Yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelu

Suomi–Ruotsi-maaottelu eli Ruotsi-ottelu on vuosittainen Ruotsin ja Suomen joukkueiden välillä käytävä yleisurheilumaaottelu, joka sisältää naisten, miesten, ja nuorten alle 18-vuotiaiden poikien ja tyttöjen kilpailusarjat. Vuonna 1925 ensimmäisen kerran järjestetty maaottelu on 2000-luvulla mahdollisesti ainoa säännöllisesti järjestetty kahden maan välinen yleisurheilukilpailu. Suomessa sitä kutsutaan yleisesti nimellä Ruotsi-ottelu ja Ruotsissa vastaavasti nimellä Finnkampen. Suomenruotsalaiset puolestaan käyttävät nimitystä Sverigekampen. Joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta maaottelu on pidetty vuorovuosin kummassakin maassa. Suomessa kilpailupaikkana on perinteisesti ollut Helsingin olympiastadion ja Ruotsissa Tukholman olympiastadion. Vuodesta 1999 vuoteen 2012 maaottelu järjestettiin Ruotsissa Göteborgin Ullevilla, kunnes vuonna 2013 palattiin jälleen Tukholmaan. Helsingin Olympiastadionin korjaustöiden vuoksi Suomessa maaottelut pidettiin vuosina 2016–2020 Tampereella Ratinan stadionilla. == Historia == Päätös Suomen ja Ruotsin välisten maaottelusuhteiden avaamisesta tehtiin elokuussa 1924, jolloin kolme urheilumiestä eli SVUL:n puheenjohtaja Aksel Ek, SFI:n kunniapuheenjohtaja Uno Westerholm sekä Ruotsin urheilun valtakunnanliiton varapuheenjohtaja Gösta Malmgren kokoontuivat Helsingissä Esplanadin Kappelissa. Suomi oli jo avannut yleisurheilumaaottelukosketuksen Ranskan kanssa kesällä 1923. Puheenjohtaja Ek totesi myöhemmin maaotteluasiaan liittyen: Ensimmäinen Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu pidettiin 5.–6. syyskuuta 1925 Helsingin Eläintarhan kentällä ja katsojia oli 21 000. Tuolloin siihen osallistuivat vain miehet. Maaottelua käytiin kahden vuoden välein aina vuoteen 1931, jolloin 800 metrin juoksussa urheilijoiden välinen käsirysy johti hylkäämisiin. Seuraava maaotteluvuosi oli vasta 1939. Mahdollinen syy muodostuneeseen taukoon oli Paavo Nurmen julistaminen kilpailukelvottomaksi kansainvälisiin yleisurheilukilpailuihin. Kansainvälisen yleisurheiluliiton neuvoston (s.o. hallituksen) ruotsalainen puheenjohtaja Sigfrid Edström ajoi omatoimisesti ja kansainvälisen yleisurheiluliiton säännöistä tukea saamatta päätöksen Nurmen osallistumisen kieltämisestä Los Angelesin Olympialaisissa IAAF:n hallituksen kokouksessa Suomen Urheiluliittoa (SUL) ja Nurmea kuulematta 3.4. ja 30.7.1932. Säännöt urheilijan diskvalifioimiseksi tehtiin vasta olympialaisten jälkeen Kansainvälisen urheiluliiton (IAAF) kongressissa (yleiskokouksessa), jossa Edström ja neuvoston sihteeri Bo Ekelund edustivat Ruotsia. Ilmianto Nurmen osallistumiskieltoon tuli Amerikan urheiluliiton puheenjohtajalta Avery Brundagelta. SUL:n puheenjohtaja Urho Kekkonen kertoi tämän tapauksen seurauksena maiden välisen yleisurheilusuhteiden tulleen katkeamispisteeseen.Helsingin Sanomat 5.9.1932 Suomalaisten katkeruutta lisäsi Nurmen tapauksessa vielä tietoisuus Nurmen menestysmahdollisuudesta olympiamaratonilla, koska Nurmi oli juossut kesäkuun lopussa lyhyen maratonin maailmanennätyksen. Kesällä 1939 uudelleen avatun Suomi–Ruotsi- maaottelukosketuksen jälkeen Vuoden 1940 maaotteluun osallistui kolmantena maana Saksa, mutta tämän jälkeen vuosien 1941–1944 ottelut jouduttiin sodan vuoksi perumaan. Vuosittain käytävä maaotteluperinne alkoi vuonna 1945, joskin miesten maaotteluja ei ollut vuonna 1949 ja Helsingin olympiavuonna 1952. Naiset osallistuivat maaotteluun ensimmäisen kerran vuonna 1951. Nuorten Suomi–Ruotsi-maaottelut aloitettiin vuonna 1970. ==Kannustus== Rehtiin yleisurheilumaaotteluun ovat perinteisesti kuuluneet reippaat kannustushuudot molempien maiden osalta. Esimerkit 1930-luvulta suomalaisen huutosakin huutamana: Hakkaa päälle Suomen poika, naapurit ei meitä voita. Kiitos pojat, eilisestä. Tänään ei nyt Ruotsi kestä. tai Tehkää päivän suuri työ, ettei Ruotsi meitä lyö. Sisu luja, tahto suuri, siinä Suomen suojamuuri. ja vastaavasti ruotsalaisen huutosakin huutamana: Hejaa Sverige, ni springa, vi ska hurra, vi ska vinna. == Kilpailulajit (aikuisten maaottelut) == * 100 metrin juoksu * 200 metrin juoksu * 400 metrin juoksu * 800 metrin juoksu * 1 500 metrin juoksu * 5 000 metrin juoksu * 10 000 metrin juoksu * 4 × 100 metrin viestijuoksu * 4 × 400 metrin viestijuoksu * 100 m/110 m aitajuoksu * 400 m aitajuoksu * 3 000 metrin estejuoksu * Korkeushyppy * Seiväshyppy * Pituushyppy * Kolmiloikka * Kuulantyöntö * Kiekonheitto * Moukarinheitto * Keihäänheitto * Kolmiottelu (2021–, lajit vaihtelevat) * 5 000 metrin kävely/ * 10 000 metrin kävely Nykyään kussakin lajissa aikuisten maaotteluissa kumpaakin maata edustaa kolme urheilijaa. Lajeista jaetaan pisteitä urheilijoille sen mukaan, miten he sijoittuvat, ensimmäiselle 7, toiselle 5, kolmannelle 4, neljännelle 3, viidennelle 2 ja kuudennelle 1. Viesteissä voittaja saa 5 pistettä ja toiseksi tullut 2 pistettä. Ilman tulosta jääneille ei pisteitä jaeta. Tasatuloksen sattuessa jaetun sijan ja jakamatta jääneiden sijojen pisteet jaetaan tasan, esimerkiksi jos neljänneksi sijoittuu kolme kilpailijaa, saa kukin 2 pistettä. Vuonna 2021 ottelun pisteisiin laskettiin ensimmäisen kerran mukaan moniottelijoiden välillä käyty kolmiottelu (lajeina tuolloin korkeushyppy, kuulantyöntö, 100/110 m aitajuoksu). Vuoteen 2022 asti kävelyjä ei otettu mukaan maaottelupisteitä laskettaessa, vaan maiden välillä käytiin erillinen kävelymaaottelu. == Tulokset == Vuosi Sijainti Miesten voittaja Tulos Naisten voittaja Tulos 1925 Helsinki 99–85 - - 1927 Tukholma 98–86 - - 1929 Helsinki 93–90 - - 1931 Tukholma 104–76 - - 1939 Tukholma 112–102 A - - 1939b Helsinki 113–101 B - - 1940 Helsinki 111–103 A - - 1940b Helsinki 114,5-99,5 B - - 1945 Tukholma 105–79 - - 1946 Helsinki 114,5–68,5 - - 1947 Göteborg 106–78 - - 1948 Helsinki 138–76 - - 1950 Tukholma 123–88 - - 1951 Helsinki 216–194 51–41 Göteborg 1951n 1952 - - 54-42 Kööpenhamina 1952n 1953 Tukholma 217–193 58–48 Jyväskylä 1953n 1954 Helsinki 207–202 64–42 Eskilstuna 1954n 1955 Tukholma 213–196 58–48 Valkeakoski 1955n 1956 Helsinki 209–201 62-45 Borås 1956n 1957 Tukholma 208–201 64–42 Lahti 1957n 1958 Helsinki 232–177 66–51 Jönköping 1958n 1959 Göteborg 209–200 64–53 Vammala 1959n 1960 Helsinki 216–194 67-50 Linköping 1960n 1961 Tukholma 220,5–189,5 68,5–48,5 Kouvola 1961n 1962 Helsinki 219–190 A 70-48 Värnamo 1962n 1962k Karlsham 120-94 B - - 1963 Tukholma 220–190 61-57 Pietarsaari 1963n 1964 Helsinki 210,5–199,5 64–53 Helsinki 1964n 1965 Tukholma 210–200 65–52 Tukholma 1965n 1966 Helsinki 208,5–199,5 62–55 Helsinki 1966n 1967 Tukholma 212–198 66–51 Tukholma 1967n 1968 Helsinki 208,5–199,5 64–52 Helsinki 1968n 1969 Tukholma 212,5–195,5 75–60 Tukholma 1969n 1970 Helsinki 227–182 82–53 Helsinki 1970n 1971 Göteborg 224–183 71–64 Göteborg 1971n 1972 Helsinki 236,5–173,5 73–60 Helsinki 1972n 1973 Tukholma 223–187 77–69 Tukholma 1973n 1974 Helsinki 207–200 75–60 1975 Tukholma 214–191 94–62 1976 Helsinki 223–187 91–66 1977 Tukholma 221-188 86–69 1978 Helsinki 240–168 85–72 1979 Tukholma 214–194 80–77 1980 Helsinki 232–178 79–78 1981 Tukholma 214–196 81–75 1982 Helsinki 215–193 79–78 1983 Tukholma 234–176 83–74 1984 Helsinki 216–193 155–145 1985 Tukholma 219–185 166–156 1986 Helsinki 210,5–198,5 184–138 1987 Tukholma 210,5–197,5 165–157 1988 Helsinki 229,5–180,5 170–150 1989 Tukholma 213–197 184–138 1990 Helsinki 217–193 182–140 1991 Tukholma 226–183 197–147 1992 Helsinki 198–187 195–149 1993 Tukholma 215–192 198–144 1994 Tukholma 219–190 174–170 1995 Helsinki 213–196 196–146 1996 Helsinki 205,5–202,5 215–173 1997 Tukholma 207,5–198,5 223–165 1998 Helsinki 206–200 210–178 1999 Göteborg 210–198 212–175 2000 Helsinki 216–194 219–191 2001 Göteborg 218–185 213–197 2002 Helsinki 223–187 215,5–192,5 2003 Helsinki 205–203 208,5–201,5 2004 Göteborg 217–191 228,5–178,5 2005 Göteborg 212–197 230–179 2006 Helsinki 204–201 226–183 2007 Göteborg 203–199 219–189 2008 Helsinki 215–193 209,5–197,5 2009 Göteborg 208–200 213–197 2010 Helsinki 214–195 226–182 2011 Helsinki 206–194 225–182 2012 Göteborg 220–187 223–187 2013 Tukholma 235–173 215–195 2014 Helsinki 216–193 206–204 2015 Tukholma 231–179 213,5–193,5 2016 Tampere 210–200 213–197 2017 Tukholma 216–188 232,5–177,5 2018 Tampere 206–202 216–194 2019 Tukholma 228–181 217,5–192,5 2020 Tampere 206–201 221–186 2021 Tukholma 230–201 223,5–207,5 2022 Helsinki 227,5–204,5 225,5–205,5 2023 Tukholma 227–227 228,5–225,5 2024 Helsinki 228–225 229,5–224,5 Yht. Suomi 47–37 Ruotsi Suomi 26–48 Ruotsi == Kisaennätykset == :Lähde:friidrottsstatistik.se ===Miehet=== Laji Ennätys Urheilija Kansallisuus Päivämäärä Paikka 100 m 10,19 Peter Karlsson 23.8.1996 Helsinki 200 m 20,47 Johan Wissman 9.9.2007 Göteborg 400 m 45,79 Markku Kukkoaho 17.8.1974 Helsinki 800 m 1.44,5 Pekka Vasala 20.8.1972 Helsinki 1 500 m 3.36,06 Samuel Pihlström 3.9.2023 Tukholma 5 000 m 13.29,26 Andreas Almgren 4.9.2021 Tukholma 10 000 m 28.04,86 Martti Vainio 12.8.1978 Helsinki 3 000 m estejuoksu 8.19,50 Topi Raitanen 30.8.2024 Helsinki 110 m aitajuoksu 13,44 Robert Kronberg 2.9.2000 Helsinki 400 m aitajuoksu 48,86 Niklas Wallenlind 30.8.1992 Helsinki korkeushyppy 235 cm Stefan Holm 4.9.2004 Göteborg seiväshyppy 600 cm Armand Duplantis 24.8.2019 Tukholma pituushyppy 824 cm (+0.4 m/s) Thobias Montler 5.9.2021 Tukholma 841w cm(+3,8 m/s) Tommi Evilä 8.9.2007 Göteborg kolmiloikka 17,51 m Christian Olsson 5.9.2003 Helsinki kuulantyöntö 20,86 m Reijo Ståhlberg 12.8.1978 Helsinki kiekonheitto 69,42 m Daniel Ståhl 25.8.2019 Tukholma moukarinheitto 79,35 m Olli-Pekka Karjalainen 24.8.2002 Helsinki keihäänheitto 89,00 m Seppo Räty 29.8.1992 Helsinki 10 000 m kävely 38.03,95 Perseus Karlström 24.8.2019 Tukholma 4 × 100 m viesti 39,14 Eetu Rantala Otto Ahlfors Oskari Lehtonen Samuel Purola 31.8.2018 Tampere 4 × 400 m viesti 3.05,43 Marcus Tornée Nick Ekelund-Arenander Kasper Kadestål Carl Bengtström 31.8.2024 Helsinki ===Naiset=== Laji Ennätys Urheilija Kansallisuus Päivämäärä Paikka 100 m 11,31 Mona-Lisa Strandvall 1.9.1973 Tukholma 11,31 Linda Haglund 12.8.1978 Helsinki 11,27w (+2,4 m/s) Helinä Marjamaa 1.9.1984 Helsinki 200 m 22,81 Julia Henriksson 31.8.2024 Helsinki 400 m 50,78 Riitta Salin 17.8.1974 Helsinki 800 m 2.00,50 Malin Ewerlöf 29.8.1998 Helsinki 1 500 m 4.09,32 Sara Lappalainen 2.9.2023 Tukholma 5 000 m 15.14,09 Sarah Lahti 3.9.2023 Tukholma 10 000 m 31.57,15 Midde Hamrin 19.8.1990 Helsinki 10 km (tie) 32.32 Sarah Lahti 2.9.2023 Tukholma 3 000 m estejuoksu 9.33,25 Emilia Lillemo 3.9.2023 Tukholma 100 m aitajuoksu 12,80 Susanna Kallur 9.9.2007 Göteborg 400 m aitajuoksu 54,58 Ann-Louise Skoglund 10.8.1986 Helsinki korkeushyppy 201 cm Kajsa Bergqvist 24.8.2002 Helsinki seiväshyppy 473 cm Angelica Bengtsson 6.9.2020 Tampere pituushyppy 682 cm (+1,9 m/s) Ringa Ropo-Junnila 20.8.1989 Tukholma 695w cm (+3,2 m/s) Erica Johansson 4.9.1999 Göteborg kolmiloikka 14,34 m Heli Koivula 24.8.2002 Helsinki kuulantyöntö 18,65 m Fanny Roos 4.9.2021 Tukholma kiekonheitto 63,46 m Vanessa Kamga 30.8.2024 Helsinki moukarinheitto 74,85 m Krista Tervo 30.8.2024 Helsinki keihäänheitto 63,56 m Paula Tarvainen 25.8.2006 Helsinki 5 000 metrin kävely 20.54,62 Sari Essayah 26.8.1995 Helsinki 4 × 100 m viesti 43,61 Emma Rienas Carolina Klüft Jenny Kallur Susanna Kallur 27.8.2005 Göteborg 4 × 400 m viesti 3.32,02 Milja Thureson Aino Pulkkinen Veera Mattila Mette Baas 31.8.2024 Helsinki == Muuta == Juha Vainio on tehnyt maaotteluja parodioivan huumorikappaleen ”Suomi–Ruotsi”. Kappaleen humoristisuus perustuu siihen, että Vainio on tarkoituksella tehnyt tekstit niin, etteivät ne rimmaa, esimerkiksi Hakkaa päälle meidän Jaska, Ruotsi on taas täysin lyöty!. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * http://www.ruotsiottelu.fi/ * http://www.finnkampen.se/ * Finnkamp för finnkamp * Tönimistä ja pisterohmuja – yleisurheilun Ruotsi-ottelun tarina YLE Elävä arkisto *