Kynaitha

Kynaitha (, myös Kynaithai, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi lähellä nykyistä Kalávrytan kylää. == Maantiede == Kynaithan kaupunki sijaitsi Azaniassa Arkadian pohjoisosassa Aroanian vuorten pohjoisrinteessä. Vuoret erottivat Kynaithan alueen Kleitorin alueesta eli Kleitoriasta ja Feneoksen alueesta. Näin kynaithalaiset olivat ainoita arkadialaisia, jotka asuivat Arkadian luonnollisten rajojen ulkopuolella. Kynaithan akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena pidetään usein nykyisen Kalávrytan kylän itäpuolella sijaitsevaa kukkulaa, jolla sijaitsevat keskiaikaisen Kalávrytan linnan eli Orián linnan rauniot.Kalávrytan linnan sijainti: . Kynaithan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 125 neliökilometriä. Kynaithan laakso laski pohjoiseen kohti Korintinlahtea, ja sen halki virrannut Buraikos- eli Erasinos-joki (nyk. Vouraïkós) laski Korintinlahteen hieman itään Buran kaupungista.Strabon: Geografika VIII s. 371; Pausanias: Kreikan kuvaus 7.24.5. Polybios kuvaa Kynaithan sijaintia ja ilmastoa koko Arkadian epämiellyttävimmäksi.Polybios: Historiai 4.18-21. Pausaniaan mukaan kahden stadioninmitan päässä kaupungista sijaitsi kylmävetinen lähde, jota kutsuttiin nimellä Alyssos, koska sen sanottiin parantavan vesikauhun.Pausanias: Kreikan kuvaus 8.19 (kreik.) (engl. käännös). Kynaithasta etelään sijaitsivat Lusoi ja Kleitor, itään Nonakris ja länteen Akhaian puolella sijainnut Leontion. == Historia == Kynaithan kaupunki perustettiin oletettavasti arkaaiselle kaudella. Kaupungin historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa arkaaisen ja klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema vielä tuona aikana tunnetaan kuitenkin huonosti. Varmuudella kaupunki oli polis myöhemmin hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Kynaitheus (), Kynaithaieus () ja Kynaithaeus (). Polybios kuvaa kynaithalaiset häijyiksi ja julmiksi, ja hyvin erilaisiksi kuin muut arkadialaiset, jotka karttoivat heitä. Hän selittää kynaithalaisten huonoa luonnetta sillä, etteivät he harrastaneet lainkaan musiikkia, joka oli inhimillistänyt muut arkadialaiset, ja joka olisi varustanut heidät elinolosuhteidensa epämiellyttävyyttä vastaan. Aitolialaiset tuhosivat Kynaithan vuosien 220–217 eaa. toisessa liittolaissodassa, ja Polybios näki tämän oikeudenmukaisena rankaistuksena kaupunkilaisten häijyydestä. Myöhemmin kaupunki asutettiin uudelleen, ja tämä vaikuttaa tapahtuneen joskus roomalaisella kaudella, sillä Strabon sanoo, ettei kaupunki ollut enää olemassa hänen aikanaan ajanlaskun alun tienoilla, mutta Pausanias kävi siellä 100-luvulla. Roomalaisella kaudella Kynaithalla oli oikeus lyödä omaa rahaa. == Rakennukset ja löydökset == Kynaithan kaupungista ei ole säilynyt juurikaan jäänteitä. Kaupungin akropoliiksi oletetulta Kalávrytan linnan kukkulalta on löydetty joitakin antiikin aikaisia jäänteitä, joista osa on linnan muureissa uudelleenkäytettyjä rakennuskiviä. Löytöjä on tehty myös kukkulan länsirinteestä. Muutoin kaupungista tiedetään lähinnä se Pausaniaan mainitsema yksityiskohta, että sen agoralla oli jumalille omistetut alttarit sekä keisari Hadrianuksen patsas. Kaupungissa oli myös Dionysokselle omistettu pyhäkkö. == Lähteet == Luokka:Antiikin Arkadian kaupungit Luokka:Kalávryta