EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Raaka-Arska

Raaka-Arska (oikealta nimeltään Ari Tuominen, s. 1958) on suomalainen rock- laulaja ja roudari. Hän tuli tunnetuksi ennen kaikkea Popeda -yhtyeen roudarina, mutta on ollut myös sitä ennen ainakin Eppu Normaalin mukana. 1980-luvulta lähtien Raaka-Arska esitti Popedan keikoilla yhden kappaleen per keikka aina eroamiseensa saakka, ja vieraili lavalla silloin tällöin vielä myöhemminkin. Kontra-cover "Muumi Muumi" on ollut hänen bravuurinsa. Vuonna 1989 Raaka-Arska äänitti soolo-EP:n, mutta se ei saavuttanut mainittavaa menestystä. Kesällä 1994 Arska perusti oman Raaka-Arska & Rengasraudat -yhtyeen, joka julkaisi kaksi albumia. Yhtye keikkailee edelleen silloin tällöin. Nykyisin Tuominen on maanviljelijä ja asuu Ruovedellä. Ennen ryhtymistään maanviljelijäksi Tuominen toimi hetken aikaa myös fysiikan opettajana. == Raaka-Arska & Rengasraudat == * Raaka-Arska - laulu * Jukka Mönkkönen - kitara * Marco Seppä-Murto - rummut * Esa Jussila - kitara * Ari Jussila - basso == Diskografia == * Raaka-Arska (EP, 1989) * Naisten superpesis (single, 1994) * Raaka-Arska & Rengasraudat: Pidä mua hyvänä (1995) * Raaka-Arska & Rengasraudat: Rakkauden Robin Hood (1997) === Muut levytykset === * Popeda: Huilut suorina (live, 1986) (laulu: "Muumi Muumi") * Raaka-Arska & Räp-Popeda: "Muumi Muumi" / "Hei mies -räp" (single, 1987) (laulu: "Muumi Muumi", sama versio kuin yllä) * Popeda: Svoboda (1992) (laulu: "Pornokaupan johtaja") * Popeda: H.Ö.N.Ö. (1994) (laulu: "Lauantai-ilta") * Eri esittäjiä: Toinen käsittely – kunnianosoitus Alivaltiosihteerille (1995) (laulu: "Sä olet alright") * Popeda: Hittejä, Kersantti Karoliina! (live-CD, 1998) (laulu: "Roadrunner") == Lähteet == * Vesa Kontiainen & Kjell Starck: Ilikeesti kiitää -kirja (Like, 2001) == Aiheesta muualla == * Raaka-Arska & Rengasraudat -esittely * Luokka:Suomalaiset rocklaulajat Luokka:Popeda Luokka:Vuonna 1958 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Mirai

thumb|Mirai-merkkinen taulutelevisio. Mirai on taiwanilaisen elektroniikkavalmistaja Chi Mei Corporationin tuotemerkki. Valmistajan tuotteita ovat muun muassa LCD-televisiot sekä tietokoneen näytöt. Eurooppaan saapui ensimmäiset Mirai-merkkiset tuotteet joulukuussa 2005. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Tuotemerkin kotisivut Luokka:Tietotekniikan tuotemerkit Luokka:Elektroniikkayhtiöt Luokka:Viihde-elektroniikan tuotemerkit
Tormod Haugen

Tormod Haugen (12. toukokuuta 1945 Trysil – 18. lokakuuta 2008)Kirjasampo.fi: Tormod Haugen Viitattu 2.7.2024. oli norjalainen lastenkirjailija ja kääntäjä. Hän sai teoksistaan ja käännöksistään useita palkintoja. Hänen tunnetuimpiin käännöksiinsä norjaksi kuuluu C. S. Lewisin Narnia-sarja. Hän oli vuoden 1990 Hans Christian Andersen -palkinnon voittaja.Kirjasampo.fi: Hans Christian Andersen -palkinto Viitattu 2.7.2024. == Suomennetut teokset == * Yölinnut (1975) * Päivä joka katosi (1983) * Ukkosta ilmassa (1986) * Taron matka (1988) ==Lähteet== Luokka:Norjalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Norjalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Norjalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Pidä mua hyvänä

Pidä mua hyvänä on suomalaisen Raaka-Arska & Rengasraudat -yhtyeen debyyttialbumi. Se julkaistiin vuonna 1995. Albumi ei ollut kaupallinen menestys. Sitä prässättiin kaikkiaan 1000 kappaletta, jotka on myyty loppuun. Levyn tunnetuin kappale lienee Popedasta tutun Ilari "Ilpo" Ainialan tekemä "Naisten superpesis". == Kappaleet == # "Raaka-Arska raapaisee" (Säv./sov: M. Petander, san: Ari Ahonen) \- 2:39 # "Antin baari" (- Smokin' in the Boys Room -) (Michael Lutz/Cup Coda/J. Mönkkönen) \- 2:41 # "Sadomaso" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) \- 3:38 # "Sähkökani" (- Funny Funny -) (Chapman-Chinn, suom.san: J. Mönkkönen) \- 2:11 # "Hitaammin" (Säv./san./sov: M. Petander) \- 2:22 # "Leijonankesyttäjä" (Säv./sov: V-P Hautamäki, san: A. Ahonen) \- 2:46 # "Kiltti sängyssä" (Säv./san: Kikka Laitinen, sov: Gasoline Girls & Petrol Boys) \- 3:25 # "Naisten super-pesis" (Säv./san./sov: I. Ainiala) \- 2:17 # "Viikonputki" (- Please Don't Touch -) (Johnny Gidd/Guy Robinson/J. Mönkkönen) \- 3:04 # "Salaperäinen luontoretkeilijä" (Säv./san./sov: M. Petander) \- 4:10 # "Pätkivä kone" (Säv./sov: V-P Hautamäki, san: S. Borgeström) \- 2:07 # "Panoloma Pattayalla" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) \- 2:12 # "Yrittänyttä ei laiteta" (Säv./sov: Esa Jussila, san: J. Mönkkönen) \- 3:05 # "Mä jäin kii" (- I Got Stung -) (Aaron Schneider-David Hill, suom.san: Hector) \- 1:55 # "Hot Line -nainen" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) \- 4:20 # "Puhtaana käteen" (piiloraita) == Tekijät == ===Muusikot=== * Raaka-Arska: laulu * Esa Jussila: kitara * Ari Jussila: basso * Jukka Mönkkönen: kitara * Marco Seppä-Murto: rummut ====Special Guest Star==== * Markku Petander: kitarasoolo (10), saksofoni (6) sekä kaikki instrumentit (5) ===Muut=== * Tuottaja: Ari Toikka * Äänitys ja miksaus: Harasoo-studio * Masterointi: Mika Jussila/Finnvox * Valokuvat: Timo Nummi, Jukka Kavén, Petja Peltomaa ja Heikki Saarinen * Graafinen suunnittelu: Kari == Lähteet == * Pidä mua hyvänä -CD (KREML 1) * Vesa Kontiainen: Aitoa suomirokkia - Poko Rekordsin historia (Like, 2004) Luokka:Vuoden 1995 esikoisalbumit Luokka:Raaka-Arskan albumit
Marko Hautala

Marko Hautala (s. 5. kesäkuuta 1973 Kauhava) on suomalainen kirjailija. Hän kirjoittaa psykologista kauhua. Hautalan teoksia on käännetty muun muassa saksaksi, italiaksi, tšekiksi ja englanniksi. Hautala on koulutukseltaan filosofian maisteri englannin kielestä Vaasan yliopistosta. Vuonna 1999 Hautala sai kunniamaininnan J. H. Erkon kirjoituskilpailussa. Hän sai Tiiliskivi-palkinnon romaanista Itsevalaisevat vuonna 2008 ja Kalevi Jäntin palkinnon romaanista Käärinliinat vuonna 2010. Hautala oli Nuori Aleksis -palkintoehdokkaana vuonna 2013. Pimeän arkkitehti (2020) oli ehdolla ensimmäistä kertaa jaetun Pohjalaisen kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2021. Hautala oli vuonna 2021 ehdolla yhdysvaltalaisen Shirley Jackson -palkinnon saajaksi pitkän novellin (novelette) sarjassa novellillaan ”Pale Toes”. Kuolleiden valssi (2022) on ehdolla vuoden 2023 Tähtifantasia-palkinnon saajaksi. Hautala asuu Vaasassa. ==Tuotanto== === Romaanit === * Kirottu maa (Porvoon Julmapaino, 2002). Uudelleenjulkaistu 2019, Haamu. ISBN 978-952-7100-64-6. * * * * * * * * *Lauri Luu ja riivattu lukukoira. Haamu, 2021. ISBN 978-952-7100-98-1. *Lauri Luu ja kirjaston muumio. Haamu, 2022. ISBN 978-952-7413-31-9. *Musta kieli. Tammi, 2023. ISBN 9789520450328. === Novellit === * Minä perhonen, sinä Morfeus (Usva 1/2006) * Lumikeiju (Usva 1/2008) * Pyövelin paradigma (Usva 3/2008) * Naurunukke (Opettaja 51-52/2009) * Jouluinen kauhutarina - Setä Alfredin evankeliumi. Haamu, 2019. ISBN 978-952-7100-90-5. * Jouluinen kauhutarina - Vihreät kuulat. Haamu, 2020. ISBN 978-952-7413-04-3. * Jouluinen kauhutarina - Tilauspukki. Haamu, 2021. ISBN 978-952-7413-24-1. * Jouluinen kauhutarina - Kirkkoväki. Haamu, 2022. ISBN 978-952-7413-41-8. * === Käännökset === * Leichentücher (alkuteos Käärinliinat). Deutsche Taschenbuch Verlag, 2013. ISBN 978-3423214773. * * *The Black Tongue (alkuteos Kuokkamummo). AmazonCrossing, 2015. ISBN 978-1511311342. *Bába Motyka (alkuteos Kuokkamummo). Euromedia Group, 2016. ISBN 9788024252780. *Pale Toes – A Graphic Novel (alkuteos Varpaat-sarjakuva- albumi, kuvittajana Broci). Haamu, 2017. ISBN 978-952-7100-23-3. *Sauna Requiem (alkuteos Kuolleiden sauna, novelli). Storytel Original, 2019. ISBN 9789353372668. *Architekt temna (alkuteos Pimeän arkkitehti). Golden Dog, 2022. ISBN 978-80-88067-45-0. ==Palkinnot== * J. H. Erkon kirjoituskilpailu, kunniamaininta 1999 * Tiiliskivi-palkinto, 2008 * Kalevi Jäntin palkinto, 2010 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Marko Hautalan kotisivu * Marko Hautalan kertomuksissa pelottavin paikka on usein oma mieli. Luomiskertomus, Yle Areena 26.2.2022. * Aamun kirja: Marko Hautala: Leväluhta Yle Areena. 4.10.2018. * Aamun kirja: Marko Hautala: Torajyvät Yle Areena. 9.6.2011. * Hautalan novelli ”Minä perhonen, sinä Morfeus”, Usva 1/2006, s. 4−15. (PDF) * Aamun kirja, Käärinliinat, Yle.fi * Marko Hautala haastattelussa, Kirjastokaista-video * Marko Hautala Prosak-proosaklubilla, Kirjastokaista- video Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset kauhukirjailijat Luokka:Kalevi Jäntin palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kärpänen (vuoden 1958 elokuva)

Kärpänen (The Fly) on Kurt Neumannin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva, joka valmistui vuonna 1958. Elokuvasta tehtiin uusi versio vuonna 1986. == Juoni == Elokuvassa kerrotaan tieteilijästä, joka keksii teleportaatioon kykenevän koneen. Tietäen mahdolliset riskit hän kokeilee laitetta ensin vain eläimillä ja tavaroilla. Tieteilijän itsensä astuessa laitteeseen mukana seuraa kärpäsiä. Kun tieteilijä astuu koneesta ulos, hän on ulkonäöltään puoliksi kärpänen – hänellä on kärpäsen pää ja yläraaja. He päättävät vaimonsa kanssa etsiä kärpäsen, jolla tieteilijän oma pää on. Kärpänen löytyykin, mutta liian myöhään. == Näyttelijöitä == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1958 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiskauhuelokuvat Luokka:Novelleihin perustuvat elokuvat Luokka:Kurt Neumannin ohjaamat elokuvat Luokka:Elokuvat hyönteisistä Luokka:Elokuvat hirviöistä Luokka:20th Century Foxin elokuvat
Kärpäsen paluu

Kärpäsen paluu () on Edward Berndsin ohjaama elokuva vuodelta 1959, joka on jatko-osa edellisenä vuonna ilmestyneelle elokuvalle Kärpänen. == Juoni == Elokuva kertoo tiedemiehen pojasta, joka haluaa käyttää myös isänsä tekemää teleportaatiokonetta. Hänelle käy samalla lailla kuin isälleen: hän muuttuu kärpäseksi. == Näyttelijöitä == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1959 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset tieteiskauhuelokuvat Luokka:Elokuvat hirviöistä Luokka:Yhdysvaltalaiset mustavalkoelokuvat
Lauri Murtomaa

Lauri Nikolai Murtomaa (ent. Laakso; 13. elokuuta 1899 Oripää – 29. heinäkuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen maatalousteknikko, pienviljelysneuvoja ja Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri. Murtomaan vanhemmat olivat maanviljelijä Vihtori Laakso ja Amanda Maria Junnila. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1923 ja maamiesopiston 1926. Murtomaa työskenteli aluksi työnjohtajana, tilojen liikeasiain hoitajana ja kirjanpitäjänä Saaren kartanossa Tammelassa 1926–1927. Tämän jälkeen hän toimi Pienviljelijäin keskusliiton pienviljelysneuvojana Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa 1927–1939 ja viljeli samalla myös omaa pientilaansa Kokemäellä vuosina 1931–1938. Sotien jälkeen Murtomaa oli maatalousministeriön asutusasiainosaston kone- ja rakennusasiain suunnittelijana 1948–1949 ja Maatalousteknikko-lehden päätoimittajana. Murtomaa oli Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1939–1955 Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Murtomaa kuoli kesken edustajakautensa, ja hänen seuraajakseen tuli Maalaisliiton Erkki Ryömä. Murtomaa toimi eduskunnan talousvaliokunnan puheenjohtajana, ja hän oli myös II sosiaaliministerinä Kekkosen III hallituksessa 1951–1953. Presidentin valitsijamiehenä Murtomaa oli vuoden 1950 presidentinvaaleissa, ja hän kuului myös Kokemäen kunnanvaltuustoon. Muita Murtomaan luottamustehtäviä olivat muun muassa hinta- ja palkkaneuvoston jäsenyys sekä Maatalousteknikkojen yhdistyksen puheenjohtajuus. Murtomaa oli naimisissa vuodesta 1929 Ida Hirvosen, jonka vanhemmat olivat Simo Hirvonen ja Karoliina Östman, kanssa. Lauri Murtomaalla oli neljä lasta: Seppo (1932−2021), Hilkka (1934), Markku (1936), Eeva (1943) ja Simo (1943). == Lähteet == * * Valtioneuvoston ministerikortisto * === Viitteet === Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen ministerit Luokka:Suomen Keskustan poliitikot Luokka:Kokemäen kaupunginvaltuutetut Luokka:Turun läänin pohjoinen vaalipiiri Luokka:Suomalaiset päätoimittajat Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Monimuotoisuus (organisaatio)

Organisaation monimuotoisuudella tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia ja piirteitä, jotka erottavat ihmiset toisistaan. Erottavia tekijöitä ovat muun muassa ikä, sukupuoli, etninen tausta, uskonto, koulutus, siviilisääty, seksuaalinen suuntaus, asenteet ja arvot, persoonallisuus sekä poliittinen ja taloudellinen asema. Organisaatiotutkimuksessa monimuotoisuuteen on liitetty sekä myönteisiä että kielteisiä seurauksia. Monimuotoisuuden on todettu lisäävän suvaitsevaisuutta, mikä voi johtaa kustannussäästöihin esimerkiksi työstäpoissaolojen ja työpaikan vaihtohalukkuuden vähenemisen sekä rekrytoinnin helpottumisen johdosta. Samoin monimuotoisuus parantaa organisaation ongelmanratkaisukykyä ja lisää organisaation innovatiivisuutta ja luovuutta, koska heterogeenisillä ja monimuotoisilla työryhmillä on kykyä katsoa ongelmia useista näkökulmista. Monimuotoisuutta on pidetty myös yhtenä tärkeimmistä uuden tiedon luomista mahdollistavista tekijöistä. Monimuotoisuus on voimavara, jonka avulla organisaatio kehittää kulloiseenkin ympäristöönsä sopivia ratkaisuja. Ashbyn (1956) muotoileman riittävän monimuotoisuuden (the law of requisite variety) lain mukaan organisaation sisäisen monimuotoisuuden tulee vastata ympäristön monimuotoisuutta. Monimuotoisuuden ongelmat liittyvät puolestaan useimmiten kommunikointiongelmista johtuviin väärinkäsityksiin. Monimuotoisuus voidaan kokea myös olemassa olevan organisaatiokulttuurin uhkaksi. Lisäksi monimuotoisuus jää usein retoriikan tasolle, jolloin tavoitteet ja käytännöt jäävät irrallisiksi. == Katso myös == * Kompleksisuusteoria * Monimuotoisuuden johtaminen == Lähteet == * * Cox, T. H. & Blake, S. 1991. “Managing Cultural Diversity: Implications for Organizational Competitiveness.” Academy of Management Executive, Vol. 5, No. 3, ss. 45-56. * Heikkinen, M. 2005. ”Monimuotoisuus organisaatioissa – monimuotoisuustutkimuksen pääpiirteitä ja kehityslinjoja.” Hallinnon Tutkimus, Vol. 24, No. 1, ss. 3-13. * Morgan, G. 1997. Images of Organization. Thousand Oaks, CA: Sage. * Robinson, G. & Dechant, K. 1997. “Building a Business Case for Diversity.” Academy of Management Executive, Vol. 11, No. 3, ss. 21-31. * Sippola, A. 2007. Essays on Human Resource Management – Perspectives on Diversity Management. Acta Wasaensia No. 180. Business Administration 75. Management and Organization. Universitas Wasaensis. Luokka:Organisaatiot en:Diversity (business)
Fredrik I (Brandenburg)

Fredrik I (, s. 1371 Nürnberg – 20. syyskuuta 1440 Cadolzburg, Nürnberg) oli Brandenburgin vaaliruhtinas vuodesta 1415 kuolemaansa. Fredrik kuului Hohenzollernin sukuun ja oli Nürnbergin linnakreivin Fredrik V:n ja tämän puolison Elisabeth von Meißenin poika. Fredrik toimi Nürnbergin linnakreivinä vuosina 1397–1427 nimellä Fredrik VI. Hän oli myös Brandenburg-Ansbachin rajakreivi vuosina 1398–1440, Brandenburgin rajakreivi 1417–1426 ja Brandenburg-Kulmbachin rajakreivi 1420–1440. Fredrikin puoliso Elisabeth oli Baijeri-Landshutin herttua Fredrikin tytär. Luokka:Hohenzollernin hallitsijasuku Luokka:Brandenburgin vaaliruhtinaat Luokka:Vuonna 1371 syntyneet Luokka:Vuonna 1440 kuolleet
Eetu Karjalainen

Edvard (Eetu) Karjalainen (27. syyskuuta 1895 Juuka - 4\. toukokuuta 1965 Kajaani) oli suomalainen varastonhoitaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja ja ministeri. Karjalaisen vanhemmat olivat torppari Matti Karjalainen ja Riitta Kortelainen. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten sähkötyömiehenä ja sen jälkeen Kainuun osuusliikkeen myymälänhoitajana sekä varastonhoitajana Kuhmoniemellä ja Kajaanissa vuosina 1919–1936. Karjalainen oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1936–1948 ja 1951–1962 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä 1936–1939 ja Oulun läänin vaalipiiriä vuodesta 1939 alkaen. Hän oli kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Kekkosen III hallituksessa vuosina 1952–1953. Karjalainen toimi presidentin valitsijamies vuosien 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa ja oli mukana kunnallispolitiikassa Kajaanin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja Kajaanin kaupunginhallituksen jäsenenä. Hän oli Sosialidemokraattisen puolueen puoluetoimikunnan jäsen ja Kainuun sos.dem. piirin puheenjohtaja sekä myös Otanmäki Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtaja ja Rautaruukki Oy:n hallintoneuvoston jäsen. == Lähteet == * * Valtioneuvoston ministerikortisto Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Kajaanin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen ministerit Luokka:Oulun vaalipiiri Luokka:Oulun läänin eteläinen vaalipiiri Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Unikko-kuosi

Unikko on suomalaisen tekstiilitaiteilija Maija Isolan Marimekolle alun perin vuonna 1964 suunnittelema kukkakuosi. Unikko palasi markkinoille 1990-luvulla Isolan tyttären Kristina Isolan ajanmukaistamana versiona. Kristina Isola muokkasi Unikosta myös Mini-Unikot-kuosin. 2000-luvun vaihteessa Unikko oli Marimekon myydyin kuosi. Sitä on käytetty sisustustuotteiden lisäksi esimerkiksi vaatteissa. Unikko-tuotteita on valmistettu useissa maissa. pienoiskuva|Finnairin Airbus A340 -kone Unikko-kuosissa Unikko-kuosia on myös kopioitu. Vuonna 2008 italialainen muotitalo Dolce & Gabbana käytti sitä ilman lupaa tuotteissaan ja joutui maksamaan korvauksia Marimekolle. == Unikko- tuotteita == *Astiat, tarjottimet, keittiöpurkit, pannulaput, uunikäsineet, tabletit, verhot, säilyttimet *Vuodevaatteet, pyyhkeet, meikkipussit, laukut, huovat *Kansiot, vihkot, muistikirjat, kynät *Kumisaappaat, Manolo Blahnikin kengät, kävelysauvat, sateenvarjot, takit, housut, sukat ja muita vaatteita *Kännykän kuoret, luottokortit, televisiot, valaisimet, pöydät, jakkarat *Avaimenperät, heijastimet, kukkarot, magneetit ==Lähteet== * Finnstyle.com ===Viitteet=== Luokka:Taideteokset (soveltavat taiteet)
Vastavuoroinen opettaminen

Vastavuoroinen opettaminen (engl. reciprocal teaching) on opettamisen malli, jossa pyritään tietoisesti hyödyntämään eri tieto- ja taitotasolla olevien oppijoiden vuorovaikutusta vrt. oppipoikakoulutus. Vastavuoroisen opettamisen mallia toteutetaan yleensä pienryhmissä. ==Katso myös== * Vastavuoroisuus * Scaffolding ==Lähteet== * Suomen Virtuaaliyliopisto, Hanna Salovaara, Vastavuoroinen opettaminen Luokka:Pedagogiset mallit
Ashia Hansen

Ashia Hansen, MBEhttp://news.bbc.co.uk/sport2/hi/special_events/new_year_honours/2615265.stm (s. 5. joulukuuta 1971, Evansville, Yhdysvallat) on brittiläinen kolmiloikkaaja. Englantilainen nainen ja hänen ghanalainen miehensä adoptoivat Yhdysvalloissa syntyneen Hansenin. Perhe eli kuusi vuotta Ghanassa, ennen kuin muuttivat Lontooseen. Hansen voitti kolmiloikassa 1995 Euroopan cupin, mutta karsiutui samana vuonna Göteborgin MM-kisoissa tuloksella 13,61. Kauden lopussa hän oli GP-finaalissa viides loikittuaan 14,45. Seuraavana vuonna Hansen voitti jälleen Euroopan cupin ja vuonna 1997 Pariisin sisäratojen MM- kisoissa MM-hopeaa tuloksella 14,70. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Ateenan ulkoratojen MM-kisoissa viidenneksi ja voitti kauden lopussa GP- finaalin tuloksella 15,15. Seuraavana vuonna Hansen voitti kultaa sisäratojen EM-kisoissa sekä Kansainyhteisön kisoissa. Hansen voitti Maebashin sisäratojen MM-kisoissa 1999 MM-kultaa. Myöhemmin samana vuonna hän loikki toiseksi Euroopan cupissa, kahdenneksitoista Sevillan MM-kisoissa sekä voitti kauden lopussa GP-finaalin. Seuraavana vuonna hän oli Sydneyn olympialaisissa yhdestoista ja vuonna 2001 Edmontonin MM-kisoissa seitsemäs. Hansen voitti 2002 Wienin sisäratojen EM-kisoissa hopeaa. Ulkoradoilla hän voitti samana vuonna EM-kultaa Münchenissä tuloksella 15,00.http://www.athletix.org/Eurochamps/MunichEC02_day5.htm Lisäksi hän voitti Kansainyhteisön kisat ja loikki toiseksi yleisurheilun maailmancupissa. Seuraavana vuonna hän voitti Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa kultaa. Hansen sijoittui 2004 Euroopan cupissa kahdeksanneksi ja voitti 2007 Yhdistyneen kuningaskunnan sisäratojen mestaruuden. ==Ennätykset== * 100 metrin juoksu: 11,96 (1996) * Pituushyppy: 647 (1996) * Kolmiloikka: 15,15 (1997) Lähde: ==Lähteet== Luokka:Brittiläiset kolmiloikkaajat Luokka:Vuonna 1971 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Konstruktivismi (oppimisteoria)

Konstruktivismi on oppimisteoria, jonka mukaan oppiminen on aktiivista uusien kokemusten ja tietojen sovittamista aiempiin tietorakennelmiin. Konstruktivistinen oppimisteoria perustuu konstruktivistiseen tietoteoriaan. Oppimismalli yhdistää sekä kognitiivisen psykologisen että humanistis- psykologisen mallin. Konstruktivismi korostaa sitä, että oppija muokkaa tietoa aktiivisesti ja omaehtoisesti. Lisäksi konstruktiivisen ajatusmallin mukaan oppijan aikaisemmat kokemukset vaikuttavat oppimisprosessiin.Jyväskylän avoimen yliopiston kurssimateriaali Konstruktivistista teoriaa voi pitää sateenvarjoterminä, joka kokoaa yhteen monia samankaltaisia oppimiskäsityksiä. ==Lähteet== == Kirjallisuutta == * Luokka:Psykologiset teoriat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Obs

Obs (muita kirjoitusasuja OBS, OBS., Obs. ja O.B.S.) oli Yleisradion ruotsinkielisen televisiotoiminnan (YLE FST, sitten Svenska Yle) tuottama ajankohtaisohjelma, jota esitettiin eri muodoissaan vuosina 1987–2018. Se oli 1974–1987 tuotetun Veckans puls -makasiiniohjelman seuraaja. 2010-luvulle tultaessa internetin nopeuttama uutisvälitys alkoi tehdä tarpeettomaksi kerran viikossa lähetetyn ajankohtaisohjelman. Niinpä viime vuosinaan 2012–2018 ohjelma oli torstai-iltaisin lähetetty suora studiokeskustelu ajankohtaisesta aiheesta ja tunnettiin nimellä Obs debatt.Obs debatt: Onko opettajan joululahja lahjontaa? Lähetetty 13.12.2018. Ohjelman loppujuonnossa Bettina Sågbom sanoo, että tämä oli Obs debattin viimeinen jakso. Viitattu 7.12.2019.. ==Historiaa== Marraskuun lopulla 1987 Yle lakkautti alle 50 000 katsojaa tavoittaneen, maanantai-iltaisin Yle TV2 -kanavalla vuodesta 1974 lähetetyn Veckans puls -ajankohtaismakasiinin. Se ja ruotsinkielinen kulttuurimakasiini Blå timmen korvattiin uudella O.B.S.-ohjelmalla, jolla oli kaksi lähetystä viikossa: maanantaisin 45 minuuttia kakkoskanavalla myös suomeksi tekstitettynä, ja torstaisin 30 minuuttia ykköskanavalla suorana lähetyksenä ilman tekstitystä. Uuden ohjelman 20-henkistä toimitusta veti Christian Sundgren. Ohjelmaa esitettiin 1990-luvun alussa maanantaisin Yle TV2:ssa ja torstaisin kello 18.15 Yle TV1:ssä. Tuolloin ohjelman nimi kirjoitettiin OBS, siis isoilla kirjaimilla ja ilman loppupistettä. Vuodesta 1993–2006 OBS esitettiin tiistaisin Yle TV1:ssä ja perjantaisin Yle TV2:ssa (vuodesta 2001 niiden lisäksi FST:n digikanavalla), lokakuusta 1996 digitaalisten televisiolähetysten alkuun 2001 nimillä Kanal 1 ja Kanal 2. Syksystä 2006 kevääseen 2007 Obs. lähetettiin kerran viikossa maanantaisin kello 20.20 Yle TV2:ssa ja Yle FST5:llä samanaikaisesti. Sittemmin Obs debatt lähetettiin kerran viikossa, torstaisin kello 20.00 Yle Teema & Femillä. Syksyllä 2007 ohjelmaa juonsivat Anna Bäck ja Freddi Wahlström. Vuosina 2008–2010 ohjelmaa juonsi Jonas Jungar. Syksystä 2010 ohjelmaa juonsi jälleen Bäck. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Ohjelman kotisivut Luokka:1990-luvun suomalaiset televisiosarjat Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset televisiosarjat Luokka:2010-luvun suomalaiset televisiosarjat Luokka:Makasiiniohjelmat Luokka:Ruotsinkieliset televisio-ohjelmat
Johanna Pirttilahti

Johanna Pirttilahti (s. 6. toukokuuta 1968Ilta-Sanomien tv-liite 15.–21.12.2011, s. 5. Mouhijärvi) on suomalainen televisiokuuluttaja. Hän työskenteli Yle TV2 -kanavan kuuluttajana vuosina 1991–2012. Pirttilahti valmistui Tampereen yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1993. Hän on koulutukseltaan suomen kielen ja puheviestinnän opettaja. Hän on myös viestintäalan kouluttaja. Pirttilahti juonsi vuosina 2009 ja 2010 esitettyä Suomen Las Vegas -televisio-ohjelmaa Mikko Kivisen kanssa. Vuoden 2010 Eurovision laulukilpailun finaalilähetyksessä Pirttilahti ilmoitti Suomen antamat pisteet. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Johanna Pirttilahden kotisivut Luokka:Suomalaiset televisiojuontajat Luokka:Suomalaiset televisiokuuluttajat Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Geneva

Geneva voi tarkoittaa ainakin seuraavia: * Geneva, sveitsiläisen Geneven kaupungin nimi muun muassa englanniksi * Geneva, Russian Circles -yhtyeen albumi vuodelta 2009 * paikkakuntia Yhdysvalloissa: ** Geneva, Alabama ** Geneva, Florida ** Geneva, Georgia ** Geneva, Illinois ** Geneva, Indiana ** Geneva, Iowa ** Geneva, Minnesota ** Geneva, Nebraska ** Geneva, New York ** Geneva, Ohio ** Geneva, Oregon ** Geneva, Pennsylvania ** Geneva, Texas ** Geneva, Washington.
VPS Juniorit

VPS Juniorit (VPS-j) on jalkapalloseura Vaasan Palloseuran junioriorganisaatio. Seuran akatemiajoukkue pelaa kaudella 2019 Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla eli Kakkosessa nimellä VPS J Akatemia. Joukkue koostuu suurelta osin Vaasan Palloseuran junioripelaajista. ==Historia== Vaasan Palloseuralla oli vuosikymmenten ajan ollut junioritoimintaa. Silti vasta 1990-luvulla alkoivat neuvottelut nuorisotoiminnan eriyttämiseksi VPS ry:stä omaksi seurakseen. Lopulta 3. elokuuta vuonna 2000 perustettiin Vaasan Palloseuran Juniorit ry, joka otti haltuunsa Vaasan Palloseuran junioritoiminnan. Samalla se hankki osakekannan VPS:n omistamaan Vaasan juniorihallit Oy:hyn. VPS-j perustettiin vuonna 2002, jolloin seuran A-juniorit aloittivat pelaamaan VI-divisioonassa. Viime vuosina joukkue on pelannut lähinnä Kolmosta. Historian paras saavutus oli nousu 2. divisioonaan kauden 2007 päätteeksi. Viisiitti kaudelle 2008 Kakkosessa jäi kuitenkin vain yhden kauden mittaiseksi. Joukkue keräsi kaudella 25 pistettä. Kaudella 2011 joukkue tippui Kolmosesta Neloseen, jossa pelasi kaksi kautta. Kaudella 2012 joukkue jäi pisteen päähän noususta, jonka vei suuren mediahuomion saattelemana Närpiön Kraftin kakkosjoukkue. Kauden 2013 Nelosen, joukkue voitti ylivoimaisesti ja nousi takaisin Kolmoseen. Kolmosessa kaudella 2014 joukkue pelasi vahvan loppukauden nostaen sijoituksen lopulta seitsemänneksi. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Virallinen sivusto * Facebook-sivut * Instagram Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Vaasan Palloseura
Gridiron Gang

Gridiron Gang on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Phil Joanoun ohjaama elokuva. Pääosissa ovat Dwayne Johnson ja Xzibit. == Juoni == Nuorisovankilassa perustetaan amerikkalainen jalkapallojoukkue (mustangs). Nuoret, jotka liittyvät tai joutuvat joukkueeseen, ovat jengiläisiä mm. Cripsejä ja Bloodseja. Joukkueen sisällä sattuu paljon konflikteja, koska yhteistyö toisen jengin jäsenen kanssa ei ole mahdollista. Jalkapallojoukkue on tärkeä nuorille, ja nuorisovankila auttaa jenginuoria, sillä nuorisovankilasta päästessään nuori joutuu joko uudestaan vankilaan tai kuolee. Jalkapallojoukkueesta tulee iso perhe, missä ei katsota mitä katujengiä nuori edustaa. Hyvin pieni osa joukkueesta palaa omaan katujengiinsä ja monet pääsevät tämän jalkapallojoukkueen kautta eroon jengitoiminnasta. Luokka:Tositapahtumiin perustuvat elokuvat Luokka:Elokuvat amerikkalaisesta jalkapallosta Luokka:Vuoden 2006 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Vankilaelokuvat Luokka:Elokuvat koulusta ja koulutuksesta Luokka:Elokuvat ystävyydestä
Ilmari Nykänen

Ilmari Nykänen (28. toukokuuta 1930 Kymi – 22. huhtikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen pilapiirtäjä, joka piirsi pitkään vasemmistolaiseen Kansan Uutiset -lehteen. Hän käytti nimimerkkiä Ilmari. Ensimmäiset pilapiirroksensa yhden miehen veneveistämöä pitänyt parikymppinen kotkalaisnuorukainen lähetti Kuluttajain Lehteen. Pian Nykänen muutti Helsinkiin, jossa tärkeimmät pilapiirrosten ostajat sijaitsivat. Ateneumiin Nykänen pyrki muttei päässyt. Nykänen aloitti SKDL:n pää-äänenkannattajan Vapaan Sanan pilapiirtäjänä vuonna 1953.Ville Hänninen: Vasemmistopiirtäjä jäi Karin varjoon, Sarjainfo 2/2018, s. 11. Lehden verkkoversioJo 150 vuotta julkista herjausta (Turun Sanomat 22.6.2003) Hän joutui hetkellisesti eroamaan lehdestä ajauduttuaan erimielisyyksiin päätoimittaja Jarno Pennasen kanssa, mutta hänet palkattiin uudelleen Vapaan Sanan seuraajaksi vuonna 1957 perustettuun Kansan Uutisiin, johon hän piirsi aina vuoteen 1993 saakka. Hän piirsi myös Suomi–Neuvostoliitto-seuran lehtiin sekä kommunistien hallitsemien ammattiliittojen lehtiin. Rakentaja-lehteen hän piirsi vielä 2000-luvulla.Marja Ylönen: Pilahistoria: Suomi poliittisissa pilapiirroksissa 1800-luvulta 2000-luvulle, s. 270–272. SKS, Helsinki 2001. Muita Nykäsen piirrosten tilaajia olivat SKDL:n maaseutulehdistö. Myös Seura ja Apu julkaisivat niitä. Nykänen oli sitoutunut vasemmistolaiseen maailmankatsomukseen, mutta ei koskaan kuulunut SKDL:ään tai SKP:hen. Poliittisen riippumattomuutensa vuoksi hänellä oli välillä yhteistyövaikeuksia päätoimittajien kanssa. Nykänen harrasti veneiden veistoa ja autojen korjausta. == Teoksia == ;piirroskokoelma * Ilmarin parhaat: kuvia työstä ja taistelusta (toim. Jorma Rotko). Kansan Uutiset 1982 ;kuvitus * Juorkunan Jussi (Kerttu Kauniskangas): Vääryyden hampaat. Kirjayhtymä, Helsinki 1970. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Ilmari Nykäsen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Suomalaiset pilapiirtäjät Luokka:Vuonna 1930 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Rakkauden Robin Hood

Rakkauden Robin Hood on suomalaisen Raaka-Arska & Rengasraudat -yhtyeen toinen ja viimeiseksi jäänyt albumi. Se julkaistiin vuonna 1997. == Kappaleet == # "Rakkauden Robin Hood" (Säv./sov: E. Jussila, san: Raikka) # "Sunnuntai" (Säv./sov: J. & C. Hoad, san: J. Mönkkönen) # "Corolla, cossua ja tupakkaa" (Säv./sov: E. Jussila, san: J. Mönkkönen) # "Barbara" (Säv./sov: V-P. Hautamäki, san: J. Mönkkönen) # "Korjaussarja" (Säv./sov: E. Jussila, san: J. Mönkkönen) # "Steppihullu" (Säv./sov: E. Jussila, san: Raikka) # "Käenpesä" (Säv./sov: V-P. Hautamäki, san: J. Mönkkönen) # "Urku auki" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) # "Alla lempeän auringon" (Säv./sov: E. Jussila, san: J. Mönkkönen) # "Lasinen laulukirja" (Säv./sov: E. Jussila, san: J. Mönkkönen) # "Rokaten ja rollaten" (Säv./sov: Chuck Berry, suom.san: J. Laine) # "Harmaata rauhaa" (Säv./sov./san: J. Mönkkönen, san: V-P. Hautamäki) # "Kaupparatsu" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) # "Vihtahousu" (Säv./sov: E. Jussila - J. Mönkkönen, san: J. Mönkkönen) # "Naisten superpesis" (Säv./san./sov: I. Ainiala) Luokka:Vuoden 1997 albumit Luokka:Raaka-Arskan albumit
Tapani Kovanen

Toivo Tapani Kovanen (9. syyskuuta 1923 Vesanto – 27. joulukuuta 2005) oli suomalainen pilapiirtäjä, nimimerkki Stefan. Hän toimi Suomen Sosialidemokraatin poliittisena piirtäjänä vuosina 1957–1986. Kovanen toimi myös taidemaalarina ja osallistui taidenäyttelyihin lähinnä Espoossa ja Strinbergin taidesalongissa vuodesta 1954 alkaen. == Teoksia == * Sorsajahti: Suomen Sosialidemokraatin pilapiirtäjän piirroksia vuosilta 1976–78. Karisto 1978. ISBN 951-23-1301-4 == Lähteet == * Jo 150 vuotta julkista herjausta. Turun Sanomat 22.6.2003. * ”Hyvä pilapiirros on selkeä, muttei ilkeä.” 50 vuotta tänään. Helsingin Sanomat 9.9.1973, s. 11. * Kansallisgalleria. Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta Kirjav@ * Salon Strindberg: Helsinkiläisen taidegallerian vaiheita, s. 147. Valtion Taidemuseo & Kuvataiteen keskusarkisto 2004. ISBN 951-53-2662-1 * == Viitteet == ==Kirjallisuutta== * Luokka:Suomalaiset pilapiirtäjät Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Georg Engeström

Jurij Georg Engeström (taiteilijanimet Georg Engeström, GEM, Gee; s. 25. elokuuta 1921 Ruokolahti – 11. lokakuuta 2008 Espoo) oli suomalainen taidemaalari ja pilapiirtäjä. Hän aloitti piirtämisen 1960-luvun alussa Hufvudstadsbladetiin nimimerkillä Gem ja Maalaisliiton pää-äänenkannattajaan Maakansaan (myöhemmin Suomenmaa) nimimerkillä Gee. Engeström jatkoi piirtämistä kumpaankin lehteen aina 1990-luvun alkuun saakka. Piirtäjän työ oli sivutoimista, sillä varsinaiselta ammatiltaan ekonomin tutkinnon suorittanut Engeström oli verotarkastaja. Engeström on saanut taiteilijakoulutuksen yksityisesti eri taiteilijoiden ohjauksessa. Engeström on tehnyt Åbo Akademin kanslerien muotokuvat. == Lähteet == * Turun Sanomat 22.6.2003: Jo 150 vuotta julkista herjausta * ==Aiheesta muualla== * Georg Engeströmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa * Luokka:Suomalaiset pilapiirtäjät Luokka:Suomalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1921 syntyneet Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Souvenir

__NOTOC__ Souvenir on yhdysvaltalaisen kitaristi Eric Johnsonin vuonna 2002 julkaistu studioalbumi. Se sisältää Johnsonin julkaisematonta materiaalia vuosiväliltä 1973–2002. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Eric Johnson – laulu, kitarat == Arvostelut == * Allmusic: Allmusic review == Lähteet == Luokka:Vuoden 2002 albumit Luokka:Eric Johnsonin albumit
Kanuunaralli

Kanuunaralli on Nypykät-yhtyeen ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin alkuvuodesta 1991. Kanuunarallin kappaleet äänitettiin syksyllä 1990 J.J. Studiolla Tampereella Juuso Norlundin toimiessa äänittäjänä. Albumin kappaleet ”Lastenlaulu”, ”Jazzilla taivaaseen” sekä kanuunaralli yhtye levytti kahdelle albumia edeltäneelle omakustanne(vinyyli-)singlelle. Poko records julkaisi nämä kolme omakustannuskappaletta sekä neljännen kappaleen ”Kansanmusiikkia” Kanuunaralli-albumia edeltäneellä CD-EP:llä The Kings of Polkka. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # # # == Yhtyeen jäsenet levyn nauhoitusten aikaan == * Markku Palmunen * Kalle Vastamäki * Joni Aven * Velkki Mykrä * Tuomas Rosberg * Pertti Setälä * Ville Vilén * Yves * Markku Lindström * Mika Viikki * Petri Pullinen Luokka:Vuoden 1991 esikoisalbumit Luokka:Suomalaiset folkalbumit Luokka:Suomalaiset rockalbumit
Pappilankorpi

Pappilankorpi on Lohjan 16. kaupunginosa. Teollisuusvaltainen kaupunginosa sijaitsee Lohjan keskustasta hieman itään, nummen eli Lohjanharjun takana. Sen naapurikaupunginosia ovat etelässä ja lännessä Gruotila ja pohjoisessa Ventelä. Alueella toimii muun muassa Hyrlesin ohutlevytehdas, Constructor Finlandin 120 työntekijää työllistävä tehdas sekä Rudus Oy:n betonitehdas. Myös Pohjolan Liikenteen, Lohjan KTK:n ja Vihdin Sairaankuljetus Oy:n varikot sijaitsevat alueella. Kaupunginosassa toimii myös joitakin palvelualan yrityksiä kuten RTV, Lohjan Autokatsastus ja useita autohuoltamoita. Asutusta kaupunginosassa on vain vähän. Pappilankorvessa on myös lumenkaatopaikka ja pohjavedenottamo. ==Lähteet== Luokka:Lohjan kaupunginosat
John Webster

John Webster (s. 2. toukokuuta 1967 Helsinki) on suomalainen dokumenttielokuvien tekijä. Hänen vanhempansa ovat Suomeen muuttaneita englantilaisia opettajia. Websterin tunnetuimpia elokuvia ovat Pölynimurikauppiaat (1993), Tissit ja tango (1994), Sukkien euroelämää (1999), Sen edestään löytää (2005) ja The Happy Worker (2022). Elokuvassa Katastrofin aineksia (2008) Websterin perhe vältti öljyn kuluttamista vuoden ajan. Webster on voittanut kaksi parhaan dokumenttielokuvan Jussi-palkintoa elokuvilla Sen edestään löytää ja Katastrofin aineksia. Katastrofin aineksia oli ehdolla parhaan dokumenttielokuvan lisäksi parhaaksi käsikirjoitukseksi. Hän on voittanut elokuvillaan myös useita kansainvälisiä palkintoja. Websterin osatuottama Tulella kirjoitettua (Writing with Fire) -dokumenttielokuva oli ehdolla parhaan dokumenttielokuvan Oscar-palkintoon 2022. Webster valmistui taiteen maisteriksi Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen osastolta 1996. Websterillä ja hänen vaimollaan Anu Websterillä on kaksi lasta, Samuel ja Benjamin.Maailmanparantajan vikaa. Me naiset 38/2008 s. 10 == Filmografia == *Haluan laihtua! 1990–1991, apulaiskuvaaja *Raba Hiff, 1991, ohjaus, käsikirjoitus *Nuori, vapaa, naimaton, 1991, ohjaus, käsikirjoitus, leikkaus *Pölynimurikauppiaat, 1993, ohjaus, leikkaus, ennakkosuunnittelu, käsikirjoitus *Du dödar mig (Sinä tapat minut), 1993, ohjaus, leikkaus, käsikirjoitus (John Webster & team) *Tissit ja tango, 1994, ohjaus, käsikirjoitus *Kaupunkisinfonia, 1995, ohjaus (episodit: Pizzataksi ja Ydinperhe) *Olika tåg (Väliasema Helsinki), 1996, ohjaus, leikkaus, käsikirjoitus *Sukkien euroelämää, 1999, ohjaus, valokuvat, kertoja, käsikirjoitus *Valon ja varjon huoneet, 2000, ohjaus, äänitys, käsikirjoitus *Isolinnankatu, 2004, ohjaus *Sen edestään löytää, 2005, ohjaus, tuottaja, käsikirjoitus *Aikansa lapsia, 2005, kuvaus *Hiihtäjät, 2006, ohjaus, käsikirjoitus, tuottaja *Katastrofin aineksia, 2008, ohjaus, käsikirjoitus, kuvaus, leikkaus *Tulevilla rannoilla, 2017, ohjaus, käsikirjoitus *Silmästä silmään, 2020, ohjaus, käsikirjoitus, tuottaja, lisäkuvaus *Donner – Privat, 2021, ohjaus *The Happy Worker, 2022, ohjaus ==Palkintoja ja tunnustuksia== * Kettu-palkinto 1995 elokuvasta Tissit ja tango. * Jaettu Risto Jarva -palkinto 1999 elokuvasta Sukkien euroelämää. * Parhaan dokumenttielokuvan Jussi- palkinto 2006 elokuvasta Sen edestään löytää. * Parhaan dokumenttielokuvan Jussi-palkinto 2009 elokuvasta Katastrofin aineksia. * Kirkon kulttuuripalkinto dokumenttielokuvasta Silmästä silmään 2020. * Donner – Privat on palkittiin DocPoint-festivaalilla 2021 kotimaisen kilpasarjan DocPoint-Yle -palkinnolla. * Aho & Soldan -elämäntyöpalkinto 2023. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Yle Areena: Elokuvantekijä John Websterin elämä pähkinänkuoressa: muutosvastarintaa * Luokka:Suomalaiset elokuvatuottajat Luokka:Dokumentaristit Luokka:Jussi-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Suomen englantilaiset Luokka:Suomalaiset dokumenttiohjaajat
Scribonia

Scribonia (68 eaa. – 16 jaa.) oli Octaviuksen (tulevan keisari Augustuksen) toinen vaimo. Scribonia oli Augutuksen ainoan lapsen, tyttären Julian, äiti. Scribonian vanhemmat olivat Lucius Scribonius Libo ja Cornelia Sulla. Hänen äitinsä isä oli Pompeius ja hänen isänsä isä oli Sulla. Scribonian veli oli L. Scribonius Libo, joka oli Pompeiuksen pojan Sextus Pompeiuksen isäpuoli. Suetonius kertoo että ennen avioliittoaan Octaviuksen kanssa Scribonia oli ollut naimisissa kahdesti korkea-arvoisten senaattoreiden kanssa. Suetonius ei kuitenkaan kerro aviomiesten nimiä. Yksi näistä aviomiehistä oli P. Cornelius Scipio, mutta ei ole varmuutta siitä oliko hän koskaan konsuli. Scribonia ja Scipio saivat kaksi lasta. Poika P. Cornelius Scipio oli konsuli vuonna 16 eaa. Tytär Cornelia meni naimisiin kensori Paulus Aemilius Lepiduksen kanssa. Vuonna 40 eaa. Octavius pelkäsi että Sextus Pompeius ja Marcus Antonius liittoutuisivat häntä vastaan. Maecenas suositteli häntä menemään naimisiin Pompeiuksen sukulaisen Scribonian kanssa. Octavius oli Scriboniaan paljon nuorempi. Octavius erosi Scriboniasta vuonna 39 eaa. heti sen jälkeen kun Scribonia oli synnyttänyt hänelle tyttären Julian. == Lähde == * Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology v. 3, page 756 luokka:Antiikin Rooman naiset Luokka:Vuonna 68 eaa. syntyneet Luokka:Vuonna 16 kuolleet
Antti Peippo

Antti Eerikki Peippo () oli suomalainen elokuvaaja ja elokuvaohjaaja. Peippo tuli tunnetuksi erityisesti Risto Jarvan elokuvien hovikuvaajana. Lukuun ottamatta elokuvaa Yö vai päivä (1962) hän on kuvannut kaikki Jarvan elokuvat. Jarvan kuoleman jälkeen hän jatkoi kuvaajana muissa Jarvan tuotantoyhtiön Filminorin elokuvissa. Peipon ainoaksi pitkän näytelmäelokuvan ohjaustyöksi jäi tieteiskauhukomedia Ihmemies (1979). Antti Peippo alkoi 16-vuotiaasta opiskella maalausta Taideakatemian koulussa ja opiskeli sitä 1950-luvun alkupuolella myös Pariisissa. 1960-luvun alussa hän opiskeli kamerataidetta Taideteollisessa korkeakoulussa, jossa hän seuraavalla vuosikymmenellä opetti. Vuosina 1964–1975 Peippo toimi Filminor-yhtiössä elokuvaajana ja kuvasi muun muassa melkein kaikki Risto Jarvan elokuvat. Peipon ura jatkui aina 1980-luvun lopulle asti lyhyet elokuvien ja lyhyiden dokumenttien ohjaajana ja kuvaajana. Hän näytteli myös pieniä osia useissa elokuvissa. Vuonna 1972 valmistunut Viapori – Suomenlinna palkittiin parhaan lyhytelokuvan Jussilla.www.jussit.fi, Vuosi 1972. Kettu-mitalin hän sai vuonna 1983 Helsinkiä valokuvanneesta venäläisupseerista Ivan Timiriasevista kertovalla elokuvalla Sivullisena Suomessa ja Risto Jarva -palkinnon omaelämäkerrallisella lapsuuskuvauksella Sijainen, joka palkittiin Tampereen elokuvajuhlilla 1989 myös kotimaisen sarjan pääpalkinnolla. Elokuvataiteen valtionpalkinnon Peippo sai vuosina 1972, 1973 ja 1981. Peippo kuoli syöpään kesäkuussa 1989 54-vuotiaana. Hänet on haudattu Vanhalle hautausmaalle Lahteen. ==Filmografia== ===Ohjaajana=== *1972: Viapori – Suomenlinna *1973: Suomalainen pöydänkattaja *1975: Leikkien mallit *1977: Menneen ajan kuvat *1979: Ihmemies *1979: Graniittipoika (lyhytelokuva Wäinö Aaltosen veistoksesta) *1981: Seinien silmät *1983: Sivullisena Suomessa *1984: Kolme salaisuutta *1984: Risto Jarva, työtoverini *1985: Ateneumin joululehti *1985: Nykytaiteen museo *1987: Ratsastus Aasian halki *1987: Hotelli Belvedere *1989: Sijainen *1989: Valtakunnan sydän ===Elokuvaajana=== *1964: X-Paroni *1965: Onnenpeli *1965: Asuminen ja luonto *1967: Kaupungissa on tulevaisuus *1967: Kansanvakuutus turvanamme *1968: Nainen ja yhteiskunta *1969: Ruusujen aika *1970: Bensaa suonissa *1970: Maaseudun tulevaisuus? *1972: Kun taivas putoaa... *1974: Yhden miehen sota *1975: Mies, joka ei osannut sanoa ei *1976: Loma *1977: Jäniksen vuosi *1978: Vartioitu kylä 1944 *1983: Menestyksen maku == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * * Antti Peippo, esseedokumentin mestari, Risto Jarva -seura * Antti Peippo muistelee , Risto Jarva -seura *Gérard Courantin lyhytelokuva Antti Peipon kasvoista, YouTube * Luokka:Suomalaiset elokuvaajat Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Jussi-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1934 syntyneet Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Hiiden opisto

Hiiden Opisto on vapaata sivistystyötä tarjoava aikuisoppilaitos Länsi- Uudellamaalla. Isäntäkuntana ja palveluiden tuottajana toimii Lohjan kaupunki. Muita opiston toiminnassa mukana olevia kuntia ovat Siuntio ja Vihti. Opisto perustettiin 1. tammikuuta 2001 yhdistämällä Lohjan työväenopisto, Nummi- Pusulan kansalaisopisto sekä Vihdin kansalaisopisto. Opistolla on 14 päätoimista työntekijää, ja reilut 250 tuntiopettajaa ja luennoitsijaa. Vuonna 2014 Hiiden opiston kursseilla kävi 6 122 henkilöä. Yhteensä kursseilla oli 12 866 osallistujaa. Luokka:Lohjan oppilaitokset Luokka:Kansalais- ja työväenopistot
Furst Menschikoff

Furst Menschikoff () on usean Suomen suuriruhtinaskunnan ja Venäjän keisarikunnan kauppalaivastossa palvelleen Suomen kenraalikuvernöörin Aleksandr Sergejevitš Menšikovin mukaan nimetyn aluksen nimi: * S/S Furst Menschikoff (1836), ensimmäinen Suomessa valmistettu avomerihöyrylaiva * S/S Furst Menschikoff (II) oli vuonna 1850 Åbo Nya Ångfartygsbolagille valmistunut siipiratasmatkustajalaiva. Alus liikennöi mm. Tukholmaan, Tallinnaan ja Pietariin. Laivan höyrykone poistettiin vuonna 1861 ja se liikennöi purjelaivana vuoteen 1867, jolloin se upposi. Vielä höyrylaivana liikennöineestä laivasta tiedetään olevan vain yksi valokuva.Furst Menschikoff (2) * Furst Menschikoff, Venäläis-amerikkalaisen kauppakomppanian omistama laiva.Ryska-amerikanska kompaniets redogörelse för år 1850, Finlands Allmänna Tidning no 29, 05.02.1852, sivut 2–3 (Mahdollisesti sama alus kuin 1836 valmistunut S/S Furst Menschikoff.) Vieraili ensimmäistä kertaa Japanissa, Shimodan satamassa, kesällä 1852Россия и Япония ja osallistui 1853 kapteeni Hampus Furuhjelmin komennossa amiraali Jevfimi Putjatinin johtamaan laivueeseen, jonka tarkoituksena oli pakottaa Japani avaamaan kauppasuhteet Venäjään. Laivan mukaan on nimetty niemimaa Sovetskaja Gavan kaupungin edustalla.ИСТОРИЯ РОССИЙСКОГО ФЛОТА НА КАРТЕ СЕВЕРНОЙ ПАЦИФИКИ * Князь Меншиков oli myös yhden Kronstadtin linnoituksen nimi."Форт "Князь Меншиков"". Акварель сер. 19 в. == Lähteet ==
Idiofoni

Idiofoni tai autofoni on soitinluokka, johon kuuluvien soitinten ääni syntyy soittimen oman kiinteän massan (tai suurimman osan siitä) värähdellessä. Idiofoneja tehdään esimerkiksi puusta, metallista ja kiviaineksesta. Idiofoneille tunnusomaista on, että niissä ei ole erikseen määriteltävissä olevia värähteleviä osia, kuten kieliä, ilmapatsaita tai kalvoja. == Idiofoni- luokat == Idiofoni-sana tulee kreikan sanoista idios (oma) ja phone (ääni). Idiofonit kuuluvat eräänä ryhmänä Erich von Hornbostelin ja Curt Sachsin kehittämään soitinluokitukseen ja ne voidaan jakaa edelleen neljään pääluokkaan: lyönti-, näppäily-, kitka- ja tuuli-idiofoneihin. === Lyönti- idiofonit === Suurin idiofoni-ryhmä ovat lyönti-idiofonit, jotka voidaan jakaa edelleen välittömästi ja välillisesti lyötäviin idiofoneihin. Välittömästi lyötäviä idiofoneja ovat konkussioidiofonit ja perkussioidiofonit. Konkussioidiofoneja ovat esimerkiksi clavesit, kastanjetit ja lautaset. Perkussioidiofoneja ovat muun muassa triangelit, ksylofonit, kellot ja gongit. Välillisesti lyötäviä idiofoneja ovat ravistusidiofonit eli helistimet, hammasidiofonit eli raapat ja haaraidiofonit. Helistimiä ovat esimerkiksi marakassit, sistrumit ja kaulakorut. Hammasidiofoneja ovat räikät ja guirot. Haaraidiofoneissa puolestaan on tuntosarven muotoisia osia, jotka napsahtelevat toisiaan vasten. === Näppäilyidiofonit === Näppäilyidiofoneissa puiset tai metalliset kielet ovat rungon kiinteänä osana, joita näppäillään. Esimerkkejä ovat mbira, munniharppu ja soittorasia. === Kitkaidiofonit === Kitkaidiofonit värähtelevät, kun niitä sivellään tai hangataan. Esimerkkejä ovat neulaviulu ja saha. === Tuuli-idiofonit === Tuuli-idiofoneissa ääni syntyy, kun ilmavirta saa soittimessa olevat sauvat tai laatat värähtelemään. ==Lähteet== *
Veldhoven

Veldhoven () on kunta Pohjois-Brabantin provinssissa Alankomaissa, Eindhovenin kaupungin lounaispuolella. Kunnassa on 43 101 asukasta (1.11.2007). Pinta-alaa kunnalla on 31,92 km², josta vettä on 0,2 km². Veldhoven sai alkunsa maalaiskylistä, joista kehittyi 1900-luvun aikana Eindhovenin esikaupunkialue. Nykyinen kunta syntyi kolmen kunnan liitoksessa vuonna 1921, kun Veldhoven ja Meerveldhoven, Oerle ja Zeelst yhdistyivät. Oerlen ja Veldhovenin kylät muodostavat nykyään yhtenäisen taajaman, ja kunnan uusi keskusta on rakennettu Zeelstin ja Veldhovenin kylien väliin. Veldhoven tunnetaan myös Aku Ankan piirtäjien Mau Heymansin ja Bas Heymansin syntymäpaikkana. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Veldhovenin virallinen sivusto Luokka:Pohjois-Brabantin kunnat
Pro A

Pro A voi tarkoittaa seuraavia urheilusarjoja: *Ranskan Pro A-liiga *Pro A (koripallo)
AS Cannes (lentopallo)

AS Cannes on ranskalainen lentopalloseura, joka pelaa Ranskan ylimmällä sarjatasolla, Pro A-liigassa. Sen kotikaupunki on kuuluisa elokuvapaikka Cannes. AS Cannes pelaa Ranskan Pro A-liigan lisäksi Lentopallon Mestareiden liigassa. Joukkue on voittanut useita Ranskan mestaruuksia ja cupeja. Joukkueessa pelaa suomalainen Olli Kunnari. AS Cannes on yksi liigan suurimmista joukkueista yhdessä Paris Volleyn, ja Toursin kanssa. == Saavutukset == * 9 kertaa Ranskan mestari * 7 Ranskan cupin voittoa * 2 Euroopan cupin voittoa * 2 Mestareiden liigan voittoa Luokka:Ranskalaiset lentopalloseurat Luokka:Cannes Luokka:Vuonna 1901 perustetut urheiluseurat
Vuorikerttuli

Vuorikerttuli (Peucedramus taeniatus) on varpuslintuihin kuuluva lintu. Vuorikerttulia tavataan ainoastaan Keski- ja Pohjois-Amerikassa, El Salvadorissa, Guatemalassa, Hondurasissa, Meksikossa, Nicaraguassa ja Yhdysvalloissa. Se kuului ennen kerttulien heimoon, mutta DNA-tutkimukset paljastivat sen kuuluvan omaan heimoonsa. == Koko ja ulkonäkö == Vuorikerttuli on pienehkö, noin 11,5 cm pitkä lintu, jolla on pitkät oliivinväriset siivet, joiden yläosassa on kaksi valkoista raitaa. Pääväritys vuorikerttulilla on kuitenkin harmaa, jota on vatsassa, selässä ja pyrstössä. Koiraan pää ja rinta ovat oranssit, ja silmän ympärillä sillä on tumma alue. Naaras on muuten samankaltainen, mutta oranssi väri on korvattu keltaisella. == Levinneisyys == Lajia tavataan luonnonvaraisena Keski- ja Pohjois-Amerikassa. Vuorikerttuleita arvellaan olevan jäljellä 500 000–5 000 000 yksilöä, ja laji onkin luokiteltu elinvoimaiseksi. Lajia tavataan yleensä trooppisilta alueilta, jossa kasvaa havupuita. Lajia tavataan enimmäkseen vuoristoissa ja ylängöillä, ja sitä tavataan 1 700–3 100 metrin korkeudella merenpinnasta. == Lisääntyminen ja ravinto == Vuorikerttuli on hyönteissyöjä, ja on paikkalintu. Vuorikerttuli munii yleensä puussa olevaan kuperanmuotoiseen pesäänsä yleensä 3–4 munaa. == Lähteet == Luokka:Varpuslinnut