EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tarom

TAROM (romaniaksi: Transporturile Aeriene Române) on Romanian koti- ja ulkomaanliikennettä hoitava lentoyhtiö. Taromin historian voi johtaa vuoteen 1920, jolloin perustettiin ranskalais-romanialainen lentoyhtiö, Compania Franco-Română Pentru Navigaţie Aeriană (CFRNA). Se lensi ranskalaisvalmisteisilla POTEZ-koneilla Pariisista Bukarestiin tehden välilaskuja eri eurooppalaisissa kaupungeissa. Vuonna 1925 avattiin ensimmäinen kotimaanyhteys Galatiin, 1926 lentoyhtiö vaihtoi nimensä CIDNA:ksi ja 1930 LARES:ksi. Vuonna 1937 se yhdistyi kilpailijansa SARTA:n kanssa. Vuonna 1954 nimeksi muutettiin Transporturi Aeriene Române, Tarom. Vuonna 1974 avattiin ensimmäinen Atlantin ylittävä lentoreitti JFK:n kansainväliselle lentokentälle New Yorkiin. 1950- ja 1960-luvuilla, kun Romania kuului itäblokkiin, TAROM joutui ostamaan vain Neuvostoliiton lentokoneita. Vuoden 1970 jälkeen JAT:n kanssa TAROM oli harvojen itäblokin lentoyhtiöiden joukossa, jotka hankivat Yhdysvalloissa ja Länsi-Euroopassa tuotettuja lentokoneita, mukaan lukien BAC 1-11 ja Boeing 707. TAROM osti 1980-luvulla muutaman RomBac-merkkisiä Romaniassa brittiläisen lisenssillä valmistettuja lentokoneita. TAROM kuuluu SkyTeam-alianssiin. == Laivasto == Laivaston keski- ikä heinäkuussa 2022 on 12,3 vuotta. Taromin laivasto Konetyyppi Lukumäärä Tilauksia Huomautuksia Airbus A318-100 4 — Korvataan Boeing 737 MAX 8 -koneilla. ATR 72-500 2 — ATR 72-600 4 3 Boeing 737-300 1 — Boeing 737-700 4 — Boeing 737-800 4 — Boeing 737 MAX 8 — 5 Toimitukset alkavat vuonna 2023. Korvaa Airbus A318 -koneet. Yhteensä 19 8 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *TAROM *TAROM Passenger Opinions Luokka:Romanialaiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt Luokka:SkyTeam Luokka:Romanialaiset valtionyhtiöt
Valuuttamerkki

Valuuttamerkki on joissakin valuutoissa käytetty graafinen symboli, jota käytetään lyhenteenä valuutasta. Kansainvälisesti valuutoista käytetään standardin ISO 4217 mukaisia valuuttatunnuksia, mutta paikallisesti useimmiten valuuttamerkkiä. ¤-merkki on yleinen valuuttamerkki, jota voidaan käyttää silloin, kun varsinaista valuuttamerkkiä (esimerkiksi $, £ tai €) ei ole käytettävissä. Rahamäärää kirjoitettaessa merkin paikka vaihtelee valuutan mukaan. Monissa maissa, kuten Yhdysvalloissa ja Britanniassa, merkki sijoitetaan ennen summaa. Myös rahamäärän jälkeen sijoitettu merkki on yleinen, ja tällainen käytäntö on käytössä muun muassa Suomessa ja Saksassa. Suomen kielessä ennen valuuttamerkkiä tulee välilyönti. Myös rahasumman keskelle eli desimaalipilkun paikalle sijoitettu merkki on mahdollinen. Tällainen käytäntö oli ennen euron käyttöönottoa Ranskassa ja Portugalissa. ==Esimerkkejä== Esimerkkejä nykyisin käytössä olevista symboleista: * ¤ yleinen valuuttamerkki, jota käytetään, jos oikeaa merkkiä ei ole käytettävissä * ฿ Thaimaan baht * ¢ sentti, erityisesti dollaria käyttävissä maissa * ₡ colón (Costa Rica ja El Salvador) * $ dollari, joskus myös latinalaisen Amerikan peso, aiemmin myös Portugalin escudo * ₫ Vietnamin đong * € euro * ₭ Laosin kip * ₥ mill, Yhdysvaltain centin kymmenesosa (laskennallinen valuutta) * ₦ Nigerian naira * ₱ Filippiinien peso * £ punta, joskus myös liira * ៛ Kamputsean riel * ₨ rupia monissa Aasian maissa * Intian rupian uusi symboli (15. heinäkuuta 2010) * ₽ Venäjän rupla * ₪ Israelin uusi sekeli * ₩ Koreoiden won * ₮ Mongolian tugrik * ¥ Japanin jeni ja Kiinan yuan ==Käytöstä poistuneita== * ₠ ECU, euron edeltäjä * ₢ Brasilian cruzeiro * ₯ Kreikan drakma * ₣ Ranskan frangi. Myös FF oli yleisesti käytössä * ƒ Hollannin guldeni. F tulee aiemmasta floriinista. * ₤ liira, Italiassa, San Marinossa ja Vatikaanissa, joskus myös Maltalla ja myös punnasta * ₧ Espanjan peseta. Myös "pts" oli yleisesti käytössä. ==Aiheesta muualla== * Nykyajan kielenopas, luku 4 Kirjoitusmerkit: Erikoismerkit: Valuuttamerkki ¤ ==Lähteet== Luokka:Raha Luokka:Merkit
Valuutta

Valuutta tarkoittaa valtion tai alueen rahaa tai rahayksikköä. ==Valuuttojen hallintaoikeudet== Yleisesti jokainen valtio päättää ja hallinnoi omaa valuuttaansa, sen valmistusta ja jakoa. Tärkeä poikkeus tähän on kuitenkin Euroopan unionin Euroopan talous- ja rahaliitto EMUn jäsenmaat, jotka ovat luovuttaneet valuutan hallinto-oikeudet Euroopan keskuspankille. Omaa valuuttaa hallitsevilla mailla hallintaoikeudet ovat joko keskuspankilla tai valtiovarainministerillä. Valtiokohtaisesti hallitus antaa näille laitoksille erilaisia oikeuksia hallita valuuttaa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa Federal Reserve System toimii ilman laki- tai muiden elimien rajoitteita. Hallintaoikeudet kuitenkin riippuvat pitkälti senhetkisestä hallinnosta, joka voi halutessaan vähentää tai kokonaan poistaa oikeuksia. Kuitenkin tämänkaltainen toiminta on epätodennäköistä. Länsimaissa valuutoista päättävät elimet ovat pääasiassa riippumattomia hallituksesta. ==Valuuttoja ja valuuttajärjestelmä== Useat maat voivat käyttää samaa nimitystä valuutasta (esimerkiksi Kanadan dollari ja Yhdysvaltain dollari) tai useat maat voivat käyttää samaa valuuttaa (esimerkiksi euro). Toisinaan valtio voi käyttää toisen valtion valuuttaa laillisena valuuttanaan: esimerkiksi Ecuador, Panama ja El Salvador käyttävät Yhdysvaltain dollaria virallisena valuuttanaan. Suomen valuutta on euro, joka otettiin käyttöön seteleinä ja kolikoina vuonna 2002, mutta tilivaluuttana jo 1999. Aiempi Suomen valuutta oli markka. Euron valuuttatunnus on EUR. Valuuttojen keskinäistä vaihdettavuutta ja vaihtosuhdetta säätelee valuuttajärjestelmä. == Luettelo maailman 20 käytetyimmästä valuutasta== Arvio perustuu SWIFT:in tietoihin Sija Valuutta 2023 1 40,12% 2 Euro 37,88% 3 Englannin punta 6,57% 4 Japanin jeni 3,15% 5 Renminbi 1,91% 6 Kanadan dollari 1,70% 7 Australian dollari 1,30% 8 Hongkongin dollari 1,24% 9 Sveitsin frangi 0,89% 10 Ruotsin kruunu 0,68% 11 Norjan kruunu 0,66% 12 Puolan złoty 0,54% 13 Tanskan kruunu 0,40% 14 Malesian ringgit 0,35% 15 Singaporen dollari 0,31% 16 Uuden-Seelannin dollari 0,29% 17 Meksikon peso 0,26% 18 Unkarin forintti 0,22% 19 Tšekin koruna 0,16% 20 Chilen peso 0,15% == Katso myös == * Luettelo käytössä olevista valuutoista * Chartalismi * Maailmanvaluutta * Rahaliitto * Rinnakkaisvaluutta * Vaihtoehtoiset valuutat * Optimaalinen valuutta-alue == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Euroopan unioni: Valuuttakoodit. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lambda

Lambda (isona kirjaimena Λ, pienenä λ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 11. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa lambdan lukuarvo on 30. Latinalaisessa kirjaimistossa lambdaa vastaa kirjain L/l ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Л/л. Suomen kieleen lambda translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta l. == Muoto ja sen historia == Lambda on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta (lamed). Lambdan muodon perusidea oli kahden viivan muodostama kulma, mutta muutoin kirjaimen muodossa oli paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa hyvin paljon vaihtelua, sillä kyseinen kulma saattoi olla esitetty lähes miten päin tahansa. Sakara saattoi osoittaa oikealle tai vasemmalle, ja jotkut versiot muistuttivat nykyistä gamma-kirjainta. Muun muassa Euboialla ja Lokriissa sekä niiden siirtokunnissa nykyisen Italian Suur-Kreikassa lambda muistutti nykyistä L-kirjainta latinalaisessa kirjaimistossa,Voutiras, E.: ”The introduction of the alphabet”. Teoksessa Karali, M.: ”Writing systems”. Teoksessa johon kirjain kopioitui tässä muodossa. Epigrafisissa lähteissä lambdasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja: Greek Lambda normal.svg Greek Lambda 10.svg Greek Lambda Gamma-shaped.svg Greek Gamma archaic 1.svg Greek Lambda 03.svg Greek Lambda 04.svg Greek Lambda Athenian.svg Greek Lambda 06.svg Greek Lambda 09.svg Greek Lambda L-shaped.svg Reverted Greek Lambda L-shaped.svg Greek Lambda 11.svg == Merkityksiä == * λ on aallonpituus fysiikassa. * λ on radioaktiivisen hajoamisen nopeusvakio. * λ on talorakenteiden lämmönjohtavuuden ominainen vakio. * λ on lineaarialgebrassa matriisin ominaisarvo. * λ on normalisoitu ilman ja polttoaineen seoksen suhde, jota esimerkiksi lambda-anturilla mitataan. * λ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 30. * Lambda-kalkyyli, formaali laskennan malli. * Lambda, anonyymi funktio tietojenkäsittelytieteessä. * Lambda, kvarkeista koostuva hadroni hiukkasfysiikassa. == Tietokonejärjestelmissä == Tietokoneissa lambda koodataan eri merkistöissä seuraavasti: Λ λ Unicode U+039B U+03BB == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikkalaiset kirjaimet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lanttuperhonen

Lanttuperhonen (Pieris napi) on keskikokoinen kaaliperhosten (Pieridae) heimoon kuuluva päiväperhonen. == Koko ja ulkonäkö == Lanttuperhosen siipien kärkiväli on noin 3–4 cm. Yläpuolelta perhonen on pohjaväriltään valkoinen ja sen siipien kärjissä on tummat alueet. Koiraalla on usein etusiiven keskellä yksi tumma täplä, mutta se saattaa myös puuttua, naaraalla täpliä on kaksi. Siipisuonet erottuvat melko hyvin siiven yläpinnalla. Alkukesästä lentävällä ensimmäisellä sukupolvella takasiipien alapinnat ovat pohjaväriltään valkoiset ja siipisuonien kohdalla on vihreää kehnää. Heinäkuusta eteenpäin lentävällä toisella sukupolvella takasiipien alapinta on vaaleankeltainen, mutta vihertävä kehnä siipisuonten kohdalla erottuu niilläkin selvästi. Pohjoisimmassa Lapissa tavattavan maantieteellisen muodon naarasyksilöt poikkeavat väritykseltään etelässä lentävistä yksilöistä. Niiden siivet ovat siipisuonten ympäriltä voimakkaasti tummanharmaakehnäisiä ja siipien pohjaväri kellertävä. (MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg |Pieris napi ♂ (MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|Pieris napi ♂ △ (MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - female dorsal.jpg |Pieris napi ♀ (MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - female ventral.jpg|Pieris napi ♀ △ == Levinneisyys ja lentoaika == Lanttuperhosta tavataan koko Suomessa. Se on Suomen tavallisimpia päiväperhosia ja erittäin laajalle levinnyt. Perhosen ensimmäinen sukupolvi lentää toukokuun puolivälistä kesäkuulle ja toinen sukupolvi heinäkuusta syyskuun alkuun. Kotelo on talvehtiva elämänvaihe. == Elinympäristö ja elintavat == Lanttuperhonen elää kulttuuriympäristöissä, puutarhoissa, niityillä ja pelloilla. Laji talvehtii kotelona. == Ravintokasvi == Lanttuperhosen toukat elävät ristikukkaisilla kuten esimerkiksi kaalilla (Brassica) tai sinapilla (Sinapis) sekä litulaukalla (Alliaria petiolata), ukonpaloilla (Bunias orientalis), piparjuurilla (Armoracia rusticana), harmioilla (Berteroa incana) ja tarhaillakoilla (Hesperis matronalis). Aikuinen ruokailee kukkien medellä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Lanttuperhonen (Pieris napi) * *LuontoPortti: Lanttuperhonen (Pieris napi) *Suomen Perhoset: Lanttuperhonen *Keskisuomalainen: Lanttuperhonen *Iltalehti: Lanttuperhonen (Pieris napi) *UniProt, Taxonomy: Pieris napi *ITIS: Pieris napi *Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Pieris napi (green-veined white butterfly) *Pherobase: Semiochemicals of Pieris napi, the Green-veined white butterfly Luokka:Kaaliperhoset
Interferenssi

Interferenssi tarkoittaa kahden aallon, joiden välinen vaihe-ero on vakio, yhdistymistä superpositioperiaatteen mukaisesti. Kyse on siis aaltojen yhteenlaskusta. Interferenssi voi olla konstruktiivista eli vahvistavaa tai destruktiivista eli vaimentavaa. Optiikassa interferenssikuvio saadaan interferenssin tuloksena. Interferenssiin liittyy olennaisesti koherenssin käsite, jota voidaan pitää interferoituvuuden mittana. == Interferenssivärien syntyminen == Valoa voidaan pitää myös aaltoliikkeenä, jolloin aallonpituus määrää valon värin. Ihmissilmälle näkyvän valon aallonpituus on noin 400-700 nm (nanometriä). Ihmissilmä näkee eri aallonpituuksilla etenevän valon erivärisenä. Aallonpituus lyhenee, kun spektrissä siirrytään keltaisesta ja oranssista purppuraan ja violettiin. Sekä saippuakupla että veden pinnalla oleva ruokaöljykerros näyttävät monivärisiltä eli irisoivilta. Vastaava ilmiö havaitaan asfaltin tai veden pintaan ohueksi kalvoksi levinneessä öljyssä. Molemmissa tapauksissa itse aine, öljy tai saippualiuos, on väritöntä. Kyseessä on ohuessa kalvossa tapahtuva interferenssi-ilmiö. Ohuen kalvon ylä- ja alapinnasta heijastuneet aallot kulkevat hieman eripituisen matkan, kohtaavat ja interferoivat. Vahvistus ja heikennys riippuvat aallonpituudesta ja kalvon paksuudesta. Kun tarkastellaan vinosti kalvoon osuvaa valoa, vahvistus ja heikennys riippuvat vielä tulokulmasta. Näin ollen tietyn paksuisella kalvolla eri aallonpituudet (värit) vahvistavat toisiaan tietyllä tulo- ja heijastuskulmalla. Eri aallonpituuksien vahvistuminen eri kohdissa kalvoa johtuu kalvon paksuuden vaihtelusta. Tämän vuoksi nähdään eri kohdissa kalvoa eri värejä, kun käytetään valkoista valoa. Kun valo osuu kalvoon, jota rajoittaa toiselta puolelta ilma ja toiselta puolelta vesi, jokainen yksittäinen aalto heijastuu sekä kalvon ylä- että alapinnasta. Yläpinnasta heijastumisessa tapahtuu puolen aallon vaihesiirto, koska heijastuminen tapahtuu optisesti tiheämmästä aineesta. Samoin käy alapinnassa. Heijastumisesta ei siis seuraa mitään vaihe-eroa näiden kahden heijastuneen aallon välille. Heijastuneiden aaltojen välille muodostuu vaihe-eroa vain siitä, että alemmasta pinnasta heijastunut aalto kulkee pidemmän matkan kuin yläpinnasta heijastunut aalto. Matkaerosta johtuva vaihe-ero riippuu aallonpituudesta, valon tulokulmasta ja kalvon paksuudesta. Kullakin aallonpituudella interferenssi on siten vahvistava tietyillä heijastumiskulmilla, jotka riippuvat aallonpituudesta ja kalvon paksuudesta. Silmään tuleva valo saapuu eri kohdista kalvoa eri heijastumiskulmilla. Kun kalvon paksuus on lisäksi epätasainen ja muuttuu, värit muodostavat epäsäännöllisiä, muuttuvia kuvioita. Valon interferenssin ja pinnoitepaksuuden välillä on seuraava yhtälö: ::d= {(2N-1)\lambda \over 4n} missä, ::d = pinnoitteen paksuus ::N = 1,2, .. jne kokonaisluku ::\lambda = valon aallonpituus ::n = kalvon taitekerroin == Katso myös == * Interferometri * Moaree (interferenssikuvio) == Lähteet == Luokka:Optiikka Luokka:Kvanttimekaniikka Luokka:Aaltoliike Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dispersio

Dispersio tarkoittaa fysiikassa sitä, että aallon etenemisnopeus riippuu sen taajuudesta. Dispersiiviset aaltoliikkeet voidaan jakaa materiaalidispersioon (esimerkiksi valo väliaineessa), ja geometriseen dispersioon (esimerkiksi aallot vedessä, ääni ohuessa levyssä, radioaalto aaltoputkessa, valo optisessa kuidussa). Jälkimmäinen dispersiomuoto aiheutuu siitä, että aallonpituus on samaa suuruusluokkaa kuin tila, jossa aalto etenee. Systeemissä esiintyvää dispersiota kuvataan dispersiodiagrammilla, jossa pystyakselina on taajuus ja vaaka-akselina aaltoluku. Dispersio aiheuttaa sen, että vaihenopeus ja ryhmänopeus ovat erisuuruisia. Optiikassa dispersio ilmenee niin, että väliaineen taitekerroin n ei ole vakio vaan riippuu aallonpituudesta λ. Dispersion vuoksi eri aallonpituudet eli värit taittuvat Snellin lain mukaisesti hiukan eri suuntiin, jolloin valkoinen valo hajoaa spektriksi. Ilmiö on nähtävissä esimerkiksi sateenkaaressa ja prismassa. Ilmiötä sanotaan värihajonnaksi. ==Dispersio gemmologiassa== Gemmologiassa suuridispersioisia värittömiä kiviä käytetään usein timantin korvikkeena. Mitä suurempi dispersio kivellä on, sitä voimakkaammin kunkin värin taittumiskulma eroaa toisistaan. Näin suuridispersioisilla jalokivillä on kaunis värileikki, josta esimerkiksi timantti on hyvin tunnettu. Muita suuridispersioisia jalokiviä ovat muun muassa zirkoni, titaniitti ja rutiili. Lyijy- eli kristallilasiin lisätään lyijyoksidia joka nostaa lasin dispersiota ja antaa sille näin kauniin värileikin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Aaltoliike Luokka:Optiikka
Luettelo Yhdysvaltain osavaltioista väkiluvun mukaan

Tämä on luettelo Yhdysvaltain osavaltioiden ja erillisalueiden väkiluvusta. ==Luettelo== Sija (2020) Sija (2010) Osavaltio ja erillisalue Väkiluku 2020 Prosentti koko Yhdysvaltain väkiluvusta 2020 1 1 Kalifornia 39 538 223 11,80 % 2 2 Texas 29 145 505 8,70 % 3 4 Florida 21 538 187 6,43 % 4 3 New York 20 201 249 6,03 % 5 6 Pennsylvania 13 011 844 3,88 % 6 5 Illinois 12 812 508 3,82 % 7 7 Ohio 11 799 448 3,52 % 8 9 Georgia 10 711 908 3,20 % 9 10 Pohjois-Carolina 10 439 388 3,12 % 10 8 Michigan 10 077 331 3,01 % 11 11 New Jersey 9 288 994 2,77 % 12 12 Virginia 8 631 393 2,58 % 13 13 Washington 7 705 281 2,30 % 14 16 Arizona 7 151 502 2,13 % 15 14 Massachusetts 7 029 917 2,10 % 16 17 Tennessee 6 910 840 2,06 % 17 15 Indiana 6 785 528 2,02 % 18 19 Maryland 6 177 224 1,84 % 19 18 Missouri 6 154 913 1,84 % 20 20 Wisconsin 5 893 718 1,76 % 21 22 Colorado 5 773 714 1,72 % 22 21 Minnesota 5 706 494 1,70 % 23 24 Etelä- Carolina 5 118 425 1,53 % 24 23 Alabama 5 024 279 1,50 % 25 25 Louisiana 4 657 757 1,39 % 26 26 Kentucky 4 505 836 1,35 % 27 27 Oregon 4 237 256 1,26 % 28 28 Oklahoma 3 959 353 1,18 % 29 30 Connecticut 3 605 944 1,08 % 30 29 Puerto Rico 3 285 874 0,98 % 31 35 Utah 3 271 616 0,98 % 32 31 Iowa 3 190 369 0,95 % 33 36 Nevada 3 104 614 0,93 % 34 33 Arkansas 3 011 524 0,90 % 35 32 Mississippi 2 961 100 0,88 % 36 34 Kansas 2 937 880 0,88 % 37 37 New Mexico 2 117 522 0,63 % 38 39 Nebraska 1 961 504 0,59 % 39 40 Idaho 1 839 106 0,55 % 39 40 Länsi- Virginia 1 793 716 0,54 % 41 41 Havaiji 1 455 271 0,44 % 42 43 New Hampshire 1 377 529 0,41 % 43 42 Maine 1 362 359 0,41 % 44 44 Rhode Island 1 097 379 0,33 % 45 45 Montana 1 084 225 0,32 % 46 46 Delaware 989 948 0,30 % 44 47 Etelä- Dakota 886 667 0,26 % 48 49 Pohjois-Dakota 779 094 0,23 % 49 48 Alaska 733 391 0,22 % 50 51 Columbian liittopiiri 689 545 0,21 % 51 50 Vermont 643 077 0,19 % 52 52 576 851 0,17 % 53 53 Guam 168 485The World Factbook CIA World Factbook. Guam. 1.7.2020. 0,05 % 54 54 Yhdysvaltain Neitsytsaaret 106 235The World Factbook CIA World Factbook. U.S. Virgin Islands. 1.7.2020. 0,03 % 55 56 Pohjois-Mariaanit 51 433The World Factbook CIA World Factbook. Northern Mariana Islands. 1.7.2020. 0,02 % 56 55 Amerikan Samoa 49 437The World Factbook CIA World Factbook. American Samoa. Retrieved 1.7.2020. 0,01 % — — 50 osavaltiota 330 759 736 98,04 % — — 50 osavaltiota + DC 331 449 281 98,91 % — — Kokonaisuus yhteensä 335 110 745 100,00 % == Lähteet == * === Viitteet=== Osavaltioista väkiluvun mukaan Väkiluvun mukaan Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kesäolympialaiset 1956

Vuoden 1956 kesäolympialaiset järjestettiin Melbournessa, Australiassa. Kisojen avajaiset olivat 22. marraskuuta ja päättäjäiset 8. joulukuuta 1956. Melbournen olympiakisojen ratsastustapahtumat käytiin Australian karanteenimääräysten takia Tukholmassa, Ruotsissa 10. kesäkuuta – 17. kesäkuuta. Kyseessä olivat ensimmäiset boikottikisat. Egypti, Libanon ja Irak jäivät pois Suezin kriisin vuoksi. Maat vastustivat Britannian ja Ranskan osallistumista. Espanja, Alankomaat ja Sveitsi jäivät pois Unkarin kansannousun tukahduttamisen vuoksi. Maat vastustivat Neuvostoliiton osallistumista. Kiina jäi pois vastustettuaan Kiinan tasavallan osallistumista omana joukkueenaan. == Valintaprosessi == Melbourne valittiin kisojen isäntäkaupungiksi ennen Argentiinan Buenos Airesia. Äänestystulokset 28\. huhtikuuta 1949 Rooma, Italia Kaupunki Maa Kierros 1 Kierros 2 Kierros 3 Kierros 4 Melbourne 14 18 19 21 Buenos Aires 9 12 13 20 Los Angeles 5 4 5 Detroit 2 4 4 México 9 3 Chicago 1 Minneapolis 1 Philadelphia 1 San Francisco 0 == Lajit == Vuoden 1956 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 145 kilpailutapahtumaa 19 urheilulajissa. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * === Näytöslajit === * * == Osallistuneet maat == Vuoden 1956 kesäolympialaisiin osallistui 72 maata, joista viisi maata, Egypti, Alankomaat, Espanja, Sveitsi ja Kambodža osallistuivat vain Tukholmassa pidettyihin ratsastustapahtumiin. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Mitalitaulukko == Mitalitilaston ykkössijan saavutti Neuvostoliitto. == Lähteet == *
Kesäolympialaiset 1960

Vuoden 1960 kesäolympialaiset järjestettiin Roomassa, Italiassa. Kisojen avajaiset olivat 25. elokuuta ja päättäjäiset 11. syyskuuta 1960. == Valintaprosessi == Kisojen pitopaikka päätettiin Pariisissa, Ranskassa 15. kesäkuuta 1955. Samalla päätettiin myös Talviolympialaisten 1960 pitopaikka. Äänestystulokset Maa Kaupunki Kierros 1 Kierros 2 Kierros 3 Rooma 15 26 35 Lausanne 14 21 24 Detroit 6 11 Budapest 8 1 Bryssel 6 México 6 Tokio 4 == Lajit == Vuoden 1960 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 150 kilpailutapahtumaa 19 urheilulajissa. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Osallistuneet maat == Vuoden 1960 kesäolympialaisiin osallistui 83 maata. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Mitalitaulukko == Mitalitilaston ykkössijan saavutti Neuvostoliitto. == Lähteet == *
Kesäolympialaiset 1964

Vuoden 1964 kesäolympialaiset järjestettiin Tokiossa, Japanissa. Kisojen avajaiset olivat 10. lokakuuta ja päättäjäiset 24. lokakuuta 1964. Maailman ensimmäinen suurnopeusjuna Shinkansen avattiin olympialaisia varten 1. lokakuuta 1964. == Valintaprosessi == Kisojen pitopaikka päätettiin Münchenissä, Länsi-Saksassa 26. toukokuuta 1959. Samalla päätettiin myös Talviolympialaisten 1964 pitopaikka. Äänestystulokset Maa Kaupunki Kierros 1 Tokio 34 Detroit 10 Wien 9 Bryssel 5 == Lajit == Vuoden 1964 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 163 kilpailutapahtumaa 21 urheilulajissa. Eri kulttuureista tulevia urheilijoita ja vieraita varten kehitettiin kuvakirjoitusjärjestelmä, joka esitti sekä urheilulajit että alueen palvelut tyyliteltyjen ihmishahmojen kuvina. Tokion jälkeen siitä tuli olympialaisten pysyvä käytäntö. Tokiossa käytettyjen kuvien suunnittelijat olivat art director Masasa Katzumie ja graafinen suunnittelija Yoshiro Yamashita. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * === Näytöslajit === * * Budō == Kilpailupaikat == === Heritage Zone === * Japanin kansallisstadion – yleisurheilu, avajaiset ja päättäjäiset, hevosurheilu (joukkuehyppy), jalkapallo (loppuottelu) * Yoyogi National Gymnasium – koripallo, uimahypyt, nykyaik.viisiottelu (uinti), uinti * Ryōgoku Kokugikan – nyrkkeily * Tokyo Metropolitan Gymnasium – voimistelu * Nippon Budōkan – judo * Wasedan muistohalli - miekkailu, nykyaik.viisiottelu (miekkailu) === Tokyo Bay Zone === * Karasuyama-machi / Chōfu / Fuchū / Sasazuka-machi / Shinjuku - yleisurheilu (maraton, 50 km kävely) * Hachioji Velodrome - pyöräily (rata) * Hachiōjin kaupunki - pyöräily (maantie) * Shibuya Kōkaidō - painonnosto * Kemigawa Park, Tokion yliopisto - nykyaik.viisiottelu (juoksu) * Komazawa Hockey Fields – maahockey * Korakuenin jääpalatsi - nyrkkeily * Todan soutustadion – soutu ok === Ulkopuoliset kilpailupaikat === * Tokorozawan ampumarata, Saitama - trap-ammunta * Camp Asaka – ammunta, nykyaik.viisiottelu (ammunta) * Enoshima – purjehdus * Sagama-järvi - melonta * Yokohama Cultural Gymnasium – lentopallo * Karuizawa - ratsastus === Tokion ulkopuolella sijaitsevat jalkapallostadionit === * Nagai-stadion, Osaka * Yokohama Mitsuzawa Football Stadium, Jokohama * Ōmiya Football Field, Saitama * Miyagi Stadium, Sendai * Prince Chichibu Memorial Stadium, Aoyama/Tokio == Osallistuneet maat == Vuoden 1964 kesäolympialaisiin osallistui 94 maata, mutta Libyan ainoa osanottaja vetäytyi kisojen maratonkilpailuista. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * == Mitalitaulukko == Mitalitilaston ykkössijan saavutti Yhdysvallat. == Lähteet == *
Luettelo Thaimaan saarista

Tämä on luettelo Thaimaan saarista. Huomaa, että nimet alkavat yleensä Ko- sanalla (, usein myös sanoilla Koh, Go tai Goh), joka tarkoittaa saartaTao Koh Samui. Huomaa myös, että eri kartoissa thainkielisen sanan kirjoitusasu voi olla erilainen. Esimerkiksi Ko Mak voi näkyä Koh Mak, Koh Maak tai jopa Koh Mark -nimisenä. Alla olevassa luettelossa on muutamia erilaisia kartoissa näkyneitä kirjoitusasuja. *Ko Chang (Koh Chang) *Ko Kham (Koh Kham) *Ko Klum (Koh Klum, Ko Kloom, Koh Kloom) *Ko Kut (Koh Kood) *Ko Kra Dad (Koh Kra Dad, Ko Kradad, Koh Kradad) *Ko Lao Ya (Koh Lao Ya, Ko Laoya, Koh Laoya) *Ko Lim (Koh Lim) *Ko Maisi Lek (Koh Maisi Lek) *Ko Mak (Koh Mak, Ko Mark, Koh Mark) *Ko Man Nai (Koh Man Nai, Ko Munnok, Koh Munnok) *Ko Man Nok (Koh Man Nok, Ko Munnai, Koh Munnai) *Ko Mun (Koh Mun) *Ko Ngam (Koh Ngam) *Ko Pha Ngan (Koh Pha Ngan) *Ko Phi (Koh Phi) *Ko Pli (Koh Pli) *Phi Phi -saaret **Ko Phi Phi Lee (Koh Phi Phi Lee) **Ko Phi Phi Don (Koh Phi Phi Don) *Ko Phrao Nai (Koh Phrao Nai) *Ko Phrao Nok (Koh Phrao Nok) *Ko Raet (Koh Raet) *Ko Rang (Koh Rang, Ko Rung, Koh Rung) *Ko Rom (Koh Rom) *Ko Rayang Nai (Koh Rayang Nai) *Ko Rayang Nok (Koh Rayang Nok) *Ko Salak (Koh Salak) *Ko Samet (Koh Samet) *Ko Samui (Koh Samui) *Ko Suwan (Koh Suwan) *Ko Tao (Koh Tao) *Ko Wai (Koh Wai) *Ko Yuak (Koh Yuak) *Phuket *Similansaaret == Lähteet == == Aiheesta muualla == Thaimaan saaret *
Ko Mak

Ko Mak () on pieni trooppinen saari Tratin provinssissa, Thaimaassa. Elinkeino on matkailu. Ko Changin menestyksen myötä Ko Mak on tullut hiljaisuutta ja yksityisyyttä vaativien matkailjoiden tietoisuuteen. Ko Mak on osa Moo Ko Changin meriluonnonpuistoaluetta. == Maantiede == Ko Makissa on 27 kilometriä rannikkoa, monta pitkää hiekkarantaa, muutama kukkula ja sen koko on noin 16 neliökilometriä. Saarella on kymmenisen bungalow-lomamökkikylää. Matkailijoille tarkoitettuihin aktiviteetteihin kuuluvat snorklaus, laitesukellus, mopoajelut sekä melonta merikajakilla, myös hiljaisen kauden aikana.Koh Mak: Thailand's Best Kept Secret . Good-time Resort. Viitattu 4.7.2017. == Lähisaaret == Alhaisen laskuveden aikaan on mahdollista kävellä Ko Kham -saarelle, joka on Ko Makia pienempi ja sijaitsee alle kilometrin päässä luoteessa. Ko Phi on myös luoteessa Ko Makiin nähden. Ko Phissä ei ole asutusta. Ko Khamiin ja Ko Phiihin on helppo meloa merikajakilla Ko Makin luoteisosan lomamökeiltä. Kummallakin pikkusaarella on snorklauspaikkoja. == Yhteydet saarelle == Laivamatka saarelle kestää hitaammalla veneellä mantereelta Laem Ngopista noin kolme tuntia ja pikaveneellä tunnin. Myös Ko Changilta pääsee Koh Makille puuveneillä ja pikaveneillä. Bang Baon laiturilta pääsee molemmilla ja Kai Bae Hutista pikaveneellä. == Katso myös == * Luettelo Thaimaan saarista ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Koh Mak, esittely . Hiekkarannat.com sivusto * Ko Makin historiasta . Kohmak.co.uk. Luokka:Thaimaan saaret
Ko Phi

Ko Phi pieni asumaton saari Ko Mak -saaren lähellä, Tratin provinssissa, Thaimaassa. Saarelle voi meloa merikajakilla Ko Mak -saarelta. Ko Phi -saarella on kehuttuja snorklauspaikkoja. == Katso myös == * Luettelo Thaimaan saarista Luokka:Thaimaan saaret
430

== Tapahtumia == * Pyhä Patrik saapuu Irlantiin lähetystyöhön. == Syntyneitä == * Julius Nepos, Länsi-Rooman keisari == Kuolleita == * 28. elokuuta – kristillinen filosofi kirkkoisä Augustinus * Plutarkhos Ateenalainen, filosofi Luokka:400-luku
Ko Kham

Ko Kham on pieni saari Ko Mak -saaren lähellä Ko Changin merikansallispuistossa, Tratin provinssissa, Thaimaassa. Ko Kham -saarelle on helppo meloa merikajakilla Ko Mak -saarelta. Sinne on myös mahdollista kävellä alhaisen laskuveden aikaan. Ko Kham -saarella on mukavia snorklauspaikkoja, riippuen tuulensuunnasta. Erityisesti eteläpuolella on ranta, jossa meri on usein rauhallinen, mukava hiekkadyynit, mustia laavakiviä, joihin on kiinnittynyt koko joukko simpukoita. Siellä voi myös nähdä erilaisien rapujen juoksentelevan. Mustien kivien lähellä voi nähdä mustia merisiilejä, joilla on pallomainen keskus, noin 15-30 senttimetriä halkaisijaltaan, ja ohuita piikkejä, noin 30-50 senttimetriä pitkiä. Piikkien päissä on ilmeisesti myrkyllisiä neuloja, jotka voivat katketa ihon sisään. Paikallisten mukaan myrkky on kiusallista ja kivuliasta mutta ei kuolettavaa. Mikäli neuloja saa ihoonsa, pitäisi ne rikkoa esimerkiksi lyömällä sopivan kokoisella kivellä ne pirstaksi ihon sisään. Thain kielellä nimi on Hoi Ment (หอยเม่น). == Kuvia == Tiedosto:Ko kham2.jpg|Ko Khamin ranta ja hiekkasärkkä. Tiedosto:Ko kham1.jpg|Majoja Ko Khamin rannassa. Tiedosto:Ko kham4.jpg|Vulkaanista kiveä Ko Khamin rannassa. == Katso myös == * Luettelo Thaimaan saarista Luokka:Thaimaan saaret
Iljušin Il-86

Iljušin Il-86 on neuvostoliittolainen keskipitkän matkan laajarunkoinen matkustajakone, jonka ensilento tapahtui 22. joulukuuta 1976. Il-96-300 on Il-86:sta kehitetty pitkän matkan versio, jossa on lyhennetty runko ja pidempi lentomatka. == Tekniset tiedot == == Lähteet == * ==Aiheesta muualla== Luokka:Neuvostoliittolaiset matkustajalentokoneet Il-086
Uikut

Uikut (Podicipedidae) on uikkulintujen lahkon (Podicipediformes) ainoa heimo. Uikut ovat vesilintuja ja sopeutuneet erityisesti sukelteluun. Niiden jalat ovat ruumiin takaosassa, joten ne kävelevät kömpelösti. Lajeista silkkiuikku, härkälintu, pikku-uikku ja mustakurkku-uikku pesivät Suomessa. Mustakaulauikku on alueella harvinainen vieras. Suomessa pesivät uikut saapuvat pesimäpaikoilleen välittömästi jäidenlähdön jälkeen. Pesä on vaatimaton vesikasvien osista koostuva lautta, joka on kiinnitetty ruo'onkorsilla tukevasti ympäröiviin kasveihin. Uikut munivat 1–2 vuorokauden välein 2–7 munaa, tavallisesti neljä. Munien väri on aluksi valkoinen, mutta kosteat pesäainekset värjäävät ne muutamassa päivässä vaaleanruskeiksi. Muninnan huippu on toukokuussa, mahdollinen uusintapesinnän muninta jatkuu heinäkuulle. Haudonta kestää 20–29 vuorokautta. Molemmat emot osallistuvat haudontaan. Poistuessaan pesältä emot peittävät munat tuoreilla kasvinosilla suojaksi pesärosvoilta. == Katso myös == *Luettelo uikkulinnuista * Suomessa pesivät uikkulinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen == Lähteet == * 10. painos == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Uikut (Podicipedidae) *ITIS: Podicipedidae *Internet Bird Collection: Uikku-videoita * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ulappakeijulinnut

Ulappakeijulinnut (Procellariiformes) ovat merilintuja. Ne jaetaan albatrosseihin, keijuihin, ulappaliitäjiin ja ulappakeijuihin. Ulappakeijulinnuilla on suora, koukkupäinen nokka ja putkimaiset sieraimet, ja niiden sierainrauhaset poistavat kehosta meriveden sisältämän suolan. Suurien lajien siivet ovat pitkät ja kapeat, ja ne voivat liitää merellä pitkiä aikoja lyömättä siivillään juuri ollenkaan. Pienimillä lajeilla siivet ovat lyhyemmät ja siiveniskut lentäessä nopeita ja lepattavia. Ulappakeijulinnut käyttävät ravinnokseen kalaa, äyriäisiä, planktonia ja nilviäisiä. == Evoluutio == Neoaves jakautui kahteen kehityslinjaan noin 79,6 miljoonaa vuotta sitten. Yhdestä kehittyivät varpuslinnut (Passeriformes), toisesta jalohaukkalinnut (Falconiformes), rantalinnut (Charadriiformes), ulappakeijulinnut (Procellariiformes), kuikkalinnut (Gaviiformes), haikaralinnut (Ciconiiformes) ja pingviinilinnut (Sphenisciformes).A.J.Baker, S.L.Pereira, O.P.Haddrath and K.A.Edge. 2006. Multiple gene evidence for expansion of extant penguins out of Antarctica due to global cooling. Proc Biol Sci. 273 vsk., no. 1582, s. 11–17Slack, K.E., Jones, C.M., Ando, T., Harrison G.L., Fordyce R.E., Arnason, U. and Penny, D. (2006). "Early Penguin Fossils, plus Mitochondrial Genomes, Calibrate Avian Evolution." Molecular Biology and Evolution, 23(6): 1144-1155. PDF fulltext Supplementary Material. Pingviinilinnuilla ja ulappakeijulinnuilla on luultavasti yhteinen esi-isä, joka tutkijoiden mukaan eli Gondwanalla noin 71 miljoonaa vuotta sitten, kun Australia, Etelämanner ja Etelä-Amerikka olivat kiinni toisissaan ja suuri maa-alue sijaitsi etelämpänä. == Suomessa tavatut lajit == Suomessa ulappakeijulinnut ovat harvinaisuuksia. Alueella on tavattu seuraavat lajit: ;Ulappaliitäjät * myrskylintu - Fulmarus glacialis * nokiliitäjä - Puffinus griseus * pikkuliitäjä - Puffinus puffinus ;Ulappakeijut * madeirankeiju - Hydrobates castro * merikeiju - Hydrobates pelagicus * myrskykeiju - Hydrobates leucorhous ==Lähteet== * === Viitteet === * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pelikaanilinnut

Pelikaanilinnut (Pelecaniformes) on lintujen lahko. Perinteisesti siihen on luettu kuusi heimoa, mutta nykyään se käsittää luokittelusta riippuen viisi tai kymmenen heimoa. == Luokittelu == Perinteisesti pelikaanilintuihin on luettu kuusi heimoa: pelikaanit (Pelecanidae), käärmekaulat (Anhingidae), fregattilinnut (Fregatidae), tropiikkilinnut (Phaethontidae), suulat (Sulidae) ja merimetsot (Phalacrocoracidae). Viimeaikaiset tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että ryhmä ei ole monofyleettinen. Pelikaanit ovat nimittäin tosiasiassa läheisintä sukua iibiksille (Threskiornithidae), haikaroille (Ardeidae), varjohaikaroille (Scopidae) ja kenkänokille (Balaenicipitidae), jotka perinteisesti luokitellaan haikaralintuihin (Ciconiiformes). Tällöin varsinaisia haikaralintuja ovat ainoastaan kattohaikarat (Ciconiidae). Tropiikkilinnut puolestaan eivät ole sukua millekään pelikaanilinnulle, kuten aiemmin luultiin. Taksonomisen ristiriidan ratkaisemiseksi BirdLife International ja monet tieteelliset julkaisut, kuten Handbook of the Birds of the World, noudattavat nykyään luokittelua, jossa entisestä pelikaanilintujen lahkosta on siirretty kaikki heimot pelikaaneja ja tropiikkilintuja lukuun ottamatta uuteen Suliformes-lahkoon. Haikaralinnuista on siirretty neljä heimoa pelikaanilintuihin, ja kattohaikarat on jätetty yksin Ciconiiformes- lahkoon. Yhdessä nämä kolme lahkoa, Pelecaniformes, Suliformes ja Ciconiiformes, muodostavat ryhmän Pelecanimorphae. Seuraava kladogrammi kuvaa Pelecanimorphae-ryhmän lahkojen ja heimojen välisiä sukulaisuussuhteita: Howard and Moore Complete Checklist of the Birds of the World, jota Suomen Lajitietokeskus ja BirdLife Suomi seuraavat, käyttää kuitenkin erilaista luokittelua, jossa pelikaanlintujen lahkoa on laajennettu käsittämään koko Pelecanimorphae-ryhmä. Lahko jakautuu kahteen alalahkoon, joista Ciconii vastaa Ciconiiformes-lahkoa ja Pelecani vastaa Pelecaniformes- ja Suliformes- lahkoja. Alla on esitetty Howard and Moore Complete Checklist of the Birds of the World -teoksessa käytetty luokittelu: * Lahko: Pelikaanilinnut (Pelecaniformes) ** Alalahko: Ciconii *** Yläheimo: Ciconioidea **** Heimo: Kattohaikarat (Ciconiidae) ** Alalahko: Pelecani *** Yläheimo: Pelecanoidea **** Heimo: Pelikaanit (Pelecanidae) **** Heimo: Varjohaikarat (Scopidae) **** Heimo: Kenkänokat (Balaenicipitidae) *** Yläheimo: Ardeoidea **** Heimo: Haikarat (Ardeidae) **** Heimo: Iibikset (Threskiornithidae) *** Yläheimo: Suloidea **** Heimo: Fregattilinnut (Fregatidae) **** Heimo: Suulat (Sulidae) **** Heimo: Merimetsot (Phalacrocoracidae) **** Heimo: Käärmekaulat (Anhingidae) == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Haikaralinnut

Haikaralinnut (Ciconiiformes) on suurikokoisten, lentokykyisten lintujen lahko. Siihen luokiteltiin aiemmin myös haikarat (Ardeidae) ja iibikset (Threskiornithidae), mutta nykyään siihen luetaan vain kattohaikarat (Ciconiidae). Se on suulalinnut (Suliiformes) ja pelikaanilinnut (Pelecaniformes) sisältävän kladin sisarryhmä. == Fylogenia == Vasarapäähaikaran (Scopus umbretta) asema luokittelussa on ollut epävarma, ja se on tavallisesti sijotettu omaan heimoonsa, mutta AOU lukee sen pelikaanien heimoon. HBW Alive sijoittaa sen kuitenkin omaan heimoonsa, mitä kladogrammi alla myös kuvastaa.Elliott, A., Garcia, E.F.J. & Boesman, P. (2016). Hamerkop (Scopus umbretta). In: del Hoyo, J., Elliott, A., Sargatal, J., Christie, D.A. & de Juana, E. (eds.). Handbook of the Birds of the World Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona. == Katso myös == * Luettelo Suomen haikaralinnuista * Suomessa pesivät haikaralinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jalohaukkalinnut

Jalohaukkalinnut (Falconiformes) on lihaasyövien lintujen lahko. == Luettelo == Suomessa esiintyvät jalohaukkalinnut ja niiden lajit === Jalohaukat - Falconidae === *Aavikkohaukka - Falco cherrug (SH) *Ampuhaukka - Falco columbarius *Muuttohaukka - Falco peregrinus *Nuolihaukka - Falco subbuteo *Pikkutuulihaukka - Falco naumanni (SH) *Punajalkahaukka - Falco vespertinus (H) *Tuulihaukka - Falco tinnunculus *Tunturihaukka - Falco rusticolus (H) *Välimerenhaukka - Falco eleonorae (SH) H=Harvinaisuus, SH=Suurharvinaisuus ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Jalohaukkalinnut de:Greifvögel fy:Rôffûgels it:Accipitriformes nl:Roofvogels ja:タカ目 pl:Szponiaste sk:Dravce
Kurkilinnut

Kurkilinnut (Gruiformes) on lintujen lahko, johon kuuluu nykyisin 10 heimoa. Aiemmin myös arojuoksija ja pyyjuoksijat luokiteltiin kurkilinnuiksi.BirdLife Suomen arkisto (2000): Lahkot, heimot ja niiden lajimäärät Luettu 5.4.2011 == Katso myös == * Luettelo Suomen kurkilinnuista * Suomessa pesivät kurkilinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hietakyyhkylinnut

Hietakyyhkylinnut tai hietakanalinnutSuomessa tavatut lintulajit BirdLife Suomi. Haettu 29.11.2010 (Pterocliformes) on lahko lintujen (Aves) luokassa. Lahkoon kuuluu 16 lajia, joita esiintyy vanhan maailman avomailla ja puoliaavikoilla. Kaikki lajit luetaan hietakyyhkyjen (Pteroclidae) heimoon, joka jakautuu kahteen sukuun. Hietakyyhkyt ovat läheistä sukua kahlaajille ja kyyhkyille, ja ne luokiteltiinkin aiemmin kyyhkylintujen (Columbiformes) lahkoonBirdLife Suomen arkisto (2000): Lahkot, heimot ja niiden lajimäärät Luettu 6.4.2011. ==Ulkonäkö ja koko== Hietakyyhkyt ovat keskikokoisia lintuja. Niillä on pieni pää ja lyhyt kaula sekä voimakas ja pullea ruumis. Siivet ovat pitkät ja teräväkärkiset. Useimmilla lajeilla keskimmäiset pyrstösulat ovat pitkät ja jouhimaiset. ==Ravinto== Hietakyyhkyt käyttävät ravinnokseen kasvinosia. Ne kerääntyvät aamuisin tai iltaisin pitkien matkojen päästä juomapaikoille . ==Lisääntyminen== Hietakyyhkyt munivat kaksi tai kolme munaa suoraan maahan. == Suvut ja lajit == ===Arokyyhkyt – Syrrhaptes=== *Arokyyhky – Syrrhaptes paradoxus (SH) *Tiibetinarokyyhky – Syrrhaptes tibetanus ===Hietakyyhkyt – Pterocles=== *Afrikanhietakyyhky – Pterocles gutturalis *Helmihietakyyhky – Pterocles burchelli *Hietakyyhky – Pterocles orientalis *Intianhietakyyhky – Pterocles indicus *Jouhihietakyyhky – Pterocles alchata *Kirjohietakyyhky – Pterocles bicinctus *Kruunuhietakyyhky – Pterocles coronatus *Madagaskarinhietakyyhky – Pterocles personatus *Naamiohietakyyhky – Pterocles decoratus *Namibianhietakyyhky – Pterocles namaqua *Pitsihietakyyhky – Pterocles lichtensteinii *Saharanhietakyyhky – Pterocles quadricinctus *Savannihietakyyhky – Pterocles exustus *Täplähietakyyhky – Pterocles senegallus SH=Suurharvinaisuus Suomessa == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Interflug

Interflug (saks. Interflug GmbH, Gesellschaft für Internationalen Flugverkehr mbH) oli Saksan demokraattisen tasavallan kansallinen lentoyhtiö. Se lensi enimmäkseen neuvostoliittolaisilla koneilla kuten Iljušin Il-62 ja Tupolev Tu-134, mutta loppuvaiheessa sen kalustoon kuului myös Airbusin A310-koneita. Yhtiö lakkautettiin kannattamattomana vuonna 1991 Saksan jälleenyhdistyttyä. Interflug lensi viimeiset lentonsa Berliinistä Wieniin ja takaisin Tu-134 -koneella 30. huhtikuuta 1991. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Entiset saksalaiset lentoyhtiöt Luokka:Saksan demokraattinen tasavalta
CAAK

CAAK (Chosonminhang Korean Airways) oli Pohjois-Korean valtiollinen lentoyhtiö ja Air Koryon (v:sta 1993) edeltäjä. Yhtiö perustettiin 1954 Korean sodan aikana 1950 perustelun neuvostoliittolais-korealaisen lentoyhtiö SOKAO:n seuraajaksi. Yhtiö aloitti toimintansa Lisunov Li-2-, Antonov An-2- ja Iljušin Il-12 -koneilla. Myöhemmin kalustoa täydennettiin neuvostoliittolaisvalmisteisella Iljušin Il-14 -mallilla. CAAK:n ensimmäinen suihkukone oli 1975 toimitettu Tupolev Tu-154 Prahan ja Itä-Berliinin reiteille. Vuonna 1982 pitkiä matkoja varten (mm. Pjongjangin ja Moskovan väliselle reitille) hankittiin nelimoottorinen Iljušin Il-62, jolla nykyäänkin lennetään Air Koryon pitkän matkan lennot. Yhtiöllä oli 2 500 työntekijää ja noin 25 lentokonetta, mm. An-24, Iljušin Il-18, Iljušin Il-62, Tupolev Tu-134,Tupolev Tu-154 sekä rahtikuljetuksia varten Iljušin Il-76. == Lähteet == Luokka:Pohjoiskorealaiset lentoyhtiöt Luokka:Entiset lentoyhtiöt Luokka:Kansalliset lentoyhtiöt
Pulkovo Aviation Enterprise

Pulkovo Aviation Enterprise () on entinen venäläinen valtio-omisteinen lentoyhtiö. Nimensä se sai Pietarissa sijaitsevan Pulkovon lentoaseman mukaan. Yhtiö perustettiin Aeroflotin paikalliseksi osastoksi Leningradissa 24. kesäkuuta 1932. Lokakuussa 2006 se sulautettiin yhteen toisen, sitä pienemmän ja uudemman valtiollisen yhtiön GTK Rossijan kanssa, ja uuden yhtiön nimeksi tuli Rossija. == Reittikohteet == Tammikuussa 2005 Pulkovo Aviation Enterprise lensi säännöllisesti seuraaviin kohteisiin: *Kotimaan kohteet: Adler/Sotši, Arkangeli, Barnaul, Bratsk, Habarovsk, Irkutsk, Jekaterinburg, Kaliningrad, Kemerovo, Krasnodar, Krasnojarsk, Mineralnye Vody, Moskova, Murmansk, Nižnevartovsk, Norilsk, Novosibirsk, Novyi Urengoi, Petropavlovsk-Kamtšatski, Pietari, Rostov, Samara, Surgut, Tjumen, Tšeljabinsk, Ufa ja Vladivostok. *Ulkomaan kohteet: Almaty, Amsterdam, Ateena, Baku, Berliini, Biškek, Budapest, Dušanbe, Düsseldorf, Frankfurt, Geneve, Hampuri, Hannover, Helsinki, Istanbul, Jerevan, Karaganda, Kiova, Kööpenhamina, Lontoo, Milano, München, Pariisi, Peking, Praha, Salzburg, Samarkand, Soul, Sofia, Taškent, Tbilisi, Tel Aviv ja Tukholma. == Laivasto == Heinäkuussa 2006: * Boeing 737-500 5 kpl * Iljušin Il-86 7 kpl * Tupolev Tu-134A 11 kpl * Tupolev Tu-154B-2 7 kpl * Tupolev Tu-154M 19 kpl == Onnettomuudet == 22\. elokuuta 2006 yhtiön Tupolev Tu-154 -matkustajakone matkalla Anapasta Pietariin syöksyi maahan lähellä Donetskia Ukrainassa BBC: Russian plane crashes in Ukraine. Kaikki 160 matkustajaa ja kymmenen hengen miehistö kuolivat. Matkustajista viisi oli ulkomaalaisia, heistä yksi oli 21-vuotias oululainen insinööriopiskelija, jolla oli Suomen ja Venäjän kaksoiskansalaisuus. Onnettomuuden syyksi on kerrottu ukkosmyrsky. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Rossija- lentoyhtiön sivut Luokka:Entiset venäläiset lentoyhtiöt‎
Iljušin

Iljušin (, , ) on venäläinen lentokonesuunnittelutoimisto ja -valmistaja. Se on perustettu Neuvostoliitossa 13. tammikuuta 1933 alkujaan toisella nimellä (Tuotantolaitos 39:n kokeellisten lentokoneiden rakentamisen keskussuunnittelutoimisto). Sergei Iljušin asetettiin sen johtajaksi. Tästä sai alkunsa Iljušinin lentokoneiden suunnittelutyö, johon koostui aluksi vain seitsemän hengen suunnitteluryhmästä. Myöhempien vuosien aikana Iljušinin lentokoneita on valmistettu yhteensä yli 60 000 kappaletta. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Moskovassa. Yhtiön paljon käytettyjä siviililentokoneita ovat Iljušin Il-62 ja Iljušin Il-86. ==Yrityksen perustaja== Yrityksen ensimmäinen johtaja ja pitkäaikainen pääsuunnittelija oli Sergei Iljušin (1894-1977). Hän toimi vuodesta 1916 lentomekaanikkona. Hän työskenteli vuodesta 1918 puna-armeijassa ensin lentomekaanikkona, sitten sotilaskomissaarina ja johti vuodesta 1921 lentokoneiden korjauslinjaa. Hän valmistui ilmavoimien teknisestä akatemiasta 1926. Vuonna 1931 hän organisoi ja ryhtyi johtamaan lentokoneiden suunnittelutoimistoa, joka ryhtyi suunnittelemaan kolmea erityyppistä lentokonetta: hävittäjää, pommittajaa ja matkustajalentokonetta. Sergei Iljušinin johdolla valmistui useita lentokonemalleja. Hänet palkittiin monin korkein ansiomerkein. ==Malleja== Iljušinin suunnittelemia lentokonemalleja, kylmän sodan ajalta on mainittu myös Nato-koodinimi lainausmerkeissä. Sitä aiemmat koneet osallistuivat toiseen maailmansotaan. Osa Iljušinin lentokoneista on matkustajalentokoneita. Ensimmäiset yhtiön suunnittelemat lentokonemallit valmistuivat jo toisen maailmansodan aikana. Näitä lentokonemalleja olivat (sarjatuotannon käynnistämisvuoden mukaan): Iljušin DB-3 (1936/1939 DB-3F), Iljušin Il-2 (1940), Iljušin Il-4 (1941) ja Iljušin Il-10 (1944). Yhtiö suunniteli ja valmisti myös prototyyppikoneita (kuten DB-4 ja Il-6 jo toisen maailmansodan aikana), joita ei otettu tuotantoon. * DB-3, DB-3F, DB-3T * Iljušin Il-2 (" Šturmovik") * Iljušin Il-4, Il-4T * Iljušin Il-10 * Iljušin Il-12 ("Coach") * Iljušin Il-14 ("Crate") * Iljušin Il-18 ("Coot") * Iljušin Il-20 ("Coot-A") * Iljušin Il-22 * Iljušin Il-24 * Iljušin Il-28 ("Beagle") * Iljušin Il-38 ("May") * Iljušin Il-46 * Iljušin Il-54 ("Blowlamp") * Iljušin Il-62, Il-62M ("Classic") * Iljušin Il-76 ("Candid") (Berijev A-50 Šmel "Mainstay") * Iljušin Il-78 ("Midas") * Iljušin Il-86 ("Camber") * Iljušin Il-87 ("Maxdome") * Iljušin Il-96 (Il-96-300) * Iljušin Il-114 * Iljušin Il-214 Multi-Role Transport Aircraft ("MTA") ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Aseteollisuus
Käkilinnut

Käkilinnut (Cuculiformes) on lintulahko, johon kuuluu käkien heimo ja noin 140 lajia. Lahko on kiistanalainen, ja hoatsinit ja turakot ovat olleet aiemmin osa käkilintujen lahkoa. Suomessa on tavattu kaksi käkilintulajia: käki ja harakkakäki.Suomessa tavatut lintulajit Rariteettikomitea, BirdLife Suomi. Luettu 6.4.2011 == Käkilintuheimot == *Käet (Cuculidae) == Lähteet == *
Kehrääjälinnut

Kehrääjälinnut (Caprimulgiformes) on lintujen lahko, jonka lähes kaikki lajit ovat hyönteissyöjiä ja yölintuja. Lahko on saanut nimensä kehräämistä muistuttavan äänen takia. Kehrääjälintujen lahkoon kuuluu viisi heimoa.BirdLife Suomen arkisto (2000): Lahkot, heimot ja niiden lajimäärät Luettu 6.4.2011 Varsinaisten kehrääjien (Caprimulgidae) heimon lajeja tavataan lähes kaikkialla maapallolla. Ainoa Suomessa esiintyvä laji on kehrääjä (Caprimulgus europaeus)Suomessa tavatut lintulajit Rariteettikomitea, BirdLife Suomi. Luettu 6.4.2011. Kehrääjät ovat keskikokoisia ja ne ovat sopeutuneet saalistamaan suuria lentäviä hyönteisiä hämärässä tai pimeässä ilmasta. Niillä on iso kita ja voimakkaat sukaset suupielissä, jalat ovat lyhyet ja nokka pieni. Puku on pehmeä, ruskeankirjava, pyrstöissä ja siivissä usein valkoisia signaalilaikkuja. Kehrääjät lepäävät päivällä maassa tai pitkittäin oksalla. Uusimmissa luokituksissa kehrääjälinnut on yhdistetty pöllölintujen (Strigiformes) lahkoon. == Lähteet == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Säihkylinnut

Säihkylinnut (Coraciiformes) on lintujen lahko. == Suomessa tavatut lajit == *Heimo Alcedinidae - kuningaskalastajat **Alcedo atthis - kuningaskalastaja *Heimo Meropidae - mehiläissyöjät **Merops persicus - vihermehiläissyöjä (SH) **Merops apiaster - mehiläissyöjä (H) *Heimo Coraciidae - sininärhet, vanh. säihkynärhetSuomessa tavatut lintulajit Rariteettikomitea, BirdLife Suomi. Luettu 4.4.2011. **Coracias garrulus - sininärhi (SH) *Heimo Upupidae - harjalinnut **Upupa epops - harjalintu (H) H=Harvinaisuus, SH=Suurharvinaisuus Suomessa == Lähteet == *