EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Luettelo Formula 1 -sarjan sprinttikilpailuista

Tämä on luettelo Formula 1 -sarjan sprinttikilpailuista, joka sisältää tilastoja Formula 1 -sarjan kuljettajista, valmistajista ja radoista. Sprinttikilpailu on järjestetty Formula 1 -sarjassa kaudesta , jolloin muutamien osakilpailuviikonloppujen aikana ajettiin myös kilpailupituudeltaan lyhyempi kilpailu lauantaipäivän aikana. Kaudella 2021 sprinttikilpailun lähtöjärjestys ratkaistiin perjantaipäivälle siirretyissä aika-ajoissa, mutta perinteisistä osakilpailuista poiketen kuljettaja ei saanut virallista paalupaikkatilastomerkintää. Sprinttikilpailun kolme parhaiten sijoittunutta kuljettajaa saivat lisäpisteitä järjestelmän 3-2-1 mukaisesti ja voittajalle annettiin lisäksi paalupaikkatilastomerkintä varsinaiseen sunnuntain kilpailuun. Ensimmäinen sprinttikilpailu ajettiin kauden aikana Britannian osakilpailussa. Kaudella sprinttikilpailun järjestelmä muuttui, kun perjantain aika-ajoissa paalupaikalle ajanut kuljettaja sai edellisestä kaudesta poiketen virallisen paalupaikkamerkinnän ja hän lähti sprinttikilpailuun kärkipaikalta. Sprinttikilpailun voittaja lähti varsinaiseen kilpailuun kärkipaikalta, mutta hän ei saanut enää virallista paalupaikkamerkintää. Myös lisäpisteitä saavien kuljettajien määrä nousi kolmesta kahdeksaan järjestelmällä 8-7-6-5-4-3-2-1. Kaudella järjestelmää uudistettiin jälleen, kun sprinttikilpailuja varten järjestettiin omat aika-ajot (). Pistelaskujärjestelmä pysyi samana kuin kaudella 2022. Luetteloiden tilastot on päivitetty Abu Dhabin GP:n 2024 jälkeen. == Sprinttikilpailut == Sija Nimi Radat Kaudet Kilpailut 1 São Paulon GP Interlagos 2021– 4 2 Itävallan GP Red Bull Ring 2022– 3 3 Qatarin GP Losail 2023– 2 4 Britannian GP Silverstone 2021 1 Italian GP Monza 2021 1 Emilia- Romagnan GP Imola 2022 1 Azerbaidžanin GP Baku 2023 1 Belgian GP Spa- Francorchamps 2023 1 Yhdysvaltain GP Austin 2023– 1 Kiinan GP Shanghai 2024– 1 Miamin GP Miami Autodrome 2024– 1 == Kuljettajat == Sija Nimi Sprintti- kilpailut Sprintti- voitot Top 3- sijoitukset Paalupaikat Pisteet 1 Max Verstappen 18 (2021–) 11 15 9 111 2 Oscar Piastri 12 (2023–) 2 5 2 42 3 Valtteri Bottas 18 (2021–) 2 3 1 9 4 Lando Norris 18 (2021–) 1 6 3 57 5 Sergio Pérez 18 (2021–) 1 6 0 53 6 George Russell 18 (2021–) 1 2 0 50 7 Charles Leclerc 18 (2021–) 0 6 1 67 8 Carlos Sainz 18 (2021–) 0 5 0 69 9 Lewis Hamilton 18 (2021–) 0 4 1 42 10 Pierre Gasly 18 (2021–) 0 1 0 10 11 Daniel Ricciardo 12 (2021–24) 0 1 0 9 12 Kevin Magnussen 14 (2022–) 0 0 1 5 13 Fernando Alonso 18 (2021–) 0 0 0 8 . Nico Hülkenberg 12 (2023–) 0 0 0 8 15 Lance Stroll 18 (2021–) 0 0 0 6 16 Esteban Ocon 18 (2021–) 0 0 0 5 17 Yuki Tsunoda 18 (2021–) 0 0 0 4 18 Alexander Albon 15 (2022–) 0 0 0 2 == Valmistajat == Sija Nimi Sprintti- kilpailut Sprintti- voitot Top 3- sijoitukset Paalupaikat Pisteet 1 Red Bull 18 (2021–) 12 21 9 164 2 McLaren 18 (2021–) 3 12 5 103 3 Mercedes 18 (2021–) 3 9 2 99 4 Ferrari 18 (2021–) 0 11 1 136 5 Renault 18 (2021–) 0 1 0 15 6 Haas 18 (2021–) 0 0 1 13 7 Aston Martin 18 (2021–) 0 0 0 14 8 Toro Rosso 18 (2021–) 0 0 0 9 9 Sauber 18 (2021–) 0 0 0 2 10 Williams 18 (2021–) 0 0 0 2 == Huomioita == == Lähteet == S
Sangan piiri

Sangan piiri () on Mosambikin Niassan maakunnassa sijaitseva piiri. Väestönlaskennassa asukasluvuksi saatiin 75 658 (VL 2017), 56 282 (2007) ja 44 225 (1997). Väkiluku oli Mosambikin tilastokeskuksen (INE) ennusteen mukaan kohonnut 80 950:een vuonna 2022. Piirin hallintokeskus on Unangon pikkukylä (Sanga). Se sijaitsee linnuntietä 54 kilometriä ja maanteitse 60 kilometriä aluekeskus Lichingasta pohjoiseen. Sangan piiri rajoittuu lännessä Lagon piiriin, pohjoisessa Tansaniaan, idässä Mavagon ja Muemben piireihin sekä etelässä Chimbunilan piiriin. Vuoden keskilämpötila vaihtelee sijainnin mukaan 20:stä 26:een celsiusasteeseen. Keskimääräinen vuosisademäärä on tyypillisesti 1 000–1 200 mm, mutta voi korkeimmilla paikoilla yltää 2 000 millimetriin. Alue kuuluu Rovumajoen valuma-alueeseen. Piirin pinta-ala on 12 185 neliökilometriä (10,0 % maakunnasta). Toisien lähteiden mukaan pinta-ala olisi 12 545 km² tai 13 469 km². Paikallishallinnossa piiri oli jaettu maakuntatilaston (2022) mukaan neljään hallintoalueeseen (). Hallintoalueet ovat Lucímbesse (Lussimbeze), Macaloge, Matchedje ja Sanga (Unango). == Lähteet == Luokka:Mosambikin piirit Luokka:Niassan maakunta
Säilätuutti

Säilätuutti (Vriesea splendens) on tuuttien eli tuuttiananasten sukuun kuuluva laji. Sen lehdet ovat väriltään tummanvihreitä ja niissä on poikittaisia juovia ja ne muodostavat suppilomaisen ruusukkeen. Kukinto on pitkä ja litteä tähkä ja se voi olla väriltään oranssi, keltainen, valkoinen tai vihreä. Kasvi viihtyy aurinkoisesta varjoon olevilla kasvupaikoilla, mutta ei suorassa auringon valossa ja se viihtyy huoneenlämmössä. Kasvi tarvitsee runsasta kastelua ja kasvukauden aikana se tarvitsee hieman typpilannoitusta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Vriesea splendens Luokka:Ananaskasvit
Ovi ois

Ovi ois on Valvomon ensimmäinen single vuonna 2006 julkaistulta albumilta Heitä ensimmäinen kivi. ”Ovi ois” on albumin suosituimpia kappaleita. ”Ovi ois” -singlellä on mukana myös kappale ”Jos on totuus”. == Kappaleet == # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2006 kappaleet Luokka:Suomalaiset musiikkikappaleet
Autot (täsmennyssivu)

Autot tarkoittaa seuraavia asioita: * Autot, Walt Disney Picturesin animaatioelokuva * Autot, Walt Disney Picturesin animaatioelokuvasarja * Autot, elokuvaan perustuva videopeli * Autot, elokuvaan perustuva soundtrack * Auto, pyörillä liikkuva henkilöiden ja tavaran kuljetukseen tarkoitettu moottorin voimin liikkuva ajoneuvo.
Portuginies (kappale)

Portuginies on yhdysvaltalaisen tubettajan IShowSpeedin vuonna 2022 julkaisema kappale ja single. Kappale on IShowSpeedin ensimmäinen portugalinkielinen kappale. Luokka:Funkkappaleet Luokka:Vuoden 2022 kappaleet
Matkustustiedote

Matkustustiedote tai matkustusvaroitus on usein valtion viranomaisen antama maa- tai aluekohtainen tiedote, joka sisältää tietoa alueelle matkustamiseen liittyvästä turvallisuudesta. Matkustustiedotteiden julkaiseminen on osa monien maiden ulkoministeriöiden toimintaa. Usein matkustustiedotteet sisältävät ajankohtaista tietoa esimerkiksi alueen rikollisuudesta tai luonnonoloista. ==Matkustustiedotteet Suomessa== Suomessa matkustustiedotteita julkaisee ja ylläpitää Suomen ulkoministeriö. Se julkaisee matkustustiedotteita noin 160 maasta. ==Lähteet== Luokka:Matkailu Luokka:Kansainvälinen politiikka
Chimbunilan piiri

Chimbunilan piiri () tai Chimbonilan piiri () on Mosambikin Niassan maakunnassa sijaitseva piiri. Chimbonilan piirin väkiluku oli Mosambikin tilastokeskuksen (INE) ennusteen mukaan 88 797 vuonna 2022. Piirin hallintokeskus on Chimbunila (Chimbonila). Se sijaitsee linnuntietä 20 kilometriä ja maanteitse 25 kilometriä aluekeskus Lichingasta itään. Paikallishallinnossa piiri oli jaettu kahteen hallintoalueeseen (): Chimbunila ja Lione (tilanne 8/2012 ja 11/2012, sekä 2022). Piirin rajoja on muutettu 2000-luvulla ilmeisesti ainakin kaksi kertaa. Aiemmin piiri on ollut osa laajempaa, Lichingan piirinä tunnettua toisen tason hallinnollista aluetta (esimerkiksi väestönlaskennoissa 1997 ja 2007). Aiempi piiri ilmeisesti puolitettiin laajentamalla Lichingan kaupungin kattamaan Lichingan piirin pohjoisosan ja nimeämällä eteläosa Chimbunilan piiriksi. Sittemmin rajoja on esimerkiksi maakuntatilaston 2022 perusteella ilmeisesti muokattu uudelleen niin, että nyttemmin Chimbunilan piiri ympäröi Lichingan kaupunkia. Chimbonilan piiri rajaa sisälleen Lichingan kaupungin. Ulkorajoiltaan Chimbonilan piiri rajoittuu lännessä Njassajärveen ja Malawiin Mangochin piirikuntaan, pohjoisessa Lagon, Sangan ja Muemben piireihin, idässä Majunen piiriin sekä etelässä N'gauman piiriin. Piirin pinta-ala on vuoden 2022 maakuntatilaston mukaan 5 646 neliökilometriä (4,6 % maakunnasta). Piirin sivustolla marraskuussa 2017 pinta-alan kerrotaan olleen 3 494 km2 km². == Lähteet == Luokka:Mosambikin piirit Luokka:Niassan maakunta
Edmond Tapsoba

Edmond Fayçal Tapsoba (s. 2. helmikuuta 1999 Ouagadougou) on burkinalainen jalkapalloilija, joka pelaa keskuspuolustajana Bundesliiga-joukkue Bayer Leverkusenissa ja Burkina Fason maajoukkueessa. == Seurajoukkueura == Tapsoba pelasi kaudella 2019–2020 Portugalin liigaa Vitória de Guimarãesin joukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 18. elokuuta 2019 kotiottelussa Boavistaa vastaan, ja syötti joukkueensa maalin 1–1 tasapelissä. Kotiottelussa Desportivo Avesia vastaan 14. syyskuuta hän teki ensimmäisen maalinsa Portugalin liigassa, joukkueensa voittaessa peräti 5–1. Hän onnistui kauden aikana maalinteossa yhteensä neljästi. Hän pelasi Vitórian kanssa myös viisi ottelua Eurooppa-liigan lohkovaihetta. Tammikuun 2020 siirtoikkunassa Tapsoba siirtyi Saksan Bundesliigassa pelaavaan Bayer Leverkuseniin, ja solmi seuran kanssa viiden ja puolen vuoden mittaisen sopimuksen. Hän debytoi Bundesliigassa 8. helmikuuta kotiottelussa Borussia Dortmundia vastaan, ja pelasi koko ottelun Bayerin voittaessa 4–3. Tepsoba teki ensimmäisen Bundesliiga-maalinsa 21. helmikuuta 2021 vieraskentällä Augsburgia vastaan. Hän tasoitti ottelun loppulukemiksi 1–1 lisäajan neljännellä minuutilla. Kaudella 2022–23 Tapsoba pelasi Leverkusenin kanssa Mestarien liigaa, hän pelasi viidessä alkulohkon ottelussa. Ensiesiintymisensä Mestarien liigassa hän teki 13. syyskuuta 2–0 voittoon päättyneessä kotiottelussa Atletico Madridia vastaan. Syyskuussa 2023 Tapsoba teki Leverkusenin kanssa jatkosopimuksen, joka pitää hänet seurassa vuoteen 2028 asti. == Maajoukkueura == Tapsoba debytoi Burkina Fason maajoukkueessa 24. elokuuta 2016 ystävyysottelussa Uzbekistania vastaan. Tapsoba pelasi koko ottelun, jonka Burkina Faso hävisi 0–1. Ensimmäisen kilpailullisen maaottelunsa hän pelasi marraskuussa 2019 Afrikan-mestaruuskilpailuiden karsinnoissa Ugandaa vastaan. Hän pelasi täydet minuutit 0–0 päättyneessä ottelussa. Tabsoba on vuodesta 2019 kuulunut Burkina Fason avainpelaajiin, ja on lähes poikkeuksetta pelannut joukkueen takalinjalla täydet minuutit. Taboba edusti maataan Afrikan- mestaruuskilpailuissa 2022. Hän oli viemässä joukkuettaan aina pronssiotteluun asti, jonka Burkina Faso kuitenkin hävisi rangaistuspotkuilla. Turnauksessa erinomaisesti pelannut Tapsoba valittiin kisojen tähdistökentälliseen. Ensimmäisen maajoukkuemaalinsa Tapsoba teki 19. marraskuuta 2022 Ouagadougoussa pelatussa harjoitusottelussa Norsunluurannikkoa vastaan. Hän iski Burkina Fason 2–1 -voittoon päättyneen ottelun voittomaalin rangaistuspotkusta 42:lla peliminuutilla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Burkinalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
XO, Kitty

XO, Kitty on yhdysvaltalainen romanttinen komediasarja, joka on spin-off yhdysvaltalaiskirjailija Jenny Hanin nuortenkirjasarjaan Lara Jean pohjautuvasta suositusta elokuvasarjasta. Han on yksi sarjan vastaavista tuottajista ja showrunnereista. Sarja kertoo amerikankorealaisesta Kittystä, jota esittää myös elokuvasarjassa hahmoa näytellyt Anna Cathcart. Kitty on alkuperäisten teosten päähenkilön Lara Jeanin pikkusisar, joka on nyt 16-vuotias ja matkustamassa Etelä-Koreaan aloittaakseen opinnot äitinsä vanhassa koulussa. Hänen etäpoikaystävänsä Dae käy samaa koulua, mutta Kitty ei ole kertonut tälle tulostaan etukäteen. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin tilausvideopalvelu Netflixissä 18. toukokuuta 2023. Yhtiön mukaan XO, Kitty oli ensimmäisen viikon jälkeen kymmenen katsotuimman sarjan joukossa 90 maassa. Kesäkuussa 2023 ilmoitettiin, että sarjaa jatketaan toisella kaudella. == Katso myös == * To All the Boys I’ve Loved Before == Lähteet == == Aiheesta muualla == * XO, Kitty Netflixissä * Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset draamakomediasarjat Luokka:2020-luvun yhdysvaltalaiset nuortendraamasarjat Luokka:Romaaneihin perustuvat televisiosarjat Luokka:Elokuviin perustuvat televisiosarjat Luokka:Netflix-alkuperäissarjat Luokka:Lara Jean
Johanna I

Johanna I voi tarkoittaa seuraavia hallitsijoita: *Johanna I, Burgundin kreivitär 1200–1205 *Johanna I, Flanderin kreivitär 1205–1244 *Johanna I, Navarran kuningatar 1274–1305 *Johanna I, Auvergnen kreivitär 1332–1360 *Johanna I, Napolin kuningatar 1343–1382 *Johanna Mielipuoli, Kastilian kuningatar 1504–1555, Aragonian kuningatar 1516–1555
Kristian Zahrtmann

Peder Henrik Kristian Zahrtmann (31. maaliskuuta 1843 Rønne, Tanska – 22. kesäkuuta 1917 Frederiksberg, Tanska) oli tanskalainen taidemaalari. Hän opiskeli Kuninkaallisessa taideakatemiassa Wilhelm Marstrandin johdolla. Zahrtmann maalasi historia-aiheisia tauluja, joista erityisen tunnettuja ovat Leonora Christina Ulfeldtin elämästä kertovat maalaukset. Zahrtmann oppilaina oli Kunstnernes studieskolessa (1885–1908) useita myöhemmin tunnettuja norjalaisiakin taidemaalareita, kuten Oluf Wold-Torne. Leonora Christina by Kristian Zahrtmann.jpg|Leonora Christina i fængslet (1875) Kristian Zahrtmann - Young women transporting lime. Civiitá d' Antino - Google Art Project.jpg|Piger som bærer kalk (1883) Zahrtmann. Selvportræt. 1915. Den Hirschsprungske Samling.tif|Omakuva (1915) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Tanskalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1843 syntyneet Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Fjord

Fjord on kunta Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Se perustettiin vuonna 2020 yhdistämällä Norddalin ja Stordalin kunnat. Kunnan hallinnollinen keskus on Sylte. ==Media== Paikallislehti Storfjordnytt ilmestyy torstaisin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *
Sylte (Fjord)

Sylte on Fjordin kunnan hallinnollinen keskus Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Se ei asukasluvultaan täytä taajaman määritelmää. Syltessä ilmestyy paikallislehti Storfjordnytt. Vuonna 1934 Sylte kärsi pahoja vauriota, kun Tafjorden-vuonon pohjukassa tapahtunut maanvyörymä nostatti suuren hyökyaallon. ==Lähteet== Luokka:Fjord
Storfjordnytt

Storfjordnytt (vuosina 1979–1989 Norddal Bygdeblad) on Norjan Fjordissa kerran viikossa ilmestyvä paikallislehti. Se perustettiin vuonna 1979. Lehden levikki vuonna 2022 oli 1 287. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Lehden verkkosivut Luokka:Norjalaiset sanomalehdet Luokka:Fjord
Marianne Heske

Marianne Heske (s. 21. helmikuuta 1946 Ålesund) on kansainvälisesti arvostettu norjalainen kuvataiteilija. Hänet tunnetaan muun muassa tietokoneella tekemistään maisemamaalauksista. Heske piti ensimmäisen näyttelynsä Pariisin Cité internationale des arts’ssa vuonna 1973. Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa nepalilaisten, kiinalaisten, zimbabwelaisten ja eteläafrikkalaisten taiteilijoiden kanssa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset kuvataiteilijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Invincible Shield

__NOTOC__ Invincible Shield on brittiläisen heavy metal -yhtye Judas Priestin yhdeksästoista studioalbumi, joka julkaistiin 8. maaliskuuta 2024. Kappaleeseen Panic Attack on julkaistu musiikkivideo. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # === Deluxe edition bonuskappaleet === # * # # == Arvostelut == * Soundi: * Kaaoszine: * Imperiumi: 9-/10 * Helsingin Sanomat: * Inferno: == Lähteet == Luokka:Vuoden 2024 albumit Luokka:Judas Priestin albumit
Rasmus Troedsson

Bengt Rasmus Mikael Troedsson (s. 9. tammikuuta 1964 Malmö) on ruotsalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on hovimestari Bellan Roos televisiosarjassa Aika on meidän. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Apple TV+

Apple TV+ on yhdysvaltalainen tilausvideopalvelu ja tuotantoyhtiö, joka tarjoaa elokuvia ja televisiosarjoja suoratoistona vastaanottajille. Palvelu aloitti toimintansa 1. marraskuuta 2019. Apple TV+ tarjoaa elokuvia sekä palvelulle tuotettuja alkuperäissarjoja, joita kutsutaan nimellä Apple Originals. Apple TV+ -palvelun omistaa Apple Inc. == Katso myös == *Apple TV == Lähteet == Luokka:Internettelevision suoratoistopalvelut Luokka:Apple
Volossola

Volossola (, ei pidä sekoittaa Kupanitsan Volossovaan), joskus muodossa "Volosla", oli inkeriläinen kylä, joka kuului Ropsun luterilaisen seurakuntaan. Nykyään entisen kylän alue kuuluu Lomonosovin piiriin. Kylä mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuodelta 1499/1500 (Volosova Kuippinan pogostassa). Vuonna 1849 Volossolassa asui 224 ihmistä (107 miestä ja 117 naista), kaikki inkeriläisiä (savakoita), ja sen lisäksi 14 inkerikkoa. 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla inkerikoista ei kukaan kylän asukkaista enää kuullut. Vuonna 1926 Volossolassa oli 83 taloa ja 312 ihmistä, niistä 251 asukasta (66 taloa) - inkeriläisiä. Kylän talot sijaitsivat lähekkäin kahden puolen kylätietä inkeriläiseen tapaan. Volossolan suvut olivat Multia, Nisonen, Kyyner, Piutunen, Iivanainen, Lavonen, Kuvanen ja Kaupponen. Kylän osat olivat Yläotsa, Alaotsa ja Vennäinotsa. Viimemainitussa asui ortodoksisia venäläisiä (suvut: Golovin, Frolov, Ivanov), jotka kuitenkaan eivät eronneet inkerinsuomalaisista ja suurin osa niistä puhui suomea sujuvasti, - ja lienevät olleen inkerikkojen jälkeläisiä. Lisäksi kauempana varsinaisesta kylästä oli neljä virolaisten taloa (suvut: Tross, Tomas) ja muutamia saksalaisia. Kielen- ja kansanrunouden tutkija Nina Lavonen on syntynyt Volossolassa. Luterilainen väestö ja osa venäläisistä kävi Ropsun seurakunnan kirkossa, joka sijaitsi Pieni-Kurkun kylässä, ja ortodoksit - Ropsun kylän kirkossa. 1900-luvun alussa kylässä toimi aktiivisesti "kuohittujen" lahko, joka lienee ollut koko Inkerin suurin, ja tunnettiin parhaiten miesten kuohitsemisesta ja naisten rintojen poistamisesta. Lahkolaisia vainottiin tsaarin aikana, ja lahko kiellettiin Neuvosto- Venäjällä. Vuonna 1929 Pietarissa tapahtui näyttävä oikeudenkäynti lahkolaisia vastaan, missä syytetyistä 14 oli Volossolan kylästä. He saivat rangaistukseksi 2-4 vuotta vankeutta. 1930-luvun alussa kylän varakkaita sukuja karkotettiin "kulakkeina" Keski-Aasiaan, missä osa kuoli nälkään ja vaikeiden asuinolosuhteiden takia. Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä vietiin vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää. Volossolan ehjäksi jääneet talot siirrettiin toisiin lähikyliin, ja näin kylä autioitui. == Lähteet == ===Viitteet=== Luokka:Inkerin kylät Luokka:Ropsun kylät
Lilli Leinberg

Lilli Leinberg (20. elokuuta 1836 Turku – 15. syyskuuta 1922 Kuhmoinen), o.s. Thuneberg oli hengellisen laulumusiikin säveltäjä, yhteiskunnallinen toimija ja kirkkohistorian tutkija. ==Elämä== Lilli Thuneberg syntyi Turussa mutta kasvoi ja kävi koulunsa Helsingissä. Helsingin ruotsinkielisessä tyttökoulussaSusanna Välimäki, Knorring, Minna von (1846-1918) : säveltäjä Helsinki.fi, viitattu 9.10.2023 (lähteistää koulun) hänen opettajinaan olivat Karl Collan ja urkuri Rudolf Lagi. Thunebergin varhaisimmat säilyneet sävellykset ovat juuri tältä ajalta, hänen 14 säveltämänsä, espanjalaiseksi romanssiksi määritelty Barramedas ros ja Die Wallfahrt nach Kevlar (Pyhiinvaellus Kevlariin). 1850-luvulla hän lauloi useita vuosia Paciuksen johtamassa oratoiokuorossa.Välimäki 2023, S. 78 Thuneberg avioitui kesällä 1856 Karl Gabriel Leinbergin kanssa. Sulhanen toimi Helsingissä opettajana, ja aviopari muutti Jyväskylään 1868, missä K. G. Leinberg toimi opettajaseminaarin johtajana.Välimäki 2023, S. 79 Jyväskylässä Lilli Leinberg toimi rouvasväen seuran puheenjohtajana ja perusti Minna Canthin kanssa Jyväskylän raittiusseuran sekä luovutti kenraalikuvernöörille 1876 anomuksen alkoholijuomien myynnin rajoittamiseksi. Lisäksi Lilli Leinberg teki kirkkohistorian tutkimuksia yhdessä miehensä kanssa, joka kuitenkin julkaisi ne ajan tavan mukaisesti vain omalla nimellään.Välimäki 2023, S. 80 Säveltäjä Lilli Thuneberg (1862–1920) oli Lilli Leinbergin veljentyttö. Hänen tyttäriään olivat säveltäjä Elli Lönnroth, joka oli Alfons Lönnrothin vaimo, laulaja Ida Nyberg sekä soiton- ja voimistelunopettaja Ester Nyberg.Välimäki 2023, S. 81 ja 166 ==Teokset== Hengellisiä lauluja: Pilgrimssånger (viimeistään 1885), Jeesus, kunniasta, Oi sielu, Oi yhteys autuas, Sinä kaipaatko täyteyttä, duetto Valon päivä, kuorolaulu Matkaohjeita. Yksinlauluja: Barramedas ros (oma teksti), Die Wallfahrt nach Kevlaar (Heinrich Heine)(1850), Fyra Sylvias visor (Z. Topelius) (1859), Till en liten Flickr på 1sta Maj (Topelius), Yhteislaulu Tipujen marssi: Jyväskylän tyttökoulun voimistelumarssi. Pianolle: Polkka, Valssi. ==Lähteet== * Välimäki, Susanna, Koivisto-Kaasik, Nuppu: Sävelten tyttäret: Säveltävät naiset Suomessa 1800-luvulta 1900-luvulle. Historiallinen Arkisto, Helsinki, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2023 ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1836 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Koppipallo

Koppipallo on pallopeli, jossa koitetaan saada toiset pelaajat putoamaan ja välttää sitä, ettei pallo osu maahan. Koppipallo on yksinkertainen ja sopii siten kaikenikäisille ja tasoisille pelaajille. Koppipallon lempinimi on "koppis" ja sitä pelataan lentopallolla. == Säännöt == Koppipalloa pelataan lentopallokentällä. Jokaisen heiton pitää lähteä alakautta tai muuten putoaa pelistä. Pelaajien määrää ei ole rajattu. Pelaaja tippuu pelistä pois kun pallo osuu maahan. Se pelaaja tippuu, joka koskee viimeisimpänä tai joka on lähimpänä. Jos pelaaja osuu verkkoon putoaa myös pelissä. Pallo kädessä ei saa liikkua paitsi, jos on enää vain yksi pelaaja jäljellä. Viimeinen pelaaja saa liikkua pallo kädessä. Luokka:Pallopelit
P.S. Rakastan sinua yhä

P.S. Rakastan sinua yhä () on yhdysvaltalaiskirjailija Jenny Hanin kirjoittama nuortenromaani, joka julkaistiin vuonna 2015. Se on toinen osa kolmiosaisesta Lara Jean -kirjasarjasta. Sarjassa sitä edeltää Pojille, joita joskus rakastin (2014) ja seuraa Aina ja ikuisesti, Lara Jean (2017). Romaani on sovitettu Netflix-elokuvaksi To All the Boys: P.S. I Still Love You, joka sai ensi- iltansa vuonna 2020. P.S. Rakastan sinua yhä julkaistiin suomeksi vuonna 2020. Romaanin käänsi Antti Hulkkonen ja suomennoksen kustansi WSOY. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2015 kirjat Luokka:Yhdysvaltalaiset romaanit Luokka:Nuortenromaanit Luokka:Lara Jean
Kastamonu

Kastamonu, aiemmin Kastamone () tai Kastra Komnenon (), on kaupunki Pohjois- Turkissa. Kastamonussa on 81 310 asukasta (2023) ollen väliluvullaan kaikista Turkin kaupungeista (486) sijalla 98. == Historia == Kastamonu on yksi Anatolian niemimaan vanhimmista asutuskeskuksista. Arkeologisten kaivausten perusteella alueen ensimmäiset asutukset ovat peräisin paleoliittiselta kaudelta. Kastamonu oli aikoinaan merkittävä bysanttilainen kaupunki kauppareittien varrella. Seldžukit valloittivat Kastamonun 1200-luvun loppupuolella. Seuraavalla vuosisadalla turkkilaiset emiirikunnat kilpailivat kaupungin hallinnassta, kunnes se liitettiin Osmanien valtakuntaan vuonna 1393. Timur Lenk valloitti Kastamonun ja lähialueet vuonna 1402 ja kaupunki palasi osmanien hallintaan vuonna 1461. Kaupungissa on säilynyt useita huomionarvoisia rakennuksia, mukaan lukien vanhaa kaupunkia ympäröivän bysanttilaisen linnoituksen rauniot, jotka sijaitsevat kallioisella kukkulalla. Kaupungissa on myös uskonnollisia rakennuksia, kuten teologinen korkeakoulu, moskeija ja köyhäinhoitola, jotka perustettiin 1500-luvulla. Lisäksi kaupungissa voi vierailla värikkäässä katetussa basaarissa, joka myös juontaa juurensa 1500-luvulle. Kastamonusta on historiassa käytetty nimiä: Tumanna, Castumanna, Castrokommen, Kastomoni, Germanicopolis, Castonom. Kaupungin nimi kulkee Kastamonina Bysantin historioitsijoiden teoksissa. == Maantiede == Kaupunki koostuu 20 kaupunginosasta: Kuzeykent, Mehmet Akif Ersoy, Yavuz Selim, Budamış, Akmescit, Aktekke, Atabeygazi, Beyçelebi, Cebrail, Hepkebirler, Hisarardı, Honsalar, Inönü, Isfendiyar, Ismailbey, Kırkçeşme, Saraçlar, Topçuoğlu, Esentepe ja Candaroğulları. === Ilmasto === Kastamonussa kesät ovat lämpimiä ja enimmäkseen poutaisia, ja talvet ovat hyvin kylmiä, lumisia ja osittain pilvisiä. Vuoden mittaan lämpötila vaihtelee yleensä -5° C:n ja 28° C:n välillä ja on harvoin alle -13° C tai yli 33° C. == Lähteet == Luokka:Turkin kaupungit
Sinfonia nro 7

Sinfonia nro 7 voi tarkoittaa seuraavia: * Sinfonia nro 7, Hyönteissinfonia, Kalevi Ahon sinfonia * Sinfonia nro 7, Ludwig van Beethovenin sinfonia * Sinfonia nro 7, Anton Brucknerin sinfonia * Sinfonia nro 7, Gustav Mahlerin sinfonia * Sinfonia nro 7, Sergei Prokofjevin sinfonia * Sinfonia nro 7, Jean Sibeliuksen sinfonia * Sinfonia nro 7, Leningrad-sinfonia, Dmitri Šostakovitšin sinfonia.
Juha Tuominen (teollisuusneuvos)

Juha Ilmari Tuominen (6. marraskuuta 1941 Helsinki – 11. syyskuuta 2022 Hämeenlinna) oli suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 2003. Tuominen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin lyseosta 1959 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1966. Hän työskenteli ensin projekti-insinöörinä Oy Kaukas Ab:n teknillisellä osastolla, vuodesta 1967 käyttöinsinöörinä ja lopuksi tuotantopäällikkönä vaneri- ja rullatehtaalla. Hän oli sitten prosessiasiantuntija Insinööritoimisto Jaakko Pöyry & Co:ssa Helsingissä 1971–1973, Enwen projektijohtaja Lahdessa 1973–1975, Inforin toimitusjohtaja 1975–1980, Metsäliiton Teollisuus Oy:n levyteollisuuden johtaja 1980–1986, Metsä-Serlan varatoimitusjohtaja vuodesta 1987, Vapon varatoimitusjohtaja vuodesta 1991 ja Vapo Timberin toimitusjohtaja vuodesta 1993. Eläkkeelle hän jäi 2003, mutta toimi eläkkeellä muun muassa hallituksen jäsenenä Pölkky Oy:ssä. Tuominen vaikutti muun muassa Puuteollisuusinsinöörien yhdistyksessä puheenjohtajana 1987–1989. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Euroopan kaukovaellusreitti E6

Euroopan kaukovaellusreitti E6 on yksi kahdestatoista Euroopan halki kulkevasta kaukovaellusreitistä. Reitti on yhteensä 6 283 kilometriä pitkä, ja se alkaa Kilpisjärveltä Suomesta ja päättyy Egeanmerelle. == Reitti == === Suomi === E6-reitistä noin 2 000 kilometriä on Suomen alueella. Reitti kulkee muun muassa Kemin, Keuruun, Tampereen, Turun ja Maarianhaminan kautta. Suomessa ei kuitenkaan ole European Ramblers' Associationiin (ERA) kuuluvaa järjestöä, joten tarkkaa tietoa reitistä ei voi saada. === Ruotsi === E6-reittiä kulkee noin 1 300 kilometriä Ruotsissa. Siellä reitti alkaa Grisslehamnista ja kulkee Danderydin, Norrköpingin, Eksjön kautta, sekä Isabergin, Kinnaredin ja Båstadin lähimaastossa päättyen Malmöön. === Tanska === Tanskassa 342-kilometrinen reitti alkaa Kastrupissa ja päättyy Krusåhon. === Saksa === Saksassa reittiä kulkee 1 522 kilometriä Kielin, Lyypekin, Fichtelin vuorten ja Dreisesselbergin kautta. === Itävalta === Itävallassa reittiä kulkee 670 kilometriä. Se alkaa Saksan Dreisesselbergistä ja kulkee muun muassa Freistadtin, Karlstiftin, Melkin, Mariazellin ja Leobenin kautta ja päättyy Slovenian rajalle Eibiswaldin kylälle. === Slovenia === Reitistä 315 kilometriä sijaitsee Sloveniassa. Siellä se alkaa Itävallan rajalta ja päättyy Strunjaniin. === Kreikka === Reitistä 1 166 kilometriä kulkee Kreikassa, jossa se alkaa Igoumenítsasta ja päättyy Alexandroúpoliin. == Lähteet == E06
Sjuush

Rasmus ”sjuush” Beck (s. 3. tammikuuta 1999) on tanskalainen Counter-Strike 2 -ammattilainen. Hän edustaa nykyään Heroic-joukkuetta, jota pidetään lokakuussa 2023 maailman neljänneksi parhaimpana joukkueena. Sjuush on voittanut urallaan monia ensimmäisen tason turnauksia, joista lähes kaikki Heroicin riveissä. Suurin voitto tuli kuitenkin Flashpoint Season 1 -turnauksesta, jolloin sjuush pelasi vielä MAD Lionsin joukkueessa. Sjuush oli finaalissa joukkueensa toisiksi alhaisin ratingillaan 1,01. Heroicin riveissä tärkeimmät voitot ovat tulleet turnauksista BLAST Premier: Fall Finals 2022 ja BLAST Premier: Spring Final 2023. Näistä molemmista Heroic ansaitsi voittorahaa 200 000 dollaria. == Lähteet == Luokka:Tanskalaiset elektronisen urheilun ammattilaiset Luokka:Vuonna 1999 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Timo Prihti

Timo Erkki Prihti (8. huhtikuuta 1944 Kiikka – 4. joulukuuta 2021 Pori) oli suomalainen insinööri, yritysjohtaja ja yrittäjä, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1999. Prihti kävi Lavian keskikoulun ja valmistui insinööriksi Porin teknillisestä opistosta. Hän aloitti Rosenlew-yhtymässsä 1969, jossa hän kohosi puimureiden tuotantojohtajaksi. Prihti osti 1991 osti puimuriliiketoiminnan Rosenlewin osakekannan omistaneelta Rauma Oy:ltä ja perusti Sampo-Rosenlew -konsernin. Vuonna 2009 Prihtin poika Jali Prihti tuli isänsä seuraajaksi Sampo-Rosenlewin toimitusjohtajaksi. Timo Prihti siirtyi tuolloin yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi. Kokoomuslainen Prihti valittiin vuonna 2012 Porin kaupunginvaltuustoon, mutta hän luopui valtuustopaikastaan ja muista luottamustehtävistään jäätyään kiinni rattijuopumuksesta. Vuonna 2013 Prihti sai ehdollisen vankeusrangaistuksen törkeästä rattijuopumuksesta. Timo Prihtin veli oli talousvaikuttaja Aatto Prihti. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Porin kaupunginvaltuutetut Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2021 kuolleet
Broder Sveninpoika

Broder Sveninpoika (kuoli 1436) oli ritari, kaappari ja ruotsalainen sotapäällikkö. Broder Sveninpoika kuului luultavasti samaan sukuun kuin tunnettu Abraham Broderinpoika. Hän osallistui Eerik Pommerilaisen sotaan Hansaliittoa vastaan merisodassa joidenkin kaapparien komentajana, mutta joutui vangiksi vuonna 1432 ja hänen kerrotaan olleen pitkään vangittuna Lyypekissä. Vuonna 1434 hänen todetaan palanneen Ruotsiin, missä hän oli Engelbrektin kapinan aikana kansallisen puolueen puolella Eerik Pommerilaista vastaan. Kun ruotsalaiset piirittivät Varbergin vuonna 1436, Broder Sveninpoika mainitaan yhtenä Ruotsin armeijan johtajista. Samana vuonna Engelbrekt Engelbrektinpojan kuoleman jälkeen hänellä oli erimielisyyttä Kaarle Knuutinpoika Bonden kanssa, jota hän Söderköpingissä syytti läänitysten jakamiseen liittyvissä asioissa, ja hänet teloitettiin Kaarle Knuutinpojan käskystä.Svenskt biografiskt lexikonNordisk familjebok / Uggleupplagan. 4. Brant - Cesti / == Lähteet == Luokka:Merirosvot ja kaapparit Luokka:Ritarit Luokka:Ruotsin teloittamat Luokka:Keskiajan henkilöt Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Vuonna 1436 kuolleet
Arsenidi

Arsenidi on arseenin ja jonkin arseenia elektropositiivisemman alkuaineen muodostama yhdiste. Arsenidien rakenne ja ominaisuudet vaihtelevat runsaasti. Alkalimetallit, maa-alkalimetallit ja sinkki muodostavat arsenideja, joissa on arsenidi-ioni As3-. Kuitenkin nämä metallit muodostavat myös polyarsenideja, joissa arseeniatomit muodostavat ketjuja, renkaita tai häkkimäisiä rakenteita. Näitä ovat esimerkiksi As24--, As66-\- tai As113--ionit. Yhteistä kaikille näille arsenideille on, että ne reagoivat veden tai happojen kanssa hajoten arsiiniksi.G. O. Doak, G. Gilbert Long & Leon D. Freedman: "Arsenic Compounds", teoksessa Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2014.Sabina C. Grund, Kunibert Hanusch & Hans Uwe Wolf: "Arsenic and Arsenic Compounds", teoksessa Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2008. Useat siirtymämetallit muodostavat arsenideja, joiden ominaisuudet ovat metalliseosten kaltaisia. Alumiini-, indium- ja galliumarsenidit ovat merkittäviä puolijohteita. Arsenideja valmistetaan kuumentamalla metalleja arseenin kanssa. == Lähteet == Luokka:Arseeniyhdisteet
Sastamalan kaupunginkirjasto

Sastamalan kaupunginkirjasto on Sastamalassa sijaitseva yleinen kirjasto. Vammalassa sijaitsevan pääkirjaston lisäksi Sastamalassa on seitsemän lähikirjastoa ja kirjastoauto. Sastamalan kirjasto kuuluu PIKI-kirjastoihin, joka on Pirkanmaan kirjastojen kirjastokimppa. == Kirjastorakennus == Sastamalan pääkirjasto sijaitsee Vammaskosken pohjoisrannalla Vammaskosken sillan läheisyydessä. Arkkitehtuuriltaan postmodernismia edustava kirjastorakennus on valmistunut ja otettu käyttöön vuonna 1988. Kirjaston ovat suunnitelleet arkkitehdit Pentti Lehtiluoto ja Antero Roini. Pirkanmaan kirjastojen rakennusinventoinnissa vuodelta 2023 Sastamalan pääkirjastotaloa kuvataan erityisen hyvin säilyneeksi 1980-luvun kirjastoarkkitehtuurin edustajaksi, ja sen nähdään rakennuspiirteidensä osalta edustavan korkeatasoista kirjastoarkkitehtuuria. Kirjastotalo on kaksikerroksinen, monikulmainen, betonirunkoinen ja tiilivuorattu rakennus. Sen ulkomuotoa on luonnehdittu maltillisen monumentaaliseksi. Kirjaston eteen on sijoitettu kuvanveistäjä Pertti Mäkisen pronssinen veistos Uittomiehen kosinta vuodelta 1992. == Lähteet == Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot Luokka:PIKI- kirjastot Luokka:Sastamalan rakennukset ja rakennelmat
Suomen Eksegeettinen Seura

Suomen Eksegeettinen Seura on suomalainen vuonna 1938 perustettu eksegetiikan tieteellinen seura, jonka perustivat Antti Filemon Puukko, Eelis Gulin, Aarre Lauha ja Aimo T. Nikolainen. Se on Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen. Seuran tarkoitus on tehdä tunnetuksi tieteellistä raamatuntutkimusta julkaisutoiminnalla, kokousten ja esitelmien järjestämisellä. Seuran jäsenistö koostuu suurelta osin teologian, klassisen filologian, assyriologian ja judaistiikan tutkijoista sekä opiskelijoista. Seuralla oli noin 150 jäsentä vuonna 2020. Enimmillään jäseniä on ollut melkein 700 henkeä. Eksegeettisen seuran puheenjohtaja vuodesta 2022 on professori Petri Luomanen ja varapuheenjohtaja Lotta Valve. Suomen Eksegeettinen Seura on Suomen tiedekustantajien liiton jäsen. Seura julkaisee Suomen Eksegeettisen Seuran Julkaisuja -nimistä julkaisusarjaa. Julkaisutoiminnan ohella seura järjestää vuosittain Eksegeettinen päivä -tilaisuuden, jossa esitellään alan tutkimusta yksittäisen teeman ympäriltä. Se myös palkitsee vuosittain parhaan eksegetiikan pro gradu -tutkielman. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset tiedeyhdistykset Luokka:Eksegetiikka
Autokaupunki

Autokaupunki on kaupunki, jonka liikenne perustuu suurelta osin tai käytännössä kokonaan yksityisautoiluun. Autokaupunki kannustaa ihmisiä liikkumaan autolla rakentamalla kehittynyttä autoinfrastruktuuria, kuten leveitä ja korkean nopeusrajoituksen teitä, tieliikennesiltoja sekä -tunneleita ja pysäköintipaikkoja. Usein nämä tapahtuvat muiden liikkumismuotojen kustannuksella, esimerkiksi vilkkaiden teiden kevyelle liikenteelle luoman estevaikutuksen vuoksi. Kehittyneen autoinfrastruktuurin kaupungissa autoilu on myös usein julkiseen liikenteeseen verrattuna nopeampi liikkumismuoto. Autokaupunkien kehityksen voidaan katsoa alkaneen 1920-luvun Yhdysvalloista, jossa kasvavat automäärät yhdistettynä vielä kehittymättömiin liikennesääntöihin johtivat usein autoilijan ja jalankulkijan törmäyksiin. Samalla kun liikenneturvallisuus nousi huoleenaiheeksi, autoteollisuus taloudellisten intressiensä ohjaamana alkoi entistä enemmän lobata kaupunkeja muuttamaan katuverkostoaan autoystävällisemmäksi. Autokeskeisen kaupunkisuunnittelun tulos näkyy erityisen hyvin Yhdysvalloissa, koska se oli monia vuosikymmeniä autoteollisuuden johtava maa. Autokaupungit ja niiden vaikutus ympäristöön ja ihmisiin ovat saaneet osakseen kasvavaa kritiikkiä viime vuosikymmeninä. Uuden urbanismin oppien mukaan katujen ja rakennetun ympäristön tulisi olla suunniteltu ihmisiä, ei pelkästään autoja varten. Monet kaupungit etenkin Euroopassa ovat ottaneet käyttöön toimia, joiden tarkoituksena on vähentää tai rajoittaa autoliikennettä. == Suomessa == Suomessa autokaupunkien kehitykseen vaikutti suuresti sodanjälkeinen tieliikennesuunnittelu. Yksi merkittävimmistä alan asemakaava-arkkitehdeistä oli Lahdessa ja Turussa vaikuttanut Olavi Laisaari, joka oli saanut paljon vaikutteita Yhdysvalloista. Laisaaren suunnitelmissa Turun keskustan kaduille tehtäisiin lisää tilaa autoille, samalla kun jalankulkijat ohjataan kortteleiden sisäpihoille jalankulkuväylille. Suomessa muun muassa Espoota on usein kutsuttu autokaupungiksi. Espoon kaupungin mukaan mielikuva on vanhentunut, ja 2010-luvusta lähtien kaupunki on keskittynyt enemmän myös muiden liikkumismuotojen palvelemiseen. Mittavia toteutumattomia suunnitelmia Helsingin autoiluinfrastruktuurin kehittämiseksi olivat muun muassa Smithin–Polvisen liikennesuunnitelma ja Alvar Aallon keskustasuunnitelma. Vuosina 2011–2021 Helsingin moottoriajoneuvoliikenne väheni kaikilla kaupungin laskentalinjoilla yhteensä 11 prosenttia, ja Helsinginniemen laskentalinjalla 27 prosenttia. == Lähteet == Luokka:Kaupunkisuunnittelu Luokka:Liikenneinfrastruktuuri Luokka:Autoilu
André Lhote

André Lhote (5. heinäkuuta 1885 – 24. tammikuuta 1962) oli ranskalainen kubistinen taidemaalari,André Lhote. Britannica.com. Viitattu 9.10.2023. joka maalasi muotokuvia, maisemia, asetelmia ja henkilöaiheita. Hän vaikutti myös taiteen opettajana perustamassaan Académie André Lhotessa sekä taideteoreetikkona. Hän opiskeli koristepuunveistoa École des Beaux-Artsissa Bordeaux'ssa 1898–1904. Opintojen jälkeen hän alkoi maalata ja muutti 1906 Pariisiin. Lhote maalasi alkuun fauvismin hengessä, mutta siirtyi kubistisempaan ilmaisuun ja oli vuosina 1912–1914 toimineen kubistisen Section d’Or -ryhmän jäsen. Maalarinuraa merkittävämmäksi nousivat Lhoten kirjoitukset kubismin teoriasta ja hänen opetustyönsä, jolla oli vaikutusta tuolloiseen ranskalaisten taiteilijoiden sukupolveen. Lhote perusti oman taidekoulunsa vuonna 1922. Hän kirjoitti paitsi kritiikkejä La Nouvelle Revue française -lehteen vuosina 1917–1940, myös oppikirjat maisemamaalauksesta 1939 ja henkilöaiheiden maalauksesta 1950. Ennen oman taidekoulun perustamista Lhote opetti myös Académie Notre-Dame des Champsissa ja Académie de la Grande Chaumièressa. Lhoten oppilaita olivat myös valokuvaaja Henri Cartier-Bresson ja Tamara de Lempicka. Suomalaisista Lhoten taidekoulussa ovat opiskelleet muiden muassa Erik Enroth, Matti Petäjä, Olavi Lanu, Eero Nelimarkka ja Eva Cederström. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * André Lhote -yhdistyksen verkkosivut Lhotesta Luokka:Ranskalaiset taidemaalarit Luokka:Kubismi Luokka:Vuonna 1885 syntyneet Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Puolan parlamenttivaalit 2023

Puolan vuoden 2023 parlamenttivaalit pidettiin 15. lokakuuta, ja niissä valittiin kaikki Sejmin 460 edustajaa seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Samaan aikaan Puolassa järjestettiin kansanäänestys, jossa äänestäjiä pyydettiin vastaamaan neljään eri kysymykseen koskien muun muassa Puolan ja Valko-Venäjän raja-aitaa. == Äänioikeus ja ehdokasasettelu == Äänioikeus parlamenttivaaleissa on vaalipäivään mennessä 18 vuotta täyttäneillä Puolan kansalaisilla. Ehdolle saavat asettua vähintään 21-vuotiaat Puolan kansalaiset, jotka ovat asuneet maassa pysyvästi vähintään viisi vuotta ennen vaaleja. == Tausta ja vaaliliittoja == Yhdistynyt oikeisto -niminen vaaliliitto sai alkunsa vuonna 2014. Uudesta vaaliliitosta sovittiin vuonna 2019 ja siihen kuuluivat tuolloin Laki ja oikeus, Sopimus ja Yhdistynyt Puola. Sopimus-puolue irtautui vaaliliitosta sisäisten kiistojen takia vuonna 2021 ja jätti hallituksen. Puolueesta irtautuneet edustajat perustivat uuden OdNowa RP -nimisen puolueen, joka liittyi Yhdistyneeseen oikeistoon. Kansalaiskoalitio sai alkunsa jo vuonna 2018, kun Kansalaisfoorumi ja Nowoczesna ilmoittivat solmivansa vaaliliiton. Vihreät liittyivät vaaliliittoon jo vuoden 2019 vaalien alla. Sittemmin vaaliliittoon ovat liittyneet myös Sleesian autonomian liike ja AGROunia. Vuoden 2023 parlamenttivaaleissa vaaliliiton näkyvimpänä johtajana on toiminut Donald Tusk. Lewica toimi aluksi Kevät- ja SLD- puolueiden vaaliliittona vuoden 2019 parlamenttivaaleissa. Vaalien jälkeen puolueet päättivät aloittaa yhdistymisneuvottelut, jotka saatiin päätökseen vuonna 2021. == Tulokset == Puolue Äänet Osuus äänistä Paikkoja Yhdistynyt oikeisto 7 640 854 35,38 194 Kansalaiskoalitio 6 629 402 30,70 157 Kolmas tie 3 110 670 14,40 65 Lewica 1 859 018 8,61 26 Konfederaatio 1 547 364 7,16 18 Sit. paikallishallinnon aktiivit 401 054 1,86 0 Puola on yksi 351 099 1,63 0 WDM 25 778 0,12 0 Rauhan ja menestyksen liike 24 850 0,12 0 Tavallinen maa 4 606 0,02 0 Antipuolue 1 156 0,01 0 Puolan korjausliike 823 0,00 0 Hyväksyttyjä ääniä 21 596 674 Hylättyjä/ tyhjiä ääniä 370 217 Ääniä yhteensä 21 966 891 Rekisteröityneitä äänestäjiä 29 532 595 Lähde: Koska Yhdistynyt oikeisto sai eniten paikkoja, sen oletetaan saavan ensiksi mahdollisuus muodostaa hallitus presidentti Andrzej Dudalta, joka kuuluu koalition Laki ja oikeus -puolueeseen. Kansalliskoalitio ja sen liittolaiset pystyvät kuitenkin muodostamaan suuremman enemmistön. Laki ja oikeus -puolueen puheenjohtaja Jarosław Kaczyński sanoi, ettei ollut vielä varma siitä, pääsisikö puolue enää hallitusvastuuseen vaalivoitosta huolimatta. Oppositio voitti myös enemmistön senaatissa. Äänestysaktiivisuus oli 74,38 %, joka oli korkein kommunistihallinnon kaaduttua vuonna 1989. Naiset äänestivät ensimmäistä kertaa aktiivisemmin kuin miehet. Kansalaiskoalitio ilmoitti 24. lokakuuta, että sen potentiaalisessa hallituksessa pääministerinä toimisi Donald Tusk. == Lähteet == Luokka:Vuoden 2023 vaalit Luokka:Puolan vaalit
Euroopan kaukovaellusreitti E1

Euroopan kaukovaellusreitti E1 on yksi kahdestatoista Euroopan halki kulkevista vaellusreiteistä. Se on 7 114 kilometriä pitkä, ja alkaa Norjan Nordkappista ja päättyy Sisilian saarelle Italiassa. == Reitti == === Norja === Reitin ensimmäiset 2 105 kilometriä sijaitsevat Norjassa. Reitti kulkee useaan kertaan Suomen ja Ruotsin rajojen läpi. Nordkappiin asti vievä vaelluspolun osa tehtiin vuosina 2010 ja 2011. Norjan-osa avattiin virallisesti 4. kesäkuuta 2013. === Ruotsi === Reitistä noin 1 200 kilometriä kulkee Ruotsissa. Siellä reitti alkaa Halmstadin kaupungista ja päättyy Grövelsjönin kylään. === Tanska === Tanskassa reittiä kulkee 378 kilometriä. Reitti alkaa Grenaan kaupungissa ja päättyy Krusåssa. === Saksa === Reitti kulkee Saksassa pääreitin kohdalta 1 879 kilometrin pituudelta. Se alkaa Tanskan rajalta Kupfermühlestä, kulkee muun muassa Hampurin ja Frankfurtin läpi ja päättyy Konstanziin Sveitsin rajalle. === Sveitsi === Noin 207 kilometriä reitistä sijaitsee Sveitsissä. Se alkaa Konstanzista ja päättyy Mocroteen. === Italia === E1-reitti Italiassa alkaa Porto Ceresiossa ja päättyy Capo Passeroon Sisiliassa. Sen pituus on suurin piirtein 2 000 kilometriä, mutta tarkka pituus on epäselvä. == Lähteet == E01
Ultimate Escape Suomi

Ultimate Escape Suomi on suomalainen tositelevisiosarja, jossa joka jaksossa yhden julkisuuden henkilön tehtävänä on auttaa radiopuhelinta käyttäen duudsoneista tunnettua Jukka Hildéniä selviämään läpi karujen maastojen ilman vaatteita, ravintoa, tai mitään apuvälineitä.https://www.is.fi/tv-ja- elokuvat/art-2000008292193.html Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi alkoi 2021 Discovery+:la ja toinen 2023.https://www.discoveryplus.com/fi/show/ultimate- escape-suomi Ohjelmaa esitetään myös TV5:llä. Formaattia on myös myyty ulkomaille. ==Lähteet== Luokka:2020-luvun suomalaiset tositelevisiosarjat
Chambon-sur-Lac

Chambon-sur-Lac on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne- Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 38 kilometriä Clermont-Ferrandin kaupungista lounaaseen. pienoiskuva|vasen|Chambon-sur-Lacin kirkko Kunnan alueella on osittain vulkaaninen järvi Lac Chambon. Järvi on matala, ja sen vesi lämpenee nopeasti. Se on suosittu uimapaikka, ja se on saanut useana vuonna uimarantoja palkitsevan sinisen lipun järven hyvälaatuisesta vedestä. Chambon-sur-Lacin romaaninen kirkko on rakennettu 1100- ja 1200-lukujen vaihteessa. Kirkkoa on uusittu useita kertoja. Chambon-sur-Lacin kylä on rakennettu vanhalle suolle ja kirkko vajoaa muutaman senttimetrin vuosisadassa. Kirkon edessä oleva alkuperäinen jalkakäytävä on 1,80 metriä sisäänkäynnin alapuolella. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Puy-de- Dômen kunnat
Hämeenjärvi (Lieksa)

Hämeenjärvi on matala, saariluvultaan runsas ja rantaviivaltaan mutkainen metsäjärvi Lieksanjoen reitillä Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 98 kilometriä pohjoiseen. == Maantiede == Hämeenjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,45 kilometriä. Luvussa on mukana järven luoteisosan muodostava Hämeenlampi. Useat niemet pirstovat allasta. Pohjoisessa sijaitsee Hämeenniemi ja idässä Kokkoniemi, jonka itäpuolella on matala Kokkolahti. Etelässä sijaitsee Muuraisniemi, jonka eteläpuolinen järvenosa on saarten, niemien ja saarista pistävien niemien leimaamaa vesialuetta. Kahdeksisen hehtaaria Hämeenjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kalkkosaarten ja Kokkoniemen välissä on 13-metrinen syvänne. Hämeenjärven saariluku on 25. Saarista kolme on alle aarin laajuisia luotoja ja kolmen pinta-ala ylittää hehtaarin. Hämeenjärven ranta-alueet ovat metsää ja suota (Hämeensuo, Lahnasuo). Pientaloja on etenkin järven lounais- ja koillisrannalla ja Hämeenniemellä. Pohjoisella rannalla on Ritojoki-niminen asutus. Hämeenjärven länsipuolitse kulkee seututie 524. Hämeenjärveen laskee Lieksanjoki (Mukajoki) kaakosta Naarajärveltä (122,8 metriä mpy). Joki tekee mutkan Hämeenjärven kohdalla, ja se jatkuu kaakkoon kohti Pankajärven luoteisosan Lonttaa. Hämeenjärven ja Lontan välisen jokiosuuden pituus on karkeasti kuusi kilometriä ja Lontan korkeustaso on 30 senttimetriä Hämeenjärveä alempi. Pohjoisesta Sauvonjärveltä (115,5 metriä mpy) Hämeenjärveen laskee Ritojoki, joka on alle kilometrin pituinen uoma. Hämeenjärven vesitilavuus on 3 180 000 kuutiometriä. Hämeenjärvi (04.431.1.001) kuuluu Hämeenjärven alueeseen (04.431), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijärven alue (04.43) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma- alue (04.4). Hämeenjärvi on toiseksi laajin Hämeenjärven alueen 34:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Puuruunjärvi. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Pielisen reitin valuma-alue
Hämeenjärvi (Mikkeli)

Hämeenjärvi on muodokas metsäjärvi Vuoksen vesistön lounaisosassa Etelä- Savossa. Se sijaitsee pääosin Mikkelissä ja pieneltä osin Mäntyharjulla. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 40 kilometriä etelään. == Maantiede == Etäisyys Hämeenjärven kaakkoiskolkan Hämeenlahden rannalta järven luoteiskolkkaan on 3,3 kilometriä. Suuri osa järven pinta-alasta koostuu lahdista, jotka ovat pitkänkapeita. Lounaassa sijaitsee Haukilahti, luoteessa Myllylahti ja idässä Koskilahti. Laajimpia niemimaita ovat etelärannan Puolaniemi ja Uuniniemi sekä Leppäniemi idässä. Noin kymmenesosa Hämeenjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Laajin syvänne sijaitsee yli kilometrin pituisena hautana järven keskivaiheilla. Syvin piste, 17 metriä, sijaitsee järven eteläosan Särkilahdessa Puolaniemen ja Röykkyvuoren välissä. Järven itäinen osa on matalaa. Järvi on pääosin mutapohjainen. Hämeenjärven saariluku on seitsemän. Saaret ovat alaltaan pieniä ja ne sijaitsevat enimmäkseen järven länsiosassa. Rannat ovat osin jyrkkiä. Röykkyvuoren ja Uuniniemen korkeimmat kohdat ovat noin 120 metriä merenpinnan yläpuolella. Hämeenjärven ranta-alueet ovat suurimmalta osin kuivaa kangasmetsää. Pientaloja on siellä täällä. Järven eteläpuolitse kulkee alemman luokan maantie. Röykkyvuoren ja Haukilahden kohdalla se on rakennettu rantaviivan tuntumaan. Hämeenjärvi sijaitsee Vuoksen ja Kymijoen vesistöjen vedenjakajalla. Siihen virtaa tulouoma luoteesta Lapjärveltä (86,8 metriä merenpinnan yläpuolella). Muut Hämeenjärven länsipuoliset vakavedet kuuluvat Kymijoen vesistöön. Koskilahden pohjoisosasta alkaa noin sadan metrin pituinen lasku-uoma, joka päätyy Kinkjärveen (83,1 metriä mpy). Hämeenjärven vesitilavuus on 5 921 000 kuutiometriä. Hämeenjärvi (04.148.1.008) kuuluu Ryöpänjoen valuma-alueeseen (04.148), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Hämeenjärvi on toiseksi laajin Ryöpänjoen valuma-alueen 12:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kinkjärvi ja kolmantena on Lapjärvi. == Kasvillisuus == Hämeenjärvessä kasvaa kelluslehtisiä ja ilmaversoisia kasvilajeja. == Lähteet == Luokka:Mikkelin järvet Luokka:Mäntyharjun järvet Luokka:Kuolimon valuma- alue