Itävallan jääkiekkomaajoukkue

Itävallan jääkiekkomaajoukkue edustaa Itävaltaa miesten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Maa liittyi Kansainvälisen Jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 1912. Joukkue oli 2024 Kansainvälisen Jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 13 sijalla. Vuonna 2023 maassa oli 3 300 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa ja 49 jäähallia, vuonna 2025 yli 3 600 pelaajaa ja 50 hallia. Itävalta ei lukeudu niin sanottuihin jääkiekkoilun suurmaihin, mutta se on ollut usein mukana maailmanmestaruuskilpailuissa ja olympialaisissa. Se on voittanut Euroopan-mestaruuden vuosina 1927 ja 1931. Lisäksi Itävallan joukkue on saavuttanut maailmanmestaruuskisoista kaksi pronssia, vuosina 1931 ja 1947. == Historia == Itävalta ei ole historiansa aikana juuri otellut maailmanmestaruuskisojen ylimmällä sarjatasolla. Joukkue otteli alemmilla tasoilla vuosikymmeniä 1940-luvun jälkeen, pois lukien vuoden 1957 kisat. Se nousi ylimmälle tasolle vasta vuonna 1993. Tämän jälkeen joukkue on pudonnut alemmalle tasolle 1. divisioonaan eli entiseen B-sarjaan useita kertoja, mutta vuosituhannen vaihteessa joukkue otteli pääsarjassa seitsemät kisat perätysten. Itävallan viime vuosikymmenien paras arvokisasaavutus on kahdeksas sija vuoden 1994 maailmanmestaruuskisoista Milanosta. Itävalta pääsi niukalla erolla puolivälieriin, joissa se kohtasi toisen lohkon voittajan Suomen, jolle Itävalta hävisi 10–0. Kuuluisimpia itävaltalaisia pelaajia on vuonna 2020 uransa lopettanut Thomas Vanek, joka edusti uransa aikana muun muassa NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsia. Aikaisemmin hän pelasi Vancouver Canucksissa. === 2000-luvun alussa === Itävalta onnistui ensimmäisen kerran saavuttamaan ottelusta pisteen Suomea vastaan maailmanmestaruuskisoissa Pietarissa vuonna 2000, kun Itävallan ja Suomen alkulohko-ottelu päättyi maalein 3–3. Itävalta johti kahden erän jälkeen lukemin 2–1, mutta Suomi nousi päätöserässä siitä ohi. Itävalta tasoitti pelin kuitenkin ajassa 59.13 Christoph Brandnerin ylivoimamaalilla. Kotikisoissaan vuonna 2005 Itävalta putosi 1. divisioonaan, mutta nousi takaisin maailmanmestaruuskilpailuihin vuodeksi 2007. Vuoden 2009 maailmanmestaruuskilpailuissa Itävalta sijoittui putoamissarjassa toiseksi, mutta putosi siitä huolimatta takaisin 1. divisioonaan, sillä seuraavien kisojen isäntämaa Saksa ei sääntöjen mukaisesti voinut tippua. Itävalta oli säilyttää paikkansa vuoden 2015 kisoissa, kun se päätyi Latvian ja Ranskan kanssa tasapisteisiin. Itävalta kuitenkin putosi takaisin 1. divisioonaan. Vuosituhannen alussa joukkue ei juuri pystynyt haastamaan jääkiekon suurmaita, mutta esimerkiksi vuoden 2013 maailmanmestaruuskisoissa joukkue voitti Slovakian voittomaalikilpailun päätteeksi maalein 1–2. === 2020-luvulla === Kun Itävallan maajoukkue putosi vuonna 2019 pääsarjasta 1. divisioonaan, se ei palannut alemmalla sarjatasolla yksiäkään maailmanmestaruuskilpailuja. Ensin 1. divisioonan kilpailut peruttiin vuosina 2020–2021 koronapandemian vuoksihttps://www.eliteprospects.com/team/1659/austria. Kun vuonna 2022 Venäjä ja Valko-Venäjä suljettiin maailmanmestaruuskilpailuista Ukrainan sodan vuoksi, Itävalta nousi takaisin maailmanmestaruuskilpailujen pääsarjaan. Itävalta oli Ranskan ohella Kansainvälisen jääkiekkoliiton rankingissa korkeimmalle sijoitetut maat pääsarjamaiden ulkopuolelta. Itävalta pelasikin alkusarjassa hyvin, sillä se riisti Yhdysvalloilta pisteen jatkoajan jälkeen maalein 2–3 Yhdysvalloille päättyneessä ottelussa. Tämän lisäksi Itävalta voitti Tšekin maalein 1–2 voittolaukauskilpailun jälkeen. Se oli Itävallan ensi voitto Tšekistä maailmanmestaruuskilpailuissa. Seuraavana vuonna Itävalta teki maailmanmestaruuskisoissa jälleen historiaa monin tavoin. Alkusarjassa Itävalta nimittäin nousi Kanadaa vastaan käydyn ottelun kolmannessa erässä viiden maalin takaa tasalukemiin 6–6. Kaikki maalit syntyivät tasakentällisin. Kanadan kapteeni John Tavares ratkaisi lopulta jatkoajalla pelin Kanadan eduksi vain 15 sekunnin jälkeen. Harjoitusotteluita lukuun ottamatta Itävalta ei ole millään tasolla tehnyt aiemmin Kanadaa vastaan yli kahta maalia. Kyseessä oli myös maailmanmestaruuskisojen historian suurin nousu takaa- ajoasemasta tasalukemiin, sillä aiemmin tasoihin oli noustu korkeintaan neljän maalin takaa. Seuraavassa ottelussa Itävalta teki jälleen historiaa, kun se voitti ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskisoissa Suomen, maalein 3−2. Suomi johti ottelua jo lukemin 0−2, mutta Itävalta nousi tasoihin ja teki voittomaalin ottelun varsinaisen peliajan viime sekunnilla. == Sijoitukset == === Olympialaisissa === * 1928 – 6. * 1936 – 7. * 1948 – 7. * 1956 – 10. * 1964 – 13. * 1968 – 13. * 1972 – Ei mukana * 1976 – 8. * 1984 – 10. * 1988 – 9. * 1992 – Ei mukana * 1994 – 12. * 1998 – 14. * 2002 – 12. * 2006 – 15. (karsiutui) * 2010 – 13. (karsiutui) * 2014 – 10 === Maailmanmestaruuskilpailuissa === * 1930 – 4. * 1931 – pronssia * 1933 – 4. * 1934 – 7. * 1935 – 6. * 1938 – 10. * 1947 – pronssia * 1949 – 6. * 1951 – B-sarja; 4. * 1952 – B-sarja; 2. * 1953 – B-sarja; 2. * 1954 – B-sarja; 3. * 1955 – B-sarja; 2. * 1957 – 7. * 1959 – B-sarja; 3. * 1961 – B-sarja; 6. * 1962 – B-sarja; 2. * 1963 – C-sarja; 1. * 1965 - B-sarja; 5. * 1966 – B-sarja; 5. * 1967 – B-sarja; 6. * 1969 – B-sarja; 7. * 1970 – C-sarja; 1. * 1971 – B-sarja; 7. * 1972 – C-sarja; 1. * 1973 – B-sarja; 6. * 1974 – B-sarja; 8. * 1975 – C-sarja; 3. * 1976 – C-sarja; 1. * 1977 – B-sarja; 9. * 1978 – C-sarja; 2. * 1979 – B-sarja; 7. * 1981 – C-sarja; 1. * 1982 – B-sarja; 2. * 1983 – B-sarja; 3. * 1985 – B-sarja; 4. * 1986 – B-sarja; 6. * 1987 – B-sarja; 3. * 1989 – B-sarja; 6. * 1990 – B-sarja; 3. * 1991 – B-sarja; 5. * 1992 – B-sarja; 1. * 1993 – 11. * 1994 – 8. * 1995 – 11. * 1996 – 12. putosi B-sarjaan * 1997 – B-sarja: 4. - nousi karsintojen kautta A-sarjaan * 1998 – 15. * 1999 – 10. * 2000 – 14. * 2001 – 11. * 2002 – 12. * 2003 – 10. * 2004 – 11. * 2005 – 16. putosi 1. divisioonaan * 2006 – 1. divisioona: Lohko B: 1. nousi MM-kisoihin * 2007 – 15. putosi 1. divisioonaan * 2008 – 1. divisioona: Lohko B: 1. nousi MM-kisoihin * 2009 – 14. putosi 1. divisioonaan * 2010 – 1. divisioona: Lohko A: 1. nousi MM-kisoihin * 2011 – 15. putosi 1. divisioonaan * 2012 – 1. divisioona: Lohko A: 2. nousi MM-kisoihin * 2013 – 15. putosi 1. divisioonaan * 2014 – 1. divisioona: Lohko A: 2. nousi MM-kisoihin * 2015 – 15. putosi 1. divisioonaan * 2016 – 1. divisioona: Lohko A: 4. * 2017 – 1. divisioona: Lohko A: 1. * 2018 – 14. * 2019 – 16. putosi 1. divisioonaan * 2020 – 1. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. * 2021 – 1. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. * 2022 – 11. * 2023 – 14. === Maailmanranking === * 2003 – 12. * 2004 – 11. * 2005 – 13. * 2006 – 16. * 2007 – 17. * 2008 – 16. * 2009 – 16. * 2010 – 14. * 2011 – 15. * 2012 – 15. * 2013 – 15. * 2014 – 16. * 2015 – 16. * 2016 – 17. * 2017 – 16. *2018 – 17. *2019 – 15. *2020 – 17. *2021 – 18. *2022, helmikuu – 17. *2023 – 16. *2024 – 13. ==NHL-pelaajat== *Christoph Brandner *Marty Dallman (s. Kanadassa) *Reinhard Divis *Michael Grabner *Richard Grenier (s. Kanadassa) *Wayne Groulx (s. Kanadassa) *Brian Hill (s. Kanadassa) *Greg Holst (s. Kanadassa) *Dominic Lavoie (s. Kanadassa) *Kraig Nienhuis (s. Kanadassa) *Andreas Nödl *Ray Podloski (s. Kanadassa) *Thomas Pöck *Michael Raffl *Marco Rossi *Sean Selmser (s. Kanadassa) *Ken Strong (s. Kanadassa) *Thomas Vanek *Emanuel Viveiros (s. Kanadassa) *Simon Wheeldon (s. Kanadassa) == Kokoonpanoja == * Olympiakisat vuonna 1998 * Olympiakisat vuonna 2002 * Maailmanmestaruuskisat vuonna 2009 * Maailmanmestaruuskisat vuonna 2013 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Itävallan jääkiekkoliiton sivusto * Itävalta IIHF:n sivuilla * Itävalta nationalteamsoficehockeyssä Luokka:Itävallan jääkiekko Luokka:Jääkiekkomaajoukkueet