Kiihtelysvaaran vanha kirkko

Kiihtelysvaaran vanha kirkko oli Joensuun Kiihtelysvaarassa sijainnut puinen ristikirkko, joka rakennettiin Heikki Hägerin johdolla 1769–1770. Kirkko tuhoutui kokonaan tuhopoltossa 23. syyskuuta 2018. Erillinen kellotapuli onnistuttiin suojaamaan tulelta. Uuden kirkon rakentamisen yhteydessä palanutta kirkkoa on alettu kutsua Kiihtelysvaaran vanhaksi kirkoksi erotuksena samalle paikalle valmistuvasta uudesta kirkosta.https://www.joensuunseurakunnat.fi/kiihtelysvaaran-kirkkohanke/vanha- kirkko. Viitattu 24.10.2024 == Kirkko == Kirkon kuorisakaran jatkoksi oli rakennettu sakasti ja 1850-luvulla muihin sakaroihin eteiset. Kirkossa oli aumakatot, keskellä olevan lyhytvartisen tornin huipulla oli kattoratsastaja. Sisäkatteena oli puuholvit. Kirkkoa korjattiin 1830-luvulla, vuosina 1855–1856 ja Juhani Viisteen johtamana perusteellisesti 1931. Kirkon pinta-ala oli 243 neliötä, ja istumapaikkoja siellä oli 452 hengelle. Kirkon alkuperäiset 11-äänikertaiset urut rakensi Kangasalan urkutehdas 1912, urut saatiin Ruskealan kirkosta. Uudet 12-äänikertaiset urut valmisti Suomen Urkuhuolto 1940. Kirkon alttaritaulun Kristus ristillä maalasi Samuel Elmgren 1831. Alttaritaulun lisäksi kuorin etelä- ja pohjoisseinillä olleet Jumalan kaikkinäkevää silmää esittävät maalaukset ja lehterin kaiteiden balusterijäsentely olivat Samuel Elmgrenin tekemiä. Maalauskoristelu restauroitiin 1967 arkkitehti Heikki Havaksen ja konservaattori Thorvald Lindqvistin johdolla. Kiihtelysvaaran kirkko oli vanhimpia Pohjois-Karjalassa säilyneistä kirkoista. === Kellotapuli === Kirkon kellotapuli on vuodelta 1856 ja uusittu yläosastaan vuonna 1931. Edellinen tapuli paloi salaman sytyttämänä 1813. Tapuli onnistuttiin suojaamaan palolta. == Palo == Kirkolta tuli automaattinen palohälytys noin kello 4.50 sunnuntaina 23. syyskuuta 2018. Pelastuslaitoksen myöhemmin aamulla julkaiseman tiedotteen mukaan kellotapuli ja lämpölaitos saatiin suojattua, mutta tuolloin kirkon katto oli jo romahtanut ja vain hirsiseinät pystyssä. Kirkko tuhoutui kokonaan. Palo ei aiheuttanut henkilövahinkoja. Kirkon kiinteistömestari Jouni Heiskanen onnistui pelastamaan alttaritaulun, ehtoollishopeat ja osan alttarivaatteista. Sunnuntaina päivällä pidetyssä tiedotustilaisuudessa poliisi ilmoitti epäilevänsä paloa tuhopoltoksi, koska ensimmäisinä paikalle tulleiden mukaan tuli oli tuolloin kirkon ulkoseinässä. Sähkökeskuksen teknisen vian mahdollisuutta ei vielä tässä vaiheessa suljettu pois. Maanantaina 24. syyskuuta kirkon raunio oli jäähtynyt niin paljon, että sitä päästiin tutkimaan. Tuolloin poliisin palokoirat ilmaisivat, että kirkon sytyttämisessä on mahdollisesti käytetty palavia nesteitä apuna. Maanantaina poliisi otti kotietsinnän yhteydessä kiinni neljä joensuulaista henkilöä epäiltynä kirkon palosta. Epäiltyjen jäljille päästiin poliisin omien tutkimusten ja yleisövihjeiden perusteella, poliisi tiedotti tiistaina aamupäivällä. Torstaina 27. syyskuuta pidetyssä vangitsemisoikeudenkäynnissä Pohjois- Karjalan käräjäoikeus vangitsi kiinniotetuista yhden, 29-vuotiaan paikkakuntalaisen miehen epäiltynä törkeästä tuhotyöstä. Kolme muuta kiinniotettua päästettiin vapaaksi. Vangittu tunnusti sytyttäneensä kirkon ja antoi poliisille yksityiskohtaisen teonkuvauksen. Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa tuomittiin 22. tammikuuta 2019 paikkakuntalainen Aki Petri Pöllänen 2 vuoden 8 kuukauden ehdottomaan vankeuteen ja liki kolmen miljoonan euron korvauksiin törkeästä vahingonteosta. == Uusi kirkko == Joensuun ev.lut. seurakuntayhtymän yhteinen kirkkovaltuusto päätti uuden kirkon rakentamisesta joulukuussa 2018. Kesäkuussa 2020 ilmoitettiin, että uuteen kirkkoon tulisi noin 100–125 istumapaikkaa. Kirkon mallia ja suunnittelijaa haettiin arkkitehtikilpailulla. Yhteinen kirkkoneuvosto valitsi maaliskuussa 2021 uuden kirkon suunnittelijaksi oululaisen Luo arkkitehdit Oy:n. Uuden kirkon suunnittelun ja rakentamisen arveltiin tuolloin vievän 2–3 vuotta. Uuden kirkon muodoksi valittiin ”maisemallinen ristikirkko”, ja se rakennetaan vanhan kirkon paikalle. Museovirasto puolsi alustavia suunnitelmia. Yhteinen kirkkovaltuusto hyväksyi luonnokset ja kustannusarvion, noin 4,6 miljooonaa euroa, lokakuussa 2022. Uusi ristikirkko tehdään hirrestä ja se lattian materiaali on myös puu. Kirkkosaliin mahtuu 120 henkilöä. Salin ja sen viereisten tilojen väliset ovet avaamalla saadaan lisää tilaa 120 istumapaikan verran. Kirkon alttaritauluksi tulee vanhan kirkon alttaritaulu, joka pelastettiin tulipalosta. Kirkon suunnittelu jatkui. Uuden kirkon rakennustyöt alkoivat heinäkuun viimeisenä päivänä 2023. Peruskivi aikakapseleineen päästiin muuraamaan 8. syyskuuta 2023 ja harjannostajaisia vietettiin 3. toukokuuta 2024. Kirkko vihittiin käyttöön 1. joulukuuta 2024, jolloin vietettiin ensimmäistä adventtia. == Kuvia == The belltower of Kiihtelysvaara Church.JPG|upright=0.6|Kellotapuli on vuodelta 1856 ja se säilyi tulipalossa. Kiihtelysvaara Church altar.JPG|Näkymä kirkon alttaria kohti. Alttaritaulu oli yksi esineistä, jotka onnistuttiin pelastamaan kirkon palosta. Kiihtelysvaara Church interior.JPG|Kiihtelysvaaran kirkko sisältä. Kiihtelysvaara Church ruins 2021-06-28 (1).jpg|Tuhoutuneen kirkon paikalla on rauniokirkko penkkeineen ja alttareineen. Kiihtelysvaara Church ruins 2021-06-28 (2).jpg|Raunioiden alttari == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Kiihtelysvaaran kirkon kellotapulin piirustukset * 360° panoraamakuva kirkosta sisältä Kirkko Luokka:Joensuun kirkkorakennukset Luokka:Suomen entiset kirkkorakennukset Luokka:Suomen puiset ristikirkot Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa Luokka:Tuhopoltetut rakennukset ja rakennelmat