Sääksjärvi (Lempäälä)

pienoiskuva|Villu Jaanisoon vuonna 2018 valmistunut Paratiisisaari- ympäristöteos. Taustalla näkyy Sääksjärven VPK:n paloasema. Sääksjärvi on lähiöalue Lempäälän kunnan pohjoisosassa samannimisen järven läheisyydessä lähellä Tampereen ja Pirkkalan rajoja. Lähiö on nimetty järven mukaan. Varsinaisen lähiöalueen länsipuolella sijaitsee Sipilän osa-alue, joka myös luetaan Sääksjärveen. Sääksjärven naapurina pohjoisessa Tampereen puolella on Multisillan kaupunginosa ja etelässä Lempäälän Kuljun kylä. ==Asutus== Sääksjärvellä on monipuolinen asuntokanta, jonka muodostavat pääosin 60-luvulla rakennetut kerrostalot. Sääksjärvelle rakennetaan jatkuvasti lisää asuntoja, asukkaita on tällä hetkellä arviolta yli 4 000. Tämän lisäksi Sääksjärvellä sijaitsee huomattavan paljon leikkipuistoja sekä muita leikkialueita. == Maamerkit ja nähtävyydet == Sääksjärven maamerkkeihin kuuluvat vuonna 1971 rakennettu Sääksjärven vesitorni, virolaisen ympäristötaiteilija Villu Jaanisoon mielipiteitä herättänyt teos Paratiisisaari liikenneympyrässä, sekä keskustassa sijaitseva vuonna 1951 valmistunut Sääksjärven VPK:n vanha paloasema. Sääksjärven rautatieasema on valittu Museoviraston inventoinnissa valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Lisäksi Sääksjärvellä sijaitsee Lempäälän Metsäopetuspolku, joka osana Birgitan polkua antaa tietoa suomalaisesta luonnosta. ==Palvelut== Sääksjärvellä sijaitsee Suomen suurimpiin kuuluva kaikki vuosiluokat esikoulusta yhdeksänteen luokkaan kattava peruskoulu, Sääksjärven koulu. Muita Sääksjärven palveluja ovat mm. nuorisotalo, apteekki, pizzeria, S-market, seurakuntatalo, eläinlääkäriasema, kolme päiväkotia, lounaskahvio, Sääksjärven urheilukenttä sekä kirjasto. ==Yrityksiä ja muuta toimintaa== Dammenbergin makeistehdas ja Robit Rocktoolsin konepajayritys toimivat Sääksjärvellä. Vuoden 2003 loppuun saakka Sääksjärvellä sijaitsi puolustusvoimien varikkoyksikkö Sääksjärven varikko-osasto (SääksjVko- os/PvMatL). Se toimi vuoden 1992 loppuun nimellä Sääksjärven Asevarikko (SääksjAseV). Suomalaisen Kiillon kotipaikka on Sääksjärvellä. Sen kemikaalitehdas on suuri työllistäjä alueella. ==Liikenne== Liikenneyhteydet Sääksjärvellä ovat varsin hyvät, sillä Sääksjärven ja viereisen Höytämön asuinalueen välistä kulkee Helsinki–Tampere-moottoritie. Vanha Helsinki–Tampere-valtatie, nykyinen seututie 130, kulkee Sääksjärven lähiön läpi. Sääksjärven kautta kulkee myös Riihimäen ja Tampereen välinen rautatie, jolle perustettiin Sääksjärven liikennepaikka (lyhenne Sj) vuonna 1915. Jussi Iltanen: Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat (2. painos), s. 78. Helsinki: Karttakeskus, 2010. Henkilöliikenne asemalla lakkautettiin vuonna 1988. Lempäälän kunnan kehittämissuunnitelmissa Sääksjärven alueesta kehittyisi tulevaisuudessa nykyistä kaupunkimaisempi keskus, jonka liikennejärjestelmä perustuu keskeisesti raideliikenteeseen, kävelyyn ja pyöräilyyn. Suunnitelmaan sisältyy uusi Sääksjärven asema-alue, joka sijoittuisi nykyistä asema-aluetta etelämmäs Sääksjärventien varteen. Uusi asema mahdollistaisi paikallisjunaliikenteen ja kaukojunien pysähtymiset Sääksjärvelle. Birgitan polku kulkee Sääksjärven lähiöalueen läpi. == Urheilu == Sääksjärvellä toimii vuonna 1947 perustettu urheiluseura Sääksjärven Loiske, jolla on noin 1 200 jäsentä. Seuran lajeihin kuuluvat jalkapallo, futsal, yleisurheilu, hiihto, voimistelu ja lentopallo. Loiske on pelannut jalkapalloa vuodesta 1947. Paras saavutus on kaudelta 1978, kun joukkue voitti III-divisioonan ja pelasi seuraavan kauden II-divisioonassa. Peliasun värit ovat oranssi ja musta. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Mäkelä, Ritva (toim.): Sääksjärvi : portti Lempäälään. Sääksjärvi-kirjan toimituskunta, 2001. ISBN 952-91-3888-1. *