Luettelo ennen vuotta 1820 syntyneistä taiteilijoista Suomessa

__NOTOC__ thumb|200px|Mikael Toppelius, Simson taistelee jalopeuran kanssa, 1775, Haukiputaan kirkko. thumb|200px|Alexander Lauréus, Taiteilijan äitipuoli Mariana Juliana Lauréus s. Winqvist poikineen, 1806. Luettelo ennen vuotta 1820 syntyneistä taiteilijoista Suomessa perustuu Suomen Taiteilijaseuran ylläpitämässä Kuvataiteilijamatrikkelissa julkaistuun luetteloon 49 ammattilaisesta tai ammatillisesti suuntautuneesta kuvataiteilijasta, jotka vaikuttivat 1600-luvulta 1800-luvun puoleen väliin. Jotkut heistä syntyivät Suomessa, toiset muualla Euroopassa. Osa taiteilijoista vaikutti Suomessa, osa muissa maissa. Oppipoikakoulutusta lukuun ottamatta koulutus taiteilijaksi oli tuohon aikaan hankittava muista maista, tavallisesti vuonna 1773 Tukholmaan perustetusta taideakatemiasta. Luetellut taiteilijat toimivat jo ammatissa, kun Suomen Taideyhdistys aloitti kuvataidekoulutuksen Suomessa vuonna 1848. Alkuperäiseen, matrikkelissa julkaistuun luetteloon on lisätty tässä Helena Arnell, Pietari Henrikinpoika, Charlotta Malm-Reuterholm, Liedon mestari ja Carl Gustav Söderstrand. == Taiteilijat Suomessa ennen Suomen taidetta== ===Ammatti ja toimeentulo=== Myös entisaikoina useat taiteilijat harjoittivat taiteellisen työnsä ohella muita ammatteja. Esimerkiksi Johan Lefrén toimi Karlbergin sotakoulun johtajana, Ulrik Thersner everstiluutnanttina ja Claes Lang perämiehenä ja koristetaiteilijana. Monet taiteilijat kuten Mikael Toppelius toimivat kirkkomaalareina, jolloin he saattoivat tehdä sekä "lankkumaalarin", koristetaiteilijan että taidemaalarin töitä. Toimeentulo saattoi olla niukkaa ja esimerkiksi 1830-luvun taiteilijoista vain Johan Erik Lindh elätti itsensä taiteilijana. Taiteellinen potentiaali suuntautui Suomen ulkopuolelle. Lontoossa arveltiin 1830-luvun lopussa ja Münchenissä 1840-luvun alussa olevan kummassakin noin tuhat taiteilijaa. Suomessa vastaavana aikana varteenotettavien taiteilijoiden määrä oli alle kymmenen. ===Kirkko- ja muotokuvamaalarit=== Suomen keskiajan taiteilijoita ei tunneta nimeltä. Joukosta on tunnistettu Liedon mestari, mutta nimen takana on todennäköisesti suurempi joukko kisällejä ja oppipoikia. Varhaisin alkuperäisen luettelon taiteilijoista on suomalainen taidemaalari Abraham Myra (1639-1684). Hän opiskeli Jochim Neimanin oppipoikana ja toimi Turussa maalariammattikunnan vanhimpana 1678–1684. Suurvalta-ajan varhaisimmat tunnetut kuvataiteilijat olivat useimmiten konterfeijareita eli kiertäviä kirkko- ja muotokuvamaalareita. Heistä eräs tunnettuja oli Isossakyrössä vuonna 1647 syntynyt Elias Brenner. Hän toimi sekä taidemaalarina että kuvittajana. Brenner tunnetaan erityisesti Ruotsissa tekemistään miniatyyrimaalauksistaan. ===Naistaiteilijat=== Luettelossa on alun perin vain kolme naista. Heistä Ruotsissa vuonna 1690 syntynyttä sekä Vaasassa ja Turussa asunutta Margareta Capsiaa pidetään 1700-luvun alun etevimpänä suomalaisena kirkkotaiteilijana ja Suomen ensimmäisenä naismaalarina. Uusi suomalainen taidehistoria on nostanut esille alkuperäisen luettelon ulkopuolelle jääneitä naistaiteilijoita, kuten Helena Arnellin ja Charlotta Malm-Reuterholmin.Naisten Salonki, naistaiteilijat 1700-luvun Euroopassa, Sinerbrychoffin taidemuseo 2007, näyttelyn verkkosivut. Viitattu 2.7.2008. Tukholman taideakatemiaan pääsivät naiset opiskelemaan ensimmäisen kerran vasta vuonna 1847.Från Kungliga Ritakademien till Kungliga Konsthögskolan, Kungliga Konsthögskolan. Viitattu 2.7.2008. Suomen Taideyhdistys ei erotellut nais- ja miestaiteilijoita, vaan tuki kaikkia myöntämällä stipendejä ja hankkimalla teoksia sen kokoelmiin. Taideyhdistyksellä oli tarve saada toiminnan pariin kaikki potentiaaliset tekijät, riippumatta heidän taustastaan tai sukupuolestaan. ===Suomen taide- elämä käynnistyy=== Ruotsin vallan ajan lopun ja autonomian ajan alun merkittävä taidemaalari oli Alexander Lauréus. Hänet lähetettiin 1802 kansalaiskeräyksellä saaduilla varoilla Turusta Tukholmaan, jossa hän saavutti taideakatemian jäsenyyden ja hovimaalarin arvonimen. Tällä välin Turku oli kuitenkin hylätty Turun palon takia maan pääkaupunkina ja siirretty Helsinkiin, eikä suomalaisten pettymykseksi Lauréus palannutkaan asumaan synnyinmaahansa. Ennen vuotta 1820 syntyneet taiteilijat elivät ja vaikuttivat juuri ennen varsinaisen suomalaisen kuvataide-elämän organisoimista 1800-luvun puolenvälin aikoihin ja sen jälkeen. Sitä varten muun muassa perustettiin Suomen Taideyhdistys (1846), käynnistettiin säännöllinen taidenäyttelytoiminta (1845) ja perustettiin Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu (1848). Turun piirustuskouluna tunnetun taidekoulun toiminta oli alkanut vuonna 1830 ja Suomen taideyhdistyksen alaisena kouluna se toimi vuodesta 1852 aina vuoteen 1905 asti. Taidekoulutusta oli mahdollista saada myös Yliopiston piirustussalilla, joka vuoteen 1828 toimi sekin Turussa. Taidenäyttelytoimintaa seurasi taidekritiikki, joka vakiintui sanomalehtiin. Luettelon taiteilijoiden tuotanto edeltää varsinaista Suomen taiteen kultakautta, joka alkoi 1880-luvulla. Varhaista kansallisromantiikkaa edustaa kuitenkin R. W. Ekman, sekä taiteilijaveljekset Magnus ja Wilhelm von Wright. Veljeksistä nuorin Ferdinand syntyi 1822 ja hänen maalauksissaan näkyy kultakauden pyrkimyksiä. == Taiteilijat == Immanuel Alm taidemaalari 1767–1809 Johan Alm taidemaalari 1728–1810 Helena Arnell taidemaalari 1697–1751 Johan Backman taidemaalari 1706–1768 Jonas Bergman taidemaalari 1724–1810 Johan Zacharias Blackstadius taidemaalari 1816–1898 Edla Blommér taidemaalari 1817–1908 Elias Brenner taidemaalari ja -graafikko 1647–1717 Erik Cainberg kuvanveistäjä 1771–1816 Margareta Capsia taidemaalari 1690–1759 Wilhelm Maximilian Carpelan taidemaalari ja -graafikko 1787–1830 Auguste Joseph Desarnod taidemaalari ja -graafikko 1812–1850 Robert Wilhelm Ekman taidemaalari 1808–1873 Samuel Elmgren taidemaalari 1771–1834 Gustaf Wilhelm Finnberg taidemaalari 1784–1833 Lennart Forstén taidemaalari ja piirtäjä 1817–1886 Lars Gallenius taidemaalari 1660–1750 Johan Georg Geitel taidemaalari 1683–1771 Berndt Godenhjelm taidemaalari 1799–1881 Emanuel Granberg taidemaalari 1754–1787 Johan Hedberg taidemaalari 1767–1823 Johan Gustav Hedman taidemaalari 1800–1866 Pietari Henrikinpoika kirkkomaalari 1400-luku Adolf Hårdh taidegraafikko 1807–1855 Johan Knutson taidemaalari 1816–1899 Pehr Adolf Kruskopf piirtäjä ja taidemaalari 1805–1852 Claes Lang (vanhempi) taidemaalari 1690–1761 Petter Lang taidemaalari 1728–1780 Aleksander Lauréus taidemaalari 1783–1823 Johan Lefrén taidegraafikko ja piirtäjä 1784–1862 Thomas Joachim Legler taidemaalari 1806–1873 Liedon mestari kuvanveistäjä 1300-luku Johan Erik Lindh taidemaalari 1793–1865 Gustaf Lucander taidemaalari 1724–1805 Charlotta Malm-Reuterholm taidemaalari 1768–1845 Karl Peter Mazér taidemaalari 1807–1884 Erik Wilhelm le Moine taidemaalari 1780–1859 Abraham Myra taidemaalari 1639–1684 Didrik Möllerum taidemaalari 1642–n. 1702 Mathilda Rotkirch taidemaalari 1813–1842 Nils Schillmark taidemaalari 1745–1804 Johan Strömer piirtäjä ja taidegraafikko 1807–1904 Johan Stålbom taidemaalari 1712–1777 Gabriel Gotthard Sweidel taidemaalari 1744–1817 Carl Gustaf Söderstrand maalarimestari ja taidemaalari 1800–1862 Emanuel Thelning taidemaalari 1767–1831 Ulrik Thersner piirtäjä ja taidegraafikko 1779–1828 Mikael Toppelius taidemaalari 1734–1821 Isak Wacklin taidemaalari 1720–1758 Erik Westzynthius (nuorempi) taidemaalari 1743–1787 Erik Westzynthius (vanhempi) taidemaalari 1711–1755 Magnus von Wright taidemaalari ja -graafikko, piirtäjä 1805–1868 Wilhelm von Wright piirtäjä, taidegraafikko ja -maalari 1810–1887 ==Katso myös== * Suomen taide ==Lähteet== * ===Viitteet=== Ennen vuotta 1820 syntyneistä taiteilijoista Suomessa