EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ukrainan historian tutkimuslaitos

Ukrainan historian tutkimuslaitos, virallisesti Ukrainan kansallisen tiedeakatemian Ukrainan historian tutkimuslaitos (), on vuonna 1936 perustettu tieteellinen tutkimuslaitos. Sen alkuperäinen nimi oli Ukrainan neuvostotasavallan tiedeakatemian historian tutkimuslaitos. Se muodostettiin yhdistämällä Ukrainan tiedeakatemian (VUAN) ja Ukrainan marxismi-leninismin tutkimuslaitoksen (UIML) lakkautettuja tutkimuslaitoksia. Se sai 1990 uuden nimen Ukrainan historian tutkimuslaitos, ja vuonna 1994, kun tiedeakatemia sai nimen Ukrainan kansallinen tiedeakatemia, se sai nykyisen nimensä. Sekä nykyinen tutkimuslaitos että sen edeltäjät ovat olleet hyvin keskeisiä Ukrainan historian tutkimuksessa. Ukrainan itsenäistyttyä sen toimintaa ei enää ole rajoittanut neuvostoideologia. Johtajaksi tuli 1993 Valeri Smoli. Sen jälkeen tutkimuslaitoksen tutkimusaiheita ovat olleet Kiovan Rus ja keskiaika, Ukrainan varhaismoderni yhteiskuntahistoria ja kulttuurihistoria, kasakkahetmanaatti ja sen poliittinen perintö, Ukrainan vallankumous, 1917–1921, neuvostoajan alkuvaiheet, Holodomor, Ukrainan älymystön historia ja toisinajattelijaliike ja Ukraina toisen maailmansodan aikana. Tutkimuslaitos julkaisi vuosina 1998–2000 Ukrainan historiaa käsittelevän 15-osaisen teoksen Ukrajina kriz viky. Se on julkaissut myös eri aiheita käsitteleviä monografioita ja asiakirjakokoelmia etenkin Ukrainan 1900-luvun historiasta. Tutkimuslaitos koostuu nykyisin yhdestätoista osastosta. Sen tärkein julkaisu on kaksi kertaa kuussa ilmestyvä Ukrajinskyi istorytšnyi žurnal. Sillä on lisäksi muita aikakausijulkaisuja ja julkaisusarjoja. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivusto Luokka:Ukrainan tiede ja tekniikka
Monte Carlo -ralli 1992

Monte Carlo -ralli 1992 (viralliselta nimeltään 60. Rallye Automobile de Monte-Carlo) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1992. Kilpailu järjestettiin 23. - 29\. tammikuuta 1992. Kilpailu oli kauden ensimmäinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli (suunniteltu pituus oli ). == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu 1\. Didier Auriol Bernard Occelli Lancia Delta HF Integrale 6:54.20 0.0 2\. Carlos Sainz Luis Moya Toyota Celica Turbo 4WD (ST185) 6:56.25 +2.05 3\. Juha Kankkunen Juha Piironen Lancia Delta HF Integrale 6:57.17 +2.57 4\. François Delecour Daniel Grataloup Ford Sierra Cosworth 4x4 6:59.02 +4.42 5\. Philippe Bugalski Denis Giraudet Lancia Delta HF Integrale 7:04.32 +10.12 6\. Timo Salonen Voitto Silander Mitsubishi Galant VR-4 7:05.21 +11.01 7\. François Chatriot Michel Périn Nissan Sunny GTI-R 7:10.47 +16.27 8\. Massimo Biasion Tiziano Siviero Ford Sierra Cosworth 4x4 7:11.18 +16.58 9\. Tommi Mäkinen Seppo Harjanne Nissan Sunny GTI-R 7:12.58 +18.38 10\. Christophe Spiliotis Isabelle Spiliotis Ford Sierra Cosworth 4x4 7:42.41 +48.21 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla Luokka:MM-rallikausi 1992 Luokka:Monte Carlo -ralli
Farid Muhametšin

Farid Hairullovitš Muhametšin (, ; s. 22. toukokuuta 1947, Almetjevsk, Neuvostoliitto) on tataaritaustainen venäläinen poliitikko, Tatarstanin tasavallan valtioneuvoston jäsen vuodesta 1998. Aikaisemmin hän toimi Tatarstanin pääministerinä. Muhametšin on myös kirjoittanut useita monografioita ja lukuisia julkaisuja "siirtymäkauden liittovaltiorakenteen, etnisten suhteiden, politiikan ja talouden ongelmista". Muhametšin on valtiotieteiden tohtori.Waller, Michael (1998). Conflicting Loyalties and the State in Post-Soviet Russia and Eurasia. London: F. Cass. s. 140. ISBN 0-7146-4882-5 Vuonna 2022 Muhametšin osoitti tukensa Ukrainan hyökkäykselle. Hänen mukaansa "Yhdysvallat ovat aseistaneet Ukrainan fasisteja, jonka vuoksi erikoisoperaatio on välttämätön". Lokakuussa 2023 Muhametshin puhui Kazanissa järjestetyssä muistotilaisuudessa, joka oli omistettu sodassa kaatuneille tatarstanilaisille nuorille. Hän vetosi isänmaalliseen henkeen toteamalla muun muassa, että "näiden patrioottien nimet on kirjoitettu kultaisilla kirjaimilla ei vain Tatarstanin, vaan koko Venäjän historialliseen kronikkaan". == Pääteokset == * "Tatarstan mielipiteiden risteyksessä: ongelmat, suuntaukset, näkymät" (Татарстан на перекрестке мнений: проблемы, тенденции, перспективы, 1993) * "Tatarstanin tasavalta: kansanäänestyksestä sopimukseen" (Республика Татарстан: от референдума до договора, 1995) * "Tatarstanin tasavalta: suurten muutosten aika" (Республика Татарстан: время больших перемен, 1996) * "Tatarstanin tasavalta yleisen mielipiteen peilissä" (Республика Татарстан в зеркале общественного мнения, 1998) * "Tatarstanin tasavalta: yhteiskunnallis- poliittisen kehityksen piirteitä vuosisadan vaihteessa" (Республика Татарстан: особенности социально-политического развития на рубеже веков, 2000) * "Aluepoliittinen prosessi liittovaltion ja sosiologisessa ulottuvuudessa" (Региональный политический процесс в федеративном и социологическом измерениях, 2002) * "Tatarstanin tasavalta: lähihistoria. Tapahtumat. Kommentit. Arviot" (Республика Татарстан: новейшая история. События. Комментарии. Оценки, 2007-2009) * "Tatarstanin tasavallan perustuslaki - 25 vuotta uudistusten ja poliittisen vakauden tiellä // Perustuslaki- ja kuntalaki. 2017. nro 9" (Конституция Республики Татарстан – 25 лет по пути реформ и политической стабильности // Конституционное и муниципальное право. 2017. № 9) ==Lähteet== Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Portugalin ralli 1990

Portugalin ralli 1990 (viralliselta nimeltään 24. Rallye de Portugal - Vinho do Porto) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1990. Kilpailu järjestettiin 6. - 10\. maaliskuuta 1990. Kilpailun erikoiskokeiden yhteispituus oli (suunniteltu pituus oli ). Kilpailun piti olla kauden kolmas, mutta se oli kauden toinen Ruotsin rallin peruunnuttua. == Tulokset == Sija Kuljettaja Kartanlukija Auto Aika Ero Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu Yleiskilpailu 1\. Massimo Biasion Tiziano Siviero Lancia Delta HF Integrale 16v 6:17.57 0.0 2\. Didier Auriol Bernard Occelli Lancia Delta HF Integrale 16v 6:20.33 +2.36 3\. Juha Kankkunen Juha Piironen Lancia Delta HF Integrale 16v 6:23.08 +5.11 4\. Dario Cerrato Giuseppe Cerri Lancia Delta HF Integrale 16v 6:34.23 +16.26 5\. Carlos Bica Fernando Prata Lancia Delta HF Integrale 16v 6:45.24 +27.27 6\. Hannu Mikkola Arne Hertz Mazda 323 4WD 6:48.21 +30.24 7\. Jorge Recalde Martin Christie Lancia Delta HF Integrale 16v 6:53.01 +35.04 8\. Marc Duez Alain Lopes Ford Sierra RS Cosworth 6:54.11 +36.14 9\. Joaquim Santos Miguel Oliveira Ford Sierra RS Cosworth 6:55.14 +37.17 10\. Ronald Holzer Klaus Wendel Lancia Delta Integrale 6:59.57 +42.00 Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: Lähde: == Lähteet == Luokka:MM-rallikausi 1990 Luokka:Portugalin ralli
Trakeobronkomalasia

Trakeobronkomalasia on keuhkoputkisairaus, joka aiheuttaa sekä henkitorven että isojen keuhkoputkien painumista kasaan.Trakeobronkomalasia Harvinaiset- verkosto, viitattu 15.7.2023 Trakeobronkomalasiassa hengitystiet ahtautuvat uloshengityksen aikana. Vain henkitorvessa tapahtuva kasaan painuminen on trakeomalasia. Pelkästään keuhkoputkissa esiintyessään tila on bronkomalasia. Trakeobronkomalasiassa molemmat ilmenevät samanaikaisesti. Trakeobronkomalasian tyypilliset oireet ovat kumea yskä, hengenahdistus ja lisääntynyt limaneritys. Joskus sen yhteydessä esiintyy myös veriyskää. Erittäin harvinaisissa tapauksissa trakeobronkomalasia on primaarista ja synnynnäisestä keuhkojen rustorenkaiden rakennepoikkeamasta johtuvaa. Sekundaarinen trakeobronkomalasia on yleisempi ja johtuu muista sairauksista, joihin kuuluvat astma, krooninen keuhkoputkentulehdus, keuhkolaajentuma ja relapsoiva polykondriitti. Keuhkojen krooninen tulehdus- ja ärsytystila ovat trakeobronkomalasian tunnettuja riskitekijöitä. Myös ylipainolla saattaa olla sairastumisriskiä kasvattava vaikutus. Trakeobronkomalasia todetaan parhaiten ja yleisimmin bronkoskopian kautta. Harvemmin diagnostiikassa käytetään tietokonetomografiaa. Hoidossa voidaan turvautua keuhkoja laajentaviin sekä yskää hillitseviin lääkkeisiin, henkitorveen asennettavaan stenttiin tai ylipainehengityshoitoon. Trakeobronkomalasian taustalla olevan perussairauden hoito usein lievittää oireita. Myös omahoito on tärkeää. Esimerkiksi fysioterapeutin johdolla on mahdollista harjoitella tehokkaita hengitys- ja limanpoistotekniikoita. Voimakkaan yskimisen välttäminen on tarpeen, jottei ilmene hengitysteiden rasitusta tai hengenahdistuksen lisääntymistä eikä limannousu esty. Trakeobronkomalasian esiintyvyydestä ei ole tarkkaa tietoa, mutta sitä pidetään harvinaissairautena. == Lähteet == Luokka:Hengityselinten sairaudet
Polska Futbol Liga

Polska Futbol Liga eli PFL on amerikkalaisen jalkapallon kilpasarja Puolassa. Sarjassa pelaa kahdeksan joukkuetta ja sen voittaja on Puolan mestari. PFL perustettiin vuonna 2021 PLFA- ja LFA-sarjojen yhdistyttyä. ==Joukkueet 2023== ;Pohjoinen * Lowlanders Białystok * Olsztyn Lakers * Warsaw Eagles * Warsaw Mets ;Etelä * Jaguars Kąty Wrocławskie * Kraków Kings * Silesia Rebels * Tychy Falcons ==Mestarit== *2023: Lowlanders Białystok *2022: Lowlanders Białystok *2021: Bydgoszcz Archers ==Lähteet== Luokka:Amerikkalaisen jalkapallon sarjat Luokka:Puolan urheilu
Norjan kristillinen neuvosto

Norjan kristillinen neuvosto () on Norjassa toimiva kristillisten kirkkojen ja järjestöjen yhteistoimintajärjestö. Ekumeeniseen järjestöön kuuluu 26 kirkkokuntaa. Norjan kristillinen neuvosto on perustettu vuonna 1992. Järjestön pääsihteeri on Erhard Hermansen == Jäsenet == === Jäsenjärjestöt === * Brunstadin kristillinen kirkko * Den anglikanske kirke i Norge * Den Etiopisk Ortodokse kirke i Norge * Den finske menigheten i Norge * Den Islandske Menigheten i Norge * Den nordisk-katolske kirke * Den ortodokse kirke i Norge- Hellige Nikolai menighet * Den tyskspråklige menighet i Norge * Den greske orthodokse menighet Evangelismos tis Theotokou (Maria Bebudelse) * Den serbisk ortodokse kirke i Norge – Hl. Vasilije Ostroski menighet * Evankelis-luterilainen kirkkoyhteisö * Frelsesarmeen * Guds Menighet Vegårshei * Katolinen kirkko Norjassa * Kvekersamfunnet * Misjonskirken Norge * Norjan baptistiliitto * Norjan evankelis-luterilainen vapaakirkko * Norjan kirkko * Norjan Metodistikirkko * OKS – kirkene * Pinsebevegelsen i Norge * Svenska kyrkan i Norge * Østfoldkirken === Tarkkailijajäsenet === * Syvendedags Adventistkirken === Liitännäisjäsenet === * Blå Kors Norge * Det Norske Bibelselskap * Digni * Kirkens Nødhjelp * Norjan lähetys- ja evankeliointineuvosto == Lähteet == Luokka:Ekumeeniset järjestöt Luokka:Kristinusko Norjassa
Kristinusko Albaniassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Albaniassa. Kristinusko on Albanian toiseksi suurin uskonto. Suurimmat kristilliset kirkkokunnat ovat katolinen kirkko (n. 10 % väestöstä) sekä ortodoksinen kirkko (6,8 % väestöstä). Albaniassa on tehty runsaasti myös evankelikaalista ja helluntailaista lähetystyötä. == Tunnustuskunnat == === Katolinen kirkko === Vuoden 2011 väestönlaskun mukaan katolisia oli 10,04% Albanian väestöstä. Vahvinta kirkon kannatus oli Lezhën alueella, missä siihen kuului 72,38% väestöstä, ja Shkodërin alueella, missä osuus oli 47,19%. Katolisin paikkakunta oli Shkodërissä sijaitseva Shllak, missä katolisten osuus oli 99,11%. == Historia == === Varhaishistoria === Albania on historiallisesti ollut osa Rooman, Bysantin ja Ottomaanien valtakuntaa. Kristinuskon uskotaan tulleen Albanian alueelle jo apostoli Paavalin aikana, sillä uudessa testamentissa mainitaan käynti muiniaisessa Illyriassa. Albanian varhaiskristillisen ajan piispat osallistuivat alkukirkon kirkolliskokouksiiin. Rooman jakaudutttua vuonna 395 Albania oli pitkään osa Bysanttia ja kuului ortodoksisen uskon piiriin. Roomalaiskatoliset saapuivat Albanian alueelle 1200-luvulla. Osmaanit saapuivat alueelle 1300-luvulla ja tuhosivat albaniankielisen kirjallisuuden sekä kirjoitetun historian. Raamattu käännettiin albanian kielelle 1800-luvulla. === Itsenäisessä Albaniassa === Maa itsenäistyi vuonna 1912 ja oli monarkia vuodesta 1924 vuoteen 1939, jolloin Italian fasistihallinto miehitti maan. Albanian kommunistinen puolue otti maan hallintaansa vuonna 1944 ja otti käyttöön yhden modernin historian ankarimmista kommunististisista diktatuureista. Enver Hoxhan aikana Albania julistettiin ateistiseksi valtioksi 1967 ja kaikki uskonnot kiellettiin. Monet ortodoksiset ja katoliset piispat sekä papit tapettiin tai vangittiin. Kaikki uskonnolliset järjestöt oli kiellettyjä vuoteen 1990 saakka. Ortodoksiseen kirkkoon nimitettiin vuona 1992 kreikkalaissyntyinen piispa Anastasios. Ortodoksinen kirkko on rakentanut mmaahan muun muassa terveydenhuoltoa, sosiaaliapua ja pappiskoulutusta. Kirkko on kunnostanut myös vanhoja kirkkorakennuksia sekä rakentanut uusia. == Kristittyjen vainot Albaniassa == Diktatuurin aikana Albanian kristittyihin ja muihin "luokkavihollisiin" kohdistettiin voimakkaita vainoja. Voimakkaimmat aallot olivat 1940-luvulla, 1960-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Katolinen kirkko on tutkinut sen pappeihin ja nunniin kohdistunutta vainoa. Esimerkiksi nunnia pakotettiin kävelemään kaduilla alasti. Myös raajojen hakkaamista irti on raportoitu. Vainoista kertoo myös papiston määrä: vuonna 1940 Albanian ortodoksikirkolla oli 440 pappia ja 91 diakonia, kun vuonna 1991 pappeja oli 12 ja diakoneja 3. == Katso myös == * Albanian ortodoksinen kirkko * Katolinen kirkko Albaniassa == Lähteet == *
Artjärven kotiseutuyhdistys

Artjärven kotiseutuyhdistys rekisteröitiin yhdistysrekisteriin 5. maaliskuuta 1923. Sen perustava kokous oli pidetty 1921. Yhdistyksen ensimmäiseen hallitukseen, johtokuntaan, kuuluivat Ratulan kartanon omistajat, Gustav Alexander Rothkirch ja Märta Rothkirch, opettajat Aino Virtakangas ja K.E. Majala, maanviljelijät Jarlmari Lakkila ja K. Eerolainen, neiti Aino Kuusisto, everstinna Constance Holmström ja neiti Elin Hamberg. Yhdistyksen sääntöjen mukaan "Yhdistyksen tarkoituksena on edistää Artjärven sekä sen ympäristön muinaisten ja nykyisten luonnon- ja sivistyssuhteiden ja muinaishistorian tuntemista..". https://artjarvenkotiseutu.wixsite.com/kotiseutuyhdistys/kotiseutuyhdistys Yhdistyksellä on Ratulan kartanon lähellä Artjärven kotiseutumuseo sekä Vuorenmäellä lähellä peruskoulua Artjärven reservikomppanian päällikön talo, minkä pihalla on 155 mm:n ranskalainen raskas haupitsi, Canon de 155 C Mle 1915 St. Chamond, ensimmäisen maailmansodan ajalta, vuodelta 1915. Vuorenmaan päälliköntalon kenttätykki on ostettu puolustusvoimilta, ja se kuuluu niinhin kenttätykkeihin, mitä yritettiin hankkia Suomeen raskaiksi kenttätykeiksi talvisotaa varten. Yhdistyksen esinemuseo on Artjärven evankelis-luterilaisen kappeliseurakunnan Kirkonmäellä olevassa valkeassa viljamakasiinissa. https://artjarvenkotiseutu.wixsite.com/kotiseutuyhdistys/kotiseutuyhdistys Yhdistys esittelee kotiseutumuseonsa rakennuksia sisältä joinain päivinä vuodessa, kuten Avoimet Puutarhat -tapahtuman yhteysessä. Myös päällikön talolla on toimintaa mm. Artjärvipäivien aikana. Artjärven toinen kotiseutuyhdistys on Hiitelä-seura. Reservikomppanian päällikön asuintalo - Salmelantie 202c, Artjärvi - Orimattila.jpg|Artjärven reservikomppanian päällikön talo Canon_de_155_C_Mle_1915_St._Chamond.155mm_howitzer.1915.20060602.16_18_52_EEST.ojp.jpg|Vuorenmäellä oleva raskas haupitsi Canon de 155 C Mle 1915 St. Chamond ==Lähteet== Luokka:Artjärvi Luokka:Kotiseutuyhdistykset
Avoimet Puutarhat

Avoimet Puutarhat on vuosittain järjestettävä puutarhamatkailua tukeva tapahtuma, jossa esitellään maksutta yhden päivän aikana yksityisiä puutarhoja. Tapahtumaa järjestämässä on mm. Puutarhaliitto ry.https://www.avoimetpuutarhat.fi/ Lisäksi tapahtumaan liittyy vierailijaäänestys, jossa äänestetään vuoden Avoin Puutarha.https://www.avoimetpuutarhat.fi/tapahtumainfoa/vuoden-avoin- puutarha-2023-yleisoaanestys/ Tapahtumassa on vuosittain vajaa tuhat puutarhaa eri maakunnista. == Tapahtuman kehitys == * 2018 ** yli 500 avointa puutarhaa * 2021 ** 550 avointa puutarhaahttps://www.kankaanpaanseutu.fi/uutiset/art-2000008060617.htmlhttps://www.avoimetpuutarhat.fi/tiedotus/arkisto/2021/06/ensi- sunnuntaina-puutarhat-avautuvat/ * 2022 ** 800 avointa puutarhaahttps://www.satakunnankansa.fi/satakunta/art-2000008982057.html * 2023 ** lähes 850 avointa puutarhaa == Vuoden avoimia puutarhoja == Nimi Paikka Kunta Maakunta Vuosi Sijainti 2012 2013 2014 Reijo Pilpun puutarha Papankuja 4 Ylitornio Lappi 2015 https://www.maaseuduntulevaisuus.fi/maatalous/373f7ba7-e420-5031-ab42-fee3d648be37 Perennapuutarha Pöntinen Sarvantie 112 Sysmä Päijät-Häme 2016 https://www.epressi.com/tiedotteet/kotimaa/vuoden-avoin-puutarha-palkittiin- turun-puutarhanayttelyssa.html 2017 Bohemian Lulle Rajakyläntie 18 Vantaa Uusimaa 2018 https://www.puutarhaliitto.fi/vuoden-avoin-puutarha-on-bohemian- lullehttps://www.avoimetpuutarhat.fi/tiedotus/arkisto/2019/04/vuoden-avoin- puutarha-2018-tunnustus-bohemian-lulle- puutarhalle/https://www.facebook.com/LulleDesign/?locale=fi_FI 2019 2020 Naisten puutarha Metsolantie 12 Rovaniemi Lappi 2021 https://www.puutarhaliitto.fi/naisten-puutarha-valittiin-vuoden-avoimeksi- puutarhaksi/https://www.avoimetpuutarhat.fi/puutarhat/naisten_puutarha_womens_garden 2022 2023 == Maakunnittain == Maakunta Paikka Kunta Vuosi Nimi Ahvenanmaa Etelä-Karjala Etelä-Pohjanmaa Etelä-Savo Kainuu Kanta-Häme Keski-Pohjanmaa Kymenlaakso Lappi Papankuja Hyllykylä Ylitornio 2015 Reijo Pilpun puutarhahttps://www.lapinkansa.fi/avoin- puutarha-tarjosi-silmanruokaa-ja-vinkkeja/48434https://yle.fi/a/3-9074322 Metsolantie 12 Rovaniemi 2021 Naisten puutarha Pirkanmaa Pohjanmaa Pohjois- Karjala Pohjois-Pohjanmaa Pohjois-Savo Päijät-Häme Sarvantie 112 Sysmä 2016 Puutarha Pöntinen Satakunta Uusimaa Rajakylä Vantaa 2018 Bohemian Lullehttps://www.newsbox.fi/featured/bohemian-lulle-rajakylasta-valittiin- parhaimmaksi-puutarhaksi/ Varsinais-Suomi == Lähteet == ==Julkaisuja== * Badermann, Loviisa: Avoimet Puutarhat -tapahtuma siirtolapuutarhalla -järjestäjän opas, Haaga-Helia ammattikorkeakoulu, 2020. Luokka:Puutarha
Loviisan avoimet puutarhat

Loviisan avoimet puuharhat on vuodesta 2007 alkaen järjestetty toistuva Avoimet Puutarhat -tyyppinen tapahtuma, jossa vierailijat voivat käydä tutustumassa tapahtumaan ilmoitettuihin puutarhoihin. Niihin voi tutustua kolme kertaa kesän aikana.https://tamamatka.fi/loviisan-avoimet-puutarhat- loviisa-%F0%9F%8C%B8/ Vuonna 2023 Loviisan avoimet puutarhat järjestettiin 27. toukokuuta, 17.–18. kesäkuuta ja 9. heinäkuuta, jolloin järjestettiin yleisesti myös Avoimet Puutarhat.https://www.kotipuutarha.fi/kesan-2023-puutarhatapahtumia/ == Lähteet == Luokka:Puutarha Luokka:Loviisa
Lolong

Lolong on televisioyhtiö GMA Networkin esittämä filippiiniläinen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Ruru Madrid. ==Näyttelijät== == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut * Luokka:Filippiiniläiset draamasarjat Luokka:2020-luvun televisiosarjat Luokka:GMA Networkin draamasarjat Luokka:Toimintasarjat
Puutarhamatkailu

Puutarhamatkailu on matkailun laji, jossa tutustutaan puutarhoihin. Osa kohteista voi olla kaupallisia ja avoinna jatkuvasti kesän kasvukauden aikana, osa kohteista on puolestaan yksityishenkilöiden omistamia puutarhoja. Vuonna 2012 Suomessa ryhdyttiin verkostoitumismielessä järjestämään puutarhamatkailua yksityisille puutarhoille Avoimet Puutarhat -tapahtuman yhteydessä päivänä kesäkuussa tai heinäkuussa. Esimerkiksi alueellisessa Loviisan avoimet puutarhat -tapahtumassa kohdepuutarhat ovat avoinna kaksi tai kolme päivää keväällä ja kesällä. Suuria suomalaisia puutarhoja ovat muun muassa Ainolan puutarha Järvenpäässä, Eija's garden Loviisan Ahvenkoskella, Fredrika Runbergin puutarha Porvoossa, Hatanpää arboretum Tampereella, Kanavapuisto Lappeenrannassa, Kenkäveron pappila Mikkelissä, Kotkan puistot Kotkassa, Hörtsänön arboretum Orivedellä, Oulun yliopiston kasvitieteellinen puutarha Oulussa ja Pietarsaaren koulupuisto Pietarsaaressa. == Lähteet == Luokka:Puutarha
Kinttula

Kinttula on yksi maarekisterikylä Orimattilan kaupungin Artjärven pitäjän alueella Päijät-Hämeessä. Sen osia ovat Heivataja, Hiitelä, Kilosela, Majasuo, Salmela ja Vuorenmäki. Kinttulan kiinteistötunnusten alkuosa on 560 (Orimattilan kaupunki) - 427 (Kinttulan maarekisterikylä). https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka Kinttula toimintoja sijainti https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/ Heivataja Hiitelä kotiseutuyhdistys Hiitelä-seura Simolan tilalla https://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000003069779.html Kilosela Kinttula Majasuo Salmela entinen Artjärven kunnan keskusta, nykyinen Orimattilan kaupungin taajamakeskus Vuorenmäki Vuorenmäen koulu (peruskoulun 0-6 -luokat), Artjärven maamiesseuran talo, Artjärven kotiseutuyhdistyksen Artjärven reservikomppanian päälliköntalo ja raskas haupitsi Canon de 155 C Mle 1915 St. Chamond ==Lähteet== *
Hiitelä (Artjärvi)

Hiitelä on kylä maarekisterikylä Kinttulan alueella Orimattilan kaupungin Artjärven pitäjän alueella Päijät-Hämeessä. ==Hiitelä-seura Simolan maatilalla== Kylässä toimii kotiseutuyhdistyksenä Hiitelä-seura, jolla on käytössään Miina Äkkijyrkän 1991 vuokraama Uudenmaan maaseutupiirin Simolan maatilan rakennukset.https://sites.google.com/site/hiitelaseura Simolan tila meni valtiolle, maa- ja metsätalousministeriöölle siksi, että sen omistajalla ei ollut enää silloin tarvittuja lupia toimia maatalouden harjoittajana. Simolan tilalla on vanha päärakennus, aitta ja 1941 rakennettu punatiilinen navetta, missä toimii yhdistyksen kirjasto. Se tekee myös seuramatkoja kesäisin. 1999 valtio huutokauppasi tilan. == Lähteet == Luokka:Kinttula
Vuorenmäki (Artjärvi)

Vuorenmäki on entiseen Artjärven kuntaan, vuodesta 2011 alkaen Orimattilan kaupunkiin kuuluva kylä, mikä kiinteistörekisterissä on Kinttulan maarekisterikylään osa. Siellä on Vuorenmäen peruskoulu, missä on esikoululuokka sekä peruskoulun 1.–6. luokat. Vuorenmäellä on historiallisesti ollut tätä ennen myös kansakoulu sekä Artjärven reservikomppania Suomen suuriruhtinaskunnan aikana. Näiltä ajoilta siellä on Artjärven kotiseutuyhdistyksen päällikön talo sekä Suomen tasavallan kautta Artjärven maanmiesseuraalle päätynyt reservikomppania miehistörakennus, minkä Artjärven suojeluskunta lahjoitti lakkauttamistaan ennen Artjärven maamiesseuralle. Kokonaisuuteen on kuulunut ampumarata sekä kuuluu urheilukenttä, minkä käyttöoikeus on urheiluseura Ahjolla. Voimistelu- ja urheiluseura Artjärven Ahjo aloitti toimintansa maaliskuussa 1931 läheisesti Artjärven suojeluskunnan urheilujaostona. Kun suojeluskunnat piti lakkauttaa Moskovaan välirauhan 19. syyskuuta 1944 seurauksena fasistisina järjestöinä marraskuussa 1944, rekisteröitiin Artjärven Ahjo vasta 1945 itsenäiseksi oikeushenkilöksi patentti- ja rekisterihallituksessa. Vuorenmäen kokonaisuuteen kuuluu myös itse mäen länsipuolella oleva matkailuvaunuleirintäalue, mitä ylläpitää SF- Caravan Lahden Seutu ry jäsenilleen. https://www.sfclahdenseutu.fi/3 Tiedosto:Vuorenmäen_koulu_-_Salmelantie_222,_Artjärvi_- _Orimattila.jpg|Vuorenmäen esi- ja peruskoulu Tiedosto:Reservikomppanian päällikön asuintalo - Salmelantie 202c, Artjärvi - Orimattila.jpg|Artjärven reservikomppanian päällikön talo Tiedosto:Canon_de_155_C_Mle_1915_St._Chamond.155mm_howitzer.1915.20060602.16_18_52_EEST.ojp.jpg|Vuorenmäellä oleva raskas haupitsi Canon de 155 C Mle 1915 St. Chamond == Lähteet == Luokka:Kinttula
Markku Nihti

Markku Tapio Nihti (3. syyskuuta 1945 Saarijärvi – 10. elokuuta 2018 Hyvinkää) oli suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Viitattu 15.7.2023. Nihtin vanhemmat olivat maanviljelijä Albert Nihti ja emäntä Tyyne Pitkänen ja puolisot vuodesta 1966 hammashoitaja Marja Lea Katriina Leppäaho ja vuodesta 1995 Pirjo Kyllikki Lillian Lehto. Nihti tuli ylioppilaaksi Elisenvaaran yhteiskoulusta 1970 ja valmistui diplomi- insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1970, jossa hän suoritti myös MBA- opinnot 1994. Nihti oli ilmastointilaiteyritys Suomen Puhallintehdas Oy:n myynti-insinööri 1969–1972 ja teollisuusosaston osastopäällikkö 1972–1975, SF Products Canadan projekti-insinööri 1975–1976, Suomen Puhallintehdas Oy:n teollisuussektorin päällikkö 1977–1981, tuotesektorin päällikkö 1982–1984, varatoimitusjohtaja 1985 ja toimitusjohtaja 1986–1989 sekä yrityksen emoyhtiön ABB Fläkt Ab:n varatoimitusjohtaja Tukholmassa 1989–1992. ABB-konsernin suomalaisen yhtiön ABB Oy:n kaupallinen johtaja Nihti oli vuonna 1992 ja konsernin omistaman sähkötukkukauppayhtiö ABB Asea Skandia Oy:n toimitusjohtaja 1992–1997 ja Elektroskandia Oy:n toimitusjohtaja 1997–2005. Hän oli sittemmin Kamensky Consulting Oy:n vanhempi asiantuntija, samoin kuin Skamaniko Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen, ja hänellä oli työuransa aikana myös useita muita liike- ja järjestöelämän luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Nihti sai 2004. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Nedre Slottsgate

Nedre Slottsgate on Oslon ydinkeskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu Myntgatalta Grensenille. Ennen 1750-lukua sen nimi oli Slots-Gade. Prinsens gaten ja Karl Johans gaten välillä se on kävelykatu. ==Kuvia== Gamle rådhus Oslo.jpg|Nedre Slottsgate 1: Rådhusgatan kulmassa sijaitsee Oslon ensimmäinen raatihuone. Nordisk bibelmuseum.jpg|Nedre Slottsgate 4: Raamattumuseo Nordisk bibelmuseum. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oslon kadut Luokka:Kävelykadut
Grønlandin kirkko

Grønlandin kirkko (norj. Grønland kirke) on Oslossa Grønlandin alueella Gamle Oslon kaupunginosassa sijaitseva uusgoottilainen tiilikirkko. Sen on suunnitellut Wilhelm von Hanno, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1869. Kirkko toimii nykyisin Gamlebyenin ja Grønlandin seurakunnan pääkirkkona. Ennen yhdistymistä vuonna 2014 Grønlandin seurakunnan alueen asukkaista vain kolmannes kuului kirkkoon, mikä oli Norjan kirkon alin lukema. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Oslon kirkot Luokka:Norjan kivikirkot
Ruotsin kunnallisvaalit 2018

Ruotsissa järjestettiin kunnallisvaalit 9. syyskuuta 2018. Vaaleissa valittiin Ruotsin kuntien kunnanvaltuustojen jäsenet kaudelle 2018–2022. Kunnallisvaalit järjestettiin yhtä aikaa valtiopäivävaalien ja maakuntavaalien kanssa. Edelliset kunnallisvaalit järjestettiin vuonna 2014 ja seuraavat vuonna 2022. == Tulokset == Puolue Valtuustopaikat Äänimäärä Ääniosuus Ääniosuuden muutos Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue 3 752 1 801 843 27,58 % 3,65 %-yks. Maltillinen kokoomus 2 396 1 310 182 20,06 % 1,49 %-yks. Ruotsidemokraatit 1 806 832 085 12,74 % 3,41 %-yks. Keskustapuolue 1 603 631 812 9,67 % 1,82 %-yks. Vasemmistopuolue 808 502 147 7,69 % 1,25 %-yks. Liberaalit 689 444 674 6,81 % 0,26 %-yks. Kristillisdemokraatit 676 339 375 5,20 % 1,22 %-yks. Ympäristöpuolue Vihreät 395 301 825 4,62 % 3,14 %-yks. Feministinen aloite 22 61 907 0,95 % 0,28 %-yks. Muut 553 306 287 4,69 % 0,60 %-yks. Yhteensä 12 700 6 613 453 100,00 % 0,00 %-yks. Äänestysaktiivisuus oli 84,12 % ( 1,28 %-yksikköä).Val 2018, Valmyndigheten, viitattu 15.7.2023.Val 2014, Valmyndigheten, viitattu 15.7.2023. == Falunin uusintavaalit == Falunin kunnassa kunnallisvaalien tulos jouduttiin mitätöimään, koska posti toimitti yhden säkillisen ennakkoääniä laskettavaksi liian myöhään ja näitä ääniä ei siksi voitu laskea ollenkaan. Falunissa järjestettiin uudet kunnallisvaalit 7. huhtikuuta 2019.Varför är det omval i Falu kommun egentligen?, Ruotsin televisio, 7.4.2019, viitattu 15.7.2023. == Lähteet == Luokka:Ruotsin kunnallisvaalit Luokka:Vuoden 2018 vaalit
Wilhelm von Hanno

Andreas Friedrich Wilhelm von Hanno (15. joulukuuta 1826 Hampuri – 12. joulukuuta 1882 Kristiania) oli saksalaissyntyinen Norjassa vaikuttanut arkkitehti. Hän muutti vuonna 1850 Kristianiaan (nyk. Oslo) auttamaan Trefoldighetskirkenin rakentamisessa, ja arkkitehti Alexis de Chateauneufin sairastuttua hänestä tuli kirkon rakennustöiden johtaja. Von Hanno sai avukseen arkkitehti Heinrich Ernst Schirmerin, jonka kanssa hän teki yhteistyötä yli kymmenen vuotta. He suunnittelivat muun muassa kirkkoja, rautatieasemia sekä kaupunkipalatseja. ==Kuvia== Trefoldighetskirken - 01.jpg|Trefoldighetskirken (1858), jonka yksi pääarkkitehdeista von Hanno oli. Gronland kirke2 Oslo.JPG|Grønlandin kirkko (1869) Norges geografiske oppmåling I.jpg|Norjan karttakeskuksen (tuolloiselta nimeltään Norges Geografiske Oppmåling) entinen päärakennus vuodelta 1880. Hammerfest Meridianstein.jpg|Von Hannon suunnittelema Struven ketjun pohjoisin piste Hammerfestissä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Norjalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1826 syntyneet Luokka:Vuonna 1882 kuolleet
Zellig Harris

Zellig Sabbettai Harris (23. lokakuuta 1909 Balta, Venäjä – 22. toukokuuta 1992 New York, Yhdysvallat) oli yksi 1900-luvun merkittävimpiä kielentutkijoita etenkin syntaksin tutkimuksen ja matemaattisen kielitieteen aloilla, joilla hän ennakoi monia oppilaansa Noam Chomskyn käsityksiä. Hän oli myös kielitieteellisen diskurssintutkimuksen alullepanijoita. Alkuaan hän tutki seemiläisiä kieliä.Barsky 2011. == Julkaisuja == * A grammar of the Phoenician language (1936), väitöskirja * Development of the Canaanite dialects: An investigation in linguistic history (1939) * Methods in structural linguistics (1951) * String analysis of sentence structure (1962) * Mathematical structures of language (1968) * Papers in structural and transformational linguistics (1970) * Papers on syntax (1981) * A grammar of English on mathematical principles (1982, ISBN 0-471-02958-0) * Language and information (1988, ISBN 0-231-06662-7) * The form of information in science: Analysis of an immunology sublanguage (1989, ISBN 90-277-2516-0) * A theory of language and information: A mathematical approach (1991, ISBN 0-19-824224-7) * The transformation of capitalist society (1997, ISBN 0-8476-8412-1) == Lähteet == * Barsky, Robert 2011: Zellig Harris: Language and politics. Z April 15 2011. Verkossa: https://znetwork.org/znetarticle/zellig-harris-language-and- politics-by-robert-barsky/ === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltalaiset kielitieteilijät Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1992 kuolleet
Friedrich Gogarten

Friedrich Gogarten (1887-1968) oli saksalainen teologi. Hän syntyi 1887 Dortmundissa. Uransa alussa hän oli pappina Thüringenissa. 1927 hänestä tuli systemaattisen teologian professori, jonka jälkeen hän työskenteli Jenassa. 1935 hän siirtyi työskentelemään Göttingeniin, missä hän oli vastaava professori. Hänen suuntansa teologiassa oli dialektinen ja siten liberalismia ja idealismia vastustava. Näissä seikoissa hänen mielipiteensä olivat jotakuinkin lähellä Rudolf Bultmannin mielipiteitä. Gogaten katsoi Martti Lutherin erottaneen kristillisen opin metafysiikasta. Gogartenin mielestä kristillinen oppia ei tarvinnut sitoa metafysiikan lakeihin. Gogarten kehitti Karl Barthin kanssa dialektisen teologian piirteitä. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset luterilaiset teologit
Victoria Esson

Victoria Lucy Esson (s. 6. maaliskuuta 1991 Christchurch) on uusiseelantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut Uuden-Seelannin naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM- kilpailujen alkua 14 maaottelua. Hän kuului Uuden-Seelannin joukkueeseen MM- kilpailuissa 2019 ja kesällä 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi vuonna 2017. Esson edustaa seuratasolla skotlantilaista Rangersia. Hän on aiemmin pelannut ulkomailla myös norjalaisessa Avaldsnesissa ja saksalaisessa Sandissa. == Lähteet == Luokka:Uusiseelantilaiset jalkapallomaalivahdit Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sigvald Tveit

Sigvald Tveit (14. maaliskuuta 1945 Nissedal, Norja – 8. tammikuuta 2019 Oslo, Norja) oli norjalainen säveltäjä ja musiikkitieteilijä. Hän opiskeli Oslon yliopistossa, Norjan musiikkikorkeakoulussa ja Yhdysvalloissa. Hän opetti Oslon yliopistossa vuodesta 1972 ja oli amannuenssina vuodesta 1984. ==Sävellyksiä== Tveit sävelsi erityisesti kirkollista musiikkia: * Visst skal våren komme (1983) * Det gode landet (1986) * Herr Petters Lovsang (1989) * Livstreet (1994) * Frikk (1995) * Meisteren og Mirjam (1996) * Som et fyrlys (1997) * En dag vil livet vinne (1997) * Pilgrimen (1997) ==Lähteet== Luokka:Norjalaiset säveltäjät Luokka:Norjalaiset musiikkitieteilijät Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Saimi Kuivala

Saimi Kuivala (o.s. Mönkkönen, 1909 tai 1910 – 5. maaliskuuta 1998) oli neuvostoliitonsuomalainen toimittaja ja kääntäjä. Saimi Kuivala syntyi pietarinsuomalaisen puutavara-asiantuntija Johan Mönkkösen perheeseen. 1920-luvulla he asuivat Neuvosto-Karjalassa, jossa Saimi valmistui Petroskoin suomenkielisestä koulusta vuonna 1928. Hän työskenteli sen jälkeen Punainen Karjala -lehdessä ja Petroskoin radiossa ja meni naimisiin toimittaja Jonne Kuivalan kanssa. Stalinin vainojen aikana Saimi Kuivala opiskeli Karjalan opettajakorkeakoulussa. Opinnot jäivät kesken, kun hänet talvisodan alettua kutsuttiin työhön Moskovan radion suomenkieliseen toimitukseen. Sodan päätyttyä Kuivalat palasivat Petroskoihin, jossa Saimi työskenteli radiossa. Jatkosodan aikana pariskunta siirtyi Belomorskiin, jossa he toimittivat Sotilaan Ääni -propagandalehteä. Sotien jälkeen Kuivalat muuttivat Ouluun, jossa Jonne työskenteli Kansan Tahdon toimittajana. Saimi toimi opettajana ja myöhemmin Helsingissä tietotoimisto Sovinformbjuron kääntäjänä. Jonnen kuoltua Moskovassa Saimi elätti perhettään enimmäkseen käännöstöillä. Hänen muistelmansa Kuin lankaa kerältä ilmestyivät Punalippu-lehdessä vuosina 1988 ja 1989. ==Lähteet== Luokka:Neuvostoliittolaiset toimittajat Luokka:Pietarinsuomalaiset henkilöt Luokka:Venäläiset kääntäjät Luokka:1900-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet
Ovilive

Ovilive on televisio- ja verkkouutisissa tavattava juttutyyppi. Se on reaaliaikainen videolähetys, joka kuvaa suljettua ovea. Oven odotetaan avautuvan millä hetkellä hyvänsä, jolloin toimittajan ja yleisön toivotaan saavan lisätietoja oven takana neuvottelevilta ihmisiltä. Ovilivelähetysten yleistymiseen on vaikuttanut viestinten kilpailu uutisista, uutisten nopeutunut kierto sekä livelähetykset mahdollistavan tekniikan kehitys. Ovilive-käsitteen varhainen käyttäjä – ellei jopa koko sanan keksijä – oli politiikan toimittaja Tommi Parkkonen, joka vuonna 2019 rinnasti verkon reaaliaikaiset, politiikkaa käsittelevät uutislähetykset WWF:n Norppaliveen. Pian sen jälkeen kirjailija Jari Tervo ennusti oviliven vakiintumista hallituskriisien tavanomaiseksi journalistiseksi käytännöksi. Sittemmin ovilive-sanaa on käytetty toistuvasti monenlaisissa, enemmän tai vähemmän tärkeissä asiayhteyksissä. == Lähteet == Luokka:Journalismi
Itävallan keisarillinen kruunu

Itävallan keisarillinen kruunu () on kruunu, jota käyttivät ensin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ja lopulta Itävalta-Unkarin keisarit. Kruunun tilasi keisari Rudolf II. Se on peräisin vuodelta 1602 ja valmistettu Prahassa. Kruunun valmistaja oli Brysselistä lähtöisin oleva kultaseppä nimeltä Jan Vermeyen. Kruunussa esiinty kolme tärkeää osaa: liljat, jotka ovat vanhoja kuninkaallisten symboleja, kruunun yli menevä arkki, joka kuvastaa hallitsijan kaikkialle yltävää valtaa, sekä kaksi mitraa, jotka symboloivat hallistijan hengellistä korkeaa statusta. Kruunussa on useita jalokiviä ja helmiä. Kun Frans I perusti Itävallan keisarikunnan vuonna 1804, hän käytti Rudolfin vanhan kruunua uuden keisarikuntansa vallan symbolina. Kruunusta ei koskaan kuitenkaan tullut virallista valtakunnan kruunua kuin vasta Itävalta- Unkarin perustamisen jälkeen. Kruunu säilytti asemansa aina keisarikunnnan romahtamiseen saakka vuonna 1918. Nykyisin kruunua säilytetään Wienissä Hofburgin yhteydessä sijaitsevassa aarrekammiossa. == Galleria == Tiedosto:Crown Jewels of Austria.jpg|Itävallan kruunun jalokivet: valtakunnan omena, kruunu ja valtikka Tiedosto:Francis II, Holy Roman Emperor by Friedrich von Amerling 003.jpg|Friedrich von Amerlingin maalaama muotokuva keisari Frans I:sta, jonka päässä kruunu on kuvattuna Tiedosto:Weltliche Schatzkammer Wien (258a).JPG|Yksityiskohta kruunun mitrasta Tiedosto:Wapen van Amsterdam.svg|Kruunu kuvattuna Amsterdamin kaupungin vaakunassa == Lähteet == Luokka:Kruunut Luokka:Itävalta-Unkari Luokka:Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta
Valkoisen kotkan ritarikunta (Venäjän keisarikunta)

Valkoisen kotkan ritarikunta () oli Venäjän keisarikunnassa jaettu ritarikunta, joka perustettiin vuonna 1831, kun puolalainen samanniminen ritarikunta sulautettiin osaksi Venäjän ritarikuntia. Venäläisten ritarikuntien keskenäisessä järjestyksessä Valkoisen kotkan ritarikunta oli 8. korkein, eli alhaisin. Ritarikunnassa oli vain yksi luokka: * ritari Venäjän keisarikunnan romahdettua ja Puolan itsenäistyttyä ritarikunta palasi puolalaiseksi ritarikunnaksi. == Lähteet == Luokka:Venäläiset ritarikunnat Luokka:Venäjän keisarikunta
Gabi Rennie

Gabrielle Rose "Gabi" Rennie (s. 7. heinäkuuta 2001 Rotorua) on uusiseelantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Uuden-Seelannin naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM- kilpailujen alkua 24 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia, joista ensimmäisen vuonna 2021 ensimmäisessä naisten maaottelussaan. Hän kuului Uuden-Seelannin joukkueeseen kesällä 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa. Rennie on pelannut Yhdysvalloissa Indianan yliopiston ja vuodesta 2022 Arizonan osavaltionyliopiston joukkueissa. == Lähteet == Luokka:Uusiseelantilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Frans Erland Walmqvist

Frans Erland Walmqvist (4. lokakuuta 1830 Vaasa – 10. toukokuuta 1902 Helsinki) oli suomalainen juristi, esittelijäsihteeri ja valtioneuvos.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Frans Erland WalmqvistKuolleita, Suomalainen Wirallinen Lehti, 13.05.1902, nro 108, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Leo Nyholm : Släkten Walmqvist. Genos 54(1983), s. 101–110, tab. 6 (Web Archive) Walmqvistin vanhemmat olivat merikapteeni Johan Herman Walmqvist ja Katarina Willman. Walmqvist palveli koulusta päästyään useita vuosia Korsholman eteläisen kihlakunnan kruununvoudin konttorissa, jatkoi opintojaan ja suoritti yksityisesti ylioppilastutkinnon 1856. Hän suoritti Helsingin yliopistossa tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1858. Walmqvist oli ylimääräisenä kamarikirjurina senaatin talousosastolla 1858–1859 sekä senaatin valtionvaraintoimituskunnassa 1859–1864. Vuonna 1864 hänet nimitettiin sota-asiain toimituskunnan toiseksi apukamreeriksi, 1870 kanslistiksi valtionvaraintoimituskuntaan ja 1872 protokollasihteeriksi senaatin maanviljelystoimituskuntaan. Walmqvist oli viimeksi senaatin maanviljelystoimituskunnan esittelijäsihteerinä 1875–1888. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1888. Walmqvist oli lisäksi Suomen maalaisten paloapuyhtiön johtokunnan kamreerina 1862–1876 ja johtokunnan ensimmäisenä asiamiehenä 1887–1896. Hän kuoli pitkällisen sairauden jälkeen 71-vuotiaana toukokuussa 1902 Frans Erland Walmqvist oli naimisissa vuodesta 1860 Hilda Kristina Runebergin (1837–1926) kanssa. Heidän poikiaan olivat kenraalimajuri ja Helsingin poliisimestari Hjalmar Bruno Walmqvist (1866–1946) ja hovioikeuden auskultantti, liikemies Torsten Walmqvist (1873–1941).Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Hjalmar Bruno WalmqvistYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Torsten Georg Walmqvist Heidän tyttärensä Maria (Mary) Adelaide Karsten, o. s. Walmqvist (1868–1913) harrasti musiikkia ja kirjallisuutta ja kirjoitti novelleja. Mary Karsten omisti viimeksi matkustajakoti Kalevan Tampereella. Kuollut, Tampereen Sanomat, 11.02.1913, nro 34, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1830 syntyneet Luokka:Vuonna 1902 kuolleet
Thea Bjelde

Thea Bjelde (s. 5. kesäkuuta 2000) on norjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Norjan naisten maajoukkueessa maaliskuun 2024 loppuun mennessä 18 maaottelua, joista ensimmäisen lokakuussa 2022. Hän pelasi MM-kilpailuissa 2023 avauskokoonpanossa Norjan kaikki neljä ottelua. Hän on pelannut Norjan nuorisomaajoukkueissa yli 50 ottelua. Bjelde on edustanut kotimaansa pääsarjassa Sogndalia, Kaupangeria, vuosina 2016–2021 Arna-Bjørnaria ja heinäkuusta 2021 alkaen Vålerengaa. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sara Hørte

Sara Iren Lindbak Hørte (s. 24. marraskuuta 2000) on norjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Norjan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2023 loppuun mennessä neljä maaottelua, joista ensimmäisen syyskuussa 2022. Hän on pelannut myös Norjan alle 19- ja alle 23-vuotiaiden maajoukkueissa. Hørte on edustanut kotimaassaan KFUM:ia, Øvrevoll Hoslea, Kolbotnia ja elokuusta 2022 alkaen Rosenborgia. == Lähteet == Luokka:Norjalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vonkka

Vonkka () on vuonna 2023 julkaistu musikaali-fantasiaelokuva. Se on esiosa Jalille ja suklaatehtaalle. == Näyttelijät == Alkuperäinen näyttelijä Suomenkielinen ääninäyttelijä Rooli Timothée Chalamet Joel Bonsdorff Villi Vonkka Colin O'Brien Emil Pohjoranta nuori Villi Vonkka Calah Lane Iris Kovalainen Netta Keegan-Michael Key Veeti Kallio poliisipäällikkö Paterson Joseph Osku Ärilä Armas Nuljaska Matt Lucas Santtu Karvonen Keijo Kyylänen Mathew Baynton Peter Kanerva Veeti Filunkinen Sally Hawkins Anna-Maija Tuokko Villi Vonkan äiti Rowan Atkinson Carl-Kristian Rundman isä Julius Jim Carter Markus Bäckman Albert Matikka Tom Davis Sam Huber Kliininen Olivia Colman Sari-Ann Stolt Rouva Putsis Hugh Grant Jari Salo umppa-lumppa Leso Natasha Rothwell Jennifer Markin Pirjo Putkinen Rich Fulcher Mika Nuojua Lauri Leukanen Rakhee Thakrar Raili Raitala Santra Sentraali Kobna Holdbrook-Smith Matti Leino konstaapeli Auvoinen Simon Farnaby Juhani Rajalin Pasi Ellie White Veera Tapanainen Jenni Phil Wang Tuukka Leppänen Jori Charlotte Ritchie Anna- Sofia Tuominen Karla == Arvosteluja == Helsingin Sanomat Pertti Avola Episodi Jouni Vikman == Lähteet == Luokka:Vuoden 2023 elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaelokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvamusikaalit Luokka:Roald Dahlin teoksiin perustuvat elokuvat Luokka:Warner Brosin elokuvat Luokka:Elokuvat liike-elämästä
Italian kruunun ritarikunta

Italian kruunun ritarikunta () oli Italian kuningaskunnassa jaettu kunnianosoitus. Ritarikunta perustettiin 20. helmikuuta 1868 kuningas Viktor Emanuel II:n käskystä. Sitä jaettiin tunnustuksena ansioituneille siviileille ja sotilashenkilöille. Ritarikunta lakkautettiin vuonna 1945, mutta Savoijin perhe jakoi sitä lähinnä perheen sisällä edelleen vuoteen 1983 saakka. Kunnianosoitusta jaettiin viidessä luokassa: * suurristin ritari * suurupseeri * komentaja * upseeri * ritari == Lähteet == Luokka:Italian kuningaskunta (1861–1946) Luokka:Italian kunniamerkit
Walter Lübcke

Walter Lübcke (22. elokuuta 1953 Bad Wildungen – 2. kesäkuuta 2019 Istha) oli saksalainen, Saksan kristillisdemokraattista unionia edustanut poliitikko, joka joutui uusnatsin murhaamaksi. Lübcken murhan sanottiin olevan Saksan ensimmäinen poliittinen salamurha sitten vasemmistolaisen RAF:n tekojen 1970-luvulla ja ensimmäinen äärioikeistolainen salamurha sitten toisen maailmansodan. Syyttäjien mukaan se oli maan ensimmäinen äärioikeistolainen salamurha sitten Walter Rathenaun murhan vuonna 1922. == Ura == Lübcke opiskeli taloustiedettä Kasselin ammattikorkeakoulussa, erikoistuen henkilöstöjohtamiseen ja työn taloustieteeseen. Vuonna 1986 hän liittyi CDU:hun. Vuonna 1991 hän suoritti tohtorin tutkinnon. Vuosina 1999–2008 Lübcke oli Hessenin osavaltion parlamentin jäsen. Vuonna 2015 Saksa päätti päästää maahan Syyrian sisällissodan pakolaisia, minkä seurauksena suuria määriä turvapaikanhakijoita saapui päivittäin rajan yli. Lübckesta tuli kansallisesti näkyvä hahmo, kun hän puolusti pakolaisten majoittamista. Raivokkaassa kaupungintalon kokouksessa Lübcke kehotti yleisön jäseniä puolustamaan kristillisiä arvoja. Sen vuoksi hän sai tappouhkauksia. == Murha == Lübcken ollessa 65-vuotias hänet ammuttiin kotonaan Kasselin kaupungissa. Hänet löydettiin sunnuntaiaamuna Isthan kylässä sijainneen kotinsa terasiilta. Häntä oli ammuttu päähän. Häneltä jäi vaimo ja kaksi aikuista lasta. Äärioikeistolainen Stephan Ernst, 47, tunnusti ampuneensa Lübcken. Ernst tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen, mikä tarkoittaa Saksassa vähintään 15 vuoden vankilassa oloa ennen ehdonalaiseen vapauttamista, mutta rikoksen "erityisen vakavuuden" takia vankilassaoloaika pidentyy todennäköisesti vähintään 22 vuoteen.DW: Neo-Nazi found guilty in murder of German politician Ernstin motiivi oli rasismi ja muukalaiskammo. Ernstillä tiedettiin olleen uusnatsiyhteyksiä ja häntä syytettiin myös irakilaisen pakolaisen murhayrityksestä vuonna 2016. Ernstin DNA:ta löydettiin Lübcken paidasta. Pian pidätyksensä jälkeen Ernst myönsi ampuneensa Lübcken. Muutamaa kuukautta myöhemmin hän peruutti tunnustuksensa ja väitti toisen miehen ampuneen tappavan laukauksen vahingossa. Ernstin kolmannen version mukaan hän painoi liipaisinta, mutta myös toinen mies oli paikalla. Toinen mies, Markus H, kiisti osallisuutensa, mutta hänet tuomittiin ampuma-aserikoksista 18 kuukauden ehdolliseen rangaistukseen. Oikeusistunnon lopussa Ernst kääntyi Lübcken lesken ja poikien puoleen ja sanoi: "Olen erittäin pahoillani siitä, mitä tein teille." == Lähteet == Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Vuonna 2019 kuolleet Luokka:Saksalaiset henkirikosten uhrit Luokka:Poliittinen väkivalta Luokka:Saksalaiset kristillisdemokraattiset poliitikot
Karl Fridolf Stenius

Karl Fridolf Stenius (25. tammikuuta 1839 Kontiolahti – 22. toukokuuta 1926 Helsinki) oli suomalainen Suomen Pankin johtokunnan jäsen ja valtioneuvos.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Karl Fridolf SteniusKarl Fridolf Stenius, Helsingin Sanomat, 23.05.1926, nro 137, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Steniuksen vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen, varapastori Bengt Mårten Stenius (1798–1846) ja Kristina Elisabet Winter (k. 1864). Hän pääsi ylioppilaaksi 1861 Kuopion kymnaasista ja suoritti Helsingin yliopistossa kameraalitutkinnon 1865.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Bengt Mårten Stenius. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 15.7.2023. Stenius oli Suomen Pankissa kirjanpitäjänä vuodesta 1865 alkaen ja ensimmäisenä kamreerina vuodesta 1876 alkaen järjestäen pankin kirjanpidon. Viimeksi hän oli pankin johtajana ja pankin johtokunnan jäsenenä 1894–1913. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1899. Stenius oli Helsingissä muun muassa suostuntaverolautakunnan puheenjohtajana ja kaupungin tilintarkastajana. Karl Fridolf Stenius oli naimisissa vuodesta 1864 Gustava Sofia Palanderin kanssa. Heidän poikiaan olivat Suomen Pankin Sortavalan konttorin johtaja Walter Fridolf Stenius (1865–1950), hovioikeudenneuvos Einar Stenius (1867–1945), Jalasjärven kunnanlääkäri Erik Stenius (1870–1901) ja maanmittari Torsten Axel Stenius (1874–1961).Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Walter Fridolf SteniusYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Torsten Axel SteniusYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Erik SteniusYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Einar Stenius Karl Fridolf Steniuksen veli oli Käkisalmen pormestari Mårten Theodor Stenius (1833–1893). ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1839 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet