EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kalibangan

Kalibangān on jo raunioina oleva muinainen Indus-kulttuurin asutuskeskus. Paikka oli asuttu noin 3500–1750 eaa. Se sijaitsee Chaggar-Hakra-joen rannalla, joka saattaa olla sama kuin Saraswati. Kalibangan tunnetaan vanhimmasta auratusta pellosta, ja tulialttareista. == Löytöjä == Kalibangan jakautui ylimystön kaupunkiin ja alakaupunkiin. Molemmat oli ympäröity muurein. Talot jen ovet veivät 2–3 tielle. Taloissa oli sisäpiha ja 6–7 huonetta sisäpihan kolmelal puolella. Monessa talossa kaivo. Poltetut tiilet yleensä 30 × 15 × 7,5 cm. Tämän kokoisista tiilistä tehtiin myös linnakeen muuria toisessa rakennusvaiheessa. == Tulialttarit? == Kalibanganista ei ole löydetty merkkejä muualla Indus-kulttuurissa yleisestä äitijumalatteren palvonnasta. Mutta sieltä on löydetty mahdollisia tulialttareita. Nämä saattoivat kuulua dravidalaisen tulenjumalan, Murukanin palvontaan. Mutta yhtä hyvin ne saattoivat olla keittopaikkoja tai savenpolttopaikkoja. Tulialttarit olivat mutatiilistä tehtyjä korokkeita, joissa on soikeat tulikuopat. Pieniä tulialttareita löytyy myös alakaupungin taloista. Tulikuopista on löydtty hiiltä ja joistain eläinten luita. Tämä viittaa eläinpolttouhreihinElements of Indian Archaeology, s. 119–120. ==Lähteet== Luokka:Indus-kulttuuri Luokka:Rajasthan Luokka:Arkeologiset kohteet Intiassa
Banawali

Banawali (Devanagari: बन्वालि) on muinainen, raunioitunut Indus-kulttuurin asutuskeskus. Paikka sijaitsee nykyisessä Intiassa, Haryanan osavaltiossa 16 km Fatehabadista. Paikka on kuivuneen Saraswati-joen varrella. Paikan ala on ainakin 10–16 ha. Kaupunki on jaettu muureille eliitin ja tavallisemman väen asuinalueisiin. Kaupunki muistuttaa paljon historialtaan Kalibangania. Kaupunki autioitui luultavasti melko äkkiä. == Historia == *I - esiharappalainen 2500–2300 eaa., vastaa Kalibangan I:tä. **IA ei puolustusmuureja, poltetuista tiilistä tehtyjä säännöllisiä taloja **IB puolustusvaihe **IC siirtymäkausi, esiharappalaista *II kypsä harappalainen 2300–1700 eaa.: kaupungin jako muureilla kahteen osaan *III Jälkiharappalainen/myöhäisharappalainen? 1700–1450 eaa. Banawali-Baran kulttuuri, Luokka:Indus-kulttuuri Luokka:Arkeologiset kohteet Intiassa Luokka:Haryana
Baran kulttuuri

Baran kulttuuri oli pohjoisessa Intiassa ja Pakistanissa noin 2000 eaa. Indus- kulttuurin myöhäisvaiheessa noussut kulttuuri. Kulttuurin tärkeimmät löytöpaikat ovat Bara, Dher Majra ja Sanghol. Kulttuuri lienee kehittynyt Sothi-Siswalin ja Harappan kulttuureista. Kulttuurin uskotaan kehittynene Sothi-Siswalin ja Harapan keramiikasta. Useimmat saviastiat eroavat huomattavasti Indus-kulttuurin keramiikasta. Keramiikan maalaus muistuttaa Belutsistanin keramiikkaa, ja jotkut aiheet ovat esiharappalaisen tyyppisiä. Baran kulttuurin talot oli tehty säännöllisistä kankar-kivistä tai mutatiilistä, joiden mitat olivat 1:2:4. Baran kulttuuriin saattoi liittyä sitrushedelmien viljely, joka oli leviämässä alueelle Koillis-Intiasta, Etelä- Kiinasta ja Kaakkois-Asian pohjoisosista. Esiharappalaisesta perinteestä Jamuna- ja Sutlej-jokien varsille syntynyt perinne ulottui Punjabiin, Haryanaan ja läntiseen Uttar Pradeshiin. Joillakin alueilla kulttuuri vallitsi yhtä aikaa Indus-kulttuurin kanssa, esimerkiksi Kotla Nihang Khanissa. == Aikajako == Baran kulttuurin aikajako pääpiirteittäinA Study on the Developments of the Bara Pottery in the Ghaggar Plains, Akinori Uesugi and Vivek Dangi, Uesugi 2017, s. 193 *Varhainen (n. 2200–2000 eaa.) Mitathal 2 *Keskinen (n. 2000–1500 eaa.) **1 Mitathal 3 (2000–1800 eaa.) (Indus- kulttuurin kaupunkien hajoamien noin 1900–1800 eaa.) **2 Bedwa (n. 1800–1700 eaa.) *Myöhäinen (n. 1500–1300 eaa.) ==Lähteet== Luokka:Indus-kulttuuri Luokka:Punjab (Intia) Luokka:Kivikauden kulttuurit
What’s the Pressure

What’s the Pressure () on belgialaislaulaja Laura Tesoron kappale, jolla hän edusti Belgiaa . Kappaleen ovat säveltäneet Sanne Putseys, Louis Favre ja Yannick Werther ja sanoittaneet Putseys ja Birsen Uçar. Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui kolmanneksi 274 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 181 pistettä ja sijoittui kymmenenneksi. == Lähteet == Luokka:Belgian euroviisuedustuskappaleet Luokka:Vuoden 2016 euroviisuedustuskappaleet
Vahojärvi (Ikaalinen)

Vahojärvi on Pirkanmaalla Ikaalisten Luhalahdessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Vahojärvi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta. == Maantietoa == Järven pituus on 1,5 kilometriä, leveys 1,2 kilometriä ja sen pinta-ala on 91 hehtaaria. Se sijaitsee Sipsiöjärven itäpuolella ja on Sipsiöjoen reitin seuraava yläpuolinen järvi. Vahojärveen laske kaksi suurempaa jokea: Sisättöjoki ja Hihkiönjoki. Sisättöjoen kautta tulevat pohjoisesta Juurijärven-Hulppojärven valuma-alueen vedet ja ne laskevat Vahojärven pohjoisimpaan lahdenpohjukkaan. Vahojärven itäpuoliseen Kortelahteen laskee Hihkiönjoki, joka muodostuu Liesijoen alueen ja Liesijärven valuma-alueen vesistä. Muut tulo-ojat ovat pieniä metsä- tai pelto-ojia sekä noin 100 metriä pitkä Noljasjärven laskuoja. Noljasjärven ja Vahojärven vedenpinnat ovat samassa tasossa. Järven laskujoki on Vahojoki, jonka luusua sijaitsee järven länsipäässä Kirkkolahdessa. Vahojärvellä on kolme erillistä järviallasta, joita erottuvat toisitaan kapeahkoissa salmissa. Kortelahti on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä, mutta on voimakkaasti ruohottunut ja vain keskiosassa on avovettä. Hihkiönjoen delta on soistunutta lietettä, jossa joki haarautuu kahtia. Lahdella on joen edustalla saari ja lahdensuussa on pieni luoto. Lahden suu on vain 60 metriä leveä, mutta kasvillisuudesta johtuen se on vieläkin kapeampi. Länsipäässä sijaitsee Kirkkolahti, joka on yhteydessä Vahojärven selkään alle 30-metrisen salmen kautta. Kirkkolahti on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Kirkkolahdessakin on kasvillisuutta paljon, mutta ei ilmeisesti niin paljon kuin Kortelahdessa. Järven selkä muodostaa pääosan Vahojärvestä ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Koillispäässä sijaitsee kaksi pientä luotoa ja 60 metriä pitkä saari. Rantaviivan pituus on 12 kilometriä. Yli puolet rannoista reunustaa pellot ja loppuja reunustavat metsämaat. Järven ympäristössä sijaitsee yhdeksän maatilaa ja rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13284. == Virkistys == Järvi sijaitsee opastetulla Sipsiöjoen melontareitillä Liesijärvi– Petäjäjärvi– Vuorijärvi– Vesajärvi– Kaukajärvi– Vahojärvi– Sipsiöjärvi– Ohistonlampi– Kyrösjärvi. == Lähteet == Luokka:Sipsiönjärven–Vahojärven alue Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Luhalahti
Constantin Ion Parhon

Constantin Ion Parhon (15. lokakuuta 1874 Câmpulung – 9. elokuuta 1969 Bukarest) oli romanialainen poliitikko, joka toimi Romanian kansantasavallan ensimmäisenä valtionpäämiehenä eli kansalliskokouksen puhemiestön puheenjohtajana vuosina 1948–1952. Hän kuului kommunistiseen puolueeseen. Siviiliammatiltaan Parhon oli neuropsykologi. Constantin Ion Parhon opiskeli lääketiedettä Bukarestin yliopistossa vuosina 1893-1900 ja saavutti vuonna 1900 lääketieteen tohtorin arvon. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli Bukarestin ulkopuolella. Vuosina 1913-1933 hän työskenteli Iasin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa ja Bukarestin ylopistossa. Vuonna 1939 hänestä tuli Romanian akatemian täysjäsen. Vuonna 1946 kuningas Mikael perusti endokrinologian instituutin nimellä "CI Parhon". Parhonin polittinen suuntautuminen kommunismiin alkoi jo vuonna 1919. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa 1944 oli mukana protestoimassa Romanian liittoutumista natsi- Saksan sotaponnisteluihin. Vuodesta 1946 lähtien hän toimi Romanian parlamentin jäsenenä aina vuoteen 1961 asti. Romanian kansantasavaenä kesäkuhun 1952lan julistamisen jälkeen 30. joulukuuta 1947 Constantin Ion Parhon valittiin Romanian kansantasavallan väliaikaisen komitean puheenjohtajiston puheenjohtajaksi 30. joulukuuta 1947 - 13. huhtikuuta 1948. Romanian kansantasavallan perustuslaki hyväksyttiin 13. huhtikuuta 1948, jonka jälkeen Constantin Ion Parhon valittiin kansalliskokouksen puheenmiehistön puheenjohtajaksi, joka vastasi kansandemokratiassa valtionpäämiehen roolia tosiasiallisen vallan ollessa kuitenkin kommunistipuolueella. Ion Parhon toimi tehtävässä 2. kesäkuuta 1952 asti. Tällöin hän luopui poliittisesta toiminnasta keskittyen sen jälkeen tieteelliseen työhön. Hän oli Neuvostoliiton, Bulgarian ja Itä-Saksan akatemioiden, Unkarin tiedeakatemian sekä useiden ulkomaisten tiedeseurojen kunniajäsen. Vuonna 1948 hänelle myönnettiin Prahan yliopiston kunniatohtorin arvo. Vuonna 1959 hänelle myönnettin Neuvostoliitossa Leninin kunniamerkki. Constantin Ion Parhon kuoli 9. elokuuta 1969 Bukarestissa 94 vuoden iässä. Hänet haudattiin Bukarestin Vapaudenpuistoon (alunperin Carol-puisto) "Kansan vapauden ja isänmaan, sosialismin sankarien monumentin" pyöreään saliin, mutta vuoden 1989 vallankumouksen jälkeen hänet haudattiin uudelleen toiselle bukarestilaishautausmaalle. ==Lähteet== Luokka:Romanian presidentit Luokka:Romanialaiset tieteilijät Luokka:Endokrinologit Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Roccaraso

Roccaraso on kunta Keski-Italiassa Abruzzon hallintoalueella olevassa L’Aquilan maakunnassa. Se sijaitsee Apenniinien vuoristossa Cinquemiglian ylängöllä. Kunnan alueella on ollut aikanaan roomalaisia siirtokuntia. Roccaraso tuhoutui täysin toisessa maailmansodassa, mutta se rakennettiin uudelleen. Roccaraso on suosittu matkailu- ja talviurheilukeskus. Alkusysäyksen matkailulle antoi vuonna 1897 avattu Sulmonan-Carpinone rautatie, jonka avulla ylängölle matkustaminen helpottui. Kunnan kotisivut ==Aiheesta muualla== == Lähteet == Luokka: L’Aquilan maakunnan kunnat
Linja 5 (Brysselin metro)

Linja 5 on Brysselin metron itä-länsisuuntainen linja, joka kulkee Erasmen asemalta Herrmann-Debroux’n asemalle. Nykymuodossaan se on ollut olemassa vuodesta 2009, jolloin linjaan 1A kuulunut osuus Beekkantista Roi Baudouiniin korvattiin linjaan 1B kuuluneella osuudella Beekkantista Erasmeen. Linjan ensimmäiset osuudet rakennettiin 1960-luvun lopussa, jolloin niitä käyttivät raitiovaunut. Ensimmäinen metrojuna otettiin käyttöön 20. syyskuuta 1976. == Asemat == * Erasme/Erasmus * Eddy Merckx * CERIA/COOVI * La Roue/Het Rad * Bizet * Veeweyde/Veeweide * Saint-Guidon/Sint-Guido * Aumale * Jacques Brel * Gare de l’Ouest/Weststation * Beekkant * Étangs Noirs/Zvarte Vijvers * Comte de Flandre/Graaf van Vlaanderen * Sainte-Catherine/Sint-Katelijne * De Brouckère * Gare Centrale/Centraal Station * Parc/Park * Arts-Loi/Kunst-Wet * Maelbeek/Maalbeek * Schuman * Merode * Thieffry * Pétillon * Hankar * Delta * Beaulieu * Demey * Herrmann-Debroux == Lähteet == Luokka:Brysselin metro
Hockeytvåan

Hockeytvåan tai Ruotsin jääkiekon II-divisioona ()stats.swehockey.se on Ruotsin jääkiekon neljänneksi korkein sarjataso SHL:n, HockeyAllsvenskanin ja Hockeyettanin jälkeen. Sarja on aiemmin tunnettu pelkästään nimellä Division 2, jota käytetään usein edelleen eri tilastoissa. Hockeytvåan alueellinen ja se on jaettu neljään alueeseen; pohjoiseen, eteläiseen, itäiseen ja läntiseen. Alueilla on yhteensä 11 eri sarjaa. Hockeytvåanin neljän jatkosarjan parhaiten sijoittuneet joukkueet nousevat Hockeyettaniin, kun taas Hockeyettanin neljän alkusarjan viimeiseksi sijoittuneet joukkueet putoavat Hockeytvåaniin. Kauden 2015–2016 lopulla Hockeytvåanissa kiekkoili pelaajia peräti 23 eri maasta. Suomalaisista sarjassa kiekkoili mm. uransa jo kertaalleen päättänyt entinen NHL- ja maajoukkuekiekkoilija Hannes Hyvönen. ==Katso myös== *SHL *HockeyAllsvenskan *Hockeyettan ==Lähteet== Luokka:Ruotsin jääkiekkosarjat
Villa d’Angleterre

Villa d’Angleterre on huvila Hangon Kylpyläpuiston huvila-alueella, joka sijaitsee Appelgrenintie 9:ssä Hangossa. Sen suunnittelivat arkkitehdit R. Grönholm 1881 ja Hjalmar Åberg 1909. ==Lähteet== *http://www.nba.fi/rky1993/kohde831.htm Luokka:Hangon huvilat
Hedelmänviljely

Hedelmänviljely tarkoittaa hedelmäpuiden kasvattamista tarkoituksena tuottaa ruokaa. Paikkaa, jossa niitä viljellään, kutsutaan hedelmätarhaksi. Kaupallisten hedelmätarhojen lisäksi hedelmiä kasvatetaan myös puutarhoissa. Viljelmillä kasvit on istutettu järjestelmällisesti ruutuihin. Kasvien juurella maa pidetään paljaana tai ruoho leikataan lyhyeksi, jotta ylläpito ja sadonkorjuu on yksinkertaista ja tehokasta. Hedelmätarhan puiden välimatka riippuu lajista. Luumupuita voidaan kasvattaa 3 metrin välein, omenapuiden perinteinen välimatka on 8-10 metriä, ja päärynäpuilla pidetään jopa 20 metrin välejä. Omenapuihin on kehitetty tavallista pienempiä kääpiörunkoja, joita voidaan istuttaa jopa kahden metrin välein. Sitrushedelmien kuten appelsiinien normaalikokoisten puiden väli on 4-8 metriä, kääpiöpuiden 2-3 metriä. Taloudellisesti merkittävimpiä hedelmiä ovat omena, banaani, viinirypäle, appelsiini, mango, guava, papaija ja ananas. Kaikkien näiden yhteenlasketussa tuotantomäärässä Kiina on maailman suurin. Se on myös suurin omenien ja rypäleiden tuottaja, kun taas Intia on sitä suurempi mangon, guavan, banaanin ja papaijan tuottaja. Appelsiinien tuottajista Brasilia on suurin. Ananastuotannon kärjessä ovat hyvin tasaisilla osuuksilla Brasilia, Costa Rica, Filippiinit ja Thaimaa. Suomen yleisin viljelty hedelmä on omena, jota kasvatetaan vuodessa noin viisi miljoonaa kiloa. Suomessa on noin 300 ammattimaista omenatilaa, joilla omenaa viljellään 670 hehtaarilla. Pääosa näistä on Ahvenanmaalla, Lounais-Suomessa ja Länsi-Uudellamaalla, mutta viljelyalueita löytyy myös Hämeestä, Kaakkois-Suomesta ja Etelä-Savosta. Suomen ammattimainen omenanviljely keskittyi 1900-luvulla Salpausselän eteläpuolelle. Talvenkestävien lajikkeiden jalostuksen ja ilmastonmuutoken takia omenia voidaan viljellä kaupallisesti myös Kaakkois-Suomessa ja Etelä- Savossa, ja kotipuutarhoissa on omenapuita jopa Lapissa. 2000-luvulla on alettu kokeilla myös päärynän ammattimaista viljelyä. Myös luumujen ja kirsikoiden viljely yleistyy. Kuva:AppleOrchard.jpg|Omenaviljelmä Kanadassa. Kuva:Sad wiśniowy w Piasecznie.jpg|Kirsikkaviljelmä Puolassa. Kuva:Coconut Tree Farm.JPG|Kookospalmuviljelmä Intiassa. ==Katso myös== * Viininviljely * Tarhaomenapuu == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Kasvitalous Luokka:Puutarhanhoito Luokka:Hedelmät
Marjapensas

thumb|Mustaherukka. Marjapensas tarkoittaa pensasta, johon muodostuu ihmisravinnoksi kelpaavia marjoja. Marjapensaita kasvatetaan usein puutarhoissa, mutta niitä kasvaa myös villinä metsissä. Marjapensaita ovat esimerkiksi: * mustaherukka eli mustaviinimarja * punaherukka eli punaviinimarja * valkoherukka eli valkoviinimarja * viherherukka eli viherviinimarja * karviainen * pensasmustikka * vadelma * karhunvatukka * kiiviköynnös eli kiivi * mustaselja * marja-aronia * tyrni == Katso myös == * luonnonmarjat Luokka:Kasviekologia Luokka:Kasvitalous Luokka:Viljeltävät ravintokasvit Luokka:Marjat Luokka:Puutarhanhoito Luokka:Pensaat
Henk Bouwman

Henricus Nicolaas ”Henk” Bouwman (30. kesäkuuta 1926 Amsterdam – 27. joulukuuta 1995 Baarn) oli alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Bouwman kuului Alankomaiden olympiapronssijoukkueeseen Lontoossa 1948. Hänen Roderick-poikansa pelasi myös maahockeya olympiatasolla.Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * Henk Bouwman Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Alankomaalaiset maahockeypelaajat Luokka:Alankomaalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Piet Bromberg

Pieter Marie Johan ”Piet” Bromberg (4. maaliskuuta 1917 Haag – 27. heinäkuuta 2001 Wassenaar) oli alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Bromberg kuului Alankomaiden olympiapronssijoukkueeseen Lontoossa 1948.Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * Piet Bromberg Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Alankomaalaiset maahockeypelaajat Luokka:Alankomaalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1917 syntyneet Luokka:Vuonna 2001 kuolleet
Ton Richter

Antonius Maria ”Ton” Richter (16. marraskuuta 1919 Blaricum – 10. elokuuta 2009 Hilversum) oli alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Richter kuului Alankomaiden olympiapronssijoukkueeseen Lontoossa 1948.Olympics at Sports- Reference.comhttp://www.hmhc.nu/site/default.asp?Option=51&NewsID;=811&Volledig;=1 == Lähteet == * Ton Richter Bio, Stats and Results Olympics at Sports- Reference.com === Viitteet === Luokka:Alankomaalaiset maahockeypelaajat Luokka:Alankomaalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1919 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Jenne Langhout

Jenne Langhout (27. syyskuuta 1918 Batavia, Alankomaiden Itä-Intia – 29. maaliskuuta 2010 Hilversum) oli alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Langhout kuului Alankomaiden olympiapronssijoukkueeseen Lontoossa 1948.Olympics at Sports- Reference.comhttp://www.hmhc.nu/site/default.asp?Option=51&NewsID;=811&Volledig;=1 == Lähteet == * Jenne Langhout Bio, Stats and Results Olympics at Sports- Reference.com === Viitteet === Luokka:Alankomaalaiset maahockeypelaajat Luokka:Alankomaalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Halford Mackinder

Halford Mackinder (1861-1947) oli englantilainen maantieteilijä ja akateemikko. Häntä pidetään geopolitiikan perustajana, sillä sir Halford Mackinderin mallit historian maantieteellisestä ytimestä muodostivat tieteenalan pohjan. Oxfordin yliopistossa toimineen Mackinderin vuosina 1904 ja 1919 julkaisemat teoriat eivät siinä mielessä ole geopolitiikkaa, sillä tekijä itse ei koskaan käyttänyt termiä geopolitiikka. Mackinder kuitenkin loi teorioillaan kuvan globaalista kilpailusta, jossa on olemassa maasta itsestään johdettavissa olevia, osin ihmistoiminnasta riippumattomia voimia. Hän laati niin kutsutun sydänmaateorian. Maailmanlaajuisessa mittakaavassa Euraasia on hänen mielestään globaalin vallan luonnollinen tyyssija, koska se sijaitsee sijaitsee keskellä, maailman keskipisteessä. Edullisin sijainti maalle on Mackinderin mukaan keskellä. Euraasia oli maavalta, jota vastaan merivalloilla ei olisi mahdollisuuksia kilpailla. Lisäksi Euraasiaa ympäröi Mackinderin mukaan alue, jonka valloittaminen tekee siitä koko maailmaa hallitsevan mahdin.Synnystä häpeän kautta uudelleenpolitisoitumiseen. Viisi näkökulmaa geopolitiikkaan. Sami Moisio. Tieteessä tapahtuu 4/2001. Viitattu 18.7.2016. (pdf) (Arkistoitu linkki Journal.fi:ssä, viitattu 18.9.2019) (Archive.org) Mackinder jakoi maailman hierarkkiseen maantieteelliseen järjestykseen, joka koostui samankeskisistä ympyröistä, joiden ydin on lähes identtinen venäläisen valtakunnan alueen kanssa. Maailman keskipisteessä on hänen mukaansa Euraasian manner, jonka keskellä ovat Euraasian maat eli sydänmaa (engl. pivot area). Itä-Euroopan hallinta merkitsee sydänmaan hallintaa ja sydänmaan hallinta merkitsee maailmansaaren hallintaa. Maailmansaari koostuu kolmesta mantereesta: Afrikasta, Aasiasta ja Euroopasta. Mackinderin mielestä se, joka hallitsee maailmansaarta, hallitsee koko maailmaa. ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset maantieteilijät Luokka:Akateemikot Luokka:Vuonna 1861 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Charline Van Snick

Charline Van Snick (s. 2. syyskuuta 1990 Liège) on belgialainen judon olympia- ja MM-mitalisti sekä Euroopan-mestari sarjasta 48 kg.. Van Snick saavutti alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen 48 kg:n painoluokassa pronssia 2008 ja kultaa 2009. Hän sai samassa sarjassa pronssia Wienin EM-kilpailuissa 2010 ja sijoittui viidenneksi Pariisin MM-kilpailuissa 2011. Tšeljabinskin EM- kilpailuissa 2012 hän sai hopeaa hävittyään loppuottelussa romanialaiselle Alina Dumitrulle. Van Snick saavutti olympiapronssia 48 kg:n sarjassa Lontoossa 2012. Hävittyään välieräottelussa brasilialaiselle Sarah Menezesille hän kukisti pronssiottelussa Argentiinan Paula Pareton. Budapestin EM- kilpailuissa 2013 hän saavutti hopeaa hävittyään finaalissa unkarilaiselle Éva Csernoviczkille. Saman vuoden Rio de Janeiron MM-kilpailuissa hän sai pronssia. Van Snick voitti 48-kiloisissa kultaa Bakun Euroopan kisoissa 2015 kukistettuaan loppuottelussa Turkin Ebru Sahinin ja Kazanin EM-kilpailuissa 2016, jossa voitti finaalissa Éva Csernoviczkin. Van Snick on kilpaillut alle 52 kg:n painoluokassa loppuvuodesta 2016 lähtien. Hän sijoittui sarjassa viidenneksi Bakun MM-kilpailuissa 2018. Tokion MM-kilpailuissa 2019 hän oli seitsemäs. Hän saavutti pronssia Prahan EM-kilpailuissa 2020. Van Snick on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa yhdeksän turnausvoittoa, kolme kakkossijaa ja neljätoista kolmossijaa. Maailmancupeissa/Continental Open -kilpailuissa hänellä on neljä turnausvoittoa. == Lähteet == Luokka:Belgialaiset judokat Luokka:Belgialaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Racing Club Heemstede

Racing Club Heemstede eli usein lyhyesti RCH on alakomaalainen jalkapalloseura Heemsteden kaupungista. RCH on perustettu vuonna 1911. Seura on voittanut Alankomaiden mestaruuden kahdesti vuosina 1923 ja 1953. Alankomaiden cupin RCH on voittanut 1918 ja 1928. ==Lähteet== Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vuonna 1911 perustetut urheiluseurat
Surkotada

Surkotada on Luoteis-Intiassa rannikolla sijaitseva muinainen Indus-kulttuurin satamakeskus. Paikka on nykyisessä Gujaratin osavaltiossa Kutchin piirikunnassa, 160 km Bhujista luoteeseen. Surkotada on pieni, sen ala on 1,4 hehtaaria. Kaupungin itäosa on suunnilleen neliömäinen 60x55 m tavallisen väen asutus, ja länsiosa 60x60 m linnoitus. Linnoituksen talot ovat suurempia kuin tavallisen väen asunnot. Surkotadasta on löydetty merkkejä hevosesta ajalta noin 2000 eaa. Kypsä Harappan kulttuuri päättyi täällä laajasti arvioiden välillä 2200-1700 kalenterivuotta eaaHarappan" Gujara : the Archaeology- Chronology Connection. Herman C.F., Paleorient 1996, 22-2, s 77-112, s. 102 . Surkotadan kaltainen linnoitus voi viitata siihen, että Harappan kulttuuri oli feodaalivaltio, jossa paikallisilla linnanherroilla oli merkittävä asema. == Aikajako == Surkotadasta on saatu monia radiohiiliajoituksia, joiden tulkinta riippuu käytetystä kalibraatiosta. *Jakso 1A 2100-1950 eaa. Linnoitus rakennettu korokkeelle 1:2:4 tiilistä. Ajoitus puoliintumisjalalla 5558 vuotta 3890-3780±95 BP, puoliintumisajalla 5730 2055-1040 eaa., kalibroitu aika 2555-2105 eaa.Harappan Civilization And Rojdi, Gregory L. Possehl Mukundrai H. Raval Y. M. Chitalwala, Brill Archive 1989, s.10 . Hevosen jäänteet ajoitetaan suunnilleen aikaan 2000 eaahttps://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/02666030.1997.9628544. Keramiikkatyylejä harappalainen Reserve slipped ware, kermanvärisellä pinnoitettu keramiikka. *Jakso 1B 1950-1800 eaa. Myöhäisharappalainen. Asutus jatkui, mutta uusia asukkaita tuli kauden alussa. He vahvistivat linnoituksen muureja. Harappan keramiikkaa aiempaa vähemmän. Karkea punainen keramiikka 70%, valkea ja musta maalattu monivärinen keramiikka. Kausi päättyi suureen tulipaloon, päätellen koko linnoituksen peittäneestä tuhkakerroksesta. Vastaa Rangpur II B ja C:tä ja Lothal VA:ta. *Jakso 1C 1800-1700 eaa. Uusia ihmisiä saapui taas kauden alussa. Hyvin vähän harappalaista muistuttavaa valkoiseksi maalattua mustaa ja punaista keramiikkaaExcavation Sites in Gujarat - Archaeological Survey of India archaeological survey of india. Kypsän Harappan kulttuurin piirteet vielä 1700 eaa. Vastaa Rangpur III:aThe decline of the Indus civilizaon and the late Harappan period in the Indus valley M. Rafique Mughal 1990, s. 5. Jakso IC ajoittuu 5558 vuoden puoliintumisjalla noin 3635±90 bp, ja 5730-puoliintumisajalla noin 1795±100 eaa. Kalibroitu aika noin 2000 cal. eaa.Third Millennium BC Climate Change and Old World Collapse, H. Nüzhet Dalfes George Kukla Harvey Weiss, Springer Science & Business Media 2013, s. 219. == Hevoset == Hevosen luita on löydetty kaikista kerrostumista, ajalta 2100-1700 eaa. == Katso myös == *Lothal *Rangpur *Dholavira ==Lähteet== Luokka:Indus-kulttuuri Luokka:Arkeologiset kohteet Intiassa Luokka:Gujarat
Kakkurilampi (Ikaalinen, Sisättö)

Kakkurilampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kakkurilampi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se sijaitsee noin kolme kilometriä pohjoiseen Sipsiöjärvestä Kivijärvenkulmalla. Lampea ympäröi ojitettu suo ja sitä ylittää sähkölinja. Lampeen laskee 12 suo-ojaa, joista ainakin yksi myös tuo vettä pois. Karttatiedon puuttuessa voidaan kuitenkin pitää todennäköisenä, että vedet virtaavat Sipsiöjärveen Markkolanlammen kautta. Rantaviivan pituus on 700 metriä. Rantaa reunustaa suo lukuun ottamatta pohjoista rantaa. Rantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa yhdystieltä 2764 haarautuva Tampere-Seinäjoki-junarataa seuraava maantie. == Lähteet == Luokka:Sipsiönjärven–Vahojärven alue Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Markkolanlampi (Ikaalinen)

Markkolanlampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma- alueeseen. Markkolanlampi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin verran pohjoiseen Sipsiönjärvestä peltoaukean eteläreunassa. Lampi on muodostunut usean mäen muodostamaan painanteeseen. Siihen laskee kaksi pelto-ojaa pohjoisesta ja kolmas etelästä. Laskuoja lähtee kaakkoisrannasta kapean lahden pohjukasta ja 1,3 kilometriä pitkällä matkallaan Sipsiöjärveen siihen yhtyy Raittilanlammen laskuoja. Laskuoja laskee samaan lahteen Vahojoen kanssa. Rantaviivan pituus on 450 metriä. Lammen ympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Niille pääsee yhdystieltä 2764. == Lähteet == Luokka:Sipsiönjärven–Vahojärven alue Luokka:Ikaalisten järvet
HVV Den Haag

Haagse Voetbal Vereniging eli usein HVV Den Haag tai vain HVV on jalkapalloseura Haagin kaupungista. Seura on perustettu vuonna 1883 osana krikettiklubia. Seura pelaa kotiottelunsa De Diepputissa. HVV on voittanut Alankomaiden mestaruuden kymmenen kertaa: 1890–91, 1895–96, 1899–1900, 1900–01, 1901–02, 1902–03, 1904–05, 1906–07, 1909–10 ja 1913–14. Alankomaiden cupin HVV on voittanut vuonna 1903. ==Lähteet== Luokka:Alankomaalaiset jalkapalloseurat Luokka:Haagin urheilu Luokka:Vuonna 1883 perustetut urheiluseurat
Katarri

Katarri () on lääketieteen ja eläinlääketieteen termi, joka tarkoittaa limakalvon tulehdustilaa riippumatta sijaintipaikasta ja taudin kestosta (krooninen tai akuutti katarri). Tunnettuja katarraalisia sairauksia ovat mahakatarri (catarrhus gastricus), keuhkokatarri (catarrhus bronchialis), harvinaisemmin käytetty myös virtsarakon tulehduksesta (catarrhus vesicalis). Heinänuhasta on myös käytetty nimeä catarrhus aestivalis. Hevosella tunnetaan catarrhus sacci aerophori eli hevosen ilmapussintulehdus. Termi on pyritty korvaamaan modernimmilla ja täsmällisemmillä ilmaisuilla. == Lähteet == Luokka:Tulehdukset Luokka:Eläinlääketiede
William Boyce Thompson

William Boyce Thompson (13. toukokuuta 1869 – 27. kesäkuuta 1930) oli yhdysvaltalainen kaivosinsinööri, rahoittaja ja Newmont Miningin perustaja. Thompson kuului Federal Reserve Bank of New Yorkin johtajistoon ja osallistui Venäjälle suuntautuneelle Punaisen Ristin avustusmatkalle. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet
Ylinen Tervalammi

Ylinen Tervalammi on Pirkanmaalla Ylöjärven pohjoisosissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Ylinen Tervalammi on osa Sipsiönjärven- Vahojärven aluetta. == Maantietoa == Lampi on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee noin kolme kilometriä kaakkoon Ikaalisten Vahojärvestä pitkänomaisessa painaumassa Tervavuoren pohjoispuolella. Lampea ympäröi kapeareunainen suo. Siihen laskee etelästä kaksi metsäojaa. Läntisempi oja tuo Sorsalammin ja Kallionevan vesiä. Itäisempi oja tuo vettä sekä Metsävuoren takaa esimerkiksi Vääräjärvestä että Honkanevan ja Honkalammin vesiä pohjoisemmasta. Itäisemmälle ojalle on kaivettu myös Tervalammin ohittava oja. Lammin laskuoja Tervaoja lähtee sen pohjoispäästä ja kulkee Alisen Tervalammin ohitse ja se laskee kuljettuaan noin kolme kilometriä Hihkiönjoen alajuoksulle. Hihkiönjoki laskee Vahojärveen. Lammen ympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa, mutta rannat ovat autiot. Vapaa-ajan asunnot on rakennettu ylemmäksi mäelle. Niille johtaa pieni kylätie, joka haarautuu pois yhdystieltä 13284 Vahojoen lähellä. == Lähteet == Luokka:Sipsiönjärven–Vahojärven alue Luokka:Viljakkalan järvet
Albert Pike

Albert Pike (29. joulukuuta 1809 Boston – 2. huhtikuuta 1891 Washington, DC) oli yhdysvaltalainen asianajaja, sotilas, kirjailija ja vapaamuurari. Pike toimi Yhdysvaltain sisällissodan aikana konfederaation armeijan prikaatinkenraalina. Pike liittyi vapaamuurarehin vuonna 1850. Vuonna 1853 hän liittyi muurariuden skottilaisen riitin yläastejärjestelmään, ja nousi nopeasti organisaatiossa. Vuonna 1859 hänet valittiin skottilaisen riitin Yhdysvaltojen eteläisen hallintoalueen korkeimmaksi komentajaksi, jonka alueelle kuuluivat koko Yhdysvallat Mississippi-joesta itään sijaitsevia 15 osavaltiota ja Ohio-joen pohjoispuolella olevia osavaltioita lukuun ottammatta. Pike hoiti tätä tehtävää loppuikänsä. Sisällissodan jälkeen Pike käytti suuren osan ajastaan ​​skottilaisen riitin rituaalien kirjoittamiseen. Hänen teostaan Morals and Dogma of the Ancient and Accepted Scottish Rite of Freemasonry (1871) jaettiin vuosikymmeniä skottilaisen riitin eteläisen hallintoalueen jäsenille, ja siitä tehdään edelleen uusia painoksia. Pike kuoli skottilaisen riitin temppelissä Washington DC:ssä 2. huhtikuuta 1891. Vuonna 1944 hänen ruumiinsa siirrettiin temppelin alla olevaan kryptaan. Piken vapaamuurariveljet pystyttivät tälle patsaan Washington DC:en vuonna 1901. Mustien orjuutta puolustaneiden ja liittovaltiota vastaan kapinoineiden etelävaltioiden upseerin patsaan sijainti maan pääkaupungissa on herättänyt kritiikkiä, ja sen poistamisesta on keskusteltu. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset tietokirjailijat Luokka:Vuonna 1809 syntyneet Luokka:Vuonna 1891 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset vapaamuurarit
Tepe Yahya

Tepe Yahya on Etelä-Iranissa sijaitseva muinainen jo raunioitunut asutuskeskus. Paikka oli asuttu 5500 eaa.–400 jaa. Paikka sijaitsee sisämaassa Hormuzin salmesta pohjoiseen, Kermānin provinssissa noin 220 km Kermanin kaupungista etelään. Paikalta on löydetty satoja kloriittikivestä tehtyjä astioita. == Aikajako == Tepe Yahyassa vaikuttaneet kulttuurit jaetaan ajoitusten mukaan seuraavasti: *Yahya I Sassanidit: 200 eaa.–400 jaa. *Yahya II Akhaimenidit: 275–500 eaa. *Yahya III Rautakausi: 500–1000 eaa. *Yahya IV A Elam (?): 2200–2500 eaa. *Yahya IV B Proto-Elam: 2500–3000 eaa. *Yahya IV C Proto-Elam: 3000–3400 eaa. *Yahya V Yahyan kulttuuri: 3400–3800 eaa. *Yahya VI Neoliittinen, karkeita saviastioita: 3800–4500 eaa., Farsin provinssissa olleen Bakunin kulttuurin A-vaiheen aikainen *Yahya VII: 4500–5500 eaa. Luokka: Muinainen Lähi-itä Luokka:Arkeologiset kohteet Iranissa Luokka:Kermān (provinssi)
Tall-i-Bakun

pienoiskuva|Bakunista, Persepoliksen läheltä löydettyä esineistöä. Naisfiguuriin on maalattu hakaristit, jotka olivat muinoin onnen symboleja. Tall-i-Bakun on esihistoriallinen löytöpaikka kolme kilometriä Persepoliksesta etelään Marv Dashtin tasangolla, Etelä-Iranissa. Paikalla sijaitsevalla kahdella kumpareella vallitsi kuparikautinen kulttuuri esihistoriallisena aikana. Näillä kahdella kumpareella ovat löytöpaikat Tall-i-Bakun A (noin 4000–3500 eaa.) ja Tall-i-Bakun B (noin 5000–4200 eaa.). Alueella on tehty runsaasti löytöjä. == Tall-i-Bakun == upright|pienoiskuva|Tall-i-Bakun A:n kaivauksilta löytynyttä keramiikkaa, 4200–3800 eaa., Itämainen instituutti, Chicago. pienoiskuva|Tall-i-Bakun A:n kaivauksilta löytynyttä keramiikkaa, 4200–3800 eaa., Itämainen instituutti, Chicago. Ernst Herzfeld Berliinin yliopistosta teki läntisellä kummulla vuonna 1928 kaivauksia, joissa löytyi esihistoriallista esineistöä. Tall-i-Bakun B:n löysivät vuonna 1932 Alexander Langsdorff ja Donald McCown laajentaessaan kaivauksia. Vuonna 1937 kaivauksia tekivät McCown ja Erich Schmidt Chicagon yliopiston itämaiselle instituutille tekemissään kaivauksissa. Tall-i-Bakun B (noin 5000–4200 eaa.) koostuu kahdesta erillisestä kulttuurikertymästä, joista alempi kerrostuma, Bakun BI, sisälsi vain tuhkaa ja roskia sekä karkeaa punaista maata. Bakun BII:sta löytyi keramiikkaa, mutta ei rakennuksia. Bakun A:n (noin 4000-3500 eaa.) kaivausten ensimmäinen kausi alkoi vuonna 1932 ja oli laajuudeltaan noin 1 200 neliömetriä. Siinä oli neljä eri kaivaustasoa. == Löydöt == Läntisen kukkulan kerrostumista löytyi runsaasti maalattua keramiikkaa, joka ajoitettiin 4000 eaa. tehdyksi. Yllättävästi paikalta löydettiin ehjiä astioita taloista sisäkkäin pinottuina. Kermanväriseen keramiikkaan oli maalattu geometrisia ornamentteja, joista osa oli yksinkertaisia mutta joukossa oli myös monimutkaisia. Osaa oli koristeltu myös yksinkertaisilla vuorikauriin ja muflonin kuvilla. Keramiikka-astioiden lisäksi paikalta löydettiin myös ihmisten ja eläinten figuureja, jotka olivat maalattua savea. Myös napin mallisia sinettejä löytyi, ne olivat enimmäkseen vihreästä kivestä tehtyjä. Kuparista tehtyjä veitsiä, teriä ja tikareita löydettiin suuria määriä. Tall- i-Bakunissa on ollut varhain teollisuutta, jota osoittavat paikalta löydetyt rikkaat esihistorialliset esineistöt. Paikalta on löydetty paljon jälkiä simpukankuorista, kuparia, steatiittia, lapista ja turkoosia, joita oli hankittu muualta. Alueella valmistettua esineistöä on kulkeutunut kauas ympäröiville seuduille. == Lähteet == ==Aiheesta muualla == * Kuvia. * * Luokka:Muinainen Lähi-itä
Center-Inn

Center-Inn on suomalainen ravintolaketju. Sen perusti 1983 Eila Kuurma, o.s. Paasivaara (21. syyskuuta 1929 Wien – 14. toukokuuta 2016 Hattula)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 22.5.2016 s. C 27 ostettuaan Fazerilta Go-Inn-ravintolatGo Inn -ravintolat , Fazer: Historia ja Perintö, Dreamdo-oppimisalusta. Viitattu 22.8.2016.. 2000-luvun alussa yrityksen johtoon siirtyi hänen poikansa Kimmo Kuurna. Omistusosuudet oli myös muilla Eila Kuurman lapsillaRavintolamafia, City.fi 15.2.2002 Petri Kuurmalla ja Kasperiina Kuurmalla. Kun perhe myi vuonna 2007 ravintolaketjun, jonka ensimmäinen ravintola oli Helsingin Makkaratalossa toiminut Omenapuu, siihen kuuluivat Cafe de Paris, Famiglia Pizza & Steak Cellar, Friday, Gaselli, König, La Famiglia, Michelle, Omenapuu, Rafaello, Simone, Sir Eino ja Soopeli. Ostajina olivat ravintoloitsija Henri Klimscheffskij, Vantaan Jumbon Citymarket-kauppias Matti Himberg ja Ison Omenan Citymarket-kauppias Toni Pokela.Brunssi-Kuurnat jättävät ravintolat, Talouselämä 23.3.2007, päivitetty 26.8.2015 Ketju siirtyi vuonna 2013 HOK-Elannolle.Mummotunnelin myyjä: Osuuskauppa teki aloitteen, Kauppalehti 9.1.2013 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Eila Kuurman muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset ravintolaketjut
Savonlinna Works

Savonlinna Works Oy on Savonlinnan Lypsyniemessä toimiva konepaja, joka on erikoistunut sellu- ja paperiteollisuuden laitteiden tuotantoon. Savonlinna Works Oy on Andritzin tytäryhtiö. Savonlinna Worksissa tuotetaan muun muassa sellun pesureita, rumpusuodattimia, kiekkosuodattimia, sellunkeiton laitteita ja painelaitteita, sekä kaikkia varaosia näihin laitteisiin. Savonlinna Works toimittaa myös näille tuotteille varaosia, huoltopalveluja, päivityksiä, modernisointipalveluja, seisokkipalveluja ja asennuspalveluja ympäri maailman. Konepaja suunnittelee, valmistaa, tarkastaa ja asentaa kaikki tuotteet itse, eli tehtaassa on täysi tuotantoketju. Savonlinna Worksin toimitusjohtajana toimii Simo Pylkkäinen. == Historia == 1917 Savonlinnan lypsyniemeen perustetaan konepaja Konetehdas osakeyhtiö 1948 Konepaja fuusioituu Enso- Gutzeitin kanssa. Konepajan johtajana toimi 1950–1958 ja 1965–1968 teollisuusneuvos Erkki Manner. 1987 Konepaja siirtyy Ahlströmin omistukseen 2000 Konepaja Andritzin omistukseen Andritzin ostaessa Ahlstrom Machineryn liiketoiminnan 2004 Savonlinnan konepaja yhtiöitetään ja nimeksi tulee Andritz Savonlinna Works Oy. Lähde: == Lähteet == * Andritz.com Luettu 31.5.2016 * Andritz.com Luettu 31.5.2016 *https://www.andritz.com/spectrum-en/latest- issues/issue-39/a-day-in-the-life-of-simo-pylkkaenen === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Historiaa kuvina: Savonlinna.fi * Osakeyhtiö Lypsyniemen Konepajan historiaa: porssitieto.fi Luokka:Konepajateollisuus Luokka:Suomalaiset teollisuusyritykset
Linja 6 (Brysselin metro)

Linja 6 on Brysselin metron kehälinja. Siihen kuuluu lisäksi Pohjois- Brysseliin Roi Baudouinin asemalle kulkeva osuus. Nykymuodossaan se on ollut olemassa vuodesta 2009, jolloin linjaan 1A kuulunut osuus Beekkantista Roi Baudouiniin siirrettiin osaksi linjaa 6. == Asemat == * Roi Baudouin/Koning Boudewijn * Heysel/Heizel * Houba-Brugmann * Stuyvenbergh * Bockstael * Pannenhuis * Belgica * Simonis * Osseghem/Ossegem * Beekkant * Gare de l’Ouest/Weststation * Delacroix * Clemenceau * Gare du Midi/Zuidstation * Porte de Hal/Hallepoort * Hôtel des Monnaies/Munthof * Louise/Louiza * Porte de Namur/Naamsepoort * Trône/Troon * Arts-Loi/Kunst-Wet * Madou * Botanique/Kruidtuin * Rogier * Yzer/Ĳzer * Ribaucourt * Elisabeth Luokka:Brysselin metro
Alman metroasema

Alma on Brysselin metron asema Woluwe-Saint-Lambertin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 1 junat. Se oli linjan itäinen pääteasema avaamisestaan vuonna 1982 vuoteen 1988 saakka, jolloin linjaa jatkettiin. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
Kinaldiinipunainen

Kinaldiinipunainen (C21H23N2I) on kinoliinin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää pH-indikaattorina ja väriaineena. ==Ominaisuudet== Kinaldiinipunainen on huoneenlämpötilassa hyvin tummanpunaista, lähes mustaa, kiteistä ainetta. Se liukenee vain hyvin vähän veteen, mutta liukenee paremmin muun muassa etanoliin ja etikkahappoon. Yhdisteen absorptiomaksimin aallonpituus on 528nm. Valon vaikutuksesta kinaldiinipunainen hajoaa hitaasti. Kinaldiinipunainen on väritöntä pH:n ollessa alle 1,4 ja muuttuu väriltään punaiseksi pH:n kohotessa välille 1,4-3,2. Kloridi-ionien läsnä olo laskee hieman värinmuutosalueen pH-arvoa.Ram W. Sabnis, Erwin Ross, Jutta Köthe, Renate Naumann, Wolfgang Fischer, Wilhelm- Dietrich Mayer, Gerhard Wieland, Ernest J. Newman & Charles M. Wilson: Indicator Reagents, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2009. Viitattu 31.5.2016 : ==Valmistus ja käyttö== Kinaldiinipunaista valmistetaan kinaldiinietyylijodidin ja p-dimetyyliaminobentsaldehydin välisellä kondensaatioreaktiolla etanoliliuoksessa pyridiinin toimiessa emäksisenä katalyyttinä. : Kinaldiinipunaista voidaan käyttää indikaattorina titrattaessa emäksiä hapoilla. Muita käyttökohteita ovat solujen värjäys biokemiallisissa tutkimuksissa, fotoresistinä elektroniikkavalmistuksessa, maaleissa ja pinnoitteissa sekä eräiden virustautien hoidossa. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Kinaldiinipunaisen käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich (Merck), viitattu 30.5.2018. Luokka:Indikaattorit
Arts-Loi/Kunst-Wetin metroasema

Arts-Loi (Kunst-Wet) on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjojen 1, 2, 5 ja 6 junat. Asema avattiin jo vuonna 1969, jolloin sitä käyttivät raitiovaunut. Metroasema siitä tuli vuonna 1976, jolloin ensimmäiset metrojunat otettiin käyttöön. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
Alankomaiden alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue

Alankomaiden alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue on Alankomaiden kuninkaallisen jalkapalloliiton hallinnoima kansallinen alle 21-vuotiaiden jalkapallojoukkue. Alankomaiden joukkue on voittanut alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden kahdesti, vuosina 2006 ja 2007. == Katso myös == * Alankomaiden jalkapallomaajoukkue Luokka:Alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueet Luokka:Alankomaiden jalkapallo
Aumalen metroasema

Aumale on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
Yhdysvaltain presidentin virkavala

Yhdysvaltain presidentin virkavala on Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaisissaan antama vala tai vakuutus, jossa hän lupaa vaalia Yhdysvaltain perustuslakia. Valatilaisuudessa virkaan astuva presidentti asettaa vasemman kätensä yleensä Raamatun päälle ja toistaa korkeimman oikeuden puheenjohtajan lukeman valatekstin. Usein valan loppuun lisätään myös ”So help me God” (suom. Jumala minua auttakoon). Laissa ei edellytetä uskonnollisia elementtejä, kuten Raamatun käyttöä. Theodore Roosevelt ei käyttänyt Raamattua astuessaan virkaan vuonna 1901. Harry S. Truman, Dwight D. Eisenhower, Richard Nixon, George H. W. Bush, Barack Obama ja Donald Trump käyttivät kahta raamattua. == Teksti == Presidentin virkavalasta säädetään perustuslain toisessa artiklassa. Suomeksi: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Yhdysvaltain presidenttiys Luokka:Valat
Beaulieun metroasema

Beaulieu on Brysselin metron asema Auderghemin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Se on nimetty kenraali Jean-Pierre de Beaulieun mukaan. Vuonna 1976 avattu asema oli linjan pääteasema, kunnes linjan jatke avattiin seuraavana vuonna. == Lähteet == Luokka:Brysselin metroasemat
Vuonos

Vuonos tarkoittaa seuraavia: * Vuonos, kylä Outokummussa * Vuonoksen kaivos, kaivos Outokummussa
Sam Clemmett

Sam Clemmett (s. 1. lokakuuta 1993 Brundall, Englanti) on brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Survivor ja Burn the Clock. Clemmet on esiintynyt myös J.K Rowlingin näytelmässä Harry Potter and the Cursed Child, jossa hän näytteli Harry Potterin poikaa Albus Potteria. == Ura == Clemmet on näytellyt urallaan useissa teatterinäytöksissä Lontoossa. Hän on myös esiintynyt BBC:n televisiosarjoissa The Musketeers ja Foylen sota, sekä ollut sivurooleissa muun muassa Holby Cityn sairaalassa, Tohtoreissa ja Our World War:ssa. == Lähteet == *https://www.pottermore.com/news/cursed- child-first-look-at-potters-in-character *http://www.imdb.com/name/nm5579092/bio?ref_=nm_ov_bio_sm *http://www.harrypottertheplay.com/cast/sam-clemmett/ Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rangpur

Rangpur on arkeologinen löytöpaikka Gujaratissa, Intiassa. Sieltä on löydetty Indus-kulttuurin aikainen asutuskeskus. Paikan ala on noin 80 ha, muinoin asutun keskuksen ala jopa 320 ha. == Rangpurin kulttuuri == Paikan koko oli myöhäisharappalaisella jaksolla noin 50-100 ha. Niin sanottu kiillotettu punainen keramiikka Rangpur III-jaksolla lienee alkanut noin 1850-1800 eaa. ja jatkunut ehkä vuoteen 1400 eaa. Rangpur III-kaudelta on löydetty paikan ensimmäiset muutamat hevosen ja koiran jäänteet. == Rangpurin aikakausien jako == Summittainen aikajako Rao, S. R. 1963. Excavations at Rangpur and other Explorations in Gujarat. Ancient India 18-19, 25-27.. *Jakso I Esikeraaminen mikroliittikulttuuri *Jakso IIA Kypsä harappalainen noin 2500-2000 eaa. Kaupunkisuunnittelu, Jhukarin keramiikka *Jakso IIB Myöhäisharappalainen 2000-1800eaa/1900-1700?, kulttuurin rappeutuminen Jhukarin keramiikka, kaupunkisuunnittelu hävisi, mutta Gujaratin asuinpaikkojen määrä kasvoi. Tunnistteaan suorareunaisista kulhoista, joita ei Rangpur A-kaudella ollutHarappan Civilization And Rojdi Gregory L. Possehl, Mukundrai H. Raval, Y. M. Chitalwala Brill Archive, 1989 ISBN 8120404041 ISBN 9788120404045 s. 56 . *Jakso IIC Siirtymäkausi 1800-1700 eaa./1700-1500? siirtymäkausi harappalaisesta Rangpur-kulttuuriin *Jakso III kiillotettu punainen keramiikka tai Rangpurin kulttuuri noin 1700-1400 eaa/1500-1300?., vastaa Surkotada IC:tä, joka on toisten mukaan ajoitettu aikaan 1800-1700 eaa. == Lähteet == Luokka:Indus-kulttuuri Luokka:Gujarat
Esko Vuorela

Esko Viljo Kalevi Vuorela (17. maaliskuuta 1942 Yläne – 24. joulukuuta 2018 Kaarina)Kuolinilmoitus, Turun Sanomat 2.2.2019, s. 19 oli suomalainen taloustieteilijä. Hän oli Turun yliopiston taloustieteen professori 1974 alkaen. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet yritykset, neuvottelumallit ja päätöksentekoteoria.Facta 2001, WSOY 1986, 18. osa, palsta 448 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Turun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Kaukajärvi (Ikaalinen)

Kaukajärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kaukajärvi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta. == Maantietoa == Järven pituus on 2 kilometriä, leveys 250 metriä ja sen pinta- ala on 23 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Vahojärven ja Hulppojärven puolivälissä. Järvi on muodoltaan suora ja kapea ja sen rannat ovat paikoin jyrkätkin. Suurin tulojoki on Vesajärvestä alkunsa saava 650 metriä pitkä joki, jossa on pudotusta 3,2 metriä. Siihen laskee vielä viisi muuta suo- ja metsäojaa. Järven luusuasta alkaa sen 2,6 kilometriä pitkä laskujoki Hihkiönjoki, joka laskee Vahojärveen. Hihkiönjoki virtaa vuolaasti parissa koskessa, mutta sitä se on etenkin joen alajuoksulla, ja sen kokonaispudotus on yli 23 metriä. Rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Rannan läheisyydessä on sijainnut maatila, joka ei ole enää toiminnassa. Rannoille on rakennettu alle 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2764. == Etymologia == Kaukajärvien nimissä on niiden alkuosalle kauka ehdotettu selitykseksi pitkä. Järvien nimet voivat olla hyvinkin vanhoja, jolloin nimen alkuperäinen merkitys on voinut unohtua. Ante Aikio ehdottaakin, että Kaukajärvi tarkoittaisikin Pitkäjärveä. Koska ajatus on uusi ja sen idea sisältää epävarmuustekijöitä, tulisi lukijan suhtautua tähän varauksella. == Virkistys == Järvi sijaitsee opastetulla Sipsiöjoen melontareitillä Liesijärvi– Petäjäjärvi– Vuorijärvi– Vesajärvi– Kaukajärvi– Vahojärvi– Sipsiöjärvi– Ohistonlampi– Kyrösjärvi. == Lähteet == Luokka:Sipsiönjärven–Vahojärven alue Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Outi Leinonen

Outi Leinonen (s. 15. heinäkuuta 1950 Helsinki) on suomalainen taiteilija ja muotoilija, joka tunnetaan erityisesti keramiikan töistään. Hän kävi vuosina 1969–1975 Taideteollisen korkeakoulun Helsingissä ja teki 1980-luvun alussa freelance-tehtäviä Arabialle ja Pentikille. Hänellä on ollut vuodesta 1976 oma keramiikkapaja. Leinosella on ollut vuosina 1997–1999 valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha. Hänet valittiin vuonna 2013 vuoden keramiikkataiteilijaksi. Hänen töitään on esillä Designmuseossa ja Arabian museossa Helsingissä. Leinonen on tehnyt Käpylän ruotsinkielisen ala-asteen ulkoseinässä olevan seinäteoksen.Outi Leinonen: Curriculum Vitae Hänelle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2021. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Outi Leinosen internetsivu Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Suomalaiset keramiikkataiteilijat Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Maailmanherruus

Maailmanherruus tarkoittaa hypoteettista voimarakennetta, jossa jokin yksi taho dominoisi kaikkia maapallon kansoja. Maailmanherruutta on käsitelty erityisesti fiktiossa. Fiktiossa maailmanherrus tyypillisesti kuvataan totalitaristisena hallintona, joka ei salli oppositiota. Maailmanherruutta käsitellään dystopia-kirjallisuudessa, jossa maailmanherruus kuvataan tulevaisuuteen sijoittuvana ihmisarvoa loukkaavana sortoyhteiskuntana. Maailmanvalloitus on toimintaa, jolla tavoitellaan maailmanherruutta. Maailmanvalloitusta käsitellään erityisesti fiktiossa. Esimerkiksi Sonic the Hedgehog -peleissä Robotnik pyrkii valloittamaan maailman. Fiktiossa maailmanvalloittajat ovat tyypillisesti päähenkilön vastustajia ja heidät kuvataan pahoiksi. Maailmanvalloituksen estäminen on fiktiossa tyypillisesti maailman pelastamista. == Katso myös == * Maailmanhallitus Luokka:Kansainvälinen politiikka