EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Royal Society of Literature

Royal Society of Literature (RSL) on vuonna 1820 kuningas Yrjö IV:n suojeluksessa perustettu brittiläinen kirjallisuusseura. Sen suojelijana toimii kuningatar Camilla ja puheenjohtajana kirjailija Bernardine Evaristo. Seuran jäseniä olivat muun muassa Samuel Taylor Coleridge, Thomas Hardy, George Meredith, Edmund Gosse, Henry James, Joseph Conrad, William Butler Yeats, George Bernard Shaw, Rudyard Kipling ja T. S. Eliot. Vuosittain valitaan 30 uutta jäsentä. 2020-luvulla seuran jäsenistöä on pyritty monipuolistamaan. Seura jakaa muun muassa erilaisia palkintoja kirjailijoille. Sen korkein kunnianosoitus on companion of literature -arvonimi, joka voi olla kerrallaan 12 kirjailijalla. Se on myönnetty viimeksi muun muassa Anita Desaiille, Kazuo Ishigurolle, Hilary Mantelille, Edna O’Brienille, Philip Pullmanille, Colin Thubronille, Brian Frielille, Margaret Atwoodille, Alice Munrolle, Michael Fraynille ja Tom Stoppardille. Seuran toimisto sijaitsee Somerset Housesssa, Lontoossa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Royal Society of Literaturen verkkosivut Luokka:Brittiläiset järjestöt Luokka:Kirjallisuusseurat Luokka:Brittiläinen kirjallisuus
Wimbledonin tennisturnaus 2023 – miesten kaksinpeli

Carlos Alcaraz voitti ensimmäistä kertaa wimbledonin. == Kaavio == Loppukierrokset Luokka:Wimbledonin tennisturnaukset vuosittain Luokka:Vuoden 2023 tennis
Kailen Sheridan

Kailen Mary Iacovoni Sheridan (s. 16. heinäkuuta 1995) on kanadalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut Kanadan naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua 35 maaottelua, joista ensimmäisen maaliskuussa 2016. Hän kuului Kanadan joukkueeseen MM- kilpailuissa 2019 mutta jäi varamaalivahdiksi. Hän voitti olympiakultaa Tokiossa 2021 ja pääsi pelaamaan kahdessa alkulohko-ottelussa. Tokion olympialaisten jälkeen hän on noussut maajoukkueen ykkösmaalivahdiksi Stephanie Labbén ilmoitettua uransa päättymisestä. Sheridan edusti Yhdysvalloissa vuoden 2021 loppuun saakka Sky Blueta, joka muutti ennen kautta 2021 nimensä NJ/NY Gothamiksi. Kaudesta 2022 alkaen hän on edustanut San Diego Wavea. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kansanäänestys Narvan ja Sillamäen autonomiasta

Kansanäänestys Narvan ja Sillamäen autonomiasta 1993 oli Virossa Narvan ja Sillamäen alueilla 16. heinäkuuta – 17. heinäkuuta 1993 järjestetty epävirallinen kansanäänestys siitä, tulisiko Itä-Virumaan vironvenäläiselle väestölle luoda kansallinen itsehallinto. Kansanäänestysksen keskeisimmät poliittiset vaikuttajat olivat entiset kommunistipoliitikot Vladimir Malkovski ja Juri Mišin. Kansanäänestyksen takana oli Narvan alueen taloudellinen riippuvaisuus Leningradin alueen markkinoista etenkin, kun Viro oli ottanut käyttöön kruunun ja Venäjän rupla oli menettämässä arvonsa, mikä nähtiin Narvan alueella taloudellisena haasteena . Myöskään Venäjän federaatio ei tukenut kansanäänestystä, koska Venäjän presidentti Boris Jeltsin oli itse joutunut valtataisteluun Venäjän duuman puheenjohtajan Ruslan Hasbulatovin kanssa. Venäjän armeijalla ei ollut tukikohtia Itä-Virumaalla, joten sotilaallinen väliintulo ei ollut myöskään mahdollinen. Kansanäänestyksessä 97 prosenttia narvalaisista ja 98,6 prosenttia sillamäeläisistä kannatti autonomiaa. Viron oikeuskansleri kuitenkin kumosi kansanäänestyksen tuloksen, koska Viron lainsäädännön mukaan Viron paikallishallinnolla ei ollut oikeutta järjestää omia äänestyksiä. Viron pääministeri Mart Laar kirjoittaa muistelmissaan, että kansanäänestystä olisi ajanut tuolloin Pietarin kaupungin palveluksessa ollut Vladimir Putin, joka olisi halunnut siirtää Narvaan venäläisjoukkoja, mutta Venäjän presidentti Boris Jeltsin ei antanut siihen lupaa. ==Lähteet== Luokka:Narvan historia Luokka:1993 Luokka:Viron kansanäänestykset
Vilhelm Andreas Wexelsen

Vilhelm Andreas Wexelsen (5. kesäkuuta 1849 Klæbu – 19. heinäkuuta 1909 Trondheim) oli norjalainen pappi ja poliitikko. Hän toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä vuosina 1891–1892 sekä 1898–1903. Vuodesta 1905 hän oli Trondheimin piispa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjan opetusministerit Luokka:Norjalaiset piispat Luokka:Norjalaiset teologit Luokka:Vuonna 1849 syntyneet Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Henning Leo

Henning Leo (1885–1953) oli ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ammattiyhdistysmies. Hän oli alun perin veturinkuljettaja ja toimi Ruotsin liikenne- ja viestintäministerinä vuosina 1932–1936. Vuosina 1936–1950 hän johti Ruotsin rakennushallitusta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Ruotsin ministerit Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1953 kuolleet
Rutka Laskier

pienoiskuva|Rutka Laskier kuvassa vasemmalla Rutka Laskier (12. kesäkuuta 1929 Krakova, Puola – 1943 Auschwitz) oli puolanjuutalainen nainen, joka dokumentoi elämäänsä päiväkirjaansa vuonna 1943 kolmen kuukauden ajalta. Puolan Będzinissä asunut Laskier kuoli Auschwitzin keskitysleirillä samana vuonna. Hänen puolankielinen päiväkirjansa alkaa 19. tammikuuta ja päättyy 24. huhtikuuta 1943. Laskier piilotti päiväkirjansa kotitalonsa lattialautojen alle, ja hänen puolalainen ystävänsä Stanislawa Sapinska varjeli sitä vuosikymmenien ajan. Päiväkirja nousi julkisuuteen vuonna 2007, jolloin Sapinskan sisarenpoika suostutteli hänet julkistamaan teoksen. Päiväkirja luovutettiin Yad Vashemille, joka julkaisi sen englanniksi ja hepreaksi. Päiväkirjan julkistamistilaisuuteen osallistuivat Stanislawa Sapinska, Israelin Puolan-lähettiläs David Peleg, Rutka Laskierin Israelissa asuva sisarpuoli Zahava Scherz, Zaglebie World Organization -järjestön edustaja Avraham Green ja Yad Vashemin Avner Shalev. Päiväkirja on käännetty 12 kielelle. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset henkilöt Luokka:Holokaustissa kuolleet Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Goldberg–Shprintzenin oireyhtymä

Goldberg–Shprintzenin oireyhtymä eli Goldberg–Shprintzenin megakoolonoireyhtymä on erittäin harvinainen geneettinen oireyhtymä.Johanna Rintahaka, Goldberg-Shprintzenin megakoolon Tukiliitto 24.10.2022, viitattu 18.7.2023 Goldberg–Shprintzenin oireyhtymässä mikrokefalia ja Hirschsprungin tauti ilmenevät usein jo vastasyntyneisyysaikana. Suolisto-oireet vaihtelevat henkeä uhkaavasta suolitukoksesta krooniseen ummetukseen. Luonteenomaisia Goldberg–Shprintzenin oireyhtymälle ovat myös kasvojen epämuodostumat. Oireyhtymään liittyvät kasvonpiirteet ovat joiltain osin todettavissa jo vastasyntyneellä, mutta ne korostuvat kasvun myötä. Näihin kasvonpiirteisiin kuuluvat muiden muassa otsan kaltevuus, hypertelorismi, ptoosi, kääntynyt alahuuli, paksu vako nenän ja ylähuulen välillä sekä leuan terävyys. Muitakin ulkonäköpoikkeavuuksia saattaa esiintyä. Kädet voivat olla pienet, sormet lyhyet ja pikkusormi käyrä. Myös jalkojen kaariholvien poikkeuksellista mataluutta on kuvattu. Oireyhtymään voi liittyä kuuden tai useamman hampaan puuttuminen (oligodontia). Isoaivojen poikkeavuuksia havaitaan osalla potilaista. Goldberg–Shprintzenin oireyhtymä aiheuttaa aina hypotonian sekä motorisen ja kielellisen kehitysviiveen. Oirekuvaan kuuluu myös kehitysvamma, joka vaikeusasteeltaan vaihtelee keskivaikeasta vaikeaan. Sairastuneilla voi olla silmiin liittyviä ongelmia, kuten synnynnäinen glaukooma, kaukotaitteisuus, suurisilmäisyys ja kolobooma. Joskus aortta- ja kammioläpät ovat puutteellisesti kehittyneet. Miespuolisilla potilailla on esiintynyt piilokiveksisyyttä. Virtsateiden mahdollisiin poikkeavuuksiin kuuluvat monirakkulainen dysplasia ja vesikoureteraalinen refluksi. Goldberg–Shprintzenin oireyhtymään saattaa joskus liittyä luustomuutoksia, kuten lyhytkasvuisuutta, skolioosia ja reisiluun kaulan eteenkallistuma. Goldberg–Shprintzenin oireyhtymää aiheuttavat kromosomissa 10 sijaitsevan KIF1BP-geenin mutaatiot. Oireyhtymällä on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Sitä esiintyy arviolta vain alle yhdellä elävänä syntyneellä lapsella miljoonasta. Diagnoosiin päästään oirekuvan ja geenitutkimuksen pohjalta. Erotusdiagnostisesti huomionarvoisia tiloja ovat Mowat–Wilsonin oireyhtymä ja Baraitser–Winterin oireyhtymä. Goldberg–Shprintzenin oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Oireyhtymän kuvasivat ensimmäisinä R. B. Goldberg ja R. J. Shprintzen vuonna 1981. == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
Shprintzen–Goldbergin oireyhtymä

Shprintzen–Goldbergin oireyhtymä on erittäin harvinainen geneettinen oireyhtymä, joka aiheuttaa luusto- ja sidekudosmuutoksia sekä kehitysvammaisuutta.Johanna Rintahaka, Shprintzen-Goldbergin oireyhtymä Tukiliitto 6.3.2023, viitattu 18.7.2023 Shprintzen–Goldbergin oireyhtymälle tyypillisiin luustomuutoksiin kuuluvat esimerkiksi kraniosynostoosi ja kasvojen luissa ilmenevät luutumishäiriöt. Potilailla on myös harju- ja kuopparintaisuutta, skolioosia ja nivelten yliliikkuvuutta. Heillä on tyypillisesti marfanoidinen olemus. Sormet voivat olla hyvin hoikat ja raajat epätavallisen pitkät. Napatyriä on myös esiintynyt. Shprintzen–Goldbergin oireyhtymään liittyy usein poikkeavia kasvonpiirteitä, joille ominaisia ovat hypertelorismi, eksoftalmus, korkea ja kaareva kitalaki sekä pieni leuka. Usein syntymä tapahtuu laskettuun aikaan eivätkä vastasyntyneiden paino, pituus ja päänympärys poikkea normaalijakaumusta. Lapsuudessa todetaan usein hypotonia sekä motorisia ja kognitiivisia kehitysviiveitä. Oireyhtymään kuuluva kehitysvammaisuus on ollut lievää tai keskivaikeaa. Oireyhtymään saattaa joskus liittyä hydrokefalia. Sen muita piirteitä voivat olla sydämen poikkeavuudet. Shprintzen–Goldbergin oireyhtymä johtuu erilaisista mutaatioista kromosomissa 1 sijaitsevasta SKI-geenissä. Joskus mutaatio ilmenee myös muissa geeneissä. Eräissä tapauksissa taudin taustalla oleva geenivirhe on jäänyt tunnistamatta. Shprintzen–Goldbergin oireyhtymä on useimmiten johtunut sporadisesta uudesta mutaatiosta, mutta sillä on autosomaalinen, vallitseva periytymistapa. Oireyhtymän esiintyvyys on arviolta vain alle yksi miljoonasta. Oirekuvassa on huomattavia samankaltaisuuksia Marfanin ja Loeys–Dietzin oireyhtymien kanssa. Shprintzen–Goldbergin oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Se koostuu kirurgisista menetelmistä sekä fysio-, toiminta- ja puheterapian tarjoamasta tuesta. Potilaiden elinikää saattavat lyhentää mahdolliset sydämeen liittyvät tai muut komplikaatiot. Shprintzen–Goldbergin oireyhtymän kuvasivat ensimmäisinä vuonna 1982 Robert J. Shprintzen ja Rosalie B. Goldberg. == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
St. Olavs gate

St. Olavs gate on Oslossa St. Hanshaugenin kaupunginosassa sijaitseva katu, joka ulottuu Ullevålsveieniltä Wergelandsveienille. Se on nimetty Norjan kansallispyhimyksen Pyhän Olavin mukaan. ==Kuvia== Kunstindustrimuseet.JPG|St. Olavs gate 1: Entinen taideteollisuusmuseo, nykyisin rakennus on Edvard Munch -lukion käytössä. 2011-07-23 Oslo reptilpark.jpg|St. Olavs gate 2:ssa toimii Norjan ainoa matelijatarha. Rakennus on vuodelta 1882. St Olavs gt 21C.jpg|St. Olavs gate 21: Vietnamin suurlähetystö. FIladelfia-St.Olavsgate-20080316.jpg|St. Olavs gate 24: Helluntailaisten Filadelfiakirkko. Humanismens hus.JPG|St. Olavs gate 27: Täällä Rikard Nordraak sävelsi Norjan kansallislaulun. Centralkirken Oslo.JPG|St. Olavs gate 28: Centralkirken, metodistien pääkirkko Oslossa (Trygve ja Ørn Klingenberg, 1961) Thon Hotel Europa, Oslo.jpg|St, Olavs gate 31: Thon Hotel Europa (Reidar Arnesen, 1935) Norges geografiske oppmåling I.jpg|St. Olavs gate 32: Norjan karttakeskuksen (tuolloinen Norges Geografiske Oppmåling) entinen pääkonttori (Wilhelm von Hanno, 1880). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oslon kadut
Gina Krog

Jørgine Anna Sverdrup Krog (20. kesäkuuta 1847 Flakstad – 14. huhtikuuta 1916 Kristiania) oli norjalainen toimittaja ja poliitikko sekä aikansa merkittävimpiin kuulunut naisasianainen. Hän oli mukana perustamassa neljää eri naisten oikeuksia ajanutta yhdistystä, muun muassa Norjan naisasialiittoa vuonna 1884, ja ajoi naisille äänioikeutta. Kuoltuaan vuonna 1916 hänestä tuli ensimmäinen nainen, jolle Norjan valtio kustansi hautajaiset. ==Elämä ja ura== Krog syntyi Pohjois-Norjan Flakstadissa ja muutti Kristianiaan (nyk. Oslo), jossa kävi tyttökoulun. Hänellä ei ollut muuta muodollista koulutusta, mutta hän opiskeli itsenäisesti kieliä ja kirjallisuutta sekä antoi yksityisopetusta. Vuonna 1880 hän matkusti Isoon-Britanniaan, jossa hän tutustui naisasialiikkeen toimintaan. Hän tapasi suffragettien johtajan Millicent Fawcettin ja kirjoitti raportteja, jotka hän lähetti norjalaisiin lehtiin. Norjaan palattuaan hän omistautui kokonaan naisten äänioikeuden saavuttamiselle, ja vuonna 1884 hän perusti yhdessä Hagbard Bernerin kanssa Norjan naisasialiiton. Heille tuli kuitenkin kiistaa, sillä Berner oli paljon Krogia maltillisempi uudistaja ja sai ajettua yhdistykselle läpi ohjelman, joka ei edellyttänyt naisille äänioikeutta. Tämän takia Krog perusti uuden yhdistyksen nimeltä Kvinnestemmerettsforening, jota hän johti vuoteen 1897. Tästäkin yhdistyksestä hän erosi sen luovuttua yhtäläisestä äänioikeusvaatimuksesta. Vuonna 1898 Krog perusti kolmannen yhdistyksensä, Landskvinnestemmerettsforeningenin, yhdessä Fredrikke Marie Qwamin kanssa. Viisitoista vuotta myöhemmin naiset saivat Norjassa äänioikeuden. Krog päätoimitti vuosina 1887–1916 Norjan naisasialiiton lehteä Nylændeä. Naisasian lisäksi Krog otti kantaa muihinkin yhteiskunnallisiin asioihin. Vuonna 1901 hän tuki voimakkaasti Johan Castbergin ehdottamia avioliiton ulkopuolisten lasten oikeuksia parantaneita lakeja ("de castbergske barnelover"). Krog kuului Venstre-puolueeseen, ja hänet valittiin sen keskushallitukseen vuonna 1909. Norske kvinners nasjonalråd.jpg|Krog perustamansa Norske kvnners nasjonalråd -yhdistyksen kokouksessa vuonna 1904. Kuvassa vasemmalta Karen Gude Koht, Fredrikke Marie Qwam, Krog, Betzy Kjeldsberg ja Katti Anker Møller. Gina Krog and Randi Blehr.jpg|Gina Krog ja Randi Blehr ministereiksi puettuina Gustav Lærumin pilapiirroksessa vuodelta 1907. VFG GinaKrog01.JPG|Gina Krogin hautamuistomerkki Vår Frelsers -hautausmaalla Oslossa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset feministit Luokka:Norjalaiset poliitikot Luokka:Norjalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1847 syntyneet Luokka:Vuonna 1916 kuolleet
Juha Himanka

Juha Himanka (s. 1967) on suomalainen filosofi, joka työskentelee Lapin yliopistossa. Hänen julkaisemiaan teoksia ovat Se ei sittenkään pyöri – johdatus mannermaiseen filosofiaan ja Filosofia ja tämä elämä. Teoksessaan Filosofia ja tämä elämä hän vertaa filosofiaa luonnontieteisiin. Hänen tutkimuksensa ovat suuntautuneet eniten fenomenologiaan, missä erityisesti Himankan tutkima henkilö on ollut Edmund Husserl. Lisäksi Himanka on tutkinut filosofian opetusta yliopistoissa ja korkeakouluissa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bernin klubi

Bernin klubi (Club de Berne) on läntisen Euroopan tiedustelupalveluiden päälliköiden yhteenliittymä ja yhteistyöfoorumi, joka koordinoi turvallisuusuhkien torjuntaa. Se ei ole virallinen organisaatio eikä alisteinen millekään kansanväliselle rakenteelle. Bernin klubi keskittyy vakoilun ja terrorismin torjuntaan, ja sen toimintamuotoja ovat kokoukset kaksi kertaa vuodessa sekä eri tarkoituksia varten perustetut informaatioverkostot. == Historia == Sveitsiläisen Bernin kaupungin mukaan nimetty Euroopan tiedustelupalveluiden liittouma sai alkunsa vuonna 1965 EEC:n kuuden perustajavaltion tiedustelujohtajien kokoontumisista. Britannia tuli sen jäseneksi vuonna 1968 ja Sveitsi vuonna 1971. Myöhemmin jäseniksi on kutsuttu muun muassa kaikki Pohjoismaat. Suojelupoliisin päällikkö Eero Kekomäki osallistui Bernin klubin kokoukseen ensimmäistä kertaa syksyllä vuonna 1993. Vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen perustettiin ikään kuin Bernin klubin kasvoiksi Counter Terrorism Group (CTG), johon kuuluvat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden lisäksi Sveitsi ja Norja. CTG toimii viestin välittäjänä Bernin klubin ja EU:n välillä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * About CTG * The Club de Berne: a black box of growing intelligence cooperation - about:intel Luokka:Tiedustelu
Tuhmajoki

Tuhmajoki on Keski-Suomen Saarijärvellä virtaava noin kaksi kilometriä pitkä joki, alkaa Tuhmalammesta ja laskee Kalmarinselkään. Joki muodostaa Saarijärven reitin pääuoman keskijuoksun osuuden. == Joen kulku == Jo yläpuolinen Tuhmalampi on kapea järvi, jonka koillispään kapeneva Kaihlalahti muuttuu 70–180 metriä leveäksi Tuhmajoeksi. Joen niskalla on vedenpinnan korkeus 131,7 metriä mpy. Sen rannat ovat vuorotellen Länsi-Kalmarin peltomaata ja metsämaata. Joen kaltevuus jyrkkenee 850 metrin jälkeen Tuhmakoskeksi, joka on kartan mukaan yli 400 metriä pitkä. Koski alkaa maantiesillan kohdalla. Kosken alla on vedenpinnan korkeus 130,6 metriä mpy. Kosken alla on kaksi saarta, jotka ovat pieniä luotoja. Joki mutkittelee alajuoksulla kolmesti ja samalla se kapenee. Kapeimmassa kohdassa on joki noin 25 metriä leveä. Joki laskee Kalmarinselän länsirantaan, jossa vedenpinnan korkeus on 129,8 metriä mpy. Joelle kertyy pudotusta 1,9 metriä. == Hydrologiaa == Tuhmajoki sijaitsee Kymijoen vesistössä (14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kalmarinselän alueeseen (14.623) se kuuluu. Joen valuma-alueen pinta-alaa ei ole tiedossa, mutta sen suuruus voidaan likimain arvioida. Kalmarinselän alueen (14.623) valuma-alue on 1 787,84 neliökilometriä. Siihen kuuluu kuitenkin Kalmarinselkä (7,05 km²), sen lähialueet ja Saukonpuron valuma-alue (14.628, 51,91 km²). Joen valuma-alue olisi nämä alueet pois lukien 1 728,88 neliökilometriä, joka sekin on liian suuri arvo. Valuma-alueen likiarvoksi voidaan ilmoittaa noin 1 700 neliökilometriä. Joen virtaama on Tuhmakosken Vesihallituksen vuonna 1977 julkaistun Koski-inventoinnin mukaan noin 13,6 kuutiometriä sekunnissa. == Historiaa == Vuonna 1977 julkaistussa Vesihallituksen Koski-inventoinnissa ilmoitetaan Tuhmakosken tietoja. Se on 120 metriä pitkä, 40 metriä leveä ja sen pudotus on 1,1 metriä. Koskessa on toiminut ainakin vesimylly. == Luontoarvoja == Joki sisältyy vuodesta 2016 alkaen valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin. Joen rantavyöhykkeitä on merkitty mukaan Saarijärven reitin Natura 2000- hankkeen suojelualueeseen (FI0900025, 1 534 hehtaaria), jolla pyritään suojelemaan joen rantoja. Suojeluun on otettu joen keskijuoksulta Tuhmakosken kummatkin rannat ja Hulamapuron suiston ympäristöä. == Katso myös == * Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista == Huomioita == == Lähteet == Luokka:Suomen joet Luokka:Saarijärven joet Luokka:Mahlunjärven alue Luokka:Saarijärven reitti
Suora Broadcast

Suora Broadcast (vuoteen 2021 asti Streamteam Nordic) on suomalainen televisiotuotantoyhtiö, joka keskittyy urheilulähetysten monikameratuotantoihin. Suora on ylivieskalaislähtöinen perheyritys, ja sen päätoimipisteet sijaitsevat Helsingin Länsi-Pasilassa ja Vallilassa. == Historia == Yritys perustettiin vuonna 2006 nimellä Streamteam Nordic aluksi raviurheilun nettistriimaukseen. Vuonna 2012 yritys perusti ravituotantojen etäohjauskeskuksen Ouluun. Vuonna 2016 Streamteam osti Tuotantotalo Wernen koko osakekannan ja aloitti jääkiekkolähetysten tuotannon. Kaksi vuotta myöhemmin Streamteam perusti Iso Pajan tiloihin Jääkiekon SM-liigan etätuotantokeskuksen, jossa sijaitsee myös videotuomarien tilat. Vuonna 2021 yrityksen uudeksi nimeksi tuli Suora Broadcast, ja se laajensi tuotantoaan koripallo-otteluihin. Vuonna 2022 Suora sai uudet toimitilat Helsingin Vallilasta Fredriksberg-toimistotalosta. Samana vuonna Suora siirtyi yrityskaupassa ruotsalaisen DMC Productionin omistukseen. == Kritiikki == Syksyllä 2022 uutisoitiin Suoran leikanneen rajusti henkilöstökulujaan, mikä oli johtanut kokemattomien työntekijöiden palkkaamiseen ja heikkoon laatuun Jääkiekon SM-liigan lähetyksissä. Kritiikkiä saivat etenkin ohjaus- ja äänityö sekä hidastukset. Yritykselle työskentelyn lopettanut ohjaaja kertoi Suoran laskeneen lähetyskohtaisia palkkioita yli 40 prosenttia. Suoran toimitusjohtaja Johanna Koskela ei vastannut tiedotusvälineiden kysymyksiin puhelimitse, mutta totesi sähköpostilla muun muassa ”korona-ajan epävarmuuden näkyneen osaajapulana”. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset televisiotuotantoyhtiöt Luokka:Suomalaiset perheyritykset
Savannitöyhtöviheltäjä

Savannitöyhtöviheltäjä (Oreoica gutturalis) on tupsuviheltäjiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Australiassa. == Koko ja ulkonäkö == Savannitöyhtöviheltäjä kasvaa 19-23 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Koiraan päälaen töyhtö, rinta ja otsasta rintaan ulottuva juova ovat mustat. Otsa ja kurkku ovat valkoiset. Selkä ja siivet ovat harmahtavan ruskeat. Savannitöyhtöviheltäjänaaras on päästään selästään ja siivistään harmahtavan ruskea ja vatsastaan vaaleamman ruskea. == Levinneisyys ja elintavat == Savannitöyhtöviheltäjää tavataan lähes koko Australiassa lukuun ottamatta pohjoisen ja idän rannikkoalueita. Lajin elinympäristöä ovat kuivat metsät ja pensaikot. Lintu liikkuu useimmiten yksittäin, ja sen ravintoa ovat hyönteiset ja siemenet. Joskus se liittyy sekaparviin. Savannitöyhtöviheltäjän pesimäkausi on elokuusta joulukuulle. Kuppimainen pesä on puussa, ja naaras munii yhdestä neljään munaa. == Lähteet == Luokka:Varpuslinnut
Luhtaanmäen kivisilta

Luhtaanmäen kivisilta on Luhtaanmäenjoen ylittävä kivinen holvisilta Vantaalla. Se sijaitsee Luhtaanmäentien ja Hämeenlinnanväylän välissä Keimolan ja Luhtaanmäen kaupunginosien rajalla. Silta on rakennettu 1890-luvulla. Se on aiemmin ollut tieliikennekäytössä. Luhtaanmäen silta on Vantaan rakennusperintökohde ja yksi kolmesta Vantaalla säilyneestä historiallisesta kivisillasta Brobackan kivisillan ja Hakkilan kivisillan ohella. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Vantaan kevyen liikenteen sillat Luokka:Suomen kivisillat Luokka:Holvisillat Luokka:Luhtaanmäki Luokka:Vantaan historia Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Olivia DeJonge

Olivia DeJonge (s. 30. huhtikuuta 1998 Melbourne) on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan draamasarjassa Hiding (2015) ja Netflix-sarjassa The Society (2019). == Elämäkerta == DeJonge syntyi Melbournessa Victoriassa, Robynin ja Rob DeJongen tytär, liikemies. Hän muutti Perthiin, Länsi-Australiaan vanhempiensa kanssa viisivuotiaana, missä hän varttui Peppermint Grovessa. Hän on opiskellut Presbyterian Ladies' Collegessa Perthissä. == Filmografia == === Elokuvat === Vuosi Nimi Rooli 2014 The Sisterhood of Night Lavinia Hall 2015 The Visit Becca 2016 Scare Campaign Abby 2016 Better Watch Out Ashley 2018 Undertow Angie 2019 Stray Dolls Dallas 2019 Josie & Jack Josie 2022 Elvis Priscilla Presley === Televisiosarjat === Vuosi Nimi Rooli 2015 Hiding Shaneen Quigg / Tara Swift 2017 Will Alice Burbage 2018 Undertow Angie 2019 The Society Elle 2022 The Staircase Caitlin Atwater == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Australialaiset näyttelijät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Urheilupesu

Urheilupesu () on propagandan muoto, jossa valtiot tai muut organisaatiot käyttävät urheilua eri tavoin parantaakseen mainettaan. Tunnettu nykyajan esimerkki urheilupesusta on suurten urheilutapahtumien järjestäminen autoritäärisissä ja huonojen ihmisoikeuksien maissa, jolloin hallinto pyrkii esittämään itsensä positiivisemmassa valossa. Suuret yritykset pyrkivät myös tuomaan itselleen positiivista julkisuutta sponsoroimalla urheilutapahtumia ja varakkaat yksilöt omistamalla urheiluseuroja. Kansainvälisesti urheilupesua voidaan pitää pehmeän vallankäytön muotona. Urheilupesu-käsite on syntynyt samoista lähtökohdista kuin viherpesu ja pinkkipesu. Englanninkielistä termiä sportswashing alettiin käyttää 2010-luvulla. Varhainen esimerkki urheilupesusta on Natsi-Saksassa järjestetyt kesäolympialaiset 1936, joita Adolf Hitlerin hallinto käytti kansallisosialistisen propagandan levittämiseen. Natsit perustelivat saksalaisurheilijoiden menestyksellä ”arjalaisen rodun” ylivertaisuutta. == Esimerkkejä == * Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1934 Italiassa Benito Mussolinin diktatuurissa. * Kesäolympialaiset 1936 ja talviolympialaiset 1936 Natsi-Saksassa. * Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1978 Argentiinan sotilasdiktatuurin aikana. * Nyrkkeilyliitto WBA:n mestaruusottelut Etelä-Afrikassa apartheidin aikaan. * Kesäolympialaiset 1980 Neuvostoliitossa. * Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2014 Valko-Venäjällä Aljaksandr Lukašenkan diktatuurissa. * Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2018 Venäjällä Vladimir Putinin autoritäärisen hallinnon aikana. * Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022 heikkojen ihmisoikeuksien ja vähäpätöisen jalkapallokulttuurin Qatarissa. * Bahrainin, Qatarin, Saudi-Arabian ja Abu Dhabin Formula 1 -kilpailut. * LIV Golf, Saudi-Arabian rahoittama golfkiertue vuodesta 2022 alkaen. == Lähteet == Luokka:Propaganda Luokka:Urheilu Luokka:Tiedotus- ja suhdetoiminta
Ikuinenkesä

Intiaanikesä on keväällä 2017 perustettu suomalainen pop-yhtye. Siihen kuuluu laulaja-lauluntekijä Johannes K (oik. Olli Somero):n lisäksi kitaristi/tuottaja Tapio Heinilä, jotka molemmat tunnetaan myös Joosua- yhtyeestä. Yhtye tunnetaan muun muassa kappaleesta "Neiti Kesäheinä". Huhtikuussa 2024 yhtye vaihtoi nimekseen Ikuinenkesä. Yhtyeellä on levytyssopimus Sony Music Entertainmentin kanssa. == Diskografia == === Studioalbumit === * Suljetut Ovet (2020) * Omenapuu (2023) === Singlet === Nimi Vuosi "Neiti Kesäheinä" 2017 "Soittorasia" 2018 "Tähdenlento" 2018 "Laavalamppu" 2018 "mitäjos" 2019 "Satakieli" 2019 "Keltaista" 2020 "Alcatraz" 2020 "Tuleen" 2020 "Löytäjä" 2021 "Missä se kaikki on" 2022 "Yöpuhelu" 2022 "Valssi" 2022 "Jääkausi" 2023 "Nuori sydän" 2023 "Älä unohda" 2024 "Tuonelan tuulet" 2024 "Suru teki taas kodin sun sisään" 2024 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lauluyhtyeet
Heikki Ikäheimo

Heikki Ikäheimo (s. 1966) on suomalainen filosofian tohtori. Hän toimi assistenttina, myös vanhempana assistenttina Jyväskylän yliopistossa 1997-2005 ja siellä hän väitteli tohtoriksi 2003. Hän oli tutkijana ja opettajana Frankfurtissa ja Sydneyssä noin kymmenen vuoden ajan. Hän on ollut kiinnostunut Martin Heideggerin ajattelutavasta. Erityisesti Ikäheimo on arvostanut Heideggerin suhtautumista subjektin äärellisyyteen ja aikakäsityksiin. Ikäheimon tutkimustapaa on luonnehdittu käsitteelliseksi ja analyyttiseksi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kitulan kaivos

Kitulan kaivos, tunnetaan myös nimellä Lajun kaivos on Puumalassa sijaitseva toimintansa lopettanut nikkeli-kuparikaivos, joka oli Virtasalmen kaivoksen sivukaivos. Malmio löydettiin vuonna 1950 lähetetyn kansannäytteen perusteella. Outokumpu Oy louhi kiveä avolouhoksesta talvella ja kesällä 1970 yhteensä 59 000 tonnia, josta malmikiveä oli 19 000 tonnia. Malmikivi sisälsi 0,87 % nikkeliä, 0,24 % kuparia ja 4,57 % rikkiä. Malmin rikastus tapahtui Virtasalmen kaivoksella. Louhintaa tehtiin jonkin verran myös kantatie 62:n alle kaivetuissa kahdessa lyhyessä vinotunnelissa.Kaivoksien ympäristöongelmat Suomessa-blogi 28.7.2018 : Kitulan kaivos Perinnetietoa Puumalasta 26.7.2017 : Lajun kaivos Avolouhos ja tunnelit ovat nykyisin täyttyneet vedellä. Noin 20 metrin syvyinen avolouhos on osittain aidattu. Avolouhoksen vesi on väriltään mustaa ja happamoitunut louhokseen ajettujen rikkipitoisten maamassojen vuoksi. Kaivoksen alueelta virtaa ylivuotovesi puroa pitkin Rommakonlahteen ja Naistenveteen. Sivukivien läjitysalue sijaitsee louhoksen kaakkoispuolella. Sivukivet voivat sisältää happoa tuottavia sulfidimineraaleja. Sivukivialue on osittain metsittynyt. == Lähteet == Luokka:Puumalan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kaivokset
Patrick Ness

Patrick Ness (s. 1971) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän kirjoittaa sekä nuorille aikuisille että aikuisille. Ness on asunut Englannissa vuodesta 1999. Hänet kutsuttiin Royal Society of Literaturen jäseneksi 2023. Ness on opiskellut englanninkielistä kirjallisuutta Etelä-Kalifornian yliopistossa. Hänen esikoisteoksensa The Crash of Hennington ilmestyi vuonna 2003. Ness on opettanut luovaa kirjoittamista Oxfordin yliopistossa ja kirjoittanut muun muassa The Daily Telegraphiin, The Times Literary Supplementiin ja The Guardianiin. Ness sai Carnegie-mitalin vuosina 2011 ja 2011 teoksista Monsters of Men ja Hirviön kutsu. Hirviön kutsu oli myös Tähtifantasia-palkinto- ehdokkaana. Kirjasta on tehty Nessin käsikirjoittama samanniminen elokuva (2016). ==Tuotanto== * The Crash of Hennington (2003) * Topics About Which I Know Nothing (2004) * * More Than This (2013) * The Crane Wife (2014) * The Rest of Us Just Live Here (2015) * Release (2017) * And the Ocean Was Our Sky (2018) * Burn (2020) * Different for Boys (2023) ;Chaos Walking -trilogia * The Knife of Never Letting Go (2008) * The Ask and the Answer (2009) * Monsters of Men (2010) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Patrick Nessin verkkosivut Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Royal Society of Literaturen jäsenet Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sam Kerr (Skotlanti)

Samantha Mary "Sam" Kerr (s. 17. huhtikuuta 1999 Falkirk) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa heinäkuun 2023 puoliväliin mennessä 15 maaottelua, joista ensimmäisen maaliskuussa 2020 Ukrainaa vastaan. Kerr siirtyi kesällä 2023 skotlantilaisesta Rangersista saksalaisseura Bayern Müncheniin. == Lähteet == Luokka:Skotlantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lapinjärvi (Rautavaara)

Lapinjärvi on Keyritynjokeen laskeva metsäjärvi Rautavaaran keskiosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 77 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Rautavaaran keskustasta kolmisen kilometriä koilliseen. == Maantiede == Lapinjärvi käsittää melko selväpiirteisen ja tasaleveän altaan, jonka pituus kaakosta luoteeseen on noin 2,3 kilometriä ja leveys lounaasta koilliseen noin 1,1 kilometriä. Järven pohjoiskolkan muodostaa noin hehtaarin laajuinen Pohjoislahti. Järven itärannalla sijaitsee noin 50 metriä pitkä Matikkaniemi. Lapinjärven pohja kumpuilee jossain määrin. Vähintään kymmenen metriä syvien alueiden pinta-ala on noin 5,5 hehtaaria. Syvin piste on yksitoista metriä. Lapinjärven saariluku on kaksi. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 515 neliömetriä ja ne sijaitsevat järven koillisosassa. Kauempana rantaviivasta sijaitsevan saaren karttanimi on Hanhiluoto. Lapinjärven rannat ovat metsäisiä, pohjoisrannalla on joitakin pientaloja. Järven pohjoispuolitse kulkee kantatie 87. Lapinjärveen virtaa useita suo-ojia ympäröiviltä soilta (Lapinsuo, Vehkasuo, Hanhisuo, Leveisensuo, Katajasalmensuot). Idästä Hanhilammelta (146,7 metriä mpy) virtaa järven kaakkoisrannan Hanhikallion kohdalle Hanhipuro. Lapinjärven luusua sijaitsee altaan eteläkolkassa, josta alkaa etelään virtaava noin 300 metriä pitkä Hyttipuro, joka laskee järven eteläpuolitse virtaavaan Keyritynjokeen. Lapinjärven vesitilavuus on 8 275 000 kuutiometriä. Lapinjärvi (04.677.1.001) kuuluu Hyttipuron valuma-alueeseen (04.677), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Keyritynjoen valuma-alue (04.67) ja ensimmäinen jakovaihe on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Lapinjärvi on laajin Hyttipuron valuma-alueen kolmetoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on kaksitoistahehtaarinen Ala- Taivaljärvi, jota seuraa Ylä-Taivaljärvi. Suomessa on 27 vähintään hehtaarin laajuista Lapinjärveä. Rautavaaran Lapinjärvi on niistä toiseksi laajin. Järviwikin mukaan pohjoisin Lapinjärvi sijaitsee Kuusamossa.Lapinjärvi. Järviwiki. Viitattu 18.7.2023. == Lähteet == Luokka:Rautavaaran järvet Luokka:Nilsiän reitin valuma-alue
Ylimmäisenjärvi (Rautavaara)

Ylimmäisenjärvi on metsäjärvi Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakuntarajalla. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 99 kilometriä pohjoiskoilliseen. Järven länsiosa sijaitsee Rautavaaralla ja itäosa Nurmeksessa. == Maantiede == Ylimmäisenjärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 2,8 kilometriä. Järven etelä- ja keskiosa on rantaviivaltaan polveilevaa, pitkänkapeaa, noin 200–300 metriä leveää vesialuetta. Pohjoisessa järvi on leveämpi ja matalampi. Järven pohjoisosaa jakaa Mäntyniemi, jonka länsipuolella sijaitsee Mäntylahti. Ylimmäisenjärven eteläpuoliskolla sijaitsee kaksi vähintään kymmenen metriä syvää vyöhykettä. Syvin piste, kahdeksantoista metriä, sijaitsee itärannan Majaniemeltä noin sata metriä länteen. Järven pohjoisosa osa on alle kolme metriä syvä ja rantaviivaltaan osin epämääräinen. Ylimmäisenjärven saariluku on yksi. Saari on vailla karttanimeä ja sen pinta-ala on noin kahdeksan aaria. Maakuntaraja kulkee saaren poikki. Järven eteläosan rannat ovat melko jyrkkiä. Järven eteläpuolinen Sammakkomäki kohoaa yli 200 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kaakkoisen rannan Teerikallion kohdalla sijaitsee luonnonsuojelualue. Pohjoiset rannat ovat loivaa suoaluetta (Rantasuo, Suurisuo). Ylimmäisenjärveen virtaa useita suo-ojia. Järvi laskee Välijokea Ylimmäisenlampeen (144,1 metriä mpy), joka laskee Myllyjokena Huttulavaaran pohjoispuolitse kohti itää Koppelojärven luoteisosan Vasikkalahteen. Ylimmäisenjärven ja Koppelojärven välinen etäisyys on noin kaksi kilometriä. Järvien välissä sijaitsee Huttulanvaaran lisäksi Roijeikonsuo. Ylimmäisenjärven vesitilavuus on 3 950 000 kuutiometriä. Ylimmäisenjärvi (04.465.1.004) kuuluu Koppelonjoen valuma-alueeseen (04.465), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Valtimonjoen valuma-alue (04.46) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Ylimmäisenjärvi on toiseksi laajin Koppelonjoen valuma- alueen yhdeksästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Koppelojärvi. == Lähteet == Luokka:Nurmeksen järvet Luokka:Rautavaaran järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Kristinusko Itävallassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Itävallassa. Itävallan väestöstä valtaosa, 55,2 prosenttia, kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Muita merkittäviä kristittyjä kirkkokuntia ovat ortodoksit (4,9 % väestöstä) sekä evankeliset kristityt (3,8 % väestöstä). == Historia == Itävalta oli aikoinaan Itävalta-Unkarin valtakunnan keskus. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Itävallasta tuli liittotasavalta, jonka Saksa valloitti vuonna 1938. Toisen maailmansodan jälkeen Itävallasta kehittyi vähitellen vakaa yhteiskunta. Itävalta on ollut uskonnollisesti sillanrakentaja idän ja lännen välillä. Itävallan tärkein uskonnollinen ryhmä on roomalaiskatolinen kirkko. Protestanttiset kirkot (luterilaiset, reformoidut, metodistit ja baptistit) muodostavat noin kuuden prosentin vähemmistön. Itävallan metodistikirkko on osa yhdistynyttä metodistikirkkoa. Itävallassa on myös huomattava ortodoksinen vähemmistö. Kreikkalaiskatoliset ortodoksit muodostavat vanhimman kirkkokunnan ja Serbian ortodoksikirko on lukumäärältään suurin ortodoksinen ryhmä. == Kirkkojenväliset järjestöt == Itävalassa ekumeeninen kumppanuus on yleinen käytäntö, ja useat kirkot toimivat KMN:n alaisessa ekumeenisessa neuvostossa. Roomalaiskatolinen kirkko on kuulunut ekumeeniseen neuvostoon vuodesta 1994 lähtien. Itävallassa toimii myös MEA:n alaisuuteen kuuluva Itävallan evankelinen allianssi. == Lähteet == *
Asta Nørregaard

Asta Elise Jakobine Nørregaard (13. elokuuta 1853 Kristiania – 23. maaliskuuta 1933 Oslo) oli norjalainen taidemaalari, joka tunnetaan erityisesti muotokuvistaan. Häntä opettivat muun muassa Eilif Peterssen, Léon Bonnat ja Jules Bastien-Lepage. ==Teoksia== Gina Krog by Asta Nørregaard.jpeg|Gina Krogin muotokuva RagnaNielsen.jpg|Ragna Nielsenin muotokuva Asta Norregaard Ved en vannkilde Italia.jpg|Ved en vannkilde med antikk ruin, Italia ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1853 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Kristinusko Belgiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Belgiassa. Belgian väestöstä valtaosa, 57,1 prosenttia, kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Muita merkittäviä kristittyjä kirkkokuntia ovat protestantit (2,3 % väestöstä) sekä muut kristityt (2,8 % väestöstä). == Historia == Belgia on ollut perustuslaillinen monarkia vuodesta 1830, joka on jakautunut kielialueittain federalisoituun hallintojärjestelmään. Belgia on yksi Euroopan unionin perustajajäsenistä ja Euroopan komission sekä neuvostojen kotipaikka. Monet eurooppalaiset kirkot ja ekumeeniset järjestöt ovat perustaneet toimistojaan Brysseliin. Katolinen kirkko on Belgian enemmistökirkko. Uskonpuhdistuksella oli historiallisesti vahva vaikutusalueella. Alankomaiden itsenäisyystaistelu ja vastauskonpuhdistus johtivat kuitenkin katolisen kirkon uudelleenperustamiseen. Protestanttisten ryhmien ja muiden pienten kirkkojen suhteet katoliseen kirkkoon ovat pitkään olleet vaikeat. Protestanteista noin 50 prosenttia koostuu evankelikaalisista ja helluntailaisista ryhmistä. Yhdessä karismaattisten yhteisöjen kanssa ryhmät muodostavat noin 3 prosenttia Belgian kristityistä. Ortodoksien määrä Belgiassa on pieni. == Kirkkojenväliset järjestöt == Belgiassa anglikaanista, katolista, ortodoksista ja yhdistynyttä protestanttikirkkoa yhdistää neuvoa-antava elin. Belgiassa toimii kaksi MEA:n alaisuuteen kuuluvaa liittoa: flanderin ja ranskankielisen alueen mukaisesti. == Lähteet == *
Kristinusko Kroatiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Kroatiassa. Kroatian väestöstä valtaosa, 86,3 prosenttia, kuuluu roomalaiskatoliseen kirkkoon. Muita merkittäviä kristittyjä kirkkokuntia ovat ortodoksit (4,4 % väestöstä). == Historia == Nykyinen Kroatia kuului ensimmäisen maailmansodan loppuun saakka Itävalta- Unkarin valtakuntaan. Kroatia liittyi kungiaskuntaan, josta tuli vuonna 1929 Jugoslavia. Kroatia julistautui itsenäiseksi vuonna 1991 ja maa joutui lähes välittömästi sisällissotaan serbivähemmistön taistellessa itsenäisyydestä vuoteen 1995 saakka. Roomalaiskatolisella kirkolla on Kroatiassa pitkä historia. Vuonna 1945 alkoi verinen vainon kausi, joka jatkui 1950-luvun alkuun asti. Monia pappeja vangittiin, kidutettiin ja teloitettiin. Vuonna 1990 uskonnonnopetus tuli uudelleen pakolliseksi osaksi julkista opetusta. == Lähteet == *
Kartverket

Kartverket (vuoteen 2012 Statens kartverk) on norjalainen valtionvirasto, joka tuottaa paikkatietoa. Se perustettiin vuonna 1773 nimellä Norges Grændsers Opmaaling. Norges geografiske oppmåling I.jpg|Entinen pääkonttori Oslossa (Wilhelm von Hanno, 1880) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kartverketin verkkosivut Luokka:Norjan valtion virastot
Pezinok

Pezinok (, ) on kaupunki Slovakian lounaisosassa Bratislavan alueella. Vuonna 2021 kaupungissa asui vajaa 25 000 asukasta. == Historia == Ensimmäinen maininta Pezinokin alueesta on vuodelta 1208 nimellä "Terra Bozin". Seuraavat vuosisadat siellä harjoitettiin erityisesti kaivostoimintaa, mutta 1500-luvulla viininviljelys tuli yhä suositummaksi. Pezinok sai vapaan kuninkaallisen kaupungin aseman vuonna 1647. Pezinok alkoi teollistua 1800-luvun kuluessa. Kaupunkiin perustettiin muun muassa rikkihappo-, naula- sekä tiilitehtaat. Siitä muodostui myös tärkeä liikenteen solmukohta Pienkarpaattien alueella uuden rautatien rakentamisen jälkeen. 2000-luvulla Pezinok on ollut uutisissa uuden kaatopaikan rakentamiseen liittyneiden epäselvyyksien vuoksi. Kaatopaikkaa vastustamaan syntyi laaja kansalaisliike, johon osallistui muun muassa Slovakian tuleva presidentti Zuzana Čaputová. == Teollisuus == Nykyään Pezinok on tunnettu erityisesti viinintuotannostaan. == Nähtävyyksiä == Kaupungin vanha keskusta on tehty ruutukaavan mukaan ja siellä sijaitsee vanhoja porvaritaloja. Muita nähtävyyksiä ovat 1200-luvulla rakennettu linna sekä vanha renessanssityylinen kaupungintalo. == Urheilu == Kaupungin koripalloseura MBK Pezinok ei ole pelannut aikuisten sarjassa sitten vuoden 2011. Se on silti yhä Slovakian koripalloliigan menestynein joukkue. == Ystävyyskaupungit == Lähde * Mosonmagyaróvár, Unkari * Mladá Boleslav, Tšekki * Neusiedl am See, Itävalta * Izola, Slovenia == Kuuluisia asukkaita == * Zuzana Čaputová, Slovakian presidentti * Richard Réti, shakkimestari * Ľudovít Rajter, säveltäjä, kapellimestari * Eugen Suchoň, säveltäjä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin kotisivut Luokka:Slovakian kaupungit Luokka:Bratislavan alue
KAT6A-oireyhtymä

KAT6A-oireyhtymä on geneettinen oireyhtymä, johon liittyy kromosomissa 8 sijaitsevan KAT6A-geenin tuottaman lysiini-asetyylitransferaasi-6A-entsyymin toiminnan puutteellisuus. Oireyhtymällä on autosomaalinen, vallitseva periytymistapa, mutta se on useimmissa tapauksissa johtunut sporadisesta uudesta mutaatiosta. Ensimmäiset kuvaukset KAT6A-oireyhtymästä ovat vuodelta 2015, ja vuoteen 2020 mennessä diagnoosi oli asetettu noin 300:lle henkilölle. KAT6A-oireyhtymän oirekuva on yksilöllisesti vaihteleva ja vielä puutteellisesti tunnettu.Johanna Rintahaka, KAT6A-oireyhtymä Tukiliitto 1.3.2023, viitattu 18.7.2023 KAT6A-oireyhtymään liittyy poikkeuksetta kehitysviive. Useimmiten puheen ymmärrys on kehittynyt paremmaksi kuin kyky tuottaa puhetta. Jotkut ovat oppineet jopa ongelmattoman puhumisen, mutta toiset eivät ole oppineet puhumaan aikuisiälläkään. Lisäksi kehitysviive ilmenee motoristen taitojen omaksumisessa. Monissa tapauksissa sekä puheen että liikkumisen opettelua vaikeuttaa hypotonia. KAT6A-oireyhtymän yhteydessä esiintyy myös lievää tai keskivaikeaa kehitysvammaisuutta. Epilepsia esiintyy joskus. Käytöspiirteinä on kuvattu levottomuutta, turhautumista ja stereotyyppisiä toimintoja. Joskus on esiintynyt kuulo- ja tuntoaistin yliherkkyyttä sekä nukahtamisvaikeuksia ja uniapnea. Univaikeudet ovat yleensä helpottuneet lapsen kasvun myötä. Ruoansulatusjärjestelmän ongelmia on esiintynyt KAT6A-oireyhtymän yhteydessä usein. Monilla vauvoilla syömisvaikeuksia ovat aiheuttaneet vaikea refluksi ja oksentelu, jotka voivat kuitenkin lievittyä kehityksen myötä. Taipumus ummetukseen saattaa vaatia lääkitykseen turvautumista. KAT6A-oireyhtymään on liittynyt myös suolen virhekiertymä, joka hoitamattomana aiheuttaa suolitukoksia ja kuolioita. KAT6A-oireyhtymän yhteydessä on kuvattu ulkonäköpiirteinä poikkeava nenä, ohut ylähuuli, korvien poikkeuksellisen matala sijainti, pieni leuka ja ptoosi. Näön poikkeavuuksiin voivat kuulua lisäksi karsastus ja amblyopia. Osalla potilaista todetaan mikrokefalia, joka voi liittyä kraniosynostoosiin. Myös hampaiden poikkeavuudet ovat mahdollisia. Hampaat voivat olla poikkeuksellisen pienet tai ne voivat poiketa normaaleista hampaista muotonsa tai lukumääränsä osalta. Noin puolissa tapauksista KAT6A-oireyhtymään on liittynyt jokin sydämen rakennepoikkeama, kuten avoin valtimotiehyt. KAT6A-oireyhtymään voi kuulua taipumus toistuviin infektioihin, joita voi esiintyä ainakin ylähengitysteissä, virtsateissä ja korvissa. On mahdollista, että oireistoon liittyy immuunipuolustuksen puutteellisuutta. KAT6A-oireyhtymän diagnoosiin päästään kliinisen kuvan tarkastelulla ja geenitutkimuksella. Hoito on oireenmukainen. == Lähteet == Luokka:Oireyhtymät Luokka:Perinnölliset sairaudet
S4

Gustav "s4" Magnusson (s. 1. huhtikuuta 1992) on ruotsalainen ammattilaistason Dota 2 -pelaaja. Hän edustaa nykyään Alliancea. Hänen uransa kohokohtia ovat olleet muun muuassa voitot turnauksista The Boston Major 2016 ja The Kiev Major 2017. Magnussonia pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista Dota 2 -pelaajista. Magnusson on saavuttanut rahaa pelaamisesta yli 2 miljoonaa dollaria. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset elektronisen urheilun ammattilaiset Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Freedesktop.org

freedesktop.org on projekti, jonka tavoitteena on vapaiden ohjelmistojen työpöytäympäristöjen kehittäminen ja standardointi. Projektin aloitti GNOMEa Red Hatilla kehittänyt Havoc Pennington maaliskuussa 2000. Freedesktop.org on löyhästi organisoitunut. Se ei itsessään kehitä ohjelmistoja, vaan tarjoaa niille palvelintilaa ja tietojärjestelmäpalveluita. Osa projekteista on jossain vaiheessa lähtenyt, tai siirretty freedesktop.orgin palvelimille.https://www.freedesktop.org/wiki/Software/ Alkuperäinen nimi oli X Desktop Group,https://lwn.net/2000/0427/a/freedesktop.html josta tulee eräissä standardeissa ja tekniikoissa käytettävä XDG-lyhenne (nykyisin virallisesti Cross-Desktop Grouphttps://www.freedesktop.org/wiki/ ). ==Freedesktop.orgin projekteja== * X Window Systemin grafiikkalaajennus Render Extension, RandR (X Resize, Rotate and Refresh Rate extension), anti- aliasoitujen fonttien piirto Xft, Fontconfig, Cairo kaksiulotteisen vektorigrafiikan piirtoon, Direct Rendering Infrastructure ja Mesa 3D -OpenGL- kirjasto kolmiulotteiseen grafiikkaan, vaAPI (Video Acceleration API), Xlibin korvaava XCB-kirjasto. https://freedesktop.org/wiki/FreedesktopProjects/ * Wayland-protokolla, ml. pixman, Cairo -kirjastot * D-Bus-projekti * PDF- tiedostojen käsittelyohjelma Poppler * GStreamer, PulseAudio, PipeWire, videon ja äänen käsittelyyn * FreeType, Fontconfig, Xft, kirjaintyyppien käsittelyyn * NetworkManager, ModemManager verkkoyhteyksien asetuksia varten * GeoClue, palvelu paikannukseen esim. WLANin, GPS:n tai IP-osoitteen avulla * PolicyKit is a toolkit allowing unprivileged applications to configure and access privileged services and interfaces. * realmd, DBUS-palvelu, joka sallii autentikoinnin domainin tai esimerkiksi Active Directoryn avulla * upower, kannettavien virranhallintaan, kuten akun tai latauksen tilan näyttämiseen * LibreOffice, jota kehittää The Document Foundation käyttää freedesktop.orgin palveluista esim. lähdekoodin säilyttämiseen ja postituslistojen ylläpitoon. ==Lähteet==
Arteezy

Artour ”Arteezy” Babaev (s. 1. heinäkuuta 1996) on kanadalais- uzbekistanilainen ammattilaistason Dota 2 -pelaaja. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaimpina Dota 2 -pelaajina. Babaev saavutti 11 000 MMR:n rajan 18. lokakuuta 2020. Babaev syntyi Uzbekistanissa, jossa hän myös kasvoi veljensä ja sisarensa kanssa. Myöhemmin hän muutti Vancouveriin, Kanadaan. == Lähteet == Luokka:Elektronisen urheilun ammattilaiset Luokka:Kanadalaiset urheilijat Luokka:Uzbekistanilaiset urheilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kristinusko Virossa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Virossa. Viron väestöstä 28,3 prosenttia kuuluu kristillisiin kirkkokuntiin. Viron suurimmat kirkkokunnat ovat ortodoksinen kirkko, johon kuluu 16,2 prosenttia väestöstä ja luterilainen kirkko, johon kuuluu 9,9 prosenttia väestöstä. Muihin kristillisiin kirkkokuntiin, kuten metodisteihin, adventisteihin, roomalaiskatolisiin ja helluntailaisiin kuuluu 2,2 prosenttia väestöstä. Viro on yksi Euroopan vähiten uskonnollisista maista. == Historia == Kristinusko saapui Viroon ensimmäisen kerran Tanskasta ja Saksasta 1200-luvulla. Viro omaksui luterilaisen uskonpuhdistuksen 1500-luvulla. Ortodoksisuus tuli Viroon Venäjän vaikutuksen kautta. Ortodoksisessa kirkossa syntyi 1990-luvun lopussa konfliktitilanne, joka ratkaistiin luomalla kaksi erillistä lainkäyttöaluetta Moskovan patriarkaatin ja Konstantinopolin patriarkaatin välille. === Itsenäisessä Virossa === Kommunistinen järjestelmä murentui vuodesta 1989 alkaen. 1990-luvun alku oli Virossa voimakkaan uskonnollistumisen aikaa. Vuonna 1990 vapaaehtoisen jäsenmaksun luterilaiselle kirkolle maksoi 76 000 virolaista ja kastettuja oli 18 600. Tämän jälkeen kastettujen ja veroa maksavien osuus on vähentynyt. Vuoden 1990 luvut olivat erityisesti vastareaktio neuvostoajalle. == Tunnustuskunnat == Viron suurin tunnustuskunta on ortodoksiset kristityt. Moskovan patriarkaatin alaiseen ortodoksiseen kirkkoon kuuluu pääaisassa venäläisväestöä. Konstantinopolin patriarkaatin alaiseen ortodoksikirkkoon kuuluu enimmäkseen etnisiä virolaisia. Vuonna 2009 Konstantinopolin alaisella kirkolla oli 27 000 jäsentä. Lisäksi Itä-Virossa Peipsijärven rannalla asuu vanhauskoisia. == Lähteet == *