EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vähänkyrön kirkko

Vähänkyrön kirkko (ruots. Lillkyro kyrka) on David Olanderin vuonna 1803 rakentama tasavartinen ja sisäviisteinen ristikirkko, joka sijaitsee Vaasan Vähässäkyrössä. Kirkon piirustukset laati 1786 Intendentinkonttorissa Olof Tempelman. Niistä poiketen kirkon ristikeskustaan rakennettiin nelisivuinen torni lyhtyineen vasta vuoden 1937 korjauksessa. Kirkon pyörökaariset ikkunat ovat päädyissä kolmen ikkunan ryhmissä, joiden yläpuolella on matalat päätykolmiot. Päätyseinien muuraus jäljittelee rustikointia. Kirkkosalissa on sisällä puinen holvikatto, ulkokatteena on kuparipeltikatto. Uusklassinen kirkko muistuttaa tyyliltään kymmenisen vuotta aiemmin valmistunutta Alatornion kirkkoa. Kirkon pinta-ala on 638 neliötä ja siellä on 900 istumapaikkaa. Rakennusta on korjattu vuosina 1811, 1837, 1843, 1891–1893, 1905 ja 1937. Kirkon 20-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1962, niiden julkisivu on Zachariassenin uruista vuodelta 1878. Alttaritaulu Ehtoollisen asettaminen ja Ristiinnaulittu on Ebba Lundgrenin 1892 maalaama jäljennös Kristiinankaupungin kirkon alttaritaulusta. Aiempi Gustaf Erik Hedmanin 1819 maalaama alttaritaulu Ristiinnaulittu on kirkon alueella sijaitsevassa siunauskappelissa. Kirkossa on myös keskiaikaisia veistoksia. Kirkon ulkorappaus uusittiin 1980-luvun alussa ja maalattiin valkeaksi. Kirkon vuonna 1767 rakennettu kellotapuli siirrettiin nykyiselle paikalleen 1804, sen suunnittelijasta tai rakentajasta ei ole tietoa. Tapuli on 18 metriä korkea ja sen isonvihan aikana tuhoutuneiden kellojen tilalle hankitut uudet kellot ovat vuosilta 1724 ja 1731. Kirkon yhteydessä olevan sankarihautausmaan sankaripatsaan on suunnitellut taiteilija Ilmari Wirkkala, patsas paljastettiin 1922. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vaasan kirkkorakennukset Kirkko Luokka:Suomen kivikirkot Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Suomen 1800-vuosikymmenellä rakennetut kirkot
Kanteluslammi

Kanteluslammi eli Kantelusjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 12,5 hehtaaria, ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 400 metriä. Siihen laskee kaksi suo-ojaa, joista toinen tuo Pikku Katavalammin vedet. Järvestä laskee 200 metriä pitkät laskuojat Liesjärveen. Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven kaakkois- ja lounaisrannat ovat soistuneita. Rannoille on rakennettu yhdeksän loma-asuntoa, joille johtaa tiet Liesjärveltä. == Luonnontila == Järveen suo-ojista laskevat vedet tekevät vedestä humuspitoista, hapanta ja ravinteikkasta. Järvi on matala ja pieni, joten sen happitilanne heikkenee talvisin. Esimerkiksi vuonna 2003 happi loppui kokonaan ja aiheutti kalakuolemia. Järven yleisluokitus on muuten hyvä. Järven sedimentit ovat paksuudeltaan 1−4 metriä, ja niiden alla on savipatja. Järven poikki kulkee harjuselänne, jonka kohdalla pohja on karkeaa soraa. == Kansallispuisto == Järven rannasta pieni osa kuuluu Liesjärven kansallispuistoon. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kanttelusjärvi". == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Tung Chee-hwa

Tung Chee-hwa (; s. 1937) oli Hongkongin ensimmäinen hallintojohtaja sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta luovutti alueen Kiinalle vuonna 1997. Hän erosi tehtävistään vuonna 2005 virallisesti terveyssyiden takia saatuaan ensin kritiikkiä Pekingistä tehottomuudesta. == Elämäkerta == Tung syntyi rikkaaseen perheeseen Shanghaissa vuonna 1937. Hänen isänsä oli Oriental Overseas Container Line -nimisen laivayhtiön perustaja. Tung muutti Brittiläiseen Hongkongiin ollessaan kymmenvuotias ja vuonna 1982 hän peri isänsä aseman laivayhtiössä. Vuonna 1993 Hongkongin viimeinen kuvernööri Chris Patten nimitti hänet Hongkongin hallintoon. Tungista tuli myös poliittisesta kokemattomuudestaan huolimatta suosikkiehdokas suunnitellun vallanvaihdoksen jälkeiseen hallintojohtajan asemaan, sillä hänestä pitivät niin britit kuin mannerkiinalaiset ja hongkongilainen talouseliittikin. 400-hengen vaalikomitea valitsikin hänet hallintojohtajaksi suurella äänten enemmistöllä. Virkakaudellaan Tung pyrki uudistamaan siirtomaahallinnon aikaista järjestelmää ja aloitti esimerkiksi suuren asuntojen rakennuskampanjan. Tätä hankaloitti kuitenkin Aasian talouskriisi ja Tungia syytettiin sitä seuranneesta asuntomarkkinoiden romahduksesta, sekä myös tukijoidensa suosimisesta. Tästä huolimatta Tung valittiin myös seuraavalle kaudelle vuonna 2002. Tungin toisella virkakaudella tuli uusia ongelmia. SARS-epidemia ja sitä seurannut paniikki hankaloittivat elämää Hongkongissa vuoden 2003 alussa. Saman vuoden heinäkuussa Tungin ajama keskushallintoa vahvistava lakiuudistus herätti 500 000:n henkilön mielenosoitukset ja siitä jouduttiinkin luopumaan liberaalipuolueen vedettyä kannatuksensa aloitteelle. Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitean johtajat arvostelivat Tungia heikkoudesta ja vuonna 2005 hän joutuikin eroamaan virallisesti terveyssyiden takia. Uransa jälkeen Tung sai kuitenkin Grand Bauhinia Medal -kunniamerkin, sekä kaksi kunniatohtoriutta työstään Hongkongissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hongkongin hallintojohtajat Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Niujien moskeija

Niujien moskeija on moskeija Pekingissä Kiinassa. Moskeija rakennettiin vuonna 996 Liao-dynastian aikaan ja on kaupungin vanhin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pekingin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Pekingin nähtävyydet Luokka:Moskeijat
Iso villihanhipagodi

Iso villihanhipagodi tai Suuri villihanhipagodi () on buddhalaispagodi Xi’anissa Shaanxin maakunnassa Kiinassa. Se sijaitsee Suuren äidinrakkauden temppelissä (Da Ci’en Si), noin 4 kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Pagodi on Xi’anin tunnusrakennus ja se esiintyy myös kaupungin vaakunassa. Pagodi rakennettiin vuonna 652 pyhien kirjoitusten ja buddhalaispatsaiden säilytyspaikaksi. Munkki Xuanzang toi aarteet silloiseen Chang’aniin Intiasta. Keisarina Wu Zetian rakennutti alun perin viisikerroksiseen pagodiin kaksi kerrosta lisää vuonna 701 ja 704, jolloin siitä tuli 64 metriä korkea. Vuonna 2014 Iso villihanhipagodi pääsi muiden kohteiden, mm. Pienen villihanhipagodin, kanssa Unescon maailmanperintökohteeksi osana silkkitietä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Xi’an Luokka:Kiinan buddhalaiset temppelit Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa
Lugujärvi

Lugujärvi on järvi Yunnanin–Guizhoun ylängöllä Sichuanin ja Yunnanin maakuntien rajalla Kiinassa. Järvi sijaitsee 2 685 metrin korkeudella merenpinnasta. Naxeihin kuuluvaa moso-kansaa asuu järven ympärillä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kiinan järvet Luokka:Sichuan Luokka:Yunnan
Luciano Martins

Luciano Luís Turconi Martins (s. 3. maaliskuuta 1963 Porto Alegre, Brasilia) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän on ensimmäinen Suomen jalkapallosarjoissa esiintynyt brasilialainen ja myös yksi ensimmäisistä brasilialaisista Saksan pääsarjassa Bundesliigassa. Porto Alegressa syntynyt Martins saapui Suomeen vuonna 1985 ja edusti kahden kauden ajan Lahden Reipasta silloisessa I divisioonassa. Lahdesta hän siirtyi Portugalin liigan Portimonensen kautta tuolloin ensimmäistä kertaa Bundesliigassa pelanneen FC 08 Homburgin riveihin. Saksassa viettämänsä kauden jälkeen Martins palasi Portugaliin, jossa hän pelasi maan kahdella korkeimmalla sarjatasolla neljän vuoden ajan. Vuonna 1992 Martins teki sopimuksen Tampereen Ilveksen kanssa ja edusti Veikkausliigassa myös FC Kuusysiä sekä FC Lahtea ennen siirtymistään Ykkösen FC Hämeenlinnaan. Martins pelasi Veikkausliigassa neljän kauden aikana yhteensä 64 ottelua, joissa teki 17 maalia.Luciano Martins Playerhistory.com. Viitattu 13.4.2015. Peliuransa jälkeen Martins toimi vuodet 2003–2010 FC Lahden kakkosvalmentajana sekä lyhyen aikaa myös päävalmentajana syksyllä 2007, jolloin hänet nimitettiin tehtävästä eronneen Antti Muurisen tilalle. Martins on valmentanut myös lahtelaista City Starsia. Nykyään hän työskentelee Lahdessa ravintoloitsijana. == Lähteet == Luokka:Brasilialaiset jalkapalloilijat Luokka:Brasilialaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Black Angels (albumi)

Black Angels on yhdysvaltalaisen jousikvartetti Kronos Quartetin albumi, joka julkaistiin vuonna 1990 levymerkillä Nonesuch Records. == Kappaleet == === Black Angels === # # # # # # === Quartet No. 8 === # # # # # == Kokoonpano == * David Harrington – viulu * John Sherba – viulu * Hank Dutt – alttoviulu * Joan Jeanrenaud – sello == Arviot == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Black Angels discogs.com-sivustolla Luokka:Vuoden 1990 albumit Luokka:Kronos Quartetin albumit
Honkatalot

Honkatalot on suomalainen hirsitaloja ja -huviloita sekä pre-cut-puutaloja valmistava yritys. Yhtiön Töysässä sijaitsevasta tehtaasta toimitetaan vuosittain n. 200 hirsirakennusta ja puutaloa ympäri maailmaa. Yhtiön liikevaihto vuonna 2013 oli 16,217 miljoonaa euroa. Yrityksen toteuttama kaupunkihirsitalo voitti vuonna 2013 Hirsitaloteollisuus ry:n Vuoden hirsirakennuskilpailun. Yhteistyössä Plusarkkitehtien kanssa suunniteltu Plushuvila-mallisto on voittanut kansainvälisiä suunnittelupalkintoja, kuten Fennia-palkinto vuonna 2007 sekä Good Design Award vuonna 2007 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rakennustuotevalmistajat Luokka:Rakentamisen tuotemerkit
Levoniemenjärvi

Levoniemenjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma- alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta- ala on 16 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee kaksi ojaa. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja Lintumaanjärveen. Järven rantaviiva on 2,2 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven etelärannat ovat soistuneita. Rannoille on rakennettu 15 loma-asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13607. == Luonnontila == Järvi on kirkasvetinen ja karu. Järvi on matala minkä vuoksi siitä vähenee talvisin happi, mutta sen yleisluokitus on hyvä. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Poikipolianen järvet", jolla viitattiin myös Lintumaanjärveen. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä luki "Poikkipuolijärvi". Lähes koko järvi oli peitetty ruohikkomerkeillä. == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Lintumaanjärvi (Tammela)

Lintumaanjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma- alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta- ala on 23 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 600 metriä. Siihen laskee viisi ojaa, joista yksi on Levoniemenjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 2,3 kilometriä pitkä Syrjälänpuro, joka laskee Herttuanjärveen. Järven rantaviiva on 2,1 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat soistuneita lounais- ja pohjoispäässä. Rannoille on rakennettu vain muutama loma-asunto, joille johtaa tiet Liesjärveltä. == Luonnontila == Järvi on kirkasvetinen ja karu. Järvi on matala minkä vuoksi siitä vähenee talvisin happi, mutta sen yleisluokitus on hyvä. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Poikipolianen järvet", jolla viitattiin myös Levonniemenjärveen. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Lintumaajärvi". == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Kakarilammi (Tammela)

Kakarilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pituus on 100 metriä ja leveys 50 metriä. Se sijaitsee keskellä ojittamataonta ja lähes puutonta suota, mutta lammelle on kaivettu yksi 700 metriä pitkä purkausoja, joka laskee Herttuanjärveen. Lammen lähiympäristö on avosuota eikä sinne ole rakennettu mitään. Lähin rakennus seisoo keskellä suota 60 metrin etäisyydellä. Viereinen Kakarlamminmäki kohoaa 32 metriä suonpintaa ylemmäksi. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä luki "Kakkarala". == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Tuulikki Alkio

Alli Kirsti Tuulikki Alkio o.s. Holvia (15. joulukuuta 1920 Helsinki – 12. huhtikuuta 2007 Espoo) oli suomalainen toimittaja ja lehdistösihteeri. Hän suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1939 ja opiskeli sen jälkeen sekä Helsingin yliopistossa että Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Hänen vanhempansa ovat kirvesmies Martin Holm ja Hilja Lindfors. Toimittajana Alkio aloitti Karjalan Sanomissa (ent. ja myöh. Maakansa > Suomenmaa) Viipurissa, jossa hän työskenteli jatkosodan aikana 1942–1944. Hän työskenteli toimittajana myös Ilkassa 1944–1946, Maakansassa 1946–1952 ja Suomen Sosialidemokraatissa ennen kuin siirtyi Kansaneläkelaitoksen lehdistösihteeriksi. Tässä toimessa hän työskenteli vuosina 1967–1984 ja toimi samalla Kansanvakuutuslehden toimitussihteerinä (3.) Kirjoittaessaan Alkio käytti nimimerkkiä Venla. Alkio avioitui toimittaja Sameli Alkion kanssa vuonna 1944, ja avioliitosta syntyi kaksi lasta. Pariskunta erosi vuonna 1956. == Teos == * toim. Jos jokainen putoaisi paikaltaan. Kansaneläkelaitos, 1982. ISBN 951 6691218. (Kansaneläkelaitoksen Vammaisten vuoden 1981 kirjoituskilpailun aineistosta valittuja kirjoituksia.) * Kotikuntamme, Postisäästöpankki, 1965. == Luottamustoimet == *Espoon kunnanvaltuuston jäsen 1961–1964 *Suomen Sosiaalidemokraattisen liittotoimikunnan jäsen ainakin vuonna 1964 *Television ohjelmaneuvoston jäsen 1967–70 == Palkitsemiset == Alkio on palkitti SLR:n ritarimerkillä vuonna 1964 ja tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla vuonna 1983. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Espoon kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Heini Mankki-Simpura

Heini Mankki-Simpura (4. marraskuuta 1922 Viipuri – 10. maaliskuuta 2004) oli suomalainen toimittaja, joka toimi työuransa lopulla Suomenmaa-lehden päätoimittajana. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 1983. == Tausta == Heini Mankki oli alkujaan viipurilainen, mutta muutti Helsinkiin työn perässä. Hän oli suorittanut kaupallisia opintoja ja opiskeli nuorena runsaasti kieliä, mikä auttoi arkityössä. Sodanjälkeen Mankki opiskeli Englannissa. Siellä hän tutustui Mauno Koivistoon, joka myöhemmin pääministeriaikanaan kiusoitteli tästä ajasta Mankkia tämän arvostellessa kärjekkäämmin hänen tekojaan. Mankki avioitui vasta vähän ennen eläkkeelleen jäämistään Kansan Uutisten entisen päätoimittajan ja sittemmin Alkoholipolitiikka-lehden päätoimittajan Jorma Simpuran kanssa. == Ura == Mankki sai aikanaan paljon kiitosta hyvästä asenteestaan ja kiinnostuksesta työtään kohtaan. Hän oli urallaan toimelias ja hänet tunnettiin lehdistötilaisuuksien aktiivisena kysyjänä ja kommentoijana. Mankki oli myös tunnettu Suomen poliittisen ja taloudellisen johdon keskuudessa. Hänen myös kerrotaan saaneen ujutettua uutisensa lehteen silloin, kun se ei onnistunut muilta suomalaisilta toimittajilta. Mankki aloitteli lehdistönuraansa vuonna 1950 Maakansassa, jota johti Pentti Sorvali. Mankin erikoisalaa olivat taloudelliset ja poliittiset asiat. Hän ajoi Kekkosen ajan politiikkaa ja otti aikanaan voimakkaasti kantaa Urho Kekkosen sekä Suomen ja Neuvostoliiton naapuriystävyyden puolesta. Mankki ehti toimia urallaan paitsi toimittajana, myös uutispäällikkönä, toimituspäällikkönä, apulaispäätoimittajana ja kuutena viimeisenä vuotenaan toisena päätoimittajana. Hän teki koko uran maalaisliiton Maakansassa ja sen seuraajassa Suomenmaassa. == Politiikka == Mankki oli keskustapuolueen kannattaja aina eläkkeelle siirtymiseensä saakka. Erityisesti hän oli kova Kekkosen kannattaja. Hänen kerrotaan kuitenkin taiteilleen hyvin Suomenmaan johdossa henkilökiistojen yläpuolella mutta samalla hän yhdisti eri voimat tukemaan Urho Kekkosen politiikkaa. Monien muiden kuuluisuuksien ohella Mankki mainittiin Matti Simolan kirjassa, joka kertoi suomalaisten ja KGB:n yhteyksistä. == Lähteet == *Lipponen, Paavo, Murrosten aika: Muistelmat 1979–1995. WSOY 2014. ISBN-13 9789510383179 === Viitteet === Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1922 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Armi Harju

Armi Kanerva Harju (4. kesäkuuta 1928 Kemi – 7. kesäkuuta 2008 Rovaniemi) oli suomalainen toimittaja ja journalistialan ammattiyhdistysaktiivi. == Elämä ja ura == Armi Harju syntyi 4. kesäkuuta 1928 Kemissä. Harju aloitti toimittajan uransa 16-vuotiaana, jolloin hän alkoi tehdä satunnaisia iltavuoroja ja kirjoittaa juttuja kemiläiseen Pohjois-Pohja -lehteen. Vuosina 1953–1955 Harju kirjoitti teatteriarvosteluja oululaiseen Pohjolan Työhön. Vakituisen toimittajan työn Harju aloitti 1955 Pohjolan Sanomissa Kemissä. Vuonna 1958 Harju siirtyi töihin Lapin Kansan toimitukseen. Hän kirjoitti lehteen alusta asti kulttuurijuttuja ja teatteriarvosteluja, mutta päätoimiseksi kulttuuritoimittajaksi hänet nimitettiin vasta vuonna 1967. Harju toimi Lapin Kansan kulttuuritoimittajana vuoteen 1984 saakka, jolloin hän siirtyi eläkkeelle. Harju osallistui uransa aikana aktiivisesti ammattiyhdistystoimintaan. Hän hoiti useita luottamustehtäviä sekä Lapin Kansan toimituksessa, Pohjois-Suomen sanomalehtiyhdistyksessä että Suomen Sanomalehtimiesten Liitossa. Harju oli myös yksi Rovaniemen teatterikerhon, Rovaniemen Zonta-kerhon ja Peräpohjolan Sukututkijat ry:n perustajajäsenistä. Armi Harju kuoli 80-vuotiaana Rovaniemellä 7. kesäkuuta 2008. == Luottamustehtävät == * Lapin Kansan ensimmäinen luottamusmies * Lapin Kansan ensimmäinen pääluottamusmies * Lapin Kansan ensimmäinen työsuojeluvaltuutettu * Lapin Kansan toimitusosaston puheenjohtaja * Pohjois-Suomen sanomalehtiyhdistyksen hallituksen jäsen * Suomen Sanomalehtimiesten Liiton laajennetun liitohallituksen jäsen * Suomen Sanomalehtimiesten Liiton liittovaltuuston jäsen 1977–1980 * Suomen Sanomalehtimiesten Liiton tunturimajan rakennustoimikunnan jäsen * Suomen Sanomalehtimiesten Liiton tunturimajan emäntä * Rovaniemen teatterikerhon puheenjohtaja * Rovaniemen Zonta-kerhon puheenjohtaja * Peräpohjolan Sukututkijat ry:n puheenjohtaja == Tunnustukset == * Rovaniemen kaupungin taidepalkinto * Lapin läänin taidepalkinto * Valtion lehtimieseläke 1984 * Suomen Sanomalehtimiesten Liiton ansiomerkki * Suomen Arvostelijain liiton kunniajäsenyys 1991 == Lähteet == *Isaksson, Pekka. Mikäli meille on kerrottu: Pohjois-Suomen sanomalehtiyhdistys 75 vuotta (1921–1996). Pohjois-Suomen sanomalehtimiesyhdistys 1996. *Armi Harju kuollut. Lapin Kansa 10.6.2008. Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Eeva Rissanen

Eeva Rissanen (o.s. Mykkänen, 26. kesäkuuta 1921 Enso – 3. heinäkuuta 2004 Lahti) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli Etelä-Suomen Sanomien päätoimittajana vuosina 1972–1986. Rissanen aloitti toimittajan uransa Ylä- Vuoksen toimitusharjoittelijana (1940–1941). Ennen päätoimittajanimitystään hän työskenteli myös Etelä-Saimaan (1941–1943) ja Karjalan Sanomien (1943–1945) toimittajana, Suomen Sosialidemokraatin eduskuntatoimittajana (1948–1951), Työn Voiman toimitussihteerinä (1951–1952) ja Etelä-Suomen Sanomien kotimaanosaston päällikkönä (1967–1972). Lisäksi Rissanen toimi freelancer-toimittajana ja Keski-Suomen keskusammattikoulun yhteiskunnallisten aineiden ja kielten opettajana vuosina 1961–1965. Talvisodan aikana hän työskenteli lääkintälottana. Rissanen oli koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri. Opiskelunsa hän aloitti Helsingin yliopistossa vuonna 1941. Päätoimittajana Rissanen oli mukana Kansainvälisen lehdistöinstituutin IPI:n toiminnassa ja toimi Sanomalehti koulussa -neuvottelukunnan puheenjohtajana. Hän osallistui myös Päijät-Hämeen tutkimusseuran toimintaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Cage

Cage (oik. Chris Palko s. 4. toukokuuta 1973) on yhdysvaltalainen rap-artisti joka tunnetaan varhaisesta vaikutuksestaan horrorcore-genressä ja monivaiheisesta ja rujosta elämäntarinastaan. == Elämä ja ura == Chris Palko syntyi sotilastukikohdassa Saksassa hänen isänsä palvellessa siellä, mutta isän väkivaltainen käytös ja heroiiniriippuvuus pakottivat perheen muuttamaan takaisin Yhdysvaltoihin. Vuosia myöhemmin Palkon isä uhkasi tappaa muun perheen. Isän muutettua pois Palko joutui ongelmiin äitinsä väkivaltaisen miesystävän, virkavallan ja kovien huumeiden kanssa ja alkoi käyttää teini- iässä kokaiinia, psykedeelejä, alkoholia ja PCP:tä. Huumeet ovat Palkon vanhemmissa sanoituksissa yleinen aihe ja useat kappaleet kertovat nimenomaan PCP:n vaikutuksen alaisena koetusta sekavuudesta, harhakuvitelmista ja hallusinaatioista. Palkon äiti yritti saada poikansa kuntoon lähettämällä hänet takaisin Saksaan setänsä luo, mutta joutui sielläkin jatkuvasti pahoinpidellyksi ja palasi vuoden jälkeen takaisin. Työtön ja kouluttamaton Palko eli Yhdysvaltoihin palattuaan kaduilla ja oli saamassa huumausainerikoksista ja pahoinpitelyistä pitkän vankeustuomion mutta hänen äitinsä puuttui tilanteeseen ja kertoi poikansa olevan mielenterveysongelmainen ja syyntakeeton tekemiinsä rikoksiin .18-vuotiaana Palko vietiin mielisairaalaan ja alkoi siellä ollessaan kirjoittaa omia tekstejä mutta virheellisen lääkityksen takia hän muuttui entistä psykoottisemmaksi ja yritti itsemurhaa lukuisia kertoja. Hoitojen päätyttyä hänen ongelmansa jatkuivat mutta hän tutustui muihin nouseviin artisteihin kuten Necroon ja Aesop Rockiin ja liittyi levy-yhtiö Definitive Juxia alustaneisiin projekteihin. Koska valkoihoisten tekemä rap sekä myös horrorcore olivat 90-luvulla vielä nuori ilmiö, Cagella oli myös kaunaa hyvin itsensä kaltaisen artistin Eminemin kanssa ja syytti nousevaa tähteä elämäntarinansa varastamisesta kaupallisessa tarkoituksessa ja kappaleidensa matkimisesta. Cagella on ollut myös erimielisyyksiä entisen ystävänsä Necron ja Army of the PharaohsIsta tutun Esotericin kanssa. ==Nykyinen elämä== Vuonna 2009 Palko ilmoitti raitistuneensa tultuaan isäksi ja aiheet muuttuivat väkivaltaisista fantasioista päihteistä ja mielenterveysongelmista kuntoutumiseen. 2015 Hän ilmoitti Twitterissä lopettavansa uransa mutta julkaisevansa vielä yhden levyn nimellä Cage ja toisen nimellä Sam Hill. Näyttelijä ja artistin hyvä ystävä Shia LaBeouf on suunnitellut ohjaavansa Cagen elämäntarinasta elokuvan == Diskografia == * Movies for the Blind (2002) * Weatherproof (2003) * Hell's Winter (2005) * Depart from Me (2009) * Kill The Architect (2013) * The Revenge of Chris Palko (TBA) Luokka:Yhdysvaltalaiset hip hop -artistit Luokka:Horrorcore-artistit Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Claisen-toisiintuminen

Claisen-toisiintuminen on sigmatrooppisiin reaktioihin kuuluva kemiallinen reaktio. Claisen-toisiintumisessa allyylivinyylieetteri toisiintuu γ,δ-tyydyttymättömäksi karbonyyliyhdisteeksi tai allyyliaryylieetteri toisiintuu o-substituoiduksi vinyylifenoliksi. Reaktio on saanut nimensä löytäjänsä Rainer Ludwig Claisen mukaan. Claisen raportoi reaktion ensimmäisen kerran vuonna 1912. Reaktio on käyttökelpoinen tapa valmistaa uusia hiiliatomien välisiä sidoksia. Luonnossa esiintyvä Claisen-toisiintuminen on korismaattimutaasientsyymin katalysoima korismiinihapon toisiintuminen prefeenihapoksi. ==Claisen-toisiintumisen mekanismi== Ensimmäiset raportoidut Claisen-toisiintumiset olivat allyylivinyylieettereiden toisiintuminen kuumennettaessa tyydyttymättömiksi karbonyyliyhdisteiksi. Myöhemmin Claisen huomasi, että myös aryylivinyylieetterit toisiintuvat samankaltaisesti kuumennettaessa. Claisen-toisiintuminen on [3,3]-sigmatrooppinen toisiintuminen, jossa muodostuu tyydyttymätön karbonyyliyhdiste. Mikäli happiatomin viereisiin hiiliatomeihin on sitoutunut muu substituentti kuin vetyatomi, on muodostuva kaksoissidos (E)-isomeeri. : Aromaattisten aryyliallyylieetterien Claisen-toisiintumisten mekanismi on samanlainen, mutta viimeinen vaihe on karbonyyliyhdisteen tautomerisoituiminen fenoliksi. Claisen-toisiintumisella muodostuu o-substituoituja fenoleita. Mikäli kummissakin ortoasemissa on jo substituentti, tapahtuu Claisen-toisiintuminen kaksi kertaa peräkkäin ja allyyliryhmä päätyy p-asemaan fenoliryhmään nähden. : ==Reaktion muunnelmat== Claisen toisiintumisesta on useita muunnelmia. Allyylisesta asetaattiesteristä muodostuu voimakkaan emäksen vaikutuksesta enolaatti, joka pystyy reagoimaan Claisen-toisiintumisella ja muodostuu γ,δ-tyydyttymätön karboksyylihappo. Tätä kutsutaan Ireland–Claisen- toisiintumiseksi ja se tapahtuu jo huoneenlämpötilassa eikä muista Claisen- toisiintumisista poiketen vaadi lämmitystä. : Johnson–Claisen-toisiintumisessa aldehydistä tai ketonista muodostettu asetaali tai ortoesteri reagoi allyylisen alkoholin kanssa muodostaen eetterituotteen, joka voi toisiintua tyydyttymättömäksi aldehydiksi, ketoniksi tai esteriksi. : Eschenmoser–Claisen-toisiintumisessa ortoamidi eli amidiasetaali reagoi allyylisen alkoholin kanssa muodostaen γ,δ-tyydyttymättömän amidin. : ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Orgaaniset reaktiot
Forgetting Sarah Marshall

Forgetting Sarah Marshall on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut Nicholas Stollerin ohjaama romanttinen komediaelokuva. Sen pääosissa ovat Jason Segel, Kristen Bell, Mila Kunis ja Russell Brand. Elokuvan tuotti Universal Studios -yhtiö. Se kuvattiin huhtikuusta 2007 alkaen Oahun saarella Havaijilla. == Juoni == Elokuvan keskushenkilö on Peter Bretter, tavallinen kaduntallaaja ja erään televisio-ohjelman musiikkituottaja. Hän onnistuu valloittamaan ohjelman tähden, Sarah Marshallin sydämen. Sarah kuitenkin jättää Peterin viiden vuoden seurustelun jälkeen, jolloin tämä lähtee lohduttavalle Havaijin-matkalle. Loma osoittautuu katastrofaaliseksi, sillä Sarah sattuu asumaan samassa hotellissa uuden, rock-laulajapoikaystävänsä kanssa. == Näyttelijät == == Vastaanotto == Lukuisat kriitikot antoivat elokuvalle positiivisen arvion. Rotten Tomatoes -sivusto antoi sille pisteet 7.0/10. Teattereissa elokuva ei yltänyt Judd Apatow'n muiden elokuvien, Superbad, 40 v. ja neitsyt ja Paksuna, katsojalukuihin, mutta oli silti suurmenestys tuottaen alkuperäisen budjettinsa moninkertaisesti. == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 2008 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat Luokka:Universal Picturesin elokuvat
Shebaan maatilat

Shebaan maatilat on kiistelty maa-alue Golanin kukkuloilla Israelin miehittämällä alueella. Maakiistan osapuolina ovat alueen miehittänyt Israel, sekä aluetta itselleen vaativa Libanon. Syyria tukee Libanonin vaatimuksia alueeseen, mutta YK:n mielestä alue kuuluu Syyriaan. ==Maantiede== Shebaan maatilojen alue on nimetty Shebaan kylän mukaan, joka sijaitsee Libanonin puolella alueesta pohjoiseen. Pinta-alaa alueella on noin kymmenen neliökilometriä ja se koostuu varsinaisesti 14:stä maatilasta Hermonvuoren länsirinteillä. Alue on noin 14 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Alueen korkeus merenpinnasta vaihtelee 400 metristä 2 000 metriin. Itse Shebaan kylä kuuluu kiistatta Libanoniin, mutta Shebaan maatilojen alueen rajaa ei ole koskaan määritelty tarkasti. ==Historia== Ennen vuoden 1967 kuuden päivän sotaa aluetta hallitsi Syyria, mutta sen maanviljelijöillä oli Libanonin kansalaisuus. Israel otti alueen haltuunsa miehittäessään muun Syyriaan kuuluvan Golanin kukkuloiden alueen ja vuonna 1981 se liitti Golanin ja sen mukana Shebaan maatilat itseensä, vaikkakaan annektointia ei ole tunnustettu kansainvälisesti. Israelin vetäydyttyä Etelä-Libanonista vuonna 2000 YK päätti alueen olevan osa Syyriaa, mutta että alueen hallinnosta olisi sovittava Syyrian ja Israelin kesken. Käytännössä alue on edelleen Israelin hallinnoima. Libanonilainen Hizbollah-järjestö on käyttänyt Israelin joukkojen oloa alueella syynä jatkaa aseellista vastarintaa näitä vastaan. ==Lähteet== Luokka:Golanin kukkulat Luokka:Kiistanalaiset alueet
Later... with Jools Holland

Later... with Jools Holland on brittiläinen television musiikkiohjelma, jota on esitetty BBC Two -kanavalla vuodesta 1992. Ohjelman juontaa muusikko Jools Holland. Ohjelmaa esitetään eri puolilla maailmaa miljoonayleisölle, ja sitä pidetään oman alansa instituutiona.Later... with Jools Holland celebrates 250 programmes BBC Press Office. 26.8.2010 Later... with Jools Hollandin lähetyspaikkana toimi BBC Television Centre vuoteen 2012, jonka jälkeen tuotanto siirrettiin Maidstonen studioille. Alkuperäinen formaatti perustui musiikkiesitysten ennakkotaltiointeihin, mutta vuodesta 2008 ohjelmaa on täydennetty suoralla livelähetyksellä, joka esitetään yleensä tiistai- iltaisin. Musiikkiesityksiä on julkaistu myös albumeina ja dvd-levyinä. Vuosien varrella ohjelmassa nähtyjä artisteja ovat muun muassa Eartha Kitt, Willie Nelson, Johnny Cash, Joe Strummer ja Amy Winehouse, jonka ensiesiintyminen televisiossa tapahtui Jools Hollandin vieraana. Mieskuoro Huutajat esiintyi ohjelmassa 14. kesäkuuta 1997. Myös suomalainen Mirel Wagner on esiintynyt livelähetyksessä 21. huhtikuuta 2015.Later... with Jools Holland, Series 46 Live, Episode 2 BBC Two. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivusto Luokka:1990-luvun brittiläiset televisiosarjat Luokka:2000-vuosikymmenen brittiläiset televisiosarjat Luokka:2010-luvun brittiläiset televisiosarjat Luokka:Musiikkiohjelmat Luokka:BBC:n televisio- ohjelmat
Lahden Työväen Palloilijat

Lahden Työväen Palloilijat (lyh. LTP ja vuodesta 1999 alkaen TP-Lahti) on lahtelainen urheiluseura. Se on rekisteröity yhdistykseksi vuonna 1980. LTP:n miesten jalkapallojoukkue pelasi Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa 11 kautta vuosina 1992–1997 ja 1999–2003. Kaudella 2004 se pelasi vielä Uudenmaan piirin Kolmosessa, josta se suljettiin kesken kauden. == Lähteet == Luokka:Entiset suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Lahtelaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1980 perustetut urheiluseurat Luokka:Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenseurat
Likolammi (Tammelan Liesjärvi)

Likolammi eli Liukonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lampi on 50 metriä pitkä ja se sijaitsee 350 metriä herttuajärvestä pohjoiseen pienessä soisessa painaumassa. Lampeen tule ojia, mutta sen laskuoja on kaivettu pelto- ojien yhteyteen ja ne laskevat Herttuajärveen. == Historia == Lampi on piirretty vuoden 1884 Senaatin kartastoon, mutta sille ei ole merkitty nimeä. == Lähteet == Luokka:Pyhäjärven–Kuivajärven alue Luokka:Tammelan järvet
Pikku Katavalammi

Pikku Katavalammi eli Katavalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Järvi on kaksiosainen ja siinä on lahtia. Siihen laskee kolme suo- ojaa. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa viisi kilometriä pitkä laskuoja Kanteluslammiin. Järven rantaviiva on 0,88 kilometriä pitkä ja sen ranta on suometsää, jota ympäröi pääosin moreenipohjainen metsämaasto. Rannalle johtaa polku yhdystieltä 13606. == Kansallispuisto == Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon, jossa voi tutustua eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, joista yksi risteilee Pikku Katavalammin ympäristössä. Lammen vierestä kulkee yhdystieltä 13606, jonka sivutiellä on opastaulu ja pysäköintialue. Lammille johtaa tieltä polku, mutta perillä ei ole palveluita. == Historia == Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Katovalampi". == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Nathan Doss

Nathan "Nate" Doss (s. 17. toukokuuta 1985 Santa Cruz, Kalifornia) on yhdysvaltalainen frisbeegolfaaja. Vuonna 2000 ammattilaisuransa aloittanut Doss on voittanut kolme maailmanmestaruutta. == Ura == Doss aloitti frisbeegolfin seitsemänvuotiaana vuonna 1992. Vuonna 2000 hänestä tuli ammattilainen. Ensimmäisen suurvoittonsa Doss saavutti vuonna 2005, kun hän saavutti frisbeegolfin maailmanmestaruuden. Hänellä on maailmanmestaruus myös vuosilta 2008 ja 2011. Voitettuaan kolmannen maailmanmestaruutensa Dossista tuli vasta historian toinen pelaaja Ken Climon jälkeen, joka on onnistunut voittamaan kolme maailmanmestaruutta. Yhteensä Doss on saavuttanut ammattilaisuransa aikana 16 eri turnausvoittoa ja ansainnut rahaa noin 259 tuhatta dollaria. == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset frisbeegolfaajat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Lahnalammi (Tammelan Kyynärä)

Lahnalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Järven pinta-ala on 12,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee viisi suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä oja Liesjärven Tukkilahteen. Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on puoliksi suomaata ja puoliksi moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat eteläosassa avosuota. Rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda teitä. == Kansallispuisto == Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon Naturaohjelmaan, jossa voi tutustua eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Patikkareitit eivät kulje järven vieritse ja helpoin tie sille kulkee valtatietä 2 pitkin kävellen. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Lahnalampi". == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Kirkkolammi (Tammela)

Kirkkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lammen pinta-ala on 0,3 hehtaaria, rantaviivan pituus on 260 metriä ja sen pituus on 100 metriä. Se sijaitsee ojitetulla Kirkkolamminsuolla ja siitä laskee suo-oja Lehesjokeen. Laamen ympärillä on avosuota. Se on rakentamaton eikä sinne johda teitä. Valtatie 2 kulkee puolen kilometrin päästä ohi. == Kansallispuisto == Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon, jossa voi tutustua eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, joista yksi ohittaa lammen kilometrin etäisyydeltä. Lähin opaste sijaitsee 700 metriä lounaaseen valtatien 2 varrella ja pysäköintialue Lehesjoen läheisyydessä pysäköintialueen takana. == Historia == Järvi näkyy vuoden 1884 Senaatin kartastossa, mutta sille ei ole merkitty siihen nimeä. Lammelle ei ole silloin kaivettu ojia. == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Karl Johan Nybo

Karl Johan Høj Nybo (s. 30. toukokuuta 1978 Kööpenhamina) on tanskalainen frisbeegolfaaja. Vuodesta 2006 ammatikseen frisbeegolfia pelannut Nybo on maailmanrankingin viidennellä sijalla. == Ura == Nybo aloitti ammattilaisuransa vuonna 2006. Ensimmäisen voittonsa ammattilaisurallaan Nybo saavutti elokuussa 2007 Tanskan-mestaruuskilpailuista. Nybo on saavuttanut urallaan 38 ammattilaisvoittoa, joista jokainen on tullut Pohjoismaiden, pääosin Tanskan, kilpailuissa. Rahaa Nybo on urallaan ansainnut reilut 59 tuhatta dollaria. == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Tanskalaiset frisbeegolfaajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pikkulammi (Tammelan Kyynärä)

Pikkulammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lampi on vain 70 metriä pitkä, sillä on rantaviivaa 190 metriä ja pinta-alaa 0,17 hehtaaria ja se sijaitsee pienen suon keskellä. Lampeen laskee kaksi oja ja kolmas laskee Lehesjokeen, joka laskee vuorostaan Liesjärveen. Se on rakentamaton eikä sinne johda tietä. Lähin tie ohittaa lammen 200 metrin päässä. == Kansallispuisto == Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon, jossa voi tutustua eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, joista yksi risteilee Pikkulammin itäpuolella. Puiston raja ja sinne vievä tie ohittavat lammen 100 metrin päästä. Lähin pysäköintialue sijaitsee 400 metrin päässä ja ruokailupaikka 500 metrin päässä.. == Historia == Lampi on piirretty vuoden 1884 Senaatin kartastoon, mutta sille ei ole merkitty nimeä. == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Pukalinlammi

Pukalinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. == Maantiede == Lampi on 70 metriä pitkä ja sen rantaviivan pituus on 180 metriä. Sen pinta-ala 0n 0,21 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä Hevosojansuota ja Pukalinlamminsuota. Siitä on kaivettu oja, joka yhtyy suo-ojien verkostoon ja se tyhjenee Liesjärveen. Lammella on 30 metrin päässä seuranaan pieni lampare. Karkauslammille on matkaa 900 metriä. == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Tammelan järvet
Tartlammi

Tartlammi on järvi Liesjärven kansallispuistossa Lounais-Hämeessä Someron ja Tammelan rajalla. Pääosa järvestä kuuluu ja Somerniemen Salkolan kylään Somerolla ja pienempi osa Letkun kylään Tammelassa. Suomen vesistöaluejaossa järvi kuuluu Liesjärven alueeseen, joka on osa Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaa Turpoonjoen valuma-alueetta. == Maantiede == Järven pinta-ala on 16,5 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee Tartlamminsuolta neljä suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa yli 5 kilometriä pitkä laskuoja, joka alkaa Tartlamminojana ja jatkuu Lehesjokena, joka lopuksi laskee Liesjärveen. Lehesjoki on aikoinaan perattu, mutta se aiotaan ennallistaa. Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaata, jota ympäröi moreenipohjainen metsämaasto. Rannalle on rakennettu yksi rakennus, joille johtaa tie valtatieltä 2. Ympäröivä suo on Etelä-Suomen vedenjakajalla. Tartlammin vedet laskevat Selkämereen, mutta suon pohjoisosa Suomenlahteen Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen kautta. == Kansallispuisto == Järvi sisältyy Liesjärven kansallispuistoon 15,9 hehtaarin eteläosaltaan. Tartlammi sijaitsee erillisellä Someron puolella olevalla puiston alueella. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, mutta mikään niistä ei johda järvelle. == Historia == Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Tarlampi". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Tarsalampi". == Lähteet == Luokka:Liesjärven alue Luokka:Somerniemen järvet Luokka:Tammelan järvet
David Feldberg

David Feldberg (s. 6. huhtikuuta 1977 Portland, Oregon) on yhdysvaltalainen frisbeegolfpelaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1999. Feldberg aloitti ammattilaisuransa vuonna 1998. Ensimmäisen voittonsa ammattilaisurallaan hän saavutti heinäkuussa 1999. Feldberg on saavuttanut urallaan yhteensä 106 turnausvoittoa. Major-voittoja Feldberg on saavuttanut myös eniten historian kaikista pelaajista. Vuonna 2008 hän voitti frisbeegolfin maailmanmestaruuskilpailut. Palkintorahoja Feldbergille on kertynyt reilut 397 tuhatta dollaria. European Openin Feldberg on voittanut kahdesti, vuosina 2006 Tampereella ja 2011 Nokialla. == Lähteet == === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset frisbeegolfaajat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Grass

Grass tarkoittaa seuraavia asioita: * GRASS GIS, paikkatietojärjestelmäohjelmisto * Grass River Provincial Park, luonnonpuisto Kanadassa * Grass, brittiläinen vuoden 2003 televisiosarja * Grass, sukunimenä: ** Grass, ruotsalainen aatelissuku ** Günter Grass (1927–2015), saksalainen kirjailija ja kuvataiteilija, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja == Katso myös == * Ruoho (täsmennyssivu)
Georg Büchnerin palkinto

Georg Büchnerin palkinto (saks. Georg-Büchner-Preis) on saksalainen kirjallisuuspalkinto. Se on nimetty saksalaisen modernistisen näytelmäkirjailijan Georg Büchnerin mukaan. Goethe-palkinnon ohella se on merkittävin saksankielinen kirjallisuuspalkinto. Palkintoa on verrattu espanjankielisen kirjallisuuden Miguel de Cervantes -palkintoon ja portugalinkielisen kirjallisuuden Camões -palkintoon. Georg Büchnerin palkinto jaettiin ensimmäisen kerran 11. elokuuta 1923. Alun perin se voitiin myöntää runoilijalle, kuvataiteilijalle, näyttelijälle tai laulajalle. Kirjallisuuspalkinto se on ollut vuodesta 1951. Palkinnon jakaa Deutsche Akademie für Sprache und Dichtung. Palkitsemistilaisuus pidetään Darmstadtissa. Vuodesta 2002 palkinnon arvo on ollut 50 000 euroa. == Kirjallisuuspalkinnon saajat == Vuosi Palkinnon saaja Maa 1951 Gottfried Benn Saksan liittotasavalta 1953 Ernst Kreuder 1954 Martin Kessel 1955 Marie Luise Kaschnitz 1956 Karl Krolow 1957 Erich Kästner 1958 Max Frisch Sveitsi 1959 Günter Eich Saksan liittotasavalta 1960 Paul Celan Saksan liittotasavalta / Romania 1961 Hans Erich Nossack Saksan liittotasavalta 1962 Wolfgang Koeppen 1963 Hans Magnus Enzensberger 1964 Ingeborg Bachmann Itävalta 1965 Günter Grass Saksan liittotasavalta 1966 Wolfgang Hildesheimer 1967 Heinrich Böll 1968 Golo Mann 1969 Helmut Heißenbüttel 1970 Thomas Bernhard Itävalta 1971 Uwe Johnson Saksan liittotasavalta 1972 Elias Canetti Bulgaria 1973 Peter Handke Itävalta 1974 Hermann Kesten Saksan liittotasavalta 1975 Manès Sperber Itävalta / Ranska 1976 Heinz Piontek Saksan liittotasavalta 1977 Reiner Kunze 1978 Hermann Lenz 1979 Ernst Meister (postuumisesti) 1980 Christa Wolf Saksan demokraattinen tasavalta 1981 Martin Walser Saksan liittotasavalta 1982 Peter Weiss (postuumisesti) Ruotsi 1983 Wolfdietrich Schnurre Saksan liittotasavalta 1984 Ernst Jandl Itävalta 1985 Heiner Müller Saksan liittotasavalta 1986 Friedrich Dürrenmatt Sveitsi 1987 Erich Fried Itävalta 1988 Albert Drach 1989 Botho Strauß Saksa 1990 Tankred Dorst Saksa 1991 Wolf Biermann 1992 George Tabori Unkari 1993 Peter Rühmkorf Saksa 1994 Adolf Muschg Sveitsi 1995 Durs Grünbein Saksa 1996 Sarah Kirsch 1997 Hans Carl Artmann Itävalta 1998 Elfriede Jelinek 1999 Arnold Stadler Saksa 2000 Volker Braun 2001 Friederike Mayröcker Itävalta 2002 Wolfgang Hilbig Saksa 2003 Alexander Kluge 2004 Wilhelm Genazino 2005 Brigitte Kronauer 2006 Oskar Pastior (postuumisesti) Saksa / Romania 2007 Martin Mosebach Saksa 2008 Josef Winkler Itävalta 2009 Walter Kappacher 2010 Reinhard Jirgl Saksa 2011 Friedrich Christian Delius 2012 Felicitas Hoppe 2013 Sibylle Lewitscharoff 2014 Jürgen Becker 2015 Rainald Goetz 2016 Marcel Beyer 2017 Jan Wagner 2018 Terézia Mora Unkari 2019 Lukas Bärfuss Sveitsi 2020 Elke Erb Saksa 2021 Clemens J. Setz Itävalta == Lähteet == Luokka:Saksalaiset kirjallisuuspalkinnot
Åländska Mästerskapen

Åländska Mästerskapen (suomeksi Ahvenanmaanmestaruuskilpailut) on Ahvenanmaalainen jalkapallon vuosittain järjestettävä mestaruussarja. Niitä on järjestetty aina vuodesta 1943 asti. Kilpailuja järjestää Ålands Fotbollförbund. Kilpailuissa ratkotaan mestaruudet viidessä sarjassa. Sarjat ovat: Miehet, Naiset, Pojat 13-14 ja 15-16, ja Tytöt 14-16. Naisten ja nuorten sarjoja ei tosin ole saatu joka vuosi järjestettyä. Sarjaan osallistuvien joukkueiden tulee olla lajiliiton alaisia. Miesten kilpailuja on hallinnut IFK Mariehamn 44 voitollaan. Se on myös hallitseva mestari vuoden 2014 kilpailuista. == Säännöt == Ahvenanmaanmestaruuskilpailujen säännöt noudattelevat pääosin normaalin jalkapalloturnauksen sääntöjä sellaisin poikkeuksin, että peliaikaa on vain 2 × 40 minuuttia ja joukkueiden vaihtopelaajien määrä on seitsemän. Pelaajavaihdot suoritetaan niin sanottuina lentävinä vaihtoina. == Mestarit == Oheisessa taulukossa on esitetty kaikki miesten sarjan voittaneet joukkueet vuodesta 1943 alkaen. Vuosi Mestari 1943 IFK Mariehamn 1944 IFK Mariehamn 1944-45 Sunds IF 1945-46 Bollklubben -40 1946-47 IFK Mariehamn 1947-48 ? 1948-49 ? 1949-50 IF Fram 1950-51 IF Fram 1952 IF Finströms Kamraterna 1953, kevät IFK Mariehamn 1953, syksy IFK Mariehamn 1954 IF Finströms Kamraterna 1955 IF Finströms Kamraterna 1956 IFK Mariehamn 1957 IFK Mariehamn 1958 IFK Mariehamn 1959 IFK Mariehamn Vuosi Mestari 1960 IFK Mariehamn 1961 IFK Mariehamn 1962 IF Finströms Kamraterna 1963 IF Finströms Kamraterna 1964 IF Finströms Kamraterna 1965 IF Finströms Kamraterna 1966 IF Finströms Kamraterna 1967 IF Finströms Kamraterna 1968 Hammarlands IK 1969 IF Finströms Kamraterna 1970 IF Finströms Kamraterna 1971 IF Finströms Kamraterna 1972 IF Finströms Kamraterna 1973 Hammarlands IK 1974 IF Finströms Kamraterna 1975 IF Finströms Kamraterna 1976 IFK Mariehamn 1977 IFK Mariehamn Vuosi Mestari 1978 IF Finströms Kamraterna 1979 IFK Mariehamn 1980 IFK Mariehamn 1981 IFK Mariehamn 1982 IFK Mariehamn 1983 IFK Mariehamn 1984 IFK Mariehamn 1985 IFK Mariehamn 1986 IFK Mariehamn 1987 IFK Mariehamn 1988 IFK Mariehamn 1989 IFK Mariehamn 1990 Sunds IF 1991 IF Finströms Kamraterna 1992 IFK Mariehamn 1993 IF Finströms Kamraterna 1994 Team Åland 1995 IFK Mariehamn Vuosi Mestari 1996 Sunds IF 1997 IFK Mariehamn 1998 IFK Mariehamn 1999 IFK Mariehamn 2000 IFK Mariehamn 2001 IFK Mariehamn 2002 IFK Mariehamn 2003 IFK Mariehamn 2004 IFK Mariehamn 2005 IFK Mariehamn 2006 IFK Mariehamn 2007 IFK Mariehamn 2008 IFK Mariehamn 2009 IFK Mariehamn 2010 IFK Mariehamn 2011 IFK Mariehamn 2012 IFK Mariehamn 2013 Jomala IK 2014 IFK Mariehamn == Lähteet == * ÅM Ålands Fotbollförbundin sivuilla * Säännöt-pdf * ÅM- ja ÅC-voittajat (sivu 9) Luokka:Suomen jalkapallokilpailut Luokka:Ahvenanmaa
Hairspray

Hairspray voi tarkoittaa: * hiuslakka * Hairspray, John Watersin elokuva vuodelta 1988 * Hairspray, Watersin elokuvan pohjalta tehty musikaali (2002) * Hairspray, musikaalista sovitettu elokuva vuodelta 2007.
Koomikot

Koomikot on 31. maaliskuuta 2015 TV5-kanavalla alkanut viihdeohjelma, jossa kuusi kotimaista koomikkoa istuvat saman pöydän ääreen kertomaan urastaan ja elämästään. Ohjelmassa esiintyivät Pirkka-Pekka Petelius, Pirjo Heikkilä, Sami Hedberg, Miitta Sorvali, Heikki Silvennoinen ja Jarkko Tamminen. Ohjelmaa juonsi Roope Salminen. Ohjelman viimeinen jakso esitettiin 5. toukokuuta 2015. Ohjelman ensimmäinen jakso teki esityskanavansa TV5:n katsojaennätyksen 305 000 katsojallaan. Koomikot perustuu ruotsalaisen näyttelijän Felix Herngrenin kehittämään formaattiin En Clown till Kaffet. == Jaksot == Jakso Esityspäivä Päivän koomikko Katsojaluvut 1 31. maaliskuuta 2015 Pirkka-Pekka Petelius 305 000 2 7. huhtikuuta 2015 Sami Hedberg 166 000 3 14. huhtikuuta 2015 Pirjo Heikkilä 108 000 4 21. huhtikuuta 2015 Jarkko Tamminen 94 000 5 28. huhtikuuta 2015 Miitta Sorvali 81 000 6 5. toukokuuta 2015 Heikki Silvennoinen 100 000 == Lähteet == Luokka:2010-luvun suomalaiset keskusteluohjelmat Luokka:Viihdeohjelmat Luokka:TV5:n televisio-ohjelmat