kuollessa noin vuonna 574 langobardit olivat vallanneet jo puolet Italiasta. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Bysanttilaiset sotilaat Luokka:Vuonna 478 syntyneet Luokka:Vuonna 573 kuolleet
Gelimer

Gelimer (joissakin lähteissä myös Gelimar tai Gailamir; 480–553) oli vandaalien viimeinen kuningas vuosina 530–534. Hänen valtakautensa päättyi, kun Itä-Rooma valloitti vandaalien kuningaskunnan. Gelimeristä tuli kuningas vuonna 530, kun hän syrjäytti katolisuuteen kääntyneen serkkunsa kuningas Hilderikin. Vandaalit olivat areiolaisia eivätkä voineet sietää katolista kuningasta. Itä-Rooman keisari Justinianus I oli tukenut Hilderikiä ja julisti sodan vandaaleille. Justinianuksen tarkoituksena ei ollut palauttaa Hilderikiä valtaistuimelle vaan vallata Pohjois-Afrikka takaisin Rooman haltuun. Gelimerin Sardiniaan lähettämä verovouti Goddas nousi pian tämän jälkeen kapinaan. Gelimer lähetti Sardiniaan suuren armeijan, jota johti hänen veljensä Tzazo. Vandaalien armeija kukisti Goddasin kapinan nopeasti. Gelimer ja Tzazo taistelivat sen jälkeen Afrikassa Justinianuksen kenraalia Belisariusta vastaan kahteen otteeseen vuonna 533. Vandaalit hävisivät sekä Ad Decimumin että Trikamaronin taistelut. Vuonna 534 Gelimer ymmärsi, ettei hän pystyisi vastustamaan Belisariusta. Hän antautui ja hänet kuljetettiin Konstantinopoliin. Antautumisensa vuoksi Gelimer sai keisarilta maatilan. == Lähteet == Luokka:Vandaalien kuninkaat Luokka:Vuonna 480 syntyneet Luokka:Vuonna 553 kuolleet
Vajaahampaiset

Vajaahampaiset (Xenarthra) on perinteisessä taksonomiassa käytössä ollut nisäkkäiden lahko, jonka edustajia tavataan enää Etelä-Amerikassa. Lahkon juuret ulottuvat tertiäärikaudelle noin 60 miljoonan vuoden päähän. Vajaahampaisten lahko on jaettu kahdeksi uudeksi lahkoksi, jotka ovat muurahaiskarhut ja laiskiaiset sisältävä Pilosa sekä vyötiäiset sisältävä Cingulata. Aikaisemmin myös maasika ja muurahaiskävyt luokiteltiin samaan lahkoon (Edentata). Maasiat ja muurahaiskävyt erotettiin sittemmin omaksi lahkoikseen, jolloin muodostui viimeksi käytössä ollut suppeampi Xenarthra- lahko. Nykyisin vajaahampaisia pidetään toisinaan eräänlaisena ylälahkona, joka sisältää Pilosa- ja Cingulata-lahkot. Ylälahkon nimitys vajaahampaiset on todennäköisesti peräisin siitä, että lahkon yksilöiltä puuttuvat etu- ja kulmahampaat. Hampaiden suhteen lahkon ääripäätä edustaa muurahaiskarhu, jolla ei ole yhtään hammasta. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Istukkanisäkkäät
Separatiivi

Separatiivi eli erosija, eronto, on paikallissija, joka ilmaisee poistumista. ==Separatiivi eri kielissä== ===Suomi=== Suomessa separatiivi on jäänne uralilaisesta kantakielestä ja se esiintyy enää kiteytyneenä muutamissa ilmauksissa. Paikallissijasarjojen kehityttyä ne syrjäyttivät separatiivirakenteen, joka siirtyi merkitykseltään abstraktimpaan käyttöön ja siitä kehittyi nykyinen partitiivi. Separatiivin tunnus on -a tai -ä vokaalisoinnun mukaisesti. Suomessa separatiivi on sukua eksessiiville, joka esiintyy tietyissä murteissa. Esimerkkejä: * kotoa * ulkoa * takaa * kaukaa Yhdessä lokatiivin ja latiivin kanssa separatiivi muodostaa yleisten paikallissijojen järjestelmän. Luokka:Sijamuodot
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus

Yhdysvaltain avoin tennisturnaus, Yhdysvaltain avoimet tennismestaruuskilpailut (U.S. Open), on tenniskauden neljäs ja viimeinen Grand Slam -turnaus. Se järjestetään vuosittain elo-syyskuussa ja siinä on viisi sarjaa: miesten ja naisten kaksinpeli, miesten ja naisten nelinpeli sekä sekanelinpeli. Lisäksi pelataan juniorien ja seniorien turnaukset. Vuodesta 1978 alkaen turnaus on järjestetty USTA National Tennis Centerissä Flushing Meadowsissa Queensissä, New Yorkissa. Vuonna 2017 turnauksessa jaettiin rahapalkintoina yhteensä 50,4 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Kaksinpelien voittajat saivat kumpikin 3,7 miljoonaa dollaria. == Historiaa == Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran elokuussa 1881, jolloin pelattiin vain miesten kaksinpeliturnaus. Pelipaikkana oli Newport Casino Newportissa, Rhode Islandilla. Vain USNLTA:n (United States National Lawn Tennis Association) jäsenseurat saivat osallistua. Miesten mestaruusturnaus nelinpelissä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1900. Naisten kaksinpelin mestaruusturnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1887 ja nelinpelin vuonna 1889. Sekanelinpelin mestaruusturnaus pelattiin samaan aikaan naisten kaksinpelin ja nelinpelin kanssa. Pelipaikkana oli Philadelphia Cricket Club. Kaikki viisi turnausta yhdistettiin uudelle nimelle, Yhdysvaltain avoin tennisturnaus, vuonna 1968. Samalla sallittiin ensimmäisen kerran ammattilaisten osallistuminen. Pelipaikkana oli West Siden tennisklubi (West Side Tennis Club) Forest Hillsissä, Queensissä, New Yorkissa. Tapahtuma siirrettiin vuonna 1978 nykyiseen pitopaikkaansa Flushing Meadowsiin. Keskuskenttänä on 23 000 -paikkainen Arthur Ashe -stadion (Arthur Ashe Stadium), joka on nimetty menestyksekkään afroamerikkalaisen tennispelaajan Arthur Ashen mukaan. Tämä voitti turnauksen vuonna 1968. Yhdysvaltain avoimissa parhaiten menestyneitä pelaajia ovat avoimella aikakaudella olleet miehissä Pete Sampras, Jimmy Connors ja Roger Federer (viisi voittoa). Heistä Federer on ainut, joka on voittanut turnauksen viidesti peräkkäin. Naisissa eniten voittoja on saavuttanut Chris Evert ja Serena Williams (kuusi voittoa). == Katso myös == *Yhdysvaltain avointen miesten kaksinpelin voittajat *Yhdysvaltain avointen naisten kaksinpelin voittajat == Lähteet == == Aiheesta muualla == * USopen.org *
Muurahaiskarhut

Muurahaiskarhut ovat hampaattomia, pitkähäntäisiä ja pitkäkyntisiä nisäkkäitä, jotka tunnetaan muurahaisten ja termiittien syöjinä. Aiemmin kaikki muurahaiskarhut luokiteltiin Myrmecophagidae-heimoon, mutta nykyisin pikkumuurahaiskarhu on erotettu omaan Cyclopedidae-heimoonsa. Nämä kaksi muurahaiskarhujen heimoa muodostavat Pilosa-lahkoon kuuluvan Vermilingua- alalahkon. Suurin muurahaiskarhuista on isomuurahaiskarhu, joka on 1,2 metriä pitkä ja säkäkorkeudeltaan 60 senttimetriä. Pienin laji puolestaan on pikkumuurahaiskarhu, joka on rotan kokoinen. Muurahaiskarhut ovat levinneet Meksikosta aina Argentiinaan, Brasiliaan ja Uruguayhin saakka. Pohjoisimpana elää pohjantamandua. Suurimmalle alueelle levittäytynyt on isomuurahaiskarhu, mutta se on myös ainoana listattu uhanalaiseksi. Isomuurahaiskarhulla on hieman muista poikkeavat tavat, sillä se elää maassa, kun muut kolme lajia elävät puissa. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut muurahaiskarhuille uutta suomenkielistä nimeä jurumit. == Lajit == *Pikkumuurahaiskarhu (Cyclopes didactylus) *Isomuurahaiskarhu (Myrmecophaga tridactyla) *Pohjantamandua (Tamandua mexicana) *Tamandua (Tamandua tetradactyla) == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Eysturoy

Eysturoy [] on Färsaarten toiseksi suurin saari. Se sijaitsee suurimmasta saaresta, Streymoysta, itään ja sen nimi tarkoittaakin itäistä saarta. Saaren pinta-ala on 286,3 neliökilometriä ja asukasluku noin 10 662 (2013). Eysturoylla sijaitsee Färsaarten korkein kohta, Slættaratindur (882 m). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
401

== Tapahtumia == *Stilicho johtaa vandaaleja vastaan suunnattua sotaretkeä Raetiassa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * ==Hallitsijoita== ===Eurooppa=== *Irlanti-Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378–405) *Länsi-Rooma-Honorius, Länsi-Rooman keisari (395–423) *Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) ===Lähi-itä=== *Itä-Rooma-Arcadius, Itä-Rooman keisari (395–408) *Sassanidit-Yazdegerd I, Persian shaahi (399–420) Luokka:400-luku
402

== Tapahtumia == * 6. huhtikuuta Pollentian taistelu Länsi-Rooman ja visigoottien välillä. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * ==Hallitsijoita== ===Eurooppa=== *Irlanti-Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378–405) *Länsi-Rooma-Honorius, Länsi-Rooman keisari (395–423) *Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) ===Lähi-itä=== *Itä-Rooma-Arcadius, Itä-Rooman keisari (395–408) *Sassanidit-Yazdegerd I, Persian shaahi (399–420) Luokka:400-luku
403

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * ==Hallitsijoita== ===Eurooppa=== *Irlanti-Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378–405) *Länsi-Rooma-Honorius, Länsi-Rooman keisari (395–423) *Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) ===Lähi-itä=== *Itä-Rooma-Arcadius, Itä-Rooman keisari (395–408) *Sassanidit-Yazdegerd I, Persian shaahi (399–420) Luokka:400-luku
404

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Claudius Claudianus, roomalainen runoilija * Isidoros Egyptiläinen, egyptiläinen kristitty pappi, aavikkoerakko, askeetti ja pyhimys ==Hallitsijoita== ===Eurooppa=== *Irlanti- Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378–405) *Länsi-Rooma-Honorius, Länsi-Rooman keisari (395–423) *Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) ===Lähi-itä=== *Itä-Rooma-Arcadius, Itä-Rooman keisari (395–408) *Sassanidit-Yazdegerd I, Persian shaahi (399–420) Luokka:400-luku
405

== Tapahtumia == * Japanin hovi alkaa käyttää kiinalaista kirjoitusmerkistöä == Syntyneitä == * == Kuolleita == * ==Hallitsijoita== ===Eurooppa=== *Irlanti #Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378–405) #Dathi, Irlannin ylikuningas (405–428) *Länsi-Rooma-Honorius, Länsi-Rooman keisari (395–423) *Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) ===Lähi-itä=== *Itä- Rooma-Arcadius, Itä-Rooman keisari (395–408) *Sassanidit-Yazdegerd I, Persian shaahi (399–420) Luokka:400-luku
406

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Attila, hunnien merkittävin hallitsija == Kuolleita == *Godigisel, vandaalien kuningas ==Hallitsijoita== ===Eurooppa=== *Irlanti **Dathi, Irlannin ylikuningas (405–428) *Länsi-Rooma **Honorius, Länsi-Rooman keisari (395–423) *Visigootit **Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) ===Lähi-itä=== *Itä-Rooma **Arcadius, Itä- Rooman keisari (395–408) *Sassanidit **Yazdegerd I, Persian shaahi (399–420) Luokka:400-luku
407

== Tapahtumia == * Konstantinus III julistautuu Länsi-Rooman keisariksi == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Johannes Krysostomos, kirkkoisä Luokka:400-luku
408

== Tapahtumia == * Visigootit hyökkäävät Italiaan Alarikin johdolla. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Flavius Stilicho, Länsi-Rooman magister militum. Luokka:400-luku
409

== Tapahtumia == *Vandaalit siirtyvät Gunderikin johdolla Espanjaan. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
411

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Merovech - frankkien kuningas. == Kuolleita == *Alarik, visigoottien kuningas Luokka:400-luku
412

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * 8. helmikuuta - Proklos, antiikin kreikkalainen filosofi == Kuolleita == * Luokka:400-luku
413

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Jovinus, gallialainen aristokraatti ja Rooman keisari Luokka:400-luku
414

== Tapahtumia == * Galla Placidia nai tulevan visigoottien kuninkaan Ataulfin. * Priscus Attalus julistettiin Länsi-Rooman keisariksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Synesios Kyreneläinen, Ptolemaiksen piispa. Luokka:400-luku
415

== Tapahtumia == * Juutalaiset karkotettiin Aleksandriasta. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Kreikkalainen filosofi ja matemaatikko Hypatia murhattiin Aleksandriassa. * Ataulf, visigoottien kuningas Luokka:400-luku
416

== Tapahtumia == * Keisari Theodosius II kielsi ei-kristityiltä julkiset virat Roomassa. * Priscus Attalus lähetettiin maanpakoon. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
Hestur

Hestur on saari Färsaarilla. Se sijaitsee Streymoysta länteen ja Kolturista etelään. Saaren nimi merkitsee fäärin kielellä hevosta. Hesturissa on neljä vuorta: Nakkur (296 m), Múlin (421 m), Eggjarrók (421 m) sekä Álvastakkur (125 m). Saarella on neljä järveä, joista suurin on Fagradalsvatn. Haelurissa, Hesturin eteläisimmässä kohdassa on majakka. Saarella on yksi kylä, Hestur, jossa on 21 asukasta (1.1.2013). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret
417

== Tapahtumia == * Keisari Honoriuksen sisar Galla Placidia menee naimisiin kenraali Constantiuksen kanssa. * Pyhä Zosimus nimitettiin paaviksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Pyhä Innocentius I, paavi. Luokka:400-luku
418

== Tapahtumia == * 28. joulukuuta – Bonifatius I (k. 422) seurasi paavina Pyhää Zosimusta. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Wallia, visigoottien kuningas * 26. joulukuuta – paavi Pyhä Zosimus kuoli. Luokka:400-luku
419

== Tapahtumia == * Keisari Gong astui Itäisen Jin-dynastian valtaistuimelle Kiinassa. == Syntyneitä == * Valentinianus III, Länsi-Rooman keisari. == Kuolleita == * Luokka:400-luku
421

== Tapahtumia == * Itä-Rooman ja Sassanidien sota. * Venetsian kaupunki perustettiin. * Theodosius II nai Aelia Eudocian. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
422

== Tapahtumia == * Celestinus I nimitettiin paaviksi. == Syntyneitä == * Licinia Eudoxia, Itä-Rooman keisarin Theodosius II:n tytär. * Geneviève, Pariisin suojeluspyhimys. == Kuolleita == * Paavi Bonifatius I. Luokka:400-luku
423

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Honorius, Länsi-Rooman keisari Luokka:400-luku
424

== Tapahtumia == * Valentinianus III tuli Länsi-Rooman keisariksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
425

== Tapahtumia == *Aëtiuksesta tulee Rooman Galliassa olevien joukkojen komentaja, magister militum per Gallias. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Flavius Castinus, Rooman armeijan magister militum eli ylipäällikkö. Luokka:400-luku
426

== Tapahtumia == * Aëtius kukisti visigootit Galliassa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
427

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Tao Qian, kiinalainen runoilija Luokka:400-luku
428

== Tapahtumia == * Aëtius kukisti frankit Galliassa. * Geiserik tuli vandaalien kuninkaaksi. * Vandaalit tuhosivat Ptolemaiksen. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:400-luku
429

== Tapahtumia == * Alistettuaan Gallian ja Hispanian vandaalit ylittävät Geiserikin johdolla Välimeren ja valloittavat Rooman alueet Pohjois-Afrikassa. Luokka:400-luku
399

== Tapahtumia == *Japanin keisari Nintokun valtakausi päättyi. == Syntyneitä == * Pulcheria, Itä-Rooman keisari Arcadiuksen ja Aelia Eudoxian tytär == Kuolleita == * Euagrios Pontoslainen == Hallitsijoita == === Eurooppa === * Irlanti-Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378–405) * Länsi-Rooma- Honorius, Länsi-Rooman keisari (395–423) * Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) === Lähi-itä === * Itä-Rooma-Arcadius, Itä-Rooman keisari (395–408) * Sassanidit-Yazdegerd I, Persian shaahi (399–420) Luokka:300-luku
398

== Tapahtumia == * Johannes Krysostomksesta tulee Konstantinopolin piispa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * == Hallitsijoita == === Eurooppa === * Irlanti-Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378–405) * Länsi-Rooma- Honorius, Länsi-Rooman keisari (395–423) * Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) === Lähi-itä === * Itä-Rooma-Arcadius, Itä-Rooman keisari (395–408) * Sassanidit-Bahram IV, Persian shaahi (389–399) Luokka:300-luku
396

== Tapahtumia == * Visigootit vetäytyivät Kreikasta. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * == Hallitsijoita == === Eurooppa === * Irlanti – Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378–405) * Länsi-Rooma – Honorius, Länsi- Rooman keisari (395–423) * Visigootit – Alarik I, visigoottien kuningas (395–410) === Lähi-itä === * Itä-Rooma – Arcadius, Itä-Rooman keisari (395–408) * Sassanidit – Bahram IV, Persian shaahi (389–399) Luokka:300-luku
395

==Tapahtumia== * Keisari Theodosiuksen kuollessa Rooman valtakunta jakautui lopullisesti kahtia. Honoriuksesta tuli Länsi-Rooman, Arcadiuksesta Itä-Rooman keisari. ==Syntyneitä== * Avitus, Länsi-Rooman keisari ==Kuolleita== *17. tammikuuta Theodosius I, Rooman keisari (syntynyt 11. tammikuuta 347) ==Hallitsijoita== ===Eurooppa=== *Irlanti – Niall Noigíallach, Irlannin ylikuningas (378 – 405) *Länsi-Rooma #Theodosius I, Länsi-Rooman keisari (392 – 395) #Honorius, Länsi-Rooman keisari (395 – 423) *Visigootit-Alarik I, visigoottien kuningas (395 – 410) ===Lähi-itä=== *Itä-Rooma #Theodosius I, Itä-Rooman keisari (378 – 395) #Arcadius, Itä-Rooman keisari (395 – 408) *Sassanidit-Bahram IV, Persian shaahi (389 – 399) Luokka:300-luku
394

== Tapahtumia == *Vestan neitsyiden toiminta lakkautetaan Roomassa ja Vestan temppeli suljetaan. Viimeinen Vestan neitsyt Coelia Concordia luopui virastaan ja kääntyi kristityksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Arbogast, Rooman magister militum eli sotavoimien komentaja. *Eugenius, roomalainen usurpaattori Luokka:300-luku
393

== Tapahtumia == * Viimeiset Olympian kisat järjestettiin. * Delfoin oraakkeli lakkautettiin. * Kiinalaiset havaitsivat taivaalla "vierastähden", joka todennäköisesti oli supernova. Nykyisin siitä käytetään merkintää SN 393. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:300-luku
392

== Tapahtumia == * Theodosius I kieltää Rooman valtakunnassa pakanalliset kultit == Syntyneitä == * Marcianus, Itä-Rooman keisari == Kuolleita == * 15. toukokuuta – Valentinianus II, Rooman keisari, salamurhan uhrina Luokka:300-luku
389

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Geiserik, vandaalien kuningas. (Tarkkaa syntymäaikaa ei tiedetä varmasti) == Kuolleita == * Luokka:300-luku
388

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Simeon Styliitta, pylväspyhimys. == Kuolleita == * Magnus Maximus ,Rooman keisari. * Flavius Victor. Luokka:300-luku
387

== Tapahtumia == * Länsi-Rooman keisari Valentinianus II uhkasi Mediolanumia sodalla. * Magnus Maximus hyökkäsi Italiaan. * Persia ja Itä-Rooma jakoivat Armenian kuningaskunnan keskenään. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Themistios, kreikkalainen valtiomies ja filosofi. Luokka:300-luku
Kalsoy

Kalsoy () on saari Färsaarilla. Saari on noin 18 km pitkä ja vain 1–3 km leveä. Se sijaitsee Eysturoyn ja Kunoyn saarten välissä. Kalsoyn saarella on neljä asutuskeskusta: Húsar, Mikladalur, Syðradalur ja Trøllanes. Ne kaikki sijaitsevat saaren itärannikolla. Mikladalur () on kylistä suurin, 79 asukasta. Saarella on myös lukuisia vuorenhuippuja, korkeimmat Nestindar (788 m), Botnstindur (744 m), Gríslatindur (703 m), Hattardalstindur (644 m) ja Gásafjall (606 m). Saaren pohjoispäässä sijaitsee Kallur-niminen majakka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Färsaarten saaret