EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Andreas Jaenisch

Andreas Jaenisch (1763 Viipuri – 1. helmikuuta 1833 Viipuri) oli suomalainen pormestari, kauppias, laivanvarustaja ja yrittäjä, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Andreas Jaenisch kuului viipurinsaksalaiseen Jaenischin sukuun.Biografinen nimikirja. Helsinki 1879-83, Suomen Historiallinen Seura.s. 325 Hänen vanhempansa olivat samanniminen kauppiasisä (k. 1792) ja Catharina Margareta Sutthoff ja puoliso vuodesta 1797 Helena Elisabeth Jaenisch. Andreas Jaenisch oli isänsä kauppaliikkeen palveluksessa Viipurissa, kunnes ryhtyi itse kauppiaaksi. Hän oli myös laivanvarustaja, pikiruukin johtaja, Perojoen sahan omistaja Viipurin pitäjässä ja Miettulan sahan osakas Puumalassa ja omistaja vuodesta 1826. Viipurin raatimies Jaenisch oli 1793–1795, Viipurin pormestari 1793–1797, Viipurin kaupunginraadin jäsen 1796–1797, Viipurin kaupunginvanhin 1816–1832 ja Viipurin läänin työ- ja ojennuslaitoksen johtokunnan jäsen vuodesta 1830. Hän oli myös Tanskan varakonsuli Viipurissa vuoteen 1831. Kauppaneuvoksen arvonimen Jaenisch sai 1819. ==Lähteet== Luokka:Viipurin pormestarit ja kaupunginjohtajat Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1763 syntyneet Luokka:Vuonna 1833 kuolleet
Never Too Loud

Never Too Loud on Danko Jonesin studioalbumi, joka julkaistiin 18. huhtikuuta 2008. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Danko Jones - kitara, laulu * John Calabrese - basso * Dan Cornelius - rummut == Arvostelut == * Desibeli.net: Danko Jones: Never Too Loud Viitattu 30.6.2022. * Imperiumi: 8/10 * Soundi: DANKO JONES: Never Too Loud Viitattu 30.6.2022. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2008 albumit Luokka:Danko Jonesin albumit
Nicolò Martinenghi

Nicolò Martinenghi (s. 1. elokuuta 1999 Varese) on italialainen uimari. Hän on olympiavoittaja ja nelinkertainen maailmanmestari. Hän on erikoistunut rintauintiin. Martinenghi voitti seitsemän nuorten Euroopan-mestaruutta vuosina 2016–2017 ja kaksi nuorten maailmanmestaruutta vuonna 2017. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa, hopeaa, hän saavutti 4 × 50 metrin sekauintiviestissä lyhyen radan EM-kilpailuissa 2017. Vuonna 2021 hän ylsi mitaleille neljissä arvokilpailuissa. Toukokuussa pitkän radan EM-kilpailuissa hän saavutti kolme pronssia, joista yksi tuli henkilökohtaisesta 50 metrin rintauinnista. Heinä-elokuussa Tokion olympialaisissa hän saavutti pronssia 100 metrin rintauinnissa ja miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä sijoittui neljänneksi sekajoukkueiden 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Marraskuussa lyhyen radan EM-kilpailuissa Martinenghi voitti kaksi kultaa, joista toisen 100 metrin rintauinnissa ja toisen miesten sekauintiviestissä, sekä saavutti yhden hopean ja yhden pronssin. Joulukuussa lyhyen radan MM- kilpailuissa hän voitti yhden viestikultamitalin sekä saavutti kaksi henkilökohtaista hopeaa ja kaksi viestipronssia. Pitkän radan MM-kilpailuissa 2022 Martinenghi voitti kultaa 100 metrin rintauinnissa ja miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä saavutti hopeaa 50 metrin rintauinnissa 0,03 sekuntia yhdysvaltalaiselle Nic Finkille hävinneenä. Saman vuoden Rooman EM- kilpailuissa hän saavutti kultaa 50 ja 100 metrin rintauinneissa ja miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä hopeaa sekajoukkueiden sekauintiviestissä. Martinenghi saavutti Melbournen lyhyen radan MM- kilpailuissa 2022 hopeaa 50 ja 100 metrin rintauinneissa sekä kultaisen, hopeisen ja pronssisen sekauintiviestimitalin. Fukuokan pitkän radan MM- kilpailuissa 2023 hän sai 100 metrin rintauinnissa hopeaa. Otopenin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2023 hän saavutti kultaa 50 metrin rintauinnissa ja kahdessa sekauintiviestissä sekä hopeaa 100 metrin rintauinnissa. Martinenghi saavutti Dohan pitkän radan MM-kilpailuissa 2024 hopeaa 50 ja 100 metrin rintauinneissa sekä pronssia miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Pariisin kesäolympialaisissa 2024 hän voitti kultaa 100 metrin rintauinnissa ajalla 59,03, millä hän voitti Adam Peatyn ja Nic Finkin 0,02 sekunnilla. Hän ui myös miesten ja sekajoukkueiden sekauintiviesteissä, joissa Italia ei selviytynyt loppukilpailuun. == Lähteet == Luokka:Italialaiset uimarit Luokka:Italialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mervi Kantokorpi

Mervi Susanna Kantokorpi (21. syyskuuta 1958 Espoo – 21. joulukuuta 2023 Raasepori) oli suomalainen kirjallisuuskriitikko, vapaa kirjoittaja ja opettaja, koulutukseltaan filosofian lisensiaatti.Apurahat 2019. Wihurin rahasto. (”Filosofian lisensiaatti Mervi Kantokorpi.”) Kantokorpi kirjoitti kritiikkejä 1980-luvulta alkaen ja toimi pitkään kirjallisuudentutkijana. 2000-luvun alusta lähtien hän kirjoitti Helsingin Sanomiin. Vuosina 1998–2009 hän oli Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon raadissa. Kantokorpi toimi myös taidehallinnossa kirjallisuustoimikunnassa vaikuttaen uudistuksiin kirjallisuusapurahojen kohdentumisessa. Kantokorpi oli myös Kalevi Jäntin palkintoraadin ja Runeberg-palkintoraadin jäsenenä. Hän valitsi vuonna 2003 kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajan. Vuonna 2010 Helsingin Sanomien toimittaja Esa Mäkisen tekemän verkostoanalyysin perusteella Kantokorpi oli tuolloin kirja-alan merkittävin vaikuttaja. Kantokorvelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2020. Vuonna 2022 hän sai Nuori Voima -palkinnon. Kantokorven puoliso oli taidemaalari Jaakko Pakkala. Kantokorpi kuoli joulukuussa 2023 Raaseporin sairaalassa pitkäaikaiseen sairauteen. ==Julkaisuja== * * ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Kantokorven kritiikit Helsingin Sanomien verkkosivuilla Luokka:Suomalaiset kirjallisuuskriitikot Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Jääkiekon 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2023

Jääkiekon 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2023 pelattiin Ulan Batorissa Mongoliassa neljällä joukkueella. == Joukkueet == * * * * == Lopputulokset == sija maajoukkue Ottelut V H JAV JAH TM PM ME P Nousija 1\. 3 2 0 1 0 35 6 +29 8 Nousi 3. divisioonan B-lohkoon 2\. 3 2 0 0 1 19 8 +11 7 3\. 3 1 2 0 0 4 24 −20 3 4\. 3 0 3 0 0 3 23 −20 0 == Lähteet == Luokka:Jääkiekon 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2023 jääkiekko Luokka:Mongolian jääkiekko Luokka:Ulan Bator
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2023

Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2023 pelattiin 16.–23. huhtikuuta 2023. A-lohko pelattiin Espanjassa, Madridissa ja B-lohko Turkissa, Istanbulissa. A-lohkon voitti Espanja, B-lohkon Yhdistyneet arabiermiraatit. == Joukkueet == === Lohko A === * * * (I) * * * === Lohko B === * * * * Arabiemiirikunnat * * (I) == A-lohkon turnaus == (I) isäntä == B-lohkon turnaus == (I) isäntä == Lähteet == Luokka:Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut Luokka:Vuoden 2023 jääkiekko Luokka:Espanjan jääkiekko Luokka:Turkin jääkiekko Luokka:Madridin urheilu Luokka:Istanbulin urheilutapahtumat
Primitive and Aboriginal Dogs Society

Primitive and Aboriginal Dogs Society (PADS) on kansainvälinen koirajärjestö, joka on keskittynyt alkukantaisiin koiriin ja muihin alkuperäisrotuihin eri puolilta maailmaa. Sen tehtävänä on edistää niiden suojelemista ja säilyttämistä.About PADS. Primitive & Aboriginal Dogs Society. Haettu 30.6.2022. == Rodut == PADS jakaa rodut eri ryhmiin seuraavanlaisesti.List of primitive & aboriginal dogs . Primitive & Aboriginal Dogs Society. Haettu 30.6.2022. === Alkukantaiset/Dingot/Paariakoirat === Ryhmä A: Alkukantaiset ilman ihmistä elävät koirat *Dingo (Australia) *Laulava uudenguineankoira Ryhmä B: Alkuperäiset kyläkoirat B1: Alkuperäiskoirat joita ihminen ei ole tarkoituksella muokannut * Africanis (Saharan eteläpuolinen Afrikka) * Aso (Filippiinit) * Avuvi (Ghana) * Balinkoira * Basenji (Afrikka) * Formosanvuoristokoira * Hottentottikoira (Etelä-Afrikka: niemen alue) * Intianpaariakoira * Kaanaankoira (Israel) * Lähi-idän kyläkoira * Phu quocinkoira (Vietnam) * Santalinkoira (Intia) * Sica (Etelä-Afrikka: Natalin alue) * Telomian (Malesia) B2: Alkuperäiskoirat joita ihminen on jonkin verran tarkoituksella muokannut * Jindo (Korea) * Perunkarvatonkoira * Xoloitzcuintle (Meksiko) === Pohjoiset ja aasialaiset pystykorvat === Ryhmä A: Aasialaiset pystykorvat * Hokkaidonkoira (Japani) * Kainkoira (Japani) * Kishunkoira (Japani) * Shikokunkoira (Japani) * Shiba (Japani) Ryhmä B: Pohjoiset pystykorvat * Buhund (Norja) * Inuiittikoira (Kanada ja Grönlanti) * Islanninlammaskoira * Karjalankarhukoira (Suomi) * Lunnikoira (Norja) * Suomenlapinkoira * Suomenpystykorva === Venäläiset koirat === Ryhmä A: Laikat ja pohjoisvenäläiset rodut * Amurinlaika * Itäsiperianlaika * Jakutianlaika * Kamtšatkanrekikoira * Karjalais-suomalainen laika * Länsisiperianlaika * Porolaika (Pohjois-Ural) * Samojedinkoira * Tšukotkanrekikoira * Venäläis- eurooppalainen laika Ryhmä B: Vinttikoirat * Taigan (Kirgistan) * Tazi (Länsi- Aasia) * Venäjänvinttikoira === Alkuperäiset paimenkoirat === * Bankhar (Mongolia) * Himalajanpaimenkoira/ Tiibetinmastiffi * Kaukasiankoira * Keskiaasiankoira === Pystykorvaiset vinttikoirat === * Andalusianpodenco (Espanja) * Etnankoira (Sisilia) * Faaraokoira (Malta) * Ibizanpodenco (Baleaarit) * Portugalinpodengo === Muinaiset vinttikoirat === * Afgaaninvinttikoira * Azawakh (Pohjois-Afrikka) * I-twina (Etelä- ja Itä- Afrikka) * Kreikanvinttikoira * Puolanvinttikoira * Saluki (Iran) * Sloughi (Arabia) == Lähteet == Luokka:Järjestöt
Bouvines

Bouvines on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 13 kilometriä Lillen kaupungista kaakkoon. Kunnan nähtävyyksiä on uusgoottilainen Pyhän Pietarin kirkko. Se rakennettiin vuosina 1880-1886, ja se on listattu historialliseksi muistomerkiksi vuonna 2010. Kirkossa on 21 Bouvinesin taistelua kuvaavaa suurikokoista (8 m x 3 m) lasimaalausta. Bouvinesin taistelu käytiin sunnuntaina 27. heinäkuuta 1214, ja se oli yksi ratkaisevimmista ja symbolisimmista taisteluista Ranskan historiassa. Taistelussa Kapeting-dynastian kuningas Filip II Augustus löi Englannin ja sen liittolaisten Flanderin ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan joukot. Tiedosto:Bouvines2.jpg|Kirkon lasimaalaus Tiedosto:Gigantofolies de Comines 2021 - 70.jpg|Filip II Augustus, Bouvinesin jättiläinen ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nordin kunnat
Suorien vatsalihasten erkauma

Suorien vatsalihasten erkauma (myös diastasis recti) tarkoittaa m. rectus abdominiksen valkean jännesauman venyttymistä ja ohentumista niin, että lihasten välinen matka keskilinjassa kasvaa. Yleensä vasta yli 2 cm:n rakoa lihaspuoliskojen välillä navan kohdalla on pidetty varsinaisena erkaumana.Kylmälä 2017, s. 17–24. Erkaumaa saattavat lisätä esim. mekaaninen rasitus ja paine, raskaus (erit. viimeinen kolmannes ja monikkoraskaus), hormonaaliset muutokset, synnytys, korkea ikä, huono fyysinen kunto, lantionpohjan toimintahäiriö, raskaat nostot, painonnousu ja lannelordoosi – suurimmalla osalla synnyttäneistä erkauma palautuu viimeistään kuukausien kuluessa. Erkauma voi vaikuttaa haitallisesti keskivartalon vakauttamiseen, voimansiirtoon ja muuhun toimintaan sekä hengitykseen – erkaumaan liittyykin esim. selän tai lantionalueen kipuja. Erkauma voidaan mitata palpoiden levossa ja lihasrutistuksessa potilaan ollessa selinmakuulla polvet koukussa. Hoitoon kuuluu fysioterapia ja leikkaushoito. Fysioterapiaan voi kuulua esim. poikittaisten vatsalihasten ja lantionpohjan lihasten harjoittaminen, tuetut vatsalihasrutistukset, keskivartalolihasten harjoittaminen, pilates, palleahengitys, monihalkoisen lihaksen harjoittaminen, kevyt aerobinen liikunta, selkärangan neutraaliasennon harjoittaminen ja asentoaistin harjoitteet sekä manuaalinen terapia. Toisaalta voimakkaita vartalon kiertoja, venytyksiä ja vatsalihasrutistuksia voidaan pyrkiä välttämään aikaisessa vaiheessa. Kirurgista kiinnitystä saatetaan harkita esimerkiksi, kun synnytyksestä on yli vuosi ja fysioterapialla ei olla saatu riittävää hoitovastetta. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Lihassairaudet
Pavlo Tutšapskyi

Pavlo Tutšapskyi, , (15. tammikuuta 1869 Besidka, Taraštšan piiri, Kiovan kuvernementti – 4. heinäkuuta 1922 Kiova) oli ukrainalainen poliitikko. Tutšapskyi kävi Galaganin kimnaasin ja korkeampia oppilaitoksia Kiovassa. Hän oli Myh'ailo Drahomanovin kannattaja ja keskeisiä Venäjän sosialidemokraattisen työväenpuolueen perustajia. Hän oli sen ensimmäisessä kongressissa 1898 delegaattina ja edusti Kiovan työväenluokan vapautuksen puolesta taistelevaa liittoa. Hän oli 1904 Spilkan (Ukrainan sosialidemokraattinen liitto) aktivisti ja ideologi ja ajoi Ukrainan autonomiaa. Hän oli 1905 Lvivissä ilmestyneen kuukausijulkaisun Pravdan päätoimittaja. Hän erosi bolsevikeista 1910, alkoi työskennellä venäläisten mensevikkien kanssa ja jatkoi Ukrainan itsenäisyystaistelun (1917–1920) aikana. Hän työskenteli 1921–1922 kirjastonhoitajana Kiovassa Ukrainan tiedeakatemian kirjastossa. Hän kirjoitti Drahomanovista artikkeleita Ukrajinaan (1926, no. 2–3) ja nimimerkillä E. S. Taras Ševtšenkon ihanteista ja Ukrainan todellisuudesta kirjasen, joka alun perin ilmestyi Narod-nimisessä julkaisussa,. Hänen muistelmansa ilmestyivät 1923. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Anders Fogh Rasmussenin I hallitus

Anders Fogh Rasmussenin I hallitus oli Tanskan hallitus vuosina 2001–2005. Siihen kuuluivat Venstre ja Konservatiivinen kansanpuolue. ==Ministerit== Pääministeri * Anders Fogh Rasmussen (Venstre) 27.11.2001–18.2.2005 Talousministeri * Bendt Bendtsen (Konservatiivinen kansanpuolue) 27.11.2001–18.2.2005 Ulkoministeri * Per Stig Møller (Konservatiivinen kansanpuolue) 27.11.2001–18.2.2005 Valtiovarainministeri * Thor Pedersen (Venstre) 27.11.2001–18.2.2005 Sisä- ja terveysministeri * Lars Løkke Rasmussen (Venstre) 27.11.2001–18.2.2005 Oikeusministeri * Lene Espersen (Konservatiivinen kansanpuolue) 27.11.2001–18.2.2005 Puolustusministeri * Svend Aage Jensby (Venstre) 27.11.2001–24.4.2004 * Søren Gade (Venstre) 24.4.2004–18.2.2005 Kulttuuriministeri * Brian Mikkelsen (Konservatiivinen kansanpuolue) 27.11.2001–18.2.2005 Veroministeri * Svend Erik Hovmand (Venstre) 27.11.2001–2.8.2004 * Kristian Jensen (Venstre) 2.8.2004–18.2.2005 Ympäristöministeri * Hans Christian Schmidt (Venstre) 27.11.2001–2.8.2004 * Connie Hedegaard (Konservatiivinen kansanpuolue) 2.8.2004–18.2.2005 Liikenneministeri * Flemming Hansen (Konservatiivinen kansanpuolue) 27.11.2001–18.2.2005 Perhe- ja kuluttajaministeri * Henriette Kjær (Konservatiivinen kansanpuolue) 2.8.2004–18.2.2005 Elinkeino-, maatalous- ja kalastusministeri * Mariann Fischer Boel (Venstre) 27.11.2004–2.8.2004 * Hans Christian Schmidt (Venstre) 2.8.2004–18.2.2005 Työministeri * Claus Hjort Frederiksen (Venstre) 27.11.2001–18.2.2005 Tiede-, teknologia- ja innovaatioministeri * Helge Sander (Venstre) 27.11.2001–18.2.2005 Opetusministeri * Ulla Tørnæs (Venstre) 27.11.2001–18.2.2005 Kirkkoministeri * Tove Fergo (Venstre) 27.11.2001–18.2.2005 Sosiaali- ja tasa-arvoministeri * Henriette Kjær (Konservatiivinen kansanpuolue) 27.11.2001–2.8.2004 * Eva Kjer Hansen (Venstre) 2.8.2004–18.2.2005 Pakolais-, maahanmuutto- ja integraatioministeri * Bertel Haarder (Venstre) 27.11.2001–18.2.2005 Pohjoismaaministeri * Bendt Bendtsen (Konservatiivinen kansanpuolue) 27.11.2001–18.6.2002 * Flemming Hansen (Konservatiivinen kansanpuolue) 18.6.2002–18.2.2005 ==Lähteet== Luokka:Tanskan hallitukset
Svend Aage Jensby

Svend Aage Jensby (s. 10. syyskuuta 1940 Aarhus) on tanskalainen Venstren poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 1990–2005 ja toiminut Tanskan puolustusministerinä vuosina 2001–2004. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Svend Aage Jensby Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla Luokka:Tanskan puolustusministerit Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vuokatin Aateli Race

Vuokatin Aateli Race on vuosittain Vuokatissa, Sotkamossa järjestettävä rullahiihtoa ja maastojuoksua sisältävä hiihtäjien kesäkilpailu. Kilpailun järjestää Vuokatti Ski Team. Kilpailu on kolmiosainen ja kaksipäiväinen. Kilpailun ensimmäinen osuus on ylämäkeen hiihdettävä ”Vaaran maili” -prologi. Toisena kilpailupäivänä käydään maastojuoksukilpailu ja kilpailun päättävään rullahiihto-osuuteen lähdetään takaa-ajona kahden ensimmäisen osuuden yhteisaikojen perusteella. Kilpailu on järjestetty vuodesta 2005 alkaen. Kilpailun nimi on peräisin matkailuyritys Vuokatin Aatelilta. Kilpailun historian menestyneimmät urheilijat ovat Iivo Niskanen ja Aino-Kaisa Saarinen. ==Lähteet== Luokka:Suomen hiihtokilpailut Luokka:Sotkamon urheilutapahtumat
Tonavan–Mustanmeren kanava

Tonavan-Mustanmeren kanava () on kanava Romaniassa, joka yhdistää Tonavan Mustaanmereen. Se lähteen Cernavodăsta Tonavan varrelta ja kulkee kahtena haarana Constantaan ja Năvodariin Mustanmeren rannikolle. Kanava on osa yhtenäistä vesireittiä, joka yhdistää Mustanmeren Pohjanmereen Reinin-Mainin- Tonavan kanavan kautta. ==Historiaa== Ajatus kanavayhteydestä Tonavan ja Mustanmeren välillä on vanha. Ensimmäiset suunnitelmat sen rakentamiseksi tehtiin 1830-luvulla, ja pitkin 1800-lukua ja 1900-luvun alussa kanavaprojektia yritettiin saada käyntiin useita kertoja, mutta sodat ja poliittiset muutokset estivät alkuun pääsemisen. Ensimmäinen todellinen yritys sen rakentamiseksi tehtiin vasta 1949-53. Romaniaa tuolloin hallinneet kommunistit käyttivät rakennusprojektia poliittisten vastustajiensa eliminointiin, ja kanavatyömaalla työskenteli viidestä kahteenkymmeneen tuhatta, enimmäkseen poliittista, vankia. Heidän kokonaismääräänsä ei tiedetä; kuolleita uskotaan olleen useita tuhansia. Projekti ei koskaan valmistunut, koska se ylitti käytettävissä olevat resurssit; syy epäonnistumisesta vieritettiin "sabotöörien ja salaliittolaisten" niskaan näytösoikeudenkäynneissä. Nicolae Ceaușescun käskystä kanavan rakentaminen aloitettiin jälleen kesällä 1973; taloudellisten syiden lisäksi hän halusi saada Tonavan alajuoksun pois Neuvostoliiton valvonnasta, mihin se oli vuoden 1948 Tonavan konferenssissa asetettu. Virallisessa propagandassa, jossa 50-luvun epäonnistunutta kanavaprojektia ei enää mainittu, kanavaa kutsuttiin "siniseksi valtatieksi". Kanavan eteläinen haara valmistui toukokuussa 1984, ja pohjoinen haara avattiin lokakuussa 1987. ==Kanava== Kanavan rakentamisen kannustimena oli halu ohittaa Tonavan suisto, jonka kolmesta päähaarasta yksikään ei ole kovin purjehduskelpoinen, ja lyhentää matkaa Mustallemerelle. Kanavan päähaara lyhentää purjehdusmatkaa Constantasta Cernavodăan noin 400 km. Se on 64,4 km pitkä, sen leveys on 90-150 m ja syvyys 7 m. Pohjoisen haaran pituus on 31,2 km, leveys 50-75 m ja syvyys 5,5 km. Kanava kulkee Medigian ja Murfatlarin kaupunkien läpi, joista on kehittynyt satamia. Kanavassa on neljät sulut, Cernavodassa, Agigeassa, Ovidiussa ja Navodarissa. Rakennustöissä käytettiin 5 milj. m3 betonia, ja siirrettiin 381 milj. m3 maata. Rakennustyöt kestivät yli yhdeksän vuotta. == Lähteet == Luokka:Tonavan vesistö Luokka:Romanian maantiede
Gydanlahti

thumb|250px|right|Gydanlahti (punaisella korostettuna) Karanmeren eteläreunalla Gydan niemimaalla. Gydanlahti ( tai ) on Karanmeren lahti Venäjän Jamalin Nenetsiassa Gydan niemimaan pohjoisrannalla. Lahti on noin 200 kilometriä pitkä ja sen suurin leveys on 62 kilometriä. Vuorovesivaihtelun suuruus noin 1 metri. Lahti on suurimman osan vuodesta jään peitossa. Lahti on melko matala, tyypillinen syvyys 5-8 metriä. Lahti on muodostunut tasangosta joka jäi meren alle merenpinnan noustua. Gydalahteen laskevia jokia ovat muun muassa Juribeijoki ja Gydajoki. Gydan kylä sijaitsee lahden pohjukassa Gydajoen suulla. Lahden rannat ovat matalia, sammalen, jäkälän ja tundrapensaikon peittämää. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Gydanskaja guba (101karta.ru) Luokka:Karanmeri Luokka:Venäjän lahdet Luokka:Pohjoisen jäämeren lahdet Luokka:Jamalin Nenetsia
Belyi (saari)

Belyi () on Karanmeren saari Venäjän Jamalin Nenetsian pohjoisosassa, Jamalin niemimaan pohjoispuolella. Malyginin salmi erottaa saaren Jamalin niemimaasta. Saaren pinta-ala on noin 1 900 neliökilometriä. Maasto on tasaista, tundrakasvillisuuden peittämää, korkeus enimmillään 24 metriä merenpinnan yläpuolelle, laskeutuu loivasti etelään. Monia järviä. thumb|left|Säähavaintoasema Popov, Belyin saari. Saarella toimii arktinen säähavaintoasema. ==Lähteet== Luokka:Karanmeri Luokka:Venäjän saaret Luokka:Jamalin Nenetsia
Jeniseinlahti

thumb|250px|right|Jeniseinlahti (punaisella korostettuna) Karanmeren eteläreunalla. Jeniseinlahti () on Karanmeren lahti Venäjän Krasnojarskin aluepiirin luoteisosassa, Jenisein suun edustalla, Gydanin niemimaan ja Taimyrin niemimaan välissä. Lahti on noin 225 kilometriä pitkä ja suuosastaan noin 150 kilometriä leveä. Syvyys 6-20 metriä. Suurimman osan vuodesta lahti on jään peitossa, jäästä vapaana noin 3 kuukautta. Vuorovesi suurimmillaan 0,4 metriä. Perinteisiä elinkeinoja ovat kalastus (mm. nelma, omulsiika), valaan- (maitovalas) ja hylkeenpyynti. Jeniseinlahden suulla, itärannalla sijaitsee Diksonin taajama satamineen, sen länsipuolella samannimisellä saarella toimii hydrometeorologinen asema. Lahden kautta kulkevilla Koillisväylän laivakuljetuksilla huolletaan Jenisein alajuoksun paikkakuntia kuten Dudinkaa ja Igarkaa. Jeniseinlahden itärannalle on 2020-luvulla alettu rakentaa kahta raaka-aineiden vientisatamaa (Vostok Oil -hankkeen Buhta Severin öljysatamaa ja lähistölle hiilisatamaa). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Jeniseinlahden ja ympäristö laivojen sijainnit MarineTrafficin avoimen paikkatiedon mukaan (marinetraffic.com) Luokka:Karanmeri Luokka:Venäjän lahdet Luokka:Pohjoisen jäämeren lahdet Luokka:Krasnojarskin aluepiiri
Hatanganlahti

thumb|250px|right|Hatanganlahti (punaisella korostettuna) Laptevinmeren eteläosassa Taimyrin niemimaan kaakkoispuolella. Hatanganlahti () on Laptevinmeren lahti Venäjän Krasnojarskin aluepiirin koillisosassa, Taimyrin niemimaan kaakkoispuolella. Lahti on noin 220 kilometriä pitkä ja leveimmillään 54 kilometriä leveä, suurin syvyys 29 metriä. Vuorovesi vaihtelee puolen vuorokauden rytmissä, enimmillään sen suuruus on 1,4 metriä. Jää peittää lahtea suurimman osan vuodesta. Lahden suulla sijaitseva Bolšoi Begitšev -saari () muodostaa kaksi salmea: noin 13 kilometriä leveään pohjoisen ja 8 kilometriä leveään itäisen salmen. Hatangajoki laskee lahden pohjukkaan (etelälounaassa). Lahden rannat ovat jyrkkiä, korkeita, lämpötilavaihtelujen rapauttamia. Lahden kautta kulkee Koillisväylän huoltoyhteys ja laivareitti Hatangan taajamaan. ==Lähteet== Luokka:Laptevinmeri Luokka:Venäjän lahdet Luokka:Pohjoisen jäämeren lahdet Luokka:Krasnojarskin aluepiiri
Tiksinlahti

Tiksinlahti () on Laptevinmeren lahti Venäjän Sahan tasavallan pohjoisrannalla sijaitsevan Buor-Hajan lahden luoteisosassa, Lenajoen suun itäpuolella. Lahden pituus on 21 kilometriä ja leveys suuaukolla 17 kilometriä. Vuoroveden vaihtelu puolen vuorokauden rytmissä, suuruudeltaan 0,3 m. Voimakas tuuli voi aiheuttaa lahden vedenkorkeuteen 1,2 metrin vaihtelun: voimakas pohjois- tai itätuuli nostaa ja etelä- tai länsituuli laskee merenpintaa. Lahden pohjoisrannikolla on irtonaista kiveä ja ikijäätä. Tiksinlahden länsirannalla, Tiksin kaupunkimaisen taajaman rannalla on Tiksin satama. Se on tärkeä Lenajoen jokiliikennettä ja Koillisväylä valtameriliikennettä yhdistävä rahdin kauttakulkusatama. Lahti on jäässä pääosan vuodesta – lokakuusta heinäkuulle. Laivaliikenne pääsee satamaan ilman jäänmurtajien avustusta noin 60 päivän ajan heinäkuun lopun ja syyskuun lopun välillä. Jäänmurtajien avustuksella navigointi on mahdollista 2–3 kuukautta sulaa kautta aiemmin ja sen jälkeen pidempään. ==Lähteet== Luokka:Laptevinmeri Luokka:Venäjän lahdet Luokka:Pohjoisen jäämeren lahdet Luokka:Sahan tasavalta
Vermontin yleiskokous

Vermontin yleiskokous () on Vermontin osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on 150 edustajaa ja senaatissa 30 senaattoria. Edustajien ja senaattorien toimikauden pituus on kaksi vuotta kerrallaan. Toimikausien määrää ei ole rajoitettu. Yleiskokous kokoontuu Vermont State Housessa, Montpelierissä. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on määräenemmistö sen molemmissa kamareissa. == Lähteet == Yleiskokous Luokka:Yhdysvaltain osavaltioparlamentit
Tuuli Anikari

Tuuli Anikari (s. 3. lokakuuta 1973, Helsinki) on suomalainen näyttelijä (FIA), ääninäyttelijä ja laulaja. Hän on työskennellyt kiinnityksellä Mikkelin Teatterissa sekä freelancerina. Koulutukseltaan Anikari on Teatteri-ilmaisun ohjaaja. Lisäksi hänellä on Media-assistentin ammattitutkinto. == Teatteri == Tärkeimpiä teatterirooleja: * Charlie Chaplin - Diktaattori (Hanna, useita rooleja) 2023 * Kraanat auki! -musikaali (Elina) 2020 * Rakastunut Ryti (Gerda Ryti) 2019 Rakastunut Ryti traileri-Mikkelin Teatteri * Charlie ja minä -draamallinen konsertti Charles Chaplinin musiikista (Charlie) 2018 * Jos helmiä kyyneleet ois (Helena Eeva) 2014 Ylen artikkeli esityksestä Helena Eeva * Viulunsoittaja katolla (Hodel) 2010 * Myrskyluodon Maija (Maija) 2007 * Sellaista elämä on -musiikkinäytelmä (useita rooleja) 2021(Kesäteatteri) * Elämä janottaa -musiikkikomedia (Aino) 2019 (Kesäteatteri) * 506 ikkunaa -musiikkikomedia (Meli, U2MEE2, 4MEE6JEE) 2018 (Kesäteatteri) * Metsolat - Urjanlinna (Helena Meriläinen) 2017 (Kesäteatteri) * Tähti ja meripoika (Marja) 2015 (Kesäteatteri) Muissa teatteriproduktioissa: * Yöihmisiä -musikaali (Sanna) 2006, Helsinki Rock Ooppera: Kulttuurikeskus Stoa sekä kiertue Lappeenrannan Kaupunginteatteri, Haminan Teatteri * Dream Big Dreams -musikaali (useita laulurooleja) 2006, Helsinki Rock Ooppera: tilausesitykset Scandic Hotels Helsinki ja Tampere * Love on Broadway -musikaali (useita laulurooleja) 2005-2006, Eastway Oy: Studio51 Helsinki sekä kiertue Turku, Savonlinna, Joensuu * Dracula The Rock Opera (Mina) 2005, Helsinki Rock Ooppera: Savoy-teatteri sekä kiertue Lappeenrannan Kaupunginteatteri, Hamina Bastioni * Kulkien kaiken kokea saa - Naisen Tarina (Helmi, Meeri) 2000, Vaasan Kaupunginteatteri vierailu == Filmografia == * Saranakoira (Short 1992) The Bent Dog (Short 1992) - IMDb * Joku kaltaiseni (Toimittaja) 2007 * Jungle of Dreams (Haastattelija) 2008 Jungle of Dreams (2008) - IMDb * Tarinat: Elsan tarina (Elsan äiti) 2020 Sodan ja rauhan keskus Muisti * Risti ja siniristi, 5-osainen ohjelmasarja (Ohjelmasarjan juontaja) 2005 YLE Koulu-tv == Aiheesta muualla == * https://www.tuulianikari.com/ * https://www.nayttelijaliitto.fi/nayttelijahaku/tuuli-anikari/ Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät
Sup-lautailu

thumb|200px|Suppailua Sup-lautailu (lyhenne sanoista standup paddleboarding) eli suppailu on Havaijilta peräisin oleva melontalaji, jota harrastetaan laudan päällä seisten; aloittelija voi tosin meloa myös polvillaan. Laudan liike muodostetaan yhdellä airolla melomalla. == Lähteet == Luokka:Vesiurheilu
Ghazipur

Ghazipur on kaupunki Intian Uttar Pradeshin osavaltion kaakkoisosassa Gangesin varrella. Sen asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 110 587\. ==Maantiede== Ghazipur sijaitsee Intian Uttar Pradeshin osavaltion kaakkoisosassa Gangesin varrella lähellä Biharin osavaltion rajaa. Hindujen pyhä kaupunki Varanasi sijaitsee Ghazipurista noin 65 kilometriä lounaaseen. Ympäröivä seutu on gangesin alluviaalitasankoa, jolla tulvat ovat yleisiä. ==Historia== Ghazipurin alueella on kaupunkia pidempi historia, mutta varsinaisesti se perustettiin vasta 1300-luvulla. Hindulaisessa perinteessä perustaminen liitetään radža Gadhiin, mutta tämä tarina on hyvin suurella toddennäköisyydellä väärin. Ghazipur on tiettävästi islamilainen nimi. Aikalaislähteiden tulkintojen perusteella Delhin sulttaani Muhammad bin Tughluqin sotapäällikkö Masud voitti paikalla kapinoineen hindupäällikön vuonna 1330 ja sai lahjaksi maata sulttaanilta. Hän sai myös arvonimen ghazi, josta kaupungin nimi johdettiin. Delhin sulttaanikunta romahti Panipatin taistelun jälkeen vuonna 1526 ja alkoi Suurmogulien valtakausi. Babur valtasi Ghazipurin sotaretkellään Pohjois- ja Itä-Intiaan. Hänen poikansa Humayun menetti sen kuitenkin Šer Šah Surille. Mogulit valtasivat kaupungin takaisin vasta vuonna 1569. Myöhemmin kaupunki oli mogulien alaisen Awadhin nawabin alaisuudessa. Hänen alaiseenaan toimi puolestaan paikallinen Abd Allah Khan, joka rakennutti useita nykypäiviin saakka säilyneitä rakennuksia, kuten niin sanotun 40. pylvään salin, jonne hänet haudattiin. Britit valtasivat Ghazipourin vuonna 1781. Brittikauden maamerkki on esimerkiksi kenraali Charles Cornwallisin hauta. Cornwallis kuoli Ghazipurissa vuonna 1805. Brittikausi oli pitkään hyvin rauhallista aikaa, mutta tämä päättyi aluetta hävittäneeseen sepoy-kapinaan vuonna 1857. Muuten 1800-luvulla Ghazipur tunnettiin oopiumin tuotannon keskuksena. ==Väestö== Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Ghazipurin asukasluku oli 110 587\. Suuremman metropolialueen asukasluku oli 121 020\. Kaupungin asukkaista 72,33 % oli hinduja ja 26,77 % muslimeja. ==Lähteet== Luokka:Uttar Pradeshin kaupungit
Johan Turdin

Johan Turdin (6. tammikuuta 1778 Uusikaarlepyy – 26. lokakuuta 1834 Uusikaarlepyy) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja laivanvarustaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Turdinin vanhemmat olivat kauppias, raatimies Johan Turdin vanhempi ja Katarina Juthe ja puoliso 1800–1830 kauppiaan leski Anna Sofia Backman, Catharina Sofia Topeliuksen äiti. Turdinin ja Backmanin tytär Augusta Johanna (1809–1871) oli vapaaherra, kenraalimajuri Carl Rosenkampffin puoliso. Turdin oli ensin kirjanpitäjä kauppias Samuel Calamniuksen liikkeessä Uudessakaarlepyyssä ja vuodesta 1800 siellä kaupungin huomattavimpiin kuuluneen kauppahuoneen omistaja ja menestynyt laivanvarustaja. Hän oli myös pikitehtaan osakas ja laivatelakan omistaja ja toimi Uudenkaarlepyyn raatimiehenä. Kauppaneuvoksen arvonimen Turdin sai 1825. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1778 syntyneet Luokka:Vuonna 1834 kuolleet
Serhi Pylypenko

Serhi Pylypenko (22. heinäkuuta 1891 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto – 3. maaliskuuta 1934) oli ukrainalainen kirjailija ja toimittaja ja 1920-luvulla ukrainalaisen kulttuurin renessanssin johtohahmoja. Pylypenko toimi Ukrainan sosialistivallankumouksellisessa puolueessa 1917–18 ja liittyi sitten Ukrainan kommunistiseen puolueeseen. 1920-luvun alussa hän toimitti joitakin sanomalehtiä esimerkiksi Seljanska pravdaa. Hän julkaisi muutamia novellikokoelmia. Kirjoittaminen oli toissijaista sen työn rinnalla, jota hän teki kirjallisissa ja tieteellisissä järjestöissä. Hän perusti Pluhin ja toimitti sen julkaisuja. Hän osallistui Ukrainan 1925–1928 käytyyn kirjalliseen keskusteluun, jossa hänen vastapuolenaan oli Mykola H’vylovyi. Hän oli Harkovan Taras Ševtšenkon tieteellisen tutkimuslaitoksen johtaja 1926–1933 ja oli Knyhospilka-kustantamon johtokunnan jäsen ja Ukrainan valtion kustannusliikkeen johtokunnan jäsen. Pylypenko pidätettiin 1933 syytettynä kuulumisesta vastavallankumoukselliseen ukrainalaiseen järjestöön, ja NKVD:n tribunaali tuomitsi hänet ammuttavaksi. Sotilastribunaali ei vuonna 1957 löytänyt perusteita pidätykselle, ja hänen maineensa puhdistettiin suojasään aikana. Pylypenkon muistoksi perustettiin 1996 Harkovaan Valtion kaupunkisuunnittelun akatemiaan museo. Museo on omistettu myös hänen puolisolleen Tetjana Kardynalovskalle ja hänen tyttärilleen Assya Humeskylle ja runoilija, kuvanveistäjä Mirtala Pylypenkolle. Museon avajaisissa kirjallisuusmuseon edustaja käsitteli puheessaan Pylypenkon ja Mykola H’vylovyin erimielisyyksiä, joiden hän ei katsonut johtuvan niinkään erilaisista näkemyksistä kirjallisuuden tehtävästä vaan näkemyksestä siitä, millä tavoin kirjallisuuden tulisi toteuttaa tehtäväänsä. Pylypenko puoliso oli tulkki, kielenopettaja ja kirjailija Tetjana Kardynalovska (1899–1993), jonka isä oli venäläinen tykistökenraali Myhailo Kardynalovski. Hän asui ”kansanvihollisen” puolisona Ukrainassa kunnes hänet 1943 karkotettiin Itävaltaan. Hän pakeni pakkotyöleiriltä, asui Italiassa ja Britanniassa ja sodan päätyttyä muutti Yhdysvaltoihin. Hän kirjoitti muistelmat Nevidstupne mynule. ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1934 kuolleet
Timofei Tichanoff

Timofei Tichanoff (1787 – 18. tammikuuta 1833) oli Viipuriin asettautunut venäläissyntyinen kauppias, yrittäjä ja laivanvarustaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Timofei Tichanoffin puoliso oli Paraskovia Tichanoff. Kauppaneuvos Michail Tichanoff oli heidän poikansa. Timofei Tichanoff liittyi Viipurin venäläiseen kauppiaskuntaan 1818 ja toimi aluksi rihkamakauppiaana Neitsytniemellä. Hän oli sitten kauppias Peter Tschusoff & Nikiforoff -yhtiössä vuoteen 1825, kauppahuone Timofei Tichanoff ja Kumppanin johtaja, lukuisten sahojen osakas ja omistaja sekä laivanvarustaja. Kyhjönkosken rautaruukin omistaja Vieremällä Tichanoff oli vuoteen 1828. Hän oli Viipurin läänin työ- ja ojennuslaitoksen johtokunnan jäsen vuodesta1830. Kauppaneuvoksen arvonimen Tichanoff sai 1826 ja kultamitalin hyödyllisyydestä 1825. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1787 syntyneet Luokka:Vuonna 1833 kuolleet
Eric Stråhle

Eric Johan Stråhle (5. heinäkuuta 1785 Porvoo – 20. heinäkuuta 1836 Porvoo) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja laivanvarustaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Stråhlen vanhemmat olivat teollisuudenharjoittaja Erik Stråhle ja Maria Tarckman ja puoliso vuodesta 1815 Erika Sophia Sjöberg. Valtiopäivämies, maanviljelijä Erik Johan Stråhle oli heidän poikansa. Eric Stråhle oli käynyt kymnaasia Porvoossa. Hän oli villanvanuttamon hoitaja Porvoon pitäjässä 1803–1831 ja verkatehtailija Porvoossa 1810-luvulta alkaen. Porvarinoikeudet Porvoossa 1813 saanut Stråhle oli myös laivanvarustaja ja kauppias 1820-luvulta alkaen, samoin kuin värjäämön, vanuttamon ja sarkamyllyn omistaja Porvoon pitäjässä vuodesta 1831. Hän omisti Erstan kartanon Nastolassa vuodesta 1827 ja Perheniemen kartanon Iitin Perheniemellä samasta vuodesta. Varakas Stråhle omisti myös kaupunkikiinteistöjä Porvoossa ja Loviisassa, maatilan Porvoon pitäjässä sekä pelto-, riihi- ja puutarhatontteja. Hän oli Porvoon porvariston puhemies vuodesta 1828. Kauppaneuvoksen arvonimen Stråhle sai 1831. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1785 syntyneet Luokka:Vuonna 1836 kuolleet
Juovakiekkorausku

Juovakiekkorausku (Trygonoptera ovalis) on kiekkorauskuihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Intian valtamerestä. ==Koko ja ulkonäkö== Juovakiekkorausku voi kasvaa suurimmillaan 60-61cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on soikea, litteä ja pitkäpyrstöinen. Pyrstöevä on keihäsmäinen ja pyrstönvarressa on myrkkypiikki. Kala on väriltään selästään tumman harmaa tai ruskehtava ja silmien ympärillä ja keskellä ruumista on mustia juovia. Vatsa on vaalea mustin kuvioin. ==Levinneisyys ja elintavat== Juovakiekkorauskua tavataan vain Länsi-Australian rannikolta. Laji liikkuu riuttojen läheisyydessä hiekkapohjaisilla alueilla, joilla voi kasvaa meriheinää. Se kaivautuu usein pohjaan. Juovakiekkorausku on vivipaarinen ja kerrallaan syntyy yksi tai kaksi poikasta. ==Lähteet== Luokka:Rauskut
Puolan kirjallisuuden ukrainalainen koulukunta

Puolan kirjallisuuden ukrainalainen koulukunta on suuntaus, jonka nimityksen otti käyttöön 1837 puolalainen kirjailija Aleksander Tyszyński. Nimitystä on käytetty romantiikan kauden puolalaisista kirjailijoista, jotka hyödynsivät teoksissaan ukrainalaisia aiheita. ==Ukrainalainen koulukunnan jäseniä== * Tymko Padura * Antoni Malczewski * Seweryn Goszczyński * Józef Bohdan Zaleski * Juliusz Słowacki * Wincenty Pol * Michał Czajkowski * Michał Grabowski * Tymon Zaborowski ;Perinnettä jatkoivat 1900-luvulla * Józef Korzeniowski * Stanisław Vincenz * Jerzy Jędrzejewicz * Józef Łobodowski ==Lähteet== Luokka:Kirjalliset suuntaukset Luokka:Puolan kirjallisuus Luokka:Ukrainan kirjallisuus
Tufanjärvi

Tufanjärvi () on Azerbaidžanin korkeimmalla sijaitseva vuoristojärvi. Järvi sijaitsee 3 277 metrin korkeudella merenpinnasta. Sen pinta-ala on vain 0,01 neliökilometriä ja vesitilavuus 0,11 miljoonaa kuutiometriä. Järvi sijaitsee Qəbələn piirikunnan pohjoisosissa. ==Lähteet== Luokka:Azerbaidžanin järvet
Zbigniew Rau

Zbigniew Włodzimierz Rau (s. 3. helmikuuta 1955 Łódź, Puola) on Puolan ulkoministeri. Hän edustaa Laki ja oikeus -puoluetta. Hän on suorittanut Łódźin yliopistossa oikeustieteen ja hallinnon tutkinnon. Zau vieraili Suomessa 1. heinäkuuta 2022. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Puolan ulkoministerit Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pont-à-Marcq

Pont-à-Marcq on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de- Francen alueella. Se sijaitsee noin 16 kilometriä Lillen kaupungista kaakkoon. Kunta sijaitsee Lillen ja Douain kaupunkien välisen tien puolivälissä, ja on ollut täten strategisesti tärkeällä paikalla. Vuonna 1304 se konkretisoitui Lilleen johtavalla tiellä Mons-en-Pévèlen taistelun aikana. Ranskan suuren vallankumouksen aikana vuosina 1792–1793 Lilleä piirittäneet itävaltalaisjoukot leiriytyivät Pont-à-Marcqiin ja tekivät siellä lukuisia teloituksia. Tuolloin kirkko toimi varuskuntana ja se kärsi suuria vahinkoja. Uusi kirkko rakennettiin vuonna 1842. Toisen maailmansodan aikana syyskuussa 1944 vetäytyvät saksalaisjoukot asettivat kaupunkiin puolustuslinjan jossa oli panssarivaunuja ja 135 tykkiä, ja jotka antautuivat vasta kovien taistelujen jälkeen. ==Tunnettuja kuntalaisia== *Philippe-Laurent Roland (1746-1816), kuvanveistäjä ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Nordin kunnat
Bakans

Bakans tai Bakānu ezers on Latviassa Madonan kunnassa lähellä Dzelzavan ja Janunbakanin kyliä sijaitseva järvi. ==Lähteet== Luokka:Latvian järvet
Menetelmällinen kirjallisuus

Menetelmällinen kirjallisuus eli proseduraalinen kirjallisuus on kirjallisuutta, jonka tuottamisessa noudatetaan ennalta asetettua proseduuria eli toiminnan tapaa, ohjetta tai menetelmää.Proseduraalinen kirjallisuus Tieteen termipankki, viitattu 1.7.2022 Kirjoitusprosessin kannalta proseduraalisuus jakaantuu menetelmiin, jotka koskevat tekijän ja tekstin suhdetta (lähdetekstien kokoaminen ja käsittely; uuden tekstin kirjoittaminen), menetelmiin, jotka koskevat tekstin toimintaperiaatteita ja mediaalisuutta, ja menetelmiin, jotka koskevat tekstin ja lukijan suhdetta. Oulipo, "Mahdollisen kirjallisuuden työpaja", on kansainvälinen kirjoittajien ja tutkijoiden ryhmä, joka on koonnut tietoa kirjoittamisen proseduureista ja kehittänyt niitä vuodesta 1960. Menetelmällistä kirjallisuutta on esimerkiksi Laura Lindstedin ja Sinikka Vuolan teos 101 tapaa tappaa aviomies (Siltala, 2022). Alalaji on menetelmällinen runous eli proseduraalinen runous, joka on runouden laji, jossa runon luomisen lähtökohtana on jokin menetelmä. Menetelmää noudattamalla pyritään ohjaamaan runon muotoa, sisältöä tai muita piirteitä.Menetelmällinen runous, Tieteen termipankki, viitattu 1.7.2022 Menetelmällisen runouden lähtökohtana on esimerkiksi Oulipon parissa kehiteltyjä periaatteita, joissa runoa edeltää aina jokin pakote tai rajoite, ehto tai ehtojen joukko, jonka noudattaminen kirjoitusprosessin aikana ohjaa runon piirteitä. Menetelmällisessä runoudessa lopputulos painottuu enemmän kuin käsitteellisessä runoudessa. Menetelmät vaihtelevat ankarasti noudatettavista vapaammin sovellettavissa oleviin, monimutkaisista yksinkertaisiin. Menetelmiä voidaan hyödyntää kokoelman laajuisesti, runokohtaisesti tai runojen sisällä olevina yksittäisinä kohtina. ==Kirjallisuutta== * Juri Joensuu, Menetelmät, kokeet, koneet (2012) väitöskirja * Menetelmällisen kirjallisuuden antologia, toim. Teemu Ikonen (2018). ==Lähteet== Luokka:Kirjalliset suuntaukset
Herľany

Herľany (, ) on Slovakiassa Košicen alueella sijaitseva kunta ja kunnan keskustaajamana toimiva kylä. Kylä on tunnettu Herľanyn geysiriksi kutsutusta kylmän veden geysiristä, joka on alueen keskeinen nähtävyys. Herľanyn geysir on ainoa Slovakiassa sijaitseva kylmän veden luonnonsuihkulähde. Se purkautuu jaksottain 24-32 tunnin välein. Purkaus kestää noin 25 minuuttia kerrallaan. Korkeimmillaan vesi nousee 10-15 metrin korkeuteen. == Lähteet == Luokka:Slovakian kunnat Luokka:Slovakian kylät Luokka:Košicen alue Luokka:Lähteet Luokka:Geysirit
Palmutjärvi

Palmutjärvi on 19 hehtaarin kokoinen järvi Varsinais-Suomen maakunnassa Salon kaupungin Kiikalassa. Järvi sijaitsee Omenojärven pohjoispuolella Peltolan kylässä. Palmutjärvi on linnustollisesti ja maisemallisesti arvokas järvi. Sen rannat ovat pusikoituneet ja ruovittuneet ja järven luoteisranta on miltei umpeenkasvanut puustoinen tulva-alue. Palmutjärven ympärille on jätetty suojavyöhyke, jota ei viljellä, jotta ravinteet eivät rehevöittäisi järveä. ==Lähteet== Luokka:Kiikalan järvet Luokka:Hirsijärven valuma-alue
Njonoksa

Njonoksa () on kylä Venäjän Arkangelin alueella. Kylä sijaitsee noin 40 kilometriä Severodvinskistä länteen. Noin kaksi kilometriä Vienanmeren eteläpuolella sijaitsevaan kylään on maantieyhteys. Rautatieasema sijaitsee noin 2 kilometriä koilliseen. Perinteisellä pomorialueella sijaitsevassa kylässä kylämuseo ja suolamuseo. Kylä kuuluu Severodvinskin kaupunkipiirin alaisuuteen. Njonoksan kylässä asuu noin 500 ihmistä. Вид на комплекс деревянных церквей в Нёноксе.jpg|thumb|Njonoksan kylää kirkon tuntumassa. 2018Jul12 Nyonoksa-9.jpg|Suolamuseon rakennus. DSC 2018Jul12 Nyonoksa-16.jpg|Njonoksan läheisyydessä sijaitsee Venäjän laivaston koeampuma- alue. Se sijaitsee Vienanmeren läheisyydessä noin 2 kilometrin etäisyydellä kylästä. Kuvan taka-alalla näkyy ilmeisesti joitain laivaston koeampuma-alueen rakennuksia. ==Venäjän laivaston koeampuma-alue ja sen uutisoituja onnettomuuksia== Njonoksan kylä on tullut tunnetuksi sen pohjoispuolella ja Sopkan sotilaskylän () naapurina toimivan Venäjän laivaston koeampuma-alueen vuoksi. Ampuma-alueella tapahtui esimerkiksi joulukuussa 2015 onnettomuus, jossa risteilyohjuksen laukaisun epäonnistuttua ohjus iskeytyi asuinkäytössä olleeseen kerrostaloon rikkoen sen katon ja vaurioittaen neljää huoneistoa. Samalla radioaktiivista ainesta pääsi leviämään. Myös elokuussa 2019 uutisoitiin vakavasta onnettomuudesta koeampuma-alueella. Tuolloin viisi ihmistä kuoli ja kolme loukkaantui. Njonoksan kylän asukkaille annettiin evakuointikehoitus. Tällä kertaa ilmavirtaus kuljetti radioaktiivista säteilyä myös Severodvinskiin, jossa säteilytasot nousivat hetkellisesti noin 20-kertaiseksi normaalitasoon nähden. Onnettomuuden syyksi kerrottiin ydinisotooppia hyödyntävän risteilyohjuksen (arvioiden mukaan 9M730 Burevestnik, NATO-koodi SSC-X-9 Skyfall) moottorin räjähdys. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Arkangelin alueen kylät ja taajamat Luokka:Venäjän laivasto
Estynyt persoonallisuus

Estynyt persoonallisuushäiriö on mielenterveyshäiriö, joka kuuluu persoonallisuushäiriöiden C-ryhmään. Kyseiselle persoonallisuushäiriölle on ominaista liiallinen sosiaalinen ahdistuneisuus ja estyneisyys, läheisyyden muodostamisen pelko, vakavat riittämättömyyden ja alemmuuden tunteet sekä pelättyjen ärsykkeiden välttäminen sopeutumattomana selviytymismenetelmänä. == Lähteet == Luokka:Persoonallisuushäiriöt
Trident Wolf Eclipse

__NOTOC__ Trident Wolf Eclipse on Watainin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 5. tammikuuta 2018. == Kappaleet == # # # # # # # # # == Arvostelut == * Imperiumi: 8½/10Levyarvostelu: Watain - Trident Wolf Eclipse Viitattu 1.7.2022. * Kaaoszine: 8-/10Liekki palaa vihdoin vahvemmin – arvostelussa Watainin kuudes kokopitkä ”Trident Wolf Eclipse” Viitattu 1.7.2022. * Metalliluola: 8+/10Watain – Trident Wolf Eclipse (2018) Viitattu 1.9.2022. * Soundi: Takaisin pimeyteen – Watain löytää ennen kulkemattomia black metalin polkuja Viitattu 22.8.2022. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Watainin albumit
Saapunki (järvi)

Saapunki (myös Saapunkijärvi) on osin kulttuurimaiseman reunustama ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 205 kilometriä koilliseen. Saapunki sijaitsee aivan Kuusamon lentoaseman pohjoispuolella.Saapunki. Järviwiki. Viitattu 28.6.2022. == Maantiede == Saapungin pituus lännestä itään on 5,6 kilometriä. Järven keskiosan leveys on noin kilometrin, järvi kapenee kohti luodetta, jossa sijaitsee Aksolahti. Keskiosasta työntyy itään noin kolme kilometriä pitkä, itää kohden kaventuva Pitkäperä, jota erottaa muusta järvestä Päiväniemi ja Tuhkaniemi. Valtaosin matalan Saapungin syvimmät alueet, noin 10–12 metriä, sijaitsevat Pitkäperässä. Saapungin saariluku on kaksi. Saaret ovat yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Kuusamon keskustaajama sijaitsee Saapungin eteläpuolella. Saapungin pohjoisrannalla sijaitsee Saapungin kylä. Saapunkiin on läheisessä yhteydessä Likolampi (74.083.1.006), jota erottaa Saapungista Päiväniemi ja noin puoli kilometriä pitkä Likoniemi. Saapungin länsipuolitse kulkee yhdystie 8690. Saapunkiin virtaa vettä läheisiltä suoalueilta (Pöppösuo, Koserosuo, Järvenpäänsuo). Aksolahden rannalta alkaa länteen virtaava Saapunginjoki, joka laskee runsaan kilometrin päässä sijaitsevaan Tatangin (256,8 metriä mpy) Syvälampeen. Virran kulkusuunta vaihtuu. Se jatkuu Syvälammelta erittäinen mutkaisena Tatanginjokena kaakkoon ja päätyy Kolvangin (256,2 metriä mpy) pohjoisrannalle. Kolvanki sijaitsee Saapungin eteläpuolella. Kuusamon lentoasema on rakennettu järvien väliselle noin kilometrin leveälle kannakselle. Saapungin vesitilavuus on 9 223 000 kuutiometriä. Saapunki (74.083.1.001) kuuluu Saapungin valuma-alueeseen (74.083), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vienan Kemin päävesistössä (74). Toinen jakovaihe on Kolvangin valuma-alue (74.08). Saapungin valuma-alueella on yhdeksän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saapunki on laajin. Toiseksi laajin on Iso Korppilampi, jota seuraa Soilu.Saapungin valuma-alue (74.083). Järviwiki. Viitattu 28.6.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Kemijoen vesistö (Viena)
Before and After Science

Before and After Science on Brian Enon joulukuussa 1977 julkaisema studioalbumi. Se on Enon viimeinen albumi 70-luvulla, joka sisältä laulua. == Kappaleet == A-puoli # # # # # B-puoli # * # # # # == Kokoonpano == Lähde * Brian Eno – laulu, syntetisaattori, kosketinsoittimet, perkussiot, kitara, piano, vaskipuhaltimet, vibrafoni, Moog, minimoog * Percy Jones – nauhaton basso, basso * Paul Rudolph – basso, kitara * Phil Collins – rummut * Jaki Liebezeit – rummut * David Mattacks – rummut * Robert Wyatt – timbaalit * Kurt Schwitters – laulu * Fred Frith – kitara * Andy Fraser – rummut * Robert Fripp – kitara * Phil Manzanera – kitara * Dieter Moebius – sähköpiano * Hans-Joachim Roedelius – piano, sähköpiano * Bill MacCormick – basso * Brian Turrington – basso == Lähteet == Luokka: Brian Enon albumit Luokka: Vuoden 1977 albumit
Kolvanki

Kolvanki on suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 204 kilometriä koilliseen. Kolvanki sijaitsee välittömästi Kuusamon lentoaseman eteläpuolella.Kolvanki. Järviwiki. Viitattu 28.6.2022. == Maantiede == Kolvanki muodostuu noin 2,1 kilometriä pitkästä ja noin kilometrin levyisestä matalasta ja saarettomasta järvenselästä. Noin kaksi kolmasosaa Kolvangista on vähintään kaksi metriä ja enintään neljä metriä syvä. Vain puolisen hehtaaria järvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kuusamon lentoaseman alue hallitsee Kolvangin pohjoista ja itäistä ranta- aluetta. Etelärannalla on peltomaata. Kolvanki sijaitsee Kuusamon keskustaajaman koilliskulmalla, ja taajama-asutus ulottuu järven rantojen tuntumaan. Kolvankiin laskee Tatanginjoki luoteesta. Kolvanki laskee järven länsikolkasta alkavaa Kolvanginjokea etelään Kuusamojärveen (253,0 metriä mpy). Kolvangin vesitilavuus on 3 819 000 kuutiometriä. Kolvanki (74.081.1.001) kuuluu Kolvangin lähialueeseen (74.081), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vienan Kemin päävesistössä (74). Toinen jakovaihe on Kolvangin valuma-alue (74.08). Kolvangin lähialueella on yhdeksäntoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kolvanki on laajin. Toiseksi laajin on Tatanki-Nissinlampi, jota seuraa Petäjälampi.Kolvangin lähialue (74.081). Järviwiki. Viitattu 28.6.2022. == Lähteet == Luokka:Kuusamon järvet Luokka:Kemijoen vesistö (Viena)