EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luunmurtuma

Luunmurtuma voi aiheutua vamman, luuhun kohdistuvan voiman tai jonkin patologisen syyn kuten kasvaimen tai aineenvaihdunnallisen syyn seurauksena. ==Murtumatyyppejä== Luunmurtumia on erityyppisiä riippuen murtuman aiheuttaneen voiman suuruudesta, vaikutussuunnasta, vamman mekanismista ja luun alueesta. Avomurtumassa iho on murtuman alueelta rikki ja haavasta on yhteys murtuma-alueelle. Avomurtuma voi aiheuttaa tulehduksen. Umpimurtumassa iho säilyy ehjänä. Pajunoksamurtumassa luu taittuu mutta ei katkea. Epätäydellisessä murtumassa murtumalinja ulottuu vain osittain luun halki, täydellisessä murtumassa kokonaan. Poikkimurtumassa murtuma on kohtisuoraan luun poikki, viistomurtumassa viistosuuntaisesti ja kierremurtumassa kierreporrasmaisesti. Pirstalemurtumassa murtumakohtaan muodostuu luun irtokappaleita. Väsymismurtuma aiheutuu toistuvasta rasituksesta. Patologinen murtuma syntyy ilman väkivaltaa jonkin muun luuta heikentävän tekijän vaikutuksesta. Tällaisia ovat esimerkiksi luun synnynnäinen heikkous, osteoporoosi, pahanlaatuiset kasvaimet tai luutulehdus. ==Seuraukset== Luuvaurion ja deformaation lisäksi vammaenergia, joka riittää murtamaan luun, aiheuttaa aina myös luuta ympäröivien pehmeiden kudosten eriasteisen vaurioitumisen: pienimmillään paikallisen mustelman, mutta vamman sijainnista riippuen jopa isomman verisuonen vaurion ja verenvuodon, hermovaurion tai sisäelimen vaurion. Nivelpinnalle yltäessään luumurtuma saattaa aiheuttaa postraumaattisen nivelrikon. Kallomurtumaan voi liittyä keskushermoston vamma tai verenvuoto. Usean kylkiluun murtuma voi aiheuttaa keuhkopussin repeämän vaarallisine seurausilmiöineen. Nikaman murtuma voi saattaa selkäytimen puristuksiin, mikä voi pahimmillaan johtaa halvaantumiseen. Lantiorenkaan murtumaan liittyy muiden elinten vaurioitumisen vaara. ==Paraneminen== Luunmurtuma paranee elimistön omassa luutumisprosessissa. Joskus sen edistämiseksi vaaditaan operatiivisia toimenpiteitä tai pitkäaikaista immobilisaatiota. Primaarinen murtuman paraneminen perustuu inaktiivisina odottavien osteoblastien eli luusolun esiasteiden aktivoitumiseen. Aluksi murtuman seutuun syntyy verenvuotoa kun verisuonet vuotavat. Lähinnä murtumaviivaa oleva luu kuolee verenpuutteeseen ja periosteum irtoaa luusta. Luusolujen esiasteen solut alkavat lisääntyä ja muodostavat murtuma-alueen ympärille aktiivisen solusillan. Osteoblastit alkavat tuottaa ympärilleen luuväliainetta, ja murtumakohdan ympärille syntyy epäkypsästä luusta tuppi eli kallus. Luusolujen aktiviteetti vahvistaa kallusta, ja muodostuu lamellaarista luuta. Kallus ohenee ja murtumakohta alkaa muistuttaa alkuperäisen luun organisaatiota. Lopulta murtumakohta on lujittunut murtumaa edeltävään vahvuuteen. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Traumat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Georg Carl von Döbeln

thumb|200px|Von Döbelnin hauta Tukholmassa. Läheinen katu on nimetty Döbelnsgataniksi. Georg Carl von Döbeln (29. huhtikuuta 1758 Segerstad, Ruotsi – 16. helmikuuta 1820 Tukholma) oli ruotsalainen kenraali, joka taisteli muun muassa Suomen sodassa. Döbeln palveli 1780-luvulla Ranskan armeijassa ja osallistui sotaan esimerkiksi Itä-Intiassa.Kaisu-Maija Nenonen ja Ilkka Teerijoki: Historian suursanakirja. WSOY 1998. Hakusana "Döbeln, Georg Carl von", s. 82. Vuosina 1788–1790 käydyssä Kustaa III:n sodassa kotimaahansa palannut Döbeln haavoittui päähän ja joutui käyttämään loppuelämänsä mustaa sidettä otsallaan. Suomeen hän muutti vuonna 1807, kun hänet oli nimitetty Uudenmaan rykmentin varakomentajaksi. Döbeln toimi Suomen sodassa 3. prikaatin komentajana ja saavutti voitot Kauhajoella ja Juuttaalla. Hän johti vuonna 1809 Ahvenanmaan puolustusta ja sai venäläiset luopumaan Tukholmaan tehtävästä hyökkäyksestä, mutta joutui itse kuitenkin pakenemaan Ruotsiin. Döbeln pelasti Uumajan sopimuksella komentamansa pohjoisarmeijan miehistön ja muonavarojen jäännökset sekä sai Jämtlandiin hyökänneet norjalaiset suostumaan Blekåsenin sopimukseen. Rauhanteon jälkeen Länsipohjan ja Ångermanlandin ylipäällikkönä hän piti 8. lokakuuta 1809 Uumajan torilla kuuluisan jäähyväispuheensa suomalaisille sotilaille. Döbeln osallistui vuonna 1813 sotaan Napoleonia vastaan. Hänet tuomittiin sodassa osoittamastaan omavaltaisuudesta ammuttavaksi, mutta tuomio lievennettiin lopulta vuoden vankeudeksi. Vuodesta 1816 alkaen Döbeln toimi sotahovioikeuden puheenjohtajana. Döbelnin asema yhtenä Suomen sotaan osallistuneista harvoista taitavista sotapäälliköistä on tunnustettu Suomessa.1850-luvulla hänen haudalleen Tukholman Pyhän Johanneksen hautausmaalle pystytettiin marmoripatsas osin Suomesta kerätyillä varoilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Johan Edgren, G. C. von Döbeln ja hänen lääkärinsä, Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 2004;120(23):2747- Luokka:Suomen sota Luokka:Ruotsalaiset kenraalit Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1758 syntyneet Luokka:Vuonna 1820 kuolleet
Johan Reinhold von Törne

Johan Reinhold von Törne (5. elokuuta 1752 - 3\. lokakuuta 1810 Porvoo) oli ruotsalainen sotilas, joka oli kotoisin Kirkkonummelta. Törnen vanhemmat olivat kenraalimajuri Peter von Törne ja Johanna Lovisa Armfelt ja puoliso Hedvig Sofia Essen. Törne astui sotapalvelukseen 1766, vuonna 1772 hänet oli ylennetty vänrikiksi ja 1790 majuriksi. Törne kunnostautui Porrassalmella sekä Suomen sodassa vuosina 1808-1809\. Hän toimi pataljoonan päällikkönä Lapuan, Alavuden sekä Oravaisten taisteluissa. Törne on yksi Vänrikki Stoolin tarinoiden sankareita.Pieni tietosanakirja, s. 967. Von Törnen poika oli eversti, insinööri Johan Ulrik von Törne.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Johan Ulrik von Törne. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 12.8.2021. ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset upseerit Luokka:Vänrikki Stoolin tarinoiden esikuvat Luokka:Vuonna 1752 syntyneet Luokka:Vuonna 1810 kuolleet
Pertti Ukkola

Pertti Olavi Ukkola (s. 10. elokuuta 1950 Sodankylä) on suomalainen kilpauransa päättänyt kreikkalais-roomalaisen painitavan olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan mestari. Hänet valittiin Vuoden urheilijaksi vuonna 1977. == Elämä ja ura == Vuoden 1977 Göteborgin MM-kisoissa Ukkola voitti 57 kg:n sarjassa Neuvostoliiton Farhat Mustafinin 5–2. Seuraavana päivänä Ukkola varmisti mitalin voittamalla Romanian Ion Dulican. Ukkola voitti maailmanmestaruuden, kun hän voitti vielä Bulgarian Assen Milevin ja Jugoslavian Ivan Frgićin. Voiton myötä hän saavutti 15 kuukauden sisällä olympiavoiton sekä MM- ja EM-kultaa. Ukkola on harrastanut runoutta lapsuudestaan saakka ja hänen runojaan on myös julkaistu.Mitä olen oppinut Kilpauransa jälkeen hän on toiminut muun muassa painivalmentajana. == Saavutuksia == *Olympiakultaa Montréal 24. heinäkuuta 1976 (kreikkalais- roomalainen paini, sarja 57 kg) *MM-kultaa Göteborg 1977 *MM-pronssia 1975 ja 1981 *EM-kultaa Bursa 1977 *Viisinkertainen Pohjoismaiden mestari *Kahdeksankertainen Suomen mestari == Lähteet == * * * Ukkola, Pertti Olavi (FIN) International Wrestling Database ===Viitteet=== ==Kirjallisuutta== * Ilkka Heiskari, Yrjö Kares, Raimo Tuomi, Urho Salo: Pertti Ukkola - elämäni molskilla. (2000) ==Aiheesta muualla== *Ylen selostus olympialoppuottelusta *Ylen elävä arkisto – Pertti Ukkolan kultafinaali *Ylen elävä arkisto – Painin maailmanmestari Pertti Ukkola * Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset painivalmentajat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gustaf Adolf Montgomery

Gustaf Adolf Montgomery (24. toukokuuta 1791 Kemi – 26. toukokuuta 1861 Tukholma) oli suomalaissyntyinen eversti, joka osallistui vuosien 1808–1809 Suomen sotaan ja siirtyi sen jälkeen Ruotsiin, jossa saavutti mainetta sotahistorioitsijana. Hän jäi pois armeijasta 1821 ja ryhtyi poliittiseksi kirjoittajaksi. Ruotsin säätyvaltiopäivien aatelissäädyssä hän kannatti liberaaleja uudistuksia. Montgomeryn pääteos oli 1842 ilmestynyt kaksiosainen Suomen sotaa käsitellyt tutkimus Historia öfver kriget emellan Sverige och Ryssland 1808 och 1809. Siinä hän esitti sittemmin Suomessa suosituksi tulleen ja muun muassa J. L. Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoihin välittyneen käsityksen, jonka mukaan suomalaiset olivat taistelleet moitteettomasti ja Ruotsin häviön syy oli ylimmässä sodanjohdossa. Tämän vuoksi hän oli Suomessa hyvin arvostettu. Montgomery oli myös 1841–1842 Jämtlandin läänin ja 1842–1856 Västerbottenin läänin maaherra. Hän kuului Montgomery-aatelissukuun ja oli Suomen prokuraattori Robert Montgomeryn setä. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset upseerit Luokka:Ruotsalaiset historioitsijat Luokka:Ruotsin maaherrat Luokka:Ruotsin skotlantilaiset Luokka:Vuonna 1790 syntyneet Luokka:Vuonna 1861 kuolleet
Piispa Henrikin surmavirsi

__NOTOC__Piispa Henrikin surmavirsi on suomalainen kansanruno, jossa kerrotaan, kuinka piispa Henrikille kävi hänen asettuessaan Suomeen oletetun ensimmäisen ristiretken jälkeen. Runon vanhin muistiin kirjoitettu versio on ilmeisesti 1600-luvulta. Runon synty on tutkimuksessa ajoitettu keskiajalle. Piispa Henrikin surmavirren sekä varsinaissuomalaisen ja satakuntalaisen kansanperinteen ohella piispa Henrikin toiminnasta kertoo Turun hiippakunnassa keskiajalla laadittu Pyhän Henrikin legenda. == Tarina == Piispa oli käynyt pyytämässä ruokatarpeita Lalli-nimisen talonpojan talosta. Lallin vaimo Kerttu suhtautui kuitenkin ynseästi matkalaisiin. He saivat kuitenkin ruokatarpeita ja hevosellekin hiukan purtavaa. Piispa maksoi kaiken yltäkylläisesti. Kun Lalli palasi kotiin, kertoi Kerttu hänelle matkalaisten ottaneen ruokatarpeet ilmaiseksi. Siitäkös Lalli kiivastui ja lähti ajamaan heitä takaa kirveen kanssa. Henrik aavisti kuolevansa pian ja pyysi palvelijaansa piiloutumaan ja kuljettamaan Henrikin ruumiin pois. Hän pyysi myös, että sinne minne härät jaksavat vetää rekeä, piti rakentaa Suomen ensimmäinen kirkko. Tämä toive toteutettiin ja kirkko rakennettiin Nousiaisiin. Lalli tappoi piispan kirveellään Köyliöjärven jäällä ja palasi kotiinsa piispan hiippa päässään ja sormus peukalossaan. Kun hän yritti riisua hiippaa, päästä irtosivat hiukset, ja kun hän yritti ottaa sormusta pois, koko peukalo irtosi. Euran kirkkoherran vuonna 1753 pitäjäkertomukseen kirjaaman tarinan jatkon mukaan kesällä hiiri- tai rottalauma alkoi ajaa takaa Lallia, joka pakeni järven rannalla kasvavan puun latvaan. Jyrsijät alkoivat nakertaa puun runkoa, joten Lallin ei auttanut muu kuin hypätä järveen, johon hän hukkui. Järvi sai tästä nimekseen Hiirijärvi.Simo Heininen: Talonpoika Lalli - Paha pakana vai vihainen viljelijä? Tiede 15.3.2008. Viitattu 29.10.2018. == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * Piispa Henrikin surmavirsi . Köyliö-seura ry. Luokka:Suomalainen kansanrunous Luokka:Ristiretket Suomeen Luokka:Piispa Henrik ja Lalli
Wow

Wow voi tarkoittaa seuraavia: *”Wow”, Kylie Minoguen kappale vuoden 2007 albumilta X *Wow/Grape Jam, Moby Grapen studioalbumi *World of Warcraft (WoW), Warcraft-pelisarjaan perustuva verkkoroolipeli *WoW, suomalainen aikakauslehti *Wow!-signaali, SETI-projektin vuonna 1977 löytämä voimakas radiosignaali, jonka alkuperä on tuntematon *Wow!, englannin kielen opiskeluun tarkoitettu kirjasarja *WoW, Windows on Windows, Microsoft Windows -käyttöjärjestelmien ohjelmistokomponentti, jonka avulla voidaan suorittaa 16- tai 32-bittisiä sovelluksia 32- tai 64-bittisessä käyttöjärjestelmässä *Bow Wow, oik. Shad Gregory Moss (s. 1987), yhdysvaltalainen rap-artisti ja näyttelijä.
Kauppakeskus

Kauppakeskus on useista erityyppisistä kauppa- ja palveluliikkeistä koostuva yksi- tai useampikerroksinen liiketoiminnan keskittymä. Yleensä kauppakeskus käsitetään kokoluokkaa suuremmaksi kuin ostoskeskus. Kauppakeskukset kilpailevat perinteisten kaupunkikeskustojen kivijalkakauppojen kanssa. Suomeen rakennettujen kauppakeskusten perusidea ja pohjaratkaisu on yleismaailmallinen. Kauppakeskusten kehitys on lähtöisin Yhdysvalloista jossa niitä ryhdyttiin rakentamaan henkilöautovaltaisten lähiöiden synnyttyä kaupunkien laidoille etenkin toisen maailmansodan jälkeen. Maailman suurimmat kauppakeskukset ovat nykyään Aasiassa, jossa esimerkiksi Pekingissä sijaitsevan Golden Resources Mallin pinta-alaksi mainitaan yli puoli miljoonaa neliömetriä ja kauppojen lukumääräksi yli 1 300.http://www.easternct.edu/~pocock/MallsWorld.htm == Kauppakeskukset Suomessa == Vuonna 2011 Suomessa toimi 80 kauppakeskusta, jotka täyttivät Suomen Kauppakeskusyhdistys ry:n määritelmän kauppakeskukselle. Niiden kokonaismyynti oli noin 5,3 miljardia euroa, kävijämäärä 326 miljoonaa ja vuokrattava liikeala 1,57 miljoonaa m². Markkinaosuus vähittäiskaupasta oli noin 13,7 %. Vuonna 2018 kauppakeskuksia oli 105 ja niiden kokonaismyynti oli noin 6,5 miljardia euroa, kävijämäärä 410 miljoonaa ja vuokrattava liikeala 2,27 milj. m². Markkinaosuus vähittäiskaupasta oli noin 16,84 %. == Kuvia kauppakeskuksista == Kuva: Kauppakeskus Kamppi, Helsinki.jpg|Kamppi, Helsinki Kuva: Itäkeskus-kauppakeskus2 Helsinki.JPG|Itis, Helsinki Kuva: Kauppakeskus Sello2 Espoo Finland.jpg|Sello, Espoo Kuva: Isoomenasisältä.jpg|Iso Omena, Espoo Kuva: Kauppakeskus Veturi 1.JPG|Veturi, Kouvola Kuva: Kauppakeskus Myllyn tori länsisiivestä nähtynä.jpg|Mylly, Raisio Kuva: Ideapark mall lempaala finland.jpg|Ideapark, Lempäälä Kuva: Shopping center Puuvilla at Pori I.JPG|Puuvilla, Pori Kuva: CabotCircusMall.jpg|Cabot Circus, Bristol, Englanti Kuva: CentrO Hauptstrasse-Oberhausen.jpg|CentrO, Oberhausen, Saksa Kuva: AviaPark Moscow 01-2016 img3.jpg|AviaPark, Moskova, Venäjä Kuva: BurJuman, 2007 (05).JPG|BurJuman, Dubai, Arabiemiirikunnat Kuva: Ion-itami01.jpg|AEON Mall Itami, Itami, Japani Kuva: Mall Bangkapi.jpg|Bangkapi, Bangkok, Thaimaa Kuva: Toronto Eaton Centre on Boxing Day.jpg|Toronto Eaton Centre, Toronto, Kanada ==Katso myös== *Tavaratalo == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sorsatunturi

Sorsatunturi on 628 metriä (mpy) korkea tunturi Suomessa Itä-Lapissa Sallassa lähellä Suomen ja Venäjän rajaa. Osa tunturin itärinteestä on rajavyöhykkeellä. Sorsatunturi sijaitsee puolen tunnin ajomatkan päässä Naruskan kylästä. Tunturin laelle johtaa vaellusreitti, joka on noin 15 kilometriä pitkä ja jonka varrella on mahdollisuus yöpyä Metsähallituksen kämpässä. Talvella rinteillä on moottorikelkan jälkiä, joita pitkin hiihtäen pääsee kätevästi tunturin laelle. Sorsatunturilla harrastetaan myös laskettelua. Rinteet ovat luonnontilassa.http://www.salla.fi/naruska/nahtavyy.htm ==Katso myös== * Luettelo Suomen korkeimmista kohdista * Luettelo Suomen suurimmista prominensseista ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * * Vaellustarinoita Luokka:Sallan tunturit Luokka:Sallan nähtävyydet
Maan ystävät

Maan ystävät on suomalainen ympäristöjärjestö, joka toimii osana kansainvälistä Friends of the Earth -verkostoa. Maan ystäville tärkeitä teemoja ovat ympäristönsuojelu, demokratia, ihmisoikeudet ja tasa-arvo. Järjestö perustettiin vuonna 1996. Järjestö on osa kansainvälistä Friends of the Earth International -verkostoa, johon kuuluu ryhmiä noin 70 maasta kaikista maanosista. Kansainvälinen Maan ystävät on toiminut vuodesta 1971. == Toiminta == Viime vuosina Maan ystävien toiminta on keskittynyt ilmastopolitiikkaan, fossiilisten energianlähteiden käytön vastustamiseen, globaalikasvatukseen, kaivostoimintaan ja vesikriisiin. Maan ystävien koordinoiman Polttava kysymys -ilmastolakikampanjan tavoitteena oli saada Suomeen laki, joka velvoittaa maan vuosittaisiin kasvihuonekaasujen päästövähennyksiin. Vastaavia lakeja on säädetty tai ollaan säätämässä myös monissa muissa maissa. Suomen kampanjassa ovat mukana Maan ystävien lisäksi useat järjestöt ja julkisuuden henkilöt. Ilmastolakikampanja saavutti tavoitteensa, kun eduskunta hyväksyi ilmastolain keväällä 2015. Tällä hetkellä Maan ystävät kampanjoi hiilivapaan Suomen puolesta. Hiilivapaa Suomi -kampanjan tavoitteena on fossiilisia polttoaineita käyttävien voimaloiden korvaaminen uusiutuvalla energiantuotannolla ja energian kohtuullisemmalla käytöllä. Maan ystävät on mukana myös Lentovero-kansalaisaloitekampanjassa. Maan ystävät järjestää Kriittinen pyöräretki -mielenosoituksia, joiden tavoitteena on pyöräilyn nykyistä parempi huomoiminen kaupunki- ja liikennesuunnittelussa. Autottomana päivänä Maan ystävillä on toimintaa ympäri Suomea. Autottomana päivänä on muun muassa pidetty piknikkejä parkkiruuduissa, järjestetty pyörämielenosoituksia ja kadunvaltauksia. == Organisaatio == Maan ystävillä on paikallisia yhdistyksiä ja toimintaryhmiä monissa kaupungeissa ja maakunnissa Suomessa. Maan ystävät järjestää kahdesti vuodessa valtakunnallisia väentapaamisia, joihin osallistuu jäseniä ja aktiiveja eri puolilta Suomea. Syysväentapaamisen yhteydessä järjestetään myös vuosikokous, jossa valitaan muun muassa uusi hallitus tulevalle vuodelle. Maan ystävät saa rahoituksensa ministeriöiltä saaduista yleis- ja toiminta-avustuksista, säätiöiltä ja muilta yhdistyksiltä, jäsenmaksuista ja järjestön omasta varainkeruusta. == Omistukset == Maan Ystävät toimii omistajana mm. Voima Kustannus Oy:ssä sekä Into Kustannus Oy:ssä. Muita yhteisiä omistajia yhtiöissä ovat mm. Rosebud Books ja Luonto-liitto == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen Maan ystävät. * Euroopan Maan ystävät. * Kansainvälinen Maan ystävät. Luokka:Suomalaiset ympäristöjärjestöt
Kuisma

Kuisma on suomalainen miehen etunimi, jota käytetään myös sukunimenä. Kuisma on karjalainen muunnos kreikkalaisesta nimestä Kosmas, 'koristettu'. Suomessa nimen yleistymiseen on vaikuttanut myös kasvisuvun nimi kuismat (Hypericum). Nimi Kuisma juontaa juurensa pyhimysnimestä Kosmas, josta Karjalassa käytettiin muotoa Kuisma ja Kuosma.Kuisman sukuseura Kosmas ja Damianos (englanniksi Cosmas ja Damian) olivat kaksosveljet, jotka syntyivät noin vuonna 270 nykyisin Turkkiin kuuluvassa Kilikiassa. He olivat kristittyjä lääkäreitä, jotka eivät ottaneet mitään maksua hoidosta. Siten he saivat monet kuuntelemaan evankeliumia Jeesuksesta. He kokivat marttyyrikuoleman Sisiliassa noin vuonna 303. Katolisen kalenterin mukaan heidän juhlapäivänsä on 26. syyskuuta, joka on myös Suomen kalenterissa Kuisman nimipäivä. Monet ovat ottaneet sekä etunimekseen että sukunimekseen pyhimysten nimiä. Siksi Kosmas- nimen muunnos esiintyy kaikkialla Euroopassa: esimerkiksi venäjäksi se on Kuzma, italiaksi Cosma, portugaliksi Cosme ja ranskaksi Côme. Vuoden 2019 loppuun mennessä etunimi Kuisma on Suomessa Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu kaikkiaan noin 460 henkilölle. Luku ei sisällä ennen vuotta 1964 kuolleita henkilöitä. Sukunimenä Kuisma on 2 766 henkilöllä. == Tunnettuja Kuisma-nimisiä == === Kuisma etunimenä === * Kuisma Aalto (s. 1975), Mokoma-yhtyeen kitaristi ja taustalaulaja * Kuisma Korhonen (s. 1964), kirjallisuustieteilijä * Kuisma Niemelä (s. 1958), yritysjohtaja * Kuisma Taipale (s. 1970), hiihtäjä === Kuisma sukunimenä === * Antti Kuisma (1892–1971), johtaja, kunnallisneuvos ja maalaisliiton kansanedustaja * Antti Kuisma (s. 1978), yhdistetyn hiihtäjä * Hanna-Riikka Kuisma (s. 1978), kirjailija * Ilpo Kuisma (s. 1950), jääkiekkoilija * Juha Kuisma (s. 1955), toimittaja, tietokirjailija ja poliitikko * Kaisa Kuisma (s. 1994), suomalainen koripalloilija * Katariina Kuisma (s. 1963), näyttelijä * Manu Kuisma (s. 1997), futsalpelaaja * Markku Kuisma (s. 1952), historian professori * Martti Kuisma (1936–2000), näyttelijä * Martti Kuisma (s. 1970), koripalloilija * Mika Kuisma (1967–1995), suunnistaja * Mira Kuisma (s. 1987), jääkiekkomaalivahti * Oiva Kuisma, estetiikan tutkija, dosentti ja yliopiston lehtori * Pietari Kuisma (1841–1925), kansanedustaja (Nuorsuomalainen), Tuomas Kuisman poika * Risto Kuisma (s. 1947), poliitikko (SDP, Nuorsuomalainen, Remonttiryhmä), AKT:n ent. puheenjohtaja * Toivo Kuisma (1885–1919), jääkärikapteeni ja heimosoturi * Toni Kuisma (s. 1982), jalkapalloilija * Tuomas Kuisma (1809–1884), maanviljelijä ja valtiopäivmies * Väinö Kuisma (s. 1961), poliitikko (Suomi – Isänmaa -puolue) * Väinö Kuisma (1934–2015), keihäänheittäjä == Kuvitteellisia Kuisma-nimisiä== * Kuisma, henkilöhahmo Larin-Kyöstin runoteoksessa Kuisma ja Helinä sekä muun muassa Kalle Kaarnan ohjaamassa samannimisessä elokuvassa * Kuisma, henkilöhahmo Sari Peltoniemen kirjassa Taivazalan joutsen * Kuisma Savolainen, televisiosarjassa Salatut elämät == Lähteet == * ===Viitteet=== Luokka:Etunimet Luokka:Sukunimet
Esko Rechardt

Esko Tapani Rechardt (s. 9. toukokuuta 1958 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja. ==Urheilu- ja valmennusura== Rechardt voitti Finnjolla-luokan olympiakultaa Moskovan kisoissa 1980. Rechardt oli ensimmäinen suomalainen purjehduksen olympiavoittaja. Hänen muita merkittäviä saavutuksiaan ovat PM-pronssi vuodelta 1983 sekä viisi SM-kultaa vuosilta 1979–1981, 1983 ja 1984. Palkinnoksi olympiamitalistaan Rechardtille luovutettiin oman seuran tunnustuksena pursiseura HSK:n alueelta Lauttasaaresta vapaa venepaikka niin pitkäksi aikaa, kuin Rechardt itse katsoisi paikkaa tarvitsevansa. Kysymyksessä ei ole laituri- tai poijupaikka, vaan asfalttiin maalattu numeroitu suorakaide, jollaisessa Finnjollaa säilytetään käytön väliajat. Pro Urheilu-palkinnon Rechardt sai vuonna 2009. Huhtikuussa 2009 Rechardt nimitettiin Suomen Purjehtijaliiton valmennuspäälliköksi.Olympiavoittaja purjehtijoiden valmennuspäälliköksi, yle.fi 27.4.2009 ==Henkilöhistoria ja ammattiura== Koulutukseltaan Rechardt on diplomi-insinööri, ja uraansa hän on luonut siltojen rakentamisessa. Myös hänen veljensä Lauri Rechardt on entinen kilpapurjehtija. Veljesten vanhemmat ovat rakennustekniikan professori Tapani Rechardt (1931–2022Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 10.7.2022, s. B 23.) ja anatomian professori Leena Rechardt (s. 1934). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * (kirjoittanut Risto Valjus) * Luokka:Suomalaiset kilpapurjehtijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Palais des Papes

Palais des Papes () on Ranskan Avignonissa sijaitseva suuri linnamainen rakennusryhmä, jota pidetään yhtenä merkittävimmistä gotiikan esimerkeistä Euroopassa. == Historia == Paavien palatsi rakennettiin vuosina 1335–1364. Paavit olivat asuneet Avignonissa "Baabelin vankeudessa" vuodesta 1309, jolloin Klemens V oli siirtänyt pyhän istuimen kaupunkiin Ranskan kuninkaan kehotuksesta. Palatsi rakennettiin entisen piispanlinnan paikalle kahdessa vaiheessa. Ensin rakennettiin Palais Vieux (Vanha palatsi). Rakennustöitä johti arkkitehti Pierre Poisson de Mirepoix, paavi Benedictus XII:n ohjeiden pohjalta. Vanha piispanlinna hävitettiin ja korvattiin huomattavasti suuremmalla rakennuksella, joka linnoitettiin vahvasti mahdollisia hyökkääjiä vastaan. Rakennuksen neljä sivusiipeä reunustettiin korkeilla torneilla. Suurta kappelia laajennettiin paavi Klemens VI:n aikana. Arkkitehti Jean de Louvres sai tehtäväkseen lisätä kappeliin uuden tornin ja lisärakennuksia. Innocentius VI rakennutti kaksi tornia lisää, ja Urbanus V sisäpihan sitä ympäröivine rakennuksineen. Tämä rakennusryhmä sai nimen Palais Neuf (Uusi palatsi). Koko palatsi sisustettiin ylellisesti freskoilla, gobeliineilla, maalauksilla ja veistoksilla. Paavien palattua Roomaan 1377 Avignonin palatsi oli jonkin aikaa vastapaavien tukikohta. Palatsi palasi paavin legaattien haltuun 1433. Palatsi kuitenkin rappeutui seuraavien vuosisatojen aikana. Ranskan suuren vallankumouksen aikana rakennukset olivat vallankumouksellisten hallussa. Napoleonin aikana palatsi toimi kasarmina ja vankilana. Vuonna 1906 paavien palatsista tuli vihdoin museo, jona se toimii edelleen. Paavien palatsi ja Avignonin historiallinen keskusta liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1995. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Paavien palatsi * festival d'Avignon Luokka:Gotiikka Luokka:Ranskan palatsit Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Ranskassa Luokka:Vaucluse Luokka:Paaviuden historia
Lampinsaari

Lampinsaari on kylä ja taajama Raahen kaupungissa. Taajaman alueella asui vuoden 2011 lopussa 299 asukasta. Kylä kuului aiemmin Vihannin kuntaan, joka liittyi Raahen kaupunkiin vuoden 2013 alussa. Lampinsaaren alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas kokonaisuus, jonka suunnitteli aikoinaan arkkitehti Alhqvist englantilaiseksi puutarhakaupungiksi. Kylän asuntokanta koostuu omakoti-, rivi- ja kerrostaloista. Kylällä oli vuoteen 2020 asti oma peruskoulu, jossa oppilaita oli lukukaudella 2013–2014 yhteensä 78. Lisäksi kylältä löytyy muun muassa päiväkoti, kerhotalo ja maauimala sekä kirpputori. Vuosina 1954–1992 Lampinsaarella toimi Outokumpu Oy:n kaivos, joka tuotti sinkkiä, kuparia ja lyijyä. Kaivostoiminnan aikana asukkaita kylällä oli yli 1 000\. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lampinsaaren kylän kotisivut Luokka:Vihannin kylät Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan taajamat Luokka:Pohjois-Pohjanmaan vuoden kylät
Tomi Poikolainen

Tomi Jaakko Poikolainen (s. 27. joulukuuta 1961 Helsinki) on suomalainen jousiampuja ja lajin olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Moskovan olympialaisissa 1980 ammuttuaan pistemäärän 2 455, jolla kukisti toiseksi sijoittuneen Neuvostoliiton Boris Isatšenkon kolmella pisteellä. Poikolainen oli tuolloin 18 vuoden, 7 kuukauden ja 6 päivän ikäinen, mikä tekee hänestä Suomen kaikkien aikojen nuorimman kesäolympiavoittajan. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän saavutti Ismo Falckin ja Jari Lipposen kanssa hopeaa joukkuekilpailussa. Loppuottelussa Suomi hävisi Espanjalle 236–238. Hän osallistui kaikkiaan viisiin olympiakisoihin vuosina 1980–1996. Poikolainen saavutti MM-kilpailuissa henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia Lausannessa 1989. Joukkuekilpailussa hän sai hopeaa Punta Alassa 1981 ja Krakovassa 1991. EM-kilpailuissa Poikolainen voitti henkilökohtaisen kilpailun kultaa Izmirissä 1986. Lisäksi hän sai pronssia Kecskemétissä 1982 ja Luxemburgissa 1988. Joukkuekilpailun Euroopan-mestaruuden hän voitti Nymburkissa 1994. Lisäksi hän kuului Suomen hopeajoukkueeseen Stoneleighissa 1978 ja Izmirissä 1986 sekä pronssijoukkueeseen 1982 ja 1988. Siviiliammatiltaan Poikolainen on palomies Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksella, minkä ohessa hän pitää jousivälinekauppaa Hyvinkäällä. Seuratasolla hän edusti hyvinkääläistä Amarcoa, jonka puheenjohtajana hän on sittemmin toiminut. Hänen puolisonsa on jousiampuja Jutta Poikolainen. Pro Urheilu -palkinnon Poikolainen sai vuonna 2009. == Olympiasijoitukset == Lähde:Sports-reference.com *Moskova 1980: yksilökilpailusta kultaa *Los Angeles 1984: yksilökilpailussa viides *Soul 1988: yksilökilpailussa 11., joukkuekilpailussa neljäs *Barcelona 1992: yksilökilpailussa 24., joukkuekilpailussa hopeaa *Atlanta 1996: yksilökilpailussa 12., joukkuekilpailussa kahdeksas == Lähteet== == Aiheesta muualla == *Tomi Poikolainen Ylen Elävässä arkistossa * Luokka:Suomalaiset jousiampujat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juha Tiainen

Juha Pekka Antero Tiainen (5. joulukuuta 1955 Uukuniemi – 27. huhtikuuta 2003 Lappeenranta) oli suomalainen moukarinheittäjä ja olympiavoittaja. Tiainen voitti kultaa Los Angelesin olympiakisoissa vuonna 1984 tuloksella 78,08 metriä. Tiainen voitti Suomen mestaruuden kuusi kertaa (vuosina 1977, 1979, 1981, 1984, 1987 ja 1990). Lisäksi hän sai viisi hopeaa ja kaksi pronssia. Ennätyksensä 81,52 hän heitti kesällä 1984, ja se säilyi Suomen ennätyksenä vuoteen 2002 asti, jolloin Olli-Pekka Karjalainen rikkoi sen. Kaikkiaan Tiainen paransi Suomen ennätystä kahdeksan kertaa.Suomen ennätysten kehitys Tilastopaja, viitattu 29.7.2020 Uransa jälkeen Tiainen toimi moukarinheiton valmentajana ja jääkiekon liigaseuran SaiPan fysiikkavalmentajana. Ammatiltaan hän oli poliisi ja toimi nuoremman ja vanhemman konstaapelin tehtävissä aina kuolemaansa saakka.Olympiavoittaja Juha Tiainen kuollut Tiainen kuoli virusperäiseen keuhkokuumeeseen huhtikuussa 2003 Lappeenrannassa.Suomen ainoan moukarikultamitalistin elämä ajautui sivuraiteelle Juha Tiainen on haudattu Uukuniemen Paakasalmen hautausmaalle, ja hänen hautakiveensä on kaiverrettu olympiarenkaat.Suomalaisen olympiavoittajan elämä päättyi surullisesti vuonna 2003 – kotipihassa sattunut tapaturma käänsi nousujohteisen uran ja epäilykset voitosta seurasivat vuosia == Saavutuksia == * olympiakultaa Los Angeles 1984 (moukarinheitto) * kymmenes sija olympialaisissa Moskova 1980 (Soulissa 1988 karsiutui finaalista) * yhdeksäs sija Helsingin MM-kisoissa 1983 * yhdeksäs sija Splitin EM-kisoissa 1990 * 6 SM-kultaa, 5 SM-hopeaa ja 2 SM-pronssia ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Ylen Elävä arkisto: Tiainen moukaroi kullan Losissa Luokka:Suomalaiset moukarinheittäjät Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Suomalaiset yleisurheiluvalmentajat Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Hedberg

Hedberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Anders Hedberg (s. 1951), ruotsalainen jääkiekkoilija * Doris Hedberg (s. 1936), ruotsalainen telinevoimistelija * Edwin Hedberg (s. 1994), ruotsalainen jääkiekkoilija * Frans Teodor Hedberg (1828–1908), ruotsalainen näytelmäkirjailija * Fredrik Gabriel Hedberg (1811–1893), suomalainen evankelisen herätysliikkeen perustaja * Gustaf Hartala, vuoteen 1935 Hedberg (1913–1950), suomalainen pesäpalloilija * Hillevi Hedberg-Tiilikainen, Hillevi Lalla (1944–2018), suomalainen muotoilija ja lasitaiteilija * Ingemar Hedberg (1920–2019), ruotsalainen ratameloja ja olympiamitalisti * Johan Erik Hedberg (1767–1823), suomalainen taidemaalari * Johan Hedberg (s. 1973), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti * John Hedberg (1840–1916), suomalainen toimittaja, metsänhoitaja ja kansanedustaja (Maalaisliitto) * Juuso Hedberg (1851–1919), suomalainen pappi ja kielimies * Kristina Hedberg (s. 1970), ruotsalainen toimittaja ja juontaja * Olle Hedberg (1899–1974), ruotsalainen kirjailija * Reinhold Hedberg (1862–1922), suomalainen pappi, kirjailija ja kansanedustaja (RKP) * Sami Hedberg (s. 1981), suomalainen koomikko * Tom Hedberg (s. 1999), ruotsalainen jääkiekkoilija * Tor Hedberg (1862–1931), ruotsalainen kirjailija * Zarah Leander oik. Sara Stina Hedberg (1907–1981), ruotsalainen näyttelijä ja laulaja.
Bayezid II

Bayezid II (1447/48 – 26. toukokuuta 1512) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1481 vuoteen 1512. Bayezid syntyi Demotikassa, Traakiassa. Mehmed II Valloittajan poikana Bayezid astui valtaan 1481 isänsä kuoltua. Isänsä tavoin hän oli itäisen ja läntisen kulttuurin suojelija ja toisin kuin monet muut sulttaanit, teki kovasti töitä taatakseen hyvän sisäpolitiikan, jonka takia hän saikin lisänimen ”Oikeus”. Koko hallituskautensa Bayezid kävi sotaa saadakseen venetsialaisten hallitseman Morean itselleen, tietäen että se oli avain Osmanien tulevaan meriherruuteen itäisellä Välimerellä. Viimeinen näistä sodista tapahtui 1501 ja jätti Mistran ja Monemvasian pääsitadellit Beayzidin haltuun. Bayezidin päällimmäinen ongelma oli hänen veljensä Cem, joka julisti itsensä sulttaaniksi ja haki sotilaallista tukea Rodoksen Johanniittain ritarikunnalta vuonna 1482. Lopulta ritarit luovuttivat Cemin paavi Innocentius VIII:lle vuonna 1489. Paavi suunnitteli käyttävänsä Cemiä hyväksi ajaakseen osmanit pois Euroopasta, mutta koska ristiretki ei kantanut hedelmää, Cem jäi vangiksi Roomaan. Vuonna 1492 Ranskan kuningas Kaarle VIII saapui Roomaan Italian sotaretkellään ja pakotti aiemmin samana vuonna paaviksi nousseen Aleksanteri VI:nnen luovuttamaan Cemin Ranskan armeijalle. Prinssi Cem kuoli lopulta Napolissa kaksi päivää sen jälkeen, kun Ranskan armeija oli saapunut sinne vuoden 1495 helmikuussa. Kapinat idässä, erityisesti Kizil Bashin kapina, vaivasivat suurinta osaa Bayezidin hallintokaudesta ja niitä usein tuki Persian šaahi Ismael, joka oli innokas šiialaisuuden levittäjä ja halusi heikentää osmanien valtaa. Osmanien valta todellakin oli uhattuna Anatoliassa tänä aikana ja muun muassa Bayezidin suur- visiiri Hadım Ali Pasha kuoli taistelussa kapinallisia vastaan vuonna 1511. Bayezid myös lähetti Osmanien laivaston Espanjaan 1492 hakemaan karkotettavia juutalaisia. Mehmed II:n suvaitsevamman kauden jälkeen Bayezid II painosti juutalaisia kääntymään muslimeiksi. Synagogia hävitettiin ja juutalaisten oli käytettävä heidät erottavia tunnuksia. 170 vuotta myöhemmin heidät karkotettiin Istanbulista, omaisuus takavarikoitiin ja synagogia poltettiin. 14\. syyskuuta 1509 Konstantinopoli vaurioitui maanjäristyksessä. Viimeisten vuosiensa aikana Bayezid joutui seuraamaan poikiensa Selimin ja Ahmedin valtataistelua. Ahmed, vanhempi veljistä, oli voittanut taistelun Karamanin turkkilaisia ja heidän Safavid-liittolaisiaan vastaan Vähässä-Aasiassa ja marssi nyt Konstantinopoliin riemusaattueessa. Pelätessään turvallisuutensa puolesta Selim järjesti Traakiassa vallankumouksen, jonka Bayezid kuitenkin tukahdutti, ja Selim joutui pakenemaan Krimille (1511). Tässä vaiheessa Bayezid alkoi pelätä, että Ahmed saattaisi yrittää tappaa hänet, ja kielsi häneltä pääsyn Konstantinopoliin. Selim palasi Krimiltä ja janitsaarien tuella löi ja teloitti Ahmedin. Bayezid luopui vallasta 25. huhtikuuta 1512 ja lähti Demotikaan mutta kuoli matkalla. Hänet on haudattu Bayezidin moskeijan viereen Istanbuliin. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Osmanien hallitsijat Luokka:1440-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1512 kuolleet
Henry Steel Olcott

Henry Steel Olcott (2. elokuuta 1832 - 17\. helmikuuta 1907), oli yhdysvaltalainen eversti, buddhalaisuuden uudistaja ja toinen Teosofisen Seuran perustajista. H.S. Olcott syntyi Yhdysvalloissa 1832 New Jerseyn osavaltiossa presbyteeriperheeseen. Lyhyiden opintojen jälkeen hän nuoruusvuosinaan suuntasi länteen rajaseutuja kohti. Saavuttuaan Ohioon 20 vuoden ikäisenä hän kääntyi spiritualistiksi. Hän tutustui myös orjuuden lakkauttamiseen, maanviljelyn uudistamiseen, naisten oikeuksiin, polttohautaukseen ja raittiusliikkeeseen. Yhdysvaltain sisällissodan aikana hän työskenteli armeijan palveluksessa, jossa yleni everstiksi, sekä presidentti Lincolnin salamurhaa tutkivassa komissiossa. Viimein New Yorkiin palattuaan hän elätti itsensä lehtimiehenä sekä vakuutusasianajajana. ==Liittyminen Teosofiseen Seuraan== Vuonna 1874 tutkiessaan tapausta, jossa henkien väitettiin aineellistuvan eräässä vermontilaisessa maalaistalossa, hän tutustui venäläiseen okkultistiin Helena Petrovna Blavatskyyn. Vuotta myöhemmin Olcott ja Blavatsky perustivat Teosofisen Seuran. Olcottista tuli seuran puheenjohtaja ja Blavatskysta sihteeri. == Vuodet Intiassa == Vuonna 1879 liikkeen johtajat matkustivat Intiaan Bombayhin. Pian tämän jälkeen heistä Wijanandan luostarissa Ceylonilla tapahtuneessa seremoniassa tuli ensimmäiset länsimaalaiset, jotka oli virallisesti vihitty buddhalaisiksi. Eversti Olcott kirjoitti kuuluisan "Buddhalaisen katekismuksensa", josta tuli hänen saarelle perustamiensa buddhalaiskoulujen tekstikirja. Vuonna 1882 Teosofisen Seuran päämaja siirrettiin nykyiselle paikalleen Adyariin Madrasissa. Intiaan palattuaan eversti Olcott kiinnitti huomionsa teosofisen liikkeen kehittämiseen ja johtamiseen liittyviin kysymyksiin. Hän alkoi suhtautua kriittisesti Blavatskyyn etenkin kun tämä kohtasi kasvavia huijausepäilyjä. Olcott halusi myös ottaa etäisyyttä ns, mahatmailmiöön, johon kuului, että Blavatsky esitti mystisten adeptien lähettävän paranormaalein keinoin mahatmakirjeitä, joissa ohjeistavat seuran asioita. Blavatskyn palattua Eurooppaan vuonna 1885 Olcott jäi Intiaan johtamaan Teosofisen Seuran päämajaa. Liike hajosi vuonna 1895 William Quan Judgen ja Olcottin erimielisyyksiin ja Judge vei mukanaan koko Yhdysvaltain osaston. Olcott kuoli Adyarissa Madrasissa, helmikuun 17. päivänä vuonna 1907, minkä jälkeen Teosofista Seuraa alkoi johtaa Annie Besant. == Teoksia == *Buddhalaisuuden kultaiset ohjeet *Näin puhui Buddha (ilmestynyt myös nimellä Buddhalainen katkismus) *The Life of Buddha and Its Lessons *Vanhoja päiväkirjan lehtiä, osat 1–6 ==Lähteet== ==Katso myös== * Teosofinen Seura ry. * Kansainvälinen Teosofinen Seura * Teosofinen liike == Aiheesta muualla == * Olcottin alkuperäisteoksien digiversioita www.hermeetikko.com e-kirjasto * The Life of Buddha and Its Lessons Gutenberg-projektissa. Luokka:Teosofit Luokka:Yhdysvaltalaiset uskonnolliset johtajat Luokka:Vuonna 1832 syntyneet Luokka:Vuonna 1907 kuolleet
Jouko Salomäki

Jouko Johannes Salomäki (s. 26. elokuuta 1962 Kauhajoki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut painija ja maan viimeisin painin olympiavoittaja. Hän paini finaalissa kaksi kylkiluuta murtuneena. Los Angelesin kisoja boikotoi kuitenkin Neuvostoliiton johdolla 14 maata. Itäblokin rintamaan kuului lukuisia huippupainijoita. Hän edusti seuratasolla Nurmon Jymyä. Nykyään Salomäki asuu Seinäjoen Nurmossa. Kilpauransa jälkeen Salomäki on toiminut useita vuosia yksityisyrittäjänä maansiirtokoneita myyvässä yrityksessä, painivalmentajana sekä kiertänyt helluntaiseurakunnissa kertomassa uskoon tulostaan. Salomäeltä leikattiin keväällä 2024 haima siinä ilmenneen syöpäkasvaimen vuoksi. == Saavutuksia == * olympiakultaa Los Angeles 1984 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 74 kg)Pihlaja 1994, s. 483. * MM-kultaa 1987 (74 kg)Pihlaja 1994, s. 489. ** MM-pronssia 1985 (74 kg) * EM-hopeaa 1987 (74 kg)Pihlaja 1994, s. 496. ** EM-pronssia 1986 (74 kg) * nuorten EM-kultaa 1982 (74 kg) * veteraanien MM-kultaa 2003 (85 kg) ** veteraanien MM-pronssia 2001 (76 kg) * SM-kultaa 1977 (52 kg), 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1987 ja 1989 (74 kg)Pihlaja 1994, s. 498, 500. == Dopingtapaus ja kavallustuomio == Salomäki kärähti hormonien salakuljetuksesta Helsinki-Vantaan lentoasemalla marraskuussa 1990, jolloin hän oli palaamassa kilpailumatkalta Viron Tartosta. Hänen laukustaan löytyi tullitarkastuksessa 300 tablettia ja 40 ampullia anabolisia steroideja. Salomäki väitti oikeudessa asianajajansa välityksellä, että hän ei tiennyt, kuinka hormonit olivat joutuneet hänen laukkuunsa. Salomäki väitti jonkun laittaneen hormonit hänen laukkuunsa joko hotellihuoneessa, hotellin aulassa, bussin vieressä tai lentokentällä. Oikeudessa kuultu todistaja, Salomäen kanssa samassa hotellihuoneessa asunut kilpailutoveri, ei uskonut Salomäen salakuljettaneen hormoneja. Hänen mukaansa hormonit saattoivat joutua Salomäen kassiin hotellissa, kun Salomäki nukkui huoneessa pois humalaansa. Selitykset eivät vakuuttaneet Painiliittoa ja oikeutta. Suomen Painiliitto asetti Salomäen marraskuussa 1990 kahden vuoden kilpailukieltoon. Sittemmin Vantaan kihlakunnanoikeus langetti lisäksi Salomäelle sakkotuomion hormonien salakuljetuksesta helmikuussa 1991. Salomäki tuomittiin Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeudessa huhtikuussa 2018 vuoden ja kuuden kuukauden ehdolliseen vankeuteen noin 300 000 euron törkeästä kavalluksesta. == Lähteet == * Salomaeki Jouko Johann (FIN) iat.uni-leipzig.de * Jouko Salomäki Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Ylen Elävä arkisto: Jouko Salomäki paini MM-kultaa Luokka:Suomalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Suomalaiset olympiavoittajat Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut suomalaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut painijat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Veli Roger

Roger Louis Schütz-Marsauche (12. toukokuuta 1915 - 16\. elokuuta 2005), yleisemmin Veli Roger () oli Taizé-luostariyhteisön perustaja. Roger syntyi ja eli ensimmäiset 25 vuotta Sveitsissä. Hän lähti äitinsä kotimaahan Ranskaan 1940, 25-vuotiaana, ja perusti Taizén kylään piilopaikan pakolaisille, jonne tuli muun muassa juutalaisia sodan aikana. Sodan jälkeen hänen luokseen tuli muita ja retriittiyhteisö perustettiin 1949. Roger halusi kehittää yhteisöä ekumeeniseksi ja kutsui mukaan sekä katolisia että protestantteja. 1960-luvulla yhteisöstä tuli suosittu nuorison keskuudessa. Suomessa muun muassa Anna-Maija Raittila teki taizé-yhteisöä tunnetuksi. Roger käytti suosiota hyväkseen ja vieraili Itä-Euroopassa puhumassa kristinuskosta. Roger kirjoitti kirjoja sekä yksin että yhdessä Äiti Teresan kanssa. Hän on saanut UNESCOn rauhankasvatuksen palkinnon (1988), Kaarle Suuren palkinnon (1989), Notre Dame -palkinnon kansainvälisen humanitaarisen palvelun vuoksi (1997) sekä Dignitas Humana -palkinnon vuodelta 2003. Hänet puukotti kuoliaaksi skitsofreniaa sairastanut 36-vuotias nainen Taizéssa, Sovituksen kirkossa 2500 pyhiinvaeltajan edessä. == Aiheesta muualla == *Taizen suomenkieliset sivut * Brother Roger's Funeral - Photogalleries Luokka:Uskonnolliset johtajat Luokka:Protestanttiset sääntökuntien ja luostariyhteisöjen jäsenet Luokka:Sveitsiläiset henkirikosten uhrit Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Väinö Tannerin säätiö

Väinö Tannerin säätiö perustettiin vuonna 1961 tukemaan erityisesti korkeakoulutasoista opiskelua. Se on nimetty poliitikko Väinö Tannerin mukaan. Ensimmäiset 25 vuotta säätiö kehitti opiskelija-asumista. Sillä oli opiskelija-asuntolat Helsingin Vallilassa ja Itäkeskuksessa. Opiskelija- asuntotarjonnan lisäännyttyä säätiö alkoi 1980-luvun lopulla keskittyä apurahojen jakamiseen erityisesti jatko-opintoihin ja nuorille tutkijoile. Vuosina 1989-1999 säätiö tuki yli kahtasataa nuorta tutkijaa akateemisissa jatko-opinnoissa. Lisäksi se tukee taiteilijoita, ja sillä on Mazzano Romanossa Italiassa taiteilija-ateljee ja kirjailijakoti. Vuonna 2000 säätiö perusti Tanner-palkinnon ja Tanner-Akatemian. Säätiö on aiemmin jakanut Muutoksentekijä-palkintoa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Väinö Tannerin Säätiön kotisivu Luokka:Suomalaiset säätiöt Luokka:Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
M/S Jupiter

M/S Jupiter (ent. Wellamo) oli vuonna 1975 Ranskassa Dubigeon-Normandien telakalla valmistunut autolautta, joka tilattiin Silja Linen osakasvarustamolle Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiölle. Alus asetettiin Helsinki–Tukholma-reitille yhdessä lähes samaan aikaan valmistuneen Rederi AB Svean M/S Svea Coronan kanssa. Wellamo palveli tällä reitillä aina vuoteen 1981, jolloin Finlandia korvasi sen. Alus kastettiin Jupiteriksi 1. joulukuuta 1998. Jupiter upposi Damrey-myrskyssä marraskuun alussa 2017 Quy Nhơnin vesillä. == Lähteet == * Valkeat laivat === Viitteet === Luokka:Autolautat Luokka:Tallink Siljan entiset alukset Luokka:Effoa
M/S Mega Smeralda

M/S Mega Smeralda (ent. Svea, Silja Karneval ja Color Festival) oli Silja Linen autolautta, joka oli käytössä Turku–Tukholma-reitillä vanhalla nimellä vuosina 1985–1992 ja uudella vuosina 1992–1994. Se on M/S Silja Festivalin sisaralus. Vuosina 1994–2007 alus oli Color Linen käytössä nimellä Color Festival. Alus myytiin marraskuussa 2007 italialaiselle Corsica Ferriesille ja sai nimekseen M/S Mega Smeralda. == Valmistus == Suomen Höyrylaiva osakeyhtiö tilasi aluksen 13. huhtikuuta 1983 Wärtsilän Hietalahden telakalta Helsingistä. Valmistumisen aikana aluksen tilaussopimus siirrettiin Tukholmaan rekisteröidylle Johnson Linelle. Sen köli laskettiin 12. huhtikuuta 1984 telakkanumerolla 470 ja alus laskettiin vesille 28. syyskuuta. Alus luovutettiin 7. toukokuuta 1985 Svea Line Finlandille. Se vuokrattiin Johnson Linelle ja kastettiin samana päivänä Sveaksi kumminaan Birgit Nilsson.faktaomfartyg.se == Palvelus == Alus oli esiteltävänä Gröna Lundin rannassa Tukholmassa 11. toukokuuta 1984 ja se asetettiin Silja Linen reitille Tukholmasta Maarianhaminan kautta Turkuun 13. toukokuuta. Alus myytiin Johnson Linelle 15. joulukuuta 1989. Aluksella havaittiin vika konehuoneessa sen saavuttua Turusta Tukholmaan 15. toukokuuta 1990. Vian korjaamisen jälkeen alus myytiin takaisin Svea Line Finlandille 15. elokuuta ja se vuokrattiin Johnson Linelle. Alus saapui 4. maaliskuuta 1992 Lloyds Werftille Bremerhaveniin modernisoitavaksi. Se kastettiin 31. maaliskuuta Silja Karnevaliksi ja alus palasi palvelukseen 7. huhtikuuta. Alus asetettiin 13. huhtikuuta reitille Tukholma–Maarianhamina–Turku. Aluksen myymisestä Color Linelle tehtiin periaatepäätös 15. lokakuuta 1993 ja alus saapui 30. maaliskuuta 1994 viimeisen kerran Turkuun. Alus lähti maaliskuun viimeisenä päivänä Turusta Göteborgiin, jossa se siirrettiin 2. huhtikuuta telakalle. Alus myytiin 6. huhtikuuta Osloon rekisteröidylle Color Line ASA:lle, joka siirsi aluksen Color Line Marine AS:lle Sandefjordiin. Alus lähti 24. huhtikuuta Göteborgista Hirtshalsiin, jonne se saapui koeajolla 25. huhtikuuta ja alus saapui seuraavana päivänä Fredrikshavniin. Aluksella oli avoimet ovet 26.–27. huhtikuuta Ålborgissa Tanskassa, mistä se lähti Osloon. Aluksen saavuttua Osloon 28. huhtikuuta se kastettiin Color Festivaliksi. Alus aloitti liikennöinnin Oslosta Hirtshalsiin 29. huhtikuuta. 22\. helmikuuta 2002 Color Festival törmäsi aallonmurtajaan juuri ennen Hirtshalsin satamaa kovalla merenkäynnillä, ja yksi potkuri vaurioitui. Color Festival vietiin Blohm & Vossin telakalle Hampuriin, josta se palasi liikenteeseen 7. maaliskuuta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tallink Siljan entiset alukset
Veeti

Veeti on suomalaisen miehen etunimi. Veeti on suomalainen muunnos Ferdinandista ja Fredrikistä. Veeti on viettänyt nimipäivää 3. huhtikuuta vuodesta 2005. Vielä 1990-luvulla Veeti oli harvinainen nimi mutta on sittemmin huomattavasti yleistynyt. Vuonna 2005 Veeti annettiin nimeksi 492 pojalle ja oli Suomen suosituin syntyneille pojille annettu ensimmäinen etunimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan noin 8 470 henkilöä on saanut nimekseen Veeti. == Tunnettuja Veeti- nimisiä == * Veeti Hietaniemi (s. 2003), jääkiekkoilija * Veeti Häätylä (s. 2004), futsalpelaaja * Veeti Kallio (s. 1966), laulaja ja näyttelijä * Veeti Kettunen (s. 2003), pesäpalloilija * Veeti Kokko (s. 2003), pesäpalloilija * Veeti Kuhta (s. 2002), jääkiekkoilija * Veeti Lahtinen (s. 1999), futsalpelaaja * Veeti Lankinen, (s. 2001), pesäpalloilija * Veeti Louhivaara (s. 2006), jääkiekkomaalivahti * Veeti Nikkinen (s. 2002), lentopalloilija * Veeti Vainio (s. 1997), jääkiekkoilija * Veeti Vuorio (s. 1996), jääkiekkoilija * Veeti Väisänen (s. 2006), jääkiekkoilija * Veeti, Perämerellä 2006 havaittu ryhävalas == Kuvitteellisia Veetejä == * Veeti Susimaa, televisiosarjassa Uusi päivä == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Etunimet
Rosella

Rosella voi viitata seuraaviin: * M/S Rosella, Viking Linen matkustaja- autolautta * rosellat, papukaijoihin kuuluva lintusuku.
Mariella

Mariella on naisen etunimi. Se on Maria-nimen italialainen hyväily- eli deminutiivimuoto. Suomalaisten etunimenä Mariella on alkanut yleistyä 1900-luvun jälkipuoliskolla. Nimi saatetaan Suomessa hahmottaa Marin ja Ellan yhdistelmäksi. Elokuuhun 2023 mennessä Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on kirjattu noin 1 160 Mariellaa. Mariellalla ei ole nimipäivää almanakassa. == Tunnettuja Marielloja == * Mariella Bettineschi (s. 1948), italialainen kuvanveistäjä * Mariella Lindén (s. 1950), suomalainen kirjailija ja feministi * Mariella Mularoni (s. 1962), sanmarinolainen poliitikko * Mariella Voglreiter (s. 1989), itävaltalainen alppihiihtäjä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Etunimien taivutus: Mariella (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu) Luokka:Etunimet
Andrea Doria

Andrea Doria voi tarkoittaa seuraavia: *Andrea Doria (1466–1560), genovalainen kondottieeri ja amiraali *SS Andrea Doria, höyrylaiva, joka upposi 1956 törmättyään M/S Stockholmin kanssa *Andrea Dorian salaisuus, teos jonka ovat kirjoittaneet Clive Cussler ja Paul Kemprecos (WSOY 1999) ;Italian laivasto *RN Andrea Doria (1885), Ruggiero di Lauria -luokan taistelulaiva *Andrea Doria -luokka (taistelulaiva), taistelulaivaluokka *RN Andrea Doria (1913), Andrea Doria -luokan taistelulaiva *Andrea Doria -luokka (risteilijä), helikopteriristeilijäluokka *Andrea Doria (1964), Andrea Doria -luokan helikopteriristeilijä *Andrea Doria (2005), Orrizonte-luokan fregatti