EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pikku-Simi

Pikku-Simi () on järvi Raaseporin pohjoisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on 23 kilometriä pohjoiskoilliseen. Järvi sijaitsee Simijärven eli Iso-Simin itäpuolella.Pikku- Simi. Järviwiki. Viitattu 21.6.2021. == Maantiede == Pikku-Simin pituus etelästä pohjoiseen on noin 400 metriä. Saaria ei ole. Rannat ovat metsämaata, paitsi etelässä, missä on asutusta. Pikku-Simiä erottaa Simijärvestä noin sata metriä leveä kannas, jonka halki virtaa laskuoja Pikku-Simistä Simijärveen, jonka korkeustaso on nelisen metriä Pikku-Simiä alempi. Pikku-Simiin virtaa vettä sen pohjoispuolisilta lammilta (Mellanträsket, Trädjeträsket), joiden pohjoispuolella sijaitsee muutaman hehtaarin laajuinen Karkjärvi. Pikku-Simi (82.002.1.040) kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen (82.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Suomenlahden päävesistössä (82). Pikku-Simi sijaitsee Fiskarsinjoen alueen keskiosassa.Fiskarsinjoen valuma-alue (82.002). Järviwiki. Viitattu 14.7.2021. == Lähteet == Luokka:Raaseporin järvet Luokka:Fiskarsinjoen vesistö
Misako Satake

Misako Satake (, s. 19. tammikuuta 1951 Miyazaki) on japanilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Satake kuului Japanin naisten maajoukkueen kokoonpanoon sen saavuttaessa MM-hopeaa Kolumbiassa 1975. Mitali oli Tokion kesäolympialaisiin 2020 asti Japanin ainoa koripallon olympia- tai MM-mitali aikuisten tasolla. Satake kuului myös Japanin viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen Montréalin kesäolympialaisissa 1976 ja viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen Brasilian MM-kilpailuissa 1971http://todor66.com/basketball/World/Women_1971.html.Olympedia == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Japanilaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1951 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rentukat

Rentukat (Caltha) on leinikkikasvien (Ranunculaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu kuusi lajia. Rentukat ovat monivuotisia ja kaljuja ruohovartisia kasveja, joilla on suikertava juurakko. Rentukoiden varret ovat kasvutavaltaan pystyjä tai maanmyötäisiä ja lehdet muodoltaan munuaismaisia tai herttamaisia. Korvakkeet puuttuvat. Kukat ovat keltaisia ja sijaitsevat varren päässä muutaman kukan viuhkona. Kukissa on runsaasti heteitä. Hedelmät ovat tuppiloita. Rentukat ovat myrkyllisiä. Suomessa tavataan yleisesti yhtä rentukoiden sukuun kuuluvaa lajia: luhtarentukkaa eli rentukkaa (Caltha palustris). == Lajeja, alalajeja ja muunnoksia == * Caltha leptosepala – amerikanrentukka * Caltha natans * Caltha palustris – luhtarentukka eli rentukka ** Caltha palustris ssp. palustris – rantarentukka ** Caltha palustris ssp. radicans – purorentukka ** Caltha palustris var. alba – valkorentukka * Caltha scaposa * Caltha sibirica * Caltha sinogracilis == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Rentukat (Caltha) *
Apriyani Rahayu

Apriyani Rahayu (29. huhtikuuta 1998 Konawen hallintoalue, Kaakkois-Sulawesi) on indonesialainen sulkapalloilija ja olympiavoittaja. Rahayu saavutti olympiakultaa Tokiossa 2020 voitettuaan nelinpelin Greysia Poliin kanssa. He voittivat loppuottelussa kiinalaisparin Chen Qingchen ja Jia Yifan luvuin 21–19, 21–15. == Lähteet == Luokka:Indonesialaiset sulkapalloilijat Luokka:Indonesialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gordola

Gordola on kunta Locarnon hallintoalueella Ticinon kantonissa Sveitsin eteläosassa. Kaupunkirakenteellisesti se on osa Locarnoa. == Maantiede == Gordola sijaitsee Verzascan laaksossa Ticinon keskiosassa Lago Maggioren koillisrannalla muutaman kilometrin Locarnosta itään. Se kuuluu Navegnan piirikuntaan, jonka pinta-ala on 52 neliökilometriä ja asukasluku noin 19 000\. Maantie-etäisyys Zürichistä on 195 kilometriä etelään ja Luganosta 35 kilometriä pohjoiseen. Gordolan ainoa frazione on Gordemo. Historiallinen keskusta on Motto-Rongia. == Historia == Varhaisin asiakirjamaininta Gordolasta on vuodelta 1200 muodossa Gordora. Gordolan liikenteellinen sijainti oli keskeinen. Keskiaikana Locarnolla oli huomattavasti valtaa paikkakunnalla, mutta Gordolan asukkailla oli oikeus valita oma hengellinen johtajansa. Asutus oli keskittynyt vuorten rinteille, sillä laakson maaperä oli soista. Lago Maggioren rannalle rakennettiin sydänkeskiaikana linna, joka purettiin 1300-luvulla. Samaan aikaan Verzascan laakson asukkaat alkoivat viettää talvia Gordolassa. Maatalous oli vuosisatoja Gordolan pääelinkeino, sittemmin jalostus ja palvelut ovat nousseet pääelinkeinoiksi. Gordolan kirkko Pietro e Vincenzo sijaitsi Teneron alueella, jossa se oli eräänlainen enklaavi. Sant'Antonio Abaten kirkko oli rakennettu jo 1500-luvulla, mutta se tuhoutui vuoden 1829 tulvassa, minkä jälkeen se jälleenrakennettiin. Vuonna 1898 se sai Gordolan pääkirkon aseman. Myös L'oratorio delle Grazie on merkittävä historiallinen rakennus. == Liikenne == Rautatie Bellinzona–Locarno kulkee Gordolan kautta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Gordola, Ticino, Sveitsi — Sunrise, Sunset, and Daylength Luokka:Ticinon kunnat
Hisako Furuno

Hisako Furuno (, s. 25. elokuuta 1952 Fukuokan prefektuuri) on japanilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Furuno kuului Japanin naisten maajoukkueen kokoonpanoon sen saavuttaessa MM-hopeaa Kolumbiassa 1975. Mitali oli Tokion kesäolympialaisiin 2020 asti Japanin ainoa koripallon olympia- tai MM-mitali aikuisten tasolla. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Masatoshi Ozaki

Masatoshi Ozaki (, s. 5. toukokuuta 1931 Okayaman prefektuuri) on japanilainen koripallovalmentaja. Ozaki valmensi Japanin naisten maajoukkueen MM-hopealle Kolumbiassa 1975. Hän valmensi Japania myös Montréalin kesäolympialaisissa 1976 (viides)Olympedia, Brasilian MM-kilpailuissa 1971 (viides)http://todor66.com/basketball/World/Women_1971.html ja Etelä-Korean MM-kilpailuissa 1979 (kuudes).http://todor66.com/basketball/World/Women_1979.html == Lähteet == * Profiili jbaske.com * === Viitteet === Luokka:Japanilaiset koripallovalmentajat Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Mahdollisesti elävät henkilöt
Ko Lai Chak

Ko Lai Chak (; s. 10. toukokuuta 1976) on hongkongilainen pöytätennispelaaja. Hän voitti Li Chingin kanssa kultaa Ateenan kesäolympialaisissa 2004 miesten nelinpelissä häviten Kiinan Chen Qille ja Ma Linille. Vuoden 2006 Aasian kisoissa Dohassa hän voitti Lin kanssa kultaa miesten nelinpelissä sekä pronssia joukkuekisassa. == Lähteet == Luokka:Hongkongilaiset olympiamitalistit Luokka:Pöytätennispelaajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Li Ching

Li Ching (; s. 7. maaliskuuta 1975) on hongkongilainen pöytätennispelaaja. Hän voitti Ko Lai Chakin kanssa kultaa Ateenan kesäolympialaisissa 2004 miesten nelinpelissä häviten Kiinan Chen Qille ja Ma Linille. Vuoden 2006 Aasian kisoissa Dohassa hän voitti Kon kanssa kultaa miesten nelinpelissä sekä pronssia joukkuekisassa ja kaksinpelissä. == Lähteet == Luokka:Hongkongilaiset olympiamitalistit
Kolmipyrstö

Kolmipyrstö (Lobotes surinamensis) on kolmipyrstöihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan laajalta alueelta lämpimistä valtameristä. ==Koko ja ulkonäkö== Kolmipyrstö voi kasvaa suurimmillaan noin 110 cm pitkäksi ja tyypillinen pituus on 50-90 cm. Laji on ruumiinrakenteeltaan korkea ja suorakulmainen. Selkäevä on pitkä ja takaosastaan pyöreä, myös perä- ja pyrstöevät ovat pyöreäpäiset. Kolmipyrstön suu on kookas ja silmät pienet. Kalan suomut ovat pienet ja väriltään vaihtelevasti harmaan-, vihreän- tai ruskeankirjavat. Nuoret kolmipyrstöt ovat oranssinkeltaisia ruskein kuvioin. ==Levinneisyys ja elintavat== Kolmipyrstön levinneisyysalue on hyvin laaja ja sitä tavataan subtrooppisista vesistä Atlantista, Välimerestä, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä. Laji liikkuu usein yksin, mutta voi muodostaa myös parvia. Se elää lähellä pintaa vedessä kelluvan tavaran seassa ja erityisesti nuoret kalat kelluvat kyljellään muistuttaen kuolleita lehtiä. Kolmipyrstön ravintoa ovat kalat ja äyriäiset. Kolmipyrstön kutuaika on kesäkuusta elokuulle. Kolmipyrstö on erittäin hyvä ruokakala ja sitä kalastetaan kaupallisesti. Se on myös vapaa-ajankalastuksen kohde. ==Lähteet== Luokka:Välskärikalat
Rauman keskustan seisake

Rauman keskustan seisake on Rauman keskustaan suunnitteilla oleva paikallisjunaliikenteen pysähdyspaikka.Väylävirasto: "Rauman seisake, ratasuunnitelma, Rauma" (viitattu 2.8.2021) Sen rakentaminen mahdollistaisi henkilöjunaliikenteen palauttamisen Raumalle vuosikymmenten tauon jälkeen.Yle Uutiset/Tapio Pekkala 11.11.2020: "Rauman seudulla vahva tahtotila: henkilöjunat halutaan takaisin – valtiolta ei vielä vihreää valoa" (viitattu 2.8.2021) == Lähteet == Luokka:Satakunnan rautatieliikennepaikat Luokka:Suunnitteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
Impi Lahtinen

Impi Kyllikki Lahtinen (o.s. Lepola, 8. joulukuuta 1908 Ruovesi – 7. joulukuuta 1990) oli suomalainen maastohiihtäjä.Urheilumme Kasvot Osa 1, Lahtinen, Impi Kyllikki, sivu 443, vastaavat toimittajat Risto Rantala, Markku Siukonen, Seppo Tukiainen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1979 Tampereen Veikkoja ja Tampereen Yritystä edustanut Lahtinen kilpaili yleisissä sarjoissa jo 14-vuotiaana ja voitti myöhemmin lukuisia TUL:n mestaruuksia. Vuonna 1931 hän voitti 4 km ja 6 km hiihdot Itävallan Mürzzuschlagissa järjestetyissä työläisolympialaisissa. Lahtinen oli ammatiltaan liikkeenharjoittaja. Hän toimi vuodesta 1968 lähtien Tampereen Moottorikerhon naisjaoston rahastonhoitajana. Hänelle on myönnetty Suomen Urheilun hopeinen ansiomitali. Lahtinen harrasti puutarhanhoitoa, pyöräilyä, uintia ja kansantanhuja. Lahtisen poika oli moottoriurheilija Kalevi Lahtinen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Työläisolympialaisten voittajat Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Shōichirō Mukai

Shōichirō Mukai (, s. 10. helmikuuta 1996 Takaoka) on japanilainen judoka ja olympiamitalisti. Mukai kilpaili ensimmäisen kerran aikuisten kilpailuissa vuonna 2016. Ensimmäisen arvokisamitalin hän saavutti Hongkongin AM- kilpailuissa 2017, kun hän oli 90 kg sarjan kolmas. Ensimmäisen turnausvoiton hän saavutti vuoden 2018 Pariisin Grand Slam -turnauksesta. Lisäksi hän voitti Osakan Grand Slamin 2018. Vuonna 2019 Mukai saavutti uransa ensimmäisen MM- mitalin, kun hän oli toinen Tokion MM-kilpailujen 90 kg sarjassa. Mukai kilpaili Tokion olympialaisissa 90 kg sarjassa. Hän voitti ensimmäisessä ottelussaan mauritiuslaisen Remi Feuilletin, mutta hävisi kolmannella kierroksella unkarilaiselle Krisztián Tóthille. Mukai osallistui myös sekajoukkuekilpailuun. Puolivälierissä hän voitti saksalaisen Eduard Trippelin ja välierissä venäläisen Mikhail Igolnikovin. Loppuottelussa hän kuitenkin hävisi ranskalaiselle Axel Clergetille. ==Lähteet== Luokka:Japanilaiset judokat Luokka:Japanilaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Krystsina Tsimanouskaja

Krystsina Sjarhejeuna Tsimanouskaja (, ; s. 19. marraskuuta 1996) on valkovenäläistaustainen pikajuoksija, joka edustaa Puolaa kansainvälisissä kilpailuissa. Hän saavutti hopeaa 100 metrillä vuoden 2017 alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa. == Tausta ja yksityiselämä == Tsimanouskaja syntyi vuonna 1996 Klimavitšyn kaupungissa ja oli jo nuorena hyvä juoksussa. 15-vuotiaana hänen valmentajansa pyysi Tsimanouskajaa mukaan urheiluakatemiaan. Aluksi Tsimanouskajan vanhemmat epäilivät urheilu-uran kannattavuutta, mutta Tsimanouskajan kertoman mukaan hänen isoäitinsä vakuuttelu muutti lopulta vanhempien mielen.. Tsimanouskaja on ollut naimisissa Arseni Zdanevitšin kanssa. Syyskuussa 2023 hän ilmoitti Instagramin välityksellä parin päätyneen avioeroon. == Tokion olympialaiset == Tsimanouskaja valittiin Tokion olympialaisiin 2021 kilpailemaan 100 ja 200 metrin juoksuihin. Hän ehti juoksemaan 100 metrin alkuerän missä sijoittui erässään neljänneksi. Olympialaisten alettua Valko-Venäjän olympiakomitea ilmoitti hänet kilpailemaan myös 4 × 400 metrin viestissä ilman hänen suostumustaan, mistä hän kritisoi kovasti olympiakomitean johtoa. Tämän jälkeen olympiakomitean edustajat veivät hänet kesken kisojen vastoin hänen tahtoaan Hanedan lentokentälle. Hän kieltäytyi lentämästä takaisin Valko- Venäjälle. Hän ilmoitti hakevansa turvapaikkaa Euroopasta, ja Kansainvälinen olympiakomitea ilmoitti hänen olevansa turvassa. Elokuun 2. päivänä Puola ilmoitti myöntävänsä Tsimanouskajalle humanitaarisen viisumin. Hieman myöhemmin hän myös ilmoitti huutokauppaavansa hopeamitalinsa eBayssa tukeakseen Valko-Venäjän hallinnon vainoamia urheilijoita. == Myöhempi ura == Kesäkuussa 2022 Tsimanouskaja sai Puolan kansalaisuuden. Elokuun alussa 2023 Tsimanouskaja sai Kansainväliseltä yleisurheiluliitolta luvan edustaa Puolaa kansainvälisissä kilpailuissa. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 Tsimanouskaja jäi 100 metrillä alkueriin ja selviytyi 200 metrillä välieriin ja lisäksi hän juoksi 4 × 100 metrin viestijuoksun finaalissa viidenneksi sijoittuneessa Puolan joukkueessa. == Henkilökohtaiset ennätykset == ;Ulkoradat * 100 metrin juoksu: 11,04 (2018) * 200 metrin juoksu: 22,75 (2023) ;Sisäradat * 60 metrin juoksu: 7,21 (2017) * 200 metrin juoksu: 23,45 (2023) == Lähteet == Luokka:Valkovenäläiset pikajuoksijat Luokka:Puolalaiset pikajuoksijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Kesäolympialaiset 2020
Theodor Plievier

Theodor Plievier (1892 Berliini, Saksa – 1955 Avegno, Sveitsi) oli saksalainen kirjailija. Hän toimi nuorena eri ammateissa ja kierteli Eurooppaa ja asui Etelä-Amerikassa. Palattuaan kotimaahan hän alkoi kirjoittaa osin omiin kokemuksiinsa perustuvia romaaneja, joissa hän kuvaa Saksan keisarillisissa merivoimissa tapahtunutta matruusikapinaa ja merisotaa. Hänen pääteoksensa on trilogia Stalingrad (1945), Moskova (1952) ja Berliini (1954), jossa hän kertoo Hitlerin idänsotaretkestä silminnäkijöiden ja asiakirjojen perusteella. ==Suomennetut teokset== * Stalingrad (Stalingrad, 1945), suom. Martti Santavuori, WSOY 1953 * Moskova (Moskau, 1952), suom. Martti Santavuori, WSOY 1953 * Berliini (Berlin, 1954), suom. Martti Santavuori, WSOY 1955 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Saksalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Kristillisdemokraattien Etelä-Savon piiri

Kristillisdemokraattien Etelä-Savon piiri on yksi Kristillisdemokraattien viidestätoista piirijärjestöstä. Piiri vastaa Kristillisdemokraattien järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Etelä-Savon maakunnassa, Kaakkois- Suomen vaalipiirissä. Ylintä päätösvaltaa Etelä-Savon Kristillisdemokraateissa käyttää piirikokous. Piirin puheenjohtajana toimii Jouni Koskela. == Poliitikot == === Kansanedustajat === * Olavi Ronkainen (1972–1975, 1979–1987) * Tauno Pehkonen (1995–1999) === Aluevaltuutetut === * Liisa Ahonen (2022→) * Jouni Koskela (2022→) == Paikallisosastot == Kristillisdemokraattien Etelä- Savon piirillä on 9 paikallisosastoa. * Enonkoski * Juva * Mikkeli: Kangasniemi, Mikkeli * Mäntyharju: Hirvensalmi, Mäntyharju * Pertunmaa * Pieksämäki * Punkaharju * Puumala: Puumala, Sulkava * Savonlinna: Rantasalmi, Savonlinna == Vaalihistoria == === Eduskunta === Vaalit KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat Paikat +/– Vaalit Äänet % Paikat +/– 1983 5 080 4,0 % 1987 4 780 4,0 % 1991 4 997 4,5 % 1995 4 964 4,6 % 1999 6 030 6,0 % 2003 4 810 5,7 % 2007 2 925 3,6 % 2011 3 756 4,5 % == Lähteet == Etelä-Savo LUokka:Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Kristillisdemokraattien Kymen piiri

Kristillisdemokraattien Kymen piiri on yksi Kristillisdemokraattien viidestätoista piirijärjestöstä. Piiri vastaa Kristillisdemokraattien järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakunnissa, Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Ylintä päätösvaltaa Pirkanmaan Kristillisdemokraateissa käyttää piirikokous. Piirin puheenjohtajana toimii Juha Rantalainen. == Poliitikot == === Kansanedustajat === * Raino Westerholm (1970–1979) * Esko Almgren (1979–1991) * Sakari Smeds (1995–2003) * Sari Palm (2007–2015) === Aluevaltuutetut === Kymenlaakson hyvinvointialue * Mikko Almgren (2022→) * Mikaela Blomqvist-Lyytikäinen (2022→) Etelä-Karjalan hyvinvointialue * Juha Rantalainen (2022→) == Puheenjohtajat == * Raino Westerholm (1966–1973) * Yrjö Trygg (1974–1977) * Esko Almgren (1978–1982) * Jukka Launo (1983–1988) * Risto Rasimus (1989–1999) * Antti Jarva (2000–2003) * Kalevi Komppa (2004–2009) * Juha Turkia (2010–2011) * Laura Peuhkuri (2012–2013) * Ilpo Sientola (2014–2016) * Jorma Kaario (2017) * Vesa Vainio (2018–2021) * Juha Rantalainen (2022→) == Vaalihistoria == === Eduskunta === Vaalit KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat Paikat +/– Vaalit Äänet % Paikat +/– 1983 8 367 3,9 % 1987 7 215 3,5 % 1991 8 973 4,9 % 1995 5 827 3,2 % 1999 9 224 5,4 % 2003 9 438 5,5 % 2007 11 012 6,6 % 2011 11 114 6,6 % == Lähteet == Kymi LUokka:Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Tero Tähtinen

Tero Tähtinen (s. 11. joulukuuta 1978 Nokia) on suomalainen kirjailija, esseisti, suomentaja, kirjallisuuskriitikko ja kirjallisuudentutkija. Hän on julkaissut useita esseekokoelmia, runokokoelman, matkakirjan sekä kirjeenvaihtokirjan yhdessä Matti Mäkelän kanssa. Hän on erikoistunut klassisen kiinalaisen kirjallisuuden sekä kiinalaisten chan-buddhalaisten tekstien suomentamiseen. Lisäksi hän on kirjoittanut useita kirjallisuusarvioita muun muassa Parnassoon ja Helsingin Sanomiin. Tähtinen on Tampereen yliopiston yleisen kirjallisuustieteen jatko-opiskelija, ja hänen väitöskirjansa käsittelee ihmisen ja luonnon suhdetta klassisessa kiinalaisessa luontorunoudessa. == Palkinnot ja ehdokkuudet == Tero Tähtinen oli vuonna 2012 Tiiliskivi-palkintoehdokkaana teoksellaan Katmandun unet. == Tuotanto == === Omat teokset === * * * * * * * * * Tyhjä vuori, tyhjä mieli: Ihmisen ja luonnon suhde klassisessa kiinalaisessa luontorunoudessa. Väitöskirja. Tampereen yliopisto, 2024. ISBN 978-952-03-3553-3. https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-03-3554-0 === Suomennokset === * * * * * * * * * * * Gary Snyder: Tämä hetki. Helsinki: Enostone, 2024. ISBN 9789523990944. Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset esseistit Luokka:Suomentajat Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kristillisdemokraattien Keski-Suomen piiri

Kristillisdemokraattien Keski-Suomen piiri on yksi Kristillisdemokraattien viidestätoista piirijärjestöstä. Piiri vastaa Kristillisdemokraattien järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Keski-Suomen vaalipiirissä. Ylintä päätösvaltaa Keski-Suomen Kristillisdemokraateissa käyttää piirikokous. Piirin puheenjohtajana toimii Hannu Suni. == Poliitikot == === Kansanedustajat === * Veikko Turunen (1972–1975) * Väinö Rautiainen (1979–1983) * Toimi Kankaanniemi (1987–1999) === Aluevaltuutetut === * Petteri Muotka (2022→) * Tapio Puolimatka (2022→) * Marika Visakorpi (2022→) == Paikallisosastot == Kristillisdemokraattien Keski-Suomen piirillä on 15 paikallisosastoa. * Joutsa: Joutsa, Luhanka * Jyväskylä * Jämsänjokilaakso * Karstula * Keuruu * Konnevesi * Kyyjärvi * Laukaa: Laukaa, Hankasalmi * Muurame * Petäjävesi: Petäjävesi, Multia * Saarijärvi * Toivakka * Uurainen * Viitasaari: Viitasaari, Kinnula, Kivijärvi, Pihtipudas * Äänekoski == Vaalihistoria == === Eduskunta === Vaalit KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat Paikat +/– Vaalit Äänet % Paikat +/– 1983 6 249 4,1 % 1987 5 272 3,6 % 1991 7 197 5,2 % 1995 9 717 7,0 % 1999 10 770 8,0 % 2003 10 278 7,4 % 2007 11 142 7,9 % 2011 9 571 6,4 % 2015 6 656 4,4 % 2019 8 774 5,7 % == Lähteet == Keski-SUomi Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri
Pyhä Crispin

Pyhä Crispin (kuollut n. 286 Rooma, Italia) oli marttyyri, pyhimys ja aatelismies. Mies meni Gauliin veljensä pyhän Quintinuksen kanssa, asettui Soinssoniin ja teki käännytystyötä päivisin ja kenkiä öisin. Hän tuli marttyyriksi keisari Maximian Herculeuksen aikana ja Rictus Varuksen tuomitsemana joka oli kristinuskon vihollinen. Hänet mainitaan Hieronymuksen, Beden, Floruksen, Adon ja Usuardin martyrologioissa. Mies on suutarien, hansikkaiden tekijöiden, pitsin tekijöiden, nahkatyöläisten, satuloiden tekijöiden, kenkien tekijöiden, nahkureiden ja kutojien suojeluspyhimys. Hänen juhlapäivänsä on 25. lokakuuta. == Lähteet == Luokka: Pyhimykset
Gummerus (konserni)

Gummerus-konserni on perheyritys, jonka toimialoja ovat kiinteistöt, sähköiset sanakirjat, sijoittaminen ja osakkuusyhtiönä kirjalogistiikka eli Gummerus Kiinteistöt Oy, Kielikone Oy, G Capital Oy ja Kirjavälitys Oy.Kustannusyhtiö Gummerus on myyty, Keskisuomalainen 17.9.2019, viitattu 2.8.2021 Konsernin liikevaihto oli 26,9 miljoonaa euroa vuonna 2008. Siihen kuului myös kustannusyhtiö Gummerus vuoteen 2019 asti, jolloin sen osti Storytel. Gummerus Kirjapaino Oy yhdistyi 2009 WS Bookwellin kanssa, ja Gummerus Oy:stä tuli uuden Bookwell Oy:n osakas 20 prosentin osuudella. Tammikuussa 2010 Bookwell ilmoitti lopettavansa painon Jyväskylän Seppälässä, ja työttömäksi jäi 89 henkilöä. Sen sijaan Vaajakosken digipaino sekä kotimaan myyntikonttori Jyväskylässä säilyivät. Gummerus on myös yksi Kirjavälityksen omistajista. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritykset Luokka:Suomalaiset perheyritykset Luokka:Helsinkiläiset yritykset
Aljaksei Mžatšyk

Aljaksei Uladzimiravitš Mžatšyk ( ; 30. kesäkuuta 1996 – 1. elokuuta 2021) oli valkovenäläinen painonnostaja. Hän sijoittui 12:nneksi Rio de Janeirossa 2016 yli 105 kg painoluokassa. Ikäkohtaisissa luokissa hän voitti pronssia vuoden 2017 juniori- ja U23-painonnoston EM-kisoissa. Hän sijoittui vuoden 2017 painonnoston EM -kisoissa kahdeksanneksi ja vuoden 2018 painonnoston MM- kisoissa kolmanneksitoista. Mžatšyk kuoli auto-onnettomuudessa Saksassa 1. elokuuta 2021. Hän oli 25-vuotias. ==Lähteet== Luokka:Valkovenäläiset painonnostajat Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Jevgeni Rylov

Jevgeni Mihailovitš Rylov (; s. 23. syyskuuta 1996) on venäläinen uimari. Hän on erikoistunut selkäuintiin. Hän on voittanut kaksi olympiakultaa, viisi maailmanmestaruutta ja neljä Euroopan-mestaruutta. Rylov saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia 200 metrin selkäuinnissa. Hän ui Euroopan-ennätyksen 1.53,97 ja hävisi kultamitalisti Ryan Murphylle 0,35 sekunnilla ja Mitch Larkinille 0,01 sekunnilla. Kesälle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Rylov voitti kaksi kultaa. Hän ui 100 metrin selkäuinnissa Euroopan-ennätyksen 51,98 ja voitti maanmiehensä Kliment Kolesnikovin 0,02 sekunnilla. Toisen kultamitalin hän voitti 200 metrin selkäuinnissa olympiaennätyksellä 1.53,27, ja hopeamitalisti Ryan Murphy hävisi hänelle 0,88 sekunnilla. Näiden voittojen välissä Rylov saavutti hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, jossa hän ui joukkueensa kolmannen osuuden. == Lähteet == Luokka:Venäläiset uimarit Luokka:Venäläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kliment Kolesnikov

Kliment Andrejevitš Kolesnikov (; s. 9. heinäkuuta 2000) on venäläinen uimari. Hän on menestynyt arvokilpailuissa niin selkä-, seka- kuin vapaauinnissakin. Hän on olympiamitalisti ja on voittanut kuusi maailmanmestaruutta sekä 19 Euroopan-mestaruutta, joista kuusi lyhyen radan EM-kilpailuissa 2019. Kolesnikov saavutti kesälle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hopeaa 100 metrin selkäuinnissa ajalla 52,00, jolla hän hävisi Euroopan-ennätyksen uineelle maanmiehelleen Jevgeni Ryloville 0,02 sekuntia. Kaksi päivää myöhemmin Kolesnikov saavutti pronssia 100 metrin vapaauinnissa, jossa hän hävisi Yhdysvaltain Caeleb Dresselille 0,42 sekuntia ja Australian Kyle Chalmersille 0,36 sekuntia. == Lähteet == Luokka:Venäläiset uimarit Luokka:Venäläiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anthony Sinisuka Ginting

Anthony Sinisuka Ginting (20. lokakuuta 1996 Cimahi) on indonesialainen sulkapalloilija ja olympiamitalisti. Vuoden 2014 junioreiden MM-kilpailuissa Malesiassa Ginting saavutti kaksinpelissä pronssia. Vuoden 2014 nuorten kesäolympialaisissa Nanjingissa hän saavutti pronssia kaksinpelissä. Kaakkois- Aasian kisoissa Singaporessa 2015 Ginting oli mukana joukkuekisan kultaa voittaneessa Indonesian joukkueessa. Vuonna 2017 Ginting saavutti ensimmäisen turnausvoittonsa ammattilaiskiertueella voitettuaan Korean avoimet. Vuoden 2018 Aasian kisoissa Ginting saavutti hopeaa miesten joukkuekilpailussa ja pronssia kaksinpelissä. Vuoden 2018 Kiinan avoimissa Ginting voitti hallitsevan olympiavoittajan Chen Longin sekä ykköseksi sijoitetun Viktor Axelsenin ja viidenneksi sijoitetun Chou Tien-chenin. Turnauksen loppuottelussa hän päihitti Kento Momotan. Ginting saavutti olympiapronssia Tokiossa 2020 voitettuaan kaksinpelin pronssiottelussa Kevin Cordonin luvuin 21–11, 21–13. == Lähteet == Luokka:Indonesialaiset sulkapalloilijat Luokka:Indonesialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Cosmic World Mother

Cosmic World Mother on suomalaisen black metal -yhtyeen ...and Oceansin viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2020 levymerkillä Season of Mist. Tyylillisesti albumi on paluu 90-luvun sinfoniseen black metalliin. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Imperiumi: 8/10…and Oceans Cosmic World Mother Viitattu 2.8.2021. * Kaaoszine: 9½/10Kosmiset energiat siirtyilevät – Arviossa …and Oceans -yhtyeen paluulevy ”Cosmic World Mother” Viitattu 2.8.2021. * Metalliluola: 9/10…and Oceans – Cosmic World Mother (2020) Viitattu 2.8.2021. * Soundi: Levyarvio: …and Oceans palaa varhaisvuosiinsa yllätysuutuudellaan – Cosmic World Mother hyödyntää metalliryhmän tunnettuja vahvuuksia Viitattu 2.8.2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2020 albumit Luokka:...and Oceansin albumit
Robert Finke

Robert Finke (s. 6. marraskuuta 1999) on yhdysvaltalainen uimari. Hän on voittanut ratauinnissa kolme olympiakultaa ja yhden maailmanmestaruuden pitkillä vapaauintimatkoilla. Finke saavutti vuonna 2018 Tyynenmeren- mestaruuskilpailuissa pronssia 1 500 metrin vapaauinnissa. Kesälle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän voitti kultaa 800 metrin vapaauinnissa ennätysajallaan 7.41,87. Hän oli vielä viimeisessä käännöksessä eli 50 metriä ennen maalia neljäntenä 1,52 sekuntia kärkeä jäljessä mutta voitti hopealle sijoittuneen Gregorio Paltrinierin lopulta 0,24 sekunnilla. Kolme päivää myöhemmin Finke voitti 1 500 metrin vapaauinnin ennätyksellään 14.39,65. Viimeisessä käännöksessä hän oli 0,72 sekuntia kärkeä jäljessä mutta maalissa 1,01 sekuntia hopealle sijoittunutta Myhailo Romantšukia edellä. Finke saavutti Budapestin pitkän radan MM-kilpailuissa 2022 kultaa 800 metrin vapaauinnissa ajalla 7.39,36 ja hopeaa 1 500 metrin vapaauinnissa ajalla 14.36,70. Fukuokan MM-kilpailuissa 2023 hän oli 1 500 metrillä toinen ajalla 14.31,59 ja 800 metrillä kolmas ajalla 7.38,67. Molemmat ajat olivat maanosaennätyksiä. Pariisin olympialaisissa 2024 Finke voitti kultaa 1 500 metrillä maailmanennätysajalla 14.30,67 ja saavutti hopeaa 800 metrillä ajalla 7.38,75. Finke edustaa yliopistokilpailuissa Floridan yliopistoa. Hän voitti NCAA:n mestaruuden 400 metrin sekauinnissa ja 1 650 metrin vapaauinnissa vuonna 2021. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset uimarit Luokka:Yhdysvaltalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suomen Tokion-suurlähetystö

Suomen Tokion-suurlähetystö on Tokiossa sijaitseva Suomen edustusto. Suurlähettilänä on toiminut syyskuusta 2022 Tanja Jääskeläinen. Lisäksi Japanissa on neljä kunniakonsulaattia: Kitakyushussa, Nagoyassa, Osakassa ja Sapporossa. Suomi avasi suurlähetystön Tokioon vuonna 1962. Suomi oli yrittänyt avata edustustoa jo 1930-luvulta alkaen, mutta Japanin voimistuva nationalismi ja demokratian kehityksen pysähtyminen vaikeuttivat asioita. Maaliskuun alussa 2011 Suomen suurlähetystö siirrettiin varotoimenpiteenä Hiroshimaan Fukushiman onnettomuuden vuoksi. Tätä ennen suomalaisia oli kehotettu poistumaan Tokiosta. Suurlähetystö palasi Tokioon maaliskuun lopussa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Suomi ulkomailla: Japani Suomen ulkoministeriön ja edustustojen verkkosivusto. Tokio Luokka:Tokion rakennukset ja rakennelmat Luokka:Japanin ja Suomen väliset suhteet
Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piiri

Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piiri on yksi Kristillisdemokraattien viidestätoista piirijärjestöstä. Piiri vastaa Kristillisdemokraattien järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnissa, Vaasan vaalipiirissä. Ylintä päätösvaltaa Pohjanmaan Kristillisdemokraateissa käyttää piirikokous. Piirin puheenjohtajana toimii Tiina Hauta. == Historia == Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piiri on perustettu 20. syyskuuta 1968. Puolueen puoluekokous on järjestetty piirijärjestön alueella kahdesti: Seinäjoella vuosina 1991 ja 2017. == Poliitikot == === Kansanedustajat === * Jorma Fred (1975–1983, 1987–1991) === Aluevaltuutetut === * Hanna-Liisa Malmi (2022→) * Kati Nummensalo (2022→) * Lasse Ruotsala (2022→) === Puheenjohtajat === * Alpo Santanen * Helmer Kuismin (2001–2003) * Heimo Hokkanen (2004–2007) * Helena Lahtinen (2008–2012) * Kimmo Rantanen (?–2020) * Kati Nummensalo (2021) * Tiina Hauta (2022–2023) * Päivi Isuls (2023–) == Paikallisosastot == Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piirillä on 20 paikallisosastoa. * Alajärvi * Alavus * Evijärvi * Ilmajoki * Isokyrö * Kauhava * Kuortane * Kurikka * Laihia * Lappajärvi * Lapua * Maalahti: Korsnäs, Maalahti * Mustasaari * Närpiö-Kristiinankaupunki: Kaskinen, Kristiinankaupunki, Närpiö * Seinäjoki * Soini * Suupohja: Isojoki, Karijoki, Kauhajoki, Teuva * Vaasa * Vimpeli * Ähtäri == Katso myös == * Suomen Kristillisdemokraatit * Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piiri * Vaasan vaalipiiri * Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri * Keskustan Keski- Pohjanmaan piiri * Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piiri * Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri * Pohjanmaan Kokoomus * Pohjanmaan Sosialidemokraatit * Pohjanmaan Vasemmisto * RKP:n Pohjanmaan piirijärjestö * Vaasan vaalipiirin vihreät == Lähteet == Pohjanmaa Luokka:Vaasan vaalipiiri
Kirin (yritys)

Kirin eli Kirin bīru (, ) on japanilainen virvoitusjuomavalmistaja ja panimo. Se on Tokion pörssiin noteeratun Kirin Holdings Companyn tytäryhtiö, ja samaan konserniin kuuluu useita muitakin yhtiöitä. Kirin on myös osa Mitsubishi- yritysryhmittymää. Kirin bīru perustettiin 1907, kun yhtiö otti vuonna 1885 perustetun Japan Brewery Companyn liiketoiminnan haltuunsa. == Yritykset japanissa == Kirin-konserniin kuuluvat muun muassa seuraavat yritykset japanissa: * Kirin bīru eli Kirin Brewery Company, Limited (alkoholijuomien valmistus) * Kirin Beverage Company, Limited (virvoitusjuomien valmistus) * Mercian Corporation (viinien ja muiden alkoholijuomien valmistus) * Kirin City Co., Ltd. (Kirin City -pubit) * Kyowa Kirin Co., Ltd. (lääketeollisuus) * Kyowa Hakko Bio Co., Ltd. (aminohappojen valmistus lääketeollisuuteen) * Koiwai Dairy Products Company, Limited (maitotuotteet ja hunaja) * Kirin and Communications Company, Limited (tiedotus- ja suhdetoiminta) * Kirin Engineering Company, Limited. (insinööripalvelut juoma-, ruoka ja lääketeollisuuden tehtaisiin) * Kirin Group Logistics Company, Limited (logistiikkapalvelut) * Kirin Techno-System Company, Limited (tarkastuslaitteiden valmistus) * Kirin Business Expert Company, Limited (sisäinen palkanlaskenta, HR ja kiinteistönvälitys) * Kirin Business System Company, Limited (sisäiset tietojärjestelmät) * Kirin Echo Company, Limited (vakuutuslaitos) * Kirin Office Service Company, Limited (toimistopalvelut) * INHOP Inc. (humalapohjaiset tuotteet) * LeapsIn Inc. (ruokateollisuus) * YO-HO BREWING COMPANY (pienpanimotoiminta) * FANCL CORPORATION (kosmetiikan ja terveysruokien valmistus) * The KIRIN Welfare Foundation (hyvinvointi) == Yritykset muualla == Kirin-konserniin kuuluvat muun muassa seuraavat yritykset muualla maailmassa: * Lion Pty Limited (elintarvikkeet ja virvoitusjuomat - Australia) * Myanmar Brewery Limited (oluet - Myanmar) * Mandalay Brewery Limited (oluet - Myanmar) * Interfood Shareholding Company (elintarvikkeet ja virvoitusjuomat - Vietnam) * San Miguel Brewery Inc. (oluet - Filippiinit) * Kirin Holdings Singapore Pte, Limited (virvoitusjuomat - Singapore/Kaakkois- Aasia) * China Resources Kirin Beverages (Greater China) Company, Limited (virvoitusjuomat - Kiina) * Kirin Europe GmbH(Germany) (oluet - Saksa/Eurooppa) * Coca-Cola Beverages Northeast, Inc. (Coca-Cola virvoitusjuomat - 7 osavaltiossa USA:ssa) * Four Roses Distillery, LLC (bourbon-vioskin valmistus, USA) * Thorne Research, Inc. (lääketeollisuus, USA) Kirin aikoo vetäytyä panimotoiminnastaan Myanmarissa maan sotilasvallankaappauksen ja ihmisoikeusjärjestöjen painostuksen vuoksi. == Lähteet == Luokka:Olutmerkit Luokka:Japanilaiset panimot Luokka:Japanilaiset pörssiyhtiöt
Shimojō

Shimojō () on kyläkunta Naganon prefektuurissa, Japanissa. Siellä asuu 3 545 asukasta, sen väestötiheys on 93 asukasta neliökilometrillä ja pinta-ala 38,12 neliökilometriä. Kyläkunnan väkiluku laski vuosina 2015-2020 1,6 prosentilla. == Väestönkehitys == Lähde: Vuosi Väestö Muutos 1995 4 004 2000 4 075 +71 2005 4 210 +135 2010 4 200 -10 2015 3 851 -349 2020 3 545 -306 == Lähteet == Luokka:Naganon prefektuurin kunnat
Kristillisdemokraattien Pohjois-Karjalan piiri

Kristillisdemokraattien Pohjois-Karjalan piiri on yksi Kristillisdemokraattien viidestätoista piirijärjestöstä. Piiri vastaa Kristillisdemokraattien järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Pohjois-Karjalan maakunnassa, Savo- Karjalan vaalipiirissä. Ylintä päätösvaltaa Pohjois-Karjalan Kristillisdemokraateissa käyttää piirikokous. Piirin puheenjohtajana toimii Maija Silvennoinen.https://www.kdlehti.fi/2023/11/13/maija-silvennoinen-tekee- paluun-kdn-pohjois-karjalan-piirin-puheenjohtajaksi Krisitllisdemokraattien piiri ry:n perustava kokous pidettiin vuonna 1971. Patentti- ja rekisterihallitukseen piiri on merkitty 3. helmikuuta 1972. == Poliitikot == === Kansanedustajat === * Erkki Korhonen (1975–1983) * Pirkko Laakkonen (1991–1995) === Aluevaltuutetut === * Satu Melkko (2022→) * Maija Silvennoinen (2022→) == Paikallisosastot == Kristillisdemokraattien Pohjois-Karjalan piirillä on 12 paikallisosastoa. * Heinävesi * Joensuu * Juuka * Kitee * Kontiolahti * Lieksa * Liperi * Nurmes * Outokumpu * Polvijärvi * Rääkkylä * Tohmajärvi == Puheenjohtajat == * Erkki Korhonen (1973–1991) * Kyösti Pitkonen (1992–1995) * Pirkko Laakkonen (1996–1999) * Juha Piironen (2004–2007) * Sirpa Suikkanen (2007–2012) * Maija Silvennoinen (2013–2020) * Jasmin Pyöriäinen (2021-) == Vaalihistoria == === Eduskunta === Vaalit KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat KannatusTilastokeskuksen PX- Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat Paikat +/– Vaalit Äänet % Paikat +/– 1983 4 888 4,5 % 1987 3 479 3,5 % 1991 4 686 5,1 % 1995 6 235 6,6 % 1999 5 579 6,3 % 2003 3 798 4,3 % 2007 2 574 3,0 % 2011 2 481 2,8 % == Lähteet == Pohjois-Karjala Luokka:Savo-Karjalan vaalipiiri
Kristillisdemokraattien Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun piiri

Kristillisdemokraattien Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun piiri on yksi Kristillisdemokraattien viidestätoista piirijärjestöstä. Piiri vastaa Kristillisdemokraattien järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Oulun vaalipiirissä. Ylintä päätösvaltaa Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun Kristillisdemokraateissa käyttää piirikokous. Piirin puheenjohtajana toimii Leena Askeli. == Poliitikot == === Kansanedustajat === * Veikko Matikkala (1975–1979) * Marja-Leena Kemppainen (1999–2003) * Lyly Rajala (2003) === Aluevaltuutetut === Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue * Matti Heikkinen (2022→) * Marja-Leena Kemppainen (2022→) Kainuun hyvinvointialue * Sami Kilpeläinen (2022→) * Jaakko Mikkola (2022→) == Paikallisosastot == Kristillisdemokraattien Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun piirillä on 11 paikallisosastoa. * Kajaanin seutu * Kalajoki: Kalajoki, Merijärvi, Pyhäjoki * Kuhmo: Kuhmo, Hyrynsalmi, Suomussalmi * Kuusamo: Kuusamo, Taivalkoski * Oulaisten seutu: Oulainen, Haapavesi, Kärsämäki, Pyhäntä, Siikalatva * Oulu: Oulu, Hailuoto, Ii, Kempele, Liminka, Lumijoki, Muhos, Pudasjärvi, Tyrnävä, Utajärvi, Vaala * Paltamo: Paltamo, Puolanka, Ristijärvi * Pyhäjärvi: Pyhäjärvi, Haapajärvi, Reisjärvi * Raahe: Raahe, Siikajoki * Sotkamo * Ylivieskan seutu: Ylivieska, Alavieska, Sievi, Nivala == Vaalihistoria == === Eduskunta === Vaalit KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat Paikat +/– Vaalit Äänet % Paikat +/– 1983 5 249 2,1 % 1987 3 870 1,6 % 1991 3 995 1,7 % 1995 3 651 1,6 % 1999 4 038 1,8 % 2003 12 332 5,3 % 2007 7 290 3,2 % 2011 6 717 2,8 % 2015 2 690 1,1 % 2019 5 728 2,2 % == Lähteet == Pohjois-Pohjanmaa Luokka:Oulun vaalipiiri
Thomas Dean

m Thomas "Tom" Dean (s. 2. toukokuuta 2000) on brittiläinen uimari. Hän on voittanut vapaauinnissa kaksi olympiakultaa. Hän on voittanut viesteissä Euroopan-mestaruuksia. Dean voitti nuorten Euroopan-mestaruuden 200 metrin sekauinnissa vuosina 2017 ja 2018. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa hän sai pitkän radan EM-kilpailuissa 2018 voittaessaan kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Glasgow'n lyhyen radan EM-kilpailuissa 2019 hän saavutti hopeaa 400 metrin vapaauinnissa. Budapestin pitkän radan EM-kilpailuissa 2021 hän sai kultaa sekajoukkueiden 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, hopeaa 4 × 100 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviesteissä sekä pronssia 200 metrin vapaauinnissa. Kesälle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän voitti kultaa 200 metrin vapaauinnissa maansa ennätyksellä 1.44,22, jolla hän voitti maanmiehensä Duncan Scottin 0,04 sekunnilla. Seuraavana päivänä Dean voitti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä Euroopan-ennätyksellä 6.58,58. Hän ui avausosuuden aikaan 1.45,72. Hän saavutti Budapestin pitkän radan MM- kilpailuissa 2022 pronssia 200 metrin vapaauinnissa sekä 4 × 200 metrin vapaauinti- ja 4 × 100 metrin sekauintiviesteissä. Saman vuoden Birminghamin Kansainyhteisön kisoissa hän saavutti kultaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä kaikkiaan kuusi hopeamitalia, joista kolme henkilökohtaisilla matkoilla. Pari viikkoa myöhemmin hän saavutti Rooman EM-kilpailuissa hopeaa sekajoukkueiden 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja pronssia miesten 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Dean saavutti Melbournen lyhyen radan MM- kilpailuissa 2022 pronssia 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.40,86. Fukuokan pitkän radan MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.44,32 ja pronssia 200 metrin sekauinnissa ajalla 1.56,07. Pariisin olympialaisissa 2024 hän voitti toistamiseen olympiakultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. 200 metrin sekauinnissa hän sijoittui viidenneksi. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset uimarit Luokka:Brittiläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piiri

Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piiri on yksi Kristillisdemokraattien viidestätoista piirijärjestöstä. Piiri vastaa Kristillisdemokraattien järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Keski-Pohjanmaan maakunnassa, Vaasan vaalipiirissä. Ylintä päätösvaltaa Keski-Pohjanmaan Kristillisdemokraateissa käyttää piirikokous. Piirin puheenjohtajana toimii Hanna-Lea Ahlskog. == Historia == Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piiri on perustettu 2. huhtikuuta 1980. Puolueen puoluekokous on järjestetty piirijärjestön alueella kahdesti: Kokkolassa vuosina 1977 ja 2011. == Merkittäviä henkilöitä == === Kansanedustajat === * Bjarne Kallis (1991–2011) * Peter Östman (2011–) === Aluevaltuutetut === Keski-Pohjanmaan hyvinvointialue * Hanna-Lea Ahlskog (2022→) * Hannu Kippo (2022→) * Vuokko Lahti (2022→) * Mauri Salo (2022→) Pohjanmaan hyvinvointialue * Martin Byggmästar (2022→) * Andreas Hjulfors (2022→) * David Pettersson (2022→) * Peter Östman (2022→) === Puheenjohtajat === * Pirkko Häli (19??–2007) * Juha Paananen (2008–2015) * Mauri Salo (2016–2019) * Hanna-Lea Ahlskog (2020–) == Paikallisosastot == Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piirillä on 8 paikallisosastoa. * Kokkola: Kokkola, Kannus * Kruunupyy * Luoto * Pedersöre * Perhonjokilaakso: Halsua, Kaustinen, Veteli, Perho * Pietarsaari * Toholampi: Lestijärvi, Toholampi * Uusikaarlepyy == Katso myös == * Suomen Kristillisdemokraatit * Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piiri * Vaasan vaalipiiri * Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri * Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri * Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piiri * Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri * Pohjanmaan Kokoomus * Pohjanmaan Sosialidemokraatit * Pohjanmaan Vasemmisto * RKP:n Pohjanmaan piirijärjestö * Vaasan vaalipiirin vihreät == Lähteet == Keski- Pohjanmaa Luokka:Vaasan vaalipiiri Luokka:Keskipohjalaiset järjestöt
Kristillisdemokraattien Pohjois-Savon piiri

Kristillisdemokraattien Pohjois-Savon piiri on yksi Kristillisdemokraattien viidestätoista piirijärjestöstä. Piiri vastaa Kristillisdemokraattien järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Pohjois-Savon maakunnassa, Savo- Karjalan vaalipiirissä. Ylintä päätösvaltaa Pohjois-Savon Kristillisdemokraateissa käyttää piirikokous. Piirin puheenjohtajana toimii Teija Airaksinen. == Poliitikot == === Kansanedustajat === * Matti Ryhänen (1995–1996) * Kari Kärkkäinen (1999–2011) * Sari Essayah (2015–) === Aluevaltuutetut === * Riitta Anttila (2022→) * Björn Cederberg (2022→) * Sari Essayah (2022→) * Sari Kaurala (2022→) * Annukka Ojala (2022→) == Paikallisosastot == Kristillisdemokraattien Pohjois-Savon piirillä on 10 paikallisosastoa. * Joroinen * Koillis-Savo * Kuopio * Lapinlahti * Leppävirta * Rautalammi * Siilinjärvi * Suonenjoki * Varkaus * Ylä-Savo == Vaalihistoria == === Eduskunta === Vaalit KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat KannatusTilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Eduskuntavaalit - aikasarjat Paikat +/– Vaalit Äänet % Paikat +/– 1983 3 659 2,4 % 1987 3 382 2,3 % 1991 4 139 3,1 % 1995 4 323 3,3 % 1999 5 681 4,5 % 2003 12 093 9,4 % 2007 10 316 8,1 % 2011 5 140 3,9 % == Lähteet == Pohjois-Savo LUokka:Savo-Karjalan vaalipiiri
Omaa luokkaansa

Omaa luokkaansa on Iiris Härmän ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2010. Elokuva käsittelee lasten ja nuorten erityisopetusta ja siinä seurataan Espoon Nöykkiössä sijaitsevan Nöykkiön koulun arkea. Dokumentin päähenkilö on teatterityön opettajana työskentelevä Ulla, joka opettaa erilaisista oppimisvaikeuksista kärsiviä nuoria, jotka ovat vaarassa syrjäytyä. == Palkinnot == Elokuva voitti vuonna 2010 Kirkon mediasäätiön lasten- ja nuorten elokuvien Katso minuun… -palkinnon. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2010 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset dokumenttielokuvat
Duncan Scott

Duncan Scott (s. 6. toukokuuta 1997) on brittiläinen uimari. Hän on voittanut vapaauintiviestissä kaksi olympiakultaa ja saavuttanut olympiahopeamitaleja viestien lisäksi vapaa- ja sekauinnin henkilökohtaisilla matkoilla. Maailmanmestaruuksia hän on voittanut viesteissä neljä sekä Euroopan- mestaruuksia viesteissä seitsemän ja henkilökohtaisilla matkoilla kaksi. Scott saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hopeaa 4 × 200 metrin vapaauinnissa, jossa hän ui toisen osuuden, ja 4 × 100 metrin sekauinnissa, jossa hän ui neljännen osuuden. Kesälle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän voitti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä Euroopan- ennätyksellä 6.58,58. Hän ui neljännen osuuden. Henkilökohtaisessa 200 metrin vapaauinnissa hän hävisi 0,04 sekunnilla maanmiehelleen Thomas Deanille oltuaan puolimatkassa tätä jäljessä 0,92 sekuntia ja saavutti hopeaa ajalla 1.44,26. Toisen henkilökohtaisen hopeamitalinsa Scott saavutti 200 metrin sekauinnissa, jossa hän hävisi Kiinan Wang Shunille 0,28 sekunnilla. Scott saavutti hopeaa myös 4 × 100 metrin sekauintiviestissä, jossa hän ui neljännen osuuden. Pariisin olympialaisissa 2024 hän voitti jälleen kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja sai hopeaa 200 metrin sekauinnissa. Scott on voittanut maailmanmestaruuden 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä Kazanissa 2015, Budapestissa 2017 ja Fukuokassa 2023 sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestissä Gwangjussa 2019. Hän on saavuttanut MM-hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä 2017 ja 200 metrin sekauinnissa 2023 sekä pronssia 200 metrin vapaauinnissa 2019, sekajoukkueiden 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä 2023 ja sekajoukkueiden 4 × 100 metrin sekauintiviestissä 2024. Scott on voittanut pitkän radan Euroopan-mestaruuden 200 metrin vapaauinnissa Glasgow'ssa 2018. Lisäksi hän on ollut voittamassa kuutta viestimestaruutta ja saanut neljä hopeamitalia. Lyhyen radan EM-kilpailuista hänellä on kaksi kulta-, kolme hopea- ja kaksi pronssimitalia. Kansainyhteisön kisoissa hän on voittanut kultaa 100 metrin vapaauinnissa Gold Coastissa 2018, 200 metrin vapaa- ja sekauinnissa Birminghamissa 2022 sekä saanut kaksi hopea- ja kahdeksan pronssimitalia. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset uimarit Luokka:Brittiläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Löyttyjärvi (Karkkila)

Löyttyjärvi on karu humusjärvi Karkkilan luoteisosassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 66 hehtaaria. Etäisyys Karkkilan keskustasta on viisitoista kilometriä luoteeseen. Löyttyjärven lounaisin osa sijaitsee Lohjan alueella.Löyttyjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.7.2021. == Maantiede == Löyttyjärven pituus on noin kilometrin. Saaria ei ole. Järvi rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Liesjärven kansallispuistoon, etelä- ja itärannalla on pientaloja. Valuma-alue on soista ja kallioista. Löyttyjärven syvin kohta sijaitsee altaan eteläosassa. Järveen virtaa vettä ympäröiviltä soilta, järven kaakkoisrannalta lähtee laskuoja Ruokjärveen, joka sijaitsee noin 700 metriä kaakkoon. Löyttyjärven itäpuolella sijaitsee Onkimaanjärvi. Löyttyjärven ekologinen tila on erinomainen, suot ja asutus aiheuttavat jonkin verran kuormitusta. Järven tilavuus on 3 308 000 kuutiometriä. Löyttyjärvi (23.086.1.005) kuuluu Ruokjärven valuma-alueeseen (23.086), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nuijajoen valuma-alue (23.08). Löyttyjärvi on Karjaanjoen vesistön luoteisia vakavesiä.Karjaanjoki (23). Järviwiki. Viitattu 18.7.2021. Ruokjärven alueeseen kuuluu Löyttyjärven ohella Ruokjärvi, Takalammi, Ali-Takalammi ja Hepolammi.Ruokjärven valuma-alue (23.086). Järviwiki. Viitattu 18.7.2021. Karkkilan Löyttyjärvi on laajin Suomen yhdeksästä Löyttyjärvestä.Löyttyjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.7.2021. Sitä ei pidä sekoittaa Löyttyyn, joka sijaitsee Lohjalla noin yhdeksän kilometriä Löyttyjärveltä etelään. == Lähteet == Luokka:Karkkilan järvet Luokka:Lohjan järvet Luokka:Karjaanjoen vesistö