EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Europistotulppa

Europistotulppa eli europistoke on litteä, kaksinapainen vaihtovirran kytkemiseen tarkoitettu pistotulppamalli. Europistotulppa on tarkoitettu alle 2,5 A suojaeristettyjen laitteiden kytkemiseen sisätiloissa, eikä siinä ole suojamaadoitusta. Liitinjohto valetaan kiinni europistotulppaan, eikä pistotulppaan kiinnitetty johto ole näin vaihdettavissa pistotulppaa rikkomatta. Europistotulppa on määritelty useissa kansainvälisissä ja kansallisissa standardeissa. Ensimmäisen kerran se mainittiin vuonna 1963 osana CEE 7 -standardia. Myöhemmin europistotulppa on määritelty mm. Cenelecin EN 50075:ssä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * IECEE CEE-7:1963 Luokka:Sähköliittimet Luokka:Rakennuksen sähköjärjestelmät
Hymyn takaa

Hymyn takaa on Heviteemun musiikkikappale. Kappale ilmestyi syyskuussa 2022 musiikkivideona, ja lokakuussa suoratoistopalveluissa. Kappale syntyi yhteistyössä Mieli ry:n kanssa. Heviteemu, Ida Paul ja Costee kirjoittivat kappaleen sanoitukset yhdistämällä tekoälyn luomia referenssejä. Säkeistöjen sointukierto rakennettiin tekoälyn sointukulkuihin perustuen. Kappaleen tuotot lahjoitetaan lyhentämättömänä Mieli ry:n kriisityöhön. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet Luokka:Vuoden 2022 kappaleet
Wilhelm Röpke

Wilhelm Röpke (10. lokakuuta 1899 Schwarmstedt, Hannoverin maakunta, Saksa – 12. helmikuuta 1966 Geneve, Sveitsi) oli saksalainen taloustieteilijä ja yhteiskuntafilosofi. Hän toimi professorina eri puolilla maailmaa, muun muassa Marburgissa (1929–1933), Istanbulissa (1933–1937) ja Genevessä (1937–1966). Röpke oli erityisesti tunnettu suhdanneteoreetikkona ja hänen kirjoituksissaan käsiteltiin markkina- ja suunnitelmatalouden välisiä suhteita, jossa hän asettui selkeästi markkinatalouden kannalle. Röpke oli läheinen yhteistyökumppani Ludwig Erhardin kanssa, ja häntä pidetään yhtenä ”sosiaalisen markkinatalouden” pääarkkitehdeista. Tämä talousjärjestelmä oli Länsi-Saksan hallituksen tavoite toisen maailmansodan jälkeen, ja sen periaatteisiin kuului markkinatalouden yhdistäminen sosiaaliseen vastuuseen. Röpken kirjoittamaa kirjallisuutta ovat muun muassa Taloustieteen perusongelmia ja Ihmisten valtio, joissa hän käsittelee taloudellisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä. == Suomennokset == * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Saksalaiset taloustieteilijät Luokka:Saksalaiset professorit Luokka:Saksalaiset filosofit Luokka:Yhteiskuntafilosofit Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet
Chantel Riley

Chantel Riley on kanadanjamaikalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvassa Race ja televisisarjoissa Wynonna Earp, Draken etsivätoimisto ja Pearson. == Filmografia == === Elokuvat === Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Nimi Rooli Huomioita 2015 A Teacher's Nightmare Neiti Key Lyhytelokuva 2016 Race Quincella 2016 Gaslight Joanne Lyhytelokuva 2022 Daniel's Gotta Die Emily Montgomery === Televisiosarjat === Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Nimi Rooli Jakson nimi / jaksojen määrä 2017– Draken etsivätoimisto Trudy Clarke Päärooli 2018 Pukumiehet Angela Cook Yksi jakso 2018–2020 Wynonna Earp Kate Toistuva rooli; 9 jaksoa 2019 Pearson Angela Cook Päärooli 2022– Daniel Spellbound Lucy Santana Päärooli === Videopelit === Videopelit Videopelit Videopelit Videopelit Vuosi Nimi Rooli 2017 Assassin’s Creed Origins Layla Hassan 2018 Assassin’s Creed Odyssey Layla Hassan 2020 Assassin’s Creed Valhalla Layla Hassan == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset näyttelijät
Rebecca Liddiard

Rebecca Liddiard on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan rooleistaan konstaapeli Adelaide Strattonina vuoden 2016 mysteerisarjassa Houdini & Doyle ja siveyspoliisi Mary Shawna draamasarjassa Draken etsivätoimisto. == Filmografia == === Elokuvat === Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Nimi Rooli Huomioita 2016 For Love & Honor Kylie Brennan Televisioelokuva 2019 Run This Town Claire 2022 Danger in the House Nora Reed Televisioelokuva 2022 Lease on Love Poppy Evans Televisioelokuva === Televisiosarjat === Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Nimi Rooli Jakson nimi / jaksojen määrä 2013 Murdochin murhamysteerit Lisette Barnes Yksi jakso 2016 Houdini & Doyle Adelaide Stratton Päärooli 2017 Valtiatar Prinsessa Margot Yksi jakso 2017 Slasher Andi Criss Päärooli (kausi 2) 2017– Draken etsivätoimisto Mary Shaw Päärooli 2019 Departure Madelyn Strong Päärooli (kausi 1) == Aiheesta muualla == * Luokka:Kanadalaiset näyttelijät
Elisa Lientola

Elisa Lientola (s. 1979 Jyväskylä) on suomalainen kuvataiteilija ja vasemmistoliiton kunnanvaltuutettu Lahdessa.Vasemmistoliiton Lahden kunnallisjärjestö. Kaupungin luottamustoimet. Viitattu 2.4.2023. Elisa Lientola on tehnyt julkisia veistoksia teräksestä hitsaamalla. Jyväskylässä sijaitseva Alku on kuutisen metriä pitkä, kolme metriä leveä ja parin tuhannen kilon painoinen. Lientola opiskeli Lahden taideinstituutissa 2001-2007. Aiemmin hän opiskeli Keski-Suomen käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa Petäjävedellä ja Oriveden opistossa. Hän työskenteli läänintaiteilijana taiteen keskustoimikunnassa vuodesta 2016.CV. Elisalientola.net. Viitattu 2.4.2023. Läänintaiteilijana Lientolan aluetta oli julkinen taide, prosenttitaidehankkeet sekä taide- ja kulttuuripolitiikka. Läänintaiteilijakauden loppuvaiheessa hän toimi Taiken Reilun taiteen manifesti -viestintäkampanjan projektipäällikkönä. Lientola on työskennellyt Taidemaalariliiton toiminnanjohtajana 2023 alkaen. Järjestöasioiden ohella hän neuvoo jäsenistöä oikeusasioihin liittyen. Lahden taideinstituutin lakkauttamista vastustaneita mielenosoituksia järjestänyt Lientola toimi aktiivisesti koulun puolesta. Hän päätyi politiikkaan, kun taideinstituutti lakkautettiin vastustuksesta huolimatta. Vuodesta 2013 alkaen hän on ollut Lahden kaupunginvaltuustossa. Myös läänintaiteilijan pestillä oli yhteyttä Taideinstituutin lakkauttamiseen. Poliittisen uran myötä Lientola on suorittanut oikeusmuotoilun tradenomin tutkinnon ja valmistunut hallintotieteiden kandidaatiksi 2023. == Julkisia teoksia == Tiedosto:Elisa Lientola Alku 2012.JPG|Alku 2012, Äijälänranta Jyväskylä. Elisa Lientola Kas kuusen latvassa oksien alla 2019.JPG|Kas kuusen latvassa oksien alla 2019, Vuores Tampere. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Elisa Lientola taiteilijamatrikkelissa * Elisa Lientolan verkkosivut Luokka:Vasemmistoliiton poliitikot Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut Luokka:Päijät-Hämeen aluevaltuutetut
Lyngin hallitus

pienoiskuva|200px|Pääministeri John Lyng. Lyngin hallitus oli Norjan hallitus 28. elokuuta 1963 – 25. syyskuuta 1963. Se oli Høyrestä, Kristillisestä kansanpuolueesta, Venstrestä ja Keskustapuolueesta koostuva vähemmistöhallitus. ==Ministerit== Pääministeri * John Lyng (Høyre) Ulkoministeri * Erling Wikborg (Kristillinen kansanpuolue) Palkka- ja hintaministeri * Ole Myrvoll (Venstre) Oikeusministeri * Petter Mørch Koren (Kristillinen kansanpuolue) Sosiaaliministeri * Kjell Bondevik (Kristillinen kansanpuolue) Kirkko- ja opetusministeri * Olaf Kortner (Venstre) Kunta- ja työministeri * Bjarne Lyngstad (Venstre) Perhe- ja kuluttajaministeri * Karen Grønn-Hagen (Keskustapuolue) Maatalousministeri * Hans Borgen (Keskustapuolue) Kalastusministeri * Onar Onarheim (Høyre) Liikenne- ja viestintäministeri * Lars Leiro (Keskustapuolue) Puolustusministeri * Håkon Kyllingmark (Høyre) Elinkeinoministeri * Kaare Meland (Høyre) Valtiovarainministeri * Dagfinn Vårvik (Keskustapuolue) Ulkomaankauppa- ja merenkulkuministeri * Kåre Willoch (Høyre) ==Lähteet== Luokka:Norjan hallitukset
Sharron Matthews

Sharron Matthews on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa roolistaan ​​Flo Chakowitzinä televisiosarjassa Draken etsivätoimisto, josta hän sai draamasarjojen parhaan naissivuosan Canadian Screen Award -ehdokkuuden vuosina 2019 ja 2021. == Filmografia == === Elokuvat === Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Nimi Rooli 2004 Mean Girls Sihteeri Joan 2005 Cinderella Man Lady 2006 Take the Lead Neiti Rosemead 2007 Hairspray Herra Pinkyn kassanhoitaja 2008 Camille Ensihoitaja 2017 The Curse of Buckout Road Konstaapeli Cheryl Kellog === Televisiosarja === Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Nimi Rooli Jakson nimi / jaksojen määrä 2010 & 2022 Murdochin murhamysteerit Neiti Williams Kaksi jaksoa 2017– Draken etsivätoimisto Flo Chakowitz 38 jaksoa == Palkinnot ja ehdokkuudet == Vuosi Palkintogaala Kategoria Elokuva/Televisiosarja Tulos 2019 Canadian Screen Award Draamasarjojen vuoden naissivuosa Draken etsivätoimisto 2021 Canadian Screen Award Draamasarjojen vuoden naissivuosa Draken etsivätoimisto == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset näyttelijät
Erling Wikborg

Erling Wikborg (5. marraskuuta 1894 Drammen – 6. huhtikuuta 1992 Oslo) oli norjalainen juristi ja kristillisdemokraattinen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1945–1949, 1954–1957 sekä 1958–1961 ja toimi Norjan ulkoministerin lyhytaikaisessa Lyngin hallituksessa syksyllä 1963. Vuosina 1951–1955 hän oli puolueensa puheenjohtaja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Erling Wikborg Norjan suurkäräjien verkkosivuilla Luokka:Norjan ulkoministerit Luokka:Norjalaisten puolueiden puheenjohtajat Luokka:Norjalaiset juristit Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Sairaalapappi

Sairaalapappi eli sairaalapastori on pappi, joka tukee sairaalan tai hoivakodin potilaita tai asukkaita, heidän läheisiään ja henkilökuntaa keskusteluavun tai uskonnollisten toimitusten johtamisen muodossa. Sairaalapapin tekemää työtä saatetaan kutsua myös sairaalasielunhoidoksi. Sen tavoitteena on lisätä potilaan toivon tunnetta, jaksamista ja auttaa häntä jatkamaan vaikeassa elämäntilanteessa eteenpäin. Toisaalta hoitohenkilökunta saattaa yhdistää papin läsnäolon kuolemaan, eikä siksi uskalla ehdottaa potilaille hänen tapaamistaan. Tapaamiset papin kanssa järjestyvät usein lyhyellä varoitusajalla, ja papit saattavat päivystää vuorokauden ympäri ja kaikkina viikonpäivinä. Sairaalapappi tarjoaa tukea potilaan uskonnollista vakaumusta kunnioittaen, ja potilas päättää keskustelunaiheista. Ainakin Suomessa sairaalapappi voi potilaan toivoessa kutsua tilalleen myös jonkin toisen kirkkokunnan uskonnollisen edustajan. Yleisimmät keskustelunaiheet sairaalapapin kanssa liittyvät terveyteen, elämänkriiseihin, kuolemaan ja suruun, ihmissuhteisiin, hengellisiin asioihin ja elämän merkitykseen. Koronapandemian aikana sairaalapappien sairaalahenkilökunnan kanssa tekemä työ lähes kaksinkertaistui Suomessa. Suuri osa pappien tekemästä työstä siirtyi myös verkkoon tai puhelinkeskusteluihin. Suomessa sairaalapapeilla on teologian maisterin koulutus ja lisäksi tehtävään sopiva erikoiskoulutus. Sairaalasielunhoidon erityiskoulutus kestää kolme vuotta. Heillä saattaa myös olla muita koulutuksia, kuten psykoterapeutin koulutus. Saman tapaiset osaamisvaatimukset ovat myös ainakin yhdysvaltalaisilla sairaalapapeilla. == Lähteet == Luokka:Sairaalat Luokka:Uskonnolliset ammatit
Gain Ground

Gain Ground on Segan kehittämä ja julkaisema toimintapeli. Peli on julkaistu vuonna kolikkopelinä ja myöhemmin käännöksinä muille alustoille. == Pelaaminen == Peli on yhden tai kahden pelaajan toimintapeli, jossa pelaajien on pelastettava joukkoja. Pelaajat voivat valita eri hahmoista jonkin pelattavaksi. Hahmoilla on omat yksilölliset aseensa, vahvuutensa ja heikkoutensa. Aika on olennainen osa peliä ja joukot, joita ei ehditä pelastamaan menetetään kun taas pelastetut joukot liittyvät pelaajan joukkoihin. Pelistä on eri versioita: yksi tukee kolmea pelaajaa kun taas toinen tukee kahta pelaajaa. Pelin lajityyppiä on kuvattu eri tavoin, jotka eivät ole aivan sopivia: Sega itse on kutsunut peliä "algoritmitoiminnaksi". Peliä ei pelata kuten tyypillistä "run and gun" -peliä, vaan pelaajan on perehdyttävä vastustajien liikkeisiin ja pääteltävä paras tapa näiden voittamiseen. Kehittäjät ovat sanoneet, että alkuperäinen inspiraation lähde oli Gauntlet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Vuoden 1988 videopelit Luokka:Segan kolikkopelit
Merenjumala

Monessa eri kulttuurissa esiintyy mytologisia hahmoja joiden kerrotaan olevan meren ilmentymä tai jotka pitävät merta valtakuntanaan. Näiltä jumalilta on rukoiltu turvallista merisäätä purjehdukseen ja hyvää kalasaalista. Eri kulttuurien merenjumalia * Hindu-uskonnon Varuna * Muinaiskiinalainen Mazu * Antiikin Kreikan Poseidon * Muinaissuomalainen Ahti Luokka:Jumalat
Audre Lorde

Audre Geraldine Lorde (18. helmikuuta 1934 New York – 17. marraskuuta 1992 Saint Croix, Yhdysvaltain Neitsytsaaret) oli yhdysvaltalainen runoilija ja esseisti, joka kirjoitti etenkin rotukysymyksistä ja lesbojen oikeuksista. Lorde suoritti kandidaatin tutkinnon (BA) Hunter Collegesa 1959 ja maisterin tutkinnon kirjastotieteessä Columbian yliopistossa 1961\. Hän työskenteli kirjastonhoitajana ja äidinkielenopettajana. Lorden ensimmäinen runokokoelma The First Cities ilmestyi vuonna 1968. Monet kriitikot pitävät kokoelmaa The Black Unicorn (1978) hänen parhaanaan. Siinä hän kertoo Afrikasta ja roolistaan äitinä ja tyttärenä, käyttäen rikkaita kielikuvia ja mytologian elementtejä. ==Suomennoksia== * == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Diana Gansky

Diana Gansky (o.s. Sachse, s. 14. joulukuuta 1963 Bergen auf Rügen, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen, kilpaurallaan Itä-Saksaa edustanut kiekonheittäjä. Hän voitti Euroopan-mestaruuden sekä saavutti hopeaa olympialaisissa ja maailmanmestaruuskilpailuissa. Gansky voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1981. Vuonna 1986 hän ylitti ensi kertaa 70 metrin rajan toukokuussa, teki vuoden parhaan tuloksensa 73,26 kesäkuussa Neubrandenburgissa ja voitti elokuussa yleisen sarjan Euroopan- mestaruuden tuloksella 71,36. Kesäkuussa 1987 hän heitti Karl-Marx-Stadtissa ennätyksekseen jääneen tuloksen 74,08 ja voitti Euroopan cupin finaalissa kiekonheiton tuloksella 73,90. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän saavutti hopeaa tuloksella 70,12 edellään joukkuetoverinsa Martina Hellmann. Soulin olympialaisissa 1988 Gansky saavutti hopeaa tuloksella 71,88 hävittyään jälleen Martina Hellmannille. Gansky on kilpaillut myöhemmin veteraanisarjoissa ja voitti Euroopan-mestaruuden vuonna 2002. == Lähteet == Luokka:Itäsaksalaiset kiekonheittäjät Luokka:Itäsaksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maria (Pfalzin ruhtinatar)

Maria (24. heinäkuuta 1561 – 29. heinäkuuta 1589) oli saksalainen prinsessa josta tuli Södermanlandin herttuatar. Hän oli Kaarle-herttuan ensimmäinen vaimo, mutta kuoli ennen kuin Kaarlesta tuli Ruotsin kuningas Kaarle IX. Avioliiton motiivina oli Kaarlen tarve luoda vahvat suhteet Manner-Euroopan vahvojen protestanttisten ruhtinaskuntien kanssa. Marialle ja Kaarlelle syntyi kuusi lasta, mutta vain yksi heistä, Katariina, eli aikuiseksi asti. Vuonna 1583 perustettu Mariestadin kaupunki sai nimensä Marian mukaan. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1561 syntyneet Luokka:Vuonna 1589 kuolleet
Ellen Fiedler

Ellen Fiedler (o.s. Neumann, s. 26. marraskuuta 1958 Demmin, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen, kilpaurallaan Itä-Saksaa edustanut yleisurheilija, jonka päälaji oli 400 metrin aitajuoksu. Hän saavutti olympiapronssia ja MM-mitaleja. Fiedler saavutti 400 metrin aitajuoksussa MM- hopeaa 1980. Vuonna 1981 hän voitti aitajuoksun sekä maailmancupin että Euroopan cupin finaalissa. Vuonna 1983 hän uusi Euroopan cupin voittonsa ja saavutti pronssia Helsingin MM-kilpailuissa, joissa hän juoksi myös Itä-Saksan sittemmin voittaman 4 × 400 metrin viestijuoksun alkuerässä. Stuttgartin EM- kilpailuissa 1986 hän sijoittui kuudenneksi. Soulin olympialaisissa 1988 hän saavutti pronssia ajalla 53,63, joka jäi hänen ennätyksekseen. == Lähteet == Luokka:Itäsaksalaiset 400 metrin aitajuoksijat Luokka:Itäsaksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tammijoki (Luhanka)

Tammijoki on Keski-Suomessa Luhangalla virtaava kolme kilometriä pitkä joki, joka muodostaa 13 kilometriä pitkästä pääuomasta alajuoksun osuuden. Tammijoki laskee Päijänteeseen. == Joen kulku == Joki alkaa Tammijärven lounaispäästä Taipaleenlahdesta. Joen on virrannut alkuosuuttaan vain puoli kilometriä, kun se laskee Keskijärveen. Keskijärvi on alle puoli metriä alempana kuin Tammijärvi. Keskijärvestä on matkaa 200 metriä Myllyjärveen ja pudotusta 1,9 metriä. Tällä osuudella vaikuttaisi ilmavalokuvien mukaan olevan kaksi pohjapatoa, joilla pidetään jokiuomassa vedenpintaa korkealla kuivina kausina. Alkuosuudella joki on seurannut metsävoittoista taivalta, mutta alajuoksulla sitä ympäröivät peltomaat lisääntyvät selvästi. Myllyjärven alapuolella sijaitsee Tammikoski, jolla on 10 metriä pudotusta ka noin 200 metriä pituutta. Siinä on joskus toiminut vesimylly, josta on muistona pato, ja ravintola. Tammikoskessa sijaitsee myös kalankasvatuslaitos monine sivualtaineen. Tammijoki jatkaa kosken alaisesta suvannosta, josta sillä on 1,4 kilometriä Päijänteen Tammiselän Tammipohjaan. Vesiliikenne on mahdollista Tammijärveltä Keskijärveen ja Tammiselältä Tammikoskeen, mutta joen läpikulku on mahdotonta. == Tammijärven–Hauhajärven valuma-alue == Joki sijaitsee Kymijoen vesistössä (14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueessa (14.22). Sen valuma-alueen pinta-ala on 76 neliökilometriä ja sen järvisyys on noin 11 %. Se sijaitsee pääosin Luhangalla, vaikka osia sen pohjoisosista sijaitsee Jyväskylän Korpilahdella ja Joutsassa. Sen pääuomaan voidaan lukea Tammijoen Tammijärven, Hauhan lisäksi myös Varmajoen. == Huomioita == == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tammilohen kalankasvatukselle tulossa tiukat lupaehdot? , Joutsan Seutu, 2009 Luokka:Luhangan luonto Luokka:Suomen joet *
Harriet Hageman

Harriet Maxine Hageman (s. 18. lokakuuta 1962 Fort Laramie, Wyoming) on yhdysvaltalainen juristi ja republikaanipoliitikko. Hän on edustanut Wyomingin vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuodesta 2023 lähtien voitettuaan paikan vuoden 2022 vaaleissa. Hageman voitti istuvan republikaaniedustaja Liz Cheneyn republikaanien esivaaleissa ja näin voitti puolueensa ehdokkuuden. Cheney oli menettänyt kannatustaan puolueensa keskuudessa kritisoituaan entistä presidentti Donald Trumpia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hagemanin edustajainhuonesivut Luokka:Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet Luokka:Yhdysvaltalaiset republikaanipoliitikot Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Louga

Louga on kaupunkikunta sekä Lougan alueen ja departementin hallinnollinen keskus Senegalissa. Se sijaitsee noin 200 kilometriä Dakarista koilliseen. Vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 104 300 asukasta. ==Maantiede== Lougan kunnan pinta-ala on 18 neliökilometriä. Sen naapurikunnat ovat Bayakh, Dagadj, Laye, Mbarom, Ngueye Dili ja Taoua. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa, jolla kohoaa joitakin hiekkadyynejä. Luonto on kärsinyt ihmisen toiminnasta ja kuivuudesta. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Sadekausi kestää heinäkuun puolivälistä lokakuun puoliväliin. Vuotuinen sademäärä on 300–400 millimetriä. Lämpötila touko-lokakuussa on usein 38–40 astetta. ==Asutus== Kaupunki koostuu 11 kaupunginosasta, joiden nimet ovat Artillerie Nord, Artillerie Sud, Keur Serigne Louga Est, Keur Serigne Louga Nord, Keur Serigne Louga Sud, Montagne Nord, Montagne Sud, Santhiaba Centre, Santhiaba Nord, Santhiaba Sud ja Thiokhna. Asukkaista 75,8 % on wolofeja, 20,2 % fulbeja ja 2,4 % maureja. Väestö on nuorta ja väkiluku kasvaa nopeasti. Muuttoliike suuntautuu maaseudulta Lougaan ja Lougasta edelleen Dakariin ja ulkomaille. ==Historia== Louga muistetaan paikkana, jossa Kayorin hallitsija Lat Dior kärsi tappion ranskalaisille vuonna 1869. Se oli siirtomaa-aikana hallintopiirin keskus ja varuskuntakaupunki, jossa Dakarin ja Saint-Louisin välinen rautatie haarautui Linguèreen. Lougassa pidettiin tärkeät karjamarkkinat. Seudun muita tuotteita olivat maapähkinät, arabikumi ja hirssi. Louga sai kaupunginoikeudet vuonna 1956. Vuonna 1976 siitä tuli hallintoalueen keskus. ==Liikenne ja talous== Lougan kautta kulkee Dakarin ja Saint-Louisin välinen valtatie RN2, josta haarautuu päällystetty maantie valtatie RN3:lle Dahraan. Vaikeammin liikennöitävä tie johtaa Guiersjärven kautta Richard-Tolliin. Kaupunki on maatalous- ja karjanhoitoalueen kaupallinen ja liikennekeskus. Teollisuutta on vähän ja seudun taloudellinen tilanne on vaikea. ==Matkailu ja nähtävyydet== Louga ei ole varsinainen matkailukohde, mutta kaupungissa on joukko majoitus- ja muita palveluja. Nähtävyyksiin kuuluvat torialue, ranskalaisten rakentama katedraali ja entinen rautatieasema. Muina historiallisina kohteina mainitaan tykistön parakit, posti ja rautatieaseman vieressä sijaitseva akaasiapuu Kadd Gui. Kaupungissa järjestetään joulukuussa vuosittainen kansanperinne- ja perkussiofestivaali Fesfop. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lougan kunnan sivusto Luokka:Lougan alue Luokka:Senegalin kaupungit
Jakov Milatović

Jakov Milatović (kyrillinen: Јаков Милатовић; s. 7. joulukuuta 1986) on Montenegron presidentti 20. toukokuuta 2023 alkaen. == Tausta ja yksityiselämä == Valmistuttuaan Montenegron yliopistosta hän jatkoi opintojaan Illinois'n osavaltionyliopistossa sekä jonkin verran myös Roomassa ja Wienissä. Taloustieteen maisterin tutkinnon hän suoritti Oxfordin yliopistossa. Tämän jälkeen hän työskenteli pankeissa niin kotimaassaan kuin ulkomaillakin. Uskonnolliselta vakaumukseltaan Milatović on ortodoksi ja hän kuuluu Serbian ortodoksiseen kirkkoon. Hän on naimisissa Milena Milatovićin kanssa, ja parilla on kolme lasta. == Poliittinen ura == Vuosina 2020–2022 Milatović toimi maansa valtiovarainministerinä. Eurooppa nyt! -puolue nimesi Milatovićin presidentinvaaliehdokkaakseen vain kolme viikkoa ennen vaalipäivää. Syynä tähän oli se, että puolueen alkuperäinen ehdokas, Milojko Spajić, paljastui Montenegron ja Serbian kaksoiskansalaiseksi, mikä on Montenegron lakien mukaan laitonta. Vaalikampanjansa aikana Milatović pyrki keskittymään enemmän maan talouden ja EU-jäsenyyden edistämiseen kuin montenegrolaisten identiteettikysymykseen siitä, ovatko nämä etnisesti montenegrolaisia vai serbejä. Hänet valittiin Montenegron presidentiksi 2. huhtikuuta 2023 käydyllä presidentinvaalin toisella kierroksella, jossa hän voitti istuvan presidentin Milo Đukanovićin. Tutkinnoltaan hän on ekonomisti ja hän oli toiminut ennen tätä Montenegron valtiovarainministerinä. === Poliittisia kantoja === Milatovićin poliittisia kantoja on kuvattu keskustalaisiksi sekä populistisiksi. Milatović kannattaa Montenegron liittymistä Euroopan unioniin, minkä lisäksi hän myös kannattaa ns. Open Balkan -aloitetta. Milatović kannattaa Kosovon itsenäisyyden tunnustamista ja kielsi jo ennen virkaan astumistaan väitteet, joiden mukaan Montenegro olisi vetämässä tunnustuksensa pois. Tuolloin hän myös sanoi, että Montenegro kannattaa tämän asian suhteen kaikkea sitä, mistä Kosovo ja Serbia ovat samaa mieltä. ==Lähteet== Luokka:Montenegron presidentit Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Małgorzata Kidawa-Błońska

Małgorzata Kidawa-Błońska (s. 5. toukokuuta 1957) on puolalainen poliitikko ja elokuvaohjaaja. Hän on Puolan parlamentin alahuoneen sejmin varapuhemies vuodesta 2019. Kidawa-Błońska edustaa keskustaoikeistolaista Kansalaisfoorumi- puoluetta. Kidawa-Błońska on koulutukseltaan sosiologian maisteri Varsovan yliopistosta. Hänen suvussaan on ollut merkittäviä poliitikkoja maailmansotien välisenä aikana. Vuonna 2020 Kidawa-Błońska oli puolueensa presidenttiehdokkaana, ja tuki tiiviimpiä suhteita EU:hun ja voimakkaampia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja terveydenhuollon kehittämiseksi. Hän vaati maansa rajojen sulkemista Turkista liikkeelle lähteneiltä pakolaisilta. Hän luopui ehdokkuudesta ennen vaaleja. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vuosaaren biolämpölaitos

Vuosaaren biolämpölaitos on Helsingissä sijaitseva Helen Oy:n omistama lämpölaitos, joka tuottaa kaukolämpöä. Se sijaitsee Niinisaaressa Vuosaaren sataman yhteydessä 1990-luvulla valmistuneiden maakaasuvoimalaitosten pohjoispuolella. Laitosten joukkoa on kutsuttu myös Vuosaaren voimalakortteliksi. Biolämpölaitos kytkettiin kaukolämpöverkkoon 9. joulukuuta 2022. Laitosta pidetään huhtikuussa 2023 suljetun Hanasaaren hiilivoimalan osittaisena korvaajana, ja se on osa Helsingin kaupungin strategiaa luopua kivihiilen käytöstä. Biolämpölaitoksen rakentaminen alkoi vuonna 2020 ja maksoi noin 250 miljoonaa euroa. Osana laitoshanketta rakennettiin myös maanalainen kaukolämpöyhteys Vuosaaresta Pukinmäkeen. Laitoksen pääpolttoaineita ovat metsähakkeet ja metsäteollisuuden sivutuotteet, kuten oksat, kuoret ja sahanpuru, joiden päähankinta-alue on eteläinen Suomi ja tarvittaessa Ruotsi sekä Baltian maat. Polttoaineita varastoidaan 30 000 kuution kokoisissa varastotiloissa, joissa puumassaa riittää noin 3–4 vuorokauden tarpeisiin. Kaukolämpöteho on yli 260 megawattia. Laitos ei tuota sähköä. == Katso myös == * Salmisaaren voimalaitos == Lähteet == Luokka:Vuosaaren satama Luokka:Helsingin teollisuusrakennukset Luokka:Helsingin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Helen
Laura Meriluoto

Laura Jemina Meriluoto (s. 5. huhtikuuta 1985 Kuusankoski) on suomalainen poliitikko, joka toimii Vasemmistoliiton kansanedustajana. https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1523.aspx Viitattu 2.9.2024. Hänet valittiin eduskuntaan vuonna 2023. == Elämä ja ura == Kuusankoskella lapsuutensa ja nuoruutensa viettänyt Meriluoto on opiskellut sosiologiaa Kuopion yliopistossa ja valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi. Hän on työskennellyt asunnottomuus- ja päihdetyön parissa. Meriluoto on ollut Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2017 lähtien ja hän on myös Pohjois-Savon hyvinvointialueen aluevaltuutettu. Meriluoto asettui Vasemmistoliiton puheenjohtajaehdokkaaksi elokuussa 2024. Meriluoto kritisoi voimakkaasti sote- alan leikkauksia, joita Orpon hallitus toteuttaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Kuopion kaupunginvaltuutetut Luokka:Vasemmistoliiton poliitikot Luokka:Savo-Karjalan vaalipiiri Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Pohjois-Savon aluevaltuutetut Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hammerfestingen

Hammerfestingen on norjalainen vuonna 2011 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Hammerfest. Se ilmestyy keskiviikkoisin ja kuuluu Amedia- konserniin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Hammerfest
Anna Whitlock

Anna Whitlock (13. kesäkuuta 1852 Tukholma – 16. kesäkuuta 1930) oli ruotsalainen kasvatustieteilijä, koulunjohtaja ja naisasianainen. Whitlock valmistui opettajaksi vuonna 1875, toimi Aftonbladetin kirjeenvaihtajana Pariisissa 1877–1878 ja perusti sitten Tukholmaan oman tyttö- ja myöhemmin yhtenäiskoulun, jossa hän kokeili uudenlaisia opetusmenetelmiä. Hän muun muassa teki uskonnon opetuksesta tunnustuksetonta ja lisäsi oppilaiden mahdollisuutta valita oppiaineita. Whitlock toimi Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt (LKPR) -äänioikeusliikkeen puheenjohtajana 1903–1909 sekä 1912–1914. Hän oli puoluekannaltaan liberaali ja kannatti osuuskuntatoimintaa. Whitlockin läheinen ystävä oli Ellen Key, jonka kanssa hän muun muassa kehitti opetusmenetelmiä. Whitlock ei koskaan mennyt naimisiin, mutta hänellä oli adoptiotytär Helga Norling, jonka isä oli työläinen ja äiti kuollut. Whitlock on haudattu Norra begravningsplatsen -hautausmaalle Tukholman pohjoispuolelle. Whitlockska samskolan.jpg|Anna Whitlock (oik.) johtamassaan koulussa. Anna Whitlocks Gymnasium, Hantverkargatan, 2019b.jpg|Tukholman Hantverkargatanilla on Whitlockin mukaan nimetty lukio. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset feministit Luokka:Kasvatustieteilijät Luokka:Vuonna 1852 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet
TCG Demirhisar (1941)

TCG Demirhisar oli Turkin laivaston Demirhisar-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Aluksen suunnittelu perustui Britannian kuninkaallisen laivaston I-luokan hävittäjiin ja valmisti William Denny and Brothers Dumbartonissa. == Valmistus == Alus tilattiin 1939 William Denny and Brothersilta Dumbartonista, missä köli laskettiin vielä samana. Alus laskettiin vesille 1941 ja valmistui seuraavana vuonna.Whitley, M. J. s. 253 == Palvelus == Alus siirrettiin 1942 Välimeren poikki Turkkiin, jossa se palveli vuoteen 1960.Gardiner, Robert s. 407 ==Lähteet== * * === Viitteet === Luokka:Demirhisar-luokan hävittäjät Luokka:Dennyn valmistamat alukset Luokka:Turkkilaiset toisen maailmansodan hävittäjät
TCG Adatepe (1931)

TCG Adatepe (kylkinumero A) oli Turkin laivaston Adatepe-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 1930 Ansaldolta Sestri Ponenten telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 5. tammikuuta. Alus laskettiin vesille 19. maaliskuuta 1931 ja otettiin palvelukseen 18. lokakuuta 1931.Whitley, M. J. s. 252 == Palvelus == Alus siirrettiin 1947 koululaivaksi ja poistettiin 27. helmikuuta 1954 alusluettelosta. ==Lähteet== * * === Viitteet === Luokka:Adatepe-luokan hävittäjät Luokka:Turkkilaiset toisen maailmansodan hävittäjät
Orange County (elokuva)

Orange County on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Jake Kasdanin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Colin Hanks ja Jack Black. Muissa osissa ovat muun muassa Schuyler Fisk, Catherine O’Hara, John Lithgow ja Lily Tomlin. Elokuva kertoo teini-ikäisestä pojasta, joka menee äärimmäisyyksiin yrittäessään päästä haluamaansa yliopistoon. == Juoni == Shaun Brumder (Colin Hanks) viihtyy älykkäänä ja lahjakkaana mutta keskittymättömänä ja laiskana surffaajana Etelä-Kaliforniassa, kunnes hän eräänä päivänä löytää sattumalta rantahiekkaan piiloutuneen tunnetun kirjailijan Marcus Skinnerin (Kevin Kline) romaanin. Kirja antaa hänelle inspiraatiota, ja hän yhtäkkiä näkee elämänsä tarkoituksen: hänen täytyy jättää mitäänsanomaton Orangen piirikunta ja alkaa opiskella kirjallisuutta Skinnerin johdolla Stanfordin yliopistossa. Kun Shaun ei pääse sisään yliopistoon hallinnollisen virheen vuoksi, hänen on pakko pyytää avukseen tyttöystävänsä Ashley (Schuyler Fisk), häiriintyneet vanhempansa Cindy ja Bud (Catherine O’Hara ja John Lithgow) sekä pilveä pössyttelevä veljensä Lance (Jack Black). Shaunin on käytävä läpi monia uskomattomia sattumuksia voidakseen toteuttaa unelmansa ja voidakseen karistaa kammottavan kotikaupunkinsa pölyt jaloistaan. == Näyttelijät == == Tuotanto == === Kuvaukset === Vaikka elokuva sijoittuukin Orangen piirikuntaan, se kuvattiin Los Angelesin piirikunnassa. == Musiikki == Elokuvan virallinen soundtrack- albumi Orange County: The Soundtrack julkaistiin 18. joulukuuta 2001. Se nousi sijalle 62 Billboard 200 -albumilistalla. == Ensi-ilta == Orange County sai teatteriensi-iltansa Yhdysvalloissa 11. tammikuuta 2002. Suomessa elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa ja -levitystä, vaan Finnkino julkaisi sen suoraan videolle vuonna 2002. == Vastaanotto == Orange County tuotti Yhdysvalloissa 41 miljoonaa dollaria ja muualla maailmassa 2,2 miljoonaa dollaria. Maailmanlaajuisesti elokuva tuotti 43,3 miljoonan dollarin lipputulot. Elokuva on saanut elokuvakriitikoilta sekalaisia arvioita, mutta katsojilta sen sijaan myönteisemmän vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 47 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,2/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 122 arviointiin, joista 57 ovat ”tuoreita” ja 65 ”mätiä”. Yli 100 000 käyttäjästä 61 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,5/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 28 arvostelun perusteella elokuva on saanut 48 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 37 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7,1/10. Elokuvakriitikko Roger Ebert antoi arvostelussaan elokuvalle kolme tähteä neljästä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Orange Countyn traileri YouTubessa Luokka:Vuoden 2002 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset nuortenelokuvat Luokka:Paramount Picturesin elokuvat
Luolien huokosvesimuodostumat

Luolien huokosvesimuodostumat ovat luolissa esiintyviä kemiallisia sedimenttejä, joiden muodostuminen perustuu tavalla tai toisella hitaasti tihkuvaan huokosveteen. Heliktiitit muodostuvat huokoisista rei'istä tihkuvan veden vaikutuksesta. Niitä voi olla joka puolella luolaa, sekä pohjassa, seinissä, että katossa. Ne ovat kiteytymiä, jotka ovat kooltaan pieniä ja muodoltaan yleisesti kiemurtelevia. Niiden rakenne on erittäin hauras. Niiden syntymiseen ja muotoon vaikuttavia tekijöitä ovat painovoima, kapillaarisuus ja tuuli. Luolakorallit muotoutuvat luolan seinistä liukenevasta aineesta, joka liukenee huokosveteen ja kiteytyy. Niitä esiintyy laajoilla kalliopinnoilla. Luolakorallit ovat rosoisia ja muistutavat joskus kukkakaalia. Kilvet muodostuvat veden virratessa rei'istä kapillaarisesti. ovat muutaman sentin paksuisia, ulkonevia muodostumia. Niitä esiintyy seinissä. Ne ovat harvinaisia. Niiden muoto on elliptinen tai pyöreänlainen ja niiden rakenne on levymäinen. Suurimmat kilvet ovat halkaisijaltaan yli metrin. Joskus kilvet muistuttavat sieniä. == Lähteet == Luokka:Luolageologia Luokka:Sedimenttikivilajit
TCG Kocatepe (1931)

TCG Kocatepe (kylkinumero K) oli Turkin laivaston Adatepe-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. == Valmistus == Alus tilattiin 1930 Ansaldolta Sestri Ponenten telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 5. tammikuuta. Alus laskettiin vesille 7. helmikuuta 1931 ja otettiin palvelukseen 18. lokakuuta 1931.Whitley, M. J. s. 252 == Palvelus == Alus siirrettiin 1947 koululaivaksi ja poistettiin 27. helmikuuta 1954 alusluettelosta. ==Lähteet== * * === Viitteet === Luokka:Adatepe-luokan hävittäjät Luokka:Turkkilaiset toisen maailmansodan hävittäjät
Rolf Byman

Rolf Henrik Johannes Byman (14. lokakuuta 1903 Vanaja – 15. huhtikuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. Viitattu 28.3.2023. Bymanin vanhemmat olivat maanmittausinsinööri Hjalmar Henrik Byman ja Elin Vilhelmina Stenman ja puolisot vuodesta 1928 Gudrun Helene Diesen ja vuodesta 1937 Eine Kerttu Lassila. Byman tuli ylioppilaaksi Svenska normallyceumista Helsingissä 1921 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1924. Hän oli Oy R. W. Hoffströmin palveluksessa Helsingissä 1924 ja Viipurissa 1925–1927, Itä-Suomen Metsätoimiston omistaja ja johtaja 1927–1930, Metsähallituksen ylimääräinen metsänhoitaja ja kirkollisviraston virkatalojen avustava metsänhoitaja Uudellamaalla vuodesta 1931, Paraisten ja muiden kuntien pika- asutustoimikunnan jäsen 1940–1941, Uudenmaan 1. työvoimapiirin metsäasiain tarkastaja 1943–1944 ja apulaispäällikkö 1944–1945, maatalousministeriön asutusasiainosaston raivaustoimiston metsänhoitaja vuodesta 1945, ylimääräinen esittelijä 1945–1954, maankäyttötoimiston metsäjaoston vt. jaostopäällikkö 1953 ja 1958, lainopillisen toimiston ylimääräisen asutustilarekisterijaoston jaostopäällikkö 1954–1958 ja maankäyttötoimiston metsäjaoston jaostopäällikkö 1958–1959 sekä asutushallituksen metsätoimiston toimistopäällikkö 1959–1970. Byman oli myös asutusasiainosaston toimialaan kuuluvien asioiden esittelijä maatalousministeriössä 1958–1959. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1970. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Mari Kaunistola

Mari Kaunistola (s. 1979 Pori) on suomalainen poliitikko, joka valittiin eduskuntaan kokoomuksesta. == Elämä ja ura == Porissa syntynyt Kaunistola on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän on ollut Porin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2012 ja puheenjohtaja vuodesta 2021. Hän oli ehdolla vuoden 2014 eurovaaleissa muttei tullut valituksi. Eduskunnassa kesällä 2024 Kaunistola esitti, ettei eheytyshoitojen kieltämistä vaativan kansalaisaloitteen perusteella pitäisi aloittaa lainvalmistelua. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Porin kaupunginvaltuutetut Luokka:Satakunnan vaalipiiri Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Satakunnan aluevaltuutetut Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Otto Andersson (kansanedustaja)

Otto Andersson (s. 1983) on suomalainen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko. Andersson on Loviisan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ja Itä- Uudenmaan hyvinvointialueen hallituksen jäsen. Hän on toiminut myös ministeri Anna-Maja Henrikssonin erityisavustajana. Andersson valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Hän on toiminut Ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana kesäkuusta 2023 alkaen. Maaliskuussa 2024 Andersson ilmoitti tavoittelevansa puolueen puheenjohtajuutta Henrikssonin luopuessa tehtävästä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kotisivut * Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Loviisan kaupunginvaltuutetut Luokka:Uudenmaan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Erityisavustajat Luokka:Itä- Uudenmaan aluevaltuutetut
Milla Lahdenperä

Milla Lahdenperä (s. 1974https://vaalit.yle.fi/vaalikone/eduskuntavaalit2023/3/ehdokkaat/597?lang=fi- FI) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Lahdenperä on koulutukseltaan filosofian tohtori ja toimii Turun ammattikorkeakoulun hammastekniikan koulutusvastaavana ja lehtorina. Hän asuu Taivassalossa ja hänellä on kolme tytärtä. Hän toimii sivutoimisesti yrittäjänä maatilalla. Hän harrastaa kilpaurheilua ja musiikkia. Lahdenperä valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.https://www.is.fi/politiikka/art-2000009494316.html == Lähteet == Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Taivassalon kunnanvaltuutetut Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Varsinais-Suomen aluevaltuutetut
Saku Nikkanen

Saku Nikkanen (s. 1977https://vaalit.yle.fi/vaalikone/eduskuntavaalit2023/3/ehdokkaat/597?lang=fi- FI Salohttps://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1503.aspx) on suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko. Nikkanen on Salon kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja kaupunginvaltuutettu. Siviiliammatiltaan hän on liikunnanohjaaja. Hänellä on vaimo ja kaksi lasta. Nikkanen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissahttps://www.is.fi/politiikka/art-2000009494316.html Varsinais-Suomen vaalipiiristä. == Lähteet == Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Salon kaupunginvaltuutetut Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Varsinais-Suomen aluevaltuutetut
Juha Viitala

Juha Petteri Viitala (s. 1976https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1506.aspx) on suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko. Viitala toimii Raumalla UPM:n työsuojeluvaltuutettuna. Viitala harrastaa valokuvausta ja Lapin matkailua. Viitala valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.https://www.is.fi/politiikka/art-2000009494316.html == Lähteet == Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Satakunnan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Nykyiset kansanedustajat
Teemu Kinnari

Teemu Kullervo Kinnari (s. 1973 Hollolahttps://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1510.aspx) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Kinnari on ammatiltaan maanviljelijä ja toimii myös maa- ja metsätalouden asiantuntijana. Hän on Hollolan kunnanhallituksen puheenjohtaja. Kinnari kasvattaa ravisukuisia suomenhevosia. Hän on kilpaillut vuosien ajan enduromoottoripyöräilyssä muun muassa MM- osakilpailuissa. Kinnari on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.https://www.is.fi/politiikka/art-2000009494316.html == Lähteet == Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Hollolan kunnanvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset maanviljelijät Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Nykyiset kansanedustajat
Mira Nieminen

Mira Nieminen (s. 8. tammikuuta 1976https://www.perussuomalaiset.fi/kansanedustajat/mira-nieminen/ Lahtihttps://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1509.aspx) on suomalainen perussuomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Nieminen on siviiliammatiltaan poliisi ja toimii tutkintayksikön johtajana. Hän on sotilasarvoltaan reservin kersantti. Nieminen on Lahden kaupunginhallituksen jäsen. Hän on ollut myös ehdokkaana europarlamenttivaaleissa. Hänellä on neljä lasta. Nieminen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.https://www.is.fi/politiikka/art-2000009494316.html == Lähteet == Luokka:Perussuomalaiset poliitikot Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Päijät-Hämeen aluevaltuutetut
Katalin Bársony

Katalin Bársony (s. 1982 Budapest, Unkari) on romanitaustainen unkarilainen elokuvaohjaaja, sosiologi ja romaniaktivisti. Bársony toimii media-alalla toimivan Romedia Foundation -säätiön sekä BAXT Films -elokuvayhtiön johtajana ja on elokuvakuraattorina RomArchive-projektissa. Bársony on valmistunut viestinnän ja käyttäytymistieteiden tohtoriksi Corvinus-yliopistosta Budapestistä ja on Miegunyah-stipendiaatti Melbournen yliopiston Victorian College of the Artsissa. Bársony tunnetaan erityisesti dokumenttielokuvasarjastaan Mundi Romani - Maailma romanien silmin (Mundi Romani - the World through Roma Eyes), jota tehtiin 2007 - 2011, sekä dokumenttielokuvasta "How Far the Stars", joka kertoo jazzpianisti József Balázsin tarinan. Mundi Romani -sarja palkittiin UNESCO-palkinnolla kulttuurien lähentymisestä. == Filmografia == * 2020 : The Caravan's Trail * 2019 : How Far the Stars * 2016 : Jazz Way Out * 2014 : 3 Brothers * 2007 - 2011 : TV series - Mundi Romani * 2011 : Uprooted - Children’s Perspectives on Europe’s Repatriation Policies * 2010 : “I’m a Roma Woman” campagne vidéo pour les Balkans * 2009 : I’m a Roma Woman” campaign video * 2008 : The Forgotten Story of the Mitrovica Roma == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Europe's Stories: Katalin Bársony (YouTube) * * Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Unkarilaiset elokuvaohjaajat Luokka:Romanitaustaiset henkilöt
Rami Lehtinen

Rami Lehtinen (s. 17. tammikuuta 1976https://www.perussuomalaiset.fi/kansanedustajat/rami- lehtinen/Loimaahttps://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1508.aspx) on suomalainen perussuomalainen poliitikko. Hän on siviiliammatiltaan poliisi ja viraltaan vanhempi konstaapeli. Hän on Jokioisten kunnanhallituksen jäsen. Hän on myös toiminut sivutoimisesti rakennusalan yrittäjänä. Hänellä on kaksi poikaa. Lehtinen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.https://www.is.fi/politiikka/art-2000009494316.html == Lähteet == Luokka:Perussuomalaiset poliitikot Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Jokioisten kunnanvaltuutetut Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Aleksi Jäntti

Matti Aleksi Jäntti (s. 18. tammikuuta 1974 Turku) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Ennen valintaansa kansanedustajaksi Jäntti työskenteli Tampereen apulaispormestarina 2017–2023. Politiikan ohella Jäntti on toiminut jääkiekon seuratyössä KooVeessa ja Ilveksessä sekä Tampereen Voimistelijoiden puheenjohtajana. == Elämäkerta == Jäntti syntyi Turussa vuonna 1974 ja muutti Kangasalle vuonna 1981. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kangasalan lukiosta vuonna 1994. Jäntti valmistui upseeriksi Maanpuolustuskorkeakoulun ilmatorjuntalinjalta vuonna 1999. Jäntti työskenteli vuosina 1999–2002 Panssariprikaatissa opetusupseerina ja vuosina 2002–2004 panssari- ilmatorjuntapatterin yksikön varapäällikkönä. Vuosina 2004–2005 hän oli panssari-ilmatorjuntapatterin yksikön päällikkö ja vuosina 2005–2006 tukikohtakomppanian päällikkö Satakunnan lennostossa. Kun Jäntti lähti ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleihin, hän joutui eroamaan upseerin virasta. Hän ei tullut valituksi ja siirtyi kriisinhallintatehtäviin. Jäntti oli vuosina 2007–2008 erilaisissa tehtävissä Kosovossa osana Nato-johtoista KFOR- operaatiota. Kosovosta palattuaan Jäntti perusti Raxaset Oy -nimisen rakennusalan yrityksen, jonka osayrittäjänä hän toimi vuosina 2009–2015. Hän työskenteli vuosina 2015–2017 Baronalla yhteyspäällikkönä, kunnes tuli valituksi Tampereen apulaispormestariksi. == Poliittinen ura == Jäntti toimi Lempäälän kaupunginvaltuutettuna vuosina 2005–2011 ja Lempäälän kunnanhallituksen jäsenenä vuosina 2009–2011. Eduskuntavaaleissa 2007 Jäntti yritti ensimmäistä kertaa eduskuntaan Pirkanmaan vaalipiiristä, sai yli ääntä eikä tullut valituksi. Jäntti valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon ensi kertaa kuntavaaleissa 2012 724 äänellä. Jatkokaudelle hänet valittiin kuntavaaleissa 2017, jolloin hän sai 826 ääntä. Kesäkuussa 2017 hän aloitti Tampereen apulaispormestarina vastuualueenaan kaupunkiympäristö. Eduskuntavaaleihin 2023 Jäntti päätyi yllättäen ehdolle, kun Pirkanmaan vaalipiirin ehdokkaaksi suunniteltu Mika Aaltola yllättäen kieltäytyi ehdokkuudesta viikko ennen ehdokaslistojen jättämistä. Hän sai vaaleissa ääntä ja tuli valituksi eduskuntaan. Eduskunnassa Jäntti on lakivaliokunnan jäsen sekä liikenne- ja viestintävaliokunnan ja talousvaliokunnan varajäsen. == Yksityiselämä == Jäntti on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Hän asuu Tampereen Koivistonkylässä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut Luokka:Hämeen vaalipiiri Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Pirkanmaan aluevaltuutetut Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Luolien lammikkokerrostumat

Luolien lammikkokerrostumat ovat luolissa esiintyviä kemiallisia sedimenttejä, jotka muodostuvat luolissa olevien lammikoiden ympäristöön. Reunapatoja on lammikoiden ylivirtausalueilla. Ne ovat seinämäisiä muodostumia. Niitä syntyy, kun lammikon pohjasta liukenee kalsiittia vedenpinnan ollessa tyyni ja kun kalsiitti saostuu ylivirtausalueelle. Kalsiitti saostuu, kun lammikon hiilidioksidipitoisuus vähenee lammikon tulviessa. Luolissa olevien reunapatojen kaltaisia reunapatomuodostumia on myös muaalla. Koiranhammaskerroksia muodostuu, kun lammikon olosuhteet ovat vakaita, jolloin lammikon vesi ei vaihdu. Näitä muodostumia syntyy etenkin, jos vesi on ylikyllästynyt suolan suhteen. Tällöin suola kiteytyy. Suolasta voi muodostua suuriakin kiteitä. Koiranhammaskerroksien mahdollisia esiintymispaikkoja ovat myös avoraot ja kerrospinnat. Veden ylikyllästyessä kallioperästä saattaa liueta helposti liukenevia mineraaleja, jotka myöhemmin kiteytyvät, ja näin kerrostumiin tulee uusia mineraaleja. Monet kideonkalot sisältävät koiranhammaskerroksia. Luolahelmet ovat helmimäisiä, pyöreitä rakenteita sisältäviä kerrostumia. Niitä on syntynyt lammikkoveden kyllästyttyä suolasta, minkä jälkeen suolan on täytynyt kiteytyä jonkinlaisten hiukkasten ympärille. Muodostumia syntyy lammikon veden virratessa koko ajan. Luolahelmiä muodostuu usein lammikoihin, joihin tippuu koko ajan vettä. Ne ovat aivan luolan pohjalla ja ovat pieniä. Vatisaostumia muodostuu aivan luolan pohjalla oleviin lammikoihin lammikon reunalle. Joskus lammikon reunalla on lohkareita tai tippukivimuodostumia, joiden ympärille vatisaostumia muodostuu. == Lähteet == Luokka:Luolageologia Luokka:Sedimenttikivilajit
Ville Merinen

Ville Oskari Merinen (s. 16. marraskuuta 1984https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1512.aspxhttps://vaalit.yle.fi/vaalikone/eduskuntavaalit2023/7/ehdokkaat/98?lang=fi- FI) on suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Siviiliammatiltaan Merinen on psykoterapeutti ja sairaanhoitaja. Sosiaalisessa mediassa hänet tunnetaan Terapeutti-Villenä. Hänellä on TikTokissa yli 100 000 seuraajaa. Merinen on saanut Mieli ry:n mielenterveyspalkinnon. Kuopiosta kotoisin oleva Merinen asuu Pirkkalassa ja hänellä on vaimo ja kaksi lasta. == Lähteet == Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Pirkanmaan vaalipiiri Luokka:Suomalaiset psykoterapeutit Luokka:Suomalaiset sairaanhoitajat Luokka:Suomalaiset somevaikuttajat Luokka:Nykyiset kansanedustajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt