Konsonantti

Konsonantit eli kerakkeet ovat vokaalien ohella ihmiskielen äänteiden toinen ryhmä. Konsonantit tuotetaan muodostamalla este ääntöväylään kielen, huulten, hampaiden tai äänihuulten avulla. Konsonanttien pääryhmät ovat resonantit ja obstruentit. == Luokittelu == === Ääntötapa === Resonantit muodostetaan avauman avulla: *puolivokaali: ilmavirta kulkee suun keskeltä ulos, kuitenkin siten että ääntöväylään muodostetaan ahdas kapeikko, esimerkiksi j, w *likvida: yhteisnimitys lateraaleille ja tremulanteille **lateraali: ilmavirta kulkee ulos kielen laitojen yli, esimerkiksi l **tremulantti: ilmavirta on katkonainen, muodostetaan tärysupistuman avulla, esimerkiksi r *nasaali: osa ilmavirrasta tulee ulos myös nenän kautta, esimerkiksi m, n Obstruentit muodostetaan supistuman avulla: *klusiili eli sulkuäänne: ilmavirta katkeaa täydellisesti, esimerkiksi soinnittomat k, p ja t sekä soinnilliset g, b ja d *frikatiivi eli hankausäänne: ilmavirran kulku on osin estetty: **sibilantti: kouruäänne, ilmavirran kapeikko on kourumainen, esimerkiksi s ja ʃ **spirantti: rakoäänne, ilmavirran kapeikko on tasainen ja leveä, esimerkiksi f, v ja h. *affrikaatta: samassa paikassa ääntyvän klusiilin ja frikatiivin yhteisäänne, esimerkiksi tʃ ja dʒ. === Ääntämispaikka === Ääntämispaikalla tarkoitetaan konsonantin tuottamisessa olennaista kohtaa ääntöväylässä ts. kohtaa, jossa tuotetaan konsonantista riippuen sulku tai supistuma. Konsonanttien ääntämispaikat huulista nieluun ovat seuraavat: *bilabiaalinen (ylähuuli-alahuuli), esimerkiksi m, p, w *labiodentaalinen (alahuuli- ylähampaat), esimerkiksi v *dentaalinen (ylähampaat), esimerkiksi suomen t *alveolaarinen (hammasvalli), esimerkiksi suomen d *palataalinen (kova kitalaki), esimerkiksi j, saksan ich-Laut, espanjan ll ja ñ *velaarinen (kieli-pehmeä kitalaki), esimerkiksi k, g, saksan ach-Laut, äng-äänne *uvulaarinen (kitakieleke), esimerkiksi “ranskalainen” r *faryngaalinen (nielu), esimerkiksi heprean kirjain חית eli [ħeːθ], vastaa suomen äännettä 'h' sanassa "pahka" *epiglottaalinen (kurkunkansi), lähinnä arabiassa usein "faryngaalisiksi" kutsutut kurkkutäryäänteet *laryngaalinen, glottaalinen (kurkunpää, larynx; äänirako, glottis) esimerkiksi suomen katkoäänne (glottaaliklusiili) ilmauksessa anna olla sanojen välissä. === Soinnillisuus === Konsonanttien soinnillisuus syntyy siten, että samaan aikaan kun johonkin em. ääntämispaikoista muodostetaan sulku tai supistuma äänihuulet värähtelevät. Resonantit ovat tavallisesti aina soinnillisia, mutta esimerkiksi yhdessä suomen sukukielistä, mokšassa, esiintyy soinniton r- ja l-äänne. *soinnillisia klusiileja ovat b, g ja d *soinnillisia sibilantteja ovat z ja ʒ *soinnillisia affrikaattoja ovat dz ja dʒ. === Konsonanttiäänteet kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa === Harmennetut alueet kuvaavat äänteitä, joita IPA:n mielestä ei voi luonnollisesti ääntää. Sarakkeiden oikeanpuoleinen äänne on soinnillinen, vasen soinniton. Lisäksi on olemassa kaksoisartikuloidut pulmoniset konsonantit: * ɕ -- soinniton alveolaarinen palataalinen sibilantti * ʑ -- soinnillinen alveolaarinen palataalinen sibilantti * ɧ -- soinnillinen dorsopalataalinen frikatiivi (ruotsin ns. sj- äänne) * ʍ -- soinniton labiovelaarinen approksimantti * w -- soinnillinen labiovelaarinen approksimantti * ɥ -- labiopalataalinen approksimantti * ɫ -- velaarinen alveolaarinen approksimantti * k͡p — soinniton labiovelaarinen plosiivi * ɡ͡b — soinnillinen labiovelaarinen plosiivi * ŋ͡m — labiovelaarinen nasaali Ja myös affrikaatat: * p̪f -- soinniton labiodentaalinen affrikaatta * ts -- soinniton alveolaarinen affrikaatta * dz -- soinnillinen alveolaarinen affrikaatta * tʃ -- soinniton postalveolaarinen affrikaatta * dʒ -- soinnillinen postalveolaarinen affrikaatta * tɕ -- soinniton alveolaarinen palataalinen affrikaatta * dʑ -- soinnillinen alveolaarinen palataalinen affrikaatta * ʈʂ -- soinniton retrofleksi affrikaatta * ɖʐ -- soinnillinen retrofleksi affrikaatta * tɬ -- soinniton alveolaarinen lateraalinen affrikaatta * dɮ -- soinnillinen alveolaarinen lateraalinen affrikaatta * cç -- soinniton palataalinen affrikaatta * ɟʝ -- soinnillinen palataalinen affrikaatta ==Lähteet== * * ===Viitteet=== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit