EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Askolan–Pukkilan seurakunta

Askolan–Pukkilan seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka kuuluu Helsingin hiippakuntaan ja Porvoon rovastikuntaan. Askolan ja Pukkilan kuntien alueella toimiva seurakunta perustettiin vuoden 2025 alussa, kun Askolan ja Pukkilan seurakunnat yhdistyivät uudeksi seurakunnaksi. Seurakunnan kirkkoherra on Hannu Pöntinen. == Katso myös == * Uskonto Uudellamaalla == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Askolan–Pukkilan seurakunta Luokka:Helsingin evankelis-luterilaisen hiippakunnan seurakunnat Luokka:Askola Luokka:Pukkila
Newbury (Berkshire)

Newbury on asukkaan kaupunki ja asukkaan kunta (civil parish) Berkshiren kreivikunnassa Kaakkois-Englannissa. Se sijaitsee Kennetjoen varrella, 25 kilometriä Readingista länteen, 39 kilometriä Oxfordista etelään ja 37 kilometriä Swindonista itäkaakkoon. Newbury toimii West Berkshiren yhtenäishallintopiirin hallinnollisena keskuksena ja muodostaa viereisen Thatchamin kaupungin kanssa yhtenäisen taajama-alueen, jossa asuu noin ihmistä. Newburyssa on vilkas liike-elämä, ja siellä toimii muun muassa teknologia- ja rahoitusalan sekä vähittäiskaupan yrityksiä. Kaupungin suurin työllistäjä on 6 000:n henkilöstöllään teleoperaattori Vodafone, joka pitää siellä Britannian pääkonttoriaan. Newburyn lähistöllä sijaitsee kaksi tunnettua linnaa: keskiaikainen Donningtonin linna ja televisiosarja Downton Abbeyn kuvauspaikkana toiminut Highclere Castle. Kaupunki tunnetaan myös vuonna 1905 avatusta laukkaradasta, jossa järjestetään laukkakilpailujen lisäksi muun muassa konsertteja. Newburysta on hyvät rautatie- ja tieyhteydet Lontooseen ja muualle Etelä-Englantiin. Kaupungissa on kaksi rautatieasemaa, Newbury ja Newbury Racecourse, joilta pääsee Readingin rautatieasemalle 15–30 minuutissa ja Lontoon Paddingtonin asemalle 45 minuutissa. Kaupungin ohi kulkee moottoritie M4 Lontooseen ja maantie A34 Oxfordiin. == Lähteet == Luokka:Asutut paikat Berkshiressä Luokka:Englannin kaupungit Luokka:Englannin kunnat
Yūka Kagami

Yūka Kagami (; s. 14. syyskuuta 2001 Tochigi) on japanlainen vapaapainin olympiavoittaja, maailmanmestari ja Aasian-mestari. Kagami voitti kadettien, eli alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden 70 kilogramman sarjassa vuonna 2017 ja 73-kiloisissa 2018. Kadettien Aasian-mestaruuskilpailuissa hän saavutti 65 kg:n sarjassa pronssia 2016 ja 73-kiloisissa kultaa 2018. Nuorten olympialaisissa 2018 hän sai pronssia 73 kilogramman painoluokassa. Kagami voitti vuonna 2019 aikuisten Aasian-mestaruuden ja nuorten maailmanmestaruuden 72 kilogramman sarjassa. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän saavutti 76 kg:n painoluokassa hopeaa. Hän kuului Japanin kultajoukkueeseen maailmancupissa 2019. Kagami saavutti Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa ja MM-kilpailuissa pronssia 76 kilogramman sarjassa vuonna 2022. Hän voitti 76-kiloisten maailmanmestaruuden Belgradissa 2023 kukistettuaan loppuottelussa kirgisialaisen Aiperi Medet kyzyn. Hän voitti samassa painoluokassa olympiakultaa Pariisissa 2024. Loppuottelussa hän voitti yhdysvaltalaisen Kennedy Bladesin. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset naispainijat Luokka:Japanilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Roomari (veistos)

thumb Roomari on Risto Saalastin vuonna 1988 tekemä veistos Utajärven keskustassa vanhalla torilla. "Roomu" eli lossi kuljetti ihmisiä, hevosia, autoja ja karjaa Oulujoen ylitse ennen sillan rakentamista Utajärvelle. Tämä pronssipatsas esittää roomaria eli lossimiestä.Utajärven kulttuuripolku, sivu 10; Utajarvi.fi == Lähteet == Luokka:Utajärvi Luokka:Suomen patsaat ja veistokset
Newbury

Newbury voi tarkoittaa seuraavia asioita: == Paikkoja == === Asutuskeskuksia Englannissa === * Newbury, kaupunki ja kunta Berkshiressä. === Asutuskeskuksia Yhdysvalloissa === * Newbury, paikallishallinnoton alue Kansasissa; * Newbury, kunta Massachusettsissa; * Newbury, kunta New Hampshiressa; * Newbury, kunta Vermontissa; * Newbury Township, township Indianassa; * Newbury Township, township Ohiossa. == Henkilöitä == * Kris Newbury (s. 1982), kanadalainen jääkiekkoilija __NOTOC__
Miska Nummela

Miska Nummela (s. 2005) on suomalainen rata- ja maratonmeloja, joka voitti kaudella 2024 ensimmäisenä suomalaisena miesmelojana neljä maratonmelonnan Suomen mestaruutta samana vuonna. Kaudella 2024 Nummela voitti lisäksi rata- ja maratonmelonnan Suomen Cupin. Hänet valittiin Suomen Melonta- ja Soutuliiton vuoden maratonmelojaksi ja hän sijoittui 28. sijalle maratonmelonnan MM-kilpailuissa U23-ikäluokassa. Nummela edustaa seuratasolla Tampereen Vihuria. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset melojat Luokka:Vuonna 2005 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Torsten Kurtén

Torsten Alarik Kurtén (20. helmikuuta 1871 Vaasa - 5. syyskuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen eversti, joka siirtyi Venäjän vallanaikaisesta armeijasta Boströmin huolintaliikkeen toimitusjohtajaksi ja toimi vuoden 1918 Suomen sisällissodan aikana valkoisen armeijan Yleisesikunnan päällikön apulaisena palaten kuitenkin entisiin huolintalikkeen tehtäviin Hankoon. Kurtén oli vaasalaisen porvarissäädyn puhemiehen, kauppaneuvos Joachim Kurténin ja Rosa Julie Emilia Steningin poika. Hän aloitti aikuistuttuaan sotilasuran ja sai kadettikoulusta päästötodistuksen 1892. Sen jälkeen hän palveli Käkisalmen rykmentin henkivartiosto kymmenen vuotta ja siirtyi vuonna kadettikoulun adjutantiksi ja kassanhoitajaksi aina koulun loppumiseen eli vuoteen 1908 asti. Syksyllä 1908 hän siirtyi liike-elämään Karl Boströmin huolintaliikkeen palvelukseen Hankoon. Hangossa ollessaan hän kuului Hangon Säästöpankin johtokuntaan vuosina 1915-1931 ja isännistöön 1932-1940. Hangossa ollessaan hän toimi Tanskan varakonsulina 1909-1940 ja Ranskan konsuliasiamiehenä 1926-1940. Suomen sisällisodan sytyttyä Kurtén siirtyi Suomen valkoisen armeijan päämajaan Etelä-Pohjanmaalle. Sodan jälkeen hän palasi Hankoon, jossa hän Karl Bostromin työn lisäksi toimi Hangon kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1921-1930. Hänet valittiin vuonna 1925 presidentin valitsijamieheksi RKP:n listalta. Hän ei kuitenkaan pystynyt osallistumaan itse vaaliin varamiehen korvatessa hänet äänestyksessä. Kurténista tuli vuonna 1925 Karl Boströmin huolintaliikkeen toimitusjohtaja, jossa tehtävässä oli vuoteen 1940. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Hangon kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1871 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Storholmen

Storholmen on taajama Lidingön kunnassa Tukholman läänissä Upplannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 201 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lidingön kunta
Vinninga

Vinninga on taajama Lidköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 063 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lidköpingin kunta
Järpås

Järpås on taajama Lidköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 777 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Tunnettuja henkilöitä== * Harald Oxe (1628–1689), maaherra ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lidköpingin kunta
Filsbäck

Filsbäck on taajama Lidköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 679 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lidköpingin kunta
Örslösa

Örslösa on taajama Lidköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 348 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lidköpingin kunta
Saleby

Saleby on taajama Lidköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 221 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Lidköpingin kunta
Brasse Brännström

Lars Erik "Brasse" Brännström (27. helmikuuta 1945 Tukholma – 29. elokuuta 2014) oli ruotsalainen näyttelijä ja koomikko. Hän tuli tunnetuksi 1970-luvulla lastenohjelmasta Fem myror är fler än fyra elefanter (1973–1977), jota hän teki yhdessä Magnus Härenstamin ja Eva Remaeuksen kanssa. Brännström teki myös paljon yhteistyötä Lasse Hallströmin kanssa. Brännström kuoli sairauskohtaukseen kotonaan Tukholmassa 69-vuotiaana elokuussa 2014. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Ruotsalaiset koomikot Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Shūto Machino

Shūto Machino (; s. 30. syyskuuta 1999 Iga, Mien prefektuuri) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut pääsarjatasolla Japanissa ja Saksassa. Hän on pelannut Japanin A-maajoukkueessa vuodesta 2022. Machino edusti Japanin J1 Leaguessa Shonan Bellmarea kausilla 2021–2023. Hän siirtyi kesällä 2023 saksalaisseura Holstein Kieliin. Hän pelasi 2. Bundesliigassa 31 ottelua ja teki niissä viisi maalia kaudella 2023–2024. Seuraavaksi kaudeksi Holstein Kiel nousi pääsarja Bundesliigaan, jossa Machino on vuoden 2024 loppuun mennessä pelannut 14 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Machino pelasi Japanin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran heinäkuussa 2022 Itä-Aasian mestaruuskilpailuissa, joissa hän teki kolmessa ottelussa kolme maalia, kaksi Hongkongia ja yhden Etelä-Koreaa vastaan. Hän pelasi neljännen maaottelunsa syyskuussa 2022. Hän kuului Japanin joukkueeseen MM- kilpailuissa 2022 mutta ei päässyt turnauksessa pelaamaan. Hän pelasi viidennen maaottelunsa maaliskuussa 2023. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Miki Yamane

Miki Yamane (; s. 22. joulukuuta 1993 Jokohama, Kanagawan prefektuuri) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan useimmiten oikea laitapuolustaja. Hän on edustanut tammikuusta 2024 alkaen yhdysvaltalaista Los Angeles Galaxya. Hän on pelannut Japanin A-maajoukkueessa 16 maaottelua. Yamane on voittanut Japanin liigamestaruuden Kawasaki Frontalen joukkueessa vuosina 2020 ja 2021 sekä Pohjois-Amerikassa Major League Soccerin mestaruuden vuonna 2024. Yamane kuului Japanin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2022. Hän pelasi avauskokoonpanossa alkulohko-ottelun Costa Ricaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Isa Aspin patsas

Isa Aspin patsas on Niilo Rikulan vuonna 2002 tekemä pronssipatsas Puolangan Kirkkopuistossa. Isa Asp oli nuorena kuollut lyyrikko. Patsashankkeen tuloksena perustettiin vuonna 2004 Kainuun Isa Asp Seura ry., joka järjestää muun muassa Isa Aspin lakituksen vappuisin. Lisäksi seura pitää marraskuussa, Isa Aspin kuolinpäivänä, runotapahtuman ja myy veistoksen pienoismalleja toimintansa rahoittamiseksi. Alun perin Isa Aspin puistossa sijainnut patsas siirrettiin vuonna 2013 Kirkkopuistoon rakenteilla olevan terveyskeskuksen tieltä. == Lähteet == Luokka:Puolanka Luokka:Suomen patsaat ja veistokset
Natsumi Tsunoda

Natsumi Tsunoda (, Tsunoda Natsumi, s. 6. elokuuta 1992) on japanilainen judon olympiavoittaja, kolminkertainen maailmanmestari ja kaksinkertainen Aasian kisojen voittaja. Hän kilpaili 52 kilogramman painoluokassa loppuvuoteen 2019, jolloin siirtyi sarjaan 48 kg. Tsunoda saavutti Budapestin MM-kilpailuissa 2017 hopeaa 52 kilogramman sarjassa hävittyään loppuottelussa japanilaiselle Ai Shishimelle. Hän voitti samassa painoluokassa kultaa Jakartan Aasian kisoissa 2018. Hän voitti 48-kiloisten maailmanmestaruuden Budapestissa 2021 kukistettuaan loppuottelussa maannaisensa Wakana Kogan. Hän uusi maailmanmestaruutensa Taškentissa 2022, jossa voitti loppuottelussa Saksan Katharina Menzin. Hän voitti kolmannen peräkkäisen maailmanmestaruuden 48 kilogramman painoluokassa Dohassa 2023 kukistettuaan finaalissa ranskalaisen Shirine Bouklin. Hän voitti samana vuonna kultaa Hangzhoun Aasian kisoissa. Tsunoda voitti Pariisin olympialaisissa 2024 kultaa 48 kilogramman sarjassa. Hän kukisti välierässä ruotsalaisen Tara Babulfathin ja loppuottelussa Mongolian Bavuudorjiin Baasankhüün. Sekajoukkuekilpailussa Tsunoda kuului hopeaa saaneeseen Japanin joukkueeseen. Tsunoda on saavuttanut IJF World Tourin kilpailuissa yhdeksän turnausvoittoa, neljä kakkossijaa ja kolme kolmossijaa. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kolme Japanin-mestaruutta. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset judokat Luokka:Japanilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Paul Petrowsky

Paul Petrowsky (12. toukokuuta 1886 Hämeenlinna – 12. kesäkuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen pankin- ja yritysjohtaja. Petrowskyn vanhemmat olivat kenraalimajuri Wasilij Petrowsky ja Betty Maria Henriksson. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1908 oli Elli Leistén ja toinen vuodesta 1923 Agda Margareta Sundberg. Petrowsky tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1905 ja suoritti alemman hallintotutkinnon 1908. Opintojaan hän jatkoi Münchenin yliopistossa 1908–1909. Petrowsky oli Suomen Yhdyspankin Kotkan ja Tampereen konttoreiden apulaisjohtaja 1909–1918, Maakuntain Keskus-Pankin johtokunnan jäsen 1918–1922 ja Helsingin Osakepankin Turun konttorin johtaja 1922–1923 ja Viipurin konttorin johtaja 1923–1926. Hän oli sitten Suomalais-Englantilainen Biscuit-tehdas -yhtiön ja sen sisaryhtiön Hangon Margariinitehdas Oy:n toimitusjohtaja 1926–1927 ja Ph. U. Strengberg & Co -yhtiön toimitusjohtaja 1928–1930. Helsingin Osakepankin pääjohtokunnan jäsenenä hän toimi 1930–1943. (ei-vapaa) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Shinnosuke Oka

Shinnosuke Oka (, Oka Shinnosuke. s. 31. lokakuuta 2003 Okayama) on japanilainen telinevoimistelun kolminkertainen olympiavoittaja. Oka saavutti nuorten Aasian-mestaruuskilpailuissa 2018 kultaa rekillä, hopeaa permannolla ja nojapuilla sekä pronssia moniottelussa ja renkailla. Nuorten MM- kilpailuissa 2019 hän sai kultaa moniottelussa ja joukkuekilpailussa, hopeaa hevosella sekä pronssia nojapuilla. Aasian-mestaruuskilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa moniottelussa sekä hopeaa rekillä, nojapuilla ja joukkuekilpailussa. Oka voitti Pariisin olympialaisissa 2024 kultaa moniottelussa pistein 86,832, rekillä pistein 14,533 ja joukkuekilpailussa. Nojapuilla hän saavutti pronssia. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset telinevoimistelijat Luokka:Japanilaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Belémin ilmastokokous 2025

Belémin ilmastokokous (COP29, Conference of the Parties) on päätetty järjestää Belémissä Brasiliaissa 10.-25. marraskuta 2025. Siinä YK:n ilmastonsuojelun puitesopimuksen allekirjoittajamaat kokoontuvat jälleen tarkastelemaan ilmastopolitiikkaansa. Sillä, että kokous järjestetään keskellä Amazonin sademetsää, on nähty paljon symboliarvoa. Presidentti Luiz Inácio Lula da Silva lupasi vuoden 2022 kampanjassaan kääntää edeltäjänsä Jair Bolsonaron sademetsää tuhoavan politiikan suunnan. Kaupungissa on vakavia ympäristö- ja turvallisuusongelmia, mutta sillä on kokemusta miljoonien osallistujien uskonnollisen tapahtuman järjestämisestä vuosittain. == Lähteet == Luokka:Ilmastopolitiikka Luokka:Yhdistyneet kansakunnat Luokka:Vuoden 2025 politiikka Luokka:Ympäristökonferenssit
Xá Lợin temppeli

Xá Lợin temppeli (, ) on vuonna 1956 valmistunut buddhalainen temppeli Hồ Chí Minhin kaupungissa Vietnamissa. Temppelin nimi viittaa Buddhan pyhäinjäännöksiin ja temppelikompleksi sisältää 32 metriä korkean seitsemänkerroksisen pagodin. 1960-luvulla se tunnettiin Ngô Đình Diệmin vastaisen buddhalaisen liikkeen keskuksena, jota vastaan tehtiin väkivaltainen erikoisjoukkojen isku vuonna 1963. ==Rakennus== Xá Lợin temppeli sijaitsee Vietnamissa Hồ Chí Minhin kaupungissa. Temppelikompleksiin kuuluu 32 metriä korkea seitsemänkerroksinen pagodi. Temppelin pääsalissa on Biên Hòassa valmistettu historiallisen Buddhan eli Sakyamunin patsas ja sen taustalla Nguyễn Văn Longin maalauksia. Päähallin takaan tisessa salissa on Bodhidharmaa esittävä maalaus. Keskiviikkoiltaisin temppelissä järjestetään mantra- ja meditaatiotunteja. Sunnuntaiaamuisin paikalla on saarnaava munkki. Täysi- ja uudenkuun aikaan järjestetään erityisiä rukoustilaisuuksia. ==Historia== Temppelin kiinankielinen nimi lausutaan vietnamiksi chùa xá lợi ja se viittaa Buddhan pyhäinjäännöksiin. Temppelin rakennustyöt alkoivat vuonna 1956 ja sen suunnittelivat arkkitehdit Trần Văn Đường ja Đỗ Bá Vinh. Rakennustyöt valmistuivat 5. lokakuuta 1956 ja viralliset avajaiset järjestettiin 2.–4. toukokuuta 1958. Pagodi valmistui 15. joulukuuta 1960 ja sen viralliset avajaiset olivat 23. joulukuuta 1961. Xá Lợi tuli pian tunnetuksi Etelä- Vietnamin presidentti Ngô Đình Diệmin hallintoa vastustaneiden buddhalaisten keskuksena. 21. elokuuta 1963 Ngôn veli Ngô Đình Nhu määräsi johtamiensa erikoisjoukkojen iskun temppeliin. Väkivaltaisessa iskussa pidätettiin noin 400 munkkia ja nunnaa ja heidän joukossaan esimerkiksi temppelin patriarkka. Isku nostatti jo entuudestaan kireitä jännitteitä ja johti uusiin Ngô Đình Diệmin vastaisiin mielenilmauksiin. Temppelin lähellä tehtiin mielenilmauksina useita buddhalaisten munkkien polttoitsemurhia. 30\. joulukuuta 1963 – 1. tammikuuta 1964 temppeli oli Vietnamin buddhalaisen sanghan keskus. 31. elokuuta 1991 järjestettiin seremonia, jossa temppeliin tuotiin vietnamilaisen Tripitakan kaksi ensimmäistä osaa. ==Lähteet== Luokka:Hồ Chí Minhin kaupungin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Buddhalaiset temppelit
Volgoneft-212

Volgoneft-212 () oli vuonna 1969 rakennettu neuvostoliittolaisvalmisteinen Volgoneft-luokan jokitankkialus, joka 15. joulukuuta 2024 repesi kahtia kovassa merenkäynnissä Mustanmeren ja Asovanmeren välisessä Kertšinsalmessa. Alus oli ollut rekisteröity Kuibyshevski Zatoniin Tatarstanissa, mutta sen rekisteröinti oli 2006 siirretty Samaraan. Aluksen omistaja oli alunperin ollut Volgotanker, ja se kuului Projekt 1577 -luokan Volgoneft- jokitankkialuksiin. 2014 alus oli myyty KamaTransOilille, mikä osoitti sen haltijaksi Kama Shippingin. Samalla laiva rekisteröitiin Pietariin venäläisellä laivarekisterinumerolla 089722. Laivan radiokutsumerkki oli UBQB2.https://www.marinetraffic.com/en/ais/details/ships/shipid:347163/mmsi:273333930/imo:0/vessel:VOLGONEFT_212 https://www.shipspotting.com/photos/gallery?imo=7024976 14\. joulukuuta 2024 kolmetoista miehistön jäsentä valmistautui jättämään aluksen pelastusliiveissä odottaen hinaaja Merkuria (Меркурий - IMO 9590187) ja toista hinaajaa pelastamaan. Kuitenkin Mi-8-helikopteri pelasti miehistön. Yksitoista joutui sairaalahoitoon. Myöhemmin yksi heistä menehtyi hypotermiaan. Kahdeksan miehistön jäsentä jouduttiin pelastamaan merestä. Pelastustoimiin osallistui 50 henkilöä. Volgoneft-212:n kapteeni määrättiin tutkintavankeuteen. Toisen vaurioituneen aluksen, Volgoneft-239:n kapteeni määrättiin kotiarestiin.https://www.marinetraffic.com/en/ais/details/ships/shipid:873119/mmsi:273258800/imo:9590187/vessel:MERCURY Lastina oli 4900 tonnia raskasta polttoöljyä.https://yle.fi/a/7-10069324Yleisradio - RIA Novosti Mereen päässyt raskas polttoöjy uhkaa Mustanmeren rannalla mm. Anapan lomanviettorantoja.https://www.gazeta.ru/social/news/2025/01/01/24756506.shtml Pelastustoimen esikunnan mukaan 2024 vuoden viimeiseen päivään mennessä oli pelastettu merestä 1686 lintua, joista 1300 oli lähetetty jatkohoitoon Venäjän lintuparantoloihin. Suurin pelastuskeskus on Vitjazevossa, jossa on 26 vapaaaehtoista auttajaa ja eläinlääkäriä.https://t.me/opershtab23/9593 == Lähteet == Luokka:Volgoneft-luokan jokitankkialukset Luokka:Öljyonnettomuudet
Joutsenjärvi (Pori)

Joutsenjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Laviassa. Noormarkun rajan tuntumassa Myöntäjän kylän pohjoispuolella sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta kuten Joutsenjärvennevalta. Järveä ympäröivät mäkiset metsämaat, ja järvi ympäristöineen muodostaa hienon kokonaisuuden. Joutsenjärven itäpää on lähes umpeenkasvanut, ja veden korkeus on järven virkistyskäyttöä ajatellen alhainen. Järvessä on esiintynyt sinilevää. Järvi laskee vetensä ojan kautta Karhijärvestä Inhottujärveen laskevaan Lassilanjokeen. Järven koskeus on 54 mpy ja pinta-ala noin 16 hehtaaria . Rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä . == Lähteet == Luokka:Lavian järvet Luokka:Lassilanjoen valuma-alue
WebAuthn

Web Authentication (WebAuthn) on World Wide Web Consortiumin (W3C) standardi verkossa tapahtuvalle käyttäjän tunnistautumiselle. WebAuthn ei käytä salasanaa vaan antaa pääsyn laitteistotason tunnistautumiseen (esimerkiksi USB-, Bluetooth tai NFC-laite). WebAuthn on FIDO2-projektin määrittely, jossa on määritelty myös CTAP-protokolla (Client-to-Authenticator Protocol). FIDO- ja WebAuthn-standardien tavoitteena on edullinen ja luotettava tunnistautuminen, sekä toimivuus ilman tarvetta sirukortille. Älypuhelinta voi käyttää tunnistatutumisessa, mutta myös se voi olla altis verkkourkinnalle. Jotkin yritykset kutsuvat FIDO-tunnuksia nimityksellä "passkey" (erotuksena salasanaa tarkoittavalle "password" nimitykselle). "Passkey"-tekniikan ongelmaksi on muodostunut, että eri tahot haluavat käyttää omia tallennusmenetelmiään ja tietojen synkronointi paikasta toiseen ei ole tuettu, joka vaikeuttaa käyttöä. == Lähteet == Luokka:Tietoturva Luokka:W3C-standardit
Keskinenjärvi (Pori)

Keskinenjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylässä sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta, erityisesti suolta. Järven etelä- ja länsiranta ovat soistuneet, ja myös järven pohjoisosan luusua on kasvamassa umpeen ja soistumassa. Järvi laskee vetensä soistuneen ja umpeenkasvaneen Valkamajärven ja edelleen suon ja myöhemmin peltojen läpi kulkevan ojan kautta Karhijärvestä Inhottujärveen laskevaan Lassilanjokeen. Järven koskeus on 51 mpy ja pinta-ala noin 11 hehtaaria . == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Lassilanjoen valuma-alue
Kalaffanjärvi

Kalaffanjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylän itäosassa sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta, erityisesti Ratanevalta. Järven eteläosa on maatuvaa vesialuetta. Järvi laskee vetensä ojaa pitkin suojellun Pitkäsuon ja sen jälkeen Ristaojan kautta Taipaleenkulmaan, jossa oja yhtyy Karhijärvestä Inhottujärveen virtaavaan Lassilanjokeen. Kalaffanjärven koskeus on 59 mpy ja pinta-ala noin 11 hehtaaria . == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Lassilanjoen valuma-alue
Go-Momozono

Go-Momozono (; 1759 – 1779), syntyjään Hidehito () oli Japanin 118. keisari, joka hallitsi Japania Edo-kauden loppupuolella vuosina 1771–1779. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Japanin keisarit Luokka:Vuonna 1758 syntyneet Luokka:Vuonna 1779 kuolleet
Vähäjärvi (Pori, Lassilanjoen alaosan alue)

Vähäjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva keskikokoinen järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylän keskustassa sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta, erityisesti Sikasuolta. Järven eteläosa on maatuvaa vesialuetta ja osin jo täysin soistunut ja umpeenkasvanut. Järvi laskee vetensä lyhyttä ojaa pitkin Karhijärvestä Inhottujärveen virtaavaan Lassilanjokeen. Vähäjärven koskeus on 54 mpy ja pinta-ala noin kahdeksan hehtaaria . == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Lassilanjoen valuma-alue
Rousunjärvi

Rousunjärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva melko pieni järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylän pohjoisosassa sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta. Järvi laskee vetensä Tynnyrinkorvenojaa ojaa pitkin Karhijärvestä Inhottujärveen virtaavaan Lassilanjokeen. Rousunjärven koskeus on 61 mpy ja pinta-ala noin neljä hehtaaria . == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Lassilanjoen valuma- alue
Tervalammi (Pori)

Tervalammi on Karvianjoen vesistöön kuuluva melko pieni järvi Satakunnan maakunnassa nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa. Lassilan kylän eteläosassa sijaitseva järvi saa vetensä läheisestä maastosta. Tervalammi sijoittuu soistuvan Keskisenjärven länsipuolelle. Järvi laskee vetensä ojaa pitkin ja soistuneen Träskinjärven läpi Karhijärvestä Inhottujärveen virtaavaan Lassilanjokeen. Tervalammin koskeus on 52 mpy ja pinta-ala noin kaksi hehtaaria . == Lähteet == Luokka:Noormarkun järvet Luokka:Lassilanjoen valuma- alue
Abenomics

Abenomics () on lempinimi Japanin entisen pitkäaikaisen pääministeri Shinzō Aben aloittamille talousuudistuksille. Vaikka uudistukset kantavatkin Aben nimeä, niitä jatkoivat mm. hänen seuraajansa Yoshihide Suga sen jälkeen kun Abe luopui pääministerin virastaan keväällä 2020. == Tausta == Toisen maailmansodan jälkeen Japanin talous nousi raunioista maailman toiseksi suurimmaksi 1980-luvulle tultaessa. 1990-luvulla alkanut lama kuitenkin pysäytti kadehdittavan talouskasvun. Vuosikymmenestä alettiin sittemmin käyttää taloustieteilijöiden keskuudessa nimitystä "menetetty vuosikymmen". Tämän jälkeen talouskasvu oli hidasta ja vähäistä huolimatta siitä, että pääministerit ja hallitukset vaihtuivat. Kun Kiina ohitti Japanin maailman toiseksi suurimpana taloutena, Japanin pääministerinä aloittanut Abe alkoi puuttumaan moninaisin keinoin Japanin talouteen, koska maata vaivasi myös vähenevän ja ikääntyvän väestön mukana tuleva kriisi. Japanin työmarkkinat, etenkin suuryritysten kohdalla, ovat erittäin kankeat. Lisäksi työmarkkinoilla arvotetaan korkeaa virkaikää ennemmin kuin työntekijän omia kykyjä, millä selitetään mm. sitä, että keskiverto vuosipalkka Japanissa on jäänyt alle 40 000 Yhdysvaltain dollariin eikä ole juurikaan kasvanut sitten 1990-luvun. == Keskeinen sisältö == Aben talouspolitiikassa on kolme pääkohtaa: * Rahallinen stimulointi: hallitus pyrki stimuloimaan Japanin taloutta triljoonilla jeneillä vuosina 2013–2014 * Epätavallinen rahapolitiikka: erityisesti Japanin keskuspankki pantiin ostamaan valtavia määriä kiinteää omaisuutta * Rakenteelliset uudistukset: tavoitteena oli parantaa kilpailukykyä purkamalla normeja ja alentamalla yritysten verotusta Aben ideana oli rakenteellisten uudistusten kohdalla myös rohkaista maahanmuuttoa Japaniin sekä japanilaisnaisten aktiivisempaa osallistumista työelämään. == Kritiikkiä ja perintö == Vaikka Abenomics-uudistukset kohensivatkin naisten asemaa työelämässä, naiset työllistyivät erityisesti matalapalkkaisiin pätkätöihin. Hyväpalkkaisissa johtotehtävissä sen sijaan naisia ei pahemmin ollut. Japanilaisyritykset ovat vielä edelleenkin haluttomia palkkaamaan naisia tekemään täyttä päivää, koska tällöin työnantajan pitäisi maksaa eläkemaksuja ja japanilaisessa yhteiskunnassa naisten odotetaan edelleen olevan ensisijaisia kotitöiden tekijöitä. 2010-luvun alkupuolella, jolloin Abe nousi pääministeriksi, hänen aloittamansa uudistukset auttoivat jonkin verran ja Japanin talous kääntyi pitkästä aikaa kasvuun. Vuosikymmenen loppupuolella Abenomics-uudistusten tuloksia luonnehdittiin kuitenkin laihoiksi. Uudistusten on myös katsottu hyödyttäneen ennen kaikkea japanilaisia suuryrityksiä, joiden voittojen kasvu ei ole näkynyt tavallisen japanilaisen elintason kohentumisena. Kun Japani ajautui 2020 lähtien jälleen uuteen lamaan, Abenomics-uudistusten toimivuus asetettiin jälleen kyseenalaiseksi. == Lähteet == Luokka:Shinzō Abe Luokka:Japanin taloushistoria
Fenheksamidi

Fenheksamidi (C14H17NCl2O2) on aromaattisiin amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina. ==Ominaisuudet, valmistus ja käyttö== Huoneenlämpötilassa fenheksamidi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen ja paremmin muun muassa asetoniin, dikloorimetaaniin ja tolueeniin. Aineen sienten kasvua estävät ominaisuudet perustuvat sienten ergosterolin synteesin tarvittavan 3-ketoreduktaasientsyymin toiminnan estämiseen. Fenheksamidin synteesissä 1,5-dibromipentaani reagoi etyylipropionaatin kanssa 1-metyylisykloheksaanikarboksyylihapoksi, josta muodostetaan happokloridi. Tämä happokloridi reagoi emäksisissä olosuhteissa 2,3-dikloori-4-hydroksianiliinin kanssa amidiksi. 2,3-dikloori-4-hydroksianiliini valmistetaan lähtien o-diklooribentseenistä. Fenheksamidia käytetään useiden sienitautien torjuntaan muun muassa mansikka-, hedelmä- ja koristekasviviljelmillä. Yhdiste tuli markkinoille 1998 ja Euroopan unionin alueella se hyväksyttiin käytettäväksi vuonna 2001. ==Lähteet== Luokka:Klooribentseenit Luokka:Sienentorjuntamyrkyt
Aaro Hellaakosken muistomerkki

Aaro Hellaakosken muistomerkki on Matti ja Terttu Aaltosen vuonna 1976 tekemä teos Oulussa Femilan kulmalla Saaristonkadulla. Hellaakosken profiili muistokivessä on Wäinö Aaltosen tekemä. Veistos pystytettiin alun perin runoilija Aaro Hellaakosken entisen synnyinkodin edustalle, silloisen Tavaratalo L. Kelan eteen. Kauppaneuvos Lauri Kela lahjoitti teoksen. Kun Kelan tavaratalon tilalle rakennettiin Anttilan tavaratalo (myöhemmin Tokmanni), teos siirrettiin naapurikortteliin Saaristokadun toiselle puolelle. == Lähteet == Luokka:Oulun patsaat ja veistokset Luokka:Vanhatulli
Vialfrè

Vialfrè () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.Vialfrè Sapere.it Vialfrè Enciclopedia Treccani Vialfrè Turismo Torino Vuoden 2024 alussa kunnassa oli arviolta 258 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Torinon metropolikaupungin kunnat
Leevi Madetojan patsas

thumb Leevi Madetojan patsas on Aarre Aaltosen vuonna 1960 tekemä patsas säveltäjä Leevi Madetojasta Oulun keskustassa Madetojan puistossa.Oulun kaupungin karttapalvelu, haku "Muistolaatat ja -merkit" ja "Ulkoveistokset" Leevi Madetojan muistopatsas esittää nuorta Oulussa syntynyttä säveltäjää nuottivihko kädessään. Patsas paljastettiin vuonna 1962 Oulun kaupungintalon läheisessä puistossa osana ensimmäisiä Oulun päiviä. Tilaisuudessa puheen piti säveltäjän 80-vuotias leski, kirjailija ja runoilija L. Onerva (1882–1972). Kolme vuotta myöhemmin puisto nimettiin Madetojan puistoksi. Madetojan muistopatsas on Aaltosen merkittävimpiä teoksia. == Lähteet == Luokka:Oulun patsaat ja veistokset
Saksan liittopäivävaalit 2025

Saksan liittopäivävaalit 2025 järjestetään 23. helmikuuta 2025. Saksassa on järjestetty ennenaikaiset liittopäivävaalit viimeksi vuonna 2005. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksan liittopäivävaalit Luokka:Vuoden 2025 vaalit
Minna Aro

Minna Liisa Aro (s. 6. maaliskuuta 1944 Kuopio) on suomalainen näyttelijä. Hän on tehnyt suurimman osan urastaan Jyväskylän kaupunginteatterissa. == Ura == Minna Aro syntyi teatterinjohtaja Matti Aron ja näyttelijä Impi Ståhlbergin perheeseen. Suoritettuaan Suomen teatterikoulun vuosina 1962–1965 hän näytteli Tampereen Teatterissa 1965–1973 ja Jyväskylän kaupunginteatterissa vuodesta 1973 alkaen.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 109 Aron teatterirooleja ovat olleet muun muassa Nora (Nukkekoti), Beba (Murhaajien yö), Kaisa (Pohjalaisia), Johanna (Se tavallinen tarina) ja Maša (Eläköön itsemurhaaja).Suomen teatterit ja teatterintekijät 1974, s. 197Suomen teatterit ja teatterintekijät 1983, s. 121 2000-luvulla Aro on näytellyt esimerkiksi Alma Koskelan roolin Väinö Linnan teoksessa Täällä Pohjantähden alla (2002).Ilona-tietokanta. Viitattu 31.12.2024. Teatterityönsä ohella Aro on näytellyt sivurooleja muutamissa televisiotuotannoissa (Mustat ja punaiset vuodet, Kiurunkulma). == Lähteet == * * * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Timo Kankainen

Timo Juhani Kankainen (s. 3. maaliskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. == Ura == Timo Kankaisen vanhemmat olivat puuseppä Väinö Vilhelm Kankainen ja Ilta Siiri Visala. Kankainen aloitti uransa järjestäjänä ja näyttelijänä Mikkelin teatterissa 1965–1967. Vuosina 1967–1970 hän näytteli Tampereen Teatterissa, 1979–1981 Jyväskylän kaupunginteatterissa, 1981–1983 Kouvolan Teatterissa ja vuodesta 1983 Lahden kaupunginteatterissa. Lahdesta Kankainen siirtyi Seinäjoen kaupunginteatteriin, josta hän jäi eläkkeelle vuonna 2011.Suomen teatterit ja teatterintekijät 1993, s. 204 Kankaisen rooleista mainittakoon Aksenti Ivanovitš (Mielipuolen päiväkirja), Krogstad (Nukkekoti) ja Anttoo (Pohjantähti). 2000-luvulla Kankainen on näytellyt muun muassa Armin isää kappaleessa Pesärikko (2003), Harpagonia Molièren komediassa Saituri (2004) ja James Tyronea Eugene O'Neillin draamassa Pitkän päivän matka yöhön (2006).Ilona-tietokanta. Viitattu 31.12.2024. Kankainen esitti kirjoittamansa monologin Impivaarasta Stockankulmaan vuonna 2010. Televisiorooleistaan Kankainen nostaa esiin Boris Jartsevin roolin Matti Tapion ohjaamassa dokumenttipohjaisessa draamassa Sodan ja rauhan miehet (1978). Lisäksi hän on näytellyt muun muassa Topia Sina Kujansuun elokuvassa Ensio (1980) ja poliisia Aleksi Mäkelän rikoselokuvassa Häjyt (1999). == Lähteet == * * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rantarosvo

Rantarosvo-patsas sijaitsee Vaalan Neittävällä Nuojuankoskentien varrella n. 5,6 km rautatiestä. Patsas on paikallisten maanomistajien lokakuussa 1990 pystyttämä, kekrinä yleisötapahtumassa paljastettu taideteos tarkoitettuna mielenilmaukseksi ja protestiksi pääministeri Harri Holkerin hallituksen rantojensuojeluohjelmaesitystä vastaan. Maanomistajat kokivat rantojensuojeluohjelmaesityksen loukkaavan talonpoikaista vapautta itse päättää perustuslain suojaamasta omistusoikeudesta, mikä tarkoittaa omistajan oikeutta yksin käyttäää ja määrätä esineestä muut poissulkevasti. Maatalouden harjoittajalle metsä ja rantamaa toimivat rahoituslähteenä, joten on luonnollinen intressi säilyttää vakuus- ja maisema-arvot, metsän tuottokyky ja muut varallisuusarvot ilman ulkopuolista holhousta. Isännät kokivat, että hanke oli sosialisointia, jota ajettiin toisissa nimissä. Teos on kierrätystavararasta edustaen transuralista tyyliä ja symbolitiikaltaan asian ydintä, jossa kookas turpea peikko korvat höröllään valppaana ja huolestuneena tähystää yksityisesti omistetulle Pikku-Salmisen järvelle. Peikolla on silinterihattu ja pääministeri Holkeria mukaillen kesäparta, kädessä kahvikuppi kuten hänen tokaisussaan "Minä juon nyt kahvia", ja toisessa silakan ruoto hänen kehotuksestaan "Eläkeläiset, syökää silakkaa." Manifesti onnistui niin hyvin, että hallituksen 20.12.1990 sopimassa ohjelman sisällössä ei ollut peikon valvomaa rantuetta. Tästä hyvästä sitä kutsutaan jopa suojeluspyhäksi ym. arvostavin ja kunnioittavin nimin, ja paikkaa kutsutaan hiideksi. Patsas on niin suosittu käyntikohde, että tielaitos on tehnyt tiehen leventymän parkkipaikaksi. == Lähteet == Luokka:Vaala Luokka:Suomen patsaat ja veistokset
Meren merkit

thumb Meren merkit (Maannousun muistomerkki) on Ari Kochin vuonna 1989 tekemä pronssiveistos Oulun Haukiputaalla, Kellon liikekeskuksella. Muistomerkillä oleva laatta sisältää tekstin: "Kotiseudun nousulle".Maannousun muistomerkki ”Meren merkit” ; KirjastoVirma. == Lähteet == Luokka:Oulun patsaat ja veistokset
Mikko Koskimies

Mikko Koskimies (4. toukokuuta 1967 Vantaa – 17. marraskuuta 2024 Verbier) oli suomalainen ekonomi ja toimitusjohtaja.Christian From, Mika Anttonen, Kirsi Hokka, Määrätietoinen varainhoidon uudistaja Helsingin Sanomat 22.12.2024, viitattu 1.1.2025 Koskimies kirjoitti ylioppilaaksi Myyrmäen lukiosta vuonna 1985 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1990. Hän aloitti uransa Suomen Yhdyspankissa. Koskimies meni naimisiin vuonna 1993. Avioliitosta syntyivät lapset Antti ja Elina Koskimies perheen asuessa Luxemburgissa. Koskimies työskenteli Pohjola Oyj:n varainhoidon johtajana ja oli myös Nordean johtotehtävissäTeemu Kuusijoensuu, Mikko Koskimies, 57, on kuollut Ilta-Sanomat 4.12.2024, viitattu 1.1.2025. Vuonna 2007 hänet valittiin St1 Nordicin hallitukseen. Koskimies valittiin vuonna 2012 eQ Varainhoito Oy:n toimitusjohtajaksi ja vuonna 2021 eQ:n toimitusjohtajaksi. Hän toimi lisäksi Urlus-säätiön puheenjohtajana. Hän työskenteli aktiivisesti nuorten liikunnan ja urheilun hyväksi.Tero Hakola, Mikko Koskimies lahjoitti urheilulle miljoonapotin – hänellä on muille saman­henkisille ja varakkaille väkevä viesti Ilta-Sanomat 2.9.2023, viitattu 1.1.2025 Vuonna 2023 Koskimies lahjoitti perheensä sijoitusyhtiö Teamet Oy:n kautta Läpimurtosäätiölle 100 000 St1 Nordicin osaketta. Hän lähti eQ:n toimitusjohtajan tehtävistä vakavan sairauden takia lokakuun loppupuolella 2024 ja kuoli sairauteen marraskuussa 2024. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Miesten F-liigan kausi 2024–2025

Miesten F-liigan kausi 2024–2025 oli järjestyksessään 39. salibandyn SM- sarjakausi. F-liigan runkosarja alkoi 13. syyskuuta 2024 Happee pelasi kauteen 2023-2024 asti kotiottelunsa Jyväskylän Monitoimitalolla, josta käytetään Happeen peleissä nimeä Hirviteatteri. Viimeistä kertaa Happee pelaa kotiottelunsa Monitoimitalolla 20. syyskuuta 2024 jonka jälkeen marraskuussa 2024 Happee siirtyy pelaamaan kotiottelunsa uudelle Hirviareenalle, Laukaan kunnassa sijaitsevalle Leppävedelle Nokian KrP pelasi kauteen 2023-2024 asti kotiottelunsa Rahola liikuntakeskuksessa Tampereella. Kauden 2024-2025 alussa Nokian KrP siirtyy pelaamaan kotiottelunsa uudelle AGCO Power Arenalle, Nokialle. ==Joukkueet== Joukkue Kunta Kotihalli Perustettu Päävalmentaja Classic Tampere Ideapark Bläk Boks 1990 Juha Kivilehto EräViikingit Helsinki Energia Areena 2016 Miro Mäkelä FBC Turku Turku Kupittaan palloiluhalli 1995 Pasi Lehtonen Happee Jyväskylä Hirviareena 1989 Iivo Pantzar Indians Espoo Otahalli 1992 Antti Vartiainen Jymy Seinäjoki Nurmohalli, Nurmo 1994 Jarmo Eteläaho LASB Lahti Lahti Energia ‑areena 2016 Seppo Pulkkinen Nokian KrP Nokia AGCO Power Arena 1997 Janne Kainulainen Oilers Espoo Tapiolan urheiluhalli 1990 Aleksi Lammi OLS Oulu Kastellin monitoimitalo 1998 Jani Lämsä SPV Seinäjoki Seinäjoen Uimahalli-Urheilutalo 1994 Jori Isomäki TPS Turku Kupittaan palloiluhalli 1995 Santeri Raatarila == Runkosarja ==
Mon (tunnus)

Mon () on japanilaisessa kulttuurissa esiintyvä tunnus, jota jotkin japanilaiset suvut käyttävät. Monit ovat hyvin pitkälti verrattavissa eurooppalaisiin vaakunoihin. Mon voitiin painattaa esimerkiksi lippuihin tunnistautumistarkoituksissa. Lisäksi mon voitiin painattaa vaatteisiin ja huonekaluihin. Monit otettiin käyttöön Heian-kaudella, jolloin moneja alettiin maalaamaan aateliston kärryihin, jotta voitaisiin päätellä, kenen piti antaa tietä kenelle. Ehkä tunnetuin mon on Mitsubishin logo, joka on yhtiön perustaja Iwasaki Yatarōn valitsema mon. Keisarillisen perheen mon, eli kikumon, on ollut koko Japanin valtiota edustava tunnus huolimatta siitä, että sitä ei ole sellaiseksi koskaan virallisesti määritelty. Kikumon on kuitenkin kuvattu esimerkiksi Japanin passin kannessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanilainen kulttuuri Luokka:Heraldiikka
Inssi Divari-kausi 2024–2025

Inssi-Divari kausi 2024–2025 oli järjestyksessään 37. salibandyn Divarin kausi. Divarin runkosarja alkoi 13. syyskuuta Uutena joukkueena sarjassa pelasi Suomisarjasta noussut SBS Wirmo Mynämäeltä ja SB Vantaa. Edellisen kauden päätteeksi Happee steamers lopetti toiminnan. == Joukkueet 2024–2025 == Joukkue Kunta Kotihalli Perustettu Päävalmentaja M-Team Helsinki Arena Center Ruskeasuo 1996 Teemu Kalinainen Hawks Helsinki Arena Center Myllypuro 2015 Petteri Bergman Tiikerit Vantaa Tikkurilan urheilutalo 1997 Pasi Rosti SB Vantaa Vantaa Energia Areena 1991 Tomi Rastas LNM Liminka Krankka-areena 1997 Niko Kvist Koovee Tampere Spiral-Halli 1996 Jarno Iijolainen SalBa Rauma Jaakko Arena 1993 Mikko Lehti Rangers Kirkkonummi Jokirinteen liikuntahalli 1992 Miika Valkama O2-Jyväskylä Jyväskylä Jyväskylän monitoimitalo 2001 Ismo Nybacka SaiPa Lappeenranta Lappeenrannan urheilutalo 2020 Otto Valavuo Josba Joensuu Joensuu Areena 1988 Jami Huhtala Karhut Pori Porin urheilutalo 1992 Jani Jormakka SBS Wirmo Mynämäki HaNi-Halli 1993 Jarmo Eskelinen ÅIF Sipoo Ingman Areena, Söderkulla 1995 Jan Qvickström-Helling == Runkosarja ==
Australian Grand Prix 2025

Australian Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Australian Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden avausosakilpailu, joka ajetaan 16. maaliskuuta Albert Parkin katuradalla Australiassa. == Lähteet == Luokka:Australian Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Kiinan Grand Prix 2025

Kiinan Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Chinese Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden toinen osakilpailu, joka ajetaan 23. maaliskuuta Shanghain moottoriradalla Shanghaissa Kiinassa. == Lähteet == 2025 Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Japanin Grand Prix 2025

Japanin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Japanese Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden kolmas osakilpailu, joka ajetaan 6. huhtikuuta Suzukan moottoriradalla Japanissa. == Lähteet == Luokka:Japanin Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Bahrainin Grand Prix 2025

Bahrainin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Gulf Air Bahrain Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden neljäs osakilpailu, joka ajetaan 13. huhtikuuta Bahrainin moottoriradalla Sakhirissa Bahrainissa. == Lähteet == Luokka:Bahrainin Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Saudi-Arabian Grand Prix 2025

Saudi-Arabian Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 STC Saudi Arabian Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden viides osakilpailu, joka ajetaan 20. huhtikuuta Jeddan katuradalla Saudi-Arabiassa. == Lähteet == Luokka:Saudi- Arabian Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Miamin Grand Prix 2025

Miamin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Miami Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden kuudes osakilpailu, joka ajetaan 4. toukokuuta Miamin katuradalla Miami Gardensissa Floridassa Yhdysvalloissa. == Lähteet == Luokka:Miamin Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Lehtimäen kirjasto

Lehtimäen kirjasto on Alajärvellä, Lehtimäen Keskikylässä toimiva yleinen kirjasto, entisen kunnantalon vieressä. Lehtimäen kirjasto on Alajärven kaupunginkirjaston lähikirjasto ja osa Etelä-Pohjanmaan ja lähikuntien muodostamaa kirjastokimppaa Eepos-kirjastoja. ==Historia== Kirjasto perustettiin Lehtimäelle vuonna 1874, jolloin sinne hankittiin kirjoja viinaverorahoilla. Ensimmäisenä vuonna lainoja tehtiin 250 kappaletta. Kirjasto sai nykyiset tilansa vuonna 1964 ja rakennusta on kunnostettu ja laajennettu vuonna 1992. Vuonna 2009 tapahtuneen Lehtimäen ja Alajärven kuntaliitoksen jälkeen kirjasto on ollut Alajärven kaupunginkirjaston lähikirjasto. Lokakuusta 2015 lähtien Lehtimäen kirjasto muuttui omatoimikirjastoksi, joka oli Etelä-Pohjanmaan ensimmäinen. Henkilökunta on paikalla kahtena päivänä viikossa, maanantaisin ja keskiviikkoisin. ==Kokoelmat== Vuonna 2008 kirjaston kokoelman koko oli noin 28 000, joista suurin osa suomenkielisiä kirjoja. Samana vuonna lainoja tehtiin 18 377 kappaletta, mukaan lukien kaukolainat. ==Lähteet== Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:Alajärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Lehtimäki
Emilia-Romagnan Grand Prix 2025

Emilia-Romagnan Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Gran Premio del Made in Italy e dell’Emilia-Romagna 2025) on Formula 1 -kauden seitsemäs osakilpailu, joka ajetaan 18. toukokuuta Autodromo Enzo e Dino Ferrarin moottoriradalla Imolassa Italiassa. == Lähteet == Luokka:Emilia-Romagnan Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Monacon Grand Prix 2025

Monacon Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Grand Prix de Monaco 2025) on Formula 1 -kauden kahdeksas osakilpailu, joka ajetaan 25. toukokuuta Monacon katuradalla Monacossa. == Lähteet == Luokka:Monacon Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Espanjan Grand Prix 2025

Espanjan Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Gran Premio de España 2025) on Formula 1 -kauden yhdeksäs osakilpailu, joka ajetaan 1. kesäkuuta Circuit de Barcelona-Catalunyan moottoriradalla Barcelonassa Espanjassa. == Lähteet == 2025 Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Kanadan Grand Prix 2025

Kanadan Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Grand Prix du Canada 2025) on Formula 1 -kauden 10. osakilpailu, joka ajetaan 15. kesäkuuta Circuit Gilles- Villeneuven osittaisella katuradalla Montrealissa Kanadassa. == Lähteet == Luokka:Kanadan Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Itävallan Grand Prix 2025

Itävallan Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Austrian Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 11. osakilpailu, joka ajetaan 29. kesäkuuta Red Bull Ringin moottoriradalla Spielbergissä Itävallassa. == Lähteet == 2025 Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Britannian Grand Prix 2025

Britannian Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 British Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 12. osakilpailu, joka ajetaan 6. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. == Lähteet == Luokka:Britannian Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Belgian Grand Prix 2025

Belgian Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Belgian Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 13. osakilpailu, joka ajetaan 27. heinäkuuta Circuit de Spa- Francorchamps’n moottoriradalla Belgiassa. == Lähteet == Luokka:Belgian Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Unkarin Grand Prix 2025

Unkarin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Hungarian Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 14. osakilpailu, joka ajetaan 3. elokuuta Hungaroringin moottoriradalla Mogyoródissa Unkarissa. == Lähteet == Luokka:Unkarin Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Hollannin Grand Prix 2025

Hollannin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Dutch Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 15. osakilpailu, joka ajetaan 31. elokuuta Circuit Zandvoortin moottoriradalla Alankomaissa. == Lähteet == Luokka:Hollannin Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Italian Grand Prix 2025

Italian Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Gran Premio d’Italia 2025) on Formula 1 -kauden 16. osakilpailu, joka ajetaan 7. syyskuuta Monzan moottoriradalla Italiassa. == Lähteet == Luokka:Italian Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Azerbaidžanin Grand Prix 2025

Azerbaidžanin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Azerbaijan Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 17. osakilpailu, joka ajetaan 21. syyskuuta Bakun katuradalla Azerbaidžanissa. ==Lähteet== 2025 Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Singaporen Grand Prix 2025

Singaporen Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Singapore Airlines Singapore Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 18. osakilpailu, joka ajetaan 5. lokakuuta Marina Bayn katuradalla Singaporessa. == Lähteet == Luokka:Singaporen Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Yhdysvaltain Grand Prix 2025

Yhdysvaltain Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 United States Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 19. osakilpailu, joka ajetaan 19. lokakuuta Circuit of the Americasin moottoriradalla Texasissa Yhdysvalloissa. == Vapaat harjoitukset == == Sprinttiaika-ajot == == Sprinttikilpailu == == Aika-ajot == == Kilpailu == == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Méxicon Grand Prix 2025

Meksikon Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Gran Premio de la Ciudad de México 2025 eli Méxicon Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 20. osakilpailu, joka ajetaan 26. lokakuuta Autódromo Hermanos Rodríguezin moottoriradalla Méxicossa Meksikossa. == Vapaat harjoitukset == == Aika-ajot == == Kilpailu == == Lähteet == Luokka:Meksikon Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
São Paulon Grand Prix 2025

São Paulon Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Grande Prêmio de São Paulo 2025) on Formula 1 -kauden 21. osakilpailu, joka ajetaan 9. marraskuuta Interlagosin moottoriradalla São Paulossa Brasiliassa. == Vapaat harjoitukset == == Sprinttiaika-ajot == == Sprinttikilpailu == == Aika-ajot == == Kilpailu == == Lähteet == Luokka:São Paulon Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025
Las Vegasin Grand Prix 2025

Las Vegasin Grand Prix 2025 (virallisesti Formula 1 Las Vegas Grand Prix 2025) on Formula 1 -kauden 22. osakilpailu, joka ajetaan 22. marraskuuta Las Vegas Strip Circuitin katuradalla Paradisessa Nevadassa Yhdysvalloissa. == Vapaat harjoitukset == == Aika-ajot == == Kilpailu == == Lähteet == Luokka:Las Vegasin Grand Prix Luokka:Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2025