EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Shikoku (elokuva)

Shikoku () on japanilainen romanttinen kauhuelokuva vuodelta 1999. Se kertoo nuoresta naisesta nimeltä Hinoku, joka palaa Tokiosta kotisaarelleen Shikokuun. Viitattu 6.5.2012. Tarina perustuu Masako Bandon lastenkirjaan, joka puolestaan kuvaa Shikokun saaren perinteitä ja taikauskoa. == Näyttelijät == Lähde: Viitattu 16.8.2021. == Lähteet == Luokka:Japanilaiset kauhuelokuvat Luokka:Vuoden 1999 japanilaiset elokuvat Luokka:Romanttiset elokuvat
Proteolyysi

Proteolyysi on biokemiallinen tapahtuma, jossa proteaasi-nimiset soluentsyymit tai molekyylinsisäinen pilkkoutuminen aiheuttavat proteiinien hajoamisen. Proteolyyttisiin entsyymeihin kuuluvat muun muassa mahannesteessä esiintyvä pepsiini sekä haimanesteen trypsiini ja kymotrypsiini. Luokka:Orgaaniset reaktiot
Umeboshi

Umeboshi on japanilainen hapan hedelmäsäilyke. Se tehdään liottamalla kuivattuja japaninaprikooseja etikan ja mausteiden seoksessa. Umeboshia käytetään monien perinteisten ruokalajien kuten onigirin osana,Eden Foods mutta sitä syödään myös sellaisenaan aterian lisäkkeenä. Umeboshi on suosituimpia tsukemono-lajeja. Sitä on alettu pitää myös terveysvaikutteisena ruokana.Kikkoman == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanilainen keittiö
Proteaasi

Proteaasi (myös proteinaasi tai peptidaasi) on yhteinen nimi niille entsyymeille, jotka aiheuttavat proteolyysin eli pilkkovat proteiineja hydrolysoimalla aminohapoista koostuvan proteiinin aminohappojen välisiä peptidisidoksia.Barret, A J ja McDonald, J K: Nomenclature: protease, proteinase and peptidase. (PDF) Biochem J, 1986, nro 3, s. 935. Viitattu 26.12.2013. Proteaaseja pidettiin pitkään löytymisensä jälkeen vain proteiineja yksinkertaisesti hajottavina entsyymeinä, kuten esim. pepsiini. Sittemmin on ymmärretty proteaasien toiminnan voivan olla myös hyvin tarkkaan kohdeproteiininsa valikoivaa ja saksimaista, kuten esimerkiksi verenpaineen säätelyssä toimivan angiotensiinikonvertaasin toiminta.Lopéz-Otín, Carlos ja Bond, Judith S.: Protases: Multifunctional Enzymes in Life and Disease. (PDF) The Journal of Biological Chemistry, 2008, nro 283, s. 30433–30437. Viitattu 26.12.2013 == Proteaasien luokittelu == === Luokittelu katalyyttisen mekanismin perusteella === Proteaasit luokitellaan niiden katalyyttisen mekanismin perusteella seitsemään ryhmään:Families of Proteolytic Enzymes . WTSI, 2013. Viitattu 26.12.2013 * Aspartaattiproteaasit, kuten ihmisen pepsiini A.Summary for peptidase A01.001: pepsin A . WTSI, 2013. Viitattu 26.12.2013 * Seriiniproteaasit, kuten kymotrypsiini A.Summary for peptidase S01.001: chymotrypsin A (cattle-type) . WTSI, 2013. Viitattu 26.12.2013 * Treoniiniproteaasit, kuten munuaistiehyiden läpimitan säätelyssä tärkeä polykystiini-1.Family T6 . WTSI, 2013. Viitattu 26.12.2013 * Metalloproteaasit, kuten karboksipeptidaasi A1.Summary for peptidase M14.001: carboxypeptidase A1 . WTSI, 2013. Viitattu 26.12.2013 * Kysteiiniproteaasit, kuten kaspaasi-1.Summary for peptidase C14.001: caspase-1 . WTSI, 2013. Viitattu 26.12.2013 * Glutamaattiproteaasit, kuten eräästä Scytalidium-suvun sienestä löydetty skytalidoglutamaattipeptidaasi.Pillai, B. et al. Crystal structure of scytalidoglutamic peptidase with its first potent inhibitor provides insights into substrate specificity and catalysis. J Mol Biol, 2007, nro 2, s. 343–361. Viitattu 26.12.2013 * Asparagiiniproteaasit, kuten eräs ihmisen polioviruksen kapsidin muodostuksessa olennainen proteaasi.Family N8 . WTSI, 2013. Viitattu 26.12.2013 Lisäksi on löydetty proteaaseja, jotka käyttävät useampaa kuin yhtä yllä luetelluista mekanismeista.Family P1 . WTSI, 2013. Viitattu 26.12.2013 === Muut luokittelutavat === Proteaaseja voidaan luokitella myös mm. niiden evolutiivisen sukulaisuuden perusteella heimoihin ja perheisiin sekä niiden toiminnan kannalta ihanteellisen pH:n mukaan happamassa, neutraalissa tai emäksisessä liuoksessa aktiivisiin proteaaseihin. == Toimintamekanismi == Esim. ruoansulatukseen osallistuvat proteaasit pilkkovat pitkät proteiinimolekyylit pienemmiksi palasiksi leikkaamalla proteiiniketjun aminohappojen välisen peptidisidoksen. Eksopeptidaaseiksi kutsutaan vain aminohappoketjun päistä peptidisidoksia hydrolysoivia proteaaseja. Endopeptidaasit puolestaan pilkkovat aminohappoketjun sisällä olevia peptidisidoksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Terveyskirjasto: Proteaasi * MEROPS-peptidaasitietopankki (englanniksi) Luokka:Hydrolaasit
Meet the Press

Meet the Press on yhdysvaltalainen NBC:n lähettämä viikoittainen uutis- ja ajankohtaisohjelma. Se on Yhdysvaltojen pitkäikäisin televisio-ohjelma, ja sen ensimmäinen lähetys tapahtui 6. marraskuuta 1947. Meet the Pressin juuret ovat Lawrence E. Spivakin vuonna 1945 aloittamassa samannimisessä radio-ohjelmassa, joka oli tarkoitettu edistämään Spivakin kustantaman American Mercury -aikakauslehden myyntiä. Spivak oli itse mukana ohjelman teossa marraskuuhun 1975 saakka. Alkuaan jaksot olivat puolituntisia, mutta myöhemmin kesto on noussut tuntiin. Lähetykset tapahtuvat yleensä Washingtonista, mutta ohjelma on vieraillut merkittävissä tapahtumissa eri puolilla maailmaa, kuten George H. W. Bushin ja Mihail Gorbatšovin tapaamisessa Helsingissä vuonna 1990. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Yhdysvaltalaiset uutisohjelmat Luokka:Ajankohtaisohjelmat Luokka:1940-luvun televisiosarjat Luokka:NBC:n televisio-ohjelmat
Nathan Safir

Nathan Safir (1912/1913 New Haven, Connecticut, Yhdysvallat - 7\. syyskuuta 1996 San Antonio, Texas) oli espanjankielisten radiolähetysten uranuurtaja Yhdysvalloissa. Hän johti sanantoniolaista KCOR-AM radioasemaa vuodesta 1953 vuoteen 1990, jolloin hän jäi eläkkeelle. Safirin vanhemmat syntyivät Venäjällä, josta Etelä-Afrikan kautta muuttivat Monterreyhin, Meksikoon. Safir itse syntyi New Havenissä, jossa hänen vanhemmillaan oli sukulaisia, mutta lapsuutensa hän vietti Meksikossa. 12 vuoden iässä hänet lähetettiin sisäoppilaitokseen Yhdysvaltoihin, San Antonioon, vaikkei hän tuolloin vielä osannut englantia. 1937 Safir suoritti Teksasin yliopistossa tutkinnon journalistiikassa. Vuonna 1940 Safir aloitti viikoittaiset espanjankieliset radiolähetykset sanantoniolaisella KTSA-radioasemalla. Toisen maailmansodan aikana hän palveli Lontoossa, josta käsin hän teki espanjankielisiä radio- ohjelmia Yhdysvaltain puolustusvoimien radiolle. Vuonna 1953 Safir siirtyi johtamaan Yhdysvaltain ensimmäistä täysin espanjankielistä radioasemaa KCOR- AM:ää, jonka Raul Cortez oli perustanut kolme vuotta aikaisemmin. Hän toimi myös Spanish Radio Broadcasters of American ja Texas Association of Broadcastersin puheenjohtajana. Nathar Safir on valittu National Association of Broadcasters Hall of Fameen. ==Lähteet== Luokka:Yhdysvaltalaiset radiotoimittajat Luokka:1910-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Mark Siryk

Mark Siryk (, , 12. maaliskuuta 1989 Tallinna) on vironvenäläinen aktivisti, joka joutui vuoden 2007 pronssisoturi-kiistan vuoksi syytetyksi Virossa. Hän toimii Venäjän johtoa lähellä olevan nuorisoliikkeen Našin komissaarinaNaši: Марк Сирык: "Фашизм не пройдет!" ja on kyseisen järjestön Viron osaston johtajaPhoto #180275: Mark Siryk, the leader of Russia's youth "Nashi" movement in Estonia. Siryk toimi Naši-liikkeen yhtenä mielenosoituksen aiheena, kun liike piiritti Viron suurlähetystöä Moskovassa pronssisotilaskiistan yhteydessäYle Uutiset: Moskovassa mielenilmaus nyt EU- edustuston luona 4.5.2007. Hänet vapautettiin 13. kesäkuuta 2007 tutkintovankeudestaEesti päeväleht: Mark Sirõk vabanes vahi alt . Harjumaan tuomioistuin antoi 15. tammikuuta 2009 vapauttavan päätöksen Dmitri Linteriä, Dmitri Klenskiä, Maksim Revaa ja Mark Sirykia vastaan nostetussa jutussa. http://minunvenajani.blogspot.com/2009/01/pronssisoturi-maailmanrauha- patsas.html Siryk on saanut laajasti julkisuutta virolaisissa ja venäläisissä medioissa. Venäläiset päätelevisiokanavat Pervyi kanalPervyi kanal: В Москву приехал один из участников акции в защиту памятника Воину-Освободителю, NTVNTV: Сирык продолжит борьбу за права человека ja RossijaVesti.ru: Москва встретила защитника Бронзового солдата ovat raportoineet hänestä pronssisoturi-kiistasta alkaen aina vapauttavaan päätökseen asti. Siryk osallistui myös Našin, Yövartio-liikkeen, Johan Bäckmanin ja Leena Hietasen järjestämään mielenosoitukseen Helsingissä 23. maaliskuuta 2009, jonka kohteina olivat Kaiken takana oli pelko -kirjan julkistamistilaisuus ja myöhemmin Viron suurlähetystön seminaariYle uutiset: Viron lähihistoria mielenosoitusten teemana Helsingissä. == Lähteet == Siryk, Mark Siryk, Mark Luokka:Elävät henkilöt
Japaninaprikoosi

Japaninaprikoosi (Prunus mume) on pienehkö Aasiassa kasvava puu, jonka hedelmiä käytetään japanilaisessa ruoanvalmistuksessa, etenkin umeboshin valmistuksessa. Niitä kutsutaan usein käännösvirheen takia myös luumuiksi. Siitä on kehitetty Japanissa yli 300 lajiketta.Japanese Flowering Apricot (Prunus mume)—A Mid-winter Extravaganza Japaninaprikoosin kukka on Taiwanin kansalliskukka. == Ulkonäkö ja koko == Japaninaprikoosi leikataan yleensä alle seitsemän metriä korkeaksi. Se kukkii lopputalvesta (tammi-helmikuussa) valkoisin tai vaaleanpunaisin kukin. Soikeat, teräväkärkiset lehdet puhkeavat vasta kukkien varistua. Hedelmä kypsyy kesäkuussa. == Alkuperä == Japaninaprikoosi on kotoisin Kiinasta ja Koreasta. Sitä on viljelty ainakin 1 500 vuotta. == Lähteet == Luokka:Tuomet Luokka:Hedelmät Luokka:Japanilainen kulttuuri Luokka:Taiwanin kansallissymbolit
Sami Elopuro

Sami Elopuro (s. 22. marraskuuta 1964) on suomalainen squashinpelaaja. Elopuro voitti joukkuekilpailun MM-pronssia vuonna 1991. Joukkueessa pelasivat Elopuron lisäksi Ville Mäkisarka, Pentti Pekkanen ja Marko Pulli. Euroopan- mestaruuskilpailuista Elopurolla on joukkuehopeaa vuosilta 1991, 1992 ja 1995 sekä joukkuepronssia vuosilta 1986–1990 ja 1996. Hän pelasi 91 maaottelua vuosina 1984–1996 ja voitti kahdeksan Suomen-mestaruutta vuosina 1987–1993 ja 1995Squashin Suomen mestarit Suomen Squashliiton sivuilla. Squashin maailmanlistalla Elopuro oli parhaimmillaan kuudes vuosina 1992–1993, ja hän onkin korkeimmalle yksilömailapelien maailmanrankingissa yltänyt suomalaispelaaja. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset squashinpelaajat Luokka:Vuonna 1964 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Algonkin (täsmennyssivu)

Algonkin tai Algonquin voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Algonkinit ovat pohjoisamerikkalainen alkuperäiskansa, joka elää Itä-Kanadassa. * Algonkinin kieli on algonkinien äidinkieli. * Algonkin-kielet on laaja kieliryhmä, johon myös algonkinin kieli kuuluu. * Algonkin-kansat ovat pohjoisamerikkalaisia alkuperäiskansoja, jotka puhuvat äidinkielenään algonkin-kieliä * HMCS Algonquin, Kanadan laivaston aluksia
HMS Dauntless (D45)

HMS Dauntless (viirinumero D45) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Danae- luokan kevyt risteilijä, joka palveli toisessa maailmansodassa ilmatorjuntaristeilijänä. == Valmistus == Alus tilattiin Jarrowista Palmers Shipbuilding and Iron Companyltä, missä köli laskettiin 3. tammikuuta 1917. Alus laskettiin vesille 10. huhtikuuta 1918 ja otettiin palvelukseen 22. marraskuuta 1918.Whitley s. 73 ==Palvelus== Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Itämerelle purjehtivaan bolševikkien vastaiseen laivasto-osastoon. Itämereltä palattuaan alus siirrettiin Amerikan ja Länsi-Intian asemalle, josta se palasi 1919 Atlantin laivaston 1. kevyt risteilijäviirikköön palvellen siinä aina vuoteen 1924. Alus liitettiin 1923 maailman ympäri kiertäneeseen erikoisosastoon (). Matkan tarkoituksena oli esitellä Britannian Kuninkaallisen laivaston mahtia maailman merillä. Purjehduksen jälkeen alus liitettiin Välimeren laivaston 1. risteilijäviirikköön.Whitley s. 75 Aluksen palatessa 15. toukokuuta 1928 huollosta se liitettiin Pohjois-Amerikan ja Länsi-Intian aseman 8. risteilijäviirikköön. Kuitenkin hieman ennen perille pääsyä alus ajoi matalikolle 2. heinäkuuta Thrum Capissa Halifaxin edustalla. Alus vaurioitui pahoin yhden kone- ja kattilahuoneen romuttuessa. Alusta ei saatu irrotettua matalikolta ennen kuin kaikki tykit, torpedoputket, savupiiput sekä runsaasti muuta materiaalia oli poistettu 12. heinäkuuta. HMS Despatch hinasi lopulta aluksen irti hinaajien avustamana. Vaurioiden korjaaminen kesti vuoteen 1929, minkä jälkeen alus siirrettiin reserviin. Vuonna 1930 alus palautettiin palvelukseen Amerikan ja Länsi-Intian asemalle ja se oli 1931-1932 Etelä-Amerikan osastossa. Vuonna 1934 alus siirrettiin Välimeren laivaston 3. risteilijäviirikköön, mistä se vapautti HMS Curlewin. Alus palasi 1935 Englantiin reserviin siirrettäväksi. Vuonna 1939 alus palautettiin palvelukseen 9. risteilijäviirikköön eteläiselle Atlantille. Joulukuussa se siirrettiin Kiinan asemalle. Dauntless oli muodostamassa Brittiläistä Malesian osastoa maaliskuussa 1941. Alus kolaroi 15. kesäkuuta Malakan niemimaan edustalla risteilijä HMS Emeraldin kanssa. Alus vaurioitui törmäyksessä niin, että se piti siirtää Singaporeen telakalle, mistä se vapautui vasta elokuun puoleenvälissä. Alus siirrettiin vuoden 1942 alussa Portsmouthiin telakalle huollettavaksi ja modernisoitavaksi. Telakalla alukselle asennettiin kahdeksan yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä sekä tyyppien 291 ja 273 tutkat. Alus palasi palvelukseen ja sijoitettiin Itäiseen laivastoon, jossa alus oli loppusodan ajan lähinnä koulutustehtävissä. Alukselle asennettiin kaksi neliputkista 2 naulan ilmatorjuntatykkiä huhtikuussa 1943. Vuoden 1945 alussa alus siirrettiin reserviin. alus myytiin 13. helmikuuta 1946 BISCOlle. Se saapui T. W. Wardille Inverkeithingiin huhtikuussa 1946 romutettavaksi. ==Lähteet== * * * === Viitteet === Luokka:Kuninkaallisen laivaston Danae-luokan risteilijät Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan risteilijät Luokka:Palmersin valmistamat alukset
Ottawa (täsmennyssivu)

Ottawa voi tarkoittaa seuraavia asioita: * Ottawa, Kanadan pääkaupunki * Ottawajoki, joki Québecin ja Ontarion provinssissa Kanadassa * Ottawat, pohjoisamerikkalainen alkuperäiskansa * Ottawa, kaupunki Yhdysvaltojen Illinoisissa * Ottawa, kaupunki Yhdysvaltain Kansasissa * Ottawan piirikunta, piirikunta Michiganissa, Yhdysvalloissa * Ottawan piirikunta, piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa * Ottawan piirikunta, piirikunta Oklahomassa, Yhdysvalloissa * Ottawa on suomalaisen Kalmar Oyj:n terminaalitraktorin merkki. ;Kanadan laivasto *HMCS Ottawa (H60), River-luokan hävittäjä *HMCS Ottawa (H31), River-luokan hävittäjä *HMCS Ottawa (DDH 229), St. Laurent -luokan hävittäjä *HMCS Ottawa (FFH 341), Halifax-luokan fregatti.
Emerald-luokka (risteilijä)

Emerald-luokka tai E-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston risteilijäluokka, joka suunniteltiin ensimmäisen maailmansodan kokemusten perusteella. Alus luokka tilattiin Hawkins-luokan risteilijöiden tilaamisen jälkeen maaliskuussa 1918 ja siihen kuului kolme alusta.Whitley, M. J. s. 81 Alusten suunnittelun lähtökohtana oli nopeus muiden kriteerien kustannuksella ja sen tuli kyetä toimimaan uusia nopeita saksalaisia risteilijöitä, joiden uskottiin 1917 olevan tekeillä Saksassa, vaikka näin ei todellisuudessa ollutkaan. ==Suunnittelu== Emerald-luokan alukset pohjautuivat edeltäneisiin Danae-luokan risteilijöihin, mutta niissä oli suuri pituus/leveys suhde ja ainoastaan yksi tykki lisää, jolloin aluksista tuli suurempia ja kalliimpia. Alusten nopeus saatiin 33 solmuun lisäämällä hevosvoimien lukumäärä kaksinkertaiseksi, rungon pituutta kasvatettiin 100 jalkaa ja 50% uppouman lisäyksellä. === Voimanlähde === Alusten voimanlähteeksi asennettiin kaksi Shakespeare-luokan hävittäjien konetta, joista kumpikin tuotti 40000 hevosvoimaa. Ratkaisu edellytti nelivaiheisen järjestelmän luomista. Kahdeksan kattilaa asennettiin pareittain neljään kattilahuoneeseen. Aluksiin asennettiin neljä potkuria. === Aseistus === Aluksiin asennettiin seitsemän 6 tuuman BL Mk XII yksiputkisina CP XIV asennuksina. Tornit asennettiin kaksi eteen ja kaksi taake keskilinjalle siten, että tykeillä No2 ja No6 oli mahdollista ampua ylitse. Yksi tykki asennettiin keskilinjalle takimmaisen savupiipun taakse, joten tykillä oli hyvin rajallinen ampuma-ala. Kaksi tykkiä asennettiin ylemmälle kannelle keskimmäisen savupiipun taakse kummallekin laidalle. Apuaseina aluksiin asennettiin kaksi 4 tuuman Mk V ilmatorjuntatykkiä ja kaksi kaksinaulaista yksiputkista tykkiä. Aluksiin asennettiin myös 12 21 tuuman torpedoputkea kolmena neliputkisena asennuksena pääkannelle. Ammusvarastot sijoitettiin kattilahuoneiden 2+3 ja etummaisen konehuoneen sekä kattilahuone 4 ja takimmaisen konehuoneen väliin. ==Tilaukset== Alukset HMS Emerald, HMS Enterprise ja HMS Euphrates tilattiin maaliskuussa 1918, mutta Fairfieldiltä tilatun HMS Euphratesin tilaus peruutettiin 26. marraskuuta 1918, koska ei ollut mahdollista rakentaa alusta materiaali sekä työvoimaongelmien vuoksi. Jäljelle jääneet alukset valmistuivat 1926. ==Lähteet== * * === Viitteet === == Aiheesta muualla ==
Karolinginen minuskeli

Karolinginen minuskeli tarkoittaa noin 800 Ranskassa luotua kirjoitustyyliä, joka korvasi siihen asti käytetyn unsiaalin. Yleiskäsite minuskeli on vastakohta pelkkiä suuraakkosia käyttävälle kapiteelikirjoittamiselle, eli majuskelille. Tässä merkityksessä minuskeli tarkoittaa samaa kuin gemena eli pieni kirjain tai pienaakkonen. Vaikka roomalaisten kapiteelikirjaimet olivat muodoiltaan kauniit ja geometrialtaan harmoniset, ne olivat liian hitaita jokapäiväiseen kirjoittamiseen. Kirjoitustaidon yleistyessä syntyikin useita käsin kirjoittamisen tyylejä eri maissa. Aleph - Kirjainten voima. Karolinginen minuskeli kehitettiin Tours’in Saint Martinin luostarissa, jossa toimi huomattava kirjan tekemisen, kopioinnin ja kuvittamisen keskus. Tyylin pohjana olivat puoliunsiaali ja kursiivikirjoitus. Karolingisen minuskelin kirjaimet kallistuvat hieman eteenpäin ja ne muodostuvat etupäässä kahdesta erillisestä vedosta. Se oli keveää ja nopeaa kirjoittaa. Juujärvi, s. 87. Karolingista minuskelia pidetään pohjana kaikille Länsi-Euroopassa käsin kirjoittamiseen käytettyjen pienaakkosten muodoille.Nuolenpäistä aakkosiin Tyyliä kehitettiin aikana, jolloin Kaarle Suuri hallitsi ensimmäistä eurooppalaista suurvaltiota. Karolingista minuskelia pidetään helppolukuisempana kuin edeltäjäänsä, merovingien kehittämää unsiaalia. Lukemista sujuvoitti sekin, että minuskelia käyttävät kirjurit ottivat tavaksi merkitä sanavälit. Usein esitetäänkin, että yhtenäinen tapa kirjoittaa olisi kehitetty Kaarle Suuren hallinnon tarpeisiin. Toikka, s. 27. Tämän kauden virkamiehet eivät sitä kuitenkaan omaksuneet, vaan esimerkiksi diplomaattiset tekstit kirjoitettiin 1100-luvulle unsiaalilla. Aluksi karolingisen minuskelin kirjaimet olivat pyöreämuotoisia, mutta 1100-luvulta alkaenJuujärvi, s. 65. tyyli muuttui goottilaiseen tyyliin kulmikkaaksi. Myöhemmässä muodossaan karolingisessa minuskelissa käytettiin kookkaiden ja koristeellisten alkukirjainten lisäksi pien- ja suuraakkosia rinnakkain.Juujärvi, s. 84. 1390-luvulla italialaiset humanistit ottivat uudelleen käyttöön sovelletun karolingisen minuskelin. Siitä muokkautui kirjoitus, jota nykyisin käytämme. ==Katso myös== *Kursiivi *Unsiaali ==Lähteet== * * * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Tekstuaalitieteiden sanasto (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura). Luokka:Kirjoituksen historia Luokka:Keskiajan kirjallisuus Luokka:Frankkien valtakunta Luokka:Toursin historia
Yövartio

Yövartio voi tarkoittaa ainakin seuraavia: *Yövartio (), Rembrandtin maalaus *Yövartio, Peter Greenawayn elokuva * Yövartio, kuvitteellinen järjestö George R. R. Martinin fantasiaromaaneissa *Yövartio, Sarah Watersin romaani toisen maailmansodan Lontoosta *Yövartio, vironvenäläinen poliittinen järjestö *yövartiot, aikajaksot, joihin yö vanhalla ajalla jaettiin. ==Katso myös== * Night Watch
Gabriel Jussilainen

Gabriel Iisakinpoika Korpi-Jussilainen eli Kaapo Jussilainen (5. tammikuuta 1828 – 25. syyskuuta 1884) oli Janakkalassa asunut kansanrunoilija, suomalaisuusaatteen harrastaja ja maanviljelijä. Korven kylän Alastalossa syntynyt Jussilainen tuli 1847 janakkalalaiseen Jussilan taloon kotivävyksi ja hän oli talon toisen puoliskon isäntänä kuolemaansa saakka. Jussilainen toimi Janakkalan kansakoulujen johtokunnan puheenjohtajana, pitäjän viljamakasiinin hoitajana ja Janakkalan säästöpankin esimiehenä. Hän oli myös hämeenlinnalaisen Hämäläinen-sanomalehden Janakkalan-kirjeenvaihtajana. Jussilainen oli mukana J. V. Snellmanin luona vierailleessa Janakkalan kunnan kunnialähetystössä. Viron kansallisrunoilija Lydia Koidula (1843–1886) kävi vierailulla Jussilaisen talossa. == Lähteet == * Rootsweb: Kerkkonen-sukupuu * Janakkalan seurakunta: tutustu hautausmaahan 2002-2007 s. 11 Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1828 syntyneet Luokka:Vuonna 1884 kuolleet
Rømer-asteikko

Rømer-asteikko (yksikön tunnus °Rø) on tanskalaisen tähtitieteilijän Ole Rømerin vuonna 1701 esittelemä lämpötila-asteikko. Tässä asteikossa lämpötilaa mitattiin alkoholitäytteisellä lämpömittarilla, jonka referenssipisteet otettiin veden jäätymis- ja kiehumispisteistä. Silloin 0 °Rø oli noin −20 °C, veden jäätymispiste 7,5 °Rø ja veden kiehumispistettä 100 °C merkittiin 60 °Rø. Rømer-asteikko oli laadittu vain etanolille, joten se ei ole lineaarinen suhteessa termodynaamiseen lämpötilaan. Rømer-asteikkoa ei käytetä enää missään maassa. == Historiaa == Rømerin jälkeen jääneistä papereista on voitu lukea, että jo 12.12.1692 tehdyissä lämpölaajenemista koskevissa kokeissa on kirjattu muistiin lämpötiloja. Hänellä oli tuolloin käytössään lämpömittari, jonka hän ilmeisesti toi ulkomaanmatkoiltaan mukanaan ja jonka lämpötila- asteikko on tuntematon. Se selviää kuitenkin, että hänen 1° vastaa nykyistä 1,9 °C, mutta nollapisteen sijaintia ei ole pystytty selvittämään. Vuonna 1702 hän valmisti lämpömittareita 18 tuuman lasiputkista, jotka olivat riittävän tasapaksuja ja jonka alapäähän hän liitti nestetäytteisen laajennusosan. Nesteeksi hän oli valinnut noin 39 tilavuus-% alkoholia ("spiritus vini" eli etanolia), jonka hän oli värjännyt sahramilla. Täytettyään mittarin laajennusosan ja osan putkea, sinetöi hän mittarin. Asteikon luomiseksi hän upotti mittarin jääveteen ja merkitsi siihen merkin. Saman hän teki kiehuvassa vedessä. Kahden merkin välin hän jakoi 7 yhtä pitkään osaan ja lisäsi yhden samanpituisen osan jäätymispisteen alle. Tämän viimeisen merkin hän merkitsi 0 °Rø. Kiehumispisteen hän merkitsi 60 °Rø. Veden jäätymispisteeksi tuli näin 7,5 °Rø. Tämänkin mittarin asteikkoväli on 1,9 °C = 1 °Rø. Vuonna 1708 Gabriel Fahrenheit vieraili hänen kotonaan tarkoituksenaan tutustua Rømerin lämpömittareihin. Fahrenheitille hän esitteli "lyhyttä mittaria". Sen alamerkki haettiin jäätymispisteessä (noin 7,5 °Rø) ja ylämerkki ihmisen ruumiinlämmöstä (22,5 °Rø, ehkä suusta). Merkkien väli oli jaettu kahteen osaan, josta yksi osa merkittiin veden jäätymispisteen alapuolelle (0 °Rø). Tämä mittari oli ilmeisesti tarkoitettu ihmisen ruumiinlämmön mittaamiseen, sillä sitä ei voinut käyttää korkeiden lämpötilojen mittaamiseen. Vaikuttaa siltä, että tämän mittarin asteikko vaikutti suuresti Fahrenheit-asteikon muodostumiseen. == Katso myös == * Lämpötila-asteikko == Lähteet == * Bolton, Henry Carrington: Evolution of the thermometer 1592–1743, Open Library, 1900 * Rundetaarn.dk: Ole Rømer * Runeberg: Rømer, Ole Christensen, 1644–1710 * E-museo Tycho: Rømer, Ole * Museo Galileo: Thermometric Scales === Viitteet === == Aiheesta muualla == * CSGNetwork: Temperature Conversion – Celsius, Fahrenheit, Kelvin, Réaumur, and Rankine * The Straight Dope: Why do we have so many temperature scales?, 2004 Luokka:Lämpötilayksiköt
Simeon Hirvonen

Simeon (Simo) Hirvonen (6. helmikuuta 1848 Hausjärvi – 9. joulukuuta 1915) oli suomalainen runoilija ja suomentaja. Hirvonen toimi muun muassa opettajana Hämeenlinnan vankilassa 1876–1882. == Suomennoksia == * Maximilian Axelson : Sihteeri Lundbergin häät : kertomus kansan elämästä ; ruotsista suomentanut S. Hirvonen. Hagelberg, Tampere 1878 (Kirja Project Gutenbergissä) * Theodor Dielitz : Vandiemenin maa : kertomus nuorisolle ; ruotsista suomentanut S. H—n. Emil Hagelberg, Tampere 1881 (Kirja Project Gutenbergissä) * Pehr Thomasson : Lukkarin Mari : kynäily ; suomentanut S. Hirvonen. J. F. Olan, Tampere 1882 (Kirja Project Gutenbergissä) == Aiheesta muualla == * Hämeenlinnan Lydia: Simo Hirvosen kirjoittama arkkiveisu Surullinen wirsi kauheasta murhasta jonka itsellinen Robert Kustaanpoika teki Juhannuspäiwänä w. 1882 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Suomentajat Luokka:Vuonna 1848 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Kansi (merenkulku)

thumb|250px|Rahtilaivan kansi kastuu kovassa merenkäynnissä. Kansi on aluksen vaakasuora lattiana toimiva rakenneosa, joka jakaa aluksen päällekkäisiksi tiloiksi. Tavallisesti kansi ulottuu yhtäjaksoisesti aluksen keulasta perään, mutta siinä voi olla korokkeita, kuten keulakoroke eli pakka, peräkoroke ja puolikansi, sekä syvennyksiä eli kaivoja. Suurissa matkustajalaivoissa on usein kymmenenkin kantta eri korkeuksilla. Alkuaan kansi oli aluksen ylälaitoja yhdistävä säänkestävä kate, joka vahvisti aluksen runkoa, toimi vedeneristeenä ja mahdollisti lastin kuljettamisen kannen päällä. Kansi koostuu kaariin kiinnitetyistä kansipalkeista ja palkkien päälle hitsatuista tai niitatuista kansilevyistä. Kannen pinnan voi muodostaa myös kansipalkkien päälle pultatut puiset kansilankut. Kansilevyt voidaan pinnoittaa peitteellä, joka eristää lämpöä tai vaimentaa ääntä. Kannet ovat harvoin suoria tasoja. Ne tehdään lujuuden lisäämiseksi ja veden poistamiseksi kaareviksi. Kannen poikittaissuuntaista kaarevuutta nimitetään kansimutkaksi ja pitkittäissuuntaista kansiketkaksi. Usein ainakin aluksen ylin kansi on keulaan ja perään päin kohoava. ==Nimityksiä== Eri kannet nimetään sijainnin tai käyttötarkoituksen perusteella. * Alakansi on aluksen alin kansi * Ankkurikansi * Aurinkokansi on kansi, jossa voi ottaa aurinkoa * Autokansi on kansi, jolla kuljetetaan autoja * Etukansi * Kaivokansi on kaivon eli kansisyvennyksen pohjan muodostava pääkannen osa * Keskikansi * Keulakansi on aluksen keulapakan kansi * Korokekansi on lyhyt, laivan päissä sijaitseva kansi * Kävelykansia on matkustajalaivoissa * Lastikansi on kansi, jolla kuljetetaan lastia * Lyhyt puolikansi on toiselta nimeltään puuppi * Matkustajakansi * Panssarikansi on taistelulaivassa * Peräkansi on aluksen perässä sijaitseva kannen osa tai puolikansi * Pitkä puolikansi on keskilaivalle saakka ulottuva peräkoroke * Pääkansi on ylin jatkuva kansi * Ruumakansi oli vanhoissa sotalaivoissa vesirajan alapuolella * Siltakansi on se kansi, jolla komentosilta sijaitsee * Ulkokansi * Suojakansi eli myrskykansi on pääkannen yläpuolella oleva kansi * Sääkansi on ylin kattamaton kansi, joka suojaa sään ja merenkäynnin vaikutuksilta * Tankkikansi on kaksoispohjan katon muodostama kansi * Urheilukansi * Varjokansi sijaitsee pääkannen yläpuolella * Varppikansi * Venekansi on kansi, jolla sijaitsevat pelastusveneet * Visiirin kansi * Välikansi jakaa pääkannen alapuolisia tiloja ==Katso myös== * Kansirakennus ==Lähteet== * Nykysuomen sanakirja, WSOY 1951–1961 * Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965 * Iso tietosanakirja, Otava 1931–1939 == Aiheesta muualla == Luokka:Laivatekniikka
Jaroslav Kudrna

Jaroslav Kudrna (s. 5. joulukuuta 1975 Hradec Králové, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Kudrna pelaa tällä hetkellä Tšekin Extraligan HC Bílí Tygři Liberecissä. Hän on ollut voittamassa Magnitogorskissa niin Venäjän mestaruutta 2007, kuin Euroopan seurajoukkueiden mestaruutta 2008. Kudrna on San Jose Sharksin 142. varaus vuodelta 1995. ==Lähteet== * * * Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkoilijat Luokka:San Jose Sharksin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Niilo Kivinen

Niilo Kivinen, entinen nimi Nikolai Kivimäki (30. syyskuuta 1862 Lehtimäki – 18. lokakuuta 1895 Vaasa) oli suomalainen Lehtimäeltä kotoisin ollut toimittaja ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä Niku. Kivinen sai nuorena opastusta luvuissaan seurakuntansa papilta. Hän muutti sitten Lehtimäeltä Vaasaan ja toimi aluksi kirjapainossa latojana. Hän oli sitten toimittajana ensin Vaasan Lehdessä ja sitten Pohjalainen-lehdessä. Kivinen kuoli 33-vuotiaana keuhkotautiin. Niilo Kivinen, Tampereen Sanomat 25.10.1895 nro 123, s. 2, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot Kivinen oli työskennellyt nuorena metsätöissä ja tukinuitossa ja hän kuvasi tätä aihepiiriä pienoisromaanissaan Tuppelan Kalle ja Koturi-Heikki. Muita Kivisen kansanelämää kuvaavia teoksia olivat pienoisromaani Vanhoillinen ja kertomus Aholan asukkaat. Hän julkaisi myös pienempiä kaunokirjallisia kertomuksia sanomalehdissä. __NOTOC__ == Teoksia == * Tuppelan Kalle ja Koturi-Heikki : kuvaus tukkipoikain elämästä, pienoisromaani. Vaasa 1889 * Vanhoillinen, pienoisromaani. Julkaistu alun perin 1891 sanomalehti Pohjalaisen novelliosastossa, uusi painos Lehtimäki-seura 2001 * Aholan asukkaat. Vaasa 1893 == Suomennoksia == * Arne Garborg : Paholaiselle luvattu. Waasan painoyhtiö, Vaasa 1886 == Lähteet == * * Kirjasampo.fi : Niilo Kivinen ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Vapaasti ladattavia Niilo Kivisen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1862 syntyneet Luokka:Vuonna 1895 kuolleet
Anna-Reeta Korhonen

Anna Margaretha Lyytinen eli Anna-Reeta Korhonen (5. helmikuuta 1809 Rautalampi – 1. lokakuuta 1893 Vesanto) oli suomalainen kansanrunoilija. Korhosen vanhemmat olivat kansanrunoilija Paavo Korhonen eli Vihta-Paavo ja Liisa Huttunen. Hän oli naimisissa Sakari Lyytisen kanssa. == Teoksia == * Pentti Lyytisen ja Anna-Reetta Korhosen runoja, toimittanut Vihtori Laurila. Peuran Museosäätiö, Rautalampi 1961 == Lähteet == * Suomen kirjailijat- tietokanta * Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia – Anna-Reeta Korhonen Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1809 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet
Konakovon piiri

Konakovon piiri () on paikallinen itsehallintoalue Tverin alueen kaakkoisosassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 2 075 neliökilometriä. Asukkaita on 85 400 henkeä (vuonna 2009). Piirin hallinnollinen keskus on Konakovon kaupunki. Lisäksi siihen kuuluvat Izoplitin, Kozlovon, Novozavidovskin, Radtšenkon ja Redkinon taajamat sekä 11 maalaiskuntaa: * Dmitrova Gora (ven. Дмитрова Гора) * Gorodnja (ven. Городня) * Jurjevo-Devitšje (ven. Юрьево-Девичье) * Kozlovon maalaiskunta * Mokšino (ven. Мокшино) * Pervoje Maja (ven. Первое Мая) * Rutšji (ven. Ручьи) * Selihovo (ven. Селихово) * Staroje Melkovo (ven. Старое Мелково) * Vahonino (ven. Вахонино) * Zavidovo (ven. Завидово) Piirin kautta kulkee M 10 -valtatie sekä Moskovan ja Pietarin välinen päärata, josta haarautuu Konakovoon johtava sivurata. Volga muodostaa Ivankovon tekojärven, jonka alle on jäänyt historiallinen Kortševan kaupunki. Seudulla on sähköntuotantoa, koneenrakennus- ja posliiniteollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon. Zavidovon luonnonsuojelualue käsittää 16 % pinta-alasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Konakovon piirin sivusto * Konakovon piiri Tverin alue -tietosanakirjassa *
Rajakylän kirjasto

Rajakylän kirjasto on Oulun Rajakylässä sijaitseva sivukirjasto, joka sijaitsee Pateniemen lukion vieressä. Se on perustettu 1978. Kirjasto palvelee päivittäin noin 500 asiakasta, joista huomattava osa on lukion ja alueen peruskoulujen oppilaita. Kirjastossa on lainausautomaatti, joka palvelee kolmella kielellä. Kirjastorakennus on tiilestä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Rajakylän kirjasto Luokka:Oulun kaupunginkirjasto Kirjasto
Pienvesien kunnostus

thumb|210px|Sorakynnys Pienvesiin kuuluvat sekä purot, norot, lähteet, lammet että kluuvijärvet ja fladat. ==Yleistä== Pienvedet kuuluvat suomalaiseen luontoon ja ovat tärkeä osa luonnon monimuotoisuutta. Pienvedet tarjoavat elinympäristöjä monille eliöille, muun muassa kaloille, linnuille ja hyönteisille. Nisäkkäistä esimerkiksi saukko on riippuvainen pienvesiympäristöstä. Täysin luonnontilaisia pienvesiä on enää hyvin vähän jäljellä ja suurin osa luonnontilaisista pienvesistä on säilynyt kansallispuistoissa ja suojelualueilla. Suomen uhanalaisista lajeista noin kuusi prosenttia on riippuvaisia pienvesistöistä, joten pienvesien suojelu ja ennallistaminen on tärkeää. Pienvedet ovat herkkiä veden laadun ja ympäristön muutoksille niiden vähäisen vesimäärän takia.v Pienvesien kunnostamisia on tehty enimmäkseen luonnonsuojelualueilla, mutta ennallistaminen on tärkeää myös suojelualueiden ulkopuolella. Ennallistamisessa täytyy ottaa huomioon pienveden lähiympäristö ja valuma-alue, sillä alueiden tila vaikuttaa olennaisesti myös pienveden kuntoon. Suojavyöhyke on pienveden lähiympäristö, joka suojaa kiintoaineiden ja ravinteiden huuhtoutumista vesistöön. On tärkeää, että ennallistamistoimenpiteiden yhteydessä pyritään säilyttämään pienveden lähiympäristö mahdollisimman luonnontilaisena. Pienvesien ennallistaminen on tehtävä alueen luontoarvoja vaarantamatta. Pienvesien ennallistamista ja kunnostamista varten on haettava vesiomistajan lupa sekä alueellisen ympäristökeskuksen ja kalatalousviranomaisen lausunnot. ==Kunnostus- ja ennallistamistoimenpiteitä== thumb|left| Kaislat Lähteen kunnostamisessa pyritään nostamaan pohjaveden pinta samalle tasolle, jolla se on ollut aikaisemmin. Veden pinnan nostamisen seurauksena elinympäristöjä eliöille ja kasvillisuudelle palautuu ja lähdealue suurenee. Kunnostaminen on hyvä tehdä yhdessä asiantuntijan kanssa, sillä lähdekasvillisuus ja –eliöstö ovat hyvin herkkiä vahingoittumaan kunnostuksen yhteydessä. Lähteen ennallistamista voidaan tehdä muun muassa nostamalla laskupuron tai –noron pohjaa, täyttämällä lähteen lähistöllä olevia metsäojia, poistamalla vedenottorakenteita ja ohjaamalla vesi alkuperäiseen lasku-uomaan. Lammen kunto kohenee kunnostamalla lammesta alkavia ja lampeen laskevia noroja ja puroja. Yksi tärkeimpiä lammen kunnostustoimenpiteitä on veden pinnan nosto. Myös ojien tukkiminen on yksi kunnostustoimenpiteistä. Pienvedet-luonnon helmiä, Suomen luonnonsuojeluliitto ==Katso myös== * Vesistöjen kunnostus * Virtavesien kunnostus * Järvien kunnostus * Jokien kunnostus * Purojen kunnostus * Luonnonmukainen peruskuivatus * Peruskuivatus ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Pienvedet, Hämeen ympäristökeskus * Vesistöjen kunnostus ja hoito, Suomen ympäristökeskus * Pienvesien ennallistaminen, Suomen ympäristökeskus Luokka:Vesistöjen kunnostus ja hoito
Kortševa

Kortševa () on Volgan rannalla nykyisen Tverin alueen Konakovon piirissä sijainnut kaupunki, joka jäi vuonna 1937 valmistuneen Ivankovon tekojärven alle. Kortševan kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1540-luvulla. Vuonna 1781 siitä tuli kaupunki ja Tverin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa se oli kahden–kolmen tuhannen asukkaan pikkukaupunki. Vuonna 1932 ryhdyttiin rakentamaan Ivankovon tekojärveä, josta saa alkunsa Volgan ja Moskvajoen yhdistävä Moskovan kanava. Kortševan kaupungin laskettiin jäävän tekojärven alle. Vuonna 1936 kaupungin rakennukset siirrettiin pois tai hävitettiin. Asukkaat muuttivat etupäässä Konakovon taajamaan. Vastoin alkuperäisiä laskelmia kolmasosa kaupungin alueesta jäi vedenpinnan yläpuolelle. Nykyään ainoa säilynyt rakennus on entinen Roždestvenskin kauppiastalo, jota käytetään kalastajien yöpymispaikkana. Kaupungin historiasta kertoo Konakovon museon näyttely. ==Aiheesta muualla== * Kortševa – gorod, kotorogo net... Luokka:Venäjän entiset kaupungit
Øystein Kristiansen

Øystein Kristiansen (s. 29. huhtikuuta 1975) on norjalainen suunnistaja ja maailmanmestari. Hän edustaa nykyisin MS Parmaa. Aikaisemmin hän on edustanut muun muassa Halden SK:ta ja Nydalens SK:ta Kristiansen voitti MM-viestikultaa Västråsissä 2004 ja Aichissa 2005. MM-pronssia hän on voittanut 2003 keskimatkalta. Avoimissa Pohjoismaiden mestaruuskisoissa 2005 hän voitti viestikultaa. Kristiansen on voittanut Jukolan viestin kahdesti 2000 ja 2003 Halden SK:n joukkueessa. Tiomilan hän on voittanut neljä kertaa. == Lähteet == * Øystein Kristiansen Runners World of O -tietokannassa Luokka:Norjalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Solnetšnyi

Solnetšnyi () on kaupunkimainen taajama ja suljettu alue Tverin alueen luoteisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Seligerjärven Gorodomlja-saarella lähellä Ostaškovin kaupunkia. Vuonna 2010 taajamassa asui 2 242 henkeä. Toisen maailmansodan jälkeen saarelle perustettiin tutkimuslaitos, jossa työskenteli saksalaisia ohjusasiantuntijoita. Nykyään siellä toimii Zvezda-niminen tuotantolaitos, joka valmistaa avaruusraketeissa käytettäviä gyroskooppeja. Nykyisen nimensä ja suljetun alueen statuksen taajama sai vuonna 1995. Saarelle on Ostaškovista kesäisin laivayhteys ja talvella jäätie. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Gorodomlja-saaresta ja Solnetšnyin taajamasta kertova sivusto Luokka:Tverin alueen kaupunkimaiset taajamat Luokka:Venäjän suljetut alueet
Juhani Henriksson

Juhani Mikael Henriksson (s. 28. huhtikuuta 1974 Kuopio) on suomalainen urheilutoimittaja ja selostaja. Henriksson aloitti ammattiuransa tuotantoyhtiö Programilla vuonna 2001. Vuonna 2003 hän siirtyi Neloselle. Henriksson on toiminut uutisankkurina ja toimittajana Nelosen urheilu-uutisissa ja viime vuosina erikoistunut jääkiekkoon ja yleisurheiluun. Hän toimii Nelosen studioisäntänä jääkiekkolähetyksissä yhdessä asiantuntija Tuomas Grönmanin kanssa. Hän on selostanut yleisurheilua kesäkaudella yhdessä Mauri Myllymäen kanssa vuodesta 2003. Hän on tuottanut ja juontanut Arktiset Vedet -TV- ohjelmaa vuodesta 2011. Henriksson on toiminut Suomen Salibandyliiton viestintäpäällikkönä 1. toukokuuta 2013 alkaen. Tammikuussa 2017 Henriksson palasi televisioon MTV3:n Huomenta Suomen juontajana. Hän on sittemmin myös selostanut yleisurheilun Timanttiliigaa saman konsernin C Moren kanavilla. Henriksson selosti Eurosport-kanavalla yleisurheilun MM-kisat 2017. Hän myös toimii kaudella 2017-18 kanavan maastohiihtolähetysten pääselostajana. Lisäksi Henriksson isännöi lähetyksiä Pyeongchangin talviolympialaisista TV5:llä. Henriksson opiskeli Rauman OKL:ssa vuosina 1996-2001. Hän muutti perheineen toukokuussa 2018 Rovaniemelle. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat Luokka:Suomalaiset urheiluselostajat Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Arthur Stille

thumb|Arthur Stillen hauta Norra kyrkogårdenissa Lundissa Arthur Gustaf Henrik Stille (16. heinäkuuta 1863, Osby, RuotsiNordisk familjebok, Stockholm 1917. – 1922), oli ruotsalainen historian professori Lundissa vuodesta 1908.Svensk uppslagsbok, osa 26, Malmö 1935. Hän oli aikanaan Ruotsin tunnetuin sotahistorioitsija, joka erityisesti tutki Skånen sotia 1600-luvulla ja 1700-luvun alussa. Stille otti huomioon maaston merkityksen sodankäyntiin ja laati tällä tavalla uusia näkökulmia historiaan. Hän oli myös luomassa Karolinska Förbundetin, ja laati aikanaan uudenaikaisen tutkimuksen Kaarle XII:sta ja hänen sotaretkistä. Arthur Stille oli poliittiselta näkökannalta konservatiivi ja melko sosialistivastainen. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset historioitsijat Luokka:Vuonna 1863 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Luettelo Suomen virallisen albumilistan ykkösistä vuonna 1999

Tämä on luettelo Suomen virallisen albumilistan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä albumeista ja niiden esittäjistä vuonna 1999. Viikko Artisti/yhtye Levy Levy-yhtiö 1 E-Type Last Man Standing Stockholm Records/Polygram 2 Nylon Beat Valehtelija MTV Musiikki 3 Nylon Beat Valehtelija MTV Musiikki 4 Nylon Beat Valehtelija MTV Musiikki 5 Mestarit Mestarit Areenalla EMI/BMG 6 Mestarit Mestarit Areenalla EMI/BMG 7 Mestarit Mestarit Areenalla EMI/BMG 8 Mestarit Mestarit Areenalla EMI/BMG 9 Mestarit Mestarit Areenalla EMI/BMG 10 Mestarit Mestarit Areenalla EMI/BMG 11 Ultra Bra Kalifornia Pyramid/Megamania 12 Ultra Bra Kalifornia Pyramid/Megamania 13 Ultra Bra Kalifornia Pyramid/Megamania 14 Ultra Bra Kalifornia Pyramid/Megamania 15 Ultra Bra Kalifornia Pyramid/Megamania 16 Don Huonot Tähti Terrier/BMG 17 Ultra Bra Kalifornia Pyramid/Megamania 18 Ultra Bra Kalifornia Pyramid/Megamania 19 Ultra Bra Kalifornia Pyramid/Megamania 20 Abba Gold – Greatest Hits Polar/Polygram 21 Backstreet Boys Millennium Jive/EMI 22 Ricky Martin Ricky Martin Columbia/Sony 23 Bomfunk MC’s In Stereo Epidrome/Sony 24 Red Hot Chili Peppers Californication Warner Bros. Records/Warner Music 25 Bomfunk MC's In Stereo Epidrome/Sony 26 Bomfunk MC's In Stereo Epidrome/Sony 27 Bomfunk MC's In Stereo Epidrome/Sony 28 Bomfunk MC's In Stereo Epidrome/Sony 29 Bomfunk MC's In Stereo Epidrome/Sony 30 Bomfunk MC's In Stereo Epidrome/Sony 31 Dingo Parhaat F-Records/Warner Music 32 Dingo Parhaat F-Records/Warner Music 33 Dingo Parhaat F-Records/Warner Music 34 Dingo Parhaat F-Records/Warner Music 35 Lou Bega A Little Bit of Mambo Lautstark/BMG 36 Neljä Ruusua Uusi aalto Parlophone/EMI 37 Neljä Ruusua Uusi aalto Parlophone/EMI 38 Jari Sillanpää Onnenetsijä Veijari-tuotanto 39 Sting Brand New Day A&M;/Universal 40 YUP Normaalien maihinnousu Mercury/Universal 41 Mamba Vaaran vuodet F-Records/Warner Music 42 Mamba Vaaran vuodet F-Records/Warner Music 43 Mamba Vaaran vuodet F-Records/Warner Music 44 Mamba Vaaran vuodet F-Records/Warner Music 45 Mamba Vaaran vuodet F-Records/Warner Music 46 Mamba Vaaran vuodet F-Records/Warner Music 47 Mamba Vaaran vuodet F-Records/Warner Music 48 Mamba Vaaran vuodet F-Records/Warner Music 49 Céline Dion All the Way… A Decade of Song Columbia/Sony 50 Céline Dion All the Way… A Decade of Song Columbia/Sony 51 Céline Dion All the Way… A Decade of Song Columbia/Sony 52 Céline Dion All the Way… A Decade of Song Columbia/Sony == Katso myös == == Lähteet == * Musiikkituottajat → Tilastot → Suomen virallinen lista → Albumit 1999 Albumilista 1999
Virtavesien kunnostus

thumb|Kunnostettu Longinoja Virtavesillä tarkoitetaan laajasti ottaen virtaavan veden (vesistö)kokonaisuuksia, joilla on omaleimainen eliöstönsä. Erityspiirteinä ovat kosket ym. muut virtapaikat. Lisäksi virtavesissä voi olla myös järvimäisiä piirteitä, kuten myös järvissä voi olla jokimaisia osia (esim. salmet). Vesilaki määrittelee joeksi virtaavan veden vesistön joka on soutukelpoinen tai jonka keskivirtaama on vähintään 2 m3 / s. Virtavesityyppeihin kuuluvat myös niin sanotut pienvedet eli purot ja norot. Virtavedet ovat usein Suomessa uhanalaisia. == Yleistä == Virtavesien kunnostustarvetta aiheuttavat muun muassa voimatalouskäyttö, jonka seurauksena vesistöt saattavat kärsiä vedenlaadun heikkenemisestä ja rantojen eroosiosta, purojen ja jokien perkaukset tulvasuojelun ja maankuivatuksen tarpeisiin sekä vesistöjen perkaukset uiton tarpeisiin. Voimatalousrakentamisella on ollut merkittäviä kielteisiä vaikutuksia myös koski- ja virtaelinympäristöihin sekä vaelluskalojen luontaiseen lisääntymiskiertoon. Virtavesien kunnostuksilla pyritään saavuttamaan useita ekologisia, taloudellisia, maisemallisia ja vedenlaadullisia hyötyjä. Virtavesien kunnostuksesta aiheutuvia hyötyjä ovat muun muassa eliöstön, uoman rakenteen ja virtausolojen monipuolistuminen ja vesistöjen veden laadun paraneminen. Virtavesien kunnostuksia on tehty enimmäkseen kalataloudellisista syistä, mutta nykyisin kunnostukset toteutetaan kokonaisvaltaisemmin, koko vesiekosysteemi huomioon ottaen. Virtavesien kunnostuksilla vesistö pyritään palauttamaan lähemmäksi luonnontilaa suoraan vesistöön kohdistuvilla toimenpiteillä. Virtavesien kunnostusta tukee EY:n vesipolitiikan puitedirektiivi. Esimerkiksi puun uittoa varten perattuja jokia ja koskia on kunnostettu vesittämällä kuivia uomanosia, lisäämällä syvyysvaihteluita ja kutusoraikkojen määrää. == Kunnostusmenetelmiä == thumb|Sarsalanoja * Luonnonmukainen tulvasuojelu * Insinööribiologiset rannansuojelumenetelmät * Uomien ennallistukset * Valuma-aluekunnostukset * Läpikulkukelpoisuuden parantaminen == Katso myös == * Vesistöjen kunnostus * Järvien kunnostus * Jokien kunnostus * Pienvesien kunnostus * Purojen kunnostus * Luonnonmukainen peruskuivatus * Peruskuivatus == Lähteet == * Virtavesien kunnostus, Suomen ympäristökeskus == Aiheesta muualla == * Jokiuitosta kalataloudellisiin kunnostuksiin, Suomen ympäristökeskus * Tavoitetilan määrittäminen virtavesikunnostuksissa, Suomen ympäristökeskus * Luonnonmukainen vesirakentaminen, Suomen ympäristökeskus * Virtavesikunnostusten sosioekonomisista vaikutuksista Keski-Suomessa * Simojoen kunnostus ja suojelu-projekti * Longinoja - Suomen tunnetuin puro Luokka:Vesistöjen kunnostus ja hoito
Vesistöjen kunnostus

Vesistön kunnostus tarkoittaa toimenpiteitä, jotka kohdistuvat itse vesistöön tai siihen välittömästi liittyvään ranta-alueeseen ja joiden tavoitteena on vesistön käyttökelpoisuuden ja tilan parantaminen tai säilyttäminen. Kunnostustarpeen syitä ovat esimerkiksi vesistöjen perkaukset maankuivatuksen takia, valuma-alueelta tuleva kuormitus ja voimatalouskäyttö. Näistä toimenpiteistä aiheutuu muun muassa vesistön mataluutta, heikkoa vedenlaatua, rantojen eroosiota, liiallista kasvillisuutta, rehevöitymistä, happamoitumista ja arvokalojen puutetta. Vesistöjen tilan koheneminen parantaa vesieliöstön elinolosuhteita, vedenlaatua ja vesistöjen virkistyskäyttömahdollisuuksia. Suoraan vesistöön kohdistuvien toimenpiteiden lisäksi, on tärkeää huolehtia vesistön valuma-alueen tilasta, erityisesti hajakuormituksen vähentämisestä. Taajama-alueilla vesistöjen kunnostaminen on tärkeää paitsi luonnonarvojen, myös vesistöjen virkistyskäytön mahdollisuuksien turvaamiseksi. ==Katso myös== pienoiskuva|Ritobäckenin kunnostaminen * Virtavesien kunnostus * Järvien kunnostus * Jokien kunnostus * Purojen kunnostus * Pienvesien kunnostus * Vesistönhoito ==Lähteet== * Vesistöjen kunnostus ja hoito, Suomen ympäristökeskus == Aiheesta muualla == * Luonnonvarakeskus (Luke): Metsät ja vesi -tutkimus- ja kehittämisohjelma *
Jokien kunnostus

Jokien kunnostus on toimintaa, jolla pyritään muuttamaan joen tilaa paremmaksi. Jokien kunnostus keskittyy usein koskipaikkoihin, ja tavoitteena on useimmiten palauttaa kaloille suotuisat olosuhteet ennallistamalla aiemmin perattuja virtapaikkoja. Kunnostuksen jälkeisinä vuosina harjoitetaan joen hoitoa, jolloin tavoitteena on ylläpitää kunnostustöissä saavutettua hyvää tilaa.Vesistöjen kunnostus ja hoito Valtion ympäristöhallinto ==Yleistä== thumb|210px|Tuusulanjoen kunnostaminen Suomessa on paljon jokia, jotka kaipaavat kunnostusta. Kunnostustarvetta aiheuttavat esimerkiksi jokien perkaukset maankuivatuksen ja tulvasuojelun takia, voimatalouskäyttö, tai valuma-alueelta tuleva kuormitus, joka voi aiheuttaa jokien happamoitumista, rehevöitymistä ja umpeenkasvua, tai vedenlaadun heikkenemistä. Voimatalouskäytössä olevat joet kärsivät rantojen eroosiosta, ja vedenlaadun heikkenemisestä. Usein myös virtavesille tyypillinen eliöstö taantuu. Peratuille joille tyypillisiä ongelmia ovat myös virtaamien säätely ja muuttuneet virtausolosuhteet, uomien syventäminen, pengertäminen ja suoristaminen. Eliöstön elinolosuhteita heikentävät joen rakenteellisen yksipuolisuuden lisäksi myös huono vedenlaatu ja usein suuret lämpötilavaihtelut. Jokien kunnostukset perustuvat suurimmaksi osaksi eliöstön elinolojen parantamiseen ja kalastusmahdollisuuksien lisäämiseen. Joen mutkittelun lisääminen monipuolistaa uomaa ja parantaa mahdollisuuksia alkuperäisen eliöstön palautumiselle. Voimatalouskäytössä olevilla joilla voi toteuttaa erilaisia hoito- ja kunnostustoimenpiteitä, muun muassa rantojen eroosiosuojausta, pohjapatojen rakentamista ja maisemointitöitä. Kunnostustoimenpiteissä kannattaa ottaa huomioon joen valuma-alueen tila ja hajakuormitus. Suomessa on 80% metsätalousmaata, joten metsätaloudella on suuri merkitys jokien tilaan. Esimerkiksi taloudellisen tuen ja tiedotuksen avulla voidaan vaikuttaa hajakuormituksen vähenemiseen. ==Kunnostusesimerkkejä== thumb|250px|Köylinjoki * koski ja suvanto-vuorottelun palauttaminen * kuivien uomien uudelleen käyttöönotto * uoman kaventaminen ja syventäminen * niemekkeiden ja karikoiden rakentaminen ==Katso myös== *Vesistöjen kunnostus *Virtavesien kunnostus *Järvien kunnostus *Purojen kunnostus *Pienvesien kunnostus *Luonnonmukainen peruskuivatus ==Lähteet== * RiverLife, Suomen ympäristökeskus === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Vesistöjen kunnostus ja hoito, Suomen ympäristökeskus *Jokien kunnostaminen Suomessa ja muualla, Vesitalous 6/2002 Luokka:Vesistöjen kunnostus ja hoito Luokka:Potamologia
Tarsalanjärvi

Tarsalanjärvi on Mikkelissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Emolanjoen valuma- alueeseen.http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=113360&lan;=fi Järven pinta-ala on 61 ha ja se sijaitsee kuusi kilometriä Mikkelin keskustan pohjoispuolella. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Tarsalanjärvi Mikkelin seudun karttahaussa Luokka:Mikkelin järvet Luokka:Ukonveden valuma-alue