EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Takamoto Katsuta

Takamoto Katsuta (s. 17. maaliskuuta 1993 Nagoya, Japani) on japanilainen ralliautoilija. Katsuta ajaa Toyota Gazoo Racing -tallissa rallin maailmanmestaruussarjassa. == Ura == Katsuta aloitti 12-vuotiaana ajamalla kartingia Japanissa. Kartingista hän siirtyi Formula Challenge Japanin pariin vuonna 2010 ja voitti sarjan mestaruuden vuonna 2011. Hän ajoi myös Japanin Formula 3 -sarjassa, jossa hän sijoittui kolmanneksi vuonna 2012 ja toiseksi vuonna 2013. Vuonna 2014 Katsuta ajoi myös rallia All Japan Rally Championship -sarjassa ja vuonna 2015 hänet liitettiin Toyota Gazoo Racingin nuorten kuljettajien ohjelmaan. Hän ajoi WRC2-sarjassa vuosina 2017, 2018 ja 2019. Vuonna 2019 hän ajoi ensimmäinen kilpailunsa WRC-autolla Saksassa. Katsuta nousi ensimmäistä kertaa palkintopallille WRC-luokassa Safari-rallissa 2021 sijoittumalla toiseksi. Katsutan piti vetäytyä vuoden 2021 Akropolis-rallista kun hänen kartanlukijansa Keaton Williams palasi kotiin perhettä koskevan syyn vuoksi. Williams oli korvaamassa Daniel Barrittia, joka loukkasi selkänsä aiemmin kaudella. Aaron Johnston aloitti Katsutan kartanlukijana kauden kolmessa viimeisessä rallissa. MM-rallikaudelle 2023 Katsuta liittyy Toyotan päätalliin. Kaudella 2022 hän ajoi Toyotan toisessa tiimissä Toyota Gazoo Racing Next Generation. Kaudella 2024 Katsuta ajoi Toyotalla, mutta sortui muutamassa kilpailussa virheeseen, jonka myötä talli veti hänet pois Chilen rallista. Katsuta palasi Keski-Euroopan rallissa ja Japanissa, jossa hän kuuli kilpailun lopussa ajavansa myös seuraavalla kaudella täyden sarjan tallissa. Katsutan omien sanojen mukaan hän kiirehti ja asetti itselleen menestyspaineita, joka johti virheisiin. == Rallin MM-sarjan tulokset == (Tulosselitteet) Kausi Talli Auto 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Pisteet Sijoitus 2016 Tommi Mäkinen Racing Ford Fiesta R5 MON SWE MEX ARG POR ITA POL FIN 27 GER GBR C FRA ESP GBR AUS 0 – 2017 Tommi Mäkinen Racing Ford Fiesta R5 MON SWE 22 MEX FRA ARG POR 36 ITA 14 POL FIN Kesk. GER ESP 51 GBR AUS 0 – 2018 Tommi Mäkinen Racing Ford Fiesta R5 MON SWE 11 MEX FRA 35 ARG POR 26 ITA Kesk. FIN Kesk. GER TUR GBR ESP 24 AUS 0 – 2019 Tommi Mäkinen Racing Ford Fiesta R5 MON 13 SWE Kesk. MEX FRA 14 ARG 16 CHL 14 POR 21 ITA Kesk. 1 25. 2019 Tommi Mäkinen Racing Ford Fiesta R5 Mk. II FIN Kesk. TUR GBR 14 AUS C 1 25. 2019 Tommi Mäkinen Racing Toyota Yaris WRC GER 10 ESP 39 1 25. 2020 Toyota Gazoo Racing Toyota Yaris WRC MON 7 SWE 9 MEX EST Kesk. TUR ITA Kesk. MNZ 20 13 13. 2021 Toyota Gazoo Racing Toyota Yaris WRC MON 6 ARC 6 CRO 6 POR 4 ITA 4 KEN 2 EST Kesk. BEL Kesk. GRE FIN 37 ESP 40 MNZ 7 78 7. 2022 Toyota Gazoo Racing NG Toyota GR Yaris Rally1 MON SWE CRO POR ITA KEN EST FIN BEL GRE NZL ESP JPN 122 5. 2023 Toyota Gazoo Racing Toyota GR Yaris Rally1 MON SWE MEX CRO POR ITA KEN EST FIN GRE CHL EUR JPN 101 7. 2024 Toyota Gazoo Racing Toyota GR Yaris Rally1 MON SWE KEN CRO POR ITA POL LAT FIN GRE CHL EUR JPN 116 6. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Profiili eWRC-sivustolla Luokka:Japanilaiset ralliautoilijat Luokka:Vuonna 1993 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pettälä

Pettälä on maarekisterikylä Salon kaupungin Perniössä. Pettälä sijaitsee kirkonkylän ja asemanseudun välissä. Pettälä muodostuu Pettälän yksinäistilan maista, jotka sijaitsevat Metsänojan ja Anjalan välissä. Kylässä ei ole kantatilan lisäksi muuta asutusta. Pettälä on aikanaan erotettu Metsänojasta omaksi kyläkseen. Kylän kapea alue ulottuu tilan ympäristöstä länteen Kylmässuolle ja Yrjännummelle. ==Lähteet== Luokka:Perniön kylät
Smile (Katy Perryn albumi)

Smile on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Katy Perryn kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 28. elokuuta 2020. == Kappaleet == # # # # # # # # # # # # === Target edition bonuskappaleet === # * # === Fan edition bonuskappaleet === # * # # # ===Japanin bonuskappaleet === # * # # # # # == Lähteet == Luokka:Vuoden 2020 albumit Luokka:Katy Perryn albumit
Olympiakokoinen uima-allas

Olympiakokoinen uima-allas määrittelee mitat, jotka pitää täyttyä, että altaassa voidaan järjestää kansainvälisiä kilpailuja. Tämän tyyppistä uima- allasta käytetään olympialaisissa, joissa kilpailurata on 50 metrin pituinen, jota kutsutaan yleisesti ”pitkäksi radaksi”, erottaen sen ”lyhyestä radasta”, jota sovelletaan kilpailuihin 25 metrin uima-altaissa. Jos kosketuspaneeleja käytetään kilpailussa, kosketuspaneelien välisen etäisyyden tulee olla joko 25 tai 50 metriä, jotta FINA voi hyväksyä altaan. Tämä tarkoittaa, että olympia- altaat ovat yleensä ylimitoitettuja kilpailussa käytettävien kosketuspaneelien sijoittamiseksi. Olympiakokoista uima-allas käsitettä käytetään puhekielessä tilavuusyksikkönä, jotta voidaan tehdä likimääräisiä vertailuja vastaavan kokoisiin esineisiin tai tilavuuksiin. Se ei ole erityinen määritelmä, koska olympia-altaan syvyydelle ei ole virallista rajoitusta. Arvon suuruusluokka on 1 megalitra (ML). SI Units: Volume == Tekniset tiedot == FINAn määritykset olympiakokoiselle uima-altaalle ovat seuraavat: Fyysinen ominaisuus Määritetty arvo Pituus 50,0 m Leveys 25,0 m Syvyys Vähintään 2 metriä, suositus 3 metriä. Ratojen lukumäärä 10 Radan leveys 2,5 m Veden lämpötila 25–28 °C Valon voimakkuus vähintään 1 500 luksia Tilavuus 2 500 000 litraa (2 500 m3), olettaen, että nimellinen syvyys on 2 metriä Altaassa on oltava kaksi tyhjää aluetta, jotka ovat leveydeltään 2,5 metriä ratojen 1 ja 8 ulkopuolella (käytännössä kaksi tyhjää rataa). Altaan pituus pitää olla 50 metriä jokaisen radan päässä olevien kosketuslevyjen välillä, jos niitä käytetään. == Historia == Tämän olympiakokoisen uima-altaan versio oli ensimmäisen kerran käytössä Pekingin kesäolympialaisissa 2008 . Aikaisemmin kesäolympialaisissa käytettiin perinteisempää 8-rataista allasta, jonka syvyys oli noin seitsemän jalkaa Tässä uudessa olympiakokoisessa uima-altaassa tehtiin 25 maailmanennätystä. == Edut == Uusi olympiakokoinen uima-allas on suunniteltu tarjoamaan etuja uimareiden auttamiseksi, ensimmäinen on ratojen määrän kasvu. Ratojen määrän lisääminen kahdeksasta kymmeneen antaa uimareille ”puskurikaistan”, joka vaimentaa uimareiden liikkeistä syntyviä aaltoja ja vähentää uimareita kohtaan olevaa vastusta. == Suomen 50 m:n sisäuimaradat == * Mäkelänrinteen uintikeskus * Espoonlahden uimahalli * Matinkylän uimahalli * Itäkeskuksen uimahalli * Tikkurilan uimahalli * Kouvolan Urheilupuiston uimahalli (2027) * Kuntolaakson uimahalli * AaltoAlvari * Tampereen uintikeskus * Impivaaran uimahalli * Vaasan uimahalli == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Uinti olympialaisissa Luokka:Uima-altaat
Piilsi jõgi

Piilsi jõgi (myös Ranna-Piilsi jõgi, Kalma jõgi ja Süvaoja jõgi ) on Virossa virtaava 24 kilometriä pitkä joki, joka laskee Peipsijärven pohjoisosan luoteisrantaan. == Joen kulku == Joki alkaa Pandiveren ylängön kaakkoisrinteilltä ja virtaa laajasti kaartaen kohti kaakossa sijaitsevaa Peipsijärveä. Viimeinen puolikas virtaa Alutagusen alangon lounaisosassa. Joken yläjuoksu on kaivamalla syvennettyä metsäojaa, jonka alku sijaitsee Ülisoon eteläpuolella Kaevussaaren kylässä. Alakveren kylän puolella se oikaisee peltoalueen läpi viivasuorana ojana ja jatkaa Adrakun kylässä metsäojien johto-ojana. Täällä alkaa näkyä joen luonnollinen mutkitteleva uoma ja sen karttanimikin on jo Piilsi jõgi. Viiden kilometrin sisällä joki ohittaa etelään päin virraten Kõrven, Jõemetsan ja Piilsin kylien keskustat. Niiden jälkeen joki kaartaa kohti kaakkoa ja laskee Kalmakülassa Peipsijärveen. Joen sivujoista voidaan mainita kaksi. Kõrven peakraavi yhtyy pääuomaan tullen pohjoisesta päin Kõrven kylään. Linnanõmme oja virtaa lännestä päin ja yhtyy pääuomaan kolmen kilometrin päässä Peipsijärven rannasta. Joen meanderoivaa kulkua on oikaistu kaivamalla jyrkän kaarteen oikaisevia ohitusojia. Pisin on 650 metriä pitkä oikaisuoja Piilsin kylän eteläpuolella. Joensuun vanha mutka Kalmakülassa on oikaistu suoraksi. Joensuussa sijaitsee Kalmaküla sadam, joka on pieni venesatama. == Valuma-alue == Piilsi jõen valuma-alueen pinta-ala on 104 neliökilometriä . Sen valuma-alueen pohjoispuolella sijaitsee Avijõen valuma-alue ja sen eteläpuolella Mustvee jõen valuma-alue. Kummankin joen valuma-alueet lähestyvät toisiaan ja saattavat sulkea Piilsi jõen valuma- alueen kokonaan väliinsä. Piilsi jõen latva-alue onkin pieni alajuoksun valuma-alueeseen verrattuna. == Hallintoalue == Piilsi jõgi kuuluu Peipsijärven alavesistöalueeseen, joka on osa Itä-Viron vesistöaluetta. Joen vesistörekisterin tunnus on VEE1056300. == Huomautuksia == == Lähteet == Luokka:Peipsijärven valuma-alue Luokka:Peipsijärven alue Luokka:Viron joet
Bitter Blood

Bitter Blood () on televisioyhtiö Fuji Televisionin esittämä japanilainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Takeru Satoh ja Atsuro Watabe. == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Japanilaiset draamasarjat Luokka:2010-luvun televisiosarjat Luokka:Fuji Televisionin televisio-ohjelmat
Tennō no ryōriban

Tennō no ryōriban () on televisioyhtiö TBS:n esittämä japanilainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Takeru Satoh. == Aiheesta muualla == * Viralliset kotisivut Luokka:Japanilaiset draamasarjat Luokka:2010-luvun televisiosarjat Luokka:Tokyo Broadcasting Systemin televisio-ohjelmat
Heinrich Stahl

Henrik (Henricus, Heinrich) Stahl (noin 1599 Tallinna – 1657 NarvaStahl, Heinrich Kulturportal West Ost, viitattu 11.10.2020 ) oli baltiansaksalainen pappi ja kirjailija, syntynyt luultavasti 1500-luvun lopulla Tallinnassa. Hän opiskeli ensin Tallinnassa, sitten useissa Saksan yliopistoissa ja sai maisterin arvon. Hän toimi vuodesta 1623 pappina eräissä Vironmaan seurakunnissa ja oli vuodesta 1641 Inkerinmaan superintendentti.Stahl, Henrik, Tietosanakirja osa 8. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1916 Stahl on toimittanut teokset Hand- und Haussbuch für das Fürstenthumb Ehsten in Liffland, jonka ensimmäinen osa (1632) sisältää Martin Lutherin Vähä katekismuksen, toinen (1637) virsikirjan, kolmas (1638) epistolat ja evankeliumit ynnä Kristuksen kärsimyshistorian, neljäs (1638) 14 psalmeja, rukouksia ja ohjeita papeille sairaiden ja ahdistettujen lohduttamisesta, ja Leyen Spiegel -postillan (2 os., 1641 ja 1649). Molemmissa teoksissa on ensin saksankielinen teksti ja sen rinnalla vironkielinen käännös. Teokset on kirjoitettu virolaisia pappeja varten, jotka olivat siihen aikaan enimmäkseen syntyisin Saksasta. Stahlin kieli on hyvin saksanvoittoista ja on suuresti vaikuttanut viron vanhaan kirjakieleen. Stahl on myös kirjoittanut ensimmäisen viron kieliopin Anführung zu der Estnischen Sprache (1637), jonka kieliopillisessa osassa (33 sivua) hän latinan ja saksan kieliopin mukaisesti pyrkii esittämään viron kielen taivutussuhteita. Teoksen arvokkain osa on satasivuinen saksalais-virolainen sanaluettelo, joka käsittää noin 2 000 sanaa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Stahl. 1. Stahel, Henrik, Nordisk familjebok Luokka:Virolaiset papit Luokka:Virolaiset kielenkääntäjät Luokka:Saksalaiset papit Luokka:Baltiansaksalaiset Luokka:Inkerin kirkon papit Luokka:1590-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 1657 kuolleet
Aimontappo

Aimontappo on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön koillisosassa Tuohitun kupeessa. Aimontapon kyläalue rajoittuu viiden kylän rajakiveen Raja-ahteeseen pohjoisessa, Kyrönkallioon idässä, Unoisten peltoalueeseen etelässä ja Kärmejärvenojaan lännessä. Kyläaluetta rajaa usean eri kylän alueet, mutta lähimmät naapurikylät ovat Tuohittu, Kumionpää ja Kuhminen. Kylä on pääosin peltomaata ja kylän asutus on hajallaan pitkin kyläaluetta. Kylän historiallinen keskus on Aimontapon maatila Aimontaponlammen vieressä. Kylän läpi kulkevat Aimontapontie ja Tuomarintie. Kylän peltomaita halkoo Haukioja ja Siimaoja, jotka virtaavat etelään. ==Historia== Aimontaposta on löydetty kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Alueen asutus on seurannut rantaviivan vetäytymistä pronssikaudella ja Aimontappo on jäänyt takamaiksi. Alue on asutettu uudelleen vasta historiallisena aikana ja Aimontappo on keskiaikainen uudisasutuskylä. Aluksi kylä on kuulunut Muurlan läänin veropitäjään, mutta siirretty 1620-luvulla Perniön pitäjään osaksi Yliskylän kappeliseurakuntaa. Kylän läpi kulkeva Tuomarintie on vanha muinaistie. Kylässä on ollut vuoden 1540 veroluettelon mukaan kolme tilaa. Vuonna 1584 kylässä oli enää kaksi tilaa, jotka yhdistyivät yhdeksi Aimontapon kantatilaksi 1610-luvulla. Tila oli ratsutila, joka myöhemmin ostettiin perinnöksi. Kylässä on ollut kahdeksan torppaa, joista ilmeisesti viisi itsenäistyi 1900-luvun alussa. 1930-luvulla rakennettiin Aimontapontie, joka loi tieyhteyden Perniön asemanseudulle. Samoihin aikoihin Aimontapon tila joutui vararikkoon ja päätyi lopulta sotien jälkeen siirtoväen yhteisomistukseen. Tilasta lohkottiin useita tiloja ja 1950-luvun tyyppitalo on edelleen yleisin rakennus Aimontapossa. ==Lähteet== Luokka:Perniön kylät
Walid Jumblatt

Walid Jumblatt (s. 7. elokuuta 1949 Moukhtara) on libanonilainen poliitikko. Hän on yksi Libanonin druusien johtohahmoista, ja saa tukea myös muilta maan uskonnollisilta vähemmistöiltä. Jumblattin isä Kamal Jumblatt perusti vasemmistopuolueen Progressive Socialist Party (PSP) vuonna 1949, ja Walid Jumblatt siirtyi sen johtoon 1977. Jumblatt on vaihtanut liittolaissuhteitaan usein. Kun syyrialaiset miehittivät Libanonia, Jumblatt oli heidän läheinen liittolaisensa, mutta syyrialaisten lähdettyä hän liittyi maan arvostelijoihin. Hän oli mukana Yhdysvaltojen ja Saudien tukemassa liittoumassa, joka voitti vuoden 2009 vaalit, mutta erosi siitä pian vaalivoiton jälkeen. == Lähteet == Luokka:Libanonilaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Druusit
Toivo Salo

Toivo Salo (22. tammikuuta 1909 – 5. huhtikuuta 1981) oli suomalainen shakkimestari. Toivo Salo yleni shakkimestariksi 1935. Suomen mestaruuden hän voitti 1938, 1949 ja 1956. Hän osallistui SM-turnaukseen jopa 20 kertaa. Salo oli mukana Suomen joukkueessa viisissä shakkiolympialaisissa. Luonteeltaan Salo oli vaatimaton ja hän pelasi rauhallisia avauksia.Thomas Ristoja, Kari Tikkanen: Shakin tulenkantajat – Suomen Shakki 90 vuotta, 2015, s. 33 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset shakinpelaajat Luokka:Vuonna 1909 syntyneet Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Nokipäätangara

Nokipäätangara (Pseudospingus verticalis) on tangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta. ==Koko ja ulkonäkö== Nokipäätangara voi kasvaa noin 15 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Nokipäätangaran pää ja niska ovat väriltään mustat. Päälaelta niskaan ulottuu tuhkanharmaa raita. Linnun selkä ja siivet ovat tumman harmaat ja rinta sekä vatsa vaaleamman harmaat. Nokipäätangaran silmien iiris on valkoinen. ==Levinneisyys ja elinympäristö== Nokipäätangaran levinneisyysalue ulottuu Venezuelan lounaisosista Perun pohjoisosiin. Lajin elinympäristöä ovat kosteat tiheät metsät ja pensaikot. Se liikkuu yleensä pareittain tai muutaman yksilön ryhminä ja voi liittyä sekaparviin. Nokipäätangaran ravintoa ovat hyönteiset ja marjat. ==Lähteet== Luokka:Tangarat
Pohjajoki (Jormua)

Pohjajoki on kapea, kymmenen kilometrin mittainen joki Kainuussa. Se saa alkunsa Sotkamon Paakinmäen seudulta pienestä Lautalammesta ja hieman isommasta Paakinlammesta. Siihen virtaavia puroja ovat pohjoisesta päin tuleva Sydänoja ja etelästä reitin ainoasta järvestä, Pienestä Ruuhijärvestä, laskeva Ruuhipuro. Jokea on käytetty myös uittoväylänä ja sen meandereita on jonkin verran oiottu. Joen varressa on runsaasti lähteitä, ja joki pysyy läpi kesän kylmänä. Joessa on kaksi suurehkoa koskipaikkaa, ylempänä Sotkamon puolella Raksinkoski ja alempana Kajaanin puolella Penkereenkoski. Joki laskee Oulujärven Jormuanlahden itäisimpään pohjukkaan sekä valtatien 5 että Savon radan siltojen kohdalla aivan entisen Jormuan rautatieliikennepaikan pohjoispuolella. Kajaanin maalaiskuntaan kuuluneen Jormuan kylän itäpuolta kutsutaan myös nimellä Pohjajoki. Paikallinen luonnonsuojeluyhdistys on rakentanut jokivarteen luontopolun. Suomen ympäristökeskus on tutkinut joen kalakantaa, ja siinä on edelleen muun muassa järvitaimenen kutupaikkoja. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Pohjajoen valuma-alue, Järviwiki Luokka:Oulujoen vesistö Luokka:Sotkamon luonto Luokka:Kajaanin luonto Luokka:Suomen joet
Herne (mytologia)

Metsästäjä Herne () on englantilaisessa kansanperinteessä ja kirjallisuudessa, esimerkiksi William Shakespearen näytelmässä Windsorin iloiset rouvat esiintyvä aavemainen metsästäjä, jonka on kerrottu kummittelevan öisin Windsorin metsässä. Shakespearen esittämän tunnetun kertomuksen mukaan Herne olisi alun perin ollut Windsorin metsän kuolevainen metsänvartija. Itse tarina on variaatio laajalle levinneestä ”villiä metsästäjää” (engl. The Wild Huntsman) käsittelevästä tarina-aiheesta, jonka tyypillisessä muodossa intohimoinen metsästäjä tekee sopimuksen paholaisen kanssa ja on sen vuoksi tuomittu metsästämään ikuisesti. Herne on kuvattu sarvipäisenä miehenä, joka ratsastaa metsässä öisin, erityisesti myrskyöinä. Hernen on kerrottu ilmestyneen itsensä mukaan nimetyn Hernen tammen (engl. Herne’s oak) luona, vahingoittaneen karjaa ja saaneen sen lypsämään verta, pitäneen melua, kalistaneen kahleita ja ilmestyneen ajoittain myös kuolevaisille.Shakespeare, William. Windsorin iloiset rouvat, 4. näytös, 4. kohtaus. Hernen tammi oli noin 700-vuotias, kun se kaatui tuulessa vuonna 1863. Nuori kuningatar Viktoria lahjoitti tammentaimen, joka istutettiin kaatuneen puun paikalle. == Katso myös == * Cernunnos * Vihreä mies == Lähteet == Luokka:Brittiläinen mytologia
Leo Ahonen

Leo Ahonen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: *Leo Ahonen (s. 1939), suomalainen balettitanssija *Leo Ahonen (s. 1944), suomalainen soutaja
Reinhold Stackelberg

Berndt Reinhold Hjalmar Stackelberg (11. huhtikuuta 1899 Vihti – 23. toukokuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen ratsuväenupseeri ja eversti. Reinhold Stackelbergin vanhemmat olivat agranomi Fredrik Hjalmar Stackelberg ja Maria Mallén. Hän kuului Stackelbergien vapaaherralliseen sukuun. Hänen vuotta nuorempi veljensä majuri Berndt Stackelberg oli myös sotilasuralla ja kaatui Jatkosodan aikana vuonna 1943 palvellessaan JR 44:ssa Itä-Karjalassa. ==Sotilasura== Stackelberg suoritti Vladimirin junkkarikouluun vuosina 1916-1917 ja valmistui vänrikiksi Henkivartiokaartin jääkärirykmenttiin Galitsian rintamalle. Lähtiessään junkkarikouluun hän ei ollut täyttänyt vielä 18 vuotta. Vuoden 1918 alussa hän siirtyi Suomeen ja liittyi Sisällissodan valkoisten Saariston vapaajoukkoon. Saariston vapaajoukkoon on kohdistunut epäilyksiä teloituksista, ja siinä yhteydessä vänrikkinä toimineen Stackelbergin päällikkyyteen kuuluneeseen komppaniaan. Sen jälkeen hän vuonna 1918 toimi Varsinais-Suomen rykmentissä ja Uudenmaan Rakuunarykmentissä, jossa hän palveli nuorempana upseerina, eskadroonan päällikkönä. Sen jälkeen hän siirtyi Karjalan ratsujääkärirykmenttiin, jossa hän toimi adjutanttina ja eskadroonan päällikkönä. Vuonna 1925 hänet määrättiin esikuntapäälliköksi Ratsuväkiprikaatiin. Vuosina 1928-1930 hän suoritti Sotakorkeakoulun ja jatkoi palvelua Ratsuväkiprikaatissa, mutta ylennettynä everstiluutnantiksi ja esikuntapäällikkönä kyseisessä yksikössä. Prikaatin komentajana eli Stackelbergin esimiehenä tähän aikaan oli eversti Harry Alfthan. Talvisodan alussa Ratsuväkiprikaati oli osa suojajoukkoja ja kuului Uudenkirkon ryhmään ja otti osaa Karjalan kannaksen suojajoukkotaisteluihin. Stackelberg toimi Talvisodassa tammi-helmikussa 1940 Laatokan pohjoispuolella olevien sotatoimiyhtymien esikuntapäällikkönä ja Erillinen pataljoona 18:n (ErP 18) komentajana. ErP 18 siirtyi talvisodan loppuvaiheessa maaliskuun alussa 1940 Viipurinlahden puolustukseen. Talvisodan jälkeisenä Välirauhan aikana Stackelberg ylennettiin everstiksi ja määrättiin Hämeen Ratsurykmentin komentajaksi. Vuoden 1941 puolella Jatkosodan alkuvaiheessa hän siirtyi sotilasasiamieheksi Tukholmaan ja Kööpenhaminaan. Vuosina 1943-1944 hän toimi Helsingin sotilasläänissä eri tehtävissä ja erosi sen jälkeen terveydellisistä syistä vakinaisesta palveluksesta. Eversti Stackelberg oli ennen Toista maailmansotaa keskeisessä asemassa Suomen ratsastusurheilussa johtuen ammatillisesta taustastaan pitkästä palvelusajasta ratsuväessä. Hän toimi Suomen edustajana Kansainvälisessä ratsastusliitossa vuosina 1939-1940 ja vuoden 1940 Helsingin olympialaisten ratsastuskilpailujen johtajana. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Konsoli (arkkitehtuuri)

Konsoli (< lat. consolare ’kannattaa’, ’tukea’) on rakennuksen seinästä ulkoneva osa, joka kannattelee esimerkiksi parveketta tai räystästä. Konsolit ovat usein koristeellisia. Klassisessa rakennustaiteessa konsoli on tyypillisesti pystysuuntainen ja spiraalimaiseksi muotoiltu.Konttinen & Laajoki 2000, s. 201, 500. ==Lähteet== Luokka:Klassisen arkkitehtuurin käsitteet
Gaspara Stampa

Gaspara Stampa (1523 Padua – 1554 Milano) oli italialainen runoilija. Hän kirjoitti omakohtaisia eroottisia runoja, jotka julkaistiin vuonna 1554.Stampa, Gaspara Nordisk familjebok 26. 1917 Stampan ”Sonetin” on suomentanut Yrjö Kaijärvi, ja se on julkaistu antologiassa Rakkausrunoja: valikoima maailmankirjallisuudesta (Otava, 1953)Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta, Päivitetty 29.9.2020, viitattu 11.10.2020 == Lähteet == Luokka:Italialaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1523 syntyneet Luokka:Vuonna 1554 kuolleet
Stahl

Stahl on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: * Armin Mueller-Stahl (s. 1930), saksalainen näyttelijä * Ecaterina Stahl-Iencic (1946–2009), romanialainen miekkailija ja olympiamitalisti * Franz Stahl (s. 1962), yhdysvaltalainen muusikko ja kitaristi * Georg Stahl (1659–1734), saksalainen kemisti, lääkäri ja filosofi * Heinrich Stahl (n. 1599–1657), baltiansaksalainen pappi ja kirjailija * Lesley Stahl (s. 1941), yhdysvaltalainen televisiotoimittaja * Linda Stahl (s. 1985), saksalainen keihäänheittäjä * Lydia Stahl (s. 1885), venäläinen vakooja * Michael Stahl- David (s. 1982), yhdysvaltalainen näyttelijä * Nick Stahl (s. 1979), yhdysvaltalainen näyttelijä * Rudolf Stahl (1912–1984), saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja * Sebastian Stahl (s. 1978), saksalainen autourheilija.
Kabinettipolitiikka

Kabinettipolitiikka on läpinäkymätön, salamyhkäinen tapa politikoida suljettujen ovien takana. Kabinettipolitiikalla tarkoitetaan myös salaisen diplomatian keinoin harjoitettavaa ulkopolitiikkaa, jota tehdään ilman kansanedustuslaitoksen ja yleisen mielipiteen myötävaikutusta. == Lähteet == Luokka:Politiikan käsitteet
Acquis communautaire

Acquis communautaire eli EU:n voimassaollut säännöstö tai EU-säännöstö tarkoittaa yhteisiä oikeuksia ja velvollisuuksia sisältävää oikeusperustaa, joka sitoo kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita. Acquis’lla tarkoitettiin EU:n jäsenmaiden yhteisiä oikeuksia ja velvoitteita. Acquis’hin kuuluvat kaikki unionin perussopimukset ja lait, julistukset ja päätöslauslemat, kansainväliset sopimukset EU-asioista sekä EYT:n antamat tuomiot. Siihen kuuluu myös EU-maiden hallitusten yhteinen toiminta ns. oikeus- ja sisäasioiden alalla ja yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa. == Sisältö == "Acquis’n hyväksyminen" tarkoittaa siis unionin hyväksymistä sellaisena kuin se on. Unionin jäsenyyteen valmistautuvien maiden on hyväksyttävä acquis ja siirrettävä EU:n lainsäädäntö oman maansa lainsäädäntöön, ennen kuin ne voivat liittyä unioniin. Jatkuvasti kehittyneeseen acquis communautaireen kuuluvat perussopimusten sisältö, periaatteet ja poliittiset tavoitteet, perussopimusten nojalla hyväksytty lainsäädäntö ja EYT:n oikeuskäytäntö, unionin toimialalla hyväksytyt julistukset ja päätöslauselmat, yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvät asiakirjat, yhteisön tekemät kansainväliset sopimukset sekä jäsenvaltioiden unioniasioissa keskenään tekemät sopimukset. Varsinaisen yhteisön oikeuden lisäksi acquis communautaire sisältää kaikki unionin toista ja kolmatta pilaria koskevat säädökset ja perussopimuksissa vahvistetut yhteiset tavoitteet. Unioni on sitoutunut säilyttämään acquis communautairen kokonaisuudessaan sekä kehittämään sitä edelleen. == Edellytys EU:n jäsenyydelle == EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden on hyväksyttävä acquis communautaire ennen kuin ne liittyvät unioniin. Poikkeukset acquis communautairen soveltamisesta ovat mahdollisia vain poikkeusoloissa ja ne ovat laajuudeltaan rajoitettuja. Integroituakseen unioniin ehdokasmaiden on siirrettävä acquis communautaire osaksi kansallista lainsäädäntöään ja sitä on sovellettava heti liittymisestä lähtien. == Lähteet == Luokka:Eurooppaoikeus Luokka:Politiikan käsitteet
Nikolai Stankevitš

Nikolai Vladimirovitš Stankevitš (; 1813–1840) oli venäläinen kirjailija. Hän kokosi 1830-luvulla ympärilleen Moskovassa filosofiaa, estetiikkaa ja kirjallisuutta harrastavan seuran. Seuraan kuuluivat muun muassa Vissarion Belinski, Mihail Bakunin ja Timofei Granovski. Se vaikutti tuntuvasti silloisen Venäjän henkiseen ja kirjalliseen elämään.Stankevitš, Nikolaj Vladimirovitš. Tietosanakirja osa 9. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917 Stankevitš oli Aleksandr Herzenin rinnalla keskeinen henkilö 1830-luvun Moskovan yliopistoelämässä. Hän opiskeli filosofiaa, estetiikkaa ja kirjallisuutta. Hän ei ollut tuottelias, sillä hänen 1857 ja 1890 ilmestyneet kirjoituksensa mahtuvat yhteen pieneen niteeseen. Hän oli kuitenkin vaikutusvaltainen henkilö ja länsimaisen kulttuurisuuntauksen (zapadnitšestvo) johtohenkilöitä.Stankevitj, Nikolaj Vladimirovitj Nordisk familjebok 26. 1917 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Venäläiset runoilijat Luokka:Vuonna 1813 syntyneet Luokka:Vuonna 1840 kuolleet
Agenda 2000

Agenda 2000 on Euroopan unionin strateginen asiakirja, jonka Euroopan komissio hyväksyi 15. heinäkuuta 1997. Agenda 2000 sisälsi muun muassa maatalouspolitiikan, alue- ja rakennepolitiikan sekä budjetin uudistuksen vuosiksi 2000–2006. == Katso myös == * Prodin komissio == Lähteet == Luokka:Euroopan unionin politiikka
Aide-mémoire

Aide-mémoire on diplomaatin virallisessa keskustelussa laatima kirjallinen yhteenveto avainasioista. Kirjaimellisesti käsitteellä tarkoitetaan dokumenttia, joka jätetään keskustelun vastapuolelle joko keskustelun aikana tai jälkeenpäin. Dokumentin tarkoituksena on virkistää muistia. == Lähteet == Luokka:Diplomatia Luokka:Politiikan käsitteet Luokka:Ranskankieliset sanat ja sanonnat
Konservatiivinen hoito

Konservatiivinen hoito tarkoittaa lääketieteessä säästävillä ja rajoitetuilla menetelmillä annettua hoitoa, usein muuta kuin leikkaus- tai toimenpidehoitoa, esimerkiksi lääkehoitoa. Sen vaihtoehtona voi olla radikaalinen hoito.Konservatiivinen hoito, Lääketieteen sanasto, Duodecim Terveyskirjasto, viitattu 11.10.2020Sydänsanastoa, Sydänsairaala, viitattu 11.10.2020 Munuaisten vaikeassa vajaatoiminnassa konservatiivinen hoito tarkoittaa, että dialyysihoitoa ei aloiteta. Keskeistä hoidossa on lääkityksen optimointi. Lisäksi siihen kuuluu muun muassa ravitsemusneuvonta ja liikunta.Konservatiivinen hoito, Munuais- ja maksaliitto, viitattu 11.10.2020 Oireetonta ateroskleroosia voidaan hoitaa lääkkeillä, ruokavaliolla ja elämäntapamuutoksilla sepelvaltimon ohitusleikkauksen sijasta.Conservative therapy, The Free Dictionary, viitattu 11.10.2020 == Lähteet == Luokka:Lääketiede
Paistepirkko

Paistepirkko (Platynaspis luteorubra) on leppäkerttujen heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Aikuinen paistepirkko on kooltaan 2,7–3,6 mm. Laji on hyvin karvainen ja sillä on neljä punertavaa/oranssia täplää mustapohjaisissa peitinsiivissä. Täplien koko vaihtelee ja ne voivat myös yhdistyä toisiinsa. Karvoitus on pitkittäissuuntaista. Etuselän etunurkissa aikuisella paistepirkolla on vaaleat alueet ja sen raajat ovat lyhyet ja paksut. Koiraalla pään etuosa on vaalea ja naaraalla tumma. Lajia esiintyy paahteisilla alueilla kuivassa ja lämpimässä aluskasvillisuudessa. Paistepirkko ei siedä kaikkia muurahaisia, mutta se voi elää yhdessä eräiden muurahaislajien kuten pihamauriaisen (Lasius niger), hietaviholaisen (Myrmica rugulosa) ja nummimuurahaisen (Tetramorium caespitum) kanssa. Paistepirkon toukat voivat elää muurahaisten kaivamissa koloissa, mutta ne voivat esiintyä myös kasvien maanpäällisissä osissa. Paistepirkko on Suomessa vakiintunut, mutta hyvin harvinainen laji. Sitä on tavattu Suomessa vain muutamilla alueilla. Suomessa se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi.Laji.fi: Paistepirkko (Platynaspis luteorubra) Lajia esiintyy pääasiassa Euroopan alueella.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Platynaspis luteorubra Paistepirkot saalistavat ainakin seuraavia kirvoja kuten juurikaskirvoja (Aphis fabae), Aphis craccivora ja Brachycaudus cardui.Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Platynaspis luteorubra == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Paistepirkko (Platynaspis luteorubra)) *Fauna Europaea: Platynaspis luteorubra *UniProt: Taxonomy - Platynaspis luteorubra *National Center for Biotechnology Information (NCBI): Platynaspis luteorubra Luokka:59.6 Selkärangattomat Luokka:Leppäkertut
Kirjanpitolautakunta

Kirjanpitolautakunta on työ- ja elinkeinoministeriön yhteydessä toimiva lautakunta, jonka tehtävänä on antaa ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain soveltamisesta ja kirjanpidon pitämisestä, milloin lautakunta yhdenmukaisen hyvän kirjanpitotavan edistämiseksi katsoo siihen olevan aihetta. Kirjanpitolautakunta voi antaa ohjeita ja lausuntoja oma-aloitteisesti tai hakemuksen perusteella. Hakijoina voivat olla * viranomaiset * elinkeinonharjoittajien tai kuntien järjestö * kirjanpitovelvollinen Kirjanpitolautakunnasta ja sen tehtävistä on säädetty Kirjanpitolain 8 luvun 2 §:ssä sekä Asetuksessa kirjanpitolautakunnasta. == Kirjanpitolautakunnan kokoonpano ja toimikausi == Kirjanpitolautakunnassa on puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä vähintään kuusi ja enintään kymmenen muuta jäsentä, jotka valtioneuvosto määrää kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Kirjanpitolautakunnan jäsenten tulee olla kirjanpitoon hyvin perehtyneitä. Yhdeltä jäseneltä ja hänen varajäseneltään vaaditaan lisäksi oikeustieteen kandidaatin tutkinto. == Kirjanpitolautakunnan yleisohjeet ja lausunnot == Vuonna 1973 alkaneen toimintansa aikana Kirjanpitolautakunta on antanut yhteensä 2 003 lausuntoa. Yleisohjeita se on antanut vuodesta 1983 lähtien. Voimassa olevia yleisohjeita on 16. Kirjanpitolautakunnan ja sen jaostojen yleisohjeet ja lausunnot muodostavat tärkeimmän hyvän kirjanpitotavan lähteen Suomessa. == Kirjanpitolautakunnan jaostot == Kirjanpitolautakunnassa on kuntajaosto, jonka tehtävänä on antaa ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain soveltamisesta kuntien ja kuntayhtymien kirjanpidossa. Kuntajaoston toiminta alkoi vuonna 1996, jolloin kuntien ja kuntayhtymien kirjanpidossa siirryttiin kirjanpitolain mukaiseen kirjanpitoon. Se on antanut 123 lausuntoa ja 9 voimassa olevaa yleisohjetta. Kirjanpitolautakunnassa on IFRS-jaosto, jonka tehtävänä on antaa lausuntoja kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta. == Lähteet == Luokka:Kirjanpito Luokka:Työ- ja elinkeinoministeriö
Isak August Björklund

Isak August Björklund (7. joulukuuta 1855 Kokkola – 8. maaliskuuta 1947 Mustasaari) oli suomalainen pappi, opettaja, valtiopäivämies ja kristillinen kirjailija. ==Henkilöhistoria== Björklundin vanhemmat olivat suutari Jakob Björklund ja Karolina Jakobsson ja puoliso vuodesta 1878 Fredrika Matilda Wichmann (k. 1923). Björklund kirjoitti ylioppilaaksi Oulussa 1874 ja suoritti teologian erotutkinnon 1877, papiksi hänet vihittiin 1878. Oltuaan ensin kappalaisen apulainen Ähtärissä ja kappalainen Oulun maaseurakunnassa Björklund oli Kannuksen kirkkoherra 1894–1910 ja Mustasaaren kirkkoherra vuodesta 1910. Uskonnon ja kirkkohistorian opettajana Björklund toimi sekä Oulussa että Turussa. Oulussa hän toimi myös suomen ja ruotsin opettajana. Turun tuomiokapitulin asessorina vuonna 1907 rovastin arvon saanut Björklund toimi 1906–1912, Vaasan alueen rovastikunnan lääninrovastina 1915–1918 ja Korsholman alueen 1924. Teologian kunniatohtoriksi hänet vihittiin Helsingin yliopistossa 1923. Björklund oli Turun arkkihiippakunnan edustajana pappissäädyssä valtiopäivillä 1904 ja 1905.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 11.10.2020)Aikalaiskirja 1934, s. 57. (Viitattu 11.10.2020)Kuolleita. Helsingin Sanomat, 9.3.1947, s. 4. Arkkitehti, kuvataiteilija Matti Visanti, kauppaneuvos Gösta Björklund ja kenttäpiispa Johannes Björklund olivat Isak August Björklundin poikia.Kuka kukin on 1954, ss. 987–988. Viitattu 11.10.2020. ==Julkaisuja== * Kehoitussana seurakunnalle: saarna rovastinkäräjissä Kannuksen kirkossa 8. p. syyskuuta 1897, 1987 * Katsaus Suomen evankelis-luterilaisen kirkon nykyiseen tilaan, 1908 * Kirkko ja valtio: esitelmä, 1911 * Luonne ja luonteen kasvatus, 1911 * Oma kirkkomme: lyhyt esitys sen tuntemiseksi, 1916 * Kleofas Immanuel Nordlund: en prästgestalt i Finlands kyrka, 1923 * Den kristna kyrkans enhet: föredrag vid kontraktsmötet i Malax 19.8.1925, 1925 * Adventshälsning: predikan på 1sta adventssöndagen, 1927 * Om bikt, avlösning och bikthemlighet, 1927 ==Lähteet== Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan pappissäädyn valtiopäivämiehet Luokka:Suomalaiset kristilliset kirjailijat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Vuonna 1855 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Laula, kaikki maa – hengellisiä lauluja

Laula, kaikki maa – hengellisiä lauluja on Suomen Lähetysseuran julkaisema hengellisten laulujen kokoelma. Se ilmestyi 1991. == Kirjan historia == Lähetysseuran julkaisema kirja Hengellisiä lauluja ja virsiä, jonka ensimmäinen laitos ilmestyi 1900–1905, on keskeisiä hengellisiä laulukirjoja, joita Suomen evankelis-luterilaisen kirkon toiminnassa on käytetty. Kirjasta ilmestyi uusittu laitos 1952, mutta 1960- ja 1970-luvulla sen asema keskeisenä vapaamuotoisen seurakuntatoiminnan laulukokoelmana katosi. Samoin sen käyttö koulujen laulunopetuksessa ja kirkkokuorojen ohjelmistoissa väheni. Kirjan valmistelemiseen vaikutti 1970-luvulla alkanut Virsikirjan uudistamistyö ja hengellisen laulurunouden kehitys. Lähetysseuran johtokunta päätti 1985, että vanhaa Hengellisiä lauluja ja virsiä -kokoelmaa ei uudisteta. Syyksi tähän mainittiin, että monien vanhojen ja pidettyjen laulujen kieli- ja tyyliasua jouduttaisiin muokkaaman liikaa, ja johtokunta päätti valmistella uuden laulukirjan entisen rinnalle. Sitä varten johtokunta asetti työryhmän, jonka puheenjohtajana toimi kirkkoherra Esa Siljamäki. Kokoelma valmistui 1991 ja sai nimekseen Laula, kaikki maa. Se otettiin käyttöön Lähetysseuran vuosijuhlilla Lieksassa 1991. Kirjan toivottiin yleistyvän myös nuoriso- ja rippikoulutyön laulukirjaksi. Kokoelman valmistelussa työryhmä on pyrkinyt seuraamaan Virsikirjan uudistamisessa omaksuttuja periaatteita. Kokoelmassa on 202 laulua joista noin kolmannes on Hengellisiä lauluja ja virsiä -kokoelmasta, osa uudistettuina, osa alkuperäisessä, vanhahtavassa runomuodossa. Kirjaa valmistelleen työryhmän jäsenet ovat itse kirjoittaneet lauluja, etenkin sellaisiin teemoihin liittyen, joihin sopivia lauluja on vähän tai ei ollenkaan. Mukaan ei valittu sellaisia lauluja, jotka ovat julkaistu Virsikirjassa. Uutta aineistoa koottiin kotimaan lisäksi eri puolilta maailmaa, etenkin lähetyskentiltä, missä Suomen Lähetysseura on toiminut. Laula, kaikki maa -kokoelmassa on pyritty kuitenkin tuomaan esille hengellisen laulumusiikin, etenkin uudemman musiikin, koko kirjo ja lauluvalikoimaan sisältyy ns. Taizé-lauluja, ”kitarakuorolauluja”, gospellauluja ja koraaleja vanhojen hengellisten laulujen ohella. == Osastojako == Kirjan laulut on ryhmitelty neljään pääosastoon, jotka on vuorostaan jaettu temaattisiin osastoihin. * I Kokoontunut seurakunta 1–66 ** Kirkkovuosi ** Hartauselämä ** Jumala hoitaa seurakuntaansa ** Kiitos ja ylistys * II Lähtevä ja lähettävä seurakunta 67–121 ** Jumala antaa tehtävän ** Elämän arki ** Koti ja perhe ** Luomakunta ** Aamu ja ilta * III Kristityn elämä 132–191 ** Hiljaa Jumalan edessä ** Ahdistus ja lohdutus ** Kutsu ja kuuliaisuus ** Ilo Jumalan rakkaudesta ** Rauha Kristuksessa * IV Kohti taivasta 192–202 ** Matkalla taivaaseen ** Elämän rajalla ja iankaikkisuus == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Laula, kaikki maa Sisällysluettelo. Finna.fi Luokka:Hengelliset laulukokoelmat Luokka:Suomen Lähetysseura
Amanda Kauranne

Amanda Kauranne (s. 1984) on suomalainen feministinen toimittaja ja kansanmuusikko. Hän toimii myös yksinlaulun ja kansanlauluryhmien opettajana. == Tausta == Kauranne vietti lapsuutensa Martinlaaksossa, Vantaalla. Hän opiskeli Kallion lukiossa ja jatkoi sieltä vuodeksi Lahden kansanopiston teatterilinjalle. Kauranne opiskeli sen jälkeen Keski-Pohjanmaan konservatoriossa ja Sibelius-Akatemian kansanmusiikin koulutusohjelmassa. == Toimittajan ura == Kauranne on toimitti vuodesta 2015 vuoteen 2024 Yle Radio 1:ssä kotimaiseen kansanmusiikkiin keskittynyttä Sydänjuurilla-ohjelmaa. Kauranne on myös toimittanut neliosaisen kansanmusiikin tasa-arvoa ja naispelimanneja koskevan sarjan Naispelimannien jalanjäljissä.. Hän on myös tutkinut tasa-arvon toteutumista kansanmusiikkifestivaaleilla. == Muusikon ura == Kauranne on esiintynyt useissa yhtyeissä kuten Sähköpaimen, Haapoja Illmari kollektiivi, Amanda ja pitkät siivet, Crimfall, Rajamailla Company ja Hyvä Trio. Lisäksi hän on ollut mukana myös esittävän taiteen projekteissa, jotka käsittelevät esimerkiksi karjalaisuutta ja feminismiä kansanmusiikki painotuksella. Oli ilo- kabaree oli Kauranteen maisterikonsertti Sibelius- Akatemiaan. Kauranne oli vuonna 2013 mukana Sibelius-Akatemian kansanmusiikkiopiskelijoiden tempauksessa, jossa laulettiin Kalevala kannesta kanteen Kalevalan päivänä. Kauranne on esiintynyt Pohjoismaiden hallitsijoiden valtiovierailun juhlapäivällisillä Presidentinlinnassa Shamu-yhtyeensä kanssa. Kauranne on esittänyt Aleksis Kiven ja Eeva Kilven tekstejä kansanmusiikkiin yhdistellen. Kauranne on tuottanut neliosaisen Verta, pornoa ja propagandaa, PERKELE!-konserttisarjan, jossa käsitellään kansanmusiikin naiskuvaa suhteessa rohkeuteen, voimaan, leikkisyyteen, aggressioon, seksuaalisuuden moninaisuuteen, väkivaltaan, propagandalauluihin ja pyhän kokemukseen. Konserttisarja tuo esille myös seksuaalisuuden kansanmusiikissa. Työryhmässä on Kauranteen lisäksi ollut lyömä- ja kosketinsoittaja Minna Koskenlahti, basisti ja kosketinsoittaja Helmi Camus, muusikko ja tanssija Sini Siipola sekä vierailevia taiteilijoita. == Palkinnot == * Kauranne on voittanut vuonna 2020 Etnogaalan Vuoden ilmiö-palkinnon konserttisarjallaan Verta, pornoa ja propagandaa, PERKELE! == Lähteet == == Aiheesta muualla == * amandakauranne.net - Amanda Kauranteen kotisivut Luokka:Suomalaiset toimittajat Luokka:Suomalaiset kansanmuusikot Luokka:Suomalaiset feministit Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Ludwig Schweickert

Ludwig Schweickert (26. huhtikuuta 1915 Fürth – 18. elokuuta 1943 Orjol, Neuvostoliitto) oli saksalainen painija 1930-luvun lopulla. Hän saavutti olympiahopeaa Berliinin olympiakisoissa alle 79 kg:n kreikkalais-roomalaisessa sarjassa eli välisarjassa. == Urheilu-ura == Ludwig Schweickert aloitti painiuransa 1935. Ensimmäisissä EM-kisoissa tuli kaksi tappiota, mutta sen jälkeen tulikin enemmän menestystä. Ennen vuoden 1936 Berliinin olympialaisia hän voitti Berliinissä järjestetyn turnauksen, jossa oli mukana keskisarjan pitkäaikainen hallitsija Ruotsin Ivar Johansson, joka oli siihen menessä voittanut jo olympiakultaa ja useita Euroopan mestaruuksia. Olympiaturnauksessa Schweickert aloitti voitolla edellisten olympialaisten pronssimitalistista Italian Ercole Gallegatista. Sen jälkeen tuli voitot Romaniann Francisc Cocoşista, Itävallan Pontnerista ja Unkarin József Palotásista. Näin Schweickert oli loppuottelussa, jossa vastaan tuli Ruotsin Johansson, jolle hän kärsi pistetappion 1–2. Seuraavana vuonna käydyissä EM- kisoissa Pariisissa tuli jälleen hopeaa Johanssonin ottaessa jälleen voiton loppuottelussa. Vuoden 1938 EM-kisoissa Tallinnassa loppusijoitus oli viides. Ensimmäisessä ottelussa tuli voitto Suomen Arvi Pikkusaaresta ja viimeisessä ottelussa tappio Johanssonille. Vuoden 1939 EM-kisat Oslossa eivät eronneet aiemmista eli ensin voitot Unkarin Gyula Kovácsista ja Latvian Georgs Ozoliņšista ja loppuottelussa tappio Johanssonille. Schweickert voitti Saksan mestaruuden kuusi kertaa kreikkalais-roomalaisessa painissa ja vapaapainissa kahdesti vuosina 1937–1942. Hän kilpaili samaan aikaan toisen kansainvälisesti menestyneen saksalaispainijan eli Werner Seelenbinderin kanssa ja oli mukana samassa Saksan painijoukkueessa maaotteluissa. Sealenbinder kilpaili ylemmässä sarjassa, mutta natsi-Saksan salainen poliisi Gestapo vangitsi Seelenbinderin vuonna 1942 hänen kommunistisen aatteensa vuoksi. Schweickert oli liittynyt 1935 Saksan asevoimiin eli Wehrmachtiin. Toisessa maailmansodassa hän taisteli itärintamalla ja kaatui Kurskin taistelun aikana 11. heinäkuuta 1943 Orjolin lähellä. Luokka:Saksalaiset kreikkalais-roomalaisen tyylin painijat Luokka:Saksalaiset vapaapainijat Luokka:Saksalaiset olympiamitalistit Luokka:Saksalaiset toisessa maailmansodassa kaatuneet Luokka:Vuonna 1915 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Iman Vellani

Iman Vellani (s. 12. elokuuta 2002) on kanadalainen näyttelijä. Syyskuussa 2020 Vellani valittiin ensimmäiseen isoon rooliinsa Kamala Khanin näyttelijäksi Marvel Cinematic Universeen, hahmon tehdessä ensiesiintymisensä omassa Disney+-sarjassaan Ms. Marvel (2022). Vellanin vanhemmat ovat maahanmuuttajia Pakistanista, ja Vellani valmistui Unionville High Schoolista. Ennen kuin hänet valittiin Ms. Marvelin pääosan esittäjäksi, Vellani oli vuoden 2019 Toronton elokuvajuhlien TIFF Next Wave Committeen jäsen. ==Filmografia== Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Elokuvat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Huomautukset 2023 The Marvels The Marvels Kamala Khan / Neiti Ihme Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Televisiosarjat Vuosi Suomenkielinen nimi Alkuperäinen nimi Rooli Huomautukset 2022 Ms. Marvel Ms. Marvel Kamala Khan / Neiti Ihme Disney+-alkuperäissarja; päärooli 2025 Marvel Zombies Marvel Zombies Kamala Khan / Neiti Ihme Disney+-alkuperäissarja; äänirooli == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kanadalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 2002 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Giżyckon piirikunta

Giżyckon piirikunta () on yksi Warmia-Masurian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 56 565\. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Giżycko. Viisi maalaiskuntaa ovat Giżycko, Kruklanki, Miłki, Ryn sekä Wydminy ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; Ryn. Giżyckon piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 8,9 prosenttia. Luku on huomattavan suuri sekä Warmia-Masurian voivodikunnan että koko Puolan työttömyyslukuihin verrattuna. Vuoden 2019 lopussa Giżyckon piirikunnassa arvioitiin olevan 56 565 asukasta, joista 51,2 prosenttia naispuolisia ja 48,8 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 57 789 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 47 679 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioitiin vuoden 2019 lopussa muodostaneen 17,5 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 61,1 prosenttia ja eläkeikäisten 21,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 476 lasta. Väestönlaskennassa 2011 puolalaisten lisäksi ainoa vähintään prosentin väestöstä muodostava ryhmä olivat ukrainalaiset, joita oli yhteensä 1 503 eli 2,6 prosenttia piirikunnan koko väestöstä. == Lähteet == Luokka:Warmia- Masurian piirikunnat
Eeva Kolu

Eeva Kolu (s. 1987) on suomalainen bloggaaja, joka on yksi Suomen ensimmäisistä ammattibloggaajista. Vuonna 2008 ensimmäisen bloginsa aloittanut Kolu on käsitellyt erityisesti uupumusta. Kolun omaelämänkerrallinen kirja Korkeintaan vähän väsynyt ilmestyi vuonna 2020. == Teokset == * == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Eeva Kolun blogi *Eeva Kolun vanha blogi Luokka:Suomalaiset bloginpitäjät Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Stethorus

Stethorus on leppäkerttujen heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu noin viisikymmentä lajia.Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Stethorus Suvun lajit ovat laajasti levinneet ympäri maailmaa. Suomessa suvun edustajista elää vakiintuneena, mutta harvinaisena ja elinvoimaisena lajina punkkipirkko (Stethorus pusillus).Laji.fi: Stethorus == Sukuun kuuluvia lajeja == *Punkkipirkko (Stethorus pusillus) == Lähteet == == Aiheesta muualla == *iNaturalist: Suku Stethorus *ITIS: Stethorus *University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Stethorus *Iowa State University, Bug Guide: Genus Stethorus - Spider Mite Destroyers *Pherobase: Semiochemicals of Genus Stethorus Luokka:59.6 Selkärangattomat Luokka:Leppäkertut
Simone Hankin

Simone Hankin (s. 28. helmikuuta 1973 Sydney) on australialainen vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän kuului Australian kultaa voittaneeseen joukkueeseen Sydneyn kesäolympialaisten 2000 naisten vesipalloturnauksessa. Hankin on pituudeltaan 182-senttimetrinen ja painaa 80 kilogrammaa. == Lähteet == Luokka:Australialaiset vesipalloilijat Luokka:Australialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1973 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Gail Miller

Gail Louise Miller (s. 30. marraskuuta 1976 Canberra) on australialainen vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän kuului Australian kultaa voittaneeseen joukkueeseen Sydneyn kesäolympialaisten 2000 naisten vesipalloturnauksessa. Millerin veli Paul on olympiatason nyrkkeilijä. Miller on pituudeltaan 180-senttimetrinen ja painaa 65 kilogrammaa. == Lähteet == Luokka:Australialaiset vesipalloilijat Luokka:Australialaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Joosua Rättö

Joosua Rättö (s. 21. tammikuuta 2001 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija, joka pelaa Superpesis-joukkue Joensuun Mailassa. == Ura == Rättö on Hyvinkään Tahkon kasvatti. Hän teki Superpesis-debyyttinsä 2. heinäkuuta 2020 kotona Kankaanpään Mailaa vastaan. Rättö toi ensimmäisen juoksunsa Superpesiksessä 4. heinäkuuta 2020 vieraissa Kankaanpään Mailaa vastaan. Hän löi ensimmäisen juoksunsa 7. heinäkuuta 2020 kotona Kouvolan Pallonlyöjiä vastaan. == Saavutukset == * Ykköspesiksen lyöjäkuningas: 2023 * Ykköspesiksen kuukauden pelaaja: elokuu 2022, toukokuu 2023Kuukauden pelaajat * B-poikien Itä–Länsi- ottelu 2018 * Miesten Itä-Länsi-ottelu: 2024 https://www.superpesis.fi/ajankohtaista/yleisoaanestys-sai-valtavan-suosion- nelli-huotari-ja-joosua-ratto-ensikertalaisin == Muuta == Rättö valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään yhteiskoulun lukiosta keväällä 2020. == Lähteet == Luokka:Vuonna 2001 syntyneet Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Joensuun Mailan pelaajat
Carl von Törne

Carl Johan Magnus von Törne (25. marraskuuta 1884 Viipuri – 5. kesäkuuta 1938 Pori) oli suomalainen juristi, joka toimi Rosenlewin toimitusjohtajana vuosina 1921–1938. Törne oli aikansa merkittävimpiä suomalaisia teollisuusjohtajia. Törne kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Nya svenska läroverketistä vuonna 1902, jonka jälkeen hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1907 ja lakitieteiden kandidaatiksi 1912. Varatuomarin arvon Törne sai 1914. Hn työskenteli Helsingissä vt. oikeusneuvosmiehenä 1916–1917, Suomen Paperi- ja Puumassateollisuuden Työnantajaliiton asiamiehenä 1917–1918, Pohjoismaiden Osakepankin Tampereen konttorinjohtajana 1918–1919, Pohjoismaiden Yhdyspankin Tampereen konttorin apulaisjohtajana 1919–1921, kunnes hänet nimittiin Oy W. Rosenlew Ab:n toimitusjohtajaksi Poriin. Ruotsalaista kansanpuoluetta edustanut Törne oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1923 lähtien ja kuului myös Porin kaupunginhallitukseen. Carl von Törnen vanhemmat olivat pankinjohtaja Johan Olof Reinhold von Törne (1849–1910) ja Olga Elisabeth Alexandrine von Knorring (1856–1946). Hänen veljiään olivat säveltäjä Bengt von Törne ja historioitsija Per Olof von Törne. Veljeksista neljäs oli hovioikeuden auskultantti Nils Lennart von Törne (s. 1891), joka surmattiin sisällissodan aikana Akaassa. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot Luokka:Porin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Vuonna 1884 syntyneet Luokka:Vuonna 1938 kuolleet