Luettelo Kreikan valtionpäämiehistä

Tämä on luettelo Kreikan valtionpäämiehistä, ja käsittää nykyisen Kreikan valtion valtionpäämiehet, mukaan lukien valtionhoitajat, kuninkaat ja presidentit, valtion perustamisesta nykypäiviin saakka. == Kreikan ensimmäinen tasavalta (1822–1832) == === Kreikan väliaikaishallinto (1822–1827) === Valtionpäämies Virkakausi Titteli № Kuva Nimi (syntynyt–kuollut) Alkoi Loppui Kesto 1 Aléxandros Mavrokordátos (1791–1865) 13\. tammikuuta 1822 10. toukokuuta 1823 1 vuosi, 117 päivää johtokunnan puheenjohtaja 2 Pétrompeis Mavromichális (1765–1848) 10\. toukokuuta 1823 31. joulukuuta 1823 235 päivää johtokunnan puheenjohtaja 3 Geórgios Kountouriótis (1782–1858) 31\. joulukuuta 1823 26. huhtikuuta 1826 2 vuotta, 116 päivää johtokunnan puheenjohtaja 4 Andréas Zaḯmis (1791–1840) 26\. huhtikuuta 1826 14. huhtikuuta 1827 353 päivää hallintokomitean puheenjohtaja === Helleeninen valtio (1827–1832) === Valtionhoitaja Virkakausi Puoluekanta № Kuva Nimi (syntynyt–kuollut) Alkoi Loppui Kesto 1 Ioánnis Kapodístrias (1776–1831) 14\. huhtikuuta 1827 9. lokakuuta 1831 (murhattiin) 4 vuotta, 178 päivää Venäläinen puolue 2 Augoustínos Kapodístrias (1778–1857) 9\. lokakuuta 1831 23. maaliskuuta 1832 (erosi) 166 päivää Venäläinen puolue == Kreikan kuningaskunta (1832–1924) == ===Wittelsbachin hallitsijasuku (1832–1862) === Kreikan valtiomuodosta sovittiin Lontoon konferenssissa vuonna 1832. Lontoon protokollassa sovitiin Kreikan kuningaskunnan perustamisesta ja baijerilaisen kuninkaan noususta valtaistuimelle. Päätökset vahvistettiin Konstantinopolin sopimuksella samana vuonna. Kuningas Valtakausi Saamisoikeus № Kuva Nimi (syntynyt–kuollut) Alkoi Loppui Kesto 1 Otto (Othón) (1815–1867) 27\. toukokuuta 1832Lontoon protokolla allekirjoitettiin vuonna 1932, mutta kuningas Otto saapui Kreikkaan 6. helmikuuta 1833. 23\. lokakuuta 1862 (syöstiin vallasta) 30 vuotta, 149 päivää Lontoon konferenssi ===Glücksburgin hallitsijasuku (1863–1924) === Kuningas Otto syöstiin vallasta kansannousussa lokakuussa 1862. Kansa ei kuitenkaan hylännyt monarkiaa itseään. Monet pyrkivät saamaan maahan brittiläisen kuninkaan, mutta kuningatar Victoria vastusti tätä, ja myös vuoden 1832 Lontoon protokolla esti tämän. Kysymyksestä järjestettiin Kreikan ensimmäinen kansanäänestys, vuoden 1862 kansanäänestys, jonka voitti Saksi-Coburg-Gothan herttua Alfred. Lopulta vuoden 1862 Kreikan kansankokous valitsi kuninkaaksi Tanskan prinssi Vilhelmin, josta tuli kuningas Yrjö I. Värien merkitys: Kuningas Valtakausi Saamisoikeus № Kuva Nimi (syntynyt–kuollut) Alkoi Loppui Kesto 2 Yrjö I (Geórgios I) (1845–1913) 30\. maaliskuuta 1863 18. maaliskuuta 1913 (murhattiin) 49 vuotta, 353 päivää Kansanäänestys 1862 3 Konstantin I (Konstantínos I) (1868–1923) 18\. maaliskuuta 1913 11. kesäkuuta 1917 (luopui kruunusta) 4 vuotta, 90 päivää Yrjö I:n poika 4 Aleksanteri (Aléxandros) (1893–1920) 11\. kesäkuuta 1917 25. lokakuuta 1920 3 vuotta, 136 päivää Konstantin I:n toinen poika — Amiraali Pávlos Kountouriótis (1855–1935) 28\. lokakuuta 1920 17. marraskuuta 1920 (erosi) 20 päivää sijaishallitsija — Kuningatar Olga (Ólga) (1851–1926) 17\. marraskuuta 1920 19. joulukuuta 1920 32 päivää sijaishallitsija Yrjö I:n leski Konstantin I:n äiti (3) Konstantin I (Konstantínos I) (1868–1923) 19\. joulukuuta 1920 27. syyskuuta 1922 (luopui kruunusta) 1 vuosi, 282 päivää palautettiin valtaistuimelle 5 Yrjö II (Geórgios II) (1890–1947) 27\. syyskuuta 1922 25. maaliskuuta 1924 (syöstiin vallasta) 1 vuosi, 180 päivää Konstantin I:n vanhin poika == Kreikan toinen tasavalta (1924–1935) == Kreikan toinen tasavalta perustettiin parlamentaarisena tasavaltana 25. maaliskuuta 1924. Monarkia lakkautettiin vuoden 1924 kansanäänestyksessä. Värien merkitys: Presidentti Virkakausi Puoluekanta / Tausta № Kuva Nimi (syntynyt–kuollut) Valinta Alkoi Loppui Kesto 1 Amiraali Pávlos Kountouriótis (1855–1935) 1924 25. maaliskuuta 1924 6. huhtikuuta 1926 (erosi) 2 vuotta, 12 päivää asevoimat 2 Kenraaliluutnantti Theódoros Págkalos (1878–1952) — 6. huhtikuuta 1926 18. huhtikuuta 1926 138 päivää asevoimat 1926 18. huhtikuuta 1926 22. elokuuta 1926 (pantiin viralta) (1) Amiraali Pávlos Kountouriótis (1855–1935) — 22. elokuuta 1926 24. elokuuta 1926 3 vuotta, 108 päivää asevoimat — 24. elokuuta 1926 10. joulukuuta 1929 (erosi) 3 Aléxandros Zaḯmis (1855–1936) — 10. joulukuuta 1929 14. joulukuuta 1929 5 vuotta, 304 päivää sitoutumaton 1929 1934 14. joulukuuta 1929 10. lokakuuta 1935 (pantiin viralta) == Kreikan kuningaskunta (palautettu) (1935–1973) == Monarkia palautettiin vuoden 1935 kansanäänestyksessä. Kreikan sotilasjuntta otti vallan itselleen vuonna 1967. ===Glücksburgin hallitsijasuku (1935–1973) === Värien merkitys: Kuningas Valtakausi Saamisoikeus № Kuva Nimi (syntynyt–kuollut) Alkoi Loppui Kesto — Kenraaliluutnantti Geórgios Kondýlis (1878–1936) 10\. lokakuuta 1935 25. marraskuuta 1935 46 päivää sijaishallitsija (5) Yrjö II (Geórgios II) (1890–1947) 25\. marraskuuta 1935 1. huhtikuuta 1947 11 vuotta, 127 päivää palautettiin valtaistuimelle 6 Paul (Pávlos) (1901–1964) 1\. huhtikuuta 1947 6. maaliskuuta 1964 16 vuotta, 340 päivää Konstantin I:n kolmas poika Yrjö II:n veli 7 Konstantin II (Konstantínos II) (1940–2023) 6\. maaliskuuta 1964 1. kesäkuuta 1973 (pantiin viralta) 9 vuotta, 87 päivää Paulin poika — Kenraaliluutnantti Geórgios Zoitákis (1910–1996) 13\. joulukuuta 1967 21. maaliskuuta 1972 4 vuotta, 99 päivää sijaishallitsija Konstantin II:lle — Eversti Geórgios Papadópoulos (1919–1999) 21\. maaliskuuta 1972 31. toukokuuta 1973 1 vuosi, 71 päivää sijaishallitsija Konstantin II:lle == Helleeninen tasavalta sotilasjuntan aikana (1973–1974) == Sotilasjuntta lakkautti monarkian 1. kesäkuuta 1973 ja teki Kreikasta presidenttijohtoisen tasavallan. Monarkian lakkauttaminen vahvistettiin vuoden 1973 kansanäänestyksessä, joka järjestettiin 29. heinäkuuta 1973. Presidentti Virkakausi Tausta № Kuva Nimi (syntynyt–kuollut) Alkoi Loppui Kesto 1 Eversti Geórgios Papadópoulos (1919–1999) 1\. kesäkuuta 1973 25. marraskuuta 1973 (pantiin viralta) 177 päivää asevoimat 2 Kenraaliluutnantti Faídon Gkizíkis (1917–1999) 25\. marraskuuta 1973 17. joulukuuta 1974 1 vuosi, 22 päivää asevoimat == Kreikan kolmas tasavalta (1974–) == Sotilasjuntta kaatui vuonna 1974, ja Kreikkaan palautettiin demokratia. Monarkian lakkauttaminen ja nykyisen parlamentaarisen tasavallan perustaminen vahvistettiin vuoden 1974 kansanäänestyksessä, joka järjestettiin 8. joulukuuta 1974. Valtionpäämiehenä toimii Kreikan tasavallan presidentti. Värien merkitys: Presidentti Virkakausi Puoluekanta № Kuva Nimi (syntynyt–kuollut) Valinta Alkoi Loppui Kesto 1 Michaíl Stasinópoulos (1903–2002) 1974 18. joulukuuta 1974 19. heinäkuuta 1975 213 päivää Uusi demokratia 2 80px Konstantínos Tsátsos (1899–1987) 1975 19. heinäkuuta 1975 10. toukokuuta 1980 4 vuotta, 296 päivää Uusi demokratia 3 Konstantínos Karamanlís (1907–1998) 1980 10. toukokuuta 1980 10. maaliskuuta 1985 4 vuotta, 304 päivää Uusi demokratia 4 Ioánnis Alevrás (1912–1995) 10\. maaliskuuta 1985 29. maaliskuuta 1985 19 päivää PASOK 5 Chrístos Sartzetákis (1929–2022) 1985 30. maaliskuuta 1985 4. toukokuuta 1990 5 vuotta, 35 päivää sitoutumaton (3) Konstantínos Karamanlís (1907–1998) 1990 5. toukokuuta 1990 10. maaliskuuta 1995 4 vuotta, 310 päivää Uusi demokratia 6 Konstantínos Stefanópoulos (1926–2016) 1995 2000 10. maaliskuuta 1995 12. maaliskuuta 2005 10 vuotta, 2 päivää sitoutumaton 7 Károlos Papoúlias (1929–2021) 2005 2010 12. maaliskuuta 2005 13. maaliskuuta 2015 10 vuotta, 1 päivä PASOK 8 Prokópis Pavlópoulos (1950–) 2014–2015 13. maaliskuuta 2015 13. maaliskuuta 2020 5 vuotta Uusi demokratia 9 Katerína Sakellaropoúlou (1956–) 2020 13. maaliskuuta 2020 sitoutumaton == Valtionpäämiesten nimitykset == Valtiomuoto Vuodet Titteli Kreikan ensimmäinen tasavalta 1827–1832 valtionhoitaja Kreikan kuningaskunta ( Wittelsbachin hallitsijasuku) 1832–1862 Kreikan kuningas Kreikan kuningaskunta (Glücksburgin hallitsijasuku) 1863–1924 helleenien kuningas Kreikan toinen tasavalta 1924–1935 tasavallan presidentti Kreikan kuningaskunta (Glücksburgin hallitsijasuku) 1935–1973 helleenien kuningas Helleeninen tasavalta (Kreikan sotilasjuntta) 1973–1974 tasavallan presidentti Kreikan kolmas tasavalta 1974– tasavallan presidentti == Katso myös == * Luettelo Kreikan pääministereistä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Valtionpäämiehet Kreikka