EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Forseliuksen seminaari

thumb|Forseliuksen seminaarin muistokivi Forseliuksen puistossa Tartossa. Forseliuksen seminaari oli B. G. Forseliuksen (1660–1688) Tarttoon 1684 perustama opettajankoulutusta antanut oppilaitos, joka sijaitsi nykyisen Forselius-kymnaasin lähellä.Pertti Pyhtilä: Tartto Forselius otti kursseille Tarton maakunnan talonpoikien poikia ja lukkareita. Seminaarissa koulutettiin kaksivuotisessa koulutuksessa ensimmäiset virolaiset opettajat 1684–1688.Wolfgang Hörner ym.: The Education Systems of Europe, viitattu 23.12.2016 (Google Books, rajoitettu käyttö) Heidät koulutettiin myös kanttoreiksi, sillä viranhoitoon kuului molemmat tehtävät. Paikkana oli Tarton piispan maatila Papimõisa, sittemmin Piiskopimõis, piispankartano, jossa on nykyisin Forseliuksen puisto.B. G. Forseliuse Selts Opetukseen kuului lukeminen, aritmetiikka, teologia ja kirkkomusiikki, lähinnä virsilaulu, sekä lisäksi saksan kieli ja kirjansidonta. Seminaarista ehti valmistua sen toiminta-aikana 160 opettajaa.Toivo Miljan: Historical Dictionary of Estonia, viitattu 23.12.2016 (Google Books, rajoitettu käyttö) ==Lähteet== Luokka:Tarton oppilaitokset
Bengt Gottfried Forselius

Bengt Gottfried Forselius (1660 Harju-Madise – 19. marraskuuta 1688 Itämeri) oli virolainen opettaja ja seminaarin perustaja. Hänen isänsä oli Pohjois- Viroon muuttanut ruotsalainen pappi Johann Forselius, joka Suomessa opetettuaan siirtyi Viroon.Toivo U. Raun: Estonia and the Estonians: Second Edition, Updated, viitattu 23.12.2016 (Google Books, rajoitettu käyttö) Forselius opiskeli lakia Wittenbergin yliopistossa.Cornelius Hasselblatt, Geschichte der estnischen Literatur: von den Anfängen bis zur Gegenwart Hän perusti Tarttoon opettajaseminaarin, Forseliuksen seminaarin. Forselius kävi Tukholmassa useaan otteeseen hakemassa tukea toiminnalleen, sillä kartanonherrat vastustivat opetusta. Hän lähti jälleen 1688 esittelemään oppilaitosta Tukholmaan kuningas Kaarle XI:lle ja otti mukaansa kaksi poikaa Ignatsi Jaakin, joka oli Kambjasta, ja Pakri Hansu Jürin, joka oli Harju- Madisesta, esittelemään taitoja. He saivat kuninkaalta taidoistaan kultarahan, ja kuningas nimitti Forseliuksen Viron- ja Liivinmaan kansankoulujen tarkastajaksi, mutta hän hukkui paluumatkalla Itämerellä 19. marraskuussa 1688. Forseliuksen kunniaksi on 1989 perustettu B. G. Forseliuse Selts, jonka ensimmäinen puheenjohtaja oli Arnold Rüütel. Seura jakaa useita tunnustuksia, muun muassa B. G. Forseliuksen mitalia. Seuran suunnitelmissa on kunnostaa Forseliuksen synnyinkoti.B. G. Forseliuse Selts ==Lähteet== Luokka:Virolaiset opettajat Luokka:Vironruotsalaiset Luokka:Vuonna 1660 syntyneet Luokka:Vuonna 1688 kuolleet
Multiefekti

Multiefekti on erilaisissa sähköisissä soittimissa, kuten sähkökitarassa tai sähköbassossa käytettävä efektipedaali, jossa on kaksi tai useampia erilaisia efektejä ketjutettuna samassa laitteessa. == Rakenne ja käyttö == Multiefekti on siitä hyödyllinen laite muusikolle, koska niihin voi yleensä tallentaa erilaisia asetuksia eli presettejä, joita voi itse säätää haluamallaan tavalla. Hyödyllinen ominaisuus on myös se, että presettiä vaihtamalla voidaan saada kytkettyä useita eri efektejä yhdellä napin painalluksella päälle ja pois, tai vaihtaa niin sanotusti "lennossa" täysin erilaiseen efektiyhdistelmään kesken soiton, kuten esimerkiksi säröstä puhtaaseen signaaliin. Kytkeminen voi tapahtua esimerkiksi erillisellä jalkakytkimellä, mikäli itse laite on pöytämallinen tai räkkilaite; tai itse laitteen omilla kytkimillä, mikäli kyseessä on niinkutsuttu lattiamalli. Multiefekteissä efektit ovat yleensä luotuja ohjelmointia käyttäen, tai digitaalisesti mallinnettuja tunnetuista ja huonosti saatavilla olevista klassisista efekteistä ja/tai vahvistimista, ja myös niiden ominaisuuksia on voitu muokata ja parannella, lisäten esimerkiksi säätömahdollisuuksia. Tämä ominaisuus tuo muusikoille mahdollisuuden käyttää klassikoiksi muodostuneita laitteita ja yhdistellä niitä haluamallaan tavalla; laitteita joita ei välttämättä ole helposti saatavilla, tai ne ovat hyvin kalliita. Tästä voidaan pitää esimerkkinä Ibanezin valmistamaa Tubescreamer-säröpedaalia (katso kuva, vihreä pedaali), jonka alkuperäisissä malleissa on käytetty tietynlaista operaatiovahvistinta, jonka valmistus on lopetettu jo vuosia sitten. Nämä alkuperäiset pedaalit ovat hyvin haluttuja, mutta myös vaikeasti saatavia ja usein hyvin kalliita. Toisena esimerkkinä voidaan pitää vanhoja niin sanottuja point-to-point -kytkentää käytettäviä Marshall, Fender tai Vox -putkivahvistimia, joita ei enää valmisteta, ja joiden saatavuus voi olla myös hyvin huono. Multiefektejä valmistavat muun muassa BOSS ja Line 6, ja markkinoilla onkin nykyisin tekniikan ja tietotekniikan kehityttyä useita erilaisia multiefektejä, jotka käyttävät mallinnusta ja tuovat vanhojen laitteiden soundin monien saataville huokeammilla kustannuksilla ja ilman useiden erilaisten laitteiden keräämistä ja kytkemistä, ja tämä säästää myös johdotuksen aiheuttamaa signaalin heikkenemistä ja kohinaa. Multiefektejä on saatavilla myös ainoastaan tiettyihin efekteihin keskittyvinä laitteina, kuten esimerkiksi kaikuina tai säröinä. == Kirjallisuutta == *Denyer, Ralph, 1992: Suuri kitarakirja (ISBN 951-0-20072-7) *Cutchin, Rusty & Peña, Paco 2008: Kitara – Suuri ensyklopedia (ISBN 978-952-220-255-0) Luokka:Musiikkilaitteet
Gore od ljubavi

Gore od ljubavi (Горе од љубави) on serbialaisen pop-folk-laulaja Svetlana Ražnatovićin kahdestoista studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2004. == Kappaleet == # Gore od ljubavi # Prljavo # Ne guši me # Trula višnja # Plan B # Zamalo # Pazi s kime spavaš # Stereo bol # Neću dugo # Pepeljara # Od tebe ne znam da se oporavim == Lähteet == Luokka:Svetlana Ražnatovićin albumit Luokka:Vuoden 2004 albumit
Simran

Simran, myös Zimran tai Simra, (; ) oli Vanhassa testamentissa mainittu Abrahamin ja tämän toisen vaimon, Keturan ensimmäinen poika. Simranilla oli myös viisi nuorempaa veljeä, Joksan, Medan, Midian, Jisbak ja Suah.Ensimmäinen Mooseksen kirja 25 luku Hänen vanhemmat velipuolensa olivat ismaelilaisten heimon kantaisä Ismael sekä juutalaisuuden patriarkka Iisak. Simran oli yksi niistä viidestä Abrahamin pojasta, jotka Abraham lähetti Kedemin maahan, pois Iisakin tieltä. Simranilla oli myös kolme lasta. ==Lähteet== Luokka:Ensimmäisen Mooseksen kirjan henkilöt
Sangaste

Sangaste on pienkauppala ja entinen kunta Etelä-Virossa Valgamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Otepään ja Sangasten kunnat sekä iso osa Paluperan ja Pukan kunnista yhdistettiin uudeksi Otepään kunnaksi. Vuodesta 2017 alkaen Sangaste on ollut Otepään kuntaan kuuluva pienkauppala. == Entinen kunta == Kunta sijaitsi maakunnan itäosassa Valgan koillis- ja Tarton lounaispuolella. Kunnassa oli arviolta 1 268 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 144,67 neliökilometriä. Kuntaan kuului Sangasten pienkauppala (alevik) ja 13 kylää: Keeni, Kurevere, Lauküla, Lossiküla, Mäeküla, Mägiste, Pringi, Restu, Risttee, Sarapuu, Tiidu, Vaalu ja Ädu. === Väestö === Vuonna 2011 Sangasten kunnassa oli 1 286 asukasta, joista 1 251 (97,3 %) oli virolaisia, 18 (1,4 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Sangaste kirik.jpg|Sangasten kirkko Tiedosto:Keeni raudteejaam.JPG|Keenin rautatieasema Tiedosto:Harimäe lookout tower - panoramio.jpg|Harimäen näkötorni == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luonnonkaunis Sangaste, Suomen Kuvalehti, 23.05.1931, nro 21, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Otepää Luokka:Viron kauppalat Luokka:Viron entiset kunnat
The Best (Nikolai Noskovin albumi)

The Best on venäläisen rock-muusikko Nikolai Noskovin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 7. lokakuuta 2016.iTunes: Nikolai Noskov – The Best == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Nikolai Noskovin albumit Luokka:Vuoden 2016 kokoelma-albumit
Taheva

Taheva () on kylä ja entinen kunta Valgan kunnassa Valgamaan maakunnassa Virossa. Se sijaitsee maakunnan eteläosassa Valgan kaupungin kaakkoispuolella Latvian rajalla. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistettiin Valgan kaupunki sekä Karulan, Tahevan, Tõllisten ja Õrun kunnat uudeksi Valgan kunnaksi. == Entinen kunta == === Väestö === Kunnassa oli arviolta 736 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 204,79 neliökilometriä. Vuonna 2011 Tahevan kunnassa oli 771 asukasta, joista 714 (92,6 %) oli virolaisia, 24 (3,1 %) venäläisiä ja 30 (3,9 %) muita kansallisuuksia. === Kylät === Kuntaan kuului 13 kylää: Hargla, Kalliküla, Koikküla, Koiva, Korkuna, Laanemetsa, Lepa, Lutsu, Ringiste, Sooblase, Taheva, Tsirgumäe ja Tõrvase. == Kuvia == Tiedosto:20120810 Harglõ külä.JPG|Harglan kylää Tiedosto:Hargla church 2013.JPG|Harglan kirkko Tiedosto:Laanemetsa savijärv.jpg|Laanemetsa Savijärv == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Valga Luokka:Viron entiset kunnat Luokka:Viron kylät
Leilah Sutherland

Leilah Sutherland (s. 22. maaliskuuta 1985) on englantilainen näyttelijä, joka esiintyi Alicia Spinnetin roolissa vuonna 2001 ilmestyneessä elokuvassa Harry Potter ja viisasten kivi. Sutherlandia ei enää pyydetty seuraavaan elokuvaan Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002), vaan hänen tilalleen tuli Rochelle Douglas. Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Suzuki Splash

Suzuki Splash on Suzukin vuosina 2008–2015 valmistama A-segmentin henkilöautomalli, joka korvasi Suzuki Wagon R+ -mallin. Splashin korvaajaksi tuli Suzuki Celerio. Splashia myytiin Euroopassa myös Opel Agila -nimellä, Intiassa Maruti Suzuki puolestaan markkinoi mallia Maruti Suzuki Ritz -nimisenä. Splash sai vuoden 2008 Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi neljä tähteä viidestä. Bensiinimoottorit olivat 1,0- (65 hv) ja 1,2-litraiset (86 hv). Dieselvaihtoehto oli 1,3 litran DDiS (75 hv). == Lähteet == == Aiheesta muualla == Splash Luokka:A-segmentin autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot Luokka:2010-luvun autot
Hanila

Hanila () on entinen kunta Virossa. Sen alue kuuluu vuodesta 2017 Läänerannan kuntaan Pärnumaan maakunnassa. Ennen vuoden 2017 kuntauudistusta Hanila oli itsenäinen kunta, joka kuului Läänemaan maakuntaan. Hanila sijaitsi Läänemaan maakunnan eteläosassa Haapsalun etelä- ja Pärnun luoteispuolella Väinämeren rannalla. Kunnassa oli arviolta 1 428 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 233,93 neliökilometriä. Kuntaan kuului Virtsun pienkauppala (alevik) ja 28 kylää: Esivere, Hanila, Karuse, Kaseküla, Kause, Kinksi, Kiska, Kokuta, Kuke, Kõera, Kõmsi, Linnuse, Lõo, Massu, Mõisaküla, Mäense, Nehatu, Nurmsi, Pajumaa, Pivarootsi, Rame, Rannaküla, Ridase, Salevere, Ullaste, Vatla, Voose ja Äila. ==Väestö== Vuonna 2011 Hanilan kunnassa oli 1 371 asukasta, joista 1 329 (96,9 %) oli virolaisia, 12 (0,9 %) venäläisiä ja 27 (2,0 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Hanila pauluse kirik.IMG 9600.jpg|Hanilan Paavalin kirkko Tiedosto:Vatla mõis (4).jpg|Vatlan kartano Tiedosto:Ärev taevas.jpg|Virtsun tuulivoimala == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lääneranna Luokka:Viron entiset kunnat
PON-1

PON-1 (ÖGL-1) oli virolainen kaksitasoinen koulukone, joka lensi ensilentonsa vuonna 1934. Viron ilma- ja kaasusuojelujärjestö rakensi seitsemän PON-1:tä vuosina 1934–1937. Virossa valmistetuista koneista neljä meni Viron ilmapuolustusjoukoille (, rek. nro. 154–157), yksi Eesti Aeroklubille (rek. nro. ES-PON) ja yksi Tallinna Õhuasjanduse Ühingulelle (rek. nro. ES-LDM). Tallinna Õhuasjanduse Ühingulen kone siirtyi myöhemmin Eesti Aeroklubille. PON-1 oli sekarakenteinen , koneen osat olivat puurakenteisia teräsputkirakenteista runkoa lukuun ottamatta. Virossa valmistettujen seitsemän koneen lisäksi konetyyppiä lisenssivalmistettiin nimellä KOD-1 Latviassa 13 konetta. Luokka:Virolaiset ilma-alukset Luokka:1930-luvun koulukoneet
Ahja

Ahja on pienkauppala ja entinen kunta Viron Põlvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Põlvan kunta, Ahja, Laheda, Mooste ja Vastse-Kuuste yhdistettiin uudeksi Põlvan kunnaksi ja Ahjan pienkauppalasta tuli Põlvan kunnan pienkauppala. == Entinen kunta == Kunta sijaitsi maakunnan pohjoisosassa Põlvan pohjois- ja Tarton kaakkoispuolella. Kunnassa oli arviolta 998 asukasta vuonna 2016 ja sen pinta-ala oli 72,14 neliökilometriä. Kuntaan kuului Ahjan pienkauppala (alevik) ja kahdeksan kylää: Akste, Ibaste, Kosova, Kärsa, Loko, Mustakurmu, Mõtsküla ja Vanamõisa. === Väestö === Vuonna 2011 Ahjan kunnassa oli 974 asukasta, joista 945 (97,0 %) oli virolaisia, 18 (1,8 %) venäläisiä ja 12 (1,2 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Ahja tiik 2.jpg|Ahjan kartanon puistoa Tiedosto:Kärsa õigeusu kirik.jpg|Kärsan ortodoksinen kirkko Tiedosto:Tuglase muuseum aiaga.jpg|F. Tuglaksen museo == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Põlva Luokka:Viron pienkauppalat Luokka:Viron entiset kunnat
Matsalun kansallispuisto

thumb|Kasarin luhtaa Matsalun kansallispuistossa. Matsalun kansallispuisto () sijaitsee Läänemaan ja Pärnumaan maakunnissa Länsi-Virossa. Se sijaitsee Läänerannan, Lääne-Nigulan ja Haapsalun alueella parikymmentä kilometriä Haapsalun keskustasta etelään. Puisto on laajuudeltaan 48 610 hehtaaria. Kansallispuistoon kuuluvat Matsalunlahti ja Kasari jõen alajuoksu sekä noin 50 meren saarta. Puiston tarkoitus on suojella erityisesti erityisesti pesiviä, sulkivia ja muuttavia lintuja. Alue määriteltiin valtakunnalliseksi luonnonsuojelualueeksi vuonna 1957. Siitä tuli kansallispuisto vuonna 2004. Kansallispuiston opastuskeskuksena toimii Penijõen kartano Lihulan kaupungin pohjoispuolella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Viron kansallispuistot Luokka:Läänemaa Luokka:Pärnumaa
Avovesiuinnin Euroopan-mestaruuskilpailut 2016

Avovesiuinnin Euroopan-mestaruuskilpailut 2016 järjestettiin Alankomaiden Hoornissa 10.–14. heinäkuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. == Mitalistit == Laji Kultaa Kultaa Hopeaa Hopeaa Pronssia Pronssia Miehet Miehet Miehet Miehet Miehet Miehet Miehet 5 km Kirill Abrosimov 54.34,3 Federico Vanelli 54.54,4 Caleb Hughes 55.06,1 10 km Ferry Weertman 1.55.20,6 Jack Burnell 1.55.21,2 Marc-Antoine Olivier 1.55.21,6 25 km Axel Reymond 5.02.22,0 Matteo Furlan 5.06.07,5 Edoardo Stochino 5.09.19,4 Naiset Naiset Naiset Naiset Naiset Naiset Naiset 5 km Danielle Huskisson 59.46,1 Finnia Wunram 59.52,4 Sharon van Rouwendaal 59.54,9 10 km Rachele Bruni Aurélie Muller 2.07.00,1 – – Arianna Bridi 2.07.03,6 25 km Martina Grimaldi 5.26.47,8 Olga Kozydub 5.26.49,8 Caroline Jouisse 5.26.50,5 Sekajoukkueet Sekajoukkueet Sekajoukkueet Sekajoukkueet Sekajoukkueet Sekajoukkueet Sekajoukkueet 5 km joukkuekilpailu Simone Ruffini Federico Vanelli Rachele Bruni 55.59,3 Rob Muffels Andreas Waschburger Finnia Wunram 56.37,0 Márk Papp Dániel Székelyi Éva Risztov 56.42,6 == Mitalitaulukko == Isäntämaa 1 3 2 2 7 2 2 0 2 4 3 1 1 1 3 4 1 1 0 2 5 1 0 1 2 6 0 2 0 2 7 0 0 1 1 Yhteensä Yhteensä 8 6 7 21 == Lähteet == * Tulokset == Aiheesta muualla == * Viralliset kisasivut Luokka:Uinnin Euroopan-mestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2016 uinti Luokka:Alankomaiden uinti
Ernst Pohjanpalo

Ernst Jaakko Pohjanpalo (sukunimi vuoteen 1906 Friis, 26. lokakuuta 1888 Kalajoki – 12. toukokuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen insinööri, tehtailija ja keksijä.Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg)Ernst Pohjanpalon kuolinilmoitus (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 20.5.1983, HS Aikakone. Viitattu 21.4.2018. Pohjanpalon vanhemmat olivat tehtailija Jaakko Pohjanpalo ja Johanna Pahikkala. Hän valmistui insinööriksi 1912. Pohjanpalo toimi Pietarissa Ludvig Nobelin dieselmoottoritehtaan insinöörinä 1912-1913 ja Suomessa rautatiehallituksen insinöörinä 1914–1919. Hän perusti vuonna 1919 Riihimäelle ampumatarvike- ja kivääritehtaan (myöhemmin Oy Sako Ab) ja oli sen johtajana 1919–1922. Tämän jälkeen Pohjanpalo osti 1922 Helsingin Sirpalesaaressa toimineen Erkko & Markoff Oy:n moottoritehtaan ja perusti 1923 moottoritehdas Ares Oy:n toimien sen johtajana ja yhtiön johtokunnan jäsenenä 1922–1941. Ares asensi valmistamiaan venemoottoreita muiden tehtaiden valmistamiin moottoriveneisiin ja Ares valmisti myös itse jonkin verran moottoriveneitä. Pohjanpalo myi Areksen vuonna 1941.Pörssitieto G. Kock : täydentäviä yhtiötietoja : Oy Ares AbSirpalesaaren telakat ja veistämöt Pohjanpalo oli sitten Suomenlinnan konepajan päällikkönä 1941–1942, rautatiehallituksen I luokan koneinsinöörinä vuodesta 1943, konepajojen tarkastajana vuodesta 1944 sekä konepajojen toimistopäällikkönä ja apulaisjohtajana vuodesta 1945. Hän johti valtion rautateiden Hyvinkään veturikonepajan suunnittelutyöt. Pohjanpalo teki useita moottorikeksintöjä kehittäen muun muassa Ares-matalapaineraakaöljymoottorin. Hänellä oli nimissään seitsemän patenttia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Puolustuslaitoksemme tuki : Suomen ensimmäinen ampumatarviketehdas, Suomen Kuvalehti, 24.07.1920, nro 29, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset keksijät Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Penijõen kartano

thumb|Penijõen kartano vuonna 2009. Penijõen kartano (, ) on kartano Läänemaalla Virossa nykyisen Lihulan kunnan alueella. Vuodesta 2000 kartanossa on toiminut Matsalun kansallispuiston opastuskeskus. ==Lähteet== Luokka:Viron kartanot Luokka:Lääneranna
Kõlleste

Kõlleste () oli kunta Viron Põlvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kanepin kunta, Kõlleste ja Valgjärve yhdistettiin uudeksi Kanepin kunnaksi. Kunta sijaitsi maakunnan luoteisosassa Põlvan luoteis- ja Tarton eteläpuolella. Kunnassa oli arviolta 1 022 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 150,3 neliökilometriä. Kuntaan kuului 12 kylää: Häätaru, Ihamaru, Karaski, Karilatsi, Krootuse, Palutaja, Piigaste, Prangli, Tuulemäe, Tõdu, Veski ja Voorepalu. ==Väestö== Vuonna 2011 Kõllesten kunnassa oli 1 004 asukasta, joista 993 (98,9 %) oli virolaisia, 6 (0,6 %) venäläisiä ja 6 (0,6 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Krootuse mõisa park 5.jpg|Krootusen kartanon puistoa Tiedosto:Voorepalu Palu talu.jpg|Voorepalun kylää Tiedosto:Kõlleste mänd.jpg|Kõllesten mänty Tiedosto:Polva Peasant Museum tuulik ja tiik.jpg|Põlvan talonpoikaismuseon tuulimyllyrakennus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kanepi Luokka:Viron entiset kunnat
Puhtu

thumb|Puhtun rannikkoa. Puhtu (myös Puhtulaid) on entinen saari ja nykyinen niemi Virtsun pienkauppalan alueella Läänerannan kunnassa Pärnumaalla Virossa.. Maankohoamisen seurauksena saari kasvoi kiinni mantereeseen 1900-luvun alussa. Puhtussa sijaitsee Viron maatalousyliopistolle kuuluva Puhtun biologinen asema, jonka johtajana sen kuuluessa aiemmin Tarton yliopistolle ja Viron tiedeakatemialle toimi virolainen ornitologi Eerik Kumari. 1930-luvulla siellä vietti kesiään Virossa syntynyt saksalainen biologi Jakob von Uexküll. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * http://www.zbi.ee/puhtu/ Luokka:Viron niemet ja niemimaat Luokka:Entiset saaret Luokka:Lääneranna
Laheda

Laheda () oli kunta Viron Põlvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Põlvan kunta, Ahja, Laheda, Mooste ja Vastse-Kuuste yhdistettiin uudeksi Põlvan kunnaksi. Lahedan kunta sijaitsi maakunnan eteläosassa Põlvan etelä- ja Võrun pohjoispuolella. Kunnassa oli arviolta 1 183 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 91,44 neliökilometriä. Kuntaan kuului 11 kylää: Himma, Joosu, Lahe, Mustajõe, Naruski, Pragi, Roosi, Suurküla, Tilsi, Vana-Koiola ja Vardja. ==Väestö== Vuonna 2011 Lahedan kunnassa oli 1 202 asukasta, joista 1 167 (97,1 %) oli virolaisia, 21 (1,7 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia. == Kuvia == Tiedosto:Joosu Waimel-Neuhof manor avenue.jpg|Joosun kartanon puistoa Tiedosto:Tilsi mõisa peahoone eestvaade 2013-08.jpg|Tilsin kartano Tiedosto:Tilsi Kõrbjärv 2015 08.jpg|Tilsi Kõrbjärv Tilsin kylässä == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Põlva Luokka:Viron entiset kunnat
Onni Högnabba

Onni Sämund Högnabba (10. maaliskuuta 1926 – 6. lokakuuta 1999 Teerijärvi) oli suomenruotsalainen pelimanni ja kansanmusiikin säveltäjä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kansanmuusikot Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1999 kuolleet
Puhtun biologinen asema

thumb|Puhtun biolologisen aseman puistoa, taustalla päärakennus. Puhtun biologinen asema () on Viron maatalousyliopistolle kuuluva biologinen asema Puhtun niemellä lähellä Virtsua Läänerannan kunnassa Pärnumaalla Virossa. Aseman päärakennus kuului 1920-30-luvuilla Puhtussa kesiään viettäneelle, Virossa syntyneelle saksalaiselle biologille Jakob von Uexküllille. Biologisen aseman sinne perusti Viron tiedeakatemian Eläin- ja kasvitieteellisen instituutin johtaja, ornitologi ja luonnonsuojelija Eerik Kumari. ==Lähteet== Luokka:Lääneranna Luokka:Viron rakennukset ja rakennelmat Luokka:Tutkimusasemat
GeneMark

GeneMark on Georgia Institute of Technologyn vuonna 1993 julkaisema ohjelmisto. GeneMarkia käytetään geneettisten sekvenssien tutkimiseen. Ohjelma on saatavilla Windows- Linux- ja OS X -käyttöjärjestelmille. GeneMarkia käytettiin ensisijaisena ohjelmana tutkittaessa haemophilus influenzae viruksen geneettistä koodia. ==Aiheesta muualla== * http://opal.biology.gatech.edu/GeneMark/gmes_instructions.html Luokka:Ohjelmistot Luokka:Bioinformatiikka
Luettelo alppihiihdon olympiamitalisteista

Alppihiihto on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1936 talviolympialaisista lähtien. Menestynein maa olympialaisten alppihiihdossa on Itävalta. Menestyneimmät urheilijat ovat miesten alppihiihdossa Norjan Kjetil André Aamodt ja naisten alppihiihdossa Kroatian Janica Kostelić. ==Miehet== === Syöksylasku === === Supersuurpujottelu === === Suurpujottelu === === Pujottelu === === Alppiyhdistetty === ==Naiset== === Syöksylasku === === Supersuurpujottelu === === Suurpujottelu === === Pujottelu === === Alppiyhdistetty === ==Lähteet== Alppihiihto Luokka:Alppihiihto olympialaisissa
Lindita Halimi

Lindita Halimi (s. 24. maaliskuuta 1989 Vitina, Kosovon sosialistinen alue), tunnettu myös nimellä Lindita, on kosovonalbanialainen laulaja ja lauluntekijä. Lindita nousi kuuluisuuteen voittaessaan albanialaisen laulukilpailun Top Festin kuudennen tuotantokauden, kappaleella Ëndërroja (). 23. joulukuuta 2016 Lindita Halimi voitti Festivali i Këngësin 55. tuotantokauden kappaleella ”Botë” (), ja edusti näin Albaniaa vuoden 2017 Euroviisuissa. Hänen euroviisukappaleensa ”World” on englanninkielinen versio ”Botësta”. == Elämäkerta == Lindita syntyi Vitinassa, Kosovossa. Hän osallistui Ethetin (Albanian Idols) kolmannelle tuotantokaudella ja saavutti sijan Top 10:ssä. Halimi on osallistunut Top Festiin kahdesti. Vuonna 2009 hän voitti kilpailun. Lindita on julkaissut lukuisia singlejä, enimmäkseen balladeja. Vuonna 2013 hän muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän myös osallistui vuoden 2016 American Idolsiin päässen Top 51:een. Joulukuussa 2014 hän palasi takaisin Albaniaan, osallistuakseen Festivali i Këngësin 53. tuotantokaudelle, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Hän voitti kuitenkin Festivali i Këngësin 55. tuotantokauden kappaleella ”Botë”, ja tuli näin edustamaan Albaniaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. == Lähteet == Luokka:Albanialaiset laulajat Luokka:Albanian euroviisuedustajat Luokka:Kosovolaiset laulajat Luokka:Lauluntekijät Luokka:Vuoden 2017 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Walter Jon Williams

Walter Jon Williams (s. 1953) on yhdysvaltalainen science fiction -kirjailija. Aiemmin hän on kirjoittanut meriseikkailufiktiota nimellä Jon Williams, joista useat historialliset romaanit sijoittuvat purjelaivojen aikaan. Hän on voittanut mm. Nebula-palkinnon sekä ollut ehdolla mm. Hugo- ja Locus- palkinnoille. == Teoksia == * Privateers and Gentlemen -sarja (1981-1984)."The Nautical Fiction List" (T–Z). * Knight Moves (1985), Philip K. Dick -palkinto ehdokas * Rautahermot (engl. Hardwired) (1986), Locus-palkinto ehdokas * Aristoi (1992), Hugo-ehdokas * Metropolitan -sarja ** Metropolitan (1995), Nebula-ehdokas ** City on Fire (1997), Hugo-ehdokas; Nebula-ehdokas === Novelleja === * Foreign Devils antologiassa War of the Worlds: Global Dispatches (1996), Sidewise-palkinto voittaja * Daddy's World (2000), Nebula- palkinnon voittaja * The Green Leopard Plague (2004), Nebula-palkinnon voittaja, Hugo-ehdokas == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiskirjailijat Luokka:Elävät henkilöt
Miina Härman koulu

Miina Härman koulu (Miina Härma Gümnaasium) on Tartossa 1906 perustettu ensimmäinen vironkielinen keskikoulu. Se on myöhemmin laajennettu kattamaan luokat 1.–12. Koulu on saanut nimensä Viron ensimmäisen naissäveltäjän Miina Härman mukaan, joka oli koulun musiikinopettaja vuosina 1917–1941. Koulu on Tartossa Tõnissoni tänavalla. ==IB-ohjelma== Miina Härman koulussa voi suorittaa IB-ohjelman (luokat 11.–12.). Lisäksi koulussa on Primary Years Programme (1.–4.-luokat) ja Middle Years Programme (5.–10.-luokat).Miina Härma gümnaasium == Koulun johtajat ja rehtorit == Koululla on ollut 18 johtajaa ja rehtoria:Miina Härma Gümnaasiumi ajalugu kooli kodulehel. * Oskar Kallas (1906–1909) * Peeter Põld (1909–1918) * Juhan Tork (1918–1919) * Jaak Varik (1919–1920) * Aleksander Raudsepp (1920–1921) * Hans Karu (1921–1940) * Alma Selge (1940–1941) * Leida Kalling-Kant (1941–1942) * Hilda Kauri (1942–1944) | * Leida Peiker (1944–1945) * Alide Velliste (1945–1947) * Karl Loog (1947–1955) * Hillar Palamets (1955–1958) * Albert Juhkam (1958–1973) * Peeter Kasema (1973–1980) * Jüri Vene (1980–1997) * Jüri Sasi (1997–2006) * Ene Tannberg (2006– ) ==Historia== Miina Härman koulu on perustettu 1906. Silloin Jaan Tõnisson, Oskar Kallas ja Peeter Põld perustivat Viron nuorisonkasvatusseuran ensimmäisen asteen tyttökoulun, joka oli ensimmäinen vironkielinen keskikoulu. Ensimmäinen rehtori oli Kallas, toinen Põld. Opetus aloitettiin osoitteessa Jaani tänav 24. Oman rakennuksen suunnitteli arkkitehti Georg Hellat. Keskeneräinen rakennus oli ensimmäisen maailmansodan aikana sotasairaala. Koulu sai 1944 nimen Tartu Linna 2. Keskkool. Vuonna 1954 koulu muuttui yhteiskouluksi. Vuonna 1964 se nimettiin Miina Härman syntymän satavuotisjuhlan kunniaksi hänen mukaansa. ==Tunnettuja oppilaita== *Jaak Aaviksoo *Betti Alver *Jaan Kirsipuu *Jürgen Ligi *Lauri Vahtre *Rasmus Mägi ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Miina Härma Gümnaasiumi koduleht *Rate.ee lendude nimekiri Luokka:Tarton oppilaitokset
Mir (kyläyhteisö Venäjällä)

Mir on perinteisestä kyläyhteisöstä, kyläkunnasta ja volostista käytetty nimitys, joka viittaa erityisesti maanomistukselliseen näkökulmaan. Siinä talonpojat omistivat yhteisesti viljelemänsä kylän maan. Järjestelmä toimi vuosina 1600-1911. Mir () tarkoittaa venäjän sanana monenlaisia asioita, muun muassa maata ja rauhaa. Maanomistuksellinen merkitys saattaa alun perin viitata slaavilaiseen perheyhteisöön. Maaorjuuden tullessa käytäntöön Venäjällä 1600-luvulla miristä tuli keskinäinen yhteisvastuullinen verotuksellinen ja takausyhteisö. On huomattava, että venäjän kielessä sana "maaorjuus" ei yhdisty "orjuuteen" (рабство). Mir-järjestelmässä talonpojat olivat "turpeeseen sidottuja" määräajan, jonka jälkeen sopimus uusittiin. Mir- järjestelmän synty ajoittuu kehitysjaksoon, jolloin siirryttiin kaskiviljelystä pysyvään vuoroviljelyyn. Mir-jako uudistettiin noin viidentoista vuoden välein. Kyläkunnat muodostettiin valtion talonpoikien keskuudessa vuonna 1837 ja entisten maaorjien parissa vuonna 1861. Niiden hallinto käsitti talonisäntien kyläkokouksen (ven. selski shod) ja kylänvanhimman (selskaja starosta). Kyläkunnalla saattoi olla myös muita toimihenkilöitä kuten veronkantajia, kirjureita, viljavaraston, koulun tai sairaalan valvojia ym. Useampi kyläkunta muodosti volostin eli kunnan. Mir säilyi myös maaorjuuden lakkauttamisen jälkeen 1861, jolloin maan omistus siirtyi isänniltä talonpoikien yhteisomistukseen. Hallitus lunasti maat isänniltä, ja lunastusmaksu jäi talonpoikien vähitellen suoritettavaksi. Tämän reformin tarkoituksena arvellaan olleen hallinnolle eduksi, koska näennäinen maan yksityisomistus veisi pohjaa todelliselta maareformilta ja sosialismin kannatuksen kasvulta. Talonpoikia ei tilanne kuitenkaan tyydyttänyt, vaan he vaativat saada viljellä maata "isiensä tapaan". Tsaari Aleksanteri III:n aikainen maatalousministeri Nikolai Bunge loi vuonna 1882 talonpoikais- maapankin, joka ryhtyi ostamaan maata suurtilallisilta ja myymään sitä talonpojille. Rahoituksesta perittävää korkoa kuitenkin pidettiin uutena verona. Maata siirtyi tälläkin menetelmällä toimettomilta suurtilallisilta mir-järjestelmään. Vastaavasti sisäasiainministerinä toiminut kreivi Dmitri Tolstoi perusti 1885 aatelis-maapankin, ja tähän liittyen peruuntui Bungen ajatus siitä, ettei maata saanut myydä kuin sitä itse muokkaavalle väestölle. Venäjän suurilukuinen maalaisaatelisto poistui osittain rahoineen länteen tuhlaamaan rahojaan. Mir kaikessa sekavuudessaan ja monimutkaisuudessaan esti maatalouden kehitystä ja koneistusta. == Lähteet == Luokka:Venäjän historia
Afterlife

__NOTOC__ Afterlife on post-punk-yhtye Disco Ensemblen kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 27. tammikuuta 2017 Suomessa ja Saksassa Fullsteamin ja Sony Musicin yhteistyönä. Albumi on yhtyeen ensimmäinen viiden vuoden tauon jälkeen, minkä aikana jäsenet ovat keskittyneet omiin sooloprojekteihinsa sekä yksityiselämiinsä. Albumin julkaisun tiimoilta yhtye lähti helmi–maaliskuun käsittävälle Suomen kiertueelle, minkä jälkeen se lähti huhtikuussa Keski- Euroopan kiertueelle. Albumilta julkaistiin single ”Fight Forever” 14. lokakuuta 2016. Toinen single ”Nothing More” julkaistiin 20. tammikuuta 2017. Albumi debytoi Suomen virallisen listan toisella sijalla. == Vastaanotto == Albumi sai hyvän vastaanoton. Imperiumin Samuli Keskitalo antoi albumille kahdeksan tähteä kymmenestä, ja luonnehti musiikkia maailmanluokkaiseksi. Hän piti kappaleantia pääosin erinomaisena muutamaa ohilyöntiä lukuun ottamatta, ja piti Afterlifea yhtyeen parhaana vuoden 2005 First Aid Kitin ohella. Niin ikään Kaaoszinen Terhi Skippari antoi albumille arvosanan 8/10, ja luonnehti soundeja kansainvälisiksi. Hänestä kaikki kappaleet ovat tarttuvia ja sisältävät lähes poikkeuksetta hyväntuulisia koukkuja, eikä musiikki huku valtavirtaan laulajan omintakeisen ulosannin ansiosta. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Miikka Koivisto – laulu, koskettimet * Jussi Ylikoski – kitara, taustalaulu * Lasse Lindfors – basso * Mikko Hakila – rummut == Arvostelut == * Helsingin Sanomat: * Imperiumi.net: * Kaaoszine: 8/10 * Savon Sanomat: * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2017 albumit Luokka:Disco Ensemblen albumit
Lapinkylänjärvi

Lapinkylänjärvi () on Kirkkonummella Lapinkylän eteläpuolella sijaitseva järvi. ==Lähteet== Luokka:Kirkkonummen järvet
Second Soul

Second Soul on post-hardcore -yhtye Disco Ensemblen single, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2012 yhtyeen viidenneltä studioalbumilta Warriors.iTunes: Disco Ensemble – Second Soul Tuottajat Lenno sekä Jesse Oliver tekivät kappaleesta remix-version. Sen radio edit -versio sai Suomessa kohtalaista radiosoittoa, ja viihdesivusto Stara antoi sille arvosanan 3/5. == Arviot == * Stara.fi: (Remix) == Lähteet == Luokka:Disco Ensemblen kappaleet Luokka:Vuoden 2012 kappaleet
Lavassaare

Lavassaare on kauppala () ja entinen kunta Virossa Pärnumaalla. Se on kuulunut vuodesta 2017 Pärnun kaupunkiin. Ennen Audruun liittämistä Lavassaare muodosti oman kauppalakunnan (alevvald). Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Audrusta tuli osa Pärnua. ==Väestö== Vuonna 2011 Lavassaaren kunnassa (ja samalla Lavassaaren kauppalassa, alev) oli 460 asukasta, joista 384 (83,5 %) oli virolaisia, 51 (11,1 %) venäläisiä ja 27 (5,9 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== Luokka:Viron kauppalat Luokka:Pärnu Luokka:Viron entiset kunnat
Tootsi

Tootsi on kauppala (alev) ja entinen kunta Virossa Pärnumaalla. Kunta oli kauppalakunta (), johon kuului vain samanniminen Tootsin kauppala. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Halingan, Tootsin ja Vändran kunnat sekä Vändran kauppala yhdistettiin Põhja-Pärnumaan kunnaksi. ==Väestö== Vuonna 2011 Tootsin kunnassa (ja samalla Tootsin kauppalassa) oli 744 asukasta, joista 678 (91,1 %) oli virolaisia, 39 (5,2 %) venäläisiä ja 27 (3,6 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== Luokka:Viron kauppalat Luokka:Põhja-Pärnumaa Luokka:Viron entiset kunnat
Vändra

Vändra on kauppala (alev) ja entinen kunta Virossa Pärnumaalla. Vändra oli kauppalakunta (), johon kuului vain Vändran kauppala. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Halingan, Tootsin ja Vändran kunnat sekä Vändran kauppala yhdistettiin Põhja-Pärnumaan kunnaksi. ==Väestö== Vuonna 2011 Vändran kunnassa (ja samalla Vändran kauppalassa) oli 2 355 asukasta, joista 2 304 (97,8 %) oli virolaisia, 24 (1,0 %) venäläisiä ja 24 (1,0 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== Luokka:Viron kauppalat Luokka:Viron entiset kunnat Luokka:Põhja- Pärnumaa
Pärnu-Jaagupi

Pärnu-Jaagupi on kauppala () Virossa Pärnumaalla. Se kuului vuoteen 2017 asti Halingan kuntaan, mutta Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Halingan, Tootsin ja Vändran kunnat sekä Vändran kauppala yhdistettiin Põhja-Pärnumaan kunnaksi. ==Väestö== Vuonna 2011 Pärnu-Jaagupin kauppalassa oli 1 195 asukasta, joista 1 167 (97,7 %) oli virolaisia, 21 (1,8 %) venäläisiä ja 6 (0,5 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== Luokka:Viron kauppalat Luokka:Põhja-Pärnumaa Luokka:Viron entiset kunnat
Tapa (kunta)

Tapa oli kunta Virossa Länsi-Virumaalla. Kuntaan kuului Tapan epäitsenäinen kaupunki. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Tapa ja Tamsalu yhdistettiin uudeksi Tapan kunnaksi. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tapan kunnassa (Tapan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 7 961 asukasta, joista 5 388 (67,7 %) oli virolaisia, 1 983 (24,9 %) venäläisiä ja 576 (7,2 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== * Luokka:Viron entiset kunnat
Tamsalu (kunta)

Tamsalu oli kunta Virossa Länsi-Virumaalla. Siihen kuului Tamsalun epäitsenäinen kaupunki. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Tamsalu ja Tapan kunta yhdistettiin uudeksi Tapan kunnaksi. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tamsalun kunnassa (Tamsalun epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 3 811 asukasta, joista 3 249 (85,3 %) oli virolaisia, 384 (10,1 %) venäläisiä ja 177 (4,6 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== Luokka:Tapa Luokka:Viron entiset kunnat
Vaino (täsmennyssivu)

Vaino tarkoittaa muun muassa seuraavia: * vaino, perusoikeuksien epääminen * vainoaminen, yksittäisen ihmisen toiseen kohdistamaa häirintää ==Etunimi== Virolainen etunimi, joskus myös amerikkalaistettu Väinö: * Vaino Vahing (1940–2008), virolainen psykiatri ja kirjailija * Vaino Jack Vehko (1918–1999), amerikansuomalainen raketti-insinööri. * Vaino Väljas (1931–2024), Viron kommunistipuolueen (EKP) ensimmäinen sihteeri ==Sukunimi== Virolainen sukunimi: * Anton Vaino (s. 1972), Venäjän presidentinhallinnon päällikkö * Karl Vaino (1923–2022), Viron kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri ==Katso myös== * Väinö (täsmennyssivu)
Järva-Jaani

Järva-Jaani on kauppala () Virossa Järvamaalla. Se kuuluu Järvan kuntaan. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Järva-Jaanin kauppalassa oli 999 asukasta, joista 978 (97,9 %) oli virolaisia, 12 (1,2 %) venäläisiä ja 9 (0,9 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== Luokka:Järva Luokka:Viron kauppalat
Jõhvi (kunta)

Jõhvin kunta sijaitsee Koillis-Virossa Itä-Virumaan maakunnassa. Kunnassa on vajaat 12 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 124 neliökilometriä. Kunnan keskus, Jõhvin kaupunki, on Itä-Virumaan hallinnollinen keskus. == Sijainti == Jõhvin kunta rajoittuu lännessä, pohjoisessa ja idässä Toilaan ja etelässä Alutaguseen ja Kohtla-Järveen. == Hallinto ja väestö == Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Jõhvin kunnan tilanne ei muuttunut. Kunta muodostuu Jõhvin epäitsenäisestä kaupungista (linn, asustusüksus), Tammikun pienkauppalasta ja 11 kylästä (küla). Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Jõhvin kunnassa (Jõhvin epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 12 739 asukasta, joista 4 752 (37,3 %) oli virolaisia, 6 813 (53,5 %) venäläisiä ja 1 146 (9,0 %) muita kansallisuuksia. == Liikenne == Valtatie 1 ja rautatie Tallinnasta Narvaan kulkevat Jõhvin poikki. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Kiili (kauppala)

thumb|Kerrostaloja Kiilissä. Kiili on kauppala () Virossa Harjumaalla. Se kuuluu samannimiseen Kiilin kuntaan. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kiilin kauppalassa oli 1 497 asukasta, joista 1 446 (96,6 %) oli virolaisia, 39 (2,6 %) venäläisiä ja 12 (0,8 %) muita kansallisuuksia. ==Lähteet== Luokka:Viron kauppalat *
Igor Tamm (virologi)

Igor Tamm (27. huhtikuuta 1922 Tapa, Viro – 6. helmikuuta 1995 Rhode Island, Yhdysvallat) oli virolaissyntyinen lääkäri, solubiologi ja virologi.Eesti Entsüklopeedia 14, s. 511. Tallinn 2000. ISBN 9985-70-064-3 Tammin arkkitehti- isä kuoli varhain, Tammin ollessa lapsi. Igor Tamm alkoi opiskella Tarton yliopistossa. Hän pakeni 1943 miehitetystä Virosta veneellä Suomen kautta Ruotsiin. Hän opiskeli Tukholman Karoliinisessa instituutissa ja jatkoi 1945 opintoja Yalen yliopistossa. Äiti siirtyi Yhdysvaltoihin poikansa perässä ja työskenteli American Geographic Societyssa. Vuonna 1949 Igor Tamm siirtyi Rockefeller Instituteen (sittemmin Rockefeller-yliopisto), joka pysyi hänen tieteellisenä tukikohtanaan kuolemaan saakka. Hän jäi eläkkeelle professorinvirasta 1992. Tamm avioitui 1953 opiskelutoverinsa Olive E. Pitkinin kanssa, josta tuli lastenlääkäri. ==Palkinnot ja tunnustukset== * National Academy of Sciences 1975 * Alfred Benzon Prize * Sarah L. Poiley Memorial Award from The New York Academy of Sciences. ==Lähteet== Luokka:Amerikanvirolaiset henkilöt Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteilijät Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Kaikkien pyhien kirkko (Southampton)

Kaikkien pyhien kirkko oli kirkkorakennus Southamptonin keskustassa. Kirjailija Jane Austen kävi säännöllisesti jumalanpalveluksissa ja maalari John Everett Millais kastettiin kirkossa. thumb|Kirkon sisustus vuonna 1910 Kirkon katakombit rakennettiin 1600-luvulla eli ainakin sata vuotta ennen itse kirkkoa. Kirkko tuhoutui saksalaisten ilmapommituksissa joulukuussa 1940, mutta katakombit säilyivät. Kuolleet siirrettiin Hollybrookin hautausmaalle yhteishautaan vuonna 1944, jolloin kirkon rauniot räjäytettiin. Paikalle rakennettiin myöhemmin kauppoja ja pysäköintihalli. == Lähteet == Luokka:Englannin entiset rakennukset ja rakennelmat Luokka:Englannin kirkot Luokka:Southamptonin rakennukset ja rakennelmat
Haunold

Haunold Haunold Paikkakunta: San Candido, Italia Talviurheilukeskus: Three Peaks Dolomites Ski Resort Vuori: Rocca dei Baranci Rinneluokitus: Punainen Yläasema: 1 494 m Ala-asema: 1 176 m Korkeusero: 318 m Pituus: 2 000 m Keskijyrkkyys: 15,9 % Hissi Hissi Hissi: Haunold Tyyppi: 4-hengen tuolihissi Kapasiteetti: 2 200 henkilöä/h Ala-asema: 1 176 m Yläasema: 1 495 m Skicross Skicross Lähtö: 1 428 m Maali: 1 195 m Korkeusero: 233 m Pituus: 1 430 m Keskijyrkkyys: 16,3 % Eri elementtejä: 53 kpl 1\. MC-kilpailu: 21.12.2009 Haunold on laskettelurinne Three Peaks Dolomites Ski Resortissa San Candidossa Italiassa. Haunold- rinteeseen rakennetulla crossradalla järjestetään freestylehiihdon maailmancupin skicrosskilpailuja. ==Lähteet== *Three Peaks Dolomites ski resort drei-zinnen.info *Pistes in the Three Peaks Dolomites ski resort drei- zinnen.info *Ski lifts in the Three Peaks Dolomites ski resort dreizinnen.com *Three Peaks Dolomites ski resort south-tirol.com *Three Peaks Dolomites slope map DolomitiSuperski.com *Results – Innichen/San Candido fis-ski.com Luokka:Italian laskettelurinteet Luokka:Etelä-Tiroli
Kaliumferrosyanidi

Kaliumferrosyanidi eli kaliumheksasyanoferraatti(II) (K4[Fe(CN)6]) on kalium- ja ferrosyanidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Kaliumferrosyanidia käytetään muun muassa elintarvikkeiden lisäaineena, tekstiiliteollisuudessa, väriaineiden valmistuksessa sekä analyyttisenä reagenssina. Kaliumferrosyanidin vanha yleiskäyttöinen nimi oli keltainen verilipeäsuola. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa kaliumferrosyanidi on valkoista tai vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Kidevedettömän muodon lisäksi tunnetaan kidevedellinen trihydraatti (K4[Fe(CN)6]·3H2O). Kaliumferrosyanidi liukenee hyvin veteen. Kuumennettaessa yhdistettä voimakkaasti se hajoaa muodostaen kaliumsyanidia, rautaa ja typpeä. Esimerkiksi halogeenit hapettavat kaliumferrosyanidin kaliumferrisyanidiksi. ==Valmistus ja käyttö== Kaliumferrosyanidia on aikaisemmin valmistettu kuumentamalla kaliumkarbonaattia, rautaa ja orgaanista jätettä. Nykyään yhdistettä valmistetaan kivihiiltä käyttävien polttolaitosten savukaasujen käsittelyssä syntyvästä kalsiumferrosyanidista kaliumsyanidin avulla. Pienemmässä mittakaavassa käytetään rautasuolojen ja kaliumsyanidin välistä reaktiota. Kaliumferrosyanidia voidaan lisätä suolan joukkoon paakkuuntumisenestoaineeksi. Yhdisteen E-koodi on E536. Yhdistettä käytetään myös tekstiilien käsittelyssä, teräksen valmistuksessa, väriaineiden valmistuksessa sekä reagenssina analyyttisen kemian tutkimuksissa. ==Lähteet== Luokka:Kaliumyhdisteet Luokka:Rautayhdisteet Luokka:Syanidikompleksit
Emanuel Nobel

Emanuel Nobel (10. kesäkuuta 1859 – 31. toukokuuta 1932) oli ruotsalais- venäläinen teollisuusmies, joka johti Bakussa toiminutta Branobel-öljy- yhtiötä. Nobelin vanhemmat olivat Branobel-yhtiön perustaja Ludvig Nobel ja tämän ensimmäinen vaimo Mina Ahlsell. Hän oli Immanuel Nobelin pojanpoika ja Alfred Nobelin veljenpoika. Emanuel Nobel tuli Branobelin johtajaksi isänsä kuoltua 1888. Yhtiön omistajiin kuuluivat Nobelin ja hänen sisarustensa lisäksi hänen setänsä Robert Nobel ja Alfred Nobel. Emanuel Nobel solmi vuonna 1898 lisenssisopimuksen dieselmoottorin keksijän saksalaisen Rudolf Dieselin kanssa. Hän perusti Pietariin maailman ensimmäisen dieselmoottoritehtaan, jonka valmistamia moottoreita alettiin käyttää Branobelin säiliölaivoissa. Branobel laajensi myös toimintaansa Kaspian meren alueella muun muassa Groznyyn ja Dosseriin. Emanuel Nobelin setä Alfred Nobel testamenttasi kuoltuaan 1898 suurimman osan omaisuudestaan Nobel-säätiön luomiseen sekä Nobelin palkintojen rahoittamiseen. Hänen veljensä Robertin perilliset käynnistivät oikeusjutun testamentin mitätöimiseksi. Emanuel Nobel halusi kuitenkin, että hänen setänsä toiveita noudatettaisiin, ja hän vetosi asiassa muun muassa Ruotsin kuninkaaseen Oskar II:een. Testamenttiasiassa päästiinkin lopulta sopuun, ja Nobelin säätiö saattoi aloittaa toimintansa. Emanuel Nobel oli isänsä tavoin innokas taiteen kerääjä, ja hänen maalaus- ja esinekokoelmiaan oli Nobelin perheen Pietarin asuinpalatsissa ja perheen kesänviettopaikassa Kirjolan kartanossa Karjalan kannaksella. Merkittävä osa kokoelmista säästyi Venäjän lokakuun vallankumouksen jälkeen bolševikkien takavarikoilta, sen sijaan Kirjola tuhoutui talvisodan aikana 1940. Emanuel Nobel pakeni Venäjältä kesällä 1918 lokakuun vallankumouksen jälkeen. Nobelin perheen Venäjällä olleet omistukset, muun muassa Branobel-öljy-yhtiö, joutuivat takavarikoitaviksi. Emanuel Nobel vetäytyi syrjään liiketoimista ja vietti viimeiset vuotensa Ruotsissa, jossa hän myös kuoli. == Kirjallisuutta == * Yergin, Daniel: The Prize: The Epic Quest for Oil, Money & Power. Free Press 1993. ISBN 0671799320. * Tolf, Robert W.: The Russian Rockefellers: The Saga of the Nobel Family and the Russian Oil Industry. Hoover Press 1976. ISBN 0817965815. * Jangfeldt, Bengt: Immanuel Nobel ja hänen poikansa tsaarien Venäjällä. Siltala 2023. ISBN 978-952-388-169-3. == Aiheesta muualla == * Branobel-öljy-yhtiön historiasta kertova sivusto * Brita Asbrink: The Nobels in Baku : Swedes' Role in Baku's First Oil Boom, Azerbaijan International Summer 2002 (10.2) * Venäjän öljylähteillä. Veljekset Nobel-yhtiön naftateollisuuslaitokset Bakussa, Suomen Kuvalehti, 05.05.1923, nro 18, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Venäläiset yritysjohtajat Luokka:Ruotsalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1859 syntyneet Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Immanuel Nobel nuorempi

Immanuel Nobel nuorempi (24. maaliskuuta 1801 – 3. syyskuuta 1872) oli ruotsalainen insinööri, arkkitehti, keksijä ja teollisuusmies. Hän oli vanerin valmistuksessa käytettävän vanerisorvin keksijä. Arkkitehtinä Nobel suunnitteli muun muassa Turussa sijainneen Nobelin talon. Immanuel Nobelin lapsia olivat Robert Nobel, Ludvig Nobel ja Alfred Nobel. Yksi hänen pojistaan Emil Oskar Nobel kuoli nitroglyseriinillä tehtyjen kokeiden yhteydessä sattuneessa räjähdyksessä isänsä tehtaassa Heleneborgissa Tukholmassa vuonna 1864. Immanuel Nobel muutti perheineen Ruotsista Venäjälle vuonna 1838 myydäkseen siellä keksintöjään muun muassa veden alla räjähtävää merimiinaa joka kiinnostikin Venäjän keisari Nikolai I:stä. Nobel perusti vuonna 1842 Pietariin Fonderies et Ateliers Mécaniques Nobel Fils nimellä toimineen mekaanisen verstaan ja valimon. Nobelin tehdas sai Krimin sodan aikana 1853–1856 runsaasti tilauksia Venäjän hallitukselta ja tehtaassa työskenteli parhaimmillaan 1 000 työntekijää. Sodan päätyttyä tilaukset loppuivat kun uusi keisari Aleksanteri II supisti sotilasbudjettia ja Immanuel Nobel joutui vuonna 1859 luovuttamaan tehtaan velkojilleen muuttaen sitten perheineen takaisin Ruotsiin. Hänen pojistaan Robert ja Ludvig jäivät kuitenkin Venäjälle. Luokka:Ruotsalaiset insinöörit Luokka:Ruotsalaiset keksijät Luokka:Ruotsalaiset arkkitehdit Luokka:Ruotsalaiset yritysjohtajat Luokka:Venäläiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1801 syntyneet Luokka:Vuonna 1872 kuolleet
Nico Gross

Nico Gross (s. 26. tammikuuta 2000) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka edustaa NLA-joukkue EV Zugia. Kauden 2017–2018 hän pelasi vuokrasopimuksella Ontario Hockey League -liigan Oshawa Generalsissa. Gross nimettiin jo 16-vuotiaana Sveitsin maajoukkueen kokoonpanoon alle 20-vuotiaiden MM- kilpailuissa 2017. == Lähteet == Luokka:Sveitsiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lähetin-vastaanotin

Lähetin-vastaanotin on radio, jossa on sekä radiolähetin että radiovastaanotin samassa laitteessa. Suomen puolustusvoimissa 1960-luvulta alkaen nimettiin lähetin-vastaanottimet lyhenteeltään LV:iksi: LV-201, LV-202, LV-203, LV-211, LV-217, LV-317 jne. Luokka:Radiolähetin-vastaanotin
AN/PRC-25

AN/PRC-25 oli yhdysvaltalainen radiolähetin-vastaanotin. AN/PRC-25 toimi 50 kilohertsin taajuusvälillä kahdella taajuusalueella: 30,00–52,95 MHz ja 53,00–75,95 MHz. Radiota voitiin käyttää kaikkiaan 920 kanavalla.http://www.n6cc.com/prc-25-radio Suomeen hakittiin vuoden 1964 UNFICYP-rauhanturvaoperaatiota varten 92 AN/PRC-25 -radioita. Laitteet saivat puolustusvoimien käytössä nimen LV 311 (myös LV-311).https://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/116066/SM%20945.pdf?sequence=2 AN/PRC-25:stä saadut hyvät kokemukset rohkaisivat Suomeen hankkimaan pataljoonaradioksi AN/PRC-77 (LV 217), jonka tehovahvistettu versio, LV 317, oli käytössä prikaatiradiona. Hồ Chí Minhin kaupungissa on pääpostiaseman edessä kahden sotilaan veistos, joista toisen sotilaan selässä on myös Vietnamin demokraattisen tasavallan käyttämän sotasaalis-AN/PRC-25. ==Lähteet== Luokka:Prikaatiradio
Suuntaradiojoukkue

Suuntaradiojoukkue on ollut prikaatin viestikomppanian joukkue, jonka tehtävänä on ollut muodostaa suuntaradioilla pitkähkönä, 20 kilometrin - 50 kilometrin pituisia yhteyksiä sotatoimiyhtymä prikaatin alueella ja siitä taaksepäin armeijakuntaan. Nimitys suuntaradio tulee radiotyyppien kyvystä suunta-antennilla luoda yhteyksiä haluttuihin suuntiin, mutta ei pääsuunnan sivuille paljastumisen välttämiseksi ja suuremman hyötytehon saamiseksi yhteyden muodostamiseen. Myöhemmin suuntaradiojoukkueita kutsuttiin linkkijoukkueiksi, koska nimityksestä suuntaradioluovuttiin ja ryhdyttiin käyttämään englantilaisperäistä nimitystä linkki. Luokka:Viestikomppania