Luettelo männyn tuholaisista

Tämä on luettelo männyn tuholaisista. == Selkärankaiset == === Nisäkkäät === * Hirvi (Alces alces) syö varsinkin kevättalvisin nuoria taimia. * Lapinmyyrä (Microtus oeconomus) vioittaa mäntyjä talvisin lumen alla. * Majavat (Castor) jyrsivät yleensä lehtipuita kuten haapaa, mutta pesäpatoa varten ne voivat kaataa havupuitakin hampaillaan. * Metsämyyrä (Clethrionomys glareolus) syö toisinaan männyn silmuja. * Peltomyyrä (Microtus agrestis) on taimikoissa suuri tuhontekijä etenkin runsaana esiintyessään noin nelivuotiskausittain. * Vesimyyrä (Arvicola terrestris) tuhoaa taimikoiden juuristoja tappaen taimia. === Linnut === * Metso (Tetrao urogallus) voi vioittaa pieniä silmuja, mutta on harvinaistunut. * Teeri (Tetrao tetrix) syö neulasia ja silmuja. * Tikat (Picidae) tekevät kolonsa yleensä lehtipuihin, mutta toisinaan myös vahingoittuneisiin havupuihin. == Hyönteiset == * Aitomonikirjaaja (Polygraphus poligraphus) on useimmiten kuusen tuholainen, mutta kangasmetsisä tavataan männylläkin. * Havukantojäärä (Rhagium inquisitor) iskeytyy yleensä vasta toisten hyönteisten jäljille ja vaikuttaa eniten tukkipinoissa. * Havununna (Lymantria monacha) on lounaasta päin leviävä yleistuholainen, joka syö neulasia. * Havutikaskuoriainen (Trypodendron lineatum) tekee sinistäjäsienten vioittamaan sahatavaraan käytäviä * Hevosmuurahaiset (Camponotus) järsivät puuta tehdäkseen siihen pesänsä, mutta ne eivät syö puuta. * Jättipuupistiäinen (Urocerus gigas) tuhoaa loppukesästä puutavaraa. * Kiiltokirjanpainaja (Ips amitinus) on nykyään yleinen, mutta se iskeytyy vain vahingoittuneisiin puihin, enemmän kuuseen kuin mäntyyn * Kirjanpainaja (Ips typographus) on enemmänkin kuusen tuhoa aiheuttava, mutta se voi tuhota myös mäntyjä. Sen tekemät käytävät haittaavat puun nestekiertoa ja tekevät puun käyttökelvottomaksi sahatavarana. * Kirjokudospistiäisen (Acantholyda hieroglyphica) toukat tuhoavat taimien latvoja. * Kirvat (Aphididae), tunnetaan männynoksakirva (Pineus pini) ja männynversokirva (Cinara pinea), munivat neulasille ja suurina määrinä voivat aiheuttaa tuhoa taimikoissa. * Kuusentähtikirjaaja (Pityogenes chalcographus) on yleinen, mutta harvoin männyllä. * Käpypikikärsäkäs (Pissodes validirostis) munii käpyihin, ja sen toukat ovat pahimpia männynkäpyjen tuhohyönteisiä. * Laakakolvan (Pytho depressus) toukka syö havupuiden jälttä muiden kuoriaisten jäljiltä. * Latvapikikärsäkäs (Pissodes piniphilus) on merkittävä tuholainen niin taimikoissa kuin varttuneiden mäntyjen latvoissa. Sitä tavataan usein samoissa puissa kuin tervasrosoa. * Männynniluri (Hylastes brunneus) aiheuttaa suhteellisen usein tuhoa nuorille männyille etenkin hiekkamailla. * Männynversokääriäinen (Rhyacionia buoliana) on Suomessa harvinainen, mutta voi aiheuttaa huomattavaa tuhoa taimikoissa ja nuorissa männiköissä. * Mäntyankeroinen (Bursaphelenchus xylophilus) on pieni, mäntykasvustolle erittäin vaarallinen sukkulamato, jota tukkijäärät levittävät. Toistaiseksi sitä ei ole Suomessa tavattu * Mäntymittari (Bupalus piniarius) on perhonen, joka on aiheuttanut suuria neulaskatoepidemioita. * Mäntypistiäiset (Diprionidae), erityisesti ruskomäntypistiäinen ja pilkkumäntypistiäinen, joiden toukat syövat suurimman osan neulasista. Näitä vastaan on kehitetty biologista torjuntaa virusten avulla. * Mänty-yökkönen on perhonen, joka syö keväällä neulasia huomattavan paljon, Suomi on esiintymisalueen äärirajoilla(Panolis flammea). * Nelihammaskirjaaja (Pityogenes quadridens) aiheuttaa kaarnan alle tähtimäisiä syömäkuvioita. * Nelitäpläjäärä (Pachyta quadrimaculata) elää vanhan männyn juuristossa. * Neulassarviainen (Calomicrus pinicola) nakertaa tuoreita neulasia ja voi häiritä taimikoita. * Oksajääriäinen (Pogonocherus fasciculatus) on vanhojen oksien tuholainen. * Okakaarnakuoriainen (Ips acuminatus). Emo istuttaa sinistäjäsientä ohuen kuoren alle, ja tätä seuraten toukat tekevät syömäkuvioita puun pintaan. * Papintappajan (Callidium violaceum) toukka tuhoaa hitaasti mutta näkyvästi puutavaraa ja puurakenteitakin. * Parihammaskirjaaja (Pityogenes bidentatus) tekee tähtikuvioita ohuen kuoren alle myös oksiin. * Peltolude (Lygus rugulipennis) aiheuttaa taimitarhoilla taimien tuhoa. * Pihkakääriäinen (Retinia resinella) tuhoaa kasvusolukoita kuen uusien havujen kärkien tuhoa erityisesti nuorissa männyissä. * Pikakirjoittaja (Ips sexdentatus) aihauttaa sinistäjäsienten pääsyä puutavaraan ja vahingoittuneeseen puuhun. * Pikkujaakko (Acanthocinus griseus) voi löytyä vanhan tai kuolleen männyn latvaosista. * Pikkukirjanpainaja (Ips duplicatus) on harvinainen, mutta aiheuttaa tähtimäistä käytävämuodostusta ohutkuoriseen puuhun. * Pilkkumäntypistiäinen (Diprion pini) aiheuttaa syksyisin neulaskatoa. Joukkoesiintymisiä tavataan harvoin. * Punalatikka (Aradus cinnamomeus) aiheuttaa harmia erityisesti imiessään puun nesteitä. * Pystynävertäjä (Tomicus piniperda) parveilee keväällä ja on vaarallisimpia mäntyjen tuholaisia. Se voi tuhota kasvusilmuja aiheuttaen harsuuntumista, ja se toisaalta tappaa eläviä, jo muusta syystä heikentyneitä mäntyjä. Laji on yleinen. * Ranskanräätäli (Monochamus galloprovincialis) on tukkijäärä, joka munii heikentyneeseen puuhun ja sahatavaraan ja saa aikaan suuria käytäviä, jotka pilaavat puun. Varsinaisesti vaaralliseksi se tulee siellä, missä se pääsee levittämään mäntyankeroista. * Ruskojäärä (Arhopalus rusticus) elää kaarnan alla vanhoisssa ja kuolleissa puissa. * Ruskomäntypistiäinen (Neodiprion sertifer) on vastaavanlainen ongelma kuin pilkkumäntypistiäinenkin aiheuttaessaan neulaskatoa. Biologinen torjunta perustuu sopivaan monisärmiöviruksen ruiskuttaminen puihin ennen perveilua. * Sarvijaakko (Acanthocinus aedilis) on isokokoinen sarvijäärä, joka kyllä pesii puussa, mutta saattaa jopa tuhota pahempien kilpailijoidensa kuten ytimennävertäjien pesimää. * Sinipuupistiäinen (Sirex juvencus) on suuri, jopa nelisenttinen puupistiäinen, joka tekee puuhun käytäviä pesäkseen. * Suutari (Monochamus sutor) on tukkijäärä, joka pilaa heikentyneitä puita ja puutavaraa. Sen toukat tekevät suuria reikiä pitkin puita. * Taimipikikärsäkäs (Pissodes castaneus) iskee heikentyneisiin männyntaimiin ja tekee munakotelon aivan taimen tyveen. Se itse syö taimen latvaa, nuoret aikuiset tyveä. * Tukkimiehentäi (Hylobius abietis) on suurehko kärsäkäs, joka tuhoaa havupuiden taimia aina viiteen vuoteen asti. Taimitarhoilla käytetään myrkkyjä tämän estämiseksi. * Tyvipikikärsäkäs (Pissodes pini) käyttää hyväkseen heikentyneitä puita, jossa se munii kuoren alle. Toukat kaivaessaan häiritsevät puidennestekiertoa. * Täplätoukkakäpymittari (Eupithecia abietaria) on pikemmin kuusenkäpyä syövä toukkana, mutta saattaa syödä joskus nuorta männynkäpyä. * Töpöneulassääski (Thecodiplosis brachyntera) munii männynneulasten väliin, jotka siten lyhenevät ja paksuuntuvut. Tavataan Saksan ja Puolan seudulla. * Ukkoniluri (Dendroctonus micans) on suurikokoinen kaarnakuoriainen, joka pesii pääasiassa kuusessa, mutta mäntykin kelpaa. Ei tee käytäviä vaan pesäkammion puuhun. * Vaakanävertäjä (Tomicus minor) muistuttaa pystynävertäjää. Toukka syö sinistäjäsientä syvältäkin männystä. Suomen oloissa lähes Lappiin asti tavattu. * Vaippaniluri (Hylurgops palliatus) on havupuilla asustava kaarnakuoriainen, joka pesiään tekee puutavaraan, kantoihin ja hakkuutähteisiin. * Ytimennävertäjät (Tomicus spp.) ovat tunnetusti tällä haavaa pahimpien männyn tuhohyönteisten joukossa: Näitä ovat pystynävertäjä ja vaakanävertäjä. == Sienet == * Kuplamörsky (Rhizina undulata) tappaa metsäpalojen jälkeisiä taimikoita * Mesisienet (Armillaria spp.) tuhoavat laajasti havupuustojen juuristoa. * Mäntykoro eli männynsyöpä (Lachnellula pini) on pohjoinen laji, joka iskeytyy puiden matalalla sijaitseviin haavaumiin.Metlan sivusto * Männynharmaakariste (Lophodermella sulcigena) esiintyy neulastkatona nuorissa metsissä ja taimiikoissa aiheuttamatta pysyväää haittaa. * Männynjuurikääpä (Heterobasidion annosum) on vakava männiköiden tuholainen. * Männynlumihome (Phacidium infestans) iskee neulasiin talvella lumen alla; suurimmat tuhot runsaslumisessa maastossa sekä taimitarhoilla. Kemiallinen torjunta on ollut käytössä. * Männynneulaskariste (Lophodermium seditiosum) on sieni, joka tarttuu maahan varisseideiden neulasten kautta taimitarhoilla. * Männynneulasruoste (Coleosporium tussilaginis)on ryhmä ruostesieniä, jotka iskevät erityisesti peltoviljelyssä taimikoiden neulasiin, koska pelloilla on riittävästi väli-isäntiä, joita sienet tarvitsevat. * Männynversosyöpä (Ascocalyx abietina) voi iskeä kaikenikäisiin männikköihin. Se muodostaa sekä suvuttomasti kuromaitiöitä ja suvullisesti koteloitiöitä. Kemiallista torjuntaa on harjoitettu taimitarhoilla. == Katso myös == * Luettelo kuusen tuholaisista == Lähteet == * tuholaiset Männyn tuholaiset