EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Paadjärvi

Paadjärvi (myös Paatjärvi, ; ) on kylä ja rautatieasema Karjalan tasavallan Prääsän piirin Tšalnan kunnassa Venäjällä. Kylä sijaitsee Ala-Paatjärven länsirannalla 16 kilometriä Tšalnasta länteen. Kylässä on kuusi vakituista asukasta (vuonna 2012). Ylä- ja Ala-Paadjärven rannoilta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Äänisenrannan piirin Viitanan kyläneuvostoon kuulunut Paadjärven metsätyömaa mainitaan vuoden 1933 asutusluettelossa. Toisen maailmansodan jälkeen kylä sekä Petroskoin ja Suojärven väliselle radalle perustettu rautatieasema kuuluivat Tšalnan taajamaneuvostoon. Paadjärvellä asui inkerinsuomalaisia, joita on haudattu kylän lähellä sijaitsevalle hautausmaalle. Lähistöllä on myös sodan aikana internoitujen saksalaisten hautausmaa. Nykyään kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä kesämökeistä. Paadjärven kylään on linja-autoyhteys Petroskoista. Sen palveluihin kuuluvat kauppa ja yleisöpuhelin. Rautatieasemalla ei ole enää henkilöliikennettä. Karjalan tasavallassa on myös toinen Paadjärvi (Patajärvi, Patojärvi) sekä samanniminen entinen venäläinen kylä. Se sijaitsee Kentjärven kunnassa. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Prääsän piirin asutut paikat
Silvun kuppikivi

Silvun kuppikivi on Parikkalassa sijaitseva suuri kuppikivi. Kivi sijaitsee lähellä Venäjän rajaa noin 400 metrin päässä Simpelejärven Kukkarolahden pohjukasta länteen viettävällä rinteellä metsitetyn entisen pellon yläreunassa. Peltoa reunustanut kiviaita kiertää kiven niin, että kivi jää aidan ulkosyrjälle. Kooltaan noin 4 x 4 x 6 metrin kokoinen kivi on haljennut kahtia siten, että halkeamaan on muodostunut luonnonportaat, joita pitkin pääsee kiven laelle. Kivellä olevat 7–8 kuppia ovat halkaisijaltaan 6–11 senttimetriä ja syvyyttä niillä on 2–9 senttimetriä. Kupit sijoittuvat kiven lounaisosaan noin yhden metrin pituiselle alueelle.Museoviraston Kulttuuriympäristön rekisteriportaali : Parikkala, Silvu Parikkalan nähtävyyksiä == Lähteet == Luokka:Suomalaisen muinaisuskon pyhät paikat Luokka:Suomen muinaisjäännökset Luokka:Pyhät luonnonkohteet Luokka:Suomen siirtolohkareet Luokka:Parikkala Luokka:Etelä-Karjalan historia
Hätäkeskuslaitos

Hätäkeskuslaitos () on Suomessa toimiva valtion virasto, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ihmisten, omaisuuden ja ympäristön turvallisuuteen liittyviä hätäilmoituksia ja välittää ne edelleen auttavalle viranomaiselle. Suomessa hätäkeskukset ovat moniviranomaiskeskuksia, joista saa avun erilaisiin hätätilanteisiin. Hätäkeskusten yhteinen puhelinnumero eli hätänumero on 112. Suomen hätäkeskuksien kautta avun saa poliisin, pelastus-, terveys- ja sosiaalitoimen hätätilanteisiin. Ahvenanmaalla on erillinen hätäkeskus, joka toimii Ahvenanmaan maakunnan hallituksen alaisuudessa. Meripelastuksella on Suomessa omat hälytyskeskuksensa ja erillinen hätänumero, 0294 1000\. Satelliittipuhelimesta voi soittaa hätäkeskuslaitokselle Keravalle satelliittipuhelinnumeroon +358 92 3550545\. Puhelu ei ole maksuton, eikä sitä ensisijaisteta muihin liikkeellä oleviin puheluihin mitenkään.http://www.112.fi/hatatilanne/uusi_tekniikka Lisäksi numeroon +358 92 3550545 ei voi lähettää tekstiviestejä.hätäkeskuslaitos == Hätäkeskuslaitos ja hätäkeskukset == Hätäkeskuslaitoksen pääjohtajana toimii 1.3.2020 alkaen Taito Vainio. Vuoden 2011 hallitusohjelmaan pohjautuneessa hätäkeskusuudistuksessa keskusten lukumäärää laskettiin, jolloin sijoituspaikkakunnista tuli Kerava, Kouvola, Kuopio, Oulu, Pori, Turku ja Vaasa. Myöhemmin Kouvolan hätäkeskus yhdistettiin Kuopion hätäkeskukseen. Vuodesta 2011 lähtien useita hätäkeskuksia on lakkautettu. Esimerkiksi Lapin hätäkeskus liitettiin Oulun hätäkeskukseen, Keski-Suomen hätäkeskus Jyväskylässä lakkautettiin syksyllä 2014 ja liitettiin Vaasan hätäkeskukseen. Kuopion hätäkeskuksen myötä Etelä-Savon hätäkeskus lakkautettiin 28.11.2012, Pohjois-Karjalan hätäkeskus lakkautettiin 21.11.2012 ja Kaakkois-Suomen hätäkeskus lakkautettiin 4.12.2012. == Hätäkeskusalueet == Suomessa on käytössä kuusi hätäkeskusta 25.11.2014 valmistuneen hätäkeskusuudistuksen jälkeen. === Oulun hätäkeskus === * Pohjois-Pohjanmaa * Kainuu * Lappi Oulun hätäkeskus on aloittanut toimintansa 8.11.2011. === Kuopion hätäkeskus === * Pohjois-Savo * Pohjois-Karjala * Etelä-Savo * Etelä-Karjala * Kymenlaakso Kuopion hätäkeskus on aloittanut toimintansa 4.12.2012. === Porin hätäkeskus === * Pirkanmaa * Satakunta Porin hätäkeskus on aloittanut toimintansa 19.11.2013. === Keravan hätäkeskus === * Uusimaa Keravan hätäkeskus on aloittanut toimintansa 18.3.2014. === Turun hätäkeskus === * Varsinais-Suomi * Kanta-Häme * Päijät-Häme Turun hätäkeskus on aloittanut toimintansa 8.4.2014. === Vaasan hätäkeskus === * Pohjanmaa * Etelä-Pohjanmaa * Keski-Pohjanmaa * Keski-Suomi Vaasan hätäkeskus on aloittanut toimintansa 25.11.2014. Hätäkeskuslaitoksen johto työskentelee keskushallinnossa Porissa. == Katso myös == * 112-päivä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hätäkeskuslaitoksen kotisivut *
Frank Whittle

Frank Whittle (1. kesäkuuta 1907 Coventry – 9. elokuuta 1996) oli brittiläinen lentokoneinsinööri, joka oli kehittämässä suihkulentokonetta ennen toista maailmansotaa ja sen aikana. Suihkumoottorin keksiminen liitetään usein Whittleen, joka patentoi turbojettimoottorin 1930-luvulla. Ensimmäisen toimivan suihkumoottorin suunnitteli saksalainen Hans von Ohain. Whittle oli auksi Kuninkaallisten ilmavoimien RAF:n mekaanikko, mutta hänet komennettiin Cambridgeen jatko-opintoihin ja ylennettiin upseeriksi. Vuosina 1932–1934 hän oli RAF:n lentokoulussa, josta hän palasi vuosiksi 1934–1937 Cambridgeen. Hän päätyi tutkimuksissaan siihen, että suuriin lentonopeuksiin päästiin vain suihkumoottorilla ja loi ensimmäisen konseptin siitä vuonna 1928. Whittle perusti RAF:n hyväksynnällä Power Jets -yrityksen vuonna 1935. Yritys kansallisettiin vuonna 1944. Britannian ensimmäinen suihkulentokone Gloster E.28/39 lensi 15. toukokuuta 1941. Koneen W.1X moottori ja W.2B -moottorin suunnitelmat toimitettiin Yhdysvaltoihin General Electricille. Bell XP-59A Airacomet lensi lokakuussa 1942. Brittiläinen Gloster Meteor saatiin operatiiviseen kuntoon vuonna 1944. Sodan jälkeen Whittle muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi tutkijana. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset insinöörit Luokka:Vuonna 1907 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Sound Pack (Yö)

Sound Pack on vuonna 2010 ilmestynyt Yön kokoelma-albumi, joka kuuluu EMI:n julkaisemaan Sound Pack Collection -sarjaan.Sound Pack Collection Discogs. Viitattu 24.5.2015. Sen mukana tulee myös DVD-levy, joka sisältää aikaisemmin Kolmen illan varietee -DVD:llä julkaistun konsertin vuoden 2006 Raumanmeren juhannusjuhlilta. == Kappaleet == ;CD1 # # # # # # # # # # # # # # # # ;CD2 # # # # # # # # # # # # # # # # ;DVD – Live RMJ 22.6.2006 # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == *YÖ: SOUNDPACK Finnmusic. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Sound Pack discogs.com -sivustolla Luokka:Yön albumit Luokka:Vuoden 2010 kokoelma-albumit
Sing Sing (elokuva)

Sing Sing on vuonna 1983 ensi-iltansa saanut Sergio Corbuccin ohjaama italialainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Adriano Celentano, Enrico Montesano ja Marina Suma. Sing Singin käsikirjoituksen laativat ohjaaja Corbucci, Franco Ferrini ja Enrico Oldoini. Elokuvan tuottajina olivat Mario ja Vittorio Cecchi Gori. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Intercapital. Sing Sing kuvattiin Italiassa, jossa se sai ensi-iltansa 15. lokakuuta 1983. == Näyttelijät == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Vuoden 1983 italialaiset elokuvat Luokka:Italialaiset komediaelokuvat
Tiukuterttu

Tiukuterttu (Elmera racemosa) on rikkokasveihin (Saxifragaceae) kuuluva ruohovartinen kasvilaji. == Tuntomerkit == Tiukuterttu on ruoho, jolla on hoikka ja suomuinen tyvimukula. Kukintovarret ovat pystyjä, lehdellisiä, 10–35 cm korkeita ja varrellisten rauhasten peittämiä. Lehdet sijaitsevat tyviruusukkeena ja varressa. Varren lehtiä on kaksi tai kolme ja ne pienenevät varren latvaa kohti mentäessä. Lehdet ovat korvakkeellisia, ja ruoti on joko harvaan tai tiuhasti varrellisten rauhasten peitossa. Lapa on pyöreähkö tai leveän munuaismainen, 5–9-liuskainen, herttatyvinen, nyhälaitainen, tylppäkärkinen, kourasuoninen, ja sen molemmat pinnat ovat rauhaskarvaisia.Flora on North America: Elmera Kukinnot ovat tähkämäisiä terttuja, joissa on 10–28 tukilehdellistä kukkaa. Kukan pohjusmalja eli hypantio kiinnittyy sikiäimen tyveen ja on jopa neljän millimetrin mittainen, väriltään vihreä, valkoinen tai kermanvärinen. Verholehtiä on viisi, ja ne ovat vihertävän keltaisia. Terälehtiä on samoin viisi, ja ne ovat valkoisia tai kermanvärisiä. Mesiäissolukko ei ole näkyvissä. Heteitä on myös viisi, ja niiden palhot ovat naskalin muotoisia. Sikiäin on neljännekseltään kehänalainen, yksilokeroinen ja laitaistukallinen. Vartaloita on kaksi, samoin luotteja. Hedelmä on kaksinokkainen kota, joka sisältää tummanruskeita, soikeahkoja ja pieninystyisiä siemeniä. == Levinneisyys == Tiukuterttu on kotoisin Pohjois-Amerikan luoteisosista. == Luokittelu == Tiukuterttu on Elmera-suvun ainoa laji. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tiukuterttu (Elmera racemosa) * ITIS: Elmera racemosa * United States Department of Agriculture (USDA): Elmera racemosa Luokka:Rikkokasvit
Kuninkaankivi

Kuninkaankiven nimellä kutsuttuja siirtolohkareita löytyy Suomesta useilta paikkakunnilta. Kivet liittyvät usein Ruotsin kuninkaan käyntiin paikalla tai ne ovat vanhoja rajakiviä. ==Kuninkaiden käyntejä== Valkealassa Vuohijärvelle vievän tien varrella sijaitsevan Kuninkaankiven luona kerrotaan Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n seuranneen vuonna 1790 Valkealan kirkonkylän lähiympäristössä käytyä taistelua Kustaa III:n sodan aikana.Kouvolan seudun sotilashistoriaa ja kyläkulttuuria Kuninkaan kivi Himangan Rautilan kylässä sijaitsevan Kuninkaankiven luona kerrotaan Ruotsin kuninkaan Adolf Fredrikin pysähtyneen vuonna 1752 Suomen-matkallaan. Kalajoen historiaa Soinin Kuninkaankiven luona kerrotaan metsästysretkellä olleen Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan pysähtyneen kivellä levähtämään ja juomaan läheisestä lähteestä vettä. Kivi on voinut saada nimensä myös satakuntalaisesta Karkun pitäjän Kuningas-nimisestä talosta jolla olisi ollut alueella eräomistus tai siksi että kivi on aikoinaan ollut Ruotsin kuninkaan asettama maakuntien välinen rajamerkki.Soini : Erämaakylät asutetaanKeskustelu Soinin Kuningas-alkuisista paikannimistä Suku foorumilla Kurikassa on Kusikivi, jolle perimätiedon mukaan kuningas Aadolf Fredrik pysähtyi tekemään tarpeensa 1752. ==Rajamerkkejä== Utsjoella Tenojoen rannassa sijaitsee kolme Kuninkaankiveksi kutsuttua vanhaa rajamerkkiä. Nämä kivet ovat vuonna 1751 solmitun Tanska-Norjan ja Ruotsin välisen Strömstadin rajasopimuksen mukaisia rajakiviä, joista on yksi Ylä- Tenolla Inarijoen ja Karasjoen yhtymäkohdassa Kuninkaanmutkassa ja kaksi Kivikosken ja Vetsikon rannalla lähellä Utsjoen kirkonkylää. Kiviin on hakattu Ruotsin kuninkaan Adolf Fredrikin kruunumonogrammi ja vuosiluku 1766.Museovirasto Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt : Utsjoki : Strömstadin rauhan rajakivetHollolan Uistin -blogi 6.11.2011 : Kuninkaankivi ==Muistomerkkejä== Hämeen Härkätien (yhdystie 2810, yhdystie 2802) varrelle Somerolla pystytti Somero-seura vuonna 1963 seitsemän Kuninkaankiviksi kutsuttua muistokiveä Ruotsin kuninkaidein, Venäjän keisarien ja muiden merkkihenkilöiden käyntien ja yöpymisten muistoksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Valkealan Kuninkaankivi Karttapaikalla * Valkealan Kuninkaankivi Google Streetview:ssa * Himagan Kuninkaankivi Karttapaikalla * Soinin Kuninkaankivi Karttapaikalla * Utsjoen Osman Kuninkaankivi Karttapaikalla * Usjoen Vetsikon Kuninkaankivi Karttapaikalla Luokka:Suomen siirtolohkareet Luokka:Rajakivet Luokka:Suomen luonnonmuistomerkit
Etninen mellakka

Etninen mellakka on mellakka, jossa kaksi etnistä ryhmää taistelevat keskenään tai toiseen etniseen ryhmään kuuluvat hyökkäävät toisen kimppuun. Mellakan syy voi olla eri rotu, uskonto tai kansallisuus. Yleensä mellakan aloittajaryhmä syyttää toista kansanryhmää epäoikeudenmukaisuudesta. Mellakka voi olla huonommassa taloudellis-sosiaalisessa asemassa olevan kansanosan väkivaltaista protestointia poliisia ja yhteiskuntaa vastaan. Etninen mellakka saattaa olla pogromi, jossa hyökätään vähemmistökansanosan kimppuun. Tunnetuimpia etnisiä mellakoita ovat esimerkiksi Yhdysvaltain rotumellakat. ==Katso myös== *Etninen konflikti Luokka:Etniset ryhmät Luokka:Yhteiskunnalliset konfliktit
Kansalaisteknologia

Kansalaisteknologia on yleensä informaatioteknologiaa tai innovaatioita, jotka tukevat osallistumista, yhteistyötä ja vuorovaikutusta yhteisten asioiden hyväksi, parantavat julkista infrastruktuuria tai tehostavat yleisesti paikallis- ja kansallishallintoa. Kansalaisteknologian sovellukset usein hyödyntävät avoimia tietovarantoja ja avointa lähdekoodia. == Lähteet == Luokka:Tietotekniikka
Uusi musta

Uusi musta on Musta Paraati -yhtyeen paluusingle. Se julkaistiin 22. toukokuuta 2015, kuukausi ennen yhtyeen Provinssirockista alkavaa paluukiertuetta. Single on ensimmäinen, jolla esiintyy yhtyeen uusi laulaja Herra Ylppö, muuten kokoonpano on sama kuin yhtyeen Peilitalossa-albumilla vuonna 1983. Myös yhtyeessä syksyllä 1983 rumpuja soittanut tuottaja Gabi Hakanen on mukana singlellä sovittajana. ==Kappaleet== # # ==Lähteet== *Tiedote singlen julkaisusta levy-yhtiön kotisivulla *Uusi musta -kappale Youtube-sivustolla *Uudet juhlat -kappale Youtube-sivustolla Luokka:Vuoden 2015 kappaleet Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet
Martti Kuosmanen

Martti-Olavi Kuosmanen (s. 4. syyskuuta 1950 Kotka) on suomalainen näyttelijä. Hän näytteli 1970-luvun alkupuolella Kuopion kaupunginteatterissa ja vuodesta 1975 Hämeenlinnan kaupunginteatterissa, sitten Mikkelin ja vuodesta 1981 Kouvolan Teatterissa. Kuosmanen on esiintynyt kahdessa suomalaisessa elokuvassa. Vuonna 1975 hän esiintyi Siunatun hulluuden Elmeri Rummukaisena ja seuraavana vuonna Antti Puuhaaran tervamiehenä. Kuosmasella on myös pieni rooli elokuvassa Teit meistä kauniin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pitch Perfect 2

Pitch Perfect 2 on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut musikaali-komediaelokuva ja jatko-osa vuoden 2012 elokuvalle Pitch Perfect. Se on näyttelijänä tunnetuksi tulleen Elizabeth Banksin esikoisohjaus. Pitch Perfect 2 tuli teatterilevitykseen 15. toukokuuta 2015. Pitch Perfect 2 sai kriitikoilta myönteisen vastaanoton, joskaan ei yhtä hyvää kuin ensimmäinen osa. Se oli myös tuottoisa ja on kaikkien aikojen eniten lipputuloja kerännyt musikaalikomedia. Studio ilmoitti jatko-osasta Pitch Perfect 3 jo kuukausi ensi-illan jälkeen. == Juoni == Becca, Fat Amy ja koko sähäkkä The Barden Bellas -a cappella-jengi jatkavat tarinaa siitä, mihin edellisessä osassa jäätiin. Lincoln Centerin nöyryyttävän esityksen jälkeen Bellat astuvat kansainvälisille areenoille osallistumalla Euroopassa järjestettävään lauluyhtyeiden kilpailuun, jota yksikään amerikkalainen kandidaatti ei ole vielä voittanut. == Näyttelijät == == Arvioita == Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä jatko-osan parasta antia ovat ykkösosan tavoin laulu- ja tanssikohtaukset, kun taas tarina on silkkaa hömppää ja toistaa kulunutta kaavaa vaikeuksien kautta voittoon kulkemisesta. Päähenkilö Becaa ja sivuhahmo Fat Amya lukuun ottamatta henkilöt ovat pelkkiä paperinukkeja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2015 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvamusikaalit
Petri (saari)

Petri eli Petrisaari on Puruveden saari Savonlinnassa Mustanselän koillispuolella. Härkösaaresta sen erottaa Petrinsalmi. Saaressa on lampi, jonka nimi on Petrinlampi. Petrissä on kolme retkisatamaa.http://www.veneilysaimaa.com/petrisaari.htm == Lähteet == === Huomioita === === Viitteet === Luokka:Saimaan saaret Luokka:Savonlinnan luonto
Kaarresalo

Kaarresalo on Oulujärven saari Vaalassa. Se kuuluu Natura 2000 -luonnonsuojelualueverkostoon.http://www.luontoon.fi/oulujarvi/historia Kaarresalossa on retkisatama.http://www.kajaaninpurjehtijat.net/satamat.htm#5069%20%20%20Kaarresalo == Lähteet == Luokka:Oulujärven saaret Luokka:Vaalan saaret
Barga

Barga on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Luccan maakunnassa. Kunta sijaitsee Apuaanisten Alppien juurella, ja sen läpi virtaa Serchiojoki. == Nähtävyyksiä == Kunnan näkyvin rakennus on keskiaikainen tuomiokirkko Duomo di Barga. Kirkon vieressä olevalla nurmikentällä, jonka nimi on Arringo, pidettiin keskiajalla kokouksia. Bargassa on myös teatteri, jonka juuret ylettyvät vuoteen 1668. Kunnan kotisivut == Kuuluisia kaupunkilaisia == Italialainen runoilija Giovanni Pascoli asui Bargassa olevassa Castelvecchio Pascolin kylässä.Kunnan kotisivut == Aiheesta muualla == == Lähteet == Luokka:Luccan maakunnan kunnat
Bagni di Lucca

Bagni di Lucca on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Luccan maakunnassa. Kunta on ollut tunnettu kylpyläkaupunki jo roomalaisten aikaan. Bagni di Luccassa on kuumia lähteitä, joiden vesi sisältää sulfaattia, bikarbonaattia ja kalsiumia.Kunnan kotisivut == Aiheesta muualla == == Lähteet == Luokka:Luccan maakunnan kunnat
Oma (etunimi)

Oma on etunimi, joka on Suomessa adjektiiviin oma perustuva ensisijaisesti miehen etunimi. Muun muassa Yhdysvalloissa Oma on naisen etunimi, Omarin feminiininen vastine.Anne Saarikalle, Johanna Suomalainen: Suomalaiset etunimet Aadasta Yrjöön, s. 673 Suomessa kansatieteilijä H. A. Reinholm ehdotti Omaa nimeksi vuonna 1879. Oma oli Inkerinmaan ja Pietarin kalenterissa vuonna 1909, Suomen almanakassa 9. elokuuta 1929–1950.Kustaa Vilkuna: Etunimet, viides painos (toim. Pirjo Mikkonen), s. 172 == Tunnettuja Oma- nimisiä == * Oma Mäkikossa (1903–1968), suomalainen kirjailija * Oma Väyrynen (1914–1992), suomalainen runoilija == Lähteet == Luokka:Etunimet
Abetone

Abetone on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Pistoian maakunnassa. Kunnassa on vajaat 700 asukasta. Abetonessa on hiihtokeskus, jossa on 50 kilometriä laskettelurinteitä. Hiihtokeskus on ollut myös useasti Italian ympäriajossa etappimaalina.Giro d'Italia 2015 == Aiheesta muualla == == Lähteet == Luokka:Pistoian maakunnan kunnat
Major League Baseball -kausi 1942

Major League Baseball -kauden 1942 päätteeksi pelatussa World Series -ottelusarjassa kohtasivat St. Louis Cardinals ja New York Yankees. Kymmenes MLB:n All-Star -ottelu pelattiin Polo Groundsilla, New Yorkissa, NY, 6. heinäkuuta 1942. AL voitti ottelun juoksuin 3–1. ==Runkosarjan sarjataulukot== American League American League American League American League American League American League Sija Joukkue Voitot Tappiot Tasan Voittosuhde GB 1\. New York Yankees 103 51 0 .669 \-- 2\. Boston Red Sox 93 59 0 .612 9.0 3\. St. Louis Browns 82 69 0 .543 19.5 4\. Cleveland Indians 75 79 2 .487 28.0 5\. Detroit Tigers 73 81 2 .474 30.0 6\. Chicago White Sox 66 82 0 .446 34.0 7\. Washington Senators 62 89 0 .411 39.5 8\. Philadelphia Athletics 55 99 0 .357 48.0 National League National League National League National League National League National League Sija Joukkue Voitot Tappiot Tasan Voittosuhde GB 1\. St. Louis Cardinals 106 48 2 .688 \-- 2\. Brooklyn Dodgers 104 50 1 .675 2.0 3\. New York Giants 85 67 2 .559 20.0 4\. Cincinnati Reds 76 76 2 .500 29.0 5\. Pittsburgh Pirates 66 81 4 .449 36.5 6\. Chicago Cubs 68 86 1 .442 38.0 7\. Boston Braves 59 89 2 .399 44.0 8\. Philadelphia Phillies 42 109 0 .278 62.5 Postseason American Leaguen mestari Voitot National Leaguen mestari Peli 1 Peli 2 Peli 3 Peli 4 Peli 5 World Series New York Yankees 1–4 St. Louis Cardinals 7–4 3–4 0–2 6–9 2–4 ==Aiheesta muualla== * Baseball-almanakka - American League 1942 * Baseball-almanakka - National League 1942 * Baseball-almanakka - World Series 1942 * Baseball-almanakka - All-Star Game 1942 Luokka:Major League Baseball -kaudet Luokka:Vuoden 1942 baseball
Doru Tureanu

Doru Tureanu (11. tammikuuta 1954 – 11. maaliskuuta 2014 Bukarest, Romania) oli romanialainen jääkiekkoilija. Hän on Romanian A-maajoukkueen kaikkien aikojen eniten tehopisteitä (113) tehnyt ja otteluita pelannut (112) pelaaja. Tureanu toimi myös maajoukkueen kapteenina. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja laukoi oikealta. Jo 14-vuotiaana pääsarjatasolla debytoinut Tureanu pelasi koko uransa ajan Dinamo Bukarestissa. Hän oli kiinnostunut siirtymään uransa aikana myös NHL-joukkue Montréal Canadiensiin sekä Neuvostoliiton mestaruussarjan TsSKA Moskovaan, jonne Tureanu ei kuitenkaan koskaan siirtynyt, sillä joukkueen valmennusjohdon mukaan hänen olisi ollut vaikea löytää joukkueesta paikkaa. Tureanu ei lopulta lähinnä perhesyistä kuitenkaan koskaan lähtenyt pelaamaan ulkomaille. Hän pelasi Dinamossa vuosina 1969–1987 voittaen Romanian pääsarjan mestaruuden kuusi kertaa vuosina 1971, 1972, 1973, 1976, 1979 ja 1981. Tureanu pelasi useimmiten samassa ketjussa Marian Costean ja Dumitru Axinten kanssa, kuten myös maajoukkueessa. Tureanu edusti Romaniaa Innsbruckin olympiakisoissa 1976 ja Lake Placidin olympiakisoissa 1980. Hän ylsi molemmissa turnauksissa joukkueensa sisäisen piste- ja maalipörssin voittoon; vuoden 1980 turnauksessa tehoilla 5+2=7 ja vuoden 1976 turnauksessa Romania pelasi olympialaisten B-ryhmässä Tureanun tehdessä tehot 6+6=12. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 1977, B-sarjan MM-kilpailuissa vuosina 1973, 1974, 1975, 1976, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983 ja 1984 sekä C-sarjan MM-kilpailuissa vuosina 1971, 1972, 1985, 1986 ja 1987. Tureanu pelasi lisäksi myös Thayer Tutt Trophyssa vuonna 1984. Tureanu valittiin IIHF Hall of Fameen vuonna 2011 kaikkien aikojen toisena romanialaispelaajana Eduard Panăn jälkeen. Hän kuoli 60-vuotiaana Colentinan sairaalassa 11. maaliskuuta 2014. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Romanialaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Andrzej Duda

Andrzej Sebastian Duda (s. 16. toukokuuta 1972 Krakova) on Puolan nykyinen presidentti. == Ennen presidenttiyttä == Vuonna 1994 Duda meni naimisiin saksan kielen opettaja Agata Kornhauserin kanssa. Heillä on tytär Kinga, joka on syntynyt vuonna 1995. Agatan isä on puolalainen runoilija ja kirjallisuuskriitikko Julian Kornhauser. Duda opiskeli oikeustiedettä Jagellon yliopistossa. Vuonna 2005 hänestä tuli oikeustieteen tohtori hallinto- oikeudessa. Vuonna 2010 hän osallistui Krakovan pormestarinvaaleihin. Ensimmäisellä kierroksella hän sijoittui kolmanneksi 22,38%:n kannatuksella. Vuonna 2011 hänet valittiin Sejmin jäseneksi. Vuoden 2014 eurovaaleissa hänet valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi. Hän istui parlamentissa Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmässä toukokuuhun 2015 saakka. == Presidenttinä == Andrzej Duda oli konservatiivisen Laki ja oikeus -puolueen ehdokas vuoden 2015 presidentinvaaleissa. Hän voitti ensimmäisen kierroksen 34,8 %:n kannatuksella. Toisella kierroksella hän syrjäytti istuvan presidentin Bronisław Komorowskin saatuaan 51,55 % äänistä. Toukokuussa 2015 hänestä tuli Wolbromin kunniakansalainen. Heinäkuussa 2020 Duda valittiin uudelle kaudelle Puolan presidentiksi voitettuaan niukasti maan presidentinvaalit. === Kritiikki === 13\. kesäkuuta 2020, vaalikampanjan aikana, aiheutti kansainvälistä kiistaa. Hän vertasi kampanjapuheessaan seksuaalivähemmistöjen ”ideologiaa” kommunismiin ja vannoi kieltävänsä sen opettamisen kouluissa. == Tunnustuksia == * Portugalin ansioritarikunta (Portugali, 2008) * Valkoisen leijonan ritarikunta (Tšekki, 2016) * Stara planinan ritarikunta (Bulgaria, 2016) * Pyhän Olavin ritarikunta (Norja, 2016) * Romanian tähden ritarikunta (Romania, 2016) * Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta (Suomi, 2017) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Puolan presidentit Luokka:Puolalaiset europarlamentaarikot Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pirjo Mikkonen

Pirjo Mikkonen (s. 1943) on suomalainen nimistöntutkija. Hän väitteli 30.11.2013 Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa aiheesta "Otti oikean sukunimen."http://www.helsinki.fi/hum/ajankohtaista/2013/11/1130.htm == Teoksia == *Sukunimet (yhdessä Sirkka Paikkalan kanssa) *Sukunimi? Etunimi? : maahanmuuttajien nimijärjestelmistä. Toim. Pirjo Mikkonen. 2002. *Suomi kakkonen. Opas opettajille. Tietolipas 198, toim. Marjo Mela ja Pirjo Mikkonen. *Venäläisten henkilönnimien opas: oikeinkirjoitus- ja painotusohjeita. Toim. Martti Kahla ja Pirjo Mikkonen. 2005. *Venäjän federaation paikannimiä : oikeinkirjoitus- ja painotusopas. Toim. Pirjo Mikkonen, Martti Kahla, Ida Kempinen ja Anna Charnaya. 2006. *Suomi kakkonen ja kirjallisuuden opetus. Tietolipas 216. Toim. Marjo Mela ja Pirjo Mikkonen. 2007. *Suomalainen paikannimikirja (yhdessä toimituskunnan kanssa. 2007. *Kielitoimiston nimiopas. Päätoim. Pirjo Mikkonen. 2008. *"Otti oikean sukunimen" : vuosina 1850-1921 otettujen sukunimien taustat 2013. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Katajanmarjat

Lapsi- ja nuorisokuoro Katajanmarjat (alk. Porin työväen lapsi- ja nuorisokuoro Katajanmarjat) on vuonna 1975 perustettu porilainen kuoro, jonka johtajana toimii Länsi-Porin seurakunnan kanttori Leelo Lipping. Kuorossa laulaa noin 50 lasta ja nuorta. Vuonna 1991 Katajanmarjojen rinnalle perustettiin Nuorisokamarikuoro Balanssi, joka koostuu sen varttuneimmista laulajista. Balanssia johtaa Ognian Vassilev. Katajanmarjat on julkaissut kuusi albumia, joista muutamalla levyllä säestäjänä toimii pianisti Juhani Romppanen.Katajanmarjat Finna. Viitattu 25.5.2015. Kuoro on lisäksi ollut mukana muun muassa Suomen Työväen Musiikkiliiton 60-vuotisjuhlalevyllä vuonna 1980Suomen työväen musiikkiliitto 60 Suomen äänitearkisto. Viitattu 25.5.2015. ja laulanut Yö-yhtyeen albumilla Loisto. == Diskografia == *Katajaiset (1978, yhdessä Porin Katajakuoron kanssa) *Laululle ruvetessa (1980) *Yksinäinen aisakello (1988) *Digu digu – Katajanmarjat 20 vuotta (1995) *Ad libitum – Vapaasti (2005) *Lasten jouluaatto – Children's Christmas Eve (2008) *Joulumarjat (2016) == Lähteet == *Katajanmarjojen kotisivut ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset nuorisokuorot Luokka:Suomalaiset lapsikuorot Luokka:Porin musiikki
Kassan pommitus

Kassan pommitus (unk. Kassa bombázása, svk. Bombardovanie Košíc) oli tuntemattoman ilmavoiman tekemä hyökkäys Unkarin kuningaskuntaan kuuluneen Kassan kaupunkiin (nyk. Košice, Slovakia) toisen maailmansodan aikana 26. kesäkuuta 1941. Pommituksen jälkeen Unkari julisti sodan Neuvostoliitolle. == Tausta == Ensimmäisen maailmansodan Keski-Euroopassa lopettanut Trianonin rauhansopimus loi uuden Tšekkoslovakian valtion entisistä Itävalta-Unkariin kuuluneista alueista. Moniin osiin maata jäi kuitenkin merkittäviä unkarilaisvähemmistöjä. Saksan ja Italian johtamassa Wienin ensimmäisessä välitystuomiossa vuonna 1938 Unkarin ja Tšekkoslovakian rajoja muutettiin siten, että muun muassa Košice siirrettiin Unkarille. Tästä huolimatta Unkari ei liittynyt välittömästi toiseen maailmansotaan, vaikka pysyikin läheisissä väleissä natsi-Saksan kanssa. === Szegedin pommitus === Saksan hyökättyä Jugoslaviaan vuoden 1941 huhtikuussa etelä-unkarilaista Szegedin kaupunkia pommitettiin lentokoneilla, joita viranomaiset väittivät jugoslavialaisiksi. Moni aikalainen kuitenkin uskoi pommituksen olleen saksalaisten järjestämä lavastettu hyökkäys, jolla he olisivat pyrkineet saamaan unkarilaiset auttaman heitä sotaponnistuksissaan. Unkari ei kuitenkaan liittynyt Saksan suurhyökkäykseen Neuvostoliittoon, kun operaatio Barbarossa alkoi 22. kesäkuuta. == Tapahtumat == 26\. päivä kesäkuuta noin kello yksi iltapäivällä Kassan ylle ilmaantui kolme kaksimoottorista pommikonetta. Koneet saapuivat kaakosta ja pudottivat ensimmäiset pomminsa kaupungin länsiosiin, minkä jälkeen ne palasivat takaisin kaakkoon. Pommituksessa kuoli 29 ihmistä, mukaan lukien kaksi lasta. Yli 20 rakennusta tuhoutui, joista merkittävin oli kaupungin pääpostirakennus. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Košice Luokka:Slovakian historia Luokka:Toisen maailmansodan lentopommitukset Luokka:Unkarin historia Luokka:Vuoden 1941 sotahistoria
Sökaren-luokka

Sökaren-luokka oli Ruotsin merivoimien kolmen miinanraivaajan muodostama alusluokka. Toukokuussa 1915 luokan alukset tilattiin Motala Verkstad AB:lta, kun HMS Sverigen valmistus oli osoittautunut 3 miljoonaa kruunua budjetoitua halvemmaksi. == Alukset == Sökaren-luokan miinanraivaajatHofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 261 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo HMS Sökaren Motala Verkstad - 16. elokuuta 1917 5. huhtikuuta 1918 1953 HMS Sveparen Motala - 19. joulukuuta 1917 9. syyskuuta 1918 1. tammikuuta 1964 HMS Sprängaren Motala - 12. kesäkuuta 1918 14. marraskuuta 1918 1. tammikuuta 1962 == Lähteet == * === Viitteet === *
Landsort-luokka

Landsort-luokka on Ruotsin merivoimien seitsemän vuosina 1983-1992 valmistetun miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka. Niiden toissijaisena tehtävinä ovat sukellusveneidentorjunta, miinanraivaus ja miinanlasku. Ne on modernisoitu 2006-2009 ja viisi modernisoitua alusta on nimetty Koster- luokaksi. == Alukset == Alukset tilattiin kolmessa erässä Karlskronan laivastontelakalta. Ensimmäiset kaksi alusta tilattiin 25. helmikuuta 1981, neljä seuraavaa 31. tammikuuta 1984 ja viimeinen lokakuussa 1988. Suunnitellun kahdeksannen aluksen tilaus peruutettiin.Gardiner, Robert s. 453 Landsort- luokan miinantorjunta-aluksetHofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 279 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo HMS Landsort Karlskronavarvet - 22. marraskuuta 1982 18. huhtikuuta 1984 2009 HMS Arholma Karlskronavarvet - 10. lokakuuta 1984 23. marraskuuta 1984 2010 HMS Koster Karlskronavarvet - 16. tammikuuta 1986 30. toukokuuta 1986 HMS Kullen Karlskronavarvet - 15. elokuuta 1986 28. marraskuuta 1986 HMS Vinga Karlskronavarvet - 14. elokuuta 1987 27. marraskuuta 1987 HMS Ven Karlskronavarvet - 18. elokuuta 1988 12. joulukuuta 1988 HMS Ulvön Karlskronavarvet - 29. huhtikuuta 1992 9. lokakuuta 1992 == Koster-luokka == Kockums vastaanotti joulukuussa 2004 tilauksen viiden Landsort-luokan aluksen modernisoinnista, johon sisältyi parannellut komento-, ase- ja kaikuluotainjärjestelmät, uusi ilmapuolustusjärjestelmä ja kauko- ohjattava miinaetsintäkykyinen pienoissukellusvene. Kosterin muutostyöt aloitettiin toukokuussa 2005, minkä jälkeen muutostyöt tehtiin Vingalla ja Ulvönillä sekä Kullenilla ja Venillä. Kosterin koeajot aloitettiin tammikuussa 2008 ja Vinga luovutettiin merivoimille elokuussa, mutta se palautettiin telakalle lisätöitä varten. Kaksi alusta palautettiin maaliskuussa 2009 ja viimeinen elokuussa. Modernisoidut alukset luokiteltiin Koster-luokaksi.naval- technology.com == Lähteet == * * === Viitteet === *
Luontokuvaajan kenttäopas

Luontokuvaajan kenttäopas on Markku Saihan valokuvausopas luontokuvauksen harrastajalle. Taskukirjamuotoinen opas on ilmestynyt 2014, ja sen on kustantanut Docendo. Markku Saiha on palkittu tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla vuonna 2013. Hän on valokuvaaja, tietokirjailija ja työskentelee myös kouluttajana.Kirjailija, Docendo.fi, viitattu 255.2015 Teoksen pääaiheet ovat: * Valokuvaaja luonnossa * Maisemaa kuvaamaan * Linnut * Nisäkkäät * Kasvit ja hyönteiset * Luonnonvalo * Perustekniikka. ==Arviot== Anne Sjöholm kiittää Vene-lehdessä teosta inspiroivaksi ja antoisaksi erityisesti aloittelevalle kuvaajalle, joka saa ohjeita aivan peruskalustollakin kuvaamiseen.Anne Sjöholm Luontokuvaajan kenttäopas, Vene, viitattu 255.2015 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luontokuvaajan kenttäopas Docendon sivulla Luokka:Vuoden 2014 kirjat Luokka:Suomalaiset tietokirjat Luokka:Luontovalokuvaus
Touhula Liikuntapäiväkodit

Touhula Liikuntapäiväkodit on Touhula Varhaiskasvatus Oy:n suomalainen päiväkotiperhe. Touhula Varhaiskasvatus Oy:n toiminnan juuret ovat Oulussa, ja yrityksellä on 28 vuoden kokemus yksityisestä päivähoidosta. Touhulalle on myönnetty ISO 9001:2008 sertifikaatti, joka kattaa varhaiskavatustoiminnan ja esiopetuspalvelut. ==Aiheesta muualla== *Touhula Liikuntapäiväkodit Luokka:Oululaiset yritykset Luokka:Varhaiskasvatus Luokka:Lastenhoito
Leena Virtanen

Leena Virtanen on suomalainen taiteen lisensiaatti, käsikirjoittaja ja dramaturgi. Hän on käsikirjoittanut muun muassa Pekka Karjalaisen ohjaaman elokuvan Vähän kunnioitusta (2010) ja syksyllä 2016 ensi-iltansa saaneen elokuvan Tulen morsian yhdessä sen ohjaajan Saara Cantellin kanssa. Jälkimmäinen elokuva kertoo noitavainoista Ahvenanmaalla 1600-luvulla. Virtanen on kirjoittanut aiheesta myös tietokirjan Noitanaisen älä anna elää – tosikertomus noitavainosta Suomessa 1666–1671 (WSOY, 2013). Virtanen on kirjoittanut sekä tehnyt sovituksia sekä televisiolle että Radioteatterille. Hän on työskennellyt dramaturgina Yle Draamassa vuodesta 2004 lähtien. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Sokrates-kahvila

Sokrates-kahvila on kokoontuminen, jossa pohditaan ideoita sokraattisella metodilla. Kokoontuminen on saanut ideansa freelance-kirjailijan Christopher Phillipsin kirjastaSokrates-kahvila. Filosofisia kohtaamisia. (Socrates Cafe. A Fresh Taste of Philosophy, 2002.) Suom. Raija Viitanen. WSOY, Helsinki 2007., joka on suomennettu vuonna 2007. Arvion mukaan tällä hetkellä ympäri maailmaa on satoja vapaaehtoisten pitämiä Sokrates-kahviloita.Socrates Café official website Suomessa niitä on järjestetty ainakin Helsingissähttp://www.helmet.fi/fi- FI/Kirjastot_ja_palvelut/Munkkiniemen_kirjasto/Juttuja_kirjastosta/Munkkiniemen_Sokrateskahvilassa_filosofo(29294) ja Oulussahttp://filosofia.fi/node/6151 . Filosofian professori Janet Sissonhttp://www.mtroyal.ca/ProgramsCourses/FacultiesSchoolsCentres/Arts/Departments/Humanities/Faculty/jsisson.htm on kyseenalaistanut voiko metodia historiallisesti kutsua sokraattiseksi, sillä Sokrates pyrki metodilla totuuden etsimiseen eikä henkilökohtaiseen kasvuun.Review of Socrates Café, Metapsychology, Vol. 7 No. 21, 25 May 2003, accessed 13 May 2008. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Socrates Café Official Website (englanniksi) * International Alliance of Socrates Cafes (englanniksi) Luokka:Filosofiset yhdistykset
Tähdikkeet

Tähdikkeet (Lithophragma) on rikkokasvien (Saxifragaceae) heimoon kuuluva ruohovartisten kasvien suku. Tieteellinen nimi on yhdistelmä kreikankielisistä sanoista, jotka tarkoittavat kiveä ja metsikköä tai pensaikkoa, ja viittaa kivikkoisiin kasvupaikkoihin. == Tuntomerkit == Tähdikkeet ovat juurakollisia ja tyvimukulallisia ruohoja; tyvimukulassa on toisinaan itusilmuja eli bulbilleja. Kukinnon varsi on pysty, lehdellinen, 8–85 cm korkea ja varrellisten rauhasten peittämä. Lehdet sijaitsevat sekä tyviruusukkeena että pitkin vartta. Jälkimmäisessä tapauksessa ne ovat määrältään vähäisiä (enintään kymmenen, tavallisesti kaksi), korvakkeellisia, tavallisesti vuorottaisia, ehyitä, liuskaisia tai sormilehdykkäisiä; toisinaan niiden hangoissa on itusilmuja. Ruodissa on varrellisia rauhasia. Lehtilapa on kourasuoninen, kulmikas, pyöreähkö tai munuaismainen, liuskainen, hertta-, keihäs- tai pyöreätyvinen, kielekkeellinen, ehyt- tai sahalaitainen, tylppä- tai teräväkärkinen ja usein varrellisten rauhasten peittämä. Tähdikkeiden kukat sijaitsevat tavallisesti tiheissä tai harsuissa tertuissa, joissa kussakin on tavallisesti kahdesta kahteentoista, joskus jopa 25 kukkaa. Toisinaan kukat sijaitsevat yksittäin. Vihreästä hypantiosta (maljamainen pohjus) vähintään puolet on kasvanut kiinni sikiäimeen; vapaa osa on yhden tai kahden millimetrin mittainen. Verholehtiä on viisi, ja ne ovat vihreitä ja punaisen kirjavoimia. Terälehtiäkin on viisi; ne ovat valkoisia tai vaaleanpunaisia. Mettä erittävä solukko on huomaamaton. Heteitä on kymmenen, ja niiden palhot ovat rihmamaisia. Emiö on kolmilehtinen ja sikiäin kehänpäällinen tai melkein kokonaan kehänalainen, yksilokeroinen, täysin yhdislehtinen ja laitaistukallinen. Vartaloita on kolme, samoin luotteja. Hedelmä on kolminokkainen kota, jossa on runsaasti tavallisesti tummanruskeita ja sileä-, ryppy- tai nystypintaisia siemeniä. == Levinneisyys == Tähdikkeet ovat kotoisin Pohjois-Amerikan länsiosista. == Luokittelu == Tähdikkeiden suvussa on kymmenen lajia: * Lithophragma affine A.Gray * Lithophragma bolanderi A.Gray * Lithophragma campanulatum Howell * Lithophragma cymbalaria Torr. & A.Gray * Lithophragma glabrum Nutt. * Lithophragma heterophyllum (Hook. & Arn.) Hook. & Arn. * Lithophragma maximum Bacig. – sanclemententähdike * Lithophragma parviflorum (Hook.) Nutt. * Lithophragma tenellum Nutt. * Lithophragma trifoliatum Eastw. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Lithophragma * United States Department of Agriculture (USDA): Lithophragma Luokka:Rikkokasvit
Styrsö-luokka

Styrsö-luokka on Ruotsin merivoimien neljän vuosina 1996–1997 valmistetun miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka, jotka on modernisoitu 2004. Kaksi modernisoitua alusta on nimetty Spårö-luokaksi. == Alukset == Styrsö- luokan miinantorjunta-aluksetHofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 281 Nimi Telakka Kölinlasku Vesille Valmis Kohtalo HMS Styrsö Karlskronavarvet 8. maaliskuuta 1996 19. syyskuuta 1996 HMS Spårö Karlskronavarvet 30. elokuuta 1996 24. helmikuuta 1997 HMS Skaftö Karlskronavarvet 20. tammikuuta 1997 13. kesäkuuta 1997 HMS Sturkö Karlskronavarvet 27. kesäkuuta 1997 19. joulukuuta 1997 == Spårö-luokka == Spårö ja Sturkö muutettiin 2004 miinantorjuntaan erikoistuneiden sukeltajien emälaivoiksi. Alusten miinantorjuntakyky kuitenkin säilytettiin. Muutetut alukset luokiteltiin Spårö-luokaksi.naval- technology.com == Lähteet == * === Viitteet === *
Organoalumiiniyhdisteet

Organoalumiiniyhdisteet ovat organometalliyhdisteitä, jotka sisältävät alumiinin ja hiilen välisen kovalenttisen sidoksen. Organoalumiiniyhdisteitä käytetään muun muassa alkeenien polymeroinneissa, lineaaristen alkoholien valmistuksessa, muiden organometalliyhdisteiden valmistukseen, pelkistiminä ja elektroniikan komponenttien valmistuksessa. Organoalumiiniyhdisteitä tuotetaan ja käytetään vuosittain miljoonia kilogrammoja.William C. Sleppy: Aluminum Compounds, Introduction, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2002. Viitattu 25.5.2015Michael J. Krause, Frank Orlandi, Alfred T. Saurage & Joseph R. Zietz Jr.: Aluminum Compounds, Organic, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000. Viitattu 25.5.2015 == Ominaisuudet == Yksinkertaiset trialkyyli- tai triaryylialumiiniyhdisteet (R3Al) ovat ulkomuodoltaan värittömiä nesteitä, tai alkyyliketjujen ollessa pitkiä valkoisia vahamaisia kiinteitä aineita. Ne eivät esiinny kiinteänä eivätkä liuoksissa monomeereina, kuin ainoastaan siinä tapauksessa, että alkyyliryhmät ovat voimakkaasti steerisesti estyneitä. Sen sijaan ne esiintyvät dimeereinä, joissa alumiini on koordinoitunut neljään alkyyliryhmään. Yksinkertaiset organoalumiiniyhdisteet ovat hyvin reaktiivisia. Ne hapettuvat helposti ilman hapen vaikutuksesta ja reagoi kiivaasti veden ja ilmankosteuden kanssa. Nämä reaktiot voivat olla pyroforisia, eli yhdiste voi syttyä palamaan. Tämän ominaisuuden vuoksi organoalumiiniyhdisteitä käytetään ja säilytetään suojakaasun kuten typen tai argonin alaisuudessa. Organoalumiiniyhdisteet voivat koordinoitua orgaanisten liuottimien kuten eetterien ja amiinien kanssa. Trialkyylialumiiniyhdisteiden lisäksi tunnetaan myös organoalumiinihalogenideja, joiden kaava voi olla RAlX2 ta R2AlX. Näissä halogeenin ollessa kloori, bromi tai jodi on rakenne trialkyylialumiiniyhdisteiden kaltainen dimeeri. Alkyylialumiinifluoridit sen sijaan esiintyvät useammin monomeerisina. Alkyylialumiinihalogenidit ovat hieman trialkyylialumiineja stabiilimpia hydrolyysiä tai hapettumista vastaan, mutta siltikin hyvin reaktiivisia. Tunnetaan myös voimakkaina pelkistimenä käytettäviä dialkyylialumiinihydridejä, kuten di-isobutyylialumiinihydridi. == Valmistus == Laboratoriomittakaavassa käyttökelpoinen menetelmä organoalumiiniyhdisteiden valmistamiseen on vaihtometallointireaktio organoelohopeayhdisteiden kanssa. Teollisuudessa käytetympi menetelmä on alumiinin ja alkyylihalogenidin, tyypillisesti alkyylikloridin, välinen reaktio. Reaktiossa muodostuva seskvikloridivälivaihe muutetaan trialkyylialumiiniksi natriumin tai magnesiumin avulla. Toinen yleisesti käytetty menetelmä on niin kutsuttu hydroaluminointi, jossa metallinen alumiini ja vety reagoivat alkeenien kanssa pelkistimen kuten trialkyylialumiinin tai litiumalumiinihydridin läsnä ollessa. :2 Al + 3 R2Hg → R6Al2 \+ 3 Hg :4 Al + 6 RCl → R4Al2Cl2 \+ R2Al2Cl4 :3 Al + 3/2 H2 \+ 6 CH2=CHR → [HAl(CH2CHR)2]3 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Alumiiniyhdisteet Luokka:Organometalliyhdisteet
Luettelo Ruotsin merivoimien miinantorjunta-aluksista

Luettelo Ruotsin merivoimien miinantorjunta-aluksista listaa Ruotsin merivoimissa palvelleet miinantorjunta-alukset. ;Landsort-luokka (1982-1992)Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 279 *HMS Landsort (M71) *HMS Arholma (M72) *HMS Koster (M73) *HMS Kullen (M74) *HMS Vinga (M75) *HMS Ven (M76) *HMS Ulvön (M77) ;Styrsö-luokka (1996-1997)Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 281 *HMS Styrsö (M11) *HMS Spårö (M12) *HMS Skaftö (M13) *HMS Sturkö (M14) ;Spårö-luokka (2004) - modernisoituja Styrsö-luokan aluksia.naval-technology.com Styrsö *HMS Spårö (M12) *HMS Sturkö (M14) ;Koster-luokka (2008-2009) - modernisoituja Landsort-luokan aluksia.naval- technology.com Landsort *HMS Koster (M73) *HMS Kullen (M74) *HMS Vinga (M75) *HMS Ven (M76) *HMS Ulvön (M77) == Lähteet == * === Viitteet === * Miinantorjunta-alukset Miinantorjunta-alukset
Taskuase

thumb|right|220px|Smith & Wesson Bodyguard taskurevolveri. Taskuase on nimitys pienikokoisille, usein myös pienikaliiperisille pistooleille ja revolvereille, jotka on pääasiassa suunniteltu itsepuolustusaseiksi, ja kokonsa ja keveytensä vuoksi helposti piilossa kannettaviksi. Työssään taskuaseita kantavat yleisimmin esimerkiksi valtion virkamiehet, poliisihenkilöstö, vartijat, sekä henkivartijat. Taskuaseita voidaan käyttää myös eräissä ampumaurheilulajeissa. ==Määritelmä Suomen lainsäädännössä== Suomen vuoden 1998 aselain mukaan taskuaseella tarkoitetaan sellaista ampuma-asetta, ei kuitenkaan kaasuasetta, joka mahtuu suorakulmaiseen, sisämitoiltaan 130 × 180 millimetrin suuruiseen laatikkoon siten asetettuna, että aseen piippu ja perä ovat laatikon pohjan tason suuntaisina. Lain mukaan ampuma-asetta laatikkoon asetettaessa aseen lippaan tulee olla irrotettuna ja aseen olla varustettuna sen tavanomaisella tähtäinlaitteella ja kahvalla tai perän sivulevyillä sekä ilman aseen ulkoisia mittoja lisääviä osia. ==Lähteet== Luokka:Pistoolit
T-15

T-15 on venäläinen raskas rynnäkköpanssarivaunu. Se perustuu T-14-taistelupanssarivaunun tavoin venäläiselle Armata-alustalle. Raskas rynnäkköpanssarivaunun kehittely on seurausta kevyemmin suojattujen BMP-sarjan rynnäkköpanssarivaunujen ongelmista Afganistanissa ja Tšetšeniassa. T-15:ssä Armata-vaunu on käännetty ikään kuin ympäri. T-15:n moottori sijaitsee vaunun etuosassa, mikä jättää vaunun takaosaan tilaa uloskäynnille. Muutoksen takia myös vaunun polttoainetankkeja on täytynyt siirtää. Niiden suojaamiseksi yleensä heikosti panssaroidulla vaunun sivulla T-15:n etupanssari on rakennettu nuolimaisesti siten, että se kattaa myös osan vaunun sivusta. Vaunun pakoputket ovat sen etuosan sivuilla. T-15:n aseistuksena toimii miehittämättömään tykkitorniin sijoitettu 30 mm 2A42 tykki, 7,62 mm koaksaalinen konekivääri ja Kornet-M-panssarintorjuntaohjusten laukaisijat tornin molemmilla puolilla. T-15:n etuosan alaosa on ilmeisesti varustettu jonkinlaisella miinantorjuntavälineistöllä. T-15:n kolmihenkinen miehistö, komentaja, ampuja ja ajaja, on sijoitettu vaunun keskiosaan vaunun moottorin taakse. Venäjä ilmoitti 30. heinäkuuta 2018 keskeyttävänsä hankkeen. https://ria.ru/arms/20180730/1525561724.html == Kuvia == Kuva:9may2015Moscow-10.jpg|Tykkitorni lähikuvassa. Kuva:Rehearsal29april15Moscow-33.jpg|Vaunun takaosa. ==Lähteet== Luokka:Venäläiset rynnäkköpanssarivaunut
Hamsterit (televisiosarja)

Hamsterit on suomalainen Mainostelevision tuottama vuonna 1982 valmistunut kolmiosainen televisiosarja. Sarja perustuu Veikko Huovisen vuonna 1957 julkaistuun samannimiseen romaaniin. Ohjauksesta vastasi Pauli Virtanen ja dramatisoinnista Solja Kievari. Sarja ensiesitettiin televisiossa vuosina 1982–1983. Sarja esitettiin uusintana vuonna 1994 MTV3-kanavalla. Yle Tallennemyynti julkaisi sarjan kirjastotallenteena vuonna 2005, ja Finnkino DVD-tallenteena vuonna 2009. Markku Pölönen teki Hamstereista vuonna 2023 uuden filmatisoinnin. ==Juoni== Virkamies Rurik on voittanut täysosuman rahapelissä ja muuttanut vaimonsa ja kolmen lapsensa kanssa vuodeksi maaseudulle. Perhe on vuokrannut tehtailijan leskeltä entisen kansakoulun. Naapurissa asuvan Hamsteriksi kutsutun miehen avulla Rurik alkaa kerätä valtavia varastoja ruokaa ja vaatteita talven varalle, niin ettei hänen perheensä tarvitse välttämättä poistua lainkaan talostaan talven tultua. Hankinnat tehdään naapuritaloista. Hamsteri tekee tarkat laskelmat varastojen koosta, mutta Rurikin vaimo Tellu suhtautuu varauksellisesti valtavien muonavarastojen kokoamiseen. Varastoja on määrä alkaa purkaa talven tultua, mutta loppusyksy on leuto ja lumen tulo antaa odottaa itseään. ==Lähteet== Luokka:MTV:n tuottamat televisio-ohjelmat Luokka:1980-luvun televisiosarjat Luokka:Romaaneihin perustuvat televisiosarjat
Albert Kalonji

Albert Kalonji (6. kesäkuuta 1929 – 20. huhtikuuta 2015Décès de M. Albert Kalonji Ditunga Mulopwe Agence Congolaise de Presse. 30.5.2015 ) oli kongolainen poliitikko, joka johti Etelä-Kasain lyhytikäistä kaivosvaltiota Kongon kriisin aikana 1960–1961. Hän oli etniseltä taustaltaan luba. Kalonji kuului Patrice Lumumban johtaman MNC-puolueen maltilliseen siipeen, mutta hän ajautui Lumumban kanssa riitoihin, koska piti tätä vastuullisena Kongon keskushallinnon tekemiin väkivallantekoihin. Kongon vallattua Etelä-Kasain takaisin Kalonji pakeni Francon Espanjaan, mutta palasi ministeriksi Moise Tšomben hallintoon vuosiksi 1964–1965. Joseph-Désiré Mobutun vallankaappauksen jälkeen Kalonji lähti uudelleen maanpakoon. Kongolaisen radioasema Radio Okapin mukaan Kalonji kuoli huhtikuussa 2015 Mbuji-Mayin miljoonakaupungissa Itä-Kasain maakunnassa.RDC: décès d’Albert Kalonji Mulopwe Radio Okapi. 21.5.2015 ==Lähteet== Luokka:Kinshasankongolaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Kaisa Sali

Kaisa Maria Sali (o.s. Lehtonen, s. 14. elokuuta 1981 Helsinki) on suomalainen triathlonisti. Sali voitti kansainvälisen triathlonliiton ITUn pitkänmatkan MM-hopeaa vuonna 2014 ja MM-pronssia vuonna 2015. Euroopan triathlonliiton (ETU) keskimatkojen Euroopan mestaruuden hän voitti vuonna 2015. Vuonna 2017 hän sijoittui kolmanneksi puolimatkan avoimissa Ironman-sarjan Euroopan- mestaruuskilpailuissa. Ensimmäisessä täyden matkan triathlonkilpailussaan lokakuussa 2015 hän alitti yhdeksän tunnin rajan (aika 8.48.40) ensimmäisenä suomalaisnaisena. Havaijin Ironman-kilpailussa hän sijoittui viidenneksi vuosina 2016 ja 2017, kuudenneksi vuonna 2019 ja seitsemänneksi vuonna 2018. Triathlonin SM-kilpailuista Salilla on useita Suomen mestaruuksia. Vuoden 2013 puolimaratonin SM-kilpailuissa hän saavutti pronssia. Hänet valittiin vuoden helsinkiläisurheilijaksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2016. Sali joutui puukotuksen uhriksi omalla kotipihallaan Kolarissa 2. helmikuuta 2020. Hänelle tuntematon kolarilaismies puukotti Salia veitsellä selkään ja hän loukkaantui. Tekijä on vangittu ja tekoa tutkitaan tapon yrityksenä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset triathlonistit Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
HMS Landsort (M71)

HMS Landsort (runkonumero M71) oli Ruotsin laivaston Landsort-luokan miinantorjunta-alus. == Valmistus == Alus tilattiin 25. helmikuutakuuta 1981 Karlskronan laivastontelakaltaGardiner, Robert s. 453. Se laskettiin vesille 22. marraskuuta 1982 ja alus valmistui 18. huhtikuuta 1984.Hofsten, Gustaf von & Waernberg, Jan s. 279 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Landsort- luokan miinantorjunta-alukset