EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Vaasan Kansantalo

Vaasan Kansantalo, alkuperäiseltä nimeltään Vasa Folkets Hus, oli Vaasan ruotsinkielisen työväenyhdistyksen rakentama Vaasan keskusta-alueella sijainnut rakennus. Rakennuksesta käytettiin myös nimeä Elva, joka juontui katuosoitteen numerosta yksitoista. Elva oli suosittu tanssipaikka ja järjestöjen kokoontumispaikka. ==Historiaa== Rakennuksen alkuperäinen osoite oli Vuorikatu 11. Kadun nimi muuttui myöhemmin, kun kadun katkaisi rautatie ja rautateiden konepajan rakennukset. Kadun itäpää jäi Vuorikaduksi ja länsipään nimeksi tuli Kirjastokatu ja sen katuosuuden numerointi säilyi entisellään. Rakennus vihittiin käyttöön 6. lokakuuta 1907 juhlallisessa tilaisuudessa, josta oli Arbetaren lehdessä seikkaperäinen selostus 11. lokakuuta 1907. Allan Asplundin vaimon Gerda Asplundin mukaan Kansantalolla oli vilkasta toimintaa 1920-luvulla. Hän muisteli: ”Kansantalolla oltiin kaikki pyhät, siellä oli aina jotain tekeillä. Ja siellä olivat kaikki toverit ja ystävät.” Poliisi sulki talon 15. heinäkuuta 1930, ja talo myytiin myöhemmin suojeluskunnalle.Mats Wickstöm: "Allan Asplunds kommunistiska liv" s. 90, 93. Teoksessa: Matias Kaihovirta ja Christoffer Holm, Klasskamp på svenska s. 81–121. Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura ISBN 978-952-7466-08-7 (”Man var alla helger på Folkets hus, där försiggick alltid någonting. Och där var alla kamrater och vänner.”) Rakennus palautettiin kuitenkin myöhemmin Vasa Arbetarföreningen toiminnan jatkajalle 1944 perustetulle DFFF:s Vasa Förening ry:lle, joka oli SKDL:n jäsenyhdistys. Yhdistys on 1990-luvun alussa muuttanut nimekseen Vänsterförbundet Vasa Förening rf. Omistajayhdistys myi kiinteistön tontteineen 1970 Rakennus Oy Teknolle. Yhdistys säätiöi myynnistä saadut varat perustamalleen Vasa Folkets Hus Stiftelselle. Säätiöllä on omistuksessaan samalle tontille rakennetun kerrostalon siipirakennuksessa kerhohuone ja muita tiloja osoitteessa Raastuvankatu 8. ==Toimintaa talolla== Talossa järjestettiin monien työväen- ja ammattijärjestöjen kokouksia, illanviettoja ja muita tilaisuuksia. Talossa aloitti toimintansa myös Suomen ensimmäinen ruotsinkielinen työväenopisto Arbis. Talon palauttamisen jälkeen takaisin sen perustajan seuraajalle siellä toimivat SKDL:n, SKP:n, SNDL:n. SDNL:n ja SDPL:n järjestöt sekä lukuisat ammattijärjestöt. Elvalla järjestettiin myös bingotoimintaa. ==Tanssipaikkana== Elva oli suosittu tanssipaikka. Siellä vierailivat esiintymässä mm. Pepe ja Jormas-yhtye sekä Irwin Goodman. Kotimaisista tangotähdistä huippua olivat Olavi Virta, Taisto Tammi ja Eino Grön. Vaasalaisyhtyeistä muistetaan The Slippers ja The Wantons. Ulkomaisia esiintyjiä olivat muun muassa ruotsalainen Jan Rohde and The Adventures, brittiläinen The Renegades ja tanskalainen poikabändi The Lollipops. Elvan tapahtumiin kuuluivat myös tanssikurssit ja bändikilpailut. ==Elvan kerhohuone== Vaasan Kansantalon toimintaa jatketaan pienimuotoisesti Vasa Folkets Hus Stiftelsen omistamassa Elvan kerhohuoneessaElvan ==Lähteet== * * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Vaasan kuvia 1900-luvulta Facebookissa Luokka:Työväentalot Luokka:Vaasan rakennukset ja rakennelmat
Sigmundur Davíð Gunnlaugssonin hallitus

Sigmundur Davíð Gunnlaugssonin hallitus oli Islannin hallitus, joka astui virkaan 23. toukokuuta 2013 vuoden 2013 parlamenttivaalien jälkeen ja hallitsi 7. huhtikuuta 2016 asti, jolloin pääministeri Sigmundur Davíð Gunnlaugsson erosi Panaman paperit -skandaalin takia. Hallitus oli edistyspuolueen ja itsenäisyyspuolueen koalitiohallitus. Hallitus koostui ensin yhdeksästä ja lopuksi kymmenestä ministeristä. == Ministerit == |- | Pääministeri | rowspan="2" style="background-color: | | rowspan="2" | Sigmundur Davíð Gunnlaugsson | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | rowspan="2" | Edistyspuolue | rowspan="2" | |- | Oikeusministeri | 26. elokuuta 2014 | 4. joulukuuta 2014 |- |- | rowspan="2" | Sisäministeri | style="background-color: | | Hanna Birna Kristjánsdóttir | 23. toukokuuta 2013 | 4. joulukuuta 2014 | Edistyspuolue | |- | style="background-color: | | Ólöf Nordal | 4. joulukuuta 2014 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue | |- |- | Kalastus- ja maatalousministeri | rowspan="2" style="background-color: | | rowspan="2" | Sigurður Ingi Jóhannsson | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | rowspan="2" | Edistyspuolue | rowspan="2" | |- | rowspan="2" | Ympäristö- ja luonnonvaraministeri | 23. toukokuuta 2013 | 31. joulukuuta 2014 |- | style="background-color: | | Sigrún Magnúsdóttir | 31. joulukuuta 2014 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue | |- |- | Sosiaali- ja asumisministeri | rowspan="2" style="background-color: | | rowspan="2" | Eygló Harðardóttir | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | rowspan="2" | Edistyspuolue | rowspan="2" | |- | Pohjoismaisen yhteistyön ministeri | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 |- == Lähteet == Luokka:Islannin hallitukset
Hanna Birna Kristjánsdóttir

Hanna Birna Kristjánsdóttir (s. 12. lokakuuta 1966) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka toimi Islannin sisäministerinä vuosina 2013–2014. Hanna syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Islannin yliopistosta vuonna 1991 ja suoritti vuonna 1993 Edinburghin yliopistossa kansainvälisen ja eurooppalaisen valtio-opin maisterintutkinnon. Hän työskenteli vuosina 1994–1995 asiantuntijana opetusministeriössä. Vuosina 1995–1999 hän oli itsenäisyyspuolueen parlamenttiryhmän toiminnanjohtaja. Vuosina 1999–2006 hän toimi puolueen varatoiminnanjohtajana. Hän istui Reykjavíkin kaupunginvaltuustossa vuosina 2002–2013, ja toimi vuosina 2006–2008 kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Vuosina 2008–2010 hän oli Reykjavíkin pormestari. Hanna valittiin Alltingiin vuoden 2013 parlamenttivaaleissa. Hänet nimitettiin samana vuonna sisäministeriksi. Vuosina 2013–2015 hän toimi itsenäisyyspuolueen varapuheenjohtajana. Marraskuussa 2014 Hannan entinen avustaja Gísli Freyr Valdórsson tuomittiin ehdolliseen vankeuteen tämän vuodettua medialle salassa pidettäviä tietoja turvapaikanhakijoista, minkä vuoksi Hanna erosi sisäministerin virasta. Hänen seuraajakseen nimitettiin Ólöf Nordal. == Lähteet == Luokka:Vuonna 1966 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Islannin sisäministerit Luokka:Reykjavíkin pormestarit
Claymore (lehti)

Claymore oli suomalainen vuosina 1993–2000 ilmestynyt roolipelilehti. Arctic Ranger Productionin julkaisema lehti ilmestyi neljä kertaa vuodessa, yhteensä 20 numeroa. Lehden päätoimittajana toimivat Antti Poussa ja (numerosta 13 alkaen) Ilkka Petäjä.Tekijöihin kuuluivat mm. Risto J. Hieta ja kuvittaja Hans Zenjuga. Claymoren vakiosisältöä olivat peliarvostelut, lukijoiden kysymyspalsta Putka, huumoriartikkelit ja sarjakuvat. Lehdessä julkaistiin myös Antti Lahtisen artikkelisarja, joka esitteli asetekniikkaa keskiajalta nykyaikaan. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset roolipelilehdet Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet
Johan Evert Tarjovaara

Ruben Johan Evert Tarjovaara, vuoteen 1935 Tilander (29. huhtikuuta 1898 Helsinki – 26. maaliskuuta 1978 Kuopio) oli suomalainen autoalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen. Tarjovaaran vanhemmat olivat rakennusurakoitsija Johan Edvard Tilander ja Vilhelmiina Simolin ja puoliso vuodesta 1927 Alli Maria Hillgren. Tarjovaara valmistui Suomen liikemiesten kauppaopistosta vuonna 1923 ja toimi sitten Viktor Ek -yhtiön kirjanpitäjänä, kunnes siirtyi vuonna 1924 Karjalan Auton konttoripäälliköksi Viipuriin. Seitsemän vuotta yhtiössä työskennellyt Tarjovaara yleni lopulta yrityksen toimitusjohtajaksi. Oman Savonmaan Auto -nimisen autoliikkeen hän perusti Kuopioon vuonna 1931. Talvisotaan ja jatkosotaan osallistunut Tarjovaara oli myös perustamassa Helsinkiin autoalan tukkuliike Akmoa. Autoistumisen vuosikymmeninä Tarjovaara edusti Fordia ja myi muun muassa Anglioita, Taunuksia, Cortinoita ja Escorteja. Autokauppiaan uraansa Tarjovaara jatkoi yli neljänkymmenen vuoden ajan, vuoteen 1968 asti. Hänellä oli useita autoalan luottamustehtäviä ja hänet palkittiin alan ansiomerkeillä. Liikenneneuvoksen arvonimen Tarjovaara sai vuonna 1964.50-vuotiaita. Helsingin Sanomat, 29.4.1948, s. 6. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset kauppiaat Luokka:Suomalaiset yrittäjät Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuonna 1898 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet
Hotelli Villa

Hotelli Villa (markkinointinimeltään Original Sokos Hotel Villa) on vuonna 1991 valmistunut Sokos-ketjun hotelli, joka sijaitsee Tampereella kauppakeskus Tullintorin yhteydessä. Hotelli on rakennettu Osuusliike Voiman entiseen keskusvarastoon. Viisikerroksinen, harmaaksi rapattu talo muistuttaa linnaa, ja se on suojeltu rakennustaiteellisin ja maisemallisin perustein. Hotellirakennuksen eli entisen varastomakasiinin vanhin, pohjoisen puoleinen osa on peräisin vuodelta 1926. Sen on suunnitellut Frans Jousi. 1930-luvulla rakennusta jatkettiin etelän suuntaan Jaakko Tähtisen suunnittelemalla samannäköisella laajennusosalla. Kun keskusvarastosta tehtiin 1990-luvun taitteessa hotelli, talon muutostyöt suunnitteli Erkki Karvala.Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 188. Hotellin sisätilat on uusittu 2010-luvun alussa.Tullin alueen yleissuunnitelma: Analyysiraportti, s. 53. == Lähteet == Villa Villa Luokka:Tampereen suojellut rakennukset Luokka:Tulli (Tampere)
Boorifosfaatti

Boorifosfaatti (BPO4) on boorin, fosforin ja hapen muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä ja muiden yhdisteiden valmistukseen. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa boorifosfaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on tetragonaalinen ja rakenne on piidioksidia muistuttava verkkomainen polymeeri. Aineesta tunnetaan myös kidevedelliset tri-, tetra- ja heksahydraatit (BPO4·3H2O, BPO4·4H2O ja BPO4·6H2O). Boorifostaatti liukenee veteen, mutta hydrolysoituu hitaasti boori- ja fosforihapoiksi.Klaus Schrödter, Gerhard Bettermann, Thomas Staffel, Friedrich Wahl, Thomas Klein & Thomas Hoffmann: Phosphoric Acid and Phosphates, Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 2008. Tavanomaisimmin boorifosfaattia valmistetaan kuumentamalla boori- ja fosforihapon seosta 1 000-1 200 °C:n lämpötilaan. Yhdistettä voidaan valmistaa myös trietyylifosfaatin ja booritrikloridin reaktiolla. David R. Gard :Phosphoric Acids and Phosphates, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2005. :H3BO3 \+ H3PO4 → BPO4 \+ 3 H2O Boorifosfaattia käytetään happamana katalyyttinä muun muassa hapetuksissa, isomeroinneissa ja nitrauksissa. Yhdisteestä valmistetaan erikoislaseja ja -keraameja ja sitä käytetään myös lantanoidifosfaattien valmistukseen. ==Lähteet== Luokka:Fosfaatit Luokka:Booriyhdisteet
Škoda Fabia (1999)

Škoda Fabia Typ 6Y on Škoda Fabian ensimmäisen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1999–2007. Se korvasi edeltäneen Škoda Felician. == Škoda Fabia Typ 6Y (1999–2007) == Ensimmäisen sukupolven Fabia esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 1999, farmarimalli Combi vuotta myöhemmin Pariisin autonäyttelyssä. Keväällä 2001 seurasi myös neliovinen sedan. Fabia oli ensimmäinen Volkswagen-konsernin A04-pohjalevylle perustunut automalli. Myöhemmin esiteltyjä samaa pohjalevyä käyttäviä malleja ovat muun muassa Volkswagen Polo IV ja SEAT Ibiza. Joillain markkinoilla myytiin farmarimalliin perustuvaa pakettiautoversiota nimeltään Fabia Praktik, josta on poistettu takaistuimet tavaratilan suurentamiseksi. Vuoden 2000 Euro NCAP -kolaritestistä Fabia sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. Bensiinimoottoreina olivat aluksi kahdeksanventtiiliset 1,0- (50 hv), 1,4- (68 hv) ja 2,0-litraiset (120 hv) sekä 16-venttiilinen 1,4-litrainen (100 hv). Dieselmoottorit olivat pumppusuutintyyppisiä, vaihtoehtoina vapaasti hengittävä 1,9 SDI (64 hv) sekä turboahdettu 1,9 TDI (100 hv). Jo keväällä 2000 1,0-litrainen poistui ja sen korvasi kahdeksanventtiilisen 1,4-litraisen 60-hevosvoimainen versio. Lisäksi valikoimaan tuli 1,4 16V:n 75-hevosvoimainen versio. Syksyn 2000 uutuus oli kolmesylinterinen 1,2 HTP (54 hv), josta tuli vuoden 2003 alussa myös kaksinokka-akselinen versio (64/68 hv). Aivan vuoden 2000 lopulla aiempi 2,0-litrainen korvautui uudella 115-hevosvoimaisella, joka oli nyt saatavana kaikkiin korimalleihin (aiemmin 2,0-litrainen oli valittavana vain hatchbackiin). Vuoden 2003 uutuuksia olivat 1,4 TDI (75 hv) sekä urheilullinen Fabia RS -malli, jossa oli moottorina 1,9-litrainen TDI 130-hevosvoimaisena. Voimansiirtona oli kuusivaihteinen manuaalivaihteisto, jota ei ollut saatavana muiden kuin RS-mallin yhteyteen. Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2004 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Fabia. Ulkopuolella uudistuksia tehtiin etusäleikköön sekä sumu- ja takavaloihin. Sisällä ohjauspyörä oli uusi. Syksyllä 2005 1,4 TDI:n teho nousi 80 hevosvoimaan ja sen rinnalle tuli myös 70-hevosvoimainen versio. Keväällä 2006 1,4 16V:stä tuli tarjolle 80-hevosvoimainen versio. Saman vuoden lopulla 1,2 HTP:n yksinokka-akselinen versio poistui valikoimasta. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Fabia (1999) Luokka:B-segmentin autot Luokka:1990-luvun autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot
Eduard Trippel

Eduard Trippel (s. 26. maaliskuuta 1997) on saksalainen judoka. Trippel kilpailee 90 kilogramman sarjassa. Trippel saavutti alle 18-vuotiaiden EM- kilpailuissa pronssia 81 kg:n sarjassa 2014 ja alle 21-vuotiaiden EM- kilpailuissa joukkuehopeaa 2015. Nuorten MM-kilpailuissa hän sai 2017 pronssia sekä joukkuekilpailussa että alle 90 kg:n sarjassa. Trippel kuului Saksan joukkueeseen, joka voitti sekajoukkuekilpailun Euroopan-mestaruuden Jekaterinburgissa 2018. Saman vuoden Bakun MM-kilpailuissa hän sijoittui 90-kiloisissa viidenneksi. Trippel osallistui Tokion olympialaisiin 2020 sijoittuen hopealle henkilökohtaisessa kilpailussa ja prossille sekajoukkuekilpailussa. Taškentin MM-kilpailuissa 2022 hän saavutti niin ikään pronssia sekajoukkuekilpailussa. Saksan mestaruuden Trippel on voittanut kolme kertaa. Hän on sijoittunut IJF World Tourin kilpailuissa kaksi kertaa toiseksi ja kuusi kertaa kolmanneksi. == Lähteet == Luokka:Saksalaiset judokat Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1997 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sonnin siitoskyvyn ongelmat

Sonnin siitoskyvyn ongelmat ovat moninainen ryhmä sairauksista tai muista syistä johtuvia nautakarjan lisääntymistä haittaavia tekijöitä, varsinkin länsimaissa jo historiallisiakin. Nykyaikainen keinosiemennys ja eläinten tarkka tutkiminen ja valikointi seminologin tai eläinlääkärin valvonnassa ovat muuttaneet asian luonnetta vähentäen vanhoja ongelmia. Seminologit ja heidän ylläpitämät hedelmällisyyspalvelunsa kuten Helmi-palvelu Suomessa ovat nykyään käytännössä välttämätöntä apua. *Syyt karjan tiinehtivyyden epäonnistumiseen on usein lehmissä, joka on oma mielenkiinon kohteensa. *Jos siittiöiden elinvoimaisuudessa katsotaan olevan vikaa tai ne ovat kokonaan kuolleita, ei kyseistä sonnia kannata käyttää niinkin arvokkaaseen asiaan kuin lehmän astuttamiseen. *Sonnia voi vaivata myös eräänlainen perinnöllinen velttous, mutta sama oire voi seurata ruokinnan puutteellisuudesta. Perinnöllistä velttoutta ei pidetä jalostustyön kannalta erityisen edullisena. Niin tai näin, on varsinkin aiemmin yritetty käyttää kalliinpuoleista johimbiinilääkitystä tilapäisesti, mutta sen teho on kyseenalainen. *Kiveksen kutistuminen voi aiheuttaa epänormaaliutta siemennesteessä ja alentunutta hedelmällisyyttä. *Sonnia voi vaivata myös esinahan tulehdus, joka tekee eläimestä levottoman. Tämä vaiva voidaan hoitaa kuivikkeita vaihtamalla ja parantamalla, ja sitä voi pahentaa peniksen karvatupsun ajelu, mutta tämä vaiva voi olla korjattavissa. *Sonnin luonteenpiirteet, kuten oikullisuus ovat olleet myös hankaluuksia siitoksessa. Kuriositeettina on kiinnostavaa, että nautojen kaksosraskauksissa, joissa toinen kaksonen on sonni-, toinen lehmävasikka, ne vaikuttavat toisiinsa siten, ettei ei jälkimmäisestä käytännössä tule tuotantoeläintä, mutta sonnista voi tulla siitoseläin. == Lähteet == Luokka:Lisääntyminen Luokka:Nautakarjatalous Luokka:Eläinten sairaudet
Škoda Fabia (2007)

Škoda Fabia Typ 5J on Škoda Fabian toisen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2007–2014. == Škoda Fabia Typ 5J (2007–2014) == Toisen sukupolven Fabia esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2007, ja se perustui edelleen samalle pohjalevylle kuin edeltäjänsä. Edeltäjäänsä verrattuna auto kasvoi 22 millimetriä kokonaispituudeltaan, akselivälin pysyessä muuttumattomana. Mallin muotoilu noudattaa samoja piirteitä kuin vuotta aikaisemmin esitely Škoda Roomster. Farmarimalli Combi esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2007. Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä Fabia sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. vasen|pienoiskuva|Škoda Fabia II Combi Bensiinimoottoreina olivat aluksi kolmesylinterinen 1,2 HTP (OHC 60 hv, DOHC 70 hv), 1,4 16V (86 hv) ja 1,6 16V (105 hv). Dieselmoottorit olivat pumppusuutintyyppiset 1,4 TDI (70/80 hv) ja 1,9 TDI (105 hv). Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2009 esiteltiin Fabia Scout, joka on farmarimallista muokattu maastokelpoisemman näköinen versio. Perusmallista sen erottaa muun muassa koria suojaavat mustat muoviosat sekä hopeanväriset kattokaiteet. vasen|pienoiskuva|Toisen sukupolven facelift-malli. Geneven autonäyttelyssä keväällä 2010 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Fabia. Etusäleikkö oli uusi, samoin kuin myös etupuskuri, jossa oli uudenmalliset sumuvalot. Bensiinimoottoriosastolla 1,2 TSI (85/105 hv) korvasi aiemman 1,6-litraisen, dieselvalikoimassa kaikki vanhat moottorit korvattiin yhteispaineruiskutteisella 1,6 TDI:llä (75/90/105 hv). Hieman myöhemmin valikoima täydentyi kolmesylinterisellä ja yhteispaineruiskutteisella 1,2 TDI:llä (75 hv). Vuonna 2010 markkinoille tuli myös urheilullinen Fabia RS -malli. Sen moottorina oli 1,4-litrainen TSI, jonka teho on 180 hevosvoimaa. Voimansiirtona oli seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto. RS oli saatavana sekä hatchback- että farmarikorisena. vasen|pienoiskuva|Škoda Fabia II RS Vuoden 2011 lopulla 60-hevosvoimainen 1,2 HTP muuttui kaksinokka- akseliseksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Fabia (2007) Luokka:B-segmentin autot Luokka:2000-vuosikymmenen autot Luokka:2010-luvun autot
Škoda Fabia (2014)

Škoda Fabia Typ NJ on Škoda Fabian kolmannen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 2014–2021. == Škoda Fabia Typ NJ (2014–2021) == Kolmannen sukupolven Fabia esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2014. Se ei perustunut Volkswagen Groupin uudelle modulaariselle MQB-pohjalevylle vaan A06:lle, joka on uudistettu versio muun muassa Volkswagen Polo V:ssä käytetystä A05-pohjalevystä ja sisältää myös MQB-pohjaisia osia. Malli oli edeltäjäänsä 90 millimetriä leveämpi ja 30 millimetriä matalampi, kokonaispituuden pysyessä samana. Akseliväli oli kuitenkin pidentynyt entisestä. Uuden pohjalevyrakenteensa ansiosta autosta tuli myös aiempaa kevyempi. Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Fabia sai tulokseksi täydet viisi tähteä. Bensiinimoottoreina olivat aluksi vapaasti hengittävä kolmesylinterinen 1,0 MPI (60/75 hv) ja turboahdettu nelisylinterinen 1,2 TSI (90/110 hv). Dieselmoottorina oli 1,4 TDI (90/105 hv). Vuonna 2017 kolmesylinterinen 1,0 TSI (95/110 hv) korvasi 1,2 TSI:n. Geneven autonäyttelyssä keväällä 2018 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Fabia, jonka ulkonäköön tehtiin pieniä uudistuksia. Esimerkiksi ajovaloista tuli aiempaa kapeammat. Uusia varusteita olivat 6,5 tuuman kosketusnäyttö, kuolleen kulman valvontajärjestelmä, LED-ajovalot ja -takavalot sekä kaukovaloautomatiikka. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Fabia (2014) Luokka:B-segmentin autot Luokka:2010-luvun autot Luokka:2020-luvun autot
Runkolinja 600

Runkolinja 600 on Helsingin seudun liikenteen runkolinja, jonka liikennöinti aloitettiin 15. elokuuta 2022. Linjan reitti kulkee väliä Rautatientori–Lentoasema vyöhykkeillä A, B ja C. Linja korvasi 614:n ja samaa reittiä kulkevan 615:n. Vuoroväli on päivisin ja iltaisin kymmenen minuuttia, ja ruuhka-aikoina linjaa liikennöidään tiheämmin. ==Lähteet== Luokka:Helsingin liikenne Luokka:Vantaan liikenne Luokka:Helsingin seudun linja-autoliikenne
Škoda Fabia (2021)

Škoda Fabia IV on Škoda Fabian neljännen sukupolven malli, jota on valmistettu vuodesta 2021 lähtien. == Škoda Fabia IV (2021–) == Neljännen sukupolven Fabia esiteltiin keväällä 2021. Se perustuu samalle MQB A0 -pohjalevylle kuin esimerkiksi muutamaa vuotta aikaisemmin esitellyt Volkswagen Polo VI ja SEAT Ibiza. Edeltäjäänsä verrattuna auto kasvoi 111 millimetriä kokonaispituudeltaan ja 94 millimetriä akseliväliltään. Tavaratila on 50 litraa aiempaa suurempi. Vuoden 2021 Euro NCAP -kolaritestistä Fabia sai tulokseksi täydet viisi tähteä. Moottorivalikoimassa ovat kolmesylinteriset vapaasti hengittävä 1,0 MPI (64/79 hv) ja turboahdettu 1,0 TSI (94/109 hv) sekä nelisylinterinen turboahdettu 1,5 TSI (148 hv). Tehokkaamman 1,0-litraisen TSI:n yhteydessä on kuusivaihteinen manuaalivaihteisto, kaikissa pienitehoisemmissa moottoreissa viisivaihteinen. 1,0 TSI:n tehokkaamman version yhteyteen saa myös seitsemänportaisen DSG-kaksoiskytkinvaihteiston, joka on vakiona 1,5 TSI:ssä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Fabia IV Luokka:B-segmentin autot Luokka:2020-luvun autot
Øystein Kvaal Østerbø

Øystein Kvaal Østerbø (s. 1981 Trondheim, Norja) on norjalainen suunnistaja. Invernessin MM-kilpailuissa 2015 Østerbø saavutti MM-hopeaa viestissä ja sprinttviestissä. EM-kilpailuista hänellä on kaksi EM-pronssia vuosilta 2006 ja 2018. Suunnistuksen maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi vuonna 2004. Hän on voittanut yhden maailmancupin osakilpailun, sijoittunut kahdesti toiseksi ja kerran kolmanneksi. Juniorien MM-kilpailuista hänen paras saavutuksensa on 14. sija keskimatkan kilpailusta vuodelta 2001. http://runners.worldofo.com/oysteinkvaalosterbo.html == Lähteet == Luokka:Norjalaiset suunnistajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Fort Myers

Fort Myers on kaupunki Yhdysvaltain Floridan osavaltion eteläosissa, Leen piirikunnassa. Kaupungissa asuu 92 245 asukasta, ja sen pinta-ala on 104 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys on 887 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki perustettiin vuonna 1885 ja kaupungin piirikunta perustettiin vuonna 1887. Vuonna 1927 kaupunkiin rakennettiin puinen silta. Kaupunki on toiseksi suurin piirikunnassaan Cape Coralin jälkeen. == Väestö == Kaupungissa asui vuoden 2021 heinäkuussa arvion mukaan 92 245 asukasta. Vuonna 2020 asukkaita oli 85 525 ja vuonna 2010 62 298\. Kaupungin väkiluku on siis selvässä kasvussa. Väestön keski-ikä on 40,6 vuotta, joka on matalampi kuin koko osavaltion keski-ikä. Kaupungin asukkaista noin viidennes on ulkomaalaisia, ja heidän keski-ikänsä (41) on vuoden enemmän kuin maassa syntyneiden keski-ikä (40). 88 prosenttia asukkaista on maan kansalaisia. Asukkaista valkoisia on hieman alle puolet, mustia ja afroamerikkalaisia noin viidennes, aasialaisia 2,7 prosenttia ja monirotuisia vähän yli prosentti. == Ilmasto == Kaupungissa on kuumat kesät ja kylmät talvet. Kuumimmat kuukaudet ovat heinä- ja elokuu ja kylmin tammikuu. Kaupungin piirikunta on lämpimämpi kuin muu osavaltio. Kaupungin sateisin kausi on vuodessa kesä-syyskuu, ja sateisimmat kuukaudet ovat kesä- ja elokuu. Kuivin kuukausi on joulukuu. Lumen sataminen on harvinaista. == Lähteet == Luokka:Floridan kaupungit Luokka:Leen piirikunta (Florida)
Kuusiniemi

Kuusiniemi on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi: * Jussi Kuusiniemi (s. 1996), autourheilija * Kari Kuusiniemi (s. 1957), pesäpalloilija * Kari Kuusiniemi (s. 1960), tuomari, professori, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti * Pia Kuusiniemi (s. 1974), maisema-arkkitehti * Santeri Kuusiniemi (s. 1998), pika- ja pika-aitajuoksija
Melbourne (Florida)

Melbourne on kaupunki Yhdysvaltain Floridan keski-itäosissa, Brevardin piirikunnassa. Kaupungissa asuu 85 064 asukasta heinäkuun 2021 arvion mukaan. Vuoden 2020 väestönlaskennan tulokseksi kaupungissa saatiin 84 313 asukasta. Kaupunki asutettiin vuonna 1878. == Historia == Kaupunki asutettiin vuonna 1878 nimellä Crane Creek, ja sen nimi muutettiin pian nykyiseksi. Vuonna 1885 kaupungissa asui 70 asukasta. 1900-luvun alussa kaupungin tuhosi tulipalo. == Väestö == Kaupungissa asui vuoden 2021 arvion mukaan 85 064 asukasta, ja vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 84 313 asukasta. Kaupungin väkiluku on siis kasvussa. Väkiluku on kasvanut noin 25 000 asukkaalla vuodesta 1990. Asukkaiden keski-ikä on 42,6 vuotta, joka on samaa tasoa muun osavaltion kanssa. Ulkomaalaisten keski-ikä (47) on suurempi kuin maassa syntyneiden keski-ikä (42). Asukkaista 11 prosenttia on syntynyt ulkomailla. Asukkaista noin 71 prosenttia on valkoisia, 7,5 prosenttia mustia tai afroamerikkalaisia ja 4,2 prosenttia aasialaisia. == Maantiede == === Etäisyyksiä === Kaupunki sijaitsee Floridassa, ja sieltä osavaltion pääkaupunkiin Tallahasseehen on matkaa 512 kilometriä ja osavaltion suurimpaan kaupunkiin, Jacksonvilleen, on matkaa 285 kilometriä. Toiseksi suurimpaan kaupunkiin, Miamiin, on matkaa 282 kilometriä. === Ilmasto === Kaupungissa on kuumat kesät ja lyhyet, viileät talvet. Kuumimmat kuukaudet ovat heinä- ja elokuu ja kylmin tammikuu. Kaupungin sateisin jakso on heinä-syyskuu, ja sateisin kuukausi on elokuu. Vähäsateisin taas joulukuu. Kaupungissa vallitsee kostea subtrooppinen ilmasto. Ilmastoon vaikuttaa kaupungin sijainti niemimaalla, joka on meren ympäröimä. == Lähteet == Luokka:Floridan kaupungit
F'n diskografia

Tämä on suomalaisen laulaja-räppäri F:n diskografia. == Albumit == *Mä en oo viel tarpeeks iso (2019) *Mä oon vapaa (2020) *Jos (2022) *Self-helpless (2024) == Singlet == * Ovikelloo (2017) * Aina mä muistan sut (2017) * Hajoaa (2018) * Tuntuu (2018) * Aina mä muistan sut (Misha remix) (2018) * Katastrofin aineet ft. costee (2018) * Kärpänen ft. Pyhimys (2019) * Sokerii (2020) * Sä (2020) * Mä en pysy aina itteni kyydis II ft. Mariska (2020) * Ihana (2021) * Menetän sut (ft. Hassan Maikal) (2021) * Mitä jos (ft. Kasmir) (2021) * Ekaa kertaa (2022) * Naispaholainen II (2023) * Teetä (2023) * Muija on ku kone (2023) * Taas mennään (2023) * Exit (2024) == Musiikkivideot == * Hajoaa (2018) *Piirrä kuvia (2019) *Sokerii (2020) *Vapaa (2020) *Ihana (2021) *Kannan sut (2022) *Taas mennään (2023) == Vierailijana == * Koskematon RMX - Adikia (2018) *Euforiaan - Michael Bleu (2018) * Päivänsäde - costee feat. F (2019) * Vitun hyvä yksinään - Pykäri feat. F (2019) * Ei ollu koskaan - Pykäri feat. F (2019) *F U - Lukas Leon feat. F (2019) *Läpinäkyvää - Bess, F (2019) *Tää kestää vaik en kestä sua - SOFA feat. F (2019) *Bakara - Tinze, Teflon Brothers, F (2020) *Paholainen ei osaa uida - Kasmir feat. F (2020) *Uusia Muistoi - Elastinen feat. F (2020) *Takas Ruissiin - Chyde, Tippa, F, Lempi Joe, NCO, Gabriel Lion (2021) *Ping pong - Eme feat. F (2021) *Massii - Nelli Milan feat. F (2021) *NO SCRUBS - Pesso feat. F (2021) *Jos sul ei oo mua - Kiki feat. F & BESS (2023) *Manta - Sonny, Askel & Elere, F, Trisector (2024) *En sitä tarkoittanut - Edicti feat. F (2024) *Aivan sama - Janna, Erika Vikman, F (2024) ==Lähteet== Luokka:Diskografiat
Pesäjärvi

Pesäjärvi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Pesäjärvi, järvi Mikkelissä * Pesäjärvi, järvi Hankasalmella * Pesäjärvi, järvi Jämsässä * Pesäjärvi, järvi Kouvolan Paljakassa * Pesäjärvi, järvi Kuhmoisissa * Pesäjärvi, järvi Suonenjoella * Pesäjärvi, järvi Sysmässä * Iso Pesäjärvi, järvi Kouvolan Huhdasjärvellä * Vähä Pesäjärvi, järvi Kouvolan Huhdasjärvellä. Luokka:Järvien täsmennyssivut
Jarno Pirinen

Jarno Pirinen (s. 24. helmikuuta 1981 Raahe) on suomalainen pesäpalloilija. Pirinen eduusti koko uransa Superpesiksessä pelaavia Pattijoen Urheilijoita. Pirinen saavutti yhden SM-hopean kaudella 2002 ja yhden SM-pronssin kaudella 2001.https://www.pesis.fi/wp-content/uploads/2021/02/Pirinen-Jarno.xlsx Hän pelasi ulkokentällä kakkosvahtina.https://www.pesistulokset.fi/ottelut/7659 Pirinen pelasi 87 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja seitsemän tavallista juoksua, toi 24 juoksua ja keräsi 172 kärkilyöntipistettä. Pirinen pelasi 19 Superpesiksen ylemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi tavallista juoksua, toi kolme juoksua ja keräsi 33 kärkilyöntipistettä. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Susanne Hirvonen

Susanne Hirvonen (s. 17. toukokuuta 1997) on suomalainen kilpauimari. Hirvonen on kilpaillut urallaan kansainvälisellä tasolla, kuten EM-kilpailuissa https://yle.fi/urheilu/3-9941933. Hirvonen edustaa seuratasolla Kampuksen Plaania ja päälajinaan ui selkäuintia . Hirvonen on saavuttanut urallaan useita Suomen mestaruus mitaleita sekä pitää useampaa Suomen ennätystä viestiuinneissa . == Lähteet == Luokka:Suomalaiset uimarit Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Vuonna 1997 syntyneet
MACS J1149 Lensed Star 1

MACS J1149 Lensed Star 1 eli Icarus on sininen ylijättiläistähti, joka pystyttiin havainnoimaan galaksijoukko MACS J1149+2223:n luoman gravitaatiolinssin avulla. Havaintohetkellä valo oli matkannut ainakin yhdeksän miljardin valovuoden matkan Maahan eli kyseessä on toiseksi kaukaisin yksittäinen tähti, josta on saatu suora havainto. Ilman gravitaatiolinssin 2 000-kertaista suurennosta tähteä ei oltaisi mitenkään voitu nähdä. Tähti kuvattiin Hubble-teleskoopilla 29. huhtikuuta 2016. == Lähteet == Luokka:B-spektriluokan ylijättiläiset
Finska deputationen 1808–1809

Finska deputationen 1808–1809 on Robert Castrénin vuonna 1879 ruotsiksi kirjoittama teos, jossa kuvataan Suomen lähetyskunta ja sen matka Pietariin 1808–1809 asiakirjojen ja kirjeenvaihdon valossa. == Katso myös == * Pokorenije Finljandii == Lähteet == Luokka:Kirjat Suomen historiasta Luokka:1880-luvun kirjat
Ocala

Ocala on kaupunki pohjoisessa Floridan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupunki kuuluu Marionin piirikuntaan. Kaupunki on suurin piirikunnassaan 64 096 asukkaallaan. Kaupungin pinta-ala on noin 116 neliökilometriä ja väestötiheys 553 asukasta neliökilometrillä. Kaupungin väkiluku oli kasvanut vuodesta 2020 noin kuudellasadalla ja vuodesta 2010 8 000 asukkaalla. Kaupungin pormestari on Kent Guinn. Vuonna 1943 ensimmäinen hevosmaatila perustettiin kaupunkiin. Myöhemmin näiden lukumäärä alkoi kasvamaan, ja kaupunkia voidaan kutsua maailman hevospääkaupungiksi. == Väestö == Ocalan väkiluku on verrattuna vuosiin 2010 ja 2020 kasvussa. Vuonna 2021 väkiluku oli 64 096 asukasta, ja väestötiheys oli 553 asukasta neliökilometrillä. Kaupungin mediaani-ikä on noin 38 vuotta, ulkomaalaisilla se on korkeampi (48). Floridalaisten keski-ikä on korkeampi. Ulkomaalaisten osuus väestöstä on 8,5 prosenttia ja maan kansalaisia väestöstä on 97 prosenttia. Kaupungin varallisuus ja palkat ovat keskimäärin pienempiä kuin muilla osavaltion asukkailla. == Ilmasto == Kaupungissa on pitkät, kuumat kesät ja lyhyet, melko lämpimät, mutta kylmemmät talvet. Kaupungin lämpimin kuukausi on heinäkuu ja kylmin tammikuu. Sateinen jakso kestää kesäkuusta syyskuuhun. Kaupungissa vallitsee kostea, subtrooppinen ilmasto, jossa ukkoset ovat yleisiä ja auringonpaistetta on paljon ympäri vuoden. Tästä osavaltion on saanut lempinimensäkin (The Sunshine State, ). == Ystävyyskaupungit == Ocalalla on kaksi ystävyyskaupunkia: * Pisa, Italia * Newbridge, Irlanti == Kuvia == Tiedosto:Fort King Street, Looking West, Ocala, FL.jpg|alt=|Fort King Street vuonna 1920 Tiedosto:OcalaFL83.jpg|alt=|Keskustaa vuonna 1883 Tiedosto:East FL SR 40 in Downtown Ocala.jpg|alt=|Eastbound SR 40 -tie == Lähteet == Luokka:Floridan kaupungit
Tyko Isolukkari

Tyko Isolukkari (7. helmikuuta 1893 Lammi - 8. helmikuuta 1924 Lammi) oli suomalainen maanviljelijä, joka tunnetaan osallisuudestaan sisällissodan aikana tapahtuneisiin Jämsän teloituksiin. Isolukkari oli vauraan talollisen poika Lammin kirkonkylästä. Hän oli Lammin suojeluskunnan jäsen, joka ilmeisesti sodan käynnistyttyä oli paennut linjojen yli valkoisten puolelle ja liittynyt Jämsän suojeluskuntaan. Isolukkari muodosti sen esikunnan yhdessä Otto Sovijärven, Veikko Sippolan ja Lauri Kantolan kanssa. Teloitusten aikana hän liikkui usein päätoimijoina olleiden Jalmari Saaren, Veikko Sippolan ja Johannes Fromin seurassa osallistuen pidätyksiin, kuulusteluihin ja teloituksiin. Hämeen Kansan mukaan Isolukkari oli 1920-luvun alussa kärsinyt vankilatuomion ryöstöstä. Isolukkari kuoli pitkälliseen sairauteen helmikuussa 1924. == Lähteet == Luokka:Suomen sisällissodan terroriin osalliset henkilöt Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1893 syntyneet Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Jama Masjid (Fatehpur Sikri)

Jama Masjid () on vuosina 1571–1572 rakennettu moskeija Fatehpur Sikrin kaupungissa Intian Uttar Pradeshin osavaltiossa. Kaupunki oli aikanaan suurmogulihallitsija Akbarin hallinnollinen keskus ja Jama Masjid kaupungin päämoskeija. Kaupunki ja sen moskeija ovat osa Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta. ==Historia== Suurmogulien valtakunnan hallitsija Akbar rakennutti Fatehpur Sikrin palatsikaupungin vuosien 1571 ja 1573 välillä. Moskeija valmistui kaupungin ensimmäisten rakennusten joukossa vuosina 1571–1572. Akbar johti itse moskeijan rakennustöitä. Suuri osa rakennuksista tehtiin punaisesta hiekkakivestä. Moskeijan perusmalli on persialaista alkuperää. Etenkin yksityiskohdissa ja ornamentiikassa on kuitenkin intialaisia vaikutteita. Moskeijakompleksi käsittää myös kaupungin perustamistarinaan liitetyn muslimpyhimys Salim Chistin haudan. Suurmogulien valtakunnan pääkaupunki siirtyi Delhiin vuonna 1586 ja Fatehpur Sikri hylättiin. Monet Akbarin palatsikaupungin rakennuksista, kuten sen Jama Masjid-moskeija, säilyivät kuitenkin näihin päiviin saakka. Nykyisin moskeija on osa Fatehpur Sikrin kaupungin käsittävää Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta. ==Rakennus== Moskeija käsittää suuren 110 x 134 metrin kokoisen pihan. Pihalle avautuu useampia portteja. Moskeijan Mekkaa symboloivaa mihrabinia vastapäätä on Kuninkaan portti, jota hallitsija käytti moskeijalle saapuessaan. Etelästä pihalle avautuu Voiton portti tai Buland Darwaza. Vuonna 1575 valmistunut portti rakennettiin Gujaratiin suuntautuneen voittoisan sotareken muistoksi. Porttia on pidetty yhtenä parhaista Akbarin rakennuttamista kohteista ja se oli esikuva mogulien myöhemmin rakentamille monumentaaliporteille. Moskeijan pihalla on Salim Chistin hauta. Valkoinen marmorinen hauta poikkeaa muun kompleksin punaisesta hiekkakivestä. Hauta valmistui vuosina 1580–1581. Hauta on edelleen pyhä. ==Lähteet== Luokka:intian moskeijat
Karen Lynn Gorney

Karen Lynn Gorney (s. 28. tammikuuta 1945 Beverly Hills, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpiin rooleihinsa kuuluu naispääosa musiikkielokuvassa Saturday Night Fever vuonna 1977. == Ura == Gorney debytoi elokuvassa David and Lisa (1962). Hänen seuraava valkokangasroolinsa oli elokuvassa The Magic Garden of Stanley Sweetheart (1970), minkä jälkeen hän on näytellyt paitsi useissa kokoillan elokuvissa, myös muutamissa lyhytelokuvissa. Gorney on tehnyt mittavan uran myös televisiosarjoissa, mukaan lukien Tara Martinin rooli saippuasarjassa All My Children, jossa hän näytteli 1970-luvulla. Maailmanlaajuista mainetta Gorney sai Stephanie Manganon roolistaan elokuvassa Saturday Night Fever (1977). Gorney on näytellyt myös erinäisissä Off Broadway -tuotannoissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Viralliset sivut Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Belleville (Illinois)

Belleville on kaupunki Illinois'n St. Clairin piirikunnassa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa asuu 41 571 asukasta, ja sen pinta-ala on 58,9 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys on 706 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki perustettiin vuonna 1814. Kaupungin nimi tulee ranskan kielen sanoista, jotka tarkoittavat "kaunis kaupunki". == Väestö == Kaupungin väkiluku oli 41 571 asukasta vuonna 2021. Vuonna 2020 se oli 42 333 asukasta, ja vuonna 2010 44 478 asukasta. Kaupungin väkiluku on siis laskussa. Täysi-ikäisistä asukkaista noin 53 prosenttia on naisia. 14,4 prosenttia asuu köyhyydessä. Asukkaiden keski-ikä on noin 37 vuotta, joka on hieman osavaltion keskiarvoa matalampi. Asukkaiden palkat ovat selvästi muuta osavaltiota matalampia, ja asunnon arvo on puolet osavaltion keskiarvosta. Asukkaista kaksi prosenttia on syntynyt ulkomailla, ja 99 prosenttia on maan kansalaisia. Asukkaista suurin osa kannattaa demokraatteja ja molemmat osavaltion senaattorit ovat demokraatteja. == Ilmasto == Bellevillessä on kuumat kesät ja viileät talvet. Ilmasto on kostea ja subtrooppinen. Lunta sataa eniten joulu-helmikuussa. == Kuvia == Tiedosto:Belleville St. Peter's Cathedral.jpg|alt=|Roomalaiskatolinen kirkko Tiedosto:Harrison Machine Works 1882 tractor.JPG|alt=|Kaupungissa valmistettu traktori Tiedosto:Bird's Eye View of Belleville, Illinois.jpg|alt=|Ilmakuvaa kaupungista 1867 == Lähteet == Luokka:Illinois’n kaupungit
Karkujärvi

Karkujärvi on ylänköjärvi Posiolla Lapin maakunnan kaakkoisosassa. Sen pinta- ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 117 kilometriä itäkaakkoon ja Posion keskustasta nelisen kilometriä pohjoiseen.Karkujärvi. Järviwiki. Viitattu 29.5.2022. == Maantiede == Karkujärven pituus etelästä pohjoiseen on 3,6 kilometriä. Järven leveys vaihtelee huomattavasti, leveimmät kohdat ovat noin 600 metriä. Noin 15 prosenttia Karkujärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven pohjoispuoliskolla, järven eteläpuolisko on melko matala. Karkujärven saariluku on kaksi. Laajin saarin on järven keskivaiheilla sijaitseva noin 70 aaria laaja nimetön saari. Järven eteläisimmässä osassa sijaitsee muutaman aarin laajuinen nimetön saari. Karkujärven itärannalla kohoaa Karkuvaara, jonka laki on noin 345 metriä merenpinnan yläpuolella. Pohjoisrannalla kohoaa Venäjänvaara ja länsirannalla on muutamia pientaloja. Seututie 947 kulkee järven länsipuolitse. Karkujärveen laskee Kännäkänpuro luoteesta. Karkujärvi laskee järven eteläkolkasta alkavaa Karkujokea etelään Nilojärveen (244,0 metriä mpy). Karkujärven vesitilavuus on 8 560 000 kuutiometriä. Karkujärvi (73.034.1.010) kuuluu Nilojoen valuma- alueeseen (73.034), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Posiojärven valuma-alue (73.03). Nilojoen valuma- alueella on 20 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Karkujärvi on laajin. Seuraavaksi laajimmat ovat Nilojärvi, Haukijärvi ja Kuoppajärvi.Nilojoen valuma-alue (73.034). Järviwiki. Viitattu 29.5.2022. == Lähteet == Luokka:Posion järvet Luokka:Koutajoen vesistö
Tšasiv Jar

Tšasiv Jar (; ) on kaupunki Ukrainan Donetskin alueen pohjoisosan Bah’mutin piirissä. Tšasiv Jar sijaitsee noin 15 kilometriä piirikeskus Bah’mutin keskustasta länteen ja 75 kilometriä aluekeskus Donetskista pohjoiseen. Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 12 557 asukasta (2021). Tšasiv Jar on Ukrainan vuonna 2020 tehdyn aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Bah’mutin piiriin. Tätä ennen se on ollut Bah’mutin (Artemivskin) kaupunkipiirin alaisuuteen kuuluva kaupunki. Tšasiv Jarissa on toiminut suuri tulenkestäviä savituotteita valmistava tehdas. Se hyödyntää raaka-aineena korkealaatuista paikallista saviesiintymää. Kaupungissa on myös teräsbetonituotantoa, tutkimuslaitos ja aluemuseo. Marraskuussa 2024 kaupunkia lähestyy Venäjän aloittaman hyökkäyssodan miehitysjoukot. Venäjä kutsuu hyökkäyssotaa sotilaalliseksi erikoisoperaatioksi jonka tavoitteena on demilitarisoida, sekä toteuttaa Ukrainan denatsifikaatio. Kaupunki on lähestulkoon tuhoutunut hyökkäyssodan vuosien aikana infrastruktuuriltaan. Donets–Donbass-kanava () kulkee kaupungin itäosien läpi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Bah’mutin piiri Luokka:Donetskin alueen kaupungit
Aasiansaitanpuu

Aasiansaitanpuu (Alstonia scholaris) on Aasiasta kotoisin oleva oleanterikasveihin kuuluva puu, jotka kasvatetaan tropiikissa koristekasvina. Sitä on käytetty myös rohdoskasvina. == Ulkonäkö ja koko == Aasiansaitanpuu kasvaa yleensä noin 20 m korkeaksi, sen lehvästö on 10 m leveä ja rungon paksuus noin metrin. Runko on vaaleanruskea, lehdet päältä tummanvihreät, alta vaaleanharmaat. Kukat ovat valkoisia tai kermanvärisiä. Yksittäisen kukan tuoksu on mieto, mutta kukkiva puu tuoksuu paahdetulta sokerilta. Kukissa on paljon hyönteisiä houkuttelevaa mettä. == Käyttö == Aasiansaitanpuun kuorta ja lehtiä on käytetty Aasiassa lääkkeenä erilaisiin kipuihin, vatsavaivoihin ja ihovaurioihin. Puuainesta kutsutaan nimellö pulai. Puu erittää runsaasti valkoista maitiaisnestettä, jota on käytetty sekä lääkinnässä että purukumin raaka-aineena. == Kuvia == File:Alstonia scholaris - Bagh-e-Jinnah.jpg File:Alstonia scholaris1.JPG File:Blackboard Tree (Alstonia scholaris) 1.jpg File:Devil Tree - Alstonia scholaris - ഏഴിലം പാല 03.jpg == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Oleanterikasvit
Kuoppajärvi (Posio)

Kuoppajärvi on syvähkö ylänköjärvi Posiolla Lapin maakunnan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 41,4 hehtaaria ja vesitilavuus noin 4,6 kuutiohehtometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 120 kilometriä itäkaakkoon. Järven itäpuolitse kulkee UKK-reitti.Kuoppajärvi. Järviwiki. Viitattu 29.5.2022. == Maantiede == Kuoppajärven pituus lounaasta koilliseen on 1,3 kilometriä. Järvi koostuu saarettomasta selkävedestä, josta työntyy länteen kaksi pientä lahtea. Lahtien kohdalla järven leveys on noin puoli kilometriä. Noin kahdeksan hehtaaria Kuoppajärvestä on vähintään 20 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee altaan keskivaiheilla. Itäiset rantavedet syvenevät jyrkästi, läntiset lahdet ovat matalia. Kuoppajärven itärannalta kohoavan Kuoppavaaran laki on noin 370 metriä merenpinnan yläpuolella. Länsirannalla 260 metrin korkeuskäyrä erkanee järven rantaviivasta. Kuoppajärvi laskee länsirannalta alkavaa Kuoppajokea länteen Karkujokeen, joka laskee Kuoppajärven lounaispuolella sijaitsevaan Nilojärveen (244,0 metriä mpy). Kuoppajärvi (73.034.1.020) kuuluu Nilojoen valuma-alueeseen (73.034), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Posiojärven valuma-alue (73.03). Niilojoen valuma-alueella on 20 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kuoppajärvi neljänneksi laajin. Laajimmat ovat Karkujärvi, Nilojärvi ja Haukijärvi.Nilojoen valuma-alue (73.034). Järviwiki. Viitattu 29.5.2022. == Lähteet == Luokka:Posion järvet Luokka:Koutajoen vesistö
Borken

Borken on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Sen historia alkaa Kaarle Suuren valtakaudelta ja se on Borkenin piirikunnan hallintokeskus. == Maantiede == Borken sijaitsee Westfalenin alangolla Nordrhein-Westfalenin luoteisosassa noin 70 kilometriä Düsseldorfista pohjoiseen, 55 kilometriä Münsteristä länsilounaaseen ja 150 kilometriä Amsterdamista kaakkoon. Etäisyys Hampurista on noin 285 kilometriä lounaaseen, maanteitse noin 355 kilometriä. Nykyinen Borken syntyi 1969, jolloin siihen liitettiin Gemen / Kirchspiel Gemen, Weseke, Borkenwirthe, Grütlohn, Hoxfeld, Rhedebrügge, Westenborken ja Marbeck. Väestön painopiste on kanta-Borkenissa ja Gemenissä, jotka sijaitsevat kaupungin itäosassa toisiinsa kiinnikasvaneina. == Historia == Borken sai kaupunkioikeudet 1220-luvulla piispa Dietrich von Isenbergilta. Oikeudet saadakseen paikkakunta oli kehittynyt ja kasvanut jo pitkään ja sen arkkitehtonisena keskipisteenä oli kirkko, jonka historia ulottuu vuoteen 800. Kaupunki ympäröitiin muurilla myöhäiskeskiaikana. Muurista on säilynyt pieniä osia. 1800-luvun alussa kaupunki kuului muun muassa Fürstentum Salm -nimiseen ruhtinaskuntaan, joka perustettiin 1802 ja lakkautettiin 1811. Preussiin Borken liitettiin 1815. Toisen maailmansodan aikana Borkenin historiallinen keskusta kärsi huomattavia pommitusvaurioita. Sitä saneerattiin 1970-luvulla. Borkenin historiallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa romaaninen kirkko St. Remigius, joka rakennettiin vuoden 1160 tienoilla vanhan puukirkon tilalle. St. Remigiusin tornin korkeus on 76 metriä. Barokkia edustava St. Johannes valmistui 1649. Historiallisia kotiseututaloja (Heimathaus) on lukuisia. Gemenin osa-alue ei ollut koskaan virallisesti kaupunki, mutta se on arkkitehtuuriltaan varsin urbaani. Gemenissä sijaitsee muun muassa vesilinna Burg Gemen, joka ilmestyy aikakirjoihin 1200-luvulla. == Talous ja liikenne == Borkenin logistinen sijainti on edullinen. Elinkeinorakenne nojautuu palveluammatteihin ja teollisuuteen. Borkenin rautatieasema, Bahnhof Borken (Westf), sijaitsee rataosuudella Winterswijk–Gelsenkirchen-Bismarck. Moottoritie BAB 3 kulkee kaupungin lounaispuolitse ja BAB 31 itäpuolitse. Moottoriteitä yhdistää Borkenin halki kulkeva Bundesstraße 67. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Borken, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength Luokka:Nordrhein-Westfalenin kunnat Luokka:Saksan kaupungit
Lemgo

Lemgo on korkeakoulukaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Se on myös historiallinen hansakaupunki, jolla oli kauppasiteitä aina Turkuun ja Tukholmaan saakka. Lemgon vanhakaupunki on arkkitehtonisesti hyvin säilynyt. == Maantiede == Lemgo sijaitsee Begajoen laaksossa Ostwestfalen-Lippen alueen keskiosassa. Alue kattaa Nordrhein-Westfalenin osavaltion koillisosan. Lemgon etäisyys Düsseldorfista on noin 170 kilometriä koilliseen, Hannoverista noin 70 kilometriä lounaaseen ja Bielefeldistä noin 25 kilometriä itään. Etäisyys Hampurista on noin 185 kilometriä etelälounaaseen, maanteitse noin 230 kilometriä. Nykyinen Lemgo syntyi 1969 ja 1970, jolloin siihen liitettiin kolmetoista maalaiskuntaa. Niistä väekkäimmät ovat Brake, Lieme, Matorf-Kirchheide, Hörstmar, Voßheide ja Entrup. Valtaosa kaupungin väestöstä asuu varsinaisen Lemgon alueella. == Historia == Lemgo perustettiin 1100-luvun lopulla. Sijainti kahden merkittävän kauppareitin risteyksessä teki siitä keskiaikana Lippen alueen suurimman kaupungin, jonka vaurautta lisäsi kuuluminen Hansaliittoon. Uskonpuhdistus saavutti Lemgon 1527. Seuraavalla vuosisadalla käyty kolmikymmenvuotinen sota aiheutti Lemgolle huomattavia rasituksia, ja uutta nousukautta saatiin odottaa aina 1800-luvulle. Kaupunki säästyi toisen maailmansodan aikaisilta pommituksilta, joten sen renessanssivaikutteinen vanhakaupunki on säilynyt eheänä.. Lemgon vanhakaupunki muodostaa historiallisen kokonaisuuden, johon kuuluu muun muassa arkkitehtonisesti epäyhtenäinen raatihuone (rakennettu vaiheittain 1300-luvulta aina 1600-luvulle). Keskiaikaisia kirkkoja ovat St. Nicolai ja St. Marien.. Vanhankaupungin läheisyydessä sijaitsee Weserin renessanssia edustava vesilinna Schloss Brake. Lemgon historiallisesta kaupunginmuurista on säilynyt joitakin osia, kuten Pulverturm. == Talous ja liikenne == Lemgon talous nojaa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joiden aloina ovat metalliteollisuus, koneenrakennus ja palvelut. Kaupungissa toimii teknillinen korkeakoulu Technische Hochschule Ostwestfalen-Lippe. Lemgon rautatieasema sijaitsee rataosuudella Bielefeld–Hameln. Lähin moottoritie on kaupungin länsipuolitse kulkeva BAB 2. Lemgon alueella risteävät Bundesstraße 66 ja Bundesstraße 238. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Lemgo, Nordrhein- Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength Luokka:Lippen piirikunta Luokka:Nordrhein-Westfalenin kunnat Luokka:Saksan kaupungit
Tero Kurenmaa

Tero Veikko Kurenmaa (s. 25. kesäkuuta 1965Tuominen, Tia (toim.): Suomen lakimiehet 2015 – Finlands jurister 2015, s. 491. Helsinki 2015. ISBN 978-952-14-2536-3) on suomalainen juristi ja virkamies, joka toimii kesäkuusta 2022 alkaen Finanssivalvonnan johtajana. Kurenmaa työskenteli Helsingin poliisilaitoksessa rikosylikonstaapelina 1987–1997. Hän valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1997 ja väitteli siellä vuonna 2003 tohtoriksi tutkielmalla Sisäpiirintiedon väärinkäyttö. Kandidaatintutkintonsa jälkeen Kurenmaa työskenteli Rahoitustarkastuksen markkinavalvojana 1997–2002, vakuutusyhtiö Varman yhtiölakimiehenä 2002–2005, keskusrikospoliisin apulaispäällikkönä 2005–2021 ja sisäministeriön poliisiosaston ylijohtajana 2019–2020. Finanssivalvonnassa hän työskenteli lakiasiayksikön päällikkönä kesäkuusta 2021 lähtien. Kesäkuun 2022 alussa Finanssivalvonnan johtokunta valitsi Finanssivalvonnan uuden johtajan äänestyksessä, jossa vastakkain olivat Kurenmaa ja valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Leena Mörttinen, ja Eduskunnan pankkivaltuusto vahvisti Kurenmaan nimityksen. Kurenmaan nimityksen on arveltu merkitsevän linjanmuutosta Fivan toiminnassa ja rikkeiden valvonnan tiukkenevan. ==Lähteet== Luokka:Vuonna 1965 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Valtionlaitosten johtajat