EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Reverend Bizarre

Reverend Bizarre oli Lohjalla vuonna 1995 perustettu doom metal -yhtye. ==Historia== Reverend Bizarren debyytti In the Rectory of the Bizarre Reverend oli ensimmäinen Suomessa julkaistu täyspitkä doom metal -levy, ainakin mikäli Thergothonin, Unholyn ja Skepticismin 90-luvun alkupuolelle painottuvaa hyvin avantgardistista tuotantoa ei lasketa doom metalliksi. Black Sabbathin, Saint Vitusin, Pentagramin ja Candlemassin viitoittamaa tietä kulkeva yhtye oli tunnettu tinkimättömästä genreuskollisuudestaan, mutta myös tavastaan hämmentää ja johtaa kuulijoitaan harhaan. Yhtyeen "helposti lähestyttävältä" toiselta albumilta II: Crush the Insects julkaistu single Slave of Satan nousi ilmestyessään Suomen singlelistan kakkoseksi. Yhtyeen listamenestystä ja siitä seurannutta radiosoittoa pidettiin poikkeuksellisena erityisesti siksi, että singlellä oli mittaa peräti 21 minuuttia. Reverend Bizarre esitti viimeisen livekeikkansa Turussa joulukuussa 2006 ja lopetti toimintansa kokonaan julkaistuaan sitä ennen vielä yhden täyspitkän albumin 8. elokuuta 2007. Reverend Bizarren 30. toukokuuta 2007 julkaistu 16-minuuttinen single Teutonic Witch nousi ilmestyessään suoraan Suomen singlelistan ykköseksi. Albumi III: So Long Suckers nousi ilmestyttyään Suomen albumilistan kuudenneksi. Albert Witchfinderin alkuperäisen suunnitelman mukaan Reverend Bizarre olisi lopettanut toimintansa vuonna 2009 julkaistuaan viisi albumia, mutta yhtye ilmoitti vuonna 2006 lopettavansa toimintansa ja julkaisevansa vielä yhden albumin, vuonna 2007 ilmestyneen III: So Long Suckersin. Peter Vicar jatkoi eteenpäin yhtyeensä Lord Vicarin voimin. ==Kokoonpano== ===Nykyiset jäsenet=== *Albert Witchfinder (Sami Hynninen) - basso, laulu *Peter Vicar (Kimi Kärki) - kitara *Earl of Void (Jara Pohjonen) - rummut, kitara, kosketinsoittimet ===Entiset jäsenet=== * Juippi (Juha-Petteri Lundqvist) – rummut ==Diskografia== ===Albumit=== * * * ===EP:t=== * * * * * ===Splitit=== * Reverend Bizarre / Ritual Steel (2003) * Reverend Bizarre / Orodruin (2004) * Minotauri / Reverend Bizarre (2004) * Mannhai / Reverend Bizarre (2006) * Reverend Bizarre / Kuolema (2008) * Reverend Bizarre / Rättö ja Lehtisalo (2008) * Electric Wizard / Reverend Bizarre (2008) * Reverend Bizarre / Mr Velcro Fastener (2008) ===Singlet=== * * * ===Muut=== * * * * * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Foorumi * MySpace * Luokka:Suomalaiset doom metal -yhtyeet
W-VHS

W-VHS on JVC:n kehittämä korkeatarkkuuksinen analoginen videonauhaformaatti. W-VHS:n tallennusmedia on puolen tuuman magneettinen ja metallinen nauha, joka on samankokoisessa kotelossa kuin VHS. Nauhaa voidaan käyttää MUSE-enkoodatun videon - resoluutiona 1125 juovaa - kahden yhtäaikaisen tavallisen tarkkuuden NTSC-signaalin tai monen tunnin NTSC-lähetyksen tallentamiseen. Video tallennetaan nauhalle komponenttimuodossa. Ääni tallennetaan VHS HiFinä tai S-VHS Digital Audio -formaatissa. Luokka:Kuvantoistotekniikka Luokka:VHS- tallennusvälineet
Lastenlaulu

Lastenlaulu on lapsille sävelletty tai kansan parissa muotoutunut laulu. Lastenlaulujen melodiat ovat tyypillisesti melko yksinkertaisia ja helposti omaksuttavia sekä sävelkulkujen että rytmiikan osalta, minkä ansiosta lastenlaulut muodostavat selkeästi oman tunnistettavan lajityyppinsä. Kappaleen voi yleensä tunnistaa lastenlauluksi pelkän sävellyksen perusteella. Varsin usein lastenlaulut ovat iloisia, reippaita ja duurivoittoisia, mutta varsinkin Suomessa myös mollissa olevia lastenlauluja on huomattavan suuri määrä (esimerkiksi ”Karhunpoika sairastaa”, "Ihme ja kumma", ”Sininen uni” sekä ”Päivänsäde ja menninkäinen”). Lastenlaulujen ominaispiirteet löytyvät siten melodian käsittelystä ja sanoituksista, eivätkä niinkään duurin ja mollin mukaisesta sävellajiin perustuvasta jaosta. Sanoituksiltaan lastenlaulut kertovat yleensä lapsia kiinnostavista aiheista. Aiheena voivat olla muun muassa satuhahmot (esimerkiksi ”Rölli” ja ”Mikki Hiiri merihädässä”), mielikuvitukselliset, vauhdikkaat ja jännittävät tapahtumat (esimerkiksi ”Pikkuoravien kuuraketti” ja ”Kuinka saisin rikki kookospähkinän”) sekä valistavat ja opettavaiset tarinat (esimerkiksi ”Popsi, popsi porkkanaa”, ”Lasten liikennelaulu” ja ”Jänöjussin mäenlasku”). Aihepiirin lisäksi lastenlaulujen sanoituksille on yleensä ominaista selkeä ja täsmällinen kieli, tarkka määrämuotoinen riimitys ja runsas loppusointujen käyttö. *
Ollie

Ollie (alun perin ollie pop) on yleisimpiä rullalautailutemppuja. Nykyiseen muotoonsa ollien kehitti Rodney Mullen vuonna 1981.Ollie - Skateboarding Dictionary Tempun vaikutus rullalautailuun on ollut suuri, sillä se mahdollisti hyppäämisen tasamaalta. == Temppu käytännössä == Kokeneet rullalautailijat voivat suorittaa ollien lähes mistä tahansa jalkojen asettelusta, mutta yleensä se aloitetaan asettamalla takajalka lähelle laudan takareunaa, tailille, ja etujalka hieman laudan keskikohtaa edemmäs. Tästä asennosta ponnistetaan takajalalla, jolloin laudan tail osuu maahan ja saa laudan nousemaan ilmaan samanaikaisesti lautailijan kanssa. Tämän jälkeen lautaa voidaan ohjata sen karhean pinnan, gripin, ansiosta hieman korkeammalle nostamalla jalkoja lähemmäs keskivartaloa. Tämän vaiheen jälkeen lauta tulisi palauttaa vaakasuoraan asentoon jalkojen asentoa muuttamalla, jolloin ollie on korkeimmillaan, ja on aika aloittaa laskeutuminen, ländääminen. Ländääminen pyritään tekemään trukkiruuvien kohdalle, jotta tärähdys olisi mahdollisimman pieni, eikä lauta vahingoittuisi. Erityisesti korkealta laskeuduttaessa huono ländääminen saattaa aiheuttaa laudan katkeamisen ja johtaa kaatumiseen. ==Muunnelmia tempusta== Rullalautailun alkuvaiheessa lautailija joutuu päättämään, harjoitteleeko hän kulkemaan vasen vai oikea jalka edellä. Tätä kutsutaan stanceksi tai stänssiksi. Regular stanceen päätyvät kulkevat vasen jalka edellä, goofy stancella lautailevat taas oikea jalka edellä. Yleensä jompikumpi tapa tuntuu alusta asti luontevammalta. Temppujen kuvailussa etujalalla tarkoitetaan lautailijan valitseman stänssin mukaista etujalkaa. ===Switch ollie=== Switch ollie tehdään vastakkaiselta stänssiltä, kuin ollie. Lautailija joutuu siis ponnistamaan etujalallaan, jota hän normaalisti käyttäisi laudan ohjailuun ilmalennon aikana, ja suorittamaan etujalan tehtävät ponnistusjalallaan. Tämä tuo temppuun huomattavaa lisävaikeutta, ja sitä voisikin verrata väärällä kädellä kirjoittamiseen. ===Nollie=== Nollie tehdään samaan suuntaan kuin ollie, mutta ponnistaminen tapahtuu etujalalla laudan etuosasta. Myös nolliessa lautailija joutuu käyttämään jalkojaan vastoin niiden yleistä tehtävää. ===Fakie ollie=== Fakie ollie tehdään samaan suuntaan kuin switch ollie, mutta ponnistaminen tapahtuu laudan etuosasta. Lautailija voi siis käyttää ponnistamiseen valitsemansa stancen takajalkaa, mikä helpottaa temppua huomattavasti verrattuna switch ollieen ja nollieen. ==Lähteet== Luokka:Rullalautailutemput
Spatiaalinen tilastotiede

Spatiaalinen tilastotiede on tilastotieteen osa-alue, jossa aineiston kukin havainto on sidottu määrättyyn paikkaan. Alueellistettujen muuttujien teoriassa kaikki ympäristön luonnolliset ominaisuudet ajatellaan syntyneen kuhunkin pisteeseen ympäristön prosessin tuloksena. Mitattavat suureet sisältävät siten autokorrelaatiota lähialueensa kanssa, jota spatiaalinen tilastotiede pyrkii selvittämään. Tilastotieteen jakaumaa vastaa spatiaalisessa tilastotieteessä pisteprosessi. Spatiaalista tilastotiedettä sovelletaan muun muassa geostatistiikassa sekä spatiaalisessa ekonometriassa. Luokka:Tilastotiede Luokka:Maantiede
Satunnaisotanta

Satunnaisotanta tarkoittaa, että otos on kerätty jollakin satunnaisuuteen perustuvalla menetelmällä. Jokainen alkio poimitaan populaatiosta riippumatta muiden alkioiden poiminnasta. Satunnaisotanta on tärkeää, koska sen ansiosta saatuja tuloksia voidaan yleistää koko populaatioon. Yksinkertainen satunnaisotanta (simple random sampling, SRS) on yksinkertaisin otantamenetelmä, jossa jokaisella alkiolla on sama todennäköisyys tulla valituksi otokseen. Yksinkertainen satunnaisotanta ei ole kaikissa tilanteissa tehokkain mahdollinen, koska otokseen valikoituvat alkiot eivät välttämättä ole perusjoukon tunnuslukujen estimoinnin kannalta informatiivisia. Siksi tarvitaan usein suhteellisen suuri otos perusjoukosta, jotta estimaatit olisivat tarkkoja. Suuren otoksen hankkiminen voi tulla kalliiksi, mikä vähentää otantamenetelmän käytettävyyttä. Mikäli perusjoukosta on saatavilla lisäinformaatiota, olisi mahdollista suorittaa tehokkaampi otanta käyttäen tätä lisätietoa. Otanta voidaan tehdä joko palauttaen valittu alkio takaisin perusjoukkoon tai ilman palautusta. Tehtäessä otanta palauttaen sama alkio voi tulla otokseen monta kertaa. Luokka:Tilastotiede
Stringit

Stringit ovat sekä naisten että miesten käyttämä alus- ja uimahousumalli. Se on pieni, kankainen tai nahkainen vaatekappale, jossa olennaista on jalkojen, yleensä pakaroiden, välistä kulkeva narumaisen ohut osa, joka on kiinni lanteiden ympäri kulkevassa osassa. Stringien etuna on muun muassa saumojen näkymättömyys housujen läpi sekä vähäisempi hiostavuus, kun kangasta on vähemmän kuin perinteisimmissä malleissa. Stringejä ei pidä sekoittaa tangoihin, joissa takakappaleen koko on tyypillisesti paljon isompi kuin stringeissä, ainoastaan sivuosat ovat kapeat. == Alkuperä == Stringien kaltaiset vaatteet olivat ensimmäisiä ihmisen käyttämiä vaatteita. Stringit olivat alun perin miehille tarkoitettuja alusasuja. Khoisanit, jotka ovat Kalaharin aavikon alkuperäiskansaa, käyttävät edelleen tällaisia vaatteita. Sana tanga on saatu heiltä ja se on käytössä sellaisenaan useissa laajalle levinneissä kielissä. Japanilaisten miesten fundoshi-stringit ovat 2 000 vuotta vanha keksintö. Samurait käyttivät niitä alusvaatteina sotavarusteissaan. Fundosheja käyttivät käytännössä kaikki japanilaismiehet toiseen maailmansotaan asti. Nykyisin niitä käytetään lähinnä uima-asuina. Intiassa Shivan palvojat ja jotkin pyhät miehet ovat käyttäneet asua nimeltä Kowpeenam tai Langot (marathiksi लंगोट). Hindujumaluus Murugan kuvataan pukeutuneena asuun. Sana stringit tulee englannin sanasta G-string. Nykyiset stringit olivat alun perin eksoottisten tanssijoiden käyttämä vaate, josta tuli muoti-ilmiö Etelä-Amerikassa, erityisesti Brasiliassa 1970-luvulla. Brasiliassa, jossa pakaroita tavallisesti korostettiin ja esiteltiin, stringeistä tuli uima-asumuoti. Uima-asujen takakappale oli niin kapea, että se saattoi mennä käyttäjän pakaroiden väliin, mistä syntyi stringien perusmalli. Toisaalta jo Louis Réardin vuonna 1946 suunnittelemien maailman ensimmäisten bikinien alaosa oli string- mallinen.http://www.bikiniscience.com/chronology/1945-1950_SS/LR4601_S/LR4601.html Alun perin stringejä kutsuttiin Brasiliassa sanalla bundas. Englannissa käytetään sanaa thong (”hihna”) tai sanaa G-string, josta suomenkielinen nimitys ja foneettinen mukaelma stringit on tullut. == Nousu maailmalla == Stringit raivasivat 1980-luvun loppupuolella tiensä läntiseen maailmaan, ja ne tulivat yhä suositummaksi alusvaatemalliksi 1990-luvulle asti. Vuodesta 2003 lähtien stringit ovat olleet eniten myytyjä naisten muotituotteita. Stringien suosiota kasvatti niiden huomaamattomuus muodissa olevien ihonmyötäisten tai vaaleiden housujen tai hameen alta. == Lähteet == Luokka:Alusvaatteet
Klaus Kinkel

Klaus Kinkel (17. joulukuuta 1936 Metzingen – 4. maaliskuuta 2019 Sankt AugustinFormer German Foreign Minister Klaus Kinkel dies age 82 ) oli saksalainen poliitikko ja maansa entinen ulkoministeri. Hän edusti Vapaita demokraatteja (FDP). Kinkel oli asianajaja ja Telekom-säätiön puheenjohtaja. Hän oli FDP:n puheenjohtaja 1993–1995. Kinkel valmistui oikeustieteen tohtoriksi ja työskenteli sisä- ja ulkoministeriössä. Vuodet 1979–1982 hän oli ulkomaantiedustelupalvelu Bundesnachrichtendienstin johtaja. Hän on ollut Saksan ulkoministeriön valtiosihteeri 1982–1991, liittopäiväedustaja 1994–2002, oikeusministeri 1991–1992 ja ulkoministeri 1992–1998. Ulkoministerinä Kinkel vaikutti ratkaisevasti Suomen EU-jäsenyyden ratkeamiseen yhdessä valtiosihteeri Hans von Ploetzin kanssa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksan ulkoministerit Luokka:Vapaan demokraattisen puolueen poliitikot Luokka:Vapaan demokraattisen puolueen puheenjohtajat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet Luokka:Saksan varakanslerit
JVC

Victor Company of Japan tai Japan Victor Company, lyhennettynä JVC, on suuri kansainvälinen yhtiö, jonka päämaja sijaitsee Jokohamassa, Japanissa. Se valmistaa ääni-, video- ja kulutuselektroniikkatuotteita. Yritys on tunnettu VHS-järjestelmän kehittäjänä. pienoiskuva|JVC HA-L50 == Historia == === 1920–1970 === JVC perustettiin vuonna 1927 nimellä ”The Victor Company of Japan” yhdysvaltalaisen Victor Talking Machine Companyn tytäryhtiöksi. Vuonna 1932 JVC aloitti radioiden valmistamisen, ja vuonna 1939 yhtiö esitteli Japanin ensimmäisen television. Vuodesta 1953 vuoteen 2008 JVC oli Panasonicin (Matsushita oli vaihtanut nimensä Panasoniciksi) tytäryhtiö. Nykyään Panasonic omistaa alle 50 % JVC:n osakkeista. === 1970–1990 === JVC kehitti VHS- formaatin ja esitteli vuonna 1976 Aasiassa ja Euroopassa sekä vuonna 1977 Yhdysvalloissa ensimmäisen kuluttajille tarkoitetun VHS-nauhurinsa. Sony oli esitellyt Betamax-formaatin vuotta aiemmin, ja 1980-luvulla käytiinkin formaattisotaa Betamax- ja VHS-nauhojen välillä. Betamax oli pienempi kuin VHS, ja sillä saatiin parempi kuvanlaatu. VHS kuitenkin selvisi voittajana, koska VHS-nauhurit olivat edullisempia ja VHS-kasetille mahtui aluksi pidempi tallennus, 120 minuuttia.Chaline, s. 186 Sony alkoi valmistaa VHS-nauhureita vuonna 1988. == Tytäryhtiöt == Tytäryhtiöitä ovat olleet muun muassa Victor Music Industries ja Victor Entertainment, joiden toiminnot kuuluvat nykyään JVC Kenwood Victor Entertainment -yritykselle. Yritys tuottaa ja jakelee musiikkia, elokuvia ja muuta viihdettä, kuten animea ja televio-ohjelmia. Aiemmin Pack-In-Video ja Victor Interactive Software kuuluivat yhtiöön, jotka yhdistettiin ja myytiin Marvelous Entertainment -yhtiölle. == Tuotenimet == JVC:n tuotteita myydään Japanissa Victor-merkillä. JVC ei kuitenkaan saa käyttää Victor-tuotemerkkiä Japanin ulkopuolella, joten muualla maailmassa tuotteita markkinoidaan JVC-merkkisinä. 1960- ja 1970-luvuilla JVC käytti Japanin ulkopuolella tavaramerkkiä Nivico tai JVC Nivico. Vuonna 2011 JVC luopui televisioiden valmistamisesta ja myi JVC-brändin käyttöoikeuden niiden osalta eri valmistajille: Euroopan markkinoilla turkkilaiselle Vestelille, Pohjois-Amerikan markkinoilla taiwanilaiselle AmTran Videolle sekä Kiinan ja Korean markkinoilla kiinalaiselle Shenzhen MTC:lle. Vuonna 2018 myös Pohjois- Amerikan lisenssi siirtyi AmTranilta Shenzhen MTC:lle. ===Tunnettuja tuotteita=== Maailmalla yksi tunnetuimmista JVC:n tuotteista lienee JVC BoomBlaster -cd-soitin. == JVC Suomessa== JVC:n tuotteita Suomeen maahantuo Hedengren. == Lähteet == * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla== *JVC *JVC- Suomi *Hedengren * Victor Entertainment MobyGamesissä Luokka:Japanilaiset elektroniikkayhtiöt Luokka:Viihde-elektroniikan tuotemerkit
Arecales

Arecales on yksisirkkaisten kasvien Commelinids-ryhmään kuuluva kasvilahko, johon luetaan kuuluvaksi nykyisin kaksi heimoa. Arecales-lahko sai nykyisen muotonsa vuonna 2016 julkaistussa APG IV -luokittelussa. Sitä ennen lahkoon luokiteltiin pelkästään palmukasvit. APG III -luokittelussa Dasypogonaceae- heimo oli vielä ilman lahkosijoitusta. == Heimot == * Arecaceae – palmukasvit ** 188 sukua ja lähes 2 600 lajia ** esiintyy koko maailmassa trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä * Dasypogonaceae ** 4 sukua ja 18 lajia ** esiintyy Australiassa, lähinnä lounaisosassa == Lähteet == * Angiosperm Phylogeny Website: Arecales Viitattu 27.8.2017. *
Ateneum (antiikki)

Ateneum (, ) oli alkujaan Athene-jumalattarelle pyhitetty temppeli. Sittemmin sillä tarkoitettiin korkeampaa sivistys- tai opetuslaitosta. Rooman keisari Hadrianus rakensi kuuluisan Athenaeumin. Ateneum on löydetty Rooman keskusaukion Piazza Venezian alta vuonna 2008, jolloin paikalle rakennettiin Rooman metron C-linjaa. == Lähteet == Luokka:Antiikki
Phase-change Dual

Phase-change Dual (PD-levy) on Panasonicin 1995 kehittämä CD-levyn tyyppinen uudelleenkirjoitettava optinen levyformaatti. PD-levylle voi tallentaa 650 megatavua tietoa ja levyn on ilmoitettu kestävän noin 500 000 uudelleenkirjoitusta. DVD-RAM-formaatti kehittyi PD:stä. Myös PD-levyn ympärillä on kotelo. == Aiheesta muualla == * ECMA-240-standardi * Kombo- asemavetoomus Luokka:Tallennusvälineet
Lavra

Lavra (, käytävä, ) on ortodoksisessa kirkossa käytetty nimitys, joka tarkoittaa tietyn alueen merkittävintä pääluostaria. Lavran yhteydessä voi olla useita skiittoja eli sivuluostareita. Alun perin lavra tarkoitti joukkoa erakkojen keljoja tai luolia, joiden yhteydessä saattoi olla kirkko ja ruokasali."lavra." McGraw-Hill Dictionary of Architecture and Construction. McGraw-Hill Companies, Inc., 2003. Answers.com 19 Oct. 2009. http://www.answers.com/topic/laure-1 Venäjän ortodoksisessa kirkkossa on viisi luostaria, jotka ovat saaneet lavran arvon. 1970-luvulla tunnetuimpia näistä olivat Aleksanteri Nevskin lavra Pietarissa, Petšerskin lavra Kiovassa sekä Troitse-Sergijevin lavra Moskovan läheisyydessä. Ukrainassa on neljä lavraa: Petšerskin lavra Kiovassa, Potšajivin lavra Potšajivissä, Svjatohirskin lavra Svjatohirskissä ja Univin lavra Lvivin piirin Univin kylässä. Lavroja on myös ainakin Palestiinassa, Kreikassa (mm. Suuri lavra) ja Puolassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Lavra, Ortodoksi.net *
Uusrenessanssi

Uusrenessanssi oli rakennus- ja sisustustaiteessa sekä taideteollisuudessa 1800-luvun jälkipuolella esiintynyt kertaustyyleihin kuulunut suuntaus. Tyyli sovelsi renessanssille ominaisia muotoja ja tyylipiirteitä. ==Uusrenessanssi Suomessa== Uusrenessanssin edustajia Suomessa olivat muun muassa arkkitehdit: * Frans Anatolius Sjöström (1840–1885), * Theodor Höijer (1843–1919), * Gustaf Nyström (1856–1917), * Axel Hampus Dahlström (1829–1882), * Karl August Wrede (1859–1943), * Odert Sebastian Gripenberg (1850–1925). ==Uusrenessanssin arkkitehtuurigalleria== Tiedosto:Pohjoisesplanadi 25-27.jpg|Grönqvistin talo, Theodor Höijerin Helsingin Pohjoisesplanadille suunnittelema rakennus. Tiedosto:Pohjoisesplanadi 29.jpg|Theodor Höijerin suunnittelema Hotelli Kämp Helsingin Pohjoisesplanadilla. Tiedosto:Ateneum.JPG|Theodor Höijerin suunnittelema Ateneumin taidemuseo. Tiedosto:Rikhardinkadun kirjasto.jpg|Theodor Höijerin suunnittelema Rikhardinkadun kirjasto. Tiedosto:Villa Ephrussi de Rothschild BW 2011-06-10 11-25-12.JPG|Aaron Messiah: Villa Ephrussi de Rothschild Nizzassa. Tiedosto:Chateau de Ferrieres.jpg|Château de Ferrières Pariisin ulkopuolella. Tiedosto:Viktor Emanuel II-n galleria.jpg|Giuseppe Mengoni: Viktor Emanuel II:n galleria Milanossa. Tiedosto:Orangerie Potsdam Haupt.jpg|Orangeria Sanssoucin puistossa. Tiedosto:Hatanpaan kartano (926080045).jpg|Sebastian Gripenbergin suunnittelema Hatanpään kartano. Tiedosto:Saatytalo.jpg|Gustaf Nyströmin suunnittelema Säätytalo Helsingissä. Tiedosto:Livadia Palace Crimea.jpg|Livadijan palatsi, Jalta, Krim, Ukraina. Tiedosto:Poly.jpg|F. A. Sjöströmin suunnittelema, Teknillisen korkeakoulun entinen päärakennus. Tiedosto:Turun kaupungintalo.jpg|Turun kaupungintalo, muutostyön suunnitteli Frans Sjöström. Tiedosto:Spb 06-2012 Palace Embankment various 09.jpg|Vladimirin palatsi, Pietari, Venäjä. Tiedosto:Prague 07-2016 View from Petrinska Tower img4.jpg|Prahan Kansallisteatteri. Tiedosto:PolandSzczecinProvincialOffice2.JPG|Aluetoimisto Szczecin, Puola. Tiedosto:Lääninhallitus Oulu 20060325.JPG|Oulun lääninhallituksen talo Tiedosto:IMG 0911 Nationalteateret stasjon i Oslo.jpg|Victoria terrasse Oslossa. == Aiheesta muualla == Luokka:1800-luvun arkkitehtuurin suuntaukset
Erottaja

Erottaja () on Mannerheimintien eteläpäässä Helsingin keskustassa sijaitseva pieni aukio. Mannerheimintien lisäksi samalta aukiolta johtavat myös Eteläesplanadi itään Kauppatorille, lyhyt Erottajankatu etelään sekä Bulevardi länteen Hietalahden suuntaan. Mannerheimintien ja Eteläesplanadin risteys on välimatkapiste, josta etäisyydet Helsingin ja muiden paikkakuntien välillä lasketaan.Ely-keskuksen Liikenteen asiakaspalvelu 18.3.2015 Nimensä Erottaja on saanut siitä, että 1800-luvulla Erottaja-tori ja Erottajankatu erottivat varsinaisen kaupungin sen länsipuolella olleesta niin sanotusta Uudenmaan esikaupungista eli nykyisistä Kampin ja Punavuoren kaupunginosista. Nykyäänkin Kampin ja Kaartinkaupungin raja kulkee Erottajankatua pitkin. Se on samalla myös kahden erisuuntaisen ruutukaava-alueen rajana. Erottajalla, Esplanadin puiston länsipäässä, sijaitsee Svenska teatern (Ruotsalainen teatteri). Sen eteen pystytettiin syyskuussa 2019 Eva Langen veistos Usko toivo rakkaus. Aukiolla oli useiden vuosikymmenien ajan muutamien Helsingin sisäisten bussilinjojen päätepysäkki. Sieltä ovat lähteneet bussit Lauttasaareen, Seurasaareen ja Kannelmäkeen. Vuonna 2018 sieltä poistettiin viimeisetkin päätepysäkit, minkä jälkeen aukio kunnostettiin jalankulkuaukioksi. Samalla poistettiin aukion reunalla sijainnut nakkikioski. Sen ohi Mannerheimintietä pitkin kulkevat edelleen raitiolinjat 1 (Eira–Bulevardi–Töölö–Sörnäinen–Käpylä), 3 (Olympiaterminaali–Eira–Erottaja–Bulevardi–Kallio–Töölö), 6 (Arabia–Eiranranta) ja 10 (Kirurgi–Pikku Huopalahti). Erottajalla oli myös raitiovaunujen kääntösilmukka vuosina 1926–1966.https://www.raitio.org/karttasivuja-ym/kumulatiivinen-kartta- helsingin-raitioteista/ Jatkosodan aikana 8. marraskuuta 1942 yksi neuvostoliittolainen pommikone yllätti Helsingin ilmatorjunnan ja pudotti kaksi pommia Erottajalle. Räjähdyksissä sai surmansa 50 ja haavoittui 114 elokuvateatterista poistumassa ollutta ihmistä. ==Erottaja kulttuurissa== Erottaja on kallein tontti Monopoly-lautapelin suomenkielisessä painoksessa. Erottaja on myös kirjailija Karo Hämäläisen vuonna 2011 ilmestyneen finanssitrillerin nimi. Romaanin keskeiset tapahtumat sijoittuvat Rake-talossa toimivaan fiktiiviseen Erottaja Investment Partners -nimiseen varainhoitoyhtiöön. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Helsingin kadut Luokka:Helsingin aukiot ja torit
Kalmojuuret

Kalmojuuret (Acorus) ovat yksisirkkaisiin kuuluva suku, joka yksin edustaa kalmojuurikasvien (Acoraceae) heimoa ja lahkoa Acorales. Aiemmin kalmojuuret luokiteltiin vehkakasvien (Araceae) heimoon. Kalmojuuret ovat monivuotisia ruohoja, joiden silmut talvehtivat joko maan pinnalla tai sen alla. Ne kasvavat vesistöjen rannoilla ja soiden tuntumassa. Niiden lehdet ovat miekkamaiset, vihreät tai kellanvihreät, tyvestään punertavat. Hyvin pienikokoiset kukat ovat järjestäytyneet puikeloksi, jonka pituus on 4–10 cm. Kalmojuuria on käytetty yrtteinä, rohtokasveina ja koristekasveina. Kalmojuuriin kuuluu kaksi lajia: * rohtokalmojuuri (Acorus calamus) ** var. americanus (Pohjois-Amerikan subarktisista osista Yhdysvaltain pohjois- ja itäosiin) ** var. angustatus (Aasia) ** var. calamus (Himalaja, Siperiasta Koreaan) * heinäkalmojuuri (Acorus gramineus) ** var. pusillus – kääpiö- eli hentokalmojuuri == Lahko Acorales, heimo Acoraceae == Lahko muodostaa yksisirkkaisten kladogrammissa eli evoluutiopuussa ensimmäiseksi eroavan kehityslinjan. Sen apomorfioita eli ominaisuuden kehittyneempiä muotoja kantamuotoon verrattuna voivat olla kukinnon eräät ominaisuudet, kuten vanallisuus, tiheän tähkämäinen puikelo (spadix) ja siihen liittyvä kookas suojuslehti (spatha) sekä kukkien perättömyys. Lisäksi tulee pari anatomista piirrettä: putkiloiden puuttuminen kuljetussolukosta ja siemenen ulkovalkuainen (perispermi).Stevens 2001–, Viittaus 14.3.2015. Heimotasolla apomorfioita tulee lisää, ja ne koskevat pääasiassa anatomisia ominaisuuksia. Lehdet ovat syrjittäisiä, reuna on varren puolella (isobifasiaalisuus). Kukintovanassa on kaksi erillistä kuljetussolukkoa. Yksittäisissä kukissa ei ole suojuslehtiä, kukinnossa kylläkin yksi iso. Emilehden selkäpuolella ei ole johtojännettä, ja sikiäimen lokeroissa on erittäviä solukarvoja (trikoomia). Emin vartalo on leveä ja massiivinen. Siemenaiheen kalvoissa (integumenteissa) on karvoja, ja siemenaiheessa ns. hypostaasirakenne on kookas keskuksineen ja säteittäisine soluineen. == Lähteet == * Stevens, P. F. 2001 –: Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Kalmojuuret (Acorus) * United States Department of Agriculture (USDA): Acorus * Flora of China: Acorus
Anaksarkhos

Anaksarkhos (, vaikutti n. 340 eaa.) oli kreikkalainen Demokritoksen kouluun kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Abderasta, Traakiasta. Anaksarkhos oli Aleksanteri Suuren ystävä ja matkaseuralainen tämän Aasian valloitusretkellä. Diogenes Laertioksen mukaan Aleksanteri väitti olevansa jumala, Zeus-Amonin poika. Anaksarkhos osoitti hänen saamaansa haavaa ja huomautti: "Tuohan on kuolevaisen verta, ei ikhoria, jota virtaa kuolemattomissa jumalissa". Plutarkhos kertoo, että hän olisi Kallistheneen kanssa väitellessään neuvonut kaikkia kumartamaan Aleksanteria jumalana jopa hänen elinaikanaan. Tämän kerrotaan tapahtuneen Baktrassa vuonna 327 eaa. Paljon todennäköisemmin näin teki kuitenkin sisilialainen Kleon. Diogenes Laertios kertoo myös, että Anaksarkhoksen vihollinen, Kyproksen tyranni Nikokreon, määräsi tämän kuolemaan murskattuna huhmareessa. Anaksarkhos suhtautui tuomioonsa pilkallisesti. Cicero kertoo saman tarinan. Samanlaista tarinaa kerrotaan tosin myös Zenon Elealaisesta. Anaksarkhoksen filosofisesta ajattelusta ei tiedetä paljoakaan. Hänen viitataan kuitenkin yleensä onnellisuusfilosofina ja nimityksellä eudaimonikos, "onnellinen". Demokritoksen koulukunta uskoi onnellisuuden olevan elämän päämäärä. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Anaksarkhoksen elämäkerta * Diogenes Laertios: Anaksarkhoksen elämäkerta * Internet Encyclopedia of Philosophy: Anaxarchus Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:Ennen ajanlaskun alkua kuolleet
Aristeas Prokonnesoslainen

Aristeas () oli puolilegendaarinen kreikkalainen runoilija ja ihmeidentekijä. Hän vaikutti Vähän-Aasian Prokonnesoksessa eli nykyisellä Marmaran saarella 600-luvulla eaa. Herodotos kertoo, että korkea-arvoiseen sukuun kuulunut Aristeas olisi kaatunut kuolleena maahan huovuttajan luona ollessaan. Huovuttaja sulki liikkeensä ja lähti hakemaan Aristeaan sukulaisia, mutta ruumis oli kadonnut ennen kuin sukulaiset ehtivät paikalle. Seitsemän vuotta myöhemmin Aristeaan kerrottiin ilmestyneen esiin Prokonnesoksessa ja kirjoittaneen Arimaspeia () -runon, minkä jälkeen hän katosi uudelleen. Arimaspeia kertoo Aristeaan matkoista kaukana pohjoisessa. Hän oli tavannut siellä issedonialaisten heimon, jolta hän oli saanut tietoja vielä kauempana pohjoisessa asuneista fantastisista kansoista: yksisilmäisistä arimaspeista, jotka taistelivat kulta-aarteita vartioivien aarnikotkien kanssa, sekä hyperborealaisista, joiden luona Apollon asui talvella. Runosta on jäljellä vain katkelmia. Herodotoksen kertoman mukaan Aristeas ilmestyi 240 vuotta kuolemansa jälkeen Metapontionissa, eteläisessä Italiassa. Hän käski, että hänelle tuli pystyttää patsas ja Apollonille uusi alttari. Hän kertoi matkustaneensa kuolemansa jälkeen Apollonin seurassa pyhän korpin hahmossa. ==Lähteet== Luokka:Antiikin kreikkalaiset runoilijat
Poales

Poales on yksisirkkaisten kasvien lahko, jonka merkittävin heimo on heinäkasvit (Poaceae). Poales-lahko käsittää nykyluokittelun mukaan 17 heimoa, 997 sukua ja yli 18 000 lajia. 10 000 lajia käsittävien heinäkasvien ohella suurimpia heimoja ovat sarakasvit (5 430 lajia), ananaskasvit (1 770 lajia) ja Eriocaulaceae (1 160 lajia). Lahkoon kuuluvista heimoista Suomen luonnossa esiintyy lajeja heinäkasvien, sarakasvien, vihviläkasvien ja osmankäämikasvien heimoista. Lahkon kasvit ovat lähinnä ruohoja, harvoin pensaita tai köynnöksiä. Pienet ja tuulipölytteiset kukat sijaitsevat tavallisesti kukinnoissa. Lehdet ovat silposuoniset ja usein hyvin kapeat. Poales on yksi menestyksekkäimpiä kasviryhmiä nykymaailmassa. Lisäksi lahkoon kuuluu eräitä tärkeimmistä hyötykasveista, kuten vehnä, ohra, kaura, riisi, maissi ja ananas. == Heimot == Lahkoon kuuluvat seuraavat 15 heimoa:Stevens 2001–, viitattu 15.3.2015. * Anarthriaceae ** 3 sukua ja 11 lajia Australiassa * Bromeliaceae – ananaskasvit ** 57 sukua ja noin 1700 lajia Amerikan mantereella * Cyperaceae – sarakasvit ** 98 sukua ja 4350 lajia yleismaailmallisesti * Ecdeiocoleaceae ** 2 sukua ja 3 lajia Australiassa * Eriocaulaceae ** 6 sukua ja 1160 lajia etenkin tropiikissa Etelä-Amerikassa * Flagellariaceae ** yksi suku (Flagellaria) ja 4–7 lajia tropiikissa * Joinvilleaceae ** yksi suku (heiniöt Joinvillea) ja 2–4 lajia tropiikissa * Juncaceae – vihviläkasvit ** 8 sukua ja noin 400 lajia yleismaailmallisesti, mutta erityisesti Andeilla * Mayacaceae ** yksi suku (hapsuruohot Mayaca) ja 4–10 lajia enimmäkseen trooppisessa Amerikassa * Poaceae eli Gramineae – heinäkasvit ** noin 750 sukua ja noin 11600 lajia yleismaailmallisestiStevens, viitattu 5.8.2022. * Rapateaceae ** 16 sukua ja noin 90 lajia tropiikissa Etelä-Amerikassa ja Panamassa sekä yksi laji Afrikassa * Restionaceae – restiokasvit ** 61 sukua ja 535 lajia Afrikassa, Kaakkois-Aasiassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Chilessä * Thurniaceae ** 2 sukua (palmettikasvit ja Thurnia) ja 4 lajia eteläisessä Afrikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosassa * Typhaceae – osmankäämikasvit ** 2 sukua (palpakot ja osmankäämit) ** sisältää vanhan palpakkokasvien (Sparganiaceae) heimon * Xyridaceae ** 5 sukua ja 260 lajia tropiikissa ja lämpimillä alueilla, erityisesti Brasiliassa sekä muualla Etelä-Amerikassa. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Poales *
Hippasos

Hippasos (, n. 500 eaa.) oli kreikkalainen pythagoralaisiin kuulunut esisokraattinen filosofi. Hän oli kotoisin Metapontionista, Suur-Kreikasta. Hippasos oli Pythagoraan oppilas. Hänen sanotaan keksineen, että luvun 2 neliöjuuri on irrationaaliluku. Kun luku oli osoittautunut irrationaaliseksi, pythagoralaiset surmasivat hänet, sillä lukumaagikkoina he eivät halunneet uskoa, että niin perustavanlaatuinen luku voisi olla loputtoman pitkä ja jaksoton. Hippasos oli myös ensimmäisiä, joka tutki akustiikkaa ja resonanssi- ilmiötä. Hänen alkuperäisistä töistään on säilynyt vain vähän. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit: ** Hippasoksen elämäkerta ** Hippasoksen elämäkerta Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Pythagoralaiset filosofit
Suur-Tukholma

Suur-Tukholma () tarkoittaa Tukholman ympärillä Keski-Ruotsissa sijaitsevaa suurkaupunkialuetta (). Se vastaa alueeltaan Tukholman lääniä. Muita suurkaupunkialueita Ruotsissa ovat Suur-Göteborg ja Suur-Malmö. Suur-Tukholma on Statistiska centralbyrånin määrittelemä tilastollinen käsite, joka on peräisin 1960-luvulta. Aluejako uusittiin 1970-luvulla, jolloin Suur- Tukholmaan tulivat kuulumaan kaikki Tukholman lääniin kuuluvat kunnat lukuun ottamatta Norrtäljeä, Nykvarnia, Södertäljeä ja Nynäshamnia. Vuoden 2005 alusta myös nämä kunnat ovat kuuluneet Suur-Tukholmaan. Tukholman läänissä ja siten myös Suur-Tukholmassa oli vuoden 2011 lopussa 2 091 473 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 6 526,24 km². Alueen väestötiheys oli sen perusteella 320,5 asukasta maaneliökilometriä kohti. Kaikki Tukholman läänin 26 kuntaa kuuluvat suurkaupunkialueeseen. Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu näiden kuntien nimet ja maapinta-alat. Kolmanteen viimeiseen sarakkeeseen on laskettu väestötiheys. Viimeisessä sarakkeessa on ilmoitettu historiallinen maakunta tai maakunnat, joihin kunta kuuluu. Kunta Väkiluku (31.12.2011) Maapinta-ala (km²) Väestötiheys Maakunta Upplands Väsbyn kunta Uplanti Vallentunan kunta Uplanti Österåkerin kunta Uplanti Värmdön kunta pääosin Uplanti, osin Södermanland Järfällan kunta Uplanti Ekerön kunta Uplanti Huddingen kunta Södermanland Botkyrkan kunta Södermanland Salemin kunta Södermanland Haningen kunta Södermanland Tyresön kunta Södermanland Upplands-Bron kunta Uplanti Nykvarnin kunta Södermanland Täbyn kunta Uplanti Danderydin kunta Uplanti Sollentunan kunta Uplanti Tukholman kunta Uplanti ja Södermanland Södertäljen kunta Södermanland Nackan kunta pääosin Södermanland, osin Uplanti Sundbybergin kunta Uplanti Solnan kunta Uplanti Lidingön kunta Uplanti Vaxholmin kunta Uplanti Norrtäljen kunta Uplanti Sigtunan kunta Uplanti Nynäshamnin kunta Södermanland ==Katso myös== * Tukholma (taajama) * Suur- Göteborg * Suur-Malmö ==Lähteet== Luokka:Tukholma Luokka:Tukholman lääni Luokka:Ruotsin suurkaupunkialueet en:List of metropolitan areas in Sweden#Metropolitan Stockholm
Puisto

Puisto on avoin tai puoliavoin hoidettu viheralue kaupunkirakenteen keskellä. Puistoja on erityyppisiä riippuen käyttötarkoituksesta ja sijainnista, ja niiden ilme voi vaihdella hyvin rakennetusta lähes luonnontilaiseen. Lähiöiden ja muiden asuinalueiden viereiset metsät ovat usein virkistyskäyttöä varten hoidettuja puistometsiä. ==Kuvaus== Kaupungissa puisto on rakennettu ja hoidettu viheralue, joka saattaa olla useammankin korttelin suuruinen, kuten esimerkiksi New Yorkin Keskuspuisto Manhattanilla. Puistojen sanotaankin olevan kaupungin keuhkot ja niiden olemassaoloa pidetään tärkeänä. Puisto koostuu usein kukkaistutuksista, nurmikosta, kävelyteistä, penkeistä, ja toisinaan myös patsaista ja suihkulähteistä. Joidenkin puistojen reunalla on myös kioski tai kahvila. Puisto saattaa päättyä laajempaankin vesialueeseen. Puistossa voi olla pallokenttä tai leikkikenttä energisempää vapaa-ajanviettoa varten. Leikkikentällä saattaa päivystää puistotäti, joka ammatikseen ohjaa leikkiviä lapsia, ja saattaa järjestää lapsille leikin lomaan ruokailunkin. Puisto, joka on erikoistunut erilaisten kasvien esittelyyn, on puulajipuisto eli arboretum. Lähinnä englannin kielen vaikutuksesta puisto-sanasta on paljon sellaisiakin johdannaisia, jotka eivät tarkoita viheraluetta, kuten esimerkiksi vesipuisto, huvipuisto, tiedepuisto, tuulipuisto ja yrityspuisto. == Katso myös == * Arboretum * Puutarha * Kansanpuisto == Lähteet == *SLICES paikkatietojen yhteiskäyttöhanke, Määritelmä A33.Puistot ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == *vaasa.fi, kohta 2.1 s.14 *Kotimaisten kielten tutkimuskeskus: Puuttomia puistoja *Rakennusperintö.fi - Puistot ja puutarhat *
Rolf Harris

Rolf Harris (30. maaliskuuta 1930 Perth, Australia – 10. toukokuuta 2023 Bray, Berkshire, Yhdistynyt kuningaskunta) oli syntyjään australialainen laulaja, säveltäjä, taiteilija ja televisiojuontaja, joka asui Britanniassa vuosikymmeniä. Harris nousi kuuluisuuteen 1960-luvun alussa laulullaan Tie Me Kangaroo Down, Sport (suom. Katso, kenguru loikkaa). Kappaleessa oli ensi kertaa käytössä Harrisille tyypillinen itserakennettu soitin, "wobble board" eli masoniittikovalevyn pala, jota edestakaisin heiluttelemalla syntyy "vupp- vupp"-ääni. Harris on myöhemminkin käyttänyt epätavallisia soittimia, kuten didgeridoota, munniharppua ja stylofonia. Maalaustaiteilijana Harris esiintyi muutaman kerran televisiossa ohjelmassa, jossa hän maalasi kuvia suurelle kankaalle näennäisen hutiloivalla tyylillä ja omituisen musiikin säestämänä. Lopputulos oli kuitenkin taidokas. Nämä ensiesiintymiset televisiossa poikivat Harrisille joukon piirustusaiheisia televisiosarjoja. Nykysuomalaiselle Harris on kuitenkin tutumpi juontamastaan Elämäni eläimet (Animal Hospital) -tositelevisiosarjasta. == Tuomio hyväksikäytöstä == Rolf Harris pidätettiin maaliskuussa 2013, ja häntä kuulusteltiin seksuaalirikostutkimusten yhteydessä. Tuomioistuimessa hänen todettiin syyllistyneen vuosina 1968–1986 kaikkiaan 12 hyväksikäyttöön. Harris sai hyväksikäytöstä viiden vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeustuomion. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rolf Harrisin virallinen sivusto Luokka:Australialaiset laulajat Luokka:Australialaiset säveltäjät Luokka:Australialaiset juontajat Luokka:Australialaiset rikolliset Luokka:Seksuaalirikoksista tuomitut henkilöt Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Vitales

Vitales on kasvilahko, joka sisältää viiniköynnöskasvien (Vitaceae) heimon. Vanhoissa luokitteluissa Vitales sisälsi viiniköynnöskasvien ohella myös heimon Leeaceae, mutta nykyisessä luokittelussa kaikki Vitales-lahkon lajit sijoitetaan viiniköynnöskasvien heimoon. == Lähteet == *
Eudoksos

Eudoksos Knidoslainen (, 410/408 eaa. – 355/347 eaa.) oli kreikkalainen tähtitieteilijä, matemaatikko, lääkäri ja filosofi. Eudoksos oli Platonin ystävä. Hän oli Arkhytaan oppilaana Ateenassa matematiikassa. Hänen maineensa matemaattisessa tähtitieteessä perustuu siihen, että hän esitteli ajatuksen taivaankappaleiden pallonmuotoisuudesta, ja vaikutti huomattavasti planeettojen liikkeiden ymmärtämiseen. Hänen teoriansa suhteista ja verrannoista osoittavat huomattavaa näkemystä numeroista; ne mahdollistivat kokonaislukujen ja rationaalilukujen lisäksi myös jatkuvien määrien tiukan käsittelyn. Tartaglia ja monet muut herättivät hänen ajatuksensa uudelleen henkiin 1500-luvulla. Näin niistä tuli tieteen kvantitatiivisten menetelmien perusta vuosisadaksi, kunnes Descarteen algebralliset menetelmät syrjäyttivät ne. Eudoksos keksi myös ekshaustio- eli tyhjennysmenetelmän, jolla voitiin määritellä pinta-aloja ja tilavuuksia. Myöhemmin menetelmää käytti Arkhimedes. Eudoksoksen ja Arkhimedeen työt olivat analyysin edeltäjiä. Matematiikka kehittyi niiden ohi vasta intialaisen matemaatikon Bhāskara II:n ja myöhemmin Newtonin ansiosta. Eräs algebrallisista käyristä, Eudoksoksen kampyle, on nimetty hänen mukaansa: :a2x4 = b4(x2 \+ y2). == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Eudoksoksen elämäkerta * Diogenes Laertios: Eudoksoksen elämäkerta Luokka:Antiikin kreikkalaiset filosofit Luokka:Antiikin kreikkalaiset lääkärit Luokka:Antiikin kreikkalaiset matemaatikot Luokka:Antiikin kreikkalaiset tähtitieteilijät Luokka:Ennen ajanlaskun alkua syntyneet Luokka:300-luvulla eaa. kuolleet
Buxales

Buxales on kasvilahko, joka sisältää noin 70 lajia ainavihantia puita, pensaita ja varpuja. == Luokittelu == Buxales sisältää kaksi heimoa ja yhteensä kuusi sukua: * Buxaceae – puksipuukasvit eli puksikasvit ** Buxus – puksipuut eli puksit ** Haptanthus ** Pachysandra – varjoyrtit ** Sarcococca ** Styloceras * Didymelaceae ** Didymeles Cronquistin luokittelussa ei ollut Buxales-lahkoa, vaan puksipuukasvit oli sijoitettu lahkoon Euphorbiales ja Didymelaceae oli sijoitettu yksinomaan lahkoonsa Didymelales. == Lähteet ==
Mongolianvaahtera

Mongolianvaahtera (Acer ginnala) on vaahteroiden (Acer) sukuun kuuluva kesävihanta puuvartinen kasvi. Jotkut kasvitieteilijät pitävät sitä pikkuvaahteran alalajina (Acer tataricum subsp. ginnala). Mongolianvaahteraa tavataan luonnonvaraisena Siperiassa, Japanissa, Koreassa ja Mongoliassa. Se on vain harvoin villiintynyt Eurooppaan. Mongolianvaahtera kasvaa 3–10 metrin korkuiseksi yleensä pensaan ja puun välimuodoksi, ja rungon halkaisija on 20–40 senttimetriä. Mongolianvaahteran kaarna on harmaanruskea ja siihen tulee vanhemmiten matalia halkeamia. Sen kukat ovat kellanvihreät ja halkaisijaltaan 5–8 millimetriä. Laji kukkii alkukesästä. Sen siemenet muistuttavat Suomessa alkuperäisen metsävaahteran siemeniä, mutta ne ovat paljon pienempiä. Siemenet irtoavat puusta myöhään syksyllä ja itävät seuraavana keväänä. Mongolianvaahteran ruska on aurinkoisilla paikoilla voimakkaan punertava.Taimikko == Koristekasvikäyttö == Mongolianvaahteraa kasvatetaan koristekasvina Pohjois-Euroopassa ja -Amerikassa. Se soveltuu hyvin esimerkiksi bonsaipuuksi.Amur maple – Acer ginnalaBonsai BCI Pihapuuna se on karaistuneisuutensa takia soveltuva Suomessa aina Ouluun ja jopa Rovaniemellekin saakka, ja se kestää jopa kolmenkymmenen asteen pakkaset. Se kasvaa hyvin myös varjoisilla pohjoisrinteillä, tosin siellä sen ruska on melko vaatimaton. == Lähteet == Luokka:Vaahterat
Intianjasmikki

Intianjasmikki eli intianmurraija (Murraya koenigii) on jasmikkien eli murraijojen (Murraya) sukuun kuuluva pieni puu. Se jää yleensä noin 2,5 m korkeaksi. Sen kuori on ruskea, pilkullinen ja repeilee pitkiksi suikaleiksi. Lehdet ovat 30 cm pitkiä, ja niissä on 24 lehdykkää.Purdue University Puu on kotoisin Aasiasta: Intiasta ja Sri Lankasta Nepaliin, Indokiinan niemimaalle ja Kiinaan ulottuvalta alueelta. == Käyttö == Intianjasmikin lehtiä käytetään mausteena ruoanlaitossa, jossa niitä kutsutaan currylehdiksi. Myös marjoja voi syödä. Lehdet tuoksuvat currylle ja antavat samantapaisen aromin ruokaan. Currylehtiä käytetään samaan tapaan kuin laakerinlehtiä länsimaisessa keittiössä. Suosittu tapa valmistaa ruokaa on paistaa sinapinsiemeniä kirkastetussa voissa (ghee), lisätä hieman hajupihkaa ja muutamia currynlehtiä ja kaataa seos mausteeksi linssimuhennokseen tai linssikeittoon. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * ITIS: Murraya koenigii * Flora of China: Murraya koenigii * Vandana Jain, Munira Momin, Kirti Laddha, Murraya Koenigii: An Updated Review, International Journal Of Ayurvedic And Herbal Medicine 2:4 (2012)607:627 (pdf) Luokka:Jasmikit Luokka:Maustekasvit Luokka:Puut
Žanna Block

Žanna Block () (s. 6. heinäkuuta 1972 Nižyn, Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta) on ukrainanjuutalainen pikajuoksija. Žanna Block on omaa sukuaan Tarnopolska (), mutta hän on käyttänyt uransa aikana useaa sukunimeä. Mentyään naimisiin aitajuoksija Ihor Pintusevytšin () kanssa hän vaihtoi sukunimensä miehensä nimeen. Toisen avioliittonsa jälkeen hänet tunnettiin hetken aikaa yhdistelmänimellä Pintusevytš-Block mutta nykyään hänet tunnetaan miehensä ja valmentajansa Mark Blockin sukunimellä. Block lopetti kilpauransa vuonna 2006. Häntä epäiltiin jo uransa aikana yhteyksistä Balco-laboratorion doping-ohjelmaan. Hänen miehensä Mark Block sai vuonna 2011 kymmenen vuoden urheilun toimintakiellon, kun hänen todettiin välittäneen dopingaineita vaimolleen. Lokakuussa 2011 Žanna Block sai kahden vuoden kilpailukiellon. Hänen kilpailutuloksensa 30. marraskuuta 2001 lähtien hylättiin takautuvasti ja näin hän menetti Pariisin MM-kilpailuiden 2003 MM-hopeansa 100 metrin juoksusta.Butler, Mark (toim.): IAAF Statistics Handbook: Moscow 2013. s. 204–205. IAAF. ==Saavutukset== kilpailut laji sijoitus EM-1994 Helsinki 100 metriä hopeaa EM-1994 Helsinki 200 metriä hopeaa MM-1997 Ateena 100 metriä hopeaa MM-1997 Ateena 200 metriä kultaa EM-1998 Budapest 200 metriä hopeaa MM-2001 Edmonton 100 metriä kultaa ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Luokka:Ukrainalaiset pikajuoksijat Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut ukrainalaiset Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut yleisurheilijat Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kortteli

Kortteli on katualueiden rajoittama kaupungin tai (asuin)alueen osa.MOT Kielitoimiston sanakirja © Kotimaisten kielten tutkimuskeskus ja Kielikone Oy Kaavoitetulla alueella kortteli on pienin katujen rajaama yhtenäinen rakennettu tai rakennettavaksi tarkoitettu alue, joka käsittää yhden tai useamman tontin. Ruutukaava-alueilla korttelit ovat tyypillisesti suorakaiteen muotoisia. ==Sanan alkuperä == Sana kortteli johtuu latinan sanasta quartus, joka merkitsee neljäsosaa. Keskiajalla monet kaupungit jakautuivat neljään kaupunginosaan. Sen vuoksi sanan eri muunnelmat useissa kielissä, esimerkiksi ranskan quartier, tarkoittavat edelleenkin kaupunginosaa, vaikka niitä monissa kaupungeissa on enemmänkin. Tukholmassa sanaa () käytettiin jo 1700-luvulla tarkoittamaan katujen rajoittamaa aluetta, ja seuraavalla vuosisadalla se omaksuttiin samaan merkitykseen Suomessakin.Helsingin kadunnimet, Helsingin kaupungin julkaisuja n:o 24, 1970 Englannissa, varsinkin amerikanenglannissa samassa merkityksessä käytetään sanaa block. Helsingin keskusta-alueen vanhat korttelit on 1800-luvulla nimetty eläinten ja kasvien mukaan. Kaupungin muissa osissa korttelit on pelkästään numeroitu. ==Muita yhteyksiä== * "Korttelipoliisi" tarkoittaa lähipoliisia * "Kortteliralliksi" kutsutaan nuorison ajanviettotapaa, jossa ajoneuvoilla (yleensä autoilla) ajellaan näennäisen päämäärättömästi kortteleita ympäröiviä katuja pitkin * "Kortteli" pituusmitta = 14,8 cm. * "Kortteli" tilavuusmitta = 0,327 litraa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Pituusyksiköt Luokka:Rakennukset ja rakennelmat * Luokka:Kaupunkisuunnittelu
Sinkinkato

Sinkinkato (engl. dezincification) on yksi tyyppi niin sanotuista valikoivan syöpymisen korroosiomuodoista. Sinkinkatoa tapahtuu messingissä, kun epäedullisissa olosuhteissa messinkiseoksesta liukenee veteen sinkkiä, jolloin jäljelle jää paljon kuparia sisältävä huokoinen massa. Messingin taipumus sinkinkatoon pienenee sinkkipitoisuuden laskiessa. Sinkinkato on erityisen voimakasta kuumamuokatessa messinkiä. Kuumamuokattu messinki on pinnaltaan kuparin väristä ja pitää joko peitata tai kaavinvetää messinkisen, kellertävän, pinnan esille tuomiseksi. Luokka:Korroosio
Tomos-asiakirja

Tomos (kreikaksi τόμος, ’asiakirja’, ’nidos’, ’kirjan osa’) eli tomos- asiakirja on ortodoksisessa kirkossa Ekumeenisen patriarkaatin tietylle paikalliskirkolle myöntämä asiakirja, jossa julistetaan tuon paikalliskirkon autokefalia tai autonomia sekä annetaan siihen liittyvät määräykset. ==Kreikka== 8\. kesäkuuta 1850 Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti myönsi autokefalian Kreikan ortodoksiselle kirkolle. ==Suomi== Konstantinopolin ekumeeninen patriarkka Meletios IV myönsi Suomen ortodoksiselle kirkolle autonomian 6. heinäkuuta 1923 antamallaan tomos- asiakirjalla. Samassa yhteydessä se siirsi Suomen ortodoksisen kirkon Moskovan patriarkaatin yhteydestä Konstantinopolin yhteyteen, jonka vuoksi osa kirkon päätöksentekoa oli alistettu Konstantinopolin patriarkalliselle synodille. Esimerkiksi Ortodoksisen kirkon kirkkojärjestyksen 5. luvun pykälässä 65 säädetään, että arkkipiispaa valittaessa on vaalin tulos ilmoitettava ekumeeniselle patriarkalle, joka vahvistaa vaalin, kun taas piispan tai apulaispiispan vaalin vahvistaa paikallinen piispainkokous. ==Viro== Vuonna 1923 ekumeeninen patriarkaatti myönsi autonomiaa koskevan tomoksen myös Viron ortodoksiselle kirkolle. Neuvostoliiton miehityksen aikana Viron ortodoksit menettivät itsenäisyytensä sekä yhteytensä Konstantinopoliin, mutta Viron itsenäistyttyä uudelleen 1991 ekumeeninen patriarkaatti aktivoi uudelleen autonomiaa koskevan tomoksen 20. helmikuuta 1996. Enemmistö maan ortodokseista jäi kuitenkin Moskovan patriarkaatin yhteyteen, mihin Viron ortodoksit olivat kuuluneet ennen ensimmäistä itsenäistymistä ja mihin he joutuivat miehityksen aikana. ==Ukraina== Vuoden 2019 alussa Konstantinopolin ekumeeninen patriarkka Bartolomeos I myönsi tomosin Ukrainan ortodoksiselle kirkolle, jolla kirkolle annettettiin autokefalia eli itsenäisen paikalliskirkon asema. Allekirjoitustilaisuudessa olivat patriarkan lisäksi läsnä tunnustettavan kirkon johtaja, Kiovan ja koko Ukrainan metropoliitta Epifani I sekä Ukrainan presidentti Petro Porošenko. Moskovan patriarkaatti eli Venäjän ortodoksinen kirkko vastusti jyrkästi Ukrainan kirkollista itsenäistymistä ja katkaisi välinsä Konstantinopoliin. Venäjän ortodoksikirkkoa edustanut Vladimir Legoida kutsui tomosta vain paperiksi, jolla oli taustallaan poliittisia ja henkilökohtaisia kunnianhimoja eikä tunnustanut sillä olevan kanonista eli kirkon sääntöjen antamaa voimaa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Suomen tomos-asiakirjan teksti Luokka:Ortodoksisen kirkon historia Luokka:Ortodoksisen kirkon käytännöt