EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Eleiós-Prónnoi

Eleiós-Prónnoi (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ελειού-Πρόννων, Dimotikí Enótita Eleioú-Prónnon) on yksi Argostólin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 677 (vuonna 2011). Eleiós-Prónnoi käsittää Kefalonián saaren kaakkoisosan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Póroksen kylä, joka on yksi saaren pääsatamista. Eleiós- Prónnoi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Érisoksen, Leivathón, Omalán, Palikín, Pýlaroksen ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Argostólin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Eleiós-Prónnoin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Agía Eiríni Agía Eiríni 314 Ágios Nikólaos Ágios Nikólaos 96 Argínia Argínia 15 Chionáta Chionáta 63 Kolaítis 32 Thirámonas 59 Markópoulo Kateleiós 36 Káto Kateleiós 156 Markópoulo 85 Mavráta Mavráta 139 Pástra Kremmýdi 40 Pástra 133 Póros Asprogérakas 12 Kampitsáta 41 Moní Yperagías Theotókou Átrou (luostari) 0 Póros 930 Ríza 34 Tzanáta 159 Skála Aleimmatás 20 Faniés 25 Ratzaklí 118 Skála 760 Valeriános Atsoupádes 97 Plateíes 51 Valeriános 154 Xenópoulo Andrioláta 8 Kapandríti 50 Xenópoulo 50 Yhteensä: 3 677 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Argostóli Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat
Stellaris

Stellaris () voi tarkoittaa: * Stellaris (sarjakuvahahmo), Marvel Comicsin sarjakuvissa esiintyvä hahmo. * Stellaris, Paradox Development Studion videopeli. * Stellaris Casino, kasino Puerto Ricossa. * Stellaris Casino, kasino Aruballa.
Érisos

Érisos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ερίσου, Dimotikí Enótita Erísou) on yksi Sámin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 472 (vuonna 2011). Érisos käsittää Kefalonián saaren pohjoisosan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Fiskárdon kylä. Érisos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós-Prónnoin, Leivathón, Omalán, Palikín, Pýlaroksen ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Sámin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Érisoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Antipáta Erísou Antipáta 149 Germenáta 36 Psilithriás 6 Ásos Ásos 88 Fiskárdo Asterís (saari) 0 Evretí 14 Fiskárdo 189 Katsaráta 20 Matsoukáta 28 Tselentáta 44 Karyá Karyá 28 Komitáta Agía Sofía 10 Komitáta 63 Kothréas Defaranáta 14 Drapanítika 2 Kokoláta 4 Kothréas 60 Mesovoúnia Mesovoúnia 74 Neochóri Neochóri 38 Patrikáta Patrikáta 33 Plagiá Plagiá 70 Touliáta Agriliás 44 Chalikerí 39 Mánganos 69 Markouláta 51 Touliáta 22 Tzamarelláta 50 Ventouráta 30 Viglí 31 Varý Varý 36 Vasilikiádes Konidaráta 24 Vasilikiádes 106 Yhteensä: 1 472 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Sámi
Esperíes

Esperíes (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Εσπερίων, Dimotikí Enótita Esperíon) on yksi Pohjois-Korfun kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6 990 (vuonna 2011). Esperíeen kunnallisyksikkö käsittää alueen Korfun saaren pohjoisosassa. Sen suurin asutus on Karousádes. Tunnetuimpiin turistikohteisiin kuuluu Sidári, joka tunnetaan erityisesti ”Rakkauden kanavastaan” (Canal d' Amour). Esperíes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates- suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Pohjois-Korfun kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Esperíeen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágioi Doúloi Ágioi Doúloi 185 Agrafoí Agía Paraskeví 94 Agrafoí 180 Antipernoí Antipernoí 202 Avliótes Agía Pelagía 113 Ágios Stéfanos 176 Avliótes 830 Garnádes 45 Kouknikádes 56 Stáousa 56 Karousádes Ágios Ioánnis 213 Astrakerí 126 Karousádes 991 Róda 89 Kavalloúri Kavalloúri 318 Magouládes Aríllas 354 Gousádes 218 Magouládes 365 Poulimátes 118 Tsoukalió 63 Perouládes Méga Ydrí 52 Perouládes 673 Sidári Sidári 386 Valaneío Valaneío 224 Velonádes Kounavádes 48 Livádi 351 Psathýlas 72 Velonádes 392 Yhteensä: 6 990 == Lähteet == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Korfu
Faíakes

Faíakes (; myös Féakes; virallisesti Δημοτική Ενότητα Φαιάκων, Dimotikí Enótita Faiákon) on yksi Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6 545 (vuonna 2011). Faiákeen kunnallisyksikkö käsittää alueen Korfun saaren itäosassa. Sen suurimmat asutukset ovat Káto Korakiánan ja Áno Korakiánan kylät. Faíakes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Faíakeen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágios Márkos Ágios Márkos 70 Káto Ágios Márkos 867 Áno Korakiána Áno Korakiána 946 Pouládes 465 Káto Korakiána Ágios Vasíleios 219 Análipsis 141 Gazátika 133 Káto Korakiána 967 Límni 725 Ýpsos 590 Sgourádes Omalí 39 Sgourádes 189 Sokráki Pilída 12 Sokráki 254 Spartýlas Barbáti 116 Pyrgí 88 Spartýlas 517 Zygós Zygós 207 Yhteensä: 6 545 == Lähteet == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Kassopaía

Kassopaía (; myös Kassopéa; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κασσωπαίων, Dimotikí Enótita Kassopaíon) on yksi Pohjois-Korfun kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 185 (vuonna 2011). Kassopaían kunnallisyksikkö käsittää alueen Korfun saaren koillispäässä. Sen suurin asutus on Kassiópin kylä. Kassopaía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Pohjois-Korfun kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Kassopaían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Gimári Gimári 23 Kalámi 29 Kavalléraina 19 Kéntroma 68 Plagiá 14 Ráchi 34 Vlachátika 31 Kassiópi Ágios Geórgios 1 Imeroliá 125 Kassiópi 812 Kellía 14 Lithiasménos 11 Peristerés (saari) 1 Pigí 13 Podolákkos 0 Psýllos dýo (saari) 0 Nisáki Apolysoí 21 Katávolos 19 Nisáki 278 Vinglatoúri 52 Siniés Ágios Stéfanos 87 Agnítsini 119 Karyótiko 74 Kókkini 53 Kokkokýlas 14 Krémithas 35 Méngoulas 6 Pórta 92 Roú 0 Sánta 31 Sarakinátika 31 Tritsí 24 Víngla 54 Yhteensä: 2 185 == Lähteet == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Pohjois-Korfu
Kassopaia

Kassopaia () tai Kassopaía () voi viitata seuraaviin: * Kassopen antiikin aikaisen kaupunkivaltion alue * Kassopaía, Korfun kunnan kunnallisyksikkö Jooniansaarten alueella
Korissía (kunnallisyksikkö)

Korissía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κορισσίων, Dimotikí Enótita Korissíon) on yksi Etelä-Korfun kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 775 (vuonna 2011). Korissían kunnallisyksikkö käsittää alueen Korfun saaren eteläosassa. Sen suurin asutus on Perivólin kylä. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä läheisestä Korissía- järvestä, vaikka se ei sijaitsekaan kunnallisyksikön alueella. Korissía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Etelä-Korfun kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Korissían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágios Nikólaos Ágios Nikólaos 315 Nótos 93 Roumanádes 32 Argyrádes Ágios Geórgios 503 Argyrádes 660 Marathiás 331 Neochoráki 225 Kouspádes Boúkaris 54 Kouspádes 295 Perivóli Perivóli 1 378 Potámia 49 Petrití Korakádes 30 Petrití 663 Vasilátika Vasilátika 147 Yhteensä: 4 775 == Lähteet == Luokka:Etelä-Korfu Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat
Lazaréto (Korfu)

Lazaréto (; transl. myös Lazarétto) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään. Se sijaitsee Joonianmeressä Korfun saaren itärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,0708 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lazaréto kuuluu Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Lazaréto sijaitsee noin kahden meripeninkulman etäisyydellä Korfun rannikosta luoteeseen Korfun kaupungista. Saaren alkuperäinen nimi oli Ágios Dimítrios (Άγιος Δημήτριος). Venetsialaisvallan aikana 1500-luvulla saarelle perustettiin luostari sekä leprasairaala, josta se sai nykyisen nimensä. Saarta käytettiin myös kulkutautia kantaneiden, Korfulle saapuneiden laivojen eristyspaikkana. Sairaala oli käytössä vielä venäläismiehityksen aikana 1798 sekä brittivallan aikana vuodesta 1814. Sen käyttö loppui vuoden 1864 jälkeen. Toisen maailmansodan saksalaismiehityksen aikaan saari toimi vankileirinä kreikkalaisille vastarintaliikkeen jäsenille. Saarella on pieni kirkko sekä muutamia muita vanhoja rakennuksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaaret Luokka:Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Lefkímmi

Lefkímmi (; myös Lefkími) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Etelä-Korfun kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λευκιμμαίων, Dimotikí Enótita Lefkimmaíon) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korfun saarella, Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 800 ja varsinaisen Lefkímmin kaupungin väkiluku 2 935 (vuonna 2011). Lefkímmin kaupunki sijaitsee sisämaassa Korfun eteläosassa noin 40 kilometriä etelään Korfun kaupungista. Se on yksi saaren suurimmista asutuksista. Kaupungin satamasta on lauttayhteys Manner-Kreikan Igoumenítsaan. Lefkímmin kunnallisyksikkö käsittää saaren koko eteläpään. Lefkímmi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates- suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Etelä-Korfun kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Lefkímmin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Lefkímmi Kávos 685 Lefkímmi 2 935 Mólos Mólos 213 Neochóri Dragotiná 249 Kritiká 453 Neochóri 182 Palaiochóri 459 Sparterá 100 Vitaládes Gardénos 82 Vitaládes 442 Yhteensä: 5 800 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Etelä-Korfu Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Jooniansaarten kaupungit
Leivathó

Leivathó (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λειβαθούς, Dimotikí Enótita Leivathoús) on yksi Argostólin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 745 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|upright=0.95|Raunioita Pesádan kylässä. Leivathó käsittää alueen Kefalonián saaren etelärannikolla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Peratátan kylä. Leivathó oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós- Prónnoin, Érisoksen, Omalán, Palikín, Pýlaroksen ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Argostólin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Leivathón kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Karavádos Karavádos 432 Kerameiés Kerameiés 334 Lakíthra Lakíthra 613 Menegáta 49 Lourdáta Lourdáta 170 Metaxáta Metaxáta 504 Mousáta Mousáta 318 Peratáta Kástro 44 Moní Agíou Andréou (luostari) 5 Peratáta 751 Pesáda Dorizáta 111 Kountouráta 63 Pesáda 233 Spartiá Kleísmata 79 Koriánna 63 Spartiá 413 Svoronáta Svoronáta 710 Vlacháta Eikosimías Simotáta 154 Vlacháta 699 Yhteensä: 5 745 == Lähteet == Luokka:Argostóli Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat
Meliteieís

Meliteieís (; myös Melitiís; virallisesti Δημοτική Ενότητα Μελιτειέων, Dimotikí Enótita Meliteiéon) on yksi Etelä-Korfun kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 106 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Chlomóksen kylää. Meliteieís käsittää alueen Korfun saaren eteläisissä keskiosissa. Sen suurin asutus on Ágios Matthaíoksen kylä. Meliteieís oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Etelä-Korfun kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Meliteieíin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágios Matthaíos Ágios Matthaíos 1 088 Chalikoúnas 81 Skála 21 Áno Pavliána Áno Pavliána 442 Paramónas 36 Chlomatianá Chlomatianá 347 Káto Spílaio 51 Mesongí 104 Vragkaniótika 182 Chlomós Ágios Dimítrios 88 Chlomós 357 Línia 273 Psarás 152 Káto Pavliána Káto Pavliána 125 Moraḯtika Episkopianá 261 Moraḯtika 553 Pentáti Pentáti 262 Strongylí Ágios Ioánnis Peristerón 27 Strongylí 448 Vouniatádes Vouniatádes 208 Yhteensä: 5 106 == Lähteet == Luokka:Etelä-Korfu Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat
Omalá

Omalá (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ομαλών, Dimotikí Enótita Omalón) on yksi Argostólin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kyläkunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 840 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|upright=0.95|Pyhän Gerasimoksen luostarin kirkko. Omalá käsittää alueen Kefalonián saaren eteläisissä keskiosissa Argostólin kaupungin itäpuolella. Kunnallisyksikön suurin asutus on Valsamátan kylä. Alue tunnetaan ennen kaikkea Pyhän Gerasimoksen luostarista (Moní Agíou Gerasímou). Omalá oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós-Prónnoin, Érisoksen, Leivathón, Palikín, Pýlaroksen ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Argostólin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Omalán kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágioi Apóstoloi Valsamáton 4 Ágios Elefthérios 0 Epanochóri 33 Micháta 25 Pyhän Gerasimoksen luostari (Moní Agíou Gerasímou) 15 Valsamáta 763 Yhteensä: 840 == Lähteet == Luokka:Argostóli Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat
Palaiokastrítsa

Palaiokastrítsa (; myös Paleokastrítsa) on Kreikan kylä sekä samanniminen Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πλαιοκαστριτών, Dimotikí Enótita Palaiokastritón) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korfun saarella Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 068 ja varsinaisen Palaiokastrítsan kylän väkiluku 240 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Palaiokastrítsan kylän rantaa. Palaiokastrítsan kylä sijaitsee Korfun saaren länsirannikolla noin 25 kilometriä Korfun kaupungista luoteeseen. Kylä on suosittu turistikohde ja tunnetaan ympäristönsä rannoista ja kauniista luonnosta. Kylän nimi, ”Vanha linna”, tulee läheisestä Angelókastron linnasta. Muihin nähtävyyksiin kuuluu Neitsyt Marian luostari (Moní Yperagías Theotókou Palaiokastrítsas) 1100-luvulta. Palaiokastrítsan kunnallisyksikkö käsittää alueen saaren luoteisosasta. Sen suurimmat asutukset ovat kylät Liapádes ja Doukádes. Palaiokastrítsa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Palaiokastrítsan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Aleimmatádes Agía Ánna 79 Aleimmatádes 120 Doukádes Doukádes 627 Papathanátika 94 Gardeládes Gardeládes 371 Kríni Kríni 292 Lákones Lákones 384 Palaiokastrítsa 240 Liapádes Géfyra 52 Liapádes 879 Makrádes Makrádes 244 Vístonas 87 Skriperó Félekas 99 Skriperó 500 Yhteensä: 4 068 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Jooniansaarten kylät Luokka:Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Palikí

Palikí (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παλικής, Dimotikí Enótita Palikís) on yksi Lixoúrin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 7 098 (vuonna 2011). Palikí käsittää Kefalonián saaren läntisimmän osan eli Palikín niemen. Kunnallisyksikön suurin asutus on Lixoúrin kaupunki, joka on saaren pääsatamia ja toiseksi suurin asutus. Palikí oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós-Prónnoin, Érisoksen, Leivathón, Omalán, Pýlaroksen ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. == Kunnallisyksikön osat == Palikín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Agía Thékli Agía Thékli 211 Kaláta 24 Athéras Athéras 129 Chavdáta Chavdáta 379 Chavriáta Chavriáta 220 Damoulianáta Damoulianáta 135 Favatáta Favatáta 130 Kaminaráta Kaminaráta 218 Moní Yperagías Theotókou Kipouraíon (luostari) 1 Katogí Mantzavináta 220 Vardiánoi (saari) 0 Vouní 157 Kontogenáda Kontogenáda 92 Kouvaláta Kouvaláta 59 Livádi 168 Lixoúri Ágios Dimítrios 136 Ágios Vasíleios 197 Lépeda 14 Lixoúri 3 752 Longós 64 Loukeráta 77 Michalitsáta 61 Monopoláta Dellaportáta 11 Monopoláta 94 Parisáta 12 Rífi Rífi 62 Skinéas Skinéas 80 Vlycháta 60 Soullároi Soullároi 335 Yhteensä: 7 098 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Lixoúri
Parélioi

Parélioi (; myös Parélii; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παρελίων, Dimotikí Enótita Parelíon) on yksi Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6 403 (vuonna 2011). Parélioi käsittää alueen Korfun saaren länsirannikolla. Sen suurin asutus on Sinarádesin kylä. Pélekaksen kylä tunnetaan näköalapaikastaan, josta on hyvä näkymä koko saarelle. Parélioi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Parélioin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Áfra Áfra 839 Ágios Vlásios 210 Kourkoulaíika 49 Ágios Ioánnis Agía Triáda 192 Ágios Ioánnis 598 Kouramadítika 72 Vasiliká 278 Giannádes Érmones 32 Giannádes 565 Kanakádes Kanakádes 204 Kokkíni Kokkíni 580 Kompítsi Kompítsi 733 Mármaro Mármaro 174 Pélekas Ágios Onoúfrios 38 Avrámis 4 Glyfáda 10 Kokkinógeia 83 Moní Yperagías Theotókou Myrtidíon (luostari) 22 Pélekas 405 Plakotó 50 Sinarádes Aspái 38 Kontogialós 28 Sinarádes 854 Vátos Vátos 345 Yhteensä: 6 403 == Lähteet == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Pýlaros

Pýlaros (; myös Pílaros; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πυλαρέων, Dimotikí Enótita Pylaréon) on yksi Sámin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 391 (vuonna 2011). Pýlaroksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Kefalonián saaren pohjoisissa keskiosissa. Sen lisäksi se käsittää ne Ekhinadien saaret, jotka kuuluvat Kefalonián kuntaan, mukaan lukien Kalógiros, Lamprinós, Módi, Petalás ja Sofía. Saaret sijaitsevat erillään Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Agía Effimían kylä. Pýlaroksen länsirannikolla Mýrtoksenlahden puolella sijaitsee tunnettu Mýrtoksen ranta. Pýlaros oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós-Prónnoin, Érisoksen, Leivathón, Omalán, Palikín ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Sámin kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Pýlaroksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä­yhdys­kunta Kylä tai muu asutus Väkiluku (2011) Agía Effimía Agía Effimía 432 Ápasa (saari) 0 Drakopouláta 18 Ferentináta 146 Fílippos (saari) 0 Giróvaris (saari) 0 Kalógiros (saari) 0 Lamprinós (saari) 0 Módi (saari) 0 Petalás (saari) 0 Pístros (saari) 0 Práso (saari) 0 Sofía (saari) 0 Sorós (saari) 0 Tsakalonísi (saari) 0 Xiropótamos 4 Divaráta Antipáta 75 Divaráta 156 Loukáta 128 Makriótika Makriótika 432 Yhteensä: 1 391 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Sámi
Sámi

Sámi () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Σάμης, Dímos Sámis), joka sijaitsee Kefalonián saarella, Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnan väkiluku on 5 204 ja varsinaisen Sámin kylän väkiluku 1 025 (vuonna 2011). Sámin kylä sijaitsee Kefalonián itärannikolla noin 24 kilometriä itään saaren pääkaupungista Argostólista. Kylä on perinyt nimensä sen paikalla sijainneesta antiikin aikaisesta Samen kaupungista, joka oli saaren merkittävimpiä. Sámi on Kefalonián toiseksi merkittävin satama Argostólin jälkeen, ja sieltä on yhteydet Patrakseen, Ithakalle sekä Italiaan. Kylän lähellä sijaitsevat muun muassa maanalaisesta järvestään tunnettu Melissánin luola sekä Drogkarátin tippukiviluola. Sámin kunta käsittää Kefalonián koillisosan. Sen lisäksi kuntaan kuuluivat seuraavat pienemmät saaret: Ápasa, Asterís, Fílippos, Giróvaris, Kalógiros, Lamprinós, Módi, Petalás, Pístros, Práso, Sofía, Sorós ja Tsakalonísi. Sámi oli itsenäinen kunta jo aiemmin vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós-Prónnoin, Érisoksen, Leivathón, Omalán, Palikín ja Pýlaroksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Sámista tuli itsenäinen kunta jälleen 1. syyskuuta 2019, kun Kefalonián kunta jaettiin Kleisthenes I -suunnitelman mukaisesti kolmeksi kunnaksi, joista muut ovat Argostólin kunta ja Lixoúrin kunta. Uusi Sámin kunta käsittää suuremman alueen kuin vanha. == Kunnan osat == Sámin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka olivat vuosina 2011–2019 osa Kefalonián kuntaa ja jotka vastaavat vuoden 2011 Kallikrates-suunnitelmaa edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat (vuoden 2011 väestönlaskennan perusteella): Kunnallis­yksikkö Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Érisos Antipáta Erísou Antipáta 149 Germenáta 36 Psilithriás 6 Ásos Ásos 88 Fiskárdo Asterís (saari) 0 Evretí 14 Fiskárdo 189 Katsaráta 20 Matsoukáta 28 Tselentáta 44 Karyá Karyá 28 Komitáta Agía Sofía 10 Komitáta 63 Kothréas Defaranáta 14 Drapanítika 2 Kokoláta 4 Kothréas 60 Mesovoúnia Mesovoúnia 74 Neochóri Neochóri 38 Patrikáta Patrikáta 33 Plagiá Plagiá 70 Touliáta Agriliás 44 Chalikerí 39 Mánganos 69 Markouláta 51 Touliáta 22 Tzamarelláta 50 Ventouráta 30 Viglí 31 Varý Varý 36 Vasilikiádes Konidaráta 24 Vasilikiádes 106 Yhteensä: 1 472 Pýlaros Agía Effimía Agía Effimía 432 Ápasa (saari) 0 Drakopouláta 18 Ferentináta 146 Fílippos (saari) 0 Giróvaris (saari) 0 Kalógiros (saari) 0 Lamprinós (saari) 0 Módi (saari) 0 Petalás (saari) 0 Pístros (saari) 0 Práso (saari) 0 Sofía (saari) 0 Sorós (saari) 0 Tsakalonísi (saari) 0 Xiropótamos 4 Divaráta Antipáta 75 Divaráta 156 Loukáta 128 Makriótika Makriótika 432 Yhteensä: 1 391 Sámi Chaliotáta Chaliotáta 84 Digaléto Digaléto 316 Grizáta Grizáta 362 Koulouráta 27 Karavómylos Karavómylos 385 Pouláta Pouláta 142 Sámi Sámi 1 025 Yhteensä: 2 341 Yhteensä: 5 204 == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Vído

Vído () eli Ptychía (Πτυχία, myös Ptychiá, Πτυχιά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Joonianmeressä Korfun saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on 0,563 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Vído kuuluu Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vído sijaitsee Korfun kaupungin edustalla noin 1,2 kilometriä pohjoiseen kaupungin satamasta. Ptychía on saaren vanhempi nimi. Uudempi nimi Vído on peräisin sen omistajiin venetsialaisvallan aikana kuuluneesta Guido Malipierosta. Saarella oli Pyhälle Stefanokselle omistettu kirkko jo varhaisella kristillisellä ajalla, ja myös nykyinen kirkko on omistettu samalle pyhälle. Siksi saari on tunnettu myös nimellä Ágios Stéfanos (Άγιος Στέφανος). Myöhemmin saari nähtiin usein avaimena koko Korfun kaupungin hallintaan. 1700-luvulla suunniteltiin koko saaren linnoittamista, koska turkkilaisten pelättiin käyttävän sitä tukikohtana kaupungin linnoituksia vastaan. Suunnitelmasta toteutui kuitenkin vain pieni osa. Lyhyen ranskalaisvallan aikana, jolloin saari muutettiin tukikohdaksi ja sen linnoitteita laajennettiin, saari sai nimen Ile de la Paix (”Rauhan saari”, Nisí tis Eirínis). Vuonna 1898 saarta alettiin parantaa ja se otettiin virkistyskäyttöön, mutta ensimmäinen maailmansota sotki suunnitelmat. Sodan peruja saarella on 1930-luvulla rakennettu serbialaisten sotilaiden mausoleumi. Toisen maailmansodan ja Kreikan sisällissodan aikana saari toimi vankilana. Nykyisin saari on virkistys- ja leirikeskuskäytössä ja siellä on muun muassa ravintola, kahvila, uimaranta ja luontopolkuja. Saarelle on kunnallinen veneyhteys Korfun kaupungista. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaaret Luokka:Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Ådahl

Ådahl on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi: * Bo Ådahl (1932–2000), suurlähettiläs * Henry Ådahl (1921–2009), juristi, KO:n oikeusneuvos * Violet Ådahl (1910–1989), ruotsinkielinen runoilija ==Katso myös== * Edin-Ådahl, ruotsalainen yhtye
Henry Ådahl

Georg Henry Ådahl (14. kesäkuuta 1921 Vanaja – 18. elokuuta 2009 HelsinkiHenry Ådahlin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.) oli suomalainen juristi ja korkeimman oikeuden oikeusneuvos.Facta 2001, osa 18, p. 729. WSOY 1986. Ådahl oli oikeusministeriön lainsäädäntöosaston apulaisosastopäällikkö ja lainsäädäntöjohtaja 1971–1975 ja korkeimman oikeuden oikeusneuvos 1975–1991.WSOY Iso Tietosanakirja, osa 10, s. 414–415. WSOY 1997. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Kuka kukin on 1978, s. 1135. Runeberg.org. Luokka:Korkeimman oikeuden jäsenet Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Bror Åkerblom

Bror Kristian Åkerblom (23. huhtikuuta 1908 Koivulahti – 1. helmikuuta 1984 Jyväskylä)Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 4.2.1984, HS Aikakone. Viitattu 25.4.2018. oli suomalainen kielentutkija ja paikallis­historioitsija. Bror Åkerblomin isä oli opettaja, kansanedustaja ja historioitsija Kristian Åkerblom. Åkerblom valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1930 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1940 Koivulahden paikallismurteesta. Hän työskenteli pitkään opettajana Tammisaaressa ja Helsingissä sekä vuosina 1950–1966 Ruotsissa. Åkerblom oli Jyväskylän yliopiston pohjoismaisten kielten professori 1966–1974. Hänen tutkimuskohteensa olivat Pohjanmaan ruotsinkielisten alueiden historia ja suomenruotsalaiset murteet ja paikannimet.Facta 2001, WSOY 1986, 18. osa, palsta 729 Hän kirjoitti muun muassa Vöyrin (1937, 1963), Sipoon (1950), Koivulahden (1962), Maksamaan (1968), Oravaisten (1971), Munsalan (1972), Siipyyn (1975) ja Tiukan (1976) pitäjänhistoriat. Åkerblomin puoliso oli Anni Marjatta Lehtonen, heidän pojastaan Hans Åkerblomista (1934–2019) tuli lääketieteen ja kirurgian tohtori ja professori. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset historioitsijat Luokka:Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit Luokka:Vuonna 1908 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Valkohilppa

Valkohilppa (Limnanthes alba) on Pohjois-Amerikan lauhkeissa osissa, lähinnä Kalifornian ja Oregonin osavaltioissa sekä Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa ja Vancouverinsaarella kasvava yksivuotinen kukkiva kasvi. Englanniksi se tunnetaan myös nimellä meadowfoam, vapaasti käännettynä "niittyvaahtopää". Kasvin kukkiessa näyttää siltä kuin niityllä olisi merenvaahtoa. == Ulkonäkö ja koko == Valkohilppa on pystyvartinen, yksivuotinen kasvi. Juuresta kasvaa yksi tai muutama varsi, joista tulee noin 20–30 cm pitkiä. Juuristo on kuitumainen eikä kasva syvälle. Kasvi on parilehtinen, lehdet liuskaisia. Kukat ovat säännöllisiä ja täydellisiä, terälehdet noin 1–1,5 cm pitkiä. Kasvin siemenet ovat noin 3 mm kooltaan. ==Kasvu== Kukissa on sekä heteet että emit, mutta pölytys vaatii mehiläisiä, koska heteet kypsyvät ennen kuin emit ovat ehtineet kypsyä. Kasvi kukkii touko–kesäkuussa. Kasvi sietää niin hiekkaista, multaista kuin savistakin maata eikä ole tarkka happamuudesta. Kasvi suosii kosteaa maaperää ja kaihtaa varjoa. Kasvia tavataan merenpinnan tasolta aina 1 200 metrin korkeuteen asti. == Käyttö == Valkohilppaa viljellään jonkin verran, sillä siitä saadaan syötäviin öljyihin kuuluvaa valkohilpan siemenöljyä, jota voidaan käyttää ihonhoitotuotteissa samaan tapaan kuin jojobaöljyä. Valkohilpan siemenöljy on vakaata, eikä siis härskiinny helposti. Sen sisältämistä rasvahapoista noin 95 % on pitkäketjuisia (C20–22) rasvahappoja. Öljy on E-vitamiinipitoista, hoitavaa, kosteuttavaa ja imeytyy ihoon hyvin. Jojobaöljyn ja ihmisen iholla olevan rasvan eli sebumin koostumusta pidetään samantyyppisinä. Valkohilpan siemenöljy on hyvin samankaltaista kuin jojobaöljy, joten sillä voisi korvata jojobaöljyn käyttöä. Valkohilpan siemenöljy on kolmanneksen jojobaöljyä edullisempaa, ja valkohilppa tuottaa satoa nopeammin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *A Comparison of Meadowfoam Seed Oil and Jojoba Oil (www.elementis-specialties.com) *mikä kasvi on valkohilppa, bepanthen voiteessa on kyseistä kasvia (www.kirjastot.fi) *ITIS: Limnanthes alba *United States Department of Agriculture (USDA): Limnanthes alba *Flora of North America: Limnanthes alba Luokka:Brassicales Luokka:Pähkinät
Kolmikaksoislammit

Kolmikaksoislammit eli Kolmikaksoislammet on Pirkanmaalla Ikaalisten Sisätössä sijaitsevat neljä lampea, joista ilmeisesti kolme ovat niin merkittäviä, että kuuluvat nimeen. Ne kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kolmikaksoislammit ovat osa Pääjärven valuma-aluetta. == Maantietoa == Lammet sijaitsevat 5,5 kilometriä Pääjärvestä pohjoiseen. Alue on soitunutta metsää. Lammet sijaitsevat Isonevan, Kaksoisnevan ja Talvitiennevan keskellä. Kaksi lammista ovat pieniä ja ovat halkaisijaltaan alle 50 metriä. Muut kaksi näitä selvästi suurempia. Suurista lammista pohjoisin on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lammessa on lounaaseen työntyvä lahti, joka on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Pikkulammet sijaitsevat pohjoisen lammen pohjoispuolella. Eteläisempi lampi on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja rantaviivan pituus on 400 metriä. Kahden suuremman lammen välille on kaivettu kolme suo-oja. Kaikkiin lampiin on kaivettu ojat ojitetuilta soilta ja niiden kautta myös lampien vesi laskee pois Isonevan kautta johto-ojaan, joka yhdistää Kaitajärven Hörskönjärveen. Lammet ovat autiot eikä niille johda teitä. Lähin metsäautotie kulkee yli 100 metrin päästä ohi ja saa alkunsa Tampere–Seinäjoki-radan viertä kulkevalta tieltä, joka haarautuu yhdystieltä 2764. == Lähteet == Luokka:Pääjärven valuma-alue (Sipsiöjärven valuma-alue) Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Samuel Åkerhielm

Samuel Åkerhielm nuorempi (1684–1768) oli ruotsalainen vapaaherra, virkamies ja poliitikko. Hän oli vuodesta 1723 sota-asiain valtiosihteeri ja tuli 1728 Turun hovioikeuteen presidentiksi. Hän oli vaikuttamassa hattupuolueen syntyyn 1734. Hänestä tuli 1739 valtaneuvoston johtaja, mutta hän siirtyi myssyihin, ettei Venäjän kanssa olisi syntynyt konfliktia. Valtiopäivillä 1746–1747 hän puolusti yhteistoimintaa Britannian ja Venäjän kanssa. Hän erosi valtaneuvostosta, kun Ruotsi 1747 hattujen valtakaudella liittyi ranskalais- preussilaiseen liittojärjestelmään.Facta 2001, WSOY 1986, 18. osa, palsta 729–730. Åkerhielmin isä oli Samuel Åkerhielm vanhempi eli Samuel Agriconius. Poika opiskeli Uppsalassa, Turussa ja Oxfordissa. Hän oli aluksi Kaarle XII:n vankka tukimies, mutta siirtyi kuninkaan kaaduttua säätyvallan kannattajaksi ja valtaistuinkiistoissa hän kannatti holsteinilaista puoluetta. Holsteinilaispuolueen kukistuttua hänet syrjäytettiin nimittämällä hänet Turun hovioikeuden presidentiksi 1728. Hän palasi valtakunnanpolitiikkaan 1739 Arvid Hornin kovana vastustajana. == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset poliitikot Luokka:Suomen hovioikeuksien presidentit Luokka:Valtaneuvokset Luokka:Vuonna 1684 syntyneet Luokka:Vuonna 1768 kuolleet
Sulmona

Sulmona on kunta Keski-Italiassa Abruzzon hallintoalueella olevassa L’Aquilan maakunnassa. Se sijaitsee Pelignan laaksossa Apenniinien vuoristossa. Sulmona on ollut vuosisatojen ajan alueellinen kaupan ja kulttuurin keskus. Suurin osa kunnan nähtävyyksistä sijoittuu sen historialliseen keskustaan. Yksi näyttävimmistä nähtävyyksistä on keskusaukiolla Piazza Garibaldilla vuonna 1256 valmistunut akvedukti. Sulmonan tapahtumista tunnetuin on Giostra cavalleresca-renessanssiturnajaiset. Paikallisia erikoisuuksia ovat konfetit, jotka ovat värikkäitä sokeripäällysteisiä manteleita. Niitä on valmistettu Sulmonassa 1400-luvulta lähtien.Giro d’Italia 2016 Tiedosto: Sulmona_29.jpg|Keskiaikainen akvedukti Tiedosto:Sulmona_- _Piazza_Garibaldi.JPG|Piazza Garibaldi Tiedosto:Sulmona_2011-by- RaBoe-26.jpg|Paikallisia konfetti-makeisia ==Aiheesta muualla== == Lähteet == Luokka:L’Aquilan maakunnan kunnat
Martti Koski

Martti Koski (s. 31. heinäkuuta 1940) on suomalainen entinen harrastajanäyttelijä ja mainosalan yrittäjä. Kosken ainoat näytelmäelokuvaroolit olivat miespääosa Erkko Kivikosken elokuvassa Kesällä kello 5 (1963) sekä pieni sivuosa kuutta vuotta myöhemmin Jaakko Pakkasvirran elokuvassa Kesäkapina (1969). Lisäksi hän esiintyy Peter von Baghin Ylelle tekemässä dokumenttielokuvassa 1939 vuodelta 1993. Martti Koski toimi nuorena myös mallina, mutta varsinaisen uransa hän teki mainosalalla. Upseeriperheessä Suomenlinnassa varttunut Martti Koski suoritti Markkinointi-instituutin mainoshoitajatutkinnon 1965 ja työskenteli sitten Erva-Latvalassa, Sekissä ja Finnadissa. Vuonna 1981 hän perusti oman toimiston nimeltä Markkinointikoski. Hän on opettanut mainontaa Tampereen yliopistossa, Rastorissa ja Vientikoulutussäätiössä. Hän on ollut Aamulehden vakituinen avustaja ja kirjoittanut televisio-ohjelmien käsikirjoituksia. ==Lähteet== Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Suomalaiset mainonnan suunnittelijat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset mallit
Tuula Elomaa

Tuula Elomaa, nyk. Mäkipeska (s. 15. maaliskuuta 1943) on suomalainen näyttelijä. Elomaan ainoa elokuvarooli on naispääosa Erkko Kivikosken vuonna 1963 valmistuneessa elokuvassa Kesällä kello 5. Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Mieti elämääs I

Mieti elämääs I on punkyhtye Kivesveto Go Gon EP-levy, joka julkaistiin tammikuussa 2013 Rock ’n’ Roll Bullshit Recorsdin ja Ratbite Recordsin yhteisjulkaisuna. Infernon Miika ”Mega” Kuusinen on maininnut albumin ”haisevan ja maistuvan eletyltä elämältä”. EP:n kansikuva on pastissi Guns N’ Rosesin Use Your Illusion I -albumin kannesta. == Kappaleet == ;A-puoli # # ;B-puoli # * # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs Luokka:Kivesveto Go Gon albumit Luokka:Vuoden 2013 EP:t
Vesipäät (EP)

Vesipäät on punkyhtye Kivesveto Go Gon EP-levy vuodelta 2016. Se äänitettiin yhtyeen kotistudiossa Kouvolassa, ja sen miksasi ja masteroi J-J Nippala. Albumi julkaistiin Rock ’n’ Roll Bullshit Recorsdin ja Ratbite Recordsin yhteisjulkaisuna. Kansikuvan on toteuttanut Pekko Rinkinen.Discogs EP:n piti ilmestyä alun perin alkukesästä 2015, mutta sen julkaiseminen viivästyi aina helmikuulle 2016. Vesipäät oli osa trilogiaa, joiden kaksi muuta osaa oli määrä julkaista myöhemmällä ajankohdalla, mutta joista koostettiin lopulta Nopeempi kuin Veijo -EP heinäkuussa 2017. == Kappaleet == ;A-puoli # # ;B-puoli # * # == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs Luokka:Vuoden 2016 EP:t Luokka:Kivesveto Go Gon albumit
Josef Martínez

Josef Alexander Martínez Mencia (s. 19. toukokuuta 1993 Valencia) on venezuelalainen jalkapalloilija. Oikeajalkainen Martinez on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa tällä hetkellä MLS-seura Inter Miamia ja kuuluu myös Venezuelan jalkapallomaajoukkueeseen. == Ura == === Seurajoukkueura === Martínez aloitti uransa Venezuelan Primera Divisiónin Caracas FC:ssä, jossa hän pelasi vuosina 2010–2012 36 ottelua onnistuen maalinteossa kahdeksan kertaa. Heinäkuussa 2012 Martínez siirtyi Sveitsin Raiffeisen Super Leaguen Young Boysiin. Hän pelasi seuran paidassa 37 ottelua onnistuen neljästi maalinteossa.http://int.soccerway.com/players/josef-martinez/146748/ Heinäkuussa 2013 Martínez siirtyi loppuvuoden kattavalla lainasopimuksella saman sarjan Thuniin, jossa hän pelasi 18 ottelua tehden kahdeksan maalia debytoiden myös Eurooppa-liigassa. Heinäkuussa 2014 Martínez siirtyi Italian Serie A:n Torinoon. Hän debytoi seuran paidassa syyskuussa 2014 Sampdoriaa vastaan. Avausmaali syntyi saman vuoden joulukuussa Palermon verkkoon. Avauskaudellaan Martínez teki 26 ottelussa kolme maalia. Kaudella 2015–2016 hän osui 21 ottelussa niin ikään kolme kertaa. === Maajoukkueura === Martínez pelasi vuosina 2011–2013 Venezuelan alle 20-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa neljä ottelua onnistuen kahdesti maalinteossa. Venezuelan jalkapallomaajoukkueessa Martínez debytoi elokuussa 2011 ystävyysottelussa El Salvadoria vastaan. Avausmaali syntyi toukokuussa 2013 niin ikään El Salvadorin verkkoon. Vuoden 2015 Copa Américassa Martínez pelasi kahdessa ottelussa. Hän kuuluu Venezuelan joukkueeseen myös vuoden 2016 Copa América Centenariossa. == Lähteet == Luokka:Venezuelalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mieti elämääs II

Mieti elämääs II on punkyhtye Kivesveto Go Gon EP-levy, joka ilmestyi huhtikuussa 2013 Rock ’n’ Roll Bullshit Recorsdin ja Ratbite Recordsin yhteisjulkaisuna. == Kappaleet == ;A-puoli # # ;B-puoli # * # == Aiheesta muualla == * Discogs Luokka:Vuoden 2013 EP:t Luokka:Kivesveto Go Gon albumit
Pontus Jansson

Pontus Sven Gustav Jansson (s. 13. helmikuuta 1991 Arlöv) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2023–2024 kotimaassaan Malmö FF:ää. Hän on pelannut myös Italiassa ja pitkään Englannissa. Oikeajalkainen Jansson on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pelannut myös Ruotsin maajoukkueessa. == Seurajoukkueura == Jansson aloitti uransa kaudella 2009 Allsvenskanin Malmö FF:ssä pelaten kahdessa ottelussa.http://int.soccerway.com/players/pontus- jansson/95613/ Samana vuonna hän oli lainalla Ruotsin 2. divisioonan IFK Malmössä tehden yhdeksässä pelaamassaan ottelussa neljä maalia. Jansson voitti Malmön paidassa Allsvenskanin kausilla 2010, 2013 ja 2014 sekä Ruotsin supercupin vuonna 2013. Kaudella 2011–2012 hän debytoi seuran paidassa Eurooppa-liigassa. Yhteensä Jansson pelasi Malmössä 98 ottelua, joissa hän teki kuusi maalia. Heinäkuussa 2014 Jansson siirtyi Italian Serie A:n Torinoon. Hän debytoi Serie A:ssa saman vuoden lokakuussa Udinesea vastaan. Avauskaudellaan Jansson pelasi yhdeksässä ottelussa. Kaudella 2015–2016 hän kärsi loukkaantumisista ja oli siksi kentällä vain seitsemässä ottelussa ja viimeisteli yhden maalin, huhtikuussa 2016 Udinesea vastaan. Kauden 2016–2017 Jansson pelasi lainalla Englannin mestaruussarjassa Leeds Unitedissa, jonka omistukseen hän siirtyi kesällä 2017. Vuonna 2019 hän siirtyi Brentfordiin, joka kauden 2020–2021 päätteeksi nousi karsintojen kautta Valioliigaan. Jansson pelasi viiden kauden aikana mestaruussarjassa 173 ottelua ja teki niissä yhdeksän maalia. Valioliigassa hän pelasi kahden kauden aikana 49 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Brentfordissa hän oli joukkueen kapteeni. Vuonna 2023 hän palasi nuoruutensa seuraan Malmö FF:ään. == Maajoukkueura == Jansson edusti Ruotsia alle 17-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Ruotsin A-maajoukkueessa Jansson debytoi tammikuussa 2012 ystävyysottelussa Bahrainia vastaan. Vuotta myöhemmin hän oli mukana saavuttamassa King’s Cupin voittoa. Hän kuului Ruotsin ryhmään vuoden 2016 EM- kilpailuissa mutta ei saanut peliaikaa.http://www.espnfc.com/team/sweden/466/blog/post/2869492/no-big- surprises-in-sweden-coach-erik-hamrens-euro-2016-squad Vuoden 2018 MM- kilpailuissa hän pelasi ensimmäisen alkulohko-ottelun Etelä-Koreaa vastaan kokonaan ja tuli tappiollisessa puolivälieräottelussa Englantia vastaan vaihdosta kentälle muutamaksi minuutiksi. Kesällä 2021 pelatuissa EM- kilpailuissa hän jäi jälleen vaihtopelaajaksi vailla peliaikaa. Jansson ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa elokuussa 2021. Hän pelasi 27 A-maaottelua, joista viimeisen lokakuussa 2020. == Saavutukset == Malmö FF * Allsvenskan: 2010, 2013, 2014 * Ruotsin supercup: 2013 Ruotsi * King’s Cup: 2013 == Lähteet == Luokka:Ruotsalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Daa-da daa-da – Syksyn sävel -retro

Daa-da daa-da – Syksyn sävel -retro on MTV3-kanavalla vuonna 2011 esitetty suomalainen musiikkiviihdeohjelma, jonka juonsi Tanja Huutonen. Ohjelma uusittiin AVA-kanavalla syksyllä 2012. Ohjelman jokaisessa jaksossa näytettiin kappaleet kokonaisuudessaan. Sarjassa käytiin läpi vuodet 1971–1981. == Katso myös == * Syksyn sävel == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:2010-luvun suomalaiset musiikkiohjelmat Luokka:MTV3:n televisio- ohjelmat
Ang Thong

Ang Thong on pieni kaupunki Thaimaassa. Se on Ang Thongin provinssin pääkaupunki. Kaupungin läpi virtaa Chao Phraya -joki. == Lähteet == Luokka:Thaimaan kaupungit
Seksihullut / Hopeajärvi

Seksihullut / Hopeajärvi on saman nimisten yhtyeiden split-albumi, joka julkaistiin vappuna 2016 levymerkillä Bemböle Cassettes.FacebookLevykauppa X == Kappaleet == A-puoli: Seksihullut #Alueeni sinkut #Juo rahat B-puoli: Hopeajärvi # * Runkkushow #Hiv-Thomas == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs Luokka:Vuoden 2016 split-albumit Luokka:Hopeajärven albumit Luokka:Seksihullujen albumit