EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Sean Ekins

Sean Ekins on brittiläinen komputationaalisen farmakologian, komputationaalisen toksikologian ja keminformatiikan tutkija sekä farmakologi. Ekinsillä on yhteensä 26641 sitaattia (4.1.2025).Sean Ekins, Google Scholar, https://scholar.google.com/citations?user=6NNfXAMAAAAJ&hl;=en, 4 January 2025. Ekinsin väitöskirjan aihe oli Speculations on the relative roles of cytochrome P450 and flavin containing monooxygenase in the metabolism of S12363. == Siteeratuimmat artikkelit == Ekinsin siteeratuimmat artikkelit ovat seuravat: # In silico pharmacology for drug discovery: methods for virtual ligand screening and profiling, British journal of pharmacology, 2007 (959 sitaattia 4.1.2025) # In silico pharmacology for drug discovery: applications to targets and beyond, British journal of pharmacology, 2007 (531 sitaattia 4.1.2025) # Exploiting machine learning for end-to-end drug discovery and development, Nature materials, 2019 (522 sitaattia 4.1.2025) # Progress in predicting human ADME parameters in silico, Journal of pharmacological and toxicological methods, 2000 (384 sitaattia 4.1.2025) == Lähteet == Luokka:Brittiläiset farmakologit Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Joutsenjärvi

Joutsenjärvi voi tarkoittaa seuraavia: * Joutsenjärvi, järvi Iisalmessa * Joutsenjärvi, järvi Laviassa * Joutsenjärvi, järvi Lieksassa * Jousenjärvi (e), järvi Mänttä-Vilppulassa * Jousenjärvi (p), järvi Mänttä-Vilppulassa * Joutsenjärvi, järvi Posiolla * Joutsenjärvi, järvi Savukoskella * Joutsenjärvi, järvi Viitasaarella * Joutsenjärvi, Jouttenjärvi, järvi Parkanossa * Joutee, ent. Joutsenjärvi, järvi Jyväskylässä * Pieni Joutsenjärvi, järvi Kivijärvellä.
Ibuki-2

Ibuki-2 (; myös Greenhouse Gases Observing Satellite-2 eli GOSAT-2, ) on japanilainen kaukokartoitussatelliitti, joka erityisesti tutkii kasvihuonekaasuja. Satelliitin malli perustuu japanilaiseen vuonna 2014 laukaistuun ALOS-2-satelliittiin ja Ibuki-2 on Japanin avaruusjärjestön (JAXAn) vuonna 2009 laukaistun Ibuki-satelliittin seuraaja. Satelliitti laukaistiin 29. lokakuuta 2018 H-IIA -kantoraketilla Tanegashiman avaruuskeskuksesta. Satelliitti mittaa Maan ilmakehässä olevien hiilidioksidin, metaanin, otsonin, vesihöyryn, hiilimonoksidin sekä typen määriä. Ibuki-2 eroaa edeltäjästään päivitetyillä ja tarkemmilla sersoreilla sekä tutkilla. == Tutkimuslaitteet == * TANSO-FTS-2 * TANSO-CAI-2 lähde: == GOSAT-GW == GOSAT-GW on japanilainen tuleva satelliitti ja Ibkuki-2:n seuraaja, joka laukaistaan vuonna 2025. == Lähteet == Luokka:Japanin avaruustoiminta Luokka:Vuoden 2018 avaruustoiminta Luokka:Kaukokartoitussatelliitit
Colton Dach

Colton Dach (s. 4. tammikuuta 2003 St. Albert, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Dach edustaa NHL- joukkue Chicago Blackhawksia. Ennen NHL-uraansa Dach pelasi WHL- juniorisarjassa Saskatoon Bladesin, Kelowna Rocketsin ja Seattle Thunderbirdsin joukkueissa. Chicago Blackhawks varasi hänet toisella kierroksella 62. varausvuorolla vuoden 2021 NHL:n varaustilaisuudessa. Dach on pelannut yhden NHL:n runkosarjan ottelun ilman tehopisteitä. Uran tilastot päivitetty 4. tammikuuta 2025. == Lähteet == Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Chicago Blackhawksin pelaajat Luokka:Chicago Blackhawksin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 2003 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pastuszek podhalański

Pastuszek podhalański on puolalainen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta. == Ulkonäkö == Pastuszek podhalański on pieni tai keskikokoinen ja karvapeitteeltään pörröinen. Paimenet valitsivat jalostukseen erityisesti sellaisia yksilöitä, joiden ulkonäkö ja karvapeite muistuttivat niiden paimentamia lampaita. Suurin osa niistä ovat tämän vuoksi väriltään joko valkoisia, vaaleanharmaita tai oljenkeltaisia.Żaneta Żołnierczuk. Pastuszek podhalański – Nowa polska rasa psów? Pies rasowy, 18.11.2021. Haettu 4.1.2025. == Luonne ja käyttäytyminen == Rotu on eloisa ja erittäin valpas. == Alkuperä == Rotua on käytetty paitsi paimentamiseen, myös varoittamaan mahdollisista tunkeilijoista ja petoeläimistä haukkumalla. Se on todennäköisesti sukua mm. pulille, pumille, komondorille ja romanianpaimenkoiralle. == Lähteet == Luokka:Puolalaiset koirarodut Luokka:Paimenkoirat Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut
Hopeakuvastin

Hopeakuvastin on vuoden 2022 musiikkialbumi, joka julkaistiin cd-muodossa mutta myös vinyyli-lp -muodossa. Se sisältää 10 Toivo Kärjen sävellystä vuosilta 1943-1984. Levyn tuotti Matti Makkonen ja julkaisi Nova Records Oy. Levyprojektin pohjana oli vuosittain järjestettävä TangoMaestro -laulukilpailu, joka keskittyy perinteiseen suomalaiseen tangoon. Levyn kappaleista viisi ovat kilpailun vuosien 2018 ja 2019 voittajien esittämiä, ja niitä oli laulettu kyseisessä kilpailussa. Toiset viisi ovat Makkosen johtaman Savonlinna-kuoron esittämiä. Näitä oli testattu Nilsiän konserteissa Harmonia- kuoron esittäminä. Sovitukset teki, säestävää yhtyettä johti ja selloa soitti Matti Makkonen. Muut soittajat olivat Susanna Mieskonen-Makkonen viulu, Kirsi Laamanen harmonikka, Petri Herranen piano, Toni Taskinen kitara ja Jarmo Hiekkala basso. Laulusolistit olivat Päivi Hökkä, Pertti Alho, Merja Uimonen ja Timo Uusikylä. Äänitykset tehtiin Savonlinnan Taidelukion juhlasalissa 16-17.10.2021. Äänityksen, editoinnin ja miksauksen hoiti Sampo Härkönen, masteroinnin Markku Veijonsuo / Varistoteles Studios. Layout ja graafinen ulkoasu: Paperi Sonné, kannen valokuva: Matti Suurpää vuonna 1971. Kaikki kappaleet taustatietoineen esitellään oheislehtisessä. == Levyn kappaleet == Kaikki sävellykset: Toivo Kärki. Kappaleet ovat ennenlevyttämättömiä paitsi 8, mutta sekin on tässä ensi kerran alkuperäisenä kuorosovituksena 1\. Kuuntele ääntä sydämen – 2.33 (1979, san. Juha Vainio) Päivi Hökkä 2\. Hopeakuvastin kertoo – 3.24 (1956, san. Reino Helismaa) Päivi Hökkä 3\. Niin monta pitkää iltaa – 3.22 (1984, san. Olavi Polvi) Pertti Alho 4\. Äiti – 2.57 (1977 san. Juha Vainio) Savonlinna-kuoro 5\. Itke sydän, naura sydän – 2.50 (1983, san. Kyösti Timonen) Savonlinna-kuoro 6\. Haaveen harhaa – 3.35 (1982, san. Vexi Salmi) Timo Uusikylä 7\. Tuuli, lintu ja pilvet – 2.46 (1980, san. Olavi Polvi) Merja Uimonen 8\. Istuin illalla tuvassa – 2.30 (1943, san. Aleksanteri Aava) Savonlinna-kuoro 9\. Kohta väistyy yö – 2.00 (1982, san. Aappo I. Piippo) Savonlinna-kuoro 10\. Karjala tässä ja nyt – 2.50 (1981, san. Paavo Suoninen) Savonlinna-kuoro == Lähteet == Hopeakuvastin-albumin NRECD-29 oheislehtinen Luokka:Vuoden 2022 albumit
Keltainen serbianajokoira

Keltainen serbianajokoira (Srpski žuti gonič) on serbialainen koirarotu. Sillä ei ole FCI:n tunnustusta, mutta se on hyväksytty kansallisella tasolla Serbian Kennelliitossa Kinoloski Savez Republike Srbije (KSS). == Ulkonäkö == Väritys on vehnänkeltainen, jonka sävy vaihtelee vaaleasta tummaan; myös fawn hyväksytään. Valkoista väriä sallitaan ainoastaan ohut viiva kaulasta rintakehään sekä varpaiden kärjissä, rintakehän valkoinen alue saa olla halkaisijaltaan korkeintaan 5 cm; mitä vähemmän valkoista, sen parempi. Urosten säkäkorkeus on 46-56 cm ja paino noin 22 kg; nartuilla vastaavat mitat ovat 44-54 cm ja 19 kg.Srpski žuti gonič. Kinoloski Savez Republike Srbije. Haettu 4.1.2025. == Alkuperä == Belgradin näyttelyn vuonna 1948 ja Belgradin ja Ljubljanan näyttelyiden vuonna 1949 jälkeen tunnustettiin kolme paikallista rotua: balkaninajokoira, montenegronajokoira ja "Yellow Balkanite". Vuonna 1954 Serbian alkuperäisrotujen komissio ehdotti, että "Balkanin keltaiselle ajokoiralle" luotaisiin oma rotumääritelmä. Silloisen Jugoslavian Kennelliiton dokumenteissa on merkintä "keltaisen ajokoiran" sukutauluista omana erillisenä rotunaan, erillään balkaninajokoirasta, jonka muunnoksena sitä aiemmin pidettiin.Dog Breeds: Serbian Yellow Hound. Center for Preservation of Indigenous Breeds. Haettu 4.1.2025. == Lähteet == Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut Luokka:Ajokoirat Luokka:Serbialaiset koirarodut
AKARI

AKARI (, myös ASTRO-F ja InfraRed Imaging Surveyor eli IRIS) oli ensimmäinen japanilainen ISASin ja JAXAn yhteinen infrapunasatelliitti. Myös ESA oli mukana hankkeessa. Se laukaistiin 21. helmikuuta 2006 Uchinouran avaruuskeskuksesta M-V -kantoraketilla. Raketin kyydissä laukaistiin myös Tokion teknillisen yliopiston opiskelijoille tarkoitettu pikosatelliitti. AKARI sai kartoitettua elinkaarensa aikana 94 prosenttia tähtitaivaasta. Satelliitin tehtävä tuli päätökseen 24. marraskuuta 2011. == Tehtävät == Satelliitin tehtäviin kuului: * Tutkia vanhoja galakseja niiden kehityksen tutkimiseksi. * Tarkkailla tähtien syntymäalueita niiden syntyperän selvittämiseksi. * Tutkia tähtien kehitystä * Tutkia protoplanetaaristen kiekkojen säteilyä * Etsiä uusia komeettoja lähde: == Lähteet == Luokka:Japanin avaruustoiminta Luokka:Vuoden 2006 avaruustoiminta Luokka:Satelliitit Luokka:Avaruusteleskoopit
Olipa kerran (teossarja)

Olipa kerran on Kerttu Horilan vuonna 2003 tekemä 28-osainen saviteos Värtön ala-asteen ja päiväkodin julkisivussa Oulun Värttössä. Teossarjan maalatut keraamiset reliefit ovaalin muotoisissa kentissä on sijoitettu suurten ikkunoiden yläpuolelle barokin ja empiren arkkitehtuurin tapaan, kaksikymmentäkaksi pääjulkisivun ja kuusi leikkipihan puolelle. Teosten aiheina on mielikuvitushahmoja, satujen henkilöitä ja eläimiä kuten aapiskukko, sininen jänis, naurava peikko, sammakkoprinssi ja Oulun kärpät. Teososien kehyksiä koristavat keskushahmoihin viittaavat ornamentit: esimerkiksi keittäjää ympäröivät nakkiketjut ja hiirtä juustonpalat.Oulun kaupungin karttapalvelu, haku "Muistolaatat ja -merkit" ja "Ulkoveistokset" == Lähteet == Luokka:Oulu Luokka:Suomen patsaat ja veistokset
Yhdysvaltain perustuslain seitsemäs lisäys

Yhdysvaltain perustuslain seitsemäs lisäys ( tai Amendment VII) on Yhdysvaltain perustuslain lisäys, joka takaa oikeuden valamiesoikeudenkäyntiin tietyissä siviiliasioissa ja se estää tuomioistuimia kumoamasta valamiehistön tekemiä tosiseikkoja koskevia päätelmiä. Se hyväksyttiin kongressissa 28. syyskuuta 1789 ja ratifioitiin 15. joulukuuta 1791. == Teksti == Suomennettuna: == Lähteet == Luokka:Yhdysvaltain perustuslaki
Kultasiilikala

Kultasiilikala (Cyclichthys orbicularis) on siilikaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan indopasifiselta merialueelta. ==Koko ja ulkonäkö== Kultasiilikala voi kasvaa suurimmillaan 20–30 cm pitkäksi. Laji kykenee pullistamaan ruumiinsa pallomaiseksi ja ihossa on useita kookkamta mutta lyhyehköjä piikkejä. Kalan hampaat ovat yhdistyneet nokkamaisiksi. Kultasiilikala on selästään kellanruskea tai harmahtava ja väri vaalenee vatsaa kohden mentäessä valkoiseksi. Ruumiissa on tummanruskeita laikkuja ja mustista täplistä muodostuvia rykelmiä. ==Levinneisyys ja elintavat== Kultasiilikalaa tavataan Afrikan itärannikolta ja Punaiseltamereltä Japaniin Uuteen-Kaledoniaan. Lajin elinympäristöä ovat hiekka- tai mutapohjaisten alueiden sienieläimiä ja leviä kasvavat koralliriutat. Kala liikkuu yksin ja on yöaktiivinen. Sen ravintoa ovat kovakuoriset selkärangattomat eläimet, esimerkiksi ravut ja merisiilit. Kultasiilikalat ovat yöaktiivisia. Kultasiilikalaa kalastetaan paikoitellen ravinnoksi esimerkiksi Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa. ==Lähteet== Luokka:Jäykkäleukakalat
Backwood Madness

Backwood Madness on Ari Savosen ohjaama suomalainen kauhufantasiaelokuva, joka saa ensi-iltansa keväällä 2025. Elokuvassa ihmisten sodat aiheuttavat metsän epätasapainon, joka johtaa metsän olennoiden ja ihmisten väliseen jatkuvaan raakaan kostonkierteeseen. Metsän tasapainon voi mahdollisesti palauttaa kostoretkien aikana syntynyt lapsi, joka on puoliksi peikko ja puoliksi ihminen. Elokuva oli tuotannossa yli kymmenen vuoden ajan, vuodesta 2014 lähtien. Ensimmäisen kerran sen oli tarkoitus ilmestyä vuonna 2016, mutta ensi-iltaa siirrettiin useamman kerran. Elokuvan tekemistä vaikeuttivat muun muassa aikataulullisesti venyneet lisäkuvaukset, koronapandemia sekä Savosen terveysongelmat. == Rooleissa == == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Luokka:Vuoden 2025 suomalaiset elokuvat Luokka:Suomalaiset fantasiaelokuvat Luokka:Suomalaiset kauhuelokuvat Luokka:Suomalaiset independent-elokuvat
Dalvarzintepa

thumb|Dalvarzintepan raunioita. Dalvarzintepa on muinaisen kaupungin raunio Surxondaryon alueen Shoʻrchin piirissä Uzbekistanissa. Se sijaitsee Surxondaryon varrella kymmenen kilometriä Shoʻrchin kaupungista koilliseen. Dalvarzintepa oli pieni kreikkalais-baktrialainen linnoitus, josta kehittyi ensimmäisellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua muurien ympäröimä kaupunki. Se lienee ollut kiinalaisessa Qián Hàn shū-kronikassa mainittu yuezhi-kansan alkuperäinen pääkaupunki. Dalvarzintepan kukoistusaikaa oli Kušan-valtakunnan kausi ensimmäisestä vuosisadasta 200-luvulle. Neliskulmaisen, vallihaudalla, torneilla ja kasemateilla varustetun muurin sisällä oli hallinto-, sotilas- ja uskonnollisia rakennuksia, asuintaloja ja käsityöläisten työpajoja. Kaupunki rappeutui nopeasti, ja hefthaliittien aikana 400–500-luvuilla sitä käytettiin hautapaikkana. 500–600-luvuilla paikalla oli pieni asutus, joka hylättiin arabivalloituksen jälkeen 700-luvun alussa. 47 hehtaarin laajuisella alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuodesta 1967 lähtien. Etupäässä savitiilistä ja savesta pystytetyt rakennelmat edustavat baktrialaista rakennustapaa, mutta paikoin on havaittavissa myös hellenististä vaikutusta. Alueelta on löydetty kaksi buddhalaista ja kaksi paikallisen jumalattaren temppeliä sekä zarathustralainen vainajien luiden säilytyspaikka. Temppeleitä koristivat terrakottapatsaat ja seinämaalaukset. Bodhisattvojen ja jumalten patsaat edustavat tyypillistä Gandharan veistotaidetta. Alueelta löydetyt rahat ovat peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. aina 600-luvulle saakka. Eräästä talosta on löydetty 36 kiloa painava kulta-aarre, johon kuuluu kaula-, ranne- ja korvakoruja sekä kultaharkkoja, joihin on kaiverrettu paino kharoṣṭhī-kirjoituksella. Löytöihin kuuluu myös korukiviä sekä kušanilaista keramiikkaa. ==Lähteet== Luokka:Surxondaryon alue Luokka:Uzbekistanin historia
Sunshine 60

Sunshine 60 () on Tokiossa, Toshiman erillisalueen Ikebukuron kaupunginosassa Japanissa sijaitseva 240 metriä korkea, 60-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Rakennus valmistui vuonna 1978, ja se on toimistokäytössä. Rakennuksen ylimmässä kerroksessa on näköalatasanne. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanin pilvenpiirtäjät Luokka:Tokion rakennukset ja rakennelmat
Amami Ōshima, Tokunoshima, Okinawan pohjoisosa ja Iriomote

Amami Ōshima, Tokunoshima, Okinawan pohjoisosa ja Iriomote () on Japanin Riukiusaarilla sijaitseva luonnonsuojelualue, joka valittiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 2021. Se käsittää 42 698 hehtaaria subtrooppisia sademetsiä neljällä saarella Japanin pääsaarten lounaispuolella, Itä-Kiinan meren ja Filippiinien meren rajalla: Amami Ōshima, Tokunoshima, Okinawa ja Iriomote. Alueen korkein kohta, Yuwandakevuori Amami Ōshiman saarella, kohoaa 694 metriin merenpinnan yläpuolella. Alue on täysin asumaton, ja siellä on korkea biologinen monimuotoisuus. Siellä on paljon uhanalaisia ja endeemisiä lajeja. Alueella on kotoperäisiä kasveja, nisäkkäitä, lintuja, matelijoita, sammakkoeläimiä, kaloja ja äyriäisiä, mukaan lukien esimerkiksi uhanalainen riukiunkaniini ja uhanalainen riukiusaartenrotta (Diplothrix legatus). Kullakin saarella on myös useita omia endeemisiä lajeja, joita ei löydy muualta alueelta. == Lähteet == Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Japanissa
Midland Square

Midland Square (; virallisesti ) on Nagoyassa Japanissa sijaitseva 247 metriä korkea, 48-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Se on toimistokäytössä, ja sen päämateriaali on teräs. Rakennus rakennettiin vuosina 2003–2007, ja se on kaupungin korkein rakennus. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Japanin pilvenpiirtäjät Luokka:Nagoya
Roger Marche

Roger Marche (5. maaliskuuta 1924 Villers-Semeuse, Ranska – 1. marraskuuta 1997) oli ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän oli pituudeltaan 172-senttimetrinen. Marche edusti seuratasolla merkittävimpänä Stade Reimsiä vuodet 1944–1954. Hän voitti joukkueen kanssa kahdesti Ranskan pääsarjamestaruuden sekä kerran Ranskan cupin ja Trophée des Championsin. Hän pelasi urallaan yhteensä 481 sarjaottelua, joissa hän teki yhden maalin. Marche liittyi Ranskan A-maajoukkueeseen maaliskuussa 1947 ja pelasi joukkueessa 63 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1954 ja 1958. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet
Raymond Kaelbel

Raymond Kaelbel (31. tammikuuta 1932 Colmar, Ranska – 17. huhtikuuta 2007) oli ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Kaelbel edusti merkittävimpänä AS Monacoa. Hän voitti joukkueessa Ranskan pääsarjamestaruuden kaudella 1960–1961, Ranskan cupin 1959–1960 ja Trophée des Championsin 1960–1961. Hän pelasi joukkueessa yhteensä 187 ottelua ja teki niissä 27 maalia. Kaelbel voitti Ranskan cupin kerran myös Strasbourgin riveissä kaudella 1965–1966. Hän pelasi joukkueessa 268 ottelua ja teki niissä 15 maalia. Yhteensä Kaelbel pelasi urallaan 480 sarjaottelua ja teki niissä 42 maalia. Kaikki kilpailut mukaan lukien hän pelasi 570 ottelua, joissa hän teki 52 maalia. Kaelbel liittyi Ranskan A-maajoukkueeseen kesäkuussa 1954 ja pelasi joukkueessa 35 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1954 ja 1958. == Lähteet == Luokka:Ranskalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Pandž

Pandž () on joki Afganistanin ja Tadžikistanin rajalla. Se muodostaa Vahšiin yhtyessään Amudarjan. Joen pituus on 921 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 114 000 neliökilometriä. Pandž saa alkunsa Pamir- ja Wahanjoista. Se virtaa etupäässä kapeassa laaksossa. Tärkeimmät sivujoet ovat oikenpuoleiset Ğund, Bartang, Jazğulom, Vandžob ja Surxob (Qizilsu). Joen keskimääräinen virtaus on 1 000 kuutiometriä sekunnissa. Vettä käytetään maatalouden keinokastelun. Jokilaaksoa pitkin kulkee Tadžikistanin pääkaupungin Dušanben ja Vuoristo- Badahšanin autonomisen alueen keskuksen Xoruğin välinen maatie. ==Lähteet== Luokka:Afganistanin joet Luokka:Rajajoet Luokka:Tadžikistanin joet
Bartang

Bartang () on Pandžin oikeanpuoleinen sivujoki Tadžikistanin Vuoristo- Badahšanin autonomisella alueella ja Afganistanissa. Sen nimenä on yläjuoksulla Oqbaitalin kylään saakka Oqsu ja keskijuoksulla Ğudarajokeen saakka Murğob. Joen koko pituus on 528 kilometriä (varsinaisen Bartangin 133 kilometriä) ja valuma-alueen laajuus 24 700 neliökilometriä. Bartang virtaa syvässä laaksossa koko Pamirin läpi. Sen tärkeimmät sivujoet ovat Sulistiq, Oqbaital, Pšarti Ğarbī, Katta-Mardžanai, Langar ja Ğudara. Keskimääräinen virtaus on 129 kuutiometriä sekunnissa. Bartangin varrella sijaitsevat Murğobin ja Xudžandin vesivoimalaitokset. ==Lähteet== Luokka:Afganistanin joet Luokka:Tadžikistanin joet
Vandžob

Vandžob (, aiemmin Vandž, Ванҷ) on Pandžin oikeanpuoleinen sivujoki Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen länsiosassa. Sen pituus on 103 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 2 070 neliökilometriä. Vandžob saa alkunsa Tiedeakatemian vuorilta ja virtaa Darvoz- ja Vandžvuorten välisessä laaksossa. Sen yläjuoksun nimenä ennen Kašolajahjokea on Abduqahhor. Joen keskimääräinen virtaus on 49,4 kuutiometriä sekunnissa. Sen alajuoksulla sijaitsee vesivoimalaitos. ==Lähteet== Luokka:Tadžikistanin joet
Vandž

Vandž () on vuoristo Pamirin länsiosassa Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella. Se ulottuu Tiedeakatemian vuorilta Vandžob- ja Jazgulomjokien välissä Pandžjoelle saakka. Vuorijonon pituus on noin 85 kilometriä. Sen korkein kohta on Jazgulom (5 584 metriä). Pääosin graniitista, hiekkakivestä ja konglomeraatista modostuneen vuoriston keskikorkeus on 4 500–5 000 metriä. Sen länsirinteet ovat jyrkät ja rotkojen rikkomat. Rinteillä kasvaa katajia ja pensaita. Yli 4 000 metrin korkeudessa on jäätiköitä. ==Lähteet== Luokka:Tadžikistanin vuoristot
Miesten Suomisarjan kausi 2024–2025

Miesten Suomisarjan kausi 2024–2025 on järjestyksessään neljäs salibandyn Suomisarjan kausi. Se alkoi 11. syyskuuta 2024. Uusia joukkueita sarjassa olivat Inssi-Divarista pudonnut Konnat ja Salibandyn 2. divisioonasta nousseet Ruoska. == Joukkueet 2024–2025 == Lohko A Joukkue Kunta Kotihalli Josba Akatemia Joensuu Joensuu Areena Dynamo Oulu Oulu Zemppi-areena Konnat Seinäjoki Qmax Arena Merikoski SBT Oulu Kastellin monitoimitalo Nibacos Kokkola Kampushalli Welhot Kuopio Lippumäen liikuntahalli Sastamolo Kemi Putaanhalli SB Vaasa Vaasa OP-Arena Lohko B Joukkue Kunta Kotihalli Classic United Tampere Spiral-Halli FoSu Forssa Jokioisten Leipä-Areena Ilves Tampere Spiral-Halli Pirkat Pirkkala Pirkkalan vapaa-aikakeskus PTU Pori Itätuuli Areena Ruoska Turku Sb-Areena SCH Hyvinkää Martinhalli SB Naantali Naantali Leaf Areena SC Wolves Parainen PUNT Liikuntahalli Steelers Hämeenlinna Loimua Areena Lohko C Joukkue Kunta Kotihalli Blackbirds Kerava Kurkelan koulu Loviisan Tor Loviisa Loviisan liikuntahalli Oilers Akatemia Espoo Esport Areena S.S. Storm Siuntio Fennia Arena Pelicans SB Lahti Lahti Energia -areena Sudet SB Kouvola Kuusankosken urheilutalo PSS Porvoo Aurorahalli Top Team Savonlinna Savonlinnan liikuntahalli ToTe Helsinki AC Ruskeasuo Voima Imatra Imatran urheilutalo == Lohkojen sarjataulukot == === Lohko A === === Lohko B === === Lohko C === Luokka:Salibandykaudet sarjoittain
Vanhat vaeltajat

thumb Vanhat vaeltajat on kiiminkiläisen kuvanveistäjä Oskari Jauhiainen vuonna 1982 tekemä lohia kuvaava veistos Muhoksella. Lohiveistos on suihkukaivolla Muhoksen torin etelälaidalla. Muhoksen kunnan muistomerkistä järjestettiin kutsukilpailu, ja Jauhiainen voitti kilpailun. Kaikki osallistuneet olivat päätyneet lohiaiheeseen. Muhos on Oulujoen rannalla, ja lohi on valittu Muhoksen vaakunaankin.Galleria Oskari Jauhiainen, sivu 9; OulunTaidemuseo.fi == Lähteet == Luokka:Muhos
Färila

Färila on taajama Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 324 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Ljusdalin kunta
Tallåsen

Tallåsen on taajama Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 578 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Ljusdalin kunta
Lillhaga

Lillhaga on taajama Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 394 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Ljusdalin kunta
Hybo

Hybo on taajama Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 214 asukasta vuonna 2021. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Ljusdalin kunta
Ställdalen

Ställdalen on taajama Ljusnarsbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 423 asukasta vuoden 2023 lopussa. ==Katso myös== * Ställdalenin junaonnettomuus ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsin taajamat Luokka:Ljusnarsbergin kunta
Lysergihapon hydroksietyyliamidi

Lysergihapon hydroksietyyliamidi eli LAH tai LSH (myös D-lysergihapon metyylikarbinolamidi ja D-lysergihapon α-hydroksietyyliamidi) on muun muassa kirjopäivänsinin (Ipomoea tricolor)) siemenistä löytyvä ergoliinialkaloidi. LSH on Claviceps paspali -lajin yksi pääasiallisesti tuottamista alkaloidesta. LSH:ta löytyy myös pienissä määrin torajyvistä (Claviceps purpurea). LSH:ta ja muita ergoliinialkaloideja tuottaa muun muassa Ipomoea asarifolia -lajiin sen kanssa symbioottisesti elävä Periglandula ipomoeae == Kemia == LSH dekompostoituu LSA:ksi. == Lähteet ==
Bjärred

Bjärred on taajama Lomman kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 9 816 asukasta. Bjärredissä sijaitsee Borgebyn linna. ==Tunnettuja henkilöitä== * Patrick "Bjärred" Andersson (s. 1971), jalkapalloilija * Andreas Johnson (s. 1970), muusikko ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lomman kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Tenholan kartano

Tenholan kartano on historiallinen kartano, joka sijaitsee Lemun (nyk. Masku) kunnassa Varsinais-Suomessa. == Historia == Rälssimies Nils Olofsson Tavast omisti kartanon vuodesta 1380. Seuraava omistaja oli edellisen veli Turun piispa Magnus Olai Tavast, jonka jälkeen omistus siirtyi Elin Nilsdotter Tavastille. Elin Nilsdotter Tavastin aviomies kuninkaantuomari Nils Olofsson Särkilahti peri kartanon. Tytär Margareta Nilsdotter peri kartanon vuonna 1468, ja seuraavaksi kartano siirtyi Margareta Nilsdotterin veljen Magnus Nikolai Särkilahden omistukseen. Turun tuomiokirkkoseurakunta omisti kartanon vuosina 1489–1530 ja tämän jälkeen Pyhän Katariinan prebenda. Kartanosta tuli Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan perintöomaisuutta vuonna 1557. Rälssimies Gustaf Nilsson omisti kartanon vuosina 1569–1588. Seuraavaksi kartanon omisti Måns Gustafsson Stienkors vuosina 1588-1619. Kartanon peri Lars Månsson Stienkors vuodesta 1618. Johan Larsson Stienkors ja hänen leskivaimo omistivat kartanon vuosina 1672–1705. Erik Stjernvall omisti kartanon vuoteen 1731. Tenholan kartanon vanha päärakennus tuhoutui 1800-luvun alkupuolella. Kartano siirtyi varatuomari Ivar Aminoffin omistukseen vuonna 1901. Arkkitehti Alexander Nyström suunnitteli uuden päärakennuksen, joka rakennettiin vuonna 1910. Ivar Aminoff omisti Tenholan kartanon vuosina 1901–1931. Aminoffin suku omisti kartanon vuoteen 1933. Nyströmin suunnittelema päärakennus purettiin vuonna 1965. Kartanon kavaljeerisiipirakennuksen vanhimmat osat ovat 1800-luvun alusta. Kavaljeerisiipirakennusta laajennettiin vuonna 1865 ja 1920-luvulla. Kartanolla on kaksi 1600-luvulta periytyvää kivikellaria. Kartanon mailla on kivinavetta, aitta ja kaksi huvimajaa. == Lähteet == Luokka:Masku Luokka:Maskun historia Luokka:Maskun kartanot
Björn Kjellman

Björn Kjellman (s. 4. kesäkuuta 1963 Östra Grevie) on ruotsalainen näyttelijä. Hän opiskeli Malmön näyttämökoulussa 1984–1987 ja aloitti sitten uransa Tukholman kaupunginteatterissa. Hän on myöhemmin näytellyt myös elokuvissa ja televisiosarjoissa sekä toiminut Sveriges Televisionin euroviisukommentaattorina. Vuonna 2006 hän osallistui itse Ruotsin karsintoihin sijoittuen finaalissa yhdeksänneksi. ==Rooleja== * Jane Horney (1985) – Janen veli * Koomikon lapsuus (1992) – Juha Lindström * Adam & Eva (1997) – Adam * Populäärimusiikkia Vittulajänkältä (2000) – Greger * Hip hei hutsu! (2004) – Krister * Viattoman sininen taivas (2010) – Nils * Rakkaus ja anarkia (2020) – Ronny ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kjellman

Kjellman on seuraavien henkilöiden sukunimi: * Björn Kjellman (s. 1963), ruotsalainen näyttelijä * Carina Kjellman (s. 1963), suomalainen yleisurheilija
Flädie

Flädie on taajama Lomman kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 245 asukasta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lomman kunta Luokka:Ruotsin taajamat
Flädie (omena)

Flädie on Ruotsin Skånessa 1800-luvun lopussa kehitetty omenalajike. Hedelmä on suuri ja pyöreä, ja sen keltavihreässä kuoressa on punaisia läiskiä. Makeudeltaan ja happamuudeltaan flädie on maltillinen. Omenat kypsyvät Etelä- Ruotsissa loka-marraskuussa. ==Lähteet== Luokka:Omenalajikkeet
Skepticon

Skepticon on pääsymaksuton skeptisiä ja ateistisia aiheita käsittelevä kokoontuminen, joka järjestetään vuosittain Missourin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Monipäiväinen konferenssi on muodoltaan sekä aktivistitapaaminen että festivaalimainen convention eli coni. Mainoslauseen mukaan kokouksessa juhlitaan totuutta, oikeutta ja dinosauruksia. Konferenssin alkuna olivat Missourin yliopiston uskonnottomien opiskelijoiden kokoontumiset. Ensimmäinen Skepticon järjestettiin vuonna 2008. Skepticonin puhujina ovat olleet muun muassa Rebecca Watson, Sikivu Hutchinson, Mandisa Thomas, Jessica Ahlquist, PZ Myers, Hemant Mehta ja Greta Christina. Tapaamiseen sisältyy esitelmiä, tuotemyyntiä, verkostoitumista ja työpajoja. Tapahtuman sponsoreita ovat olleet muun muassa American Atheists, American Humanist Association ja yksityiset lahjoittajat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kotisivut. Luokka:Ateismi Yhdysvalloissa Luokka:Missouri Luokka:Tieteellinen skeptismi
Borgebyn linna

Borgebyn linna on Bjärredissä Lomman kunnassa Ruotsin Skånessa sijaitseva linna. Sen paikalla sijaitsi jo 980-luvulla kehälinna eli trelleborg, jonka oli rakennuttanut todennäköisesti Harald Sinihammas. Nykyinen päärakennus, porttitorni, pystytettiin 1200-luvulla. Borgeby vaurioitui vuonna 1452, kun Kaarle Knuutinpoika Bonden joukot hyökkäsivät sitä vastaan ja sytyttivät sen palamaan. Uudelleen Borgeby paloi vuonna 1678 Skoonen sodan aikana. ==Kuvia== Borreby, Skåne. ArkDes ARKM.1976-113-3683.jpg|Linnan sisäpiha 1900-luvun alussa. Borgeby slott, stallängor.jpg|Talleja Börjes torn, Borgeby slott, september 2015.jpg|Niin sanottu Börjen torni, joka on rakennettu todennäköisesti noin vuonna 1500 ja on saanut nimensä silloiselta Lundin arkkipiispalta Birger Gunnersenilta. Tornin nykyinen ulkoasu on Helgo Zettervallin käsialaa 1870-luvulta. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Lomman kunta Luokka:Skånen läänin linnat
S/S Lusitania

S/S Lusitania oli portugalilainen linjalaiva. 18. huhtikuuta 1911 Lusitania osui kiviin ja jäi jumiin lähellä Cape Pointia Etelä-Afrikassa. Neljä päivää myöhemmin laiva irtosi kivistä ja upposi noin 30 metrin syvyyteen. Laivaonnettomuudessa oli ollut osallisena 800 henkilöä, joista neljä kuoli, kun heidän pelastusveneensä kaatui. S/S Lusitanian hylystä on sittemmin tullut suosittu sukelluskohde. == Lähteet == Luokka:Höyrylaivat
Tilliapioli

Tilliapioli eli 3,4-metyleenidioksi-5,6-dimetoksi-1-allyylibentseeni on muun muassa Anethum graveolens -lajista löytyvä apiolin ja pseudotilliapiolin paikkaisomeeri, joka kuuluu allyylibentseenien yhdisteperheeseen. Tilliapioli on MFO-entsyymin inhibiittori samoin kuin piperonyylibutoksidi, eli se toimii hyönteismyrkkynä.Mankombu Sambasivan Swaminathan. Improvements in or relating to methylenedioxyphenyl derivatives. 21.8.1970. (https://patentimages.storage.googleapis.com/bd/3b/b1/f1a2175484c34a/US2878265.pdf) == Toksikologia == Tilliapioli ei ole karsinogeeninen Mus musculus -lajissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Human Metabolome Database (HMDB): Dillapiol * Food Component Database (FooDB): Dillapiol * Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Dillapiole * Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Dillapiol
Nosferatu (vuoden 2024 elokuva)

Nosferatu on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen goottilainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Robert Eggers. Se on uudelleenfilmatisointi F. W. Murnaun ohjaamasta kauhuelokuvaklassikosta Nosferatu (1922), joka taas perustuu Bram Stokerin romaaniin Dracula (1897). Pääosia esittävät Bill Skarsgård, Nicholas Hoult, Lily-Rose Depp, Aaron Taylor-Johnson, Emma Corrin ja Willem Dafoe. Nosferatu sai maailmanensi- iltansa Berliinissä 2. joulukuuta 2024. Suomen-ensi-iltansa se sai 3. tammikuuta 2025. Elokuva sai myönteisetn vastaanoton sekä arvosteluissa että yleisöltä. == Näyttelijät == == Palkinnot == Critics’ Choice Awards 2025: Paras kuvaus (Jarin Blaschke) === Ehdokkuudet === 2025 elokuva sai 4 Oscar -ehdokkuutta: parhaasta kuvauksesta, puvustuksesta, maskeerauksesta ja lavastuksesta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Virallinen sivusto * Luokka:Vuoden 2024 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset kauhuelokuvat Luokka:Robert Eggersin ohjaamat elokuvat Luokka:Dracula-elokuvat Luokka:Eroottiset elokuvat Luokka:IMAX-elokuvat
Lisa Langseth

Lisa Langseth (s. 20. huhtikuuta 1975) on ruotsalainen näytelmäkirjailija, ohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän työskenteli muun muassa Dramatenissa ja Riksteaternissa ennen keskittymistään elokuviin ja televisiosarjoihin. Vuonna 2010 hän voitti parhaan käsikirjoituksen Guldbaggen elokuvasta Till det som är vackert, jonka hän myös ohjasi. Vuonna 2013 tuli ensi-iltaan hänen toinen kokoillan elokuvansa Hotell ja vuonna 2017 kolmas, Euphoria. Kaikissa pääosaa esitti Alicia Vikander. Vuonna 2020 ilmestyi Netflixissä Langsethin luoma romanttinen draamakomedia Rakkaus ja anarkia. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ruotsalaiset teatteriohjaajat Luokka:Ruotsalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Ruotsalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Käsikirjoittajat Luokka:Vuonna 1975 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Periglandula ipomoeae

Periglandula ipomoeae on kotelosieni, joka on vastuussa muun muassa Ipomoea tricolor -lajin sisältämien ergoliinialkaloidien (mm. lysergihapon hydroksietyyliamidi) biosynteesistä. Periglandula ipomoeae elää siis symbioottisesti eri Ipomoea -lajien (mm. Ipomoea asarifolia) kanssa.Steiner, Ulrike, and Eckhard Leistner. "Ergoline alkaloids in convolvulaceous host plants originate from epibiotic clavicipitaceous fungi of the genus Periglandula." _Fungal Ecology_ 5.3 (2012): 316-321. (https://www.researchgate.net/profile/Eckhard-Leistner-My-Name-Is-Not- Leister/publication/251705795_Ergoline_Alkaloids_in_convolvulaceous_host_plants_originate_from_epibiotic_clavicipitaceous_fungi_of_the_genus_Periglandula/links/5af409334585157136c9af32/Ergoline- Alkaloids-in-convolvulaceous-host-plants-originate-from-epibiotic- clavicipitaceous-fungi-of-the-genus- Periglandula.pdf">https://www.researchgate.net/profile/Eckhard-Leistner-My- Name-Is-Not- Leister/publication/251705795_Ergoline_Alkaloids_in_convolvulaceous_host_plants_originate_from_epibiotic_clavicipitaceous_fungi_of_the_genus_Periglandula/links/5af409334585157136c9af32/Ergoline- Alkaloids-in-convolvulaceous-host-plants-originate-from-epibiotic- clavicipitaceous-fungi-of-the-genus-Periglandula.pd)Beaulieu, Wesley Thomas, et al. "Phylogenetic and chemotypic diversity of Periglandula species in eight new morning glory hosts (Convolvulaceae)." _Mycologia_ , vol. 107, no. 4, May 2015, pp. 768-781. DOI: [10.3852/14-239](https://doi.org/10.3852/14-239). PubMed: [Source](https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/25993266/).(https://www.researchgate.net/publication/276357002_Phylogenetic_and_chemotypic_diversity_of_Periglandula_species_in_eight_new_morning_glory_hosts_Convolvulaceae">https://www.researchgate.net/publication/276357002_Phylogenetic_and_chemotypic_diversity_of_Periglandula_species_in_eight_new_morning_glory_hosts_Convolvulaceae) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * UniProt: Taxonomy - Periglandula ipomoeae Luokka:Sienet
Jukka Corander

Jukka Corander on matematiikan ja tilastotieteen professori Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa sekä FCAI:n koordinoiva professori.Helsingin yliopisto, Henkilöhaku, Jukka Corander, Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta. (https://www.helsinki.fi/fi/tutustu-meihin/ihmiset/henkilohaku/jukka- corander-9064274)The Finnish Centre of Excellence in Computational Inference Research (COIN), 12.10.2016, Aalto University, University of Helsinki. == Ura == Corander on Suomen Akatemian Laskennallisen päättelyn huippuyksikön (COIN) apulaisjohtaja. Corander ohjasi Jukka Kohosen (Teuvo Kohosen poika) väitöskirjan. Coranderilla on 27635 sitaattia (5.1.2025). Coranderin siteeratuin itse kirjoittama tutkimus on Bayesian analysis of genetic differentiation between populations, jolla on 1028 sitaattia (5.1.2025).Google Scholar, 5.1.2025, Jukka Corander. (https://scholar.google.com/citations?user=6icvigMAAAAJ&hl;=fi&oi;=ao) == Lähteet ==
204 (luku)

204 (kaksisataaneljä) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 203 ja seuraa luku 205. == Matematiikassa == * 204 on yhdistetty luku. * 204 on runsas luku. * 204 on puolitäydellinen luku. * 204 on yhdeksänkulmioluku. * 204 on neliöpyramidiluku, koska se on kahdeksan pienimmän neliöluvun summa: 1^2+2^2+\ldots+8^2. * 204 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä, binäärijärjestelmässä, kolmijärjestelmässä ja nelijärjestelmässä. * 204 kuuluu O’Halloranin lukuihin, koska se on parillinen kokonaisluku, joka ei voi olla sellaisen suorakulmaisen särmiön pinta-ala, jonka sivujen pituudet ovat kokonaislukuja. * 204 kuuluu ”käytännöllisiin lukuihin” (), koska mikä tahansa positiivinen kokonaisluku 204:n tekijöiden summaan (504) saakka voidaan muodostaa luvun 204 eri tekijöiden summana. * Koska 204 on käytännöllinen luku, se kuuluu myös Zumkellerin lukuihin eli sen tekijät voidaan jakaa kahdeksi joukoksi, joiden summat ovat samat. * 204 kuuluu Erdősin–Woodsin lukuihin. * 204 on jaollinen tekijöidensä määrällä (12:lla). * 204 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: 101+103. * 204 voidaan muodostaa kuuden peräkkäisen alkuluvun summana: 23+29+31+37+41+43. * 204 ensimmäisen alkuluvun summa (116 533) on alkuluku. == Luonnontieteissä == * Elohopea-204 on elohopean vakaa isotooppi.Isotope data for mercury-204 in the Periodic Table * 204 Kallisto on pikkuplaneetta. == Muissa yhteyksissä == * Seututie 204 kulkee Liedon ja Euran välillä. * Peugeot 204 on henkilöauto. == Lähteet == Luokka:Luonnolliset luvut
Johan Roiha

Johan Roiha (17. huhtikuuta 1881 Parikkala – 5. elokuuta 1945 Savitaipale) oli suomalainen insinööri ja virkamies. Roihan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Roiha ja Veera Maria Vilska ja puoliso vuodesta 1909 Fanny Maria (Meri) Pajanen. Roiha kävi Viipurin kauppakoulun 1900, tuli ylioppilaaksi 1903 ja valmistui tie- ja vesirakennusalan diplomi-insinööriksi 1907. Roiha oli Helsingin kaupungin vesilaitoksen insinööri 1907–1911 ja rakennustarkastuksen apulaisinsinööri 1912–1916. VR:n ratainsinööri hän oli 1917–1924 ja 1926–1933 ja puolustusministeriön linnoitusinsinööri 1925. Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä Roiha oli ylimääräinen insinööri 1933–1938 ja rakennusasioiden osaston päällikkö yli-insinöörinä 1939–1945. Hän oli myös Teknillisen korkeakoulun geodesian ylimääräinen opettaja 1919–1922 ja oli toiminut Uusi Pesula Oy:n johtajana. (ei-vapaa) == Lähteet == Luokka:Suomalaiset insinöörit Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1881 syntyneet Luokka:Vuonna 1945 kuolleet
Aalto-yliopiston arkkitehtuurin laitos

Aalto-yliopiston arkkitehtuurin laitos on yksi neljästä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun laitoksista. Arkkitehtuurin laitos on opetus- ja tutkimusyksikkö, joka suuntautuu haasteisiin tulevaisuuden raketamisessa Suomen arkkitehtuuriperinnön pohja osalta. Arkkitehtuurin laitos kouluttaa "kriittisiä ajattelijoita", jotka pystyvät kantamaan kulttuurista, ekologista ja sosiaalista vastuuta ympäristön tutkimuksesta ja suunnittelusta.Arkkitehtuurin laitos. Aalto-yliopisto. 3.12.2024. (https://www.aalto.fi/fi/arkkitehtuurin-laitos) Laitoksen siteeratuin tutkija on Pekka Heikkinen (3 890 sitaattia 5.1.2025). == Kandidaattiohjelmat == * Sisustusarkkitehtuuri * Maisema-arkkitehtuuri * Arkkitehtuuri == Maisteriohjelmat == * Arkkitehtuuri * Urban Studies and Planning * Maisema- arkkitehtuuri * Interior Architecture == Apulaisprofessorit ja professoritAalto-yliopiston tutkimusportaali. Arkkitehtuurin laitos. 5.1.2024. == * Antti Ahlava (68 sitaattia 5.1.2025)Google Scholar Profile, Antti Ahlava, Google Scholar, 5.1.2025. (https://scholar.google.com/citations?user=C6fTjqcAAAAJ&hl;=fi&oi;=ao) * Laura Arpiainen * Pia Fricker (235 sitaattia 5.1.2025)Google Scholar Profile, Pia Fricker, Google Scholar, 5.1.2025. (https://scholar.google.com/citations?hl=fi&user;=ztv_cqkAAAAJ) * Ranja Hautamäki (345 sitaattia 5.1.2025)Google Scholar Profile, Ranja Hautamäki, Google Scholar, 5.1.2025. (https://scholar.google.com/citations?hl=fi&user;=A4T9fD8AAAAJ) * Pekka Heikkinen (3 890 sitaattia 5.1.2025)Google Scholar Profile, Pekka Heikkinen, Google Scholar, 5.1.2025. (https://scholar.google.com/citations?user=hCHUMdQAAAAJ&hl;=fi&oi;=ao) * Toni Kotnik (769 sitaattia 5.1.2025)Google Scholar Profile, Toni Kotnik, Google Scholar, 5.1.2025. (https://scholar.google.com/citations?user=1vEFk4AAAAAJ&hl;=fi&oi;=ao) * Karin Krokfors * Matti Kuittinen (639 sitaattia 5.1.2025)Matti Kuittinen. ResearchGate. 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Matti- Kuittinen-2) * Antti Lehto * Elisa Lähde * Jenni Reuter * Tomek Rygalik * Pirjo Sanaksenaho (40 sitaattia 5.1.2025)Google Scholar Profile, Pirjo Sanaksenaho, Google Scholar, 5.1.2025. (https://scholar.google.com/citations?user=1nAj4g8AAAAJ&hl;=fi&oi;=ao) * Panu Savolainen * Jyrki Sinkkilä == Lähteet == Luokka:Aalto-yliopisto
Aalto-yliopiston elokuvataiteen laitos

Aalto-yliopiston elokuvataiteen laitos eli ELO on yksi neljästä Aalto- yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun laitoksista. ELO on Suomen ainoa elokuvan ja lavastuksen koulutusta tarjoava yliopistolaitos. ELO opettaa kaikkia elokuvanteon ja lavastuksen osa-alueita; opettajakunta muodostuu Suomen parhaista tutkijoista, lavastajista ja elokuvantekijöistä.Elokuvataiteen laitos (ELO), Aalto-yliopisto, 5.1.2025. (https://www.aalto.fi/fi/elokuvataiteen-laitos-elo) == Koulutusohjelmat == * Elokuvaus * Elokuvaäänitys ja -äänisuunnittelu * Elokuvaohjaus * Elokuvaleikkaus * Elokuva- ja TV-tuotanto * Elokuva- ja TV-käsikirjoitus * Dokumentaarinen elokuva * Elokuva- ja TV-lavastus * Pukusuunnittelu: esittävät taiteet ja elokuva * Esittävien taiteiden lavastus Kaikista koulutusohjelmista voi tehdä vain kandidaatin, vain maisterin tai molemmat. Kaikki ohjelmat ovat joko elokuvataiteen koulutusohjelmia. == Tutkimusryhmät == * Menestys- tutkimusryhmä * Virtual Cinema Lab * Dokumentaarisen elokuvan tutkimus * Lavastustaiteen tutkimus * Costume in Focus, CiF == Lähteet == Luokka:Aalto- yliopisto
Helsingin yliopiston elintarvike- ja ravitsemustieteiden osasto

Helsingin yliopiston elintarvike- ja ravitsemustieteiden osasto on Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan osasto, joka opettaa ja tutkii kestävän ruokajärjestelmän edistämistä. Osaston tarkempia tutkimuksen kohteita ovat muun muassa elintarvikkeiden kemiallinen ja teknologinen laatu.Elintarvike- ja ravitsemustieteet. Helsingin yliopisto. 5.1.2025. (https://www.helsinki.fi/fi/maatalous-metsatieteellinen- tiedekunta/tutkimus/elintarvike-ja-ravitsemustieteet) Osaston siteeratuin tutkija on Marina Heinonen (21 835 sitaattia 5.1.2025). == Tutkimusryhmät == * Carbohydrate Chemistry and Enzymology (Maija Tenkanen, 13 772 sitaattia 5.1.2025)Research Gate. Maija Tenkanen. 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Maija-Tenkanen) * Family nutrition and wellbeing (Maijaliisa Erkkola, 8 192 sitaattia 5.1.2025)Google Scholar Profile, Maijaliisa Erkkola, Google Scholar, 5.1.2025. (https://scholar.google.com/citations?user=JQ_f220AAAAJ&hl;=fi&oi;=ao) * Food Materials Science (Kirsi Mikkonen, 4 037 sitaattia 5.1.2025)ResearchGate, Kirsi Mikkonen, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Kirsi- Mikkonen) * Food Quality & Safety (Marina Heinonen, 21 835 sitaattia 5.1.2025)Marisa Heinonen, ResearchGate, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/scientific-contributions/Marina- Heinonen-47955479) * Food quality and safety: lipids, vitamins and other bioactive compounds (Vieno Piironen, 17 513 sitaattia 5.1.2025)Vieno Piironen, ResearchGate, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Vieno-Piironen) * Global issues in Local context, GloCal (Marja Mutanen, 6 125 sitaattia 5.1.2025)Marja Mutanen, ResearchGate, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Marja-Mutanen) * Grain Technology (Kati Katina, 7 468 sitaattia 5.1.2025)Kati Katina, ResearchGate, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Kati-Katina) * Meat Science and Technology (Per Ertbjerg, 5 798 sitaattia 5.1.2025)Per Ertbjerg, ResearchGate, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Per-Ertbjerg) * Molecular Dairy Microbiology (Pekka Varmanen, 3 831 sitaattia 5.1.2025)Pekka Varmanen, ResearchGate, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Pekka-Varmanen) * Molecular Nutrition (Anne-Maria Pa­jari, 1 244 sitaattia 5.1.2025)Anne-Maria Pajari, ResearchGate, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Anne- Maria-Pajari) * PREVention of diabetes through lifestyle Intervention and population studies in Europe and around the World, PREVIEW (Mikael Fogelholm, 10 300 sitaattia 5.1.2025)Mikael Fogelholm, ResearchGate, 5.1.2025 (https://www.researchgate.net/profile/Mikael-Fogelholm) * Senses and Food (Mari Sandell, 4 144 sitaattia 5.1.2025)Mari Sandell, ResearchGate, 5.1.2025. (https://www.researchgate.net/profile/Mari-Sandell) == Lähteet == Luokka:Helsingin yliopisto
Vuolijat

Vuolijat on Leo Karsikkaan vuonna 2009 tekemä teos puukkopitäjä Hyrynsalmen keskustan kiertoliittymässä. Teos on tehty kivestä ja ruostumattomasta teräksestä.Leo Sakari Karsikas: Vuolijat; Kuvataiteilijamatrikkeli.fi == Lähteet == Luokka:Hyrynsalmi
Tokunoshima

Tokunoshima () on saari Japanissa Riukiusaarten saaristoon kuuluvassa Amamin saariryhmässä. Saaren pinta-ala on lähes 250 km2 ja väkiluku noin 230 000. Vulkaaninen toiminta ja koralliriutat ovat luoneet luonut saarelle erikoisia kallionmuotoja, holvikaaria,luolia ja laguuneeita. Tokunoshima oli eristyksissä eristetty miljoonia vuosia, jolloin saaren kasvisto ja eläimistö kehittyivät ilman ulkopuolisia häiriöitä. Nykyään saarella elää monia kotoperäisiä ja suojeltuja lajeja. Saaren pohjois- ja keskiosia hallitsevat vuoret ja metsät, jotka tarjoavat elinympäristön monille luonnonvaraisille lajeille. Länsi- ja eteläosa muodostuvat loivasta maanviljelykseen soveltuvasta tasangosta. Tärkein viljelykasvi on sokeriruoko. Saarella on pitkään harjoitettu karjanhoitoa,ja kehitetty myös oma versionsa härkätaisteluista. Monet asukkaat elävät yli satavuotiaiksi. Amami Ōshima, Tokunoshima, Okinawan pohjoisosa ja Iriomote on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2021. Tokunoshiman historiaa ja kulttuuria on muokannut sijainti Manner-Japanin, Okinawan ja Kiinan välissä. Varhaisimmat tunnetut tiedot saaresta ovst 800-luvun kronikoissa. 1500-luvulta lähtien Tokunoshima oli osa Ryūkyū-kuningaskuntaa, kunnes Japani valloitti alueen vuonna 1609. Toisen maailmansodan jälkeen se oli Yhdysvaltain miehittämä ennen kuin se palasi Japanille vuonna 1953. File:In no jhofuta Meganeiwa.jpg File:Aze prince beach.jpg File:Tokunoshima World Heritage area 05.jpg == Lähteet == Luokka:Japanin saaret Luokka:Kagoshiman prefektuuri
Drukqs

Drukqs (tyyliteltynä drukQs) on brittiläisen elektronisen musiikin artistin ja tuottajan Richard D. Jamesin viides studioalbumi. Se julkaistiin lokakuussa 2001 Warp Recordsin kautta. Se on tupla-albumi, joka tutkii kahta laajaa tyyliä: nopeita, huolellisesti ohjelmoituja biittejä, jotka ovat saaneet inspiraationsa drum and bassista, ja pehmeämpiä klassisen tyylin piano-, ambient- ja elektroakustisia kappaleita. Se sisältää pianosävellyksen "Avril 14th", joka on yksi Jamesin tunnetuimmista levytyksistä.O'Connell, John. "Haastattelu". The Face. == Kappaleet == == Lähteet == Luokka:Aphex Twinin albumit
Ğund

Ğund () on Pandžin oikeanpuoleinen sivujoki Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella Tadžikistanissa. Sen pituus on 296 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 13 700 neliökilometriä. Ğund saa alkunsa Etelä-Alitšurin rinteiltä Pamirin itäosasta. Sen niminä ovat yläjuoksulla Gurumdy ja Irikjak ja Jašikūljärveen saakka Alitšur. Keski- ja alajuoksullaan joki virtaa kapeassa laaksossa Rūšon- sekä Šoxdara- ja Šuğnonvuorten välissä. Se laskee Pandžiin Xoruğin kaupungin lähellä. Keskimääräinen virtaus on 106 kuutiometriä sekunnissa. Jokilaaksossa harjoitetaan karjanhoitoa ja etupäässä keinokasteluun perustuvaa maanviljelyä. Sen kautta kulkee Ošin, Murğobin ja Xoruğin välinen maantie. Ğundissa on kaksi vesivoimalaitosta. ==Lähteet== Luokka:Tadžikistanin joet