Nahuatl

Nahuatl eli nahuatliNärhi, Eeva Maria: Kielten nimet Kielikello (3/1989) on Meksikon tärkeimpiä alkuperäiskieliä. Se toimi Mesoamerikan lingua francana 600-luvulta aina 1500-luvun lopulle, jolloin espanja alkoi syrjäyttää sitä valloittajien myötä. Nahuatl oli asteekkivaltakunnan kieli. Nahuatlia puhuvia kansoja olivat mm. tolteekit ja asteekit. Latinalaisten aakkosten tultua käyttöön nahuatlille kehitettiin kielioppi. Nahuatl on yksi opiskelluimmista Amerikan alkuperäiskielistä. Meksikon vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan nahuatlia äidinkielenään puhuvia oli yhteensä 1 544 968, mikä tekee siitä maan suurimman alkuperäiskansojen kielen. Kahdeksan suurinta puhujien keskittymää osavaltiottain olivat Puebla (416 968), Veracruz (338 324), Hidalgo (221 684), San Luis Potosí (138 523), Guerrero (136 681), Estado de México (55 802), México (37 450) ja Tlaxcala (23 737). Nahuatl on muiden Meksikon alkuperäiskielten ohella tunnustettu Meksikon kansalliseksi kieleksi vuodesta 2003 alkaen. == Fonologia == Nahuatlia äänetään hyvin pitkälti samalla tavalla kuin kirjoitetaankin. Äänteet ovat kutakuinkin samat kuin muissakin alueen alkuperäiskielissä. === Vokaalit === Vokaaleja on nahuatlissa neljä kappaletta. Kaikista on olemassa sekä pitkä että lyhyt versio. /a, a:, e, e:, i, i:, o, o:/. Vokaalien kohdalla allofoneja ei ole käytännössä ollenkaan. Pitkiä vokaaleja merkitään nahuatlissa makroilla: ā, ē, ī ja ō.. === Konsonantit === Labiaali Alveolaari Palataali Velaari Glottaali tavallinen lateraali tavallinen labialisoitunut Nasaalit m n Klusiilit p t k kʷ ʔ Affrikaatat t͡s tɬ t͡ʃ Kontinuantit s l ʃ (h) Approksimantit j w Lähde: H-kirjain esiintyy nahuatlissa ns. saltillona eli glottaaliklusiina. Mikäli H:ta seuraa U, se on glottaaliklusiili. Kaikissa muissa tapaukissa se ääntyy kuten suomen H, mutta muutamissa murteissa H-kirjain muuttuu tällöin J:ksi (ääntäminen säilyy ennallaan). Muuta huomioitavaa mm. * LL: on pitkä L eli ääntyy kuten suomessakin. Ei siis palataalisena kuten espanjassa. * KW: on labialisoitunut K, joka lasketaan omaksi äänteekseen * TZ: ilmaisee äännettä [ts] ja on itsenäinen kirjain * TL: on myös itsenäinen kirjain ja ilmaisee äännettä [tɬ] * Äänne [w] esiintyy kolmessa muodossa: kirjaimena W, tavun alussa muodossa HU ja tavun lopussa muodossa UH * X ääntyy aina [ʃ] === Sanapaino === Sanapaino lankeaa nahuatlissa yleensä toiseksi viimeiselle tavulle. == Kielioppi == Nahuatlia voidaan pitää polysynteettisenä kielenä, sillä kieli ei tunne sijamuotoja tai sukua. Omistussuhteet, luku yms. ilmaistaan nahuatlissa suffiksien avulla, jotka tuottavat toisinaan vaikeuksia. === Substantiivi === Substantiivit jaetaan nahuatlissa kahteen ryhmään sen mukaan, viittaavatko ne elollisiin vai elottomiin asioihin. Tässä jaossa tulee kuitenkin muistaa, että esim. sellaiset asiat kuten taivas käsitetään elollisiksi. Tämä jako vaikuttaa niiden suffikseihin ja on keskeisin asia substantiivien kohdalla nahuatlissa. Yleissääntö on, että mikäli substantiiviin ei ole liittynyt mikään suffiksi tai partikkeli, sen perässä on nk. absolutiivisuffiksi, joka ilmaisee käytännössä, että sana on perusmuodossa. Tämä suffiksi poistuu, kun sanaan liitetään muita suffikseja. Yleensä absolutiivisuffiksi on elollisilla substantiiveilla -tl ja elottomilla -li Esim. ilhuicatl (taivas), mexihcatl (meksikolainen), calli (talo), tlalli (maa), tlapalli (punainen väri) Klassissessa nahuatlissa vain elollisia substantiiveja voi muuttaa yksiköstä monikkoon, mutta nykyään elottomiakin asioita näkee monikossa suurimmissa murteissa. Tärkeimmät monikkoa ilmaisevat suffiksit ovat -tin ja -meh Esim. cihtli (mummo) > cihtin (mummoja), coyotl (kojootti) > coyomeh (kojootit) Sijaintia ilmaisevat suffiksit kiinnittyvät myös pääsanan jälkeen. Esim. calli (talo) + -pan (-ssa/ -lla) > calpan (talossa) === Verbi === Verbin taivutus perustuu nahuatlissa siihen, että verbin eteen liitetään prefiksi ja verbin jälkeen suffiksi. Nämä liitteet muuttuvat sen mukaan, mikä aikamuoto ja persoona on kyseessä. Prefiksit ilmaisevat persoonia ja suffiksit aikamuotoja sekä tarvittaessa moduksia. Aikamuotoja on kolme: preesens, preteriti ja futuuri. == Kirjakieli == Nahuatlinkielistä kirjallisuutta alettiin keräämään jo 1500-luvulla, kun kielelle luotiin espanjaan pohjautuva kirjakieli. Nahuatlia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. == Vaikutus muihin kieliin == Jotkut nahuatlin kielen sanat ovat levinneet yleiseen käyttöön. Näitä ovat esimerkiksi avokado (āhuacatl), tomaatti (tomatl), kaakao (cacahuatl), chili (chilli), suklaa (xocolatl) ja kojootti (coyotl). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Nahuatlinkielinen wikipedia * http://pages.ucsd.edu/~dkjordan/nahuatl/nahuatllessons/INL-00.html (englanniksi) * http://pages.ucsd.edu/~dkjordan/nahuatl/nahugram.html (nahuatlin kielioppi, D.K. Jordan, englanniksi) Luokka:Uto-atsteekkilaiset kielet Luokka:Meksikon kielet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit