Operaatio Uppsala

thumb|Jatkosodan aikainen kaukopartio dioraamana Rajamuseossa. Operaatio Uppsala oli Norjan tiedustelupalvelun 1950-luvun alussa suunnittelema operaatio, jossa se palkkasi entisiä suomalaisia kaukopartiomiehiä tiedustelemaan Neuvostoliiton sotilastukikohtia Karjalassa. == Taustaa == Kun Neuvostoliittoon lähetetyt vakoojat olivat lähes poikkeuksetta kuolleet, Norjan tiedustelupalvelu sai ajatuksen palkata suomalaisia kaukopartiomiehiä tiedustelemaan rajan taakse Neuvostoliiton sotakohteita. Näillä miehillä oli luja ammattitaito kyseiseen tehtävään, sillä he olivat sodan aikana kestäneet jopa viikkoja vihollisen linjojen takana. == Operaatio == Palkkioksi retkistään suomalaisille luvattiin noin miljoonan markan palkkiota.Tieto on epämääräinen. Tasala (Tasala 2001, s. 74–75) mainitsee 505 000 mk vuoden 1952 rahassa maksetun Lauri Solehmaiselle matkasta Muurmannin radalle. Tästä syystä monet pyydetyistä suostuivat tehtäviin. He saivat käyttöönsä uusimpia kameroita, aseen ja ruokaa.Kameroista: Tasala 2001, s. 84 ynnä muualla. Aseista: Tasala 2001, s. 89–90. Rajan ylittäminen oli hankalaa ja jos se onnistui, oli vaarana neuvostoliittolaiset rajavartijat. Tulitaisteluilta ei vältytty. Muun muassa Arvo A. Juvonen joutui tulitaisteluun kahden neuvostoliittolaisen rajavartijan kanssa. Myöhemmin samalla retkellä hän myös ampui erästä rajavartijaa. Tiedusteluretkillä katosi yksi henkilö, Heikki Määttänen, toukokuussa 1950Tasala 2001, s. 163. eikä hänen kohtalostaan tiedetä vieläkään, vaikka hänestä tiedusteltiin myös FBI:ltä.Tasala 2001, liitteessä kuva allekirjoituksella John Edgar Hoover varustetusta vastauskirjeestä Armas Alhavan nimissä tehtyyn tiedusteluun. Lisäksi Onni Saukkonen kuoli 13.9.1953 Kajaanin maalaiskunnassa epäselväksi jääneessä yliajossa.Juha Pohjonen: Maanpetturin tie - Maanpetoksesta 1945-1972 tuomitut, sivu 267 (Otava, 2000)Tasala 2001, s. 150. Suomelle tiedustelutehtävät olivat poliittisesti vaarallisia. Retkiä yritettiin turhaan estää muun muassa toimeksiantajien kautta. Toisaalta Puolustusvoimat, Rajavartiolaitos ja Suojelupoliisi olivat henkilötasolla toiminnasta tietoisia.Turunen 2006, s. 230. Suojelupoliisille annettiin ohjeet tutkia asiaa "kaikessa hiljaisuudessa". Moni operaatioon osallistuneista suomalaisista joutui lähtemään maanpakoon Yhdysvaltoihin. Osa heistä, kuten Arvo Juvonen, työskenteli CIA:lle. Juvonen teki Suomesta lähdettyään tiedusteluretkiä Pohjois-Norjasta käsin Petsamon alueelle. Elokuussa 1954 tehdyllä retkellä käytettiin menomatkalla rajan ylitykseen ilmapalloa.Tasala 2001, s. 164–165. Alkuperäislähdettä ei kerrota. Ilmapallomatkasta on kertonut aikaisemmin myös ilman viitteitä Esa Anttala teoksessa Yli rautaesiripun (1977). Kaikkiaan kolme operaatio Uppsalaan osallistunutta suomalaista tuomittiin rangaistuksiin Suomessa: Reino Sappinen vuonna 1954 sekä Lauri Solehmainen ja Emil Torssonen pitkän pakomatkan jälkeen vuonna 1970.Tasala 2001, s. 189–190. ==Katso myös== * Kuohun Pilke * Magnus Bratten * Paavo Suoranta == Lähteet == * * * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Markku Tasalan kirjan Operaatio Uppsala esittely kustantamon sivulla. * Neuvostovakoilu tuhosi itärajan rauhan. Rajamme vartijat 4/2001 (Archive.org). * Helin, Satu: Naisia, autoja ja piilopirttejä – norjalainen vakoili CIA:n laskuun kylmän sodan Suomessa. Yle Uutiset 2.7.2017. (Norjalaisen vakoojan Magnus Brattenin tyttärenpojan haastattelu.) * Lindberg, Petter: Operation Uppsala: Lauri Solehmainen spionerade på Sovjetunionen för USA:s och Norges räkning. Svenska Yle 23.3.2019. Luokka:Norjan historia Luokka:Suomi 1950-luvulla Luokka:Kylmä sota Luokka:Vakoilu