EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Johan Deutsch

Johan Deutsch (31. maaliskuuta 1707 Laitila – 13. syyskuuta 1774 Hiitola) oli suomalainen kirkkoherra. Luettu 12.11.2016. Deutschin vanhemmat olivat Laitilan nimismies, katselmuskirjuri Henrik Deutsch (k. 1742) ja Anna Busander. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1724. Turun akatemiassa opiskellut Deutsch siirtyi Venäjälle kuuluneeseen Vanhaan Suomeen ja hänet vihittiin papiksi Viipurin hiippakunnassa 1730. Deutsch oli Viipurin tuomiokapitulin notaarina vuodesta 1729, Kivennavan kirkkoherrana vuodesta 1732 ja Hiitolan kirkkoherrana vuodesta 1739. Hänestä tuli lääninrovasti 1750 ja Viipurin tuomiokapitulin jäsen 1751. Deutsch halusi parantaa kansanopetusta ja myi seurakuntalaisilleen painattamiaan suomenkielisiä katekismuksia. Tätä toimintaa pidettiin kuitenkin papille sopimattomana ja Deutsch sai tuomion kirjakauppiaan erioikeuksien loukkaamisesta. Johan Deutsch oli naimisissa 1732–1743 Elisabet Nilsdotterin (k. 1743) kanssa ja vuodesta 1744 Kristina Sofia Dannenbergin (k. 1796) kanssa. Hänen poikiaan olivat vt. tuomari Nils Johan Deutsch (1733–1758), viipurilainen raatimies, konrehtori David Deutsch (1736–1767), kapteeni Karl Henrik Deutsch (1738–1773) ja Hiitolan kirkkoherra Gustaf Fredrik Deutsch (1750–1782). == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Johan Deutschin elämäkerta Kansallisbiografiassa Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1707 syntyneet Luokka:Vuonna 1774 kuolleet
Indonesian provinssit

Indonesia jakaantuu hallinnollisesti 34 eri provinssiin. Jokaisella provinssilla on oma lainsäädäntönsä, ja provinssia johtaa kuvernööri. Maan provinssit on edelleen jaettu pienempiin hallinnollisiin yksiköihin. Provinsseista viidellä on erityisasema. Acehin, Papuan ja Länsi-Papuan provinsseille on myönnetty itsehallinto. Jakartalla on erityisasema maan pääkaupunkialueena. Yogyakarta on säilynyt kuningaskuntana Indonesian sisällä. Sille myönnettiin erityisalueen asema kiitokseksi tuesta Indonesian itsenäisyystaistelussa. Yogyakartaa johtaa sulttaani. == Provinssit == Vaakuna Provinssi Pääkaupunki Väkiluku (2015) Pinta-ala (km²) Maantieteellinen sijainti Aceh Banda Aceh 4 993 385 57 956 Sumatra Bali Denpasar 4 148 588 5 780 Pienet Sundasaaret Bangka-Belitung Pangkal Pinang 1 370 331 16 424 Sumatra Banten Serang 11 934 373 9 663 Jaava Bengkulu Bengkulu 997 071 6 686 Sumatra Etelä-Kalimantan Banjarmasin 3 984 315 38 744 Kalimantan Etelä-Sulawesi Makassar 8 512 608 46 717 Sulawesi Etelä-Sumatra Palembang 8 043 042 91 592 Sumatra Gorontalo Gorontalo 1 131 670 11 257 Sulawesi Itä-Jaava Surabaya 33 753 023 47 800 Jaava Itä-Kalimantan Samarinda 3 422 676 129 067 Kalimantan Itäinen Nusa Tenggara Kupang 5 112 760 48 718 Pienet Sundasaaret Jakarta - 10 154 134 664 Jaava Jambi Jambi 3 397 164 50 058 Sumatra Kaakkois-Sulawesi Kendari 2 495 248 38 068 Sulawesi Keski-Jaava Semarang 33 753 023 32 801 Jaava Keski-Kalimantan Palangkaraya 2 490 178 153 565 Kalimantan Keski-Sulawesi Palu 2 872 857 61 841 Sulawesi Lampung Bandar Lampung 8 109 601 34 624 Sumatra Länsi-Jaava Bandung 46 668 214 35 384 352 Jaava Länsi-Kalimantan Pontianak 4 783 209 147 307 Kalimantan Länsi-Papua Manokwari 868 819 97 024 Länsi-Uusi- Guinea Länsi-Sulawesi Mamuju 1 279 994 16 787 Sulawesi Länsi-Sumatra Padang 5 190 577 42 013 Sumatra Läntinen Nusa Tenggara Mataram 4 830 118 18 572 Pienet Sundasaaret Molukit Ambon 1 683 856 46 914 Molukit Papua Jayapura 3 143 088 319 036 Länsi-Uusi-Guinea Pohjois-Kalimantan Tanjung Selor 639 639 75 468 Kalimantan Pohjois-Molukit Sofifi 1 160 275 31 983 Molukit Pohjois-Sulawesi Manado 2 409 921 13 852 Sulawesi Pohjois-Sumatra Medan 13 923 262 72 981 Sumatra Riau Pekanbaru 6 330 941 87 024 Sumatra Riausaaret Tanjung Pinang 1 968 313 8 202 Sumatra Yogyakarta Yogyakarta 3 675 768 3 133 Jaava === Provinssit Indonesian kartalla === == Lähteet == Luokka:Indonesian provinssit
Puisto (sukunimi)

Puisto on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä: * Kari Puisto (s. 1945), kilpapyöräilijä * Sakari Puisto (s. 1976), Perussuomalaisten kansanedustaja * Susanna Puisto (s. 1988), pesäpalloilija * Virpa Puisto (1946–2013), poliitikko, SDP:n kansanedustaja ja sairaanhoitaja
Jesse Ahonen

Jesse Ahonen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: *Jesse Ahonen, suomalainen jalkapalloilija *Jesse Ahonen, suomalainen jääkiekkoilija
Julie Summers

Julie Summers (s. 1960) on englantilainen kirjailija. Päätoimisena kirjailijana hän on ollut vuodesta 2004 alkaen. Useat hänen teoksistaan käsittelevät toista maailmansotaa. Televisiosarja Kotilieden lämpöä (Home Fires) on saanut innoituksensa Summersin teoksesta Jambusters. ==Teoksia== * Fearless on Everest – The Quest for Sandy Irvine, 2000 * The Colonel of Tamarkan – Philip Toosey and the Bridge on the River Kwai, 2005 * Stranger in the House – Women's Stories of Men Returning from the Second World War, 2008 * British and Commonwealth War Cemeteries, 2010 * When The Children Came Home – Stories of Wartime Evacuees, 2011 * Rowing in Britain, 2012 * Jambusters – The Story of the Women's Institute in the Second World War, 2012 * Fashion on the Ration – Style in the Second World War, 2015 ==Lähteet== Luokka:Englantilaiset kirjailijat
Jesse Ahonen (jääkiekkoilija)

Jesse Henrik Ahonen (s. 15. heinäkuuta 1997 Lahti) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa. == Ura == Ahonen on Pelicansin kasvatti ja pelasi seurassa koko junioriuransa ajan, mutta hän piipahti myös Vierumäki Unitedin B-nuorten Suomi- sarjajoukkueessa kaudella 2013–2014. Kaudella 2016–2017 Ahonen debytoi Pelicansin SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kaksi ottelua. Ahonen sai tililleen ensimmäisen liigaottelunsa 22. lokakuuta 2016 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Hänet merkittiin Pelicansin seitsemänneksi puolustajaksi ja Ahonen jäi lopulta ilman peliaikaa. Toisessa ottelussaan 12. marraskuuta 2016 vieraissa KooKoota vastaan hän sai ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa, mutta Ahonen merkittiin taas seitsemänneksi puolustajaksi ja hänelle kertyi peliaikaa kaikkiaan vain 53 sekuntia. Suurimman osan kaudestaan Ahonen pelasi kuitenkin lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa, jossa hän pelasi 27 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Ahonen siirtyi kaudeksi 2017–2018 Venäjän nuorten sarja MHL:n kiinalaiseen tulokasjoukkueeseen KRS Junioriin. Elokuussa 2017 hän teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen KHL-sopimuksen joukkueen emoseuran Kunlun Red Starin kanssa. Kaudeksi 2018–2019 Jätit vahvistuvat Sarjan jatkuessa Ahonen palasi vuoden mittaisella sopimuksella Peliittoihin. Hän pelasi alkukaudella myös neljä ottelua lainalla Pelicansin SM-liigajoukkueessa, kunnes joulukuussa 2018 Ahonen siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue KOOVEE:n riveihin. Ahonen oli kauden 2019–2020 kokonaan pelaamatta. Kauden 2020–2021 hän aloitti III-divisioonajoukkue Iitti Hockeyssa, josta Ahonen siirtyi helmikuussa 2021 loppukaudeksi Suomi-sarjajoukkue HC Giantsiin. Kaudeksi 2021–2022 hän palasi Mestikseen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Savonlinnan Pallokerhoon. == Muuta == Ahonen valmistui ylioppilaaksi Lahden lyseon lukiosta keväällä 2016. == Tilastot == 2014–2015 Pelicans A-SM 1 0 0 0 0 – – – – – 2015–2016 Pelicans A-SM 37 0 2 2 10 2 0 0 0 2 2016–2017 Pelicans A-SM 23 1 5 6 32 – – – – – Pelicans SM-liiga 2 0 0 0 0 – – – – – Peliitat Mestis 27 0 2 2 6 4 0 0 0 0 2017–2018 KRS Junior MHL 64 0 17 17 49 – – – – – 2018–2019 Pelicans SM-liiga 4 0 0 0 0 – – – – – Peliitat Mestis 14 0 1 1 8 – – – – – KOOVEE Mestis 27 2 2 4 12 – – – – – 2019–2020 ei pelannut 2020–2021 Iitti Hockey III-divisioona 7 4 2 6 0 – – – – – HC Giants Suomi-sarja 4 1 1 2 0 – – – – – 2 kautta yhteensä SM-liiga 6 0 0 0 0 – – – – – 2 kautta yhteensä Mestis 68 2 5 7 26 4 0 0 0 0 == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Savonlinnan Pallokerhon pelaajat Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valemedia

Val(h)emedia () on termi, joka arvostelee mediaa totuuden vääristelemisestä ja piilottamisesta. Sanomalehti Frankfurter Allgemeine Zeitungin mukaan termiä olisi käyttänyt ensimmäisen kerran ensimmäisen maailmansodan aikainen nimeä Reinhold Anton käyttänyt saksalainen kirjailija. Saksan puolustusministeriö julkaisi vuonna 1918 kirjan nimeltään Vihollistemme valehteleva lehdistö. 1920-luvulla Adolf Hitler hyökkäsi termiä käyttäen Saksan lehdistöä vastaan, ja siitä tuli natsivaltiota ja sen tavoitteita tukemattomista medioista yleisesti käytetty termi. Myöhemmin Itä-Saksassa ja muissa kommunistimaissa sitä käytettiin länsimaiden medioiden halventamiseen. 2010-luvulla sana on tullut uudelleen käyttöön sen jälkeen, kun Pegida-liike alkoi loppuvuonna 2014 käyttää sitä Saksan lehdistöstä. 730 journalistin muodostama paneeli valitsi Lügenpresse-sanan Saksassa vuonna 2014 vuoden epäsanaksi (Unwort des Jahres). Yhdysvaltain republikaanisen puolueen presidenttiehdokas Donald Trumpin tukijat käyttivät Lügenpresse-sanaa toistuvasti Trumpin vaalikampanjan aikana vuoden 2016 presidentinvaalien aikaan. Sana alkoi lisääntyä myös aihetunnisteena Trumpin kannattajakunnan viestinnässä sosiaalisessa mediassa. Aloittaessaan kampanjointinsa jatkokaudelle kesällä 2019 Trump esitti, että ”valemedia” muun muassa levitti virheellistä tietoa hänen kampanjatilaisuuksiensa yleisömääristä. == Katso myös == * Vastamedia == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Saksan historia
Words

Words voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * ”Words”, F. R. Davidin musiikkikappale vuodelta 1982 * The Words, Brian Klugmanin ja Lee Sternthalin ohjaama elokuva vuodelta 2012.
Robert Todd Lincoln

Robert Todd Lincoln (s. 1. elokuuta 1843 – 26. heinäkuuta 1926) oli yhdysvaltalainen lakimies, poliitikko ja liikemies. Hän toimi muun muassa Yhdysvaltain sotaministerinä James Garfieldin ja Chester Arthurin kabineteissa (1881–1885), Yhdysvaltain Britannian suurlähettiläänä (1889–1893) ja junanvaunuja valmistaneen Pullman Companyn hallituksen puheenjohtajana. Robert T. Lincoln oli Abraham Lincolnin ja Mary Todd Lincolnin ainoa aikuisikään asti selvinnyt lapsi. Robert hyötyi suuresti isänsä maineesta: esimerkiksi suurin syy Robertin valinnaksi sotaministeriksi oli juuri hänen isänsä. == Lähteet == Luokka:Abraham Lincoln Luokka:Yhdysvaltain sotaministerit Luokka:Yhdysvaltalaiset republikaanipoliitikot Luokka:Yhdysvaltain presidenttien lapset Luokka:Vuonna 1843 syntyneet Luokka:Vuonna 1926 kuolleet
Vuoltee (Kokemäki)

Vuoltee (aiemmin myös Vuolle) on kylä Kokemäellä Satakunnassa. Kylä sijaitsee Kokemäenjoen pohjoisrannalla Kokemäen keskustaajaman länsireunalla Kokemäen kirkonkylästä Tulkkilasta luoteeseen. Harjavallan suunnasta tuleva yhdystie 2440 ja Kauvatsalta tuleva yhdystie 2470 risteävät Vuolteessa. Kylässä sijaitsevat Vuolteen kartano ja Käräjämäki, joka on rautakautinen muinaisjäännös. Porissa entisen Porin maalaiskunnan alueella sijaitseva Vuolteen yksinäistalo on muodostunut Vuolteen kartanon ulkosarasta Lattomeressä.http://digi.narc.fi/digi/view.ka?kuid=25471913 ==Lähteet== Luokka:Kokemäen kylät
Fuksiini

Fuksiini eli rosaniliinihydrokloridi eli Basic Violet 14 (C20H20N3Cl) on triaryylimetaaniväreihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään värjäämään muun muassa paperia ja muovia ja biologisissa tutkimuksissa soluja. ==Ominaisuudet== Huoneenlämpötilassa fuksiini on vihreää kiteistä ainetta, jolla on metallimainen kilto. Yhdiste liukenee veteen ja etanoliin muodostaen voimakkaan punaisen liuoksen. Liuoksen absorptio on voimakkainta aallonpituudella 543 nm. Kuumennettaessa yhdiste hajoaa ennen sulamispistettään. Fuksiini ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Yhdiste on karsinogeenista. ==Valmistus ja käyttö== Ensimmäisen kerran fuksiinia valmisti ranskalainen kemisti François-Emanuel Verguin vuonna 1858 hapettamalla epäpuhdasta aniliinia tina(IV)kloridilla. Tämä aniliini sisälsi epäpuhtauksinaan o- ja p-toluidiinia, jotka yhdessä aniliinin kanssa reagoivat fuksiiniksi. M. Renard Freres osti Verguinilta oikeudet keksintöön ja patentoi väriaineen vuonna 1859. Nykyään fuksiinia valmistetaan hapettamalla aniliinin sekä o- ja p-toluidiienien seosta nitrobentseenillä, nitrotolueenilla tai ilman hapen avulla sinkkikloridin tai rauta(II)kloridin toimiessa hapettimena.Heinz Mustroph: Dyes, General Survey, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2014. Viitattu 13.11.2016Thomas Gessner & Udo Mayer: Triarylmethane and Diarylmethane Dyes, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2000 Viitattu 13.11.2016 Fuksiinia käytetään värjäämään paperia, silkkiä, villaa, nahkaa ja keinokuituja punaisiksi. Lisäksi sitä käytetään musteiden valmistukseen. Biologisissa tutkimuksissa sillä värjätään muun muassa soluja, proteiineja, lipidejä ja nukleiinihappoja ennen mikroskooppitutkimuksia. ==Lähteet== Luokka:Aromaattiset yhdisteet Luokka:Väriaineet
Arve

Arve voi tarkoittaa muun muassa seuraavaa: == Suomalainen sukunimi == * Frans Emil Arve (1888–1964), lyseon lehtori ja oppikirjojen tekijä * Minna Arve (s. 1974), poliitikko. == Norjalainen etunimi == * Arve Johnsen, yritysjohtaja * Arve Moen, kirjailija * Arve Tellefsen, muusikko. == Paikannimi == * Arve, joki Ranskassa ja Sveitsissä. == Muuta == * vironkielinen nimitys vanhalle, koukku-nimiselle veroyksikölle.
Rumen Radev

Rumen Radev () (s. 18. kesäkuuta 1963) on bulgarialainen kenraalimajuri, ilmavoimien komentaja ja poliitikko. Radev oli ehdolla marraskuun 2016 presidentinvaalissa. Hänet valittiin toisella kierroksella presidentiksi 59,4 prosentin ääniosuudella, kun vastaehdokas, parlamentin puhemies Tsetska Tsatsjeva, sai 36,2 prosenttia äänistä. Radev valittiin jatkokaudelle marraskuun 2021 presidentinvaalissa. Radev korosti kampanjassaan siirtolaisvastaisuutta ja hyviä Venäjä-suhteita. Hän on vaatinut EU:n Venäjän vastaisten pakotteiden lopettamista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Bulgarian presidentit Luokka:Bulgarialaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kenneth Gilbert

Kenneth Gilbert (16. joulukuuta 1931 Quebec, Kanada – 15. huhtikuuta 2020) oli kanadalainen cembalisti ja urkuri. Hän oli myös musikologi ja musiikinopettaja. Hän opiskeli Quebecin musiikkiyliopistossa. Gilbert teki ensimmäiset äänityksensä kanadalaisen yhtiön Baroque Records Co. of Canada Ltd. kanssa vuonna 1962. Näihin äänityksiin lukeutui muun muassa J. S. Bachin tuotantoa. Kenneth Gilbert kuoli 88-vuotiaana huhtikuussa 2020.https://www.resmusica.com/2020/04/17/deces-du-claveciniste-kenneth- gilbert/ ==Lähteet== Luokka:Kanadalaiset cembalistit Luokka:Kanadalaiset urkurit Luokka:Vuonna 1931 syntyneet Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Arve (joki)

Arve on Ranskan Alpeilta alkunsa saava Rhônen sivujoki, joka virtaa Ranskan ja Sveitsin alueella. Se laskee Rhôneen Genevessä. Arven alkulähde on Col de Balmen solassa, Chamonix’n kaupungista runsaat 10 kilometriä koilliseen, Aiguille du Tour -vuoren luoteispuolella, Sveitsin ja Ranskan rajalla. Joki virtaa ensin lounaaseen kääntyen sitten luoteeseen kohti Annemassea ja Geneveä. Arve virtaa pääosan matkastaan Ranskan alueella, Sveitsin alueella vain 8,5 kilometriä. == Kuvia == Arve in Montroc.jpg | Arve on vaatimaton puro alkulähteillään Montrocissa. Chamonix rivier 2016.jpg | Arve virtaa Chamonix’n halki. Arve Faucigny.JPG | Arve Faucignyssä, Haute-Savoien alueella Ranskassa. Crue de l'Arve - 20150502 - La Jonction vue du viaduc de la Jonction 1.jpg | Erityisesti tulvien mukana kulkeutuu maa-ainesta Rhôneen. == Lähteet == * * == Aiheesta muualla == Luokka:Ranskan joet Luokka:Sveitsin joet Luokka:Rhônen vesistö Luokka:Geneven kantoni
Henrik Johan Carlborg

Henrik Johan Carlborg, aik. Röring (15. tammikuuta 1694 Kokkola – 16. elokuuta 1766 Närpiö) oli suomalainen kirkkoherra ja valtiopäivämies. Luettu 13.11.2016. Carlborgin vanhemmat olivat kokkolalainen kauppias Johan Håkansson Röring ja Anna Johansdotter Borg. Hän kävi Kokkolan pedagogiota ja Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1713. Uppsalan yliopistossa opiskellut Carlborg valmistui filosofian maisteriksi 1719 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1730. Carlborg oli Vaasan triviaalikoulun konrehtorina vuodesta 1721 ja Närpiön kirkkoherrana vuodesta 1730. Hän sai rovastin arvon 1743. Carlborg osallistui vuonna 1742 Vaasan maakuntakokoukseen ja hän oli edustajana vuosien 1746–1747 valtiopäivillä. Carlborg edusti myssypuoluetta ja hän kannatti rauhanomaisia suhteita Venäjän suuntaan ettei Suomi enää joutuisi sodan jalkoihin kuten isovihan ja Hattujen sodan aikana tapahtui. Carlborg mainitaan vuonna 1764 Närpiöön valmistuneen Ivarsin kaksikerroksisen pohjalaistalon rakennuttajana. Talo toimi 1800-luvulla majatalona ja vuonna 1819 Venäjän keisari Aleksanteri I levähti talossa Suomen-vierailunsa aikana. Ivarsin talo on nykyisin Seurasaaren ulkomuseossa.Seurasaari Open-Air Museum : The Ivars farmstead Carlborg oli naimisissa 1720–1765 Elisabet Häggmanin (k. 1765) kanssa. Hänen poikiaan olivat sihteeri Johan Henrik Carlborg (1724–1762) ja Pohjan kirkkoherra Jakob Carlborg (1733–1773). Carlborgin tyttären Kristina Beata Carlborgin poika oli säveltäjä Erik Tulindberg ja toisen tyttären Margareta Carlborgin poika oli tutkimusmatkailija Henrik Jakob Wikar. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Henrik Johan Carlborgin elämäkerta Kansallisbiografiassa * Heikki Impiwaara ; Eräs nimensekaannus, esitys Turun Historiallisen Yhdistyksen kokouksessa 16.10.1934. Genos 15(1944), s. 115–116 Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1694 syntyneet Luokka:Vuonna 1766 kuolleet
Osola

Osola on vuonna 2013 perustettu kotkalainen yhtye, joka soittaa rockia, poppia ja iskelmää. Tähän mennessä yhtye on julkaissut kaksi EP-levyä ja yhden albumin. Esikoisalbumi Kulkurien kaupunki ilmestyi lokakuussa 2015. Yhtyeen kappaleet on sanoittanut ja säveltänyt laulaja-kitaristi ja yhtyeen keulahahmo Petri Osola. == Jäsenet == * Petri Osola – laulu, kitara * Juho Jantunen – kitara, laulu * Jussi Hartonen – kitara * Petri Anttila – basso * Jan Lorkowski – rummut == Julkaisut == Albumit * EP-levyt * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet‏‎ Luokka:Suomalaiset iskelmäyhtyeet‏‎ Luokka:Suomalaiset popyhtyeet‏‎
Vallan väärinkäyttö

Vallan väärinkäyttö on käsite, jolla tarkoitetaan erilaisia valta-aseman väärinkäytöksiä joihin henkilöt saattavat sortua saadessaan valtaa. Alkujaan oikeusvaltion idea kehittyi vastaamaan mielivaltaiseen ja ennalta ennustamattomaan hallintoon ja lainkäyttöön. Vallan jakamisella eri instituutioihin pyritään estämään vallan väärinkäyttöä hallinnon sisällä. Diktatuuri on vallan väärinkäytölle erityisen altis hallitusmuoto, joka on tavallisesti myös autoritäärinen hallinto. Hallintoa vastustava oppositio ja vallan vahtikoirana toimiva kriittinen vallankäyttäjistä riippumaton media vähentävät vallan väärinkäyttöä. Vallan väärinkäyttöä mahdollistavat opposition kukistaminen ja lehdistön kontrolli sekä lehdistön sensuuri. Diktatuurit yleensä pyrkivätkin kukistamaan opposition ja kontrolloimaan lehdistöä. ==Oikeusvaltio== Oikeusvaltio on valtiosääntöoikeuden keskeisimpiä lähtökohtia ja sen mukaan oikeudenkäytön on perustuttava lakiin. Oikeusvaltioperiaatetta noudattavassa maassa ei voida tuomita sellaisesta rikoksesta jota ei ole ollut kirjattuna maan lakiin tekohetkellä. Valtiosääntö ja perustuslaki ovat systemaattiselta kannalta oikeusvaltioperiaatteen johdannaisia. Alkujaan oikeusvaltion idea kehittyi vastaamaan mielivaltaiseen ja ennalta ennustamattomaan hallintoon ja lainkäyttöön. Perustuslaki muodostaa oikeusjärjestyksen perustan ja siihen on vaikea tehdä muutoksia. Oikeusvaltioperiaatetta noudattamaton hallinto kykenee pitämään hallintoalamaiset varovaisina ja nöyrinä, sillä sellainen hallinto voi tuomita kenet tahansa rangaistukseen esimerkiksi hallinnon vastustamisesta. Oikeusvaltiossa myös maksimirangaistukset teoista on kirjattu lakiin, mutta oikeusvaltioperiaatetta noudattamaton hallinto voi tuomita minkälaisen tahansa rangaistuksen. ==Vallan kolmijako-oppi== Vallan kolmijako-opin mukaan lainsäädäntövalta, tuomiovalta ja toimeenpanovalta on erotettava toisistaan. Valtio vastaa joka tapauksessa jokaisesta kolmesta funktiosta. Vallankolmijako-opin avulla kyetään vähentämään yksittäisten henkilöiden väärinkäytöksiä, mutta mädäntyneessä hallinnossa funktioiden rajat ylittävien henkilöiden yhteenliittymien väärinkäytöksiä on vaikeampi vähentää. Nyky- yhteiskunnassa virkamiehet valmistelevat lait ja toisaalta valvovat niiden noudattamista. Virkamiesten virkaurat ovat tyypillisesti paljon pidempiä kuin poliitikoiden kaudet. Virkamiehet voivat myös pyrkiä ajamaan omia agendojaan käyttämällä asiantuntijavaltaa. Oikeuslaitos on valtion rahoittama ja korkeimman oikeuden tuomarit nimittää presidentti eikä heitä voi erottaa. Korkeimman oikeuden tuomareiden ratkaisut ohjaavat lainkäyttöä alemmissa oikeusasteissa. ==Katso myös== *Korruptio Luokka:Vallan kolmijako Luokka:Politiikan käsitteet Luokka:Oikeusfilosofia
Hattuvaaran tsasouna

Hattuvaaran pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin tsasouna on Ilomantsin ortodoksisen seurakunnan kyläkappeli Ilomantsin Hattuvaarassa. Tsasounan on valmistunut vuosien 1796–1844 välisenä aikana ja se on Suomen vanhin rukoushuone. Hattuvaaran tsasouna sijaitsee Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin lukeutuvassa Hattuvaaran vaarakylässä. == Lähteet == Luokka:Ilomantsin rakennukset ja rakennelmat Luokka:Pohjois-Karjalan kirkkorakennukset Luokka:Suomen puukirkot Luokka:Suomen ortodoksiset kirkkorakennukset
Thomas Thomae Florinus

Thomas Thomae Florinus (noin 1590 Turku – 1648 Turku) oli suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti.Turun hiippakunnan paimenmuisto 1554–1721 (SKS Biografiakeskus) Florinuksen isä oli Turun linnan linnankirjuri Tomas Eskilsson (Thomas Aeschilli). Hän pääsi ylioppilaaksi Wittenbergissä 1619 ja valmistui Wittenbergin yliopistosta filosofian maisteriksi 1621. Florinus oli Turun katedraalikoulun teologian lehtorina 1623–1628 ja lukioksi muutetun entisen katedraalikoulun toisena teologian lehtorina (theologus inferior) 1630–1634 sekä katedraalikoulun lehtoraatin prebendaseurakuntana olleen Liedon kirkkoherrana vuodesta 1623. Hän oli Turun tuomiokapitulin jäsen 1623–1634. Florinus valittiin Vaasan ja Mustasaaren kirkkoherraksi 1633 ja hän oli myös Etelä-Pohjanmaan (Vaasan) rovastikunnan lääninrovastina, Florinus oli pappissäädyn valtiopäivämiehenä 1624 ja hän toimi synodaaliväitöksen preeseksenä Turussa 1629. Florinus aloitti Turun hiippakunnan painettujen synodaaliväitöskirjojen julkaisusarjan vuonna 1629 painetuilla teeseillään Augsburgin tunnustuksen maallista esivaltaa käsittelevästä 16. artiklasta. Florinus kirjoitti latinankielisiä onnittelu- ja hautajaisrunoja. Hän julkaisi vuonna 1634 Lutherin Vähän Katekismuksen latinankielisen selitysteoksen. Florinus kuoli alkuvuodesta 1648 Turussa matkalla ollessaan ja hänet haudattiin Turun tuomiokirkkoon. == Teoksia == * Theses de magistratu politico. De [sic] auspice ad mandatum reverendi patris, ... m. Isaaci Rothovii, episcopis Aboensis dignissimi. : Publicè ad ventilandum in synodali disputatione a Thoma Florino Norfindo, lect. theol. schol. Aboensis, propositae. Respondebunt ... dn. Abrahamus Carchupinus & dn. Simon Bartholli Chardiaster. Holmiae, typis Meurerianis, anno 1629 (väitöskirja) * Explicatio Catecheseos minoris d. Lutheri : ad rudiorum captum accommodata. m. Thoma Florino s.s. theol. l. in gymnasio Abonsi. Anno 1628 public proposita. Holmiae, typis Meurerianis, anno 1634 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Thomas Thomae Florinuksen elämäkerta Kansallisbiografiassa Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivien valtiopäivämiehet Luokka:Vuonna 1590 syntyneet Luokka:Vuonna 1648 kuolleet
Victon

Victon on eteläkorealainen poikabändi, joka debytoi vuonna 2016 kappaleella nimeltä "I'm Fine". Ryhmässä on seitsemän jäsentä. == Historia == Ennen varsinaista debyyttiään Victon tunnettiin vielä nimellä Plan A Boys. 17. elokuuta 2016 Plan A Entertainmentin sosiaalinen media julkaisi tiedotteen tulevasta tv-ohjelmasta, jota yhtyeen jäsenet tähdittävät. Kyseinen tosi-tv- ohjelma eli Me & 7 Men lähetettiin ensi kerran musiikkikanava Mnet:illä 30. elokuuta 2016. Ohjelman idea oli näyttää Plan A Boysien kulku kohti ensiesiintymistä. 31\. elokuuta 2016, Plan A Boys teki yhteistyössä Huh Gakin kanssa kappaleen "Begin Again". Varsinainen debyyttisingle "I'm Fine" julkaistiin 9. marraskuuta 2016. == Jäsenet == Nimi Syntymäaika Rooli Han Seungwoo 24. joulukuuta 1994 Johtaja Kang Seungsik 16. huhtikuuta 1995 Päälaulaja Heo Chan 15. joulukuuta 1995 Päätanssija Im Sejun 4. toukokuuta 1996 Laulaja, visual Do Hanse 25. syyskuuta 1997 Pääräppäri Choi Byungchan 12. marraskuuta 1997 Laulaja Jung Subin 5. huhtikuuta 1999 Laulaja, maknae == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Victon Official Twitter * Victon Official Instagram * Victon Official Facebook Luokka:Eteläkorealaiset yhtyeet
Kåtabackenin jätinkirkko

Kåtabackenin jätinkirkko on Pohjanmaalla Kruunupyyn Alavetelissä sijaitseva todennäköinen jätinkirkko. == Sijainti == Jätinkirkko sijaitsee Kåtabackenilla 5,0 kilometriä Alavetelin kirkolta kaakkoon. Kåtabacken on moreenipohjainen mäki, jonka 50 metrin korkeuskäyrän rajaaman alueen eteläosassa jätinkirkko sijaitsee. Perhonjoki virtaa ohitse 700 metrin päässä koillisessa. == Jätinkirkko == Jätinkirkon 70 metriä pitkä ja selvästi erottuva kivivalli on luode-kaakko-suuntainen (Marianna Ridderstadin mukaan 75 metriä pitkä ). Valli on Pentti Rislan mukaan avokivikkoa, mutta se erottuu maastossa selvästi. Vallin itäreuna muodostuu pienikokoisista kivistä ja sen kaakkoispäässä erottuu kivröykkiöiden tapaisia muodostelmia. Kivivalli kaartuu länteen kummassakin päässä ja muuttuu siellä lohkaiseisemmaksi. Jätinkirkon länsireuna on vaikeasti havaittavissa, koska kiviä peittää paikoin turvekerros. Jätinkirkon leveydeksi on mitattu 30 metriä (tai 32 metriä ). Tulkinnan mukaan kivallit ovat syntyneet aluksi pienen saaren rantakivikoksi, jota ihminen olisi jälkeenpäin muokannut jätinkirkoksi. Jätinkirkon pohjoispäässä on havaittu U-kirjaimen muotoinen sisempi kivivalli. Marianna Ridderstadin paleoastronomisissa tutkimuksissa mainitaan jätinkirkolla olevan kolme sisäkkäistä vallikehää. Vallien sisäpuolella on kiviä vähemmän kuin niiden ulkopuolella. Niitä on ilmeisesti raivattu sieltä pois. Muitakin rakenteellisia havaintoja on tehty. Esimerkiksi itäisen vallin ulkopuolella löytyi eri kokoisia kuoppia, joista osa vaikuttavat uudehkoilta. Vallissa vain yksi katkos, joita tavallisesti nimitetään porteiksi. Ridderstad mittasi portin suunnan jätinkirkon keskipisteestä katsottuna olevan 298° pohjoisesta myötäpäivään. Rannansiirtymäkronologian mukaan meri olisi huuhtonut rantaa 45–50 metrin korkeuskäyrillä kivikauden lopussa ja pronssikauden alussa. Kåtabacken on silloin ollut kivinen saari, jonka kapea salmi olisi erottanut mantereesta. Jääkauden jälkeinen maankohoaminen siirsi rannan kauemmaksi ja saari maatui mantereeseen kiinni pronssikaudella ja muodosti merelle työntyvän niemen. == Tutkimuksia == Jacob Tegengren tutki kohdetta vuonna 1928 osittain tuhoutuneen kiviröykkiön. Se oli muodoltaan lähes nelikulmainen ja mitoiltaan 5x5 metriä. Kiveyksen alta löytyi runsaasti hiiltä, mutta mitään hautaamiseen viittaava hän ei löytänyt. Pentti Risla suorittu kohteessa tarkastuskäynnin vuonna 2005. Hän kulki jätinkirkon kivivallit läpi GPS-paikantinen kanssa ja hahmotti sillä jätinkirkon karkeat muodot. == Katso myös == * Honkobackharjun jätinkirkko sijaitsee 6,0 kilometriä koilliseen. * Högryggenin jätinkirkko sijaitsee 6,5 kilometriä länsilounaaseen. * Snårbackenin jätinkirkko sijaitsee 10,8 kilometriä etelälounaaseen. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Okkonen, Jari: Jätinkirkot – Pohjanmaan arvoitukselliset muinaisjäännökset , Arkeologia NYT! 2-3/2008, s.5–7 Luokka:Suomen jätinkirkot Luokka:Alaveteli Luokka:Pohjanmaan historia
Katkeran laulu

Katkeran laulu on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Mikko Pohjolan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 11. marraskuuta 2016. Albumin tuottajina ovat toimineet muun muassa Pohjola itse sekä Jukka Immonen, Jurek ja Eppu Kosonen.https://www.discogs.com/Mikko-Pohjola-Katkeran-Laulu/release/13257722 Albumi julkaistiin Universal Music Finlandin alaisella EMI Finland -levymerkillä.Spotify Katkeran laulu julkaistiin yli viisi ja puoli vuotta Pohjolan esikoisalbumin jälkeen. Ensimmäinen single oli 7. tammikuuta 2014 julkaistu ”Sängyn reunalla”, jolla Pohjola osallistui Uuden Musiikin Kilpailuun 2014 sijoittuen toiseksi. Toinen single ”James Dean” julkaistiin yli kaksi vuotta myöhemmin 25. maaliskuuta 2016http://www.iltasanomat.fi/musiikki/art-2000001158033.html . Kolmantena singlenä julkaistiin 30. syyskuuta 2016 ”On niin paljon mitä menettää”http://areena.yle.fi/1-3740505. == Kappaleet == http://www.fono.fi/KappaleenTiedot.aspx?tekija=pohjola+mikko&ID;=6f5f09f7-7202-49e6-8e30-38ea3917d4a1http://www.fono.fi/KappaleenTiedot.aspx?tekija=pohjola+mikko&ID;=8692c454-6974-4b50-b079-2e5cf9d2f6ffhttp://www.fono.fi/KappaleenTiedot.aspx?tekija=pohjola+mikko&ID;=bebe4e58-20bb-4bec-b28b-6c52c60d862ehttp://www.fono.fi/KappaleenTiedot.aspx?tekija=pohjola+mikko&ID;=038be372-7afe-4145-b888-489dc29d12ae == Lähteet == Luokka:Vuoden 2016 albumit Luokka:Suomalaiset popalbumit Luokka:Jukka Immosen tuottamat albumit Luokka:Jurekin tuottamat albumit Luokka:Eppu Kososen tuottamat albumit
Mikael Forslin

Mikael Forslin (22. kesäkuuta 1745 Vähäkyrö – 24. elokuuta 1783 Evijärvi) oli suomalainen kappalainen, joka harjoitti myös lääkärin ammattia. Luettu 13.11.2016. Forslinin vanhemmat olivat Vähänkyrön Hiiripellon kylän Tapion talollinen Tomas Tomasson (k. 1766) ja Maria Johansdotter. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1764. Forslin valmistui Turun akatemiasta filosofian maisteriksi 1772, ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1773. Hänen Pehr Kalmin johdolla tekemänsä väitöskirja käsitteli katajan ominaisuuksia ja hyötyä. Forslin oli Lohtajan kappalaisen apulaisena vuodesta 1773 ja Evijärven kappalaisena vuodesta 1783. Hän oli opiskellut kolmen vuoden ajan teologian ohella myös lääketiedettä Turun akatemiassa ja alkoi harjoittaa parantajantointa vuodesta 1773 alkaen. Forslin sai vuonna 1781 luvan harjoittaa lääkärintehtäviä, ja lisäksi hänelle korvattiin lääkerahastosta köyhien sairaiden hoidossa käytetyt lääkkeet. Vuonna 1780 julkaistun selostuksen mukaan Forslin oli hoitanut ja parantanut Lohtajalla satoja potilaita, joita oli tullut Lohtajan lisäksi eri puolilta Pohjanmaata ja Keski-Suomesta. Forslinin kotiapteekin lääkekaapeissa oli selonteon mukaan noin 300 erilaista lääkettä, jotka hän oli hankkinut omilla varoillaan. Forslin jatkoi lääkärintoimen harjoittamista myös siirryttyään Evijärvelle. Hän teki isorokkorokotuksia ja suoritti myös trakooma-, syöpä- ja huulihalkioleikkauksia yksinkertaisilla välineillään.Arno Forsius : Mikael Forslin (1745–1804) – pappi ja etevä maallikkoparantaja Forslin oli naimisissa vuodesta 1777 Lohtajan kappalaisen Henrik Portinuksen, myöh. Argillander (1712–1782) tyttären Anna Brita Argillanderin (k. 1811) kanssa. == Teoksia == * Beskrifning öfwer eenens egenskaper och nytta, förra delen, med wederbörandes samtycke, under oeconomiae professorens, Kongl. Swenska Wettenskaps Academiens och Upsala Wettenskaps Societetens ledamots, herr doct. Pehr Kalms inseende, utgifwen och förswarad, af Michaël Forslin, Österbottninge i Åbo Academiens öfre läro-sal för middagen den 21 November 1770. Åbo, tryckt hos Joh. Christoph. Frenckell, 1770 (väitöskirja) * Beskrifning öfwer eenens egenskaper och nytta, sednare delen, med wederbörandes samtycke, under oeconomiae professorens, Kongl. Swenska Wetenskaps Academiens och Upsala Wetenskaps Societetens ledamots, herr doct. Pehr Kalms inseende, för lager-krantzens erhållande utgifwen och förswarad, af Michaël Forslin, Österbottninge i Åbo Academiens öfre läro-sal för middagen den 13 December 1770. Åbo, tryckt hos Joh. Christoph. Frenckell, 1770 (väitöskirja) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Michael Forslinin elämäkerta Kansallisbiografiassa Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1745 syntyneet Luokka:Vuonna 1783 kuolleet
Juha Engström

Juha Heikki Erhard Engström (s. 7. elokuuta 1942 Helsinki) on suomalainen eversti evp, joka toimi presidentti Urho Kekkosen adjutanttina 1976–1981 ja Mauno Koiviston adjutanttina 1981–1985. Engström syntyi merikapteeni Eimer Erhard Engströmin ja Liisi Kyllikki Kaijan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1965 on Tuula Marjatta Niinivirta. Engström tuli ylioppilaaksi 1961 ja suoritti Kadettikoulun 1965 ja Sotakorkeakoulun 1975. Hän toimi opetusupseerina Hämeen ratsujääkäripataljoonassa 1965–1966, Reserviupseerikoulun opetusupseerina ja toimistopäällikkönä 1966-1971, Pääesikunnan toimistoupseerina 1971–1972 ja toimistoesiupseerina 1975–1976, YK:n Suomalaisen pataljoonan toimistopäällikkönä Kyproksella 1972–1973, tasavallan presidentti Urho Kekkosen 3. adjutanttina 1976–1977 ja 2. adjutanttina 1978–1981 sekä presidentti Mauno Koiviston adjutanttina 1981–1985, Rannikkojääkäripataljoonan komentajana 1985–1988, sotilasasiamiehenä Oslossa ja Kööpenhaminassa 1988–1991 ja erityistehtävissä ETYK-asioiden parissa puolustusministeriössä 1991–1992. Viimeksi mainittuna vuonna hän siirtyi Suomen edustajaksi ETYK-toimistoon Wieniin. Vuosina 1995–1996 Engström toimi Makedoniassa YK:n rauhanturvaoperaation komentajana prikaatikenraalin arvossa. Hän oli yhteysupseeri NATOn Euroopan joukkojen esikunnassa (SHAPE) Belgian Monsissa 1996 jääden eläkkeelle 1997. Engström ylennettiin luutnantiksi 1965, yliluutnantiksi 1968, kapteeniksi 1971, majuriksi 1976, everstiluutnantiksi 1980 ja everstiksi 1989. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1942 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mikko Pohjolan diskografia

Tämä artikkeli on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Mikko Pohjolan diskografiasta. Hän on julkaissut uransa aikana kaksi studioalbumia vuosina 2011 ja 2016. == Albumit == Nimi Julkaisutiedot Lista Myynti Albumilista Menkää te, minä jään *Julkaistu: 16. helmikuuta 2011 *Levy-yhtiö: Universal Music *Formaatti: CD / digitaalinen lataus #35 – Katkeran laulu *Julkaistu: 11. marraskuuta 2016 *Levy-yhtiö: Capitol Records *Formaatti: digitaalinen lataus #38 – == Singlet == Nimi Vuosi Listasijoitukset Albumi Lataus- lista Single- lista Radio- lista ”Paikkani tiedän” 2010 – – – Menkää te, minä jään ”Se joka pelkää” – – – ”Et nää” 2011 – – 4 ”Palasista koottu peli” – – – ”Titanic” 2012 – – – ”Kuuluuko, kuuntelen” 2013 – – – ”Jos mä sinut saan” – – – ”Sängyn reunalla” 2014 8 – 97 Katkeran laulu ”James Dean” 2016 – – – ”On niin paljon mitä menettää” – – – === Muut singlet === Nimi Vuosi Listasijoitukset Albumi Lataus- lista Single- lista Radio- lista ”Viidestoista yö” (Anna Puu, Anssi Kela, Janna, Mikko Pohjola, Pyhimys & Vilma Alina) 2016 – – 75 == Musiikkivideot == * Se joka pelkää (2011 – ohj. Jyrki Murtomäki) * Kuuluuko, kuuntelen (2013 – ohj. Jyrki Murtomäki) * Sängyn reunalla (2014 – ohj. Patrick Lindholm) * James Dean (2016 – ohj. Lauri Tamminen) == Lähteet == Luokka:Diskografiat
Kiellettyjä asioita

Kiellettyjä asioita on Emma Salokosken sooloalbumi, joka julkaistiin 14. elokuuta 2015. Suurin osa albumin kappaleista on Emma Salokosken omia sävellyksiä ja sanoituksia. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”Valoa yllä” ja ”Kiellettyjä asioita”. Levynjulkaisukeikka oli Flow Festivalilla 16. elokuuta 2015. == Kappaleet == # # # # # # # # # ==Muusikot== * Arttu Aalto – sähkökitara * Pasi Eerikäinen – viulu * Juho Kanervo – basso, sello * Mikki Kauste – laulu (6) * Olli Krogerus – rummut, lyömäsoittimet * Mauri Kuokkanen – alttoviulu * Timo Kämäräinen – kitarat, basso * Riikka Lampinen – sello * Antti Lötjönen – kontrabasso * Julius Mauranen – akustinen kitara, sähkökitara, baritonikitara, kosketinsoittimet, lyömäsoittimet, Omnichord, taustalaulu * Jaakko Murros – kitarat * Kati Mäkelä-Niemi – taustalaulu (7) * Tuomo Prättälä – kosketinsoittimet * Ville Riippa – piano, rhodes * Tatu Rönkkö – rummut, lyömäsoittimet * Jari Salminen – rummut, tamburiini * Severi Salminen – viulu * Jenni Taari – taustalaulu (7) * Artturi Taira – kosketinsoittimet * Janne Toivonen – trumpetti * Tero Toivonen – käyrätorvi * Juho Viljanen – rummut, lyömäsoittimet, tamburiini, pasuuna, tuuba == Tuotanto == * Julius Mauranen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja, musiikkiohjelmointi * Tuomo Prättälä – tuottaja (kappale ”Irti”) * Svante Forsbäck – masteroija (Chartmakers) * Arttu Aalto – avustava äänittäjä * Matias Kiiveri – avustava äänittäjä * Jussi Lampela – jousisovitukset ==Arvostelut== * Desibeli.net: * Soundi: ==Lähteet== Luokka:Vuoden 2015 albumit Luokka:Suomalaiset popalbumit
Auli Viikari

Auli Irmeli Viikari (o.s. Kostioja, vuosina 1958–1970 Tarkka; 22\. heinäkuuta 1937 Kurikka – 24. tammikuuta 2022 Helsinkihttps://www.hs.fi/muistot/art-2000008619407.html) oli suomalainen kirjallisuustieteilijä ja Helsingin yliopiston professori. Viikarin vanhemmat olivat teollisuusneuvos, toimitusjohtaja Reino R. Kostioja ja Aune Alm. Oopperalaulaja ja näyttelijä Paavo Kostioja oli hänen setänsä. Viikari oli naimisissa kriitikko Pekka Tarkan kanssa vuosina 1958–1970Kuka kukin on 2003, s. 1014. Helsinki 2002. ISBN 951-1-18086-X ja myöhemmin professori Matti Viikarin kanssa.Ellonen (2008), s. 810. Professorit Minna Tarkka ja Lotte Tarkka ovat Auli Viikarin ja Pekka Tarkan tyttäriä.Ellonen (2008), s. 729. Viikari väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1987 tutkielmalla Ääneen kirjoitettu: Vapautuvien mittojen varhaisvaiheet suomenkielisessä lyriikassa ja hoiti yliopiston kotimaisen kirjallisuuden professuuria vuodesta 1989 alkaen, aluksi apulaisprofessorina. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2001. Viikari toimi Kirjallisuuden tutkijain seuran puheenjohtajana ja toimitti seuran vuosikirjoja. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1937 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Ulcerative Dermal Necrosis

Ulcerative Dermal Necrosis (UDN), epävirallisesti suomeksi suunnilleen haavainen ihokuolio, on lohikaloja tappava epideeminen sairaus. Sen syntymekanismia ei tunneta, mutta se ilmeisesti heikentää kalojen vastustuskykyä. Tämän jälkeen kalapopulaatioihin ilmestyy iholle hometta ja sairaus muuttuu vesihometaudiksi. Samanlaisen taudinkuvan voi kala kyllä saada muullakin tavoin, esimerkiksi mekaanisen vahingoittumisen yhteydessä. Sairaus esiintyy epidemioittain, esimerkiksi Skotlannissa tautia on ollut 1960-luvulta lähtien. Tautia on epäilty oirekuvan perusteella myös Tornionjoella kutevissa Itämeren lohissa vuosina 2014–2015. Tutkija Henrik Kettusen mukaan sairaus ei kuitenkaan uhkaa makean veden tai laimean murtoveden lohia. Mahdollisena syynä sairaudelle on tarjottu muutoksia meren ravintoketjuissa. == Lähteet == Luokka:Kalojen sairaudet
Kurt Starke

Kurt Starke (1911 – 19. tammikuuta 2000) oli saksalainen radiokemisti, joka tunnetaan työstään alkuaine neptuniumin valmistamisesta. Hän oli myös varhainen uraanin ydinreaktioiden tutkija. Toisen maailmansodan aikana, Starke työskenteli Natsi-Saksan ydinenergiaohjelmassa. Vuosina 1947 - 1959, hän opetti ja harjoitti tutkimusta Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Vuodesta 1959 aina eläkkeelle jäämiseensä asti hän toimi Marburgin yliopistossa. Työskennellessään Fritz Strassmannin ja Otto Hahnin kanssa, vuodesta 1937 alkaen, hän onnistui valmistamaan transuraani neptuniumia vuonna 1940. Samana vuonna sen löysivät myös Edwin McMillan ja Philip Abelson Berkeleyssä Starken työstä riippumatta. Starke ja Hahn eivät julkaisseet tuloksiaan toisen maailmansodan takia vasta kuin vuonna 1942, joten nykyään McMillan ja Abelson tunnustetaan tämän alkuaineen ensimmäisiksi löytäjiksi. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset kemistit Luokka:Vuonna 1911 syntyneet Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Friedrich Oskar Giesel

Friedrich Oskar Giesel (20. toukokuuta 1852 – 13. marraskuuta 1927) oli saksalainen orgaanisen kemian tutkija ja varhainen radiokemisti, joka tunnetaan työstään alkuaine aktiniumin valmistamisesta. Useimpien lähteiden mukaan aktiniumin keksijänä pidetään ranskalaista André-Louis Debierneä, mutta Giesel riippumattomasti havaitsi aktiniumin vuonna 1902, ja totesi sen olevan lantaanin kaltaista ainetta. Hän nimesi löytönsä emaniumiksi, koska se lähettää "emanaatioita" (säteilyä). Eräiden lähteiden mukaan Debiernen aikaisemmin 1899 löytämä aine ei sisältänyt aktiniumia ollenkaan, joten Gieseliä olisi pidettävä tämän alkuaineen todellisena löytäjänä.Kirby, H. W. (1971). "The Discovery of Actinium". Isis 62 (3): 290–308. doi:10.1086/350760. JSTOR 229943 == Lähteet == Luokka:Saksalaiset kemistit Luokka:Vuonna 1852 syntyneet Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Anne Treisman

Anne Marie Treisman (27. helmikuuta 1935 Wakefield, Yorkshire, Britannia – 10. helmikuuta 2018) oli psykologian professori Princetonin yliopiston psykologian laitoksella. Hänen tutkimusaiheitaan olivat visuaalinen tarkkaavuus, kohteiden havaitseminen ja muisti. Treisman toimi opettajana Oxfordin yliopistossa, Brittiläisen Kolumbian yliopistossa, Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä ja Princetonissa. Hän sai Grawemeyer-palkinnon psykologian alalta vuonna 2009. Vuonna 2013 Treismanille myönnettiin National Medal of Science hänen uraauurtavasta työstään tarkkaavuuden tutkimuksessa. Pitkän uransa aikana Treisman kokeellisesti ja teoreettisesti määritteli sitä, miten tieto valitaan ja integroidaan niin, että muodostuu ihmisen ajattelua ja toimintaa ohjaavia mielekkäitä kohteita. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *The British Psychological Society: One on one... with Anne Treisman (the psychologist... Nov. 2010, Vol. 23) (bps.org.uk) *Anne Treisman – 2011 National Medal of Science (youtube.com) Luokka:Brittiläiset psykologit Luokka:Brittiläiset professorit Luokka:Princetonin yliopiston professorit Luokka:Royal Societyn jäsenet Luokka:Vuonna 1935 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Cecilia Nilsson

Birgitta Maria Cecilia Nilsson (s. 15. heinäkuuta 1957 Enskede, Tukholma) on ruotsalainen näyttelijä. Nilsson aloitti näyttelemisen 6-vuotiaana Vår Teaterissa. Hän näytteli vuonna 1968 roolin Woyzeckissa Kuninkaallisessa draamateatterissa. Nilsson opiskeli Adolf Fredriksin musiikkilukiossa. Nilsson juonsi vuosina 1973–1974 Fredax-lastenohjelmaa, ja sen jälkeen Lördags- lastenohjelmaa. Hän opiskeli vuosina 1978–1981 Tukholman teatterikoulussa. Nilsson on näytellyt muun muassa elokuvissa Wallander: Heikkous ja Wallander: Valokuvaaja, sekä televisiosarjoissa Modus ja Nousuvesi. Nilsson voitti vuonna 2012 parhaan pääosan esittäjän Guldbagge-palkinnon elokuvasta Simon och ekarna (2011). Nilsson on naimisissa näyttelijä Krister Henrikssonin kanssa. ==Filmografia== *1973 – Den vita stenen (TV-sarja) *1985 – August Strindberg: Ett liv (TV-sarja) *1985 – En ettas dagbok (TV-sarja) *1987 – Undanflykten *1987 – Paganini från Saltängen (TV-sarja) *1988 – Mimmi (TV-sarja) *1993 – Dockpojken *1995 – En nämndemans död (TV-sarja) *1996 – Lilla Jönssonligan och cornflakeskuppen *1997 – Grötbögen *1997 – Lilla Jönssonligan på styva linan *1998 – Personkrets 3:1 *1999 – Babar – elefanternas konung *2000 – Barnen på Luna *2000 – Den bästa sommaren *2000 – Hur som helst är han jävligt död *2002 – Utanför din dörr *2004 – Graven *2004 – Tanssinopettajan paluu (TV-sarja) *2004 – I'm Your Man *2005 – Kim Novak badade aldrig i Genesarets sjö *2006 – Wallander: Heikkous *2006 – Wallander: Valokuvaaja *2007 – Upp till kamp *2009 – Morden *2011 – Simon och ekarna *2015 – Modus (TV-sarja) *2016 – Nousuvesi (TV-sarja) ==Lähteet== Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1957 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Parhaan naissivuosan Guldbagge- palkinnon saajat
Venanzio Ortis

Venanzio Ortis (s. 29. tammikuuta 1955 Paluzza, Udinen maakunta) on italialainen kestävyysjuoksun Euroopan-mestari. Hän edusti aktiiviurallaan padovalaista Fiamme Oro -seuraa. Hän on maastohiihtäjien Manuela ja Giorgio di Centan serkku. Ortis karsiutui 1 500 metrin alkuerissä Duisburgin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1973. Hän saavutti seuraavana vuonna hopeaa Monzan maastojuoksun MM-kilpailujen alle 20-vuotiaiden sarjassa. Hän karsiutui 5 000 metrin alkuerissä Montrealin olympialaisissa 1976. Ortis sijoittui Milanon EM-hallikilpailuissa 1978 kahdeksanneksi 3 000 metrin juoksussa. Hän saavutti saman vuoden Prahan EM-kilpailuissa kultaa 5 000 metrillä ajalla 13.28,52 ja hopeaa 10 000 metrillä ennätyksellään 27.31,48. Rooman maailmancupissa 1981 hän oli 10 000 metrillä neljäs. == Henkilökohtaiset ennätykset == === Ulkoradat === Laji Aika Paikka Päivä 3 000 m 7.51,11 Caorle 24. elokuuta 1980 5 000 m 13.19,19 Rieti 9. syyskuuta 1981 10 000 m 27.31,48 Praha 29. elokuuta 1978 == Lähteet == Luokka:Italialaiset kestävyysjuoksijat Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Biebrzan kansallispuisto

Biebrzan kansallispuisto () on kansallispuisto Podlasian voivodikunnassa Koillis-Puolassa. Puiston pinta-ala on 592 neliökilometriä ja se perustettiin vuonna 1993. Kansallispuisto on Puolan suurin, se perustettiin suojelemaan laajaa turvesuota Biebrzajoen laaksossa. Puistossa on tavattu yli 270 lintulajia, muun muassa kaulushaikara, mustatiira, kiljukotka, pikkukiljukotka, jouhisorsa, suosirri, liro, isokuovi, pikkutiira ja sininärhi. Kansallispuisto kuuluu Ramsar-sopimuksen suojelukohteisiin. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Puolan kansallispuistot Luokka:Podlasian voivodikunta Luokka:Ramsar-alueet
Unto Hietanen

Unto Johannes Hietanen (18. huhtikuuta 1928 TampereKuvataiteilijat 2004, s. 194. Suomen Taiteilijaseura / Kustannus Oy Taide, Helsinki 2004. – 2009) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänen isänsä oli kuvanveistäjä Jussi Hietanen. Hietanen opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1949–1952 ja hänen teoksiaan oli ensi kerran esillä näyttelyssä vuonna 1952. Hän toimi opettajana Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1972–1973 ja Lahden taideinstituutissa vuosina 1980–1989. Hietanen sai Tampereen kaupungin tunnustuspalkinnon vuonna 1975. Hietasen veistos Kalapoika vuodelta 1957 varastettiin Tampereella lokakuussa 2023. Myöhemmin ilmeni, että veistos oli tuhottu, eikä sen ennallistaminen ollut tekijän kuoltua enää mahdollista. Tampereen kaupunki aikoo korvata sen toisella teoksella. == Töitä == Hietasen julkisia teoksia on Tampereen seudulla, joukossa hautamuistomerkkejä Kalevankankaan hautausmaalla. * Alahärmän sankaripatsas, 1949 * Kihniön sankaripatsas, 1954 * Kalapoika, Tampere, 1957 (varastettu ja tuhottu 2023) * Ensimmäisen lentoyrityksen muistomerkki, Tampere, 1961 * reliefiveistos, Tampereen ammattikoulu, 1963 * Lähtevät kurjet, Tampere, 1963 * reliefiveistos, Pellervon koulu, Tampere, 1965 * Mylläripatsas, Forssa, 1966 * reliefiveistos, Tampereen virastotalo, 1968 * Kaupunki kasvaa, Tampere, 1975 * Kosti Elon muistoreliefi, Ruoveden kirjasto, 1983 * August Mäkipeskan graniittimuotokuva, Ruoveden kunnantalo, 1984 * E. F. Palménin reliefimuotokuva, Ruoveden sairaala * Matti Koposen muotokuva, Tampereen kaupungin virastotalo, 1987 * Rytmikäs sointu, Aalto- teatteri, Essen, Saksa, 1988 * Avoin ikkuna, Hauhon kirjasto, 1993 == Kuvia julkisista teoksista == Tiedosto:Ammattikoulun seinäreliefi.JPG|Ammattikoulun seinäreliefi, 1954, Pyynikinrinne, Tampere. Tiedosto:Unto Hietanen Kalapoika 1957.JPG|Kalapoika, 1957, Viinikan lampipuisto, Tampere. Tuhoutui varkauden yhteydessä. Tiedosto:Unto Hietanen Lahtevat kurjet 1960.JPG|Lähtevät kurjet, 1960, Hatanpää, Tampere. Tiedosto:Potkuripoika UntoHietanen.jpg|Potkuripoika, 1961, Härmälä, Tampere. Tiedosto:Unto Hietanen Omat sarat 1965.JPG|Omat sarat, 1965, Tampere. Tiedosto:Unto Hietanen Mylläri.jpg|Mylläri, 1967, Forssa. Tiedosto:Unto Hietanen Siirtymäkohta 1967.JPG|Siirtymäkohta, 1967, Ristimäki, Tampere. Tiedosto:Unto Hietanen Naula 1969.JPG|Naula, 1967, Kissanmaa, Tampere. Tiedosto:Unto Hietanen Seita 1968.jpg|Seita, 1968, Tampere. Tiedosto:Unto Hietanen Oppitunti 1969.JPG|Oppitunti, 1969, Valkeakoski. Tiedosto:Unto Hietanen Satajalka 1971.JPG|Satajalka, 1971, Peltolammi, Tampere. Tiedosto:Unto Hietanen Kaupunki kasvaa 1975.jpg|Kaupunki kasvaa, 1975, Tammerkoski, Tampere Tiedosto:Tampereen kaupungin ympäristönhoitopalkinto 1979.jpg|Tampereen kaupungin ympäristönhoitopalkinto, 1979, Tampere. Tiedosto:Unto Hietanen Aukusti Makipeskan patsas 1982.JPG|Aukusti Mäkipeskan patsas, 1982, Ruovesi. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet