EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Plocospermataceae

Plocospermataceae on koppisiemenisten Lamiales-lahkoon kuuluva heimo, jossa on vain yksi laji: Plocosperma buxifolium. Aikaisemmin sitä on pidetty strykniinipähkinäkasvien (Loganiaceae) sukulaisena ja Gentianales-lahkoon kuuluvana.Stevens 2001, viittaus 17.1.2015. == Tuntomerkit == Laji on pensas tai puu, jonka soluissa on oksalaattikiteitä. Kasvilla on rauhaskarvapeite, ja karvat ovat kalkkiutuneita ja/tai niissä on kystoliitteja. Lehdet ovat vastakkaisina pareina ja melko pieniä. Lehtiruoti on kannan lähellä nivelikäs. Kasvi on kaksikotinen, joten kukat ovat yksineuvoisia. Kukinto sijaitsee lehtihangassa. Kukat ovat viisi- tai kuusilukuisia, melko kookkaita, säteittäisiä, kellomaisia tai ratasmaisia. Hedekukassa on heteiden lisäksi emiön jäänne, emikukassa joutoheteitä, mesiäinen ja sikiäimeen liittyy kahdesti haarautuva vartalo. Hedelmä on muutamasiemeninen kota. Siementen toisessa päässä on karvatupsu. == Levinneisyys == Plocosperma buxifolium kasvaa Keski- Amerikassahttp://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/plocospermataceaemap.gif. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === Luokka:Lamiales Luokka:Kasviheimot
Kiitorata (täsmennyssivu)

Kiitorata voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * kiitorata eli kiitotie, ilma- alusten laskeutumista ja lentoonlähtöä varten * Kiitorata (La Jetée), Chris Markerin lyhytelokuva vuodelta 1962 * Kiitorata (Airport), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1970 * Kiitorata, suomalainen musiikkiaiheinen televisio- ohjelma vuodelta 1995 * Kiitorata, rap-artisti Uniikin sooloalbumi vuodelta 2012.
Ossi Savolainen

Ossi Savolainen (s. 12. syyskuuta 1956) on ollut Uudenmaan maakuntajohtaja eli Uudenmaan liiton operatiivinen johtaja vuodesta 2008 lähtien.Kuka kukin on 2009, s. 961. Tätä ennen hän oli Hyvinkään kaupunginjohtaja (2006–2007), Hyvinkään sosiaali- ja terveysjohtaja (2002–2006), Heinolan teknisen toimen johtaja (2000–2002) ja Heinolan hallintojohtaja (1995–2000). Luottamustehtävänään Savolainen on valittiin Pesäpalloliiton puheenjohtajaksi vuonna 2014. Sitä ennen hän toimi Hyvinkään Tahkon organisaation puheenjohtajana. == Lähteet == Luokka:Hyvinkään kauppalan- ja kaupunginjohtajat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Maakuntajohtajat
Hurrikaani Odile

Hurrikaani Odile oli satelliittiaikakauden voimakkain Kalifornian niemimaalla maihin rantautunut hirmumyrsky ja vuoden 2014 Tyynenmeren hurrikaanikauden tuhoisin hurrikaani. Voimakkaimmillaan se oli 3. luokan hurrikaani. Odilen vuoksi Cabo San Lucasin, La Pazin, San Jose del Cabon ja Loreton lentokentät suljettiin == Lähteet == Odile Luokka:Vuoden 2014 luonnonmullistukset
Jussi-palkinnot 1968

Jussi-palkinnot 1968 jaettiin 12. maaliskuuta 1968 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Royalissa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa vuonna 1967. ==Voittajat== Sarja Voittaja Elokuva Paras ohjaus Risto Jarva Työmiehen päiväkirja Mikko Niskanen Lapualaismorsian Paras naispääosa Kristiina Halkola Lapualaismorsian Paras leikkaus Risto Jarva Työmiehen päiväkirja Paras lyhytelokuva Risto Jarva Kaupungissa on tulevaisuus Paras televisioelokuva Olavi Puusaari Käy eespäin Mikko Niskanen Elokuva jalostavasta rakkaudesta Ulkomainen Jussin saaja Pier Paolo Pasolini Matteuksen evankeliumi ===Kunniakirjat=== * 13 kotimaista kunniakirjaa * 15 ulkomaiselle elokuvalle ==Lähteet== * * 1968 Luokka:1968
Jussi-palkinnot 1970

Jussi-palkinnot 1970 jaettiin 3. huhtikuuta 1970 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Royalissa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa vuotena 1969. ==Voittajat== Sarja Voittaja Elokuva Paras ohjaus Erkko Kivikoski Kesyttömät veljekset Paras miespääosa Eero Melasniemi Kesyttömät veljekset Paras naispääosa Ritva Vepsä Ruusujen aika, Sixtynine 69 Paras miessivuosa Matti Varjo Kesyttömät veljekset Paras kuvaus Kari Sohlberg Leikkikalugangsteri, Sixtynine 69, Pohjan tähteet Ulkomainen Jussin saaja Sergei Jutkevitš Lenin Puolassa ===Kunniakirjat=== * 9 kotimaiselle elokuvalle * 16 ulkomaiselle elokuvalle ==Lähteet== * * 1970 Luokka:1970
Korpiorvokki

Korpiorvokki (Viola epipsila) on orvokkien sukuun kuuluva kasvilaji, joka kukkii touko-kesäkuussa. == Ulkonäkö == Korpiorvokilla on kaksi pyöreähköä lehteä, joiden alapinta on harvakseltaan karvainen. Korpiorvokin kukka on sinisen tai siniharmaan sävyinen. Korpiorvokilla esilehdet sijaitsevat kukkavanassa puolenvälin yläpuolella, kun taas suo-orvokilla puolessavälissä tai alempana. Korpiorvokin, suo-orvokin ja viitaorvokin (korpi- ja suo-orvokin risteymä) erottaminen toisistaan voi olla hankalaa lajien risteämisen vuoksi. == Levinneisyys == Korpiorvokkia tavataan Suomessa eniten idässä ja pohjoisessa kosteissa metsissä ja niityillä. Lounaassa ja etelässä tavataan samankaltaisilla kasvupaikoilla yleisemmin suo-orvokkia sekä korpiorvokin ja suo-orvokin risteymää viitaorvokkia. == Elinympäristö == Korpiorvokki kasvaa kosteilla paikoilla, kuten soistuvissa metsissä, puronvarsilla, kosteilla niityillä ja erilaisilla soilla. == Lähteet == * Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Korpiorvokki (Viola epipsila) * Luontoportti: Korpiorvokki (Viola epipsila) == Aiheesta muualla == * * Pohjolan kasvien pauloissa: Viola epipsila – korpiorvokki * Pohjolan kasvien pauloissa: Viola xfennica – viitaorvokki * ITIS: Viola epipsila * United States Department of Agriculture (USDA): Viola epipsila Luokka:Orvokit
Erik Ehrström

Erik Gustaf Ehrström (26. maaliskuuta 1869 Helsinki – 8. maaliskuuta 1947 Pariisi, Ranska) oli suomalainen lakimies ja diplomaatti.70-vuotias. Ministeri Erik G. Ehrström, Helsingin Sanomat, 25.03.1939, nro 82, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Ehrströmin vanhemmat olivat professori, senaattori, prokuraattori Carl Gustaf Ehrström ja Fredrika Ottilia Amalia Orrman. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1886 ja opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1889, filosofian maisteriksi 1890 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1896. Hän toimi myös Turun hovioikeuden auskultanttina. Ehrström oli vuoden 1899 valtiopäivillä valiokuntain sihteerinä. Hän asui vuodesta 1899 lähtien Ranskassa ja toimi eri tehtävissä politiikan ja talouden alalla. Suomen itsenäistymisen jälkeen hän oli Suomen ulkoasiainhallinnon palveluksessa 1918–1926. Ehrström toimi helmikuussa 1918 Pariisissa käyneen Suomen itsenäisyyden tunnustamisasiaa ajaneen valtuuskunnan sihteerinä; valtuuskuntaan kuuluivat prokuraattori Lorenzo Kihlman, konsuli Eugen Wolff ja senaattori Rudolf Holsti. Suomen valtuuskunnan sihteerinä Pariisissa Ehrström oli maaliskuusta lokakuuhun 1918. Huhtikuusta 1918 syyskuun 1918 puoliväliin saakka hän hoiti Suomen hallituksen valtuutetun tehtäviä Pariisissa sekä samoin valtuutetun tehtäviä Haagissa kesä—joulukuun välisellä ajalla vuonna 1919. Erikoislähettilääksi ja täysivaltaiseksi ministeriksi Pariisiin hänet nimitettiin vuoden 1919 lopulla. Viimeksi Ehrström toimi lähettiläänä Varsovassa 1922–1926. Hän sai joulukuussa 1919 erikoislähettilään ja täysivaltaisen ministerin arvon. Ehrström oli Suomen venäläisen selvityskomitean puheenjohtajana 1920 ja hän oleskeli lokakuusta 1920 maaliskuuhun 1921 Ahvenanmaan kysymyksen johdosta Suomen hallituksen toimeksiannosta Pariisissa. Ehrström julkaisi useita valtiohistoriallisia tutkielmia ja kirjoituksia sekä Suomessa että ulkomailla. Ehrström oli naimisissa vuodesta 1907 ranskalaisen Marie-Antoinette Vincentin kanssa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset diplomaatit Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Fanikunta

Fanikunta eli fandom on jonkin tietyn asian, kuten kirjan, televisiosarjan tai urheilujoukkueen, kannattajista tai siitä pitävistä henkilöistä muodostuva yhteisö tai ryhmä. Tietyn asian fanikuntaan kuuluvat henkilöt voivat fanituksen kohteena olevan asian seuraamisen lisäksi esimerkiksi kirjoittaa (fanitarinat eli fanifiktiot, ), piirtää tai tehdä videoita fanituksen kohteeseen liittyen. Fanikunnalla voi olla erilaajuisia tapaamisia, joissa tavataan muita samaan fanikuntaan kuuluvia ihmisiä. Tapaamiset voivat vaihdella kokoluokaltaan muutamien samassa kaupungissa asuvan henkilön tapaamisesta suureen tapahtumaan, kuten coniin, jonne saapuu osallistujia eri puolilta maailmaa. Samaan fanikuntaan kuuluvien henkilöiden yhteydenpito on nykyaikana yksinkertaista Internetissä, jossa fanikunnalla voi olla yksi tai useampia omia keskustelufoorumeita. Internet, sosiaalinen media sekä suoratoistopalvelut ovat luoneet faniyhteisölle nykyaikaisen kasvualustan. Jotkut tiettyyn fanikuntaan kuuluvat henkilöt keräilevät fanituksen kohteena olevaan asiaan liittyviä tavaroita tai esineitä. == Fanikunnan ominaisuuksia == Fanikunnissa ei ole yleisesti johtajaa. Ne voivat haarautua eri alajaostoihin, kuten jalkapallojoukkueiden fanit, kansainväliset fanikunnat sekä maan tai kaupungin sisäiset fanikunnat. Fanikunnalla ja sen jäsenillä voi olla oma nimi - tämä on yleistä etenkin musiikkimaailmassa. Fanikunnan piirteisiin vaikuttavat monet tekijät, kuten fanien affektiivisuus, toiminta, sosiaalisuus sekä yhteisö, fani-identiteetti ja faniuden kytkeytyminen populaarikulttuuriin. Fanikuntaa voi määritellä myös sukupuoli. Affektiivisuus tarkoittaa yleistä mieltymystä. Lawrence Grossberg määrittää faniksi henkilön, joka on tehnyt affektiivisen sijoituksen hänelle tärkeään asiaan. Myös Henry Jenkinsin viittaa affektiivisuuteen. Affektiiviset kohtaamiset ovat keskeisiä yhteisöön liittoutumisen kannalta ja ylipäätään fanin ja fanikunnan identifioitumisen kannalta, sillä se määrittää sen, kenen kaltainen henkilö haluaa olla. Henry Jenkinsin faniteoriassa osallisuus on läsnä. Fanikunnassa kokeneemmat fanit siirtävät tietojaan ja taitojaan aloittelijoille, eli fanikunnissa tapahtuu niin sanottua epävirallista mentorointia. Fanikunnissa jäsenet uskovat, että heidän osallisuudellaan on merkitystä sekä he tuntevat keskenään yhteenkuuluvuutta. Fani ei ole vain esimerkiksi sarjaa katsova, vaan hän hankkii tietoa fanituksensa kohteesta. Tällaista tietoa fani voi hakea juuri fanikunnasta epävirallisen mentoroinnin avulla. Lisäksi fanikuntaan kuuluminen voi vahvistaa identiteettiä. Jenkins (1992) peräänkuuluttaa faniyhteisön merkitystä fani-identiteetin omaksumisessa. Faniuteen liittyy siis kollektiivisen identiteetin omaksumista sekä liittoutumista yhteen muiden fanien kanssa. == Erilaisia fanikuntia == * Justin Bieber – belieberit * One Direction – directionerit == Katso myös == * Fanifiktio * Shipping * OTP (One True Pairing) == Lähteet == Luokka:Fanikulttuuri
George Winckelmann

George Arvid Winckelmann (24. elokuuta 1884 Oulu – 15. marraskuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen lakimies ja diplomaatti.50-vuotias. Ministeri George Winckelmann, Helsingin Sanomat, 24.08.1934, nro 226, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 24.08.2024 George Winckelmannin vanhemmat olivat pankinjohtaja, konsuli Henrik Winckelmann ja Jenny Boström.. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1902 ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen ylemmän hallintotutkinnon 1905 ja oikeustutkinnon 1906. Winckelmann sai varatuomarin arvon 1910. Winckelmann toimi Helsingin raastuvanoikeuden nuorempana oikeusneuvosmiehenä 1912–1917 ja ulkoasiainministeriössä 1. sihteerinä 1918 sekä oikeudellisten asioiden osaston osastopäällikkönä 1922–1929. Hän oli asiainhoitajana Tokiossa 1930–1933 sekä Madridissa ja Lissabonissa vuodesta 1933 alkaen. Espanjan sisällissodan aikana 1936–1939 Winckelmann oli Lissabonissa. Hän oli sitten lähettiläänä Madridissa 1940–1945 ja oli sen jälkeen Suomessa disponibiliteetissa vuodesta 1945 alkaen jääden eläkkeelle 1947. Hän edusti Suomea lukuisissa kansainvälisissä konferensseissa sekä kansainliitossa. Winckelmann oli myös Helsingin seurakuntien kirkkohallintokunnan sihteerinä 1914–1929 ja kirkkovaltuutettuna 1924–1929. Hän sai 1929 erikoislähettilään ja täysivaltaisen ministerin arvon. George Winckelmann oli naimisissa vuodesta 1916 Gunhild Hilöa Lovisa Lagerströmin kanssa. Ylioppilasmatrikkeli 1902, matrikkelinumero 28034Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg)Suomen Madridin suurlähetystön historiaa : Suhteita Pyreneillä II: Insidentti ja politiikkaa == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Urho Kekkosen nimimerkillä Lautamies vuonna 1930 kirjoittama pakina Lautamiehen lavitsalta George Winckelmannin nimittämisestä Suomen asiainhoitajaksi Japaniin (Doria) Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset diplomaatit Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Ensin ne tulivat...

Ensin ne tulivat... ("Als die Nazis die Kommunisten holten....." Martin- Niemöller-Stiftung. Viitattu 18.1.2015.) on saksalaisen teologin Martin Niemöllerin runo, jossa hän arvostelee älymystön pelkurimaisena pitäämäänsä suhtautumista natsien eri ihmisryhmiin kohdistamiin vainoihin 1930-luvun Saksassa. == Historia == Runon tarkasta muodosta ei ole varmuutta, koska Niemöller muutti sen sanoja useita eri kertoja. Ensimmäisen kerran hän lausui runon Frankfurtin tunnustuskirkossa pitämässään puheessa tammikuussa 1946. Siinä hän tiettävästi mainitsi kommunistit, parantumattomasti sairaat, juutalaiset, Jehovan todistajat sekä natsi-Saksan valloittamien maiden siviilit. Yleisin siteerattu versio on peräisin 1950-luvulta, se sisältää sosialistien ja juutalaisten lisäksi ammattiyhdistysaktiivit. Martin Niemöller -säätiön kotisivujen versiossa puolestaan ovat mukana kommunistit, sosialidemokraatit ja ay-aktiivit. Muissa versioissa on mainittu muun muassa katoliset ja toimittajat. Painetussa muodossa runo esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1955. Suomennettuna runo löytyy ainakin vuonna 1998 julkaistusta kokoelmasta Maailman runosydän. Hannu Tarmion käännöksessä mainitaan kuitenkin ensimmäisenä juutalaiset.Ensin ne tulivat hakemaan juutalaisia Runotietokanta. Viitattu 18.1.2015. == Myöhempi käyttö == Niemöllerin runo on ollut esillä Jerusalemissa sijaitsevassa Yad Vashem -muistomerkissä, joka on holokaustin uhrien virallinen muistopaikka. Lisäksi se on mukana useiden muiden holokaustimuseoiden näyttelyissä, kuten Yhdysvalloissa toimivassa United States Holocaust Memorial Museumissa.Martin Niemöller: "First They Came for the Socialists..." United States Holocaust Memorial Museum. Viitattu 18.1.2015. Populaarikulttuurissa Niemöllerin runoa ovat lainanneet muun muassa jazzmuusikko Charles Mingus sekä punkyhtyeet Anti-Flag ja Oi Polloi. == Runon tunnetuin versio == Muun muassa United States Holocaust Memorial Museumin lainaama versio Niemöllerin runosta: == Lähteet == *Marcuse, Harold: ”The Origin and Reception of Martin Niemöller's Quotation "First they came for the communists …"” University of California. ===Viitteet=== Luokka:Runot Luokka:Holokausti
Mauri Alasaari

Mauri Toivo Kalervo Alasaari (9. toukokuuta 1934 Seinäjoki – 23. joulukuuta 2014 Espoo) oli Espoon apulaiskaupunginjohtaja, poliitikko ja radikaalipappi. Alasaari valmistui ylioppilaaksi vuonna 1953 ja teologian kandidaatiksi vuonna 1956. Pappisvihkimyksen hän sai vuonna 1957 ja oli monet vuodet ”Suomen nuorin pappi” -tittelin kantaja. Alasaari toimi pappina ensin eri seurakunnissa ja sitten Suomen Kristillisen Ylioppilasliiton ylioppilaspappina Helsingissä vuosina 1963–1966. 1960-luvun lopulla hän oli Lahnuksen yhteiskoulun rehtori ja Oppikoulunopettajien keskusjärjestön toiminnanjohtaja. Mielipiteidensä vuoksi Alasaarta luonnehdittiin 1960-luvulla ”radikaalipapiksi”. Hänen väitettiin suhtautuvan liian myönteisesti rauhanliikkeeseen ja hän joutui vastaamaan Helsingin Teiniyhdistyksen lehden päätoimittajana lehdessä julkaistusta ”hillittömän pornografisesta” tekstistä, joka johti Helsingin piispalta saatuihin nuhteisiin. Alasaari oli Espoon kauppalanvaltuustossa ja -hallituksessa Liberaalisen kansanpuolueen jäsenenä. Hänestä tuli sivistystoimen apulaiskaupunginjohtaja vuonna 1971 Espoon muuttuessa kaupungiksi. Alasaari kehitti tehtävässä erityisesti koululaitosta. Hän jäi virasta eläkkeelle vuonna 1996. == Lähteet == Luokka:Suomen evankelis- luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomalaiset liberaalit poliitikot Luokka:Espoon kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Rauno Aulaskari

Rauno Pertti Teuvo Aulaskari (18. toukokuuta 1948 Suonenjoki – 13. joulukuuta 2014 Joensuu) oli suomalainen matemaatikko ja Itä-Suomen yliopiston professori. Aulaskari valmistui maisteriksi vuonna 1972 Helsingin yliopistosta ja tohtoriksi 1979 Joensuun yliopistosta. Hänen väitöskirjansa oli On Normal Additive Automorphic Functions . Hän työskenteli viisi vuotta Suomen Akatemian tutkijana ja sitten ulkomailla eri yliopistoissa. Hän oli Suomen Akatemian rahoittaman hankkeen ”Differential equations and function spaces in the complex plane” johtaja. Hän oli naimisissa ja hänellä oli kaksi lasta. == Lähteet == Luokka:Itä-Suomen yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Joensuun yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Filip Helander

Filip Viktor Helander (s. 22. huhtikuuta 1993) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa Skotlannin Valioliigassa pelaavaa Rangersia. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Helander on pelannut Ruotsin maajoukkueessa vuodesta 2017. == Seurajoukkueura == Helander teki Allsvenskan-debyyttinsä Malmö FF:n joukkueessa 17. lokakuuta 2011. Hän allekirjoitti 17. heinäkuuta 2012 seuran kanssa sopimuksen, joka kesti kauden 2015 loppuun asti. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden vuosina 2013 ja 2014. Vuosina 2015–2019 hän pelasi Italiassa Hellas Veronan ja Bolognan joukkueissa. Hän pelasi Serie A:ssa 84 ottelua, joissa hän teki kolme maalia. Vuonna 2019 hän siirtyi skotlantilaisseura Rangersiin. Hän on kahden kauden aikana pelannut Skotlannin Valioliigassa 30 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Ensimmäisestä kaudestaan hän oli puolet poissa kentiltä jalan loukkantumisen vuoksi. Toisella kaudellaan hän voitti liigamestaruuden. == Maajoukkueura == Helander voitti alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2015. Miesten maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa maaliskuussa 2017 Portugalia vastaan. Hän kuului Ruotsin miehistöön MM-kilpailuissa 2018 mutta ei saanut peliaikaa. Hän on huhtikuun 2021 loppuun mennessä pelannut 15 maaottelua, joista 12:ssa hän on ollut avauskokoonpanossa. == Mestaruudet == * Ruotsin mestaruus 2013, 2014 * Ruotsin supercup 2014 * Skotlannin mestaruus 2021 * Alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruus 2015 == Lähteet == * http://www.transfermarkt.co.uk/filip- helander/profil/spieler/198067 * http://www.mff.se/Personer/A_truppen/Utespelare/Filip_Helander == Aiheesta muualla == * http://svenskfotboll.se/allsvenskan/person/?fplid=453737 * http://www.uefa.com/uefachampionsleague/season=2015/clubs/player=250034742/index.html Luokka: Ruotsalaiset jalkapalloilijat Luokka: Vuonna 1993 syntyneet Luokka: Elävät henkilöt
Suomen euroviisukarsinta 1989

Suomen euroviisukarsinta 1989 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1989 Eurovision laulukilpailuun. Aiemmin Suomen karsinta oli järjestetty aina joko kutsukilpailuna tai avoimena sävellyskilpailuna, mutta tällä kertaa kokeiltiin niiden yhdistelmää. Yleisradio kutsui kilpailuun kymmenen säveltäjää, joista seitsemän suostui. Lisäksi pidettiin avoin kilpailu, johon lähetettiin 217 kappaletta, joista kolme parasta valittiin karsinnan finaaliin. Finaali pidettiin lauantaina 4. helmikuuta Kulttuuritalolla Helsingissä ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.20–20.30.http://web.archive.org/web/20031005191827fw_/http://www.yle.fi:80/euroviisut/suomen.php?1989 Finaalin vierailevana tähtenä sekä aloitus- että väliaikanumerossa nähtiin tuolloin suosionsa huipulla ollut italialainen laulaja Sabrina, ja jotkut kritisoivat järjestäjiä siitä, että etukäteen oli mainostettu lähinnä vierailevaa tähteä eikä kilpailijoita. Voittajan valitsi 11-henkinen asiantuntijaraati. Finaalia seurasi televisiosta 1 568 000 katsojaa.Asko Murtomäki: Finland 12 points! - Suomen euroviisut. Kustannusyhtiö Teos 2007, s. 152; ISBN 978-951-851-106-2 ==Tulos== Sija Esittäjä Sävelmä Lauluntekijä(t) Pisteet 1\. Anneli Saaristo La dolce vita Matti Puurtinen (säv.), Turkka Mali (san.) 110 p. 2\. Cris Owen Vad finns kvar Cris Owen (säv. & san.), Marita Lindquist (san.) 103 p. 3\. Anneli Saaristo Oi äiti maa Petri Laaksonen (säv.), VeePee Lehto (san.) 74 p. 4\. Mervi Hiltunen Kan det vara kärlek Harri Koivuniemi (säv.), Claire Witick-Mäkelä (san.) 72 p. 5.= Kirka Hiljaisuutta Kisu Jernström (säv.), Kassu Halonen (säv.), Vexi Salmi (san.) 62 p. 5.= Sonja Lumme Rakkauden laulut Pepe Willberg (säv.), Kirsti Willberg (san.) 62 p. 7\. Kim Lönnholm Minä olen muistanut Edu Kettunen (säv. & san.) 52 p. 8\. Tanjalotta Räikkä Huominen Eurooppa Gösta Sundqvist (säv. & san.) 39 p. 9\. Marjorie Kahden juhla Kaj Westerlund (säv.), Ilkka Vesterinen (san.) 31 p. 10\. Meiju Suvas Rauhaton sydän Risto Asikainen (säv.), Meiju Suvas (san.) 24 p. ===Pistetaulukko=== Kukin tuomariston jäsenistä antoi 12 pistettä mielestään parhaalle laululle, mutta muut pisteet 1–8 ja 10 he saivat jakaa vapaasti muille lauluille. Sävelmä Billy Garson Jody Peverich Jyrki Hämäläinen Raila Kinnunen Vilma Vainikainen Heikki Kemppainen Hanna Reponen Jouko Konttinen Benny Törnroos Maria Hänninen Kirsi Nevanti Yhteensä Oi äiti maa 7 6 4 5 8 12 7 6 5 7 7 74 Kan det vara kärlek 10 8 3 4 7 10 8 5 5 8 4 72 Hiljaisuutta 5 4 7 8 5 4 4 8 8 4 5 62 Rauhaton sydän 3 2 2 2 2 3 2 2 2 3 1 24 Huominen Eurooppa 1 1 1 6 8 10 1 1 3 2 5 39 La dolce vita 12 6 12 10 12 2 10 12 10 12 12 110 Minä olen muistanut 3 4 3 6 5 7 4 6 4 5 5 52 Rakkauden laulut 4 10 4 7 6 3 5 4 6 6 7 62 Vad finns kvar 5 12 8 12 8 6 12 10 12 8 10 103 Kahden juhla 3 2 4 3 2 4 1 3 5 3 1 31 ==Lähteet== *http://www.viisukuppila.fi/muistathan-suomen-karsinnat-1989/ ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Voittoesitys Ylen Elävässä arkistossa *Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa * Luokka:Suomen euroviisukarsinnat Luokka:Eurovision laulukilpailu 1989
Harald Hellström

Harald Magnus Hellström (2. marraskuuta 1877 Pori – 4. toukokuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen juristi ja diplomaatti. Hellströmin vanhemmat olivat oikeusneuvosmies Fredrik Wilhelm Hellstöm ja Hanna Elvira Roth. Hän pääsi ylioppilaaksi 1897 Nya svenska samskolanista ja opiskeli Helsingin yliopistossa, jossa hän suoritti oikeustutkinnon 1900 ja yleisen hallintotutkinnon 1907. Hellström sai varatuomarin arvon 1903. Hän valmistui myöhemmin lakitieteen kandidaatiksi 1927 ja lakitieteen lisensiaatiksi 1948. Hellström palveli virkamiehenä Suomen senaatissa 1905–1911 ja oli sitten Pohjoismaiden Osakepankin Turun haarakonttorin apulaisjohtaja 1911–1913, Helsingin Osakepankin johtokunnan jäsen 1913-1914 sekä toimi asianajajana 1914–1919. Ulkoministeriön palveluksessa Hellström oli vuosina 1919–1944, viimeisenä tehtävänä pääkonsuli Oslossa 1940–1944. Hellström edusti Suomea useissa kansainvälisissä konferensseissa ja oli jäsenenä useissa komiteoissa. Hän sai 1938 erikoislähettilään ja täysivaltaisen ministerin arvon. Hellström oli Sigrid Juseliuksen säätiön hallituksen jäsen vuodesta 1930 ja säätiön puheenjohtaja vuodesta 1946 sekä Kymin Oy:n hallituksen jäsen vuodesta 1952 alkaen. Hellström oli naimisissa vuodesta 1922 Hjördis Elisabeth Finnilän kanssa.Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset diplomaatit Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1877 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat
Miroslav Hájek

Miroslav Hájek (28. lokakuuta 1919 – ?) oli tšekkoslovakialainen elokuvaleikkaaja. Hájek oli Tšekkoslovakialaisen elokuvan uuden aallon merkittävä elokuvantekijä ja muun muassa ohjaaja Miloš Formanin leikkaaja elokuvissa Musta Pekka (1964), Vaaleaverikön rakkaus (1965) ja Palaa, palaa! (1967) Kinosaurus, 1997 s. 195–198. == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Tšekkoslovakialaiset henkilöt Luokka:Elokuvaleikkaajat Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Kuolinvuosi puuttuu
K. R. Savolahti

Kaarlo Rudolf Savolahti (vuoteen 1915 Gustafsson; 26. maaliskuuta 1893 Pieksämäki – 3. syyskuuta 1960 Helsinki)Ministeri K. R. Savolahti kuollut (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 13.9.1960, HS Aikakone. Viitattu 7.3.2018. oli suomalainen toimittaja ja ulkoasiainhallinnon virkamies. Savolahti pääsi ylioppilaaksi 1911 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1914 ja maisteriksi 1917. Savolahti oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsen 1914–1915 ja Ylioppilaslehden toimittaja 1916. Hän oli sitten Suur-Savo-lehden päätoimittajana 1916–1917.Ylioppilaslehden henkilökunta 1913 - 2013 Hän oli vielä Maaseudun Tulevaisuuden toimittajana 1918–1919 ja Keskusosuusliike Hankkijan sihteerinä ja osastopäällikkönä 1919–1920. Savolahti toimi vuoden 1916 eduskuntavaaleissa Nuorsuomalaisen puolueen vaalisihteerinä Mikkelin läänissä. Savolahti työskenteli vuodesta 1920 Suomen ulkoministeriön palveluksessa. Hän oli ministeriön kaupallisen jaoston ja tietotoimiston päällikkö 1923–1930, kauppapoliittisten asiain osaston päällikkö 1930–1933, kauppasopimusasiain päällikkö 1933–1939, kauppapoliittisen osaston päällikkö 1939–1941 ja neuvotteleva virkamies 1941–1960. Hän sai vuonna 1924 pääkonsulin ja vuonna 1934 erikoislähettilään ja täysivaltaisen ministerin arvonimen. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Kyläjärvi (suo Porissa)

Kyläjärvi on kuivatettu järvi, joka kuuluu nykyään Satakunnassa Porin Meri- Porissa olevaan Kyläsaaren kaupunginosaan. Järven vedenpinta laskettiin 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa siitä oli jäljellä enää lampi. Kuivatuksen seurauksena saatiin Kyläsaaren kylälle lisää niittyä laiduntamiseen ja talvirehuksi. Nykyisiin kartoihin on entisen järven paikalle piirretty Kyläjärvi niminen ja ojitettu metsäinen suo. == Maantieto == Nykyisissä kartoissa Kyläjärvi puolikuun muotoisena suona. Ilmeisesti loput kuivatetusta järvestä on raivattu myöhemmin pelloksi ja jäänyt sen jälkeen rakennusten, rautatien ja maanteiden alle. Lounaan suunnassa olevat metsät ovat kuivaa kangasta. Varhaisempaa karttatietoa on Isonjaon kartoissa vuosilta 1766−1767 ja 1781 . Näiden mukaan järvi oli pyöreähkön muotoinen järvi. Karttojen epätarkkuudesta johtuen järven alkuperäistä kokoa ei voida varmuudella määrittää. Parempia 1800-luvun karttojakaan ei voi käyttää, koska ei tiedetä milloin järven kuivaus aloitettiin. Vuoden 1850 Claes Wilhelm Gyldeenin Porin kaupunkikartassa Kyläjärvi on piirretty lähes Enäjärven kokoiseksi järveksi. Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa Kyläjärven kylä on piirretty kauaksi järvestä. Järven ja kylän välissä on laidunmaata eli niittyjä. Varsinaiset pellot sijaitsivat kylän sisällä ja sen lähiympäristössä. Kalmbergin kartassa järven pieni koko viittaa siihen, että kuivausta toteutettiin jo vuonna 1856. == Historia == Vuoden 1688 Magnus Bergmanin kartassa Kyläsaaren kylän talot oli piirretty järven rannalla olevan harjanteen päällä rannan suuntaisena rivinä. Siinä kartassa kylän pellot sijaitsivat talojen toisella puolella ja niityt järven rannoilla. Kyläjärven kuivaamisesta tehtiin anomus 1800-luvun alussa. Hankkeen etenemisestä ei tiedetä mitään, mutta järvenlasku on tehty jossakin vaiheessa 1800-lukua, koska vuonna 1904 suuri osa entistä järveä on piirretty niityksi. Vuoden 1904 kartassa niityn keskellä oli jäljellä enää pieni lampi. Vaikka Kyläjärven laskusta ei ole säilynyt dokumentteja, voi järvenlaskun vaikeuksista saa hyvän käsityksen esimerkiksi Enäjärven tai Pyntösjärven hankkeista. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomen kuivatetut järvet Luokka:Porin luonto Luokka:Kuutilonojan vesistö
Christmas Cupid

Christmas Cupid on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Gil Jungerin ohjaama televisioelokuva. Sen ensi-ilta oli ABC Family -kanavalla 12. joulukuuta 2010, ja se sai 3,4 miljoonaa katsojaa. Elokuva kertoo työnarkomaanista tiedottajasta, joka saa joulun alla riesakseen äskettäin kuolleen asiakkaan haamun, joka painostaa häntä elvyttämään vanhan lemmen jouluksi. == Näyttelijät == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2010 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset televisioelokuvat Luokka:Jouluelokuvat
Barrandov-elokuvastudiot

Barrandov Studiot on elokuvastudio Prahassa, Tšekin tasavallassa, Se on maan suurin elokuvastudio ja suurimpia Euroopassa. Barrandov Studioilla on ohjattu useita Oscar-palkittuja elokuvia. Elokuvastudioita kutsutaankin ”Euroopan Hollywoodiksi” johtuen laajasta länsituotannosta. == Valikoima Barrandov elokuvastudioiden tuotannoista, tuotantovuosi == ===1960-luku=== *Liike pääkadulla (1965) *Vaaleaverikön rakkaus (1965) *Tuhatkaunokit (Sedmikrásky) (1966) *Tarkoin vartioidut junat (1966) *Palaa, palaa! (1967) ===1970-luku=== *Tuhkimo ja kolme pähkinää (1973) *Pat & Mat (Kuťáci) (1976) *Adele ei ole vielä syönyt (1977) ===1980-luku=== *Jentl (1983) *Amadeus (1984) ===1990-luku=== *Stalingrad (1993) *Ikuinen rakkaus (1994) *Underground (1995) *Kolja (1996) *Vaarallinen tehtävä (1996) *Kurjat (1998) *Jättini (1998) *Siperian parturi (1998) *Erämaa syö miestä (1999) ===2000-luku=== *From Hell (2001) *Medusan verkko (2002) *xXx (2002) *Alien vs. Predator (2004) *Hellboy (2004) *Doom (2005) *Hostel (2006) *Silmänkääntäjä (2006) *Casino Royale (2006) *Narnian tarinat (2005, 2008, 2010) ===2010-luku=== *Snowpiercer (2013) *Serena (2014) *Näkijän tytär (2014) *Underworld: Blood wars (2015) *Anthropoid (2015) *Jojo Rabbit (2018) == Lähteet == Luokka:Tšekin elokuva Luokka:Tšekkoslovakian elokuva
Toivo Laento

Toivo Kalervo Laento, vuoteen 1946 Laitinen (30. kesäkuuta 1924 Tuusula – 22. joulukuuta 2018 HelsinkiLaennon muistokirjoitus. Muistot, Hs.fi, Viitattu 12.2.2019 (käyttäjätunnuksella).) oli suomalainen poliisineuvos,Finna.fi Keskusrikospoliisin päällikköAatos Aallon muistokirjoitus . Muistot, Hs.fi, Viitattu 18.1.2015 (käyttäjätunnuksella).Facta 2001 WSOY 1984 9. osa, palsta 536.Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org).. Laento valmistui varatuomariksi 1968. Hän oli Helsingin poliisilaitoksen konstaapeli 1945–1961, ylikonstaapeli 1961–1965, keskusrikospoliisin rikostarkastaja 1965–1971, apulaispäällikkö 1971–1973, sisäasiainministeriön vt. poliisiylitarkarkastaja 1973–1974, ja keskusrikospoliisin päällikkö 1974–1987Facta 2001 WSOY 1984 täydennysosa 1990, sivu 334. ==Julkaisut== * Rikosten selvittämisestä, Suomen lakimiesliiton kustannus, 1981 ISBN 951-640-114-7 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
O-Diklooribentseeni

o-Diklooribentseeni eli 1,2-diklooribentseeni (C6H4Cl2) on orgaaninen yhdiste ja bentseenin kloorattu johdannainen. Yhdistettä käytetään muun muassa liuottimena, orgaanisissa synteeseissä ja lämmönsiirtoaineena. Yhdiste on m- ja p-diklooribentseenien isomeeri. ==Ominaisuudet== o-Diklooribentseeni on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Yhdiste ei liukene käytännöllisesti katsoen veteen, mutta kuumennettaessa emäksisissä olosuhteissa se hydrolysoituu o-kloorifenoliksi ja pyrokatekoliksi. Paremmin se liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. o-Diklooribentseenin reaktiot ovat tunnusomaisia aromaattisille yhdisteille ja se reagoi muun muassa elektrofiilien kanssa elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla 3- tai 4-asemista.Ramesh Krishnamurti: Chlorinated Benzenes, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2001. Viitattu 18.1.2015 o-Diklooribentseenin myrkyllisyys on bentseeniä alhaisempi, mutta yhdiste ärsyttää silti voimakkaasti ihoa, silmiä ja hengityselimiä. Yhdisteen höyryt voivat aiheuttaa hengitysvaikeuksia, tajunnantilan heikentymistä tai tajuttomuuden. Viitattu 18.1.2015 ==Valmistus ja käyttö== o-Diklooribentseeniä valmistetaan klooraamalla bentseeniä tai klooribentseeniä. Katalyyttinä reaktiossa voidaan käyttää esimerkiksi rauta(III)kloridia tai alumiinikloridia. Reaktiossa muodostuu diklooribentseenin isomeerien seos, jossa o-isomeeria on noin 25 massaprosenttia, ja se voidaan erottaa m- ja p-isomeereistä tislaamalla. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on bentseenin ja vedettömän vetykloridin välinen reaktio. o-Diklooribentseeniä voidaan käyttää muun muassa halogenointi- ja nitrausreaktioiden liuottimena, liuottimena maaleissa, lakoissa, metallien puhdistukseen ja kiillotukseen, rasvan poistamiseen nahasta ja villasta, hyönteismyrkkynä termiittien hävittämiseen, lämmönsiirtonesteenä sekä muiden orgaanisten yhdisteiden kuten 3,4-dikloorinitrobentseenin, 3,4-dikloorianiliinin, diklofenamidin ja rikkaruohomyrkkyjen valmistamiseen. ==Lähteet== Luokka:Klooribentseenit Luokka:Liuottimet
Incongruous

Incongruous on Beneath the Massacren kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 24. helmikuuta 2012. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == ;Yhtye * Dennis Bradley – bassokitara * Justin Rousselle – rummut * Christopher Bradley – kitara * Elliot Desgagnés – laulu ;Tuotanto * Christian Donaldson – tuottaja, äänittäjä, miksaaja * Alan Douches – masteroija * William Torres – grafiikka * Félix Rancourt – layout == Arvostelut == * About.com: About.com: Album review * Blabbermouth: 8/10Blabbermouth: CD review * Imperiumi: 8½/10 * Kaaoszine: 9/10Kaaoszine: Levyarvio * Spin: 8/10Spin Magazine review == Aiheesta muualla == * * 'Incongruous discogs.com -sivustolla == Lähteet == Luokka:Beneath the Massacren albumit Luokka:Vuoden 2012 albumit
Black Act

Black Act oli vuonna 1723 Ison-Britannian kuningaskunnassa hyväksytty laki salametsästyksestä. Lain taustalla oli sarja kahden eri salametsästäjäryhmän toimia. South Sea Companyn aiheuttaman Etelämeren kuplan puhkeamisen seurauksena Englanti joutui taloudelliseen lamaan, mikä lisäsi salametsästystä. Ryhmien nimitys "Blacks" tulee siitä, että nämä ryhmät mustasivat naamansa osallistuessaan salametsästykseen. Ryhmät osoittivat nopeasti "suunnitelmallista toimintaa ja tiedostavaa sosiaalista paheksuntaa". Ryhmät tekivät sarjan ryöstöjä, jotka osoittivat "melko suoraa luokkavihaa" aina niin pitkälle, että Walesin prinssille osoitettu viinilähetys ryöstettiin. Tämä toiminta johti Black Act -lain esittämiseen parlamentissa huhtikuun 26. 1723 ja laki hyväksyttiin 27. toukokuuta 1723. Laissa esitettiin kuolemanrangaistusta yli 50:stä rikollisesta teosta, mukaan lukien esiintyminen metsässä naamioituneena. Mikään muu 1700-luvulla annettu laki ei ollut yhtä tiukka ja missään muussa laissa ei esitetty kuoleman rangaistusta näin monesta tapauksesta. Lain kumosi rikoslainuudistus vuonna 1823. ==Lähteet== Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan laki
Carlemanniaceae

Carlemanniaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Lamiales-lahkossa, jonka tunnetuimpia edustajia ovat huulikukkaiskasvit (Lamiaceae). == Tuntomerkit == Heimon kasvit ovat monivuotisia ruohoja tai pensaita, joiden nivelet ovat vaihtelevassa määrässä turvonneita. Lehdet ovat vastakkaisesti, hammaslaitaiset; lehtiparia yhdistää varren poikki kulkeva juova. Kukinto sijaitsee varren päässä tai lehden hangassa. Kukat ovat heikosti vinottain vastakohtaisia, neli- tai viisilukuisia, suvussa Silvianthus erilaisvartaloisia (heterostylisiä). Verholehdet ovat toisinaan erikokoisia, tasasoukkia. Heteitä on kaksi; ponnet ovat läheisesti vartalon ympärillä. Sikiäin on kehänalainen ja sen päällä on mesiäinen; sikiäimessä on paljon siemenaiheita. Vatalo on nuijamainen. Hedelmä on mehevän kotamainen, selkäluomainen tai viideksi liuskaksi avautuva, verhiöllinen. Siemenessä on pieni alkio ja toisinaan kirjava endospermi.Stevens 2001, viittaus 18.1.2015 == Levinneisyys == Heimo kasvaa Etelä-Aasiassa Itä-Nepalista itään Myanmariin, Thaimaahan, Laosiin, Vietnamiin ja Lounais-Kiinaan ulottuvalla alueella sekä Sumatralla. == Luokittelu == Heimossa on kaksi sukua ja viisi lajia. Aikaisemmin ne on viety kuusamakasvien (Caprifoliaceae) tai matarakasvien (Rubiaceae) yhteyteen. Lähin sukulaisheimo on kuitenkin oliivikasvit (Oleaceae). == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Silvianthus, kuva: http://www.plantsystematics.org/imgs/ws1/r/Carlemanniaceae_Silvianthus_bracteatus_15759.html Luokka:Lamiales Luokka:Kasviheimot
Suomen euroviisukarsinta 1990

Suomen euroviisukarsinta 1990 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1990 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin jo toista vuotta peräkkäin yhdistettynä kutsukilpailuna ja avoimena sävellyskilpailuna. Avoimeen sävellyskilpailuun saatiin kappaleita 225. 11 kappaleen karsintafinaali pidettiin lauantaina 17. helmikuuta Kulttuuritalolla Helsingissä, ja se televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.10–20.30.http://www.hs.fi/radiotelevisio/art-2000002962342.html Karsinnan voittajan valitsi asiantuntijaraati. Finaali keräsi 1 530 000 televisiokatsojaa.Asko Murtomäki: Finland 12 points! - Suomen euroviisut. Kustannusyhtiö Teos 2007, s. 156; ISBN 978-951-851-106-2 Tässä karsinnassa Ossi Runne toimi viimeistä kertaa kapellimestarina, luovuttaen tahtipuikon kansainvälisessä finaalissa seuraajalleen Olli Ahvenlahdelle. ==Tulos== Sija Esittäjä Sävelmä Lauluntekijä(t) Pisteet 1\. Beat Fri? Kim Engblom (säv.), Janne Engblom (säv.), Tina Krause (säv.), Stina Engblom (san.) 95 p. 2\. Susann Sonntag Jag tror på friheten Thomas Katter (säv.), Henrik Svahn (san.) 92 p. 3\. Arja Saijonmaa Gabriela Petri Laaksonen (säv.), Turkka Mali (san.) 89 p. 4\. Tomas Ek Du går så skyggt Curre Boucht (säv.), Åke Grandell (san.) 75 p. 5\. Tarja Lunnas Naurus sun ja katseesi sun Markku Anttila (säv.), Jorma Toiviainen (san.) 74 p. 6\. Robinson & Apollo 16 Yön poika Esa Mäkelä (säv.), Veijo Mäki (säv.), Kai Stenman (säv.), Sami Piiparinen (säv.), VeePee Lehto (san.) 60 p. 7\. Marjorie Tuuli Eeva Kiviharju (säv. & san.) 59 p. 8\. Leena Pirhonen Sua haluan Leena-Liisa Krasko (säv. & san.) 48 p. 9\. Jussi Halme Katsot yötä tummaa Jussi Halme (säv. & san.), Laila Halme (san.) 38 p. 10\. Anita Pajunen Satujen mies Mick Hanian (säv.), Juha Louhivuori (san.) 32 p. 11\. Jone Jälkeesi sun Jone Ullakko (säv. & san.) 24 p. ===Pistetaulukko=== Kukin tuomariston jäsenistä antoi 12 pistettä mielestään parhaalle laululle, mutta muut pisteet 1–8 ja 10 he saivat jakaa vapaasti muille lauluille. Sävelmä Marja Aarnipuro Timo Vitikka Hanna Pesonen Aarno Cronvall Helena Miller Virve Valli Leena Kurikka Jarmo Moilanen Arto Vilkko Olli Heikkilä Juha Tapaninen Yhteensä Yön poika 7 7 6 6 4 4 6 3 5 5 7 60 Jag tror på friheten 12 8 5 12 12 10 2 8 7 10 6 92 Naurus sun ja katseesi sun 6 5 8 6 4 7 7 12 6 8 5 74 Satujen mies 2 3 2 4 2 2 2 3 5 5 2 32 Gabriela 10 6 10 5 10 8 6 4 10 8 12 89 Sua haluan 4 2 8 4 1 4 5 1 7 6 6 48 Tuuli 6 4 3 8 5 7 10 3 4 7 2 59 Fri? 8 12 12 10 3 12 12 2 8 12 4 95 Katsot yötä tummaa 2 3 2 6 6 4 3 2 3 5 2 38 Jälkeesi sun 1 1 2 4 3 1 2 1 1 4 4 24 Du går så skyggt 5 6 4 8 10 3 8 3 12 8 8 75 ==Lähteet== *http://www.viisukuppila.fi/muistathan-suomen-karsinnat-1990/ ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== *Voittoesitys Ylen Elävässä arkistossa *Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa * Luokka:Eurovision laulukilpailu 1990 Luokka:Suomen euroviisukarsinnat
Lagerstedt

Lagerstedt on seuraavien suomalaisten henkilöiden nimi: * Fredrik Vilhelm Lagerstedt (1836–1904), maanviljelijä, kunnallisneuvos, valtiopäivämies * Väinö Lagerstedt (1886–1970), metsänhoitaja, yritysjohtaja, metsäneuvos. ;Entisenä nimenä * Jalmari Lahdensuo (vuoteen 1906 Lagerstedt, 1880–1931), toimittaja, teatterinjohtaja, Fredrik Vilhelm Lagerstedtin poika * Jalo Lahdensuo (vuoteen 1906 Lagerstedt, 1882–1973), poliitikko, maanviljelysneuvos, Jalmari Lahdensuon veli * Oskari Lahdensuo (vuoteen 1906 Lagerstedt, 1864–1935), maanviljelijä, kunnallisneuvos, kansanedustaja, Jalmari Lahdensuon veli. Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Maalla

Maalla on vuonna 1993 ilmestynyt Radiopuhelimet-yhtyeen viides studioalbumi. Edellisestä Jäämeri-albumista poiketen se sisältään jälleen suoraviivaisempaa materiaalia.Historia Radiopuhelimet. Viitattu 18.1.2014. Levyä on kuvailtu myös paikoin psykedeeliseksi. Levyltä julkaistiin singlenä kappale Tänä iltana, B-puolellaan niin ikään albumilta löytyvä Kahvila Keidas. Vuonna 2014 turkulainen Svart Records julkaisi albumin vinyylinä. Levystä otettiin rajoitettu 500 kappaleen painos ja sen mukana tulevat myös yhtyeen kitaristin Jarno Mällisen saatesanat.Radiopuhelimet: Maalla LP Svart Records. Viitattu 18.1.2015. Vinyylijulkaisu nousi viikon ajaksi Suomen virallisen listan sijalle 33.Radiopuhelimet: Maalla Musiikkituottajat. Viitattu 18.1.2014. == Kappaleet == ;A-puoli # (säv. Mällinen, san. Raatikainen, sov. Radiopuhelimet) # (säv. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) # (säv. Mällinen, san. Mäki, sov. Radiopuhelimet) # (säv. & san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) # (säv. Mällinen, san. Mäki, sov. Radiopuhelimet) # (säv. Mällinen, san. Mäki, sov. Radiopuhelimet) # (säv. & san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) ;B-puoli # (säv. & san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) # (säv. & san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) # (säv. & san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) # (säv. & san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) # (säv. & san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) # (säv. & san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet) == Muusikot == *Jukka Kangas – kitara *Eero Korhonen – basso *J. A. Mäki – laulu * Jarno Mällinen – kitara * Jyrki Raatikainen – rummut * Riku Mattila – piano, kitara (A2, A6) == Lähteet == *Radiopuhelimet: Maalla Finnmusic === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Maalla -albumi Radiopuhelimien kotisivuilla Luokka:Radiopuhelimien albumit Luokka:Vuoden 1993 albumit Luokka:Riku Mattilan tuottamat albumit
E. P. Thompson

thumb|E. P. Thompson vuonna 1980 Edward Palmer (E. P.) Thompson (3. helmikuuta 1924 – 28. elokuuta 1993) oli brittiläinen historioitsija, kirjoittaja, sosialisti ja rauhanaktivisti. Hänet tunnetaan parhaiten 1700- ja 1800-lukujen vaihteen brittiläisen radikaaliliikkeen tutkijana, erityisesti teoksesta The Making of the English Working Class. Thompson oli myös merkittävimpiä brittiläisen kommunistisen puolueen ajattelijoita. Hän erosi kommunistisesta puolueesta vuonna 1956 Unkarin kansannousun seurauksena. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *The making of the English working class - E.P. Thompson, libcom.org Luokka:Brittiläiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Vuoden asianajaja

Vuoden asianajaja on Helsingin Asianajajayhdistyksen (HAY) vuosittain myöntämä palkinto. HAY valitsee Vuoden asianajajaksi vuosittain henkilön, joka on työskennellyt moitteettomasti noudattaen asianajajan eettisiä arvoja sekä toimien rohkeana esikuvana kollegoilleen. Helsingin yhdistyksen jäseninä on yli puolet Suomen noin 2 200 asianajajasta. ==Palkittuja== Vuonna 2000 Vuoden asianajajana palkittiin varatuomari Marja Ramm-Schmidt.Marja Ramm-Schmidt, Asianajaja, varatuomari, Of Counsel, Asianajotoimisto Ruoholahti Oy, viitattu 18.1.2015. Vuoden 2003 asianajajana palkittiin varatuomari Markku Fredman Asianajotoimisto Fredman & Månsson Oy:stä. Vuoden 2004 asianajajana palkittiin varatuomari Riitta Leppiniemi Asianajotoimisto Susiluodosta. Vuonna 2006 palkittiin varatuomari Marjo Kiukkonen, jonka vuonna 1966 perustettu toimisto on erikoistunut perhe- ja perintöoikeuteen.Varatuomari Marjo Kiukkonen, Perhe- ja perintöoikeuden tunnustettu asiantuntija , Varatuomari Marjo Kiukkonen Asianajotoimisto Ky, viitattu 18.1.2015. Vuonna 2009 valinta osui Castrén & Snellmanilla työskentelevään Mika Ilveskeroon, perusteena hänen aktiivinen osallistuminensa 1.4.2009 voimaan tulleiden asianajajien tapaohjeiden uudistamista koskevaan hankkeeseen. Mika Ilveskero on Vuoden Asianajaja 2009 , Castrén & Snellman 1.12.2009, viitattu 18.1.2015. Helsingin oikeusaputoimiston johtaja, turkulainen Liisa Vehmas sai palkinnon vuonna 2010.Björkman, Irina: Liisa Vehmas: "Nyt kaverit jätetään ja rahatkin otetaan", ET-lehti 8.10.2014, viitattu 18.1.2015. Vuoden 2012 asianajajaksi valittiin Janne Nurminen Roschier Asianajotoimisto Oy:stä. Nurmisen valintaa perusteltiin hänen aktiivisella vapaaehtoistoiminnallaan asianajajapäivystyksen koordinaattorina Helsingissä. Asianajajapäivystyksissä annetaan maksutonta oikeudellista ensivaiheen neuvontaa. Vuonna 1996 alkanutta toimintaa koordinoi maanlaajuisesti Suomen Asianajajaliitto. Janne Nurmisesta Vuoden Asianajaja , Suomen Asianajajaliitto 3.12.2012, viitattu 18.1.2015. Vuonna 2013 palkittiin Vuoden asianajajana Markku Ylönen, joka on Suomen Asianajajaliiton entinen pitkäaikainen pääsihteeri.Vuoden Asianajaja Markku Ylönen on Asianajajaliiton entinen pitkäaikainen pääsihteeri, Twitter 29.3.2013, viitattu 18.1.2015. Vuoden 2014 asianajajana palkittiin Suvi Knaapila Dittmar & Indrenius Asianajotoimisto Oy:stä.Alhava, Sari: Takaikkuna: Tärkeä osa kokonaisuutta, Advokaatti 1/2015, viitattu 4.3.2015 Vuoden 2015 asianajajana palkittiin Pekka Takki. Vuoden 2017 asianajajana palkittiin Asianajajaliiton hallituksen jäsenenä 2013–2017 toiminut Petra Lindberg. Vuoden 2018 asianajajana palkittiin Asianajajaliiton puheenjohtajana 2013–2016 toiminut Risto Sipilä. Vuoden 2019 asianajajana palkittiin Tero Puha Asianajotoimisto Puha & Taskinen Oy:stä. Vuoden 2020 asianajajana palkittiin Mats Welin Asianajotoimisto Hästö & Co Oy:stä. Vuoden 2021 asianajajana palkittiin Suomen Asianajajaliiton pääsihteeri Niko Jakobsson. Vuoden 2022 asianajajana palkittiin OTT, osakas Maria Wasastjerna. Vuoden 2023 asianajajana palkittiin helsinkiläinen asianajaja Lena Mitts. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset palkinnot Luokka:Oikeuslaitos
Ezequiel Ponce

Ezequiel Ponce (s. 29. maaliskuuta 1997 Rosario) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa italialaista AS Romaa. Oikeajalkainen Ponce on pelipaikaltaan hyökkääjä. Ponce on Newell’s Old Boysin kasvatti. Hän edusti seuran ykkösjoukkuetta vuodet 2013–2014 pelaten Primera Divisiónissa 18 ottelua, joissa syntyi neljä osumaa. Debyytti sarjassa tapahtui lokakuussa 2013 ja ensimmäinen maali syntyi maaliskuussa 2014. Tehdessään debyytin hänestä tuli seuran historian nuorin pelaaja ja tehdessään avausmaalinsa Argentiinan Primera Divisiónin historian viidenneksi nuorin maalintekijä. Yhteensä Ponce pelasi Old Boysin paidassa 24 ottelua viimeistellen niissä viisi maalia. Elokuussa 2015 Ponce siirtyi italialaisen Roman organisaatioon. == Lähteet == * Luokka:Argentiinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ezequiel

Ezequiel on pääosin espanjankielisissä maissa käytössä oleva miehen etunimi. Nimi juontaa juurensa profeetta Hesekielistä, joka tarkoittaa Jumala vahvistaa. == Tunnettuja Ezequiel-nimisiä == *Ezequiel Calvente (s. 1991), espanjalainen jalkapalloilija *Ezequiel Garay (s. 1986), argentiinalainen jalkapalloilija *Ezequiel Lavezzi (s. 1985), argentiinalainen jalkapalloilija *Ezequiel Mosquera (s. 1975), espanjalainen maantiepyöräilijä *Ezequiel Ponce (s. 1997), argentiinalainen jalkapalloilija *Ezequiel Schelotto (s. 1989), italialainen jalkapalloilija == Lähteet == Luokka:Etunimet
Tetrachondraceae

Tetrachondraceae on pieni, vain kolmelajinen kasviheimo koppisiemenisten Lamiales-lahkossa. == Tuntomerkit == Kasvit ovat suikertavia tai pystykasvuisia monivuotisia ruohoja. Lehdet ovat pieniä ja vastakkaisesti, ja kalvomaiset korvakkeet yhdistävät lehtiparin kantoja. Kukat ovat melko pieniä, säteittäisiä ja nelilukuisia. Teriötorvi on hyvin lyhyt. Heteet ovat erillisiä. Vartalo kiinnittyy sikiäimen tyveen (gynobaasinen) tai puuttuu, luotti on pieni. Hedelmä on verhiöllinen joko lohkohedelmä tai rakokota.Stevens 2001–, viittaus 18.1.2015. == Levinneisyys == Tetrachondra- suvun kaksi lajia kasvaa Patagoniassa ja Uudessa-Seelannissa, Polypremum procumbens Yhdysvaltain eteläosista Etelä-Amerikan pohjoisosiin ulottuvalla alueella.http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/tetrachondraceaemap.gif == Luokittelu == Aiemmin Tetrachondra on viety lemmikkikasvien (Boraginaceae), Polypremum taas strykniinipähkinäkasvien (Loganiaceae) yhteyteen. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === Luokka:Lamiales Luokka:Kasviheimot