EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Carl Adolf Tamelander

Carl Adolf Tamelander (25. helmikuuta 1832 Ahvenanmaa – 28. lokakuuta 1884 Muhos) oli suomalainen upseeri ja virkamies. Hän oli Oulun läänin kuvernööri vuosina 1883–1884. Suoritettuaan Haminan kadettikoulun Tamelander nimitettiin vuonna 1851 vänrikiksi Suomen kaartiin ja ylennettiin 1853 aliluutnantiksi, 1855 alikapteeniksi, 1859 kapteeniksi ja 1868 everstiksi. Krimin sodan aikana Tamelander osallistui Suomen kaartin marssille Liettuaan. Hän erosi Venäjän sotaväen reservistä 1870, ja toimi vuosina 1873–1877 Suomen sotaväen leskein- ja orpoinkassan johtokunnassa ja 1877–1882 sen kamreerina. Vuodesta 1877 oli hän samalla Helsingin kaupungin majoituslautakunnan puheenjohtaja. Toimittuaan ensin virkaatekevänä kuvernöörinä Tamelander nimitettiin 1883 Oulun läänin kuvernööriksi. Hän muun muassa edusti Suomea rajakomissiossa, joka tarkasti ja määritteli Suomen ja Norjan välisen rajan. Carl Adolf Tamelanderilla ja Fanny Kristina Charlotta af Brunérilla oli kuusi lasta. Suomen pääministeri Kaarlo Castrén oli Tamelanderin vävy. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet Luokka:Oulun läänin maaherrat Luokka:Vuonna 1832 syntyneet Luokka:Vuonna 1884 kuolleet
Pseudogramma

Pseudogramma on meriahventen (Serranidae) heimoon ja meriahventen (Epinephelinae) alaheimoon kuuluva trooppisten valtamerten rannikkovesissä tavattava kalasuku. Sen tyyppilaji on Pseudogramma polyacantha. Suvun tieteellinen nimi tulee kreikan sanoista ’pseudes’ (”vale-”) ja ’gramma’ (”kirjain”, ”merkki”). Siihen luetaan seuraavat 14 lajia: * Pseudogramma astigma Randall & Baldwin, 1997 * Pseudogramma australis Randall & Baldwin, 1997 * Pseudogramma axelrodi Allen & Robertson, 1995 * Pseudogramma brederi (Hildebrand, 1940) * Pseudogramma erythrea Randall & Baldwin, 1997 * Pseudogramma galzini Williams & Viviani, 2016 * Pseudogramma gregoryi (Breder, 1927) – riuttasaippuakala * Pseudogramma guineensis (Norman, 1935) * Pseudogramma megamyctera Randall & Baldwin, 1997 * Pseudogramma paucilepis Williams & Viviani, 2016 * Pseudogramma pectoralis Randall & Baldwin, 1997 * Pseudogramma polyacantha (Bleeker, 1856) * Pseudogramma thaumasia (Gilbert, 1900) * Pseudogramma xantha Randall, Baldwin & Williams, 2002 == Lähteet == * Lajien suomenkieliset nimet: === Viitteet === Luokka:Meriahvenet (alaheimo)
Calvin University

Calvin University on vuonna 1876 perustettu yhdysvaltalainen yliopisto. Se sijaitsee Grand Rapidsissa, Michiganissa.Who We Are Calvin.edu. Viitattu 20.9.2022 Lukuvuonna 2021-2022 opiskelijoita oli 3 256, joista 12 prosenttia ulkomaalaisia.Key Facts Calvin.edu. Viitattu 20.9.2022 Yliopisto on taustaltaan kristillinen, ja se toimii reformoidun Christian Reformed Church in North America-kirkkokunnan työyhteydessä. ==Lähteet== Luokka:Michiganin yliopistot ja korkeakoulut Luokka:Yhdysvaltalaiset kristilliset oppilaitokset
Marius Marin

Marius Mihai Marin (s. 30. elokuuta 1998 Timișoara) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Italiassa kesästä 2016 alkaen ja edustanut Pisaa kesästä 2018 alkaen, ensimmäisen kauden lainasopimuksella. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2021. Marin siirtyi kotimaastaan Italiaan Sassuolon junioreihin elokuussa 2016. Hän aloitti liigauransa lainasopimuksilla Serie C:ssä Catanzarossa kaudella 2017–2018 ja Pisassa kaudella 2018–2019. Heinäkuussa 2019 Marin siirtyi Serie B:hen nousseen Pisan omistukseen. Hän on kauden 2023–2024 loppuun mennessä pelannut Serie B:ssä 163 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Marin on pelannut Romanian alle 21- ja alle 23-vuotiaiden maajoukkueissa. Kesällä 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa hän pelasi täydet minuutit Romanian kaikissa kolmessa ottelussa. Hän pelasi Romanian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2021 MM-karsintaotteluissa Liechtensteinia ja Pohjois-Makedoniaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 16 maaottelua, joissa kymmenen kertaa avauskokoonpanossa. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Synkretismi (kielitiede)

Synkretismi tarkoittaa kielitieteessä muoto- ja merkitysopillisten ainesten sulautumista toisiinsa. Morfologista synkretismiä on esimerkiksi taivutusmuotojen päällekkäisyys muodossa puunsa, joka voi lauseesta riippuen edustaa joko yksikön nominatiivia, yksikön genetiiviä tai monikon nominatiivia. Historiallista synkretismiä on se, kun kaksi morfeemia redusoituu yhdeksi esimerkiksi silloin, kun sijapääte katoaa kun sen funktio siirtyy jollekin toiselle muodolle. Virossa näin on käynyt akkusatiiville ja partitiiville, suomessa genetiiville ja akkusatiiville, ja saamessa inessiiville ja elatiiville. Latinan tytärkielistä katosivat sijamuodot, kun niiden päätteet muuttuivat toisistaan erottamattomiksi. Synkretististä kieli- ideologiaa on se, kun naapurikielet saavat vaikuttaa vapaasti toistensa muoto- ja merkitysrakenteeseen. ==Lähteet== Luokka:Muoto-oppi
Răzvan Marin

Răzvan Gabriel Marin (s. 23. toukokuuta 1996 Bukarest) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi kotimaassaan tammikuuhun 2017 saakka ja on sen jälkeen pelannut Belgiassa, Alankomaissa ja Italiassa. Hän edustaa Serie A:ssa pelaavaa Cagliaria mutta oli kaudet 2022–2024 lainalla Empolissa. Viitattu 19.5.2024 Marin aloitti pääsarjauransa Romaniassa Viitorul Constanțan joukkueessa. Viitorul voitti liigamestaruuden kaudella 2016–2017 mutta Marin siirtyi jo tammikuussa 2017 belgialaisseura Standard Liègeen. Hän pelasi 2,5 kauden aikana Belgian liigassa 89 ottelua ja teki niissä 16 maalia. Hän voitti Belgian cupin vuonna 2018. Syksyllä 2018 hän pelasi Eurooppa-liigassa kuusi ottelua. Kaudella 2019–2020 Marin pelasi alankomaalaisessa Ajaxissa kymmenen Eredivisie-ottelua. Syyskuussa 2020 hän siirtyi lainalle italialaisseura Cagliariin ja pelasi kauden aikana 37 Serie A -ottelua, joissa hän teki kolme maalia. Kesällä 2021 hän siirtyi Cagliarin omistukseen ja pelasi kaudella 2021–2022 Serie A:ssa 36 ottelua. Cagliarin pudottua keväällä 2022 Serie B:hen Marin lähti lainalle Empoliin, jossa hän pelasi kahden kauden aikana 63 Serie A -ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Marin pelasi Romanian alle 17-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän on pelannut Romanian A-maajoukkueessa lokakuusta 2016 alkaen kesäkuun 2024 loppuun mennessä 58 A-maaottelua ja tehnyt niissä viisi maalia. Hän teki maalin ensimmäisessä maaottelussaan MM-karsinnassa Armeniaa vastaan. Hän on tehnyt maalin myös marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Valko-Venäjää, lokakuussa 2023 EM-karsintaottelussa Andorraa sekä kesäkuussa 2024 EM- kilpailujen alkulohkossa Ukrainaa ja Slovakiaa vastaan. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kiiltolasiahven

Kiiltolasiahven (Tetracentrum caudovittatus) on lasiahventen heimoon kuuluva Papua-Uudessa-Guineassa elävä kalalaji. Sitä tavataan metsän halki virtaavissa puroissa Kokodan lähistöllä saaren kaakkoisosassa. Kiiltolasiahven kasvaa noin 11 cm pitkäksi. Maanviljely ja kullankaivuu ovat pilanneet sen elinympäristöä ja tehneet lajista äärimmäisen uhanalaisen. == Lähteet == Luokka:Percoidei Luokka:Uhanalaiset kalat
Thomas Houseago

Thomas Houseago (s. 1972 Leeds, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläis- yhdysvaltalainen taiteilija, joka tunnetaan parhaiten veistoksistaan, mutta hän tekee myös piirroksia ja maalaustaidetta. == Elämäkerta == Thomas Houseago syntyi Leedsissä 1972 ja opiskeli 1990–1991 kaupungin Jacob Kramer Collegessa. Alemman korkeakoulututkinnon hän suoritti vuonna 1994 loppuun Lontoon Saint Martin’s School of Artissa. Sen jälkeen Houseago opiskeli kaksi vuotta Amsterdamin De Ateliersissa. Houseago muutti Amsterdamista Brysseliin, mutta siellä hän ei vielä onnistunut tekemään taiteellista läpimurtoansa. Houseago itse kuvasi Belgian-aikaansa menetettyjen viikonloppujen kahdeksaksi vuodeksi, millä hän viittasi jatkuvaan juhlimiseen. Houseago muutti vuonna 2004 Brysselistä Los Angelesiin. Hänen itsensä mukaansa muutto oli varsin epätoivoinen teko, mutta se oli lopulta uran kannalta käänteentekevä muutos. Houseago löysi Los Angelesissa David Kordanskyn, joka oli ensimmäinen taidekauppias, jonka kanssa hän onnistui tekemään merkittävää tulosta. Samalla hän sai miamilaisista keräilijöistä Donald ja Mera Rubellista ensimmäiset varsinaiset mesenaattinsa. Houseago osti vuonna 2008 Los Angelesin Frogtownista studiokseen vanhan varastorakennuksen, ja myöhemmin hän osti vielä kolme lisärakennusta, jotka ovat kaikki keskenään yhteydessä. Houseagon ensimmäinen Yhdysvaltain soolonäyttely oli vuonna 2008 Kordanskyn galleriassa Culver Cityssä. Sen jälkeen hänellä on ollut näyttelyitä monissa gallerioissa ja museoissa Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Hänen teoksiaan oli vuonna 2010 esillä Whitney-biennaalissa, ja New Yorkin kaupungin julkisen taiteen säätiö Public Art Fund on muun muassa tilannut häneltä kaksi veistosta, Statuesque (2010) ja Masks (Pentagon) (2015). == Tyyli == Houseago tunnetaan erityisesti veistotaiteen perusaiheen eli ihmisruumiin uudelleentulkinnasta. Hän käyttää veistoksissaan sekä klassisen modernistisen veistotaiteen materiaaleja, kuten veistettyä puuta, savea, kipsiä ja pronssia, että harvinaisempia materiaaleja, kuten harjaterästä ja hamppua. Houseago jättää monumentaalisiin veistoksiinsa usein näkyviin jälkiä niiden valmistustavasta, ja hän yhdistää niissä kaksi- ja kolmiulotteisia materiaaleja. Osa veistoksesta saattaa esimerkiksi olla litteää puuta, johon on käsin piirretty erilaisia komponentteja. Houseago tekee myös kaksiulotteisia töitä kankaalle ja paperille, joita hän kutsuu itse piirroksen ja kartantekemisen välimuodoksi. Hänen maalauksensa puolestaan ovat usein varsin värikkäitä. == Lähteet == Luokka:Brittiläiset kuvanveistäjät Luokka:Yhdysvaltalaiset kuvanveistäjät Luokka:Vuonna 1972 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Poul Schlüterin I hallitus

Poul Schlüterin I hallitus oli Tanskan hallitus vuosina 1982–1987. Siihen kuuluivat Konservatiivinen kansanpuolue, Venstre, Keskustademokraatit ja Kristillinen kansanpuolue. ==Ministerit== Pääministeri * Poul Schlüter (Konservatiivinen kansanpuolue) 10.9.1982–10.9.1987 Valtiovarainministeri * Henning Christophersen (Venstre) 10.9.1982–23.7.1984 * Palle Simonsen (Konservatiivinen kansanpuolue) 23.7.1984–10.9.1987 Ulkoministeri * Uffe Ellemann-Jensen (Venstre) 10.9.1982–10.9.1987 Talousministeri * Anders Andersen (Venstre) 10.9.1982–10.9.1987 Maatalousministeri * Niels Anker Kofoed (Venstre) 10.9.1982–12.3.1986 * Britta Schall Holberg (Venstre) 12.3.1986–10.9.1987 Energiaministeri * Knud Enggaard (Venstre) 10.9.1982–12.3.1986 * Svend Erik Hovmand (Venstre) 12.3.1986–10.9.1987 Teollisuusministeri * Ib Stetter (Konservatiivinen kansanpuolue) 10.9.1982–12.3.1986 * Nils Wilhjelm (Konservatiivinen kansanpuolue) 12.3.1986–10.9.1987 Sosiaaliministeri * Palle Simonsen (Konservatiivinen kansanpuolue) 10.9.1982–23.7.1984 * Elsebeth Kock-Petersen (Venstre) 23.7.1984–12.3.1986 * Mimi Jakobsen (Kristillinen kansanpuolue) 12.3.1986–10.9.1987 Ympäristöministeri ja pohjoismaisesta yhteistyöstä vastaava ministeri * Christian Christensen (Kristillinen kansanpuolue) 10.9.1982–10.9.1987 Opetusministeri * Bertel Haarder (Venstre) 10.9.1982–10.9.1987 Julkisten töiden ministeri (liikenneministeri) * Arne Melchior (Keskustademokraatit) 10.9.1982–14.8.1986 * Frode Nør Christensen (Keskustademokraatit) 14.8.1986–10.9.1987 Kalastusministeri * Henning Grove (Konservatiivinen kansanpuolue) 10.9.1982–12.3.1986 * Lars P. Gammelgaard (Konservatiivinen kansanpuolue) 12.3.1986–10.9.1987 Asuntoministeri * Niels Bollmann (Keskustademokraatit) 10.9.1982–12.3.1986 * Thor Pedersen (Venstre) 12.3.1986–10.9.1987 Työministeri * Grethe Fenger Møller (Konservatiivinen kansanpuolue) 10.9.1982–12.3.1986 * Henning Dyremose (Konservatiivinen kansanpuolue) 12.3.1986–10.9.1987 Kulttuuriministeri * Mimi Jakobsen (Keskustademokraatit) 10.9.1982–12.3.1986 * H.P. Clausen (Konservatiivinen kansanpuolue) 12.3.1986–10.9.1987 Kirkkoministeri * Elsebeth Kock-Petersen (Venstre) 10.9.1982–23.7.1984 * Mette Madsen (Venstre) 23.7.1984–10.9.1987 Sisäministeri * Britta Schall Holberg (Venstre) 10.9.1982–12.3.1986 * Knud Enggaard (Venstre) 12.3.1986–10.9.1987 Vero- ja menoministeri * Isi Foighel (Konservatiivinen kansanpuolue) 10.9.1982–10.9.1987 Grönlanti-ministeri * Tom Høyem (Keskustademokraatit) 10.9.1982–1.9.1987 * Mimi Jakobsen (Keskustademokraatit) 1.9.1987–10.9.1987 Puolustusministeri * Hans Engell (Konservatiivinen kansanpuolue) 10.9.1982–10.9.1987 ==Lähteet== Luokka:Tanskan hallitukset
Flámpouro

Flámpouro () eli Karavoúni (Καραβούνι, myös Karvoúni, Καρβούνι) on vuori pohjoisessa Píndos-vuoristossa Epeiroksessa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Ioánninan alueyksikön alueella linnuntietä noin 36 kilometriä pohjoiskoilliseen Ioánninan kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Pazáta (Παζάτα). == Lähteet == Luokka:Ioánnina (alueyksikkö) Luokka:Kreikan vuoret
Kírkouri

Kírkouri () on vuori pohjoisessa Píndos-vuoristossa Makedoniassa Pohjois- Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Grevenán ja Kastorián alueyksiköiden alueella Länsi-Makedoniassa. == Lähteet == Luokka:Grevená (alueyksikkö) Luokka:Kastoriá (alueyksikkö) Luokka:Kreikan vuoret
Koulochéra

Koulochéra () eli Zárakas (Ζάρακας), antiikin Zaraks (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Párnonas-vuoren kaakkoispuolella Monemvasián kunnassa Lakonian alueyksikössä. Koulochéra on osa Monemvasián kunnan Egeanmeren puoleisen rannikon käsittävää Natura 2000 -aluetta. == Lähteet == Luokka:Kreikan Natura-alueet Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Monemvasiá
Lapíthas

Lapíthas () eli ”Smérnan vuori” (Βουνό Σμέρνας, Vounó Smérnas) on vuori Peloponnesoksen niemimaan länsiosassa Kreikassa. Sen korkeus on 821 metriä (toisen lähteen mukaan 776 metriä). Vuori sijaitsee Andrítsaina-Kréstenan ja Zacháron kuntien alueella Eliin alueyksikössä. Vuoren korkeimman huipun nimi on Xirochórti (Ξηροχόρτι). pienoiskuva|vasen|Lapíthas-vuori. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Andrítsaina-Kréstena Luokka:Kreikan vuoret Luokka:Zacháro
Lithaíos (Thessalia)

Lithaíos (), antiikin Lethaios (, ), on joki Thessaliassa Kreikassa. Se on Pineiós-joen sivuhaara ja virtaa Tríkalan alueyksikön alueella ja muun muassa Tríkalan kaupungin läpi. Joki saa alkunsa Antichásia-vuorilta ja se laskee Pineiókseen Tríkalan eteläpuolella. Joen pituus on noin 36 kilometriä. Antiikin aikana joki yhdistettiin tuonpuoleiseen Lethe-jokeen ja samannimiseen nymfiin. Strabonin mukaan lääkintätaidon jumala Asklepios syntyi joen rannalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kreikan joet Luokka:Tríkala
Lethaios

Lethaios (, ) tai Lithaíos () voi viitata seuraaviin: * Lithaíos, antiikin Lethaios, joki Thessaliassa Kreikassa * Geropótamos (tai osa siitä), antiikin Lethaios, joki Kreetan saarella Kreikassa * Lethaios, antiikin aikainen nimi joelle Kaariassa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa == Lähteet ==
Marmáti

Marmáti () eli Neraïdórrachi (Νεραϊδόρραχη) on vuori Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosissa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Akhaian alueyksikössä koilliseen Aroánia- eli Chelmós-vuoresta ja luoteeseen Kyllíni- eli Zíreia-vuoresta. == Lähteet == Luokka:Akhaia Luokka:Kreikan vuoret
Mílias

Mílias (, myös Miliás, Μηλιάς), antiikin Pamisos (, ), on joki Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se saa alkunsa Taÿ́getos-vuorelta ja laskee Messenianlahteen Mánin niemimaan länsirannikolla Dytikí Mánin kunnan Ágios Nikólaoksen ja Ágios Dimítrioksen kylien välillä. Antiikin aikana Pamisos oli messenialaisten mielestä Messenian ja Lakonian alkuperäinen raja. Sitä ei tule sekoittaa Messenian suurempaan Pámisos-jokeen.Strabon: Geografika VIII s. 361; Pausanias: Kreikan kuvaus 3.26.3. == Lähteet == Luokka:Dytikí Máni Luokka:Kreikan joet
Mínthi

Mínthi () eli Álvaina (Άλβαινα, myös Álvena, Άλβενα), antiikin Minthe (), on vuori Peloponnesoksen niemimaan länsiosassa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Andrítsaina-Kréstenan kunnassa Eliin alueyksikön alueella. Mínthi on Eliin korkein vuori. Sen korkeimman huipun nimi on Kástro (Κάστρο). Toiseksi korkein huippu on Vounoúka (Βουνούκα) eli Vavnoúka (Βαβνούκα), jonka korkeus on metriä. Joskus se mainitaan omaksi vuorekseen. Lähes suoraan itään Mínthistä sijaitsee Lýkaio-vuori. Antiikin aikana Minthe-vuori yhdistettiin Minthe-nimiseen nymfiin. Vuori oli yksi Haadeen kulttipaikoista. Minttu, josta vuori sai nimensä, oli puolestaan pyhitetty Persefonelle. Vuorella sijaitsi keskiajalla Krepakóren linna, josta on jäljellä raunioita, ja joka on antanut vuoren korkeimmalle huipulle sen nykyisen nimen. == Lähteet == Luokka:Andrítsaina-Kréstena Luokka:Kreikan vuoret
Oinoúntas (joki)

Oinoúntas () eli Kelefína (Κελεφίνα), antiikin Oinus ( tai Oinous, ), on joki Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se on Evrótas-joen sivujoki ja virtaa Lakonian alueyksikön alueella. Joki saa alkunsa Párnonas-vuorelta ja virtaa pääpiirteissään lounaaseen päin, kunnes laskee Evrótakseen Spártin kaupungin pohjoispuolella. Antiikin aikana Oinus-joesta sai nimensä Oinuksen kaupunki. Oinoúntaksen tärkein sivujoki on Vrésthenan joki, antiikin Gorgylos (). Spártin kunnan osa Oinoúntaksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä joesta. == Lähteet == Luokka:Kreikan joet Luokka:Lakonia
Vrasiátis

Vrasiátis (), antiikin Kharadros (, ), on joki Peloponnesoksen niemimaan koillisosassa Kreikassa. Se virtaa Vóreia Kynourían kunnassa Arkadian alueyksikössä. Joki saa alkunsa Párnonas-vuorelta ja kulkee läpi Zarmpánitsan rotkon, ja laskee Argoliinlahteen lähellä Ágios Andréaksen kylää. Vrasiátis on tunnettu nykyaikana myös nimillä Káni (Κάνι) sekä ”Ágios Andréaksen joki”. == Lähteet == Luokka:Kreikan joet Luokka:Vóreia Kynouría
Montaut (Pyrénées-Atlantiques)

Montaut on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave de Pau -joen varrella, noin 28 kilometriä Paun kaupungista kaakkoon. Kunnan keskustassa oleva Saint Hilairen kirkko rakennettiin vuonna 1540, ja sitä kunnostettiin vuosina 1971 ja 2003. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Pyrénées-Atlantiquesin kunnat
Montaut

Montaut voi tarkoittaa seuraavia: == Maantiede == * Montaut, kunta Ranskassa Ariègen departementissa * Montaut, kunta Ranskassa Dordognen departementissa * Montaut, kunta Ranskassa Haute-Garonnen departementissa * Montaut, kunta Ranskassa Gersin departementissa * Montaut, kunta Ranskassa Landesin departementissa * Montaut, kunta Ranskassa Lot-et-Garonnen departementissa * Montaut, kunta Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa * Montaut-les- Créneaux, kunta Ranskassa Gersin departementissa
David Alexandre Winter

David Alexandre Winter (oik. Lion Kleerekoper, s. 4. huhtikuuta 1943) on alankomaalaissyntyinen poplaulaja. Vuosina 1966–1968 Winter toimi alankomaalaisen Daddy's act -yhtyeen solistina. Samaan aikaan hän toimi radiokanava Radio Veronican DJ:nä nimellä John van Doorn. Winter muutti Pariisiin vuonna 1969. Samana vuonna Winter levytti läpimurtohittinsä "Oh lady Mary", joka pysyi viisi viikkoa Ranskan listan ykkösenä ja myi Euroopassa 3,6 miljoonaa kappaletta. Winter edusti Luxemburgia Eurovision laulukilpailussa 1970 kappaleella "Je suis tombé du ciel" ja sijoittui kilpailussa viimeiseksi nollalla pisteellä. Winter muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1980. Näyttelijä ja laulaja Ophélie Winter on David Alexandre Winterin tytär. ==Lähteet== * ===Viitteet=== Luokka:Alankomaalaiset laulajat Luokka:Luxemburgin euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1970 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1943 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Dominique Dussault

Dominique Dussault (s. 1954) on ranskalainen laulaja. Dussault edusti Monacoa Eurovision laulukilpailussa 1970 kappaleella "Marlène" ja sijoittui jaetulle kahdeksannelle sijalle 12 kilpailijan joukosta. ==Diskografia== ===Albumit=== *Ave Maria (1969) *Marlène (1970) *Concerto de Léopold (1982) ===Singlet=== *Le monsieur / Un grand bateau part d’Angleterre (1970) *Églantine / Concerto de Léopold (1972) *La nuit / Hier, l’hiver ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset laulajat Luokka:Monacon euroviisuedustajat Luokka:Vuoden 1970 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1954 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eino Sjöblom

Eino Henrik Sjöblom (14. huhtikuuta 1900 Lapinjärvi – 15. tammikuuta 1974 Kotka) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Sjöblomin vanhemmat olivat vahtimestari Henrik Sjöblom ja Alma Alina Malmström ja puoliso Elli Sylvia Westerlund. Sjöblom kävi kansakoulun Kotkassa ja sai Kotkan suomalaisen kauppakoulun päästötodistuksen 1917. Opintomatkoja hän teki useisiin eri maihin. Sjöblom oli Ab J. Bruhnin konttoristi, konttoripäällikkö ja prokuristi 1913–1929 ja toimitusjohtaja 1929–1966, Ab Federation Stevedoring Ltd:n toimitusjohtaja 1940–1966, Ab Björklund & Co i Kotka -yhtiön toimitusjohtaja 1940–1966 ja Oy Kotka Stevedoringin toimitusjohtaja. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Sjöblom sai 1956. Taiteilija Tapani Raittila maalasi hänen muotokuvansa 1961. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1974 kuolleet
Jussi Tikka

Jussi Tikka (3. joulukuuta 1895 Savitaipale – 20. lokakuuta 1963 Mikkeli) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Tikan vanhemmat olivat maanviljelijä Juhana Tikka ja Ida Maria Tukiainen ja puoliso vuodesta 1919 Ester Tuovinen. Teollisuusneuvos Esko Tikka oli heidän poikansa. Jussi Tikka kävi kansakoulun ja osuuskauppakurssin ja teki opintomatkoja useisiin eri maihin. Hän oli liikeapulainen K. Noposen seka- ja puutavaraliikkeessä Lappeenrannassa 1913–1915, D. Valjakan sekatavaraliikkeen myymälänhoitaja 1915–1916, myyjä Maalaisten Osuuskaupassa 1916–1919, osastonhoitaja Rautakauppa Oy Ilmarisessa 1920–1922, Osuusliike Yhtymän keskusmyymälän hoitaja 1923–1925 ja johtokunnan jäsen 1924–1926, Rantasalmen Osuusliikkeen toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1926–1927 ja Suur-Savon Osuuskaupan, vuodesta 1951 Osuuskauppa Suur-Savo, toimitusjohtaja Mikkelissä 1927–1962. Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsen Tikka oli 1945–1950 ja kaupunginhallituksen jäsen 1948–1950. Hänellä oli myös useita muita luottamustehtäviä. Tikka sai kauppaneuvoksen arvonimen 1956.Kuka kukin on 1954, s. 889. Viitattu 21.9.2022. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Mikkelin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1963 kuolleet
Artturi J. Virtanen

Artturi Julius Virtanen (1. marraskuuta 1890 Porvoo – 22. tammikuuta 1969) oli suomalainen järjestö- ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. ==Henkilöhistoria== Virtasen vanhemmat olivat rautatieläinen Karl Alfred Virtanen ja Amanda Maria Eriksson ja puoliso vuodesta 1918 Lydi Lovisa Husso. Virtanen tuli ylioppilaaksi Porvoon suomalaisesta yhteiskoulusta 1911 ja suoritti Helsingin kauppakorkeakoulussa loppututkinnon 1913. Hän oli harjoittelija Werner Söderström Oy:ssä 1912, Kustannus Oy Kirjan pääkirjanpitäjä 1913–1914, Helsingin Suomalainen Kirjakauppa Oy:n konttoripäällikkö 1914–1916, Kauppalehti Oy:n taloudenhoitaja 1916–1918, puolustusministeriön lääkintäosaston kamreeri ja sotilassairaaloiden ylitaloudenhoitaja 1918–1919, Suomen Kirjakauppiasyhdistyksen sihteeri 1918–1925, Maalaiskirjakauppiasliiton sihteeri 1925–1931, Kirjavälitys-yhtiön toimitusjohtaja 1919–1959 ja Suomen Kustannusyhdistyksen asiamies 1932–1959. Virtanen oli myös Yliopistokirjakauppa Oy:n toimitusjohtaja Turussa vuodesta 1935 ja Kirja Oy:n toimitusjohtaja Tampereella 1935–1955. Hän oli Kirjakauppakoulun opettaja 1916–1959 ja Suomen Kirjakauppalehden päätoimittaja 1933–1944. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Virtanen sai 1956.Kuka kukin on 1954, s. 985. Viitattu 21.9.2022. ==Julkaisuja== * Vähittäismyynnin ja -kirjanpidon hoito-ohjeita, 1916 * Ylioppilastutkinnon reaalikoe, 1932 (toim.) * Netto-laskutaulukkoja: kirjakauppoja varten, 1933 * Suomen kustannusyhdistys 1858 5/VI 1933: 75-vuotiskatsaus, 1933 * Kirjakaupallisen komissiojärjestelmän rationalisoiminen, 1938 * Kirjakaupan kirjanpito, 1940 * Välityskirjakauppa kirjakaupallisena keskittymisilmiönä ja Kirjavälitys-osakeyhtiön 25-vuotinen toiminta, 1944 * Kirjakauppavarastojen inventointi ja arvostus, 1948 * Kirjakauppaoppi: kirjakauppakoulua ja itseopiskelua varten, 1950 * Kirjakauppojen liiketalous ja kannattavuus v. 1952, 1954 * Suomen kirjakaupan ja kustannustoiminnan vaiheita: Suomen Kustannusyhdistyksen satavuotisen (1858–1958) toiminnan johdosta, 1958 * Kirjakauppojen liiketalous ja kannattavuus v. 1959, 1960 ==Lähteet== LUokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Kauppaneuvokset Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Petro Hulak-Artemovskyi

Petro Hulak-Artemovskyi, (27. tammikuuta 1790 Horodyštše, Tšerkasyn alue, Kiovan kuvernementti – 13. lokakuuta 1865 Harkova) oli ukrainalainen runoilija, satukirjailija ja klassisen kirjallisuuden kääntäjä. Hulak- Artemovskyi opiskeli Kiovan teologisessa seminaarissa ja Harkovan yliopistossa. Hänet nimitettiin 1818 Harkovan yliopistoon puolan kielen opettajaksi ja 1825 Venäjän historian ja maantieteen professoriksi. Hän oli 1841–1849 yliopiston rehtori. Hän julkaisi ensimmäiset tekstinsä 1817. Hän tunsi talonpoikien kielen ja elämäntavan ja kirjoitti Ivan Kotljarevskyin perinnettä soveltaen burleskia eläintarinoihinsa, runoihinsa ja Horatiuksen oodien parodioihin. Tunnetuin faabeli Pan i sobaka (1818, 'Isäntä ja hänen koiransa') pilkkaa maaorjia omistavaa aatelistoa mielivaltaisesta julmuudesta. Hänen romanttiset balladinsa Rybalka ('Kalastaja') ja Tvardovskyi ovat teemoiltaan lainauksia J. von Goethelta ja Adam Mickiewicziltä täydennettyinä ukrainalaisin aineksin. Hulak-Artemovskyin veljenpoika oli säveltäjä, oopperalaulaja ja näytelmäkirjailija Semen Hulak-Artemovskyi. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset kirjailijat Luokka:Ukrainalaiset kääntäjät Luokka:Vuonna 1790 syntyneet Luokka:Vuonna 1865 kuolleet
Kaikella on tarkoitus

Kaikella on tarkoitus on suomalaisen muusikko ja lauluntekijä Lauri Tähkän viides sooloalbumi. Albumi julkaistiin 16. syyskuuta 2022, ja sen tuottivat Jukka Immonen ja Antti Riihimäki. Albumin äänitykset aloitettiin tuottaja Immosen kanssa lokakuussa 2020 Muoniossa. Äänityksiä jatkettiin Helsingissä ja Monteceliossa Italiassa. == Kappaleet == # # # # # # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2022 albumit Luokka:Lauri Tähkän albumit Luokka:Jukka Immosen tuottamat albumit
Niinivaaran työväentalo

Niinivaaran työväentalo oli Kaavin Niinivaarassa sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Niinivaaran työväenyhdistys perustettiin 1930-luvulla. Talo valmistui vuonna 1947. Vuonna 1966 talo myytiin yksityishenkilölle purettavaksi kesäasunnoksi. Tontti jäi SDP:n puoluetoimikunnan haltuun. ==Rakennus== Talo oli hirsirakenteinen. Sen nurkkasalvokset olivat niin sanotut lukkonurkat. Talon pinta-ala oli 100 neliömetriä ja korkeus 4 metriä. Siinä oli sali, jossa oli istumapaikat 110 hengelle, sekä yksi asuinhuone. Talo lämmitettiin puulla: siinä oli hella, uuni ja kamiina. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kaavin rakennukset ja rakennelmat
Aittomäen työväentalo

Aittomäen työväentalo (tai Mäntyjärven-Aittomäen työväentalo) oli Kaavin kunnan Kortteisen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Aittomäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909 tai 1910 ja se liittyi Suomen Työläisliittoon, joka oli SDP:hen kuuluneiden työväenyhdistysten keskusjärjestö. SDP:n puoluetilastossa vuonna 1910 Aittomäen työväenyhdistyksellä oli jopa 43 jäsentä, mutta määrä laski nopeasti, ja vuonna 1912 jäseniä oli enää kuusi. Sen jälkeen yhdistys ei enää toimittanut tietoja puoluetilastoon. Ilmeisesti samaa yhdistystä seurasivat Mäntyjärven- Aittomäen työväen ja pienviljelijäin yhdistys sekä Mäntyjärven pienviljelijäin yhdistys. Myös Mäntyjärven-Aittomäen työväenyhdistyksestä on mainintoja. Työväentalon rakennusvuodesta ei ole tietoa. Siihen viitattiin 1930-luvulla nimellä Mäntyjärven-Aittomäen työväen ja pienviljelijöiden yhdistyksen talo. Talo sijaitsi Kortteisen kylässä tilalla numero 5. Se suljettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930 ja huutokaupattiin vuonna 1932. Vuonna 1931 sen avaamista anottiin Kaavin Mäntyjärven pienviljelijäin yhdistyksen puolesta, mutta anomus hylättiin. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kaavin rakennukset ja rakennelmat
Kortteisen työväentalo

Kortteisen työväentalo oli Kaavin kunnan Kortteisen kylässä sijainnut työväentalo. ==Historiaa== Kortteisen työväenyhdistys Valistus perustettiin vuonna 1905. Monet jäsenistä olivat Kortteisen hovin torppareita. Heti perustamisen jälkeen, vuonna 1906, yhdistys hankki oman lipun, jossa oli teksti ”Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen”. Vuonna 1910 yhdistyksellä oli 11 jäsentä, vuonna 1915 enää neljä. Ensimmäisen työväentalon hankinta-ajasta ei ole varmuutta. Vuonna 1934 Savo-lehti kirjoitti, että yhdistys oli vuonna 1929 saanut talon pystyyn, mutta se oli varojen puutteessa vielä jäänyt osin keskeneräiseksi. Vuonna 1930 talo määrättiin suljettavaksi kommunistilakien nojalla. Vuonna 1934 uutisoitiin, että yhdistys oli myynyt talonsa nimismiehelle ja nimismies edelleen Kaavin suojeluskunnalle. On kuitenkin luultavaa, että talo takavarikoitiin, ja nimismies sai näin oikeuden myydä sen. Suojeluskunta suunnitteli purkavansa talon siirtääkseen sen Kaavin kirkonkylään. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:oon. Yhdistys luultavasti sai talon jälleen haltuunsa, sillä myöhemmin kirjoitettiin, että toimittuaan vuosikaudet entisessä työväentalossa yhdistys oli vuonna 1952 rakentanut uuden. Osa uuden talon rakennusmateriaaleista saatiin vanhasta talosta, osa lahjoituksina. Rakennukseen osallistui talkoolaisia myös Vihtajärven, Mäntyjärven ja Kärenpään kylistä, yhteensä noin sata henkeä. Talo valmistui Kortteisen maantien varteen. Siitä muodostui suosittu nuorison kokoontumispaikka. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa. ==Rakennus== 1952 valmistuneessa talossa oli sali, johon mahtui 240 henkeä, sekä näyttämö ja ravintola. == Lähteet == Luokka:Työväentalot Luokka:Kaavin rakennukset ja rakennelmat
Semen Hulak-Artemovskyi

Semen Hulak-Artemovskyi, , (16. helmikuuta 1813 Horodyštše, Tšerkasyn alue, Kiovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 17. huhtikuuta 1873 Moskova, Venäjän keisarikunta) oli ukrainalainen säveltäjä, oopperalaulaja, näyttelijä ja näytelmäkirjailija. Hän oli kirjailija Petro Hulak-Artemovskyin veljenpoika ja runoilija Taras Ševtšenkon ystävä. Hulak-Artemovskyi valmistui Kiovan teologisesta seminaarista. Hän opiskeli äänenkäyttöä Pietarissa ja Firenzessä (1839–1842). Hän oli lahjakas näyttelijä, ja hänen äänensä oli voimakas baritoni. Hän oli vuodesta 1842 Mariinski-teatterin ja Pietarin Italialaisen oopperan pääsolisti. Hänen ohjelmistonsa koostui yli 50 oopperaroolista, joukossa Ruslan Mihail Glinkan oopperassa Ruslan ja Ljudmila, Masetto Mozartin Don Giovannissa, Antonio ja lordi Ashton Gaetano Donizettin Linda di Chamounix'ssa ja Lucia di Lammermoorissa. Hulak-Artemovskyi kirjoitti koomisen oopperan Zaporožets za Dunajem (1863, ), jossa hän itse lauloi Karasin osan; divertimenton Ukrajinske vesillja (1851, ”Ukrainalaiset häät”), jossa hänen roolinsa oli appi; vaudevillen Nitš na Ivan Kupala (1852, ”Juhannusaatto”) sekä muutamia liedejä. Näyttelijänä hänen roolejaan olivat esimerkiksi Vybornyi ja Tšupryna Ivan Kotljarevskyin näytelmissä Natalka Poltavka ja Moskal-tšarivnyk (”Moskovalainen taikuri”). ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Ukrainalaiset säveltäjät Luokka:Ukrainalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Ukrainalaiset oopperalaulajat Luokka:Ukrainalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1813 syntyneet Luokka:Vuonna 1873 kuolleet
Caroline Chikezie

Caroline Chikezie (s. 1974) on brittiläinen näyttelijä. Hänet on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa As If (2001–2004), Footballers’ Wives (2002–2006) ja The Passage (2019) sekä elokuvissa Eragon (2006) ja Rakkauden kaikki mausteet (2005). Vuonna 2003 Chikezie palkittiin Screen Nation Film and Television Awards -gaalassa voitostaan kategoriassa ”Emerging talent”. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuonna 1974 syntyneet Luokka:Brittiläiset näyttelijät Luokka:Elävät henkilöt
Trietyylisitraatti

Trietyylisitraatti (C12H20O7) on estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa muovinpehmentimenä, liuottimena ja kosmetiikassa. == Ominaisuudet, valmistus ja käyttö == Huoneenlämpötilassa trietyylisitraatti on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Trietyylisitraattia valmistetaan etanolin ja sitruunahapon välisellä esteröintireaktiolla. Katalyyttinä käytetään esimerkiksi rikkihappoa, p-tolueenisulfonihappoa tai happamia ioninvaihtohartseja. Trietyylisitraattia käytetään muovien ja hartsien liuottimena ja vinyylihartseissa ja selluloosaestereissä muovinpehmentimenä. Sitä käytetään myös kosmetiikassa deodoranttina ja fiksatiivina ja elintarvikkeissa kuivatusta valkuaisesta tehdyn vaahdon stabiloimiseen. Yhdisteen E-koodi on E1505. ==Lähteet== Luokka:Esterit
Tanskan liittyminen euroalueeseen

Tanskalla ei vielä toistaiseksi ole suunnitelmaa euroon liittymiselle. Tanska käyttää omaa kruunuaan valuuttanaan ja on ollut Euroopan vaihtokurssimekanismi ERM II:n jäsen vuodesta 1999 asti ja on täyttänyt kaikki kriteerit euroon liittymiselle, mutta on neuvotellut vuoden 1992 Maastrichtin sopimuksen mukaisesta oikeudesta olla osallistumatta. Vuonna 2000 järjestetyssä kansanäänestyksessä euroon liittymisestä 53,2 prosenttia äänesti vastaan ja 46,8 prosenttia puolesta, eikä uutta äänestystä liittymiselle ole pidetty. Jos Tanska ottaisi euron käyttöön, rahapolitiikka siirtyisi Tanskan keskuspankilta EKPJ:lle. Teoriassa tämä rajoittaisi Tanskan kykyä harjoittaa itsenäistä rahapolitiikkaa. Tanskan rahapolitiikan historian tutkimus osoittaa kuitenkin, että ”vaikka Tanskalla ei ole yhteistä valuuttaa, sen keskuspankki on aina seurannut EKPJ:n tekemiä muutoksia”. Kuva-aiheita Tanskan mahdollisiin tuleviin eurokolikkoihin ei ole vielä päätetty, mutta talousministeriö pyysi Tanskan kansallispankkia ja kuninkaallista rahapajaa ehdottamaan mahdollisia kuvioita tuleville tanskalaisille eurokolikoille ennen vuoden 2000 kansanäänestystä. Ehdotettu malli perustui tanskalaisten 10 ja 20 kruunun kolikoiden kuvioihin, joiden etupuolella on kuningatar Margareeta II, ja 25 ja 50 äyrin kolikoiden taustakuva (kruunu) eurokolikoiden etupuolella. ==Lähteet== *HOW LONG IS THE DANISH ROAD TO THE EURO? *"Illustration af danske euromønter / EU-Oplysningen" *Denmark's Premier Pledges Not to Put Euro Opt- Out to Vote Luokka:Euro Luokka:Tanskan talous
Hohtosinisilmä

Hohtosinisilmä (Pseudomugil paskai) on sinisilmien (Pseudomugilidae) heimoon kuuluva Papua-Uudessa-Guineassa elävä äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Hohtosinisilmä kasvaa noin 3 cm pitkäksi. Sillä on läpikuultava vartalo ja evät. Selkäevä on kaksiosainen. Koiraalla on mustia pilkkuja evissään ja vartalossa sinistä sävyä selkäpuolella ja keltaista keskilinjan yläpuolella. Pyrstön alakulmassa ja rintaevissä on voimakasta keltaista väriä. Naaraalta nämä lisävärit puuttuvat. Se elää sademetsien hitaasti virtaavissa puroissa tiheän kasvillisuuden seassa. Laji oli yleinen vielä 1980-luvulla, mutta viime vuosina ei ole löydetty yhtään yksilöä. Vähenemisen syy ei ole tarkkaan selvillä, ilmeisesti uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet ainakin vierasajit ja elinympäristön saastuminen. Hohtosinisilmiä on kasvatettu vankeudessa ja myyty akvaarioihin. == Lähteet == Luokka:Hopeakylkikalat Luokka:Uhanalaiset kalat
Marianne Roiha

Marianne Roiha (s. 28. heinäkuuta 1996 Taipalsaarihttps://naiset.joensuunmaila.fi/fi-fi/article/etusivu/marianne- roiha/426/) on suomalainen uransa lopettanut https://www.karjalainen.fi/urheilu/7835825pesäpalloilija, joka viimeisimpänä edusti Joensuun Mailaa. Sisäpelissä Roiha pelasi vaihtajan tai kotiuttajan roolissa, ulkokentällä hänen pelipaikkansa oli yleisimmin sieppari tai kakkosvahti. Roiha pelasi Superpesistä vuosina 2013-2019 kasvattajaseurassaan Lappeenrannan Pesä Yseissä. Kaudeksi 2020 hän siirtyi Joensuun Mailaan.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=6883&view;=pelaajakortti Roihan sopimus Joensuun Mailan kanssa on voimassa kauteen 2023 saakka sisältäen option kaudesta 2024. Roiha on pelannut Superpesiksessä 205 runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 3+55 juoksua ja tuonut 116 juoksua. https://naiset.joensuunmaila.fi/fi-fi/article/ajankohtaista/kahdeksan- jatkosopimusta-julki-omia-nuoria-mukaan-rinkiin/647/ == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 1996 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Sini Haataja

Sini Haataja (s. 6. lokakuuta 1998 Turkuhttps://naiset.joensuunmaila.fi/fi- fi/article/etusivu/sini-haataja/447/) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Pöytyän Urheilijoita. Ulkokentällä Haataja pelaa kakkoskopparina. Haataja pelasi Superpesistä ensimmäistä kertaa kaudella 2017 Mynämäen Vesassa. Vuonna 2021 Haataja siirtyi Mynämäeltä Joensuun Mailaan.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=8501&view;=pelaajakortti Haataja on pelannut 103 Superpesiksen runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 5+28 juoksua ja tuonut 73 juoksua. Haataja valmistui fysioterapeutiksi Karelia- ammattikorkeakoulusta vuonna 2023.https://naiset.joensuunmaila.fi/fi- fi/?action=getContent&type;=video&source;=youtube&vid;=SkDIxSVriQ4 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 1998 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Veera Varonen

Veera Marjatta Varonen (s. 7. tammikuuta 2005 Kiteehttps://naiset.joensuunmaila.fi/fi-fi/article/etusivu/veera-varonen/451/) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Sisäpelissä Varonen pelaa etenijänä. Varonen esiintyi ensimmäistä kertaa Superpesiksessä kaudella 2021 pelaten kolme ottelua Joensuun Mailassa. Seuraavalla kaudella hän vakiinnutti paikkansa kokoonpanossa ja pelasi 17 ottelua tehoin 1+0 lyötyä ja 10 tuotua juoksua.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=12818&view;=pelaajakortti Varonen opiskelee Joensuun yhteiskoulun lukion urheilulukiossa.https://www.facebook.com/photo?fbid=1756464567889608&set;=pcb.1756466731222725 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 2005 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Miesten Ykköspesis-kausi 2003

Ykköspesis-kausi 2003 oli Suomen pesäpallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykköspesiksen 23. kausi. Kauteen osallistui 16 joukkuetta. Kauden päätteeksi Superpesiskarsintojen kautta Vimpelin Veto, Joensuun Maila ja Nurmon Jymy nousivat Superpesikseen. ==Sarjajärjestelmä== Runkosarja oli jaettu kahteen lohkoon, lohkojen sisällä joukkueet pelasivat kaksinkertaisen sarjan jonka lisäksi joukkueet pelasivat yhden ottelun toisen lohkon joukkueita vastaan. Molempien lohkojen voittajat etenivät suoraan Superpesiskarsintoihin. Lohkojen toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet joukkueet pelasivat ristiin paras- kolmesta järjestelmällä paikasta Superpesiskarsintoihin. Molempien lohkojen viimeiseksi jääneet joukkueet putosivat suoraan Suomensarjaan seuraavaksi kaudeksi. Lohkojen sijoille 6-7 sijoittuneet joukkueet pelasivat ristiin paras-kolmesta järjestelmällä putoamisesta Suomensarjaan. == Runkosarja == === Etelälohko === === Pohjoislohko === == Pudotuspelit == Joensuun Maila – Kajaanin Pallokerho 13.8.2003 JoMa KPK 1–0 (0–0, 7–1) Raportti 16.8.2003 KPK JoMa 0–1 (2–2, 4–4, 0–0, 1–3) Raportti Joensuu voitti ottelusarjan 2-0. Joensuun Maila eteni Superpesiskarsintoihin. Alajärven Ankkurit – Jyväskylän Kiri 13.8.2003 Ankkurit Kiri 2–1 (7–6, 1–4, 1–0) Raportti 16.8.2003 Kiri Ankkurit 2–1 (4–2, 2–3, 0–0, 2–0) Raportti 17.8.2003 Ankkurit Kiri 0–2 (0–1, 3–10) Raportti Kiri voitti ottelusarjan 1-2. Jyväskylän Kiri eteni Superpesiskarsintoihin. == Alemmat pudotuspelit == Summan Ponnistus – Haapajärven Pesä-Kiilat 13.8.2003 Summa HPK 1–2 (1–2, 2–0, 0–0, 0–2) Raportti 16.8.2003 HPK Summa 2–0 (4–2, 6–3) Raportti Haapajärvi voitti ottelusarjan 2-0. Summan Ponnistus putoaa Suomensarjaan. Iin Urheilijat – Kylävuoren Kaiku 13.8.2003 Ii Kaiku 2–0 (6–5, 6–3) Raportti 16.8.2003 Kaiku Ii 0–2 (0–1, 2–8) Raportti Iin Urheilijat voitti ottelusarjan 2-0. Kylävuoren Kaiku putoaa Suomensarjaan. ==Lähteet== Luokka:Pesäpallon Ykkössarjakaudet Luokka:Vuoden 2003 pesäpallo
Marianne Sivonen

Marianne Sivonen (s. 7. tammikuuta 2004 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Pelipaikaltaan hän on lukkari. Kaudella 2021 Sivonen pelasi 13 ottelua Joensuun Mailan lukkarina, kun vakiolukkari Hanna Toivanen siirrettiin lyöjäjokeriksi lautaskammon vuoksi. Näissä otteluissa hän löi 2+5 juoksua ja toi 3 juoksua.http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=10412&view;=pelaajakortti Sivonen on pelannut myös kolme ottelua Ykköspesistä Puijon Pesiksessä ja 26 ottelua Suomensarjaa Joensuun Mailan Suomensarjan ykkösjoukkueessa. Sivosen kasvattajaseura on Ilomantsin Urheilijat. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Joensuun Mailan pelaajat Luokka:Vuonna 2004 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ciguatera-myrkytys

Ciguatera-myrkytys on ruokamyrkytys, joka aiheutuu tiettyjä toksiineja sisältävien riuttakalojen syömisestä. Oireet vaihtelevat, ja niitä voivat olla ripuli, oksentelu, parestesia, metallinmaku suussa, löysien hampaiden tunne, lihassärky, artralgia, päänsärky, hikoilu, hämärtynyt näkökyky, sydänvaivat, hypotensio, kutina, kylmä allodynia, huimaus, vatsakipu ja heikotus. Oireiden puhkeaminen vaihtelee nautitun toksiinin määrästä riippuen puolesta tunnista yhteen, toisinaan kahteen vuorokauteen. Ruoansulatuskanavan oireet voivat kestää yhdestä neljään päivää. Osa oireista voi kestää kuukausien ajan. Ciguatera-myrkytyksen aiheuttavat toksiineita ovat muiden muassa siguatoksiini ja maitotoksiini. Ne ovat alun perin peräisin pienestä panssarisiimaeliölajista nimeltä Gambierdiscus toxicus, jota esiintyy trooppisissa ja subtrooppisissa vesissä koralliriuttojen pinnalla ja ympäristöissä. Sitä syövät kasvinsyöjäkalat, jotka puolestaan ovat petokalojen ravintoa. Petokaloihin päätyvien toksiinien pitoisuudet kertyvät ravintoketjun aikana. Yleisimmin myrkytystä aiheuttavat kalat kuuluvat barrakudien, meriahventen, mureenojen, piikkimakrillien ja sampien heimoihin. Siguatoksiinia kerääntyy kalan maksaan, suolistoon, mätiin ja päähän. Se on hajuton ja mauton, eikä sitä voi tuhota tavanomaisen ruoanlaiton keinoin. Myrkytykseen ei ole olemassa spesifistä vastalääkettä. Vuonna 2017 Yhdysvaltain tautikeskus (CDC) arvioi vuosittain esiintyvän maailmanlaajuisesti noin 50 000 ciguateramyrkytystapausta. Muut arviot liikkuvat 10 000 ja 500 000 vuosittaisen tapauksen välillä. Kuolleisuus ciguatera-myrkytykseen on CDC:n mukaan keskimäärin alle yksi tapaus tuhannesta. Se on yleisin meren antimista aiheutuva myrkytys. Sitä esiintyy eniten Tyynellämerellä, Intian valtamerellä ja Karibianmerellä leveyspiirien 35°N ja 35°S välillä. Ciguatera-myrkytyksen riskit ovat kasvamassa koralliriuttojen tuhoutumisen ja myrkytystä uusille alueille levittävän laajenevan merikalakaupan vuoksi. Siitä on kuvauksia ainakin vuodesta 1511 lähtien. Sen nimi ”ciguatera”, joka mainittiin ensi kerran vuonna 1787, tulee espanjan kielessä Cittarium pica -kotilolajista käytetystä sanasta ”cigua”. == Lähteet == Luokka:Ruokamyrkytykset Luokka:Kalaruoat
Mäntyjärvi (Lieksa)

Mäntyjärvi on Koitereeseen laskeva metsäjärvi Lieksan eteläosassa Pohjois- Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 69 kilometriä pohjoiskoilliseen.Mäntyjärvi. Järviwiki. Viitattu 9.9.2022. == Maantiede == Mäntyjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,3 kilometriä ja lännestä itään 1,95 kilometriä. Järveä jakaa läntiseen ja itäiseen osaan kaksi leveää niemimaata. Noin yhdeksäsosa Mäntyjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvät alueet eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä. Puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee varsin lähellä järven rantaviivaa, ja noin viisi prosenttia järvestä on enintään puolitoista metriä syvä. Mäntyjärven saariluku on seitsemän. Laajin saari on järven luoteisosan noin 30-aarinen Verkkosaari eli Lammassaari. Järven itäosassa sijaitsee Matikkasaari ja eteläosassa on kolme pientä saarta. Mäntyjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Järven kaakkoispuolella levittäytyy Mäntyjärvenkangas. Mäntyjärveen laskee Kalmonpuro pohjoisesta ja Sulkupuro luoteesta. Järven tuntumassa sijaitsee useita vakavesiä (Heinävesi, Sulkulampi, Sammallampi), joiden korkeustaso on lähes sama kuin Mäntyjärven. Mäntyjärven eteläpuolella sijaitsee Kasarmi-Valkea, jonka korkeustaso on 0,3 metriä Mäntyjärveä korkeampi. Järviä erottavan kannaksen kapeimmasta kohdasta virtaa noin 30-metrinen Kaivosoja. Mäntyjärven koillisosasta alkaa lasku-uoma, joka virtaa Jokilammen kautta Hiienjokeen. Hiienjoki laskee metsäjärvien ja -lampien kautta kaakkoon Koitereen Hiienselälle. Mäntyjärven vesitilavuus on 9 678 000 kuutiometriä. Mäntyjärvi (04.945.1.032) kuuluu Hiienjoen valuma-alueeseen (04.945), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Koitereen alue (04.94) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma- alue (04.9). Hiienjoen valuma-alueeseen kuuluu 72 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Mäntyjärvi ja Murtojärvi. Niitä seuraavat järvet, kuten Kasarmi-Valkea, ovat alle neliökilometrin laajuisia.Hiienjoen valuma-alue (04.945). Järviwiki. Viitattu 9.9.2022. Suomessa on 22 vähintään hehtaarin laajuista Mäntyjärveä. Lieksan Mäntyjärvi on niistä toiseksi laajin.Mäntyjärvi. Järviwiki. Viitattu 9.9.2022. == Lähteet == Luokka:Lieksan järvet Luokka:Koitajoen valuma-alue
Nicușor Bancu

Nicușor Silviu Bancu (s. 18. syyskuuta 1992) on romanialainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on vasemmalla laidalla, useimmiten puolustuksessa. Hän edustaa kotimaassaan Universitatea Craiovaa. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2017. Bancu siirtyi Romanian toisella sarjatasolla pelanneesta Olt Slatinasta pääsarjajoukkue Universitatea Craiovaan kesällä 2014. Hän on ollut usean vuoden ajan Universitatea Craiovan kapteeni. Hän on pelannut Romanian pääsarjassa 297 ottelua ja tehnyt niissä 24 maalia. Hän voitti Romanian cupin vuosina 2018 ja 2021. Bancu pelasi Romanian maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2017 MM-karsintaottelussa Tanskaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 34 maaottelua, joissa 31 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin marraskuussa 2021 MM- karsintaottelussa Liechtensteinia ja kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Suomea vastaan. == Lähteet == Luokka:Romanialaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1992 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Budgie (ohjelmisto)

Budgie avoimen lähdekoodin työpöytäympäristö, joka toimii Linux- käyttöjärjestelmissä. Budgie on kehitetty Solus-projektissa. Budgie käyttää perinteistä työpöytä-paradigmaa, joka muistuttaa KDE Plasma -ympäristöä tai GNOME-ympäristöä tietyin laajennuksin. Budgie on perustunut GNOMEn GTK+-käyttöliittymäkirjastolle, mutta vuonna 2017 ilmoitettiin siirtymisestä Qt:n käyttöön. Myöhemmin on ilmoitettu siirtymisestä Enlightenmentin EFL- kirjastoon. Solus-projektin Joshua Strobl on vetäytynyt Soluksesta ja on perustanut riippumattoman Buddies Of Budgie -organisaation Budgien kehitykseen, jonka tavoitteena on kehittää käyttöjärjestelmäjakelusta riippumatonta ympäristöä. == Lähteet == Luokka:Linux-ohjelmat Luokka:Työpöytäympäristöt