EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pinoautomaatti

Pinoautomaatti on deterministisen äärellisen automaatin (DFA) yleistys, johon liittyy myös pino. Pinoautomaatti on ilmaisuvoimaisempi kuin DFA. Sillä voidaan tunnistaa yhteydetön eli kontekstiton kieli. Kun äärellinen automaatti mallinnetaan tilojen ja niiden välisten siirtymien joukkona, pinoautomaatti lisää tähän pinon siten, että jokaiseen siirtymään voi liittyä sen siirtymän lisäksi uuden alkion lisääminen pinoon, vanhan alkion lukeminen pinosta pois, molemmat tai pinon pitäminen sellaisenaan. Näistä operaatioista symbolin asettaminen pinoon voidaan suorittaa vapaasti siirtymän yhteydessä, mutta sellainen siirtymä, joka lukisi symbolin pinosta voidaan tehdä, jos ja vain jos pinon päällimmäisenä on jo luettava symboli. Pinoautomaatin graafinen mallinnus noudattaa myös tyypillisesti äärellisen automaatin mallia; siihen vain lisätään kaariin jokin merkintätapa pinon operaatioille. Tyypillisesti merkintä on sellainen, että kaaren nimen lähettyvillä on merkitty pino- operaatiot muodossa 'lukusymboli/kirjoitussymboli'. Toimintoa, jota ei tehdä, merkitään pinosymbolissakin epsilonilla 'ε' tai lambdalla 'λ', joka tiukan teoreettisen tulkinnan mukaan tarkoittaisi, että pinoon kirjoitetaan tai siitä luetaan ei-mitään. ==Katso myös== * Chomskyn hierarkia ==Lähteet== * * Luokka:Tietojenkäsittelyteoria Luokka:Kielitiede
Kenttäkerttunen

Kenttäkerttunen (Acrocephalus agricola) on kerttusiin kuuluva lintulaji. Se on Suomessa hyvin harvinainen mutta lähes vuosittainen harhailija. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on noin 13 cm, siipien kärkiväli 15-17,5 cm ja paino 7,5-13 g, keskimäärin noin 10 g. Muistuttaa lähinnä viitakerttusta. Päänkuviot voimakkaammat, selkäpuoli ruskeampi, silmä vaalea. Hyvin vaikea erottaa tästä ja muista kerttuslajeista maastossa. Sukupuolet ovat samannäköisiä. == Esiintyminen == Kenttäkerttunen esiintyy itäisimmästä Euroopasta Keski-Aasiaan Kiinan rajoille saakka. Etelässä esiintymisen raja on Himalajan ja Pamirin vuoristot, pohjoisessa lähellä 60. leveyspiiriä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Intian niemimaalla sekä Pakistanista Nepaliin.Cramp, Stanley (toim.) 1992: The Birds of the Western Palearctic. Vol. VI Warblers. - Oxford University Press. Hong Kong. Suomessa laji oli tavattu 37 kertaa vuoden 2005 loppuun mennessä, ensihavainnon ollessa 5.6.1980.Rariteettikomitea Lajin esiintymisalueen laajuus on 1–10 miljoonaa neliökilometriä, Euroopassa elää 930 000–1 800 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. == Elinympäristö == Kenttäkerttunen elää sisämaan vesistöjen rannoilla etupäässä järviruoko-, osmankäämi-, pujo-, paju- ja tamariskitiheiköissä. Muuttoaikoina lajia voi tavata myös merensaaristossa. == Lisääntyminen == Pesä sijaitsee tavallisesti järviruoko- tai pujokasvustossa lähellä maata, tai joskus veden yllä. Se on sylinterimäinen kuppi, se on rakennettu lehdistä ja korsista ja kiinnitetty 2-8 pystykorteen. Naaras munii 3-6 munaa, keskimäärin 4,6. Muna painaa noin 1,5 g. Haudonta-aika on noin 12 päivää ja molemmat emot osallistuvat hautomiseen. Poikasia ruokkivat molemmat emot. == Ravinto == Kenttäkerttusen ravinto koostuu pääosin hyönteisistä ja muista pienistä selkärangattomista. == Lähteet == Luokka:Kerttuset
Veda-kirjat

Veda-kirjat (devanagari: sanskritin kieltä ja tarkoittaa tietoa, tiedettä tai totuutta) on neljän Intian niemimaalla syntyneen hymnin ja rituaalitekstin kokoelma, jotka ovat: Rigveda, Yajurveda, Samaveda ja Atharvaveda. Kirjat muodostuivat Intian muinaisen veda-uskonnon piirissä, ja vaikuttavat edelleen hindulaisuuden taustalla. Vedat ovat shruti, mitä on kuultu (eli ilmestys, toisin kuin smriti, mitä muistetaan), ja siten pyhiä kaikille hinduille. Vedoista vanhimman, Rigvedan syntyajaksi arvioidaan nykyään noin 1200–1000 eaa. tai vähän aikaisemmin. Muut vedat ovat vähän nuorempia lukuun ottamatta Atharvavedan vanhimpia osia, jotka ovat syntyneet samoihin aikoihin Rigvedan kanssa. Vedat säilyivät pitkään yksinomaan suullisena traditiona; Intian vanhimmat tunnetut kirjoitetut tekstit Induskulttuurin tulkitsemattoman kirjoituksen jälkeen ovat vasta ajanlaskun alkua edeltäneiltä vuosisadoilta. Veda-kirjat (joiden osat myös ovat kirjoja, ) jakautuvat seuraaviin osiin: * samhita – alkuperäinen teksti, sisältää mantrat ja hymnit * brahmana – rituaaliset uhrimystiikan opetukset * aranayaka – meditaatio-osa * upanishad – mystinen ja filosofinen osa, tunnetaan myös nimellä Vedanta eli Vedan lopussa * sutrat, joita on neljää lajia: ** srautasutrat, suurista julkisista uhreista ** grhyasutrat, kotona suoritettavista rituaaleista ** sulvasutrat, uhripaikan rakennusohjeita ** dharmasutrat, eettisiä ja uhripuhtautta koskevia normeja == Katso myös == *Rigveda *Vedalainen kulttuuri *Bharata Natya Shastra == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Hindulaiset kirjoitukset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Internationaali

Internationaali on useista vasemmistolaisista järjestöistä käytetty nimitys: * Ensimmäinen internationaali, kokoontui 1864 Karl Marxin johdolla. Hajosi 1876. * Toinen internationaali, sosiaalidemokraattinen internationaali perustettiin Pariisissa 1889. Se hajosi ensimmäiseen maailmansotaan, elpyi sodan jälkeen, mutta hajosi toiseen maailmansotaan. * Komintern, eli kommunistinen internationaali (joskus myös Kolmas internationaali) perustettiin Moskovassa 1919. Se lakkautettiin 1943. * Kominform perustettiin 1947 kommunistipuolueiden yhteistyöelimeksi. Hajosi 1956. * Lev Trotski perusti 1938 neljännen internationaalin. Lisäksi nykyään on olemassa ainakin: * Sosialistinen internationaali, (Socialist International) perustettu 1956, sijaitsee Lontoossa. Siihen kuuluvat useimpien maiden sosialistipuolueet. * Piraattipuolueiden internationaali, (), piraattipuolueiden kansainvälinen yhteistyöjärjestö. * Laulu "Kansainvälinen" on tunnettu nimellä "Internationaali". * Aiemmin julkaistu vasemmistolainen lehti nimeltä Internationaali
Pascal (yksikkö)

Pascal (tunnus Pa) on paine, jonka yhden newtonin voima aiheuttaa kohdistuessaan neliömetrin pinta-alalle. Pascal on SI-järjestelmän paineen yksikkö. Pascal-yksikkö on nimetty Blaise Pascalin mukaan. Koska pascal on varsin pieni yksikkö, käytetään sen ohella paineen yksikkönä myös baaria (bar). Yksi baari on 100 000 pascalia, ja se on hieman pienempi kuin normaali ilmanpaine maan pinnalla. Siis: * 1 Pa = 1 N/m² * 1 bar = 100 000 Pa = 100 kPa = 0,1 MPa * perusyksiköissä ilmaistuna: 1 Pa = kg / (m·s²) Meteorologiassa käytetään nykyisin ilmanpaineen yksikkönä millibaarin asemasta hehtopascalia. Koska 1 000 mbar = 1 000 hPa, lukuarvot säilyvät samoina. Myös elastisten kertoimien (kimmokerroin, liukukerroin ja puristuskerroin) yksikkö on pascal. Yksikköä pascal käytetään lujuusopissa erilaisten jännitysten laskennassa sekä materiaaliominaisuuksien ilmaisemiseen, jännitykset ja lujuudet ovat useimmiten suuruusluokassa MPa eli N/mm². == Muita paineen yksiköitä == Elohopeamillimetriä käytetään nykyäänkin verenpaineen mittauksissa. Aiemmin paineelle on käytetty monia yksiköitä: muun muassa torri, paunaa neliötuumalle eli psi, kilopondia neliösenttimetrille (kp/cm2), millimetri vesipatsasta ja normaali-ilmakehän paine (atm). == SI-kertoimet == == Katso myös == *Äänenpaine == Lähteet == Luokka:Paineyksiköt Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Baari

Baari (tunnus bar) on paineen yksikkö, jota usein käytetään ilmoitettaessa nesteen ja kaasun painetta. Yksi baari on suuruudeltaan 100 000 pascalia eli 100 kilopascalia. Yhden baarin paineessa neliösenttimetrille kohdistuu 10 newtonin suuruinen voima. 1 bar = 100 000 Pa. 1 bar = 10 N/cm² Baari ei ole SI-järjestelmän yksikkö, mutta se on SI-yksikön kymmenjärjestelmän mukainen kerrannainen ja joka on hyväksytty käyttöön SI-yksiköiden ohella. Baarista voidaan käyttää myös etuliitteillä muodostettuja kerrannaisia ja jaannaisia. Niistä yleisimmin käytössä on ollut millibaari, joka on 0,001 baaria eli 100 pascalia. Baarin (millibaari) esitteli vuonna 1909 Sir Napier Shaw, jota pidetään myös nykyaikaisen meteorologian perustajana. Kansainvälisesti yksikön hyväksyi seitsemäs yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 1948. Millibaaria käytettiin ennen ilmanpaineen yksikkönä meteorologiassa. Sellaisena se korvasi aikaisemmin käytetyn elohopeamillimetrin, joka oli suuruudeltaan nykyisissä yksiköissä 133,322 pascalia.. Nykyisin ilmanpaineen yksikkönä käytetään hehtopascalia. Siirryttäessä millibaarista hehtopascaliin lukuarvot säilyvät samoina, koska 1 000 mbar = 1 000 hPa. Maapallon ilmakehän paine on merenpinnan korkeudella noin 1,013 bar. == Lähteet == Luokka:Paineyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Coulombi

Coulombi (tunnus C , äännetään [kulombi]) on varaus, jonka yhden ampeerin sähkövirta kuljettaa sekunnin aikana. Coulombi on SI-järjestelmän sähkövarauksen yksikkö. Sähkövuon yksikkö on myös coulombi. Coulombi on noin 6,241 · 1018 kertaa elektronin varauksen eli alkeisvarauksen suuruinen, tarkemmin sanottuna alkeisvaraus on 1,602 176 634 * 10-19 coulombia. Coulombi on yhtä suuri kuin ampeerisekunti: :1 C = 1 A·s. Suuremmissa varauksissa (esimerkiksi sähköakkujen kapasiteeteissa) käytetään usein yksikkönä ampeerituntia (tunnus A·h). :1 C ≈ 0,277778 mA·h :3 600 C = 1 A·h Coulombi per kilogramma (C/kg) on SI-yksikkö, jolla mitataan ionisoivalle säteilylle altistumista. Yksikkö mittaa sen säteilyn määrää, joka aiheuttaa yhden coulombin varauksen yhdessä kilogrammassa materiaa. == SI-kertoimet == == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Sähkövarauksen yksiköt Luokka:SI- järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tonni

Tonni (tunnus tSI-opas, sivu 14, Mekaniikka, Suomessa lyhenteenä käytössä myös tn) on massan (arkikielessä ”painon”SI-opas, sivu 16, Suureita ja yksiköitä, sanojen massa, paino ja kilogramma käyttö) lisäyksikkö SI-järjestelmässä. Tonni vastaa tuhatta kilogrammaaSI-opas, sivu 8, Muut yksiköt, joita voidaan käyttää yhdessä SI-yksiköiden ja niiden kerrannaisten kanssa, ja se on sopivan kokoinen yksikkö kuvaamaan esimerkiksi rahtiliikenteessä esiintyviä massoja. :1 t = 1 000 kg = 1 Mg (koska tonni on miljoona grammaa, se on myös megagramma). Yksiköstä tonni käytetään suurien massojen yhteydessä myös kerrannaisia: esimerkiksi kilotonni (tunnus kt) on tuhat tonnia ja megatonni (tunnus Mt) on miljoona tonnia Kansainvälisissä yhteyksissä voidaan korostaa, että on kysymys metrisestä tonnista () erotuksena brittiläisistä tonneista. == Tonni yleiskielisessä viestinnässä == SI-järjestelmässä tonnin tunnus on t. Aikaisemmin tieteellisissä kirjoituksissa on käytetty myös lyhennettä tn. Yleiskielessä suositeltava tonnin lyhenne on tn, koska t merkitsee myös tuntia ja tavua. == Tuhat tonnia == Suurtuotannossa ja suurissa kuljetuksissa käytetään epävirallista yksikköä tuhatta tonnia, joka lyhennetään ”ttn” (miljoona kg). == Brittiläiset tonnit == Nimi tonni () on myös kahdella brittiläisen yksikköjärjestelmän massayksiköllä, jotka molemmat ovat suuruudeltaan melko lähellä SI-järjestelmän tonnia. Etupäässä Yhdysvalloissa käytetty lyhyt tonni () on 2 000 naulaaSI-opas, sivu 28, Poistettuja yksiköitä, Englannin mittayksikkö eli 907,184 74 kg. Isossa-Britanniassa käytetty pitkä tonni () on 2 240 naulaa eli 1 016,046 9 kg. Laivojen koon mittana kansainvälisestikin käytetty rekisteritonni ei ole massan vaan tilavuuden yksikköSI-opas, sivu 26, Toistaiseksi käytettävät yksiköt. Yksi rekisteritonni on 100 brittiläistä kuutiojalkaa eli noin 2,832 m³ (tarkalleen 2,831 684 66 m³). == Muuta == Saksan Lüneburgissa on tunnettu hunajan painomittana yksikköä Schatt, joka tarkoittaa 1/32 tonnia.https://grammatisch.de-academic.com/40546/Schatt == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Massan yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit eu:Tona ingelesa
Henry (yksikkö)

Henry (tunnus H) on SI-järjestelmän induktanssin yksikkö (1 H = V·s/A). Henry on myös permeanssin eli magneettisen johtavuuden yksikkö. Yksikkö henry on nimetty sähkömagnetismia tutkineen Joseph Henryn mukaan. Jos henryn kokoisen kelan virta muuttuu ampeerin sekunnissa, sen navoissa on voltin kokoinen jännite. Napajännite E voidaan laskea induktanssista L, virrasta I ja ajasta t seuraavasti: :E = L*ΔI/Δt Ampeerin virta kääminkierrosta kohti aiheuttaa henryn kokoisessa kelassa weberin kokoisen magneettivuon (Wb = V·s). Toisinaan puhutaan myös käämivuosta (Ψ), joka on kierrosmäärä kertaa kelan magneettivuo. Induktanssi (L) voidaan tällöin ajatella myös käämivuoksi virtaa (I) kohti ja henryn kokoisessa kelassa ampeerin virta aiheuttaa weberin kokoisen käämivuon. :L = N*Φ/I = Ψ/I Muiden yksikköjen avulla henry voidaan ilmaista seuraavasti: :1 H = 1 Wb/A = 1 V*s/A. == Lähteet == Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt
Fiji

Fiji tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita: *Fidžin englanninkielinen nimitys *Fiji Times, sanomalehti *Fiji Water, pullovesimerkki *HMS Fiji, Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijä.
Edessan kreivikunta

Edessan kreivikunta oli lyhytikäinen valtakunta, joka perustettiin ensimmäisen ristiretken yhteydessä Edessan kaupunkiin Mesopotamiassa (nykyinen Şanlıurfa). Kreivikunnan perusti vuonna 1098 Bouillonin Balduin, yksi ristiretken johtajista, joka erosi muista ristiretkeilijöistä matkalla Jerusalemiin. Saavuttuaan Edessaan Balduin sai paikallisen kuninkaan Thoroksen adoptoimaan itsensä. Kuningas salamurhattiin pian, ja Balduin otti itselleen kreivin arvonimen, saman, joka hänellä oli ollut Bouilloinissa. Vuonna 1100 Balduinista tuli Jerusalemin ensimmäinen kuningas, Balduin I, ja Edessa siirtyi hänen serkulleen Bourcqin Balduinille. Kun Balduin I kuoli vuonna 1118, hänen serkustaan tuli Jerusalemin kuningas Balduin II. Edessan kreiviksi tuli Balduin II:n veli Joscelin I. Hän kuoli taistelussa vuonna 1131, ja hänen seuraajakseen tuli hänen poikansa Joscelin II. Vuonna 1144 muslimit valtasivat Edessan ja Joscelinille jäi jäljelle vain Eufratjoen länsipuolella olevat maat. Vuonna 1149 Joscelin joutui Syyrian emiirin Nur al-Dinin vangiksi ja kuoli vangittuna vuonna 1159. Tällä välin hänen vaimonsa myi loput kreivikunnasta Bysantin keisarille Manuel I:lle. == Edessan kreivit == * Balduin I, 1098–1100 * Balduin II, 1100–1118 * Joscelin I, 1118–1131 * Joscelin II, 1131–1149 (kuoli 1159) * Joscelin III, nimellisesti vuodesta 1159 == Katso myös == * Jerusalemin kuningaskunta * Tripolin kreivikunta * Antiokian ruhtinaskunta Luokka:Ristiretkivaltiot
Hausdorffin dimensio

Hausdorffin dimensio eli fraktaalidimensio on tavallisen ulottuvuuden käsitteen yleistys. Kaikissa "normaaleissa" tilanteissa (yksi-, kaksi- ja kolmiulotteiset objektit) se vastaa intuitiivisesti ymmärrettävää ulottuvuuden käsitettä. Eräissä tapauksissa Hausdorffin dimensio voi kuitenkin saada myös ei-kokonaislukuarvon. == Taustaa == Georg Cantor kehitti aikoinaan kätevän menetelmän erilaisten käyrien pituuden arvioimiseksi. Esimerkiksi mitattaessa rantaviivaa sitä pitkin piirretään n-säteisiä ympyröitä pitkin rannikkoa, jolloin muodostuu alue, jolla on jokin pinta-ala. Kun tämä ala jaetaan 2n:llä, saadaan arvio rannikon pituudelle. Kun nyt n:ää pienennetään, saadaan rajatta tarkentuva arvio rannikon pituudelle. Lewis Fry Richardson tutki 1960-luvulla empiirisesti rannikoiden pituuksia päätyen lopputulokseen, jonka mukaan rantaviivaa approksimoivalla monikulmiolla, jonka sivujen pituus on n, on aina \lambda n^{-D}\, kappaletta sivuja. Richardsonille tässä esiintyvä D oli vain eksponentti vailla sen kummempaa merkitystä, mutta arvioitaessa rannan pituutta osoittautuu, että D on riippumaton tavasta, jolla pituus mitataan. Tämän perusteella D on siis jollakin tavalla pelkkää sovitusparametria tärkeämpi muuttuja. == Määritelmä == Näin löydetty suure D eli Hausdorffin dimensio, ei nimestään huolimatta ole geometrinen ulottuvuus samassa mielessä kuin meidän käsittämämme Euklidiset ulottuvuudet. Hausdorffin dimensio kuvaa tutkittavan kuvion itsesimilaarisuusastetta, eli sitä, kuinka ”itseääntoistava” tutkittava kuvio on. Oletetaan, että kuvio F jakautuu itse kuvion kanssa samanlaisiin pienempiin osiin, joita on n kappaletta ja joiden koko on 1/\gamma koko kuvion koosta. Tällöin :n=\frac{1}{\gamma^D} eli :D=\frac{-\log n}{\log \frac {1}{\gamma}}= \frac{\log n}{\log \gamma}. Jos kuvio F on jana, sen pienennöksiä mahtuu suoralle 1/\gamma kappaletta. Jana voidaan siis jakaa vaikkapa neljään osaan, jolloin n=4 ja \gamma=1/4, jolloin fraktaalidimensioksi D saadaan yksi, kuten tietysti pitääkin. Neliön taas voi jakaa vaikkapa yhdeksään pienempään neliöön mittakaavassa 1/3, jolloin vastaavasti D=2. (Tällainen itsesimilaarinen jako ei päde esimerkiksi ympyrälle, sillä silmukatonta sulkeutuvaa käyrää ei voi jakaa samankaltaisiin pienempiin osiin.) Luokka:Dimensiot Luokka:Fraktaalit
Minuutti

Minuutti (tunnus min) on SI-järjestelmässä ajan lisäyksikkö. Minuutin pituus on 60 sekuntia, 1/60 tuntia. Yleisesti minuuttia käytetään aikayksikkönä, kun mitattava aika on tyypillisesti välillä n. 1 - n. 60 minuuttia. Toisaalta esimerkiksi musiikki- ja elokuvateollisuudessa tallenteiden kesto ilmaistaan yleensä minuutteina. Esimerkiksi 4 tuntia kestävän elokuvan pituus ilmaistaan usein muodossa 240 min. :1 min = 60 s Joissain harvinaisissa minuuteissa on 61 sekuntia. Kyse on silloin karkaussekunnista. Tunnin jakaminen 60 minuuttiin perustuu babylonialaisten käyttämään 60-järjestelmään. ==Alkuperä== Minuutti tulee latinan kielestä fraasista (pars) minuta prima, joka tarkoittaa ”ensimmäinen pieni osa”. Vastaavasti sekunti tulee fraasista (pars) minuta sekunda, ”toinen pieni osa”. Aikoinaan on vastaavasti myös 1/60 sekunnista käytetty nimitystä (pars) minuta tertia, ”kolmas pieni osa”. Nykyisin sen sijasta käytetään kuitenkin sekunnin desimaaliosia. Minuuttia ja sitä pienempiä aikayksiköitä käytettiin 1600-luvulle saakka pääasiassa vain tähtitieteellisissä laskuissa. Kelloissakin oli yleensä vain tuntiosoitin, kunnes minuutti- ja sekuntiosoitin yleistyivät 1600-luvun lopulla. ==Katso myös== * Vuorokausi ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Ajan yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Konduktiivisuus

Konduktiivisuus (tunnus σ) on materiaalin sähkönjohtokykyä kuvaava suure. Konduktiivisuus on resistiivisyyden (tunnus ρ) käänteissuure, siten että σ=ρ-1. Konduktiivisuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö on 1/(Ω*m), tai vaihtoehtoisesti ilmaistuna S/m, siemensiä per metri. Konduktiivisuutta ei tule sekoittaa konduktanssiin, joka on resistanssin käänteissuure, ja joka kuvaa materiaalin ominaisuuden sijasta piirielementin ominaisuutta. Konduktiivisuudelle käytetään toisinaan myös nimeä (sähkön)johtavuus. Samalla nimellä viitataan kuitenkin toisinaan myös konduktanssiin, joten termin tarkka merkitys tulee päätellä kontekstin mukaan. Myös nimiä ominaissähkönjohtavuus tai ominaiskonduktanssi on käytetty, mutta ne eivät ole standardien mukaisia. Ominaiskonduktanssi ei ole ominaissuure siinä systemaattisessa mielessä, jota termiin nykyään sovelletaan, eli se ei kuvaa aineen ominaisuutta massayksikköä kohti. Teollisuudessa usein käytetty konduktiivisuuden yksikkö on %I.A.C.S (International annealed copper standard). Kun standardi määritettiin, valittiin puhtaan kuparin johtavuuden arvoksi 100 %I.A.C.S. Valmistus- ja raffinointimenetelmien kehittymisen ansiosta parhaiden kuparilaatujen johtavuus on nykyään noin 102 %I.A.C.S. Johtimien sähkönjohtavuutta heikentävät: *metallissa olevat seosaineet ja epäpuhtaudet *johtimen lämpötila (Metalleissa lämpötilan kasvattaminen pienentää sähkönjohtavuutta.) *metallin kylmämuokkausaste == Katso myös == *Sähköisten suureiden analogiat *Sähkönkuljetusteoria *Sähköjohde *Sähköeriste == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Luokka:Suureet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit ru:Электрическая проводимость#Удельная проводимость uk:Електропровідність#Питома електропровідність
Tilavuus

Tilavuus (vetoisuus, tunnus V) on kolmiulotteisen kappaleen koon mitta. Se kertoo paljonko kappaleessa on tilaa. SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö on kuutiometri (lyhenne m³). Lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l). Tuhat litraa on yksi kuutiometri, ja yksi litra on yksi kuutiodesimetri (dm³). == Kappaleiden tilavuuksia == :Kuutio: V = a^3 \ , missä a on kuution särmän pituus. :Suorakulmainen särmiö: V = a \cdot b \cdot c \ , missä a, b ja c ovat pituus, leveys ja korkeus. :Pallo: V = {4 \pi r^3 \over 3} , missä r on pallon säde. :Lieriö: V = A \cdot h , jossa A on lieriön pohjan pinta-ala ja h lieriön korkeus. Erityisesti ympyrälieriölle pätee V = \pi r^2 \cdot h, jossa r on pohjan säde. :Kartio: V = {A \cdot h \over 3} , jossa A on kartion pohjan pinta-ala ja h kartion korkeus. Erityisesti ympyräkartiolle V = {\pi r^2 \cdot h \over 3} , jossa r on pohjan säde. == SI-järjestelmään kuulumattomia tilavuuden mittayksiköitä == Tilavuuden yksiköt ovat vaihdelleet eri maissa eri aikoina, mutta myös mitattavan tavaran mukaan. Ns. vetomittoja käytettiin aikaisemmin nesteen ja hienojakoisen kuivatavaran mittaamiseen. === Brittiläisiä ja amerikkalaisia tilavuusyksiköitä === *Barreli eli tynnyri voi tarkoittaa useita eri tilavuusmittoja. *Bushel *Gallona on yhä käytössä muun muassa Yhdysvalloissa. *Pintti === Vanhoja suomalaisia tilavuusyksiköitä === *Aami on vanha Suomessa käytetty veto- eli tilavuusmitta. Yksi aami on 60 kannua eli 120 tuoppia eli noin 157 litraa. *Kannu on vanha Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa käytetty tilavuusmitta. Kannu oli tilavuudeltaan 2,617 litraa. *Kappa on vanha Suomessa ja Ruotsissa käytetty tilavuusmitta. Vanha kappa oli tilavuudeltaan 4,58 litraa eli 1/32 tynnyriä, myöhemmin autonomian aikana käytetty 5,4961 litraa eli 1/30 tynnyriä. Kappaa käytetään yhä torikaupassa perunoiden mittaamiseen. Nykyinen metrinen kappa on tilavuudeltaan noin 5 litraa ja pieni kappa 2 litraa. *Kortteli = 3,2715 dl === Puutavaran yksiköitä=== Standartti on vanha Pohjoismaissa käytetty puutavaran tilavuuden mittayksikkö. Yksi standartti (1 std) sahattua puutavaraa on noin 4,672 kuutiometriä eli 165 kuutiojalkaa tai 1980 "board-footia" (1 jalka × 1 jalka × 1 tuuma). == Yksikkömuunnoksia == Kun kuution sivu kaksinkertaistuu, sen tilavuus kahdeksankertaistuu (2³ = 8). Yleisemmin: kun tiedetään pituusyksiköiden suhde saadaan sen kolmantena potenssina tilavuuksien suhde. Esimerkiksi yksi maili on likimäärin 1,61 kilometriä, joten kuutiomaili on likimäärin 1,61³ ≈ 4,17 kuutiokilometriä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Tilavuusmuunnin Luokka:Suureet Luokka:Geometria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kuutiometri

Kuutiometri (tunnus m³) on SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö. Kuution mallisen kappaleen, jonka koko on 1 metri × 1 metri × 1 metri, tilavuus on kuutiometri. Lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l). Tuhat litraa on kuutiometri. :1 m³ = 1 000 l 1 kuutiometri ilmaa painaa 1,29 kilogrammaaWsoy: Kemian tietokirja 2005, ja 1 kuutiometri vettä painaa 1 000 kilogrammaa.WSOY: Aine ja energia: Kemian tietokirja Kuutiometreillä mitataan esimerkiksi asunnon vedenkulutusta, polttomoottorin iskutilavuutta ja merten vesimääriä. Puutavaraa mitataan kiinto-, pino, tai irtokuutiometreinä sen mukaan, onko tilavuutta ilmoitettaessa otettu huomioon puunrunkojen väliset raot. Kuutiometristä pinottuja halkoja käytetään myös nimeä motti (). Muunnettaessa kerrannaisyksiköitä on huomattava tilavuuden kuutiollisuus (kolmas potenssi) eli: :1 000 000 000 m³ = 1 km³ (kuutiokilometri) :1 m³ = 1 000 dm³ (kuutiodesimetri) :1 m³ = 1 000 000 cm³ (kuutiosenttimetri) :1 m³ = 1 000 000 000 mm³ (kuutiomillimetri) == Katso myös == *Puutavaran mittaus#Kiinto-, pino- ja irtokuutiometrit == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tilavuusyksiköt Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Litra

Litra (tunnus l tai L) on SI-järjestelmän lisäyksikkö tilavuudelle. Kuution mallisen kappaleen, jonka koko on 10 cm · 10 cm · 10 cm eli kuutiodesimetri, tilavuus on litra. Tuhat litraa on kuutiometri. Litran tunnus on joko l tai L. Tästä päätti 16. yleinen paino- ja mittakonferenssi v. 1979. Tämä on poikkeus siihen sääntöön, että vain erisnimiin perustuvien yksiköiden tunnukset alkavat versaalilla (isolla kirjaimella) . Päätöksen syynä oli kirjaimen l ja numeron 1 sekaantumismahdollisuus. Käytäntö eri maissa on vaihteleva. Usein yksikön tunnus ilman etuliitteitä kirjoitetaan L, mutta kertoimen sisältävät yksiköt, joissa sekaantumisen vaara on pienempi, kirjoitetaan esim. cl, ml, µl. Annetun lukuarvon jälkeen ennen yksikön tunnusta on kirjoitettava välilyönti. :1000 l = 1 m³ :1 l = 1 dm³ = 1000 cm³ == SI-kertoimet == Litrasta voidaan SI- järjestelmän kertoimilla muodostaa suurempia tai pienempiä yksiköitä Hehtolitra (tunnus hl) on sata litraa eli sata kuutiodesimetriä :1 hl = 100 dm³ Desilitra (tunnus dl) on litran kymmenesosa eli sata kuutiosenttimetriä. :1 dl = 100 cm³ Senttilitra (tunnus cl) on litran sadasosa eli kymmenen kuutiosenttimetriä. :1 cl = 10 cm³ Millilitra (tunnus ml) on litran tuhannesosa eli kuutiosenttimetri. :1 ml = 1 cm³ == Historia == Litra otettiin käyttöön Ranskassa 1790-luvulla osana metrijärjestelmää. Alkujaan oli tarkoitus määritellä myös kilogramma sen suuruiseksi, että yksi kuutiodesimetri eli litra vettä olisi massaltaan tarkalleen kilogramman suuruinen. Kilogrammalle valmistettiin kuitenkin oma mallikappaleensa, ja myöhemmin entistä tarkemmiksi tulleet mittaukset osoittivat, että se on hieman suurempi kuin vesikuutiodesimetrin massa. Kun Sèvresissä vuonna 1901 pidettiin kolmas yleinen paino- ja mittakonferenssi (CGPM), tämä ero oli jo tunnettu. Konferenssissa päätettiin, että litra oli yhtä kuin tilavuus, joka on 1 kg:lla vettä normaalissa ilmanpaineessa siinä lämpötilassa (3,98 °C), jossa sen tiheys on suurimmillaan. Tästä päätöksestä seurasi, että yksi litra oli 1,000 028 dm3. Vuonna 1964 12. yleisessä paino- ja mitta­konferenssissa päätettiin litran osalta palata alkuperäiseen määritelmään. Litra on nyt kuutiodesimetrin erityisnimi, toisin sanoen se on tarkalleen 1 dm3. Samalla annettiin kuitenkin suositus, jonka mukaan litran käyttöä olisi syytä välttää sellaisissa mittauksissa, joissa edellytetään niin suurta tarkkuutta, että näiden määritelmien välisellä erolla on merkitystä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Tilavuusyksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pieksänmaa

Pieksänmaa oli lyhytikäinen Suomen kunta, joka oli olemassa vuosina 2004–2006 ja sijaitsi Etelä-Savon maakunnassa, Itä-Suomen läänissä, Pieksämäen silloisen alueen ympärillä. Sen väkiluku oli 8 607 ja pinta-ala 1 789,97 km², josta 255,64 km² oli sisävesiä. Väestötiheys oli 5,7 asukasta neliökilometriä kohti. Pieksänmaa oli yksikielisesti suomenkielinen. Pieksänmaasta tuli osa Pieksämäen kaupunkia 1. tammikuuta 2007. Pieksänmaa oli Suomen lyhytikäisin kunta.Kuntaliitoksia Pohjois-Savossa Savon Sanomat 30.6.2008. Viitattu 29.11.2022.Juhani Saarinen: Pieksämäen seudun kuntaliitos lopetti 40 vuoden jahkailun (tilaajille) Helsingin Sanomat 3.4.2006. Viitattu 29.11.2022. Pieksänmaa oli niin sanottu reikäleipäkunta, sillä se ympäröi kauttaaltaan Pieksämäen. == Historia == Pieksänmaan kunta syntyi 1. tammikuuta 2004, kun Pieksämäen maalaiskunta sekä Jäppilän ja Virtasalmen kunnat lakkautettiin ja yhdistettiin noin 9 000 asukkaan kunnaksi. Kuntakeskus oli Naarajärvi. Kunta jäi lyhytikäiseksi, sillä Pieksänmaa ja Pieksämäki yhdistettiin vuoden 2007 alussa uudeksi Pieksämäeksi. Uuden kunnan väkiluku oli vuoden 2007 alussa noin 21 000\. == Kylät == Pieksänmaan kunta käsitti seuraavat kylät: * entisen Pieksämäen maalaiskunnan kylät: Heikkolankangas, Hietamäki, Kantala, Karjala, Kirkonkylä, Kontiomäki, Kylmämäki, Maavesi, Mataramäki, Montola, Neuvola, Nenonpelto, Nikkarila, Niskamäki, Nykälä, Pitkäsmäki, Pyhitty, Pyhäjärvi, Pöyhölä, Sarkaniemi, Siikamäki, Surnuinmäki, Toikkalanmäki, Vanaja, Vehmaskylä, Venetmäki, Venettekemäranta, Vilhula * entisen Jäppilän kunnan kylät: Hietakylä, Jäppilä, Järvikylä, Kontiomäki, Kukkola, Kuvansi, Kähkölä, Maavesi, Oittila, Rummukka, Ruuhilampi, Sarkaniemi, Siikamäki, Sormula, Suontientaipale, Syvänsi, Tihusniemi, Tossavalansaari, Utriala, Väyrylä * entisen Virtasalmen kunnan kylät: Ankele, Hällinmäki, Längelmäki, Montola, Narila, Pohjoismäki, Salmenkylä, Tikkalanmäki, Valkeamäki, Virtasalmi, Väisälä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Pieksämäen kaupungin sivut *
Ekstaasi

Ekstaasi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * ekstaasi eli hurmostila * ekstaasi eli MDMA, päihde * Ekstaasi (The Rapture), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1991 * Hurmio (Extase, Ekstase), tsekkoslovakialais-itävaltalainen elokuva vuodelta 1933 * Extaasi, uusikaupunkilainen yhtye. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karhu (olut)

Karhu on suomalainen olutmerkki, tyypiltään vaalea tai tumma lager sekä India pale ale. Karhua valmistaa tanskalaisen Carlsberg-konsernin omistama Sinebrychoff Keravalla. Karhu-oluen nykyreseptin on kehittänyt Porin panimolla tuotantopäällikkönä ja panimomestarina toiminut Ilkka Vanhatalo. Vuonna 2015 Karhu A -olut oli Alkoissa litramäärältään myydyin olutmerkki. Samana vuonna se oli Suomen neljänneksi arvostetuin olutbrändi Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä, edellään Sandels, Olvi ja Kukko. == Historia == Karhu-oluen historia alkaa 1920-luvun Porista. Tuotteen valmistus keskeytyi 1930-luvun alkupuolella, mutta jatkui vuonna 1958 ykkösoluena. Kolmoskarhu lanseerattiin vuonna 1961 ja Tosi Vahva Karhu (8,0 %) keväällä 1999. Karhu siirtyi Sinebrychoffin omistukseen vuonna 1972, mutta oli porilainen paikallisolut vuoteen 1993, jolloin siitä tuli valtakunnallinen. Vuonna 2008 Sinebrychoff kunnioitti Porin 450-vuotisjuhlaa erikoisoluella. === Porin panimon sulkeminen === Vuoden 2006 lopulla Sinebrychoff lopetti Karhun pullottamisen Porin Oluttehtaalla. 25. syyskuuta 2009 Sinebrychoff ilmoitti 156-vuotiaan Porin panimon sulkemisesta kokonaan ja sen myötä Karhun valmistamisen lopettamisesta siellä. Liike aiheutti runsaasti kritiikkiä. Valmistamisen lopettamiselle pidettiin erilliset ”hautajaiset”. ===Kiinan markkinoille=== Sinebrychoffin emoyhtiö Carlsberg valitsi Karhun vuonna 2015 satojen olutmerkkiensä joukosta yhdeksi Kiinan ravintolamarkkinoilla myytävistä oluista. Ensiesittely tapahtui Shanghain olutfestivaaleilla. Vuonna 2016 Kiinaan vietiin Keravalta Karhu- olutta sadoissa tuhansissa markkinoita varten räätälöidyissä lasipulloissa.Karhu-oluelle uusi markkinavaltaus – ”Suuret kasvumahdollisuudet” Helsingin Uutiset. 20.1.2016. Viitattu 2.5.2017. == Mainoslauseita == * ”Kesyttämätön karhu – lajinsa vahvin” * ”Korkkaa huurteisen kylmänä ja nauti karhun täyteläisestä mausta.” * ”Karhu on täyttä olutta.” * ”Jokainen Karhu on täyttä olutta ensipuraisusta viimeiseen pisaraan.” * ”Vähempikin riittää.” * ”Minä vahdin täällä.” * ”Kun tapaat Karhun, taluta se kassalle” * "Sauna ilman Karhua on suihku." == Karhu-oluet == Karhun ainesosia ovat vesi, ohramallas, ohratärkkelys ja humala. Korpisavussa on lisäksi käytetty savuaromia. Sulkeissa alkoholiprosenttimäärät. * Karhu III (4,6 %) * Karhu A (5,3 %) * Karhu Tosi Vahva (8,0 %) * Karhu Tumma I (2,8 %) *Karhu Ruis IPA (5,3 %) *Karhu Speltti IPA (5,3 %) *Karhu Suodattamaton Pils (5,0 %) *Karhu 0,0 (0,0 %) *Karhu Saunaolut (4,5 %) *Karhu Vehnäolut (5,0 %) *Karhu Kupari (4,7%) *Karhu Platina (4,5%) === Markkinoilta poistuneet Karhu-oluet === * Karhu Ruis (4,6 %) * Karhu Ruis (6,0 %) * Karhu Tuplahumala (4,6 %) * Karhu I (2,5 %) * Karhu III, 1,25 litran pullo (4,6 %) * Karhu Korpisavu (4,6 % / 6,0 %) *Karhu Raaka (4,6 %) *Karhu Huurre (4,6 %) *Karhu Tumma (4,6 / 6,0 %) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Karhun kotisivut * Oy Sinebrychoff Ab Luokka:Suomalaiset olutmerkit Luokka:Sinebrychoff Luokka:Porilaiset yritykset Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sorsalinnut

Sorsalinnut (Anseriformes) on lintulahko, jonka edustajat ovat sopeutuneet hyvin vedessä elämiseen. Sorsalinnut jaetaan sorsiin (Anatidae), romiskoihin (Anhimidae) ja puuhanhiin (Anseranatidae). Kaikki Suomessa esiintyvät sorsalinnut kuuluvat sorsien heimoon, romiskoja on vain Etelä-Amerikassa ja puuhanhia Australiassa ja Uudessa-Guineassa. Useimpien sorsalintulajien koiraat ovat suurimman osan vuotta näyttävän näköisiä. Naarailla on ympäri vuoden huomiota herättämätön suojaväritys. Yleensä naaraat huolehtivat pesueista yksin. == Katso myös == * Luettelo Suomessa esiintyvistä sorsalinnuista * Suomessa pesivät sorsalinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen == Lähteet == == Kirjallisuutta == * Dick Forsman, Hannu Pietiäinen, Jörgen Palmgren, Olli Järvinen. Suomen sorsalinnut - määritysopas. Lintutieto 1983. * Kauppinen, Jukka 1980: Sorsalintujen pesivän kannan laskentametodeista ja niiden virhelähteistä. - Lintumies 2.1980 s. 74–82. LYL. Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
500

== Tapahtumia == *Mons Badonicuksen taistelu, keltit lyövät anglosaksit Englannissa. (Arvioitu vuosiluku) == Syntyneitä == *Prokopios, historioitsija, arvioitu syntymäaika. *Theodora, Bysantin keisarinna. == Kuolleita == * Godegisel, burgundien kuningas Luokka:500-luku
501

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:500-luku
800

== Tapahtumia == *25. joulukuuta, Kaarle Suuri kruunattiin keisariksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Alkmund, Northumbrian prinssi, kuningas Alhredin poika. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:800-luku
801

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * syyskuussa: Ansgar, Hampurin-Bremenin arkkipiispa == Kuolleita == * Luokka:800-luku
802

== Tapahtumia == *31. lokakuuta, Bysantin keisarinna Irene syrjäytetään. Nikeforos I:stä tulee keisari. *Egbert nousee Wessexin kuninkaaksi. == Syntyneitä == * == Kuolleita == *Beorhtric, Wessexin kuningas Luokka:800-luku
803

== Tapahtumia == * Keisarit Nikeforos I ja Kaarle Suuri sopivat keisarikuntien rajoista. * Bysantti tunnustaa Venetsian itsenäisyyden. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Bysantin keisarinna Irene kuolee vankeudessa Lesboksen saarella. Luokka:800-luku
804

== Tapahtumia == * Kaarle Suuri valtasi Saksin. == Syntyneitä == *Fujiwara no Yoshifusa, Japanilainen hallitsija. *Ludvig Saksalainen, frankkien kuninkaan Ludvig Hurskaan poika. == Kuolleita == * 19. toukokuuta: Alkuin, Kaarle Suuren tärkein neuvonantaja. Luokka:800-luku
805

== Tapahtumia == * Bysantin keisari Nikeforos I hävisi Crasuksen taistelun muslimeja vastaan. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Æthelhard, Canterburyn arkkipiispa Luokka:800-luku
806

== Tapahtumia == * 12. huhtikuuta - Nikephoroksesta tulee Konstantinopolin patriarkka, Tarasiuksen kuoltua. * Henzeista tulee Japanin keisari. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 18. helmikuuta - Tarasius, Konstantinopolin patriarkka * Keisari Kammu - Japanin 50. keisarillinen hallitsija Luokka:800-luku
807

== Tapahtumia == * Mercian kuningas Coenwulf ottaa vallan Kentissä veljensä Cuthredin kuoltua. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Cuthred, Kentin kuningas. Luokka:800-luku
808

== Tapahtumia == * Abbasidien pääkaupunki siirrettiin Bagdadista Samarraan. * Krumista tuli bulgarien kaani. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Widukind, saksien päällikkö * Ælfwald II, Northumbrian kuningas Luokka:800-luku
Valotusaika

Valotusaika (myös suljinaika, ) tarkoittaa valokuvauksessa aikaa, jonka kameran suljin on auki valotuksen aikana. Yleensä valotusaika ilmoitetaan sekunnin murto-osina, kuten 1/250 s, joka voidaan merkitä myös 250. Mitä vähemmän kuvauskohteessa on valoa, sitä pidempi pitää valotusajan olla, jotta valoherkälle kuvakennolle tai filmille lankeaa riittävästi valoa halutun tuloksen saavuttamiseksi. Pidempi valotusaika vaatii vakaampaa kuvausotetta tai jalustan käyttöä, jotta vältetään heilahtamisesta johtuva kuvan epäterävyys, joka joskin tarjoaa paremman kuvanlaadun. Nykyään valotusaikojen geometrinen sarja on vakiintunut seuraavaksi: *1/4 000 s = 0,244 ms *1/2 000 s = 0,488 ms *1/1 000 s = 0,977 ms *1/500 s = 1,95 ms *1/250 s = 3,9 ms *1/125 s = 7,8 ms *1/60 s = 15,6 ms *1/30 s = 31,25 ms *1/15 s = 62,5 ms *1/8 s = 125 ms *1/4 s = 250 ms *1/2 s = 500 ms *1 s = 1 000 ms *10 s = 10 000 ms * B – suljin on auki niin kauan kuin laukaisinta pidetään pohjassa (bulb) * T – suljin sulkeutuu vasta kun laukaisinta painetaan uudestaan (time) * X – salaman synkronointia varten tarvittava asetus Jokainen askel sarjassa puolittaa tai kaksinkertaistaa filmille tai kennolle pääsevän valon määrän. Koska myös objektiivin himmenninaukko muuttuu vastaavassa sarjassa, voidaan sama valotus saavuttaa usealla valotusajan ja himmenninaukon yhdistelmällä. Esimerkiksi 1/125 ja f:8 tuottaa saman valotuksen kuin 1/250 ja f:5,6. == Lähteet == Luokka:Valokuvauksen tekniikka
Moraalinen agentti

Moraalinen agentti eli moraalisesti vastuullinen toimija on eettinen käsite, jolla tarkoitetaan toimijaa, joka ymmärtää, että on olemassa muita toimijoita ja että hänen toimintansa vaikuttaa muihin toimijoihin. Koska hän ymmärtää kaikki tekonsa seuraukset, on henkilö vastuussa toiminnastaan. Toiminnan on oltava vapaaehtoista ja henkilön täysissä sielun ja ruumiin voimissaan. Sitä, jota moraalinen toiminta koskettaa ja johon moraaliset päätökset vaikuttavat kutsutaan moraalisubjektiksi. Moraalisubjekti on moraalisen agentin teon kohde, jonka hyvään tai hyvinvointiin moraalinen agentti vaikuttaa. Ihmisen ollessa vastuussa teoistaan on hän sekä moraalinen agentti että moraalisubjekti. Moraalisubjekteja, jotka eivät ole moraalisia agentteja voivat olla esimerkiksi eläimet. Myös hyvin pienet lapset ovat toimivuudeltaan niin keskeneräisiä, että he eivät voi olla moraalisesti vastuullisia toimijoita. Heillä ei vielä voida lukea olevan moraalisen agentin velvollisuuksia. == Lähteet == Luokka:Etiikka
Arthur Danto

Arthur Coleman Danto (1. tammikuuta 1924 Ann Arbor, Michigan – 25. lokakuuta 2013 New York City) oli yhdysvaltalainen analyyttisesti suuntautunut filosofi, taidekriitikko ja professori. Hänet tunnetaan filosofisesta estetiikasta ja historianfilosofiastaan. Danto vaikutti oleellisesti muun muassa George Dickien institutionaaliseen taideteoriaan. Professori Danto opetti Columbian yliopistossa New Yorkissa vuodesta 1951 alkaen. == Taidemaailma == Arthur C. Danto tunnetaan erityisesti taidemaailman käsitteestään, jonka teorian hän julkaisi vuonna 1964 esseessään The Artworld. Esseessään Danto otti tapausesimerkiksi Andy Warholin Brillo-laatikot (Brillo Boxes). Hän kysyi, mikä erottaa taideteoksen ei-taiteesta, teollisesta kulutustavarasta.Danto, The Artworld, s. 581 Danto väitti, että taide-esineen olisi oltava ”sellaisessa tulkinnan ilmapiirissä” muiden taideteosten kanssa, joka vuorostaan palvelee vertailevan tulkinnan ilmaisuvälineenä. ”Jonkin näkeminen taiteena vaatii sellaista, jota silmä ei voi halveksua – taiteellisen teorian ilmapiirin, taidehistorian tuntemuksen: taidemaailman.”Danto, The Artworld, s. 580 Danto väitti, että objektille myönnetään taiteen asema, jos se voidaan käsitteellisesti yhdistää sellaisiin objekteihin, joita on jo aikaisemmin pidetty taiteena ja jos se vaatii teoreettisen väitteen – esteettisen teorian – tuon yhdistämisen oikeuttamiseksi. Taidemaailmalla on Danton mukaan oma kielensä. ”Ei ole olemassa taidetta ilman niitä, jotka puhuvat taidemaailman kieltä.” Hän käytti Augustinuksen vertausta: ”Taidemaailma vastaa reaalimaailmaa jossain määrin samalla tavalla kuin Jumalan kaupunki vastaa maallista kaupunkia. Tietyt objektit, kuten tietyt yksilötkin nauttivat kaksoiskansalaisuudesta, mutta ... on syvä perusero taideobjektien ja todellisten esineiden välillä.”Danto, The Artworld, s. 582 Taidemaailma on teoreettinen paradigma, ja sen, mitä taiteeksi lasketaan nyt, on välttämättä lunastettava ”paikkansa” tuossa ylhäisessä kaupungissa. Kaikkien hyvien paradigmojen tavoin taidemaailman on pystyttävä sopeutumaan eri aikoihin, sen täytyy pystyä mukautumaan uusiin kieliin ja ajatuksiin ja olemaan valmis jatkuvaan käsitteelliseen muutokseen. ”Maailman on oltava valmis tiettyihin asioihin, niin taidemaailman kuin todellisenkin maailman”, kirjoitti Danto. ”Taiteen teorioiden rooli, niin tänään kuin aina ennenkin, on aikaansaada taidemaailma ja taide mahdolliseksi.” == Lähteet == * Danto, Arthur C.: The Artworld, The Journal of Philosophy, 1964. === Viitteet === ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == * Arthur C. Danto Columbia University * Boxer, Sarah: Non-Art for Non-Art's Sake, arvostelu Danton kirjasta The Madonna of the Future, Essays in a Pluralistic Art World. The New York Times. * * Warhol, Andy: Brillo Box, 1964 Luokka:Estetiikantutkijat Luokka:Humanistit Luokka:Yhdysvaltalaiset taidekriitikot Luokka:Yhdysvaltalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet Luokka:Naturalismi (filosofia)
Liivi

Liivi tarkoittaa seuraavia: * liivi, Latviassa puhuttava uralilainen kieli * liivi, hihaton, edestä napitettava tai vetoketjulla suljettava vaate * rintaliivit, naisten alusvaate * Liivi, kylä Kullamaassa, Virossa.
Vapaa tahto

Vapaa tahto on kiistelty käsitys että ihmisellä on kyky tehdä harkittuja valintoja. Käsitetään, että vapaata tahtoa ei ole deterministisessä, täysin sitovien lainalaisuuksien määräämässä maailmassa, tai pelkän sattuman seurauksena syntyneissä valinnoissa. Vapaan tahdon olemassaoloa on filosofiassa pohdittu jo antiikin ajoista lähtien, ja sitä pohditaan filosofian lisäksi psykologiassa ja neurotieteissä edelleen. == Katso myös == * Fatalismi * Inkompatibilismi * Kompatibilismi * Prohairesis ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * * * * * Sapolsky, Robert M.: Määrätty – Elämä ilman vapaata tahtoa. (Alkuteos Determined: A Science of Life without Free Will, suomentanut Kimmo Pietiläinen) Helsinki: Terra Cognita, 2024. ISBN 978-952-7367-36-0 == Aiheesta muualla == * * * * Luokka:Etiikka Luokka:Uskonnonfilosofian aiheet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Radio 957

Radio 957 eli "Ysiviisseiska" on Tampereella toimiva kaupallinen paikallisradio. Kanava on toiminut vuosina 1985–2012 ja uudelleen vuodesta 2017 alkaen. Kanavan aamuohjelmaa juontaa Mika Lintu ja iltapäiväohjelmaa Antti Granlund. Musiikkilinja koostuu kotimaisista ja ulkomaisista rock- klassikoista. Vuodenvaihteessa 2020–2021 MTV alkoi tuottamaan uutisia Radio 957:lle, jotka päättyivät 4.4.2024 klo 22 uutisiin. Tekoälyn lukemat uutiset alkoivat 5.4.2024. Uutiset tuottaa STT. Radio 957 aloitti toimintansa vuonna 1985 yhtenä Suomen ensimmäisistä kaupallisista radiokanavista. Kanavan omistaa nykyään Bauer Media. == Historia == Radio 957:n toimiluvan sai Tampereen Yliopiston Ylioppilaskunta 21. tammikuuta 1985. Radion puuhamiehinä olivat Jukka Kulmala ja Ari Rannisto. Lähetystoiminta alkoi Tampereella 15. elokuuta 1985. 2000-luvulla Radio 957:n omistajaksi tuli SBS Finland, joka oli osa monikansallista SBS Broadcasting SA:ta. Keski-ikäisille kuuntelijoille kohdistetun Radio 957:n musiikkilinja painottui ulkomaisiin rock-klassikoihin, mutta joukossa oli myös kotimaista ja uudempaakin musiikkia. 957:lla selostettiin Ilveksen ja Tapparan vieraissa pelattavat jääkiekko-ottelut. Vuonna 1995 aloittaneet Hönttä ja Toippari -nimisten hahmojen lukemat Tampereenkiäliset uutiset olivat myös vakiintuneet kestosuosikiksi. Kanava kuului koko Pirkanmaan alueella. Asema lähetti myös RDS-tekniikkaa hyödyntäen mainostekstejä vastaanottimien tekstinäyttöön Tampereella. 11\. kesäkuuta 2012 SBS Finland kertoi laajentavansa juhannuksen jälkeen Radio Cityn kuuluvuutta, mikä merkitsi Radio 957:n toiminnan päättymistä 25. kesäkuuta 2012. Kanavan taajuudella jatkoi heti seuraavana päivänä Radio City Tampere. Sen ohjelmavirrasta valtaosa tuotettiin ja lähetettiin Helsingistä. Aluetoimituksessa tehtiin paikallisuutisia, Tapparan ja Ilveksen selostettuja jääkiekko-otteluita sekä päivittäistä tunnin mittaista paikallisohjelmaa. Myös paikallismainonta säilyi.http://www.aamulehti.fi/Kotimaa/1194747271029/artikkeli/radio+957+katoaa+miten+kay+tampereenkialisten+uutisten+.html Lokakuussa 2017 Radio 957:n ilmoitettiin palaavan radioaalloille. Marraskuun 2017 alussa Radio 957 aloitti Play Radion entisillä taajuuksilla. == Toimittajia ja ohjelmia == * Jari Niemelä * Jari Korkki * Juha Drufva * Harri Tuominen * Alex Nieminen * Waldemar Wallenius * Muori Menninkäinen (lastenohjelma) * Ismo Nykänen *Alivaltiosihteeri == Lähetystaajuudet == Alkuperäisen tamperelaisen lähetystaajuuden 95,7 MHz lisäksi radiolla on myös seuraavat lähettimet: *Hämeenkyrö 94,5 MHz *Kankaanpää 92,4 MHz *Parkano 90,3 MHz TTV:n kaapeliverkossa Radio 957 kuului taajuudella 98,8 MHz. == Palkinnot == * Radio Gaala 2021: Vuoden paikallinen radio * Radio Gaala 2022: Vuoden radiopromootio: Turkulaisen musiikin yö – Radio 957:n kaikkien aikojen karmein Halloween * Radio Gaala 2023: Vuoden paikallinen radio – kunniamaininta == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Radio 957 Luokka:Suomalaiset radioasemat Luokka:Bauer Media Group Luokka:Tampereen media
Mediaani

Mediaani (vanh. suom. keskusluku) kuuluu tilastollisessa matematiikassa käytettyihin keskilukuihin. Mediaanin tunnus on Md. Mediaani on järjestetyn joukon keskimmäinen alkio. Joukon alkiot, tai tilastotieteellisessä kielenkäytössä havainnot, on mitattava vähintään ordinaaliasteikolla. Jos alkioiden määrä on parillinen, mediaaniksi ilmoitetaan usein molemmat alkiot, tai numeroarvojen tapauksessa voidaan laskea kahden keskimmäisen luvun keskiarvo. Jos havaintoarvoja on pariton määrä, mediaani on joukon keskimmäinen havaintoarvo, ks. esimerkki 1. Kun havaintoarvot on asetettu suuruusjärjestykseen, voidaan mediaani määrittää laskemalla sitä vastaavan havaintoarvon järjestysluku (paikka luettelossa) kaavasta (n+1)/2. Vrt. esimerkki 1 (5+1)/2 = 3 => luettelon kolmas luku (havaintoarvo) on mediaani. Jakauman X mediaani on luku m, jolle P(X\leq m)\geq \frac{1}{2} ja P(X\geq m)\geq \frac{1}{2}. Esimerkki 1: Joukon {2, 2, 3, 8, 14} mediaani on 3. Joukon {2, 2, 3, 100} mediaani on 2,5 tai {2, 3}. Esimerkki 2: Havaintojen {Approbatur, Magna cum laude approbatur, Laudatur} mediaani on Magna cum laude approbatur. Esimerkki 3: Äänestyksessä, jossa äänestäjät valitsevat määrää kuvaavan luvun väliltä 0–100, on annettu äänet 1, 1, 50, 60, 65, 70 ja 99. Tämän joukon mediaani on 60 (kun taas keskiarvo on noin 49,4). Mediaani kuvaa monissa tapauksissa jakauman tyypillistä arvoa luotettavammin kuin keskiarvo. Näin on etenkin silloin, kun jakauma on vino. Esimerkki 4: Kuvitteellisen työpaikan palkkaselvityksessä todettiin seuraavat kuukausipalkat: 1 000, 1 100, 1 200, 1 300 ja 100 000 €. Tämän työpaikan mediaanipalkka on 1 200 € ja keskipalkka 20 920 €. == Lähteet == Luokka:Tilastotiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
809

== Tapahtumia == * Saga seuraa Heizeita Japanin keisarina. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 24. maaliskuuta - Harun al-Rashid, kalifi Luokka:800-luku
810

== Tapahtumia == * 1. lokakuuta - Bysantin keisari Nikeforos I yritettiin murhata. == Syntyneitä == * Japanin keisari Nimmyo * Kenneth I, Skotlannin kuningas * Kassia, runoilija ja säveltäjä == Kuolleita == *Widukind, saksien johtaja *Godfred, Tanskan kuningas *Eardwulf, Northumbrian kuningas *Pipin, Italian kuningas Luokka:800-luku
811

== Tapahtumia == * 26. heinäkuuta - Staurakioksesta tuli Bysantin keisari isänsä Nikephoroksen kuoltua taistelussa * 1. lokakuuta - Mikael I julistautui keisariksi kun Staurakios vetäytyi luostariin *Vanhin säilynyt maininta sanasta Suomi Frankkien valtakunnan annaaleissa, jossa mainitaan erään rauhansopimuksen yhteydessä Suomi-niminen henkilö. == Syntyneitä == * Basileios I, Bysantin keisari == Kuolleita == * 26. heinäkuuta - Bysantin keisari Nikeforos I kuoli taistelussa bulgaareja vastaan. Bulgaarien kaani Krum teki hänen pääkallostaan juoma-astian. Luokka:800-luku == Lähteet ==
812

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * Donald I, Skotlannin kuningas == Kuolleita == * 11. tammikuuta: Staurakios, entinen Bysantin keisari, kuoli luostarissa Luokka:800-luku
813

== Tapahtumia == * 22. kesäkuuta - Bulgaarit löivät Bysantin keisarin Mikael I:n taistelussa. * 12. helmikuuta - Kapinoiva Leo V julistautui keisariksi. Mikael vetäytyi luostariin. * Keisari Kaarle Suuri teki pojastaan Ludvig Hurskaasta hallitsijakumppanin. * toinen ikonoklasmi alkoi == Syntyneitä == * Theofilos, Bysantin keisari == Kuolleita == * Luokka:800-luku