EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kareliaani-palkinto

Kareliaani-palkinto jaettiin vuosina 1995-2011 vuosittain henkilölle, joka on paneutunut ansiokkaasti karelianismin vaalimiseen ja sen perustalta tehtyyn taiteen kehittämistyöhön. Kareliaani-palkinnon perusti 1995 joensuulainen vuorineuvos S. A. Tervo. Tarkoituksena on ollut rohkaista Suomen ja Venäjän eri alojen taiteilijoita ja tutkijoita, jotka toimivat karjalaisen kulttuurin hyväksi. Ensimmäinen Kareliaani-palkinto jaettiin 1995 Kolilla. Alkuvuosien jakotilaisuuksiin liittyi Pohjois-Karjalan kesäyliopiston järjestämä Kareliaani-symposium, jonka tavoitteena on edistää karelianismia. Kareliaani- palkittavat valitsi Pohjois-Karjalan kesäyliopiston nimeämä ryhmä. Palkinnon saajat ovat olleet suomalaisia ja venäläisiä. Itse palkinnon on suunnitellut kiviseppäartesaani Sami Hokkanen. Palkintosumma oli 1 000 euroa vuonna 2010. Palkinnolle ei ole pysyvää rahanlähdettä, ja vuonna 2009 palkinto jäi jakamatta rahoittajan puuttuessa. Vuoden 2010 palkintosumman lahjoitti Karjalaisen kulttuurin edistämissäätiö. Professori Heikki Kirkisen mukaan vuoden 2010 palkitseminen saattoi jäädä viimeiseksi Karjalainen 6.8.2010.. Palkinto jaettiin kuitenkin vielä vuonna 2011, kun KKES lahjoitti palkintorahat. ==Kareliaani-palkinnon saajat== * 1995 kirjailija Heikki Turunen * 1996 tutkija Eino Karhu * 1997 muusikko Sari Kaasinen * 1998 taiteilija Kronid Gogolev * 1999 Karjalan tasavallan karjalan kielen seura * 2000 tohtori Tarja Raninen-Siiskonen * 2001 tutkija Matti Jeskanen * 2002 valokuvaaja Ritva Melentjeva * 2003 muusikko Liisa Matveinen * 2004 tutkija Yury Shikalov * 2005 dramaturgi Anna Häyrinen * 2006 kansanperinteen tutkija Anna-Liisa Tenhunen * 2007 käsityöyrittäjä Hannele Rusila *2008 professori, historiantutkija Tapio Hämynen *2010 taiteilija, taiteentutkija Anneli Heliö * 2011 muusikko Ismo AlankoKarjalainen 27.11.2011. == Lähteet == Luokka:Pohjois- Karjala Luokka:Karjala Luokka:Suomalaiset taide- ja kulttuuripalkinnot
Noel Furlong

J. J. "Noel" Furlong (25. joulukuuta 1937 Dublin – 27. kesäkuuta 2021Kildare- based businessman Noel Furlong dies aged 83) oli irlantilainen pokerinpelaaja. Furlong voitti vuoden 1999 World Series of Pokerin (WSOP) pääturnauksen. Hän on amatööripelaaja ja liikemies, jolla on kaksi suurta mattoja valmistavaa tehdastahttp://www.launchpoker.com/players/wsop_winners/1991_2000/-noel- furlong-/ . Furlong aloitti pokerin pelaamisen vuonna 1984. Vuonna 1989 hän sijoittui WSOP:n pääturnauksessa kuudenneksi. Vuoden 1999 mestaruuden ykköspalkinnon (miljoona dollaria) lisäksi, hän oli samana vuonna WSOP:n 3 500 dollarin no limit hold'em -turnauksessa seitsemäntenä. Vuoden 2006 loppuun mennessä Furlongin turnausansiot ylittivät 1,1 miljoonaa dollariahttp://pokerdb.thehendonmob.com/player.php?a=s&n;=89. Ennen Andrew Blackin WSOP:n viidettä tilaa vuoden 2005 WSOP:ssa, Furlong oli eniten rahaa turnauksissa voittanut irlantilainen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Furlong The Hendon Mobin tietokannassa Luokka:Irlantilaiset liikemiehet Luokka:Irlantilaiset pokerinpelaajat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Telica

Telica on aktiivinen tulivuori läntisessä Nicaraguassa. Se sijaitsee Leónin provinssissa noin 30 kilometrin päässä Leónin kaupungista. Vuori on 1 061 metriä korkea ja sen huippua koristaa 700 metrin levyinen kaksoiskraatteri. Pääkraatteri on syvimmillään 120 metriä ja sen pohjalla voi nähdä sulan magman. Se ei kuitenkaan ole Telican ainoa kraatteri vaan vuorella on myös useampia pienempiä kraattereita. Myös San Jacintossa sijaitsevia kuumia mutakuoppia pidetään Telican aiheuttamina. Telican viimeisin suurempi purkaus tapahtui 1948, mutta yhtenä Nicaraguan aktiivisimmista tulivuorista se on kokenut vuosien aikana useita pienempiä purkauksia. Vuonna 1999 tapahtuneen purkauksen aikana alueen asukkaita evakuoitiin pois purkauksen tieltä. Telican viimeisin purkaus tapahtui tammikuussa 2007. Vuorella havaittiin räjähdyksiä ja se syöksi ulos kaasua ja tuhkaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Nicaraguan tulivuoret Luokka:Pohjois-Amerikan vuoret
Mies ja alaston ase 2½

Mies ja alaston ase 2 ½ () on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka pääosassa nähdään Leslie Nielsen. Mies ja alaston ase 2½ on Mies ja alaston ase -elokuvasarjan toinen osa, jonka aiempi osa on Mies ja alaston ase ja seuraava Mies ja alaston ase 33 1/3 – Viimeinen solvaus. Elokuvassa näyttelevillä Zsa Zsa Gaborilla ja Mel Tormélla ei ole erillistä roolia. Elokuvan tunnuslause on "Frank Drebin is back. Just accept it." (suom. Frank Drebin on palannut. Hyväksy se.) ==Tarina== Elokuva alkaa Valkoisessa talossa pidettävällä kokouksella, jossa on määrä kehittää maan energiapolitiikkaa. Jo ennen kokouksen alkua Frank hölmöilee, minkä vuoksi Barbara Bush joutuu kärsimään. Kokoukseen osallistuvat erilaisten energia-alojen edustajat: öljyä edustaa "YÖK", hiiltä "HYI", atomivoimaa "PAM". Presidentti George H. W. Bush kuitenkin ilmoittaa antavansa energiapolitiikan laadittavaksi aurinkoenergiaa edustavan tohtori Albert S. Meinheimerin vastuulle. Muut energia-alat yrittävät murhata Meinheimerin pommilla liikemies Quentin Hapsburgin avustuksella. Pommi räjähtää, mutta Meinheimer ja Frankista väliaikaisesti eronnut Jane selviävät vahingoitta. Elokuvan aikana Frank sählää tapansa mukaan ja yrittää samalla paikata välejään Janeen. He rakastuvatkin uudelleen. Lopussa Hapsburg aikoo räjäyttää uusiutuvasta energiasta luennoivan Meinheimerin ydinpommilla. Frankin kiristäessä ikkunasta riippuvalta Hapsburgilta peruutuskoodia Ed Hocken epähuomiossa luulee Frankin yrittävän pudottaa Hapsburgin, ja Hocken pudottaa Quentinin. Kun Frank ja Jane yrittävät saada pommin pois päältä, Ed ja Nordberg evakuoivat rakennusta ihmisistä. Sekuntien käydessä vähiin Frank yrittää saada Janen suojaan, mutta kompastuukin virtajohtoon ja vetää sen seinästä irti, jolloin pommi sammuu. Presidentti tarjoaa kiitospuheessaan Frankille "virkaa, jossa ollaan pitkiä ja vaarallisia päiviä maan pohjasakan keskellä". Frank kysyy, haluaako tämä hänet hallitukseen, mutta presidentti tarkoittaa uuden poliisiosaston johtajuutta. Elokuva päättyy presidentin, rouva Bushin, Frankin ja Janen siirtymiseen parvekkeelle kuvattavaksi. Frank vahingossa tönäisee kääntyessään rouva Bushin parvekkeelta roikkumaan ja repäisee samalla hameen tämän yltä. == Rooleissa == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1991 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Mies ja alaston ase -elokuvat Luokka:David Zuckerin ohjaamat elokuvat
Wach auf, wach auf, du deutsches Land

Wach auf, wach auf du deutsches Land on saksalainen laulu, joka on myös luultavasti ensimmäinen saksalainen kansallislaulu. Sen on säveltänyt ja sanoittanut Johann Walter 1561. == Sanat == 1\. Wach auf, wach auf du deutsches Land! Du hast genug geschlafen. Bedenk, was Gott an dich gewandt, wozu er dich erschaffen. Bedenk, was Gott dir hat gesandt und dir vertraut sein höchstes Pfand, drum magst du wohl aufwachen. 2\. Gott hat dich, deutsches Volk, geehrt mit seinem Wort der Gnaden, groß Hilf und Kraft dir auch beschert, Elend und Not zu tragen, viel Feind, groß Not und Haßgeschrei. Tritt an und fürcht ihr keinerlei! Die Rott wirst du zerschlagen. == Aiheesta muualla == *Mp3-tiedosto laulusta. Luokka:Historialliset kansallislaulut
Konstantin Kiseleff

Constantin (Konstantin) Kiseleff (5. tammikuuta 1834 Helsinki – 25. tammikuuta 1888 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Tehtailija ja liikemies Fjodor Kiseleffin poika kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1852 ja pääsi seuraavana vuonna oppilaaksi intendentinkonttoriin. Hän opiskeli ulkomailla vuosina 1856–1863, muun muassa Italiassa, Pariisissa sekä Münchenissä. Konstantin Kiseleff toimi vapaana arkkitehtina vuoteen 1869, jolloin hänet palkattiin yleisten rakennusten ylihallituksen ylimääräiseksi arkkitehdiksi. Vuosina 1875–1886 hän oli viraston 1. arkkitehti. Myöhemmin hän työskenteli rakennusmestari Elia Heikelin kanssa yhteisessä Kiseleff & Heikel -arkkitehtitoimistossa. Konstantin Kiseleffin suunnittelemia rakennuksia on Helsingissä, Jyväskylässä, Uudessakaarlepyyssä, Kuopiossa, Lopella ja Sortavalassa. Hän myös johti 1870-luvulla Olavinlinnan restaurointitöitä ollessaan Mikkelin lääninrakennuskonttorin esimiehenä vuodesta 1871 alkaen. Konstantin Kiseleffin puoliso vuodesta 1861 oli Sofia Julia Rosa Rüdinger. Kukka-akvarelleihin erikoistunut taidemaalari Marga Kiseleff (1862–1924) oli heidän tyttärensä. == Rakennuksia == *Rahapajankatu 1, Helsinki 1880 *Eerikinkatu 5, Helsinki 1881 *Ruoholahden villat, Lastenkodinkatu 2–10, Helsinki 1881 *Vironkatu 1, Helsinki 1884 *Iso Roobertinkatu 3–5–7, Helsinki 1885 *Eerikinkatu 14, Helsinki 1886 *Iso Roobertinkatu 9, Helsinki 1887 *Mannerheimintie 12, Helsinki 1887 *Liisankatu 19, Helsinki 1888 ==Lähteet== * *Constantin Kiseleff Jyväskylän yliopisto. ==Aiheesta muualla== *Korttelit.fi , kuvia Kiseleffin suunnittelemista rakennuksista Helsingissä. Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Suomen venäläiset Luokka:Vuonna 1834 syntyneet Luokka:Vuonna 1888 kuolleet
Vaippaeläimet

Vaippaeläimet (Tunicata tai Urochordata) on alkeellisten selkäjänteisten eläinten alajakso. Vaippaeläimet jaetaan kolmeen luokkaan ja seitsemään lahkoon, joista tunnetaan noin 3 000 lajia. Noin 90 % vaippaeläinlajeista kuuluu merituppien luokkaan. Merituppia elää kaikissa maailman merissä aina rantavesistä suuriin syvyyksiin. Suuri osa elää yksittäin, mutta jotkut muodostavat runkokuntia, joissa yksilöillä on yhteinen veden sisäänottoaukko. Runkokuntaan kuuluvat meritupet lisääntyvät suvuttomasti silmikoimalla, jolloin uudet yksilöt eivät irtoa emostaan. Monet vaippaeläimet ovat läpikuultavia, mutta lämpimissä merissä tavataan myös hyvinkin värikkäitä lajeja. Vaippaeläimen suojavaippa on nahkamainen ja siinä voi olla kalkkipiikkejä, nystyjä ja verisuonia. Aikuinen vaippaeläin koostuu kahdesta sisäkkäisestä säkistä tai pussista, jotka ovat suuaukoistaan kiinni toisissaan. Säkeistä sisempään johtavan kidussuolen värekarvat saavat veden virtaamaan sisempään säkkiin, josta se rakojen läpi virtaa säkkien väliseen onteloon. Kun vesi virtaa suolessa, veden sisältämää ravintoa tarttuu jodipitoiseen limaan, josta se sitten kulkeutuu suolistoon. Vesi poistuu ulomman säkin sivussa olevasta aukosta. Vaippaeläimen alaosassa sijaitsevat suolisto, sukurauhaset ja muut sisäelimet. Siellä on myös verisuonisto ja putkimainen sydän, joka välillä saattaa muuttaa veren virtaamissuuntaa. Vaippaeläimet on luokiteltu selkäjänteisiksi, koska niillä toukkavaiheessa on eräänlainen selkäjänne ja ehkä myös pyrstö. Nämä kuitenkin surkastuvat pois vaippaeläimen aikuistuessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Vaippaeläimet (Tunicata) * ITIS: Urochordata * University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Urochordata, sea squirts * National Center for Biotechnology Information (NCBI): Tunicata, taxonomy *
Sederholmin talo

Sederholmin talo on kauppaneuvos Johan Sederholmin rakennuttama, vuonna 1757 valmistunut kivitalo Helsingin Senaatintorilla, Aleksanterinkadun ja Katariinankadun kulmassa. Se on Helsingin kantakaupungin vanhin rakennus. ==Historiaa== ===Tontti ja talon rakennuttaminen=== Vuonna 1720 kauppias Johan Julius Sund hankki tontin omistukseensa ja rakensi sille puutalon. Hänen kuoltuaan perikunta myi kiinteistön Johan Sederholmille ja toiselle kauppiaalle, Nils Burtzille. Heidän yhteistyönsä päätyttyä Sederholm osti kiinteistön itselleen ja vuonna 1756 kivitalon rakennustyöt pantiin alulle. Arkkitehti lienee ollut saksalainen Samuel Berner. 1700-luvulla alakerta oli liikkeiden käytössä ja yläkerrassa oli asunto. === Kauppaneuvos Johan Sederholmin aika === Sederholm rakennutti uuden kivitalon vuosina 1756-1757. Uuteen kivirakennukseen valmistui 478 neliötä ja kaksi kerrosta. Rakennukseen valmistui myös iso ullakko ja suuri kellariholvi. Sederholmin talo oli neljäs kivirakennus Helsingissä. Näyttävä kivirakennus kelpasi kuninkaallisten vastaanottamiseen. Kauppaneuvos Johan Sederholm pääsi Ruotsin kuningas Kustaa III:n suosioon, koska hän antoi lainoja Ruotsin kruunulle. Kustaa III vieraili Sederholmin talossa vuonna 1788 ja kuningas Kustaa IV Aadolf vuonna 1796. Myös Preussin prinssi Heinrich vieraili Sederholmin luona. ===Talon myöhempi käyttö=== Suomen Pankin siirryttyä Turusta Helsinkiin pankki toimi aluksi 1819-1824 Sederholmin talossa. Kauppias myi kiinteistön pojilleen ja talo oli vuoteen 1822 kauppaneuvos Lars Sederholmin ja Alexander Sederholmin omistuksessa. Kauppias Carl Johan Sundberg omisti kiinteistön 1822-1862\. Hänen jälkeensä omistajaksi tuli Maria Koch ja vuonna 1865 arkkitehti Konstantin Kiseleff, joka uudisti julkisivua. Ikkunoita suurennettiin, yläkerran ikkunat saivat pylväskaiteen ja rakennus sai kolme uutta kadun puolelle avautuvaa ovea. 1800-luvun puolivälin paikkeilla Sederholmin talossa toimi muun muassa tupakkatehdas sekä tyttökoulu, ravintoloita ja leipomo. Helsingin raastuvanoikeus piti majaansa rakennuksessa vuodet 1949-1985, jonka jälkeen tiloihin muutti kaupunginmuseo, joka avasi tilat yleisölle vuonna 1995. ==Nykykäyttö== Sederholmin talossa avattiin 21. marraskuuta 2012 Lasten kaupunki. Museon ystäväyhdistykseen kuuluneen Kirsti Suvannon testamenttilahjoitus mahdollisti Lasten kaupungin toteuttamisen. Lasten kaupungissa aloitettiin remontti vuonna 2014. Remontti valmistui vuonna 2016, jolloin museossa pääsi taas tutustumaan Helsingin menneisyyteen elämyksellisesti omin käsin. Vuonna 2015 Helsingin kaupunginmuseo muutti Sederholmin taloa ympäröiviin vanhoihin rakennuksiin. Aiemmin museo sijaitsi viereisellä Sofiankadulla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Senaatintori.fi * Helsingin "katakombit". Pääkaupungin allakin eletään, Suomen Kuvalehti, 27.04.1935, nro 17, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Helsingin museot Luokka:Kruununhaka Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Helsingin suojellut rakennukset
Grom pobedy, razdavaisja!

Grom pobedy, razdavaisja! (Гром побе́ды, раздава́йся!) oli Venäjän keisarikunnan epävirallinen kansallislaulu 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa.. Sen on sanoittanut venäläinen runoilija Gavrila Deržavin ja säveltänyt Osip Kozlovski 1791. Laulu kirjoitettiin muistamaan nykyisessä Ukrainassa sijaitsevan osmanien linnoituksen Ismailin valloitusta, jota johti kenraali Aleksandr Suvorov. Laulu kuitenkin menetti asemansa, kun viralliseksi kansallislauluksi tuli Bože, Tsarja hrani. == Sanat == Гром победы, раздавайся! Веселися, храбрый Росс! Звучной славой украшайся. Магомета ты потрёс! Kertosäe: Славься сим, Екатерина! Славься, нежная к нам мать! Воды быстрые Дуная Уж в руках теперь у нас; Храбрость Россов почитая, Тавр под нами и Кавказ. Kertosäe: == Aiheesta muualla == *Russian anthems site (laulu Mp3 tiedostona sivun lopussa päin) Luokka:Historialliset kansallislaulut Luokka:Venäläiset isänmaalliset laulut
Markku Kivekäs

Markku Olli Juhani Kivekäs (16. kesäkuuta 1947 Helsinki – 30. toukokuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen Disney-asiantuntija ja -keräilijä. Hän toimi Aku Ankka -lehden päätoimittajana vuosina 1988–2007. Hän jätti kaikkien aikojen huippulevikissään olevan Aku Ankan yli 35 vuoden työuran jälkeen. Hän oli tullut lehteen töihin jo vuonna 1970. Hän yleni toimitussihteeriksi vuonna 1976 ja toimituspäälliköksi vuonna 1986. Sarjakuvaneuvos Kivekäs kiinnostui Aku Ankasta jo lapsuudessaan ja voitti television Tupla tai kuitti -tietokilpailun pääpalkinnon kahdesti, vuonna 1962 aiheena Aku Ankka ja 1965 aiheena Disneyn piirroselokuvat. Hän tapasi Walt Disneyn Los Angelesissa vuonna 1966. Tapaaminen johdatti Kivekkään uravalinnan lopullisesti Disney- sarjakuvien pariin. Kivekkään päätoimittajakaudella Aku Ankka -lehden yleisilme muuttui paljon. Entisestä poiketen muun muassa piirtäjien ja käsikirjoittajien nimet tuotiin esille tarinoiden oheen. Kivekkään panos populaarikulttuuriin ilmenee lukuisten Aku Ankan sivuilta elämään jääneiden lentävien lauseiden ja mielikuvituksellisten käännösten kautta. Kivekkään organisoima Carl Barksin Suomen vierailu vuonna 1994 oli myös näkyvä mediatapahtuma. Aku Ankan 2. heinäkuuta 2008 ilmestynyt numero 27/2008 omistettiin kokonaan Kivekkään muistolle. Lehti sisälsi kirjoituksen hänen elämästään sekä Carl Barksin ”Takaisin Klondikeen” -tarinan sen alkuperäisellä Kivekkään laatimalla suomennoksella, jota hän itse piti yhtenä merkittävimmistä käännöksistään. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Markku Kivekkään muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. * Kivekkään ystävien sekä kollegoiden muistoja. Ankkalinnake-sivusto. * Kivekkään lyhyt haastattelu. * Markku Kivekäs Ylen Elävässä arkistossa. * Laine, Jukka: Disneyn elokuvista ja Aku Ankasta heijastuu koko maailma. Kvaak.fi 26.5.2007. Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Sarjakuvien suomentajat Luokka:Suomalaiset keräilijät Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Bože, Tsarja hrani

Bože, Tsarja hrani! (, ”Jumala, suojele tsaaria!”) oli Venäjän keisarikunnan virallinen ja viimeinen kansallislaulu. Se valittiin 1833 järjestetyssä kilpailussa ja toimi kansallislauluna vuoteen 1917, jolloin helmikuun vallankumous syöksi tsaarin vallasta ja viralliseksi kansallislauluksi valittiin ”Marseljeesi”. Laulun on säveltänyt viulisti Aleksei Fjodorovitš Lvov ja sanoittanut runoilija Vasili Žukovski. == Sanat == :Боже, Царя храни! :Сильный, державный, :Царствуй на славу, На славу нам! :( 2x :) :Царствуй на страх врагам, :Царь православный. :Боже, Царя, Царя храни! :( 2x :) ;Translitteraatio: :Bože, Tsarja hrani! :Silnyi, deržavnyi, :Tsarstvui na slavu, Na slavu nam! :( 2x :) :Tsarstvui na strah vragam, :Tsar pravoslavnyi. :Bože, Tsarja, Tsarja hrani! :( 2x :) ;Sanatarkka suomennos: :Jumala, suojele tsaaria! :Vahvaa, hallitsevaa, :Hallitse kunniaksi, meidän kunniaksemme! :( 2x :) :Hallitse vihollisten peloksi, :ortodoksinen tsaari. :Jumala, suojele tsaaria, meidän tsaariamme! :( 2x :) === Suomen suuriruhtinaskunnassa käytetyt sanat === :Siunattu olkohon :turvamme tuoja, :mahtava, mahtava :Ruhtinas! : ( 2x :) :Lempeä laupias, :onnemme suoja, :siunattu, siunattu, :olkohon. :( 2x :) : == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Russian Anthems museum * Suomeksi versio hymnistä Luokka:Historialliset kansallislaulut Luokka:Venäjän keisarikunta Luokka:Venäläiset isänmaalliset laulut
Gunnar Landtman

Gunnar Landtman (6. toukokuuta 1878 Helsinki – 30. lokakuuta 1940 Helsinki) oli suomenruotsalainen filosofi sekä sosiologian ja filosofian professori. ==Ura== Filosofina Landtman oli Edvard Westermarckin oppilas. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1905 tutkimuksellaan The Origin of PriesthoodAnttonen, Veikko: Comparative Religion at the University of Turku and the University of Helsinki: A Brief Survey. ja jatkoi opintojaan Lontoossa, Cambridgessä ja Oxfordissa. Hän toimi sosiologian dosenttina Helsingin yliopistossa vuosina 1910–1927 ja henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina vuosina 1927–1940; käytännöllisen filosofian vt. professuuria hän hoiti vuosina 1916–1921. Vuosina 1922–1924 hän oli eduskunnassa ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana; puolueen keskushallituksen jäsenenä hän oli 1920–1926. Landtman oli Suomen ensimmäisiä yhteiskunta-antropologeja. Hänen oppilaistaan voidaan mainita Arne Runeberg. Landtmanin poika oli lastenlääkäri, professori Bernhard Landtman.Facta 2001, osa 9, p. 594. WSOY 1984. ==Papuassa== Landtmanin merkittävin matka oli matka Papua-Uuteen- Guineaan vuosina 1910–1912, kun lähetystyö oli muuttamassa alkuasukasyhteiskuntaa ja sen tapoja. Landtman saapui Flyjoen suistoon. Aluksi papualaiset kummeksuivat outoa miestä, mutta pian hän voitti heidän luottamuksensa ja oppi heidän kielensä. Huolimatta ranta-asukkaiden arvaamattomuudesta hän selviytyi hyvin kaikista vaikeuksista. Landtman talletti papualaisilta noin 500 satua ja muuta tarinaa sekä tutki heidän kieliään, joita pienellä alueella puhuttiin useita. Landtman huomasi, kuinka papualaiset tarinat muistuttivat suomalaisia kansantarinoita.Mölsä, Pekka: Papua-Uusi-Guinea. Maapallo 3/1980. Kehitysmaantieteen yhdistys, Helsinki. == Teoksia == thumb|right|120px|Landtmanin kokoamia esineitä Papuasta. * The Origin of Priesthood (1905) * Papualaisten parissa: Oleskelultani Uuden Guinean alkuasukkaiden keskuudessa (1914) * Samhällsklassernas uppkomst (1916) * Kulturens ursprungsformer (1918) * Finlands väg till oavhängighet (1919) * * Immanuel Kant: Hans liv och filosofi (1922) * Naturfolkens diktning och dess betydelse (1925) * The Kiwai Papuans of British New Guinea (1927) * Satumaa ja sen asukkaat: Kiwai-papualaiset Uuden-Guinean jättiläissaarella (1932) * Det rättas värde (1937) * The Origin of Inequality of the Social Classes (1938) == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Ahmajärvi, Jouni: Ihmisluonto, yhteiskuntaevoluutio ja rauhanomaisen kehityksen mahdollisuudet. Gunnar Landtman maailmansotien välisen ajan sosiologina ja osallistuvana intellektuellina. Väitöskirja. Oulun yliopisto, Aate- ja oppihistoria. Oulu, 2017. * * * * ==Aiheesta muualla== * Vapaasti ladattavia Gunnar Landtmanin e-kirjoja Projekti Lönnrotissa. * * Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset ateistifilosofit Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset sosiologit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomen koulujen rehtorit Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Abduktiivinen päättely

__NOTOC__ Abduktiivinen päättely on ”päättelyä parhaaseen saatavilla olevaan selitykseen”. Käsitteen loi pragmatistinen tieteenfilosofi C. S. Peirce 1800-luvun lopulla. Abduktiivisen päättelyn lähtökohtana on tyypillisesti joukko havaintoja, ja se etenee havaintojoukon todennäköisimpään selitykseen. Esimerkki: * Jos olet ulkona ilman sadevarusteita, sade kastelee. * Syyskuussa sataa usein. * Matti tulee usein töistä kävellen. * Näin Matin tulevan märkänä töistä (on syyskuu). * Johtopäätös: Ulkona sataa. Päättelyssä ensimmäinen on ”yleisesti hyväksytty tosiasia” ja muut ovat empiiristä todistusaineistoa. Päättelyä voi perustella sillä, että se on rationaalinen ja todennäköinen, vaikka on toki mahdollista että naapuriin on juuri muuttanut ilkeä pikkupoika jolla on suunnaton vesipyssy. Sadehypoteesia voidaan tukea sillä, että kyseinen pikkupoika on ”satunnainen ja tuntematon voima”, kun taas sade on hyvinkin yleinen tapahtuma. Abduktiivinen päättely ei ole deduktiivisesti pätevää. Johtopäätös ei seuraa premisseistä väistämättä, vaan se voi olla epätosi vaikka kaikki esitetyt premissit olisivat tosia. Johtopäätös on kuitenkin yleensä ”riittävän hyvä” ja käytännön syistä tieteellisiä selityksiä ja teorioita puolustetaan usein abduktiivisesti. Abduktiivisen kritiikin kestäminen on myös yksi keskeinen tieteen teorian haaste, koska abduktiivisella kritiikillä testataan sitä miten hyvin teoria sopii yhteen saatavilla olevan todistusaineiston ja taustaoletusten kanssa, eikä teorian tarvitse seurata premisseistä väistämättä. Tieteessä näet on yleistä se, että jotain muutakin vaihtoehtoista teoriaa tai selitysmallia esitetään selitykseksi samaan tapahtumaan, tai vähintäänkin mukana on vaihtoehtoja jotka olisivat mahdollisia – tai joita ei ainakaan voida sulkea mahdottomiksi. Abduktiivisessa päättelyssä teorioita puolustetaan sillä, että se selittää parhaiten hallussa olevan todistusaineiston. Kuvitteellisen salapoliisin Sherlock Holmesin ylivertainen päättely perustui lähes aina abduktioon. == Katso myös == * Ankkatesti * Induktiivinen päättely == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Paavola, Sami: Keksimisprosessien abduktiivinen käsitteellistäminen ja todellisuuden vastarinta. Teoksessa == Aiheesta muualla == * Luokka:Logiikka Luokka:Tietoteoria
Lom (Bulgaria)

Lom (bulgariaksi Лом) on kaupunki Pohjois-Bulgariassa, Montanan alueella Tonavan varrella. Lom sijaitsee lähellä Bulgarian ja Romanian rajaa. Lom on Bulgarian toiseksi tärkein Tonavan satama Rusen jälkeen. Lomin asukasluku on 28 139.Bulgaria, Montana : Municipalities citypopulation.de Lom sijaitsee 162 kilometriä pohjoiseen Sofiasta, 56 kilometriä Vidinistä, 50 kilometriä Montanasta ja 42 kilometriä Kozloduista. Lomissa, kuten muuallakin Bulgariassa, infrastruktuuri on rappeutunut talojen ja katujen kunto on huono. Kaupungin nähtävyyksiä ovat muun muassa Borunskan kirkko ja kaupungin historiallinen museo. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Lom Luokka:Bulgarian kaupungit Luokka:Montanan alue
Sirkus Lahna

Sirkus Lahna on esiintyvä poikkitaiteellinen sirkusryhmä. Sen esityksissä yhdistyy uuden sirkuksen tyyli perinteisen sirkuksen esityksiin ja komiikka on olennainen osa Lahnaa. Esitykset eivät koostu pelkästään sirkuksesta, vaan vaikutteita pyritään ottamaan niin teatterista kuin muistakin performansseista ja myös musiikkimaailmasta. Sirkus Lahna on perustettu 1999, ja siihen kuuluu seitsemän jäsentä: Jussi Airaksinen, Jukka Grönfors, Ari Puustinen, Tuomas Roininen, Laura Rossinen, Toni Valta ja Emilia Tengvall. Kunniajäsenen titteliä kantaa jonglööri Jani Suihkonen. Lisäksi henkilökuntaan kuuluu ääni- ja valomies Timo Airaksinen. ==Palkintoja ja tunnustuksia== *Sirkus Lahna palkittiin vuoden 2002 Suomen Nuorisosirkusliiton festivaaleilla hopeisella sirkusteltalla kokonaisuuksien sarjassa Intimate -esityksellään. *Vuoden 2003 Sirkusfestivaaleilla Orivedellä Sirkus Lahna palkittiin kunniakirjalla esityksestään Lahna on Kala. ==Lahna esityksissä tapahtunutta== *Sirkus Lahnan show:ssa nimeltään TäysiKäsi on ollut lavasteina Suomen suurimmat tukemattomat korttitalot Keijo Karvisen tekemänä vuonna 2006. *Sirkus Lahna on järjestänyt Paneeli keskustelun: voima vastaan tekniikka. Voima voitti selkeällä päätöksellä niin Internetti äännestyksellä (Sirkus Lahna -kotisivuilla), kuin vierailevan tyyli edustajan Teuvo Murusun tuomaroimana vuoden 2003 Sirkusfestivaaleilla Orivedellä. ==Lahnan julkaisuja== *Omakustanne-CD Sirkus Lahna Band -Taiteen tekijät. Singlestä Teuvo Mursu Walk on tehty myös musiikkivideo. ==Aiheesta muualla== *Sirkus Lahna -Kotisivu ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset sirkukset
V-laakso

V-laakso on voimakkaasti virtaavien nuorten jokien, kuten vuoristojokien, virtausten seurauksena syntynyt laakso. Niillä on tunnuksenomainen, poikkileikkaukseltaan V-kirjainta muistuttava muoto jyrkkine reunoineen. V-laaksot muodostuvat, kun vuoristojoen vuolas virtaus kaivertaa joen uomaa. Vanhoissa joissa ja alavilla seuduilla virtaus on huomattavasti hitaampaa, joten se ei kaiverra joen pohjaa ja reunaa V-muotoon. Suuria jyrkkäseinäisiä V-laaksoja kutsutaan kanjoneiksi, joista kuuluisin on Yhdysvaltojen Grand Canyon. == Katso myös == * U-laakso Luokka:Laaksot
Nuottaruoho

Nuottaruoho (Lobelia dortmanna) on parvekekukkana tunnetun sinilobelian eli sinielvikin (Lobelia erinus) sukuinen vesikasvi. == Ulkonäkö ja koko == Nuottaruohon 30–70 cm pitkä varsi pysyy enimmäkseen veden alla, mutta kukinto nousee veden pinnalle. Kukinnolla ei kuitenkaan ole juuri merkitystä, sillä pölytys tapahtuu kukan sisässä jo ennen sen aukeamista. Varren tyvessä on kapeiden jäykkien kaarevien lehtien muodostama lehtiruusuke. Kukat ovat valkoisia tai vaaleansinisiä ja muodoltaan kellomaisia. == Levinneisyys == Nuottaruohoa tavataan Pohjoismaissa, muun muassa Suomessa ja Ruotsissa, Skotlannissa ja Uudessa Englannissa, sekä paikoin Belgiassa, Saksassa, Puolassa ja Baltian maissa. == Elinympäristö == Nuottaruoho kasvaa karuissa kirkasvetisissä vähäravinteisissa hiekka- ja sorapohjaisissa järvissä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Nuottaruoho (Lobelia dortmanna) * Kasviatlas 2022: Nuottaruohon (Lobelia dortmanna) levinneisyys Suomessa * Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Nuottaruoho (Lobelia dortmanna) * Luontoportti: Nuottaruoho (Lobelia dortmanna) * Pohjolan kasvien pauloissa: Lobelia dortmanna - nuottaruoho * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Lobelia dortmanna * United States Department of Agriculture (USDA): Lobelia dortmanna Luokka:Lobeliat
Sparta Praha

Sparta Praha on tšekkiläinen urheiluseura Prahan kaupungista. Sparta Prahan jääkiekkojoukkue on nimeltään HC Sparta Praha ja jalkapallossa joukkueen nimi on AC Sparta Praha. Seura on perustettu vuonna 1893. Jääkiekkojaosto perustettiin vuonna 1903. Lisäksi seurassa pelataan koripalloa. Seuran nimi on vuosien aikana vaihtunut lukuisia kertoja. == Jalkapallo == Jalkapallossa Sparta Praha on menestynyt hyvin. Se on ollut mukana 20 kertaa Mestarien liigassa ja sitä edeltävässä Euroopan cupissa, kuusi kertaa Cup-voittajien cupissa, kymmenen UEFA Cupissa, kahdeksan Intertoto Cupissa. ===Saavutukset=== * Mitropa Cupin mestaruus (3 kertaa): 1927, 1935, 1964 * Mitropa Cupin hopeaa (2 kertaa): 1930, 1936 * Tšekin-mestaruus (9 kertaa): 2005, 2003, 2001, 2000, 1999, 1998, 1997, 1995, 1994 * Tšekin hopeaa (2 kertaa): 2002, 2004 * Tšekkoslovakian-mestaruus (24 kertaa): 1993, 1991, 1990, 1989, 1988, 1987, 1985, 1984, 1967, 1965, 1954, 1952, 1948, 1946, 1944, 1939, 1938, 1936, 1932, 1927, 1926, 1922, 1919, 1912 * Tšekkoslovakian hopeaa (18 kertaa): 1992, 1986, 1966, 1958, 1953, 1951, 1950, 1949, 1947, 1943, 1940, 1937, 1935, 1934, 1933, 1931, 1930, 1925 * Tšekkoslovakian pronssia (8 kertaa): 1983, 1970, 1969, 1956, 1955, 1948, 1929, 1928 * Tšekin cupin mestaruus (3 kertaa): 2006, 2004, 1996 * Tšekin cupin hopeaa (3 kertaa): 2002, 2001, 1994 * Tšekkoslovakian cupin mestaruus (12 kertaa): 1992, 1989, 1988, 1984, 1980, 1976, 1972, 1964, 1946, 1944, 1943, 1909 * Tšekkoslovakian cupin mestaruus (5 kertaa): 2003, 1987, 1986, 1975, 1967 ==Jääkiekko== HC Sparta Praha HC Sparta Praha Perustettu 1903 Kotikenttä Tesla Arena Kapasiteetti 16 995 Liiga Extraliga Päävalmentaja Josef Jandac Jääkiekossa Sparta Praha on yksi tämän hetken parhaista tšekkiläisistä seuroista. Se pelasikin vuonna 2007 Super Sixissä eli seurajoukkueiden EM-kisoissa. ===Saavutukset=== * EHL hopeaa (1 kerta): 2000 * Tšekin-mestaruus (4 kertaa): 2007, 2006, 2002, 2000 * Tšekin hopeaa (1 kerta): 2001 * Tšekkoslovakian-mestaruus (4 kertaa): 1993, 1990, 1954, 1953 * Tšekkoslovakian hopeaa (10 kertaa): 2001, 1988, 1974, 1967, 1964, 1963, 1957, 1939, 1938, 1937 * Tšekin liigacupin mestaruus (1 kerta): 2001 * Spenglercupin voitto (2 kertaa): 1963, 1962 * Spenglercupin hopeaa (1 kerta): 2004 ==Aiheesta muualla== *Jalkapallo *Jääkiekko Luokka:Tšekkiläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1893 perustetut urheiluseurat Luokka:Prahan urheilu
Höijer

Höijer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Allan Höijer (1867–1938), suomalainen eläinlääkäri ja vakuutusjohtaja, Otto Höijerin poika * Benjamin Höijer (1767–1812), ruotsalainen filosofi ja yliopiston rehtori * Björn-Erik Höijer (1907–1996), ruotsalainen kirjailija * Erik Brynolf Höijer (1888–1951), suomalainen apteekkari ja kirjailija * Josef Otto Höijer (1775–1833), ruotsalainen filologi ja yliopiston rehtori * Karl Gustaf Höijer (1863–1942), suomalainen poliitikko, kansanedustaja * Nils Fredrik Höijer (1857–1925), ruotsalainen lähetyssaarnaaja * Otto Höijer (1834–1893), suomalainen kirjailija * Theodor Höijer (1843–1910), suomalainen arkkitehti, Otto Höijerin velipuoli
Limes Germanicus

Limes Germanicus oli Rooman valtakunnan rajalinnoitusten linja (limes) Germania Superiorin ja Raetian provinssien rajalla. Se erotti Rooman valtakunnan germaaniheimoista vuodesta 83 vuoteen 260. Suurimmillaan limes ylettyi Reinin rannalta läheltä nykyistä Bonnia aina Tonavalle Regensburgin lähettyville. Limes Germanicus oli jaettu kolmeen osaan: Ala-Germanian Limekseen, Ylä-Germanian Limekseen ja Raetian Limekseen. Yhteensä matkaa tuli 568 kilometriä ja siihen kuului ainakin 60 linnaa ja 900 vahtitornia. Rooman valtakunnan rajapuolustus on tullut paljon tutummaksi Saksan rahoittamien kaivausten jälkeen. Vuonna 2005 Ylä-Saksan ja Raetian Limeksen jäänteet listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Nämä muodostavat maailmanperintökohteen "Rooman valtakunnan rajat" yhdessä Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Hadrianuksen vallin kanssa. ==Aiheesta muualla== *Limes Germanicus ja Hadrianuksen valli UNESCON sivuilla Luokka:Antiikin Rooman rakennukset ja rakennelmat Luokka:Arkeologiset kohteet Saksassa Luokka:Hessenin historia Luokka:Baden-Württembergin historia Luokka:Puolustuslinjat Luokka:Rajamuurit ja -aidat Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Saksassa
Limes

Limes (tai Limes Romanus) oli antiikin Rooman rajapuolustusjärjestelmä. Limes käsitetään usein nykyaikana Rooman valtakunnan rajana, mutta roomalaiset eivät käyttäneet sitä siihen tarkoitukseen. Alun perin limes merkitsi kahden maa- alueen välistä rajaa ja siinä kulkevaa polkua. Keisariajalla limes merkitsi linnoituslaitteilla varustettua pysyvää valtakunnanrajaa. Tällaisia olivat Domitianuksen aikana rakennettu Taunusvuoristossa sijainnut vartiotorneilla varustettu raja sekä Hadrianuksen aikana paaluvarustuksin vahvistetut rajat Raetiassa ja Etelä-Germaniassa. Reiniltä Tonavalle ulottunut linnnoitettu Limes Germanicus oli Rooman valtakunnanrajoista huomattavin.Castrén & Pietilä- Castrén, s. 305 Substantiivilla 'limes' on useita merkityksiä latinassa, mm. rajalinja tai -merkki. Latinan kirjoittajat ryhtyivät käyttämään sanaa myös joistakin linnoitetuista rajoista, ja nykyajan historioitsijat ovat laajentaneet merkityksen koskemaan kaikkia Rooman valtakunnan linnoitettuja rajoja. Esimerkiksi pohjoisenglantilaisesta Hadrianuksen vallista puhutaan välillä nimellä Limes Britannicus. Nykyisen Saksan alueella puolestaan sijaitsi Limes Germanicus. == Lähteet == * Paavo Castrén & Leena Pietilä- Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4 === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Rooman valtakunta Luokka:Puolustuslinjat Luokka:Rajat
Tremulous

Tremulous on ilmainen ja avoimen lähdekoodin joukkuepohjainen FPS- tietokonepeli reaaliaikaisella strategialla, joka julkaistiin 31. maaliskuuta 2006. Peli muistuttaa Quake II:n Gloom-modifikaatiota. Pelissä on kaksi joukkuetta, ihmiset ja alienit, joista kummallakin on omat hyöty- ja haittapuolensa. Tremulous tehtiin alun perin modifikaatioksi Quake III Arena -peliin, kunnes se julkaistiin itsenäisenä pelinä. Peli on ladattu yli kertaa. == Pelaaminen == Pelissä on tavoitteena eliminoida kaikki viholliset ja vihollisen tukikohdat. Tähän tarvitaan useimmissa tapauksissa tiukkaa tiimityöskentelyä. Ihmiset ovat fyysisesti heikompia kuin alienit, mutta heillä on käytössään pitkän kantaman aseet ja kestävät, mutta hitaasti rakennettavat tukikohdat. Alienit ovat kestäviä, nopeita ja hyvin lähietäisyydeltä tappavia. Heidän tukikohtansa on nopea rakentaa, mutta se on heikko ihmisten aseita vastaan. Alieneiden kunto palautuu ajan myötä. Alienit kehittyvät paremmiksi käymällä läpi pikaevoluution. Monet palvelimet haluavat sallia muiden karttojen pelaamisen, jotka eivät ole oletuksena versiossa 1.1.0. On kaksi keinoa hankkia muita karttoja: niitä voi ladata käsin karttalähteestä (katso aiheesta muualla-osio) ja lisätä pk3-tiedostot kantahakemistoon tai käyttää takaportin omaavaa asiakasohjelmaa ja asettaa cl_allowdownload-asetus 1:ksi. == Aiheesta muualla == * Tremulousin kotisivut * Tremulous-tietopaketti * Tremulousin kartat * Trem-servers.com , tremulousin palvelin- ja yhteisölista. * WebSVN Luokka:Linux-pelit Luokka:Mac OS -pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Ensimmäisen persoonan ammuntapelit Luokka:Vapaat ohjelmistot Luokka:Vuoden 2006 videopelit
Polná

Polná (lausunta [ˈpolnaː]; ) on kaupunki Tšekissä Vysočinan läänissä Jihlavan piirikunnassa. Vuonna 2009 Polnássa oli 5 236 asukasta. Polnálle kuuluvat seuraavat kylät/osat: Hrbov, Janovice, Nové Dvory ja Skrýšov. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Polnán kotisivu Luokka:Tšekin kaupungit Luokka:Vysočinan lääni
Coop Sverige

Coop Sverige (usein käytetään lyhyempää muotoa Coop) on osuustoiminnallinen päivittäistavaraketju Ruotsissa. Aiemmin se oli Coop Nordenin tytäryhtiö. Sillä on viisi eri kauppaketjua: lähikauppa Coop Nära, Coop Konsum, Coop Extra, myös kodinkoneita myyvä Coop Forum sekä Coop Bygg, joka myy tarvikkeita kotiin ja rakentamiseen. Coopin hyllyillä on kaupan omia X-tra-tuotteita ja Coop-tuotteita, joita myydään myös Tanskassa, Norjassa, Suomessa ja Baltian maissa.https://www.cooptrading.com/products-brands/ == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Coop Luokka:Ruotsalaiset kauppaketjut
The Gift of Game

The Gift of Game on Crazy Townin vuonna 1999 ilmestynyt esikoisalbumi. Albumi sijoittui Suomen virallisella listalla parhaimmillaan sijalle kaksi. ==Kappaleet== # # # # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Shifty Shellshock – laulu * Epic Mazur – laulu * Rust Epique – kitara * Trouble Valli – kitara * Faydoedeelay – bassokitara * James Bradley Jr. – rummut == Aiheesta muualla == * The Gift of Game discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Vuoden 1999 esikoisalbumit Luokka:Yhdysvaltalaiset metallialbumit Luokka:Yhdysvaltalaiset hip hop -albumit Luokka:Rap rock -albumit
Työtapaturmavakuutus

Työtapaturma- ja ammattitautivakuutus on sosiaalivakuutus, jossa työntekijät vakuutetaan työsuhteessa tapahtuvien työtapaturmien ja ammattitautien varalta. ==Työtapaturmavakuutuksen historiaa== Tarve suojautua työssä tapahtuvilta tapaturmilta kasvoi teollistumisen myötä 1800-luvulla. Työväensuojelun nimissä alettiin kehittää erilaisia tapoja suojautua tapaturmia vastaan. Merkittävin lähtökohta oli valtakunnankansleri Otto von Bismarckin johdolla laadittu Saksan tapaturmavakuutuslaki, jonka perusteella tietyt työntekijäryhmät saivat korvausta työssä sattuneiden tapaturmien johdosta. Laki tuli voimaan 1884.Rantala–Pentikäinen, sivu 45 Sosiaalivakuutuksen idea levisi nopeasti muihin maihin, muun muassa Alankomaihin sekä Pohjoismaihin. Esimerkiksi Suomen ensimmäinen tapaturmavakuutuslaki tuli voimaan vuonna 1898.Jauho, teoksessa Vakuuttavaa sosiaalioikeutta, sivut 77-81 ==Työtapaturman korvausjärjestelmät== Työtapaturmajärjestelmän tavoitteissa on kaksi peruslinjaa. Vähimmäisturvalinjan mukaan vakuutus tulee rajoittaa vain vähimmäistoimeentuloturvaan. Tämän ajattelukannan maita on nykyään lähinnä Yhdysvallat. Ansiosidonnaisen linjan mukaan tavoitteena on pyrkiä turvaamaan se kulutustaso, joka eläkkeen tai päivärahan saajalla oli työssä ollessaan. Tämän mallin mukaan toimivia ovat nykyään useimmat Euroopan maat.Rantala–Pentikäinen, sivut 45-46 Työtapaturmakorvausten rahoittaminen on ratkaistu eri maissa eri tavoilla. Useimmissa maissa työtapaturmavakuutus kuuluu osana julkisen sairausvakuutuksen turvajärjestelmään. Kustannuksista vastaavat työnantajan lisäksi valtio ja työntekijät.Kukkonen–Karmavalo, sivu 167 ==Suomen työtapaturmavakuutus== Suomessa työtapaturma- ja ammattitautivakuutus on järjestetty pääosin yksityisten vakuutusyhtiöiden kautta. Vakuutusmaksuista vastaavat työnantajat. Vakuutuksesta säädetään työtapaturma- ja ammattitautilaissa, joka tuli voimaan 1.1.2016 alkaen. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * * Luokka:Sosiaaliturva Luokka:Työ Luokka:Vakuutukset
Tapaturmavakuutuskeskus

Tapaturmavakuutuskeskus (, ), lyhenteenä TVK, on Suomen työtapaturmavakuutuksen lakisääteinen yhteistoimintaelin, jonka päätehtävä on koordinoida työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksen toimeenpanoa. Tapaturmavakuutuskeskuksen nimi oli 31. joulukuuta 2015 asti Tapaturmavakuutuslaitosten liitto (TVL). ==Tehtävät ja organisaatio== Suomessa työtapaturma- ja ammattitautivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön tai -laitoksen on oltava TVK:n jäsen. Tapaturmavakuutuskeskuksen asemasta ja tehtävistä säädetään työtapaturma- ja ammattitautilaissa (TyTAL 459/2015). Keskuksen tehtäviin kuuluvat muun muassaKukkonen - Karmavalo 2006, s. 208-209. *virallisten tapaturmatilastojen keruu ja ylläpito *työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksen toimeenpanoa koskeva ohjeistus *pientyönantajien ja vakuutuksen laiminlyöneiden työnantajien työssä sattuneiden tapaturmien korvaaminen *korvauspäätöksen tekeminen mikäli vakuutusyhtiö viivästyy asian käsittelyssä Tapaturmavakuutuskeskuksen hallitukseen kuuluu varsinaisina jäseninä jäsenlaitosten edustajia sekä lisäksi keskeisten työmarkkinajärjestöjen edustajia. TVK:n toimitusjohtaja on Janne Reini 1. kesäkuuta 2017 alkaen. ==Tapaturma-asiain korvauslautakunta== TVK:n yhteydessä toimii lakisääteinen tapaturma-asiain korvauslautakunta. Sen tehtävänä on korvaustoiminnan yhtenäistäminen ja kehittäminen. Vakuutusyhtiön on pyydettävä eräissä merkittävissä korvausasioissa lautakunnan lausunto ennen kuin se tekee asiaa koskevan korvausratkaisun. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Tapaturmavakuutuskeskus Luokka:Sosiaali- ja terveysministeriö Luokka:Sosiaaliturva Luokka:Vakuutustoiminta Suomessa Luokka:Tapaturmat
Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta

Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta (, ) on Suomen työtapaturmavakuutuksen lakisääteinen muutoksenhakuelin. Lautakunnan nimi oli vuoteen 2005 tapaturmalautakunta. ==Tehtävät== Lautakunta käsittelee ensimmäisenä muutoksenhakuasteena tapaturmavakuutuslainsäädäntöön kuuluvia valitusasioita. Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakuntaan valitetaan vakuutuslaitoksen lakisääteistä tapaturmavakuutusta koskevista päätöksistä, jotka koskevat lähinnä työtapaturmia, ammattitauteja, maatalousyrittäjien työvahinkoja sekä varusmiesten sotilastapaturmia ja palvelussairauksia. Vuonna 2013 käsiteltiin 4 609 asiaa ja käsittelyaika oli keskimäärin 184 päivää. Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan lainvoimainen päätös pannaan täytäntöön niin kuin riita-asiassa annettu lainvoimainen tuomio. Valittajana on yleensä vahingoittunut. Tapaturmavakuutuksen ottaneella työnantajalla ei yleensä ole valitusoikeutta. Poikkeuksena ovat niin sanotut perustevalitukset, jotka koskevat tapaturmavakuutuksen vakuutusmaksun perustetta. Lautakunnan päätöksistä haetaan muutosta vakuutusoikeuteen. ==Lautakunnan organisaatio== Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnalla on päätoiminen puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa, kolme lakimies- ja lääkärijäsentä sekä kuusi työmarkkinajärjestöjen nimeämää jäsentä. Valtioneuvosto nimittää puheenjohtajan toistaiseksi ja jäsenet viideksi vuodeksi kerrallaan. Lautakunnan kustannuksista vastaavat vakuutusyhtiöt maksutulojensa mukaisessa suhteessa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta Luokka:Sosiaali- ja terveysministeriö Luokka:Sosiaaliturva Luokka:Vakuutustoiminta Suomessa Luokka:Tapaturmat Luokka:Suomen viranomaiset Luokka:Työterveys
Jäänmurtaja Murtaja

Jäänmurtaja Murtaja oli Suomen ensimmäinen varsinaisesti jäänmurtajaksi rakennettu alus. == Suunnittelu ja rakentaminen == Alus tilattiin ruotsalaiselta Bergsunds Mekaniska verkstad Ab:lta ja se valmistui keväällä 1890. Sen mitat olivat pituus 47,6 metriä, leveys 11 metriä ja syväys 5,5 metriä. Aluksessa oli 1 600 hevosvoiman höyryhiilikoneisto. Keulan kaltevuuskulma oli 33 astetta. Aluksessa oli ajan tavan mukaan myös purjeet, jotka poistettiin korjauksessa 1920-luvulla. Alusta suunniteltaessa siihen pyrittiin saamaan mahdollisimman hyvin jäähän pystyvä rakenne: keulaan ehdotettiin monenlaisia sahoja ja moukareita, mutta lopulta valittiin alaspäin murtava ns. lusikkakeula. Luovutustarkastuksessa todettiin aluksen olevan syväykseltään noin puoli metriä sovittua suurempi, mutta sen katsottiin jopa parantavan ominaisuuksia. == Käyttöhistoria == Alus saapui Helsinkiin huhtikuussa 1890. Sitä vastassa oli suuri joukko ihmisiä, ja suurta ihmetystä herätti aluksen kuuden solmun vauhti halki Kruunuvuorenselän jo hauraiden kevätjäiden. Suuri ihme oli myös sähkövalaistus, kun aluksen päällikkö merikapteeni Gustaf Rein antoi suuritehoisen valokaarella toimivan valonheittimensä keilan pyyhkiä laitureita ja katuja. Aluksessa oli sen koko toiminta-ajan vanhanaikainen avoin komentosilta. Joulukuussa 1890 alkoi varsinainen jäänmurtotyö. Murtaja osoittautui toivottua heikommaksi, ja se särki useita kertoja ainoan potkurinsa ahtojäissä. Korjaaminen oli hidasta ja vaikeata. Se helpottui vasta paljon myöhemmin, kun alukseen saatiin uudentyyppinen kotimainen vaihtolapapotkuri ja kypäräsukeltajia vaihtotyötä tekemään. Kun uusi ja tehokkaampi Sampo otettiin käyttöön, Murtaja sai osalleen helpoimmat työt. Sitä tarvittiin kuitenkin välttämättömästi, koska jäänmurtajista oli kova puute. Sisällissodan aikana Murtaja oli punaisten hallussa. Maaliskuun lopussa käydyn Korppoon taistelun jälkeen alus haki punaisille vahvistuksia Utööstä. Nauvon taistelun jälkeen 5. huhtikuuta punaiset lähtivät vetäytymään Murtajalla kohti Turkua luotsi Eliel Mickelssonin avustamana. Saksalainen risteilijä Kolberg kohtasi Murtajan Kuggön saaren edustalla ja pakotti sen antautumaan. Tämän jälkeen Murtaja avusti saksalaisia Hangon maihinnousussa ja se palautettiin suomalaisille rauhan tultua. Murtaja oli käytössä vielä toisen maailmansodan jälkeenkin. Koskaan siihen ei kuitenkaan asennettu tuhkaejektoria eikä kattiloita muutettu öljylämmitteisiksi. Lopulta vuonna 1958 jäänmurtaja Karhun valmistuessa alus todettiin niin huonokuntoiseksi, että sille annettiin romutustuomio. ==Toinen Murtaja== Vuosi romuttamisen jälkeen palvelukseen astui uusi Karhu-luokan jäänmurtaja, joka sai nimen Murtaja. Se palveli Suomen merenkulkua yli kaksi vuosikymmentä, kunnes romutettiin. ==Lähteet== * Visa Auvinen: Leijonalippu merellä, luku Jäänmurtajat * Seppo Laurell: Höyrymurtajien aika, luku Ensimmäinen murtaja Murtaja
Myyttikritiikki

Myyttikritiikki tai mytologinen kritiikki (englanniksi myth criticism tai mythological criticism) on taiteen kriittiseen tarkasteluun soveltuva väline. Mytologinen kritiikki perustuu uskonnollisuuden ja "pyhän" käsitteen laajempaan kontekstiin erityisesti yksilöpsykologisessa mielessä. Se tutkii, miten taide pureutuu alitajuntaan ja näkee pyhyyden erityisissä myyteissä ja rituaaleissa, salaperäisyydessä, sankaruudessa ja myös sankarihahmoissa. Myyttikritiikin juurien katsotaan olevan Carl Jungin ja Mircea Eliaden teorioissa uskonnollisuuden ja psykologian yhteydestä. Nykyisiin myyttikriitikoihin luetaan esimerkiksi James Fraser sekä Claude Lévi- Strauss.http://web.archive.org/web/20100601122616/http://www.wsf.edu.pl/old/teoria_lit08.pdf Myyttikritiikki käsittelee usein amerikkalaiseen elokuvaan kohdistuvaa tutkimusta. Eräät tutkijat http://www.bookase.com/books/book_details/0813388309 katsovat, että elokuvan uskonnollista sisältöä voidaan käsitellä kolmella tavalla: teologisesti, myyttisesti ja aatteellisesti. Teologinen tapa tutkii heidän käsityksensä mukaan elokuvan ihmisen suhdetta juutalais-kristilliseen Jumalaan ja siihen liittyen synnin ja anteeksiannon käsitteitä. Ideologinen tapa taas miettii elokuvan uskonnon yhteiskunnallisia vaikutuksia. == Lähteet == Luokka:Elokuvakritiikki Luokka:Taidefilosofia Luokka:Kritiikit
Juhlalevy (Reijo Viidan albumi)

Juhlalevy on Reijo Viidan kokoelma-albumi, jonka on koonnut tamperelainen Salix Ay. Alkuperäisäänitteinä on käytetty alkuperäisiä masternauhoja. Kullervo Linna -säätiö on tukenut levyn tekoa. == Kappaleet == * Elämän valttikortit * Haaveita tanssilavan luona * Harmaa kylä kertoo * Illan ensimmäinen tango * Ilta kotikujalla * Iltarusko * Kadotettu onni * Kohtalon kukka * Koskipuisto * Kultainen tango * Lucianella * Metsuri on metsuri * Miksi poistuit luotani * Miksi ystävä vain mulle * Mona Lisa * Moskovan valot * Mua varten ei * Muistojen Inari * Muistojen polku * On monta kertaa * Pustan ruusu * Syksyn sävel * Tyttö Helsingin * Unikuva * Yö Volgalla * Yöorvokki Luokka:Vuoden 2007 kokoelma-albumit Luokka:Reijo Viidan albumit
Olli-Matti Multamäki

Olli-Matti Multamäki (18. huhtikuuta 1948 Iitti – 7. tammikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen upseeri, kenraaliluutnantti ja maavoimapäällikkö. Multamäki valmistui Kadettikoulusta 1971 ja Sotakorkeakoulusta 1985. Hän suoritti maisterin tutkinnon (M.Sc.) turvallisuusstrategiassa Yhdysvalloissa 1994. Hän palveli YK:n apulaisedustajan sotilasavustajana Afganistanissa ja Pakistanissa (UNGOMAP) 1988–1989 ja YK:n pääsihteerin erityisedustajan sotilasneuvonantajana Afganistanissa (UNAMA) 2003. Hän toimi myös yhteysupseerina Yhdysvalloissa ja apulaissotilasedustajana EU:ssa ja Natossa. Hän oli Porin Prikaatin komentaja 1997–2000 ja toimi Pääesikunnan maavoimapäällikkönä 1. elokuuta 2004 – 31. joulukuuta 2006. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 6. joulukuuta 2006. Multamäki kuoli sairauteen vuoden 2007 alussa. ==Aiheesta muualla== * Puolustusvoimien tiedote kuolemasta * Puolustusvoimien tiedote Afganistanin komennuksesta * Puolustusvoimien tiedote 6.12.2006 kenraaliylennyksistä Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Suomalaiset EU-virkamiehet Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet