EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Gone Are the Days

Gone Are the Days on norjalaisen DJ-tuottajan Kygon musiikkikappale, jolla vierailee myös brittiläislaulaja James Gillespie. Sen julkaisi Sony Music digitaalisesti ladattavana singlenä 16. huhtikuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet molemmat sen esittäjistä, joista Kygo vastasi myös sen tuotannosta. "Gone Are the Days" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kolmenkymmenen parhaan joukkoon Norjassa ja Ruotsissa. Lisäksi se pääsi Sveitsissä listasijalle 62. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2021 kappaleet Luokka:Kygon kappaleet
Barack Obaman hallitus

Barack Obaman hallitus () oli vallassa Barack Obaman presidenttikaudella 2009–2016. == Ministerit == Virka Viranhaltija Virassa Kuva Presidentti Barack Obama 2009–2017 Varapresidentti Joe Biden 2009–2017 Ulkoministeri Hillary Clinton 2009–2013 John Kerry 2013–2017 Valtiovarainministeri Timothy Geithner 2009–2013 Jack Lew 2013–2017 Puolustusministeri Robert Gates 2006–2011 Leon Panetta 2011–2013 Chuck Hagel 2013–2015 Ashton Carter 2015–2017 Oikeusministeri Eric Holder 2009–2015 Loretta Lynch 2015–2017 Sisäministeri Ken Salazar 2009–2013 Sally Jewell 2013–2017 Maatalousministeri Tom Vilsack 2009–2017 Kauppaministeri Gary Locke 2009–2011 John Bryson 2011–2012 Penny Pritzker 2013–2017 Työministeri Hilda Solis 2009–2013 Tom Perez 2013–2017 Terveysministeri Kathleen Sebelius 2009–2014 Sylvia Mathews Burwell 2014–2017 Asunto- ja kaupunkikehityksen ministeri Shaun Donovan 2009–2014 Julián Castro 2014–2017 Liikenneministeri Ray LaHood 2009–2013 Anthony Foxx 2013–2017 Energiaministeri Steven Chu 2009–2013 Ernest Moniz 2013–2017 Opetusministeri Arne Duncan 2009–2016 John King, Jr. 2016–2017 Veteraaniasiainministeri Eric Shinseki 2009–2014 Robert McDonald 2014–2017 Kotimaan turvallisuuden ministeri Janet Napolitano 2009–2013 Jeh Johnson 2013–2017 Valkoisen talon kansliapäällikkö Rahm Emanuel 2009–2010 William M. Daley 2011–2012 Jack Lew 2012–2013 Denis McDonough 2013–2017 Kauppaedustaja Ron Kirk 2009–2013 Michael Froman 2013–2017 Yhdistyneiden kansakuntien suurlähettiläs Susan Rice 2009–2013 Samantha Power 2013–2017 Talousneuvonantajien neuvoston puheenjohtaja Christina Romer 2009–2010 Austan Goolsbee 2010–2011 Alan B. Krueger 2011–2013 Jason Furman 2013–2017 Ympäristönsuojeluviraston pääjohtaja Lisa P. Jackson 2009–2013 Gina McCarthy 2013–2017 Pienyrityshallinnon johtaja Karen Mills 2009–2013 Maria Contreras-Sweet 2013–2017 Valkoisen talon budjettijohtaja Peter R. Orszag 2009–2010 Jack Lew 2010–2012 Sylvia Mathews Burwell 2013–2014 Shaun Donovan 2014–2017 == Lähteet == *Yhdysvaltain poliittinen järjestelmä Suomen Washingtonin suurlähetystö * Obama
Love Me Now

Love Me Now on norjalaisen DJ-tuottajan Kygon musiikkikappale, jolla vierailee myös saksalainen laulaja-lauluntekijä Zoe Wees. Sen julkaisi RCA Records digitaalisesti ladattavana singlenä 13. elokuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Kygo, Hight, Patrick Pyke Salmy, Ricardo Muñoz ja Wees, joista ensimmäinen myös tuotti sen. Kappaleelle on tehty sekä animoitu että virallinen musiikkivideo. Animoitu video julkaistiin singlen julkaisupäivänä ja virallinen video 21. syyskuuta 2021. Virallinen video kuvattiin Bahamansaarten Exumasissa. "Love Me Now" sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, sillä esimerkiksi Niko Sani edm.comista kehui kappaletta "huumaavaksi, hyvän mielen kesähymniksi sekä täydelliseksi päättyneen kesän balladiksi". Kaupallisesti kappale oli puolestaan kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kahdenkymmenen parhaan joukkoon Norjassa ja Ruotsissa sekä kolmenkymmenen parhaan joukkoon Sveitsissä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2021 kappaleet Luokka:Kygon kappaleet
In hoc signo vinces

In hoc signo vinces on latinankielinen toteamus, joka tarkoittaa suomeksi ’Tässä merkissä olet voittava’, lyhennettynä I.H.S. Historiallisen myytin mukaan Konstantinus Suuri näki Roomassa ennen Mulviuksen sillan taistelua vuonna 312 näyn, jossa nousevan auringon yläpuolella oli valoristi ja sen ympärillä teksti ”tällä voitat”. Taistelussa Konstantinus voitti vastustajansa Maxentiuksen ja nousi keisariksi.Kivimäki 2008, s. 134 == Historialliset lähteet == Kaksi varhaista lähdettä, molemmat kyseenalaisia, kertovat Konstantinuksen näkemistä enteistä ennen taistelua. Kristitty historioitsija Lactantius (noin 250–320) kertoo tarinan, jonka mukaan ennen taistelua Konstantinus sai Jumalalta unessa kehotuksen maalata Jumalan merkin eli Kristus-monogrammin XP jokaisen sotilaan kilpeen. Lactantiuksen teksti on säilynyt vain yhtenä 1000-luvun alkuun sijoittuvana käsikirjoituksena, jossa kohta kuuluu: > Unessa häntä kehotettiin ottamaan huomioon Jumalan taivaallinen tunnus ja > ryhtymään sitten taisteluun. Hän teki työtä käskettyä, ja käännetyllä > x-kirjaimella, jonka ylin huippu oli varustettu kaarella, merkitsi kilpiin > Kristuksen.Litzen 2009, s. 331 Piispa Eusebios Kesarealainen (noin 275–339) kertoo tarinan Konstantinuksen taivaallisesta näystä. Hän kirjoitti myös, että uusi Kristukseen viittaava tunnus oli ensin yksinomaan Konstantinuksen sotalipussa ja kypärässä, mistä se siirtyi sotilaiden kilpiin vasta myöhemmin. == Arviointia == Konstantinuksen saama taivaallinen vihje tai lupa taisteluun liittyy roomalaiseen perinteeseen, missä sotapäällikön tuli saada jumalilta lupa taistelun aloittamiseen samoin kuin pyhän kaupungin Rooman rajojen ylittämiseen.Litzen 2009, s. 330 Mulviuksen sillan taistelulla on asema kristinuskon historiassa, sillä voittonsa jälkeen vuonna 313 Konstantinus ja Licinius antoivat Milanon ediktin. Kristittyjen vainot lopetettiin, säädettiin uskonvapaus ja kristillisten seurakuntien takavarikoitu omaisuus palautettiin. Kristittyjä oli tällöin koko väestöstä 10–15 %. Historiallisen myytin mukaan Konstantinus otti itsekin kasteen kuolinvuoteellaan 337 jaa.Tammisto 1988, s. 169–171 Keisari Theodosius julisti kristinuskon Rooman valtionuskonnoksi 388 jaa.Tammisto 1988, s. 172 == Merkitys ja käyttö == Lausetta käytetään toisinaan merkitykseltään yleisenä toteamuksena, usein leikillisesti. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Latinankieliset fraasit
Donald Trumpin I hallitus

Donald Trumpin I hallitus () oli Yhdysvaltain hallitus Donald Trumpin presidenttikaudella 2017–2021. Sille oli tyypillistä suuri vaihtuvuus. == Ministerit == Virka Viranhaltija Virassa Kuva Presidentti Donald Trump 2017–2021 Varapresidentti Mike Pence 2017–2021 Ulkoministeri Rex Tillerson 2017–2018 Mike Pompeo 2018–2021 Valtiovarainministeri Steven Mnuchin 2017–2021 Puolustusministeri James Mattis 2017–2019 Mark Esper 2019–2020 Oikeusministeri Jeff Sessions 2017–2018 William Barr 2019–2020 Sisäministeri Ryan Zinke 2017–2019 David Bernhardt 2019–2021 Maatalousministeri Sonny Perdue 2017–2021 Kauppaministeri Wilbur Ross 2017–2021 Työministeri Alexander Acosta 2017–2019 Eugene Scalia 2019–2021 Terveysministeri Tom Price 2017–2017 Alex Azar 2018–2021 Asunto- ja kaupunkikehityksen ministeri Ben Carson 2017–2021 Liikenneministeri Elaine Chao 2017–2021 Energiaministeri Rick Perry 2017–2019 Dan Brouillette 2019–2021 Opetusministeri Betsy DeVos 2017–2021 Veteraaniasiainministeri David Shulkin 2017–2018 Robert Wilkie 2018–2021 Kotimaan turvallisuuden ministeri John F. Kelly 2017–2017 Kirstjen Nielsen 2017–2019 Valkoisen talon kansliapäällikkö Reince Priebus 2017–2017 John F. Kelly 2017–2019 Mark Meadows 2020–2021 Kauppaedustaja Robert Lighthizer 2017–2021 Kansallisen tiedustelun johtaja Dan Coats 2017–2019 John Ratcliffe 2020–2021 Yhdistyneiden kansakuntien suurlähettiläs Nikki Haley 2017–2018 Kelly Craft 2019–2021 CIA:n pääjohtaja Mike Pompeo 2017–2018 Gina Haspel 2018–2021 Ympäristönsuojeluviraston pääjohtaja Scott Pruitt 2017–2018 Andrew Wheeler 2018–2021 Pienyrityshallinnon johtaja Linda McMahon 2017–2019 Jovita Carranza 2020–2021 Valkoisen talon budjettijohtaja Mick Mulvaney 2017–2020 Russell Vought 2020–2021 == Aiheesta muualla == * Trump
Juuso Leppälä

Juuso Leppälä (s. 1981 Viljakkala) on Porissa asuva kuvataiteilija. Hän on valmistunut Kankaanpään taidekoulusta vuonna 2005. Leppälä on Porin Taidegraafikot ry:n, Taiteilijaseura Nyten ja T.E.H.D.A.S. ry:n jäsen. Leppälän mustekynällä ja musteella tehtyjen teosten tyyli on piirustuksellinen. Levylle toteutetussa mustetekniikassa, jossa hän myös raapii mustetta pois levyltä, on yhtymäkohtia metalligrafiikkaan ja sarjakuvaan. Leppälän yksittäiset teokset muodostavat sarjakuvaa muistuttavia teossarjoja. Leppälä myös maalaa pintoja laimennetulla musteella tai akryyliväreillä, tai käyttää pastelliliitua ja tekee taidegrafiikkaa eri menetelmillä. Usein melko pienikokoisissa teoksissa on runsaasti yksityiskohtia. Hän on kertonut inspiroituneensa Piet Mondrianin myöhäisestä, ei-esittävästä maalauksesta, joka sai hänet kiinnostumaan abstraktista taiteesta uudella tavalla. Leppälän teoksia kuuluu Porin kaupungin taidekokoelmaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Undeniable

Undeniable on norjalaisen DJ-tuottajan Kygon musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaisyhtye X Ambassadors. Sen julkaisi RCA Records digitaalisesti ladattavana singlenä 15. lokakuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Kygo, Ethan Snoreck, Jacob Kasher, Nick Long, Patrick Martin ja Sam Nelson Harris, joista ensimmäinen myös tuotti sen Petey Martinin kanssa. "Undeniable" sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, sillä esimerkiksi Drew Barkin EDMtunesista kuvaili sitä "sydämelliseksi kappaleeksi joka saa sinut ajattelemaan sinulle kaikista rakkaimpia ihmisiä". Kappale on päässyt singlelistan kymmenen parhaan joukkoon toistaiseksi vain Norjassa. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2021 kappaleet Luokka:Kygon kappaleet
Siikameltti

Siikameltti (Prototroctes maraena) on talkameltteihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena makeista vesistä Australiasta. ==Koko ja ulkonäkö== Siikameltti voi kasvaa suurimmillaan 33 cm pitkäksi ja tyypillinen pituus on 18-20 cm. Laji on ruumiinmuodoltaan pitkänomainen, pienipäinen ja hoikka. Selkäevä sijaitsee ruumiin takaosassa ja sen takana on rasvaevä. Kalan pyrstöevä on haarautunut. Väriltään siikameltti on selästään ruskea, kyljistään kellertävän harmaa ja vatsastaan hopeanharmaa. Selkä- ja pyrstöevät ovat harmaat ja muut evät kellertävät. Kutuaikaan koiraan otsaan muodostuu kyhmyjä. ==Levinneisyys ja elintavat== Siikamelttiä tavataan rannikon läheisyydestä Victoriasta, Uudesta Etelä-Walesista ja Tasmaniasta. Lajin elinympäristöä täysikasvuisena ovat kirkasvetiset, viileät ja nopeasti virtaavat joet ja purot. Kala liikkuu parvina erityisesti lisääntymisaikaan. Siikameltin ravintoa on erityisesti levä ja eloperäinen materiaali, mutta se syö myös hyönteisiä, niiden toukkia ja planktonäyriäisiä. Lisääntymisaika on helmikuusta toukokuulle ja laji kutee jokiin. Kuoriutuneet poikaset ajautuvat virran mukana mereen ja elävät siellä kuudesta yhdeksään kuukautta ja vaeltavat sitten takaisin makeisiin vesiin. Siikameltti luokitellaan vaarantuneeksi. Kantaa uhkaavat erityisesti patojen rakentaminen, ilmastonmuutoksen aiheuttama kuivuus ja vieraslajit kuten taimen. Siikameltti oli 1900-luvun alussa suosittu onkikala, mutta kannan vähenemisen vuoksi laji on rauhoitettu. ==Lähteet== Luokka:Kuorekalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Eija Suneli

Eija Suneli on suomalainen kuvataiteilija. Suneli aloitti uransa taidemaalarina, mutta kiinnostui kierrätys- ja luonnonmateriaaleista ja sen kautta kolmiulotteisesta taiteen tekemisestä. Ensimmäisenä materiaalina toimi paju, mutta terveydellisistä syistä Suneli siirtyi käyttämään rautalankaa, joka mahdollistaa graafisen ja viivamaisen jäljen. Sunelin materiaaliksi kelpaa kuitenkin mikä tahansa ja hän nimittää itseään ”löytäretkeilijäksi”. Suneli opiskeli Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1968-1970. Sunelin puoliso on kuvataiteilija Reijo Paavilainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Eija Suneli taidelainaamon kuukauden taiteilija Raumalainen 2014 Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Pekka Solin

Pekka Solin (s. 1945 Hämeenkyrö) on suomalainen kuvataiteilija. == Opinnot ja ura == Solin valmistui Kankaanpään taidekoulusta vuonna 1968. Valmistumisen jälkeen Solin toimi muutaman vuoden Raumalla ja vuodesta 1973 alkaen Solin vaikutti noin 10 vuotta Porissa. Solin toimi Porin taidekoulun opettajana 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa ja Pertti Ala-Outisen mukaan Solinin vaikutuksesta abstrakti taide tuli voimakkaasti esille taidekoulussa. Vuosina 1984–1987 Solin toimi Turun ja Porin läänin läänintaiteilijana. Solinin teoksia on Porin kaupungin, Rauman taidemuseon ja Emil Cedercreutzin museon kokoelmissa sekä yksityiskokoelmissa. Solin oli mukana Porin taidemuseon avajaisnäyttelyssä vuonna 1979 yhdessä Hannu Artinahon, Aarne Elomaan, Anja Karkku-Hohdin, Ensio Lambergin, Into Linturin ja Immo Tuomisen kanssa. == Taide == Solin alkoi saavuttaa mainetta kuvataiteilijana 1960–1970-lukujen vaihteessa. Taidekriitikko Pertti Ala-Outinen on todennut, että Solinin maalaukset perustuvat usein ihmishahmoon. Hahmot eli figuurit ovat kuitenkin usein pelkistettyjä sommitteluelementtejä. 1970-luvulla Solinin teoksissa alkoi korostua tiukka rakenteellisuus ja figuurit saivat toisinaan lähes abstraktin ilmeen. Modernin taiteen tyylikeinot sulautuivat Solinin taiteessa osaksi persoonallista ilmaisua, esimerkiksi 1970–1980-luvun vaihteessa Solinin taiteessa näkyy kubistiseen perinteeseen liittyvä, erilaisiin konstruktivistisiin kokeiluihin liittyvä kausi. Aarne Elomaa totesi Porin Taiteilijaseuran 30-vuotisjuhlanäyttelyn kritiikissä vuonna 1977, että Solin hyödyntää maalauksissaan kineettisyyttä ja hän etsii liikettä ja vastaliikettä useammassa tasossa. Lisäksi Elomaa arvioi että Solin ”hehkuttaa värin täyteen arvoonsa”, ja että tämän teokset olivat näyttelyn vahvimpia. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tuula Juti

Tuula Juti (s. 1938 Lappeenranta) on harjavaltalainen kuvataiteilija. == Ura == Juti opiskeli Porin piirustuskoulussa vuosina 1969–1971. Juti on osallistunut ARS Rauma -näyttelyyn 1977 ja Porin Taiteilijaseuran näyttelyihin. Hän on pitänyt useita yksityisnäyttelyitä Satakunnassa, Helsingissä ja Jyväskylässä, muun muassa Rauman taidemuseossa vuonna 1977. Juti on esiintynyt yhteisnäyttelyissä muun muassa Porin taidemuseossa ja Emil Cedercreutzin museossa. Hänen teoksiaan on Porin ja Kankaanpään kaupunkien kokoelmissa sekä useissa yksityiskokoelmissa. Lisäksi hänen teoksiaan on Satasairaalan taidekokoelmassa. == Taide == Kuvataidekriitikko Pertti Ala- Outisen mukaan Jutin taiteelle on tyypillistä luonnosta saatujen vaikutteiden muokkaaminen maalauksen ehdoin itsenäisesti toimiviksi visioiksi; Jutin maalauksissa heinikot ja oksat muodostavat lähes abstrakteja rakenteita ja siveltimen jälki on usein selvästi havaittava. Silti vaikutelma teoksen aiheesta säilyy elävänä. Maalausten lisäksi Juti on tehnyt kattavasti grafiikkaa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eira Ruottunen

Eira Anna Helinä Ruottunen (3. maaliskuuta 1936 Kuopio – 21. lokakuuta 2023 Helsinki)Kuolinilmoitus. Satakunnan Kansa 17.12.2023, s. B16. oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. Ruottunen teki 1970-luvulla naivistisia teoksia. Myöhemmin hänellä oli puupiirroksissaan vaikutteita myös primitiivisestä taiteesta. Ruottusen töitä oli 1990-luvulla kansainvälisissä grafiikan näyttelyissä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taidegraafikot Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Episernus

Episernus on puunkaivajien (Anobiidae) heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti yli kymmenen lajia.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Episernus Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Suomessa suvusta on tavattu yksi laji: valekytry (Episernus angulicollis)Laji.fi: Episernus. Suvun lajeja esiintyy holarktisella alueella. Muistuttavat ulkoisesti samaan alaheimoon kuuluvia kytryjä (Ernobius). == Sukuun kuuluvia lajeja == * Valekytry (Episernus angulicollis) * Episernus champlaini * Episernus gentilis * Episernus granulatus * Episernus hispanus * †Episernus palvenikensis * Episernus striatellus * Episernus taygetanus * Episernus trapezoideus == Lähteet == == Aiheesta muualla == * iNaturalist: Suku Episernus * ITIS: Episernus * UniProt: Taxonomy - Episernus * University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Episernus * Iowa State University, Bug Guide: Genus Episernus Luokka:Erilaisruokaiset Luokka:Tuhohyönteiset
Spinnaus

Spinnaus on retoriikan ja propagandan muoto, jossa pyritään manipuloimaan yleistä mielipidettä esittämällä ja tulkitsemalla uutisia ja tosiasioita valikoivasti ja tarkoitushakuisesti. Spinnausta voivat harjoittaa poliittiset toimijat ja media, etenkin valtiojohtoinen media hallintoa puolustellessaan. Myönteisessä spinnauksessa vastaanottaja pyritään vakuuttamaan asian puolesta, kielteisessä spinnauksessa sitä vastaan. Eräs yleinen spinnauksen muoto on niin sanottu kirsikanpoiminta, jossa välitettävään viestiin valikoidaan vain sellaiset tosiasiat tai luvut, jotka tukevat vain toista näkökantaa. Spinnausta voi suorittaa myös niin sanotun kaksoispuheen avulla, jolloin käytetään kieltä, joka näyttää vihjaavan suoranaisen merkityksensä vastakohtaiseen merkitykseen. Viestijä voi myös paketoida tiedon tavalla, joka verhoaa tiedon todellisen merkityksen tai vaikutuksen – esimerkiksi huonon uutisen kanssa saatetaan julkaista aiheesta samanaikaisesti liuta myönteisiä uutisia siinä tarkoituksessa, että media tai yleisö saataisiin näkemään kyseisen asian hyvät puolet. Eräs spinnauksen taktiikka on julkaista kielteistä tietoa viikonloppuisin tai lomien aikaan, jolloin mediaa seurataan tavallista vähemmän. Spinnausta toteuttavista henkilöistä käytetään joskus nimitystä spin doctor. Politiikan sanastossa se tarkoittaa henkilöä (esimerkiksi poliittista avustajaa), joka pyrkii vaikuttamaan siihen, miten jokin asia esitetään julkisuudessa tarkoituksella vaikuttaa asian herättämiin mielikuviin. ==Lähteet== Luokka:Propaganda
Jakob Erbar

Jakob Erbar (2. elokuuta 1878 Düsseldorf – 1. heinäkuuta 1935 Köln) oli saksalainen kirjainmuotoilija ja opettaja. Hän opiskeli suunnittelijaksi Düsseldorfissa ja kävi lisäksi typografian kursseja opettajinaan Fritz Helmut Ehmcke ja Anna Simons. Erbar työskenteli sen jälkeen kirjainmuotoilijana Dumont-Schaubergin kirjapainossa Kölnissä. Hän opetti vuonna 1908 Städtische Berufsschulessa ja vuosina 1919–1935 Kölner Werkschulessa. == Jakob Erbarin suunnittelemia kirjaintyyppejä == * Feder-Grotesk (1908) * Erbar-Grotesk (1922–1930) * Lumina (1922–1930) * Lux (1922–1930) * Phosphor (1922–1930) * Koloss (1923) * Candida (1936) == Lähteet == Luokka:Saksalaiset kirjainmuotoilijat Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Puoluejärjestelmä

Puoluejärjestelmä koostuu kaikista demokraattisen valtion hallitsemiseen osallistuvista puolueista. Puoluejärjestelmät eroavat muun muassa puolueiden määrän, valta- ja liittolaissuhteiden sekä ideologisen kirjon laajuuden mukaan. ==Tyypit== Eräs paljon käytetty puoluejärjestelmien typologia on Giovanni Sartorin laatima. Siihen kuuluu seitsemän puoluejärjestelmää: * yksipuoluejärjestelmä * hegemoninen järjestelmä * hallitsevan puolueen järjestelmä * kaksipuoluejärjestelmä * maltillinen monipuoluejärjestelmä * polarisoitunut monipuoluejärjestelmä * hajaantunut järjestelmä Klaus von Beyme jakaa maltilliset monipuoluejärjestelmät niihin, joissa on liittoumia ja niihin, joissa ei ole liittoumia, sekä polarisoituneet monipuoluejärjestelmät niihin, joissa joko on tai ei ole sellaista keskusta, joka pystyisi hallitsemaan. ==Piirteet== Jokaista puoluejärjestelmää voidaan arvioida sen sirpaloitumisen, polarisoitumisen ja vakiintuneisuuden mukaan. Puoluejärjestelmän sirpaloitumista mitataan puolueiden määrällä. Laskuissa voidaan joskus ottaa huomioon puolueiden kokoerot ja niiden vaikutusvalta. Eräs sirpaloitumista mittaava laskukaava on kaikkien puolueiden ääniosuuksien ja/tai parlamenttipaikkojen osuuksien neliöiden summan käänteisluku. Jos puoluekenttä on sirpaloitunut, maahan ei välttämättä ole helppoa saada vakaita hallituksia. Puoluejärjestelmä on voimakkaasti polarisoitunut silloin, kun puolueiden ideologinen kirjo ääripäästä toiseen on leveä. Polarisoitunut puoluejärjestelmä on yleensä myös sirpaloitunut, mutta kaikki sirpaloituneet puoluejärjestelmät eivät ole polarisoituneita. Polarisoituneessa puoluejärjestelmässä puolueet voivat joko kilpailla keskustalaisten äänestäjien äänistä, tai ääripäiden äänistä, jolloin puoluejärjestelmä on yleensä epävakaa. Vakiintuneessa puoluejärjestelmässä puolueet, niiden ideologiat, kannattajakunnat ja organisaatiot sekä puolueiden väliset suhteet ovat pysyviä, eivätkä puolueet ole riippuvaisia yksittäisistä johtajistaan, vaan niillä on selkeät puoluekoneistot ja rakenteet. Vakiintumattomassa puoluejärjestelmässä puolueita tulee ja menee, ja ne saattavat vaihtaa poliittisia kantojaan tiheään. Puoluejärjestelmän vakiintuneisuutta mitataan muun muassa vertailemalla puolueiden kannatusten vaihteluja peräkkäisten vaalien välillä. ==Lähteet== Luokka:Poliittiset järjestelmät Luokka:Puolueet
Alueellisesti hävinnyt laji

Alueellisesti hävinnyt laji (RE) on eliölaji, joka on hävinnyt joltakin rajatulta maantieteelliseltä alueelta. Alue voi olla esimerkiksi kunta, maakunta, valtio, maanosa, saari tai manner. Eliölaji voi hävitä alueelta useasta eri syystä johtuen, kuten esimerkiksi taudin, petoeläinten muuttuneen määrän, ihmisen toiminnan, luonnonkatastrofin, yksittäisen poikkeuksellisen kylmän tai kuuman vuoden tai pidempijaksoisen ilmastonmuutoksen seurauksena. Osa eläimistä myös liikkuu isolla reviirillä, jolloin esimerkiksi harvoin tietyn valtion ilmasto-oloissa tavatut yksilöt voivat yksinkertaisesti siirtyä valtiorajojen yli. Alueellisesti hävinnyttä lajia ei tule sekoittaa sukupuuttoon, joka tarkoittaa eliölajin lopullista katoamista koko maailmasta peruuttamattomasti. == Lähteet == == Katso myös == * Luonnosta hävinnyt laji Luokka:Luonnonsuojelu
Kipparlahden metrosilta

Kipparlahden metrosilta eli Kipparlahden silta on vuonna 1972 valmistunut silta Helsingin Herttoniemessä. Siltaa käyttää Helsingin metro ja se sijaitsee Kulosaaren metroaseman ja Herttoniemen metroaseman välillä. Silta ylittää Kipparlahden silmukka -kadun. Heinäkuussa 2021 silta jouduttiin uusimaan, minkä vuoksi metro- ja autoliikenne katkaistiin. ==Sillan korjaustyöt== Kipparlahden metrosillan korjaus liittyi metron akselipainojen nostamiseen, johon sillan vanha kantavuus ei riittänyt. Sillan rakenteesta johtuen siltaa ei pystytty korjaamaan, vaan se piti uusia kokonaan. Samaan aikaan korjattiin myös Siilitien metrosilta ja Sahaajankadun metrosilta. Korjatessa uusi silta rakennettiin vanhan viereen, ja lopuksi vanha silta purettiin ja uusi siirrettiin paikalle. Hankkeelle annettiin maksimisummaksi 3,8 miljoonaa euroa. Uusiminen suoritettiin 17.–25. heinäkuuta 2021, eikä työn aikana metro kulkenut Kulosaaresta itään. Kunnostuksen aikana hoidettiin korjaustöitä myös muilla metroasemilla. ==Lähteet== Luokka:Helsingin sillat Luokka:Helsingin metro Luokka:Herttoniemi Luokka:Suomen rautatiesillat
Lindaani

Lindaani eli γ-1,2,3,4,5,6-heksakloorisykloheksaani on organoklorideihin kuuluva yhdiste. Se on yksi heksakloorisykloheksaanin isomeeri ja POP-yhdiste. Sitä on käytetty hyönteismyrkkynä. Se on myös lisätty Tukholman sopimukseen vuonna 2009, joten sen tuotantoa, kauppaa ja käyttöä on rajoitettu. == Ominaisuudet == Huoneenlämmössä lindaani on hajuton valkoinen kiteinen jauhe. Sen sulamispiste on 113 °C ja kiehumispiste 323 °C. Sen tiheys on 1,9 g/cm3. Huoneenlämmössä lindaani liukenee veteen erittäin huonosti. Kuumennettaessa se vapauttaa klooriyhdisteitä, kuten vetykloridia. === Haitallisuus === Lindaani on myrkyllistä ihmiselle. Sen epäillään aiheuttavan myös syöpää. Lindaani on erittäin vaarallista ympäristölle. Luonnossa se rikastuu helposti ravintoketjussa. == Käyttö == Lidaania on käytetty hyönteismyrkkynä sekä syyhyä vastaan. Sitä käytettiin yleisesti 1950–1990. Suomessa sen käyttöä rajoitettiin jo 1970–luvulla. 1990–luvulla sitä käytettiin Suomessa enää syyhyä vastaan. Euroopan unionin alueella käyttö kiellettiin 31. joulukuuta 2007. Se lisättiin Tukholman sopimukseen vuonna 2009. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *PubChem: Lindane *DrugBank: Lindane *Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Lindane *ChemBlink: Lindane Luokka:POP-yhdisteet Luokka:Organohalidit Luokka:Myrkylliset kemikaalit Luokka:Klooriyhdisteet Luokka:Hyönteistorjunta-aineet
Varpu Marjomäki

Varpu Marjomäki (s. 1962) on suomalainen solu- ja molekyylibiologian professori Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa vuodesta 2020. Hänen tutkimusalaansa on monitieteinen nanotiede. Marjomäki on toiminut solu- ja molekyylibiologian akatemiatutkijana vuodesta 2007 lähtien ja ollut lehtori Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2009. Hän on Jyväskylän yliopiston dosentti ja vieraileva tutkija Kapkaupungin yliopistossa Etelä-Afrikassa 2018 lähtien. Marjomäki on erikoistunut enterovirusten infektiomekanismeihin. Hänen enterovirustutkimuksensa alkoi vuonna 1998 hänen liittyessään Jyrki Heinon tutkimusryhmään Jyväskylän yliopistossa. Hän on tehnyt yhteistyötä myös Luonnonvarakeskuksen kanssa etsiessään antiviraaleja eli viruksen toimintaa estäviä aineita Suomen luonnosta. Marjomäki on tutkinut myös koronaviruksia, kuten COVID-19-sairautta aiheuttavaa virusta. Hän on saanut toisen Jyväskylän yliopiston professorin, Perttu Permin, kanssa Suomen Akatemian konsortiorahoituksen COVID-19-inhibiittoreiden tutkimiseen. Marjomäeltä on ilmestynyt yli sata vertaisarvioitua tieteellistä julkaisua. Marjomäki on johtoryhmän jäsen Virustautien tutkimussäätiössä sekä varajohtaja ja sihteeri Nordic Microscopy Societyssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Varpu Marjomäki Jyväskylän yliopiston verkkosivuilla Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Kongthong

Kongthong on kylä Intian Meghalayan osavaltiossa. Se tunnetaan esimerkiksi paikallisesta lauluperinteestä jingrwai iawbei. Kylän asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 567. ==Maantiede ja hallinto== thumb|vasen|Niin sanottu "elävä silta" lähellä kylää. Kongthong sijaitsee Intian koillisosassa Meghalayan osavaltiossa. Hallinnollisesti se on osa East Khasi Hills -piirikuntaa. Kylää ympäröivällä alueella on jyrkkiä harjanteita, rotkoja ja tiheää viidakkoa. Kylästä on tieyhteys osavaltion pääkaupunkiin Shillongiin. Lähellä sijaitsee myös joskus maailman sateisimpana paikkana mainittu Cherrapunji. Intian perustuslain mukaisesti paikallishallintoa johtaa vaaleilla valittava kylänpäämies eli sarpanch. ==Historia== Paikallisen kansanperinteen mukaan kylä on perustettu ennen paikallista Sohran kuningaskuntaa, joka perustettiin 1500-luvun alkupuolella. Heimokuningaskunnan keskus oli Cherrapunji. Kylä oli pitkään hyvin eristyksissä, eikä siitä ole kirjoitettu paljon. Esimerkiksi muuttaminen kylän ulkopuolelle työn, opintojen tai muun syyn vuoksi on yleistynyt vasta hiljattain. Myöhemmin on kaavailtu matkailun kehittämistä alueelle. Se on nimitetty ehdokkaaksi esimerkiksi UNWTO:n parhaan turistikylän palkinnon saajaksi. ==Kulttuuri== Kongthong tunnetaan esimerkiksi paikallisesta lauluperinteestään jingrwai iawbei. Nimi tarkoittaa melodiaa (jingrwai) klaanin esiäidin (iawbei) kunniaksi. Kaukaa laulut kuulostavat vihellyksiltä, jollaisiksi niitä joskus myös kutsutaan. Perinteen mukaan paikalliset saavat syntyessään normaalin nimen ohella laulettavan nimen. Laulujen tarkoitus oli pitää yhteyttä esimerkiksi metsästysretkien aikana. Niiden uskottiin myös karkottavan pahoja henkiä. Lauluperinteen uskotaan olevan vanha, mutta sitä on dokumentoitu vasta hiljattain. Ensimmäisessä tieteellisessä julkaisussa sitä kuvailtiin vuonna 2016. Muiden khasien tapaan kylän asukkaiden yhteiskuntajärjestelmä on matrilineaarinen. ==Väestö== Kongthongin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 567. Etniseltä taustaltaan paikalliset ovat khaseja. Kylän lukutaitoisuus oli 69,33 prosenttia eli osavaltion keskimääräistä pienempi. ==Lähteet== Luokka:Meghalaya Luokka:Intian kylät
Gerben Karstens

Gerben Karstens (14. tammikuuta 1942 Voorburg – 8. lokakuuta 2022 Dongen, Pohjois-Brabanthttps://www.abcnews247.com/gerben-karstens-death-dutch-former- cyclist-gerben-karstens-is-dead/ ) oli alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hän voitti Eef Dolmanin, Jan Pietersen ja Bart Zoetin kanssa joukkueaika-ajon olympiakultaa Tokiossa 1964. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli 27. ==Lähteet== Luokka:Alankomaalaiset olympiavoittajat Luokka:Alankomaalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Amran

Amran on kaupunki Jemenin pohjoisosassa. ==Maantiede== Amran sijaitsee Jemenin pohjoisosassa Jemenin ylängön alueella noin 50 kilometriä pääkaupunki Sanaasta pohjoiseen. ==Historia== Amranissa asui aikanaan pienehkö juutalainen vähemmistö. Kaupungin juutalaiset asuttivat omaa muurein ympäröityä kaupunginosaansa. He muuttivat Israeliin vuosina 1948–1951. Vuonna 1962 alkaneen Pohjois-Jemenin sisällissodan aikana Amran ja sen suuri sotilastukikohta olivat tärkeä tasavaltalaisten hallitsema tukikohta maan pohjoisosassa. Ainut toinen heidän hallitsemansa suurempi paikkakunta oli Sa'da Amranin pohjoispuolella. Ympäröivä maaseutu oli paikallisten heimojen hallinnassa. Etelä- Pohjois-Jemenin yhdistymisen jälkeen H Amranin sotilastukikohdalla huhtikuussa 1994 puhkesi taisteluja entisten pohjoisten ja eteläisten joukkojen välillä. Yhteenotto oli alkusoitto sisällissodalle samana vuonna. Jemenin toisen sisällissodan aikana heinäkuussa 2014 kaupungin valtasivat huthit. ==Väestö== Amranin asukkaat ovat pääasiassa zaidilaisia muslimeja. Paikalliset kuuluvat myös Hashidien heimoon, joilla on ollut pitkään suuri vaikutus pohjoisen Jemenin politiikassa. Amrania pidetään tärkeänä torikaupunkina. ==Lähteet== Luokka:Jemenin kaupungit
Kati Hanhineva

Kati Hanhineva (s. Simo) on suomalainen elintarvikekehityksen professori Turun yliopistossa. Hän aloitti tehtävässä tammikuussa 2020. Professuurin erityisalana ovat pohjoiset elintarvikkeet ja niiden terveysvaikutukset. Professuurin lahjoitti Raisio Oyj:n Tutkimussäätiö. Hanhineva valmistui filosofian maisteriksi 1997 Oulun yliopiston biokemian koulutusohjelmasta pääaineenaan molekyylibiologia. Hän suoritti jatko-opintojaan professori Sirpa Kärenlammen johdolla Kuopion yliopiston kasvibiokemian tutkimusryhmässä. Hanhineva väitteli vuonna 2008 mansikan fenolisten yhdisteiden biosynteesin muuntelusta ja metaboliittiprofiloinnista. Hän on ollut vuodesta 2015 ravitsemus- ja elintarvikemetabolomiikan dosentti Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa. Hanhineva on selvittänyt tutkimuksessaan kasviperäisen ravinnon vaikutusta suolistoflooraan ja terveyteen sekä elintarvikkeiden valmistusprosessien vaikutusta fytokemikaaleihin. Keskeisenä menetelmänä hän hyödyntää massaspektrometri-perusteista metabolomiikka- analytiikkaa. Hanhineva tutustui menetelmään jatko-opiskelijana vieraillessaan Weizman-instituutissa Israelissa. Hanhineva on elintarvike- ja ravitsemustieteellisen metabolomiikan saralla kansainvälisestikin tunnettu tutkija. Hän oli mukana perustamassa Itä-Suomen yliopiston tutkijoiden Afekta Technologies -yritystä, joka nostettiin syksyllä 2021 merkittävimpien metabolomiikka-analyysia (aineenvaihduntatuotteiden eli metaboliittien analyysiä) tarjoavien startup-yritysten joukkoon. Vuonna 2020 Jane ja Aatos Erkon säätiö myönsi Hanhinevalle ja tämän tutkimusryhmälle 1 648 000 euron apurahan neljälle vuodelle. Ryhmä tutkii jalostettujen kasviproteiiniruokien terveysvaikutuksia ja uudenlaisten elintarvikkeiden tuottamista. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Henrikin yhtenäiskoulu

Henrikin yhtenäiskoulu on Nousiaisissa sijaitseva peruskoulu, jossa opiskelevat luokat 1–9 ja esiopetusryhmä. Lukuvuonna 2020–2021 koulussa oli lähes 490 oppilasta ja yli 40 opettajaa, joista osa oli yhteisiä kunnan muiden koulujen ja osin sen kanssa samoissa tiloissa toimivan Nousiaisten lukion kanssa. Rehtorina toimii Tuomas Einiö. Henrikin yhtenäiskoulu aloitti toimintansa elokuun alussa 2018, ja vuonna 2020 opetus oli jakautunut viiteen eri osoitteeseen: luokat 1–2 opiskelivat entisen Paijulan koulun tiloissa, luokat 3–4 entisessä Nummen koulussa, luokat 5–9 Moisiontiellä ja esiopetusryhmät Vappulan ja Nuppulan päiväkodeissa. Koulun laajennusosa valmistui syksyllä 2021, minkä jälkeen toiminta keskitettiin Moisiontielle. == Lähteet == Luokka:Suomen peruskoulut Luokka:Nousiaisten oppilaitokset
Pälkäneen pääkirjasto

Pälkäneen pääkirjasto (tunnetaan myös nimellä Arkki) on Pälkäneen Onkkaalassa sijaitseva Pälkäneen kunnankirjaston päätoimipiste. Pääkirjasto valmistui vuonna 2008, ja se on ensimmäinen varta vasten kirjaston käyttöön suunniteltu rakennus Pälkäneellä. Ennen Arkin valmistumista kirjastotoimintaa harjoitettiin Pälkäneellä vuodesta 1851 lähtien vaihtuvissa tiloissa muun muassa Pälkäneen kirkon sakaristossa, kouluilla ja paloaseman yhteydessä sijainneissa vuokratiloissa. Kirjaston nimestä järjestettiin kirjastotoimenjohtaja Leena Forsténin aloitteesta kilpailu, jonka voittaja oli pälkäneläinen kirjastonhoitaja Ritva Majala ehdotuksellaan "Arkki". Pälkäneen kunnan sivistyslautakunta hyväksyi nimen kokouksessaan torstaina 14.5.2009. == Kirjastorakennus == Arkkitehtuuriltaan postmodernismia edustavan kirjastorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Esko Räntilä. Kirjaston lukusali on nimetty Pälkäneen historiaan ja lukutaidon opettamiseen kiinteästi liittyvän kirjanpainaja Daniel Medelplanin mukaan. == Lähteet == *Pälkäne.fi - Kirjasto === Viitteet === Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Pälkäneen rakennukset ja rakennelmat Luokka:PIKI-kirjastot
Ronald Reaganin hallitus

Ronald Reaganin hallitus () oli Yhdysvaltain hallitus, jonka virkakausi oli 20. tammikuuta 1981 – 20. tammikuuta 1989. Presidentti Ronald Reaganin johtama hallitus muodostui republikaaneista, sitoutumattomista ja demokraateista. == Hallitus == Virka Viranhaltija Virassa Kuva Presidentti Ronald Reagan 1981–1989 Varapresidentti George H. W. Bush 1981–1989 Ulkoministeri Alexander Haig 1981–1982 George P. Shultz 1982–1989 Valtiovarainministeri Donald Regan 1981–1985 James Baker 1985–1988 Nicholas F. Brady 1988–1989 Puolustusministeri Caspar Weinberger 1981–1987 Frank Carlucci 1987–1989 80px Oikeusministeri William French Smith 1981–1985 Edwin Meese 1985–1988 Dick Thornburgh 1988–1989 Sisäministeri James G. Watt 1981–1983 William P. Clark 1983–1985 Donald P. Hodel 1985–1989 80px Maatalousministeri John Rusling Block 1981–1986 Richard Edmund Lyng 1986–1989 Kauppaministeri Malcolm Baldrige 1981–1987 William Verity 1987–1989 Työministeri Raymond J. Donovan 1981–1985 William Emerson Brock 1985–1987 Ann McLaughlin Korologos 1987–1989 Terveysministeri Richard Schweiker 1981–1983 Margaret Heckler 1983–1985 80px Otis R. Bowen 1985–1989 Opetusministeri Terrel Bell 1981–1984 William Bennett 1985–1988 Lauro Cavazos 1988–1989 Asunto- ja kaupunkikehityksen ministeri Samuel Pierce 1981–1989 Liikenneministeri Andrew L. Lewis 1981–1983 Elizabeth Dole 1983–1987 James H. Burnley 1987–1989 Energiaministeri James B. Edwards 1981–1982 Donald Paul Hodel 1982–1985 80px John S. Herrington 1985–1989 Valkoisen talon budjettijohtaja David Alan Stockman 1981–1985 James C. Miller 1985–1988 Joseph R. Wright 1988–1989 Keskustiedustelun pääjohtaja William J. Casey 1981–1987 William H. Webster 1987–1989 Kauppaedustaja Bill Brock 1981–1985 Clayton Yeutter 1985–1989 Yhdistyneiden kansakuntien suurlähettiläs Jeane Kirkpatrick 1981–1985 Vernon A. Walters 1985–1989 Presidentin avustaja Edwin Meese 1981–1985 avoin 1985–1989 == Aiheesta muualla == * Reagan, Ronald
Pälkäneen lukio

Pälkäneen lukio on Pälkäneen Onkkaalassa sijaitseva lukio, joka toimii samassa rakennuksessa Kostianvirran yhtenäiskoulun kanssa. Se sai luvan ylioppilastutkintojen myöntämiseen 18. joulukuuta 1952, jolloin se tunnettiin nimellä Pälkäneen seudun lukio. Nimi vaihdettiin Pälkäneen lukioksi vuonna 2000. Pälkäneen lukiossa toimii yleislukion ohella myös koripallolinja. == Koulurakennus == Pälkäneen lukio toimii arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelemassa, rakennushistoriallisesti merkittävässä rakennuksessa, joka on valmistunut vuonna 1952. Koulurakennus edustaa 1940–50-luvun funktionalismia, ja sitä on laajennettu vuosina 1960 ja 1962–63. Rakennus on suojeltu asemakaavalla vuonna 2016.Liikuntahallin asemakaava. Pälkäneen kunta. Voimaantulo 27.12.2016 Lukiorakennus sijaitsee Pälkäneen pitäjänkeskuksen valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä. == Katso myös == * Kostianvirran yhtenäiskoulu == Kirjallisuutta == * * * * * == Lähteet == *Pälkäne.fi - Lukiokoulutus === Viitteet === Luokka:Pälkäne Luokka:Suomen lukiot Luokka:Bertel Strömmerin suunnittelemat rakennukset
Maitoteeallianssi

Maitoteeallianssi (, , , ) on epävirallinen ja järjestäytymätön lähinnä internetissä toimiva liike, joka pyrkii edistämään demokratiaa ja kansalaisyhteiskuntaa Kaakkois- ja Itä-Aasian maissa. Allianssiin katsotaan perinteisesti kuuluvan Taiwan, Hongkong, Thaimaa, Myanmar ja toisinaan myös Intia. == Nimi == Nimi ”maitoteeallianssi” juontaa siitä, että kaikissa allianssiin kuuluvissa maissa maitotee on suosittu juoma jossain muodossa. Taiwania edustaa bobatee, Hongkongia silkkitee, Thaimaata thaitee, Myanmaria lahpet ja Intiaa masala chai. == Liikkeen syntyminen == Maitoteeallianssin katsotaan saaneen alkunsa vuonna 2019, kun Thaimaassa osoitettiin mieltä monarkian uudistamisen puolesta ja Hongkongissa kansallisen turvallisuuden lakia vastaan. Molemmat mielenosoittajat ottivat myös voimakkaasti kantaa demokratian puolesta. Samaan aikaan netinkäyttäjät alkoivat vastustaa Kiinan harjoittamaa aggressiivista diplomaattista kieltä kohtaan (ns. susisoturi- diplomatia). == Toiminta ja reaktioita == Kiina, ja sen vastustaminen, littyy maitoteeallianssiin siten, että Kiina katsoo Taiwanin kuuluvan itselleen ja Hongkong on Kiinan erityishallintoalue. Lisäksi Thaimaan nykyisen hallinnon katsotaan olevan hyvissä väleissä Kiinan kommunistisen puolueen kanssa. Liikkeeseen kuuluvat netin käyttäjät ovat myös kritisoineet Disneyn Mulanin uusinta versiosta, koska osa siitä kuvattiin Xinjiangissa, jossa asuvat uiguurit ovat joutuneet Kiinan vainojen kohteeksi. Maitoteeallianssi pyrkii myös yhdessä estämään sen, että Kiinan palkkaamat internet-trollit eivät hallitsisi keskustelua netissä. Allianssi käyttää sosiaalisessa mediassa aihetunnistetta #MilkTeaAlliance ja koostuu lähinnä nuorista internetin käyttäjistä. Myanmarissa maitoteeallianssi aktivoitui helmikuussa 2021 sotilasvallankaappauksen jälkeen. Sotilasdiktatuuri arveli aluksi pysäyttävänsä liikkeen melko pienellä vaivalla, mutta ei kuitenkaan onnistunut tässä, sillä liikkeellä ei ole mitään keskusjohtoa tai muutakaan organisaatiota takanaan. Maitoteeallianssiin kuuluvat mielenosoittajat pyrkivät osoittamaan ennen kaikkea solidaarisuutta toistensa välillä: esimerkiksi hongkongilaiset mielenosoittajat ovat jakaneet neuvoja poliisilta suojautumiseen thaimaalaisille kohtalotovereilleen. Hongkongilainen demokratia-aktivistin Nathan Law’n mukaan maitoteeallianssissa on kyse yhteisten arvojen, demokratian ja vapauden, kannattamisesta ympäri Aasiaa. Twitter julkaisi liikkeelle oman emojin huhtikuussa 2021. == Lähteet == Luokka:Demokratia Luokka:Antikommunismi Luokka:Poliittinen aktivismi Luokka:Politiikka Aasiassa Luokka:Internet-aktivismi
August Lehto

August R. Lehto oli suomalainen ammattiyhdistysmies, joka toimi sisällissodan aikana työväen pääneuvoston 1. varapuheenjohtajana. == Ura == Vuonna 1907 Lehto oli Tampereella perustamassa Suomen Sekatyöntekijäin Liittoa ja hänet valittiin myös sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Lehto toimi puheenjohtajana kesäkuuhun 1908 saakka, jolloin hänet palkattiin liiton sihteeriksi. Vuodesta 1912 lähtien Lehto työskenteli Suomen Ammattijärjestön kiertävänä organisaattorina. Vuonna 1917 Lehto toimi muutaman kuukauden ajan myös Suomen Puutyöntekijäin Liiton väliaikaisena puheenjohtajana. Sisällissodan käynnistyttyä Lehto valittiin työväen pääneuvoston jäseneksi SAJ:n edustajana. Lehdosta tuli pääneuvoston 1. varapuheenjohtaja ja hän oli myös Vallankumouksellisen Ylioikeuden jäsen. Sodan loppuvaiheessa Lehto pakeni Neuvosto-Venäjälle, jossa hänet lehtitietojen mukaan ammutiin Karjalassa vuonna 1920. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset ammattiyhdistysjohtajat Luokka:Työväen pääneuvoston jäsenet Luokka:Vuonna 1920 kuolleet Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Lapuanliikkeen kyydittämät henkilöt
Jouko Rämö

Jouko Viljo Rämö (2. heinäkuuta 1911 Muolaa – 17. heinäkuuta 1990 Imatra) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen. Rämön vanhemmat olivat seppä, metallimies Ville Rämö ja emäntä Matilda Juhontytär Jyvonen ja puoliso vuodesta 1934 Helmi Ovaska. Rämö perusti vuonna 1935 veljiensä kanssa konepajan Äyräpään Vuosalmeen, erityisesti maatalous- ja huopatehdaskoneiden valmistusta ja korjausta varten. Talvi- ja jatkosodan aikana yritys korjasi armeijan tarpeisiin aseita ja autoja, vaikka Rämö olikin itse rintamapalveluksessa. Talvisodan jälkeen Kausalaan siirtynyt yritys rakensi välirauhan aikana uudet tilat Äyräpäähän, mutta joutui siirtymään sieltä Noormarkun kautta Imatralle. Yhteistyö Ovakon terästehtaan kanssa osoittautui tärkeäksi, joskin yrityksen liiketoiminta laajeni sekä sisaryritysten että monien asiakkuuksien kautta muutenkin nopeasti. Yritys valmisti muun muassa betoniteräsverkkoja, rautatielaitteita ja muita metalliteollisuustuotteita sekä tarjosi kunnossapito- ja huoltopalveluita. Vienti Neuvostoliittoon avautui Svetogorskin ja Kostamuksen alihankintatöillä. Rämö, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen 1979, osallistui yrityksen toimintaan kuolemaansa saakka. Hän oli aktiivinen myös alansa järjestö- ja yhteistyössä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Rämö Oy Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
When All the Rivers Are Silent

__NOTOC__ When All the Rivers Are Silent on suomalaisen metalliyhtye Diablon seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi Suomessa Sakara Recordsin kautta 25. helmikuuta 2022. Albumi nousi viikolla 9/2022 Suomen virallisen albumilistan ykköseksi. Albumia työstettiin pitkään ja hartaasti, sillä sen ja edellisen Silvër Horizon-albumin julkaisuväli venyi lähes kuuden ja puolen vuoden mittaiseksi. Yhtyeen nokkamies Rainer Nygård kuvaili albumin antia seuraavasti: ”Harhamme kaikkivoipaisuudesta, huhutasoisen tiedon valjastaminen vihanpidon välikappaleeksi, huomiotalouden lihamylly, addiktiot ja mielen myrskytuulet. Siinäpä lyhykäisyydessään koordinaatit tälle levylle. Itselleni on vain jotenkin luontevampaa ammentaa näistä ihmiselon karikoista ja pistää sellaiseen nimensä alle. Kokemusasiantuntijan äänellähän tässä puhutaan”. Albumilta on myös julkaistu kolme singleä: "Grace Under Pressure" näki päivänvalon jo toukokuussa 2019, jota seurasivat "The Extinctionist" toukokuussa 2020 ja "The Stranger" tammikuussa 2022. Kappaleista "Grace Under Pressure" ja "The Stranger" on kuvattu myös musiikkivideot. == Kappaleet == == Kokoonpano == * Heikki Malmberg – rummut * Rainer Nygård – rytmikitara, laulu * Marko Utriainen – soolokitara * Aadolf Virtanen – basso, taustalaulu == Arvostelut == * Inferno: * Kaaoszine: * Soundi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Diablon albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Sakara Recordsin albumit
911 (täsmennyssivu)

911 voi tarkoittaa seuraavia: * 911, luku * 911, vuosi * 911, amerikkalainen hätänumero * Porsche 911, Porschen urheiluautomalli * 911, brittiläinen vuosina 1995–2000 toiminut yhtye * 911 voi viitata myös syyskuun 11. päivän iskuihin * 911, yhdysvaltalainen televisiosarja * 911, Lady Gagan musiikkikappale vuodelta 2019. * Hälytys 911, yhdysvaltalainen dokumentaarinen draamasarja.
Geoekonomia

Geoekonomia on talouden ja politiikan käsite, jolla tarkoitetaan sitä, että valtiot hakevat paikkaansa ja vaikuttavat muihin maihin nimenomaan taloudellisin keinoin. Pakotteet, kaupankäynnin rajoitteet ja kaasun tai muiden raaka-ainetoimitusten tiukka säännöstely ovat esimerkkejä tällaisista keinoista. Geoekonomia on taloudellisen vallan geostrategista käyttöä. Geoekonomia vaikuttaa 2020-luvulla entistä leimallisemmin kansainvälisiin suhteisiin ja maailmanjärjestykseen. ==Katso myös== * Geopolitiikka == Lähteet == Luokka:Taloustiede Luokka:Kansainvälinen politiikka Luokka:Poliittinen maantiede
Come Into My World (Alexandra Stanin kappale)

Come Into My World on romanialaislaulajan Alexandra Stanin ja australialaisen DJ-tuottajaduon Nervon musiikkikappale. Sen julkaisi Universal Music Romania Stanin tulevan Rainbows-studioalbumin ensimmäisenä singlenä 2. heinäkuuta 2021. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Raluca Netca ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Stan on maininnut sekä kappaleen että musiikkivideon inspiraation lähteiksi 1980-luvun musiikin. ==Lähteet== Luokka:Alexandra Stanin kappaleet Luokka:Vuoden 2021 kappaleet
Tokyo (kappale)

Tokyo on romanialaislaulajan Alexandra Stanin musiikkikappale. Sen julkaisi Universal Music Romania hänen tulevan Rainbows-studioalbumin toisena singlenä 22. lokakuuta 2021. Kappaleen ovat säveltäneet Mihaela Arsene, Robert Zgarbura ja George Emanuel Calin, joista viimeisin myös tuotti sen. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Raluca Netca ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2021 kappaleet Luokka:Alexandra Stanin kappaleet
Big (kappale)

Big on brittiläislaulajan Rita Oran, kazakstanilaisen DJ-tuottajan Imanbekin ja ranskalaisen DJ-tuottajan David Guettan musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaisräppäri Gunna. Se julkaistiin Oran ja Imanbekin yhdessä tekemän Bang EP:n ensimmäisenä singlenä 12. helmikuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Ora, Imanbek, Alexander Eskeerdo Izquierdo, Guetta, Ed Sheeran, Marcus Lomax, Mike Hawkins, Sam Martin, Sergio Kitchens, Toby Green ja William Spencer Bastian. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin singlen julkaisupäivänä ja sitä kuvattiin Bulgariassa Pernikissä sekä Buzludzhan monumentilla. "Big" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kahdenkymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Bulgariassa ja Uudessa- Seelannissa. Kappale on esitetty tähän mennessä livenä muun muassa Sydneyssä syyskuussa 2021. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2021 kappaleet Luokka:Rita Oran kappaleet Luokka:David Guettan kappaleet
Bang Bang (Rita Oran ja Imanbekin kappale)

Bang Bang on brittiläislaulajan Rita Oran ja kazakstanilaisen DJ-tuottajan Imanbekin musiikkikappale. Se julkaistiin Oran ja Imanbekin yhteisen Bang EP:n toisena singlenä 12. helmikuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Ora, Imanbek, Gia Koka ja Harold Faltermeyer, joista Imanbek myös tuotti sen. "Bang Bang" mukailee Harold Faltermeyerin kappaletta "Axel F". "Bang Bang" oli kaupallisesti huono menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon ainoastaan Uudessa-Seelannissa. Radiolistoilla se pääsi Puolassa sijalle 16 ja Venäjällä sijalle 8. Ora on esittänyt kappaleen livenä muun muassa ITV:n sarjan "Dancing on Ice" 13. tuotantokaudella 14. helmikuuta, ja The Tonight Show Starring Jimmy Fallonissa 3. maaliskuuta 2021. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2021 kappaleet Luokka:Rita Oran kappaleet
Big

Big voi viitata johonkin seuraavista: * Big, yhdysvaltalainen komediaelokuva (1988) * Big, eteläkorealainen televisiosarja * Big, Rita Oran, Imanbekin ja David Guettan musiikkikappale
You for Me

You for Me on brittiläisen DJ-tuottajan Sigalan ja brittiläislaulajan Rita Oran musiikkikappale. Sen julkaisivat Ministry of Sound sekä B1 Recordings digitaalisesti ladattavana singlenä 2. heinäkuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Alexander Cook, Charlotte Emma Aitchison, Madison Love, Ora, Bruce Fielder, Finn Keane sekä Joakim Jarl ja sen tuotannosta vastasivat Sigala, Jarly, Neave ja Applebaum. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Clara Cullen ja se julkaistiin 16. heinäkuuta 2021. Video kuvattiin Los Angelesissä. "You for Me" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kolmenkymmenen parhaan joukkoon Irlannissa, Isossa-Britanniassa ja Uudessa- Seelannissa. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2021 kappaleet Luokka:Rita Oran kappaleet