EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ammunta kesäolympialaisissa 2024

Ammunnassa kilpailtiin Pariisin 2024 kesäolympialaisissa 28:ttä kertaa 27. heinäkuuta – 5. elokuuta 2024 kansallisessa ampumaurheilukeskuksessa. Kilpailumuodoissa muutoksena edellisiin olympialaisiin nähden oli trapin sekajoukkuekilpailun korvaaminen skeetin sekajoukkuekilpailulla.https://olympialaiset.net/pariisi-2024https://www.paris2024.org/en/sport/shooting/ == Aikataulu == K Karsinta L Loppukilpailu Aikatauluhttps://press.paris2024.org/download-pdf/62e3925939e99f571a09435c Pvm → La 27.07 Su 28.07 Ma 29.07 Ti 30.07 Ke 31.07 To 01.08 Pe 02.08 La 03.08 Su 04.08 Ma 05.08 Laji ↓ Haulikko Miesten skeet K L Miesten trap K K K L Naisten skeet K L Naisten trap K L Sekajoukkueen skeet K L Kivääri Miesten 10 m ilmakivääri K L Miesten 50 m kiväärin asentokilpailu K L Naisten 10 m ilmakivääri K L Naisten 50 m kiväärin asentokilpailu K L Sekajoukkueen 10 m ilmakivääri K L Pistooli Miesten 10 m ilmapistooli K L Miesten 25 m olympiapistooli K L Naisten 10 m ilmapistooli K L Naisten 25 m pistooli K L Sekajoukkueen 10 m ilmapistooli K L == Mitalistit ja lajit == 1\. align=left 5 2 3 10 2\. align=left 3 3 0 6 3\. align=left 1 3 1 5 4\. align=left 1 2 1 4 5\. align=left 1 1 0 2 6\. align=left 1 0 1 2 6\. align=left 1 0 1 2 8\. align=left 1 0 0 1 8\. align=left 1 0 0 1 10\. align=left 0 1 0 1 10\. align=left 0 1 0 1 10\. align=left 0 1 0 1 10\. align=left 0 1 0 1 14\. align=left 0 0 3 3 15\. align=left 0 0 1 1 15\. align=left 0 0 1 1 15\. align=left 0 0 1 1 15\. align=left 0 0 1 1 15\. align=left 0 0 1 1 Yhteensä 15 15 15 45 === Miesten kilpailut === 10 metrin ilmapistooli tiedot 10 metrin ilmakivääri tiedot 25 metrin olympiapistooli tiedot 50 metrin kiväärin asentokilpailu tiedot Skeet tiedot Trap tiedot === Naisten kilpailut === 10 metrin ilmapistooli tiedot 10 metrin ilmakivääri tiedot 25 metrin pistooli tiedot 50 metrin kiväärin asentokilpailu tiedot Skeet tiedot Trap tiedot === Sekajoukkuekilpailut === Ilmapistooli tiedot Zorana Arunović Damir Mikec Şevval İlayda Tarhan Yusuf Dikeç Manu Bhaker Sarabjot Singh Ilmakivääri tiedot Huang Yuting Sheng Lihao Keum Ji-hyeon Park Ha-jun Aleksandra Le Islam Satpajev Skeet tiedot Diana Bacosi Gabriele Rossetti Austen Smith Vincent Hancock Jiang Yiting Lyu Jianlin == Lähteet == *
Punkalaitumen seurakunta

Punkalaitumen seurakunta on Punkalaitumella Pirkanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakuntaan ja Kangasalan rovastikuntaan. Seurakunnan vt. kirkkoherra on Petri Paasikallio. == Lähteet == Luokka:Tampereen hiippakunnan seurakunnat Luokka:Punkalaidun
Berbicen kreolihollanti

Berbicen kreolihollanti oli hollantiin pohjautuva kreolikieli, jota puhuttiin Guyanan itäosissa. Se kehittyi Berbicen siirtokunnan plantaaseilla, joiden perustajat olivat alkujaan Zeelandista lähtöisin olevia yksityisen siirtokunnan perustajia. Kielen sanasto oli suurimmaksi osin peräisin Länsi- Afrikassa puhuttavista ijokielistä. 1990-luvun alussa kielellä oli 4–5 äidinkielistä puhujaa sekä joitakin jonkin verran kieltä osaavia. Kieli sammui vuonna 2005, kun sen viimeinen puhuja, Bertha Bell, kuoli. == Lähteet == Luokka:Hollannin kreolit Luokka:Guyanan kielet Luokka:Etelä-Amerikan kuolleet kielet
Weird West

Weird West on lajityyppi, joka yhdistää kauhuviihteen, fantasian tai tieteisfiktion aineksia westerniin. Nimitys on peräisin DC Comicsin sarjakuvasta Weird Western Tales (1972), mutta lajityypin aineksia on nähty jo huomattavasti varhaisemmissa teoksissa, kuten pulp-lehdissä ja B-elokuvissa. Robert E. Howardin novelli ”Intiaanihauta” (1932) yhdistelee vampyyritarinaa ja villin lännen miljöötä ja on ”oudon lännenkirjallisuuden” varhainen edustaja. Myös yliluonnollisia lännenelokuvia tehtiin jo 1930-luvulla. Suosituimmillaan lajityyppi oli 1960-luvulla, jolloin aiheelle oli omistettu kokonainen TV-sarja The Wild Wild West. Lisäksi spekulatiivista fiktiota ja westerniä sekoittavia jaksoja nähtiin TV-sarjoissa Hämärän rajamailla ja Bonanza. == Katso myös == * Southern Gothic * Weird fiction == Lähteet == Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat Luokka:Spekulatiivinen fiktio Luokka:Villi länsi
Valkorintamatkija

Valkorintamatkija (Ramphocinclus brachyurus) on matkijoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Pienillä-Antilleilla. == Koko ja ulkonäkö == Valkorintamatkija kasvaa 20-25 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin päälaki, selkä ja siivet ovat tumman ruskeat. Alaselkä ja perä ovat muuta ruumista punertavammat. Silmien ympärystä on musta. Linnun nokka on pitkä, musta ja hieman kaareva. Valkorintamatkijan rinta ja vatsa ovat valkoiset. Alalajeista R. b. sanctaeluciae on kookkaampi ja tummempi. == Levinneisyys ja elintavat == Valkorintamatkijaa tavataan Martiniquen ja Saint Lucian saarilla. Lajin elinympäristöä ovat kuivat metsät ja pensaikot. Se liikkuu lähellä maata ja etsii ravinnokseen erityisesti hyönteisiä mutta myös pieniä selkärankaisia eläimiä, kuten sammakoita, ja marjoja. Valkorintamatkijan pesimäkausi on toukokuulta elokuulle. Kuppimaisen pesän se rakentaa puun taimeen, ja naaras munii useimmiten kaksi munaa. Valkorintamatkija luokitellaan erittäin uhanalaiseksi, ja kannan kooksi arvioidaan alle 1 300-1 400 täysikasvuista yksilöä. Kantaa uhkaavat elinympäristön häviäminen hakkuiden ja kivihiilikaivosten vuoksi sekä saarille levinneet vieraslajit kuten kissat, rotat ja intianpikkumangusti. == Lähteet == Luokka:Matkijat Luokka:Uhanalaiset linnut
Forsbacka (Gävle)

Forsbacka on taajama ja vanha ruukkiyhdyskunta Gävlen kunnassa Ruotsin Gävleborgin läänissä. Vuoden 2020 väestönlaskennassa siellä oli 1 759 asukasta. Entinen rautaruukki on nyt museoituna. Uudempi terästehdas, vuonna 1870 perustettu Forsbacka Jernverks AB, oli 1900-luvulla Fagersta-yhtiön omistuksessa, kunnes se siirsi tuotannon muualle. Sen jälkeen Forsbackassa jatkojalosti terästä Ovako, ja nykyinen omistaja on vuonna 2016 perustettu ja Damasteel-yhtiön omistama Forsbacka Kulverk AB ja tuotteena jauhemetallurgiassa käytettävät jauhatuskuulat. Elokuvaohjaaja Ingmar Bergmanin isä oli nuoruudessaan vuodet 1913–1918 pappina Forsbackassa, ja tästä ajasta kertoo Bergmanin käsikirjoittama ja Bille Augustin ohjaama television draamasarja Hyvä tahto (1991). ==Lähteet== Luokka:Ruotsin ruukit Luokka:Gävlen kunta
Kirjallisuusvuosi 1716

Kirjallisuusvuosi 1716 käsittelee vuoden 1716 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia. == Tapahtumia == * Espanjan kansalliskirjasto sai vapaakappaleoikeuden Espanjassa painettuihin kirjoihin. * Preussin kuningas Fredrik Vilhelm I antoi Meripihkahuoneen lahjaksi Venäjän tsaarille Pietari Suurelle. == Julkaisuja == * Dimitrie Cantemir - Historia Incrementorum atque Decrementorum aulae Othomanicae ('Osmanien valtakunnan nousu ja rappio') * Eric Dahlberg - Suecia antiqua et hodierna (postuumisti) * Gesersaaga (Keski-Aasian kansojen eepos, jonka sisämongolialainen versio julkaistiin Kiinassa) * Jesper Swedberg - Swenska språkets rycht och richtighet 1716 Luokka:1716
Vuoden 1984 olympiaboikotti

Vuoden 1984 olympiaboikotin järjestivät kommunistiset maat Los Angelesin kesäolympialaisia vastaan. Yhdysvallat oli boikotoinut vuonna 1980 edellisiä eli Moskovan kesäolympialaisia muiden länsimaiden ja länsimielisten liittolaisten kanssa. Neuvostoliiton ohella vuoden 1984 boikottiin osallistui 13 muuta maata, joista valtaosa oli kommunistisia. Neuvostoliiton ja muiden kommunististen maiden päätöstä boikotoida Los Angelesin olympialaisia on laajalti pidetty vastavetona lännen Moskovan olympialaisiin kohdistamalle boikotille. Viralliseksi syyksi Moskova esitti koetun neuvostovastaisen ilmapiirin Yhdysvalloissa. Neuvostojohto ilmaisi epäilynsä sille, että Yhdysvaltain viranomaiset kykenisivät takaamaan neuvostourheilijoiden turvallisuuden ”neuvostovastaisen hysterian ilmapiirissä”. Neuvostoliitto myös kritisoi olympialaisten kaupallisuutta ja näki ne Ronald Reaganin hallinnon poliittisena pelinä (valmistautumisena uudelleenvalintaan). Reaganin hallinto kritisoi Neuvostoliiton päätöstä ja sanoi syytösten olleen vailla pohjaa. Kaupallisuuden kritiikin puolesta puhuu tosin se, että Los Angelesin olympialaisten aikaan suuryritysten kisojen aikana harjoittama sponsorointi nousi kukoistukseen. Tuotteita oli tuolloin lupa kaupata esimerkiksi olympialaisten logoilla. Itäblokki järjesti vastineeksi omat Ystävyyden kisat. Neuvostoliiton lisäksi vuoden 1984 olympialaisia boikotoivat esimerkiksi Tšekkoslovakia, Bulgaria, Itä-Saksa, Vietnam ja Kuuba. Kommunistisista maista toisaalta Kiina, Romania ja Jugoslavia osallistuivat kilpailuihin Los Angelesissa. Yhdysvallat ja Kanada voittivat ennätysmäärän mitaleja kilpailuissa. == Lähteet == Luokka:Kylmä sota Boikotti
Forsbacka

Forsbacka voi tarkoittaa seuraavia: == Paikkoja == * Forsbacka, taajama ja ruukkiyhdyskunta Gävlessä, Ruotsissa * Forsbacka, kylä Vetelissä, Suomessa == Henkilöitä == * Jakob Forsbacka-Karlsson (s. 1996), ruotsalainen jääkiekkoilija * Patrik Forsbacka (s. 1982), suomalainen jääkiekkoilija.
Yhdysvaltain metsät

Yhdysvaltain metsät sijaitsevat enimmäkseen Alaskassa ja preeriaalueesta itään olevalla alueella. Ennen 1700-lukua Yhdysvaltain vuoristoissa oli lehtimetsää, joiden puulajeja olivat vaahterat, pyökit, saarnet ja tammet. 1700- ja 1800-luvuilla iso osa metsistä raivattiin pelloiksi. Sittemmin monilla hylätyillä peltoalueilla metsä on uusiutunut. Kuitenkin Alaskaa lukuunottamatta suurimmasta osasta Yhdysvaltojen metsiä on alkuperäinen kasvillisuus enimmäkseen kadonnut. Floridassa sijaitsevassa Evergladesin kansallispuistossa on soisia metsiä, missä kasvaa sypressejä ja mangrovepuita. Kaliforniassa Sierra Nevadan vuoristossa on ainoa metsä, missä kasvaa jättiläispunapuita. New Yorkin osavaltiossa sijaitsevassa Adirondackinvuoristossa on sekametsää ja alueella on luonnonpuisto. Kaliforniassa sijaitsevilla White Mountainsvuorilla sijaitsee Inyonin metsäalue. Alueeseen kuuluu Ancient Pristlecone Pine Forestin vihnemäntymetsä, missä on tuhansia vuosia vanhoja vihnemäntyjä. == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain maantiede Luokka:Metsät
Voivodikunnan tie 753

Voivodikunnan tie 753 () on Puolassa Kielcen piirikunnassa sijaitseva noin 20 kilometriä pitkä voivodikunnan tie. == Reitti ja tieyhteydet == Voivodikunnan tie 753 alkaa Wola Jachowan kylässä, missä se kääntyy valtatieltä 74. Tie kulkee ainakin Bielinyn, Huta Nowan, Bartoszowinyn ja Milanowska Wólkan kylien läpi ennen kuin päättyy Nowa Słupian kaupungissa voivodikunnan tiehen 751. Hieman ennen päätepistettään tie risteää liikenneympyrässä voivodikunnan tien 756 kanssa. == Lähteet == Luokka:Voivodikunnan tiet
Miesten Ykköspesis-kausi 2007

Ykköspesis-kausi 2003 oli Suomen pesäpallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykköspesiksen 27. kausi. Kauteen osallistui 15 joukkuetta. ==Sarjajärjestelmä== Runkosarja oli jaettu kahteen lohkoon, lohkojen sisällä joukkueet pelasivat kaksinkertaisen sarjan jonka lisäksi joukkueet pelasivat yhden ottelun toisen lohkon joukkueita vastaan. Molempien lohkojen voittajat etenivät suoraan Superpesiskarsintoihin. Lohkojen toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet joukkueet pelasivat ristiin paras-kolmesta järjestelmällä paikasta Superpesiskarsintoihin. Molempien lohkojen viimeiseksi jääneet joukkueet putosivat suoraan Suomensarjaan seuraavaksi kaudeksi. Lohkojen toiseksi viimeiseksi ja kolmanneksi viimeiseksi sijoittuneet joukkueet pelasivat ristiin paras-kolmesta järjestelmällä alemmissa pudotuspeleissä, sarjan häviäjä putoaa Suomensarjaan ja sarjan voittaneet joukkueet karsivat Suomensarjan joukkueita vastaan paras-kolmesta järjestelmällä. == Runkosarja == === Etelälohko === === Pohjoislohko === == Pudotuspelit == Ulvilan Pesä- Veikot – Ylivieskan Kuula 8.8.2007 Ulvila Ylivieska 2–0 (6–3, 3–1) Raportti 11.8.2007 Ylivieska Ulvila 0–2 (2–3, 2–4) Raportti Ulvilan Pesä-Veikot voitti ottelusarjan 2-0. Ulvilan Pesä-Veikot eteni Superpesiskarsintoihin. Vaasan Maila – Imatran Pallo-Veikot 8.8.2007 Vaasa Imatra 0–2 (0–9, 1–10) Raportti 11.8.2007 Imatra Vaasa 2–0 (13–3, 4–1) Raportti Imatran Pallo-Veikot voitti ottelusarjan 0-2. Imatran Pallo-Veikot eteni Superpesiskarsintoihin. == Alemmat pudotuspelit == Riihi-Pesis – Alajärven Ankkurit 15.8.2007 Riihimäki Alajärvi 1–0 (1–1, 2–1) Raportti 18.8.2007 Alajärvi Riihimäki 2–0 (5–4, 11–3) Raportti 19.8.2007 Riihimäki Alajärvi 1–2 (12–4, 6–7, 0-2) Raportti Alajärven Ankkurit voitti ottelusarjan 1-2. Riihi-Pesis putoaa Suomensarjaan. Kauhajoen Karhu – Hamina Pesis 15.8.2007 Kauhajoki Hamina 2–0 (5–4, 7–3) Raportti 17.8.2007 Hamina Kauhajoki 0–1 (2–5, 1–1) Raportti Kauhajoen Karhu voitti ottelusarjan 2-0. Hamina Pesis putoaa Suomensarjaan. === Karsintasarja === Kauhajoen Karhu – Kiimingin Urheilijat 29.8.2007 Kauhajoki Kiiminki 1–2 (0–3, 4–3, 0-1) Raportti 1.9.2007 Kiiminki Kauhajoki 0–1 (3–4, 0–0) Raportti 2.9.2007 Kauhajoki Kiiminki 1–0 (6-2, 2–2) Raportti Kauhajoen Karhu voitti ottelusarjan 1-2. Alajärven Ankkurit – Jokioisten Koetus 29.8.2007 Alajärvi Jokioinen 0–2 (6–7, 3–7) Raportti 1.9.2007 Jokioinen Alajärvi 1–0 (3–0, 1–1) Raportti Jokioisten Koetus voitti ottelusarjan 0-2. Jokioisten Koetus nousee Ykköspesikseen. Alajärven Ankkurit säilyttivät sarjapaikkansa Kauhajoen Karhun luovuttua Ykköspesiksen sarjapaikastaan. ==Lähteet== * Pesis.fi − Ykköspesiksen ennakkopaketti 2007 * Pesis.fi − Miesten Ykköspesis: näin pelataan 2007 Luokka:Pesäpallon Ykkössarjakaudet Luokka:Vuoden 2007 pesäpallo
Rydboholm (Borås)

Rydboholm on taajama Boråsin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 985 asukasta vuonna 2021. Rydboholmissa toimi aikoinaan kauppias J. C. Bäfvermanin vuonna 1834 perustama tekstiilitehdas, joka oli Ruotsin ensimmäinen mekaaninen puuvillakutomo. 1930-luvun alussa siellä työskenteli noin 750 ihmistä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Boråsin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Sibbhult

Sibbhult on taajama Östra Göingen kunnassa Ruotsin Skånen läänissä. Se sijaitsee noin 20 kilometriä kaakkoon Osbystä, 30 kilometriä pohjoiseen Kristianstadista ja 30 kilometriä itään Hässleholmista. Asukkaita vuoden 2020 väestönlaskennassa oli 1 408\. Sibbhult on ollut tunnettu kiviteollisuudestaan. Siellä valmistettiin myös lasia vuosina 1892–1927 ja sen jälkeen Färe-merkkisiä pumppuja ja muita LVI-laitteita. Sibbhultissa valmistetaan myös vaihteistoja, hammasrattaita ja muita ajoneuvojen ja teollisuuslaitteistojen voimansiirtoketjun osia. ==Lähteet== Luokka:Östra Göingen kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Hassane Bandé

Hassane Bandé (s. 30. lokakuuta 1998 Ouagadougou) on burkinafasolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa seuratasolla Veikkausliigan Helsingin Jalkapalloklubia. == Seurajoukkueet == Bandé siirtyi burkinafasolaisesta Salitasista Belgian Pro Leaguen Mecheleniin kesällä 2017. Bandé teki 11 ensimmäisessä ottelussaan kahdeksan maalia, minkä vuoksi hänestä tuli haluttu nimi siirtomarkkinoilla. Joulukuussa 2017 Bandé allekirjoitti viiden vuoden sopimuksen Ajaxin kanssa, jonne hän siirtyi kauden 2017–2018 päätteeksi. Bandé loukkaantui vakavasti heti ensimmäisessä harjoitusottelussaan Ajaxin paidassa, eikä hän lopulta päässyt debytoimaan virallisissa otteluissa Ajaxin edustusjoukkueessa. Hän pelasi lainasopimuksella sveitsiläisessä FC Thunissa tammikuusta 2020 lokakuuhun 2020, ja kroatialaisessa Istra 1961:n joukkueessa helmikuusta 2021 kesään 2022. Elokuussa 2022 Bandé siirtyi Ajaxista Ligue 2 -seura Amiensin riveihin. Amiensissa Bandé sai tililleen 19 liigaottelua, joissa onnistui kerran maalinteossa. Elokuussa 2023 Bandé siirtyi HJK:n riveihin kesäkuun loppuun 2025 asti ulottuvalla sopimuksella. Bandé teki loppukauden aikana kolme maalia seitsemässä liigaottelussa. HJK voitti kauden päätteeksi Veikkausliigan mestaruuden. == Maajoukkueet == Bandé debytoi Burkina Fason maajoukkueessa Kap Verdeä vastaan marraskuussa 2017. Hän on pelannut Burkina Fason maajoukkueessa 23 peliä, joissa hän on onnistunut kahdesti maalinteossa. Toisen maajoukkuemaalinsa Bandé teki Kap Verden verkkoon Afrikan- mestaruuskilpailuissa 2022. == Saavutukset == HJK * Suomen mestaruus: 2023 == Lähteet == Luokka:Burkinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
NHL 24

NHL 24 on EA Vancouverin kehittämä ja EA Sportsin julkaisema jääkiekkoaiheinen urheilupeli, joka on NHL-pelisarjan 33. osa. Pelin kansikuvapelaaja on Cale Makar. Peli julkaistiin 6. lokakuuta 2023. == Uudistukset == Pelin suurimpia uudistuksia ovat esimerkiksi pelisilmäsyöttöjärjestelmä, fysiikkapohjainen kontakti ja uupumismekaniikka. Maalivahteja on myös kehitetty ja paranneltu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto Luokka:Vuoden 2023 videopelit Luokka:NHL-pelit
Makroglossia

Makroglossia on oire, joka ilmenee kielen suhteettoman suurena kokona suuhun nähden. Se voi olla monien sairauksien tai oireyhtymien piirre ja on yleisempi lapsuudessa kuin aikuisiällä. Makroglossia aiheuttaa tyypillisimmin kyvyttömyyden saada kieli mahtumaan kokonaan suun sisälle. Muita oireita voivat olla hengityksen poikkeavuudet (stridor, stertor), dysfagia, kuolaaminen ja puhevaikeudet.Macroglossia Cleveland Clinic, viitattu 16.8.2023 Hyvin harvinaisissa tapauksissa ihmisellä voi olla synnynnäinen makroglossia, joka ilmenee erillisenä mistään sairaudesta tai oireyhtymästä. Geneettiseen Beckwith–Wiedemannin oireyhtymään liittyy arviolta 90 %:ssa tapauksista makroglossia. Muista synnynnäisistä häiriöistä esimerkiksi Hurlerin oireyhtymään, Hunterin oireyhtymään tai Downin oireyhtymään voi liittyä makroglossia. Jos makroglossia kehittyy myöhemmin, taustalla saattaa olla amyloidoosi, hypotyreoosi, akromegalia, kurkkumätä tai kasvain, kuten lymfangiooma, hemangiooma tai imusolmukesyöpä. Lisäksi jotkin leikkaukset tai muut hoidot voivat johtaa makroglossiaan. Lapsilla makroglossia saattaa korjautua itsestään kasvojen luiden kehityksen myötä. Hoitomuotoina saatetaan käyttää esimerkiksi kortikosteroideja, ortodontian menetelmiä, leikkauksia ja puheterapiaa. == Lähteet == Luokka:Oireet Luokka:Suupatologia
Venäjän metsät

Venäjän metsät ovat suurimmaksi osaksi boreaalisen vyöhykkeen havumetsiä. Venäjän Federaation metsätalouden hallinnosta vastaa metsätalousvirasto, joka on toiminut yli 200 vuotta. 74,5% Venäjän metsistä on varsinaisessa talouskäytössä olevia metsiä. 5,5% metsistä on monikäyttöisiä metsiä, joilla on sekä talouskäyttö- että suojeluarvoa. Näitä metsiä ovat muun muassa alueet, joilla puun riittävyys ei ole taattu. Kyseisillä alueilla hakkuut eivät saa ylittää metsän kasvua. 20% metsistä on suojelumetsiä, missä sallitaan vain harvennushakkuita. Vuotuinen metsän kasvu Venäjän alueella on noin 1000 miljoonaa kuutiometriä. Uralvuoriston seudulla Komin alueella on laajalti vanhaa metsää. Tällä vanhan metsän alueella sijaitsevat Petšora-Ilytšin luonnonpuisto ja Jugyd Van kansallispuisto. Näiden luonnonsuojelualueiden alueella pohjoisboreaalinen vyöhyke vaihtuu keskiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Lisäksi alue on luoteisin kolkka, missä esiintyy setripuita, joita esiintyy myös Siperiassa. Vanhaa metsää on myös Uralvuorten eteläosassa sijaitsevassa Baškirijan kansallispuistossa. Volgan puolivälissä sijaitsevassa Tšavaš Varmanen kansallispuistossa on laajalti yhtenäistä metsää, missä luonto on monipuolinen. Äänisenniemellä sijaitsee tarkasti suojeltu Onežskoje Pomorjen kansallispuisto, jonka alueella on koskematonta metsää. == Lähteet == Luokka:Venäjän maantiede Luokka:Euroopan metsät Luokka:Aasian metsät
Garpenberg

thumb|upright|Garpenbergin kaivoksen kappeli. Garpenberg on taajama Hedemoran kunnassa Ruotsin Taalainmaan läänissä. Kaivospaikkakuntana ja entisenä ruukkiyhdyskuntana tunnetussa Garpenbergissä asuu nykyisin runsaat 500 ihmistä. Kuningas Kustaa Vaasa perusti Garpenbergiin rautaruukin 1500-luvun puolivälissä. Se toimi 1900-luvun alkuvuosiin asti. Kaivostoiminta perustui pitkään rautamalmin louhintaan, mutta sittemmin tärkeiksi metalleiksi nousivat kulta, hopea, lyijy ja sinkki. Boliden-yhtiö rikasti Garpenbergissä vuonna 2022 lähes 3 000 kilotonnia malmia. 1980-luvun puolivälissä Garpenbergistä löydettiin esiintymä, jossa oli arviolta kahdeksan miljoonaa tonnia hopeaa. Siihen päästiin käsiksi kuivattamalla järvi ja louhimalla malmia järvenpohjan avolouhoksesta. Ruotsin metsäalan korkeakoulu sijaitsi vuodesta 1915 Garpenbergissä, liittyi Ruotsin maatalousyliopistoon 1977 ja siirrettiin muualle 1996. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Ruotsin ruukit Luokka:Hedemoran kunta
Le Tourne

Le Tourne on kunta Lounais-Ranskassa Gironden departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Garonne-joen varrella, noin 24 kilometriä Bordeaux’n kaupungista kaakkoon. Garonne-joen rannassa on vuonna 1837 valmistuneet Tramassetin telakat, joissa valmistettiin puuveneitä. Telakat lopettivat toimintansa vuonna 1983. Kompleksi on ollut historiallinen monumentti vuodesta 2008 lähtien. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Gironden kunnat
Rasvaretket

Rasvaretkillä (tai rasvamatkailulla tai voimatkoilla) tarkoitetaan 1970-luvulta 1990-luvun puoliväliin asti kestänyttä ilmiötä, jossa suomalaiset tekivät ostosmatkoja rajan yli Ruotsiin (useimmiten Haaparannalle ja Uumajaan) ostaen sieltä useimmiten huomattavia määriä voita ja margariinia, joka oli halvempaa Suomen hintatasoon verrattuna. Lisäksi muita elintarvikkeita, joita tuolloin usein ostettiin voin lisäksi halvemman hinnan takia olivat esimerkiksi sokeri, mehut, jauhot ja makeiset. Oman auton lisäksi rasvaretkiä tehtiin usein ryhmämatkoina linja-autoilla ja Ruotsinlaivoilla. Ruotsista palatessa Suomen tulli teki usein tarkastuksia ryhmämatkojen linja-autoihin ja yksityisten henkilöiden autojen peräkontteihin. Ruotsista sai tuolloin viedä Suomeen enintään 15 kiloa elintarvikkeita yhtä henkilöä kohti. Tämä rajoitus poistui Ruotsin liittyessä Euroopan unionin jäseneksi vuonna 1995. Rasvaretki- ilmiön aika päättyi vähitellen 1990-luvun puolivälin tienoilla, kun voin hinta Suomessa selvästi laski. Haaparanta on rasvaretkien jälkeenkin ollut tunnettu ostosturismista, jonka merkittävin asiakaskunta on Pohjois-Suomessa asuvat. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Yle Elävä arkisto: Voimatkat Ruotsiin * Sanomalehti Kalevan kuvagalleria: Ras­va­ret­kel­lä Ruot­sis­sa vanhaan aikaan, julkaistu 19.8.2014 * Et-lehden Elämän pärskeet-blogi: Muistatko rasvaretket Haaparantaan?, julkaistu 9.11.2019 Luokka:Haaparannan kunta Luokka:Kansainvälinen kauppa Luokka:Matkailu
Sarin

Sarin on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * August Sarin (1861–1935), Vaasassa vaikuttanut tehtailija ja Vaasan Moottoritehdas Oy:n perustaja * Ernst Sarin (1917–1974), kirjailija * Max Sarin (s. 1986), sarjakuvapiirtäjä * Patric Sarin (s. 1973), säveltäjä * Ritva Sarin-Grufberg (s. 1944), ahvenanmaalainen poliitikko ja Maarianhaminan kaupunginjohtaja
Said Nursî

Said Nursî (, ; 1877 – 23. maaliskuuta 1960), joka tunnetaan yleensä lisänimellä Bediüzzaman (بدیع‌الزمان), oli kurdilainen sunni-islamin teologi ja tutkija. Nursî käytti analogioita, järkeä ja logiikkaa todistaakseen jumalan olemassaolon. Said Nursî kirjoitti yli kuuden tuhannen sivun pituisen Koraanin selostuksen Risale-i Nur (). Uskoen, että moderni tiede ja logiikka ovat tulevaisuuden tie, hän kannatti uskonnollisten tieteiden opettamista maallisissa kouluissa ja moderneja tieteitä uskonnollisissa kouluissa. Nursî inspiroi uskonnollisen liikkeen, jolla on ollut tärkeä rooli islamin elvyttämisessä Turkissa, ja jolla on nyt useita miljoonia seuraajia maailmanlaajuisesti. Hänen seuraajansa tunnetaan nimillä Nur Cemaati, Nurcular ja Nurculuk. Vuonna 2008 sen kannattajia arvioitiin olevan 5–6- tai jopa 9 miljoonaa.Şükran Vahide, Islam in Modern Turkey: An Intellectual Biography of Bediuzzaman Said Nursi, s. 3. ISBN 0791482979Janet Klein (2011). The Margins of Empire: Kurdish Militias in the Ottoman Tribal Zone. s. 106 & 116.Şükran Vahide (2019). Bediuzzaman Said Nursi: Author of the Risale-i Nur. The Other Press. s. 195.Gerhard Böwering, Patricia Crone, Mahan Mirza, The Princeton Encyclopedia of Islamic Political Thought, s. 482. ISBN 0691134847Ian S. Markham; Suendam Birinci; Suendam Birinci Pirim (2011). An Introduction to Said Nursi: Life, Thought and Writings. Ashgate Publishing, Ltd, p 194. ISBN 978-1-4094-0770-6.Omer Taspinar, Kurdish Nationalism and Political Islam in Turkey: Kemalist Identity in Transition (Middle East Studies: History, Politics & Law), s. 228. ISBN 041594998XBanchoff, Thomas (2008). Religious Pluralism, Globalization, and World Politics. Oxford University Press. s. 237. Nursin mielipide oli, että modernina aikana logiikan ja järjen poissulkeminen jumalallisesta uskosta olisi haitallista. Hän halusi haastaa "järkeen pohjautuvaa epäuskoa järkeen pohjautuvalla uskolla". Nursî koki "aggressiivisen ateismin" olevan ihmiskunnan suurin uhka, ja rohkaisi muslimeja ja kristittyjä tekemään yhteistyötä sitä vastaan. Istanbulissa vuonna 1976 painettu kirja Bediüzzaman Said Nursî sisältää tamperelaisen tataari-imaamin Habibur-Rahman Shakirin Nursille osoittaman kiitostekstin.Bediüzzaman Said Nursî, istanbul 1976 (s. 646) ==Huomautukset== ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet Luokka:Uskonnolliset hahmot Luokka:Kurdit
Adam Pearson

Adam Pearson (s. 6. tammikuuta 1985 Lontoo) on brittiläinen näyttelijä, televisiojuontaja ja kansalaisvaikuttaja.Joanne Kavanagh, What is Adam Pearson's condition? The Sun 30.8.2022, viitattu 16.8.2023 Pearsonilla todettiin lapsena kasvaimia aiheuttava sairaus, neurofibromatoosi 1, jonka taustalla oli satunnainen mutaatio. Vuonna 2013 hän esiintyi Scarlett Johanssonin kanssa Jonathan Glazerin elokuvassa Under the Skin. Pearson toivoi roolisuorituksensa haastavan epämuodostumiin liittyvää stigmaa. Hän on myös juontanut BBC:n dokumentit Adam Pearson: Freak Show ja The Ugly Face of Disability Hate Crime. Lisäksi hän osallistui Channel 4:n Tricks of the Restaurant Trade -ohjelman tekoon. Pearson saavutti suosiota The Undateables -sarjassa.Hana Carter, Undateables star and actor Adam Pearson who has rare genetic condition says he wants to play James Bond villain The Scottish Sun 26.2.2019, viitattu 16.8.2023 Vuonna 2022 hän kilpaili MasterChef-ohjelmassa. Pearson on kampanjoinut epämuodostuneiden ihmisten kiusaamista vastaan ja vammaisten näyttelijöiden oikeuksien puolesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Brittiläiset juontajat Luokka:Brittiläiset kansalaisaktivistit Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sverdrupin hallitus

Sverduprin hallitus oli Norjan hallitus 26. kesäkuuta 1884 – 13. heinäkuuta 1889. Se oli ensimmäinen parlamentarismiin perustunut hallitus maassa. ==Ministerit== Pääministeri * Johan Sverdrup Puolustusministeri * Johan Sverdrup Pääministeri Tukholmassa * Ole Richter 26.6.1884–6.6.1888 * Jacob Stang 6.6.1888–13.7.1889 Oikeusministeri * Aimar August Sørenssen 26.6.1884–15.9.1887 * Birger Kildal 15.9.1887–15.11.1887 * Jacob Stang 15.11.1887–6.6.1888 * Walter Scott Dahl 28.6.1888–1.8.1888 * Jacob Stang 1.8.1888–28.8.1888 * Olaj Johan Olsen 28.8.1888–15.9.1888 * Walter Scott Dahl 15.9.1888–13.7.1889 Sisäministeri * Sofus Arctander 26.6.1884–15.8.1885 * Jacob Stang 15.8.1885–15.8.1886 * Sofus Arctander 15.8.1886–17.2.1888 * Walter Scott Dahl 5.3.1888–15.9.1888 * Lars Knutson Liestøl 15.9.1888–29.12.1888 * Georg August Thilesen 29.12.1888–13.7.1889 Työministeri * Hans Rasmus Astrup 1.9.1885–15.9.1887 * Birger Kildal 15.9.1887–17.2.1888 * Aimar August Sørenssen 17.2.1888–5.3.1888 * Oscar Jacobsen 5.3.1888–13.7.1889 Kirkko- ja opetusministeri * Elias Blix 26.6.1884–15.8.1885 * Jacob Liv Rosted Sverdrup 15.8.1885–1.11.1886 * Elias Blix 1.11.1886–24.2.1888 * Jacob Liv Rosted Sverdrup 24.2.1888–13.7.1889 Valtiovarainministeri * Baard Madsen Haugland 26.6.1884–16.7.1888 * Olaj Johan Olsen 16.7.1888–13.7.1889 Sotaministeri * Ludvig Daae 26.6.1884–30.4.1885 * Johan Sverdrup 1.5.1885–1.9.1885 ==Lähteet== Luokka:Norjan hallitukset
Tjøtta

Tjøtta on Norjassa Alstahaugin kunnassa sijaitseva saari. Sen pinta-ala on 11,3 neliökilometriä ja asukasluku 214 vuonna 2020. Saarelle on tieyhteys siltaa pitkin. Tjøttassa on paljon muinaisjäännöksiä, kuten hautakumpuja ja bautakiviä. Marraskuussa 1944 Tjøttan edustalla tapahtui yli 2 500 henkeä vaatinut tragedia, kun sotavankilaiva M/S Rigel pommitettiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Alstahaug Luokka:Norjan saaret
Jalkapallo kesäolympialaisissa 2024

Jalkapallossa kilpailtiin Pariisin 2024 kesäolympialaisissa 28:tta kertaa 24. heinäkuuta – 10. elokuuta 2024. Olympialaisissa oli omat turnaukset naisille ja miehille. Miesten turnaukseen osallistui 16 joukkuetta, ja naisten turnaukseen 12 joukkuetta. Ottelut pelattiin Pariisin lisäksi Marseillessa, Décines-Charpieussä, Bordeaux’ssa, Nantesissa, Nizzassa ja Saint-Étiennessä. Miesten joukkueet oli rajoitettu alle 23-vuotiaisiin pelaajiin, jotka ovat syntyneet 1. tammikuuta 2001 tai sen jälkeen ja niissä sai olla enintään kolme yli-ikäistä pelaajaa, kun taas naisten joukkueissa ei ollut ikärajoituksia.https://www.paris2024.org/en/sport/football/ == Aikataulu == Lähde:https://press.paris2024.org/download-pdf/62e3925939e99f571a09435c AL Alkulohko PE Puolivälierät VE Välierät PO Pronssiottelu LO Loppuottelu Ke 24 To 25 Pe 26 La 27 Su 28 Ma 29 Ti 30 Ke 31 To 1 Pe 2 La 3 Su 4 Ma 5 Ti 6 Ke 7 To 8 Pe 9 La 10 Miehet AL AL AL PE VE PO LO Naiset AL AL AL PE VE PO LO == Areenat == Lähde:https://www.paris2024.org/en/competition-venue-concept/ Marseille Décines-Charpieu Pariisi Stade Vélodrome Stade de Lyon Parc des Princes Kapasiteetti: 67 394 Kapasiteetti: 59 186 Kapasiteetti: 47 929 Bordeaux Stade de Bordeaux Kapasiteetti: 42 115 Saint-Étienne Nizza Nantes Stade Geoffroy-Guichard Stade de Nice Stade de la Beaujoire Kapasiteetti: 41 965 Kapasiteetti: 36 178 Kapasiteetti: 35 322 ==Mitaliyhteenveto== Miehet tiedot Naiset tiedot == Lähteet == *
Köpingebro

Köpingebro on toiseksi suurin taajama Ystadin kunnassa Ruotsin Skånessa. Vuoden 2020 väestönlaskennassa siellä asui 1 265 ihmistä, mikä oli lähes kaksi kertaa niin paljon kuin vuonna 1960. Köpingebrossa toimi vuosina 1894–2006 suuri juurikassokeritehdas, joka esimerkiksi vuonna 1947 tuotti seitsemäsosan Ruotsin sokerista. Paikkakunnalla on arviolta ajalta 2500 eaa. peräisin olevia dolmeneita. ==Lähteet== Luokka:Ystadin kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Epidermodysplasia verruciformis

Epidermodysplasia verruciformis on erittäin harvinainen ihotauti, jolle tyypillistä on hyvin runsas syylämäisten leesioiden ilmeneminen eri puolilla ihoa.Iho- ja sukupuolitaudit Duodecim 1999, viitattu 16.8.2023Vanessa Ngan, Jannet Gomez, Epidermodysplasia verruciformis DermNet NZ, viitattu 16.8.2023 Sairauteen liittyy huomattava riski ihomuutosten muuttumisesta pahanlaatuisiksi; ihosyöpä kehittyy noin 30–60 %:lle potilaista, useimmiten 30–50 ikävuoden välillä. Epidermodysplasia verruciformis on useimmiten autosomissa peittyvästi periytyvä sairaus. Joissain tapauksissa on todettu myös sukupuolikromosomaalisia ja autosomaalisia vallitsevia periytymistapoja. Usein taustalla on mutaatio EVER1- tai EVER2-geenissä kromosomissa 17. Mutaatio alentaa solujen kykyä suojautua papilloomaviruksilta. Epidermodysplasia verruciformis saattaa ilmetä myös hankittuna, jolloin siihen liittyy immuunijärjestelmän toiminnan häiriö. Taustalla voi olla HI-virus, elinsiirron jälkeinen immunosuppressiivinen lääkitys tai lymfooma. Hoitoresistenttien syylien suuri määrä voi viitata epidermodysplasia verruciformikseen. Sairaus on parantumaton ja uusia leesioita kehittyy, vaikka yksittäiset muutokset poistettaisiin. Leesioiden muodostumista ei kyetä ennaltaehkäisemään. Auringonvalolta suojautuminen on potilailla tarpeen ihosyövän riskin vähentämiseksi. == Lähteet == Luokka:Ihotaudit Luokka:Perinnölliset sairaudet
Kuopion tuomiokirkkoseurakunta

Kuopion tuomiokirkkoseurakunta on Kuopiossa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Kuopion tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra eli tuomiorovasti on Risto Voutilainen. == Herätysliikkeet == Kuopio kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkeellä onkin Kuopiossa kohtalaista kannatusta. Muita Kuopiossa toimivia herätysliikkeitä ovat vanhoillislestadiolaisuus ja kansanlähetys. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kuopion kaupunkiseurakunnan kirkkoherroina ja tuomiokirkkoseurakunnan tuomiorovasteina: === Kuopion kaupunkiseurakunta === * 1918–1939: kirkkoherra Jooseppi Simelius === Kuopion tuomiokirkkoseurakunta === * 1939–1942: tuomiorovasti Jooseppi Simelius * 1943–1947: tuomiorovasti Lauri Halla * 1958–1962: tuomiorovasti Eetu Rissanen * 1963–1975: tuomiorovasti Samuli Aaltonen * 1976–1991: tuomiorovasti Olavi Lähdesmäki * 1991–2006: tuomiorovasti Matti Järveläinen * 2006–2008: vt. tuomiorovasti Risto Voutilainen * 2008–2022: tuomiorovasti Ilpo Rannankari * 2022–: tuomiorovasti Risto Voutilainen == Katso myös == * Uskonto Kuopiossa * Kuopion seurakuntayhtymä * Kuopion helluntaiseurakunta == Lähteet == Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat Luokka:Kuopion seurakunnat
Alavan seurakunta

Alavan seurakunta on Kuopiossa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Kuopion tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Anu Kiviranta. == Herätysliikkeet == Kuopio kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkeellä onkin Kuopiossa kohtalaista kannatusta. Muita Kuopiossa toimivia herätysliikkeitä ovat vanhoillislestadiolaisuus ja kansanlähetys. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Alavan seurakunnan kirkkoherroina: * 1967–1970: Tuomas Kortelainen * 1971–1990: Yrjö Salo * 1990–2002: Alpo Valkeavaara * 2002–2022: Hannu Koskelainen * 2022–: Anu Kiviranta == Katso myös == * Uskonto Kuopiossa * Kuopion seurakuntayhtymä == Lähteet == Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat Luokka:Kuopion seurakunnat
Järvi-Kuopion seurakunta

Järvi-Kuopion seurakunta on Kuopiossa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Kuopion tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Juha Hagman. == Herätysliikkeet == Järvi-Kuopion seurakunta kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Erityisesti Nilsiän alue kuuluu Pohjois-Savon herännäisyyden voimakkaimpaan tukialueeseen. Herännäisyydelle on kannatusta myös Kaavin alueella. Tuusniemen alueella on kannatusta myös kansanlähetyksen parissa. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Järvi-Kuopion seurakunnan kirkkoherroina: * 2011–2020: Reijo Leino * 2020–: Juha Hagman == Katso myös == * Uskonto Kuopiossa * Kuopion seurakuntayhtymä == Lähteet == Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat Luokka:Kuopion seurakunnat
Kallaveden seurakunta

Kallaveden seurakunta on Kuopiossa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Kuopion tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Matti Pentikäinen. Kallaveden alue kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkellä on kuitenkin Kuopion länsipuolen tavoin vain vähän erityistä kannatusta Kallavedellä. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kallaveden seurakunnan kirkkoherroina: === Kuopion maaseurakunta === * 1917–1922: Bror Hannes Päivänsalo * 1923–1935: Heikki Rautajärvi * 1937–1965: Lennart Heljas * 1967–1969: Pekka Kyntäjä === Kallaveden seurakunta === * 1967–1983: Pekka Kyntäjä * 1983–2004: Juhani Kiiski * –2011: Esko Konttinen * 2012–: Matti Pentikäinen == Katso myös == * Uskonto Kuopiossa * Kuopion seurakuntayhtymä == Lähteet == Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat Luokka:Kuopion seurakunnat
Männistön seurakunta

Männistön seurakunta on Kuopiossa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Kuopion tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Sanna Mertanen. == Herätysliikkeet == Kuopio kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkeellä onkin Kuopiossa kohtalaista kannatusta. Muita Kuopiossa toimivia herätysliikkeitä ovat vanhoillislestadiolaisuus ja kansanlähetys. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Männistön seurakunnan kirkkoherroina: * 1965–1979: Kalevi Lyytinen * 1980–1993: Yrjö Tengvall * 1994–1999: Jouko Pirskanen * 2000–2010: Reijo Virolainen * 2011–2021: Aulikki Mäkinen * 2022–: Sanna Mertanen == Katso myös == * Uskonto Kuopiossa * Kuopion seurakuntayhtymä == Lähteet == Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat Luokka:Kuopion seurakunnat
Puijon seurakunta

Puijon seurakunta on Kuopiossa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Kuopion tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Teemu Voutilainen. == Herätysliikkeet == Kuopio kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkeellä onkin Kuopiossa kohtalaista kannatusta. Muita Kuopiossa toimivia herätysliikkeitä ovat vanhoillislestadiolaisuus ja kansanlähetys. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Puijon seurakunnan kirkkoherroina: * 1979–2002: Reijo Mattila * 2003–2021: Jaana Marjanen * 2022–: Teemu Voutilainen == Katso myös == * Uskonto Kuopiossa * Kuopion seurakuntayhtymä == Lähteet == Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat Luokka:Kuopion seurakunnat
Iisalmen seurakunta

Iisalmen seurakunta on Iisalmessa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Iisalmen rovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Sanna Komulainen. == Historia == Iisalmen seurakunta itsenäistyi Kuopion seurakunnasta vuonna 1627. Se käsitti aluksi koko Ylä-Savon. Siitä on myöhemmin erotettu Pielaveden, Kiuruveden, Lapinlahden, Vieremän ja Sonkajärven seurakunnat. Iisalmen kauppala perustettiin seurakunnan alueelle vuonna 1860, vuonna 1891 se muutettiin kaupungiksi. Kun Suomen maaseudulle 1860-luvulla perustettiin kunnallishallinto, kuntajako määräytyi alun perin seurakuntajaon mukaan, ja niinpä kauppalan ulkopuolella olevasta osasta Iisalmen seurakunnan aluetta muodostettiin Iisalmen maalaiskunta. Vuonna 1922 Iisalmen kaupunki erotettiin erotettiin myös omaksi seurakunnakseen. Kun Iisalmen maalaiskunta vuonna 1970 liitettiin kaupunkiin, yhdistettiin samalla myös Iisalmen kaupunki- ja maaseurakunnat nykyiseksi Iisalmen seurakunnaksi. == Herätysliikkeet == Iisalmen seurakunta kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Iisalmi kuuluu Pohjois-Savon herännäisyyden voimakkaimpaan tukialueeseen. Iisalmessa on kannatusta myös kansanlähetyksen sekä jossain määrin myös vanhoillislestadiolaisuuden parissa. == Papisto == Seuraavat henkilöt ovat toimineet Iisalmen seurakunnan kirkkoherroina: * 2010–2018: Janne Bovellan * 2019–: Sanna Komulainen == Lähteet == Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat Luokka:Iisalmen seurakunnat
Lapinlahden–Varpaisjärven seurakunta

Lapinlahden–Varpaisjärven seurakunta (vuoden 2024 loppuun saakka Lapinlahden seurakunta) on Lapinlahdella Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis- luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Iisalmen rovastikuntaan, ja vuoden 2011 alusta alkaen seurakunta on ollut osa Ylä-Savon seurakuntayhtymää. Seurakunnan kirkkoherra on Lauri Jäntti. Lapinlahden alue kuuluu Pohjois-Savon leimallisesti herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkellä on kuitenkin muun Kuopion länsipuolen tavoin vain vähän erityistä kannatusta alueella. Vuoden 2025 alussa Varpaisjärven seurakunta liitettiin Lapinlahden seurakuntaan. Samassa yhteydessä Lapinlahden seurakunnan nimi muutettiin Lapinlahden–Varpaisjärven seurakunnaksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Lapinlahden–Varpaisjärven seurakunta Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat Luokka:Lapinlahti
Emilie Mayer

Emilie Mayer (14. toukokuuta 1812 Friedland – 10. huhtikuuta 1883 Berliini) oli saksalainen säveltäjä ja kuvanveistäjä.Natasha Loges, Emilie Mayer Oxford International Song Festival 2022, viitattu 17.8.2023Emilie Mayer AllMusic, viitattu 17.8.2023 Mayerin isä oli varakas farmaseutti. Hänen äitinsä kuoli tytön ollessa 2-vuotias. Mayer sai nuorena pianon- ja urkujensoitonopetusta. Hän toimi leskeksi jääneen isänsä kodinhoitajana, kunnes tämä teki itsemurhan vuonna 1840. Vuonna 1841 Mayer muutti Stettiniin, jossa hän sai vuoteen 1847 asti sävellysopetusta Carl Loewelta. Tänä aikana hän sävelsi muun muassa Singspielin ja kaksi ensimmäistä kahdeksasta sinfoniastaan. Mayer siirtyi vuonna 1847 Berliiniin, jossa jatkoi opintojaan Adolf Bernhard Marxin ja Wilhelm Friedrich Wieprechtin johdolla. Mayer alkoi julkaista teoksiaan ja järjestää niiden yksityiskonsertteja. Vuonna 1850 Wieprecht johti Euterpe- orkesteria konsertissa, joka omistettiin yksin Mayerin teoksille. Vuodesta 1862 Mayer asui Stettinissä ja vuodesta 1875 kuolemaansa Berliinissä. Hänen musiikkiaan esitettiin aikanaan eri puolilla Eurooppaa, ja hän saavutti eläessään arvostusta lukuisilla orkesteri- ja kamarimusiikkiteoksillaan. Hän sävelsi myös lauluja. Kamarimusiikkiteosten joukossa oli muun muassa jousikvartettoja ja orkesteriteosten joukossa sinfonioiden lisäksi pianokonsertto (1850). Mayer sävelsi myös lauluja ja soolopianoteoksia. Hänen viimeiseksi sävellyksekseen jäi Notturno (op. 48), jonka hän omisti viulisti Joseph Joachimille. Mayer jäi vähitellen unohduksiin kuolemansa jälkeen, mutta kiinnostus hänen työtään kohtaan elpyi 1980-luvulla, ja useita levytyksiä hänen musiikistaan on julkaistu 2000-luvulla. Mayerin musiikista suuri osa on kuitenkin levyttämättä. Täyden katalogin hänen teoksistaan julkaisi Almut Runge-Woll vuonna 2003. Mayerin eräitä kuvanveistäjänä luomia teoksia on edelleen kokoelmissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IMSLP: nuotteja Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Saksalaiset kuvanveistäjät Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Vuonna 1812 syntyneet Luokka:Vuonna 1883 kuolleet
Kurt Orre

Kurt Orre (24. elokuuta 1928 – 29. heinäkuuta 2020) oli suomalainen jalkapalloilija ja jääkiekkoilija, joka pelasi molempia lajeja HIFK:ssa. Jalkapalloa Orre pelasi Suomensarjassa 1950-luvulla ja teki 32 maalia 45 ottelussa, joskin on arveltu molempien lukujen todellisuudessa olevan suurempia sen ajan puutteellisen tilastoinnin vuoksi. Hän edusti myös Suomen B-maajoukkuetta. Orre pelasi jääkiekossa hyökkääjänä 40 ottelua SM-sarjassa vuosina 1949–1955 ja teki tehopisteet 29+17=46. Orre teki kaudella 1949–1950 HIFK:n jääkiekkojoukkueen historian ensimmäisen mestaruussarjamaalin. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Hydronefroosi

Hydronefroosi eli vesimunuainen on munuaisaltaan laajentuma. Hydronefroosissa munuaisaltaaseen kertyy virtsaa ja munuaisallas laajenee paineen kohdistuessa siihen.Tietoa hydronefroosista Terveyskylä, viitattu 17.8.2023 Hydronefroosi voi olla sikiöaikaista tai lapsuudessa tai aikuisuudessa kehittynyttä. Se voi esiintyä munuaisista yhdessä tai molemmissa.Hydronephrosis National Health Service, viitattu 17.8.2023 == Syyt == Hydronefroosi on sikiöllä yleensä lievä ja johtuu tuotetun virtsan määrän kasvusta. Vaikeammat tapaukset voivat johtua tukoksesta virtsanjohtimissa tai virtsaputkessa tai virtsan takaisinvirtauksesta (vesikoureteraalinen refluksi). Aikuisilla taustalla ovat usein munuaiskivet, raskaus, eturauhasen hyvänlaatuinen laajentuma, virtsateiden ahtautuminen, lantion elinten prolapsi tai hermovaurio. Joskus syynä voi olla pahanlaatuinen kasvain, kuten munuaissyöpä, virtsarakon syöpä, eturauhassyöpä, munasarjasyöpä, kohtusyöpä tai kohdunkaulansyöpä. Harvinaisempia syitä ovat veritulppa ja munasarjojen kystat. == Oireet == Hydronefroosin oireena voi olla kipua, joka saattaa pahentua runsaan nesteen juomisen jälkeen. Hydronefroosi voi myös aiheuttaa virtsatieinfektioille tyypillisiä oireita, verivirtsaisuutta, virtsan huonontunutta virtausta tai harventunutta virtsaneritystä. Hydronefroosi voi kasvattaa virtsatieinfektioiden riskiä. Ilman hoitoa vaikeat tapaukset voivat johtaa munuaisten vajaatoimintaan. Yleensä pitkäaikaisongelmia ei kuitenkaan aiheudu, mikäli hydronefroosi todetaan ja hoidetaan asianmukaisesti. == Yleisyys ja hoito == Vähintään yhdessä sadasta raskaudesta arvioidaan esiintyvän sikiöaikaista hydronefroosia. Useimmat näistä tapauksista eivät kuitenkaan ole vakavia eivätkä vaikuta raskauden lopputulokseen. Sikiön hydronefroosi voidaan havaita raskauden toisella kolmanneksella. Kuitenkin vain viidenneksellä tapauksista on merkitystä lapsen synnyttyä. Noin puolet sikiöaikaisista hydronefrooseista korjautuvat ennen syntymää. Osa korjautuu muutaman kuukauden kuluessa syntymästä. Hydronefroosin hoito riippuu sen aiheuttajasta ja vaikeusasteesta. Jos hydronefroosi ilmenee raskaana olevalla naisella tai sikiöllä, hoitoa ei välttämättä tarvita. Aikuisille potilaille asennetaan usein katetri, minkä jälkeen munuaisiin kohdistuva paine vähenee. Tämän jälkeen voidaan hoitaa taustalla oleva syy. Sikiöiden hydronefrooseista 17–30 % on molemminpuolisia. Tällöin se johtuu useimmiten uretraläpästä tai täydellisestä virtsaputken tukkeutumisesta. Näissä tapauksissa pyritään munuaisten toiminnan säilyttämiseen ja keuhkojen kehityksen turvaamiseen lapsiveden määrän ylläpidolla.Kari Vanamo, Sikiökirurgia Duodecim 2013, viitattu 17.8.2023 Jos sikiöaikainen hydronefroosi ei ole korjautunut ennen syntymää, voidaan turvautua antibiootteihin infektioiden ennaltaehkäisyksi. == Lähteet == Luokka:Munuaissairaudet Luokka:Oireet
Kommunismin lumoissa

Kommunismin lumoissa on vuonna 1927 julkaistu Eino I. Parmasen romaani, joka kertoo suomalaisen kommunistin vaiheista 1920-luvun vaihteen Neuvosto- Venäjällä. Osittain tosipohjaista kirjaa on pidetty myös antikommunistisena propagandana. Jatkosodan jälkeen liittoutuneiden valvontakomissio esitti sitä poistettavaksi kirjastoista neuvostovastaisena. == Sisältö == Romaanin päähenkilö on sisällissodan loppuvaiheissa Neuvosto-Venäjälle paennut punakaartilainen Lauri Peltonen, joka toimii vakoojana rajan molemmin puolin. Kuusisen klubin murhien jälkeen Peltosen usko bolshevismiin alkaa horjumaan ja neuvostojärjestelmää arvosteltuaan hän joutuu Tshekan vangitsemaksi. Siperiaan karkotettu Peltonen onnistuu kuitenkin pakenemaan ja isänmaanrakkautensa löydettyään hän palaa lopulta kotitorppaansa Suomeen. Kuusisen klubin murhien ohella teoksessa kuvataan muun muassa Aunuksen retkeä ja Tarton rauhanneuvotteluja. Parmanen kiisti kyseessä olevan toimintaromaanin ja sanoi esitettämiensä uusien tietojen perustuvan silminnäkijäkertomuksiin, joita hän oli kuullut Etsivän keskuspoliisin Sortavalan osaston päällikkönä työskennellessään. Parmanen väittää muun muassa, että Tartossa bolshevikit olivat valmiita luovuttamaan koko Vienan ja Aunuksen, mutta venäläisten neuvottelutaidon ansiosta Suomi menetti lopulta myös Repolan ja Porajärven pitäjät. Emigranttikommunistien keskinäisistä riidoista kerrotaan ensimmäistä kertaa laajemmin, kun niistä aikaisemmin oli vain hajanaisia sanomalehtitietoja. Henkilöhahmoina esiintyvät muun muassa K. M. Evä, Eero Haapalainen, Tuomas Hyrskymurto, Otto Wille Kuusinen, Kullervo Manner, Eino ja Jukka Rahja sekä Yrjö Sirola. == Vastaanotto == Romaani sai ilmestyessään vaihtelevia arvioita. Helsingin Sanomat piti teosta huonosti kirjoitettuna, sekavana sekä poliittisten asioiden selostuksen johdosta pitkäpiimäisenä. Uuden Suomen kriitikon Unto Seppäsen mukaan se muistutti äärimmäisten detaljiensa vuoksi romaanin sijasta enemmän kommunistisen vakoilujutun syytekirjelmää. Henkilöhahmoja hän luonnehti kaavamaisiksi. Karjalan nimimerkki "K. R." sen sijaan kehui sujuvaa kerrontaa, mutta olisi toivonut todenperäisenä pitämänsä kommunistien juonittelun ja myyräntyön kuvaamista toisenlaisessa muodossa. Myös Karjalainen uskoi väitteisiin kutsuen kirjaa monessa suhteessa merkittäväksi ja kiintoisaksi. Työväenlehdistä Suomen Sosialidemokraatti piti kirjaa propagandistisena. Kriitikon mielestä tarkoituksena oli suomalaisen työmiehen käännyttäminen isänmaallisuuteen, vaikka tämä oli jo yhtä isänmaallinen, ellei jopa isänmaallisempi kuin esimerkiksi suomalainen upseeri. Teoksen katsottiin edustavan vapaussotakirjallisuutta, joka väljähtäneenä genrenä joutaisi jo romukoppaan. Eteenpäin-lehden mukaan romaani oli vahvasti tendenssimäinen ja vailla ”spykologiaa” [sic], mutta ajanvietteenä mukiinmenevä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Vuoden 1927 kirjat Luokka:Sensuuri Suomessa Luokka:Kommunismi Suomessa