EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kasvihormoni

Kasvihormonit (fytostelorit) ovat kasvien itsensä tuottamia aineita, jotka vaikuttavat jo pieninä pitoisuuksina kasvien kasvuun, aineenvaihduntaan ja kehitykseen. Kasvihormonit leviävät yleensä kasvin sisältämään veteen liuenneina. Auksiinit kiihdyttävät solujen pituuskasvua latvassa, mutta hidastavat sitä juuressa. Ne kääntävät kasvin kohti valoa, erittymällä enemmän varjon puolelle. Auksiineja muodostuu kasvupisteissä ja silmuissa. Gibberelliinit edistävät solujen jakautumista ja pituuskasvua. Niiden erittymisen estäminen vahvistaa kasvin vartta. Sytokiniinit edistävät solunjakautumista sekä ehkäisevät lehtien kellastumista ja hedelmien kypsymistä. Eteeni on kaasumainen hiilivety, joka kypsyttää hedelmät ja kuihduttaa kukat. Se edistää lehtien, kukkien ja hedelmien irtoamista ja parantaa vastustuskykyä sienitauteja vastaan. Eteeniä muodostuu etenkin kypsyvissä hedelmissä. Abskissihappo vanhentaa solukkoja, ehkäisee kasvua ja silmujen avautumista. Se asettaa kasvin lepotilaan edistämällä ilmarakojen sulkeutumista ja silmusuomujen kehitystä ja käynnistää kasvin puolustus- ja sopeutumisreaktioita. Sitä muodostuu etenkin lehdissä ja hedelmissä. Kasvihormonien kaltaisia aineita: * Brassinosteroidit * Jasmonihappo * Polyamiinit * Salisyylihappo == Katso myös == * Hormoni * Apikaalidominanssi Luokka:Kasvifysiologia
Timo Airaksinen

Timo Airaksinen (s. 25. huhtikuuta 1947 Vaasa) on filosofian emeritusprofessori Helsingin yliopiston käytännöllisen filosofian laitoksella. Hänen erityisalojaan ovat etiikka ja yhteiskuntafilosofia. ==Koulutus ja ura== Airaksinen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1967, valtiotieteiden kandidaatiksi 1971 ja lisensiaatiksi 1972. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1975 Turun yliopistosta. Airaksisen väitöskirja käsitteli anglohegeliläisyyttä edustaneen John McTaggartin filosofiaa. Vuodet 1972–1983 Airaksinen työskenteli assistenttina Turun yliopistossa, jonka dosentti hän on ollut vuodesta 1976. Vuonna 1983 hänestä tuli Helsingin yliopiston käytännöllisen filosofian professori. Airaksinen omistaa joka kolmannen vuoden ulkomailla tapahtuvaan tutkimustyöhön. Hän suhtautuu epäilevästi mahdollisuuteen kehittää suomalaisia yliopistoja kansainväliselle huipputasolle. Airaksinen on ollut tutkijana Irlannissa (Trinity College, Dublin 1974–1975), Puolassa (Varsovan yliopisto 1979), Kanadassa (Länsi-Ontarion yliopisto 1981), Englannissa (Oxford 1981 ja Cambridge 1991–1992 sekä 2005–2006), Venäjällä (Moskovan yliopisto 1982),Yhdysvalloissa (Pittsburghin Center for Philosophy of Science 1982–1983, Pohjois-Carolinan yliopisto 1987–1988 sekä Texasin A & M -yliopisto 1994–1996), Japanissa (Tokion teknologinen instituutti 1999–2000) sekä Australiassa (Sunshine Coastin yliopisto 2003–2004). Ilkka Niiniluodon luonnehdinnan mukaan muista eetikoista poiketen Airaksinen ”suhtautuu kyynisen huvittuneesti paatokselliseen moraaliseen idealismiin”.Ilkka Niiniluodon katsaus filosofiaan Suomessa. Teoksessa 2000-luvulla Airaksinen on ollut kiinnostunut muun muassa tekniikan filosofiasta. Akateemisten töidensä lisäksi Airaksinen on kirjoittanut suurelle yleisölle suunnattuja ajankohtaisia yhteiskunnan ja elämän ilmiöitä pohdiskelevaa kirjallisuutta. Aiheina ovat olleet tekniikka, minuus, onnellisuus, vanhuus ja rakkaus. Hän on kuitenkin sanonut asenteensa julkiseen filosofiuteensa olevan ironinen ja että hän väittää milloin mitäkin. == Teoksia == * * * * * * * * * * * * The philosophy of H. P. Lovecraft: The route to horror, 1999. * * * * * * * * * * * * === Yhtenä kirjoittajista === * * * * === Toimittajana === * * * === Lukion oppikirjat === * * (Uudistettu painos julkaistu 1995 nimellä Lukion elämänkatsomustieto: Hyvä yhteiskunta) * * * * * * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Humanismin illat: Mielenrauha, onnellisuus ja elämänhallinta . Luento, Kantti.net 2010 (äänitallenne). * Humanismin illat: Tehokkuus - hyvän elämän ehto vai este? . Luento, Kantti.net 2010 (äänitallenne). * Luokka:Suomalaiset ateistifilosofit Luokka:Suomalaiset filosofit Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Rjazanin alue

Rjazanin alue () on hallinnollinen alue Keski-Venäjällä Itä-Euroopassa, Moskovan alueen kaakkoispuolella. == Maantiede == Rjazanin alue rajoittuu pohjoisessa Vladimirin alueeseen, koillisessa Nižni Novgorodin alueeseen, idässä Mordvaan, kaakossa Penzan alueeseen, etelässä Tambovin ja Lipetskin alueisiin, lännessä Tulan alueeseen sekä luoteessa Moskovan alueeseen. Rjazanin alue sijaitsee Itä-Euroopan tasangon keskiosassa. Alueen pohjoisosa on metsää ja eteläosa lehtimetsää ja metsäistä aroa. Alueen läpi virtaa Oka, jonka lisäksi alueella on 500 järveä. Alueella vallitsee leuto mannerilmasto. Keskilämpötila on tammikuussa -10 °C ja heinäkuussa +20 °C. Vuotuinen keskisademäärä on 500 mm. == Historia == Mongolit valloittivat alueen 1200-luvulla. Rjazanin itsenäinen suuriruhtinaskunta liitettiin Moskovan ruhtinaskuntaan 1521. == Väestö == Rjazanin alueen asukasluku on 1 154 114 (vuoden 2010 väestönlaskenta). Alueen suurimmat kaupungit ovat Rjazan (524 927 as.), Kasimov (33 491 as.) ja Skopin (30 376 as.). Väestöstä asuu kaupungeissa noin 65 %. Aiemman, vuonna 2002 suoritetun väestönlaskennan mukaan suurimmat etniset ryhmät olivat: *venäläiset 1 161 400 *ukrainalaiset 12 700 *mordvalaiset 7 300 *tataarit 5 600 *armenialaiset 4 500 *valkovenäläiset 3 500 *azerit 2 900 *romanit 2 200 *saksalaiset 1 600 *tšuvassit 1 300 *moldovalaiset 1 100 == Hallinto == Rjazanin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Rjazan. Alue on jaettu hallinnollisesti 25 piiriin ja 12 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat aluehallinnon päämies ja alueduuma. == Talous == Alueella on runsaasti kalkkikiveä, turvetta, fosforiittia, kipsiä, hematiittia ja kivihiiltä. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat öljy-, koneenrakennus-, metalli-, rakennusaine-, tekstiili- ja elintarviketeollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, perunaa, vihanneksia, maitoa, lihaa, kananmunia ja villaa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Rinta

Rinta () on vartalon yläosan etupuoli. Nisäkkäillä rinnassa on rintanikamien, rintalastan ja kylkiluiden muodostama rintakehä, joka suojaa rintaonteloa. Rintaontelossa sijaitsevat keuhkot, sydän, ruokatorvi ja keuhkoputket. Rintalastaan kiinnittyvät solisluu ja ylimmät kylkiluut. Rinnan päällä on viuhkamainen suuri rintalihas. Luokka:Ruumiinosat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kaksiaukkoiset perhoset

Kaksiaukkoiset perhosetSuomen lajitietokeskus (viitattu 7.8.2017), aikaisemmin myös aitoperhoset, (Ditrysia) on perhosten luokittelematon taksonominen jako, joka kuuluu erilaissuonisten osalahkoon ja johon kuuluu eri yläheimoja. Siihen kuuluvat lähes kaikki erilaissuonisten yläheimot muutamia pienikokoisia lajeja käsittäviä poikkeuksia lukuun ottamatta.Mikkola, Murtosaari & Nissinen (toim): Perhosten lumo, Tammi 2005 s. 216–217 ISBN 951-31-3317-6 Erotuksena yksiaukkoisista perhosryhmistä, kaksiaukkoisten perhosten naarailla on kaksi sukuaukkoa, toinen parittelua ja toinen munimista varten. Sukuaukkoja yhdistää siementiehyt. Yhdistävänä tekijänä ovat myös takaruumiin kärkiosan tukiliistakkeet eli nk. apodeemit sekä imukärsän sisällä olevan lihaksiston rakenne, joskin imukärsä on osalla lajeista surkastunut tai puuttuu kokonaan. == Yläheimot == Ditrysia sisältää seuraavat 33 yläheimoa, joista 22:n yläheimon lajeja tavataan Suomessa: * Axioidea * Calliduloidea * Copromorphoidea * Galacticoidea * hammaskoimaiset Epermenioidea * Hedyloidea * Hyblaeoidea * Immoidea * jäytäjäkoimaiset Gelechioidea * karvakehrääjämäiset Lasiocampoidea * kehrääjäkoimaiset Yponomeutoidea * kehrääjämäiset Bombycoidea * koimaiset Tineoidea * koisaperhosmaiset Pyraloidea * koverokoimaiset Schreckensteinioidea * kääriäismäiset Tortricoidea * lasisiipismäiset Sesioidea * miinaajakoimaiset Gracillarioidea * Mimallonoidea * mittarimaiset Geometroidea * nirhiäismäiset Thyridoidea * outokoimaiset Urodoidea * paksupäät Hesperioidea * punatäplämäiset Zygaenoidea * puuntuhoojamaiset Cossoidea * päiväperhoset Papilionoidea * Simaethistoidea * sirppisiipismäiset Drepanoidea * sulkaperhosmaiset Pterophoroidea * tuikekoimaiset Choreutoidea * varsikoimaiset DouglasioideaBaptria 1/2014 s. 31 * viuhkaperhosmaiset Alucitoidea * Whalleyanoidea * yökkösmäiset Noctuoidea == Katso myös == *Luettelo Suomen päiväperhosista == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Glossata
Saratovin alue

Saratovin alue () on hallinnollinen alue Venäjällä Itä-Euroopassa. Se rajoittuu pohjoisessa Penzan ja Uljanovskin alueisiin, koillisessa Samaran alueeseen, idässä Orenburgin alueeseen, kaakossa Kazakstaniin, etelässä Volgogradin alueeseen sekä lännessä Voronežin ja Tambovin alueisiin. == Maantiede == Saratovin alueen keskeltä virtaa Volga. Joen itäpuolinen alue kuuluu Itä-Euroopan tasankoon ja länsipuoli Volgan ylänköön. Alueella sijaitsee Saratovin tekojärvi sekä osa Volgogradin tekojärvestä. Alue on pääasiassa aroa, metsää on vain 5,3 % pinta-alasta. == Historia == Saratovin alue kuului Venäjän keisarikunnan aikana Saratovin kuvernementtiin. Saratovin alue muodostettiin 1936 Alisen Volgan maakunnan pohjoisosasta ja sen alaisuuteen kuului myös aluksi Volgan saksalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta. Toisen maailmansodan jälkeen alueeseen liitettiin Volgan Saksalaisten autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan eteläosa, koska Volgan saksalaiset oli karkotettu Siperiaan ja Keski-Aasiaan ja heidän tasavaltansa oli lakkautettu. == Hallinto == Saratovin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Saratov. Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri, hallitus ja alueduuma. Vuonna 2013 kuvernöörinä toimi Vareri Radejev. Alue on jaettu hallinnollisesti 38 piiriin ja 17 kaupunkialueeseen. == Talous == Tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, kemian-, rakennusaine-, puunjalostus-, kevyt-, tekstiili-, ja elintarviketeollisuutta. Lisäksi alueella tuotetaan ja jalostetaan öljyä ja maakaasua. Maataloudessa viljellään viljaa, auringonkukkia ja sokerijuurikasta. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa. == Väestö == Saratovin alueen asukasluku on 2 521 892 (2010). Noin 65 % väestöstä asuu kaupungeissa ja kaupunkimaisissa taajamissa. Vuonna 2010 suurimmat, yli 30 000 asukkaan kaupungit tai kaupunkitaajamat olivat Saratov (837 900 as.), Engels (202 419 as.), Balakovo (199 690 as.), Balašov (82 227 as.), Volsk (66 508 as.), Lugatšev (41 707 as.), Rtištševo (41 289 as.), Privolžski (34 364 as., kaupunkityyppinen taajama), Marks (31 531 as.) ja Petrovsk (31 160 as.). Vuonna 1989 väestöstä oli venäläisiä 85,6 prosenttia, ukrainalaisia 3,8 prosenttia, kazakkeja 2,8 prosenttia ja muita 7,8 prosenttia. Alueella asuneesta runsaasta saksalaisväestöstä ei ole nykyisin jäljellä kuin noin 18 000. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan suurimmat etniset ryhmät olivat: *venäläiset 2 293 100 (85,9 %) *kazakit 78 300 (2,9 %) *ukrainalaiset 67 300 (2,5 %) *tataarit 57 600 (2,2 %) *armenialaiset 25 000 *mordvalaiset 16 500 *azerit 16 400 *tšuvassit 16 000 *valkovenäläiset 12 700 *saksalaiset 12 100 *tšetšeenit 8 500 *lezgit 5 300 *baškiirit 4 000 *marit 4 000 *moldovalaiset 3 800 *juutalaiset 3 400 *romanit 2 700 *korealaiset 2 500 *georgialaiset 2 400 *kurdit 2 300 *uzbekit 2 100 *udmurtit 1 800 *tadžikit 1 500 *avaarit 1 400 *tabasaranit 1 300 *puolalaiset 1 000 === Asukasluvun kehitys === Vuosi Asukasluku 1934 2 908 000 1959 2 167 000 1999 2 719 000 2010 2 521 892 Saratovin alueen rajoja on muuteltu vuosien varrella useasti, mikä vaikuttaa osaltaan asukasluvun kehitykseen. == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
Olankohotus

Olankohotus on lihaskuntoharjoite, joka harjoittaa epäkäslihaksia. Se suoritetaan seisten suorassa ja kädet suorana vartalon molemmin puolin. Liikkeessä kohotetaan olkapäitä niin korkealle kuin mahdollista ja lasketaan ne alas liikuttamatta mitään muuta ruumiinosaa. Käsivartta ei saa taivuttaa kyynärpään kohdalta liikettä suoritettaessa. Liikkeessä voi käyttää vastuksena levytankoa. ja sen voi suorittaa myös smith-laitteessa. Levytangon kanssa suoritettaessa on sama, pidetäänkö tankoa reisien edessä vai takana. Vastuksena toimii myös kaksi käsipainoa tai kahvakuulaa. ==Katso myös== *Lihaskuntoharjoite Luokka:Lihaskuntoharjoitteet
Tambovin alue

Tambovin alue () on hallinnollinen alue Venäjän Keskisessä federaatiopiirissä Itä-Euroopassa. == Maantiede == Tambovin alue rajoittuu pohjoisessa Rjazanin alueeseen, idässä Penzan ja Saratovin alueisiin, etelässä Voronežin alueeseen ja lännessä Lipetskin alueeseen. Tambovin alue kuuluu Okan-Donin tasankoon. == Väestö == Väkiluvun kehitys: * 1 320 000 (1989) * 1 091 994 (2010) Suurimmat kaupungit olivat 2010 väestönlaskennan mukaan Tambov (280 161 as.), Mitšurinsk (98 758 as.), Rasskazovo (45 484 as.), Moršansk (41 556 as.) ja Kotovsk (31 850 as.). == Hallinto == Tambovin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Tambov. Alue on jaettu hallinnollisesti 23 piiriin ja 8 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat aluehallinnon päämies ja alueduuma. == Talous == Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, kemian-, kevyt- ja elintarviketeollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, auringonkukkia, vihanneksia ja karjataloustuotteita. Siellä on myös teollista soitinrakennusta. Tambovista on rautatieyhteys Moskovaan, Saratoviin ja Lipetskin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Tšitan alue

Tšitan alue () on nykyistä Taka-Baikalian aluepiiriä vastannut entinen Venäjän federaation ja Venäjän SFNT:n hallinnollinen alue (liittovaltiosubjekti) Kaakkois-Siperiassa. Alue rajoittui koillisessa Sahaan, idässä Amurin alueeseen ja Kiinaan, etelässä Mongoliaan, lännessä Burjatiaan sekä luoteessa Irkutskin alueeseen. Alueen pinta-ala oli 431 500 neliökilometriä. Tšitan alue perustettiin Neuvostoliitossa vuonna 1937. Maaliskuun 1. päivänä 2008 Tšitan alue yhdistettiin sen sisällä sijainneen ja siihen kuuluneen toisen liittovaltiosubjektin Agan Burjatian autonomisen piirikunnan kanssa. Niistä muodostettiin uusi liittovaltiosubjekti Taka-Baikalian aluepiiri. == Väestö == Tšitan alueen asukasluku vuonna 2002 oli 1 155 346 ja väestötiheys 2,8 as./km². Pääkaupungissa Tšitassa oli 316 643 asukasta. Väestön enemmistö oli venäläisiä. Suurin osa alueen burjaateista asui ja asuu Agan Burjatian piirikunnassa, mutta heitä asuu myös muualla varsinkin Agan Burjatian ja Burjatian välisellä alueella. === Asukasluvun kehitys === Vuosi Asukasluku 1959 1 036 387 1970 1 144 918 1979 1 233 435 1989 1 375 340 2002 1 155 346 == Hallinto == Tšitan alue oli jaettu 31 piirin ja 10 kaupunkialueeseen. Alueeseen kuului myös Agan Burjatian autonominen piirikunta, joka oli kuitenkin myös suoraan yksi Venäjän federaation subjekti. Aluetta johtivat aluehallinnon päämies ja alueduuma. ==Lähteet== Luokka:Venäjän federaation entiset subjektit Luokka:Taka-Baikalian aluepiiri
Smith-laite

thumb|Kyykkyjä laitteella. Smith-laite on kuntosalilaite, jossa levytanko liikkuu ylös ja alas kiskojen varassa. Sillä voidaan suorittaa samoja liikkeitä kuin vapaalla levytangollakin, esimerkiksi jalkakyykky ja penkkipunnerrus. Joidenkin liikkeiden, kuten hauiskäännön suorittamiseen laite ei kuitenkaan sovellu. Smith-laitteen käyttö on aloittelijalle usein helpompaa kuin vapaalla tangolla harjoittelu. Pidemmälle ehtineet voimailijat pitävät kuitenkin usein vapaalla tangolla tehtyjä liikkeitä parempina, sillä ne kehittävät paremmin koordinaatiota, ja niissä tangon liikerata on luonnollisempi. Luokka:Kuntoilulaitteet Luokka:Voimailu
Hauiskääntö

Hauiskääntö on lihaskuntoharjoite, jonka kohdelihas on hauis. Liikkeellä kehitetään seuraavia ominaisuuksia: * kokoa * voimaa * kestävyyttä * erottuvuutta Liikettä voi tehdä seuraavilla välineillä: * käsipaino(illa) * levytangolla * alataljalla * kahvakuulalla == Yleiskuva == Hauiskääntöä voi käytettävästä välineestä riippuen harjoittaa monella tavalla. Liikkeen aikana tarkoituksena on pitää hauislihas jännitettynä ja kyynärpää paikoillaan. Liike on kaareva ja se aloitetaan lantion korkeudelta nostamalla paino rinnan korkeudelle (ks. kuvat) ja lasketaan takaisin aloituspisteeseen. == Ennätykset == LeRoy Walker on tehnyt liikkeessä maailmanennätyksen 114 kg. Aiempi ennätys oli Denis Cyplenkovin 113 kg. == Variaatiot == oikea|pienoiskuva|250px|Hauiskääntö, jossa kyynärpäät pidetään tuettuna hauispenkkiä vasten. Hauiskäännöstä on olemassa monia variaatioita. Joissain liikkeissä on vastaote ja joissain käytetään apuna scott-penkkiä (kuvassa) Normaalisti hauiskääntö tehdään kämmenet ylöspäin käännettynä. Kämmenten kääntäminen toisin päin vaikuttaa myös kyynärvarren lihaksiin. == Katso myös == * Lihaskuntoharjoite == Lähteet == Luokka:Lihaskuntoharjoitteet
Länsi-Kreikka

Länsi-Kreikka () eli Länsi-Kreikan alue (Περιφέρεια Δυτικής Ελλάδας, Periféreia Dytikís Elládas) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Patras. Hallintoalue sijaitsee nimensä mukaisesti läntisessä Kreikassa, ja osa siitä on Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa ja osa manner-Kreikan länsiosassa. Alueen pinta-ala on neliökilometriä ja asukasluku (vuonna 2021). == Alueyksiköt ja kunnat == Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti: Alueyksikkö Kunta Väkiluku (2011) Akhaian alueyksikkö Patras (Pátra) 213 984 Aigiáleia 49 872 Dytikí Achaḯa 25 916 Erýmanthos 8 877 Kalávryta 11 045 Yhteensä: 309 694 Aitolia-Akarnanian alueyksikkö Mesolóngi (Ierá Póli Mesolongíou) 34 416 Agrínio 94 181 Áktio- Vónitsa 17 370 Amfilochía 17 056 Nafpaktía 27 800 Thérmo 8 242 Xirómero 11 737 Yhteensä: 210 802 Eliksen alueyksikkö Pýrgos 47 995 Andravída-Kyllíni 21 581 Andrítsaina-Kréstena 14 109 Archaía Olympía 13 409 Ilída 32 219 Pineiós 21 034 Zacháro 8 953 Yhteensä: 159 300 Yhteensä: 679 796 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Περιφέρεια Δυτικής Ελλάδας. Länsi-Kreikan alueen kotisivu. *
Kavio

Kavio (lat. ungula) on kavioeläinten varpaan kärkeä tupen tavoin ympäröivä paksuseinäinen sarveiskynsi. Hevosen kavio on kovaa ja kimmoisaa sarveisainetta. Kavion näkyvää, tunnotonta ulkokuorta sanotaan sarveiskavioksi. Se suojaa alla olevaa martokaviota samaan tapaan kuin kenkä ihmisen jalkaa. Martokavio kasvattaa sarveisanturaa. Kavion pohja eli sarveisantura on n. 2 cm paksu. Kavion takaosan alla on kimmoisa ja kumimainen säde. Raskaiden kuormien vetäminen, ratsastajan paino, esteiden hyppääminen ja nopea laukka rasittavat kavioita, koska kaviot joutuvat vastaanottamaan suurimmat tärähdykset hevosen liikkuessa. Kovin rasitus kohdistuu kavioon silloin, kun hevonen tukeutuu hypystä alas yhden etujalan varaan. == Kavioiden vaivoja == Kaviokuume on vaikea kaviosairaus, joka johtuu hevosen aineenvaihduntahäiriöstä. Kaviot ovat kuumat ja etujalat voivat olla työnnetty kauas eteen, koska hevonen yrittää siirtää painoa mahdollisimman paljon takajaloille. Kaviokuumetta esiintyy yleensä vain etujaloissa. Sairaus johtuu yleisimmin ruokintavirheestä. Joissakin tapauksissa sairaus voi aiheutua myös kovalla alustalla ratsastamisesta tai jopa kengitysvirheestä. Hoito pitää aloittaa heti oireiden ilmettyä. Sädemätä johtuu useimmiten huonosta hygieniasta, mutta myös huonosta kavionhoidosta ja sädeuurrosten ahtaudesta. Säde haisee pahalle, se on pehmeä ja se voi muuttua tummaksi. Pitkälle edennyt sädemätä voi aiheuttaa ontumista ja se on vaikea parantaa.Hevosen ostotarkastus , Hevoset ja ratsastus 4/2008, s. 31. == Katso myös == * Hevosenkenkä *Kavioeläimet *Sorkka *Sorkkaeläimet ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Nisäkkäiden anatomia Luokka:Raajat Luokka:Kavioeläimet
Leveä selkälihas

Leveä selkälihas () on suuri selän pinnallinen lihas. Sen tehtävä on olkavarren lähentäminen ja laskeminen vartaloon nähden sekä olkanivelen sisäkierto. Leveä selkälihas lähtee lannerangan ja alimpien rintarangan (Th7-L5) nikamien okahaarakkeista (), ristiluusta (), suoliluun harjasta () sekä alimmista kylkiluista () ja kiinnittyy olkaluun yläosaan (Crista tuberculi minoris). Leveää selkälihasta hermottaa N. thoracodorsalis (C6-C8). Kuntosalilla leveää selkälihasta voi harjoittaa esimerkiksi kulmasoudulla, leuanvedolla sekä erilaisilla taljaliikkeillä. Kehonrakentajien usein tavoittelema V:n muotoinen vartalo perustuu juuri leveiden selkälihasten kasvattamiseen. ==Aiheesta muualla== Luokka:Lihakset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Selkä
Ellesmerensaari

Ellesmerensaari []CD-Facta (2005). Ellesmerensaari. WSOY (, ) on Kanadan arktisten saarten pohjoisin saari, jonka Smithinsalmi ja Kennedyn kanaali erottavat saaren itäpuolella sijaitsevasta Grönlannista. Pinta-alaltaan (196 235 km2) se on maailman kymmenenneksi suurin ja Kanadan kolmanneksi suurin saari. Vuonna 2001 saarella asui 168 ihmistä. Saaren kolme asutuskeskusta ovat Alert, Eureka ja Grise Fiord. Saaren löysi englantilainen William Baffin vuonna 1616. Ellesmerensaarella elää jonkin verran myskihärkiä ja suhteellisen pienikokoisia Pearynmaan peuroja. Ellesmerensaaren luoteisosan jäättömällä alueella on Lake Hazen, joka on yksi Arktiksen suurimmista järvistä. Lake Hazenin lähistö on ympäristöä lämpimämpiHAZEN LAKE ja pääosa Ellesmerensaaren luoteisosan kasvillisuudesta ja eläimistöstä on keskittynyt tämän ”arktisen keitaan” lähistöille. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Nunavutin saaret Luokka:Kanadan arktiset saaret Luokka:Baffininlahti Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Selkälihas

Selkälihakset ovat varsin voimakkaita lihaksia, joiden päätehtävänä on vartalon pitäminen pystyssä ja selkärangan suojaaminen iskuilta. Selkälihaksia on ihmisellä useita: suurimpia selkälihaksista ovat selän ojentajat, leveät selkälihakset sekä epäkäslihakset. Muiden lihasryhmien tavoin myös selkälihakset tarvitsevat harjoittelua, sillä vahvuudestaan huolimatta selkälihaksetkin voivat vahingoittua vääränlaisen kuormituksen tai huonon kuntonsa vuoksi täysin arkipäiväisessäkin tilanteessa. Selkälihasten harjoittaminen ehkäisee tehokkaasti muun muassa selkävaivoja, ja varsinkin skolioosia sairastaville selkälihakset ovat erityisen tärkeitä selkärangan tukemisen vuoksi. Lihasharjoitteluista johtuvat selkäkivut johtuvat useimmiten liian äkkinäisistä liikkeistä tai liian laajoista liikeradoista. Selkälihakset voidaan jakaa pituutensa mukaan pitkiin, keskipitkiin ja lyhyisiin selkälihaksiin. == Selkää vahvistavia harjoituksia == Yläselän lihaksia harjoittaessa liikkeet ovat usein joko vartaloon nähden vaakatasossa suoritettuja (alatalja, kulmasoutu) taikka silkkoja ylhäältä tehtyjä vetoja (ylätalja, leuanveto). Vaakavedoissa pääosassa ovat lapaluiden välissä olevat epäkäslihakset, kun taas ylhäältä vedoissa keskitytään käsien lähentämiseen vartaloa kohti eli leveä selkälihas on silloin pääosassa. Alaselän lihakset eli selän ojentajat vahvistuvat, kun ne pitävät keskivartaloa suorana esimerkiksi maastavedossa, kun taas aktiivisesti niitä voi treenata tekemällä vaikkapa selänojennusta. ==Aiheesta muualla== Linkkejä selkälihaksien harjoittamiseen liittyen: *http://www.tuuli.net/kunto- ohjelmat/fitness_school_selka.htm, sisältää erilaisia lihasliikkeitä *http://www.tuuli.net/kunto-ohjelmat/lihaskunto_selkalihakset.htm, sisältää erilaisia lihasliikkeitä Luokka: Lihakset Luokka:Selkä
Selän ojentajalihas

Selän ojentajat () ovat suuret selkälihakset, jotka alkavat lantiosta ja päättyvät kallonpohjaan. Erector spinae-lihakset koostuvat itse asiassa useista lihaksista ja jänteistä. Ne kulkevat parillisina selkärangan vieressä. Erector spinaeta peittää rintarangan ja lantion alueella thoracolumbaalinen sidekudoskalvo. Kaulan alueella vastaavasti lihasta peittää niskaside, nuchal ligament. Kuntosalilla niitä voi harjoittaa esimerkiksi maastavedolla ja selänojennuksella. Koska rasitus esimerkiksi selänojennuksessa kohdistuu selän ojentajien alaosaan, kutsutaan selän ojentajia usein alaseläksi. == Aiheesta muualla == Luokka:Lihakset Luokka:Selkä
Victoriansaari

Victoriansaari on Kanadalle kuuluva arktinen saari. Se on pinta-alaltaan 217 291 km². Victoriansaari on maailman kahdeksanneksi suurin saari ja samalla Kanadan toiseksi suurin saari. Saarella asui 1707 ihmistä (2001). Saaren isoin asutuskeskus on Cambridge Bay saaren kaakkoisosassa. Saaren eteläosassa on kuparimalmia, jota inuiitit ovat hyödyntäneet. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kanadan arktiset saaret Luokka:Nunavutin saaret Luokka:Luoteisterritorioiden saaret Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Aino Acktén huvila

Aino Acktén huvila on Helsingin Laajasalossa Tullisaaren osa-alueella sijaitseva historiallinen huvilarakennus, joka toimii nykyisin kaupungin omistamana kulttuuritilana. Huvila oli alun perin nimeltään Villa Lindfors, ja se on yksi kolmesta huvilasta, jotka Theodor Decker suunnitteli kauppaneuvos Henrik Borgströmin jälkikasvua varten (huviloista kaksi on säilynyt). Vuonna 1877 valmistunut kaksikerroksinen ja koristeelliseen uusrenessanssityyliin rakennettu puuhuvila sijaitsee Tullisaarenpuistossa. Siinä on käytetty pystyhirsirakennetta. Maailmankuulu suomalainen sopraano Aino Ackté osti huvilan kesäasunnokseen vuonna 1904 ja käytti sitä kuolemaansa saakka eli vuoteen 1944. Helsingin kaupunki sai sen omistukseensa vuonna 1929 ja entisöi sen vuosina 1986–1987 alkuperäisasuunsa. 2000-luvun alussa rakennuksessa korjattiin muun muassa julkisivuja ja ikkunoita. Acktélla oli huvila myös Heinävedellä Etelä-Savossa lähellä Koukunpolven kuuluisaa Heinäveden reitin kansallismaisemaan kuuluvaa jyrkkää vesitien käännöstä. == Vesivahinko ja remontti== Huvilaa vuokrattiin toukokuusta lokakuun loppuun pienimuotoisiin konsertteihin ja kulttuuritapahtumiin, kokouksiin, seminaareihin ja yksityistilaisuuksiin sekä musiikin harjoittelu- ja opetuskäyttöön,Huvilan esittely kunnes rakennuksessa havaittiin laaja vesivahinko vuonna 2011, Vaurioita ei korjattu, ja rakennus kärsii niin vakavista homevaurioista, ettei sitä voida käyttää. Kesällä 2020 kaupunki esitti huvilan myyntiä, mutta esitys peruttiin saman tien. Kesäkuussa 2021 kaupunki päätti myöntää rakennuksen korjaamiseen 2,5 miljoonaa euroa. Korkeat korjauskustannukset johtuvat osaksi siitä, että kaupunki oli tehnyt aikaisemmissa korjauksissaan virheitä, muun muassa heikentänyt ilmastointia, ja tämä oli johtanut laajoihin kosteusvaurioihin. Huvila korjataan vuosina 2023–2024. Urakkaan on varattu 2,5 miljoonaa euroa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Aino Acktén huvila. Helsingin kaupungin kulttuuriasiainkeskus. Luokka:Helsingin huvilat ja villat Luokka:Laajasalo Luokka:Theodor Deckerin suunnittelemat rakennukset Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Helsingin suojellut rakennukset
Vatsalihasliike

Vatsalihasliikkeistä on olemassa useita erilaisia muunnelmia. Istumaannousuissa nostetaan alustasta alaselkä, mutta rutistuksissa pelkästään yläselkä. Rutistusten etu on siinä, että ne eristävät vatsalihakset, eivätkä rasita lonkankoukistajia. Sekä istumaannousut että rutistukset rasittavat suoria vatsalihaksia, mutta tekemällä ne kiertäen saadaan rasitettua myös vinoja vatsalihaksia. Tämän lisäksi vinoja vatsalihaksia voi harjoittaa esimerkiksi sivutaivutuksilla. Haluttaessa kohdistaa rasitus suoran vatsalihaksen alaosaan, voidaan tehdä erilaisia jalkojennostoja. ==Vatsalihaspito== Staattiset vatsalihaspidot kohdistuvat vatsalihasten syvimpiin osiin. Kun "syviä vatsalihaksia" harjoitetaan, saa vatsa enemmän ryhdikkyyttä, jolloin sen roikkuminen saattaa vähentyä. Eräs hyvä vatsalihaspito suoritetaan pysyttelemällä ikään kuin punnerrusasennossa: noustaan kyynärpäiden sekä varpaankärkien varaan niin, ettei mikään muu osa ruumiista kosketa lattiaa, ja yritetään pysyä asennossa mahdollisimman kauan. Luokka:Lihaskuntoharjoitteet
Pohjois-Egean saaret

Pohjois-Egean saaret () eli Pohjois-Egean saarten alue (Περιφέρεια Βορείου Αιγαίου, Periféreia Voreíou Aigaíou) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Mytilíni. Hallintoalue käsittää nimensä mukaisesti joukon saaria Egeanmeren pohjoisosassa. Siihen kuuluvat muun muassa Pohjoisen Egean saarten saariryhmän suurimmat saaret Lesbos, Chíos, Sámos ja Límnos. Saariryhmän saarista kaikki, kuten Thásos ja Samothráki, eivät kuitenkaan kuulu hallintoalueeseen. Alueen pinta-ala on neliökilometriä ja asukasluku (vuonna 2021). == Alueyksiköt ja kunnat == Vuoden 2019 Kleisthenes I -suunnitelmasta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti (väkiluvut perustuvat vuoden 2011 väestönlaskentaan, jolloin kuntia oli 9 nykyisen 11 sijasta): Alueyksikkö Kunta Väkiluku (2011) Lesboksen alueyksikkö Länsi-Lesbos (Dytikí Lésvos) 28 564 Mytilíni 57 872 Yhteensä: 86 436 Chíoksen alueyksikkö Chíos 51 390 Oinoússes 826 Psará 458 Yhteensä: 52 674 Ikarían alueyksikkö Ikaría 8 423 Foúrnoi Korseón 1 459 Yhteensä: 9 882 Límnoksen alueyksikkö Límnos 16 992 Ágios Efstrátios 270 Yhteensä: 17 262 Sámoksen alueyksikkö Anatolikí Sámos 20 513 Dytikí Sámos 12 464 Yhteensä: 32 977 Yhteensä: 199 231 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Περιφέρεια Βορείου Αιγαίου. Pohjois-Egean saarten alueen kotisivu. *
Etelä-Egean saaret

Etelä-Egean saaret () eli Etelä-Egean saarten alue (Περιφέρεια Νοτίου Αιγαίου, Periféreia Notíou Aigaíou) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ermoúpoli. Hallintoalue käsittää nimensä mukaisesti joukon saaria Egeanmeren eteläosassa, ja se koostuu Kykladien ja Dodekanesian saarista. Alueen pinta- ala on neliökilometriä ja asukasluku (vuonna 2021). == Alueyksiköt ja kunnat == Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti: Alueyksikkö Kunta Väkiluku (2011) Sýroksen alueyksikkö Sýros-Ermoúpoli 21 507 Yhteensä: 21 507 Ándroksen alueyksikkö Ándros 9 221 Yhteensä: 9 221 Kálymnoksen alueyksikkö Kálymnos 16 179 Agathonísi 185 Astypálaia 1 334 Leipsoí 790 Léros 7 917 Pátmos 3 047 Yhteensä: 29 452 Kárpathos-Kásoksen alueyksikkö Kárpathos 6 226 Kásos 1 084 Yhteensä: 7 310 Kéa-Kýthnoksen alueyksikkö Kéa 2 455 Kýthnos 1 456 Yhteensä: 3 911 Kosin alueyksikkö Kos 33 388 Nísyros 1 008 Yhteensä: 34 396 Míloksen alueyksikkö Mílos 4 977 Kímolos 910 Sérifos 1 420 Sífnos 2 625 Yhteensä: 9 932 Mýkonoksen alueyksikkö Mýkonos 10 134 Yhteensä: 10 134 Náxoksen alueyksikkö Náxos ja Pienet Kykladit 18 864 Amorgós 1 973 Yhteensä: 20 837 Pároksen alueyksikkö Páros 13 715 Antíparos 1 211 Yhteensä: 14 926 Ródoksen alueyksikkö Ródos 115 490 Chálki 478 Megísti (Kastellórizo) 492 Sými 2 590 Tílos 780 Yhteensä: 119 830 Thíran alueyksikkö Thíra 15 550 Anáfi 271 Folégandros 765 Íos 2 024 Síkinos 273 Yhteensä: 18 883 Tínoksen alueyksikkö Tínos 8 636 Yhteensä: 8 636 Yhteensä: 308 975 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Περιφέρεια Νοτίου Αιγαίου. Etelä-Egean saarten alueen kotisivu. *
Itä-Makedonia ja Traakia

Itä-Makedonia ja Traakia () eli Itä-Makedonian ja Traakian alue (Περιφέρεια Ανατολικής Μακεδονίας και Θράκης, Periféreia Anatolikís Makedonías kai Thrákis) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Komotiní. Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian itäiset osat sekä kreikkalainen Traakia (Länsi-Traakia). Sen pinta-ala on neliökilometriä ja asukasluku (vuonna 2021). == Alueyksiköt ja kunnat == Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti: Alueyksikkö Kunta Väkiluku (2011) Rodópin alueyksikkö Komotiní 66 919 Arrianá 16 577 Íasmos 13 810 Maróneia-Sápes 14 733 Yhteensä: 112 039 Dráman alueyksikkö Dráma 58 944 Doxáto 14 516 Káto Nevrokópi 7 860 Paranésti 3 901 Prosotsáni 13 066 Yhteensä: 98 287 Évroksen alueyksikkö Alexandroúpoli 72 959 Didymóteicho 19 493 Orestiáda 37 695 Samothráki 2 859 Souflí 14 941 Yhteensä: 147 947 Kaválan alueyksikkö Kavála 70 501 Néstos 22 331 Pangaío 32 085 Yhteensä: 124 917 Thásoksen alueyksikkö Thásos 13 770 Yhteensä: 13 770 Xánthin alueyksikkö Xánthi 65 133 Ávdira 19 005 Mýki 15 540 Tópeiros 11 544 Yhteensä: 111 222 Yhteensä: 608 182 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Περιφέρεια Ανατολικής Μακεδονίας και Θράκης. Itä-Makedonian ja Traakian alueen kotisivu. *
Länsi-Makedonia

Länsi-Makedonia () eli Länsi-Makedonian alue (Περιφέρεια Δυτικής Μακεδονίας, Periféreia Dytikís Makedonías) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Epeiroksen ja Länsi-Makedonian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Kozáni. Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian läntiset osat. Sen pinta-ala on neliökilometriä ja asukasluku (vuonna 2021). Lännessä alue rajautuu Albaniaan ja Epeirokseen, etelässä Thessaliaan ja idässä Keski-Makedoniaan. Pohjoispuolella sijaitsee Pohjois-Makedonia. == Alueyksiköt ja kunnat == Vuoden 2019 Kleisthenes I -suunnitelmasta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti (väkiluvut perustuvat vuoden 2011 väestönlaskentaan, jolloin kuntia oli 12 nykyisen 13 sijasta): Alueyksikkö Kunta Väkiluku (2011) Kozánin alueyksikkö Kozáni 71 388 Eordaía 45 592 Sérvia 11 382 Velventós 3 448 Vóio 18 386 Yhteensä: 150 196 Flórinan alueyksikkö Flórina 32 881 Amýntaio 16 973 Préspes 1 560 Yhteensä: 51 414 Grevenán alueyksikkö Grevená 25 905 Deskáti 5 852 Yhteensä: 31 757 Kastorián alueyksikkö Kastoriá 35 874 Nestório 2 646 Orestída 11 802 Yhteensä: 50 322 Yhteensä: 283 689 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Περιφέρεια Δυτικής Μακεδονίας. Länsi-Makedonian alueen kotisivu. *
Peräsuoli

Peräsuoli () on paksusuolen loppuosa, jonka kautta uloste ja ilma poistuvat peräaukosta. Ihmisellä peräsuoli on noin 12–15 cm pitkä ja se alkaa paksusuolen loppuosan, sigmasuolen, jälkeen. == Peräsuolen toiminta == Yleensä peräsuoli on tyhjä, mutta se täyttyy ulostemassasta paksusuolen peristaltiikan seurauksena. Peräsuoleen saapuva suolen sisältö aiheuttaa ärsytystä peräsuolen seinämän reseptoreihin, jotka reagoivat venytykseen. Reseptoreista lähtee viesti venytyksestä selkäytimen ulostamiskeskukseen, josta aiheutuu ulostamisrefleksi. == Muu käyttö == Peräsuolta käytetään toisinaan kehon sisäiseen salakuljetukseen ja seksuaalisessa tarkoituksessa. Tätä kutsutaan anaaliseksiksi. Peräsuolen kautta pystytään annostelemaan lääkkeitä, erityinen lääkemuoto on peräsuolessa liukeneva suppositorio. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Lantio-ontelon elimet Luokka:Suolisto Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Keski-Kreikka

Keski-Kreikka () eli Keski-Kreikan alue (Περιφέρεια Στερεάς Ελλάδας, Periféreia Stereás Elládas) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Thessalian ja Keski-Kreikan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Lamía. Hallintoalue sijaitsee nimensä mukaisesti keskisessä Manner-Kreikassa, Länsi-Kreikan ja Attikan välissä sekä Thessalian eteläpuolella. Sen pinta-ala on neliökilometriä ja asukasluku (vuonna 2021). == Alueyksiköt ja kunnat == Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti: Alueyksikkö Kunta Väkiluku (2011) Fthiotiin alueyksikkö Lamía 75 315 Amfíkleia-Eláteia 10 922 Domokós 11 495 Kaména Voúrla 12 090 Lokroí 19 623 Makrakómi 16 036 Stylída 12 750 Yhteensä: 158 231 Boiotian alueyksikkö Livadeiá 31 315 Alíartos-Thespiés 10 887 Dístomo-Aráchova-Antíkyra 8 188 Orchomenós 11 621 Tanágra 19 432 Thíva 36 477 Yhteensä: 117 920 Euboian alueyksikkö Chalkída 102 223 Dírfys-Messapía 18 800 Erétria 13 053 Istiaía- Aidipsós 21 083 Kárystos 12 180 Kými-Alivéri 28 437 Mantoúdi-Límni-Agía Ánna 12 045 Skýros 2 994 Yhteensä: 210 815 Evrytanían alueyksikkö Karpenísi 13 105 Ágrafa 6 976 Yhteensä: 20 081 Fokiin alueyksikkö Delfoí 26 716 Dorída 13 627 Yhteensä: 40 343 Yhteensä: 547 390 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Περιφέρεια Στερεάς Ελλάδας. Keski-Kreikan alueen kotisivu. *
Matka

Matka voi viitata seuraaviin asioihin: *pituus, fysiikan perussuure *välimatka eli etäisyys, kahden kohteen välinen matka *matkailu eli turismi, ihmisten matkustaminen pois asuinalueiltaan mihin tahansa matkailukohteeseen *Matka, Anastasia Lapsuin ja Markku Lehmuskallion ohjaama elokuva vuodelta 2007 *Matka, Paula Koivuniemen albumi vuodelta 2012 *Matka (), Alois Hában ooppera vuodelta 1931 *matka, intialainen jäähdyttävä saviastia.
Keski-Makedonia

Keski-Makedonia () eli Keski-Makedonian alue (Περιφέρεια Κεντρικής Μακεδονίας, Periféreia Kentrikís Makedonías) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Thessaloniki. Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian keskiset osat. Sen pinta-ala on neliökilometriä ja asukasluku (vuonna 2021). Lännessä alue rajautuu Länsi-Makedoniaan, etelässä Thessaliaan ja Egeanmereen, idässä Itä-Makedoniaan ja pohjoisessa Pohjois-Makedoniaan ja Bulgariaan. == Alueyksiköt ja kunnat == Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti: Alueyksikkö Kunta Väkiluku (2011) Thessaloníkin alueyksikkö Thessaloniki 325 182 Ampelókipoi-Meneméni 52 127 Chalkidóna 33 673 Délta 45 839 Kalamariá 91 279 Kordelió-Évosmos 101 753 Lagkadás 41 103 Neápoli-Sykiés 84 741 Oraiókastro 38 317 Pávlos Melás 99 245 Pylaía-Chortiátis 70 110 Thermaïkós 50 264 Thérmi 53 201 Vólvi 23 478 Yhteensä: 1 110 312 Chalkidikín alueyksikkö Polýgyros 22 048 Aristotélis 18 294 Kassándra 16 672 Néa Propontída 36 500 Sithonía 12 394 Yhteensä: 105 908 Imathían alueyksikkö Véroia 66 547 Alexándreia 41 570 Náousa 32 494 Yhteensä: 140 611 Kilkíksen alueyksikkö Kilkís 51 926 Paionía 28 493 Yhteensä: 80 419 Péllan alueyksikkö Édessa 28 814 Almopía 27 556 Pélla 63 122 Skýdra 20 188 Yhteensä: 139 680 Pierian alueyksikkö Kateríni 85 851 Dío-Ólympos 25 668 Pýdna-Kolindrós 15 179 Yhteensä: 126 698 Sérresin alueyksikkö Sérres 76 817 Amfípoli 9 182 Emmanouíl Pappás 14 664 Irákleia 21 145 Néa Zíchni 12 397 Sintikí 22 195 Visaltía 20 030 Yhteensä: 176 430 Yhteensä: 1 880 058 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Περιφέρεια Κεντρικής Μακεδονίας. Keski-Makedonian alueen kotisivu. *
Ominaisabsorptionopeus

Ominaisabsorptionopeus (, SAR) on suure, joka kertoo miten paljon energiaa radiotaajuisesta sähkömagneettisesta kentästä absorboituu ihmiskehon kudoksiin esimerkiksi käytettäessä matkapuhelinta, oleskeltaessa radiolähettimen läheisyydessä tai magneettikuvaustutkimuksen aikana. Yhdysvaltain Federal Communications Commission on asettanut yhdellä kudosgrammalla mitattuna rajaksi 1,6 W/kg, jota Yhdysvalloissa myytävien matkapuhelinten SAR-arvo ei saa ylittää. EU:ssa sama raja on 2,0 W/kg mitattuna 10 grammalla kudosta. Matkapuhelimet lähettävät ja vastaanottavat radioaaltoja eli sähkömagneettista säteilyä. Pitkän aikavälin seuraamuksista altistuttaessa sähkömagneettiselle säteilylle ei ole toistaiseksi varmaa tietoa. On olemassa sekä tutkimuksia, jotka yhdistävät matkapuhelimen käytön syöpään, että tutkimuksia, joiden tulokset kyseenalaistavat nämä tutkimukset. ==Säteilyturvakeskuksen suositukset== Sähkömagneettiselta säteilyltä suojautumiseen pätee samat periaatteet kuin muultakin säteilyltä suojautumiseen. Säteilyturvakeskus toteaa, että suurin sähkömagneettisen säteilyn altistus on kännykän käyttäjillä. Siksi kännykänkäyttäjien on hyvä tietää seuraavat asiat jos haluaa vähentää omaa tai läheistensä altistumistahttp://www.stuk.fi/julkaisut_maaraykset/kirjasarja/fi_FI/kirjasarja6/_files/78165517107200071/default/6_9.pdf STUK: Säteilylähteet ja altistuminen] : * Matkapuhelinten valmistajat ilmoittavat SAR-arvon puhelimien teknisten tietojen mukana. SAR-arvoja voi vertailla Säteilyturvakeskuksen sivuilla. * Päähän kohdistuva säteily vähenee pieneen osaan käyttämällä handsfree-laitetta. * Vanhempia suositellaan varmuuden vuoksi rajoittamaan lastensa matkapuhelimen puhekäyttöä. Tekstiviestiä lähetettäessä altistuminen on minimaalista. * Pienikin väli puhelimen ja kehon välillä, esimerkiksi vyökotelo, vähentää altistumista. * Tatuoitu tai meikattu iho kännykkää vasten saattaa aiheuttaa yliherkkyysreaktion. * Heikossa tukiaseman kentässä samoin kuin muodostaessaan yhteyttä matkapuhelin voi säteillä sata kertaa voimakkaammin kuin hyvässä kentässä. * Niin sanotuista kännykkäsuojista ei ole suurta hyötyä, sillä matkapuhelin nostaa tehoa, kun yhteys tukiasemaan heikkenee suojan takia.http://www.stuk.fi/sateilytietoa/sateilyn_terveysvaikutukset/matkapuhelin_terveysvaikutus/fi_FI/matkapuhelimet/Matkapuhelimien säteilyn vaikutukset == Katso myös == *Ekvivalenttiannos == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Sosiaali- ja terveysministeriön asetus ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta *Nokian mallikohtaiset SAR-tiedot *Antennessa SAR measurement bench *Säteilyturvakeskus *Matkapuhelinten säteilyn mittaukset Luokka:Matkapuhelimet Luokka:Radiotekniikka Luokka:Suureet
81

== Tapahtumia == * Domitianus tuli keisariksi. * Kristittyjen vainojen toisen allon katsotaan alkaneen keisari Domitianuksen aikana vuosina 81–96. == Syntyneitä == == Kuolleita == * 13. syyskuuta: Titus, Rooman keisari
82

== Tapahtumia == * Domitianus muodosti Legio I Minervian. == Syntyneitä == == Kuolleita ==
83

== Tapahtumia == *Domitianus saavutti voiton germaaniheimoista mahdollistaen alueen linnoittamisen *Roomassa orjien kastraatio kiellettiin *Mons Graupiuksen taistelu Skotlannissa == Syntyneitä == == Kuolleita ==
84

== Tapahtumia == * roomalaiset aloittavat Reinin ja Tonavan linnoitustyöt * Domitianus nostaa sotilaiden palkkoja == Syntyneitä == * == Kuolleita == *
85

== Tapahtumia == * levottomuudet Daakiassa alkavat * Domitianus nimittää itsensä elinikäiseksi kensoriksi == Syntyneitä == * Klaudios Ptolemaios (arvioitu vuosi) == Kuolleita ==
86

== Tapahtumia == *Tuleva keisari Trajanus aloittaa sotilaskampanjan Germaniassa *Cornelius Fuscuksen joukot kärsivät tappion Daakiassa Tapaen taistelussa == Syntyneitä == *Antoninus Pius == Kuolleita ==
87

== Tapahtumia == *Tapaen taistelu, daakialaiset kukistavat Cornelius Fuscuksen johtaman roomalaisarmeijan. Fuscus saa surmansa taistelussa. *Decebalus Daakian kuninkaaksi *Hunnien toinen valtakunta tuhoutuu. == Syntyneitä == == Kuolleita == == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
88

== Tapahtumia == *Tapaen taistelu, Tettius Julianus voittaa daakialaiset Tapaessa, mutta ei pysty hyödyntämään menestystään ja roomalaiset joutuvat palaamaan takaisin Tonavan eteläpuolelle. * Anacletuksen virkakausi paavina päättyi == Syntyneitä == == Kuolleita == *Valerius Flaccus, runoilija (arvioitu vuosi) == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
89

== Tapahtumia == *Tammikuu: Germania Superiorin maaherra Lucius Antonius Saturninus aloittaa kapinan Rooman keisari Domitianusta vastaan yrittäen anastaa vallan. Saturninus ei kuitenkaan pysty saamaan Legio VIII Augustaa ja XI Claudiaa puolelleen ja Domitianus pystyy organisoimaan vastahyökkäyksen etelästä Marcus Ulpius Trajanuksen johdolla. Kuukauden loppuun mennessä Saturninuksen kapina kukistetaan täysin. * Legio XIII Gemina siirretään Daakiaan. *Domitianus viettää triumfin daakialaisista ja germaaneista saadun voiton kunniaksi. == Syntyneitä == == Kuolleita == == Lähteet == == Aiheesta muualla ==
Energija (raketti)

Energija () kantoraketti oli Neuvostoliiton suurin kantoraketti. Sen suunnitteli TsAGI-tutkimuskeskus osana Buran-sukkulaohjelmaa. Raketti oli Buran-sukkulan laukaisuväline. Sen nostokyky matalalle kiertoradalle oli 98 000 kg eli jonkin verran vähemmän kuin NASAn kuulennoilla käytetyllä Saturn V -raketilla. Suunnitteilla oli myös järeämpiä malleja, joiden nostokyky olisi ollut jopa 175 000 kg eli selvästi enemmän kuin Saturn V:llä. ==Sotilaspoliittinen kehityshistoria== Ensimmäinen testilaukaisu tehtiin 15. toukokuuta 1987, jolloin hyötykuormana oli sotilaallinen Poljus-satelliitti. Laukaisu onnistui, mutta satelliitin asennonsäätöjärjestelmä ei toiminut. Toinen Energija-raketin laukaisu vei avaruuteen miehittämättömän Buran- sukkulan 15. marraskuuta 1988. Energija ja Buran olivat Neuvostoliiton avaruustoiminnan ylikuumenemisen aikaa. Se oli Neuvostoliiton kallein avaruushanke aikana, jolloin Gorbatsovin Neuvostoliitto pohti myös miehitettyjä lentoja Marsiin ym. huolimatta Neuvostoliiton taloudellisista ongelmista. Buran oli kansainvälisessä politiikassa vastatoimi Yhdysvaltain avaruussukkulalle, joka kehityksenä alussa Nixonin presidenttikaudella ja Reaganin kaudella oli kaavailtu sotilaalliseksikin alukseksi. Energija/Buran- järjestelmän suunnittelu alkoi vuonna 1976. Energijan ydin perustui yhteen päämoottoriin ja apumoottoreihin kuten myöhempi Euroopan avaruusjärjestön Ariane 5 -kantoraketti. ESA pohti Hermes-sukkulansa laukaisua Ariane 5:n avulla, mutta organisaation resurssit eivät riittäneet projektin viemiseen edes prototyyppivaiheeseen. Neuvostoliiton vakoilijat jäivät kiinni 1987 Ariane 5:n suunnittelutietojen hankkimisesta, vaikka oma isompi kantoraketti oli jo valmis. Energijan nesteajoaineella (kerosiini ja nestehappi) toimivat booster-moottorit (RD-170) ovat käytössä Zenit-kantoraketissa. RD.170-moottorin heikompi versio RD-180 on käytössä Lockheed Martin -yhtiön Atlas V -kantoraketissa. Energija-kantorakettia ei ole pyritty myymään mihinkään muuhun käyttöön koelentojen jälkeen. Energijan valmistaja S.P. Korolev Rocket and Space Corporation Energia -yhtiö on edelleen yksi maailman suurimmista avaruusalan yhtiöistä. ==Aiheesta muualla== * Encyclopedia Astronautica: Energia (http://www.astronautix.com/lvs/energia.htm) * Energia- yhtiön sivusto (http://www.energia.ru/english/energia/launchers/vehicle_energia.html ) * buran-energia.com (http://www.buran-energia.com/energia/energia-desc.php) * K26 Energia-sivu (http://k26.com/buran/index.html ) Luokka:Kantoraketit
Keskonen

Keskonen on vastasyntyneeseen lapseen liittyvä ilmaisu, jolla viitataan raskauden ennenaikaiseen keskeytymiseen. Arkkiatri Arvo Ylppö keksi sanan ja määritteli keskoseksi alle 2 500 gramman painoisen vastasyntyneen.Luento. Kari Raivio: Syntymän ihme, 24.11.2010, Biomedicum Helsinki. Nykyisin keskosuus määritellään yleensä raskausviikkojen ja/tai sikiön painon mukaan. Keskosuudesta on kyse, jos lapsi syntyy raskausviikkojen 22 ja 37 välillä. Normaali raskaus kestää 40 viikkoa, mutta raskaus katsotaan täysiaikaiseksi aina viikosta 37 alkaen ja virallisesti yliaikaiseksi vasta raskausviikon 42 täytyttyä. 95 % synnytyksistä alkaa ajallaan. Jos lapsi syntyy ennen 22. raskausviikon päättymistä, käytetään termiä ”keskenmeno” ja sen jälkeen termiä ”ennenaikainen synnytys”. Alle 1 500 gramman painoisena syntynyttä lasta kutsutaan joskus tieteellisissäkin yhteyksissä pikkukeskoseksi. Lähes 600 vauvaa vuodessa eli noin 1 % kaikista vastasyntyneistä Suomessa syntyy hyvin ennenaikaisena ennen 32 raskausviikon ikää tai hyvin pienipainoisena, alle 1 500 gramman painoisena. Suomalaisista vastasyntyneistä alle 2 500 gramman painoisina syntyy noin 4 %. == Keskosena syntyneen elinmahdollisuudet == Nykyään suurin osa keskosina syntyneistä lapsista selviää ilman merkittäviä terveydellisiä ongelmia. Keskosina syntyneiden lasten elintoimintojen säätely on kuitenkin vielä puutteellista, ja he ovatkin usein aneemisia ja herkkiä sairastumaan. Näin ollen keskoslapset tarvitsevat erityishoitoa keskoskaapiksi (myös keskoskehto) kutsutussa erikoislaitteistolla varustetussa laatikossa. Keskoskaapin kosteutta, lämpötilaa ja happipitoisuutta voidaan säädellä tarkoin. Suurin ja yleisin ongelma on kuitenkin keskosvauvojen keuhkot, jotka eivät ole yleensä ehtineet kehittyä kunnolla lyhyen sikiökauden aikana. Raskausviikolla 26 kehittyvät surfaktanttisolut ovat tärkeässä osassa keuhkojen toimintaa, sillä ne ylläpitävät keuhkorakkuloissa nestejännitystä ja täten estävät niitä painumasta kasaan. Ennen raskausviikkoa 26 syntyneille keskosille annetaankin lapsivedestä eristettyä surfaktanttia suihkeena tai muutoin annosteltuina keuhkoihin. == Perhekeskeinen työtapa keskosten kanssa == Perhekeskeisen työtavan muotoja ovat muun muassa vanhempien läsnäolon rajoitusten purkaminen, perhehuonemalli ja kenguruhoito (TYKS:ssa jo vuonna 1986). Tämän työtavan on todettu muun muassa vähentävän sairaalahoidon tarvetta ja synnytyksen jälkeistä masennusta. TYKS:ssa on kehitetty Vanhemmat vahvasti mukaan -malli tämän työtavan vahvistamiseksi kentällä. ==Katso myös== *Perinataalikuolema == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Keskosvanhempien yhdistys. * Early relationship between very preterm infant and mother: The role of infant, maternal and dyadic factors . * Keskosesta aikuiseksi. Luokka:Obstetriikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit