Matarakasvit

Matarakasvit (Rubiaceae) on Gentianales-lahkoon kuuluvien kasvien heimo. Heimoon kuuluu yli 600 sukua ja yli 10 000 lajia.Den virtuella floran: Måreväxter. Viitattu 1.8.2011. Lajiluvultaan matarakasvit on neljänneksi suurin kaikista kasviheimoista. Suomessa tavataan noin 20 matarakasveihin kuuluvaa lajia neljässä eri suvussa. Osa näistä lajeista voi risteytyä keskenään.Retkeilykasvio 1998, s. 327–334. == Ulkonäkö ja koko == Matarakasvien koko ja ulkonäkö ovat hyvin vaihtelevat. Lajeja tavataan suurista puista ja pensaista pieniin, hentoihin ruohoihin. Erikoisimpia heimon kasveja ovat muurahaispallot (Myrmecodia). Ne ovat epifyyttisiä mehikasveja, joiden laajenneessa varressa pesivät muurahaiset. Suomessa ja muissa Pohjoismaissa tavattavat matarakasvit ovat yksi- tai monivuotisia, usein rönsyllisiä ruohoja. Ne ovat varreltaan tavallisesti nelisärmäisiä, rentoja tai pystyjä sekä kaljuja tai karheakarvaisia. Kuivattaessa lajit usein mustuvat helposti. Lehdet ja lehtimäiset korvakkeet ovat kapeahkoja ja muodostavat säteittäisen valekiehkuran. Kukinto on huiskilo tai viuhko, joskus myös mykerömäinen. Kaksineuvoisten, pienten kukkien mykeröt ovat tavallisesti surkastuneita. Ratasmaiset tai suppilomaiset teriöt ovat tavallisesti neljäliuskaisia ja väriltään useimmiten valkoisia. Hedelmät ovat yksi- tai kaksilohkoisia. Tavallisesti lohkoissa on vain yksi siemen. Retkeilykasvio 1998, s. 327. == Levinneisyys == Matarakasvit ovat levinneet kaikkialle maapallolle. Suomessa matarakasveja kasvaa koko maassa.Lampinen, R. & Lahti, T. 2011: Kasviatlas 2010: Matarakasvien levinneisyys Suomessa. Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Viitattu 1.8.2011. == Luokittelu == Matarakasvien heimo on yksi koppisiemenisten suurimmista heimoista. Siihen kuuluu 13150 lajia, jotka viedään 611 sukuun. Suvut ovat ryhmiteltävissä neljäksi kehityslinjaksi.Stevens 2001–, viittaus 13.1.2015. === 1. Rubioideae Verdcourt === Ryhmään kuuluu yli puolet heimon lajeista ja se on kosmopoliittinen. Kasvit ovat tavallisesti ruohoja ja erityisesti puuvartisiin lajeihin kerääntyy alumiinia. Soluissa esiintyy oksalaattikiteitä. Karvat ovat nivelikkäitä. Erilaisvartaloisuus on yleistä. Ryhmän runsaslukuisimmat suvut ovat kahvikit (Psychotria s. l. eli laajasti käsitettynä, 1600 lajia), Palicourea (800 lajia), matarat (Galium, 400 lajia), kruunukodat (Spermacoce, 275 lajia), Oldenlandia (250 lajia), Notopleura (210 lajia), Hedyotis (200 lajia), Rudgea (200 lajia), villakukat (Lasianthus, 185 lajia), korallitertut (Chassalia, 140 lajia), koprosmat (Coprosma, 105 lajia), Argostemma (100 lajia), Gynochthodes (95 lajia), Margaritopsis (80 lajia), Gaertnera (70 lajia), Schradera (55 lajia) ja nonit (Morinda, 40 lajia). === 2. Suvut Luculia, Acranthera ja Coptasapelta === Sukujen yhteensä 53 lajia kasvavat Himalajalla ja Kiinasta Malaijien saaristoon ulottuvalla alueella. Eniten lajeja on suvussa Acranthera (35 lajia). === 3. Cinchonoideae Rafinesque === Ryhmä käsittää noin 1500 tropiikissa kasvavaa lajia, joista enemmistö on amerikkalaisia. Sekundaarinen aineenvaihdunta tuottaa eräitä alkaloideja. Sikiäimessä on usein paljon siemenaiheita ja hedelmä on tavallisesti kuiva. Runsaslajisimmat suvut ovat Timonius (150 lajia), Guettarda (80 lajia), nupikukat (Rytigynia, 70 lajia) ja Fadogia (45 lajia). === 4. Ixoroideae Rafinesque === Ryhmään kuuluu 4000 lajia, jotka kasvavat tropiikissa. Ne ovat habitukseltaan vaihtelevia: pienistä pensaista puihin, vähemmistö ruohoja, joskus maitaisnesteellisiä. Kukissa on yleensä rakenne, johon siitepöly karisee heteenponnesta pölyttäjien saataville. Hedelmä on usein mehevä. Suurimmat suvut ovat pampputorvet (Pavetta, 400 lajia), tähtikukat (Ixora, 300 lajia), huiviot (Mussaenda, 200 lajia), kahvipensaat (Coffea, 125 lajia), Randia (100 lajia), maljatorvet, (Tricalysia, 90 lajia), Wendlandia (80 lajia), gardeniat eli keikarinkukat (Gardenia, 60 lajia) ja Bertiera (55 lajia). == Sukuja == Pohjoismaissa tavataan seuraavia matarakasveihin kuuluvia sukuja:Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 476–481. * matarat eli ratasmatarat (Galium) * maratit eli aitomaratit (Asperula) * ristimatarat (Cruciata) * sinimatarat (Sherardia) * krapit eli värimatarat (Rubia) Muita sukuja: (suomenkieliset nimet:Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: RubiaceaeSuomen Lajitietokeskus: Matarakasvit – Rubiaceae Viitattu 17.11.2021.) * Aoranthe – samettitorvet * Anthocephalus – kadamit * Balmea – ajukepensaat, ainoa laji ajukepensas (B. stormiae) * Bouvardia – morsiustähdet * Breonadia – tupsupuut, ainoa laji tupsupuu (B. salicina) * Burchellia – buffalonsarvipuut, ainoa laji buffalonsarvipuu (B. bubalina) * Calycophyllum – matroonapuut * Canthium – kietokukat * Carapichea – oksetusjuuret * Cephalanthus – keräpensaat * Chassalia – korallitertut * Cinchona – kiinapuut * Coffea – kahvipensaat * Coprosma – koprosmat * Cremaspora – korvaoksat * Crucianella – tähkämatarat * Diodia – matariot * Empogona – partanielut * Gardenia – gardeniat eli keikarinkukat * Hamelia – tulipensaat * Heinsenia – silkkikellokaiset, ainoa laji silkkikellokainen (H. diervilleoides) * Hoffmannia – kaunolehdet * Houstonia – keijunsilmät * Ixora – tähtikukat * Keetia – keetiat * Lasianthus – villakukat * Manettia – manettiat * Mitchella – pyynmarjat * Mitragyna – kratomit * Morinda – nonit * Mussaenda – huiviot * Myrmecodia – muurahaispallot * Nertera – korallimättäät * Oxyanthus – pillitorvet * Parapentas – viisimöt * Pauridiantha – suipukit * Pausinystalia – johimbepuut * Pavetta – pampputorvet * Pentanisia – tähtikerät * Pentas – viisikit * Phuopsis – pallomatarat, ainoa laji pallomatara (P. stylosa) * Phyllis – paimenettaret * Phyllopentas – viisiöt * Plocama – kanarianriippapensaat * Psychotria – kahvikit * Psydrax – nystynupit * Putoria – varpumatarat * Rothmannia – helokellot tai kellosateet * Rytigynia – nupikukat * Serissa – serissat * Spermacoce – kruunukodat * Theligonum – koirikit * Tricalysia – maljatorvet * Uncaria – kynsiliaanit * Valantia – toppiot * Vangueria – napapallokit == Kuvia == Galium aparine 1.jpg|Kierumatara (Galium aparine) Asperula tinctoria0.jpg|Värimaratti (Asperula tinctoria) Cruciata laevipes closeup.jpg|Karvaristimatara (Cruciata laevipes) Sherardia arvensis Kaldari 01.jpg|Sinimatara (Sherardia arvensis) Neolamarckia cadamba - Leichhardt pine, Burrflower tree, Kadam. (sorting out).jpg|Anthocephalus cadamba -kadamilaji Bouvardia ternifolia0.jpg|Bouvardia ternifolia -morsiustähtilaji Burchellia bubalina00.jpg|Buffalonsarvipuu (Burchellia bubalina) Calycophyllum candidissimum (Vahl.) DC..JPG|Jousimatroonapuu (Calycophyllum candidissimum) Cephaelis acuminata0.jpg|Oksetusjuuri eli oksennusjuuri (Carapichea ipecacuanha) Cinchona-calisaya01.jpg|Kiinapuu eli kiinanpuu (Cinchona calisaya) Starr 980528-4061 Coprosma repens.jpg|Peilikoprosma (Coprosma repens) Starr 031108-3166 Hamelia patens.jpg|Kolibrintulipensas (Hamelia patens) Hoffmannia refulgens.JPG|Välkekaunolehti eli kaunolehti (Hoffmannia refulgens) Houstonia caerulea in new hampshire.jpg|Keijunsilmä (Houstonia caerulea) Colpfl16.jpg|Korallitähtikukka (Ixora coccinea) Manettia luteorubra 01.jpg|Manettia luteorubra -manettialaji Kratomtree.jpg|Siaminkratomi (Mitragyna speciosa) Noni (Morinda citrifolia) plantation.JPG|Noni (Morinda citrifolia), viljelmä Mussaenda grandiflora Blanc1.58.png|Neidonhuivio (Mussaenda frondosa) Myrmecodia tuberosa BotGardBln1105k.jpg|Myrmecodia tuberosa -muurahaispallolaji Nertera depressa 1.jpg|Nertera depressa -korallimätäslaji Pentas lanceolata 2.jpg|Viisikki (Pentas lanceolata) Phuopsis-stylosa.JPG|Pallomatara (Phuopsis stylosa) Phyllis nobla.jpg|Metsäpaimenetar eli paimenetar (Phyllis nobla) Putoria calabrica EnfoqueFlores 2010-7-17 SierradeAlfacar.jpg|Eräs kanarianriippapensas (Plocama calabrica) Psychotria elata 1.jpg|Eräs kahvikki (Psychotria elata) Rothmannia capensis00.jpg|Eräs helokello (Rothmannia capensis) Rubia tinctorum - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-123.jpg|Värikrappi (Rubia tinctorum), tunnetaan myös nimillä värimatara, aito- tai krappivärimatara tai krappi. Serissa.jpg|Serissa (Serissa japonica) bonsaina Theligonum japonicum yamatogusa01.jpg|Eräs koirikki (Theligonum japonicum) Uncaria gambir - Köhler–s Medizinal- Pflanzen-275.jpg|Eräs kynsiliaani (Uncaria gambir) Valantia deltoidea.jpg|Valantia deltoidea -toppiolaji == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. * Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg Bo & Stenberg Lennart. Suom. Seppo Vuokko & Henry Väre. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003). === Viitteet === == Aiheesta muualla == * ITIS: Rubiaceae * United States Department of Agriculture (USDA): Rubiaceae * Flora of China: Rubiaceae * Luokka:Kasviheimot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit