EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Antonina Melnikova

Antonina Aleksejevna Melnikova (, s. 19. helmikuuta 1958 Rahatšou) on valkovenäläinen Neuvostoliittoa edustanut ratameloja. Hän saavutti pronssia 500 metrin kajakkiyksikössä Moskovan kesäolympialaisissa 1980. == Lähteet == Luokka:Valkovenäläiset melojat Luokka:Valkovenäläiset olympiamitalistit Luokka:Neuvostoliittolaiset melojat Luokka:Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Čuorvut-liike

Čuorvut-liike () oli lestadiolaisuutta muistuttanut ja sille maaperää valmistanut hengellinen maallikkoliike, joka vaikutti etenkin Ruijan saamelaisten keskuudessa. Liikkeen saamenkielinen nimi viittaa siihen tuomiosaarnaan, jolla liikkeen kannattajat, pääasiassa nomadisaamelaiset, kutsuivat ihmisiä parannukseen 1760-1770 -luvuilla erityisesti Koutokeinon suunnalla. Liikkeen painopiste oli Norjan Lapissa, Ruijassa, siitä huolimatta, että sen syntymiseen lienee ollut osuutensa Ruotsin Lapissa aiemmin vaikuttaneesta Wiklundin herätysliikkeestä markkina- ja nomadiliikenteen kautta tulleet vaikutteet. Čuorvut-liikkeen jäsenillä oli lestadiolaisuuden liikutuksia (lihkadusat) muistuttavia hurmostiloja. Niiden aikana he kulkivat ympäriinsä ja saarnasivat ankaraa parannussaarnaa. Ekstaattisen uskonnollisuuden ainekset olivat vahvempia kuin myöhemmässä lestadiolaisuudessa. Siinä esiintyi tainnoksiin menemisiä, kouristuksenomaisia liikkeitä ja saamelaisen noaidin sielunmatkoihin liittyvien näkyjen kaltaista visionaarisuutta. Ekstaattisuudessaan Čuorvut-liike lieneekin kanavoinut Norjan saamelaisalueilla joitakin sukupolvia aiemmin voimaperäisesti tukahdutetun saamelaisen samanismin aineksia; Ruotsin puolella samanismi oli tukahdutettu jo aiemmin. Se voidaan myös tulkita ilmaukseksi heräämässä olevasta saamelaisten etnisestä vastarinnasta: Čuorvut-liikkeen parannussaarnaajat "saamelaiset maallikot" saattoivat hengellisten vaatimustensa kautta asettua papistoa ja sen kautta koko valtakulttuuria vastaan tämän omilla ehdoilla. == Lähteet == Luokka:Saamelaiset Luokka:Uskonnolliset ryhmät ja liikkeet Luokka:Finnmarkin läänin historia
Gákti

Gákti on pohjoissaamenkielinen nimitys saamenpuvulle, saamelaisten kesävaatetukseen kuuluvalle vaatteelle. Pohjoissaameksi kyseinen vaate on nimeltään gákti. Skandinaaviselta taholta (vrt. ruotsin ja norjan kofta 'neuletakki; (kansan)puvun takki') lainattua sanaa käytetään myös etelä-, uumajan-, piitimen- ja luulajansaamessa tarkoittamaan saamenpukua. Myös inarinsaamessa on samaa lähtöä oleva kähti, mutta merkitys viittaa hieman myöhäisempään kulttuurikerrostumaan: kähti on papin lievetakki. Gákti on umpinainen, mekon tapainen pitkähihainen päällysvaate, jonka kaula-aukon etupuolella on halkio. Materiaalina on useimmiten sarka tai verka, vanhastaan (etenkin Ruotsin puolella) myös sisna eli karvattomaksi parkittu poronnahka. Naisten kauhti saattaa olla myös puuvillakankaasta. Saamelaisten umpitakin kuosi on perua keskiaikaisen eurooppalaisen talonpojan takista, joka osoitettuaan kelvollisuutensa pohjoisen oloissa on jäänyt käyttöön. Saamelaiset ovat soveltaneet mallia ompelemalla lisäkairoja takahelman leventämiseksi ja tiivistämällä takin yläosaa verkakoristeilla, jolloin takista on tullut lämpimämpi. Verkakoristelut kertovat myös takin kantajan kotiseudun. Sana gákti liittyy laajempaan euraasialaiseen vaatetuksen historiaan. Ruotsin ja norjan kofta on todennäköisesti samaa lähtöä kuin itämaista pitkää ja väljää takkia, viittaa, papin takkia tai kaapua tarkoittava kaftan, joka tunnetaan monessa kielessä. Sana on kulkeutunut Eurooppaan turkin kielestä, jonne se on saatu arabian kautta persiasta. Niin ikään suomen kielessä on sana kaftaani, mutta samasta alkuaan persialaisesta sanasta on peräisin myös suunnilleen samaa merkitsevä kauhtana. Kauhtana on saatu kieleen varhemmin, mihin viittaa sanan mukautuminen suomen kielen äännejärjestelmään, ja kulkureittikin lienee ollut toinen: se on peräisin venäjästä. == Lähteet == Luokka:Saamenpuvut
Saamelaiskonferenssi

Saamelaiskonferenssi on saamelaisneuvoston korkein päättävä elin ja pidetään joka neljäs vuosi. Saamelaisneuvoston jäsenorganisaatiot Ruotsissa, Suomessa ja Norjassa nimittävät 20 edustajaa ja Kuolan saamelaiset viisi edustajaa konferenssiin. Konferenssiin osallistuvien edustajien lukumäärä on yhteensä 65. Konferenssi nimittää yhteensä 15 jäsentä saamelaisneuvostoon, viisi Norjasta, neljä Ruotsista ja Suomesta ja kaksi Venäjältä. Konferenssissa käsitellään ja päätetään muun muassa saamelaisneuvoston ehdotukset ja käsitellään toimintakertomuksia. Konferenssissa on päätetty muun muassa saamen lipusta, kansallislaulusta ja saamelaispoliittisista ohjelmista. Ensimmäinen pohjoismainen saamelaiskonferenssi pidettiin Jokimukassa 1953 (saamelaisneuvosto), johon kutsuttiin yksittäisiä saamelaisia, järjestöjä ja laitoksia. Toisessa konferenssissa Kaarasjoella 1956 muodostettiin Pohjoismaiden saamelaisneuvosto. Neuvoston tehtäväksi määrättiin huolehtia saamelaisten yhteisistä asioista. Saamelaisneuvoston jäseniksi valittiin perustajajärjestöjen (Lapin sivistysseura, Sami Ätnam, Oslo Sámi Searvi) edustajia. 1971 pidettiin seitsemäs saamelaiskonferenssi Jällivaarassa. Jällivaaran konferenssissa perustettiin uusi elin, Saamen kielilautakunta. Kielilautakunnan tehtäväksi annettiin suojella ja kehittää saamen kieltä ja toimia saamen kieltä koskevissa asioissa. Arjeplogin konferenssi 1978 hyväksyi pohjois- ja eteläsaamen kirjoitusjärjestelmät. Tromssan konferenssissa 1980 hyväksyttiin saamelaisten poliittinen ohjelma ja päätettiin ottaa käyttöön yhteinen pohjoismainen käsityömerkki Sámi Duodji. Åren saamelaiskonferenssissa 1986 päätettiin saamen lipusta ja kansallislaulusta. Kansallislauluksi hyväksyttiin Isak Saban kirjoittama Sámi soga lávlla. Helsingissä pidetyssä 15. konferenssissa määrättiin kansallispäiväksi helmikuun 6. päivä. Helsingin konferenssi oli historiallinen, sillä Venäjän saamelaiset, oman järjestönsä kautta, hyväksyttiin neuvoston viralliseksi jäseneksi. Vuodesta 1994 myös Amerikan saamelaiset ovat osallistuneet tarkkailijoina konferenssiin. 1996 järjestettiin konferenssi Murmanskissa ja samalla vietettiin saamelaisneuvoston 50-vuotisjuhlallisuuksia. Murmanskissa päätettiin myös saamelaisneuvoston tehtävien, kuten kielilautakunnan siirtämisestä saamelaiskäräjille. Saamelaisneuvoston asema saamelaispolitiikassa oli muutoksen kourissa uuden demokraattisemman saamelaiselimen aloitettua toimintansa Norjassa, Suomessa ja Ruotsissa. == Lähteet == Luokka:Saamelaiset
Muistolaatta

Muistolaatta on muistomerkki, joka on tyypillisesti seinään, kiveen, hautaan tai muuhun pintaan kiinnitetty laatta, joka voi sisältää paikkaan liittyvää historiallista tietoa tekstin, kuvan, symbolin tai näiden kaikkien muodossa. Se voi esimerkiksi kertoa tietyssä kiinteistössä asuneesta tunnetusta henkilöstä. Muistolaatta voidaan tehdä metallista, keramiikasta, kivestä, puusta tai muista materiaaleista. Kaiverruksen sijasta hautakiveen voidaan asentaa muistolaatta. Niitä valmistetaan usein muun muassa messingistä, alumiinista, ruostumattomasta teräksestä ja kaiverrusmuovista. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Muistomerkit
Anttolan kirjasto

Anttolan kirjasto on Mikkelin Anttolan pitäjän Anttolan kirkonkylän Anttolatalossa toimiva yleinen kirjasto. Sen naapurustosta löytyvät muun muassa Anttolan yhtenäiskoulu ja Anttolan hyvinvointiasema. Anttolan kirjasto on osa Mikkelin seutukirjastoa ja Lumme-kirjastoja. Tämän kirjastokimpan aineistot ovat kirjastokimppaan osallistuvien kuntien asukkaiden lainattavissa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Anttolan kirjasto (mikkeli.fi) Luokka:Mikkelin seutukirjasto Luokka:Mikkelin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Anttola
Betawian malaiji

Betawian malaiji (omakielinen nimi Betawi) on malaijiin perustuva kreolikieli, jota puhuvat Jakartan ympäristössä asuvat betawit. Kielen katsotaan olevan uhanalainen ja sen läheisimpiä sukulaiskieliä ovat mm. Kookossaarten malaiji. Kielellä on hieman yli 5,6 miljoonaa puhujaa. Betawi sai alkunsa 1800-luvulla, kun balilaisten ja kiinalaisten jälkeläiset alkoivat puhumaan pidgin-malaijia ja kieli siirtyi seuraavalle sukupolvelle äidinkielenä. Myöhemmin kieli alkoi ottaa lainoja jaavan ja sundan kielistä. Arviolta 93 % Betawian malaijin sanastosta on yhteneväinen indonesian kanssa ja loput 7 % on lainattu muista kielistä. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. == Fonologia == === Vokaalit === Etinen Keskinen Takainen Suppea i ~ ɪ u ~ ʊ Puolisuppea e ~ ɛ o ~ ɔ Avoin a Lähde: === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Postalveolaari Palataali Velaari Glottaali Nasaali m n ɲ ŋ Klusiili b d g ʔ Affrikaatta ʤ Frikatiivi f s h Approksimantti w l j Tremulantti r Lähde: == Lähteet == Luokka:Indonesian kielet Luokka:Malaijin kreolit
Tanskalainen viittomakieli

Tanskalainen viittomakieli (tanskaksi Dansk tegnsprog) on Tanskassa käytetty viittomakieli, jota käyttää pääsääntöisesti maan kuurojen yhteisö. Äidinkielisten viittojien määrä on arviolta 4000, minkä lisäksi noin 20 000 ihmistä osaa sitä jonkin verran. Kielen on otaksuttu perustuvan ranskalaiseen viittomakieleen. Tanskalainen viittomakieli on itse toiminut perustana islantilaiselle viittomakielelle. Tanskalaisen viittomakielen katsotaan olevan uhanalainen.. Kielenhuoltoa hoitaa tanskalaisen viittomakielen neuvosto, johon kuuluu viisi jäsentä. Neuvosto toimii Tanskan kielineuvoston alaisuudessa, joka nimittää viittomakielen neuvostoon kaksi jäsentä. Loput jäsenistä nimittävät Tanskan kuurojen liitto, sisäministeriö sekä korkeakoulu- ja tiedeministeriö.. Tanskan kansankäräjät tunnusti tanskalaisen viittomakielen omaksi kielekseen vuonna 2014. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Sanakirja Luokka:Viittomakielet Luokka:Tanskan kielet
Ferrari 550

Ferrari 550 on Ferrarin vuosina 1996–2002 valmistama grand tourer -luokan automalli, joka korvasi Ferrari F512M:n. Mallin seuraajaksi tuli Ferrari 575M Maranello. 550 esiteltiin Nürburgringissä heinäkuussa 1996. Se oli ensimmäinen etumoottorinen Ferrarin lippulaivamalli 23 vuoteen. Mallin nimi viittaa sen 5,5-litraiseen V12-moottoriin, jonka teho on 485 hevosvoimaa. Voimansiirtona on kuusivaihteinen manuaalivaihteisto. Pariisin autonäyttelyssä lokakuussa 2000 esiteltiin avomalli 550 Barchetta, jota valmistettiin 448 kappaletta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == 550 Luokka:S-segmentin autot Luokka:1990-luvun autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot
Karpaloheisi

Karpaloheisi (Viburnum edule) on tesmayrttikasvien heimoon ja heisien sukuun kuuluva kasvilaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Kanadassa ja Pohjois- Yhdysvalloissa. Karpaloheisi on kasvutavaltaan monivuotinen pensas. Sen kirpeät marjat kypsyvät aikaisin keväällä; niitä syövät sekä linnut että nisäkkäät. Siemeniä lukuun ottamatta marjat ovat syömäkelpoisia myös ihmiselle. File:Viburnum edule foliage.jpg|Lehvistöä File:Viburnum edule flowers.jpg|Kukkia == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Plants for a Future: Viburnum edule Luokka:Heidet
Gáspár Károli

pienoiskuva|Gáspár Károli Gáspár Károli, joskus myös Károlyi, (1529 – 1591) oli unkarilainen humanisti ja reformaattori. Károli syntyi Unkarin Nagykárolyssa serbialaistaustaiseen perheeseen; hänen syntymänimensä oli Gáspár Radicsics. Opiskeltuaan Wittenbergissä Károli tuli tärkeäksi uskonpuhdistuksen puolestapuhujaksi Unkarissa. Hänen tärkein teoksensa on Károlin Raamatuksi nimitetty ensimmäinen täydellinen raamatunkäännös unkariksi, jolla oli vaikutusta myös yhtenäisen unkarin kirjakielen kehittämisessä. == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset henkilöt Luokka:Raamatun kääntäjät Luokka:Vuonna 1529 syntyneet Luokka:Vuonna 1591 kuolleet
Gyula (kaupunki)

Gyula (, ) on kaupunki Unkarin kaakkoisimmassa osassa Alföldillä aivan Romanian rajan tuntumassa. Kaupungin pinta-ala on 255,8 neliökilometriä, ja vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 29 308 asukasta. Gyulan ympäristö on Unkarin alavinta seutua, ja itse kaupunki on vain 88 metriä merenpinnan yläpuolella. Mannerilmaston vuoksi alueella on kuumat kesät ja kylmät talvet. Transilvaniasta alkava Fehér-Körös-joki virtasi aiemmin kaupungin läpi, mutta suurtulvien uhan vuoksi joen uomaa on muutettu. Gyulassa on elintarviketeollisuutta ja se on erikoistunut makkaroiden valmistukseen. Paikallinen kuumien lähteiden kylpylä houkuttelee myös turisteja. == Historia == Gyulan alueella on ollut asutusta jo 5000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Varhaisimmat arkeologiset löydöt ovat kivikaudelta ja rautakaudelta, jolloin alueella oli kelttiläistä ja skyyttiläistä asutusta. Asiakirjoissa Gyula mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1333, jolloin kuningas Kaarle Robert perusti alueelle kuninkaankartanon. 1400-luvulla varakuningas János Maróti sai fransiskaanimunkit asettumaan alueelle ja aloitti linnan rakentamisen kaupunkiin vuoden 1405 tienoilla. 1400-luvulla Gyula saavutti kunnallisen aseman. Vuonna 1566 turkkilaiset piirittivät kaupunkia yhteensä 63 päivän ajan. Koko Fehér-Körösin ja Maros-joen välinen alue tuli osaksi Osmanien valtakuntaa ja kaupungin johtoon tuli turkkilainen bey. Turkkilaisia kauppiaita asettui alueelle ja sinne rakennettiin moskeija, mausoleumi ja kylpylä naapurikylien kirkkojen kivistä. Vuonna 1695 Gyula joutui itävaltalaisten hallintaan. Rutto riehui Gyulassa vuonna 1738 ja suuri osa kaupungista paloi maan tasalle vuonna 1801. Vuonna 1855 koettiin alueen historian pahin tulva, kun veden valtaan joutui 1 500 taloa kaupungista ja sen ympäristöstä. Tämän jälkeen joen uomaa muutettiin niin, ettei se virtaa enää kaupungin läpi. == Nähtävyydet == Gyulan tärkein nähtävyys on sen 1300‒1400-luvuilla punatiilistä rakennettu linna, jonka muurien sisällä on museo ja linnateatteri. Suurin osa kaupunkiin saapuvista vierailijoista on kuitenkin kylpylävieraita. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaupungin virallinen sivu Luokka:Unkarin kaupungit Luokka:Békés (lääni)
Canon EOS 20D

Canon EOS 20D on Canonin valmistama digitaalinen järjestelmäkamera. Se julkistettiin 19. elokuuta 2004 ja siinä on 8,2 megapikselin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Se on yhteensopiva Canon EF- ja EF-S-objektiivien kanssa. Kameralla voi ottaa viisi kuvaa sekunnissa ja siinä on 1,8 tuuman näyttö. Kameran edeltäjä on Canon EOS 10D ja seuraaja Canon EOS 30D. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Canon EOS 20D Canonin sivuilla EOS 20D
Tayanna

Tetjana Nyh’ailivna Rešetnjak eli Tayanna (s. 29. syyskuuta 1984 Tšernivtsi) on ukrainalainen laulaja, näyttelijä ja säveltäjä. Hän on julkaissut urallaan kaksi albumia: 9 песен из жизни ja Тримай мене. Hänen piti edustaa Ukrainaa Eurovision laulukilpailuissa 2019, mutta vetäytyi kisasta. ==Lähteet== Luokka:Ukrainalaiset muusikot Luokka:Ukrainalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Syöttölautanen

Syöttölautanen on pesäpallossa käytettävä ympyrän muotoinen 3–5 cm:n paksuinen laatta, jonka halkaisija on 60 cm. Syöttölautasen yläpinta kohoaa maasta 3–5 cm. Kotipesän etukaaren säde on syöttölautasen keskipisteestä mitattuna 270 cm aikuisten kentissä sekä 200 cm juniorikentässä. Jos lukkarin syöttö ei osu syöttölautaseen, eikä lyöjä yritä lyödä, syöttö on väärä. == Katso myös == *Lukkari (pesäpallo) *Pesäpallo == Lähteet == Luokka:Pesäpallotermit
Lukkari (pesäpallo)

thumb|Syöttötilanne Lukkari on pesäpallossa joukkueen syöttäjä. Lukkari saa syöttöoikeuden lyöntivuoroiselle lyöjälle, kun pallo on käynyt kotipesässä ja jossakin kenttäpesässä olevan ulkopelaajan hallussa. Syöttö on oikea, väärä tai mitätön. Syöttö on aina oikea, jos lyöjä lyö. Ellei hän lyö, syöttö on oikea, jos seuraavat kohdat toteutuvat: # lukkarilla on syöttöoikeus # syöttö on teknisesti oikea # pallo kohoaa vähintään yhden metrin lukkarin päälaen yläpuolelle ja putoaa syöttölautaselle, sitä selvästi koskettaen. Jos jokin kohdista ei toteudu, syöttö on väärä. == Katso myös == *Syöttölautanen == Lähteet == * Pesäpallosäännöt Luokka:Pesäpallotermit
Jonsson

Jonsson tai Jónsson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Björn Jónsson (1847–1912), islantilainen sanomalehtimies ja poliitikko * Charlotta Jonsson (s. 1973), ruotsalainen näyttelijä * Gustaf Jonsson (1903–1990), ruotsalainen hiihtäjä * Hans Jonsson (s. 1973), ruotsalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari * Henry Jonsson (1912–2001), ruotsalainen kestävyysjuoksija * Hugo Jonsson (1884–1949), suomalainen uimari * Jon Jonsson (1582–n. 1663), ruotsalainen kuninkaan kamaripalvelija, pormestari ja muistelmakirjailija * Karl Edvard Jonsson (1875–1931), ruotsalaissyntyinen Suomessa toiminut ravintoloitsija * Lars Jonsson (s. 1982), ruotsalainen jääkiekkoilija * Lars Jonsson (s. 1952), ruotsalainen taidemaalari, kuvittaja ja kirjailija * Lars Jonsson (1892–1968), ruotsalainen poliitikko * Lars Jonsson (s. 1975), ruotsalainen salibandyn pelaaja * Lars Theodor Jonsson (1903–1998), ruotsalainen hiihtäjä * Lucas Ekeståhl Jonsson (s. 1996), ruotsalainen jääkiekkoilija * Mats Jonsson (s. 1957), ruotsalainen rallikuljettaja * Mats Jonsson (s. 1973), ruotsalainen sarjakuvantekijä * Niklas Jonsson (s. 1969), ruotsalainen maastohiihtäjä * Owe Jonsson (s. 1940), ruotsalainen pikajuoksija * Páll Jónsson (1155–1211), islantilainen katolinen piispa * Plura Jonsson (s. 1951), ruotsalainen muusikko, kirjailija ja televisiojuontaja * Samuel Jonsson (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija * Siggi Jónsson (s. 1966), islantilainen jalkapalloilija ja valmentaja * Sven-Gösta Jonsson (1939–2013), ruotsinsaamelainen rocklaulaja * Thorsten Jonsson (1910–1950), ruotsalainen toimittaja ja kirjailija * Todi Jónsson (s. 1972), färsaarelainen jalkapalloilija * Tomas Jonsson (s. 1960), ruotsalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari * Tor Jonsson (1916–1951), norjalainen toimittaja ja kirjailija * Ulrika Jonsson (s. 1967), ruotsalais-brittiläinen televisiojuontaja. == Katso myös == * Johnson * Johnsson
Kapteeni (pesäpallo)

thumb|Joukkueiden kapteenit hutunkeitossa. Pesäpallon kapteeni on yksi joukkueen pelaajista. Puheoikeus tuomarille on joko joukkueen kapteenilla tai pelinjohtajalla. Ottelun alussa kapteenit suorittavat hutunkeiton, jonka voittaja saa päättää aloittaako joukkue sisä- vai ulkovuorolla. Jos ottelussa pelataan supervuoropari, saa hutunkeiton voittanut kapteeni valita, aloittaako joukkue supervuoroparin ja mahdollisen kotiutuskilpailun sisä- vai ulkovuorolla. == Katso myös == *Kapteeni (urheilu) == Lähteet == Luokka:Pesäpallotermit
Jokeripelaaja

Jokeripelaaja on pelaaja pesäpallossa, joka pelaa vain sisävuoroissa. Jokereita on joukkueessa korkeintaan kolme ja he pelaavat numeroilla 10, 11 ja 12. Jokaista jokeripelaajaa voi käyttää kerran sisävuoron aikana, missä tahansa kohtaa lyöntijärjestystä. Jokeripelaaja ei vie kenenkään lyöntivuoroa. Jokeri voi olla joukkueen pelitavasta riippuen etenijä, vaihtaja tai kotiuttaja. == Lähteet == Luokka:Pesäpallotermit
Kankaanpään Mailajuniorit

Kankaanpään Mailajuniorit on vuonna 2013 perustettu kankaanpääläinen tyttö- ja naispesäpallon erikoisseura. Seuran edustusjoukkue pelaa naisten Ykköspesiksessä. Lisäksi seuralla on joukkueet Suomensarjassa sekä B–G-tytöissä. == Historia == Kankaanpään Mailajuniorit perustettiin 16.1.2013 Kankaanpään Mailassa toimineiden seura-aktiivien ja vanhempien aloitteen pohjalta. Uuden seuran tavoitteena oli pitää lasten ja nuorten harrastus edullisena ja turvata sen toiminta. Kaudeksi 2016 Mailajunioreille myönnettiin paikka naisten Ykköspesikseen. Kaudesta 2016 lähtien seuralla on ollut C–G-ikäluokissa juniorijoukkueet. == Katso myös == *Kankaanpään Maila *Naisten Ykköspesis == Lähteet == *Seuran kotisivut === Viitteet === Luokka:Pesäpalloseurat Luokka:Vuonna 2013 perustetut urheiluseurat Luokka:Kankaanpään urheilu
KF Bylis Ballsh

Klubi i Futbollit Bylis Ballsh on albanialainen jalkapalloseura Ballshin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2020–21 Albanian korkeimmalla sarjatasolla Kategoria superioressa. Seura pelaa kotiottelunsa Adush Muça Stadiumilla. Bylis Ballsh on perustettu vuonna 1972. Bylis on pelannut kahdesti Euroopan sisäisissä turnauksissa. Ensimmäisen kerran se oli mukana UEFA-cupissa kaudella 1999–2000, jolloin se hävisi ensimmäisellä kierroksella FK Inter Bratislavalle yhteismaalein 5–1. Vuoden 2001 UEFA Intertoto Cupissa se hävisi Craiovalle yhteismaalein 4–3. ==Lähteet== Luokka:Albanialaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1972 perustetut urheiluseurat Luokka:Fierin maakunta
Jón Thoroddsen

Jón Thoroddsen (1818 Reykhólar, Islanti – 1868 Leirá, Islanti) oli islantilainen kirjailija. Häntä pidetään islantilaisen romaanin perustajana. Jón opiskeli oikeustiedettä Kööpenhaminan yliopistossa ja oli sen jälkeen Islannissa nimismiehenä. Hän kirjoitti kaksi romaania, joista jälkimmäinen ilmestyi postuumisti 1876, sekä postuumisti julkaistun runokokoelman. Romaanit ovat romanttisia humoristisia maalaiselämän kuvauksia. ==Teokset== * Piltur og stúlka, romaani, 1850 * Maður og kona, romaani, 1876 * Kvaeði, runoja, 1871 * Flugur, 1922, sisältää proosaa, runoja ja yksinäytöksisen näytelmän ===Suomennetut runot=== Kolme Tuula Tuuvan suomentamaa Jónin runoa on julkaistu antologiassa Murtuvien roolien aika: antologia pohjoismaista kirjallisuutta vuosisadan vaihteesta (Laatusana 1994 ISBN 951-9062-32-7) Runot on suomennettu Kirstín Árnadottirin ruotsinkielisestä käännöksestä. Ne on alkujaan julkaistu kokoelmassa Flugur (1922).Jón Thoroddsen, Luettelo suomennetuista runoista, Linkki maailman runouteen, Runotietokanta, Lahden kaupunginkirjasto. Päivitetty 19.3.2021, viitattu 17.5.2021 * Avioliitto * Hattu (Hatturinn) * Nainen (Kvenmadur) ==Lähteet== Luokka:Islantilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1868 kuolleet
Marie Risby

Marie "Lillemor" Risby (o.s. Johansson, s. 20. huhtikuuta 1955 Ludvika) on ruotsalainen maastohiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan Ludviga FFI -seuraa ja on pituudeltaan 161 cm. Risby sijoittui 1976 Innsbruckin olympialaisissa 10 kilometrillä 21:nneksi ja Ruotsin viestijoukkueen jäsenenä neljänneksi. Lake Placidissa 1980 hän oli 5 kilometrillä 11:s, 10 kilometrillä 15:s ja viestissä kuudes. Sarajevon olympialaisissa hän sijoittui 5 kilometrillä neljänneksi, 20 kilometrillä ja viestissä viidenneksi sekä 10 kilometrillä kuudenneksi. Risby sijoittui 1985 Seefeldin MM-kilpailuissa 20 kilometrillä kuudenneksi sekä 5 ja 10 kilometrillä kymmenenneksi. Risby voitti maailmancupin osakilpailun Lahden 5 kilometrillä maaliskuussa 1985. Lisäksi hän sijoittui 10 kilometrillä toiseksi Klingenthalissa tammikuussa 1983 ja Falunissa helmikuussa 1984 sekä 5 kilometrillä kolmanneksi Lahdessa maaliskuussa 1984. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui kaikkiaan kahdeksan kertaa. Hän oli maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudes kaudella 1983–1984, kahdeksas kaudella 1984–1985 ja kymmenes kaudella 1982–1983. Risby voitti Ruotsin-mestaruuden 5 kilometrillä 1983 ja 1984, 10 kilometrillä 1980–1985 sekä 20 kilometrillä 1983–1985. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Joroisten kirjasto

Joroisten kirjasto on Joroisissa toimiva kunnankirjasto, joka on yhdistänyt toimintojaan Rantasalmen kirjaston kanssa muodostamalla kunnankirjastopalvelut molemmille kunnille tuottavan Toenperän kirjaston. Se palvelee Joroisten asiakkaita erityisesti Joroisten kirkonkylällä Joroisten lukion ja Joroisten yhtenäiskoulun naapurina sijaitsevan kirjastorakennuksen, aluekirjastoauto Jasso Toenperän ja verkkokirjaston välityksellä. Joroisten kirjasto palvelee myös kirjastokortilla aukeavana omatoimikirjastona. Toenperän kirjasto toimii osana laajempaa Lumme-kirjastokimppaa. == Lähteet == Luokka:Joroisten rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Marie Svan

Karin Marie Svan (o.s. Johansson, s. 30. kesäkuuta 1963 Furudal, Rättvikin kunta) on ruotsalainen maastohiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan IFK Moraa ja Dala-Järna IK:ta. Hän on pituudeltaan 170 cm. Svan sijoittui 1982 Oslon MM- kilpailuissa 10 kilometrillä kuudenneksi, 20 kilometrillä seitsemänneksi ja 5 kilometrillä 18:nneksi. Calgaryn olympialaisissa 1988 hän oli 5 kilometrillä 21:s. Svan sijoittui Maastohiihdon maailmancupissa Val di Solen 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa toiseksi joulukuussa 1986. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui kaikkiaan kuusi kertaa. Hän oli maailmancupin kokonaiskilpailussa kymmenes kaudella 1981–1982. Svan voitti Ruotsin- mestaruuden 5 ja 10 kilometrillä 1986 sekä viestissä 1985. Hänen puolisonsa on Gunde Svan. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Karhe

pienoiskuva|Karhejärven rautatieasema Karhe on Ylöjärven kylä Karhejärven rannalla. Karhe kuului Viljakkalaan ennen kuntien yhdistymistä. Karhella on matonpesupaikka.https://www.ylojarvi.fi/matonpesupaikat == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Karhe-Seura Luokka:Viljakkala Luokka:Ylöjärven kylät
Saksan demokraattisen tasavallan perustuslaki

Saksan demokraattisen tasavallan perustuslaki (Verfassung der Deutschen Demokratischen Republik) oli Saksan demokraattisessa tasavallassa (eli Itä- Saksan tai DDR:n) vuosina 1949–1990 voimassa olleiden perustuslakien nimi. DDR:llä oli olemassaolonsa aikana kolme eri perustuslakia. DDR:n alkuperäinen perustuslaki julistettiin 7. lokakuuta 1949. Se perustui vahvasti Weimarin perustuslakiin siten, että DDR olisi liittovaltio ja demokraattinen tasavaltaCVCE: Constitution of the German Democratic Republic (7 October). Perustuslakiin tehtiin kuitenkin muutoksia, sillä jo vuonna 1950 osavaltion parlamentit lakkautettiin ja vuonna 1952 osavaltiot lakkautettiin ja jaettiin piirikuntiin (saks. Bezirke). Vuonna 1968 Itä-Saksan hallitus hyväksyi uuden perustuslain, joka perustui marxismi-leninismiin, poliittiseen unitarismiin ja kollektiiviseen johtajuuteen.Country Data: East Germany - Constitution of 1968 Vuonna 1974 tuli voimaan uusi versio perustuslaista.DDR-museum: The constitution of the DDR through the ages Vuoden 1989 poliittisten tapahtumien myötä yritettiin laatia uusi perustuslaki Itä-Saksalle, mutta nämä ponnistelut eivät koskaan toteutuneet Itä-Saksan hajotessa ja tullessa liitetyksi uusina osavaltioina Saksan liittotasavaltaan. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wikisource: Vuoden 1949 perustuslaki (englanninkielinen käännös) * Wikisource: Vuoden 1968 perustuslaki (englanninkielinen käännös) * Wikisource: Vuoden 1974 perustuslaki (englanninkielinen käännös) * Vuonna 1990 ehdotettu uusi perustuslaki (saksaksi) Luokka:Entiset perustuslait Luokka:Saksan demokraattisen tasavallan politiikka Luokka:Saksan laki
Katherine Parkinson

Katherine Jane Parkinson (s. 9. maaliskuuta 1978 Lontoo, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten komediarooleistaan. Vuosina 2006–2013 hän näytteli Jen Barberia Channel 4:n komediasarjassa IT- porukka. Hän voitti roolisuorituksestaan vuonna 2014 parhaan naispuolisen komedianäyttelijän BAFTA-palkinnon. Vuosina 2005–2009 Parkinson näytteli draamakomediasarjassa Doc Martin. Vuosina 2015–2018 hän esiintyi vakavammassa roolissa tieteissarjassa Humans. Lisäksi Parkinson on vieraillut sarjoissa Uusi Sherlock (2012) ja Inside No. 9 (2014). ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koréra Koré

Koréra Koré on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 85 kilometriä Niorosta itään. Kunnassa on 19 400 ja kylässä 3 200 asukasta (vuonna 2009). Koréra Korén kunta rajoittuu luoteessa Nioron piirin Diabiguén, pohjoisessa Baniéré Korén ja Naran piirin Dogofryn, koillisessa Allahinan, kaakossa Diéman piirin Dioumara Koussatan, etelässä Dianguirdén, lounaassa Grouméran ja lännessä Béman kuntiin. Maisemaa leimaa hiekkainen tasanko ja muutamat kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus on pensassavannia. Kuntaan kuuluu 17 kylää ja kuusi pikkukylää. Asukkaista 70 % on soninkeja ja loput maureja ja fulbeja. Asukkaiden pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä, lehmänpapu, maapapu ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kalastusta, keräilyä, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Koréra Koréssa ja Diabaguelassa pidetään viikoittaiset markkinat. Teollisuutta kunnassa ei ole lainkaan. Koulutuspalvelut käsittävät viisi alakoulua, yläkoulun, kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) ja neljä lukutaitokeskusta. Koréra Koréssa ja Diabaguelassa on terveyskeskukset. Vesihuolto kattaa 63 prosenttia tarpeesta. Kunnassa on Malitelin ja Orangen matkapuhelinverkot, mutta ei sähköverkkoa. == Lähteet == Luokka:Malin kunnat Luokka:Nioron piiri
Johnny Unitas

John "Johnny" Constantine Unitas (7. toukokuuta 1933 Pittsburgh – 11. syyskuuta 2002 Baltimore) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa oli pelinrakentaja. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista pelinrakentajista. Unitas edusti lähes koko uransa Baltimore Coltsia, joskin pelasi viimeisen kautensa San Diego Chargersissa. Unitas heitti urallaan yli 40 tuhatta syöttöjaardia ja 290 maalia. Unitas voitti urallaan neljästi NFL:n mestaruuden (1958, 1959, 1968 ja 1971). Hänet valittiin kolmasti liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi (1959, 1964 ja 1967). Unitas valittiin urallaan kymmenen kertaa Pro Bowliin ja viisi kertaa All-Pro-joukkueeseen. Unitas valittiin Pro Football Hall of Fameen vuonna 1979. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Ylöjärven Pallo

Ylöjärven Pallo (YPA) on vuonna 1960 perustettu ylöjärveläinen urheilun yleisseura, jonka lajeihin kuuluvat salibandy, pesäpallo, lentopallo ja koripallo. == Joukkueet == === Salibandy === *Miehet *Naiset *Naiset 2 *B-pojat *C-tytöt *C2 *E1 *E2 *E-tytöt *F1 *F2 *F-tytöt *G === Pesäpallo === *Miehet *Naiset *D-juniorit *E-juniorit *F–G-juniorit === Lentopallo === *B–C-tytöt *D-tytöt *D–E-tytöt == Lähteet == * Seuran kotisivut === Viitteet === Luokka:Ylöjärveläiset urheiluseurat Luokka:Pesäpalloseurat Luokka:Suomalaiset lentopalloseurat Luokka:Suomalaiset koripalloseurat Luokka:Suomalaiset salibandyseurat
Kääpiökiilakylki

Kääpiökiilakylki (Trigonostigma somphongsi) on seeprakaloihin (Danionidae) kuuluva särkikalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Thaimaassa. Sitä pidetään myös akvaarioissa. ==Koko ja ulkonäkö== Kääpiökiilakylki kasvaa yleensä noin 3 cm pitkäksi. Naaras on koirasta suurempi ja ruumiinmuodoltaan tukevampi. Väritykseltään kala on harmahtava tai kelvertävä ja lisääntymisaikana koiraan väri muuttuu oranssiksi. Kääpiökiilakyljen kyljessä kulkee pyrstöstä ruumiin puoliväliin musta juova. ==Levinneisyys ja elintavat== Kääpiökiilakylkeä tavataan keskisestä Thaimaasta Mae Klong ja Chao Phraya -joista, tulvatasangoilta ja riisipelloilta. Olennaista elinympäristölle on runsas vesikasvillisuus. Kala liikkuu parvissa muiden pienten särkikalalajien kanssa. Kääpiökiilakyljen ravintoa ovat todennäköisesti pienet selkärangattomat eläimet. Kala kutee vesikasvien lehtien alapinnoille. Kääpiökiilakylki luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Suurin uhka kannalle on elinympäristön häviäminen. ==Lähteet== Luokka:Seeprakalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Ardalan Shekarabi

Ardalan Shekarabi (s. 28. marraskuuta 1978 Manchester, Iso-Britannia) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on ollut kansanedustajana valtiopäivillä keväästä 2013 lähtien. Hänet valittiin julkishallintoministeriksi (civilminister) Löfvenin I hallitukseen lokakuussa 2014 ja hän jatkoi virassaan Löfvenin II hallituksessa, mutta siirtyi lokakuussa 2019 sosiaalivakuutusministeriksi, missä virassa hän toimi lokakuuhun 2022 saakka. ==Elämä ja ura== Shekarabi syntyi vuonna 1978 Manchesterissa, Isossa-Britanniassa, mutta varttui Iranissa Teheranin lähistöllä. Vuonna 1989 hän muutti Ruotsiin äitinsä kanssa. Heidän turvapaikkahakemuksensa hylättiin, mutta he piiloutuivat viranomaisilta ja saivat pari vuotta myöhemmin oleskeluluvan humanitäärisistä syistä. Shekarabi kävi lukio-opinnot Gävlessä, ja opiskeli sitten juristiksi Uppsalan yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 2007. Shekarabi liittyi Ruotsin sosiaalidemokraattiseen nuorisoliittoon (SSU) vuonna 1993. Hän toimi järjestön puheenjohtajana vuosina 2003–2005. Hän ei hakenut jatkokautta vuoden 2005 liittokokouksessa, koska oli paljastunut, että hänen puheenjohtajavaalikampanjaansa vuonna 2003 oli rahoitettu muihin tarkoituksiin korvamerkityillä rahoilla. Lisäksi SSU:ta olivat ravistelleet jäsenmäärään liittyvät epäselvyydet. Shekarabi palasi politiikkaan vuonna 2009, kun hän oli ehdolla Euroopan parlamenttiin sosiaalidemokraattien listalla. Hän sai 19 936 henkilökohtaista ääntä, mutta häntä ei valittu parlamenttiin. Vuoden 2010 valtiopäivävaalien jälkeen, kun sosiaalidemokraatit olivat kärsineet toisen peräkkäisen vaalitappion, Shekarabi asetettiin johtamaan kriisikomissiota Anna Johanssonin kanssa. Komission tehtävänä oli selvittää, mistä sosiaalidemokraattien kannatuksen romahtaminen johtui, ja miten puolue saataisiin uuteen nousuun. Shekarabi nousi varapaikalta valtiopäiville maaliskuussa 2013. Huhtikuussa 2013 hänet valittiin sosiaalidemokraattien toimeenpanevaan valiokuntaan. Vuonna 2014 hänet valittiin julkishallintoministeriksi Löfvenin I hallitukseen. Ministerinä hän ajoi läpi muun muassa pelilainsäädännön uudistuksen. Hän jatkoi virassaan Löfvenin II hallituksessa, mutta siirtyi sosiaaliturvaministeriksi syksyllä 2019. ==Yksityiselämä== Shekarabi asuu Knivstassa ja hän on naimisissa. Vuonna 2018 ELLE-naistenlehti valitsi hänet vuoden parhaiten pukeutuvaksi mieheksi. Hänen tavaramerkkinsä ovat rusetit, joita hän omistaa noin 30-40 kappaletta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ardalan Shekarabi Ruotsin valtiopäivien sivuilla Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot Luokka:Ruotsin ministerit Luokka:Elävät henkilöt
CEd

CEd on VR:n kaksikerroksiselle InterCity-vaunusarjalle annettu kalustotunnus. Vaunusarja on uudistettu Eko- ja Ekstra-luokan vaunu, joka eroaa vanhemmasta Edb-vaunusta siten, että sen Ekstra-luokassa on 2+1-penkkirivit, kun Edb:ssä on 2+2-rivit. Edb-vaunuja alettiin muuttamaan vähitellen CEd-vaunuiksi vuonna 2019. Lisäksi kaksi Ed-vaunua muutettiin CEd-vaunuiksi. Ensimmäinen kaupallinen ajo CEd-vaunulla tehtiin 7. kesäkuuta 2019. Huhtikuuhun 2022 mennessä kaikki 40 Edb-vaunua ja kaksi Ed-vaunua oli muutettu CEd-sarjaan. CEd-vaunut ovat yleensä InterCity-junissa vaununa 2. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalainen rautatiekalusto
Ira Lange

Ira Lange on suomalainen yritys- ja ryhmävalmentaja, puhuja, kouluttaja ja tietokirjailija. Hän on suorittanut useita valmentamisen sertifikaatteja; Business Coach Master, DiSC työkaluperheen kaikki sertifioinnit sekä Lencionin 5B työkalun sertifioinnin. Ira Lange on erikoistunut tiimien ja ryhmien kanssa työskentelemisen lisäksi pelkojen tutkimiseen ja tunnistamiseen. Hän pyrkii jakamaan tietoutta työyhteisöjen ja johtajien peloista. == Teokset == Pelko pois, Kohti rohkeaa johtamista. Ira Lange, Kati Järvinen. 2019. Alma. ISBN 978-952-14-3653-6 == Aiheesta muualla == * Ilona Rauhalan ja Ira Langen valmennussivusto * https://www.bci.fi/ira-lange/ * https://www.qmotion.fi/ Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Jón Trausti

Jón Trausti, oik. Guðmundur Magnússon, (1873 Rif, Islanti – 1918 Reykjavík, Islanti) oli islantilainen kirjailija. Jón Trausti oli tuottelias ja suosittu kirjailija. Hän julkaisi romaaneja, novelleja, näytelmiä ja runoja. Alkuun hänen tuotantonsa oli realistista, mutta myöhemmin hän siirtyi romantiikkaan ja yksilöiden psykologiseen kuvaukseen ja aiheet olivat Islannin keskiajan historiasta. ==Lähteet== Luokka:Islantilaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Tonnin seteli

Tonnin seteli on sketsi, joka esitettiin televisiosarja Kummelin kuudennen tuotantokauden päätösjaksossa vuonna 2000. Sketsi on noussut yhdeksi Kummelin tunnetuimmista siitä myöhemmin tehdyn internet-meemin ansiosta. Sketsi on kuvattu Pyynikin näkötornin kahvilan antiikkisen kassakoneen äärellä. Sketsissä asiakas (Timo Kahilainen) maksaa ostoksensa tuhannen markan setelillä, mutta saa kahvilanpitäjältä (Heikki Silvennoinen) vain kolikoita takaisin. Asiakas jää toistelemaan antamaansa rahasummaa vielä kahvipöydässä istuessaan. Meemiksi on noussut nimenomaan Silvennoisen kasvojen pokerinaama. Sketsissä on niin sanottu klaffivirhe, sillä Kahilaisen hahmo käyttää ensin oikeaa kättään kahvin ja vaihtorahojen vastaan ottamiseen, mutta kuvakulman vaihtuessa hahmo käyttääkin vasenta kättään. Sketsin taustalla soi ranskalaisen säveltäjä Camille Saint-Saënsin Eläinten karnevaalin 13. osa, Joutsen. Silvennoisen mukaan sketsin idea on se, että tarpeeksi hyvällä pokerinaamalla mikä tahansa voi mennä läpi. Silvennoinen on kuvannut sketsin tilannetta absurdiksi ja kaikin puolin epätodelliseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * * * * Luokka:Kummeli Luokka:Sketsit Luokka:Internet- ilmiöt
Joa Korhonen

Joa Korhonen (alun perin Jorma Korhonen, synt. 1980) on suomalainen muusikko ja taidemaalari. Hänet tunnetaan erityisesti Sara-yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtye ja Korhonen ovat kotoisin Kaskisista. Korhosen ensimmäinen oma yhtye oli punkkeikoilla soittanut Kellariväkeä, josta muodostui myöhemmin Sara. Saran lisäksi Korhonen on soittanut Pedestrian’s Motorissa ja Jenni Niemen kanssa Meadow Island -duossa. Korhonen on julkaissut myös soolomusiikkia nimellä As They Slowly Travel to the Sea. Korhonen säveltänyt ja sanoittanut lauluja myös Irinalle. Musiikin lisäksi Joa Korhonen on taidemaalari. Hän opiskeli jonkin aikaa Jurvassa kuvallisen ilmaisun linjalla. Korhonen on pitänyt taidenäyttelyitä muun muassa Helsingissä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rocklaulajat Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Reinhold Ernst Petter Jägerhorn

Reinhold Ernst Petter Jägerhorn (26. maaliskuuta 1838 Helsinki – 27. maaliskuuta 1926 Espoo) oli suomalainen juristi, kartanonhoitaja ja yhdistys- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Jägerhorn Reinhold Ernst Petter Viitattu 17.5.2021. Jägerhornin vanhemmat olivat tullijohtokunnan asessori Blechard Gustaf Jägerhorn ja Anna Helena Lovisa Schwenzon. Jägerhorn tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja suoritti tuomarintutkinnon 1860 ja kameraalitutkinnon 1861, varatuomarin arvon hän sai 1863. Hän oli senaatin palveluksessa kopistina vuodesta 1870, kartanonhoitaja Yläneellä 1873–1891 ja Suomen lähetysseuran palveluksessa 1895–1915. Jägerhorn hoiti sukunsa omistamaa Yläneen kartanoa. Hän myös toimi pitkään Yläneen kuntakokousen puheenjohtajana. Jägerhorn oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1899, 1900 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1838 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet
Dansk Sprognævn

Dansk Sprognævn (tansk. Tanskan kielineuvosto) on Tanskan kulttuuriministeriön alainen kielitieteellinen tutkimuslaitos, joka on perustettu vuonna 1955. Sen tehtäviä ovat mm.: * Tanskan kielen kehittäminen * Vastata tanskan kieltä ja kielenkäyttöä koskeviin kysymyksiin * Toimia tanskan kielen kielenhuoltajana sekä ylläpitää mm. tanskan kielen virallista sanakirjaa. Kielineuvoston toimitilat sijaitsevat Bogensen kaupungissa. Vuodesta 2008 lähtien kielineuvosto on valinnut vuoden sanan aina joulukuussa. Vuoden sanan ei tarvitse olla uudissana, vaan se voi olla vanha sana, joka on saanut uuden merkityksen.. Lisäksi kielineuvosto ylläpitää yhdessä Tanskan kieli- ja kirjallisuusseuran kanssa sproget.dk-sivustoa, joka tarjoaa kielineuvontaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kieliveuvoston kotisivu Luokka:Kielitoimistot Luokka:Tanskan kieli
Krister Jägerskiöld

Krister Robert Otto Edgard Jägerskiöld (21. kesäkuuta 1852 Turku – 19. maaliskuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen juristi, tilanhoitaja ja virka- ja valtiopäivämies.Jägerskiöld, Krister Robert Otto Edgard. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899. Viitattu 17.5.2021. Jägerskiöldin vanhemmat olivat eversti Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld ja Johanna Ottiliana Taube ja puoliso vuodesta 1890 Emma Engdahl (o.s. Madsén). Jägerskiöld tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1870, suoritti oikeustutkinnon 1876 ja sai varatuomarin arvon 1880. Hän työskenteli valmistuttuaan Turun hovioikeudessa vuodesta 1880, asessorina 1895–1903, ja hoiti Sjölaxin (Syvälahden) fideikomissitilaa Kemiössä. Jägerskiöld oli aatelissäädyn edustaja valtiopäivillä 1882, 1888, 1891, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, s. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685–1691. Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467–1472. Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699–1707. Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117–1125. Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795–804. Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945–954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1852 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Käänteinen asuntokauppa

Käänteinen asuntokauppa tai käänteinen asuntolaina on yleensä pankkien harjoittamaa toimintaa. Se tarkoittaa sitä, että pankki ostaa asunnon, ja entinen omistaja jää asuntoon asumaan vuokralle. Suomessa käänteistä asuntokauppaa harjoittaa myös muutama yksityinen yritys. Pankit antavat lisäksi käänteistä asuntolainaa, toisin sanoen asunnon omistaja saa asuntoaan vastaan asunnon nykyarvon mukaisen lainan, joka maksetaan pois, kun asunto myydään. Käänteistä asuntolainaa voidaan käyttää joustavasti mihin vain, sillä se on käytännössä vakuudellista kulutusluottoa. Lainan tai kaupan kohteeksi ei käy omakotitalo, jossa ongelmana ovat hoitokulut. ==Lähteet== Luokka:Asuminen
Ludvig Hisinger-Jägerskiöld

Krister (Christer) Ludvig Edvard (Eduard) Hisinger-Jägerskiöld (12. elokuuta 1856 Turku – 21. tammikuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, sotilas ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Ludving Hisinger-Jägerskiöld Viitattu 17.5.2021. Hisinger-Jägerskiöldin vanhemmat olivat Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld ja Johanna Ottiliana Taube ja puoliso Constance Maria Hisinger. Kun Fridolf Leopold Hisinger adoptoi hänet 1906 veljensä Eduard Viktor Eugenie Hisingerin vävynä, hän otti lapsineen sukunimen Hisinger-Jägerskiöld ja seurasi vapaaherraista Hisinger-sukua samalla numerolla Suomen ritarihuoneessa.Biografiasampo: Fridolf L. Hisinger Viitattu 17.5.2021. Hisinger-Jägerskiöld valmistui Haminan kadettikoulusta vänrikkinä 1879 ja toimi asetehtaan palveluksessa 1879–1882, kunnes hänet komennettiin Uudenmaan pataljoonaan. Erottuaan palveluksesta alikapteenina 1887 hän siirtyi Suomen Pankkiin, jossa hän yleni ylikassanhoitajaksi 1908. Vuosina 1901–1903 Hisinger-Jägerskiöld työskenteli pankin konttorissa Pietarissa. Hisinger- Jägerskiöld oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1856 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Baniéré Koré

Baniéré Koré on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Niorosta itään. Kunnassa on 5 700 ja kylässä 1 800 asukasta (vuonna 2009). Baniéré Korén kunta sijaitsee historiallisella Diarran alueella. Se rajoittuu kaakossa Nioron piirin Koréra Korén, etelässä Diabiguén, lännessä Troungoumbén ja luoteessa Diarran sekä koillisessa Koulikoron alueen Naran piirin Dogofryn kuntiin. Maisemaa leimaavat hiekkaiset tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus on pensassavannia. Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, fulbeja ja maureja. Liikenneyhteydet ovat heikot varsinkin sadeaikaan. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kaupankäynti, käsityöammatit ja keräily.Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, maapapu, seesami ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Baniéré Koréssa pidetään viikoittaiset markkinat. Teollisuutta kunnassa ei ole lainkaan. Palveluihin kuuluu neljä alakoulua ja terveyskeskus. Vesihuolto kattaa 71 prosenttia tarpeesta. Kunnassa on Orangen matkapuhelinverkko, mutta ei sähköverkkoa. ==Lähteet== Luokka:Malin kunnat Luokka:Nioron piiri