FC Haka

FC Haka (Haka) on vuonna 1934 perustettu valkeakoskelainen jalkapalloseura, joka pelaa kotiottelunsa Tehtaan kentällä. Seuran tunnusvärit ovat musta ja valkoinen. Hakan edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa, jonne se nousi kauden 2019 päätteeksi. FC Haka on yksi suomalaisen jalkapallon perinteisistä seuroista, jolla on pitkä historia jalkapallon parissa. Historiallisesti Haka on tullut tunnetuksi yhteydestään paperitehtaaseen ja Yhtyneiden tuesta tehdasjoukkueelle. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä UPM-Kymmene kuitenkin lopetti joukkueen tukemisen. Haka on yksi Suomen menestyneimpiä jalkapalloseuroja. Joukkue on voittanut Suomen mestaruuden yhdeksän kertaa, viimeisimpänä vuonna 2004, sekä Suomen Cupin 12 kertaa. Seuran vahvana vaikuttajana tunnettu Juuso Walden oli myös Suomen cupin perustaja. Waldenin kaudella seura poikkesi monesta muusta seurasta suuntaumisellaan ulkomaille heti sodan jälkeisenä aikana. Myös tehtaan työpaikan ja täysipäiväisen pelaamisen yhdistäminen olivat ensimmäisiä askelia suomalaisen ammattilaisurheilun kehityksessä. == Historia == === Hakan perustaminen ja alkuvuodet === Valkeakosken Haka perustettiin 1930-luvun alkupuolella. Perustamisvaiheessa Hakaan muodostettiin voimistelu-, hiihto- ja luistelujaostot. Jalkapallojaosto seuraan perustettiin vuonna 1934. Ensimmäisen ottelunsa Haka pelasi syksyllä 1934 Tampereella Hämeen piirin B-sarjassa TaPa:n kakkosjoukkuetta vastaan. Ottelu päättyi Hakan selvään 0–5-tappioon. Vuonna 1943 Haka nousi nykyistä Ykköstä vastaavaan Suomensarjaan. Jos Hakan sijoitus olisi sarjassa ollut parempi, se olisi noussut seuraavaksi kaudeksi Mestaruussarjaan. Ylimmälle sarjatasolle Haka nousi vuonna 1949 ensimmäisenä ei-kaupunkilaisena joukkueena. Seuran merkittävä taustavaikuttaja ja tukija oli vuorineuvos Juuso Walden, joka kuului seuran perustajiin 1930-luvulla. === 1960- ja 1970-luvut === 1960-luku oli Hakalle menestyksekästä aikaa. Vuoden 1960 tuloksiin tuskin yltää enää mikään joukkue. Haka sai 41 pistettä 44 mahdollisesta, maalisuhde oli 78–23, ja seurasta tuli Suomen ensimmäinen tuplamestari (liigan ja cupin voitto samalla kaudella). 1960-luvulla Haka voitti kolme mestaruutta eikä sijoittunut kertaakaan seitsemän parhaan ulkopuolelle. 1970-luvulla ajat muuttuivat seurassa huonommiksi, sillä kauden 1972 päätteeksi Haka putosi pääsarjasta. Putoaminen tosin paikattiin jo seuraavalla kaudella, siitä pitivät huolen uudet vahvistukset Matti Paatelainen, Esko Ranta, Martti Kuusela ja Pekka Heikkilä. Seura palasi myös pian takaisin huipulle, sillä vuonna 1977 Haka saavutti toisen tuplamestaruutensa. Mestaruus oli Hakalle siihen mennessä neljäs ja 23. lokakuuta Helsingissä Suomen cupin finaalissa tullut 3–1 voitto Seinäjoen Palloseurasta oli Hakan kuudes cup-mestaruus. === 1980-luvusta nykypäivään === 1980-luvulla Haka ei voittanut kertaakaan mestaruutta, mutta sen sijaan cupin kolme kertaa. Nuo voitot takasivat paikan Cup-voittajien cupiin, ja siellä vastustajaksi tuli italialainen huippujoukkue Juventus. Haka hävisi molemmat ottelut, mutta tappiot olivat niukkoja (0–1 ja 0–1). 1990-luvun alussa Haka pelasi erittäin ailahtelevasti. Vuonna 1991 perustettiin FC Haka ry ja jalkapallojaosto erosi vanhasta Valkeakosken Haka ry:stä omaksi yhdistyksekseen. Vuonna 1993 putoaminen liigasta oli hiuskarvan varassa, vuonna 1995 Haka voitti jälleen tuplan, ja vuonna 1996 joukkue putosi liigasta. Tasaisuutta ja nousua turvaamaan hankittiin englantilaislähtöinen Keith Armstrong, josta tuli myöhemmin yksi Suomen tunnetuimmista jalkapallovalmentajista. ”Keken” ensimmäinen kausi toi nousun ja Suomen cupin voiton. Lisäksi seuraavat kolme kautta päättyivät mestaruusjuhliin. Kaudella 2001 putki katkesi ja Haka jäi neljänneksi. Vaikka kausi ei tuonut kehuttavaa sarjasijoitusta, seura sai pelata kovia otteluita, sillä Mestarien liigan karsinnassa vastaan asettui Liverpool, riveissään muun muassa Sami Hyypiä. Armstrong siirtyi HJK:n valmentajaksi, ja seuran entinen luottomaalivahti Olli Huttunen valittiin uudeksi käskijäksi. Huttusen ensimmäisenä kautena tuli neljäs sija ja yksi cup-voitto lisää, toisena kautena kolmas sija, ja kolmas kausi toi yhdeksännen liigamestaruuden. Kaudella 2007 Haka sijoittui toiseksi Veikkausliigassa. === Koskisen aika === Kauteen 2008 FC Haka joutui valmistautumaan pahojen taloudellisten ongelmien varjossa. Huhtikuussa 2008 perustettiin FC Haka Oy pelastamaan FC Hakan toiminta. Seura sai osakeannin kautta pelastusoperaatioon yli 150 tukijaa ja FC Hakan kausi 2008 voitiin pelata loppuun. Osakeyhtiön pääomistajaksi tuli yhtiöidensä kautta Hakan entinen pelaaja Sedu Koskinen. Mukaan talkoisiin lähtivät sarja- ja UEFA-paikan pelastamiseksi myös Valkeakosken Kaupunki, UPM, Luopoisten Säästöpankki sekä Osuuspankki. Näiden tukijoiden panos oli myös erittäin merkittävä sekä Hakan UEFA-cup taipaleen että koko seuran selviämisen kannalta. Koskinen lähti johtamaan seuraa tarmokkaasti ja näkyvinä muutoksina hänen johdollaan maalattiin 2009 Tehtaan kentän katsomot, katsomon yhteyteen perustettiin päivittäin toimiva Paviljonki-ravintola ja yleisömäärät lähtivät menestyksen mukaan nousuun. Koskinen yhdisti FC Haka Oy:n urheilun ja kolme Valkeakoskelaista ravintolaa. Tilikaudella 2009 FC Haka Oy teki tappiota noin 1,5 miljoonan euroa. Vuonna 2010 seura ajautui vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin, vaikka Koskinen oli sijoittanut FC Haka Oy:öön vuoden aikana lähes miljoona euroa. Kauppalehti: Sedu Koskisen Haka - rahat alkavat loppua? 7.5.2010 Koskinen oli pitänyt rahoituksellaan Hakan liigassa kaksi kautta, mutta hän teki päätöksen luopua seuran omistajuudesta kesäkuussa 2010. Heinäkuun lopulla seura piti ylimääräisen yhtiökokouksen, jossa Koskinen erosi Hakan hallituksesta sekä toimitusjohtajan tehtävistäVeikkausliiga: Työryhmä antoi selvityksen FC Hakan osakkaille 30.7.2010. Kuluja karsiakseen Haka päästi Ik Kyoung Namin, Antti Hynysen, Niko Ikävalkon, Jukka Santalan ja Janne Korhosen lähtemään seurasta kesällä 2010. === Koskisen jälkeen === Vuoden 2012 Veikkausliigakausi oli Hakan osalta vaikea. Kauden loppua kohti putoamisen tullessa todennäköisemmäksi valmentaja Sami Ristilä sai potkut ja Hakaa yritettiin pitää Veikkausliigassa, ensin apuvalmentaja Asko Jussilan voimin ja sittemmin Juha Malisen voimin. Kausi päättyi kuitenkin Veikkausliigasta putoamiseen kahden viime kierroksen voitoista huolimatta FF Jaron voittaessa oman pelinsä viimeisellä kierroksella. Tälläkin kaudella kuten oikeastaan koko ajan vuoden 2010 jälkeen, seuran taloudellinen tilanne oli vaikea ja näin ollen seuran budjettia sekä panostusta pelaajahankintoihin jouduttiin jatkuvasti pienentämään. Kauteen 2013 Haka lähti selkeänä nousijasuosikkina marraskuussa valmentajaksi tulleen Harri Kampmanin johdolla. Kesäkuuhun 2013 mennessä odotuksia huonommat tulokset ja sekalainen peluutus johtivat kuitenkin Kampmanin potkuihin. Kakkosvalmentaja Asko Jussilan johdolla pelattiin heinäkuun alkuun kunnes Juho Rantala siirtyi HJK:sta Hakan päävalmentajaksi. Rantalan johdolla joukkueen otteet paranivat ja lopulta Veikkausliigaan nousija ratkesi vasta kauden viimeisillä kierroksilla. Hakan osalta kausi päättyi pettymykseen ja toiseen sijaan, SJK:n noustessa Veikkausliigaan. Hakan syntinä kauden huono alun lisäksi oli lukuisat tasapelit, esimerkiksi kaikki kolme ottelua SJK:ta vastaa. Ainoa lohtu kaudesta oli Jussi Aallon maalipörssin voitto 15 maalilla. Kausi 2014 alkoi Hakan osalta samoissa merkeissä kuin edellisetkin vuodet, vahvana nousijasuosikkina mutta talousongelmien kanssa painien. Heti alkukaudesta lähtien KTP hallitsi lähes suvereenisti Ykköstä ja vaikutti kauden puolivälissä täysin varmalta nousijalta ja seuraan viime kauden päätteeksi siirtynyt Jussi Aalto varmalta maalikuninkaalta. Haka puolestaan pelasi vaihtelevin tuloksin ja kamppaili lähinnä sijoista 2-5 Ilveksen, AC Oulun, PK-35:n ja HIFK:n kanssa. Kauden loppupuoliskolla alkoi myös Kalle Multasen armoton maalivire. Kausi päättyi lopulta erittäin värikkäiden vaiheiden jälkeen HIFK:n nousuun, KTP:n hyydyttyä todella pahasti kauden viimeisillä viikoilla. Haka sijoittui lopulta viidenneksi, tosin vain pisteen päähän kolmossijasta. Suoran nousun karattua tulleet vaisut esitykset loppukaudesta tulivat lopulta kalliiksi, sillä kauden jälkeisten lisenssisotkujen takia sekä Honka että MYPA putosivat pois Veikkausliigasta. Täydennysmenettelyn perusteella sekä kakkonen KTP että kolmonen Ilves nousivat lopulta Veikkausliigaan. Hakalle lohtua toi jälleen yksittäisen pelaajan loistava kausi, Kalle Multanen teki kauden aikana 30 maalia voittaen Ykkösen maalipörssin ja rikkoen yhden kauden maaliennätyksen. Vuodelta 1981 ollut maaliennätys oli Wladyslaw Dabrowskin nimissä 26:lla maalilla. Kauteen 2015 Haka lähti jälleen hieman pienemmällä budjetilla, ja uuden valmennusorganisaation johdolla, koska Juho Rantalan sopimusta ei jatkettu kauden jälkeen. Uudeksi päävalmentajaksi valikoitui vahvasti Haka-taustainen Kari Martonen, apuvalmentajaksi tuotiin FC Hämeenlinnan organisaatiosta Lauri Hakanen. Entinen apuvalmentaja Asko Jussila siirrettiin uuteen seurapäällikön tehtävään. Pelaajapuolelta voidaan mainita Hakaan paluun tehnyt Cheyne Fowler. Vuoden 2016 syyskuussa seura antoi päävalmentaja Kari Martoselle potkut ja hänet korvasi valmentajakaksikko Asko Jussila – Olavi Huttunen. Teemu Tainion valmentamana Haka nousi takaisin Veikkausliigaan kauden 2019 päätteeksi. == Seuratunnukset == Valkeakosken Hakan alkuperäinen seuratunnus on vuodelta 1934 ja se on ollut käytössä vuosina 1934–1990 ja 2009–2013. Hakan alkuperäisen seuratunnuksen on piirtänyt Valkeakosken tehdaspalokunnan päällikkönä toiminut Harald Henriksson. Alkuperäisessä logossa yhdistyvät pallon pyöreä muoto, kaupungin nimeen viittaava V-kirjain sekä taitteen yli virtaava vesi koskesta. Seuran nykyinen tunnus on ollut käytössä vuodesta 2014 lähtien. Nykyisessä tunnuksessa yhdistyvät alkuperäisen tunnuksen graafinen ilme sekä seuran kansainvälinen nimi. Vuonna 1991 otettiin käyttöön FC Haka-logo, kun pallojaosto irtautui yleisseurasta. Logo oli käytössä vuosina 1991–2008. Logoa modernisoitiin Football Club-alulla ja dynaamisella fontilla. Seuralla on ollut käytössä myös rinnakkaislogo, jota on käytetty seuran viireissä ja muissa tuotteissa. Tiedosto:Valkeakosken Haka logo 1934.png | Alkuperäinen seuratunnus (1934–1990 ja 2009–2013) Tiedosto:FC Haka logo 1991.png | FC Haka-seuratunnus (1991–2008) Tiedosto:FC Haka logo 2014.svg | Nykyinen seuratunnus (2014–) == Stadion == FC Hakan kotistadion on Valkeakosken Tervasaaressa sijaitseva Tehtaan kenttä. Tekonurmikenttä ja harjoituspukuhuone ovat Valkeakosken kunnan liikuntatoimen hallinnoimia. Stadionkokonaisuuteen kuuluvat tekonurmikentän lisäksi FC Hakan hallinnoimat katetut katsomot, lämmitettävä puukatsomo, VIP-aitiot ja kokoustilat, lisäpukuhuoneet, päätykatsomon takana sijaitseva nurmikenttä, ravintola sekä lasten leikkipaikka. Tehtaan kenttä on vihitty käyttöön 25. heinäkuuta 1937. Jo ennen tätä kenttää käytettiin kuitenkin erilaisten urheilutapahtumien pitopaikkana 1930-luvulta lähtien. Pikkukentän rakentaminen nykyisen Tehtaan kentän paikalle alkoi jo vuonna 1933. Kentällä oli yleisurheilupaikat 1990-luvulle asti, minkä jälkeen siitä tuli pelkästään jalkapallokenttä. Stadionilla on yhteensä noin 3 400 istumapaikkaa. Kentän vanhin katsomo oli peräisin 1930-luvuna alkupuolelta, mutta se paloi 1990-luvulla jolloin tilalle rakennettiin vuonna 1996 uusi puukatsomo. Kivirakenteinen katsomo on rakennettu vuonna 1960 ja päätykatsomo vuonna 2001. Ensimmäiset valot kentälle asennettiin vuonna 1960, mutta ne purettiin vuonna 1975. Nykyiset valot on asennettu vuonna 1998. Vuonna 2014 luonnonnurmen tilalle asetettiin keinonurmi, jonka pinta uudistettiin vuonna 2022. Tekonurmikentän koko on 68 metriä kertaa 105 metriä. Kentän lounaispäädystä avautuu kentältä ja katsomoista näköala UPM-Kymmene -konserniin kuuluvaan Tervasaaren paperitehtaaseen, josta kenttä saa nimensä. == Kannattajat == Kannatuskulttuuria FC Hakan koti- ja vieraspeleissä pitää yllä vuonna 2004 alkunsa saanut kannattajaryhmä, joka on vuodesta 2006 tunnettu nimellä Hakapeliitat. Hakapeliitat ovat ryhmittäytyneet Tehtaan kentän paviljongin puoleiseen osaan. Otteluissa kannatusta ilmennetään muun muassa banderolleilla ja kannatuschanteilla. Hakapeliitat on avoin ja järjestäytymätön ryhmä ja fanikatsomo on kaikille avoin katsomonosa. Otteluiden ulkopuolella kannattajat ovat tukeneet seuran toimintaa muun muassa talkootyön kautta. == Pelaajat ja valmentajat == Päivitetty 23.1.2023 === Nykyinen joukkue === === Valmennus === * Päävalmentaja: Andy Smith * Apuvalmentaja: Sander Guerreiro *Fysiikkavalmentaja: Alejandro Peris Mora *Maalivahtivalmentaja: Pauli Jussila *Fysioterapeutti: Martti Rajala *Lääkäri: Mikko Seppälä *Joukkueenjohtaja: Hannu Heikkinen *Huoltaja: Asko Jussila === Entisiä pelaajia === Hakan tunnetuin kasvatti on Juhani Peltonen, joka valittiin neljä kertaa Suomen parhaaksi jalkapalloilijaksi. Peltonen pelasi Hampurin HSV:ssa kaudet 1964–1966. Muita Valkeakoskella syntyneitä A-maajoukkueessa pelanneita kasvatteja ovat Antti Nieminen, Veijo Valtonen, Olli Mäkinen, Markku Kumpulampi, Esko Malm, Mauri Tuuri, Asko Mäkilä, Matti Pitko, Mauri Paavilainen, Juhani Tapola, Markku Lahti, Markku Närvä ja Jussi Nuorela. * Iiro Aalto * Veikko Asikainen * Michael Belfield * Kris Bright * Edson Luiz * Esa Furuholm * Marlon Harewood * Ari Heikkinen * Mika Helin * Mauri Holappa * Heikki Huoviala * Olli Huttunen * Janne Hyökyvaara * Oleg Ivanov * Rostislav Jeřábek * Petri Järvinen * Jari Kaasalainen * Jokke Kangaskorpi * Juuso Kangaskorpi * Olli Kangaslahti * Kaarlo Kankkunen * Lasse Karjalainen * Ville Kauppinen * Tommi Kautonen * Aarre Klinga * Endre Kolár * Sedu Koskinen * Péter Kovács * Jarmo Kujanpää * Martti Kuusela * Kari Martonen * Esko Malm * Asko Mäkilä * Nebi Mustafi * Igor Nascimento * Jari Niemi * Jussi Nuorela * Mika Nurmela * Antti Ojanperä * Matti Paatelainen * Mixu Paatelainen * Juha Pasoja * Juhani Peltonen * Tero Penttilä * Matti Pitko * Valeri Popovitš * Esko Ranta * Sami Ristilä * Jukka Ruhanen * Janne Salli * Jordan Seabrook * Michał Sławuta * Teemu Tainio * Kimmo Tarkkio * Sergei Terehhov * Panu Toivonen * Tommi Torkkeli * Veijo Valtonen * Arvi Selin * Ari Valvee * Petri Viljanen * Mikko Vilmunen * András Vilnrotter * Ville Väisänen * David Wilson * Harri Ylönen == Saavutukset ja ennätykset == === Saavutukset === * Suomen mestaruus: 9 (1960, 1962, 1965, 1977, 1995, 1998, 1999, 2000, 2004) * Suomen Cup: 12 (1955, 1959, 1960, 1963, 1969, 1977, 1982, 1985, 1988, 1997, 2002, 2005) * Liigacup: 1 (1995) *Ykkösliiga/Suomensarja: 3 (1949, 1997, 2019) === Sarjasijoitukset === Kausi Sarja O V T H TM/PM PST Sija Cup-mestaruudet 1935 Piirisarja 1936 Piirisarja 1937 Piirisarja 1938 Piirisarja 1939 Itä-Länsi-sarja 12 10 0 2 45-15 20 2. (7) 1940 ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu 1940/41 Itä-Länsi-sarja 13 2 0 11 10-61 4 9. (9) 1942 ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu ei pelattu 1943/44 Itä-Länsi-sarja 7 3 1 3 9-16 7 4. (8) 1945 Mestaruussarja (SPL) 5 1 0 4 4-15 2 6. (6) 1945/46 Suomensarja (SPL) 14 2 0 12 26-50 4 8. (8) 1946/47 Suomensarja (SPL) 14 9 1 4 49-23 19 3. (8) 1947/48 Suomensarja (SPL) 14 6 4 4 34-23 16 4. (8) 1948 Suomensarja 15 12 2 1 69-18 26 3. (16) 1949 Suomensarja 22 15 4 3 68-21 34 1. (12) 1950 Mestaruussarja 18 7 3 8 37-46 17 8. (10) 1951 Mestaruussarja 18 7 5 6 38-32 19 4. (10) 1952 Mestaruussarja 18 7 2 9 32-45 16 7. (10) 1953 Mestaruussarja 18 8 3 7 31-32 19 4. (10) 1954 Mestaruussarja 18 4 9 5 21-29 17 8. (10) 1955 Mestaruussarja 18 10 3 5 41-27 23 2. (10) Suomen cup 1956 Mestaruussarja 18 6 5 7 18-18 17 5. (10) 1957 Mestaruussarja 18 11 3 4 46-20 25 2. (10) 1958 Mestaruussarja 18 6 4 8 28-27 16 7. (10) 1959 Mestaruussarja 18 8 5 5 35-25 21 3. (10) Suomen cup 1960 Mestaruussarja 22 20 1 1 78-23 41 1. (12) Suomen cup 1961 Mestaruussarja 22 12 5 5 51-32 29 3. (12) 1962 Mestaruussarja 22 15 2 5 63-34 32 1. (12) 1963 Mestaruussarja 22 15 1 6 56-20 31 2. (12) Suomen cup 1964 Mestaruussarja 22 11 5 6 42-22 27 4. (12) 1965 Mestaruussarja 22 14 3 5 56-28 31 1. (12) 1966 Mestaruussarja 22 10 4 8 40-29 24 3. (12) 1967 Mestaruussarja 22 9 6 7 37-23 24 6. (12) 1968 Mestaruussarja 22 7 8 7 31-30 22 7. (12) 1969 Mestaruussarja 22 10 3 9 40-25 23 7. (12) Suomen cup 1970 Mestaruussarja 22 7 6 9 31-34 20 8. (12) 1971 Mestaruussarja 26 11 4 11 42-50 26 8. (14) 1972 Mestaruussarja 22 2 1 19 17-51 5 12. (12) 1973 I Divisioona 22 14 4 4 58-27 32 2. (12) 1974 Mestaruussarja 22 6 8 8 34-40 20 8. (12) 1975 Mestaruussarja 22 6 3 13 21-36 15 10. (12) 1976 Mestaruussarja 22 14 2 6 46-28 30 2. (12) 1977 Mestaruussarja 22 15 3 4 43-15 33 1. (12) Suomen cup 1978 Mestaruussarja 22 12 7 3 42-19 31 3. (12) 1979 Mestaruussarja (runkosarja) 22 9 4 9 48-42 22 7. (12) 1979 Mestaruussarja (loppusarja) 29 11 7 11 58-52 29 6. (8) 1980 Mestaruussarja (runkosarja) 22 13 4 5 41-30 30 4. (12) 1980 Mestaruussarja (loppusarja) 29 16 8 5 57-37 25 2. (8) 1981 Mestaruussarja (runkosarja) 22 11 5 6 42-24 27 4. (12) 1981 Mestaruussarja (loppusarja) 29 15 6 8 54-34 23 3. (8) 1982 Mestaruussarja (runkosarja) 22 9 10 3 45-31 28 3. (12) Suomen cup 1982 Mestaruussarja (loppusarja) 29 12 12 5 54-40 22 3. (8) Suomen cup 1983 Mestaruussarja (runkosarja) 22 12 5 5 43-24 29 3. (12) 1983 Mestaruussarja (loppusarja) 29 17 5 7 59-36 25 3. (8) 1984 Mestaruussarja (runkosarja) 22 11 9 2 43-26 31 1. (12) 1984 Mestaruussarja (pudotuspelit) 4 1 0 3 3-6 4. (4) 1985 Mestaruussarja (runkosarja) 22 8 3 11 32-36 19 8. (12) Suomen cup 1986 Mestaruussarja 22 8 6 8 32-27 22 5. (12) 1987 Mestaruussarja 22 7 5 10 30-36 19 9. (12) 1988 Mestaruussarja (runkosarja) 22 8 7 7 32-26 23 6. (12) Suomen cup 1988 Mestaruussarja (loppusarja) 27 10 7 10 41-37 27 6. (6) Suomen cup 1989 Mestaruussarja (runkosarja) 22 11 5 6 34-22 27 4. (12) 1989 Mestaruussarja (loppusarja) 27 12 6 9 38-30 30 4. (6) 1990 Veikkausliiga (runkosarja) 22 8 6 8 27-34 22 8. (12) 1990 Veikkausliiga (pudotuspelit) 2 0 1 1 3-5 8. 1991 Veikkausliiga 33 16 6 11 59-37 54 3. (12) 1992 Veikkausliiga 33 15 5 13 42-51 50 6. (12) 1993 Veikkausliiga (runkosarja) 22 7 4 11 27-36 25 10. (12) 1993 Veikkausliiga (karsinta) 7 3 1 3 13-11 10 4. (8) 1994 Veikkausliiga 26 11 4 11 37-30 37 6. (14) 1995 Veikkausliiga 26 18 5 3 56-17 59 1. (14) Liigacup 1996 Veikkausliiga (runkosarja) 22 6 6 10 28-34 24 11. (12) 1996 Veikkausliiga (karsintasarja) 27 7 6 14 35-42 27 5. (6) 1997 Ykkönen (runkosarja) 18 14 3 1 58-10 45 1. (10) Suomen cup 1997 Ykkönen (noususarja) 9 8 1 0 26-4 30 (5) 1. (10) Suomen cup 1998 Veikkausliiga 27 13 9 5 46-31 48 1. (10) 1999 Veikkausliiga (runkosarja) 22 15 5 2 43-17 50 1. (12) 1999 Veikkausliiga (loppusarja) 29 20 7 2 54-18 67 1. (8) 2000 Veikkausliiga 33 20 6 7 56-20 66 1. (12) 2001 Veikkausliiga 33 14 10 9 44-29 52 4. (12) 2002 Veikkausliiga (runkosarja) 22 11 5 6 31-18 38 3. (12) Suomen cup 2002 Veikkausliiga (loppusarja) 29 15 7 7 51-30 52 3. (8) Suomen cup 2003 Veikkausliiga 26 16 5 5 54-16 53 2. (14) 2004 Veikkausliiga 26 18 5 3 54-20 59 1. (14) 2005 Veikkausliiga 26 13 11 2 47-19 50 4. (14) Suomen cup 2006 Veikkausliiga 24 13 5 6 37-24 44 3. (14) 2007 Veikkausliiga 26 13 7 6 39-23 46 2. (14) 2008 Veikkausliiga 26 10 5 11 31-37 35 8. (14) 2009 Veikkausliiga 26 10 7 9 40-35 37 6. (14) 2010 Veikkausliiga 26 9 6 11 30-38 33 8. (14) 2011 Veikkausliiga 33 10 7 16 36-60 37 10. (12) 2012 Veikkausliiga 33 9 5 19 32-57 32 12. (12) 2013 Ykkönen 27 15 9 3 44-17 54 2. (10) 2014 Ykkönen 27 13 7 7 55-32 46 5. (10) 2015 Ykkönen 27 11 8 8 48–41 41 6. (10) 2016 Ykkönen 27 8 8 11 42–46 32 7. (10) 2017 Ykkönen 27 8 11 8 35–42 35 6. (10) 2018 Ykkönen 27 12 7 8 41–28 43 5. (10) 2019 Ykkönen 27 24 2 1 76–22 74 1. (10) 2020 Veikkausliiga 22 5 7 10 25–41 22 10. (12) 2021 Veikkausliiga 27 10 5 12 30–29 35 8. (12) 2022 Veikkausliiga 27 13 6 8 40–40 45 4. (12) 2023 Veikkausliiga 27 7 11 9 35–42 32 9. (12) 2024 Veikkausliiga 27 11 5 11 40–43 38 6. (12) Selite Selite O Ottelut V Voitot T Tasapeli H Häviöt TM/PM Tehdyt maalit/päästetyt maalit PST Pisteet === Eurocup-ottelut === * 1Q = karsintakierros * 1R = ensimmäinen kierros * 1/8 = neljännesvälierä * 1/4 = puolivälierä Kausi Kilpailu Kierros Maa Vastus Tulos 1961–1962 Euroopan cup 1/8 Standard Liege 1–5, 0–2 1963–1964 Euroopan cup Q Jeunesse d'Esch 4–1, 0–4 1964–1965 Cup-voittajien cup 1R Skeid Oslo 0–1, 2–0 1/8 AC Torino 0–1, 0–5 1966–1967 Euroopan cup 1R RSC Anderlecht 1–10, 0–2 1970–1971 Cup-voittajien cup 1R TsSKA Sofia 0–9, 1–2 1977–1978 Uefa-cup 1R Górnik Zabrze 3–5, 0–0 1978–1979 Euroopan cup 1R Dynamo Kiev 0–1, 1–3 1981–1982 Uefa-cup 1R IFK Göteborg 2–3, 0–4 1983–1984 Cup-voittajien cup 1R Sligo Rovers 1–0, 3–0 1/8 Hammarby IF 1–1, 2–1 1/4 Juventus 0–1, 0–1 1986–1987 Cup-voittajien cup 1R Torpedo Moskova 2–2, 1–3 1989–1990 Cup-voittajien cup 1R Ferencvaros 1–5, 1–1 1996–1997 Uefa-cup 1Q FC Flora Tallinn 2–2, 1–0 2Q Legia Varsova 0–3, 1–1 1998–1999 Cup-voittajien cup Q Bangor City 2–0, 1–0 1R Panionios FC 0–2, 1–3 1999–2000 Mestarien liiga 1Q HB Tórshavn 1–1, 6–0 2Q Rangers FC 1–4, 0–3 2000–2001 Mestarien liiga 1Q Linfield FC 1–2, 1–0 2Q Inter Bratislava 0–0, 0–1 2001–2002 Mestarien liiga 1Q Valletta FC 0–0, 5–0 2Q Maccabi Haifa 0–1, 3–0 3Q Liverpool FC 0–5, 1–4 2001–2002 Uefa-cup 1R 1. FC Union Berlin 1–1, 0–3 2002 Intertoto-cup 1R FK Obilic Belgrado 2–1, 1–1 2R Fulham FC 0–0, 1–1 2003–2004 Uefa-cup Q Hajduk Split 2–1, 0–1 2004–2005 Uefa-cup 1Q Etzella Ettelbruck 2–1, 3–1 2Q Stabæk IF 1–3, 1–3 2005–2006 Mestarien liiga 1Q FC Pyunik Jerevan 1–0, 2–2 2Q Vålerenga IF 0–1, 1–4 2006–2007 Uefa-cup 1Q Levadia Tallinn 0–2, 1–0 2007–2008 Uefa-cup 1Q Rhyl FC 1–3, 2–0 2Q FC Midtjylland 1–2, 2–5 2008–2009 Uefa-cup 1Q Cork City FC 2–2, 4–0 2Q Brøndby IF 0–4, 0–2 2023–2024 Konferenssiliiga 1Q Crusaders FC 2–2, 0–1 === Seuraennätykset === * Kausia pääsarjatasolla: 60 * Otteluita pääsarjatasolla: 1427 * Voittoja: 667 * Tasapelejä: 316 * Tappioita: 444 * Tehdyt maalit: 2507 * Päästetyt maalit: 1846 * Sijoitus pääsarjan maratontaulukossa: 2. * Eniten tehtyjä maaleja kaudessa: 78 (1960) * Vähiten päästettyjä maaleja kaudessa: 15 (1977) * Suurin voitto pääsarjassa: 9–1, Lahden Reipas (1967) * Suurin tappio pääsarjassa: 0–9, KTP (1952) * Yleisöennätys: 33 217 (FC Haka–Liverpool FC, Helsingin olympiastadion 2001) * Yleisöennätys Tehtaan kentällä: 6 401 (FC Haka–HJK, 1999) * Eniten pääsarjaotteluita: Olli Huttunen, 432 * Eniten pääsarjamaaleja: Valeri Popovitš, 151 * Eniten maaleja yhdellä kaudella: Kimmo Tarkkio (1991) ja Valeri Popovitš (1999), 23 * Eniten A-maaotteluita: Esko Ranta, 69http://www.fchaka.fi/seura == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hakan virallinen sivusto Haka Luokka:Valkeakoskelaiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1934 perustetut urheiluseurat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit