EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Birger Geffert

Birger Oscar Geffert (27. tammikuuta 1898 Porvoo – 1. marraskuuta 1935) oli suomalainen Jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat Muolaassa vuonna 1906 murhattu sahanisännöitsijä Oscar Geffert ja Karolina Henrika Kuhlberg.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975 ==Opinnot== Geffert kävi viisi luokkaa Turun ruotsalaista reaalilyseota ja kolme lukukautta Turun kauppaopistoa. Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssi hän kävi vuonna 1928. ==Jääkärikausi== Geffert liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 7. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. ==Suomen sisällissota== :Katso myös: Suomen sisällissota Geffert astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan ensin pataljoonan esikuntavääpeliksi ja taistelulähetiksi ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonaan. Hän osallistui taisteluihin sisällissodassa Raudussa ja Suomen rajaseudulla. ==Sisällissodan jälkeinen aika== Geffert palveli sisällissodan jälkeen Vuoristoprikaatin esikuntavääpelinä, josta hänet siirrettiin 17. tammikuuta 1919 Kaartin jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja 31. tammikuuta 1919 Pohjolan jääkäripataljoonaan, jonka nimi muutettiin myöhemmin Kajaanin sissipataljoonaksi. Hän toimi aluksi pataljoonan adjutanttina ja 9. maaliskuuta 1921 alkaen 1. komppanian nuorempana upseerina ja 16. toukokuuta 1923 lähtien konekiväärikomppanian päällikkönä. Hänet siirrettiin päälliköksi Karjalan kaartin rykmentin 3. konekiväärikomppaniaan 11. toukokuuta 1928, josta hän erosi 10. joulukuuta 1929 ja siirtyi sen jälkeen liike-elämän palvelukseen. Uudelleen hän astui armeijan palvelukseen 19. joulukuuta 1934 ja hänet sijoitettiin nuoremmaksi upseeriksi Savon jääkärirykmentin 1. konekiväärikomppaniaan. Armeijasta hän erosi toistamiseen 16. huhtikuuta 1935. Lyhyempiaikaisia työtehtäviä hänellä oli urallaan muun muassa Reserviharjoituspataljoonan komppanianpäällikkö Parolassa 15. kesäkuuta – 15. heinäkuuta 1926 välisen ajan ja Utissa 15. heinäkuuta – 15. elokuuta 1927 sekä Jääkäriprikaatin aliupseerikoulun johtaja 27. elokuuta – 10. lokakuuta 1927. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaahan (vanha alue, kortteli 13, rivi 5). == Lähteet == * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. * Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. ===Viitteet=== Luokka:Jääkärit Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Marcelo Bordon

Marcelo José Bordon (s. 7. tammikuuta 1976) on brasilialainen jalkapalloilija. Bordon aloitti ammattilaisuransa São Paulossa. Vuonna 1999 hän siirtyi Stuttgartiin, jossa hän viiden vuoden aikana pelasi 129 ottelua ja teki 11 maalia. Stuttgartista Bordon siirtyi vuonna 2004 Schalkeen, jossa hän pelasi vuoteen 2010 saakka 168 ottelun verran (14 maalia). Kauden 2010–2011 hän pelasi qatarilaisessa Al-Rayyanissa. == Lähteet == Luokka:Brasilialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vedeno

Vedeno (, ) on kylä Vedenon piirissä Tšetšenian kaakkoisosassa Venäjällä. Se sijaitsee 55 kilometriä tasavallan pääkaupungista Groznyista kaakkoon. Vuonna 2002 Vedenossa oli 1 469 asukasta. Vedeno on Vedenon piirin hallinnollinen keskus. ==Lähteet== Luokka:Tšetšenian maantiede
Michael Massee

Michael Massee (1. syyskuuta 1952 Kansas City, Missouri – 20. lokakuuta 2016 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnettiin muun muassa vierailevasta roolistaan televisiosarjassa 24. Massee esiintyi myös televisiosarjoissa Carnivàle, Alias ja Supernatural. Lisäksi hän teki muutamia äänirooleja animaatioihin, kuten Ultimate Avengers ja The Batman. Massee vieraili sarjassa Rizzoli & Isles, jota esitettiin Yhdysvalloissa vuodesta 2010 lähtien. Siinä hän näytteli sarjamurhaajaa nimeltä Hoyt, jolla on pakkomielle rikostutkija Jane Rizzolista (Angie Harmon). Massee oli mukana 31. maaliskuuta 1993 tapahtuneessa onnettomuudessa, jossa hän ampui vahingossa The Crow -elokuvan kuvausten aikana Brandon Leetä kohtalokkain seurauksin. Onnettomuuden jälkeen Massee oli järkyttynyt, jätti Hollywoodin ja piti taukoa näyttelemisestä. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Novr-Ġala

Novr-Ġala () eli Naurskaja () on kylä (stanitsa) Naurskajan piirissä Tšetšenian pohjoisosassa Venäjällä. Se sijaitsee 92 kilometriä pääkaupungista Groznyistä pohjoiseen. Vuonna 2019 Novr-Ġalassa oli 9 638 asukasta. Se on Naurskajan piirin hallinnollinen keskus. ==Lähteet== Luokka:Tšetšenian maantiede
Hybomitra

Hybomitra on paarmoihin kuuluva kärpässuku. Hybomitra-suvun lajit ovat kookkaita ja muistuttavat hyvin paljon Tabanus-suvun paarmoja. Pään rakenteiden yksityiskohdat ovat tärkein sukuja erottava tuntomerkki ja jokseenkin välttämättömiä tuntea tarkempaa lajinmääritystä ajatellen. Hybomitra-lajien suuret verkkosilmät ovat tummat ja niissä on voimakkaasti erottuvat värikkäät poikkiraidat. Silmissä myös kasvaa lyhyttä, usein ruskeaa karvaa. Verkkosilmien välissä, päälaella, on selvästi erottuva kohouma, jossa on pistesilmiä.http://bugguide.net/node/view/11494http://hbs.bishopmuseum.org/pi/pdf/21(2)-179.pdfhttp://bugguide.net/node/view/5090#6894 Siivet ovat enimmäkseen kirkkaat, mutta niissä voi olla tummia pilkkuja. Levossa siivet asettuvat takaruumiin sivuille kolmiomaiseen asentoon. == Lajeja Suomessa == Suomesta on tavattu 18 sukuun kuuluvaa lajia, mikä muodostaa noin puolet paarmalajistostammehttp://www.elisanet.fi/~d625473/diptera/list/online/node14.html. H. bimaculata lienee suurikokoisista paarmalajeistamme yleisin. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu noin 240 lajia.University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Hybomitra *Lapinpaarma (Hybomitra arpadi) *Viisaanpaarma (Hybomitra astuta) *Kultapaarma (Hybomitra auripila) *Täpläpaarma (Hybomitra bimaculata) *Pohjanpaarma (Hybomitra borealis) *Rusosarvipaarma (Hybomitra ciureai) *Viirupaarma (Hybomitra distinguenda) *Suopaarma (Hybomitra kaurii) *Tummaolkapaarma (Hybomitra lundbecki) *Kiiltopaarma (Hybomitra lurida) *Hybomitra micans *Leveäotsapaarma (Hybomitra montana) *Valjupaarma (Hybomitra muehlfeldi) *Mustasarvipaarma (Hybomitra nigricornis) *Kevätpaarma (Hybomitra nitidifrons) *Keltavyöpaarma (Hybomitra sexfasciata) *Hybomitra solstitialis *Hybomitra tarandina *Etelänpaarma (Hybomitra tropica) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Laji.fi: Hybomitra *Funet: Hybomitra *ITIS: Hybomitra *Encyclopedia of Life: Hybomitra *Pherobase: Semiochemicals of Genus Semiochemicals of Genus Hybomitra Luokka:Paarmat
Kiintopistealgoritmi

Kiintopistealgoritmit ovat matemaattisia algoritmeja, joita sovelletaan esimerkiksi simuloinnissa, optimoinnissa, tieteellisessä laskennassa ja koneoppimisessa ja signaalinkäsittelyssä. Kiintopistealgoritmi (Fixed Point Algorithm, FP) on muotoa x(t+1)=F[x(t)]. Jos se konvergoi, se toteuttaa kiintopistelauseen x=F(x). Tyypillisesti kiintopistelause saadaan asettamalla optimointifunktion derivaatta nollaksi. Esimerkiksi jos optimoitava funktio on R(w)=f(w)+ \lambda (1-\sum_{i=1}^n w_i), niin tämän derivaatta on \frac{\partial R}{\partial w_i}=\frac{\partial f}{\partial w_i}-\lambda . Asettamalla derivaatta nollaksi, saadaan \lambda = \lambda \sum_{i=1}^n w_i = \sum_{i=1}^n w_i \frac{\partial f}{\partial w_i}, jolloin \frac{\partial R}{\partial w_i}=\frac{\partial f}{\partial w_i}-\sum_{k=1}^n \frac{\partial f}{\partial w_k}w_k. Tällöin esimerkiksi saadaan lause w_i(t+1) = \left. \frac{\frac{\partial f}{\partial w_i}w_i}{\sum_{k=1}^{n} \frac{\partial f}{\partial w_k}w_k} \right|_{w_i=w_i(t)}. Jos f(w) on kasvava ja konkaavi funktio, niin esimerkiksi tämä algoritmi on kiintopistealgoritmi. Luokka:Algoritmit
Haarautuvan rakkauden talo

Haarautuvan rakkauden talo on Mika Kaurismäen 21. elokuuta 2009 ensi-iltansa saanut farssielokuva, joka perustuu Petri Karran samannimiseen syksyllä 2008 julkaistuun esikoisromaaniin. Elokuva oli ehdolla vuoden 2010 Jussi-gaalassa kolmessa kategoriassa; paras miespääosa (Hannu-Pekka Björkman), paras naispääosa (Elina Knihtilä) ja paras leikkaus. == Tarina == Haarautuvan rakkauden talo kertoo sivistyneeksi tarkoitetusta avioerosta. Juhanin (Björkman) ja Tuulan (Knihtilä) avioliitto natisee liitoksissaan. He kuitenkin sopivat asuvansa saman katon alla, kunnes meren rannalla Kuusisaaressa sijaitseva suuri talo saadaan myytyä. Laskut maksetaan puoliksi, vaikka yksityisellä sektorilla yritysvalmentajana työskentelevä nainen ansaitseekin paremmin kuin julkisella puolella perheterapeuttina toimiva mies. Miehen paras ystävä, naisiin menevä gynekologi houkuttelee tämän ulos elvyttämään seuraelämää. Seurauksena aviomies rikkoo paria sitoviksi tarkoitettuja sääntöjä tuomalla ravintolasta kotiin naisen yhdeksi yöksi. Kostoksi aviovaimo alkaa lämmitellä aiempaa syrjähyppysuhdettaan, komeaa lentotaksikuskia, joka laskeutuu pariskunnan talon rantaan vesitasollaan. Rikosjuonteen elokuvaan tuo virolainen ilotyttö (Easteden) ja tätä jäljittävä mafioso (Outinen). == Rooleissa == == Tuotanto == Elokuvan lopullista leikkausasua muokattiin rajusti vielä lehdistönäytösten välissä. == Vastaanotto == Nyt-liitteen Veli- Pekka Lehtonen arvioi elokuvan muotopuoleksi; hilpeäksi farssiksi se on liian vakavamielinen ja erodraamaksi taas liian kevyt. Elina Knihtilän ja Hannu- Pekka Björkmanin kohtauksissa on hänestä elämää, sähinää ja oikean yhteenoton tuntu. Käsikirjoituksen vitseistä osa hukkuu epätarkkaan ohjaukseen ja näyttelijäntyöhön. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Mika Kaurismäen ohjaamat elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Vuoden 2009 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset romaaneihin perustuvat elokuvat
Ardonin piiri

Ardonin piiri () eli Ærydonin piiri () on kunnallishallinnollinen alue Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan keskiosassa Venäjällä Kaukasiassa. Se rajoittuu lännessä Digoran piiriin, pohjoisessa Kirovin ja Pravoberežjen piireihin, idässä Vladikavkazin esikaupunkipiiriin ja etelässä Alagirin piiriin. Ardonin piirin pinta-ala on 360 km² ja vuonna 2002 piirissä oli 28 831 asukasta. Piirin keskus on Ardonin kaupunki. ==Lähteet== Aerydonin piiri
Ciprian Marica

Ciprian Andrei Marica (s. 2. lokakuuta 1985 Bukarest) on romanialainen jalkapalloilija. Hän on kotimaansa lisäksi pelannut Ukrainan, Saksan, Espanjan ja Turkin sarjoissa. == Ura == === Seuraura === Marica aloitti ammattilaisuransa FC Dinamo Bucureştissa pelaten 22 ottelua tehden 4 maalia. Sieltä hän siirtyi FK Šah’tar Donetskiin tehden 17 maalia 74. ottelussa. Sieltä hän siirtyi Bundesliigaan, Stuttgartin joukkueeseen ja vuonna 2011 nykyiseen seuraansa Schalkeen kahden vuoden sopimuksella. === Maajoukkueura === Marica aloitti maajoukkueuransa vuonna 2004. Hän ei pelannut EM-kisoissa 2008 yhtäkään ottelua Romanian maajoukkueessa. Hän teki maajoukkueessa 25 maalia 72 ottelussa vuosina 2003–2014. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hilkka Hakola

Hilkka Tuulikki Hakola (23. helmikuuta 1934 Helsinki – 29. marraskuuta 2022 Helsinki)Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 18.12.2022, s. B 28. oli suomalainen koripalloilija. Hakola oli ensimmäinen kansainvälisen huipputason suomalainen naiskoripalloilija. Hän edusti Suomen maajoukkuetta EM-kisoissa Moskovassa 1952 sekä Prahassa 1956 ja oli Prahan kisoissa koko turnauksen paras korintekijä 187 pisteellä (keskiarvo ottelua kohden 23,4). Kaikkiaan Hakola pelasi vuosien 1952–1964 aikana 28 maaottelua, joissa teki 406 pistettä. Hänen Sveitsiä vastaan 1956 heittämänsä 41 pistettä on yhä naisten yhden maaottelun ennätys. Hakola edusti urallaan Helsingin Tarmoa, Helsingin Visaa ja Helsingin Työväen Uimareita ja voitti yhdeksän naisten koripalloilun Suomen mestaruutta, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Hän toimi myös naisten maajoukkueen päävalmentajana ja Työväen Mailapoikien naisten joukkueen päävalmentajana sen voittaessa Suomen mestaruuden vuonna 1968. Urheilutoimittajat valitsivat hänet vuoden parhaaksi suomalaiskoripalloilijaksi vuonna 1956. Monipuolisena urheilijana Hakola kunnostautui myös lentopallossa, jossa voitti Helsingin Ponnistuksen riveissä Suomen mestaruuden 1962 ja hopeaa 1960. Lisäksi hän kunnostautui yleisurheilussa voittaen korkeushypyssä kolme SM-hopeaa vuosina 1950–1952 ja edustaen Suomea myös yhdessä maaottelussa. Aktiiviuransa jälkeen Hakola osallistui urheilun järjestötoimintaan. Hän oli vuosikausia Suomen Koripalloliiton eri luottamustehtävissä ja varapuheenjohtajana vuosina 1985–1989. Hän on Koripalloliiton kunniajäsen (1995) ja sai opetusministeriön myöntämän urheilun kultaisen ansioristin (1985) ja Pro Urheilu -mitalin (2001). == Lähteet == == Aiheesta muualla== * * Hilkka Hakolan SM- sarjatilastot Suomen koripalloliitto * Hilkka Hakolan maaottelutilastot Suomen koripalloliitto Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Suomalaiset koripallovalmentajat Luokka:Suomalaiset lentopalloilijat Luokka:Suomalaiset korkeushyppääjät Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Nelilehtivesikuusi

Nelilehtivesikuusi (Hippuris tetraphylla) on ratamokasveihin (Plantaginaceae) kuuluva vesikasvi. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteissä II ja IV, sillä sitä tavataan nykyisin Unionin alueella vain Suomesta. Direktiivi velvoittaa Suomen suojelemaan nelilehtivesikuusen kasvupaikkoja ja rauhoittamaan kasvin myös suojelualueiden ulkopuolella. Laji on Suomessa rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella ja luokiteltu vaarantuneeksi. == Ulkonäkö ja koko == Nelilehtivesikuusen ontto ilmaverso eli varsi on haaraton, pysty ja noin 15–40 cm pitkä. Juurakko on pitkä ja vaakasuora. Säteittäisesti olevat lehdet ovat kapeita, 7–15 mm pitkiä, ja asettuvat 4–6 kappaleen ruusukkeina pitkin vartta. Lehdet ovat varren nivelväliä lyhyempiä. Vaatimattomat kukat puhkeavat lehtihankoihin. Kukinta- aika on kesä-elokuussa. Lamparevesikuusi eli vesikuusi (H. vulgaris) eroaa nelilehtivesikuusesta siten, että sen lehtiä on samassa ruusukkeessa selvästi useampia. Lajit risteytyvät keskenään, ja risteymien tunnistus on vaikeaa. Vesikuusten muunnokset ja taksonomia ovat vaillinaisesti selvitettyjä. Nelilehtivesikuusi muistuttaa isovesirikkoa (Elatine alsinastrum), mutta sen versorakenne on erilainen. Vesikuuset sekoitetaan joskus myös nuoriin kortteisiin. Esimerkiksi suokorte (Equisetum palustre) on varsin samannäköinen. == Levinneisyys == Nelilehtikuusen levinneisyysalue on sirkumpolaarinen, mutta laikuttainen. Sitä tavataan pohjoisella pallonpuoliskolla merten rannikoilla Islannissa, pohjoisella Itämerellä, Kuolan niemimaan ja Vienanmeren ympäristössä, Venäjän Tyynenmeren rannikolla sekä Pohjois-Amerikan pohjoisosissa Alaskasta Newfoundlandiin. Suomessa nelilehtivesikuusta on tavattu lähes koko rannikon alueelta. Nykyään laji esiintyy lähes ainoastaan Pohjanlahden rannikolla, pääasiassa Perämeren pohjukassa muun muassa Oulun ja Iin seuduilla. Kaikkiaan Suomesta tunnetaan noin 50 esiintymää. == Elinympäristö == Nelilehtivesikuusi kasvaa ainoastaan niukasti suolaisessa murtovedessä. Se kasvaa pehmeäpohjaisissa ruovikon ja saraikon aukkopaikoissa sekä laidunnettujen rantaniittyjen lampareissa. Suomessa nelilehtivesikuusta tavataan tyypillisesti siellä, missä muodostuu uutta rantaviivaa maankohoamisen seurauksena. Lajin taantumisen syitä ei tarkkaan tiedetä. Niitä ovat ainakin Itämeren rehevöitymisestä johtuva rantojen umpeenkasvu, rantalaidunnuksen päättyminen sekä rakentaminen. Yksi syy taantumiseen voi olla myös lajin risteytyminen lamparevesikuusen (H. vulgaris) kanssa. Monilla nelilehtivesikuusen entisillä kasvupaikoilla tavataan nykyään ainoastaan lamparevesikuusta sekä lajien risteymää rannikkovesikuusta (H. × lanceolata) == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Kuvatoimisto Vastavalo.fi Kuva. * Luontoportti: Vesikuusi Hippuris vulgaris Luokka:58.4 Putkilokasvit Luokka:Vesikuuset Luokka:Suomen vaarantuneet kasvit
Jimma

Jimma on kaupunki Etiopiassa, Oromian maakunnassa. Se on Lounais-Etiopian suurin kaupunki. Kaupungissa on museo, Jimman yliopisto ja Aba Segudin lentoasema. Vuoden 2015 arvion mukaan siellä asui 177 900 asukasta. Jimman pohjoisosa Jiren oli oromoiden kuningaskunnan pääkaupunki 1800-luvun loppuun. Sen läpi kulki tärkeä kauppareitti Shewan ja Kaffan kuningaskunnan välillä. Nykyisen kaupungin perustivat italialaiset kolonialistit. Etiopian hallitus ilmoitti 13. joulukuuta 2006 saaneensa Afrikan kehityspankilta 98 miljoonan dollarin lainan maantien päällystämiseen Jimman ja Mizan Teferin väliltä. == Lähteet == Luokka:Etiopian kaupungit
Kirovin piiri (Pohjois-Ossetia-Alania)

Kirovin piiri ( , ) on kunnallinen itsehallintoalue Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan pohjoisosassa Venäjällä Kaukasiassa. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Pohjois-Ossetian naapurialueeseen Kabardi-Balkarian tasavaltaan, koillisessa Mozdokin piiriin, idässä Pravobereznjen piiriin, etelässä Ardonin ja Digoran piireihin. Kirovin piirin pinta-ala on 360 km² ja vuonna 2002 piirissä oli 26 571 asukasta. Piirin hallinnollinen keskus on Elhotovon kylä. Piiriin kuuluu lisäksi kuusi muuta kylää, kukin maalaiskuntansa keskuksia (mm. Iran ja Stavd-Durt). ==Lähteet== Luokka:Pohjois-Ossetia-Alanian piirit
Alapinin avaus

Alapinin avaus on shakkiavaus, joka alkaa siirroilla: :1.e4 e5 :2.Re2 Avaus on nimetty liettualaisen Simon Alapinin mukaan. Avaus on harvinainen, sillä musta tasoittaa helposti pelin. Mustalle hyviä siirtoja ovat esimerkiksi 2...Rf6, Rc6, Lc5, d5.COE Valkoisen tarkoituksena on yleensä edetä nopeasti f-sotilaallaan. ==Katso myös== *Luettelo shakkiavauksista ==Lähteet== Luokka:Shakkiavaukset
Toivo Gustafsson

Toivo Gustafsson (9. maaliskuuta 1891 Helsinki – 31. lokakuuta 1934) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat kirvesmies Oskar Gustafsson ja Serafia Simola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Hulda Maria Berschewskyn kanssa.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975 ==Opinnot== Gustafsson kävi kansakoulun. Hän suoritti Voimistelu- ja urheilukurssin Keisarillisen Aleksanterin-yliopiston voimistelulaitoksessa vuonna 1918. ==Jääkärikausi== Gustafsson oli ammatiltaan kemigraafi ja työskenteli useissa liikkeissä ensin Suomessa ja myöhemmin Tukholmassa vuosina 1913–1915, kunnes liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 5. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui vuonna 1917 Libaussa järjestetyille rautatienrakennuskursseille. ==Suomen sisällissota== :Katso myös: Suomen sisällissota Gustafsson astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 vänrikiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodassa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa, missä hän haavoittui. ==Sisällissodan jälkeinen aika== Gustafsson palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, jolla oli myöhemmin nimet Savon jääkärirykmentti n:o 3 ja Uudenmaan rykmentti. Hän toimi. rykmentissä 26. toukokuuta 1918 lähtien 3. komppanian päällikkönä. Armeijasta hän erosi 9. syyskuuta 1919 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Janakkalan suojeluskuntaan 15. tammikuuta 1920 ja oli palveluksessa 1. marraskuuta 1920 saakka ja uudelleen 1. huhtikuuta 1921 – 1. kesäkuuta 1923 välisen ajan, jonka jälkeen hän oli entisessä ammatissaan sekä liikemiehenä Helsingissä. Hänet on haudattu Helsingin Kaartin hautausmaalle. == Lähteet == * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. * Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. ===Viitteet=== Luokka:Jääkärit Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1934 kuolleet
Elhotovo

Elhotovo () tai Elhot () on kylä ja maalaiskunta Kirovin piirissä Pohjois- Ossetia-Alanian pohjoisosassa, Kabardi-Balkarian rajalla. Vuonna 2002 Elhotovossa oli 12 208 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa Elhotovon maalaiskuntaan (Эльхотовское сельское поселение - село Эльхотово) kirjattiin 12 626 asukasta ja koko Kirovin piirissä 27 807. Elhotovo on Kirovin piirin hallinnollinen keskus ja sijaitsee Terekjoen itärannalla. Venäjän valtatie M29, joka muodostaa osan eurooppatietä E50, kulkee kylän eteläpuolitse. ==Lähteet== Luokka:Pohjois-Ossetia-Alanian maantiede
Tuoksualvejuuri

Tuoksualvejuuri (Dryopteris fragrans) on pohjoisen pallonpuoliskon arktisilla alueilla kasvava saniainen. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteissä II ja IV, sillä se on Euroopassa hyvin harvinainen. Suomessa tuoksualvejuuri on rauhoitettu ja se kuuluu Suomen kansainvälisiin vastuulajeihin.Metsähallitus. Uhanalaiset kasvit: Tuoksualvejuuri Viitattu 6.10.2011. == Ulkonäkö ja koko == Tuoksualvejuuri kasvaa tuppaina, ja voi levitä haarovan maavarren avulla. Maavarsi on tiheitten, usein liuskaisten suomujen peittämä. Kasvin ikivihreät lehdet kasvavat 15–25 cm pitkiksi. Lehden ruoti on tummasuomuinen ja enintään kolmasosa kapeanpuikean lavan pituudesta. Lehtilapa on kertaalleen parilehdykkäinen, päältä keltanystyinen ja alta tiheään ruskeasuomuinen. Lehdykät ovat kapeanpuikeita, parijakoisia ja niiden laita on usein taakäänteinen. Lehtien alapinnalla olevat itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä ja niitä peittää munuaismainen katesuomu. Tuoksualvejuuren itiöt kypsyvät Suomessa heinä-elokuussa, jolloin itiöpesäkeryhmät täyttävät lähes kokonaan lehden alapinnan. Kasvi tuoksuu kosketeltaessa vadelmalle.Retkeilykasvio 1998, s. 49, 51.Laine 1997, s. 138. Laji muistuttaa suuresti kookasta karvakiviyrttiä (Woodsia ilvensis). == Levinneisyys == Tuoksualvejuuren arktinen levinneisyysalue on laaja ulottuen lähes yhtenäisenä Uralilta Siperian poikki Japaniin, Pohjois-Amerikan pohjoisosiin ja Grönlantiin. Euroopassa lajia tavataan vain Suomessa ja Virossa. Viitattu 6.10.2011. Suomessa tuoksualvejuuresta tunnetaan 40 kasvustoa, melkein kaikki Kevon luonnonpuistosta Utsjoelta. Kasvi löytyi alueelta vuonna 1935. Metsähallituksen Ylä-Lapin luonnonhoitoalue vastaa niiden suojelusta. Aikaisemmin tuoksualvejuuren arveltiin olevan Suomessa jäänne myöhäisjääkaudelta, mutta uusimman tutkimuksen mukaan laji lienee levinnyt Uralilta tuulten mukana tulleista itiöistä.Väre 2009, s. 221. == Elinympäristö == Suomessa tuoksualvejuuren kasvupaikat sijaitsevat pääasiassa vaikeakulkuisissa, jyrkänteiden ja pahtojen juurelle keräytyneissä jäkäläpeitteisissä louhikoissa. Harvinaisen lajin uhkana saattaa olla laiton keräily. == Lähteet == * Laine, Unto: Tuoksualvejuuri. Teoksessa Uhanalaiset kasvimme. Toim. Ryttäri, Terhi & Kettunen, Taina. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 138. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Väre, Henry: Reliktilajit: Eristyneisyys – mahdollisuus ja riski. Teoksessa Luonnossa. Kasvit III. Toim. Piirainen, Mikko. WSOY, Porvoo 2009, s. 218–221. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kasviatlas 2020: Tuoksualvejuuren levinneisyys Suomessa. Luokka:Alvejuuret
Digoran piiri

Digoran piiri (, ) on kunnallinen itsehallinnollinen alue Pohjois-Ossetia- Alanian tasavallan pohjoisosassa Venäjällä Kaukasiassa. Se rajoittuu lännessä Irafin piiriin ja Pohjois-Ossetian naapurialueeseen Kabardi-Balkarian tasavaltaan, pohjoisessa Kirovin piiriin sekä idässä Ardonin ja Alagirin piireihin. Digoran piirin pinta-ala on 640 km², ja vuonna 2002 piirissä oli 20 625 asukasta. Piirin hallinnollinen keskus on Digoran kaupunki. ==Lähteet== Luokka:Pohjois-Ossetia-Alanian piirit
Jukka Huhtamella

Jukka Olavi Huhtamella (s. 5. toukokuuta 1970 Ivalo) on suomalainen harmonikansoittaja. Hän voitti vuonna 1988 Kultainen Harmonikka -kilpailun ja sijoittui toiseksi vuonna 1987 Pohjoiskalotin Harmonikkamestaruuskilpailuissa. == Tausta == Jukka Huhtamella sai ensimmäisen harmonikkansa 8-vuotiaana. Aluksi soitonopettajana toimi hänen isänsä Reino Huhtamella ja myöhemmin Seppo Leino. Kesäisin oppia haettiin mm. Kalajoella ja Pattijoella järjestetyiltä harmonikkaleireiltä. ==Aiheesta muualla== * Jukka Huhtamellan kotisivut Luokka:Suomalaiset harmonikansoittajat Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Irafin piiri

Irafin piiri () eli Æræfin piiri (, Ирæфи район, Iræfi rajon) on hallinnollinen alue Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan länsiosassa Venäjällä Kaukasiassa. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Kabardi-Balkarian tasavaltaan, idässä Digoræn piiriin ja etelässä Georgiaan. Irafi piirin pinta- ala on 1 370 km² ja vuonna 2002 siellä oli 15 708 asukasta. Piirin hallinnollinen keskus on Tšikolan kylä. Piiriin kuuluu 14 maalaiskuntaa ja yhteensä 31 kylää. ==Kunnat== *Ahsarisar (Æxsærisær) *Galiat *Gular *Haznidon (Xæznidon) *Lesken *Mahtšesk (Maxtšesk) *Novyi Uruh (Setšer) *Sovetskoje (Soveton) *Sredni Uruh (Бydyry Dærgævs) *Stur-Digora *Surh-Digora *Toldzgun *Tšikola *Zadalesk ==Lähteet== Luokka:Pohjois-Ossetia-Alanian piirit
Olli Tiainen (keilaaja)

Olli Tiainen (s. 30. marraskuuta 1956) on suomalainen keilaaja. Tiainen on saavuttanut keilailussa yhden MM-mitalin, hopeaa Helsingin MM-kisojen joukkuekilpailussa vuonna 1987. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui 24:nneksi. Hän kuului maajoukkueiden Euroopan cupin voittaneeseen miehistöön vuosina 1984, 1986 ja 1992. Ainoan henkilökohtaisen Suomen mestaruutensa Tiainen voitti vuonna 2004. Ballmasters-turnauksen hän voitti vuonna 1997. Vuonna 1992 Tiainen oli seuransa, lohjalaisen Rännimestarien joukkueessa voittamassa Tornados-turnausta, jonka finaalissa tuli voitto kotkalaisesta Eagle-Teamistä. Tiainen työskentelee Riihimäellä keilahalliyrittäjänä. Hän on toiminut myös Suomen naisten keilailumaajoukkueen valmentajana. Olli Tiaisen veli Kari Tiainen on moottoripyöräilyn enduroajon moninkertainen maailmanmestari. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset keilaajat Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tšikola

Tšikola ( ja ) on kylä Irafin piirin pohjoisosassa Pohjois-Ossetia-Alaniassa Venäjällä. Vuonna 2002 Tšikolassa oli 7 017 asukasta. Tšikola on Irafin piirin hallinnollinen keskus. Tšikolan naapurina idässä on Surh-Digoran kylä ja lännessä Haznidonin kylä. Tšikolassa sijaitsi tukikohta, jossa Suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona taisteli 295. tarkka-ampujadivisioonaan kuuluneita rykmenttejä vastaan joulukuussa 1942. Neuvostojoukkojen hyökkäys 4. joulukuuta 1942 uhkasi Malgobekissa olleita saksalaisjoukkoja. ==Lähteet== Tsikola
Kane

Kane voi viitata seuraaviin: * Kanai eli Kane, antiikin aikainen kaupunki Arginusain saarilla * Kane (oik. Glen Thomas Jacobs, s. 1967), espanjalais- yhdysvaltalainen showpainija ja näyttelijä * Citizen Kane, Orson Wellesin elokuva vuodelta 1941 * Danity Kane, yhdysvaltalainen pop-R&B-yhtye; * Kanen piirikunta, piirikunta Illinois'ssa Yhdysvalloissa * Kanen piirikunta, piirikunta Uhtahissa Yhdysvalloissa. == Sukunimenä == * Adelaide Kane (s. 1990), australialainen näyttelijä * Arthur Kane (1949–2004), yhdysvaltalainen basisti * Big Daddy Kane, oik. Antonio Hardy (s. 1968), yhdysvaltalainen rap- artisti ja näyttelijä * Bob Kane (1915–1998), Lepakkomiehen luoja * Carol Kane (s. 1952), yhdysvaltalainen näyttelijätär * Charlie Kane (s. 1968), brittiläinen nyrkkeilijä * Chelsea Kane (s. 1988), yhdysvaltalainen näyttelijä * El-Hadji Gana Kane (s. 1995), senegalilainen jalkapalloilija * Elisha Kent Kane (1820-1857), yhdysvaltalainen lääkäri ja tutkimusmatkailija * Evander Kane (s. 1991), kanadalainen jääkiekkoilija * Francis Joseph Kane (s. 1942), yhdysvaltalainen katolinen piispa * Harry Kane (s. 1993), englantilainen jalkapalloilija * Miles Kane (s. 1986), englantilainen muusikko * Nuru Kane, senegalilainen laulaja * Patrick Kane (s. 1988), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija * Robert Kane (1809–1890), irlantilainen kemisti * Robert Kane (1938–2024), yhdysvaltalainen filosofi * Robert Kane (s. 1954), brittiläinen muusikko * Sarah Kane (1971–1999), brittiläinen näytelmäkirjailija * Tom Kane (s. 1962), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä == Kuvitteellisia henkilöitä == * Kane, Command & Conquer -pelisarjan hahmo * Kane, toinen päähenkilöistä Jeffrey Archerin romaanissa Kane ja Abel * Charles Foster Kane, Citizen Kane -elokuvan päähenkilö * Citizen Kane, yhdysvaltalainen elokuva ja sen päähenkilö * Katherine Kane, Lepakkonainen, kaksi Marvel Comicsin sarjakuvahahmoa * Matthew Kane, Quake 4 -pelin hahmo * Morgan Kane, Louis Mastersonin western-kirjallisuuden henkilöhahmo * Solomon Kane, Robert E. Howardin teoksissa esiintyvä hahmo, Elisabet I:n aikainen puritaani Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Shannon Tweed

Shannon Lee Tweed (s. 10. maaliskuuta 1957 St. John’s, Newfoundland) on kanadalainen näyttelijä ja valokuvamalli. Tweed tunnetaan muun muassa entisenä Playboy-mallina. Hän asuu avioliitossa Kiss-yhtyeen Gene Simmonsin kanssa ja heillä on kaksi lasta. Hän ja Simmons menivät naimisiin 1. lokakuuta 2011. Tweed oli marraskuun 1981 Playmate of the Month ja vuoden 1982 Playmate of the Year. ==Aiheesta muualla== * *Shannon Tweed Playboy.com:issa Luokka:Kanadalaiset televisionäyttelijät Luokka:Kanadalaiset elokuvanäyttelijät Luokka:Kanadalaiset mallit Luokka:Playboyn Playmatet Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Neljän taivaallisen valtakunnan evankeliumi

Neljän taivaallisen valtakunnan evankeliumi on kadonnut Uuden testamentin apokryfisiin kirjoihin kuuluva kirjoitus, jota varhaiset kirkkoisät ovat kirjoituksissaan kuvailleet. Sen uskotaan olleen gnostilainen evankeliumi, jossa kuvailtiin Jeesuksen ja kahdentoista apostolin välisiä keskusteluja. Keskustelun pääteemana oli gnostilainen kosmologia, johon kuuluu ajatus demiurgista maailman todellisena luojana. == Lähteet == Luokka:Gnostilaiset evankeliumit Luokka:Kadonneet kirjat
Järjestysoikeus

Järjestysoikeus oli yleistä hallintoa, järjestystä ja taloutta käsittelevä julkinen hallintoviranomainen ja tuomioistuin Suomen kauppaloissa sekä vuodesta 1960 lähtien myös uusissa kaupungeissa, joissa ei ollut raas­tuvan­oikeutta eikä maistraattia. Aikaisemminkin oli Maarianhaminan kaupungissa ollut järjestysoikeus.O. E:nen. Järjestysoikeus (hakusana) Tietosanakirja 1911 Uusissa kaupungeissa järjestysoikeuden toimivalta oli hieman laajempi kuin kauppaloissa. Sen puheenjohtajan virkanimike oli järjestysmies. Kaupungeissa puheenjohtajana toimi pormestari ja jäsenet olivat neuvosmiehiä. Syyttäjänä järjestysoikeudessa oli nimismies tai erikseen määrätty syyttäjä. Järjestysoikeuden puheenjohtajan, järjestysmiehen, tuli olla kaupungeissa aina ja kauppaloissa ensisijaisesti lakimies. Puheenjohtajan lisäksi järjestysoikeuteen kuului kaksi jäsentä. Oikeuden ohjesäännön hyväksyi kaupunginvaltuusto ja sen vahvisti sisäasiainministeriö. Oikeuden työjärjestyksen vahvisti lääninhallitus kaupunginvaltuustoa kuultuaan. Oikeudellisessa suhteessa järjestysmiehellä varustettu kaupunki ja kauppala on asianomaisen kihla­kunnan­oikeuden alainen. Järjestysoikeuksia koskeva lainsäädäntö uudistettiin 1959, ja oikeudet lakkautettiin huhtikuun alussa 1978, jolloin pääosa niiden tehtävistä siirrettiin rakennuslautakunnille. ==Lähteet== * Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja Oy 1962 * Otavan iso tietosanakirja, Otava 1962 * Facta 2001, WSOY 1983 * Laki kaupungin järjestysoikeudesta 21/1959 ===Viitteet=== Luokka:Suomen entiset tuomioistuimet
Psyke

Psyke voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Psyke eli Psykhe, hahmo antiikin mytologiassa * psytrance eli psykedeelinen trance, elektronisen musiikin tyylilaji * Psyke r.y., 1960-luvun lopulla Suomessa perustettu, seksuaalivähemmistöjen asiaa ajanut yhdistys. == Katso myös == * psyyke
Ghost House Pictures

Ghost House Pictures on yhdysvaltalainen kauhuelokuviin erikoistunut elokuvayhtiö. Ghost House Picturesin takana ovat ohjaaja Sam Raimi, tuottaja Rob Tapert ja Mandate Pictures -yhtiön toimitusjohtaja Nathan Kahane. Yhtiön tuotannossa on 1990-luvun jälkeen ollut suuri määrä menestyneitä elokuvia. Ghost House Pictures levittää kauhuelokuvia New Yorkin pörssiin listatun Lionsgaten kautta. http://www.solarfilms.com/uutiset/2008/fi_FI/levityssopimus/ == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvayhtiöt
Kopli

Kopli () on asuinalue () Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 282 hehtaaria ja väkiluku 6 953 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 28 prosenttia oli virolaisia. Kopli sijaitsee keskustasta Paljassaaren niemen suuntaan. Alueella on paljon hylättyjä ja rapistuneita rakennuksia Neuvostoliiton ajoilta. Alueelle keskittyy myös runsaasti sosiaalisia ongelmia. Kuva:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Uus- Maleva.JPG|Uus-Maleva == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Tallinnan asuinalueet
Paljassaare

Paljassaare on asuinalue () Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 395 hehtaaria ja väkiluku 488 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 35 prosenttia oli virolaisia. Asuinalueella sijaitsee samanniminen Paljassaaren niemi. Alueella on jonkin verran koskematonta luontoa, ja niemi tunnetaan muuttolintujen pysähdyspaikkana. Paljassaareen pääsee Koplin kautta. Niemellä on myös neuvostoajalta peräisin olevien rakennusten jäänteitä. File:EU-EE-Tallinn-PT-Paljassaare Sewage treatment plant.JPG|Jätevedenpuhdistamo File:EU-EE-Tallinn-PT-Paljassaare shore.JPG|Paljassaaren rantaa File:Paljassaare laht.jpg|Paljassaaren lahti == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Tallinnan asuinalueet
Panga pank

Panga pank eli Pangan rantatörmä on Pohjois-Saarenmaalla sijaitseva luonnonmuodostuma, rantatörmäVisit Estonia eli klintti. Alueella on siluurikautista kalkkikiveä, jossa näkyy fossiilien jäänteitä. Pangan päällä sijaitsee näkötorni. Panga on Pakrin törmän ohella Viron kuuluisimpia rantatörmiä. Pangan rantatörmä sijaitsee Saarenmaan kunnan Pangan kylässä. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Saarenmaa
Pakri pank

Pakri pank eli Pakrin rantatörmä on Paldiskin niemellä Virossa sijaitseva suuri rantatörmä, joka koostuu ordovikikautisesta kalkkikivestä ja kambrikautisesta savikivestä. Pakrin niemimaa on noin 12 km pitkä, paikoin yli 5 km leveä ja pinta-ala on noin 40 km². Niemimaan korkein kohta on 31 metriä merenpinnan yläpuolella. Pakrin niemimaalla sijaitsee Paldiskin kaupunki, siellä on myös törmän päälle rakennettu Pakrin majakka ja Pakrin tuulipuisto. Alueella on runsaasti neuvostoajan raunioita. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Institute of Geology at Tallinn Technical University *Pakri pank on varinguohtlik Luokka:Lääne-Harju Luokka:Viron nähtävyydet
Laamanninoikeus

Laamanninoikeus oli aikoinaan Ruotsin ja Suomen maaseudulla toiminut kihlakunnanoikeutta ylempi ja hovioikeutta alempi tuomioistuin. Sen tuomiopiirinä oli lakikunta, johon kuului useita tuomiokuntia. Aluksi laamanninoikeuksien tuomiopiiriin kuuluivat myös kaupungit, mutta ne erotettiin niistä noin 1349 annetussa yleisessä kaupunginlaissa. Laamanninoikeudet toimivat varhemmin sekä ensimmäisenä että toisena oikeusasteena, kunnes ne 1600-luvun alussa vakiintuivat toiseksi oikeusasteeksi. Alkuaikoina laamanninoikeutena toimi laamannin johdolla maakuntakäräjille kokoontunut käräjäyleisö, mutta myöhemmin laamanninoikeuden muodostivat laamanninkäräjille kokoontuneet laamanni ja lautakunta. Vuoden 1734 lain mukaan lautakunta oli 12-miehinen ja oikeus kokoontui kerran vuodessa kussakin lakikunnassa. Varhemmin laamanninoikeudet käsittelivät kaikkia oikeusasioita, mutta vuoden 1734 lain mukaan niissä käsiteltiin vain riita-asioita ja pieniä rikosjuttuja. Oikeudet lakkautettiin Ruotsissa 1849 ja Suomessa 27. huhtikuuta 1868 annetulla asetuksella. Suomi oli silloin jaettu kuuteen laamannikuntaan eli laamannin virkapiiriin. Norjassa perustettiin laamanninoikeuksia (norj. lagmansretter) toimimaan rikostuomioistuimina suurissa rikosasioissa ensimmäisenä ja pienissä rikosasioissa toisena oikeusasteena. ==Lähteet== * Tietosanakirja, Tietosanakirja-osakeyhtiö 1913 * Iso tietosanakirja, Otava 1934 == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsin oikeushistoria Luokka:Suomen entiset tuomioistuimet
Märjamaa (kunta)

Märjamaa (, ) oli kunta Raplamaan maakunnassa, Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Märjamaa ja Vigala yhdistettiin uudeksi Märjamaan kunnaksi. Kunnan asukasluku oli 7 290 (2010), pinta-ala 871,62 neliökilometriä ja asukastiheys 8,4 asukasta neliökilometrillä. Märjamaa oli aikanaan pinta- alaltaan Viron suurin kunta. Alueen läpi kulkee Pärnun ja Tallinnan välinen valtatie 4. Märjamaa on ollut Vihannin ystävyyskunta. ==Väestö== Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Märjamaan kunnassa (Märjamaan kauppala mukaan lukien) oli 6 603 asukasta, joista 6 399 (96,9 %) oli virolaisia, 126 (1,9 %) venäläisiä ja 75 (1,1 %) muita kansallisuuksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Frances Callier

Eleanor Frances Callier (s. 17. toukokuuta 1969, Chicago, Illinois, USA) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka näyttelee henkivartija Roxya Hannah Montana -televisiosarjassa . ==Filmografia== Vuosi Nimi Alkuperäinen nimi Rooli/tehtävä Laji Huomioita 2009 Jätä se! Älä tulhaa aikaasi vääriin miehiin He's Just Not That Into You Frances 2008 Miksei, Emily? Emily's Reasons Why Not The receptionist TV-sarja 1 jakso 2006-2008 Hannah Montana Hannah Montana Roxy TV-sarja 7 jaksoa Drive Patrice TV-sarja 1 jakso 2007 Frangela Käsikirjoittaja/tuottaja 2005 Kovan onnen kundi My Name Is Earl Barbie TV- sarja 1 jakso 2004 Drake & Josh Drake & Josh Helen TV-sarja 1 jakso 2004 Perheen kalleudet According to Jim Trudy - Lamaze Instructor TV-sarja 1 jakso 2003 Like Family Asiakas #2 TV-sarja 1 jakso 2003 Kaikki on suhteellista It's All Relative Shoppaaja #1 TV-sarja 1 jakso 2003 3 Non-Blondes Series Regular TV-sarja 2003 Frasier Frasier Hoitaja TV-sarja 1 jakso 2003 Hey Monie! Yvette TV-sarja 2002 Girls Behaving Badly TV-sarja 1 jakso 2001 Jäitä hattuun Curb Your Enthusiasm Sosiaalityöntekijä TV-sarja 1 jakso ==Aiheesta muualla== Luokka:Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät Luokka:Vuonna 1969 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät

Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät on Unescon maailmanperintöluettelon kohde 18 valtion alueella Euroopassa. Tämä kohde sisältää lauhkean vyöhykkeen ikimetsiä, jotka ilmentävät jääkauden jälkeistä euroopanpyökin levittäytymistä Euroopassa lähtien harvoilta, eristyneiltä seuduilta Alpeilla, Karpaateilla, Dinaarisilla Alpeilla, Välimeren seudulla ja Pyreneillä. Tämä maailmanperintökohde listattiin alkujaan 2007 käsittämään ikipyökkimetsiä Ukrainan ja Slovakian Karpaateilla. Vuonna 2011 Saksan muinaiset pyökkimetsät liitettiin mukaan. Aluetta laajennettiin vuosina 2017 ja 2021 niin, että mukana on metsiä yhteensä 18 valtion alueelta. Esimerkiksi Ukrainassa 13 metsien suojelualuetta kuuluu tähän maailmanperintökohteeseen. == Aiemmin nimellä Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät == Maailmanperintökohde tunnettiin ensimmäisen laajenemisensa jälkeen nimellä Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät Tuolloin se koostuu 10 suojelualueesta Karpaattien vuoristossa Slovakiassa ja Ukrainassa sekä viidestä metsästä Saksassa. Karpaattien alueet sijaitsevat kahdessa ryppäässä, joista toinen sijaitsee Slovakian itäosassa ja Ukrainan lounaisosassa lähellä Puolan rajaa. Toinen ryväs on Ukrainan lounaisosassa lähellä Romanian rajaa. Kolme neljästä Slovakian puolella olevasta alueesta kuuluu Poloninyn kansallispuistoon ja yksi muodostaa Vihorlatin suojellun maisema-alueen. Ukrainassa viisi aluetta kuuluu Karpaattien biosfäärialueeseen ja yksi Užin kansallispuistoon. Karpaateilla kohteeseen kuuluu noin 293 neliökilometrin laajuinen alue. Vuonna 2011 kohdetta laajennettiin ja siihen liitettiin viisi metsää Saksassa. Uusien metsien yhteispinta-ala on noin 44 neliökilometriä. Euroopanpyökki on merkittävin kliimaksivaiheen puulaji Euroopan lauhkealla vyöhykkeellä Ruotsin eteläosista Espanjaan ja Balkanille. Maailmanperintöluetteloon Karpaattien pyökkimetsät otettiin pyökkien suvun laajan levinneisyyden ja ekologisen tärkeyden takia. Kohteen metsät edustavat suurinta osaa alkuperäisistä metsätyypeistä 300 metristä yli 2000 metriin. Alueen metsät ovat Euroopan suurimmat jäljellä olevat pyökkivaltaiset aarniometsät. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Slovakian luonnonsuojelualueet Luokka:Ukrainan luonnonsuojelualueet Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Ukrainassa Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Slovakiassa Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Saksassa
Jazz ist anders

__NOTOC__ Jazz ist anders on Die Ärzten kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 2. marraskuuta 2007. Albumin mukana on myös EP-levy, joka sisältää kolme varsinaista kappaletta ja yhden piilotetun kappaleen. Albumi on yhtyeen diskografiassa jo toinen albumi, jonka yhtye on tuottanut kokonaan itse. Albumi nousi Saksassa virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle, jolla se vietti yhteensä seitsemän listaviikkoa. Yhteensä albumi pysyi listalla 68 viikkoa. Jazz ist anders on ulkonäöltään humoristinen, kuten yhtyeen jotkin aiemmat julkaisut. Tavallisen cd-kotelon sijaan albumi on pakattu pieneen pahviseen pizzalaatikkoon. CD:n pintaan on painettu pizzan kuva ja mukana tuleva EP on tomaatin viipaleen kuvalla varustettu CD tai paperinen vihreä chili, johon on painettu koodi, joka mahdollistaa EP:n lataamisen yhtyeen kotisivuilta. Albumin kappaleista ”Junge”, ”Lied vom Scheitern” ja ”Lasse redn” julkaistiin singlet ja musiikkivideot. Albumista julkaistiin myös Jazz ist anders (Economy), joka sisältää humoristiset versiot alkuperäisen albumin kappaleista. Economy julkaistiin CD:nä myytäväksi yhtyeen Es wird eng -kiertueella, sekä yleiseen myyntiin vinyylinä. CD:tä ja vinyyliä koristaa kuva pizzan pohjasta. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # # # === Bonus EP === # ## # # == Arvostelut == * AllMusic: AllMusic review * Laut.de: Laut.de: Alben -> Die Ärzte – Jazz ist anders == Lähteet == Luokka:Die Ärzten albumit Luokka:Vuoden 2007 albumit
Kurpat (suku)

Kurpat (Gallinago) ovat kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Kurppien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kahdeksantoista lajia. Lajimäärä vaihtelee hieman eri lähteissä, sillä esimerkiksi ITIS antaa kurppien suvulle seitsemäntoista lajia. Kurpilla on linnuille poikkeuksellisen tuntoherkkä ja taipuisa ylänokka, jota ne voivat taivuttaa ylöspäin. Tämän ominaisuuden tarkoituksesta ei ole saatu varmaa tietoa, mahdollisesti ne saavat näin maata tonkiessaan helpommin otteen saalishyönteisestä tai -madosta. == Kurppalajit == *Afrikankurppa (Gallinago nigripennis) *Amerikantaivaanvuohi (Gallinago delicata) *Andienkurppa (Gallinago jamesoni) *Eteläamerikankurppa (Gallinago paraguaiae) *Heinäkurppa (Gallinago media) *Himalajankurppa (Gallinago nemoricola) *Inkakurppa (Gallinago imperialis) *Isokurppa (Gallinago undulata) *Japaninkurppa (Gallinago hardwickii) *Keltajalkakurppa (Gallinago andina) *Madagaskarinkurppa (Gallinago macrodactyla) *Siperiankurppa (Gallinago megala) *Suippopyrstökurppa (Gallinago stenura) *Taivaanvuohi (Gallinago gallinago) *Tulimaankurppa (Gallinago stricklandi)BirdLife Suomi: Lintujen nimeämisen periaatteet. 2010. Luettu 2.12.2010 *Vuorikurppa (Gallinago solitaria) *Ylänkökurppa (Gallinago nobilis) == Lähteet == Luokka:Kurpat
Renzo Alverà

Renzo Alverà (17. tammikuuta 1933 – 17. maaliskuuta 2005) oli italialainen rattikelkkailija, moninkertainen arvokisamitalisti. Alverà saavutti urallaan neljä MM-kultaa kahden miehen kelkasta (1957, 1958, 1959 ja 1960). Neljän miehen kelkasta hän voitti MM-tasolla kultaa kahdesti (1960, 1961) ja hopeaa vuonna 1957. Olympialaisista hän saavutti Cortina d’Ampezzon kotikilpailuista 1956 hopeaa sekä neljän ja kahden miehen kelkassa. ==Lähteet== *Kahden miehen kelkan olympiamitalistit *Neljän miehen kelkan olympiamitalistit *Kahden miehen kelkan MM-mitalistit *Neljän miehen kelkan MM-mitalisti Luokka:Italialaiset rattikelkkailijat Luokka:Italialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Enar Josefsson

Enar Josefsson (6. syyskuuta 1916 – 18. joulukuuta 1989) oli ruotsalainen hiihtäjä. Vuoden 1950 MM-kisoissa Lake Placidissa Josefsson voitti kultamitalin Ruotsin viestijoukkueessa ja saavutti lisäksi hopeamitalin sekä 15:n että 50 kilometrin kilpailusta. Kaksi vuotta myöhemmin Oslon olympiakisoissa hän saavutti viestipronssia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Saragossan avaus

Saragossan avaus on shakkiavaus, joka alkaa siirrolla :1.c3 Avauksen nimi tulee espanjalaisesta Zaragozan kaupungista. Luonteeltaan avaus on passiivinen, se valmistelee d-sotilaan kaksoisaskelta, mutta ei ota muuten keskustaa haltuun. Se myös tukkii kuningatarratsun luonnollisen ruudun, mutta avaa samalla valkean kuningattarelle viistolinjan. Avaus muuntuu usein käänteiseksi slaavilaiseksi puolustukseksi tai Caro-Kanniksi. Se voi myös muuntua Ponzianin avaukseksi tai sisilialaisen puolustuksen Alapinin muunnelmaksi. Mustan vastauksiin kuuluvat normaalit Rc6, Rf6, c5, d5 ja e5 sekä f5. Näistä 1...d5 aiheuttaa valkealle hieman ongelmia, sillä valkean on vaikea edetä e-sotilaallaan kaksoisaskelta tekemällä ensin valmisteluja. Valkea voi kuitenkin yrittää jatkoa 2.e4 dxe4 3.Da4+, mutta musta voittaa jatkossa useita tempoja kehittäessään upseereja uhaten samalla valkean kuningatarta. Vuonna 1922 järjestettiin Saragossan avauksen teematurnaus, jossa pelit alkoivat aina siirrolla 1.c3. Kolme shakinpelaajaa osallistui turnaukseen: Siegbert Tarrasch, Paul Leonhardt ja Jacques Mieses. Tarrasch voitti turnauksen. ==Katso myös== *Luettelo shakkiavauksista *Luettelo gambiiteista ==Lähteet== *Hooper, David and Kenneth Whyld (1996). The Oxford Companion To Chess. Oxford University. ISBN 0-19-280049-3. *Dunnington, Angus (2000), Winning Unorthodox Openings, Everyman Chess, ISBN 978-1857442854 *Eric Schiller (2002). Unorthodox Chess Openings, Second Edition, Cardoza, s. 329. ISBN 1-58042-072-9. Luokka:Shakkiavaukset
Nils Täpp

Nils Täpp (27. lokakuuta 1917 – 23. lokakuuta 2000) oli ruotsalainen hiihtäjä, jonka aktiivivuodet ajoittuivat 1940- ja 1950-luvun vaihteen molemmin puolin. Täpp saavutti Ruotsin viestijoukkueessa kultaa 1948 St. Moritzin olympialaisista ja 1950 Lake Placidin MM-hiihdoista. 1952 Oslon olympialaisista hän sai viestipronssia. Hänen paras henkilökohtainen arvokilpailusijoituksensa oli seitsemäs sija Oslon olympiakisojen 18 kilometrillä. Ruotsin mestaruuden Täpp voitti vuonna 1946 15 kilometrillä sekä vuonna 1949 viestimestaruuden Östersunds SK:n joukkueessa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * * http://gamla.skidor.com/guiden/statistik/smlangd.htm Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Ruotsalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Mike's Monster Jam

Mike's Monster Jam on viikoittainen jamitapahtuma, jossa illan isäntänä ja house-bandin basistina sekä laulajana toimii Mike Lynch. Jamit järjestetään Tampereella joka maanantai-ilta sekä Helsingissä joka sunnuntai-ilta. Nykyisin molemmissa kaupungeissa jamit järjestetään Henry's Pub -ravintolassa. House- bandissa sekä jamien vakiovieraina nähdään nimekkäitäkin rock-työläisiä viettämässä vapaailtaa ja soittamassa sekalaisissa kokoonpanoissa. Lavalla on nähty myös kansainvälisiä vieraita, muun muassa Joe Lynn Turner on vieraillut jamilauteilla. Tämän hetken vakituisimmassa house-bandin kokoonapanossa soittavat Mike Lynch (basso), Kalle Alatalo (kitara), Jani Wilund (koskettimet) sekä Ville Siuruainen (rummut). Aikaisemmissa house-bandin kokoonpanoissa tai satunnaisina vieraina on nähty muun muassa Erik Valkama, Lacu Lahtinen, Ari Toikka, Ali Ahmaniemi, Jussi "Kliffa" Ojanen sekä Robert Engstrand. == Aiheesta muualla == * http://www.mikesmonsterjam.info/ * http://www.henryspub.net/tampere/ Luokka:Musiikkitapahtumat Suomessa
Helge Brendryen

Helge Brendryen (s. 17. helmikuuta 1974) on norjalainen entinen mäkihyppääjä. Brendryen voitti kultamitalin 1993 Falunin MM-kisojen joukkuemäen kilpailusta. Samoissa kisoissa hän sijoittui suurmäen henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi. Maailmancupissa Brendryenin parhaaksi osakilpailusijoitukseksi jäi kahdeksas sija tammikuussa 1993 Kulmin lentomäessä käydyssä kilpailussa. ==Lähteet== * Luokka:Norjalaiset mäkihyppääjät Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt