EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Makronísi (Páros)

Makronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren kaakkoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,04 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Páros
Makronísi (Petalioí)

Makronísi (, myös Makrónisos, Μακρόνησος) eli Makrý (Μακρύ) eli Makró (Μακρό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí- saariin, ja sijaitsee Megalónisoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,044 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Makronísi kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saari on muodoltaan pitkänomainen, mistä se on saanut nimensä ”Pitkä saari”. Makronísista koilliseen sijaitsee Avgón saari ja itään Lamperoúsa. == Lähteet == Luokka:Euboian saaret Luokka:Kárystos
Makróniso (Sámos)

Makróniso () eli Makronísi (Μακρονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Sámoksen saaren pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,034 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makróniso kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saari on osa Samían kaupunkiyhdyskuntaa. Saaren kumpikin nimi on suomennettuna ”Pitkä saari”. Saarella on pieni kappeli. == Lähteet == Luokka:Anatolikí Sámos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Mantó

Mantó () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Náxoksen saaren länsirannikolla laguunimaisen Náxoksen suolajärven edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,027 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Mantó kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Náxos
Margaríti (saari)

Margaríti ( tai Μαργαρίτι) eli Margaríta (Μαργαρίτα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Chíoksen saaren koillisrannikolla Mármaron kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,173 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Margaríti kuuluu Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Chíos Luokka:Pohjoisen Egean saaret
Chigi (suku)

Chigi on italialainen aatelissuku, joka on alun perin lähtöisin Sienasta. Suku vaurastui pankkitoiminnalla, ja siitä tuli 1600-luvulla ruhtinassuku paavien hallitsemassa Roomassa ja Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa. Suvun ensimmäinen maineikas jäsen oli Agostino Chigi, josta tuli Roomassa huomattava pankkiiri. Hän oli yhden Euroopan vauraimman liikemiessuvun päämies. Chigin suku lainasi rahaa paaveille ja hallinnoi kirkon tuloja sekä käytti runsaasti rahaa näyttäviin hankkeisiin ja tuki avokätisesti kirjailijoita ja taiteilijoita. Agostino Chigi kuoli vuonna 1520. Fabio Chigi valittiin paaviksi vuonna 1655 ja hän otti nimekseen Aleksanteri VII. Paavi Aleksanteri keräsi huomattavan Biblioteca Chigianan, joka on nykyisin osa Vatikaanin kirjastoa. Aleksanteri VII aateloi veljenpoikansa Agostinon Farnesen Compagnon prinssiksi ja Ariccian herttuaksi. Aleksanteri VII:n kuoltua Chigin suvun roomalainen haara palveli paaveja ja menestyi. Vuonna 1852 tämä sukuhaara muutti nimekseen Chigi-Albani, sillä suvun jäseniä oli mennyt naimisiin tuolloin jo sammuneen Albanin suvun jäsenten kanssa. Chigin suvun Roomassa pitkään omistama kaupunkipalatsi Palazzo Chigi on nykyään Italian hallituksen toimipaikka.Chigi Palace Roma – sito turistico ufficiale (Rooman kaupungin viralliset turismisivut). Viitattu 11.12.2022. == Lähteet == Luokka:Italian aateli
Lachapelle (Tarn-et-Garonne)

Lachapelle on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 28 kilometriä Castelsarrasinin kaupungista länteen. pienoiskuva|vasen|Barokkikirkon sisustusta Kunnan keskustassa oleva Saint-Pierren kirkko oli 1400-luvulla seurakuntakirkko. Vuonna 1776 kirkkoon tehtiin barokkityylinen sisustus kullattuine puuosineen. Kirkko on historiallinen monumentti. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tarn-et-Garonnen kunnat
Lachapelle

Lachapelle voi tarkoittaa seuraavia: == Henkilöt == * Andrée Lachapelle, kanadalainen näyttelijä == Maantiede == * Lachapelle, kunta Ranskassa Lot-et- Garonnen departementissa * Lachapelle, kunta Ranskassa Meurthe-et-Mosellen departementissa * Lachapelle, kunta Ranskassa Sommen departementissa * Lachapelle, kunta Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa * Lachapelle-aux- Pots, kunta Ranskassa Oisen departementissa * Lachapelle-Auzac, kunta Ranskassa Lotin departementissa * Lachapelle-en-Blaisy, kunta Ranskassa Haute- Marnen departementissa * Lachapelle-Graillouse, kunta Ranskassa Ardèchen departementissa * Lachapelle-Saint-Pierre, kunta Ranskassa Oisen departementissa * Lachapelle-sous-Aubenas, kunta Ranskassa Ardèchen departementissa * Lachapelle-sous-Chanéac, kunta Ranskassa Ardèchen departementissa * Lachapelle-sous-Chaux, kunta Ranskassa Territoire de Belfortin departementissa * Lachapelle-sous-Gerberoy, kunta Ranskassa Oisen departementissa * Lachapelle-sous-Rougemont, kunta Ranskassa Territoire de Belfortin departementissa
Lachapelle (Lot-et-Garonne)

Lachapelle on kunta Lounais-Ranskassa Lot-et-Garonnen departementissa Uuden- Akvitanian alueella. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Marmanden kaupungista koilliseen. Kunnan keskustassa oleva Saint-Roch’n renessanssityylinen kirkko on rakennettu 1700-luvulla. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lot-et- Garonnen kunnat
Suna (nimi)

Suna on naisen etunimi. Se on Sune-miehennimen feminiininen vastine. Se voi olla myös lyhentymä Sun-alkuisista naisennimistä, esimerkiksi nimestä Sunneva, joka on samaa alkuperää kuin Synnöve. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 50–70 Suna-nimistä naista. == Tunnettuja Sunia == * Suna Kymäläinen (s. 1976), suomalainen kansanedustaja * Suna Vuori (s. 1967), suomalainen toimittaja ja kirjailija == Lähteet == Luokka:Etunimet
Amurinjasmike

Amurinjasmike (Philadelphus tenuifolius) on hortensiakasvien (Hydrangeaceae) heimoon, jasmikkeiden (Philadelphus) sukuun kuuluva kasvilaji. Siitä voidaan erottaa kaksi muunnosta: Philadelphus tenuifolius var. tenuifolius ja Philadelphus tenuifolius var. latipetalus. Amurinjasmike on pensas, joka voi kasvaa 1–3 metriä korkeaksi. Lehdet ovat lyhytruotisia ja lehtilavat ovat muodoltaan soikeita, saha- tai hammaslaitaisia, 3–11 cm pitkiä ja 2–6 cm leveitä. Lehtilavat ovat tavallisesti alapinnoiltaan karvaisia lehtisuonien kohdilta ja yläpinnoiltaan harvakarvaisia. Kukkia muodostavien versojen lehdet ovat pienempiä; lehtilavat ovat 3–6 cm pitkiä ja 2–3 cm leveitä. Kukat kehittyvät terttuihin, joissa on tavallisesti kolmesta seitsemään kukkaa, joskus yhdeksänkin kukkaa. Kukkien terälehdet ovat valkoisia, 1–1,5 cm pitkiä ja 0,6–1,3 cm leveitä. Kukissa on noin 20–30 hedettä, joista pisimmät ovat noin senttimetrinpituisia. Emiön vartalo on heteitä lyhyempi. Amurinjasmike kukkii kesä–heinäkuussa ja tuottaa hedelmiä elo–syyskuussa. Hedelmät ovat noin 4–6 mm × 4–5 mm kokoisia kotia. Siemenet ovat kooltaan 2,5–3 mm. Amurinjasmike kasvaa tiheiköissä 100–900 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan luontaisena Kiinan pohjoisosissa, Venäjän kaakkoisosissa sekä Korean niemimaalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Amurinjasmike (Philadelphus tenuifolius) * Mustila Arboretum: Amurinjasmike (Philadelphus tenuifolius) * iNaturalist: Philadelphus tenuifolius * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Philadelphus tenuifolius * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Philadelphus tenuifolius Luokka:Jasmikkeet
Matthew Halls

Matthew Halls (s. 1975) on englantilainen kapellimestari ja kosketinsoittaja. Hänet on valittu Tampere Filharmonian ylikapellimestariksi ja taiteelliseksi johtajaksi syksyllä 2023 alkavalle kolmivuotiskaudelle. Sopimukseen sisältyy optio jatkosta. Halls kasvoi kodissa, jossa harrastettiin kuorolaulua ja urkumusiikkia. Oxfordin yliopistossa urkustipendillä opiskellut Halls soitti työuransa alussa etenkin vanhaa musiikkia kosketinsoittimilla ja toimi myös kuoronjohtajana. Hän musisoi orkestereissa ja solistina sekä teki uraa myös laulajana. Halls oli yli kolmenkymmenen, kun alkoi suuntautua orkesterien johtamiseen. Britanniassa harva muusikko aloittaa kapellimestariuraansa nuorena, kuten Suomessa useasti käy. Johtamiensa teosten valinnassa Halls suosii monipuolisuutta. Hän taitaa niin vanhan musiikin ja klassismin teoksia kuin myös romantiikan ja nykymusiikin kappaleita. Halls on vieraillut johtamassa monia eurooppalaisia ja pohjoisamerikkalaisia orkestereita kuten Clevelandin, Toronton ja Chicagon orkestereita. Halls asui perheensä kanssa pitkään Torontossa, sillä hänen vaimonsa on kanadalainen ja soitti Toronton sinfoniaorkesterissa käyrätorvea. He muuttivat Englantiin syksyllä 2021. Halls on johtanut konsertteja myös Australiassa, Hongkongissa ja Venäjällä sekä toiminut useasti oopperakapellimestarina. Hän on levyttänyt erityisesti barokin musiikkia, mutta myös klassismia, toimien sekä kapellimestarina että kosketinsoittajana. Suomessa Halls on johtanut muun muassa Radion sinfoniaorkesteria, jonka edessä hän debytoi marraskuussa 2019.Radion sinfoniaorkesterin 13.5.2022 pidetyn konsertin käsiohjelma. Tampere Filharmoniaa Halls johti ensi kerran helmikuussa 2022 ja teki niin vahvan vaikutuksen, että hänelle sovittiin uusintakäynti lokakuulle. Kun Santtu- Matias Rouvalille loppukeväästä 2022 alettiin etsiä seuraajaa, orkesteri päätyi Hallsiin, jolle kesällä tarjottiin ylikapellimestarin paikkaa. Heinäkuussa alkaneet sopimusneuvottelut johtivat pian tulokseen. ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset kapellimestarit Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nils Axle Kanten

Nils Axle Kanten (s. 9. huhtikuuta 1976) on norjalainen sarjakuvapiirtäjä, joka piirtää Suomessa Sanoma Oyj:n lehdissä (mm. Satakunnan Kansassa) julkaistavaa Jalmari-sarjakuvaa. Egmont-kustantamo on julkaissut useita norjankielisiä Jalmari-albumeja. Kanten on kotoisin Ottestadista ja opiskeli Voldan yliopiston animaatiolinjalla. Jalmarin lisäksi hän piirtää Firekanta- nimistä yksiruutuista strippiä. ==Lähteet== * Axle Kantenin kotisivu webarchiven kautta === Viitteet === Luokka:Norjalaiset sarjakuvantekijät Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pietro Longhi

Pietro Longhi (1702 Venetsia – 8. toukokuuta 1785 Venetsia) oli italialainen (venetsialainen) rokokoo-ajan taidemaalari. ==Elämä ja ura== Hopeasepän poika Longhi oli Antonio Palestran ja Giuseppe Maria Crespin oppilas Bolognassa ja omistautui 1700-luvun Venetsian jokapäiväisen seurapiirielämän kuvaamiseen. Hänen teoksiinsa kuuluu kevyt sosiaalinen komedia - elämä kahvilassa, kampaamossa, tanssikoulussa ja puvustamossa. Traaginen tai edes vakava sävy ei juuri esiinny hänen töissään, jotka väriltään erottuvat yleensä pehmeän sävynsä ansiosta. Maalaukset ovat yleensä pienimuotoisia ja erittäin huolellisesti sommiteltuja, ja niitä on säilynyt runsaasti. Hän maalasi myös maisemia ja satunnaisia muotokuvia. Longhi oli Venetsian taideakatemian perustajajäsen vuonna 1756. Pietro_Longhi_- _Venetian_family_portrait.jpg|Venetsialainen perhe Ca'_Rezzonico_- _Il_rinoceronte_1751_-_Pietro_Longhi_.jpg|Sarvikuononäyttely Ballando_lesson_by_Pietro_Longhi.jpg|Tanssitunti ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Italialaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1702 syntyneet Luokka:Vuonna 1785 kuolleet
Ruijansara

Ruijansara (Carex salina) on sarojen sukuun kuuluva kasvilaji. Sen on tulkittu muodostuneen vihnesaran (Carex paleacea) ja jäämerensaran (Carex subspathacea) risteymänä tai risteytymällä edelleen uudestaan jommankumman kantalajinsa kanssa. Ruijansara voi kuitenkin risteytyä edelleen kantalajiensa tai muiden saralajien kanssa muodostaen erilaisia risteymiä. Risteymiä tunnetaan vesisaran (Carex aquatilis), tunturisaran (Carex bigelowii) ja suolasaran (Carex recta) kanssa. Ruijansaran varret voivat kasvaa 6–35 cm korkeiksi ja ne ovat hieman särmikkäitä. Ruijansara ei muodosta mättäitä. Lehtien tyvitupet ovat ruskeita ja lehtilavat ovat 2–3 mm leveitä. Kukinnon tukilehti on 1,5–4 mm leveä ja kukintoa pidempi. Kukintona on pystyistä tähkistä muodostuva tähkistö. Tähkistössä on ylinnä yksi tai kaksi hedetähkää ja niiden alapuolella kahdesta neljään emitähkää. Tähkäsuomut ovat ruskeita, 2,5–8 mm pitkiä ja 1–1,7 mm leveitä, pullakoita leveämpiä. Pullakot ovat munanmuotoisia, 2–3,3 mm pitkiä ja 1,2–1,9 mm leveitä. Ruijansara kasvaa merien ja murtovesialueiden rannoilla. Lajia tavataan Euraasiassa sekä Pohjois-Amerikassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex salina * JSTOR Global Plants: Carex salina * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Carex salina Luokka:Sarat
Myyräravut

Myyräravut (Hippidae) on kymmenjalkaisiin kuuluva äyriäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä. == Taksonomia ja anatomia == Myyräravut jaetaan kolmeen sukuun. Heimon lajit ovat melko pienikokoisia ja kuori on muodoltaan soikea ja kupera. Myyrärapujen etujaloissa ei ole saksia. Pyrstö on usein taitettuna takaruumiin alle. ==Levinneisyys ja elintavat== Myyrärapuja tavataan kaikista valtameristä lauhkeista ja lämpimistä vesistä. Ne elävät hiekkaan kaivautuneina matalissa vesissä. Heimon lajit ovat petoja tai haaskansyöjiä. == Lähteet == Luokka:Kymmenjalkaiset
Mangochi

Mangochi (aiemmalta nimeltään Fort Johnston) on kaupunki Malawin eteläosissa. Kaupunki sijaitsee Shire-joen varrella, Malawijärven ja Malombejärven välillä. Kaupungin ympäristöt ovat pääasiassa yao-heimon asuinalueita. Kaupungin perusti Harry Johnston 1890-luvulla brittien siirtokuntien suojapaikaksi. Paikka kehittyi sittemmin maatalouskeskukseksi ja siellä on myös vesiliikennetekniikkaan keskittyviä kauppoja. Alueella myyntiin viljeltäviä tuotteita ovat tupakka, puuvilla sekä maapähkinät. Myös riisiä ja maissia kasvatetaan runsaasti pitkin Malawijärven rannikkoa ja järveltä pyydetään kalaa myyntiin. Mangochi on myös turistikohde ja siellä on useita hotelleja sekä mökkejä luonnonkauniilla järvinäköalalla. Lähistöllä sijaitsee myös Malawijärven kansallispuisto, joka on UNESCOn maailmanperintökohde, sekä kaupungin pääsatama Monkey Bay. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Malawin kaupungit
Hyväveli

Hyväveli on Sami Laitisen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2022. Elokuvan päärooleissa ovat Abdirahman Bile, Kamaludin Ahmed Abdulla ja Heli Sutela. Elokuvan on tuottanut Klaus Heydemann Inland Film Companysta ja sen levitti Aurora Studios. Hyväveli sai ensi-iltansa 9. joulukuuta 2022. == Juoni == Elokuva kertoo nuoresta somalitaustaisesta järjestyspoliisista Loyanista (Abdirahman Bile), joka yrittää löytää paikkaansa uudella poliisilaitoksella, ja samaan aikaan pitää samalla vankilasta vapautuneen ystävänsä Warsamen (Kamaludin Ahmed Abdulla) kaidalla tiellä. Hän haluaisi edetä poliisin urallaan ja päästä etsiväkoulutukseen. Hänen esimiehensä Jokisalon (Sampo Sarkola) mielestä hänen on kuitenkin parempi olla partiossa työparinsa Johannan (Heli Sutela) kanssa lähiöissä, ja hänen parinsa toteaakin että: ”muunnäköisten on poliisilaitoksella vaikea edetä”. == Näyttelijät == == Arvosteluja == Kaisu Tervonen, Helsingin Sanomat Hannu Liekso, Episodi Päivi Valotie, Turun Sanomat == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Elokuvan traileri YouTubessa Luokka:Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat
Scandinavian Film Distribution

Scandinavian Film Distribution Oy oli vuonna 2022 perustettu tanskalaisomisteinen levitysyhtiö, joka keskittyi suomalaisten elokuvien levitykseen. Yrityksen toiminta päättyi Suomessa 2023. Scandinavian Film Distribution Oy:n emoyhtiöllä on edelleen edustukset Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Suomen toimintoja veti Jojo Uimonen. Yhtiö levitti toimintansa aikana Suomessa kolme elokuvaa: J-P Valkeapään Hetki lyö (2022), Teemu Nikin Peluri - Kuolema on elävien ongelma (2023) ja Magnus Martensin There's Something in the Barn (2023). == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset elokuvayhtiöt Luokka:Elokuvalevittäjät
Matti Helkama

Matti Olavi Helkama, vuoteen 1926 Hellman (25. toukokuuta 1913 Tampere – 24. marraskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Helkaman vanhemmat olivat tukkukauppias Heikki Juho Helkama, aiemmin Pekkola, Hellman, ja Anna Lydia Mathilda Tukiainen ja puoliso vuodesta 1942 Tyyne Maria Järvinen. Helkama kävi Viipurin kauppaopiston 1932. Hän oli Suomen Koneliike Oy:n apulaisjohtaja vuodesta 1934 ja toimitusjohtaja 1942–1978, Helkama-yhtiön palveluksessa vuodesta 1942, Helkama-Radio Oy:n palveluksessa vuodesta 1952 ja Luotonvalvonta Oy:n palveluksessa vuodesta 1955. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Helkama sai 1964. Kauppaneuvos Paavo Helkama ja yritysjohtaja Eero Helkama olivat Matti Helkaman veljiä. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1913 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Sigurd Majorin

Sigurd Alexander Nikolai Majorin (26. marraskuuta 1905 Helsinki – 2. helmikuuta 1967 Bryssel) oli suomalainen yritysjohtaja, yrittäjä ja vientiasiantuntija, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Majorinin äiti oli Clara Josefina Majorin ja puoliso vuodesta 1930 Elisabeth Angele Livine Steens. Majorin kävi Högre Svenska Handelsläroverketin 1925 ja Institute Superior de Commercen Antwerpenissä 1930–1932. Hän oli Alholman sahan palveluksessa Pietarsaaressa 1925–1927, Foy, Morgan & Co:n palveluksessa Lontoossa 1927, Wilh. Schaumans Fanerfabrik Ab:n apulaislaivauspäällikkö Jyväskylässä, K. V. Holmin palveluksessa Brysselissä vuodesta 1928 ja agentuuriliike Comptoir Finlandais S.A:n perustajia 1934 ja omistaja ja toimitusjohtaja Antwerpenissä vuodesta 1941 ja Brysselissä vuodesta 1936. Majorin oli myös Cobetex Oy:n, Fibretex S.A:n ja La Lieutenante -kiinteistöyrityksen osakas. Hän oli Suomen varakonsuli Antwerpenissä 1930–1941 ja Brysselissä 1941–1946 sekä Antwerpenin maailmannäyttelyn Suomen osaston varakomissaari 1930 ja Brysselin maailmannäyttelyn Suomen osaston varakomissaari 1935. Majorin sai konsulin arvonimen 1937, pääkonsulin arvonimen 1943 ja kauppaneuvoksen arvonimen 1964. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1905 syntyneet Luokka:Vuonna 1967 kuolleet
Malombejärvi

Malombejärvi on järvi eteläisessä Malawissa. Järven pinta-ala on noin 420 km2 ja syvyys 2–2,5 metriä. Pohjoisessa olevasta Malawijärvestä tuleva Shire-joki laskee Malombejärveen sen pohjoisrannalla ja joki jatkaa eteenpäin järven etelärannalta. Järven suoperäisillä rannoilla kasvatetaan kuivan kauden aikaan riisiä ja maissia. Järvellä myös kalastetaan kalaa myyntiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Malawin järvet
Wäinö Tammisto

Wäinö Arvid Tammisto, vuoteen 1906 Ekman (21. marraskuuta 1902 Hollola – 27. huhtikuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Tammiston vanhemmat olivat isännöitsijä Evert Tammisto, aiemmin Ekman, ja Aino Mattila ja puoliso vuodesta 1933 Ester Bernitz. Tammisto kävi keskikoulun Lahden yhteiskoulussa 1918 ja Suomen Liikemiesten Kauppaopiston 1925. Hän oli liikeapulainen J. Matikaisen liikkeessä Lahdessa, S. Export & Import GmbH:n kirjeenvaihtaja Hampurissa 1925–1927, Tornatorin osastonhoitaja Imatralla 1927–1928, Yhtyneet Paperitehtaat -yhtiön osastonhoitaja Jämsänkoskella 1928–1930, Haarlan selluloosayhtiön kaupallisen johtajan apulainen Lievestuoreella 1930–1932, Oy Riihimäen vientiosaston hoitaja 1932–1935, Enso-Gutzeit -yhtiön keskuskonttorin numerotarkastaja Ensossa 1936–1937 ja myyntiosaston osastopäällikkö 1938–1940, Invalidisäätiön taloudenhoitaja 1940, Valtameri Oy:n vientiosaston hoitaja 1941–1943 ja Turkiskauppiaitten Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1943 ja johtokunnan jäsen 1943–1959. Tammisto oli myös Oy Suomen Vuota – Finska Hud Ab:n toimitusjohtaja 1954–1960 ja Oy Pohjanmaan Minkkitarhan toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1954. Hän oli Kuitu Oy:n perustajaosakas 1935–1936, Ylä-Vuoksen Kirjapaino Oy:n perustajaosakas 1935–1936 ja Ylä-Vuoksen Urheilu Oy:n perustajaosakas 1935–1936. Jääsken kunnanvaltuuston jäsen Tammisto oli 1938–1940 ja hänellä oli myös muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Tammisto oli reservin ylikersantti (1942). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1964. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Jääsken kunnanvaltuutetut Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1902 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Omen X

Omen X on Turmion Kätilöiden kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 13. tammikuuta 2023 levymerkillä Nuclear Blast. Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet "Isä meidän", "Sormenjälki" ja "Kuolettavia vammoja", joista jokaisesta on kuvattu myös Rauli Ylitalon ohjaamat musiikkivideot. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * MC Raaka Pee – laulu * Shag-U – laulu * Bobby Undertaker – kitara * Master Bates – basso * RunQ – syntetisaattorit, koskettimet * DQ – rummut == Arvostelut == * Desibeli.net: * Imperiumi: 8+/10 * Inferno: * Kaaoszine * Soundi: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2023 albumit Luokka:Turmion Kätilöiden albumit
Jean-Baptiste Greuze

Jean-Baptiste Greuze (21. elokuuta 1725 Tournus – 21. maaliskuuta 1805 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari. ==Elämä ja ura== Isä halusi pojastaan arkkitehdin, mutta riitojen jälkeen Greuze sai luvan ryhtyä taidemaalariksi. Gruze opiskeli Lyonissa ja Pariisin akatemiassa ja herätti ensimmäisen kerran huomiota maalauksellaan Perheenisä lukee Raamattua lapsilleen. Vuonna 1755 Greuze lähti Italiaan ja yritti paluunsa jälkeen teosta klassisella aiheella (Severus ja hänen poikansa Caracalla), mutta historiamaalarina hänellä ei ollut merkitystä. Sen sijaan hänestä tuli kertovan ja moralisoivan laatukuvamaalauksen edelläkävijä. Diderot'n vaikutuksesta hän pyrki ylistämään hyveellisyyttä ja hyviä tapoja porvarillisen miljöön kuvauksissa taiteessa. Hänen moraalimaalaustensa aiheiden on katsottu ilmentävän mahtipontisuutta ja tyhjyyttä, julistusta ilman sisältöä. Greuzen töistä suositumpia olivat naiivit kuvat kauniista nuorista tytöistä ja naisista. Greuze maalasi myös hyviä muotokuvia, muun muassa Napoleonista. 1800-luvulla Greuze palasi klassisiin aiheisiin. Hän kuoli Louvressa köyhyydessä, vaikka töillään ansainnut huomattavan varallisuuden. Omaisuus oli kuitenkin mennyt tuhlailevan elämäntyylin myötä. == Teoksia == Jean-Baptiste_Greuze_- _Reading_the_bible.jpg|Perheenisä lukee Raamattua lapsilleen Jean- Baptiste_Greuze_-_The_Father’s_Curse_The_Ungrateful_Son.JPG|Isän kirous: kiittämätön poika Greuze_jeune_fille_ruban_bl.jpg|Nuori tyttö, jolla on sininen nauha ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ranskalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1725 syntyneet Luokka:Vuonna 1805 kuolleet
Maria Kaakinen

Maria Kaakinen (s. 10. marraskuuta 1999 Liminkahttps://issuu.com/pesapallo/docs/pesa_pallokirja-2022-web) on suomalainen pesäpalloilija. Hän pelaa lyöjäjokerina Joensuun Mailassa. Kaakinen esiintyi ensimmäistä kertaa Superpesiksessä kaudella 2021, kun hän pelasi 18 ottelua Kempeleen Kirin joukkueessa. Näissä otteluissa hän löi 2+21 juoksua. Seuraavalla kaudella Kaakinen pelasi kaikki 24 runkosarjan ottelua lyöden 43 juoksua, mikä toi hänelle lyöjätilaston yhdeksännen sijan.https://www.pesistulokset.fi/tilastot/pelaajat/lyodyt#series-filter:1-- 33-348-1-877- Kaudeksi 2023 Kaakinen siirtyi Joensuun Mailaan kaksivuotisella sopimuksella. Kaakinen aloitti ensimmäisen kautensa uudessa joukkueessa hyvin lyöden toukokuun otteluissa yhteensä 1+19 juoksua, minkä johdosta hänet palkittiin Naisten Superpesiksen kuukauden pelaajana ensimmäistä kertaa urallaan.https://www.superpesis.fi/uutiset/alkukauden-komeetat-kuukauden- pelaajiksi-superpesiksessa-ja-ykkospesiksessa/ Kaakinen valittiin Itä-Länsi- otteluun vuonna 2023https://www.superpesis.fi/uutiset/naisten-ita-lansi- valinnat-julki-arvo-ottelujoukkueet-uusiutuneet-rajusti-viime-vuodesta/ ja 2024. https://www.superpesis.fi/ajankohtaista/yleisoaanestys-sai-valtavan- suosion-nelli-huotari-ja-joosua-ratto-ensikertalaisin Kaakinen asuu Joensuussa ja opiskelee biologian ja maantiedon aineenopettajaksi Itä-Suomen yliopistossa.https://naiset.joensuunmaila.fi/fi- fi/article/ajankohtaista/maria-kaakinen-joensuun-mailaan/653/ == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Veera Toikka

Veera Ada Annika Toikka (s. 24. toukokuuta 2002 Haminahttps://issuu.com/pesapallo/docs/pesa_pallokirja-2022-web) on suomalainen pesäpalloilija. Hän pelaa lukkarina Joensuun Mailassa. Toikka pelasi kasvattajaseurassaan Haminan Palloilijoissa Ykköspesistä kaudella 2020. Kaudeksi 2021 hän siirtyi Pöytyän Urheilijoihin ja nousi joukkueensa kanssa Superpesikseen kauden päätteeksi.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=9640&view;=pelaajakortti Syksyllä 2021 Toikka teki yksivuotisen pelaajasopimuksen Joensuun Mailan kanssa. Sopimusta jatkettiin kahdella vuodella kauden 2022 päätteeksi.https://naiset.joensuunmaila.fi/fi-fi/article/ajankohtaista/kova- kolmikko-jatkaa-kaksi-vuotta/652/ Toikka valittiin Itä-Länsi-otteluun vuonna 2023https://www.superpesis.fi/uutiset/naisten-ita-lansi-valinnat-julki-arvo- ottelujoukkueet-uusiutuneet-rajusti-viime-vuodesta/ ja 2024. https://www.superpesis.fi/ajankohtaista/yleisoaanestys-sai-valtavan-suosion- nelli-huotari-ja-joosua-ratto-ensikertalaisin Toikka opiskelee Itä-Suomen yliopistossa Joensuussa. Hänen isänsä Vesa Toikka toimii Imatran Pallo- Veikkojen pelinjohtajana.https://ipv.fi/fi/artikkelit/superpesis/879/vesa- toikka-on-ipv-n-uusi-pelinjohtaja-atte-brandt-lyojajokeriksi == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
McMillan Township (Lucen piirikunta)

McMillan Township on kunta (town) Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 2 471 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Lucen piirikunnassa. Lucen piirikunnan hallintokeskus, Newberryn kylä, sijaitsee McMillan Townshipissä. McMillan Township on pinta-alaltaan Michiganin osavaltion suurin kunta. == Väestö == Vuonna 2020 McMillan Townshipin 2 471 asukkaasta valkoisia oli 83,8 %, alkuperäisasukkaita 7,4 %, mustia 0,2 %. Asukkaista 0,4 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 8,1 % asukkaista asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. == Lähteet == Luokka:Michiganin kunnat
5SOS5

5SOS5 on australialaisen poprockyhtye 5 Seconds of Summerin viides studioalbumi, joka julkaistiin 23. syyskuuta 2022. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # # # # == Arvostelut == * Desibeli.net: 5 Seconds of Summer: 5SOS5 Viitattu 6.10.2022. == Lähteet == Luokka:5 Seconds of Summerin albumit Luokka:Vuoden 2022 albumit
Yhteentoimivuus

Yhteentoimivuudella (eng. interoperability) viitataan järjestelmien, prosessien tai toimijoiden kykyyn viestiä ja vaihtaa tietoa niin, että sen merkitys ja käytettävyys säilyy. Yhteentoimivuudella varmistetaan, että tieto liikkuu sujuvasti ja säilyttää merkityksensä. Tieteen termipankissa yhteentoimivuus määritellään ”tietojärjestelmien kyvyksi viestiä keskenään sellaisella tavalla, että ne voivat rutiininomaisesti käyttää toistensa tietoja”. == Yhteentoimivuuden eri muodot == Teknisellä yhteentoimivuudella tarkoitetaan yhteentoimivuutta, joka mahdollistaa tietojen siirtämisen eri järjestelmien välillä. Semanttisella yhteentoimivuudella viitataan siihen, että kaikki osapuolet ymmärtävät tiedon samalla tavalla ja sen merkitys pysyy muuttumattomana. Organisatorisella yhteentoimivuudella tarkoitetaan yhteentoimivuutta, joka liittyy organisaatioiden yhteisiin käytäntöihin ja niiden kautta yhteisten päämäärien tavoitteluun. Organisatorinen yhteentoimivuus tarkoittaa esimerkiksi prosessien yhdenmukaistamista eri organisaatioissa. Oikeudellisella yhteentoimivuudella viitataan yhteentoimivuuteen, joka "mahdollistaa tiedonsiirrot eri lainsäädännöllisten alueiden välillä ilman, että asiaankuuluvaa lainsäädäntöä rikotaan." == Yhteentoimivuusmenetelmä ja -alusta == Yhteentoimivuuden varmistamiseksi määritellään yhteistyössä esimerkiksi sanastoja, koodistoja ja tietomalleja. Suomessa tietorakenteita kootaan Digi- ja väestötietoviraston ylläpitämälle yhteentoimivuusalustalle, josta ne ovat yksityisen ja julkisen sektorin käytettävissä. Jokaisen toimijan ei näin ollen tarvitse määritellä esimerkiksi sanastoja alusta lähtien, vaan eri toimijat voivat hyödyntää yhteentoimivuusalustalle tuotettuja sanastoja, tietomalleja ja koodistoja. Yhteentoimivuusalusta sisältää välineitä sanastotyöhön, tietomallinnukseen ja koodistojen hallintaan. Yhteentoimivuusmenetelmäksi kutsutaan periaatteita ja tapoja, joilla aineistoa tuotetaan yhteentoimivuusalustalle. Menetelmällä pyritään yhdenmukaisuuteen ja jo tuotetun sisällön uudelleenkäyttämiseen. Esimerkiksi kerran määritellyllä ydinkäsitteellä on yksilöivä tunniste, jolloin samaa käsitettä voidaan hyödyntää uutta sanastoa luotaessa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tiedon yhteentoimivuus – merkitys ja mahdollistajat, eOppiva-koulutus * Yhteentoimivuusalusta, Digi- ja väestötietovirasto Luokka:Tietotekniikka Luokka:Tiedonhallinta
Noora Pasi

Noora Pasi (s. 21. elokuuta 2002 Hamina) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Pasi on pelannut kasvattajaseurassaan Haminan Palloilijoissa Suomensarjaa ja Tyttöjen Superpesistä. Kaudeksi 2019 hän siirtyi Lappeenrannan Pesä Yseihin pelaamaan Superpesistä. Joensuun Mailaa Pasi on edustanut kaudesta 2020 alkaen. Hänen nykyinen sopimuksensa on voimassa kauteen 2024 saakka. Pasi valittiin Itä-Länsi- otteluun.https://www.superpesis.fi/uutiset/naisten-ita-lansi-valinnat-julki- arvo-ottelujoukkueet-uusiutuneet-rajusti-viime-vuodesta/ Toukokuussa 2024 Pasi valittiin Superpesiksen kuukauden pelaajaksi. https://www.superpesis.fi/ajankohtaista/roope-korhonen-aanivyorylla-oomin- kuukauden-pelaajaksi-noora-pasille-uran-ensimma Hänet valittiin Itä-Länsi- otteluun myös vuonna 2024. https://www.superpesis.fi/ajankohtaista/yleisoaanestys-sai-valtavan-suosion- nelli-huotari-ja-joosua-ratto-ensikertalaisin Pasi on pelannut 79 Superpesiksen runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 4+12 juoksua, tuonut 61 juoksua ja kerännyt 253 kärkilyöntipistettä.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=8736&view;=pelaajakortti == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Oona Liimatainen

Oona Liimatainen (s. 4. kesäkuuta 1997 Porihttps://issuu.com/pesapallo/docs/pesa_pallokirja-2022-web) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Liimatainen esiintyi ensimmäistä kertaa Superpesiksessä kaudella 2016, kun hän pelasi yhden ottelun Porin Pesäkarhujen joukkueessa. Hänelle tilastoitiin ottelussa yksi kärkilyöntipiste. Seuraavalla kaudella Liimatainen vakiinnutti paikkansa Pesäkarhujen kokoonpanossa pelaten 31 ottelua ja saavuttaen ensimmäiset tehopisteensä pääsarjatasolla. Liimatainen pelasi Pesäkarhuissa kauden 2019 loppuun saakka, tosin osan kaudesta 2018 hän pelasi lainasopimuksella Lappajärven Veikoissa.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=7903&view;=pelaajakortti Vuonna 2020 Liimatainen siirtyi Lapuan Virkiään, jossa hän pelasi yhden kauden. Kaudella 2021 Liimatainen pelasi Ykköspesistä, kun hän edusti Kajaanin Pallokerhoa. Syksyllä 2021 Liimatainen siirtyi Joensuun Mailaan. Hänen nykyinen sopimuksensa on voimassa kauden 2023 loppuun saakka.https://naiset.joensuunmaila.fi/fi-fi/article/ajankohtaista/kahdeksan- jatkosopimusta-julki-omia-nuoria-mukaan-rinkiin/647/ Liimatainen on pelannut Superpesiksessä 94 runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 1+7 juoksua, tuonut 55 juoksua ja kerännyt 214 kärkilyöntipistettä. Liimatainen on voittanut kaksi SM-hopeamitalia (2017, 2019) ja yhden SM-pronssimitalin (2018). == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Konnanlampi (Nurmes)

Konnanlampi on Pieliseen laskeva järvi Nurmeksen kaakkoisosassa Pohjois- Karjalassa. Sen pinta-ala on yksi neliökilometri. Etäisyys Joensuusta on 95 kilometriä pohjoiseen.Konnanlampi. Järviwiki. Viitattu 26.9.2022. == Maantiede == Konnanlammen pituus lounaasta koilliseen on kaksi kilometriä. Järven itäosan muodostaa Itälahti, jota erottaa pääaltaasta Pulisaari. Vähintään kymmenen metriä syvä alue muodostaa yhtenäisen vyöhykkeen Konnanlammen keski- ja pohjoisosaan, ja se kattaa yli neljäsosan järven pinta-alasta. Suurin osa Konnanlammen rannasta on metsämaata, mutta myös kulttuurimaisemaa peltoineen on paljon. Järven itärannalla sijaitsevan Riihivaaran laki kohoaa yli 70 metriä järven pintaa korkeammalle. Järven kaakkoispuolella sijaitsee ylängöksi kohoava Konnanvaara, joka ulottuu Itälahden rannalle. Järven pohjoispuolitse kulkee yhdystie 5261 ja eteläpuolitse Joensuu–Kontiomäki-rata. Konnanlampi laskee Konnanpuroa Pieliseen, joka sijaitsee vajaan kilometrin Konnanlammelta etelään. Pielisen korkeustaso on noin kolmetoista metriä Konnanlampea alempi. Konnanlammen vesitilavuus on 6 992 000 kuutiometriä. Noin viidesosa tilavuudesta on vähintään kymmenen metrin syvyydessä. Konnanlampi (04.411.1.103) kuuluu Pielisen lähialueeseen (04.411), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisen alue (04.41) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Pielisen lähialueella on 174 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pielisen ohella vain Jamalinjärvi ja Konnanlampi ovat yli neliökilometrin laajuisia.Pielisen lähialue (04.411). Järviwiki. Viitattu 26.9.2022. == Lähteet == Luokka:Nurmeksen järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Poul Søgaard

Poul Søgaard (12. marraskuuta 1923 Dalum – 12. joulukuuta 2016) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1960–1990 ja toimi Tanskan puolustusministerinä 1977–1982. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Poul Søgaard Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan puolustusministerit Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Jamalinjärvi

Jamalinjärvi on Pieliseen laskeva saareton järvi Lieksan keskustaajaman luoteispuolella Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 88 kilometriä pohjoiseen.Jamalinjärvi. Järviwiki. Viitattu 26.9.2022. == Maantiede == Jamalinjärvin muotoa määrittää itärannan laaja ja haarautuva Jamalinniemi. Etäisyys järven länsikolkasta itäkolkkaan on 2,5 kilometriä. Järvi on melko sokkeloinen ja koostuu suurelta osin lahdista (Sammallahti, Etelälahti, Leveälahti). Noin seitsemän hehtaaria Jamalinjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin piste, 14 metriä, sijaitsee järven eteläosassa. Jamalinjärveä ympäröi metsä- ja suomaa. Ranta- alueella on paikka paikoin pientaloja. Järven kaakkoispuolella kohoaa vaaroja (Piiroonvaara, Holmanvaara). Jamalinjärven länsirannalta alkaa lasku-uoma, joka laajenee Jamalinjoeksi, joka laskee Pielisen Jamalinlahteen. Pielinen sijaitsee viitisen kilometriä Jamalinjärveltä etelään ja sen korkeustaso on noin 23 metriä Jamalinjärveä alempi. Jamalinjärven vesitilavuus on 5 276 000 kuutiometriä. Jamalinjärvi (04.411.1.118) kuuluu Pielisen lähialueeseen (04.411), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisen alue (04.41) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Pielisen lähialueella on 174 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pielisen ohella vain Jamalinjärvi ja Konnanlampi ovat yli neliökilometrin laajuisia.Pielisen lähialue (04.411). Järviwiki. Viitattu 26.9.2022. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Fly Angola

Fly Angola on yksityisomisteinen lentoyhtiö, jonka kotipaikka on Angolan pääkaupunki Luanda. Yhtiö perustettiin vuonna 2018, ja se aloitti lennot saman vuoden syyskuussa. Fly Angola lentää Angolan sisäisiä lentoja. Sillä oli lokakuussa 2023 kuusi kohdetta: Luanda, Saurimo, Dundo, Lubango, Soyo ja Benguela. Syyskuussa 2023 yhtiön käytössä oli kaksi Embraer ERJ-145 -lentokonetta ja yksi De Havilland Canada DHC-8-300 -lentokone. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Fly Angolan vekkosivut Luokka:Angolalaiset lentoyhtiöt
Putkosjärvi

Putkosjärvi on suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Ristijärvellä Kainuussa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 37 kilometriä koilliseen.Putkosjärvi. Järviwiki. Viitattu 29.9.2022. == Maantiede == Putkosjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,6 kilometriä. Leveys lounaasta koilliseen on runsas kilometri. Järven kaakkoisosan muodostaa noin 20 hehtaarin laajuinen Kylmälahti. Lahden pohjoispuolella sijaitsee leveä Paloniemi. Länsirannan niemistä selkeimmin erottuu Pellisenniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee Pellisenlahti. Noin puolet Putkosjärvestä on vähintään kaksi metriä ja enintään neljä metriä syvä. Noin seitsemäsosa järvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven läntinen ja keskinen osa ovat huomattavasti itäistä osaa matalampia. Syvin piste, 16 metriä, sijaitsee noin 400 metriä Paloniemen rannalta länteen. Kartan mukaan Putkosjärven ainoa nimetty saari on noin hehtaarin laajuinen Putkosensaari. Se sijaitsee järven syvimmästä pisteestä noin 300 metriä koilliseen. Putkosjärven rantamailla on suhteellisen paljon pientaloja ja peltomaata. Järven eteläpuolella sijaitsee Putkosentaus-niminen kylä ja pohjoispuolella Pyhäntä-niminen kylä. Pyhäntä on rakennettu vajaan kilometrin levyiselle kannakselle, joka erottaa Putkosjärveä Savilahdesta, joka on osa Iso-Pyhäntää. Putkosjärveen virtaa tulouoma etelästä suoalueiden (Nahkasuo, Junnonsuo) halki. Putkosjärven ja koko Putkosjoen valuma-alueen vedet laskevat Putkosjokea Iso-Pyhännän (149,4 metriä mpy) Savilahteen. Joki virtaa Pyhännän kylän pohjoispuolitse, se on mutkainen ja sen pituus on noin puolitoista kilometriä. Putkosjärven vesitilavuus on 10 463 000 kuutiometriä. Siitä noin miljoona kuutiometriä on vähintään yhdeksän metrin syvyydessä. Putkosjärvi (59.489.1.001) kuuluu Putkosjoen valuma- alueeseen (59.489), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Pyhännän alue (59.48) ja ensimmäinen on Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4). Putkosjärvi sijaitsee Putkosjoen valuma-alueen koillisosassa. Sen ohella valuma-alueella on neljä vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Hurskainen, Aittolampi, Kuikkalampi ja Humalalampi.Putkosjoen valuma-alue (59.489). Järviwiki. Viitattu 29.9.2022. == Lähteet == Luokka:Ristijärven järvet Luokka:Hyrynsalmen reitin alaosan alue
Falu-Kuriren

Falu-Kuriren on ruotsalainen vuonna 1894 perustettu sanomalehti. Se ilmestyy paperisena kuudesti viikossa ja uutisoi Falunin, Leksandin, Rättvikin, Gagnefin, Vansbron sekä Malung-Sälenin kuntien alueelta. Falu-Kurirenia julkaisee Mittmedia AB, joka on vuodesta 2020 kuulunut Bonnier-konserniin. Falu-Kuriren 1894-07-02 1.jpg|Lehden ensinumeron etusivu 2. heinäkuuta 1984. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Ruotsalaiset sanomalehdet Luokka:Falunin kunta Luokka:Bonnier
Tervajärvi (Ristijärvi)

Tervajärvi on syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen metsäjärvi Ristijärvellä Kainuussa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 54 kilometriä itäkoilliseen.Tervajärvi. Järviwiki. Viitattu 29.9.2022. == Maantiede == Tervajärven pituusakseli kulkee kaakosta luoteeseen ja sen mitta on noin 3,6 kilometriä. Järven keskikohta on salmimaisen kapea ja sitä kutsutaan nimellä Keskusjärvi. Järven eteläosan nimi on Sammakkolahti, pohjoisimman osan nimi on Salalahti ja sitä erottaa pääaltaasta Junkkarinniemi. Tervajärven pituusakselin suuntaisesti kulkee kapea vähintään kuusi metriä syvä vyöhyke, joka syvenee paikka paikoin yli kymmeneen metriin. Syvin piste on 15,04 metriä ja se sijaitsee järven luoteisosassa. Tervajärven saariluku on viisi. Saaret ovat pieniä: niiden yhteenlaskettu pinta-ala on puolisen hehtaaria ja rantaviivan pituus 562 metriä. Järven ranta-alue on metsä- ja suomaata, pientaloja on siellä täällä. Järven länsipuolitse kulkee maantie. Tervajärven tulouomia ovat kaakosta virtaava Mustajoki ja idästä virtaava Kinnusenjoki. Etelästä virtaa suo-ojia (Elätinpuro, Kangaspuro). Tervajärven luusua sijaitsee luoteessa, josta alkaa länteen virtaava Tervajoki. Tervajärven vesitilavuus on 5 873 000 kuutiometriä. Siitä noin miljoona kuutiometriä on vähintään kuuden metrin syvyydessä. Tervajärvi (59.492.1.001) kuuluu Tervajärven alueeseen (59.492), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Tervajoen valuma-alue (59.49) ja ensimmäinen on Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4). Tervajärvi on Tervajärven alueen ainoa yli hehtaarin laajuinen vakavesi. Aivan sen läheisyydessä sijaitsee noin 70-aarinen Homanlampi ja runsas kilometri siitä etelään sijaitsee niin ikään noin 70-aarinen Elätinlampi.Tervajärven alue (59.492). Järviwiki. Viitattu 29.9.2022. == Lähteet == Luokka:Ristijärven järvet Luokka:Hyrynsalmen reitin alaosan alue
Marmarás

Marmarás () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Sýmin saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,048 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Marmarás kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on Sýmin ympäristön muiden pienten lähisaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta. Marmaráksen ja Sýmin välissä sijaitsevat Diavátesin saaret sekä Gialesíno. == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Sými
Marmaronísi

Marmaronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Mýkonoksen saaren pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,026 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Marmaronísi kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kykladit Luokka:Mýkonos
Mastrogiórgi

Mastrogiórgi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Psarán saaren luoteiskärjen edustalla. Saaren pinta-ala on 0,032 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mastrogiórgi kuuluu Psarán kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Pohjoisen Egean saaret Luokka:Psará
Mávra (saaret)

Mávra () on kahden pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Kínaroksen ja Lévithan saarten välissä. Saarten pinta-alat ovat noin 0,104 neliökilometriä (idempi saari) ja 0,101 neliökilometriä (lännempi saari) ja ne ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mávran saaret kuuluvat Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Léros
Mavra

Mávra voi viitata seuraaviin: * Mavra, Igor Stravinskyn ooppera * Mávra, saamelainen nimi * Mávra, saaripari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa
Iso Tuomaanjärvi

Iso Tuomaanjärvi on matalahko metsäjärvi Ristijärvellä Kainuussa. Sen pinta- ala on 2,3 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 45 kilometriä itäkoilliseen.Iso Tuomaanjärvi. Järviwiki. Viitattu 29.9.2022. == Maantiede == Ison Tuomaanjärven ulottuvuus lännestä itään on 2,2 kilometriä ja etelästä pohjoiseen 1,95 kilometriä. Järven pinta-alasta suuri osa muodostuu lahdista. Järven kaakkoisosan muodostaa Hukkasenlahti, pohjoisosan Laajanlahti ja länsiosan Saunalahti. Huomattavin niemimaa on Kutuniemi luoteessa. Etelärannalta suuntaa luoteeseen noin 250 metriä pitkä Ollinniemi. Ison Tuomaanjärven syvin piste, yhdeksän metriä, sijaitsee altaan keskivaiheilla. Ison Tuomaanjärven saariluku on kaksi. Saarista isompi on Ollinniemen luoteispuolella sijaitseva Ollinsaari (noin 10 aaria). Ison Tuomaanjärven rannat ovat laajalti suomaata (Loukonsuo, Honkisuo, Hiekansuo). Järven itäpuolella kohoaa Tuomaanvaara. Järven eteläpuolitse kulkee rautatie ja pohjoispuolitse kantatie 89. Isoon Tuomaanjärveen virtaa Hukkasenjoki kaakosta Pieneltä Tuomaanjärveltä (186,8 metriä mpy). Pohjoisesta Hiekansuon halki virtaa nimetön tulouoma. Ison Tuomaanjärven luusua sijaitsee lounaassa, josta vedet laskevat Tuomaankoskea mutkaiseen Tuomaanjokeen. Joki virtaa länteen Petronjärveen ja siitä Iso-Pyhäntään (149,4 metriä mpy). Ison Tuomaanjärven vesitilavuus on 7 199 000 kuutiometriä. Siitä noin miljoona kuutiometriä on vähintään neljän metrin syvyydessä. Iso Tuomaanjärvi (59.486.1.002) kuuluu Tuomaanjoen valuma-alueeseen (59.486), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Pyhännän alue (59.48) ja ensimmäinen on Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4). Iso Tuomaanjärvi sijaitsee Tuomaanjoen valuma-alueen länsiosassa. Se on selkeästi laajin Tuomaanjoen valuma-alueen 19:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavina tulevat Pieni Tuomaanjärvi ja Kalliojärvi.Tuomaanjoen valuma-alue (59.486). Järviwiki. Viitattu 29.9.2022. == Lähteet == Luokka:Ristijärven järvet Luokka:Hyrynsalmen reitin alaosan alue
Mavronísi (Páros)

Mavronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren pohjoisrannikolla. Saaren pinta-ala on noin 0,003 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mavronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Mavronísin eteläpuolella sijaitsee Tetartonísin saari. == Lähteet == Luokka:Kykladit Luokka:Páros
Mediakó

Mediakó () eli Mesiakó (Μεσιακό) eli Móscho (Μόσχο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Antípsaran saaren eteläpuolella sen ja Káto Nisín välissä. Saaren pinta-ala on 0,009 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Mediakó kuuluu Psarán kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. == Lähteet == Luokka:Pohjoisen Egean saaret Luokka:Psará
Megáli Pláka

Megáli Pláka () eli Rofós (Ροφός) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin, ja sijaitsee Kéroksen saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,030 neliökilometriä ja se on asumaton (2021). Hallinnollisesti Megáli Pláka kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Megáli Pláka ja sen itäpuolinen, pienempi Mikrí Pláka tunnetaan yhteisnimellä Plákes (Πλάκες). == Lähteet == Luokka:Pienet Kykladit
Ylä-Luosta

Ylä-Luosta on matalahko järvi Rautavaaran itäosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 3,4 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 73 kilometriä koilliseen.Ylä-Luosta. Järviwiki. Viitattu 28.9.2022. == Maantiede == Ylä- Luostan pituus kaakosta luoteeseen on 4,1 kilometriä. Järven eteläosan leveys on noin kaksi kilometriä, järvi kapenee kohti luodetta. Ylä-Luostan pohjoisosassa sijaitsee Puurunniemi ja sen pohjoispuolella Puurunlahti. Järven kaakkoisimman osan muodostaa Tulilahti. Noin neliökilometri Ylä-Luostasta on korkeintaan metrin syvyinen. Järven kaakkoisosassa on noin neljäntoista hehtaarin laajuinen vähintään kymmenen metriä syvä alue, jonka sisällä sijaitsee järven syvin piste, yhdeksäntoista metriä. Ylä-Luostan saariluku on kolme. Saarilla ei ole karttanimiä ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin puolitoista hehtaaria. Ylä-Luostan rannat ova metsä- ja suomaata. Järven etelärantaa viistää kantatie 75 ja sen eteläpuolella sijaitsee Ylä-Luostan kylä. Maasto kohoaa ylängöksi järven eteläpuolella, muut rannat ovat alavampia. Ylä-Luostaan laskee Puurunjoki luoteesta ja vajaan kilometrin mittainen Kaitoonjoki idästä Kaitoo-järveltä (156,2 metriä mpy). Järven luusua sijaitsee lounaassa, josta alkaa Luostanjoki. Se virtaa lounaaseen ja laskee Ala-Luostaan, jonka korkeustaso on noin 50 metriä Ylä-Luostaa alempi. Ylä- Luostan vesitilavuus on 11 025 000 kuutiometriä. Ylä-Luosta (04.683.1.001) kuuluu Luostan alueeseen (04.683), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04).Luostan alue (04.683). Järviwiki. Viitattu 28.9.2022. == Lähteet == Luokka:Rautavaaran järvet
Megalonísi (Dodekanesia)

Megalonísi () eli Makronísi (Μακρονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Diavátesin saariin, ja sijaitsee Sýmin saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,109 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Megalonísi kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren lounaispuolella sijaitsee saariryhmän toinen saari Karavalonísi. == Lähteet == Luokka:Dodekanesia Luokka:Sými