Leppävaaran kaupunkirata

Leppävaaran kaupunkirata () on Helsingistä Huopalahden kautta Leppävaaraan johtava 16 kilometriä pitkä kaupunkirata, joka valmistui neliraiteiseksi elokuussa 2001. Se on samalla itäisin osa Turkuun johtavaa rantarataa. Kaupunkirata lisäsi rantaradan välityskykyä niin, että lähijunien vuorovälejä voitiin lyhentää merkittävästi. Helsinki–Leppävaara-väliä kulkevat arkisin tihein väliajoin liikennöivät A-junat, jotka pysähtyvät kaikilla asemilla. Hiljaiseen aikaan välillä kulkee L-juna Kirkkonummelle asti. Asemia kaupunkiradan varrella on kahdeksan: päärautatieaseman ja Leppävaaran välissä sijaitsevat Pasila, Ilmala, Huopalahti, Valimo, Pitäjänmäki ja Mäkkylä. == Suunnittelu ja rakentaminen == Kaupunkirata oli Espoon, Helsingin ja valtion yhteishanke. Kaavavaraukset oli tehty jo 1970-luvulla, mutta hanke- ja esisuunnittelu alkoi vasta vuonna 1991.Mustonen & Rytilä 2002, s. 109 Yleissuunnitelma laadittiin vuosina 1993–1994.Mustonen & Rytilä 2002, s. 65 Helsingin kaupunki tosin ehdotti 1990-luvun aikana kaupunkiradan sijaan uutta metrorataa, joka olisi johtanut Kampista Töölön kautta maanalaisena Pasilaan ja Pasilasta edelleen pintaratana rantaradan vierellä Leppävaaraan. VR kuitenkin vastusti ajatusta, sillä metro ei olisi ollut VR:n liikennöimä. Kaupunkiratahanke hyväksyttiin Helsingin kaupunginvaltuustossa helmikuussa 1998 ja Espoon kaupunginvaltuustossa maaliskuussa 1998.Mustonen & Rytilä 2002, s. 70 Hankkeen menestyksekkäänä esimerkkinä pidettiin vuonna 1996 valmistunutta Tikkurilan kaupunkirataa eli Helsingin ja Hiekkaharjun aseman välille valmistunutta neljättä raidetta. Se oli kasvattanut matkustajamääriä Pasilan pohjoispuolisilla asemilla huomattavasti.Mustonen & Rytilä 2002, s. 68 Rakentaminen jaettiin osaurakoihin, jotka kilpailutettiin erikseen.Mustonen & Rytilä 2002, s. 142 Hankkeen alkuperäinen kokonaiskustannusarvio oli 801 miljoonaa markkaa, mutta lopullinen kustannus nousi 970 miljoonaan.Mustonen & Rytilä 2002, s. 112 Rakennustyöt alkoivat Pasilan asemalla 3. huhtikuuta 1998.Mustonen & Rytilä 2002, s. 111 Uusia siltoja rakennettiin 13 ja betoniratapölkkyjä asennettiin 73 331 kappaletta. Teräksisiä ratajohtopylväitä asennettiin 490 kappaletta ja ratajohtoa 40 kilometriä.Mustonen & Rytilä 2002, s. 134 Vaihteita rakennettiin 80.Mustonen & Rytilä 2002, s. 137 Rakennustöihin kuului muun muassa Linnunlaulun kallioleikkauksen leventäminen sen pohjoispäässä noin metrillä ja eteläpäässä noin kolmella metrillä. Koska alkuperäiseen suunnitelmaan kuului kolme uutta raidetta, Linnunlaulun huvila numero 12 oli purku-uhan alla. Sen säilyttämisen puolesta kerättyyn addressiin saatiin 33 000 nimeä, ja myös kaupunginvaltuusto asettui puolustamaan huvilaa.Mustonen & Rytilä 2002, s. 90 Huvilan ja kuilun väliin jäi lopulta metrin verran maata. Samalla Linnunlauluun rakennettiin uusi ylikulkusilta. Se siirrettiin paikalleen huhtikuussa 2000.Mustonen & Rytilä 2002, s. 114 Helsingin satamarataa jouduttiin päärautatieaseman luona siirtämään kaupunkiradan tieltä autojuna-aseman länsipuolelle. Pasilan veturitalleista jouduttiin purkamaan pieni osa radan tieltä.Mustonen & Rytilä 2002, s. 94 Merkittävin rakennustöiden aikainen vaikutus liikenteeseen oli kesällä 1999, kun Huopalahden ja Martinlaakson välillä oli kahdeksan viikon ajan käytössä vain yksi raide, jolloin joka toinen juna jäi ajamatta. Kaupunkiratahanke valmistui aikataulussa elokuussa 2001. Valmistumista juhlittiin niin kutsutussa Neljän raiteen juhlassa 22. elokuuta 2001.Mustonen & Rytilä 2002, s. 141 == Jatke: Espoon kaupunkirata == Leppävaaran kaupunkirataa jatketaan Leppävaarasta Kauklahteen saakka, eli rantaradalle välille Leppävaara–Kauklahti rakennetaan kaksi raidetta lisää. Jatkettavan osan eli Espoon kaupunkiradan pituus on noin 14 kilometriä. Jatkeen arvioitu valmistumisvuosi on 2028. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Helsingin liikenne Luokka:Espoon liikenne Luokka:Helsingin seudun lähijunaliikenne Luokka:Suomen rataverkko