EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Achilles Christides

Achilles Kyriako Christides (, 21. marraskuuta 1863 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta – 18. lokakuuta 1923 Helsinki, Suomi) oli kreikkalaissyntyinen liikemies, joka asettui Suomeen ja perusti tupakkatehdas Fennian. Tehdas tunnettiin pitkään valmistamastaan Työmies-savukemerkistä. Kreikkalainen Christideksen suku tuli Konstantinopolista Suomeen 1870-luvulla ja perusti tupakkatehtaan Hämeenlinnaan. Achilles Christides työskenteli ensin Strengbergin tupakkatehtaalla Pietarsaaressa ja aloitti 1898 paperossien valmistuksen kotinsa keittiössä Helsingin Kalevankadulla. Opittuaan taitavaksi tupakan sekoittajaksi hän perusti seuraavana vuonna oman tupakkatehtaansa naapurihuoneistoon, aluksi kahden työntekijän voimin.Eeva Järvenpää: Työmies oli Fennian kysytyin tupakka Helsingin Sanomat 3.5.2009. Viitattu 17.8.2013. Yrityksen nimeksi tuli vuonna 1901 Tupakkatehdas Fennia. Saatuaan lisää varoja Christides ryhtyi tuottamaan tupakan raaka-aineita Suomeen Turkista ja Kreikasta. Vuonna 1902 Fennia lanseerasi ensimmäiset puuimukkeella poltettavat savukkeensa, joiden joukossa oli ”pöllitupakka” Työmies. Fennia valmisti aluksi myös muita savukelaatuja ja piipputupakkaa, mutta Työmiehen saavutettua suuren suosion ns. kansansavukkeena yhtiö luopui muista merkeistään ja Työmies oli sen jälkeen vuosikymmenten ajan sen ainoa tuote. Fennia nousi silti yhdeksi Suomen tunnetuimmista tupakkatehtaista. Tehdas toimi aluksi Helsingin Kalliossa, mutta siirtyi 1913 Ruoholahden kaupunginosaan. Christides meni naimisiin suomalaisen Hulda Strömbergin kanssa ja sai Suomen kansalaisuuden. Hänet tunnettiin myös hyväntekijänä. Hän tuki runoilija Eino Leinoa ja lahjoitti 1919 Suomen puolustusvoimille ensimmäiset lentokoneet, joita ei tosin koskaan saatu toimitettua perille Suomeen. Italiasta hankitut koneet nimittäin syöksyivät maahan Alppien ylilennon aikana ja suomalaiset lentäjät saivat surmansa. Lisätäkseen Työmies-tupakan suosiota sen kohderyhmän keskuudessa Christides esiintyi 1900-luvun alussa myös työväenliikkeen hyväntekijänä. Hän lupautui maksamaan tehtaansa työntekijöiden jäsenmaksut näiden ammattiosastolle ja lahjoitti vuosina 1903–1912 viisi prosenttia yhtiönsä voitoista (yhteensä 70 000 markkaa) Helsingin Työväenyhdistyksen rakennusrahastoon.Sirpa Haila: Paasitornin tarina, s. 25–26. Helsingin Työväenyhdistys 2001. Achilles Christideksen kuoltua vuonna 1923 perheyrityksen johto siirtyi hänen vanhimmalle pojalleen Walter Christidekselle ja tämän kuoltua jo seuraavana vuonna nuoremmalle pojalle Georg A. Christidekselle. Yritys pysyi suvun omistuksessa ja jatkoi toimintaansa Köydenpunojankadun tehdaskiinteistössä vuoteen 1961, jolloin se myytiin Rettigille. Työmies-savukkeen valmistus jatkui Turussa vuoteen 1984. Christideksen kuolinpesä oli vielä vuonna 1939 selvästi eniten veroja maksanut henkilö tai perikunta. ==Lähteet== Luokka:Kreikkalaiset liikemiehet Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet
Honkasuo

Honkasuo () on rakenteilla oleva asuinalue Helsingissä Malminkartanon pohjoispuolella. Honkasuo rakennetaan nykyiselle metsäalueelle Malminkartanonhuipun läheisyyteen aivan Vantaan Myyrmäen rajan kupeeseen. Honkasuolle tulee noin 1 600 asukasta. == Rakentaminen == Honkasuota on suunniteltu monia vuosia ja rakentamisen piti alkaa vuonna 2012. Alueen asemakaava hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 29. elokuuta 2012. Honkasuon kunnalistekniikan rakentaminen aloitettiin helmikuussa 2013 alueen itäosista. Honkasuolle tulee enimmäkseen pientaloja, ja alueen teema onkin matalaenergia- ja puurakentaminen. Korttelien keskelle rakennetaan puistoalue. Alueen ensimmäisiä taloja alettiin rakentaa Naapuripellontien varteen syksyllä 2015 ja aloituskortteli käsittää neljä kaksikerroksista passiivipientaloa. Aloituskortteli valmistui kesällä 2016. Vuonna 2016 rakennettiin kahdelle tontille alueen ensimmäiset puukerrostalot. Lisäksi uusia rakennuslupia myönnettiin uusille tonteille. == Liikenneyhteydet == Honkasuo sijaitsee lähellä Malminkartanon ja Myyrmäen asemia, joista on yhteydet Kehärataa pitkin Helsingin keskustaan ja lentoasemalle sekä Tikkurilaan. Runkolinja 560 aloitti liikennöinnin vuoden 2015 lopulla Myyrmäen puolelta. Helsingin sisäisen bussilinjan 37 (Kamppi–Malminkartano-Honkasuo) sekä yölinjan 39N (Asema-aukio - Malminkartano -Honkasuo) päätepysäkki siirrettiin elokuussa 2017 Naapuripellontieltä Honkasuon alueelle. Sittemmin linjan 39N on korvannut linja 30, joka kulkee nykyisen linjan 560 päätepysäkiltä Myyrmäkeen ja siitä lähes samaa reittiä kuin vanha 39. == Lähteet == Luokka:Kaarela Luokka:Helsingin lähiöt Luokka:Helsingin osa-alueet
Kirmusjärvi

Kirmusjärvi on järvi Lohjan kaupungissa Sammatin Leikkilän kylässä. Järven koko on 3,56 neliökilometriä, ja Raatinjoen-Myllyojan valuma-alue, johon se kuuluu, on noin 16 neliökilometriä. Sen suurin syvyys on kahdeksan metriä ja keskisyvyys kolme metriä. Järven rantaviivan pituus on 25,2 kilometriä. Järvi on melko rehevöitynyt, sillä sen ympäristössä on asutusta ja viljelyä. Järven suurimmat saaret ovat Isosaari, Vohlasaari, Selkäsaari, Härkäsaari, Ketosaari ja Lehtisaari. Järveen laskee Kolmpersjärvestä Kolmpersinoja ja Silmeestä Kirmustenpuro, Kulteenoja ja Silmeenoja. == Lähteet == Luokka:Sammatin järvet
Kauhajoen Karhu kaudella 2011–2012

Kauhajoen Karhu kaudella 2011–2012 Sarja: Korisliiga Kausi Korisliigassa: 4. Päävalmentaja: Ari Tammivaara Kapteeni: Ilkka Vuori Kotiareena: Kauhajoen koulukeskuksen liikuntahalli Korkein yleisömäärä: 1 210, Karhu – Lahti (17. joulukuuta 2011) Matalin yleisömäärä: 571, Karhu – Kouvot (4. huhtikuuta 2045) Yleisökeskiarvo: 730 Runkosarja Sijoitus: 4. Voitot–tappiot: 23–17 Paras pisteissä: Kelly Beidler 19,3 Paras levypalloissa: Kelly Beidler 10,0 Paras syötöissä: Clevin Hannah 4,5 Pudotuspelit Sijoitus: 5. Puolivälierät: Karhu – ToPo 1–3 Paras pisteissä: Kelly Beidler 18,8 < 2010–2011 2012–2013 > Kauhajoen Karhu pelasi kaudella 2011–2012 neljättä kauttaan Suomen koripallon pääsarjassa eli Korisliigassa. Joukkue sijoittui runkosarjassa sijalle neljä ja eteni siten pudotuspeleihin kotiedun turvin. Puolivälieräsarjan Torpan Pojat voitti 3–1, joten kauden lopullinen sijoitus liigassa oli viides. ==Lähteet== Luokka:Kauhajoen Karhu
Pikkufilippiinienkiipijä

Pikkufilippiinienkiipijä (Rhabdornis mystacalis) on kottaraisiin kuuluva, Filippiineillä tavattava varpuslintu. Lajin on kuvattu olevan yleinen, mutta sen kannankehitys on laskeva. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi, koska vähenemisen ei vielä uskota vaarantavan sitä. ==Lähteet== Luokka:Filippiinienkiipijät
Filippiinienkiipijä

Filippiinienkiipijä (Rhabdornis inornatus) on kottaraisiin kuuluva, Filippiineillä tavattava varpuslintu. Sen on kuvattu olevan harvinainen, ja sen kannankehitys on laskeva. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi, koska lajin ei uskota olevan vaarallisen harvinainen eikä vähenemisen vielä uskota vaarantavan sitä. ==Lähteet== Luokka:Filippiinienkiipijät
Rhabdornis grandis

Rhabdornis grandis on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidetään joskus filippiinienkiipijän alalajina. Rhabdornis grandista tavataan Filippiineillä. Sen on kuvattu olevan harvinainen, ja sen kannankehitys on laskeva. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vaarallisen harvinainen eikä vähenemisen vielä vaarantavan sitä. ==Lähteet== Luokka:Filippiinienkiipijät
Nephila komaci

Nephila komaci on suurikokoisin tunnettu hämähäkkilaji, joka kutoo verkkoja. Naaraan pituus jalkojen kanssa voi olla 12 cm ja ruumiin pituus 4 cm. Koiraat ovat pienempiä; niiden pituus jalkojen kanssa on 2,5 cm. Lajia Nephila komaci elää ainakin Etelä-Afrikassa ja Mosambikissa. Siitä on myös vahvistamattomia havaintoja Madagaskarilta ja Sansibarilta. Sitä on tavattu viidestä eristyneestä metsästä, mutta kannan kokon arviointiin käytettyjen työkalujen perusteella sen esiintymisalue saattaa olla laaja. Siitä syystä laji luokitellaan elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Hämähäkit
Johan Gyllenstierna

Johan Gyllenstierna (1635–1680) oli ruotsalainen valtiomies. Hän oli valtaneuvos ja reduktion käynnistäjä Kaarle XI:n aikaan.Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta Hän sai hovikanslerin nimityksen 1666 ja valtaneuvoksen 1668. Tanskaa vastaan käydyn sodan aikana hän sai Kaarlen luottamuksen, ja kuningas omaksyi hänen ajatuksensa reduktiosta ja ylhäisaatelin vallan vähentämisestä. Ulkopoliittisissa ajatuksissaan Gyllenstierna piti tavoiteltavana yhtenäisen ja vahvan Pohjolan luomista. == Lähteet == ==katso myös== * Gustaf Johan Gyllenstierna Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1635 syntyneet Luokka:Vuonna 1680 kuolleet
Pentti Laaksonen

Pentti Arvi Laaksonen (13. tammikuuta 1929 Helsinki – 29. huhtikuuta 2005 Montebello, Espanja) oli suomalainen koripalloilija. Laaksonen kuului Suomen maajoukkueen kokoonpanoon Helsingin kesäolympialaisissa 1952 sekä vuosien 1951 ja 1953 EM-kilpailuissa. Helsingissä Suomi sijoittui 13:nneksi, ja Laaksonen pelasi otteluissa Meksikoa ja Bulgariaa vastaan.Pentti Laaksonen Bio, Stats and Results Laaksonen pelasi Suomen miesten maajoukkueessa yhteensä 23 ottelua ja teki niissä 28 pistettä.Maajoukkueprofiili Seuratasolla Laaksonen edusti vuosina 1952–1958 kasvattajaseuraansa Karhun Poikia, minkä lisäksi hän pelasi vuonna 1960 yhdessä ottelussa Panttereiden joukkueessa.Pentti Laaksonen Laaksonen asui viimeiset vuotensa Montebellossa, Espanjassa, jossa hän kuoli 76-vuotiaana 29. huhtikuuta 2005.http://www.basket.fi/uutiset/kaikki_uutiset/?x122462=72010 == Lähteet == * Pentti Laaksonen baskethotel.com * Maajoukkueprofiili basket.fi * Pentti Laaksonen Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Rudolf Bahro

Rudolf Bahro (1935–1997) oli itäsaksalainen kirjailija, filosofi ja toisinajattelija. Hänen tunnetuin teoksensa Die Alternative (Vaihtoehto) sisälsi voimakasta kritiikkiä sosialismia kohtaan, vaikka siinä ei kapitalismiakaan nähty ratkaisuna yhteiskunnan ongelmiin. Bahron teoksen arvostus on noussut 2000-luvulla, kun siitä on löydetty kestävän kehityksen perusajatuksia. ==Elämä== Bahron kouluvuosina 1950-luvun alkupuolella DDR:n Fürstenbergissä oli jokaisen nuoren kuuluttava kommunistiseen Freie Deutsche Jugend -järjestöön. Niinpä Bahrokin liittyi siihen. Myöhemmin hän itse piti tätä ainoana kertana, kun hän teki jotain vasten tahtoaan. Vuonna 1952 hän anoi jäsenyyttä Saksan Sosialistisessa yhtenäisyyspuolueessa SED:ssä, josta hän myöhemmin sai myös työpaikan. Bahron pääteos Die Alternative valmistui 1977. Elokuussa 1977 länsisaksalainen lehti Der Spiegel julkaisi siitä katkelmia Bahron haastattelun yhteydessä. Teoksen ja haastattelun sisältämä DDR-kritiikki aiheutti Bahron vangitsemisen ja kahdeksan vuoden vankeustuomion. Tällöin Bahron maine lännessä toisinajattelijana ja mielipidevankina alkoi levitä. Hänet vapautettiin 11. lokakuuta 1979 ja päästettiin länteen viikkoa myöhemmin. Bahron pääteos sisälsi talouden kasvuajattelun kritiikkiä ja ympäristönsuojelun kehittämisvaatimuksia. Teos korostaa solidaarisuutta ja yksilönvapautta. Niinpä Bahro alkoikin lännessä toimia vihreän puolueen riveissä. Tällöin Bahro hylkäsi aatemaailmastaan marxilaisuuden, ja katsoi, että se on aatteena vanhentunut. ==Katso myös== *Reaalisosialismi == Suomeksi julkaistut teokset== * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rudolf Bahro Helsingissä Ylen radiohaastattelu 1979, Elävä arkisto Luokka:Itäsaksalaiset poliitikot Luokka:Saksalaiset vihreät poliitikot Luokka:Itäsaksalaiset toisinajattelijat Luokka:Yhteiskuntafilosofit Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Heikki Haahti

Heikki Otto Vilhelm Haahti (2. joulukuuta 1929 Helsinki – 3. helmikuuta 2022 Espoo) oli suomalainen matemaatikko. Haahti väitteli tohtoriksi vuonna 1960 Helsingin yliopistossa enonsa Rolf Nevanlinnan oppilaana; väitöskirja oli Über konforme Abbildungen eines euklidischen Raumes in eine riemannsche Mannigfaltigkeit. Hän oli Oulun yliopiston matematiikan apulaisprofessori 1963–1966 ja professori 1966–1993 ja Helsingin yliopiston matematiikan dosentti 1966–1995. Haahti tutki differentiaaligeometriaa.Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 382. Haahti nimitettiin Oulun yliopiston toiseen matematiikan professorin virkaan 1966, mutta hän oli hoitanut virkaa jo vuodesta 1964 edeltäjänsä Klaus Valan jälkeen.Paavo Turakainen, Keijo Väänänen ja Esa Läärä, Viisi vuosikymmentä matematiikkaa ja tilastotiedettä Oulun yliopistossa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Heikki Haahden muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset matemaatikot Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Oulun yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Vesa Kivinen

Vesa Kivinen (s. 1978) on suomalainen kuvataiteilija. ==Tausta== Kivinen opiskeli elokuva-alaa Northumbrian yliopistossa ja valmistui mediatuotannon kandidaatiksi 2003. Hänen debyyttinäyttelynsä Helsingissä Galleria Luovassa pidettiin 7. toukokuuta – 6. kesäkuuta 2009. ==Tuotanto== Kivinen on tunnettu kehittelemästään Artevo ("Art evolving") -tekniikasta, jossa hän maalaa ensin teoksensa mallin, yleensä naisen, iholle. Tämän jälkeen malli valokuvataan ja kuvankäsittelyn jälkeen teokset tulostetaan korkealaatuisella painoteknologialla. Artevo-teosten tuotanto- ja hinnoittelufilosofia on myös sikäli erikoinen, että kunkin teoksen vedosmäärät ovat avoimia, mutta jokainen uusi vedos alkuperäisteoksesta on hinnoiteltu kaksi kertaa kalliimmaksi kuin edellinen vedos. Kivisen Artevo-yhteistyö tunnetun Bollywood-näyttelijä Veena Malikin kanssa saavutti kansainvälistä huomiota elokuussa 2013. Kivinen tunnetaan myös kehittämästään kryptovaluuttoja ja lohkoketjua hyödyntävästä taiteenmuodosta, joka on erityisen suosittua sijoittajapiireissä. Kivisen lohkoketjuteokset ovat valtaosin digitaalisia, eikä kaikista teoksista ole fyysistä versiota ollenkaan. Lisäksi Kivinen on tehnyt yhteistyötä Leif Segerstamin kanssa tämän Völvan-sinfoniaa varten. thumb|upright|Vesa Kivisen yhdessä Seija Vuoren kanssa suunnittelema teos Lempeää voimaa on vuodelta 2009 ja sijaitsee Akaan Toijalassa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Vesa Kivisen Artevo-sivusto Integral Instituutin kuratoima online näyttely Luokka:Suomalaiset valokuvaajat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pertti Mutru

Pertti Sakari Mutru (18. syyskuuta 1930 Viipuri – 30. lokakuuta 1964 Helsinki)Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 3.11.1964, s. 2 oli suomalainen koripalloilija ja käsipalloilija. Mutru kuului Suomen maajoukkueen kokoonpanoon Helsingin kesäolympialaisissa 1952 sekä vuosien 1951, 1953, 1955 ja 1957 EM-kilpailuissa. Helsingissä Suomi sijoittui 13:nneksi, ja Mutru pelasi otteluissa Meksikoa, Neuvostoliittoa ja Bulgariaa vastaan tehden yhteensä kymmenen pistettä.Pertti Mutru Bio, Stats and Results Mutru pelasi Suomen miesten maajoukkueessa yhteensä 57 ottelua ja teki niissä 360 pistettä.Maajoukkueprofiili Seuratasolla Mutru edusti vuosina 1952–1964 kasvattajaseuraansa Kiri-Veikkoja/Panttereita. Hän voitti seurassa kymmenen Suomen mestaruutta.Pentti Laaksonen Mutru pelasi myös käsipalloa maajoukkuetasolla. Hän kuoli auto-onnettomuudessa törmättyään lyhtypylvääseen Tuusulantiellä 30. lokakuuta 1964. 34-vuotias Mutru todettiin kuolleeksi Töölön sairaalassa.Ilkka Levä: ”Tapaus Pertti Mutru” == Saavutukset == === Joukkuesaavutukset === * Kesäolympialaiset: 13:s Helsingissä 1952 * EM- kilpailut: yhdeksäs 1951, 12:s 1953, kymmenes 1955 ja 11:s 1957 * Suomen mestaruus 1949, 1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1956, 1957 ja 1959 == Lähteet == * Pertti Mutru baskethotel.com * Maajoukkueprofiili basket.fi * Pertti Mutru Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Suomalaiset käsipalloilijat Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Esko Haapa

Esko Johannes Haapa (21. lokakuuta 1914 Tampere – 26. huhtikuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen teologi ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston Raamatun alkukielten apulaisprofessori 1950–1981.Facta 2001, osa 5, p. 384. WSOY 1982. ==Henkilöhistoria== Esko Haavan vanhemmat olivat toimittaja Lauri Johannes Haapa ja Aura Emilia Nyholm ja puoliso vuodesta 1944 Hanni Tuulikki Kivikuru (Koskinen). Ylioppilaaksi Haapa tuli 1934 ja hänet vihittiin papiksi 1940. Teologian kandidaatin tutkinnon hän suoritti 1944 ja filosofian kandidaatin tutkinnon 1947. Hän toimi ylimääräisenä pappina Tampereen hiippakunnassa 1940–1947 ja Helsingin yliopistossa vt. apulaisprofessorina vuodesta 1948. Haapa osallistui kahden raamatunkäännöskomitean työhön edustaen Suomen Kirkon Sisälähetysseuraa. == Julkaisuja == * Lapset ja vieraat. Ensimmäisten kristittyjen suhtautumisesta ympäristöönsä, 1947 * Ihmisen Pojan kuolema, 1949 * Markuksen evankeliumi, 1952 * Matteuksen evankeliumi, 1958 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset teologit Luokka: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka: Suomalaiset kristilliset kirjailijat Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Anna Haapakoski

Anna Haapakoski (myös Lagerblad, 1741–1811) oli Siikaisista kotoisin ollut suomalainen uskonnollinen näkijä, joka saarnasi 1770-luvulta lähtien Porissa yhdessä Juliana Söderborgin kanssa. Heidän vaikutuksestaan syntyi kaupungissa uskonnollinen herätysliike, joka muodosti pohjan Länsi-Suomen rukoilevaisuudelle.Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 386 == Lähteet == Luokka:Rukoilevaisuusliikkeen vaikuttajat Luokka:Vuonna 1741 syntyneet Luokka:Vuonna 1811 kuolleet
Paavo Haapala

Paavo Samuli Haapala (19. elokuuta 1906 – 6. marraskuuta 2002Helsingin yliopiston rahastot ja lahjoittajat 2005–2006) oli suomalainen geologi. Hän sai professorin arvonimen 1960.Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 386 Hän oli naimisissa vuodesta 1936 lähtien filosofian lisensiaatti ja kasvifysiologian tutkija Eva Barbara Wilhelmina Fabritiuksen (1909—1978) kanssa. Haapala väitteli tohtoriksi 1962 ja toimi Petsamon Nikkeli Oy:n päägeologina ja kaivoksen johtajana 1937–1944, Cerro de Pasco Corporationin päägeologina Perussa 1946–1953 ja Outokumpu Oy:n päägeologina ja johtokunnan jäsenenä 1954–1973. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset geologit Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Pronssijuhlat

Pronssijuhlat on kirjailija Markku Ropposen esikoisromaani. Kirja alkaa olympiavuonna 1952. Kaksi rakennustyömiestä raiskaavat ja sen jälkeen tappavat vahingossa rakennustyömaalle vierailulle tulleen nuoren naisen. He kätkevät ruumiin talon seinän sisälle luottaen, ettei sitä löydetä sieltä. Kolmekymmentä vuotta myöhemmin talo aiotaan purkaa, ja siinä sijaitsevan ravintolan omistaja Tuomainen joutuu mukaan outoihin tapahtumiin. Luokka:Suomalaiset rikosromaanit Luokka:Vuoden 1990 kirjat
Ilmari Haapala

Ilmari Johannes Haapala (s. 22. marraskuuta 1939 Ylivieska)Veli-Matti Autio: Suomen Historiallisen Seuran matrikkeli 1875–2007, s. 47. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2007. on suomalainen geologi ja emeritusprofessori. Hän on ollut Helsingin yliopiston geologian ja mineralogian dosentti 1971–1982Helsingin yliopiston virkamiehet ja professori vuodesta 1982. Hän tutkii Suomen rapakivigraniittien petrologiaa, geokemiaa ja metallogeniaa.Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 386 Haapala valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1985. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset geologit Luokka:Suomalaiset mineralogit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1939 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Ole Humlum

Ole Humlum (s. 21. heinäkuuta 1949) on tanskalaissyntyinen fyysisen maantieteen professori Oslon yliopistossa. Hänet tunnetaan teoriasta, jonka mukaan ilmaston lämpeneminen johtuu ilmakehän hiilidioksidimäärien lisääntymisen sijasta pääosin maapallon lämpötilojen luonnollisesta vaihtelusta. ==Tausta== Humlum syntyi Tanskassa ja vietti nuoruutensa Länsi- Jyllannissa. Hän kiinnostui jäätiköiden ja vuorten tutkimisesta matkustettuaan Alpeille setänsä kutsumana 14-15-vuotiaana. Innostus johti Humlumin opiskelemaan geologiaa Kööpenhaminan yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi jäätiköiden geomorfologiasta Kööpenhaminan yliopistossa vuonna 1980. ==Ura== Humlum työskenteli väitöskirjansa jälkeen post-docina Kööpenhaminan yliopistossa 1980 – 1983. Vuodet 1983 – 1986 hän työskenteli Qeqertarsuaqin arktisen tutkimusaseman tieteellisenä johtajana Grönlannissa ja hänet nimitettiin Kööpenhaminan yliopiston arktisen geomorfologian professoriksi elokuussa 1986. Hän työskenteli myös konsulttina Tanskan arktisen tutkimuskeskuksen GeoBasis-ohjelmassa (1996), vierailevana lehtorina Skotlannissa, University of St. Andrews:ssa (1997) ja vierailevana apulaisprofessorina Färsaarten Natural Museum:issa (1998). Vuonna 1999 hänet nimitettiin professoriksi Huippuvuorten yliopistokeskukseen (The University Centre in Svalbard) ja edelleen keskuksen maantieteellisen osaston johtajaksi syyskuussa 2003. Tammikuussa 2003 Humlum nimitettiin Oslon yliopiston fyysisen maantieteen professoriksi Norjaan. Humlumin edustama näkökanta ilmaston lämpenemiseen on vähemmistössä ilmastotutkijoiden keskuudessa. Hän on ilmaissut huolestuneisuutensa siitä, että poliitikot seuraavat pääosin vain yhtä tieteellistä koulukuntaa ilmastonmuutokseen reagoidessaan ja korostaa, että useiden koulukuntien esillä pitäminen olisi tieteelliselle keskustelulle tärkeää. Humlumin näkökantaa on kritisoitu muun muassa siitä, että hän olisi valinnut dataa omiin malleihinsa selektiivisesti, jättäen malleihin sopimatonta dataa analyysin ulkopuolelle. Humlum puolestaan on torjunut kyseisen kritiikin harhaanjohtavana ja virheellisenä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Ole Humlum Oslon yliopiston sivustolla Luokka:Maantieteilijät Luokka:Norjalaiset professorit Luokka:Oslon yliopiston professorit Luokka:Kööpenhaminan yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kuolemanuni

Kuolemanuni on Markku Ropposen toinen romaani. Kirjan alussa taloudellisiin vaikeuksiin joutunut yrittäjä Ape Halme aikoo tehdä itsemurhan kesämökillään, mutta epäonnistuu. Aamulla herätessään pilleri- ja alkoholihumalasta hän löytää veljensä kirveellä surmattuna. Poliisi epäilee häntä syylliseksi. Todistaakseen syyttömyytensä hän ryhtyy itse etsimään tekijää. Luokka:Suomalaiset rikosromaanit Luokka:Vuoden 1991 kirjat
Pimento

Pimento on Markku Ropposen vuonna 2012 ilmestynyt romaani. Kirjan päähenkilö on yksityisetsivä Marlon Turmanen, joka on juuri avannut toimiston Jyväskylässä. Hän joutuu ensimmäisenä toimenantonaan selvittämään lounaissuomalaisessa Pimento-nimisessä kylässä sattunutta ampumistapausta. Pimento on työttömyyden vaivaama paikkakunta, jossa Turmanen lemmikkiporsaansa kanssa tutustuu sekä kylähulluihin että vauraaseen kartanon väkeen. Arvostelijan mielestä kirjassa yhdistyvät Ropposen perinteiset tyylikeinot: "toisaalta sarkastis-joviaali humoristisuus, toisaalta konkreettisen ympäristökuvauksen merkityksellisyys". Pimennossa "väkivallan maneerit ovat jos mahdollista vielä pitemmälle ironisoituja kuin Kuhala-kirjoissa". Kuitenkin toisto on jo tulossa kirjailijalle ongelmaksi. == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset rikosromaanit Luokka:Vuoden 2012 kirjat
Syrakusan piiritys 261 eaa.

Syrakusan piiritys 261 eaa. oli ensimmäisen puunilaissodan taistelu Rooman ja Syrakusan kreikkalaisen siirtokunnan välillä. Karthago oli satojen vuosien ajan läntisen Välimeren mahtivaltio, jonka siirtokuntia ja kauppa-asemia oli Välimeren saarilla Gibraltariin saakka. Rooma oli tällöin pääasiassa mannervaltio, eikä sillä ollut ongelmia Karthagon kanssa. Maiden välistä luottamusta vahvistettiin monilla sopimuksilla. Ajan mittaan Rooman oli kuitenkin vaikea sietää sitä, että suuri osa Sisiliasta oli Karthagon hallussa, koska Rooma hankki sieltä suuren osan viljastaan. Puunilaissotien syttyminen Karthagon ja Rooman välille johtui siitä, että Karthagon palkkasoturit valtasivat itselleen Messinan. Syrakusa piti sitä uhkana itselleen ja pyysi Roomaa apuun. Sata uudenlaista maihinnousulaivaa auttoivat Rooman vuonna 260 eaa. voittoon Mylain taistelussa Karthagoa vastaan Mylain eli nykyisen Milazzon niemen alueella. Sen jälkeen käytiin Sisilian eteläpuolella meritaistelu, jossa kummallakin osapuolella oli yli 300 laivaa. Tämäkin päättyi Rooman voittoon, mutta sen jälkeen sotaonni kääntyi. Lopulta Aegetes-saarten voitto käänsi sodan Rooman hyväksi, ja vuonna 241 eaa. solmitun rauhan perusteella Karthagon oli vetäydyttävä Sisiliasta. Sodan alkupuolella 261 eaa. Rooma piiritti Syrakusan, vaikka tämä oli alun perin pyytänyt Roomaa apuun karhagolaisia vastaan. Syrakusa oli nimittäin myöhemmin asettunut sodassa Karhagon puolelle. Piiritys päättyi Rooman nopeaan voittoon. Syrakusa pakotettiin rauhansopimukseen, jossa se lupasi pysyä sodissa Rooman liittolaisena. Lisäksi se joutui maksamaan rahakorvauksen Roomalle. ==Katso myös== * Syrakusan piiritys (415 eaa.) * Syrakusan piiritys (214–212 eaa.) == Lähteet == Luokka:Antiikin Kreikan sotahistoria Luokka:Antiikin Syrakusa Luokka:Rooman taistelut Luokka:Piiritykset
Johannes Haataja

Johannes Haataja (13. kesäkuuta 1928 Helsinki – 26. huhtikuuta 1991 Helsinki)Leila Välkevirta: Kuolleita: Emeritusprofessori Johannes Haataja (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 7.5.1991. Viitattu 19.5.2018. oli suomalainen hammaslääkäri ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston lasten hammashoito-opin ja hampaiston oikomisopin professori 1965Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 395–1987. Hän oli ylimääräinen professori vuoteen 1977, jolloin virka muutettiin varsinaiseksi professoriksi.Helsingin yliopiston virkamiehet Hänen professorikaudellaan aloitettiin lasten hammashoidon opetus ja erikoishammaslääkärien koulutus ja oikomisoppi eriytettiin omaksi oppiaineekseen. Haataja oli mukana Ruskeasuolle rakennetun Helsingin yliopiston uuden hammasklinikan suunnittelutyössä ja toimi sen esimiehenä 1979–1984. Hän oli myös Suomen Punaisen Ristin Huuli- ja suulakihalkiokeskuksen hammashoito-osaston perustaja ja esimies vuosina 1967–1981. Lisäksi hän oli 1965–1966 Suomen Hammaslääkäriseuran ja 1967–1972 Nordisk förening för pedodonti i Finlandin puheenjohtaja. Johannes Haatajan isä oli professori, pääjohtaja ja kansanedustaja Kyösti Haataja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset hammaslääkärit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Haba Haba

Haba Haba on norjalais-kenialaisen laulaja-lauluntekijä Stella Mwangin kappale. Se valittiin edustamaan Norjaa vuoden 2011 Euroviisuihin ja se löytyy myös hänen toiselta studioalbumiltaan, Kinandalta. Kappale tuli saataville digitaalisesti ladattavana päivää ennen Melodi Grand Prixin kolmatta semifinaalia. "Haba Haba" debytoi ensimmäisellä viikollaan Norjan singlelistan yhdeksännellä sijalla, ennen pääsyään listan kärkeen neljäksi peräkkäiseksi viikoksi. == Kappaleet == Digital Download # ==Listasijoitukset== Listat (2011) Sija Norja (VG-lista) 1 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2011 euroviisuedustuskappaleet Luokka:Norjan euroviisuedustuskappaleet
Vapaan Suomen radio

Vapaan Suomen radio oli natsi-Saksan toisen maailmansodan aikana syyskuusta 1944 huhtikuuhun 1945 ylläpitämä propagandaradioasema, jonka lähetykset oli suunnattu suomalaisille Suomen katkaistua suhteensa Saksaan ja tehtyä rauhan Neuvostoliiton kanssa. Vapaan Suomen radion tarkoituksena oli muokata suomalaisten mielialoja saksalaismyönteiseen ja neuvostovastaiseen suuntaan. Lähetyksissä arvosteltiin voimakkaasti Suomen hallitusta sen sovinnollisesta politiikasta Neuvostoliiton suuntaan, levitettiin kauhutarinoita Neuvostoliiton toimista Suomessa ja kehotettiin suomalaisia jatkamaan vastarintaa sissisodan keinoin. Aseman toimitus lienee perustettu Berliinissä syyskuun puolivälissä 1944 ja ensimmäinen muistiinmerkitty lähetys esitettiin 26. syyskuuta. Sen jälkeen ohjelmaa tuli joka ilta 15 minuutin ajan. Vapaan Suomen radion ohjelma oli suomenkielistä ja työntekijät enimmäkseen suomalaisia, mutta se toimi SS:n, Saksan propagandaministeriön ja Saksan yleisradion tarkan ohjauksen alaisena. Johtajana ja ensimmäisenä kuuluttajana toimi suomalaiseen Waffen-SS-pataljoonaan kuulunut SS-Untersturmführer Claes Purjo. Kuuluttajiksi tulivat pian perustamisen jälkeen johtaja Aarne Runolinna ja Suomen Berliinin-lähetystön vahtimestari Oiva Koski. Myös Yrjö von Grönhagen työskenteli toimituksessa jonkin aikaa alkuvuodesta 1945.Lars Westerlund: Itsetehostuksesta nöyryyteen: Suomensaksalaiset 1933–1946 , s. 271–277. Kansallisarkisto 2011. Viitattu 17.8.2013. Vapaan Suomen radio toimi yhdessä muihin maihin suunnattujen vastaavien propagandaradioasemien kanssa Berliinin stadionilla, mutta lähetyksissä toimipaikkaa ei koskaan mainittu ja aseman annettiin ymmärtää toimivan Suomessa tai Ruotsissa. Erään tiedon mukaan lähetykset olisivat lakanneet kuulumasta Suomessa jo tammikuun 1945 alussa, toisen mukaan ne jatkuivat maaliskuulle. Asema evakuoitiin maaliskuun alkupuoliskolla Helmstedtiin Magdeburgin lähistölle, mutta se lähetti enää vain muutamia uusintoja vanhoista ohjelmistaan. Huhtikuun alkuun mennessä henkilökunta siirtyi turvaan Norjaan. Vapaan Suomen radiota ei pidä sekoittaa Neuvostoliitosta käsin vuosina 1941–1945 toimineeseen Suomen vapausradioon. ==Lähteet== Luokka:Radioasemat Luokka:Propaganda Natsi-Saksassa Luokka:Propaganda Suomessa Luokka:Lapin sota
Julius Fredrik Hackman

Julius Fredrik Hackman (23. elokuuta 1832 Viipuri – 24. syyskuuta 1933 Nizza) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraaliluutnantti. (Viitattu 8.2.2020)Facta2001, WSOY 1982, 5. osa, palsta 403Kuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 27.9.1933, s. 1 Lehti HS Aikakoneessa (tilaajille) Hackmanin isä oli kauppaneuvos Johan Friedrich Hackman, äiti Julia Sofia Jaenisch ja puoliso vuodesta 1861 Eufrosyne Marie Elisabeth Krüger. Hackman tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1846, valmistui koulusta priimuksena, ylennettiin kornetiksi ja määrättiin palvelukseen Henkivartioväen kyrassieerirykmenttiin 1851. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1853 ja hän suoritti Pietarin sota-akatemian kurssin 1854–1856. Alikapteeniksi hänet ylennettiin 1857 ja siirrettiin Henkivartioväen joukkojen yleisesikuntaan seuraavana vuonna. Kapteeniksi 1858 ylennettynä hänet määrättiin majoitusmestariksi Henkivartioväen 1. jalkaväkidivisioonaan 1859. Vuonna 1862 hänet ylennettiin everstiksi ja nimitettiin divisioonansa esikuntapäälliköksi. Hackman määrättiin 88. Pietarin jalkaväkirykmentin komentajaksi 1865, mutta komennettiin seuraavana vuonna palvelukseen Venäjän sotilasopetuslaitosten ylihallitukseen ja nimitettiin 2. Konstantinin sotakoulun johtajaksi joulukuussa. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1868 ja komennettiin 1874 uudelleen palvelukseen Venäjän sotilasopetuslaitosten ylihallitukseen, mutta pysytettynä sotakoulun johtajan tehtävässä. Vuonna 1878 Hackman tuli 5. jalkaväkidivisioonan komentajaksi, mutta sai lokakuussa eron tehtävästä sijoitettuna yleisesikunnan upseeriluetteloihin. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 1879 ja eron sotapalveluksesta hän sai helmikuussa 1880. Reserviin jäätyään Hackman muutti perintötilalle Viipurin maalaiskuntaan, mutta myi sen jo 1881 ja muutti puolisoineen Nizzaan, jossa hän eli kuolemaansa saakka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Maailman vanhin kenraali. Suomalainen Julius Fredrik Hackman täyttää tiistaina 100 vuotta, Suomen Kuvalehti, 20.08.1932, nro 34, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Satavuotiaan kenraalin syntymäpäivillä, Hakkapeliitta, 20.09.1932, nro 38, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet suomalaiset Luokka:Vuonna 1832 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Harmaapääharlekiini

Harmaapääharlekiini (Smithornis sharpei) on leveänokkaharlekiinien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Harmaapääharlekiinia tavataan Afrikan keskiosissa. Laji on huonosti tunnettu, mutta sen on kuvattu olevan yleinen sen levinneisyysalueen niissä osissa, jotka ovat hyvin tutkittuja. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Leveänokkaharlekiinit
Hurrikaani Isidore

Hurrikaani Isidore oli vuoden 2002 Atlantin hurrikaanikauden toinen hurrikaani ja yhdeksäs nimetty myrsky. Ylittäessään Kuuban se luokiteltiin Saffirin- Simpsonin asteikolla heikoimpaan eli 1. luokkaan, mutta saapuessaan Jukatanille se oli voimistunut 3. luokan hurrikaaniksi. Se heikkeni trooppiseksi myrskyksi ennen rantautumistaan Louisianaan. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2002 luonnonmullistukset Isidore
Hurrikaani Keith

Hurrikaani Keith oli vuoden 2000 Atlantin hurrikaanikauden toinen hurrikaani ja yhdeksäs nimetty myrsky. Se luokiteltiin Saffirin-Simpsonin asteikolla toiseksi ylimpään eli 4. luokkaan, kun se pysähtyi Belizen edustalle. Belizen saarille iskiessään se oli enää 3. luokan hurrikaani, ja se heikkeni tavalliseksi trooppiseksi myrskyksi ennen rantautumistaan Belizen manneralueelle. Se voimistui uudelleen Meksikonlahdella ja rantautui Meksikon koillisosaan 1. luokan hurrikaanina. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2000 luonnonmullistukset Keith
Immortal (täsmennyssivu)

Immortal voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Immortal, norjalainen 1980-luvulla perustettu black metal -yhtye * Immortal, Immortal-yhtyeen vuonna 1991 julkaistu EP-levy * Immortal, Neolith-yhtyeen albumi vuodelta 2004 * Immortal, Pyramaze-yhtyeen albumi vuodelta 2008 * Immortal, Michael Jackson -albumi vuodelta 2011 * Immortal, AlterBeastin albumi vuodelta 2014 * ”Immortal”, The Rasmuksen kappale vuoden 2005 albumilta Hide from the Sun * Immortal, Enki Bilalin ohjaama ranskalainen tieteiselokuva vuodelta 2004.
Jestem

Jestem on puolalaislaulaja Magdalena Tulin sanoittama ja tuottama kappale, joka edusti Puolaa vuoden 2011 Euroviisuissa Düsseldorfissa, Saksassa. Kappaleen englanninkielisen version, "First Class Ticket to Heavenin" ilmoitettiin alun perin esitettävän Euroviisuissa, mutta päätös kumottiin ja sen sijasta esitettiin kappaleen puolankielinen versio. Kappaleesta julkaistiin myöhemmin myös toinen englanninkielinen versio nimeltään "Present". Euroviisuissa "Jestem" sijoittui ensimmäisessä semifinaalissa viimeiselle sijalle, jonka myötä se oli jo kolmas peräkkäinen vuosi kun Puola ei päässyt finaaliin. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2010 kappaleet Luokka:Vuoden 2011 euroviisuedustuskappaleet Luokka:Puolan euroviisuedustuskappaleet Luokka:Popkappaleet
Viidakkoharlekiini

Viidakkoharlekiini (Smithornis rufolateralis) on leveänokkaharlekiinien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Viidakkoharlekiinia tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Lännessä sen levinneisyysalue ulottuu Sierra Leoneen, idässä Ugandaan ja etelässä Angolan pohjoisosiin. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Leveänokkaharlekiinit
Smaragdiharlekiini

Smaragdiharlekiini (Calyptomena whiteheadi) on leveänokkaharlekiinien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Smaragdiharlekiinia tavataan Indonesiassa ja Malesiassa. Sen on raportoitu olevan suhteellisen yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. ==Lähteet== Luokka:Leveänokkaharlekiinit
Live It Up (Yüksek Sadakatin kappale)

Live It Up on Yüksek Sadakatin kappale. Se oli Turkin edustaja vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa, ja se esitettiin englanniksi. Kappale sai 10. toukokuuta 2011 järjestetyssä ensimmäisessä semfinaalissa 47 pistettä ja sijoittui sijalle 13, eikä siten päässyt finaaliin. Se oli historian ensimmäinen kerta, kun Turkki jäi finaalin ulkopuolelle. ==Listasijoitukset== Listat (2011) Sija Turkki (Turkish Music Charts) 4 ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2011 euroviisuedustuskappaleet Luokka:Turkin euroviisuedustuskappaleet
Kuningasharlekiini

Kuningasharlekiini (Calyptomena hosii) on harlekiinien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Kuningasharlekiinia tavataan Bruneissa, Indonesiassa ja Malesiassa, ja sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen. Se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. ==Lähteet== Luokka:Leveänokkaharlekiinit
Umrao Jaan (vuoden 1981 elokuva)

Umrao Jaan on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut intialainen draamaelokuva, jonka ohjasi Muzaffar Ali. Se perustuu Mirza Hadi Ruswan urdunkieliseen romaaniin Umrao Jaan Ada, joka kertoo kuuluisasta lucknowilaisesta kurtisaanista. Rekha voitti pääroolistaan arvostetun parhaan naispääosan National Film Awards -palkinnon. == Juoni == Vuonna 1840 Amiran-niminen tyttö (Umme Farwa) kidnapataan perheensä luota Faizabadista. Hänet myydään Khanum Jaanille (Shaukat Kaifi), joka omistaa bordellin Lucknowissa ja kouluttaa kurtisaaneja. Amiran, joka saa nimen Umrao Jaan, oppii lukemaan, kirjoittamaan, tanssimaan, laulamaan ja hurmaamaan miehiä. Hän on sivistynyt nainen, joka on opetettu valloittamaan varakkaita miehiä. Aikuinen Umrao Jaan (Rekha) hurmaa Nawab Sultanin (Farooq Sheikh), ja he rakastuvat toisiinsa. Nawabin on kuitenkin mentävä perheensä vaatimuksesta naimisiin ja Umraon sydän särkyy. Umrao tapaa hurmaavan rosvopäällikön Faiz Alin (Raj Babbar), jonka kanssa hän päättää karata. Hän toivoo heidän menevän naimisiin, jolloin hän voisi jättää elämänsä kurtisaanina taakseen. Pakomatkalla paikallinen poliisi tappaa rosvopäällikön ja Umraon on pakko palata entiseen elämäänsä. Pian britit hyökkäävät Lucknowiin ja asukkaiden on pakko paeta. Umraon pakolaisjoukko pysähtyy pieneen kaupunkiin Lucknowin lähellä. Paikalliset asukkaat pyytävät halveksimaansa kurtisaania laulamaan ja tanssimaan. Umrao käsittää olevansa kotikaupungissaan Faizabadissa, mistä hänet aikanaan vietiin perheeltään. Hän tapaa äitinsä ja veljensä, jotka luulivat hänen kuolleen. Hänen äitinsä haluaisi hänet takaisin perheeseen, mutta hänen veljensä kieltää häntä palaamasta ja häpäisemästä perhettä ammatillaan. Lopulta Umrao palaa yksin ammattinsa ja runojensa kanssa ryöstettyyn ja hylättyyn bordelliinsa Lucknowissa. == Näyttelijät == == Soundtrack == == Palkinnot == * National Film Awards ** Paras naispääosa – Rekha ** Paras naislaulaja – Asha Bhosle ** Paras musiikki – Khayyam ** Paras lavastus – Manzur * Filmfare Awards ** Paras ohjaus – Muzaffar Ali ** Paras musiikki – Khayyam *** Ehdokkuudet **** Paras naispääosa – Rekha == Uudelleenfilmatisointi == J. P. Duttan ohjaama Umrao Jaan sai ensi-iltansa 3. marraskuuta 2006. Aishwarya Rai näytteli Umrao Jaania, Abhishek Bachchan Nawab Sultania, Sunil Shetty Faiz Alia ja Puru Raaj Kumar Gohar Mirzaa. Musiikin sävelsi Anu Malik. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 1981 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset draamaelokuvat Luokka:Intialaiset romaaneihin perustuvat elokuvat Luokka:Hindinkieliset elokuvat
Kongonharlekiini

Kongonharlekiini (Pseudocalyptomena graueri) on harlekiinien heimoon kuuluva varpuslintu. ==Levinneisyys== Kongonharlekiinia tavataan Kongon demokraattisen tasavallan itäosissa ja Ugandan lounaisosissa. Sen kannaksi arvioidaan 3 500–15 000 yksilöä. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sitä tavataan vain pienellä alueella, ja koska sen populaatio on pieni ja vähenemässä. ==Elintavat== Kongonharlekiini elää luonnontilaisissa sademetsissä ja metsänreunoilla. Se käyttää ravinnokseen siemeniä, kukkia, silmuja, hedelmiä, kovakuoriaisia, toukkia ja etanoita. ==Lähteet== Luokka:Harlekiinit Luokka:Uhanalaiset linnut
Kármánin pyörrerata

Virtausdynamiikassa Kármánin pyörrerata (tai von Kármánin pyörrerata) on toisiaan seuraavien pyörteiden aiheuttama kuvio, jonka aiheuttaa fluidin epävakaa virtaus kiinteän kohteen ympäri. Ilmiö on nimetty unkarilais- amerikkalaisen Theodore von Kármánin mukaan.Theodore von Kármán, Aerodynamics. McGraw-Hill (1963): ISBN 978-0-07-067602-2. Dover (1994): ISBN 978-0-486-43485-8. Ilmiö aiheuttaa jokapäiväisessä elämässä esiintyviä ilmiöitä, kuten sähkölinjojen soimisen tuulella ja autonantennin värisemisen joillain nopeuksilla. Tietyillä taajuuksilla pyörteet voivat synnyttää resonanssia rakennelmissa, minkä vuoksi niiden estäminen on tärkeää korkeissa ja hoikissa rakennelmissa. Pyörteet irtoavat kappaleen sivuilta vuorotellen kummaltakin puolelta aiheuttaen virtauksen suuntaan nähden poikittaisen harmonisen voiman. Vaaralliseksi se voi tulla silloin, kun syntyy resonanssitilanne, jossa pyörteiden irtoamistaajuus tulee samaksi kuin rakenteen ominaistaajuus. Tähän tarkoitukseen käytetään esimerkiksi savupiippujen ympärillä ruuviviivoja, jotka sekoittavat ilmavirtauksia ja estävät pyörrevirtauksia. Hyvin korkeissa piipuissa ruuviviivoja ei voi käyttää niiden tuulikuorman takia, vaan vaimennus on suoritettava massa- tai impulssivaimentimilla. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Luokka:Virtausdynamiikka
Hurrikaani Marilyn

Hurrikaani Marilyn oli vuoden 1995 Atlantin hurrikaanikauden 15. trooppinen matalapaine. Suurimmat vahingot se aiheutti Yhdysvaltain Neitsytsaarilla. == Lähteet == Marilyn Luokka:Vuoden 1995 luonnonmullistukset
Fred Hackman

Johan Fredrik (Fred) Alexis Hackman (5. syyskuuta 1874 Viipuri – 30. elokuuta 1925 Lausanne, Sveitsi) oli suomalainen kauppaneuvos ja toimi viipurilaisen kauppahuone Hackman & Co:n johdossa. Hackman astui opintojensa päätyttyä sukuyhtiö Hackmanin palvelukseen. Hänet valittiin vuonna 1901, jolloin hän oli 26-vuotias, yhtiön johtoon yhdessä isänsä ja kahden muun kanssa. Yhtiön johto jäi vähitellen hänen käsiinsä, ja hän oli myös aktiivinen Viipurin asioiden ajamisessa, muun muassa kaupunginvaltuutettuna, kunnes hänen terveytensä alkoi 1920-luvulla heiketä. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1921. Hackmanin isä oli Hackman & Co:n pääjohtaja Wilhelm Hackman. Isä ja poika kuolivat samana vuonna. == Lähteet == Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Viipurin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Oulun Kärppien SM-liigakausi 1977–1978

Oulun Kärppien SM-liigakausi 1977–1978 oli Oulun Kärppien ensimmäinen kausi SM-liigassa. Kausi oli jääkiekon SM-liigan kolmas kausi. Kärpät jäi runkosarjassa sijalle seitsemän, eikä näin ollen selvinnyt pudotuspeleihin. Mestaruuden voitti Porin Ässät. == Edellinen kausi == Kärpät oli edellisellä kaudella voittanut I-divisioonan mestaruuden ennen Vaasan Sportia. Kärpät hävisi ainoastaan neljä ottelua. Kärppien parhaimmat pistemiehet olivat Markku Perkkiö (44+26), Hannu Aravirta (34+30) sekä Reijo Ruotsalainen (23+35). Kärppien katsojakeskiarvo oli melkein 3700 katsojaa per ottelu. SM- liigakarsinnoissa Kärpät kohtasi liigaseurat Rauman Lukon sekä Forssan Palloseuran ja I-divisioonan toisen, Vaasan Sportin. Lukko voitti karsintasarjan voittamalla kaikki kotiottelunsa sekä FoPSin kerran vieraissa. Sport jäi lohkon viimeiseksi, mutta Kärpät ja FoPS joutuivat ratkaisemaan toisen liigapaikan ylimääräisessä ottelussa. Oulussa pelatun ottelun Kärpät voitti 9–3 ja varmisti näin paikan SM-liigassa. Kärppien tehokkain pelaaja karsinnassa oli Reijo Ruotsalainen tehoin 2+5. Kärppien karsintapelejä seurasi Oulussa keskimäärin yli 5 500 katsojaa. == Tilastot == === Sarjataulukko === Sija Joukkue O VO TA HÄ TM PM ME P P/O 1\. Tappara 36 24 4 8 169 123 52 2\. Ässät 36 24 2 10 194 121 50 3\. TPS 36 22 3 11 180 123 47 4\. Ilves 36 19 3 14 187 169 41 5\. HIFK 36 16 4 16 161 144 36 6\. Kiekkoreipas 36 17 2 17 150 167 36 7\. Kärpät 36 13 4 19 176 209 30 8\. KooVee 36 11 4 21 158 214 26 9\. Lukko 36 10 5 21 176 219 25 10\. Jokerit 36 7 3 26 125 177 17 === Pelaajatilastot === === Pelaajatilastot, kenttäpelaajat === Runkosarja Pudotuspelit {| class="wikitable sortable" style="width: 100%;" Pelaaja OT M S P R OT M S P R 36 8 12 20 16 0 0 0 0 0 36 13 11 24 32 0 0 0 0 0 35 4 5 9 2 0 0 0 0 0 20 2 2 4 16 0 0 0 0 0 34 2 11 13 30 0 0 0 0 0 35 6 5 11 35 0 0 0 0 0 36 31 15 46 10 0 0 0 0 0 17 1 1 2 14 0 0 0 0 0 30 5 7 12 22 0 0 0 0 0 26 0 1 1 8 0 0 0 0 0 35 20 16 36 20 0 0 0 0 0 36 0 4 4 8 0 0 0 0 0 30 9 14 23 4 0 0 0 0 0 10 1 0 1 4 0 0 0 0 0 36 25 35 60 22 0 0 0 0 0 35 21 6 27 19 0 0 0 0 0 29 7 5 12 26 0 0 0 0 0 27 1 1 2 30 0 0 0 0 0 35 8 12 20 28 0 0 0 0 0 33 3 15 18 20 0 0 0 0 0 35 9 8 17 20 0 0 0 0 0 OT = ottelut |M = maalit |S = syötöt| P = tehopisteet |R = rangaistusminuutit |* = tulokas === Pelaajatilastot, maalivahdit === Runkosarja Pelaaja PO MIN V T H PÄ GAA T% 0 36 0,00 13 4 19 0 0,00 83,60 0 0 0,00 0 0 0 0 0,00 00,00 0 0 0,00 0 0 0 0 0,00 00,00 0 Yhteensä 13 4 19 0 0,00 83,60 0 PO = ottelut maalissa |MIN = minuutit| V = voitot |JA = jatkoaika |H = häviöt| PÄ = päästetyt maalit GAA = päästettyjen maalien keskiarvo |T% = Torjuntaprosentti |0 = nollapelit ==Lähteet== Luokka:Oulun Kärppien kaudet
Jaakko Jouppila

Pentti Jaakko Jouppila (16. syyskuuta 1923 Seinäjoki – 15. joulukuuta 1950 Seinäjoki) oli suomalainen kuulantyöntäjä. Seuratasolla hän edusti Seinäjoen Urheilijoita.Jaakko Jouppila Tilastopajan tietokannassa ”Jaska” Jouppila edusti Suomea Lontoon kesäolympialaisissa 1948, missä hän sijoittui loppukilpailussa seitsemänneksi tuloksella 14,59 metriä. Karsinnassa hän oli työntänyt 14,72 metriä ollen kuudes.Jaakko Jouppila Bio, Stats and Results Jouppila edusti Suomea viidessä maaottelussa vuosina 1947–1949. Hän voitti Suomen mestaruuden Kymissä 1949 ja SM-pronssia Tampereella 1947. Ennätyksensä 15,93 metriä Jouppila pukkasi 10. elokuuta 1949 Seinäjoella. Jouppilan veljistä Kauko oli kiekonheiton SM-mitalisti ja menestyksekäs veteraaniurheilija, ja Matti ja Eero olivat maajoukkuetason kuulantyöntäjiä. Kauko Jouppilan Antti-poika saavutti isänsä tavoin SM-mitalin kiekonheitossa. Kauko Jouppilan Jussi-poika taasen saavutti kaksi SM-mitalia kuulantyönnössä.Hannus, Matti: Kauko Jouppilan muistoksi (arkistoitu versio) SUL Jouppila ampui vaimonsa ja itsensä Seinäjoen rautatieasemalla 15. joulukuuta 1950. == Lähteet == * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Suomalaiset kuulantyöntäjät Luokka:Suomalaiset painijat Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Jorma Ruissalo

Jorma Valter Ruissalo (30. tammikuuta 1912 Tampere – 3. kesäkuuta 2006 Jyväskylä) oli suomalainen pikaluistelija. Seuratasolla hän edusti Tampereen Pyrintöä. Ruissalo sijoittui Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisissa 1936 500 metrillä kahdeksanneksi.Jorma Ruissalo Bio, Stats and Results Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailuissa 1931 hän voitti 500 metrillä matkakohtaisen Suomen mestaruuden. Yleisluistelun MM-kilpailuissa hän sijoittui vuonna 1931 yhdeksänneksi ja vuonna 1936 31:nneksi. Yleisluistelun EM-kilpailuissa 1935 hän oli 13:s.Jorma Ruissalo Asepalveluksensa jälkeen Ruissalo toimi Tampereella poliisina. Välirauhan aikaan 1941 hän suoritti Helsingin yliopistossa alemman oikeustutkinnon. Sotien jälkeen hän siirtyi SOK:n palvelukseen Vaajakosken tehtaille sosiaalipäälliköksi. Ruissalo kuoli Vaajakoskella 3. kesäkuuta 2006, 94-vuotiaana. Hän oli mm. Ebba Fromin ohella viimeisiä elossa olleita, ennen toista maailmansotaa olympiakisoissa kilpailleita suomalaisurheilijoita.http://www.hs.fi/paivanlehti/urheilu/Vanhimmat+olympiak%C3%A4vij%C3%A4t/a1358401107068 == Lähteet == * Jorma Ruissalo Bio, Stats and Results Olympics at Sports- Reference.com * Jorma Ruissalo SpeedSkatingStats.com === Viitteet === Luokka:Suomalaiset pikaluistelijat Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet