EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Kaj Lilius

Kaj Rainer Lilius (27. tammikuuta 1933 Viipuri – 2. lokakuuta 2022 Espoo)Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 30.10.2022, s. B 33 oli suomalainen tekniikan tutkija ja professori. Hän oli Teknillisen korkeakoulun metallurgian apulaisprofessori 1974–1981 ja metallurgian ynnä materiaalien valmistustekniikan professori 1981–1998. Hänen tutkimusalaansa olivat kaasutus (vars. jyrsinturpeen) ja lyijyn sulatuksen termodynamiikka.Facta 2001, osa 10, p. 201. WSOY 1984. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kaj Liliuksen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Axel Lillie

Axel Lillie (1603–1662) oli ruotsalainen sotilas, Lillienborgin kreivi (1652). Hän sai vuonna 1651 Kiteen vapaaherrakunnan ja vuonna 1652 hän sai nimityksen Karjalan laamanniksi ja Pommerin kenraalikuvernööriksi. Vuonna 1657 hänestä tuli sotamarski ja vuonna 1661 Liivinmaan kenraalikuvernööri. Hän ei käynyt koskaan Suomessa läänityksillään.Facta 2001 WSOY 1984 10. osa, palsta 206 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset sotilaat Luokka:Ruotsin Pommerin kenraalikuvernöörit Luokka:Kenraalikuvernöörit Luokka:Ruotsalaiset kreivit Luokka:Vuonna 1603 syntyneet Luokka:Vuonna 1662 kuolleet
Don’t Speak

Don’t Speak on yhdysvaltalaisyhtye No Doubtin kappale. Se julkaistiin yhtyeen kolmannen, Tragic Kingdom -studioalbumin kolmantena singlenä vuonna 1996. Vokalisti Gwen Stefani sanoitti kappaleen yhdessä hänen veljensä Eric Stefanin kanssa ja se kertoo Gwenin entisestä yhtyetoverista ja poikaystävästä, Tony Kanalista jonka kanssa seitsemän vuotta kestänyt parisuhde päättyi vain lyhyen aikaa ennen kappaleen tekoa. Kappaleen suosiosta huolimatta se ei onnistunut saavuttamaan Billboard Hot 100 -listaa, mutta se pääsi Billboardin Hot 100 Airplay -listan ensimmäiselle sijalle kuudeksitoista viikoksi. Kappale saavutti listan kärjen myös Australiassa, Kanadassa, Alankomaissa, Uudessa- Seelannissa sekä Isossa-Britanniassa, jonka myötä siitä tuli No Doubtin kansainvälisesti menestynein single. "Don't Speak" oli ehdolla vuoden 1998 Grammy-palkintogaalassa kategorioissa "Vuoden kappale" ja "Paras duon/yhtyeen pop-esitys". Kappale sijoittui Blender-aikakauslehden "The 500 Greatest Songs Since You Were Born"-listan sijalle 495. Kappale on soitettava kappale vuoden 2009 musiikkivideopelissä Band Hero ja se on myös ladattavana kappaleena vuoden 2008 pelissä Rock Band 2. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs Luokka:Vuoden 1996 kappaleet Luokka:Yhdysvaltalaiset rockkappaleet
Meaux

Meaux [mo] on Ranskan kunta Pariisin koillisella esikaupunkivyöhykkeellä noin 41 kilometriä Pariisin keskustasta itäkoilliseen. Noin 53 600 asukkaan kaupunki kuuluu Île-de-Francen hallintoalueen Seine-et-Marnen departementtiin ja on Meaux’n arrondissementin prefektuuri. Meaux on Seine-et-Marnen departementin toiseksi väkirikkain kunta Chellesin jälkeen ja kuuluu vuonna 2003 muodostettuun taajamakuntaan Communauté d’agglomeration Pays de Meaux (CAPM). Meaux’n naapurikunnat ovat pohjoisessa Chambry, koillisessa Poincy, idässä Trilport, kaakossa Fublaines, etelässä Nanteuil-lès-Meaux ja Mareuil- lès-Meaux, lounaassa Villenoy, lännessä Chauconin-Neufmontiers ja luoteessa Crégy-lès-Meaux. Meaux’hon kulkee Transilien Paris–Est -junalinja. 1700-luvulla Meaux’n pormestarina toimi Yhdysvaltain itsenäisyystaistelusta ja Ranskan vallankumouksesta tunnettu kenraali Lafayette. Entinen alankomaalainen maantiepyöräilijä Joop Zoetemelk pitää Meaux’ssa hotellia nimeltä Le Richemont. Luokka:Seine-et-Marnen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Maj Lind

Maria (Maj) Lind, o.s. Kopjeff (1876–1942), oli suomalainen lahjoittaja. Hänen Sibelius-Akatemialle testamenttaamillaan varoilla on järjestetty Maj Lind -pianokilpailu vuodesta 1945.Facta 2001 WSOY 1984 10. osa, palsta 215 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset lahjoittajat Luokka:Vuonna 1876 syntyneet Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Lahij (maakunta)

Lahijin maakunta ( , Laḥiǧ) on yksi Jemenin maakunnista. Se sijaitsee Adeninlahden rannalla maan lounaisosassa. Lahjin pinta-ala on noin 12 700 neliökilometriä ja sen asukasluku noin 900 300. Maakunta jakautuu 15 piirikuntaan, ja sen pääkaupunki on Lahij. Lahijin alue on lähinnä kuivaa tasankoa ja aavikkoa, jota halkoo useat vadit ja niiden tulvatasangot. Sen pohjoisosassa on vuoristoa. Lahijin alue on ollut kauan tärkeän kauppareitin varrella, minkä vuoksi se on ollut läheisen Adenin kanssa muun muassa Himyarin kuningaskunnan ydinalueita. Aluetta on sittemmin hallinneet etiopialaiset, arabit, mamelukit ja osmanit. Lahij oli itsenäinen valtio vuosina 1728–1839, minkä jälkeen se alistettiin Ison-Britannian protektoraatiksi. Virallisesti Lahijin sulttaanikunta lakkautettiin vuonna 1967, jolloin siitä tuli osa Etelä-Jemeniä. ==Lähteet== Luokka:Jemenin maakunnat
We Belong Together

We Belong Together on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Mariah Careyn kappale hänen kymmenenneltä, The Emancipation of Mimi -studioalbumilta. Sen julkaisi Island Records albumin toisena singlenä 29. maaliskuuta 2005. "We Belong Togetherin" ovat sanoittaneet Carey, Jermaine Dupri, Manuel Seal, sekä Johntá Austin ja sen tuotti kolme jälkimmäistä henkilöä. Koska kappale sisältää sampleja Bobby Womackin vuoden 1981 kappaleesta "If You Think You're Lonely Now" sekä The Deelen vuoden 1987 kappaleesta "Two Occassions", myös muutamia muita lauluntekijöitä on kreditoitu. "We Belong Together" perustuu yksinkertaiseen pianosovitukseen hillityllä taustabiitillä. Kappaleen sanat kertovat naisen epätoivosta hänen entisen rakastajansa palaamiseen. Vuosien 2001-2005 ajan kestänyttä artistin tauon vuoksi kriitikot kuvailivat kappaletta Careyn musikaaliseksi comebackiksi, samalla kun monet olivat jo luulleet hänen uransa päättyneen. "We Belong Together" sai muutamia musiikkialan palkintoja sekä ehdokkuuksia pitkin vuosia 2005-06. Kappale rikkoi listaennätyksiä Yhdysvalloissa, jossa siitä tulikin Careyn kuudestoista Billboard Hot 100-listan kärjen saavuttanut single. Single oli listan kärjessä yhteensä 14 viikkoa, ja siitä tuli yksi Yhdysvaltain listahistorian toiseksi pisimpään listan kärkisijalla pysytelleistä singleistä heti Careyn "One Sweet Dayn" jälkeen. Billboard listasi kappaleen "vuosikymmenen kappaleeksi" sekä kaikkien aikojen yhdeksänneksi suosituimmaksi kappaleeksi. Sen lisäksi kappale rikkoi lukuisia radiosoittoennätyksiä, keräten sekä historian suurimman yhden päivän että yhden viikon radiosoittomäärän. "We Belong Together" saavutti listakärjen myös Australiassa ja Alankomaissa sekä listan toisen sijan Uudessa-Seelannissa ja Isossa-Britanniassa. Kappaleen musiikkivideo kuvattiin kahden osan tarinana kappaleen "It's Like That musiikkivideon kanssa, jossa Carey nähtiin polttareissaan. Kappaleen "We Belong Together" musiikkivideolla keskitytään Careyn häihin, jossa hänet vihitään vanhemmalle ja vaikutusvaltaiselle miehelle, ja video päättyy siihen kun hän karkaa häistä yhdessä entisen rakastajansa kanssa. Videolla huhuttiin olevan yhteyksiä artistin vuonna 1993 vihittyyn avioliittoon Tommy Mottolan kanssa. Carey on esittänyt kappaleen lukuisissa gaaloissa sekä televisio-ohjelmissa ympäri maailmaa, kuten vuoden 2005 MTV Movie Awardsissa, MTV Video Music Awardsissa, Macy's -tavaratalon paraatissa, The Oprah Winfrey Showssa sekä vuoden 2006 Grammy-palkintogaalassa. Euroopassa kappale on esitetty esimerkiksi Live 8 -konsertissa, Fashion Rockissa Monacossa sekä Saksan Bambi-palkintogaalassa. Carey esitti kappaleen sekä hänen Adventures of Mimi että Angels Advocate Tour -kiertueella. ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2005 kappaleet Luokka:Mariah Careyn kappaleet Luokka:Billboard Hot 100 -listan ykköset
Olof Lindberg

Kurt Olof Helmer Lindberg (13. lokakuuta 1918 – 13. toukokuuta 1987)Suomen professorit, s. 849. Professoriliitto, Helsinki 2000. oli ruotsalaissyntyinen talousmaantieteilijä, joka vaikutti Suomessa. Hän toimi Svenska handelshögskolanin talousmaantieteen professorina 1975–1982.Facta 2001 WSOY 1984 10. osa, palsta 216 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Svenska handelshögskolanin professorit Luokka:Ruotsalaiset maantieteilijät Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Transilien

Transilien [tʁɑ̃siljɛ̃] on Île-de-Francen alueen paikallisjunajärjestelmä, jota liikennöi Ranskan valtiollinen rautatieyhtiö SNCF Ranskan ratahallintovirasto RFF:n (Réseau Ferre de France) omistamalla rataverkolla. Nimi Transilien on sanaleikki ranskan kielen sanasta francilien, jolla tarkoitetaan Île-de-Francen asukasta. Transilien-junien lähtöpisteinä ovat Pariisin rautatie- ja RER-juna-asemat. Vuonna 2004 Transilien-junat kuljettivat 615 miljoonaa matkustajaa. Transilien-junajärjestelmä jakaantuu hallinnollisesti kuuteen yksikköön, jotka eivät noudata departementtijakoa. Ne ovat: *Transilien Paris–Est eli Transilien P, lähtöpaikkana Gare de l’Est **Paris Est - Meaux **Paris Est - Crouy-sur-Ourcq - La Ferté-Milon **Paris Est - Nanteuil-Saâcy - Château-Thierry **Paris Est - Esbly - Crécy-la-Chapelle **Paris Est - Longueville - Provins **Paris Est - Coulommiers **Paris Est - La Ferté-Gaucher *Transilien Paris–Nord eli Transilien H ja K, lähtöpaikkana Gare du Nord **Gare du Nord - Dammartin Juilly Saint-Mard - Crépy-en-Valois **Gare du Nord - Luzarches **Gare du Nord - Persan-Beaumont, Montsoult-Maffliers’n kautta (itäinen haara) tai Ermont-Eaubonnen kautta (läntinen haara) **Gare du Nord - Pontoise - Persan-Beaumont - Bruyères-sur-Oise - Creil *Transilien Paris–Saint-Lazare eli Transilien J ja L, lähtöpaikkana Gare Saint-Lazare **Paris Saint-Lazare - Cormeilles-en-Parisis **Paris Saint-Lazare - Pontoise **Paris Saint-Lazare - Chars - Gisors **Paris Saint-Lazare - Mantes-la-Jolie, Conflansin kautta **Paris Saint-Lazare - Poissy - Mantes-la-Jolie **Paris Saint-Lazare - Port-Villez - Vernon **Paris Saint-Lazare - Bréval - Évreux, Mantes-la Jolien kautta **Paris Saint-Lazare - Cergy-le-Haut **Paris Saint- Lazare - Saint-Cloud **Paris Saint-Lazare - Versailles Rive Droite **Paris Saint-Lazare - Saint-Nom-la-Bretèche **Saint-Germain-en-Laye - Grande Ceinture - Noisy-le-Roi *Transilien Paris–La Défense eli Transilien U, lähtöpaikkana La Défense **La Défense - La Verrière *Transilien Paris–Montparnasse eli Transilien N, lähtöpaikkana Gare Montparnasse **Paris Montparnasse - Mantes- la-Jolie, Plaisir-Grignonin kautta **Paris Montparnasse - Houdan - Dreux **Paris Montparnasse - Rambouillet *Transilien Paris–Lyon eli Transilien R, lähtöpaikkana Gare de Lyon **Paris Lyon - Montereau, Moret-Veneux-les- Sablonsin kautta **Paris Lyon - Souppes-Château-Landon - Montargis **Melun - Montereau, Héricyn kautta ==Aiheesta muualla== * Transilienin virallinen sivusto, jossa aikataulut ja reittisuunnitteluohjelma Luokka:Pariisin liikenne Luokka:Ranskan rautatieliikenne
Rhipogonaceae

Rhipogonaceae eli Ripogonaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Liliales- lahkossa, johon kuuluu kaikkiaan kymmenen heimoa, tunnetuimpana liljakasvit (Liliaceae). Rhipogonum (tai Ripogonum) on heimonsa ainoa suku. == Tuntomerkit == Kasvit ovat kiipeileviä köynnöksiä, joilla on usein piikkiset varret, muttei kärhiä. Lehdet ovat vastakkaisia, ruodillisia, ja lavassa on kolme voimakasta pitkittäissuonta ja verkkosuonitus. Kukat ovat melko pieniä ja huomaamattomia. Hedelmä on marja.Stevens 2001–, viittaus 30.1.2015. Sekundaarinen aineenvaihdunta tuottaa flavonoleja. Limasoluja on. Kukinto on vaihteleva, enimmäkseen terttumainen. Heteenponnet avautuvat kukan keskustaan päin tai sivulle. Siitepölyhiukkanen on verkkokuvioinen. Emin vartalo on lyhyt, haaraton, ja luotti liuskainen. Kussakin emilehdessä on kaksi siemenaihetta, ja niistä kehittyy pyöreitä tai melkein kulmikkaita siemeniä, joissa on tärkkelyspitoinen endospermi. == Levinneisyys == Lajit kasvavat Uudessa-Guineassa, Itä-Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Fossiileja on löydetty Tasmaniasta (eoseenikaudelta) ja Patagoniasta (noin 52 miljoonan vuoden takaa). == Luokittelu == Rhipogonum-suvussa on kuusi lajiahttp://www.theplantlist.org/tpl1.1/search?q=Rhipogonum: * Rhipogonum album R.Br. * Rhipogonum brevifolium Conran & Clifford * Rhipogonum discolor F.Muell. * Rhipogonum elseyanum F.Muell. * Rhipogonum fawcettianum F.Muell. ex Benth. * Rhipogonum scandens J.R.Forst. & G.Forst. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === Luokka:Liliales Luokka:Kasviheimot
Antonia Iacobescu

Antonia Clara Iacobescu (taiteilijanimeltään Antonia, s. 12. huhtikuuta 1989) on romanialainen laulaja, esiintyjä sekä malli. Hän kiinnostui laulamisesta jo kymmenvuotiaana ja opiskeli musiikkikoulussa Yhdysvalloissa. Kun hän asui Las Vegasissa ja Utahissa, afromerikkalainen kulttuuri vaikutti voimakkaasti hänen musiikkityyliinsä. Vuonna 2013 Antonia julkaisi oman vaatetuslinjansa nimeltä "MOJA". ==Diskografia== * "Roses on fire" (mukana Pink Room) (2009) * "Morena" (mukana Tom Boxer) (2010) * "Shake it Mamma" (2011) * "Marionette" (2011) * "Santa Baby" (2011) * "The Christmas Song" (2011) * "Pleacă" (mukana Vunk) (2011) * "I Got You" (2012) * "Jameia" (2012) * "Marabou" (2013) * "Hawaii" (2013) * "Hurricane" (mukana Puya) (2013) * "Întoarce-te acasă" (mukana Holograf) (2014) * "Wild Horses" (mukana Jay Sean) (2014) * "Fie Ce-o Fi" (mukana Inna, Dara and Carlas Dreams) (2014) * "Chica Loca" (2015) ==Lähteet== Luokka:Romanialaiset laulajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Muskottikasvit

Muskottikasvit (Myristicaceae) on koppisiemenisten Magnoliales-lahkoon kuuluva kasviheimo, jossa on puolisentuhatta lajia. == Tuntomerkit == Muskottikasvit ovat puita, joiden oksat ovat valekiehkuroina. Kasvissa on punaista nestettä, päätesilmu on punertava ja pitkä. Lehdet ovat kahdessa rivissä, ja niiden ruodit ovat usein lyhyitä ja lavat ehytlaitaisia sekä usein alta harmahtavia. Usein lehtilapa on pahoin hyönteisten vahingoittama, kuivana hauras, ja suonitus on huomaamaton. Kasvit ovat kaksikotisia. Melko pienissä kukissa on yhteenkasvanut, kolmilehtinen kehä, yhteenkasvanut hetiö tai yksi ainoa emilehti. Hedelmä on yksisiemeninen, tavallisesti avautuva ja usein melko kookas. Siemenessä on kirjava endospermi ja vaippa (arillus).Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/ Viitattu 30.1.2015. Aineenvaihdunta tuottaa eräitä flavonoideja, flavoneja, asetogeniineja ja eräitä alkaloideja. Soluissa on oksalaattikiteitä. Karvat ovat haaraisia, tähtimäisiä tai T:n muotoisia. Lehdet ovat harvoin kierteisesti. Kukat ovat säteittäisiä, pohjus on pieni. Kehälehtiä on 2–5, tavallisesti kolme yhtenä kiehkurana, yhteenkasvaneita. Hedekukissa on kiehkuroittain, harvemmin kierteisesti 2–40 hedettä, jotka yleensä ovat yhteenkasvaneita; emin jäänne, pistillodi, puuttuu. Emikukissa ei ole joutoheteitä; emissä on vartalo ja kaksiliuskainen tai kilpimäinen luotti, sikiäimessä yksi ainoa kaksikalvoinen siemenaihe. Hedelmä on tuppilo, harvoin avautumaton. Siemen on kookas ja siinä on siemenvaippa eli arillus (vrt. muskottikukka). Myristicaceae Cephalosphaera usambarensis.png|Muskottio (Cephalosphaera usambarensis) Gymnacranthera canarica flowers.jpg|Gymnacranthera canarica -lajin kukkia. Horsfieldia kingii.jpg|Horsfieldia kingii -lajin hedelmiä ja siemeniä. Knema conferta Mau cho la nho.JPG|Knema conferta Virola-theiodora-1860.jpg|Nuuskavirola (Virola elongata) == Levinneisyys == Muskottikasvit ovat levinneet tropiikkiin. Afrikan mantereella on vain muutama laji. == Luokittelu == Muskottikasveihin kuuluu 20 sukua ja 475 lajia. Runsaslajisimmat suvut ovat muskottipuut (Myristica, 175 lajia), Horsfieldia (100 lajia), Knema (95 lajia) ja virolat (Virola, 60 lajia).Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Myristicaceae == Muskottikasvisuvut == Vascular Plant Families and Genera, List of genera in family Myristicaceae. * Brochoneura Warb. * Cephalosphaera Warb. – muskottiot * Coelocaryon Warb. * Compsoneura (DC.) Warb. * Endocomia W.J.de Wilde * Gymnacranthera Warb. * Haematodendron Capuron * Horsfieldia Willd. * Iryanthera Warb. * Knema Lour. * Maloutchia Warb. * Myristica Gronov. – muskottipuut * Osteophloeum Warb. * Otoba (DC.) H.Karst. * Pycnanthus Warb. * Scyphocephalium Warb. * Staudtia Warb. * Virola Aubl. – virolat == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Heimon levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/Myristicaceae.gif * Luokka:Kasviheimot
Blue and Gray

Blue and Gray on country rock-yhtye Pocon 15. albumi vuodelta 1981. == Kappaleet == === A-puoli === # # # # # === B-puoli === # * # # # # == Kokoonpano == *Paul Cotton – kitara, laulu *Rusty Young – steel guitar, kitara, laulu *Charlie Harrison – basso, laulu *Steve Chapman – rummut *Kim Bullard – kosketinsoittimet, laulu *Steve Forman – lyömäsoittimet *Clydie King – taustalaulu *Denise DeCaro – taustalaulu *Venetta Fields – taustalaulu == Arviot == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == Luokka:Vuoden 1981 albumit Luokka:Pocon albumit
HMCS Algoma

HMCS Algoma (viirinumero K127) oli Kanadan kuninkaallisen laivaston Flower- luokan korvetti toisessa maailmansodassa. Alus otettiin palvelukseen 11. heinäkuuta 1941 ja suojasi Atlantilla saattueita. Sodan päätyttyä alus poistettiin palveluksesta 6. heinäkuuta 1945 ja myytiin Venezuelan laivastolle. == Valmistus == Alus tilattiin 1. helmikuuta 1940 Port Arthur Shipbuilding Companylta Port Arthurista Ontariosta, missä köli laskettiin 18. kesäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 17. joulukuuta ja otettiin palvelukseen Montrealissa 11. heinäkuuta 1941.Friedman, Norman s. 342 == Palvelus == Alus saapui 18. heinäkuuta Halifaxiin. Se suojasi syyskuussa ensimmäisen saattueensa Islantiin ja oli sen jälkeen saattuetehtävissä toukokuuhun 1942. Tuona aikana se osallistui kahteen merkittävään saattuetaisteluun suojatessaan saattueita ONS67 helmikuussa ja ONS92 toukokuussa 1942. Heinäkuussa oltuaan kuusi viikkoa Liverpoolissa telakalla alus liitettiin WLEF:iin. Lokakuussa aluksen tehtäviin liitettiin Pohjois- Afrikan maihinnousun saattueiden suojaaminen ja se suojasi Britteinsaarilta saattueen SC107, joka menetti matkalla sukellusvenehyökkäyksissä viisitoista alusta.Macpherson, Ken & Burgess, John s. 69 Alus oli Britannian kuninkaallisen laivaston alaisuudessa muutaman kuukauden suojaten saattueita Britteinsaarilta Välimerelle. Helmikuussa 1943 alus oli Algeriassa Bonessa, mistä se palasi huhtikuussa Britteinsaarten kautta St. John'siin. Alus oli liitettynä hetken läntiseen tukiosastoon, joka lakkautettiin toukokuussa. Kesäkuussa alus liitettiin Quebecin saattajaosastoon. Alus suojasi Quebecin ja Labradorin välisiä saattueita, kunnes se siirrettiin marraskuun puolivälissä Kanadan saattajaryhmä 4:ään yhtä Britteinsaarten matkaa varten. Alus palasi joulukuun lopulla Liverpooliin, missä se siirrettiin modernisoitavaksi telakalle. Alus palasi huhtikuussa 1944 palvelukseen varustettuna pidennetyllä keulalla. Toukokuussa alus liitettiin Kanadan saattajaryhmä 5:een ja se saapui 1. kesäkuuta Bermudalle koulutettavaksi. Alus palasi 27. kesäkuuta St John'siin, mistä se teki kolme matkaa Britteinsaarille ennen siirtoaan Plymouthin alaiseen saattajaryhmä 41:een syyskuussa. Alus oli saattue- ja partiointitehtävissä Kanaalissa toukokuun loppuun vuonna 1945, jolloin se aloitti paluumatkan Kanadaan. Alus poistettiin 6. heinäkuuta palveluksesta ja siirrettiin romutettavaksi Sydneyyn. Alus myytiin 1946 Venezuelalle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä ARV Constitucion. Alus poistettiin 1962 alusluettelosta. == Päälliköt == Aluksenpäällikköinä olivatMacpherson, Ken & Burgess, John s. 190: *Harding, J. 11. heinäkuuta 1941 - 30. elokuuta 1943 *Fraser, J. P. 1. syyskuuta - 10. lokakuuta 1943 *Harding, J. 11. lokakuuta 1943 - 3. helmikuuta 1944 *Hammond, E. R. 17. - 26. maaliskuuta 1944 *Kelly, S. B. 27. maaliskuuta - 5. huhtikuuta 1944 *Moore, L. F. 6. huhtikuuta - 9. elokuuta 1944 *Davenport, W. 10. - 24. elokuuta 1944 *Finlayson, J. N. 25. elokuuta 1944 - 6. heinäkuuta 1945 ==Lähteet== * * * * === Viitteet === Luokka:Kanadan laivaston Flower-luokan korvetit Luokka:Kanadalaiset toisen maailmansodan korvetit
Brive-la-Gaillarde

Brive-la-Gaillarde [bʁiv la ɡajaʁd], usein pelkkä Brive, on Ranskan kunta Limousinin hallintoalueen Corrèzen departementissa ja sen suurin kaupunki, asukasluvultaan noin 47 500\. Departementin prefektuuri sijaitsee kuitenkin Tullessa. Brive on Limousinin alueen toiseksi väkirikkain kaupunki Limogesin jälkeen. Ranskan keskiylängön länsireunalla sijaitseva Brive alkoi kasvaa 400-luvulla Saint-Martin-l'Espagnol -kirkon ympärille. 1100-luvulla kaupungin ympärille rakennettiin muuri ja satavuotisen sodan aikana 1300–1400-luvulla toinenkin, mutta muurit ovat saaneet tehdä tilaa kehäbulevardeille. Keskiajalta periytyvä vanha kaupunki on nyt tärkeä kauppakeskus monine liikkeineen ja kahviloineen. Siellä sijaitsevat myös kaupungintalo, poliisiasema ja Labenche-museo. Toisessa maailmansodassa Brive-la-Gaillarde oli Ranskan vastarintaliikkeen alueellinen keskuspaikka. Kaupunki tunnetaan Ranskassa Georges Brassensin suositusta laulusta ”Au marché de Brive-la- Gaillarde”. ==Liikenneyhteydet== Brive-la-Gaillardesta on rautatieyhteydet Limogesiin, Périgueux’hön, Bordeaux’hon, Clermont-Ferrandiin ja Toulouseen. A20-moottoritie kulkee Briven kautta Limogesista Toulouseen ja tie A89 Bordeaux’hon. Noin 13 kilometriä Brivestä etelään sijaitsee Brive–Souillacin lentokenttä, viralliselta nimeltään Aéroport de Brive – Vallée de la Dordogne. Sieltä on ympäri vuoden lentoja Pariisin Orlyyn ja London City Airport -kentälle Lontooseen. Luokka:Corrèzen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Degeneriaceae

Degeneriaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Magnoliales-lahkossa, johon kuuluvat myös muun muassa muskottikasvit (Myristicaceae), Himantandraceae, Eupomatiaceae ja annoonakasvit (Annonaceae). Degeneria on heimon ainoa suku.Stevens 2001 –, viittaus 30.1.2015 == Tuntomerkit == Suvun kaksi lajia ovat puuvartiskasveja, joiden lehdet ovat kierteisesti, ehyitä ja korvakkeettomia. Kukat ovat kookkaita, sijaitsevat lehtihangoissa, ja niissä on kolme verholehteä, paljon terälehtiä kiehkuroina, paljon heteitä ja yksi emilehti, jossa on pidentynyt luottiharjanne. Siitepölyhiukkanen on veneenmuotoinen. Siemenaiheita on sikiäimessä paljon. Hedelmä on tuppilo. == Levinneisyys == Suvun kaksi lajia kasvaa Fidžin saariryhmään kuuluvalla Viti Levun saarella. == Luokittelu == Läheisin sukulaisheimo on Himantandraceae. Sukuun kuuluvat kaksi lajia ovat:http://www.theplantlist.org/tpl1.1/search?q=Degeneria * Degeneria roseiflora John M.Mill. * Degeneria vitiensis L.W.Bailey & A.C.Sm. == Lähteet == * Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Kuva, jossa kukka ja hedelmä: http://www.ryanphotographic.com/degeneriaceae.htm Luokka:Magnoliales Luokka:Kasviheimot
Sven Vigelius

Sven Vigelius eli Sveno Laurentii, Vestmannus (noin 1600 Köping, Västmanland, Ruotsi – 1653 Pietarsaaren pitäjä) oli suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori ja rehtori. Vigeliuksen vanhemmat olivat ruotsalaisen Köpingin kirkkoherra Lars (Laurentius Algothi, k. 1617) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Anna Larsdotter. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1618 ja valmistui filosofian maisteriksi Uppsalan yliopistosta 1625. Hän opiskeli myös Greifswaldin ja Rostockin yliopistoissa. Vigelius oli Nyköpingin koulun vt. rehtorina 1626, Tallinnan koulun rehtorina ja Tallinnan varasuperintendenttinä vuodesta 1627 sekä Turun lukion 1. teologian lehtorina 1633–1640 ja samalla Turun tuomiokapitulin jäsenenä 1633–1650 ja palkkapitäjänsä Sauvon kirkkoherrana 1633–1652. Vigelius toimi 1640 perustetun Turun akatemian toisena teologian professorina 1640–1652 ja oli akatemian rehtorina 1642–1643. Hänet oli valittu sijaisrehtoriksi Knut Kurckille, mutta koska Kurck ei lopulta tullut Turkuun Vigelius nimitettiin hänen tilalleen rehtoriksi. Viimeksi Vigelius toimi Pietarsaaren pitäjän kirkkoherrana vuodesta 1650 alkaen (hän astui tähän virkaan 1652). Vigelius oli myös lääninrovasti ja hän oli pappissäädyn valtiopäivämiehenä 1635, 1642 ja 1649. Vigelius kuoli tapaturmaisesti Pietarsaaren pitäjässä vuonna 1653. Vigelius julkaisi painettuina latinankielisinä teksteinä neljä kutsua Turun akatemian puhetilaisuuksiin, kaksi hääonnittelurunoa ja yhden akateemisen onnittelurunon. Vigelius oli naimisissa kaksi kertaa, ensin Anna Pettersdotter Niurenian kanssa ja sitten vuodesta 1628 piispa Isak Rothoviuksen tyttären Elisabet Isaksdotter Rothovian kanssa. Luettu 30.1.2015.SKS Biografiakeskus : Suomen kirkon paimenmuisto : Vigelius, Sveno Laurentii (K 1653) == Lähteet == Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1600 syntyneet Luokka:Vuonna 1653 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Jinot

Jinot ovat virallisesti tunnustettu etninen ryhmä Kiinassa. Määrällisesti he lukeutuvat maan pienimpiin vähemmistöihin ja heitä oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan yhteensä 20 899. Suurin osa heistä asuu Jinghongin piirikuntatason kaupungissa Xishuangbannan autonomisessa prefektuurissa Yunnanin maakunnassa hieman Laosin vastaisesta rajasta pohjoiseen. Jinon kieli on sukua yille ja burmalle. ==Historia== Jinojen ja heidän dai-naapuriensa suullisen perinteen mukaan heidän edeltäjänsä muuttivat nykyisille alueilleen vuosisatoja sitten. He olivat ensin taiden alaisuudessa ja han-kiinalaisten valta alkoi ulottua alueelle 1300-luvulla. Kiinalaisissa lähteissä jinot mainitaan ensimmäisen kerran 1700-luvulla. Heitä pidettiin alun perin pelkästään daiden alaryhmänä. Jinot saivatkin virallisen vähemmistön aseman vasta vuonna 1979. ==Kulttuuri== Jinot ovat rakentaneet asumuksensa tavallisesti vuorten rinteille. Talot on rakennettu perinteisesti bambusta. Varallisuuden sittemmin lisäännyttyä on rakennettu myös joitakin tiilitaloja. Useisiin jinojen kyliin on tullut myös sähkö. Tavallisessa kylässä on kolmestakymmenestä sataan perhettä. Jinot viljelevät maata ja tuottavat esimerkiksi riisiä, maissia, banaaneja ja puuvillaa. Jinojen viljelemä teelajike Pu’er on suosittu ympäri Kiinaa. Viljelyn ohella harjoitetaan metsästystä ja keräilyä. Jinot harjoittavat edelleen perinteistä animistista uskontoaan. ==Lähteet== Luokka:Kiinan etniset ryhmät
Vincennes

Vincennes [vɛ̃sɛn] on Ranskan kunta Pariisin itäpuolen esikaupunkivyöhykkeellä noin 6,5 kilometriä Pariisin keskustasta itään. Se kuuluu Île-de-Francen hallintoalueen Val-de-Marnen departementtiin. Vajaan kahden neliökilometrin alueella asuu lähes 50 000 ihmistä, mikä tekee Vincennesistä Ranskan toiseksi tiheimmin asutun kunnan Levallois-Perret’n jälkeen. Vincennesin naapurikunnat ovat etelässä ja lounaassa Pariisi, lännessä Saint-Mandé, pohjoisessa Montreuil ja idässä Fontenay-sous-Bois. Vincennesin linnassa oli 1700-luvulla vankila, jonka asukkeja olivat muun muassa markiisi de Sade ja Rautanaamio. Vincennesin eteläpuolella on suuri Bois de Vincennes -puisto, joka nykyisin kuuluu Pariisiin. Vincennesiin kulkee Pariisin metrolinja 1, jonka lähimmät metroasemat ovat Bérault ja Château de Vincennes. Luokka:Val-de-Marnen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Martigues

Martigues on Ranskan kunta Marseillen luoteispuolella Välimeren rannalla. 46 500 asukkaan kaupunki kuuluu Provence-Alpit-Rivieran hallintoalueen Bouches- du-Rhônen departementtiin. Martiguesin halki kulkee Caronten kanava Välimerestä suureen Étang de Berre -laguuniin. Kaupunkia kutsutaankin Provencen Venetsiaksi. Martiguesin naapurikunnat ovat idässä Châteauneuf-les- Martigues, kaakossa Sausset-les-Pins, lännessä Port-de-Bouc ja koillisessa Saint-Mitre-les-Remparts. Kaupungin läpi kulkee Marseillen ja Miramas’n välinen rautatie. Martiguesin perusti vuonna 1232 Barcelonan kreivi Ramón Berenguer IV ilmeisesti entisen roomalaisen sotilasleirin paikalle. Kaupungin jalkapalloseura on FC Martigues. Luokka:Bouches-du-Rhônen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Saint-Ouen (Seine-Saint-Denis)

Saint-Ouen [sɛ̃t‿wɛ̃] on Ranskan kunta Pariisin pohjoispuolen esikaupunkialueella. Runsaan 50 000 asukkaan kaupunki kuuluu Seine-Saint- Denis’n departementtiin Île-de-Francen hallintoalueella. Saint-Ouenissa sijaitsee kaksi Pariisin metrolinjan 13 asemaa, Garibaldi ja Mairie de Saint- Ouen. Sinne kulkee myös RER-junalinja C. Saint-Ouen tunnetaan suuresta kirpputorialueestaan, jossa myydään antiikkia ja vanhoja huonekaluja joka lauantai, sunnuntai ja maanantai. Kirpputorialue on aivan kunnan etelärajalla, ja lähin metroasema on Pariisin puolella sijaitseva metrolinjan 4 pääteasema Porte de Clignancourt. Pariisin lisäksi Saint-Ouenin muut naapurikaupungit ovat Saint-Denis ja Clichy. == Lähteet == Luokka:Seine-Saint-Denis’n kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Kasper Muttonen

Kasper Muttonen (s. 5. kesäkuuta 1979 Lappeenranta) on helsinkiläinen kuvanveistäjä ja kuvataiteilija. Muttonen on valmistunut Kuvataideakatemiasta vuonna 2003. Hän on opiskellut myös arkkitehtuuria Teknillisessä korkeakoulussa. Muttosen teoksissa on geometrista kolmiulotteisuutta, valettua betonia ja rautakauppamateriaaleja. Vuonna 2014 Muttonen toteutti ”Lapinlahden Lähde” -puu-installaation Lapinlahden sairaalan alueella. Hän on toiminut alueen aktiivina siitä lähtien. Muttonen on ollut Suomen Rooma-instituutin Villa Lanten residenssitaiteilija sekä Suomen Kulttuurirahaston residenssissä Schloss Wiepersdorfissa 2015 ja Cité des Artissa 2013-2014. Hän on Kuvanveistäjäliiton jäsen ja Galleria Huudon hallituksessa. Hänen teoksiaan on Saastamoisen säätiön taidekokoelmassa taidemuseo Emmassa, Wihurin säätiön taidekokoelmassa Rovaniemen taidemuseossa ja yksityisillä kuten Seppo Fränti, Carl Gustaf Ehrnrooth ja Mauri Niemi. == Lähteet == * Taiteilija seikkailee modernin maailman raunioilla. Helsingin Sanomat 14.4.2009. == Aiheesta muualla == * Kasper Muttonen (pdf) Galleriahuuto.net. * Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Petrus Bergius

Petter (Petrus) Bergius eli Petrus Andreæ, Sudermannus (19. tammikuuta 1612 Husby, Södermanland, Ruotsi – 1691 Taivassalo) oli suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori ja rehtori. Bergiuksen vanhemmat olivat Husbyn pitäjän Bergan kylässä asunut peltomies, seppä, puuseppä ja sorvari Anders Mattsson ja Brita Eriksdotter. Hän kävi Turun katedraalikoulua, Nyköpingin koulua sekä Strängnäsin ja Turun lukioita päästen ylioppilaaksi Turussa 1640. Bergius valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1647, ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1653. Bergius oli Uusmaalaisen osakunnan inspehtorina vuodesta 1655 mutta ei enää 1665 sekä Tukholman ja Södermanlandin maakunnan inspehtorina 1665 ja filosofisen tiedekunnan promoottorina 1664. Hän toimi Turun akatemian toisena filosofian apulaisena vuodesta 1649, kreikan ja heprean kielten professorina 1652–1671 (sai virkavahvistuskirjan 1654) sekä akatemian rehtorina kahteen otteeseen 1659–1660 ja 1669–1670. Bergius oli samalla Turun tuomiokapitulin jäsenenä 1657–1671 ja toimi palkkapitäjänsä Liedon kirkkoherrana 1660–1662 ja Piikkiön kirkkoherrana 1669–1671. Hänestä tuli lääninrovasti 1666, ja viimeksi Bergius oli Taivassalon kirkkoherrana vuodesta 1671 alkaen. Bergius oli vuonna 1665 vastaajana oikeusjutussa, joka sai alkunsa, kun hän oli syyttänyt Turun akatemian rehtoria Axel Kempeä sekä professoreita Abraham Thauvonius ja Andreas Thuronius juopottelusta, virkatehtävien laiminlyönnistä ja Thauvoniusta erikseen jalkavaimojen pitämisestä. Juttu päättyi lopulta Bergiuksen anteeksipyyntöön, jonka jälkeen konsistori poltti jutun asiakirjat asianosaisten ollessa läsnä.Juhan suku-uutiset blogi 4.9.2007 : Parjaaja Petteri Bergius Bergius oli naimisissa kaksi kertaa, ensin Elin Henriksdotter Carstenin (k. 1652) kanssa ja sitten 1654–1688 Margareta Johansdotter Walsteniuksen (k. 1688) kanssa. Luettu 30.1.2015.SKS Biografiakeskus : Suomen kirkon paimenmuisto : Bergius, Petrus Andreae (1612–1691) == Lähteet == Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1612 syntyneet Luokka:Vuonna 1691 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Superior

Superior voi tarkoittaa seuraavia: ==Paikannimi== *Superior (Arizona) *Superior (Colorado) *Superior (Iowa) *Superior (Montana) *Superior (Nebraska) *Superior (Wisconsin) *Superior (Wyoming) ==Viihde== *Superior (yhtye) *Superior (albumi), Tim Christensenin albumi *Superior (manga) *Superior (sarjakuva)
Tanja Matikainen

Tanja Matikainen (s. 1974) on Janakkalan entinen kunnanjohtaja. Janakkalan kunnanvaltuuston valitessa johtajan vuonna 2013 hän sai suljetussa lippuäänestyksessä 26 ääntä. Vuosina 2010-2014 hän oli Sulkavan kunnanjohtajana. Ennen sitä hän työskenteli tutkijana Vaasan yliopistossa.http://www.ilkka.fi/uutiset/maakunta/tanja-matikainen-valittiin- janakkalan-kunnanjohtajaksi-1.1516571 Tammikuun lopussa 2014 hän väitteli oikeustieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistossa.http://yle.fi/uutiset/tanja_matikainen_paasee_janakkalan_ohjaksiin_helmikuussa/7032283 Väitöskirjassaan hän esittää perustuslakiin rahoitusperiaatetta koskevaa täydennystä.http://www.lansi-savo.fi/uutiset/l%C3%A4hell%C3%A4/tanja- matikainen-perustuslakiin-tarvitaan-muutos-98789 Matikainen tunnettiin kuntauudistuksen kriitikkona ja kuntien itsehallinnollisen aseman puolustajanahttp://kuntalehti.fi/tyopaikat/tyopaikkauutiset/janakkala-valitsi- tanja-matikaisen/ == Lähteet == Luokka:Sulkavan kunnanjohtajat Luokka:Janakkalan kunnanjohtajat Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Nils Tunander

Nils Tunander eli Nicolaus Jonæ, Ostrogotus (noin 1625 Västervik, Småland, Ruotsi – 24. helmikuuta 1679 Turku) oli suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori ja rehtori. Tunanderin vanhemmat olivat Västervikin koulun rehtori Jonas (Jonas Nicolai) ja Ingeborg Pehrsdotter. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1648. Tunander teki ulkomaanmatkan Saksaan, Ranskaan ja Italiaan vuonna 1658. Hän opiskeli Strassburgissa 1658, Heidelbergissä 1659 ja Tübingenissa 1660. Tunander tutustui Saksassa ollessaan saksalaisen pietismin oppi-isään Philipp Jakob Speneriin ja sai tältä vaikutteita. Tunander oli Uusmaalaisen osakunnan inspehtorina 1668–1679. Hän toimi Turun akatemian kolmantena teologian professorina vuodesta 1667 astuen virkaan vuonna 1668 ja oli samalla palkkapitäjänsä Liedon kirkkoherrana vuodesta 1668 ja Turun tuomiokapitulin jäsenenä. Tunander oli akatemian rehtorina 1672–1673. Tunanderin aikana akatemian teologian opetus ja tutkimus alkoi siirtyä pois dogmatismista raamatullis-käytännölliseen suuntaan. Tunander julkaisi painettuna Halikon kirkossa vuonna 1670 pitämänsä ruumissaarnan ja yhteensä viisi hautajaisrunoa. Luettu 30.1.2015.SKS Biografiakeskus : Suomen kirkon paimenmuisto : Tunander, Nicolaus Jonae (1625–1679)Nils Tunanderin elämäkerta Kansallisbiografiassa == Lähteet == Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1625 syntyneet Luokka:Vuonna 1679 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Alfortville

Alfortville ([alfɔʁvil], ) on Ranskan kunta Pariisin eteläisellä esikaupunkialueella. Noin 44 500 asukkaan kaupunki kuuluu Val-de-Marnen departementtiin Île-de-Francen hallintoalueella ja sijaitsee noin 7,5 kilometriä Pariisin keskustasta eteläkaakkoon. Seinejoen oikealla rannalla sijaitseva Alfortville muodostettiin vuonna 1885 osasta itäisen naapurikunnan Maisons-Alfortin aluetta. Alfortvillen muut naapurikunnat ovat kaakossa Créteil, etelässä Choisy-le-Roi, lännessä Vitry-sur-Seine, luoteessa Ivry-sur- Seine ja pohjoisessa Charenton-le-Pont. Alfortville kuuluu vuonna 2001 luotuun taajamakuntaan Communauté d'agglomération Plaine Centrale du Val de Marne (CAC). Alfortvilleen kulkee RER-juna D (asemat Maisons-Alfort – Alfortville ja Le Vert de Maisons) sekä Pariisin metrolinja 8 (asema École vétérinaire de Maisons Alfort). Alfortvillessa asuu suuri armenialaisten maahanmuuttajien yhteisö. Luokka:Val-de-Marnen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
Anders Petraeus

Anders Petraeus eli Andreas Æschilli, Aboensis (noin 1630 – 7. elokuuta 1694 Naantali) oli suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori ja rehtori. Petraeuksen vanhemmat olivat Turun piispa Eskil Petraeus ja hänen ensimmäinen puolisonsa. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1646 ja valmistui filosofian maisteriksi 1656. Petraeus oli Ylä- ja Ala-Satakunnan maakuntien inspehtorina 1665 ja Boreaalisen osakunnan inspehtorina 1685 sekä filosofisen tiedekunnan promoottorina 1677. Hän toimi Turun tuomiokapitulin notaarina vuodesta 1653, Turun akatemian ensimmäisenä filosofian apulaisena ja akatemian sihteerinä (notaarina) vuodesta 1656 sekä kirjastonhoitajana vuodesta 1659. Hän oli Turun akatemian fysiikan professorina vuodesta 1665, kolmantena teologian professorina vuodesta 1682 sekä toisena teologian professorina vuodesta 1687 aina eroonsa saakka vuonna 1692. Petraeus oli samalla Turun tuomiokapitulin jäsenenä 1663–1692 ja palkkapitäjiensä Naantalin ja Raision kirkkoherrana 1676–1694 (hän oli toiminut vt. kirkkoherrana jo vuodesta 1674 alkaen). Petraeus oli Turun akatemian rehtorina 1674–1675. Viimeksi hän oli Kokkolan kirkkoherrana vuodesta 1693, mutta hän ehti kuolla ennen virkaan astumistaan. Petraeus julkaisi painettuna neljä akateemista onnittelurunoa, seitsemän hautajais- ja jäähyväisrunoa, yhden hääonnittelurunon ja Turun akatemian ohjelman vuonna 1674. Hänet tunnettiin ärtyisänä ja riidanhaluisena henkilönä ja hän oli huonoissa väleissä muun muassa piispa Johannes Gezelius vanhemman kanssa, joka koetti saada Petraeusta erotetuksi virastaan. Vaikka Petraeus laiminlöikin useaan otteeseen virkatehtäviensä hoitoa, hän pystyi sukulaisuussuhteidensa ja syntyperänsä ansiosta sekä vaikutusvaltaisen suojelijansa professori Enevaldus Svenoniuksen tuella säilyttämään asemansa aina vuoteen 1692 saakka, jolloin hän joutui eroamaan teologian professorin virasta. Petraeus oli naimisissa vuodesta 1658 Naantalin kirkkoherran, professori Martin Stodiuksen tyttären Elisabet Mårtensdotter Stodiuksen kanssa. Luettu 30.1.2015.SKS Biografiakeskus : Suomen kirkon paimenmuisto : Petraeus, Andreas Aeschilli (noin 1630–1694) == Lähteet == Luokka:Turun akatemian professorit Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1630 syntyneet Luokka:Vuonna 1694 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit
Dhamar (maakunta)

Dhamarin maakunta ( , Ḏamār) on Jemenin maakunta. Sen pinta-ala on noin 7 600 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 649 400. Maakunnan hallinnollinen keskus on Dhamar. Ensimmäinen varma maininta Dhamarista on 1200-luvun alusta. Se oli pitkään zaidilaisuuden keskus. Dhamarin maakunta on perustettu vuonna 1973 jakamalla Ridan maakunta Dhamariksi ja Al Baydaksi. Maakunta on pääasiassa vuoristoista ylänköaluetta. Alueen laaksot soveltuvat maanviljelyyn, ja tärkeimmät viljelytuotteet ovat ravintokasvit. Dhamarissa myös kaivetaan hopeaa ja mineraaleja. ==Piirikunnat== Maakunta jakautuu 12 piirikuntaan. *Al Hada *Al Manar *Anss *Dawran Aness *Dhamar *Jabal Aš-šarq *Jahran *Maghirib Ans *Mayfa'at Anss *Utmah *Wusab Al Ali *Wusab As Safil ==Lähteet== Luokka:Jemenin maakunnat
Choisy-le-Roi

Choisy-le-Roi (v) on Ranskan kunta Pariisin eteläisellä esikaupunkialueella. Noin 41 500 asukkaan kaupunki kuuluu Val-de-Marnen departementtiin Île-de- Francen hallintoalueella ja sijaitsee noin 11 kilometriä Pariisin keskustasta etelälounaaseen. Choisy-le-Roin naapurikunnat ovat pohjoisesta myötäpäivään luetellen Vitry-sur-Seine, Alfortville, Créteil, Valenton, Villeneuve-Saint- Georges, Orly ja Thiais. Choisy-le-Roihin kulkevat RER-junat C (asema Choisy- le-Roi) ja D (asema Créteil-Pompadour). Choisyn nimi tulee ilmeisesti latinan sanasta Sosiacum, ”Sosiuksen maatila”. 700- ja 800-luvuilla seudusta käytettiin nimiä Cauciacum tai Causiacum. Vuonna 1739 Ludvig XV valitsi () alueen metsästystarpeisiinsa, ja siitä lähtien kunnan nimenä on ollut Choisy- le-Roi. Luokka:Val-de-Marnen kunnat Luokka:Ranskan kaupungit
HMS Burford (1722)

HMS Burford oli Britannian kuninkaallisen laivaston kolmannen luokan linjalaiva. == Valmistus == Alus tilattiin 12. maaliskuuta 1720 Deptfordin telakalta, jossa sen vastaavana rakennusmestarina oli Richard Stacey. Se laskettiin vesille 19. heinäkuuta 1722 ja valmistui 7. elokuuta, jolloin valmistuskustannukset varustettuna olivat 13 463 puntaa 13 shilliniä ja 6,5 pennyä.Winfield, Rif s. 45 == Palvelus == Alus otettiin palvelukseen 1726 päällikkönään Charles Stewart. Se oli vara-amiraali Edward Hopsonin lippulaivana Gibraltarin salmessa talven 1726-1727 ja vuoden 1727 osana Wagerin laivasto-osastoa. Vuonna 1729 aluksen päällikkönä oli Charles Ogle, kun se oli varustettavana Välimerelle siirtoa varten. Vuonna 1734 aluksen päällikkönä oli Philip Vanbrugh. Se oli 1735-1736 Norrisin laivasto-osaston mukana Tagusissa. Alus poistettiin palveluksesta 5. toukokuuta 1737. Alus oli kesäkuusta 1737 maaliskuuhun 1738 huollettavana Chathamin telakalla, minkä kustannukset olivat 8 298 puntaa 11 shillinkiä ja neljä pennyä. Aluksen palatessa palvelukseen sen päällikkönä oli Ellis Brand. Burford siirrettiin 6. joulukuuta 1738 vartiolaivaksi Chathamiin, jossa se varustettiin kesäkuussa 1739 lippulaivaksi. Alus oli amiraali Edward Vernonin lippulaivana Portobellon taistelussa 1739, jolloin sen päällikkönä oli Thomas Watson. ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka: Kuninkaallisen laivaston kolmannen luokan linjalaivat
Fuji T-1

Fuji T-1 on japanilainen koulutussuihkukone. Koneen valmistaja Fuji Heavy Industries oli seuraaja kuululle japanilaiselle Nakajima-nimiselle lentokonevalmistajalle. Konetta valmistettiin yhteensä 66 kappaletta. Ensilento tapahtui vuonna 1958. Konetyyppi on sittemmin poistettu käytöstä. Fuji T-1 oli alisooninen, eli se ei ylittänyt äänen nopeutta (huippunopeus 925 km/h, 0,82 Machia). Konetyyppi oli ensimmäinen Japanissa tehty suihkukäyttöinen, joskin vain koulutuskäyttöön valmistettu sotilaslentokone. Sitä on käyttänyt ainoastaan Japanin itsepuolustusvoimat.Sharpe M., 2002: s. 104 Tyyppi T-1A oli varustettu brittiläisen Bristol Siddeley Orpheus -moottorin lisenssivalmisteella. T-1A oli tuotantosarjojen vallitsevin, 40 koneyksilöllä ja sitä valmistettiin vuosina 1961–1962. Konetyypin profiilin muotoilu viittaa vahvasti amerikkalaiseen North American F-86 Sabreen. Tyypissä T-1B oli japanilaiset Ishikawajima-Hariman valmistamat moottorit. Moottorin teho oli vain noin 67 % alkuperäisestä. Tyyppiä T-1B tuotettiin arviolta 20 koneyksilön verran. Myöhempänä vuodesta 1976 lukien tämän konetyypin korvasi Mitsubishi T-2, joka käytännössä oli Mitsubishi F-1:n kaksipaikkainen koulutusversio. Sen teknisten tietojen osalta vain lentopainotiedot eroavat toisistaan.Sharpe, M., 2002: s. 213 == Tekniset tiedot (T-1A) == == Lähteet == *Sharpe, Michael: Attack and interceptor jets, Grange Books, Lontoo Englanti, 2002 (s. 104) ISBN 1-84013-335-X ===Viitteet=== Luokka:Japanilaiset ilma-alukset Luokka:Koulukoneet
Šabwa (maakunta)

Šabwan maakunta () on Jemenin maakunta maan keskiosassa Adeninlahden rannalla. Maakunnan pinta-ala on noin 39 000 neliökilometriä ja sen asukasluku vuonna 2012 oli noin 584 600. Šabwan hallinnollinen keskus on Ataq sisämaassa. Šabwa jakautuu 17 piirikuntaan. Maakunta on nimetty muinaisen Hadramautin valtakunnan pääkaupunki Šabwan mukaan. Šabwa on syrjäinen ja harvaanasuttu alue, minkä vuoksi Al-Qaida on saanut jalansijaa alueella. Šabwan pohjoisosa on autiomaata. Keskiosaa hallitsevat vuoristot ja rannikolla on tulvatasankoja. Maakunnan talous perustuu kalastukseen, kaivosteollisuuteen ja öljynporaukseen. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Jemenin maakunnat
Crommesteven

Crommesteven tai cromsteven, myös crompster, cromster or crumster (crom = taivutettu, kovera; steven = varsi) oli pieni sotalaivatyyppi, jota käytettiin Alankomaiden tasavallan laivastossa sekä myöhemmin Britannian kuninkaallisessa laivastossa.Robert Gardiner, Brian Lavery: The Line of Battle: The Sailing Warship 1650-1840, Conway Maritime 2004. s.67. ISBN 0-85177-954-9.L. E. Harris: The Two Netherlanders Humphrey Bradlay and Cornelis Drebbel. Brill Archive, s.96 Matalapohjaisena se oli suunniteltu pärjäämään Hollannin edustan matalikoilla. Crommesteven oli ketsi; sen spriipurje oli takiloitu isomastoon ja latinalaispurje pieneen mesaanimastoon. Britanniassa sen alustyyppi oli hoy, sluupin tapaan takiloitu pieni laiva. Kuningatar Elisabet I:n kuollessa hänen laivastonsa ilmoitettiin käsittävän 31 great ships-tyypin alusta, mukaan lukien kaljuunat ja crompsterit, vaikkakin crommestevenit olivat selvästi pienempiä kuin kaljuunat.Corbett, Julian Stafford: The successors of Drake, London : Longmans, Green 1900. s.411 Kokoonsa nähden crommestevenit olivat raskaasti aseistettuja ja kykeneviä toimimaan rannan läheisyydessä, missä ominaisuudessa se osallistui sotatoimiin Espanjan armadaa vastaan 1588. == Lähteet == Luokka:Sotalaivat Luokka:Purjealustyypit
Dnestrovsc

Dnestrovsc (mold. kyrill. Днестровск, , ) on kaupunki Transnistrian eteläkärjessä, Moldovan kaakkoisosassa, Ukrainan Odessan alueen rajalla. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Tiraspolin keskustasta eteläkaakkoon. Paikkakunta sai kaupungin aseman vuonna 2002. Vaikka Dnestrovsc sijaitsee Slobozian piirin kaakkoisnurkassa, se kuuluu hallinnollisesti Tiraspolin kaupunkipiiriin (Municipiul Tiraspol). Dnestrovscin asukasluku on 10 436 (2014). Vuosikymmen aiemmin (2004) väkiluku oli 12 382, ja vuoden 1989 väestönlaskennassa 14 876\. Kuva:Днестровск - въезд - Донор.jpg|Dnestrovscin kadunvarsikyltti. Kuva:Днестровский энерготехникум 1971 - Донор.jpg|Tekninen oppilaitos. Kuva:Suv5.jpg|Kerrostaloja. Kuva:Suv6.jpg|Laatikkoarkkitehtuuriin sovitettu kirkko. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Kaupunkiin keskittyneet sivut (dnestrovsk.com) *Tiraspolin ja Slobzian seudun topografiakartta 1:100 000 (Moldovan SNT, 1989) (berkeley.edu) Dnestrovsc Luokka:Transnistria
Uremia

Uremia on munuaisten vajaatoiminnasta johtuva virtsamyrkytys. Elimistöön kertyy aineenvaihdunnan palamistuotteita, joita munuaiset eivät pysty erittämään. Tämän johdosta elimistön suola- ja nestetasapaino on epätasapainossa sekä verenpaine kohoaa. Muita oireita ovat pahoinvointi, oksentelu ja ruokahalun puute. Uremia syntyy munuaissairauksien loppuvaiheessa, jolloin erittävä munuaiskudos on vähentynyt muutamaan prosenttiin. Yleisimmät syyt ovat bakteerien aiheuttama pyelonefriitti ja glomerulonefriitti. == Aiheesta muualla == *Terveyskirjasto: Uremia * Dialyysi - Mikä on uremia? Luokka:Metabolia
Tomi Timonen

Tomi Timonen (s. 14. maaliskuuta 1973 Pudasjärvihttps://www.pudasjarvi.fi/kunnan-ja-kaupunginjohtajat) on ollut Pudasjärven kaupunginjohtaja vuodesta 2014. Sitä ennen hän oli Posion kunnanjohtaja. Posion kunnanvaltuusto valitsi hänet kunnanjohtajaksi yksimielisesti,http://yle.fi/uutiset/tomi_timonen_posion_kunnanjohtajaksi/6518413 ja Pudasjärven kaupunginvaltuuston valitessa kunnanjohtajan hän voitti Anne Sormusen 28–6.http://www.koillissanomat.fi/etusivu/tomi_timonen_pudasj%C3%A4rven_kaupunginjohtajaksi_6912531.html Ennen valintaansa Posion kunnanjohtajaksi hän työskenteli Kemijärven hallinto- ja talousjohtajana. Koulutukseltaan Timonen on hallintotieteiden maisteri. Suomen valtiokalenteri 2012, s. 669. Helsinki 2012. ISBN 978-952-14-1779-5 == Lähteet == Luokka:Pudasjärven kunnan- ja kaupunginjohtajat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt