EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Arthur Jensen

Arthur Robert Jensen (24. elokuuta 1923 San Diego, Yhdysvallat – 22. lokakuuta 2012 Kelseyville, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka tunnetaan älykkyyttä koskevista tutkimuksistaan. Kuollessaan hän oli kasvatuspsykologian emeritusprofessori Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä. Jensen julkaisi yli 400 tieteellistä artikkelia. Hän kuului Intelligence ja Personality and Individual Differences -tiedejulkaisujen toimituskuntiin. Jensen tunnetaan tutkimuksistaan, joiden mukaan älykkyysosamäärä on vahvasti perinnöllinen ominaisuus. Hänen näkemyksensä mukaan myös rotujen väliset älykkyyserot selittyvät pääosin geneettisillä tekijöillä. Jensen korosti yleisälykkyyden merkitystä yksilön toimintakyvyn keskeisenä määrittäjänä. == Julkaisuja == *Jensen, A. R. (2006). Clocking the Mind. Mental Chronometry and Individual Differences. Amsterdam: Elsevier. *Rushton, J. P. & Jensen, A. R. (2005). Thirty years of research on Black-White differences in cognitive ability. Psychology, Public Policy, and Law, 11, 235–294. (pdf) *Jensen, A. R. (2002). Galton's legacy to research on intelligence. Journal of Biosocial Science, 34, 145–172. *Jensen, A. R. (2000). Testing: The dilemma of group differences. Psychology, Public Policy, & Law, 6, 121–128. *Jensen, A. R. (1998). The g Factor: The Science of Mental Ability. Westport, CT: Greenwood Press. *Jensen, A. R. (1995). Psychological research on race differences. American Psychologist, 50, 41–42. *Jensen, A. R. (1993). Why is reaction time correlated with psychometric g? Current Directions in Psychological Science, 2, 53–56. *Jensen, A. R. (1989). The relationship between learning and intelligence. Learning and Individual Differences, 1, 37–62. *Kranzler, J. H. & Jensen, A. R.(1989). Inspection time and intelligence: A meta-analysis. Intelligence, 13, 329–347. *Jensen, A. R. (1983) Effects of inbreeding on mental-ability factors. Personality and Individual Differences, 4, 71–87. *Jensen, A. R. (1981). Straight talk about mental tests. New York: Free Press. *Jensen, A. R. (1980). Bias in Mental Testing. New York: Free Press. *Jensen, A. R. (1974). How biased are culture-loaded tests? Genetic Psychology Monographs, 90, 185–244. *Jensen, A. R. (1972). Genetics and education. New York: Harper and Row. *Jensen, A.R. (1969). How Much Can We Boost IQ and Scholastic Achievement? Harvard Educational Review 39, 1–123. *Jensen, A. R. (1967). Estimation of the limits of heritability of traits by comparison of monozygotic and dizygotic twins. Proceedings of the National Academy of Science, 58, 149–156. Luokka:Yhdysvaltalaiset psykologit Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Vulcan (Kanada)

Vulcan on Kanadassa, Albertan provinssissa sijaitseva kaupunki. Kaupunki sijaitsee samannimisessä kunnassa eteläisessä Albertassa, Calgaryn ja Lethbridgen kaupunkien puolimatkassa. Vulcanin väkiluku on 1 940 (2006). Kaupungin pääasiallisena työllistäjänä on maatalous. Alueen tärkeimmät viljakasvit ovat vehnä, rypsi ja ohra. Kaupungin nimesi Canadian Pacific Railwayn maanmittaaja vuonna 1915, roomalaisen Vulcan-tulenjumalan mukaan. Vuonna 1926 tornado tuhosi suuren osan kaupunkia. Kaupungin nimestä johtuen se on ollut suosittu matkailukohde. Kaupungissa vierailee vuosittain paljon Star Trek -turisteja. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Vulcan tourism Luokka:Albertan kaupungit
Håkan Streng

Håkan Ralf Streng (s. 21. tammikuuta 1947)http://www.fimic.fi/fimic/fimic.nsf/COMAG/25D4627656A2191CC22574950027598E?opendocument on suomalainen laulaja, säveltäja ja sanoittaja, joka on laulanut myös Trio Saludo -lauluyhtyeessä. Hänelle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2007. ==Diskografia== * Jubileums-cd:n "Föd mig visa - Fyll mig sång" (2007) * Vägen väntar vandraren (2006) * Tibaaks ti röötre - Heimlaga ä bäst (2004) * Till Dig (2000) * Internationell Shanty Festival (1997) * The Finnish Crew - Ralph & Roger - Sailing again (1995) * För fulla segel - Täysin purjein (1990) * Wientrubaduren (1994) * Der Wienertrubadour (1994) * Du och Jag (1992) * Med dig i mina armar II (1989) * Med dig i mina armar I (1989) * Niin kaunis on maa (1987) * So schön ist die Weld (1987) * Vid kvällens slut (1986) * Det fina i livet (1984) * Indiansommar (1983) * Meir heimlaga (1980) * Gungan (1980) * Heimlaga (1979) * Dagboken (1978) * Gå förbi med en sång (1976) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * * Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset säveltäjät Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Vuonna 1947 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Forex

Forex voi viitata seuraaviin: * Forex, valuutanvaihtoyritys * valuuttamarkkinat, joista käytetään englanninkielistä tulevaa termiä forex (foreign exchange market)
Päätöstaulu

Päätöstaulu on visuaalinen tapa kuvata eri toimintojen tai toimenpiteiden vaikutuksia erilaisilla ehdoilla. Se soveltuu käytettäväksi niin projektinhallinnan, ohjelmoinnin kuin testauksen suunnittelunkin yhteydessä. ==Rakenne== Päätöstaulu on rakenteeltaan taulukko, joka muodostuu neljästä eri osasta. Taulukko voidaan jakaa kahtia sekä vaaka- että pystysuunnassa. Vaakasuunnassa jaettaessa taulukon yläosa koostuu tutkittavista ehdoista ja alaosa suoritettavista toimenpiteistä. Pystysuunnassa jaettaessa taulukon vasemmalle puolelle sijoitetaan vaihtoehdot. Ylempään osioon listataan ehdot (esim. paino < 80) ja alempaan osioon toimenpiteet (esim. lääkitys 1). Taulukon oikealle puolelle sijoitetaan arvot. Ylempään osioon merkitään tutkittavien ehtojen arvot (esim. k/e) ja alempaan osioon suoritettavien toimenpiteiden arvot (esim. x). Ehtojen ja toimenpiteiden arvot ovat tyypillisesti muotoa tosi/epätosi (true/false), kuten esimerkistä käy ilmi. Käytettäessä päätöstaulua testauksen yhteydessä korvataan ehdot syötteillä ja toimenpiteet tuloksilla. ==Esimerkki== Päätöstaulun ehtorivejä laadittaessa on huolehdittava, että kaikki eri ehtojen kombinaatiot tulevat katettua. Taulukkoon kannattaa lisätä myös rivi "ei toimintoa", jolloin varmistetaan, että toimintojen poisjättäminen on tarkoituksellista eikä virhe. Päätöstaulu lääkityksen valitsemiseksi potilaalle.. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hannu Jaakkola: Toimintojen ja tietojen kuvaaminen Luokka:Projektinhallinta
Määrähinta

Määrähinta on tavaran tai palvelun tuottajan tai tukkukauppiaan jälleenmyyjälle määräämä hinta tai vastike. Jälleenmyyjän on käytettävä määrähintaa myydessään tai vuokratessaan hyödykkeitä. Suomessa alimman ja ylimmän sallitun myyntihinnan käyttäminen on kielletty kilpailunrajoituslailla (480/1992, 4 §), jonka rikkomisesta voidaan asettaa kilpailunrikkomismaksu (seuraamusmaksu). Määrähinnan käytön kieltäminen ei estä käyttämästä ohjeellisia hintoja, yksinmyyntisopimuksia tai muunlaista tarjonnan rajoittamista. Alimman sallitun myyntihinnan käytöllä pyritään estämään jälleenmyyjien välinen hintakilpailu ja varmistamaan näiden mielenkiinto tuotteen kauppaamiseen. Ylimmällä sallitulla myyntihinnalla pyritään vaikuttamaan jälleenmyyjien korkeaksi kohonneisiin hintoihin tuotteen menekin edistämiseksi.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 526–527. ==Lähteet== Luokka:Kauppaoikeus
Tsuyaman verilöyly

Tsuyaman verilöyly () tapahtui Japanin Okayaman prefektuurin Nishikamon kylässä lähellä Tsuyamaa 20. toukokuuta 1938. Pyrähdystappaja Mutsuo Toi (, 5. maaliskuuta 1917 – 21. toukokuuta 1938) tappoi ennen itsemurhaansa kolmekymmentä ihmistä kotikylässään. Noin puolet pienen yhteisön asukkaista siis kuoli joukkomurhassa. == Verilöyly == Toi katkaisi sähköjohdon illalla 20. toukokuuta 1938, mikä jätti kylän pimeäksi. Yöllä hän surmasi ensin 76-vuotiaan isoäitinsä. Sen jälkeen hän meni naapuriensa asuntoihin ja tappoi heitä 29, joista 27 kuoli tapahtumapaikalla ja kaksi vammoihinsa myöhemmin. Murha-aseinaan Toi käytti haulikkoa, samuraimiekkaa ja kirvestä. Lopulta hän ampui itsensä. == Tausta == Toi jätti useita itsemurhaviestejä. Hänellä oli todettu tuberkuloosi toukokuussa 1937. Hän joutui kylän naisten torjumaksi ja päätti kostaa. Isoäitinsä hän tappoi, jottei tämän olisi tarvinnut kärsiä häpeää. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * The List: The World’s Worst Shooting Rampages Luokka:Joukkosurmat Luokka:Rikokset Japanissa Luokka:Vuoden 1938 rikokset Luokka:Okayaman prefektuuri
Martti Raevaara

Martti Raevaara (s. 1955) on suomalainen taidekasvatuksen professori. Raevaara valmistui taiteen lisensiaatiksi vuonna 1999 Taideteollisesta korkeakoulusta (TaiK), jossa hän on työskennellyt vuodesta 1983 lähtien. 25\. syyskuuta 2009 Raevaara nimitettiin Aalto-yliopiston toiseksi akateemisten asioiden vararehtoriksi. Hänen viisivuotinen kautensa alkoi 1. lokakuuta 2009. Sitä ennen hän oli TaiKin vararehtori. Lisäksi hän on ollut Virt@ -koulutusohjelman johtajana. == Lähteet == Luokka:Taideteollisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
Jorma Kyyrä

Jorma Kyyrä (s. 1961) on Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulun sähkötekniikan ja automaation laitoksen johtaja. Hän on työskennellyt Teknillisessä korkeakoulussa vuodesta 1985 ja toiminut muun muassa elektroniikan, tietoliikenteen ja automaation tiedekunnan (nykyään sähkötekniikan korkeakoulu) dekaanina 2008-2009 sekä lokakuusta 2009 vuoden 2011 loppuun Aalto-yliopiston Infrastruktuuri, kiinteistöt ja IT -alueen vararehtorina. Kyyrä on väitellyt tohtoriksi sähkötekniikasta ja toiminut tehoelektroniikan professorina vuodesta 1996 alkaen. Lisäksi hänellä on lukuisia kansainvälisiä alan jäsenyyksiä ja julkaisuja. == Lähteet == Luokka:Aalto-yliopiston professorit Luokka:Teknillisen korkeakoulun professorit Luokka:Vuonna 1961 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset professorit
HMS Theseus

HMS Theseus on ollut usean Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä. * HMS Theseus (1786), Thunderer/Culloden-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva * HMS Theseus (1892), Edgar-luokan panssarikansiristeilijä * HMS Theseus (R64), Colossus-luokan lentotukialus.
Stream processing

Stream processing on SIMD-malliin perustuva ohjelmointiparadigma, jonka avulla eräät sovellukset pystyvät ratkaisemaan rinnakkaislaskennan haasteita. Paradigman mukainen ohjelmistorajapinta tarjoaa sovelluskehittäjälle mahdollisuuden käyttää raskasta laskentaa vaativissa operaatioissa hyväkseen esimerkiksi grafiikkakortin liukulukuyksiköitä kehittäjälle läpinäkyvän laitteistorajapinnan kautta. OpenCL ja CUDA ovat Stream processing -ohjelmistorajapintoja. ==Katso myös== *BrookGPU Luokka:Ohjelmointiparadigmat
Olivia Rogowska

Olivia Rogowska (s. 7. kesäkuuta 1991 Melbourne) on australialainen tennispelaaja. Hän on parhaimmillaan sijoittunut WTA-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 108 ja nelinpelissä sijalle 94. Hän on selviytynyt kolme kertaa Grand Slam -turnauksessa toiselle kierrokselle. Joulukuussa 2008 Rogowska voitti Sorrennon ITF-kaksinpeliturnauksen. Ensimmäisen kerran WTA- kaksinpeliturnauksen pääsarjaan Rogowska osallistui Hobartissa tammikuussa 2009. Hän hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Anastasija Pavljutšenkovalle. Australian avoimissa 2009 hän hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Alona Bondarenkolle. Ranskan avointen 2009 ensimmäisellä kierroksella Rogowska voitti Marija Kirilenkon, mutta hävisi toisella kierroksella Kateryna Bondarenkolle. Yhdysvaltain avoimissa 2009 hän hävisi turnauksen ykkössijoitetulle Dinara Safinalle lukemin 7–6(5), 2–6, 4–6. Australian avoimissa 2010 hän hävisi avauskierroksella Sorana Cîrstealle ja Australian avoimissa 2011 Jevgenia Rodinalle. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Australialaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Troika (tanssi)

Troika on venäläinen kansantanssi, jossa mies tanssii kahden naisen kanssa. Venäjän sana troika tarkoittaa troikkaa eli rekeä vetävää kolmea hevosta. Luokka:Kansantanssi
Jarmo Rissanen

Jarmo Rissanen (s. 6. heinäkuuta 1979) on suomalainen maantiepyöräilijä ja triathlonisti. Rissanen sijoittui MM-kilpailujen aika-ajossa 59:nneksi Stuttgartissa 2007 ja 61:nneksi Mendrisiossa 2009. Aika-ajon Suomen- mestaruuden hän on voittanut 2009. Lisäksi hän on saanut SM-hopeaa 2005, 2006, 2007, 2010 ja 2012 sekä pronssia 2008 ja 2013. Hän voitti Saaremaa Velotour -kilpailun viidentenä etappina ajetun aika-ajon 2007. Rissanen voitti triathlonin täysmatkan SM-kultaa vuonna 2017. Duathlonin (juoksu+pyöräily) pitkän matkan MM-kisoissa hän sijoittui seitsemänneksi vuonna 2017 ja yhdeksänneksi vuonna 2018. Rissanen on kilpaillut myös maastohiihdossa. Hiihdon SM-kilpailujen henkilökohtaisilla matkoilla hän on ollut parhaimmillaan kahdeksas 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Kontiolahdella 2010. Oulun Hiihtoseuran joukkueessa Rissanen on saavuttanut SM-pronssia viestissä Kontiolahdella 2013http://tulokset.hiihtoliitto.fi/maastohiihto/sm-viestit-kontiolahti/ ja Rukalla 2015http://live.time4results.com/hiihto/2015/ruka/la/index_m.html. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset maantiepyöräilijät Luokka:Suomalaiset triathlonistit Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Bruno Nurmi

Bruno Bernhard Nurmi (2. toukokuuta 1891 Helsinki – 2. huhtikuuta 1940 Mikkeli) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Nurmen vanhemmat olivat Keiteleeltä kotoisin ollut vaatturimestari Matti Hiskias Nurmi ja Aino Helena Back. Perhe muutti pian Helsingistä Viipuriin jonne isä Matti perusti vaatturinliikkeen. Bruno kävi Viipurin suomalaista reaalilyseota mutta hän joutui eroamaan koulun 8. luokalta 1912 sairastuttuaan tuberkuloosiin. Nurmi ehti käydä myös kolmen lukukauden ajan Viipurin Musiikinystävien orkesterikoulua opiskellen viulunsoittoa. Bruno Nurmi oli Viipuri-lehden toimittajana 1915–1917, Itä-Suomen Työmiehen ulkomaantoimittajana ja toimitussihteerinä 1918–1919 sekä Mikkelin Sanomien toimitussihteerinä ja pakinoitsijana 1919–1923. Hän toimi myös Mikkelin Sanomien ja Länsi-Savo- lehden musiikkiarvostelijana. Nurmi oli välillä pankkialalla Savo-Karjalan Osake-Pankin Mikkelin konttoriin prokuristina ja varajohtajana 1923–1927 mutta hän palasi sitten lehtialalle toimien Länsi-Savo-lehden toimitussihteerinä 1927–1930. Näihin aikoihin Nurmi teki myös kuuden kuukauden opintomatkan Ranskaan. Viimeksi Bruno Nurmi piti omaa paperikauppaa Mikkelissä. Hänellä oli useita luottamustehtäviä mikkeliläisissä yhdistyksissä; hän oli muun muassa Mikkelin Vähittäiskauppiasyhdistyksen sihteerinä, Saimaan Matkailuvaltuuskunnan edustajana, Mikkelin Sanomalehtimiesyhdistyksen rahastonhoitajana ja Suomen Matkailuyhdistyksen Mikkelin osaston puheenjohtajana. Talvisodan aikana Nurmi vilustui pahoin Mikkelin pommitusten aikana 5. tammikuuta 1940. Hän kuoli pitkään sairastettuaan huhtikuun alussa 1940 48-vuotiaana. Nurmen tunnetuin teos on vuonna 1923 julkaistu säveltäjä Richard Wagnerin elämäkerta jonka viimeistelyyn hän sai apua professori Ilmari Krohnilta. Nurmi kirjoitti myös pari huvinäytelmää sekä suomensi saksalaista ja ranskalaista kirjallisuutta. == Teoksia == * Hullun kirjoissa. Kaksinäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjallisuutta n:o 135. U. W. Telén, Kuopio 1915 (nimellä Bruno N.) * Nappiriita. Yksinäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 140. Kustannusosakeyhtiö Kirja, Helsinki 1916 (nimellä Bruno N.) * Richard Wagner. Merkkimiehiä-elämäkertasarja, toimittaneet Yrjö Hirn ja Kaarle Krohn. WSOY 1923 * Mikkelin kaupungin kauppiaitten eläke- ja apukassa. Historiikki kassan toiminnasta v.v. 1896-1936. Mikkeli 1936 == Käännöksiä == * Eduard von Wertheimer: Rauhankongressit ja rauhanpäätökset 19:nnellä ja 20:nnella vuosisadalla. Edistysseurojen kustannus Oy, Helsinki 1919 * Wasilij Angarin : Taiga : 4-näytöksinen draama Siperian elämästä. Ensi- ilta Tampereen Työväen Teatterissa maaliskuussa 1920 Tampereen Työväen Teatteri. Taiga. Ensi-ilta, Aamulehti, 05.03.1920, nro 54, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot == Lähteet == * * Hannu Salmi: “Suuri sävelseppo ja runoilija” Bruno Nurmen Wagner-elämäkerta (1923) === Viitteet === Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Jutazan piiri

Jutazan eli Yutazın piiri (, tataariksi Ютазы районы, Yutazı rayonı) on kunnallinen itsehallintoalue Tatarstanin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee tasavallan kaakkoisosassa Baškortostanin vastaisella rajalla. Piiri on perustettu vuonna 1991 erottamalla sen alue Bavlyn piiristä. Sen pinta-ala on 759 neliökilometriä ja asukkaita on 22 700 henkeä (vuonna 2009). Hallinnollinen keskus on Urussun kaupunkimainen taajama. Sen lisäksi piiriin kuuluu 10 maalaiskuntaa: Absaljamovo, Akbaš, Bairjaka, Bairjaki-Tamak, Dym- Tamak, Jutaza, Karakašly, Staryi Karazirek, Staryje Urussy ja Taš-Kitšu (keskuspaikka Malyje Urussu). Piirissä on sähkövoimala, rakennustarviketeollisuutta ja kemian tehdas. Maatalous tuottaa viljaa, maitoa ja lihaa. Urussun kautta kulkee Uljanovskin ja Tšišmyn välinen rautatie. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Jutazan piirin sivusto Luokka:Tatarstanin piirit
Kauko Valta Ylänne

Kauko Valta Ylänne (9. huhtikuuta 1927 Tuusula – 4. joulukuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja näytelmäkirjailija. Ylänne pääsi ylioppilaaksi 1947 Riihimäen lyseosta ja valmistui Helsingin opettajakorkeakoulusta opettajaksi 1950. Hän toimi Ruskeasuon koulun opettajana 1952–1984. Ylänne kirjoitti nuortenkirjoja ja koululaisnäytelmiä. Kirjojen Vankilan varjossa ja Ympyrä sulkeutuu tapahtumapaikkana oli Riihimäen vankila jossa Ylänteen isä oli toiminut vartiopäällikkönä.Riihimäen kaupunginkirjasto : Riihimäkeläiskirjailijoita : Kauko Valta Ylänne == Teoksia== * Nuoruuden kuilut : romaani. Perjantai Oy, Oulu 1950 (nimimerkillä Kalervo Rasti) * Vankilan varjossa : seikkailukertomus pojille. Seikkailukirjasto 27. Pori 1950 * Noidat : yksinäytöksinen näytelmä. Seuranäytelmiä 543. Karisto 1951 * Ujon miehen kosinta : 2-näytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto 60. Pori 1951 * Aurinko nousee : pienoisnäytelmä. 1954 * Huone n:o 5 : pienoisnäytelmä. 1954 * Rajapappi : näytelmä. 1954 * Tynnyri-Tommi : lastennäytelmä. 1954 * 44 pikkunäytelmää. Valistus 1956, 2. painos 1958, 3. painos 1967 * Oma näyttämö : 50 uutta pikkunäytelmää. Valistus 1961 * Historiaa laulaen. Valistus 1963 * Liikennenäytelmiä lapsille. Valistus 1964 * Ympyrä sulkeutuu. Seikkailusarja 28. Valistus 1964 * Lapsi-invalidien koulusäätiö 90 v, päätoimittaja Kauko Valta Ylänne ; kuvatoimittaja Markku Malmström ; haastattelut Annu Ylänne. Lapsi-invalidien koulusäätiö, Helsinki 1979 == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
HMS Powerful

HMS Powerful on ollut kolmen Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen ja kahden tukikohdan nimenä: * HMS Powerful (1783), 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva * HMS Powerful (1826), 84-tykkinen toisen luokan linjalaiva * HMS Powerful (1895), Powerful-luokan panssarikansiristeilijä * HMS Powerful II, Devonportin koulutuskeskus 1913-1919 * HMS Powerful III, Devoportin koulutuskeskus 1913-1919.
Vilho Nenonen (kirjailija)

Vilho Matias Nenonen (19. joulukuuta 1896 Helsinki – 13. joulukuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.Helsingin Norssin matrikkeli 1867-1992, numero 1322 Nenosen vanhemmat olivat konemestari Matti Nenonen ja Maria Wilhelmiina Krusmark. Hän kävi oppikoulua ja opiskeli Sortavalan opettajaseminaarissa 1924–1926. Nenonen oli Helsingin Sanomien toimitusharjoittelijana, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainon oikolukijana 1918–1920 ja hän toimi kansakoulunopettajana Leppävirralla 1923–1926, Valkjärvellä 1926–1927, Säräisniemellä 1939–1940 sekä muun muassa Kuusamossa, Mäntyharjulla ja Pyhtäällä. Hän oli sittemmin vapaa kirjailija ja sanomalehtimies. == Teoksia== * Keinottelijoita : kuvaus nykyoloista. Kehitys, Helsinki 1919 * Kutsumus : kertomus kristityn nuoren elämästä. Suomen lähetysseura, Helsinki 1920 * Viimeisessä hädässä. Kalevalan kirjasia n:o 27. Lahti 1929, 2. painos 1931 * Pelastus. Kalevan kirjasia n:o 29. Helsinki 1932, Lahti 1947 * Salattuja teitä. Suomen lähetysseura, Lahti 1945 * Itsensä voittaja. Suomen merimieslähetysseura, Helsinki 1946 * TUL:n mestaripoikia. Kustannusliike Urheilu ja liikunta, Helsinki 1946 * Yllätys : 2-osainen urheilunäytelmä. Seuranäytelmiä 500. Karisto 1948 * Viimeinen erä : stadinkundit nyrkkeilyn innostamina. Karisto 1948 * Tavattiin Brondalla. Muistokuvia Ylä-Brondan taiteilijakahvilasta 1920- ja 30-luvuilta, kuvitus ja ulkoasu Pekka Vuori. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1981 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet
Pertti Lähteenmäki

Pertti Juhani Lähteenmäki (13. helmikuuta 1950 Saarijärvi – 18. elokuuta 2022 Saarijärvi)Kuolinilmoitus. Sampo 25.8.2022, s. 11 oli suomalainen sanoittaja ja muusikko. Hän sanoitti 1980-luvun puolesta välistä 1990-luvun alkuun kappaleet ”Merimies”, ”Näätkö sateen laantuvan”, ”Sun kuvaasi kankaalle maalaan”, ”Sydän tietää”, ”Tuulet nuo kantaa” ja ”Viisi peninkulmaa”. Hän sanoitti myös levytetyt kappaleet ”Jos aikaa vaan saan”, ”Ei koskaan rakastaa voi liikaa”, ”Tule luokseni mun taas koko elämän” ja ”Lapsuuden usko”.Viola- tietokanta Hän soitti bassoa ja lauloi Markku Suominen Band -yhtyeen levyllä Soittorasia.Viola-tietokanta ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset sanoittajat Luokka:Suomalaiset basistit Luokka:Vuonna 1950 syntyneet Luokka:Vuonna 2022 kuolleet
Valko-Venäjän koripallomaajoukkue

Valko-Venäjän koripallomaajoukkue edustaa Valko-Venäjää koripallon arvokisoissa. Maa edusti Neuvostoliiton koripallomaajoukkuetta aina vuoteen 1992 saakka, jolloin Valko-Venäjä itsenäistyi. Tämän jälkeen Valko-Venäjä ei ole päässyt kertaakaan koripallon arvokisoihin. == Lähteet == Luokka:Valko- Venäjän koripallo Luokka:Koripallomaajoukkueet
Juhani Koppelomäki

Juhani Armas Koppelomäki (6. marraskuuta 1936 Teuva – 13. huhtikuuta 1980 Teuva) oli suomalainen shakkitehtävien laatija ja dekkarikirjailija. == Teoksia== * Nimismies nukkuu huonosti : rikosromaani. Gummerus 1980 == Lähteet == * Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Kauko Kauppinen

Kauko Kalervo Kauppinen (12. tammikuuta 1940 Vihti – 27. maaliskuuta 2023) oli suomalainen koripalloilija.Urheilumme Kasvot Osa 3, Kauppinen, Kauko, sivu 847, vastaavat toimittajat Risto Rantala, Markku Siukonen, Seppo Tukiainen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1978 Kauppinen kuului Suomen koripallomaajoukkueeseen, joka edusti maata Tokion olympialaisissa 1964. Suomessa 187 cm pitkä Kauppinen edusti Helsingin NMKY:tä.Kauko Kauppinen Sport References HNMKY:ssä Kauppinen saavutti vuosina 1962 ja 1965 SM-pronssia ja vuosina 1956–1959 nuorten Suomen mestaruuden. Hän pelasi 35 maaottelua olympiapelit mukaan lukien. Kauppinen oli ammatiltaan eläinlääkäri. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Vuonna 2023 kuolleet
Eero Salonen

Eero Ilmari Salonen (25. heinäkuuta 1932 Helsinki – 22. toukokuuta 2006 Thaimaa) oli suomalainen koripalloilija. Salonen kuului Suomen koripallomaajoukkueeseen, joka edusti maata Helsingin olympialaisissa 1952. Suomessa 180 cm pitkä Salonen edusti Helsingin Jyryä.Eero Salonen Sport References == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Eero Salosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Swiftsure-luokka (taistelulaiva)

Swiftsure-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka. Alukset olivat Chilen hallituksen tilaamia, mutta Britannian hallitus lunasti alukset ennen niiden valmistumista. == Taustaa == Chile ja Argentiina olivat vuoden 1901 lopulla sodanpartaalla, jolloin Chile huolestui laivastonsa kyvystä vastata Argentiinan laivaston Italiasta tilattujen panssariristeilijöiden ARA Rivadavian ja ARA Morenon aiheuttamaan uhkaan. Sir Edward Reed, joka oli Chilessä terveydellisistä syistä, tapasi Chilen laivaston edustajia. Tapaamisissa tuotiin esille mahdollisuus joko ostaa tai valmistaa kaksi nopeaa vahvasti aseistettua taistelulaivaa Britanniasta. Ostamisesta luovuttiin, jolloin Reediä pyydettiin suunnittelemaan ja tilaamaan kaksi alusta. Chile tilasi 26. helmikuuta 1902 Constituciónin Armstrong Whitworthin Elswickin telakalta ja Libertadin Vickersin Barrow-in-Furnessin telakalta.Hore, Peter s. 52 Kriisi Argentiinan kanssa hiipui ja Argentiina suostui asettamaan panssariristeilijänsä myyntiin. Chilen taloudelliset mahdollisuudet tilaamiensa taistelulaivojen lunastamiseksi heikkenivät maan talousongelmien vuoksi ja Chile asetti alukset myyntiin alkuvuodesta 1903. Britannian hallituksen pelätessä,että Venäjä ostaa alukset se itse esitti alusten lunastamista. Britannian hallitus osti keskeneräiset alukset 3. joulukuuta 1903 Chileltä 2432000 punnalla. Alukset valmistuivat kesäkuussa 1904, jolloin ne liitettiin Britannian Kuninkaalliseen laivastoon nimillä HMS Switfsure ja HMS Triumph. == Rakenne == === Aseistus === Alusten aseistus oli muita Kuninkaallisen laivaston taistelulaivoja keveämpi. Aluksilla oli 10 tuuman pääaseet eikä standardin mukaisia 12-tuumaisia. Apuaseina oli kymmenen 7,5 tuumasta tykkiä, vaikka normaalisti käytettiin 6-tuumaisia.Coward, B. R. s. 60 === Suoja === Alusten suoja oli keveämpi kuin muilla tasitelulaivoilla, koska Chilen hallituksen vaatimuksena oli ollut pienehkö uppouma. Alusten kyljissä oli seitsemän tuuman panssarivyö ja tornien suojana oli 10 tuumaa terästä. === Voimalähde === Aluksiin asennettiin 12 kappaletta laajaputkisia hiiltä polttavia Yarrow-kattiloita, joihin kytkettiin kolme sylinteriset höyrykoneet kaksine akseleineen. Alusten hiilivarastot mahdollistivat 6250 merimailin toimintasäteen 10 solmun nopeudella. ==Lähteet== * * * * ===Viitteet===
Petšenga

Petšenga (Пе́ченга) on seuraavien kohteiden venäjänkielinen nimitys: * Petsamo, Suomeen kuulunut maantieteellinen alue * Petsamo, kaupunkikunta ja sen keskustaajama Murmanskin alueella * Petsamon piiri (Petšengski raion), kunnallispiiri Murmanskin alueella * Petsamonjoki, joki Murmanskin alueella * Petsamonvuono, Barentsinmeren vuono
Metsäjärvi

Metsäjärvi tarkoittaa seuraavia järviä: * Metsäjärvi, järvi Sallassa * Metsäjärvi, järvi Kiuruvedellä * Metsäjärvi, järvi Köyliössä * Metsäjärvi, järvi Oulussa * Metsäjärvi, järvi Sallassa * Metsäjärvi, järvi Naantalissa * Metsäjärvi, järvi Yli-Iissä * Metsäjärvi, järvi Parkanossa * Metsäjärvi, järvi Uudessakaupungissa * Metsäjärvi, järvi Uudessakaupungissa == Katso myös == * Lake of the Woods, järvi Yhdysvaltojen ja Kanadan rajalla Pohjois-Amerikassa. Luokka:Järvien täsmennyssivut
Tänään ei huomista murehdita

Tänään ei huomista murehdita on Lauri Tähkä & Elonkerjuun kuudes albumi, joka julkaistiin 16. syyskuuta 2009. Levyn ensimmäinen single Suudellaan julkaistiin radioissa 15. kesäkuuta 2009. Suuresta ennakkokysynnästä johtuen sinkku julkaistiin myös kaupallisesti, sekä digitaalisesti, että perinteisenä cd-formaattina heinäkuun alussa. Se myi platinaa julkaisupäivänään. Albumi oli vuoden 2009 Suomen myydyin kotimainen albumi 66 377 myydyllä kappaleella. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1. Uuden albumin myötä yhtye lähti kattavalle kiertueelle 1. lokakuuta 2009. == Kappaleet == Säv. & san. Lauri Tähkä, paitsi "Rakasta mua" ja "Hätäästä elämää" säv. & san. Simo Ralli. Sovitukset Elonkerjuu & Riku Mattila. # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Lauri Tähkä – laulu, akustiset kitarat * Simo Ralli – kitarat, laulu * Johanna Koivu – viulu, laulu, piano, harmoni * Antero Naali – basso, laulu * Lenni Paarma – rummut, laulu, tamburiini \+ * Riku Mattila – akustiset kitarat == Arvostelut == * Dome.fi: Dome.fi: Levyarvio * Soundi: Soundi: Levyarvio * Stara.fi: Stara.fi: Levyarvio == Lähteet == Luokka:Vuoden 2009 albumit Luokka:Lauri Tähkä & Elonkerjuun albumit Luokka:Riku Mattilan tuottamat albumit
Murmanskin alueen hallinnollinen jako

Murmanskin alue jakautuu hallinnollisesti 12 kaupunkipiirikuntaan, joista viisi on suljettuja alueita, sekä viiteen kunnallispiiriin, joihin kuuluu 13 kaupunkikuntaa ja 10 maalaiskuntaa. Kaupunkipiirikunnat 1\. Murmansk (Мурманск) 3\. Apatity (Апатиты) 4\. Kirovsk (Кировск) 5\. Montšegorsk (Мончегорск) 6\. Olenegorsk (Оленегорск) 8\. Poljarnyje Zori (Полярные Зори) 9\. Kouteron piiri (Ковдорский район, Kovdorski raion) Suljetut kaupunkipiirikunnat 2\. Aleksandrovsk (Александровск) * Poljarnyi (Полярный) - kaupunki: hallintopiirikunta * Skalistyi (Скалистый) - kaupunki: hallintopiirikunta * Snežnogorsk (Снежногорск) - kaupunki: hallintopiirikunta 7\. Ostrovnoi (Островной) 10\. Zaozersk (Заозерск) 11\. Severomorsk (Североморск) 12\. Vidjajevo (Видяево) Kunnallispiirit A. Kantalahden piiri (Кандалакшский район, Kandalakšski raion) * kaupunkikunnat: ** Kantalahti (Кандалакша, Kandalakša) ** Zelenoborski (Зеленоборский) * maalaiskunnat: ** Alakurtti (Алакуртти) ** Zaretšensk (Зареченск) B. Kuolan piiri (Кольский район, Kolski raion) * kaupunkikunnat: ** Kildinstroi (Кильдинстрой) ** Kuola (Кола, Kola) ** Molotšnyi (Молочный) ** Murmaši (Мурмаши) ** Tumannyi (Туманный) ** Ylä-Tuuloma (Верхнетуломский, Verhnetulomski) * maalaiskunnat: ** Mežduretšje (Междуречье) ** Pušnoi (Пушной) ** Teriberka (Териберка) ** Tuuloma (Тулома, Tuloma) ** Uura (Ура- Губа, Ura-Guba) C. Lovozeron piiri (Ловозерский район, Lovozerski raion) * kaupunkikunta: ** Revda (Ревда) * maalaiskunta: ** Lovozero (Ловозеро) D. Petsamon piiri (Печенгский район, Petšengski raion) * kaupunkikunnat: ** Nikel (Никель) ** Petsamo (Печенга, Petšenga) ** Zapoljarnyi (Заполярный) * maalaiskunta: ** Korzunovo (Корзуново) E. Turjan piiri (Терский район, Terski raion) * kaupunkikunta: ** Umpi (Умба, Umba) * maalaiskunta: ** Varzuga (Варзуга) ==Lähteet== * Hallinnollinen jako Murmanskin alueen sivustolla * Luokka:Venäjän kunnat
Pesäpallon B-sarja 1932

Pesäpallon B-sarja 1932 pelattiin pudotuspeli systeemillä kahdeksan aluemestarin kesken. B-mestaruuden voitti Helsingin Pallonlyöjät. == Aluemestarit == * Etelä-Suomi: Helsingin Pallonlyöjät * Etelä-Pohjanmaa: Seinäjoen Maila-Jussit * Lounais-Suomi: Salo-Uskelan suojeluskunta * Pohjois- Karjala: Sortavalan Palloseura * Pohjois-Suomi: Oulun Pyrintö * Keski-Suomi: Jyväskylän Kiri * Kymenlaakso: Lahden Mailaveikot 2 * Kaakkois-Suomi: Enson Kisailijat == Pudotuspelit == {{Turnauspuu8 pronssiotteluton ||Salo-Uskelan sk|0|Helsingin Pallonlyöjät |8 ||Seinäjoen Maila-Jussit|'16|Oulun Pyrintö|2 ||Enson Kisailijat |8|Sortavalan Palloseura |3 ||Lahden Mailaveikot 2|7|Jyväskylän Kiri|3 ||Helsingin Pallonlyöjät |4 |Seinäjoen Maila-Jussit |1 ||Enson Kisailijat |21 |Lahden Mailaveikot 2 |4 |25. syyskuuta, Helsinki|Helsingin Pallonlyöjät |4|Enson Kisailijat|0 }} ' Pyrintö voitti 1.ottelun 5-4, mutta SMJ teki protestin, joka hyväksyttiin ja peli pelattiin uudelleen. Helsingin Pallonlyöjät ja Enso nousivat Suursarjaan 1933. ==Lähteet== * http://www.mrasilainen.com/sarjat/1932/1933_ka.htm ==Aiheesta muualla== * http://www.vessix.kotisivukone.com/ Luokka:Pesäpallon B-sarjakaudet Luokka:Vuoden 1932 pesäpallo
Merijärvi (Masku)

Merijärvi on pieni 22,8 hehtaarin järvi Maskun ja Naantalin kuntien rajalla, Askaisten taajamassa. Järven suurin syvyys on noin 4 metriä, valuma-alue 173,5 hehtaaria, arvioitu tilavuus 540 000 m³, saapuvan veden määrä 451 100 m³/vuosi ja viipymä 1,2 vuotta. Järven etelä-, luoteis- ja pohjoispuolella on peltoja, itä- ja länsipuolella kalliometsää sekä soita. Järvenrannalla on muutamia taloja. Järven lasku-oja virtaa peltojen läpi etelään Raudustenselälle mereen. Koska lähellä sijaitsee järveen vetensä laskevia soita, on luultavasti niiden takia järvellä havaittu hajuhaittoja ja todennäköisesti humusaineiden aiheuttamaa näkösyvyyden heikkenemistä. Järven länsireunaa kulkee yhdystie 1930 eli Velkuantie. Järven laskuoja perattiin vuonna 2000, jotta veden pinta pysyisi normaalitasolla ja veden vaihtuvuus olisi suurempi. Osa ojasta kuitenkin sortui ja vedenpinnan taso jäi korkeaksi. Vedenlaatutiedot Päivämäärä Kokonaisfosfori Liukoinen happi Näytteenottosyvyys 14.03.2000 41,00 μg/l 0,60 mg/l fosfori 1 m, happi 3,3 m 04.07.2000 55,00 μg/l 1,70 mg/l fosfori 1 m, happi 3,3 m == Lähteet == Luokka:Naantalin järvet Luokka:Maskun järvet
Hiski Mikkonen

Hiski Mikkonen (2. helmikuuta 1891 Keitele – 15. kesäkuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja kirjailija. ==Henkilöhistoria== Mikkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Hiskias Mikkonen ja Potentia Laukkanen. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta klassisesta lyseosta 1913 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1925. Kirurgiaan Mikkonen erikoistui 1933. Hän toimi Rääkkylän kunnanlääkärinä 1925–1928, Kuopion lääninsairaalan vapaaehtoisena apulaislääkärinä 1928–1929 ja apulaislääkärinä 1929–1932, Helsingin yleisen sairaalan kirurgisen osaston vapaaehtoisena apulaislääkärinä 1932–1933, Marian sairaalan kirurgisen osaston apulaislääkärinä 1933–1936, Uudenkaupungin kaupunginlääkärinä 1936–1947, Uudenkaupungin seudun sairaalan ylilääkärinä 1930–1960 ja yksityislääkärinä vuodesta 1960. Sodissa Mikkonen oli sotasairaalan ja sotavammasairaalan lääkäri, sotilasarvoltaan hän oli lääkintäkapteeni (1941). == Teoksia== Lääketieteellisten julkaisujen, aikakauslehti- ja sanomalehtiartikkeleiden sekä joidenkin muiden tekstien ohella Mikkonen julkaisi novellikokoelman ja romaanin: * Tuntemattoman ovella, kertomuksia. Otava 1920 * Kutsumus, romaani. Karisto 1929 == Lähteet == * * Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Hiski Mikkonen ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Hiski Mikkonen : Helmikuinen Venetsia, Helsingin Sanomat, 23.02.1930, nro 52, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot * Kulttuurivaltiossa on oikeuden ohjattava vallankäyttöä. Väkivaltakiihoituksesta tehtävä loppu (Tri Hiski Mikkosen alustus Nuortasavaltalaisten keskusteluillassa 23.11.1933), Helsingin Sanomat, 24.11.1933, nro 317, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1891 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Tikapuuhermosto

Tikapuuhermosto on alkeellinen hermosto ja sitä tavataan yksinomaan vain selkärangattomilla eläimillä, kuten madoilla ja eri niveljalkais-ryhmillä. Yleensä tikapuuhermoston omaavilla eläimillä ei ole aivoja tai ei kovin kehittyneitä sellaisia. Hermosolmukkeet eli gangliot ovat yleensä eläinten aivojen korvike. Luokka:Selkärangattomien anatomia
Kurzer 8 cm Granatwerfer 42

Kurzer 8 cm Granatwerfer 42 (tunnetaan myös lyhyemmällä nimellä Kz 8 cm GrW 42) oli Wehrmachtin käyttämä kevyt 81 mm kranaatinheitin toisessa maailmansodassa. Heitin oli käytännössä lyhyemmällä putkella varustettu kevennetty versio Wehrmachtin yleisimmästä kranaatinheittimestä 8 cm Granatwerfer 34:stä. Keveytensä ansiosta se sopi muun muassa laskuvarjojääkäreiden käyttöön. Se myös korvasi alitehoiseksi todetun 50 mm 5 cm Granatwerfer 36 -pienoisheittimen muiden joukkojen kalustossa. Kurzer 8 cm Granatwerfer 42 oli purettavissa kuljetusta varten kolmeen osaan (putki, vastin, tuki). Luokka:Kranaatinheittimet
Granatwerfer 42

Granatwerfer 42 (tunnetaan myös lyhyemmällä nimellä 12cm GrW 42) oli Wehrmachtin käyttämä raskas kranaatinheitin toisessa maailmansodassa. Granatwerfer 42 oli 120 millimetrin kranaatinheitin, joka kehitettiin vuonna 1941. Heittimen oli tarkoitus tarjota saksalaisille jalkaväenjoukoille tulivoimaisemman vaihtoehdon silloin yleisesti käytössä olleelle 81,4 millin kaliiperiselle 8 cm Granatwerfer 34 -kranaatinheittimelle. Käytännössä heitin oli kopio neuvostoliittolaisesta 120 millimetrin raskaasta kranaatinheittimestä PM 38:sta, joita saksalaiset olivat saaneet sotasaaliiksi ja ottaneet käyttöön itärintamalla. Rakenteeltaan Granatwerfer 42 koostui pohjalevystä, putkesta ja putkea tukevasta kolmijalasta. Ase painoi noin 280 kiloa ja painosta johtuen siinä oli kahdella pyörällä varustettu akseli, jonka varassa ase saatettiin hinata taistelupaikalle. Ennen heittimen käyttöä akseli irrotettiin. Luokka:Kranaatinheittimet
Kärhöt

Kärhöt (Clematis) on leinikkikasvien (Ranunculaceae) heimoon kuuluva suku. Kärhöt ovat suosittuja koristekasveja ja suvun lajeista on jalostettu runsaasti lajikkeita. == Kuvaus == Kärhöt ovat monivuotisia ja kesävihantia puuvartisia tai ainakin tyvestä puutuneita köynnöksiä. Lehdet ovat vastakkaisia, korvakkeettomia ja kerrannaisia. Kasvit ovat yksikotisia ja kukat kaksineuvoisia. Kukissa on tavallisesti neljä teriömäistä kehälehteä. Heteitä on paljon. Hedelmä on pähkylä, joka on tavallisesti lenninhaivenellinen. Kärhöjen tuholaisena on Suomeen levinnyt kärhöpistiäinen (Eurhadinoceraea ventralis). == Kärhölajeja == Koristekasvina tunnettuja lajeja: *Clematis alpina – alppikärhö *Clematis chiisanensis – pagodikärhö *Clematis fauriei – magnuksenkärhö *Clematis flammula – tuoksukärhö *Clematis fusca – kamtšatkankärhö *Clematis heracleifolia – trumpettisinikärhö, trumpettikärhö *Clematis integrifolia – kellokärhö *Clematis intricata – mongoliankeltakärhö *Clematis koreana – koreankärhö *Clematis ligusticifolia – huntukärhö *Clematis macropetala – kruunukärhö *Clematis mandshurica – mantšuriankärhö *Clematis montana – vuorikärhö *Clematis ochotensis – ohotankärhö *Clematis orientalis – idänkeltakärhö *Clematis potaninii – kiinanlumikärhö *Clematis recta – pensaskärhö *Clematis serratifolia – tuoksukeltakärhö *Clematis sibiricaKurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M. & Uotila, P. 2019: Checklist of the vascular plants of Finland. Suomen putkilokasvien luettelo. — Norrlinia 34: 1–206. (s. 51.) (aiemmin C. alpina subsp. sibirica) – siperiankärhö *Clematis tangutica – kiinankeltakärhö (kiinankärhö) *Clematis texensis – lyhtykärhö *Clematis tibetana – tiibetinkeltakärhö *Clematis tubulosa – hyasinttikärhö *Clematis viorna – pisarakärhö *Clematis virginiana – virginiankärhö *Clematis vitalba – saksankärhö *Clematis viticella – viinikärhö Muita lajeja: * Clematis addisonii – uurnakärhö * Clematis armandii – nietoskärhö * Clematis brevicaudata – neidonkärhö * Clematis cirrhosa – pallekärhö * Clematis columbiana – kalliovuortenkärhö * Clematis elisabethae-carolae – kreetankärhö * Clematis hexapetala – vuokkokärhö * Clematis occidentalis – lännenkärhö * Clematis songarica – songariankärhö * Clematis stans – kielokärhö * Clematis terniflora – pilvikärhö * Clematis villosa – savannikärhö == Lajikeryhmiä, risteymiä ja lajikkeita == *Clematis Alpina-ryhmä – tarha-alppikärhö *Clematis × diversifolia – tiukukärhö *Clematis × durandii – helokärhö *Clematis Integrifolia-ryhmä – tarhakellokärhö *Clematis Isokukkaisten kärhöjen ryhmä – loistokärhö eli jalokärhö *Clematis 'Paul Farges' – lumikärhö *Clematis Tangutica-ryhmä – tarhakeltakärhö *Clematis Texensis-ryhmä – tarhalyhtykärhö *Clematis Viticella-ryhmä – tarhaviinikärhö == Lähteet == * * * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Clematis * Suomen Lajitietokeskus: Kärhöt – Clematis * Clematis on the Web * Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Clematis * Flora of China: Clematis *
Siperianjokilohi

Siperianjokilohi (Hucho taimen) on suurin lohien heimon (Salmonidae) kaloista. Useimmissa kielissä, mm. venäjässä, ruotsissa, saksassa, ranskassa ja englannissa se tunnetaan nimellä taimen. Nimi on peräisin suomen kielen sanasta taimen (Salmo trutta), mutta näillä lajeilla ei ole mitään tekemistä toistensa kanssa. Siperianjokilohi voi kasvaa yli 1,5-metriseksi ja satakiloiseksi. ==Levinneisyys ja systematiikka== Siperianjokilohi on Euraasian itäosien sisävesien kala, jonka levinneisyys ulottuu Euroopan- puoleisen Venäjän itäosista Tyynenmeren rannikolle. Se elää Jäämereen laskevissa vesistöissä Petšorasta Janajoelle sekä Volgassa ja muissa Kaspianmeren joissa. Itä-Aasiassa se elää myös Tyyneenmereen laskevissa joissa, erityisesti Amurissa ja Ussurissa, myös Mongolian ja Kiinan alueella. Keski-Euroopassa siperianjokilohen korvaa lähisukuinen tonavanjokilohi (Hucho hucho), ja jotkut pitävät sitä tämän alalajina (Hucho hucho taimen). ==Elintavat== Siperianjokilohi elää etenkin suurissa, vahvasti virtaavissa joissa, mutta myös kylmissä järvissä. Se tekee jokseenkin lyhyitä kutuvaelluksia, muttei koskaan laskeudu mereen. Kutu tapahtuu pienissä matalissa sivujoissa toukokuulla. Siperianjokilohi on kalaa syövä petokala, mutta voi saalistaa myös nisäkkäitä ja lintuja. Se on urheilu- ja salakalastuksen haluttu kohde, muttei taloudellisesti kovin tärkeä ruokakala. Sen ympärille pyritään kehittämään pyydä- ja päästä –kalastukseen perustuvaa ekoturismia. ==Lähteet== * * Taimen (Hucho taimen) . Mongolia taimen project. University of Wisconsin. === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Levinneisyyskartta. nationalgeographic.com Luokka:Lohikalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Tauno Koistinen

Tauno Tapio Koistinen (23. joulukuuta 1918 – 5. kesäkuuta 1977)Tauno Tapio Koistisen hauta Suomen Sukututkimusseura. Viitattu 30.3.2018. oli suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja. Keskustukena pelannut Koistinen edusti koko uransa ajan Vaasan Palloseuraa vuosina 1938–1952. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1945 ja 1948. Kaikkiaan Koistinen pelasi 13 kauden aikana 130 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Koistinen pelasi maajoukkueessa vuosina 1945–1947 kuusi maaottelua. Pelaajauran loppuvaiheilla Koistinen ryhtyi myös valmentamaan. Hän toimi muun muassa VPS:n päävalmentajana 1950 ja 1952–1953. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Suomalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Mobile Horror

Mobile Horror on Juha Jokelan kirjoittama näytelmä, josta on tehty myös Mikko Kuparisen ohjaama TV-elokuva. Se sai ensi-iltansa Teatteri Jurkassa 6. helmikuuta 2003.Ilona == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Mobile Horror Ylen Elävässä arkistossa Luokka:Suomalaiset näytelmät en:Mobile Horror
Pertti Koivisto

Pertti Tapani Koivisto (8. joulukuuta 1924 Kotka – 1. lokakuuta 2004 Kotka)Kotka-Kymin seurakunta, Koivisto Pertti Tapani, Metsäkulman hautausmaa, Kotka, osasto 3, rivi 4, paikka 14–15, viitattu 4.3.2022 oli suomalainen jalkapalloilija.Urheilumme Kasvot Osa 3, Koivisto Pertti Tapani, sivu 162, vastaavat toimittajat Risto Rantala, Markku Siukonen, Seppo Tukiainen, Oy Scandia Kirjat Ab, Keuruu 1978 Puolustajana pelannut Koivisto nousi Kotkan Kirin edustusjoukkueeseen 1948. Hän siirtyi 1949 Kotkan Työväen Palloilijoihin, jossa hän pelasi vuonna 1957 päättyneen uransa loppuun asti. Koivisto voitti KTP:ssa Suomen mestaruuden 1951 ja 1952. Kaikkiaan Koivisto pelasi 10 kauden aikana 154 pääsarjatason ottelua. Koivisto pelasi maajoukkueessa vuosina 1951–1955 kaksi A-maaottelua ja yhdeksän B-maaottelua. Koivisto on saanut KTP:n kultaisen ja SPL:n hopeisen ansiomerkin sekä TUL:n kultaisen mestarimerkin. Koivisto toimi vahtimestarina ja hän harrasti kalastusta. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Einstossflammenwerfer 46

Einstossflammenwerfer 46 oli saksalainen toisen maailmansodan aikana suunniteltu liekinheitin. Ase suunniteltiin mahdollisimman halvaksi ja sarjatuotantoon sopivaksi. Se oli kertakäyttöinen ja pystyi ampumaan noin puoli sekuntia kestävän tulipurkauksen 27 metrin etäisyydelle. Einstossflammenwerfer 46:n pääkäyttäjäkunnaksi suunniteltiin Volkssturm- ja Werwolf-joukkoja, mutta myös saksalaiset laskuvarjojääkärit käyttivät sitä. == Katso myös == *Flammenwerfer 35 == Aiheesta muualla == *Kuva aseesta Luokka:Polttotaisteluaseet
Uusmaurilainen tyyli

thumb|150px|Pietarin synagoga on yksi lukuisista synagogista, jotka edustavat uusmaurilaista tyyliä. Uusmaurilainen tyyli on länsimaisessa arkkitehtuurissa vaikuttanut suuntaus, joka oli osa 1800-luvun orientalismia ja romanttista kiinnostusta kaikkea historiallista ja vierasta kohtaan. Se haki vaikutteita islamilaisen maailman arkkitehtuurista, etenkin Espanjaa hallinneiden maurien tärkeimmistä rakennuksista, Granadan Alhambrasta ja Sevillan Alcázarista. Näin ollen se kuuluu kertaustyyleihin. Uusmaurilainen tyyli ei koskaan noussut länsimaissa yhtä vallitsevaksi kuin muut kertaustyylit. Tyyliä käytettiin erityisissä rakennuksissa, kuten synagogissa kautta Euroopan sekä joissakin teattereissa. Luokka:1800-luvun arkkitehtuurin suuntaukset
Andienhirvi

Andienhirvi, guemuli eli perunhemuliPerunhemuli (andienhirvi, guemuli) – Hippocamelus antisensis laji.fi Suomen Lajitietokeskus. 2024 (Hippocamelus antisensis) on uhanalainen, eteläamerikkalainen kauriiden alaheimon hirvieläinlaji. Se elää Perun ja [[Bolivia99n Andeilla, Chilen pohjoisosassa sekä Luoteis-Argentiinassa. Se painaa 45–65 kg ja sen korkeus on 70–80 cm. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ultimate Ungulate Luokka:Peurat Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät
Wasteland Discotheque

Wasteland Discotheque on tanskalaisen Raunchyn neljäs albumi, joka julkaistiin 30. kesäkuuta 2008. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Kasper Thomsen – laulu * Lars Christensen – kitara * Jesper Tilsted – kitara, kosketinsoitin, musiikkiohjelmointi * Jesper Kvist – basso * Morten Toft Hansen – rummut * Jeppe Christensen – kosketinsoitin, laulu, musiikkiohjelmointi == Arvostelut == * Blabbermouth: 9/10Blabbermouth * Imperiumi.net: Imperiumi.net * Metal-hammer.de: Metal-hammer.de * Stream of Consciousness: Stream of Consciousness == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wasteland Discotheque Discogsissa. * Luokka:Vuoden 2008 albumit Luokka:Tanskalaiset metalcore-albumit Luokka:Tanskalaiset industrial metal -albumit
Hooley Smith

Reginald ”Hooley” Smith (7. tammikuuta 1903 – 24. elokuuta 1963) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka edusti ammattilaisena Ottawa Senatorsia, Montreal Maroonsia, Boston Bruinsia ja New York Americansia. Hän saavutti NHL- mestaruus Stanley Cupin kahdesti. NHL-urallaan hän pelasi 715 runkosarjaottelua, joissa teki 200 maalia ja antoi 225 syöttöä (425 tehopistettä). Jäähyminuutteja kertyi 1 013\. == Saavutuksia == * 1924 talviolympialaisissa kultaa * Montreal Maroonsin kapteeni 1932–1936 * Hockey Hall of Fameen 1972 ==Aiheesta muualla == * * Legends of Hockey/Hooley Smith Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Kanadalaiset olympiavoittajat Luokka:Jääkiekon maailmanmestarit Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet Luokka:Hockey Hall of Fame
Torsö (Tammisaari)

Torsö on Raaseporissa Tammisaaren saaristossa sijaitseva saari. Torsön väestö on suurin osin ruotsinkielistä. Torsöhön kuljetaan Skåldön lossilla joka kulkee saaren ja mantereen väliä 19 tuntia vuorokaudessa, tarvittaessa myös muina aikoina. Torsössä sijaitsee myös Kemianliiton Ängesholmenin lomakylä, josta liiton jäsenet voivat vuokrata itselleen mökin kesällä. ==Lähteet== Luokka:Raaseporin saaret
Sargo-luokka

Sargo-luokka oli Yhdysvaltain laivaston sukellusveneluokka, jonka muodostaneet kymmenen sukellusvenettä laskettiin vesille 1938-1939. Ne olivat ensimmäisiä Yhdysvaltain sukellusveneitä, jotka osallistuivat toiseen maailmansotaan Japanin hyökättyä Pearl Harborin laivastotukikohtaan 7. joulukuuta 1941. Luokan sukellusvene USS Swordfish oli ensimmäinen japanilaisen laivan upottanut Yhdysvaltain laivaston alus toisessa maailmansodassa. Yhteensä Sargo-luokan sukellusveneet upottivat 73 alusta mukaan lukien yhden japanilaisen sukellusveneen. USS Sailfish upotti 3. joulukuuta 1943 keisarillisen Japanin laivaston lentotukialus Chūyōn, joka kuljetti kahtakymmentäyhtä pelastettua USS Sculpinin miehistön jäsentä, joista vain yksi selvisi hengissä. USS Sculpin oli 1939 avustanut haaksirikkoutunutta USS Squaluksen, joka myöhemmin nostettiin ja nimettiin uudelleen USS Sailfishiksi.Bagnasco, Erminio s. 223 == Lähteet == * * === Viitteet === Luokka:Yhdysvaltain laivaston sukellusveneet
Ala-Honkajoki

Ala-Honkajoki (myös Lemppu) on kylä Kankaanpäässä Satakunnassa. Se sijaitsee 8 kilometriä Kankaanpään keskustasta luoteeseen, eli Kauhajoen suuntaan. Asukkaita on n. 600. Ala-Honkajoki muodostuu Koukunkylän, Ristilänperän, Lamminkylän, Viidanperän ja Alhonjärven alueista. Kylässä toimi Laurin koulu vuoteen 2017. Karvianjoki virtaa kylän halki. ==Lähteet== Luokka:Kankaanpään kylät Luokka:Satakunnan maakunnan entiset taajamat