EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Elektrėnai

Elektrėnai on kaupunki Liettuan kaakkoisosassa, Vilnan läänissä, Vilnan ja Kaunaksen välissä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 13 663 asukasta.Population at the beginning of the year by city / town and year, Liettuan tilastokeskus. Viitattu 21.12.2010. Kaupungin nimi Elektrėnai viittaa käsitteeseen sähkö. Nimitys on peräisin kaupunkiin rakennetusta sähköä tuottavasta lämpövoimalasta. ==Historia== Elektrėnain asuinpaikka perustettiin vuonna 1961 paikallisen lämpövoimalan työntekijöille. Voimalan rakentamisesta päätettiin vuonna 1960 ja sitä rakennettiin vuoteen 1972 asti. Elektrėnain voimala on teholtaan 1 800 megawatin voimala, jossa poltetaan raskasta öljyä, luonnonkaasuja ja Venezuelasta tuotavaa bitumipohjaista orimulsionia. Kaupunginoikeudet Elektrėnai sai vuonna 1962. Elektrėnai on Liettuan vahvimpia jääkiekkokaupunkeja. Tunnetuimmat elektrėnailaiset pelaajat ovat Darius Kasparaitis ja Dainius Zubrus. Elektrėnain kaupunki on vuonna 2000 perustetun Elektrėnain kunnan pääkaupunki. Kunta onkin Liettuan yksi uusimmista kunnista. ==Ystävyyskaupungit== * Forlì, Italia * Maardu, Viro * Nowy Dwór Mazowiecki, Puola * Słubice, Puola * Žovkva, Ukraina Lähde: == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Vilnan läänin kaupungit
Scott Simon

Scott Simon on yhdysvaltalainen radio- ja televisiotoimittaja ja kirjailija, joka nykyään isännöi National Public Radion esittämää Weekend Edition Saturday -ohjelmaa. Hänet lukuisten palkintojensa joukossa ovat muun muassa vuonna 1989 saatu Peabody-palkinto ja dokumenttielokuvasta The Patterson Project saatu Emmy-palkinto vuodelta 1982. == Bibliografia == * Home and Away: Memior of a Fan (2001) ISBN 978-0786886524 * Pretty Birds: A Novel (2006) ISBN 978-0812973303 * Jackie Robinson and the Integration of Baseball (2007) ISBN 978-0470170410 * Windy City: A Novel of Politics (2008) ISBN 978-1400065578 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Luokka:Yhdysvaltalaiset radiotoimittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset televisiotoimittajat Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Houngan

Houngan on uskonnollinen termi, joka tarkoittaa miespappia voodoossa. Naispappi tunnetaan voodoossa nimellä mambo. Voodoopappien eli hounganien uskotaan voivan muuttaa ihminen zombiksi. Termi "houngan" on johdettu Bantikielten sanasta "nganga". On olemassa kahdenarvoisia hounganeja. Houngan kulkee hyvää eli "oikean käden tietä", mutta hän voi valita myös "vasemman käden tien". Tuolloin hänestä tulee bokor, eräänlainen velho, jolle Baron Samedi on ylin jumaluus. Bokor ei välttämättä ole paha, mutta tuntee myrkkyjen ja tuhoavan magian salat. Korkea-arvoisempi houngan on voodoon papiston korkea-arvoisin jäsen. Luokka:Voodoon käytännöt
Prokrustes

Prokrustes (, ”venyttäjä”) tai ProkoptesBakkhylides: Dithyramb 18.25–30 (engl. käännös). (”lyhentäjä”) oli kreikkalaisessa mytologiassa Attikasta kotoisin olleen DamastesPlutarkhos: Theseus xi (engl. käännös).\- tai PolypemonPausanias: Periegesis tes Hellados ('Kreikan kuvaus') 1.38.5 (engl. käännös)-nimisen maantierosvon ja sepän liikanimi. Hän oli Poseidonin poika, joka kutsui ohikulkijoita Eleusiin ja Ateenan välisellä tiellä joen varrella asettumaan vuoteelleen.Ovidius: Muodonmuutoksia vii.425–452 (engl.käännös).Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 4.59.5 (engl. käännös). Mikäli vieras osoittautui liian lyhyeksi sänkyyn, Prokrustes sitoi alasimet tämän jalkoihin, kunnes uhri oli venynyt täyttämään koko vuoteen. Liian pitkiltä vierailtaan hän amputoi ylimenevän osuuden. Prokrustes toi vieraalle aina sellaisen vuoteen, ettei se ollut tälle sopivankokoinen.Hyginus: Fabulae xxliii (engl. käännös). Prokrusteen piinasi matkalaisia siihen saakka, kunnes hän kohtasi Troizenista Ateenaan matkalla olleen Theseuksen, joka imitoiden Heraklesta rankaisi Prokrustesta sovittamalla hänet itsensä sänkyynsä. == Prokrusteen vuode == Prokrusteen vuoteella tarkoitetaan myytin mukaisesti mielivaltaista normia, johon siihen sopimaton asia mukautetaan ilman perusteltavissa olevaa syytä. == Lähteet == Luokka:Kreikkalainen mytologia
Chris Cole

Chris Cole (s. 10. maaliskuuta 1982 Statesville, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ammattilaisrullalautailija. Hän on voittanut kaksi kertaa peräkkäin X Gamesin rullalautailun street-sarjan mestaruuden. Cole on yksi maailman arvostetuimmista skeittaajista ja on muun muassa voittanut Battle at the berrics-kisan. Hän on myös skeitannut Children Of Bodomin Was It Worth It? -musiikkiviedossa. == Aiheesta muualla == *Haastattelu Luokka:Yhdysvaltalaiset rullalautailijat Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Eva Simons

Eva Simons (s. 27. huhtikuuta 1984) on alankomaalainen laulaja. Hän on syntynyt Amsterdamissa. Vuonna 2004 hän oli mukana voittamassa kotimaansa Popstars-kilpailua osana yhtyettä, tyttöbändiä Raffish. Simonsin sooloura sai alkunsa vuonna 2009 hänen julkaistessaan ensimmäisen singlensä ”Silly Boy”. Kappaletta välitettiin eteenpäin virheellisesti esimerkiksi Youtubessa Rihannan ja Lady Gagan yhteistyön tuloksena. Virhe korjattiin kuitenkin pian ja Eva Simons on todennut olevansa todella imarreltu siitä, että joku voi kuvitella hänen työtään esimerkiksi Rihannan musiikiksi. Simonsilla on levytyssopimus EMI-levy-yhtiön kanssa. Simonsilta ilmestyi tanssittava pop- henkinen CD vuoden 2010 lopussa.http://www.emi.com/page/TheLatestDetail/0,,12641~1732213,00.html ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Eva Simonsin kotisivut Luokka:Alankomaalaiset poplaulajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Juho (kirjasarja)

Juho on Juhani Syrjän vuosina 1998–2001 kirjoittama palkittu monologiromaani, joka kertoo kirjailijan isän Juho Syrjän (1900–1984) elämästä osissa Juho 18 (1998), Juho 19-33 (1999), Juho 34-63 (2000) ja Juho 63-84 (2001). Vuonna 2008 sarja ilmestyi yhteisniteenä nimellä Juho. Romaanissa Juhon elämää seurataan alkaen Suomen kansalaissodasta, jossa punakaartiin kuulunut Juho joutuu vankileirille. Kun Juhon lapsista tulee kirjailijoita, tutustuu Juho myös näiden tamperelaisiin kirjailijatovereihin. Vanhana hän ehtii nähdä lapsenlapsiaan tunnettuina muusikoina. Juho Syrjän seitsemästä lapsesta ovat tunnettuja kirjailijat Jaakko Syrjä ja Juhani Syrjä sekä graafikko Seppo Syrjä. Muista lapsista Lauri Syrjä toimi palopäällikkönä Porissa, Pertti Syrjä palomestarina Tampereella ja palomiehen uraa Tampereella kokeillut Hannu Syrjä opiskeli lääkäriksi. Jaakko Syrjän kautta Juho Syrjä tutustui tämän kirjailijatoveriin Väinö Linnaan, joka sittemmin käytti Juho Syrjän kertomia tapahtumia vuodelta 1918 aineksina romaanissaan Täällä Pohjantähden alla, ja tuli sekä yhdessä Linnan kanssa että erikseen myös suomen kielen tutkija Pertti Virtarannan haastattelemaksi. Jaakko Syrjän ja kirjailija Kirsi Kunnaksen poikia ovat muusikot Martti Syrjä ja Mikko Syrjä. Seppo Syrjän poika on muusikko Aku Syrjä. Romaanissa Juho Syrjän henkilöhahmo kommentoi sekä poikiensa Jaakon ja Juhanin kirjallista tuotantoa että pojanpoikiensa Martti, Mikko ja Aku Syrjän perustaman Eppu Normaali -yhtyeen musiikkia. Luokka:Suomalaiset romaanit Luokka:Elämäkerralliset romaanit Luokka:Romaanisarjat Luokka:Suomalaiset kirjasarjat
Punatorvijäkälä

Punatorvijäkälä (Cladonia coccifera) on torvijäkälä, jonka itiölavat ovat kirkkaan punaiset. == Ulkonäkö == Punatorvijäkälän kasvullinen sekovarsi on suurisuomuinen. Sen pikarinmalliset podeetiot ovat noin 3 cm korkeita ja pikarin halkaisija on yleensä alle senttimetrin. Torven pinta on yläosasta jyväksinen ja pyöreäsuomuinen. Punatorvijäkälän kotelomaljat ovat punaisia.Valokki - nettikasvio: Punatorvijäkälä Muita Suomessa kasvavia torvijäkäliä, joilla on punaiset itiölavat: koreatorvijäkälä (Cladonia bellidiflora), kalliotorvijäkälä (Cladonia borealis), paasitorvijäkälä (Cladonia diversa), helotorvijäkälä (Cladonia floerkeana), tappitorvijäkälä (Cladonia macilenta), vihertorvijäkälä (Cladonia metacorallifera) ja suppilotorvijäkälä (Cladonia pleurota). == Levinneisyys == Punatorvijäkälä on yleinen koko Suomessa. Sitä tavataan myös ympäri maailmaa Etelämannerta lukuun ottamatta. == Elinympäristö == Punatorvijäkälää tavataan kuivista kangasmetsistä sekä kallioilta. Se voi kasvaa myös lahopuulla. Punatorvijäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy usniinihappoa (C18H16O7), zeoriinia (C30H52O2) ja rodokladonihappoa (C15H10O8), usein myös porfyriilihappoa (C16H10O7) ja isousniinihappoa (C18H16O7).. == Lähteet == *Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Punatorvijäkälä (Cladonia coccifera) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Punatorvijäkälä (Cladonia coccifera) * Luopioisten kasvisto: Punatorvijäkälä (Cladonia coccifera) * UniProt: Taxonomy - Cladonia coccifera * ITIS: Cladonia coccifera * Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cladonia coccifera * United States Department of Agriculture (USDA): Cladonia coccifera * Consortium of Lichen Herbaria: Cladonia coccifera * Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Cladonia coccifera * PheroBase: Semiochemicals of Cladonia coccifera Luokka:Torvijäkälät
Taivalkosken vesivoimalaitos

Taivalkosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijoessa Keminmaassa. Voimalaitos on toistaiseksi viimeinen Kemijoen pääuomaan rakennettu voimala. Se rakennettiin vuosina 1972–1976. Voimalaitostyömaalla oli töissä enimmillään noin 830 henkeä. Laitoksen suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikköinä diplomi-insinööri Reijo Hanhinen ja insinööri Erkki Laakso. Voimalaitoksen alueella on maapatoa 591 metriä, suurin korkeus 29 metriä, ja betonipatoa 148 metriä. Voimalaitoksessa on viisi tulva-aukkoa ja sen putouskorkeus on 14,5 metriä. Kolmessa pystyakselisessa koneessa on Kaplan- turbiinit, jotka tuottavat tehoa yhteensä 133 MW eli jokainen 44,3 MW. Turbiinien juoksupyörän halkaisija on 6,756 metriä ja pyörimisnopeus 88,2 kierrosta minuutissa. Koneistot kunnostettiin vuosina 1998–1999, jolloin niiden teho nousi yhteensä 18 MW. Keskivesiolosuhteissa Taivalkosken vuotuinen energiantuotto on 529 GWh, kun rakennusvirtaama on 1 110 kuutiometriä vettä sekunnissa. Voimalaitoksen alakanava on kilometrin pituinen, ja sen pohjan leveys on 50 metriä. == Katso myös == * Luettelo Suomen vesivoimalaitoksista ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Taivalkosken voimalaitos (Kemijoki Oy) Luokka:Keminmaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ala-Kemijoen alue Luokka:Suomen tieliikennesillat Luokka:Suomen vesivoimalat Luokka:Suomen padot
Petäjäskosken vesivoimalaitos

Petäjäskosken vesivoimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijoessa Rovaniemellä, noin 85 kilometriä jokisuusta ylävirtaan. Voimalaitokseen liittyvä patoallas ulottuu Häkinvaaraan ja Heikkilänrannalle asti, eli noin 7 kilometriä Rovaniemeltä lounaaseen. == Voimalaitos == Voimalaitos oli ensimmäinen Kemijoki Oy:n rakennuttamista voimalaitoksista, joka valmistui vuosien 1953 ja 1957 välisenä aikana, työvoimaa rakennustöissä oli enimmillään noin 2 500 henkeä. Voimalaitoksen suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi-insinööri Hemmo Arponen. Voimalaitoksen alueella on maapatoa 838 metriä, korkeimmillaan 23 metriä, sekä betonipatoa 230,5 metriä. Voimalaitoksen padossa on seitsemän tulva-aukkoa. Putouskorkeus on 20,5 metriä ja siinä on kolme pystyakselista koneistoa. Niissä on Kaplan-turbiinit, jotka tuottavat tehoa yhteensä 153 MW eli kukin 50,7 MW. Turbiinien juoksupyörän halkaisija on 6,2 metriä ja pyörimisnopeus 100 kierrosta minuutissa. Keskivesiolosuhteissa laitoksen vuotuinen energiantuotto on 638 GWh, kun rakennusvirtaama on 830 kuutiota vettä sekunnissa. Voimalaitoksen alakanava on 3,3 kilometriä pitkä. Vuosina 2005-2011 suoritettujen tehonnostojen jälkeen voimalaitoksen suurin teho nousi 182 megawattiin ja vuosituotanto 687 gigawattituntiin. Petäjäskoski on sekä teholla että tuotannolla mitattuna Kemijoen suurin vesivoimalaitos. == Patoallas == Patojärven pinta-ala on 1 900 hehtaaria eli 19 km². Se on 18,8 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 46 kilometriä. Järven vedenpinnan keskikorkeus on noin 62,5 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 62,14 metriä ja 62,64 metriä mpy. ===Laitospalokunta=== Voimalaitoksella oli oma laitospalokunta vuoteen 2016 asti. Sen toiminta jakaantui operatiiviseen palo- ja pelastustoimintaan, öljyntorjuntaan sekä ehkäisevään palosuojeluun. Operatiivisella toiminnalla tarkoitettiin pääasiassa palokunnan suorittamia hälytystehtäviä, kuten palonsammutus- ja pelastustehtäviä tai erilaisia torjuntatehtäviä. Voimalaitosympäristö on hankala mahdollisissa tulipalotilanteissa. Paikallistuntemuksella on sen vuoksi suuri merkitys. Lisäksi etäisyydet ja laitoksille kulkeminen vie oman aikansa, joten omat laitospalokunnat olivat aikanaan hyvin perusteltuja. Voimalaitosalueella olevat hälytystehtävät liittyivät pääasiassa erilaisiin automaattisten hälytysten aiheuttamiin tarkastuksiin ja laitteiden ylikuumenemisesta johtuneisiin käryämisiin. Varsinaisista tulipaloista johtuvia hälytystilanteita oli varsin harvoin. == Katso myös == * Luettelo Suomen vesivoimalaitoksista == Huomioita == == Lähteet == * * Petäjäskosken voimalaitos (Kemijoki Oy) *Tykistä paperikoneisiin : Valmet 50v *Laitospalokunta 2016 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Luokka:Rovaniemen sillat Luokka:Suomen tieliikennesillat Luokka:Suomen vesivoimalat Luokka:Suomen padot Luokka:Ala-Kemijoen alue
Cathy Weseluck

Cathy Weseluck (s. 1970) on kanadalainen ääninäyttelijä, joka on tehnyt äänirooleja animaatioihin 1990-luvulta lähtien.Cathy Weseluck Biography ((?)-) Viitattu 24.9.2009 Parhaiten hänet tunnetaan dubbausrooleistaan animesarjoista Kidō senshi Gundam ja Hamtaro sekä anime-elokuvasta Project A-ko 2: Plot of the Daitokuji Financial Group. Dubbaamisen Weseluck aloitti vuonna 1993.Cathy Weseluck CrystalAcids.com Viitattu 24.9.2009 Alkuperäisiä äänirooleja hän on tehnyt muun muassa animaatiosarjoihin Double Dragon, CatDog, X-Men: Evolution, Ricky Sprocket, Showbiz Boy, Storm Hawks ja RollBots. ==Lähteet== Luokka:Kanadalaiset ääninäyttelijät Luokka:Vuonna 1970 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alan Dzagojev

Alan Jelizbarovitš Dzagojev (, s. 17. kesäkuuta 1990 Beslan, Pohjois-Ossetian ASNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa TsSKA Moskovaa. Dzagojev aloitti uransa Venäjän 2. divisioonassa pelanneessa Krylja Sovetov- SOK:ssa kaudella 2006. Kaudeksi 2008 hän siirtyi TsSKA:han, jonka riveissä hän debytoi Venäjän valioliigassa 26. huhtikuuta 2008 ottelussa Lutš-Energija Vladivostokia vastaan. Vajaata kuukautta myöhemmin hän oli voittamassa joukkueen kanssa Venäjän cupia. Dzagojev vakiinnutti paikkansa TsSKA:n avauskokoonpanossa jo ensimmäisen kautensa aikana, ja kauden päätteeksi hänet palkittiin liigan parhaalle nuorelle pelaajalle annettavalla Pervaja pjatjorka -palkinnolla. Hän on pelannut TsSKA:n kanssa myös UEFA-cupia ja Mestarien liigaa. Venäjän maajoukkueessa Dzagojev debytoi MM-karsintaottelussa Saksaa vastaan 11. lokakuuta 2008. Dzagojev on etniseltä taustaltaan osseetti. Hänen perheensä pakeni Georgiasta Etelä-Ossetian konfliktia 1990-luvun alussa ja asettui Beslaniin, jossa hän syntyi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Alan Dzagojevin esittely TsSKA Moskovan sivustolla * Alan Dzagojevin esittely Venäjän valioliigan sivustolla * Alan Dzagojevin esittely Venäjän jalkapalloliiton sivustolla Luokka:Venäläiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Valajaskosken vesivoimalaitos

Valajaskosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijoessa Rovaniemellä noin 15 kilometriä kaupungista alavirtaan eli etelään. == Voimala == Voimalan alueella on maapatoa 370 metriä, korkeimmillaan 26 metriä, sekä betonipatoa 158 metriä. Voimalapadossa on neljä tulva-aukkoa. Voimalan putouskorkeus on 11,5 metriä, ja siinä on kolme pystyakselista koneistoa. Niissä on Kaplan-turbiinit, jotka tuottavat tehoa yhteensä 101 MW eli kukin 33,6 MW. Koneistot peruskorjattiin vuosina 2001–2003. Peruskorjauksen ja vuonna 2003 tehdyn perkauksen jälkeen voimalan teho nousi 31 MW. Koneistojen turbiinien juoksupyörän halkaisija on 6,756 metriä ja pyörimisnopeus 75 kierrosta minuutissa. Keskivesiolosuhteissa voimalan vuotuinen energiantuotto on 365 GWh, kun rakennusvirtaama on 1 050 m³ vettä sekunnissa. Voimalan yläkanava on 150 metriä ja alakanava 330 metriä pitkä. Alakanavan pohjan leveys on 95 metriä. Valmetin Rautpohjan tehdas Jyväskylästä toimitti voimalaitoksen patoon kolme patoluukua, joiden koko on 16*14,4 metriä ja yhden kooltaan 16*10,4 metriä. Ne olivat kaikkien aikojen suurimmat Rautpohjan tehtaan valmistamat voimalaitoksen patoluukut. Patoluukkujen valmistaminen lopetettiin tämän tilauksen jälkeen ja tehdas keskittyi pelkästään paperikoneiden valmistamiseen. == Patoallas == Valajaskosken voimalan altaan pinta-ala on 1 400 hehtaaria eli 14 km². Se on 13,1 kilometriä pitkä ja 9,8 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 81 kilometriä. Patoaltaan vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä mpy. == Historiaa == Voimalaitos valmistui vuosien 1957 ja 1960 välisenä aikana. Työvoimaa rakennustöissä oli enimmillään noin 1 400 henkeä. Voimalan suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi- insinööri Hemmo Arponen. == Vesistösuhteet == Järvi kuuluu Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Ala-Kemijoen alueella (65.1) Petäjäskosken voimalaitoksen alueeseen (65.13), jonka Niskanperän alueella (65.132) patoallas sijaitsee. Valajaskosken voimalan altaan alueella on 20 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Salmijärvi (128 ha), Harjulampi (43 ha) ja Keinuvuopaja (24 ha), joita erottaa joesta penger tai kannas. Rautiojärvi (22 ha) laskee altaaseen Paavonojaa myöten ja Mäntylampi (10 ha) Povariojaa myöten Illinvuopajaan. == Katso myös == * Luettelo Suomen vesivoimalaitoksista ==Lähteet== Luokka:Rovaniemen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Ala-Kemijoen alue Luokka:Suomen vesivoimalat Luokka:Suomen padot
Fastida

Fastida oli ensimmäinen gepidien nimeltä tunnettu kuningas. Hänet mainitaan Jordanesin kirjoittamassa goottien historiassa De origine actibusque Getarum. Fastidan johdolla gepidit löivät burgundit ja alistivat myös muita heimoja. Fastida haastoi myös gootit vaatien näiden alueita, mutta kärsi nöyryyttävän tappion heitä vastaan. == Lähteet == Luokka:Germaanien kuninkaat Luokka:Syntymävuosi tuntematon Luokka:Kuolinvuosi tuntematon
Jali ja suklaatehdas (vuoden 1971 elokuva)

Jali ja suklaatehdas () on vuonna 1971 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen musikaalielokuva, jonka on ohjannut Mel Stuart. Elokuva perustuu Roald Dahlin samannimiseen kirjaan. Pääosassa esiintyy Gene Wilder. Jali ja suklaatehdas oli ehdokkaana parhaan musiikin Oscar-palkinnon saajaksi.Imdb.com. Elokuvassa köyhä poika voittaa pääsylipun kierrokselle ihmeelliseen suklaatehtaaseen yhdessä neljän muun lapsen kanssa. Lasten seikkailua säestävät kummallisen, lyhytkasvuisen umppa-lumppa-heimon laulut.Amazon.com. Alkuperäisen kirjan kirjoittaneen Dahlin tiedettiin olleen elokuvasovitukseen "hyvin pettynyt", koska hänen mielestään "elokuvan tarina painottui liikaa Villi Vonkan hahmoon, eikä niinkään päähahmoksi tarkoitettuun Jaliin".Liz Buckingham, trustee for the Roald Dahl Museum, quoted in Tom Bishop: Willy Wonka's Everlasting Film Plot, BBC News. Viitattu 23.11.2021. == Näyttelijät == == Arvosteluja == Episodin Tom Kajaslampi antoi elokuvan UHD-julkaisulle neljä tähteä viidestä, sanoen 4K-kuvan olleen lähes virheetön. == Lähteet == == Huomiot == == Aiheesta muualla == * Luokka:Vuoden 1971 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset perhe-elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvamusikaalit Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiaelokuvat Luokka:Roald Dahlin teoksiin perustuvat elokuvat Luokka:Roald Dahlin käsikirjoittamat elokuvat Luokka:Paramount Picturesin elokuvat Luokka:Elokuvat köyhyydestä
Pentti Kokko

Pentti Kokko (s. 2. helmikuuta 1944) on suomalainen jalkapalloilija. Tukimiehenä pelannut Kokko edusti urallaan Helsingin Jalkapalloklubia 1962–1971, Kiffeniä 1972, Helsingin Palloseuraa 1972, FC Honkaa 1974 ja Finnairin Palloilijoita 1975–1977 sekä 1982. Hän voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1964 ja Suomen Cupin 1966. Kaikkiaan Kokko pelasi yhdeksän kauden aikana 168 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki viisi maalia. Kokko pelasi maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1967. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Jalkapallon Suomen Cupin mestarit Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Vanttauskosken vesivoimalaitos

Vanttauskosken vesivoimalaitos sijaitsee Rovaniemeltä noin 50 kilometriä itään päin ja se on Kemijoessa toimiva jokivoimalaitos. Voimalan omistaa Kemijoki Oy. == Pato ja patoallas == Joen yli kulkee pato, jossa on 124 metriä pitkä betonipadon osuus ja sen molemmilla puolilla 620 metriä maapatoa. Pato kohoaa jopa 33 metrin korkeuteen. Patoallas muodostuu poikittaispadosta ja maaperään syvälle uurretusta jokilaaksosta. Betonipadossa on kaksi patoluukuin varustettua tulva-aukkoa. Niiden kautta juoksutettava vesi joutuu Hyypiöperän jokilahteen. == Voimalaitos == Voimalan putouskorkeus on 22 metriä, mutta patoaltaan vedenpintaa säännöstellään kahdeksan metrin sisällä . Voimalassa toimii kaksi pystyakselista Kaplan-turbiinin tyyppistä vesiturbiinia. Kummankin teho on 47,5 megawattia (MW) ja voimalaitoksen kokonaissähköteho on 95 megawattia. Turbiinien juoksupyörän halkaisija on 5,950 metriä ja ne pyörivät noin 100 kierrosta minuutissa. Voimalan vuosituotanto on noin 448 gigawattituntia (GWh). == Historiaa == Voimalaitosta rakennettiin vuosina 1967–1972 ja työvoimaa oli rakennustöissä enimmillään noin 900 henkeä. Voimalan suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi-insinööri Urpo Oksanen. Voimalan asennettiin Kaplan-turbiinit, jotka tuottivat aluksi sähköä yhteensä 83 megawatin teholla eli kumpikin turbiini oli kapasiteetiltaan 41,5 MW. Voimalan vuotuinen energiantuotto oli noin 424 GWh, kun voimalan keskimääräinen virtaama oli 500 kuutiometriä sekunnissa . Vuosien 2010–2011 aikana voimalaitos peruskorjattiin, jolloin voimalaitoksen kapasiteetti kasvoi 12 MW. == Ympäristövaikutuksia == Vedennosto padon takana kohotti vedenpintaa noin kymmenen metriä, jolloin jokilaakson loivemmat rannat tulvivat ja joki leveni kymmeniä metrejä. Veden alle jäi muutamia jokisaaria. Uusi vedenpinnan korkeus ja vedenpinnan korkeusmuutokset ovat aiheuttaneet uusille rannoille näkyvää eroosiota. Myös esimerkiksi Törmälän kivikautinen asuinpaikka jäi veden alle. Voimalaitosrakentamisen seurausta on padon alle kaivettu alakanava Viinaväylä, jonka kaivanteet on kasattu joenuoman keskelle yli 600 metriä pitkäksi niemeksi. Alempana joenuomassa kaivanne jatkuu ja myös sen viereen on kaivanteet kasattu 1,3 kilometriä pitkäksi ja viivoittimensuoraksi saareksi. == Huomioita == ==Lähteet== * * Vanttauskosken voimalaitos (Kemijoki Oy) === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * https://ylakemijoenhistoria.wordpress.com/vanttauskoski/ Luokka:Rovaniemen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Keski-Kemijoen alue Luokka:Suomen vesivoimalat Luokka:Suomen padot
Simo Kokko

Simo Kokko (s. 21. syyskuuta 1963 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelannut Kokko edusti urallaan mestaruussarjassa Helsingin Jalkapalloklubia 1983–1985 ja 1. divisioonassa FC Honkaa 1980–1982 sekä Finnairin Palloilijoita 1986. Hän voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1985 ja Suomen Cupin 1984. Kaikkiaan Kokko pelasi kolmen pääsarjakauden aikana 40 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. 1. divisioonan otteluita hänelle kertyi 67. Kokko pelasi maajoukkueessa kaksi maaottelua vuonna 1983. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Jalkapallon Suomen Cupin mestarit Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Permantokosken voimalaitos

Permantokosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijokeen laskevassa Raudanjoessa Rovaniemellä, linnuntietä parikymmentä kilometriä kaupungista itään eli Kemijokea ylävirtaan. Voimalaitos valmistui vuosien 1960 ja 1961 aikana, työvoimaa rakennustöissä oli enimmillään noin 550 henkeä. Voimalan suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi-insinööri Eino Manninen. Voimalan alueella on maapatoa 190 metriä, korkeimmillaan 15 metriä, ja betonipatoa 107,5 metriä. Voimalapadossa on yksi tulva-aukko. Voimalan putouskorkeus on 24 metriä ja siinä on yksi pystyakselinen koneisto. Sen Kaplan-turbiini tuottaa tehoa 11 MW. Turbiinin juoksupyörän halkaisija on 2,968 metriä ja pyörimisnopeus 214,3 kierrosta minuutissa. Keskivesiolosuhteissa voimalan vuotuinen energiantuotto on 47 GWh, kun rakennusvirtaama on 67 kuutiota vettä sekunnissa. Voimalan alakanava on 2,2 kilometriä pitkä ja sen pohjan leveys on kallio-osalla 11 metriä. ==Lähteet== * * Permantokosken voimalaitos (Kemijoki Oy) Luokka:Rovaniemen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Raudanjoen valuma-alue Luokka:Suomen vesivoimalat Luokka:Suomen padot
Helles Kontkanen

Helles Kontkanen (4. marraskuuta 1932 – 2003) oli suomalainen jalkapalloilija. Tukimiehenä pelannut Kontkanen edusti urallaan Helsingin Kullervoa 1952–1954, Kiffeniä 1955–1958 ja 1960–1964 sekä Susia 1959. Hän voitti Kiffenissä Suomen mestaruuden 1955. Kaikkiaan Kontkanen pelasi kahdeksan kauden aikana 142 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 21 maalia. Kontkanen pelasi maajoukkueessa vuosina 1955–1962 kaksi A- ja viisi B-maaottelua. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat Luokka:Suomalaiset jääpalloilijat Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Nuorisoasuntoliitto

Nuorisoasuntoliitto NAL ry on suomalainen nuorten asunnottomuutta ennaltaehkäisevä ja itsenäistymistä tukeva asiantuntija- ja edunvalvontajärjestö. NAL omistaa nuorille asuntoja rakentavan ja vuokraavan yleishyödyllisen yhtiön NAL Asunnot Oy:n sekä sosiaalipalveluja tuottavan yhteiskunnallisen yrityksen NAL Palvelut Oy:n. NAL on 19 nuorisoasuntoyhdistyksen (Nuorisoasuntoliitto) luettu 26.9.2011 valtakunnallinen kattojärjestö. Liitolla on kuusi valtakunnallista jäsenjärjestöä: Mielenterveyden keskusliitto ja Suomen Kuntaliitto sekä keskustan, kokoomuksen, SDP:n ja vasemmistoliiton nuorisojärjestöt (Keskustanuoret, KNL, Sosialidemokraattiset Nuoret, Vasemmistonuoret).Nuorisoasuntoliiton valtakunnalliset jäsenjärjestöt (Nuorisoasuntoliitto) == Perustehtävät == Nuorisoasuntoliitto määrittelee perustehtävikseen seuraavat asiat:www.nal.fi * rakennuttaa ja vuokrata nuorisoasuntoja * kehittää ja tarjota itsenäisen asumisen onnistumista tukevia palveluja * toimia nuorten edunvalvojana asumista koskevissa kysymyksissä * tuottaa ja jakaa nuorten asumista koskevaa tietoa == Epäily avustusten väärinkäytöstä == Liiton omistama Alkuasunnot Oy tuki eurovaaleissa 2009 neljää jäsenjärjestöjensä ehdokastaToinenkin yleishyödyllinen vuokrataloyhtiö rahoitti poliitikkoja, Yle 24.9.2009 500 eurolla. Tämän käytyä ilmi Raha- automaattiyhdistys (RAY) aloitti Nuorisoasuntoliiton tarkastuksen.RAY tarkastaa Nuorisoasuntoliiton avustusten käytön , Kauppalehti.fi 24.9.2009 Tarkastuksessa Alkuasuntojen todettiin hoitaneen tehtävänsä asiallisesti eikä huomautettavaa ollut.Nuorisoasuntoliiton palkkiot huomattavasti pienemmät, Verkkouutiset 09.10.2009 ==Katso myös== *Nuorisosäätiö == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Nuorisoasuntoliiton www-sivut * Asumisen ABC Luokka:Suomalaiset nuorisojärjestöt
Jämsän jäähalli

Jämsän jäähalli (tunnetaan myös nimellä Jämsänjokilaakson jäähalli) on vuonna 1994 valmistunut jäähalli Jämsässä. Hallin katsojakapasiteetti on 1000 ja näistä 700 on istumapaikkoja. Jämsän jäähallia kotihallinaan käyttävät kaukalopalloseura Duo 96, sekä jääkiekkoseura Jämsänkosken Ilves. Duo Jämsä pelasi kaukalopalloa miesten pääsarjassa. Kaukalopallossa silloinen yleisöennätys Duon ja Lieksan Innon välisessä ottelussa 15. maaliskuuta, jolloin katsojia oli 202. Ensimmäisellä liigakaudella ennätys kuitenkin rikottiin. 8. helmikuuta 2009 RB-Oulun vierailua oli seuraamassa 315 katsojaa. Jämsän jäähallissa pelatussa hyväntenväisyysottelussa. K-market vilja allstars vs Miki Salmio allstars oli katsojia 880. Tämä lienee ennätysyleisö. Ottelussa nähtiin pelaajia Liigasta, Mestiksestä, Naisten liigasta, Naisten Elitserien:stä, Vanhoja legendoja ja tulevia tähtiä useista sarjoista. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Hallin kotisivut Luokka:Jämsän rakennukset ja rakennelmat Luokka:Jämsän urheilu Luokka:Suomen jäähallit
Ilmavalvontakomppania

Ilmavalvontakomppania (IVK) on sotilasyksikkö, jonka tehtävänä on suorittaa ilmavalvontaa. Yleensä ilmavalvontakomppaniat suorittivat aisti-ilmavalvontaa toisen maailmansodan aikana. Sotilaiden lisäksi lotat olivat merkittävä osa sodan ajan ilmavalvontaa. Suomen puolustusvoimissa ja Israelin puolustusvoimissa opetetaan edelleen ilmavalvontasotilaita osana ilmapuolustuksen aisti-ilmavalvontaa täydentämään tutkailmavalvontaa. ==Toisen maailmansodan aikaisia ilmavalvontakomppanioita== ===44. ilmavalvontakomppania=== Yksikkö oli Suomen puolustusvoimien yksikkö Virossa. ===69. ilmavalvontakomppania=== *Eldanka *Hevoslampi *Jyvälahti *Korsukukkula *Kenttijärvi *Korvajärvi *Kostamus *Kontokki *Luomajärvi *Myrsky *Pistojoki *Rystynen *Röhö *Vuokkiniemi http://www.flightforum.fi/forum/index.php/topic,76154.0.html ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Ilmavalvontakuvasto Virtuaalilentäjät, Perttu Peitsara Luokka:Ilmavalvonta
Porin taidekoulu

Porin taidekoulu on taiteen oppilaitos Porissa. Koulu perustettiin vuonna 1966 Porin Piirustuskoulu -nimellä kannatusyhdistyksen alaisena. Nimi muuttui taidekouluksi, kun siitä tuli Porin kaupungin ylläpitämä vuonna 1981.Porin taidekoulu Viitattu 24.9.2009.Porin taidemuseo: Näyttelyohjelma vuonna 1986 Viitattu 29.9.2010. Porin taidekoululla on ollut monia vaiheita. Se aloitti iltakouluna ja toimi välillä päätoimisena päiväkouluna. Taideteollisen korkeakoulun Porin taiteen ja median osaston aloitettua toimintansa taidekoulu siirtyi jälleen iltakouluksi. Tällä hetkellä Porin taidekoulu antaa kuvataiteen perusopetusta kohderyhmänä 4 - 16 -vuotiaan lapset ja nuoret. Porin taidekoulu tarjoaa taiteen perusopetusta aikuisille iltaisin. Opetuksen tarkoituksena on antaa valmiuksia kuvalliseen ilmaisuun harrastuksena tai valmennuksena ammattiopintoihin. Koulutus kestää neljä lukuvuotta. Taidekoulu toimii Porin keskustassa entisessä Kallelan koulussa lähellä pääkirjastoa. Taidekoulu on toiminut muun muassa Porin taidemuseon yläkerrassa. Porin taidekoulussa ovat opiskelleet muun muassa Ilkka Lammi, Laura Lilja, Pasi Tammi, Samppa Törmälehto ja Tuomo Rosenlund. Porin taidekoulun rehtorina toimi Anne Koskinen vuosina 2001-2006. Hän käynnisti Taideteollisen korkeakoulun Porin visuaalisen kulttuurin erillisen laitoksen (myöh. Taiteen ja median osasto, nyk. Taiteen ja median laitos) toiminnan vuonna 2002 ja toimi laitoksen ensimmäisenä johtajana (myöh. dekaanina) vuosina 2002-2006. Vuosina 1992–2001 Porin taidekoulun rehtorina oli Eero Markuksela, aiemmin muun muassa Juho Karjalainen ja Pertti Ala-Outinen.Kuvataiteilijamatrikkeli == Lähteet == Luokka:Taiteen perusopetus Luokka:Porin oppilaitokset Luokka:Valmentavat kuvataiteen oppilaitokset Suomessa Luokka:Porin kulttuuri
Pirkko Aitoaho

Pirkko Helinä Aitoaho (o.s. Ylitalo; 29. joulukuuta 1946 Raahe – 20. maaliskuuta 2018 Vaasa)Kuolinilmoitus, Pirkko Helinä Aitoaho, Pohjalainen, 2018, No 80, sivu 26, julkaistu 23.3.2018 oli sairaanhoitajan ja lastentarhanopettajan koulutuksen saanut kirjailija. Aitoaho julkaisi kaksi novellikokoelmaa ja kaksi romaania. Hän oli Rovaniemeltä lähtöisin ja sittemmin pohjalaistunut. Aitoahon asuinpaikka oli Mustasaari (Iskmo). Harrastuksiin kuuluivat pyöräily, hiihto, metsässä kulkeminen, lukeminen, kirjoittaminen ja kädentyöt. == Teoksia == * Novellikokoelma Kolmekymmentä senttiä on pitkä aika * Omilla teillä romaani * Parempia ihmisiä romaani * Novellikokoelma Tiistait ovat hyviä lähtöpäiviä" ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * Sanojen ajan artikkeli Pirkko Aitoahosta Kirjasampo.fi:ssä * Pirkko Aitoahon esittely Lakialla tuuloo –sivustossa. * Helsingin kaupunginkirjasto: Pirkko Aitoaho Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1946 syntyneet Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Hyvinkään taidekoulu

Hyvinkään taidekoulu on 1960-luvun lopulla perustettu taidekoulu, jossa on voinut vuodesta 2000 alkaen opiskella kuva-artesaaniksi (kuvallisen ilmaisun perustutkinto). Hyvinkään keskustassa sijaitsevassa koulussa on runsaat 70 opiskelijaa. Koulu on nykyisin osa Hyria koulutus Oy:tä.Hyvinkään taidekoulu Viitattu 24.9.2009. Päiväkoulun ohella taidekoulussa toimii iltalinja.Hyvinkään taidekoulu Esittely Viitattu 24.9.2009. Aiemmin koulussa oli opetusta vain iltaisin. Koulu luonnehtii itseään perinteiseksi, käden ja silmän taitojen vaalimista arvostavaksi opinahjoksi. Opetusaineita ovat piirustus, maalaus, taidegrafiikka, kuvanveisto, valokuvaus ja elokuvailmaisu. == Lähteet == Luokka:Hyvinkään oppilaitokset Luokka:Valmentavat kuvataiteen oppilaitokset Suomessa Luokka:Hyvinkään kulttuuri
Vaude

VAUDE (Vaude Sport GmbH & Co. KG) on saksalainen outdoor-tuotteiden valmistaja. Se on perheyritys jonka pääkonttori sijaitsee Tettnangissa Etelä- Saksassa. Yhtiön on perustanut Albrecht von Dewitz vuonna 1974. Nykyinen pääjohtaja on perustajan tytär Antje von Dewitz. Yhtiön nimi on johdettu perustajan nimestä (V, D). == Tuotteet == Vauden tuotevalikoima kattaa kaiken retkeilyyn ja vuorikiipeilyyn liittyvän. Kiipeilytuotteet valmistaa Vauden tytäryhtiö Edelrid. Yhtiön filosofiaan kuuluu, että tuotteet valmistetaan yhtä teknisinä sekä miehille, naisille että lapsille. Lisäksi valikoimiin kuuluvat myös: * retkeily-/vapaa-ajan jalkineet * rinkat ja reput * makuupussit ja -aluset * teltat * pyöräilytekstiilit/-varusteet * päivä-/matka- ja tietokonelaukut * retkikeittimet ja -kokkausvälineet (Edelrid) Vaude on myös tunnettu yhtiön panostuksesta vihreisiin arvoihin. Yhtiölle on myönnetty ainoana outdoor-valmistjana ISPO Award – ”The Most Sustainable Company! Vaude on myös Bluesign®-member. Bluesign® on Euroopan kattavin ympäristömerkki. Suomessa merkkiä edustaa Vaude Finland. Yhtiön kotipaikka on Rovaniemi. == Aiheesta muualla == * Vaude * Edelrid * Bluesign Luokka:Saksalaiset yritykset Luokka:Perheyritykset
Mont Maudit

Mont Maudit on 4 465 metriä korkea vuorenhuippu Grajisilla Alpeilla Ranskan ja Italian rajalla. Se on osa Mont Blancin massiivia ja kohoaa Mont Blancin koillispuolella. == Aiheesta muualla == * Kuvia ja tietoa, SummitPost Luokka:Alppien vuoret Luokka:Italian vuoret Luokka:Ranskan vuoret Luokka:Italian ja Ranskan raja
Aiguille Blanche de Peuterey

Aiguille Blanche de Peuterey on Grajisilla Alpeilla Italiassa sijaitseva vuori. Se on osa Mont Blancin massiivia sijaiten Mont Blancista jonkin verran kaakkoon. Vuori käsittää kolme huippua: * Pointe Güssfeldt (4 112 m) * Pointe Seymour King (4 107 m) * Pointe Jones (4 104 m) Sen kanssa samaan Mont Blancilta haarautuvaan harjanteeseen kuuluvat myös mm. Aiguille Noire de Peutereyn (3 773 m), Pointe Guglierminan (3 891 m) ja Les Dames Anglaisesin (3 601 m) huiput. == Aiheesta muualla == * Kuvia ja tietoa, SummitPost Luokka:Alppien vuoret Luokka:Italian vuoret Luokka:Aostanlaakson vuoret
John Harvard (poliitikko)

John Harvard, PC, OM (4. kesäkuuta 1938 Glenboro, Manitoba – 9. tammikuuta 2016) oli kanadalainen toimittaja ja poliitikko. Hän toimi kansanedustajana Kanadan parlamentissa vuosina 1988–2004. Hänet nimitettiin Manitoban varakuvernööriksi vuoden 2004 parlamenttivaalien alla. Harvard toimi suuren osan urastaan radiojuontajana, vuosien 1957–1988 aikana. Hän juonsi suosittua Talk Back -ohjelmaa Winnipegissä sijaitsevalla CJOB-radioasemalla ja työskenteli Canadian Broadcasting Corporationin palveluksessa kahdeksantoista vuotta. Hänet valittiin Kanadan parlamenttiin neljä kertaa, vuosien 1988, 1993, 1997 ja 2000 vaaleissa. 7\. huhtikuuta 2004 julkistettiin hänen nimittämisensä Manitoban varakuvernööriksi. Hän vannoi virkavalan 30. kesäkuuta. Virkakauden päätyttyä hänen seuraajansa Philip S. Lee astui virkaan 1. heinäkuuta 2009. Harvard kuoli syöpään 77-vuotiaana 9. tammikuuta 2016. == Lähteet == Luokka:Manitoban varakuvernöörit Luokka:Kanadalaiset toimittajat Luokka:Radiotoimittajat Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Smarhon

Smarhon (, IPA: [smarˈɣonʲ]) eli Smorgon (; ; ) on pienehkö kaupunki ja samanniminen piiri Hrodnan alueella Valko-Venäjän länsiosissa. Kaupungin väkiluku on 36 700 ja koko piirin 56 900. Piirin eteläosien läpi kulkee pääkaupunki Minskistä luoteeseen Liettuan Vilnaan johtava tärkeä valtatie M7 (eurooppatie ) ja kaupungin kautta kulkee samansuuntainen rautatie. Kaupungissa on rautatieasema. Minsk sijaitsee Smarhonista maanteitse runsaan 110 kilometrin päässä kaakossa. Беларусь Автодорожная (Belarus Avtodorožnaja), 1:1 200 000. Квадрограф, Minsk, 2008. Smarhornin piirin eteläosissa sijaitsee Liettuan suuriruhtinaskunnan ja Puolan kuningaskunnan välisissä historiallisissa tapahtumissa merkittävä paikka, nykyinen Krevan kylä. Kivinen, nyttemmin raunioina oleva Krevan linna rakennettiin ilmeisesti sesti suuriruhtinas Gediminasin kaudella (1316–1341). Nykyisin tämä vain noin 1,5 kilometrin päässä Liettuan rajalta Vilnan suunnalta Minskiin johtavalta valtatieltä M7 (E28) sijaitseva Krevan linna on raunioina. == Henkilöitä== Smarhonissa on syntynyt muun muassa israelilainen runoilija Abraham Sutzkever. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Lyhyt kaupunkikuvaus (byinfo.org) *Hrodnan alueen viralliset sivut Smarhonin piiristä , ja (region.grodno.by) *Kantakaupungin kartta (byinfo.org) *WikiMapia karttalinkki, kohteiden selitykset pääosin tai *Valkovenäläinen sääennuste Smarhoniin (pogoda.by) *Valokuvia kaupungista (Radzima.org) Luokka:Hrodnan alueen kaupungit
Suojeluskuntain päällystökoulu

Suojeluskuntain päällystökoulu (SkPK) oli vuosina 1919–1944 toiminut Suomen suojeluskuntien päällystökoulutusta tarjoava oppilaitos. Se toimi käytännössä koko historiansa ajan Koivikon tilalla Tuusulassa. Koulu teki runsaasti yhteistyötä Taistelukoulun kanssa, ja päällystökoulun toiminnan lakattua Taistelukoulu muutti sen vanhoihin tiloihin. == Alue Tuusulassa == Päällystökoulu aloitti toimintansa jääkärikapteeni Erkki Raappanan johdolla syksyllä 1919 Hämeenlinnassa linnakasarmien puurakennuksissa. Armeija kuitenkin otti tilat käyttöösä vuonna 1920, jolloin päällystökoulun oli pakko muuttaa. Uudeksi paikaksi valikoitui Koivikon tila Tuusulassa, joka oli perustettu vuonna 1880. Bertha Sandberg, tamperelaisen rautakauppiaan Wilhelm Sandbergin leski, oli rakennuttanut tilalle edustavan huvilan, josta tuli myöhemmin esikunta- ja upseerikerhorakennus. Sandberg myi tilan vuonna 1913 ja usean kaupan jälkeen suojeluskuntajärjestö osti sen 300 000 markalla vuonna 1921.Ahto 1977, s. 91–107 Tila oli varsin sopiva sotilaskoulutukseen, sillä asutusta oli lähistöllä verrattain vähän. Rakennuksia korjattiin ja laajennettiin sekä lisätontteja hankittiin huomattavasti 1920- ja 1930-luvuilla. Vuonna 1926 alueelle valmistui K. E. Levälahden suunnittelema urheilurakennus, joka oli tiettävästi Suomen ensimmäinen urheilutalo. Martti Paalasen suunnittelema Päällystökoulun päärakennus valmistui vuonna 1934. Päällystökoulun kurssi- ja koulutustoiminta oli aktiitivista ja jatkuvaa Moskovan välirauhaan saakka, jolloin kaikki suojeluskunnat lakkautettiin. Estääkseen omaisuuden päätymisen vieraalle vallalle suojeluskunnat luovuttivat kaiken kiinteän omaisuutensa Tuusulan tila mukaan lukien Suomen Punaiselle Ristille vuonna 1944. Punainen risti käytti aluetta invalidien hoitolaitoksena, mutta koska sen taloudellinen tilanne oli huono, jäivät rakennukset huonoon kuntoon ja ampumaradat käyttökelvottomiksi. Valtio alkoi pian käydä neuvotteluja tilojen palauttamisesta sotilaskäyttöön, ja Taistelukoulu muutti tiloihin vuonna 1949. Virallisesti rakennukset siirtyivät valtion omistukseen vuonna 1952. Alueella toimii nykyisin Maanpuolustuskoulutusyhdistys. ==Lähteet== * Ahto, Sampo: Taistelukoulun viisi vuosikymmentä. Teoksessa Taistelukoulu 1927–1977, Taistelukoulu 1977. . === Viitteet === Luokka:Suojeluskunta Luokka:Tuusulan historia
Jakovahvuus

Jakovahvuus on se määrä puolustusvälineitä, joka joukolle kyetään jakamaan liikekannallepanossa sodan sattuessa. Käytännössä se voi tarkoittaa heikompaa varustusta ja vanhempaa aseistusta kuin mihin joukko on sotilaskoulutettu sen mukaan, miten tarpeelliseksi joukolle välineet katsotaan. Vanhoja aseita ja vähäisempiä määriä varusteita on mm. viime sodissa jaettu mm. selustassa toimiville joukoille ja niille joukoille, joiden pääaseistus ei koostu ajanmukaisista jalkaväkiaseista tai niitä tukevien tai huoltavien joukkojen aseista, vaan esimerkiksi viestijoukoille tai rannikkotykistön joukoille. Luokka:Suomen puolustusvoimien kalusto
Glenboro

Glenboro on kylä Kanadassa, Manitoban provinssissa. Kylä sijaitsee noin 80 km kaakkoon Brandonin kaupungista. Glenboron väkiluku on 633 (2006). Kylän läheisyydessä on Spruce Woods Provincial Park luonnonpuisto, jossa on aavikkomaisia maisemia. Vaikka alueella onkin tuulenkasaamaa hiekkaa ja kaktuksia, niin todellinen aavikko se ei ole, sillä alueella sataa 300–500 mm vettä vuodessa (aavikon kuivuusrajana pidetään 250 mm). == Historia == Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli tiettävästi Pierre La Vérendrye joka kulki tutkimusmatkoillaan alueen läpi 1730-luvulla. Kaksi englantilaista turkiskauppiasta perustivat ensimmäisen linnoituksen vuonna 1768, perustettu Pine Fort nimettiin Epinette Creekin mukaan (ranskankielinen nimi Epinette tarkoittaa mäntyä, eli englanniksi Pine). Linnoitus sijaitsee nykyisen Spruce Woods Provincial Park luonnonpuiston rajojen sisällä. Vuonna 1798 kanadalainen tutkimusmatkailija David Thompson vieraili alueella ja pani merkille alueen maanviljelyyn soveltuvan maaperän. Ensimmäisinä siirtolaisina alueella asettuivat Jonas Christie ja James Duncan vuonna 1879. Vuonna 1886 Canadian Pacific Railway ilmoitti rakentavansa rautatien alueen halki ja Jonas ja James päättivät luovuttaa osan omistamastaan maa-alueesta kylän perustamista varten. Vuonna 1885 viimeinen Assiniboinejokea pitkin kulkenut höyryläiva ajoi karille kylän lähettyvillä. Virallisen kylän aseman Glenboro sai vuonna 1950. ==Lähteet== Luokka:Manitoban kylät
Suomen sotatieteelliset erikoismuseot

Sotatieteelliset erikoismuseot ovat Suomessa erikseen määritellyt museot, joissa on sodankäyntiin liittyvää esineistöä ja aineistoa. Suomen sotatieteelliset erikoismuseot ovat: ==Päämaja== *Päämajamuseo ==Maavoimat== ===Jalkaväki=== *Jalkaväkimuseo *Porilaismuseo *Raatteen Portti *Rajamuseo *RUK-museo *Taistelijan talo ===Ratsuväki=== *Ratsuväkimuseo ===Panssarijoukot=== *Panssarimuseo ===Kenttätykistö=== *Museo Militaria ===Rannikkotykistö=== *Rannikkotykistömuseo ===Ilmatorjuntajoukot=== *Ilmatorjuntamuseo ===Viestijoukot=== *Lylyn viestivarikon museo *Museo Militaria ==Pioneerit== *Museo Militaria ===Huoltojoukot=== *Mobilia *Sotilaslääketieteen museo ==Ilmavoimat== *Hallinportin ilmailumuseo *Keski- Suomen ilmailumuseo ==Merivoimat== *Forum Marinum **Pansion miinamuseo *Sukellusvene Vesikko ==Suojeluskunnat ja Lotta Svärd-järjestö== *Lottamuseo *Suojeluskunta- ja Lotta Svärd -museo ==Muut sotiin liittyvät museot== Sotatieteellisten erikoismuseoiden lisäksi Suomessa on runsaasti museoita tai varsinaista museoita pienempiä pysyviä näyttelyitä tai perinnehuoneita, joissa on sotiin liittyvää esineistöä. Tällaisia kohteita ovat muun muassa Etelä- Karjalan museo, Evakkomuseo, G. A. Serlachius-museo, Hangon rintamamuseo, Heinolan kaupunginmuseo, Heinolan sotaveteraanit ry:n perinnehuone, Helsingin Väestönsuojelumuseo, Hotelli Herttuan sotahistoriallinen näyttely, Huittisten museo, Hämeenlinnan kaupungin historiallinen museo, Ilmajoen museon Aallon patteriston perinnetalo, Imatran veteraani- ja lottamuseo, Isonkyrön Asemiesmuseo, Itsenäisyyden museo, Jalasjärven sotaveteraanien perinnetalo, Joensuun bunkkerimuseo, Joroisten maanpuolustusmuseo, Joutsijärven bunkkerimuseo, Jyrkänkosken ulkomuseoalue, Järämä-Sturmbock Stellung, Jääkärimuseo, Jääkäriprikaatin perinnetila, Kainuun museo, Kalannin veteraanimuseo, Karijoen museo, Karstulan Lottamuseon Kruukkilan perinnetalo, Kempeleen kotiseutumuseo, Kollaa-museo, Kotiseutumuseo Ignatius, Kouvolan putkiradiomuseo, Kuhmoisten ase- ja varusmuseo, Kuhmon talvisotamuseo, Kuopion sotaveteraanimuseo, Kurikan museo, Kuuskajaskarin linnake, Kymenlaakson maakuntamuseo, Lapin maakuntamuseo, Lappajärven museo, Lohjan museo, Mannerheim-museo, Marskin maja, Miehikkälän Salpalinjamuseo, Muonion kotiseutumuseo, Mäntyharjun veteraanipuiston korsumuseo, Pajamäen perinnekeskus, Perniön museo, Peurungan korsumuseo, Pietarsaaren kaupunginmuseo, Pohjois-Karjalan museo Carelcum, Pohjois-Pohjanmaan museo, Porvoon museo, Päivölän kansanopiston Mannerheim-kokoelma. Rajakenraali Raappanan maja, Rajamuseo, Ristijärven suojeluskunta- ja lottanäyttely, Saarijärven museo, Suojeluskuntain päällystökoulun ja taistelukoulun perinnetila, Suomen ilmailumuseo, Suomen Jääkärimuseo, Säkylän talvi- ja jatkosotamuseo, Taidetila Jussi Vikainen, Taistelijan talo, Taivassalaon museo, Tammelan sotaveteraanimuseo, Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo, Tornionlaakson maakuntamuseo, Vaasan sotaveteraanimuseo, Vapauden hinta/Finlandia House (Lantana, Florida), Viestikeskus Lokki, Vimpelin suksitehdasmuseo, Viron vapaustaisteluiden museo/Lagedi, Viro. *
David Thompson

David Thompson voi viitata seuraaviin henkilöihin: * David Thompson, kanadalainen tutkimusmatkailija * David Thompson, Barbadoksen pääministeri * David Thompson, englantilainen jalkapalloilija * David Thompson, amerikkalainen koripalloilija * David Bernard Thompson, yhdysvaltalainen piispa
Ego Anthem

__NOTOC__ Ego Anthem on suomalaisen metalliyhtyeen Tracedawnin toinen studioalbumi. Se julkaistiin Suomessa 24. syyskuuta 2009. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 29. == Kappaleet == Sävellyksistä vastaavat Tuomas Yli-Jaskari, Perttu Kurttila, Pekko Heikkilä sekä yhtyeen entinen kitaristi Jeremy Qvick. Sanoituksista vastaa pääosin Antti Lappalainen lukuun ottamatta kappaletta "Brain Attack", jonka sanoituksista vastaa Pekko Heikkilä. # # # # # # # # # == Kokoonpano == * Antti Lappalainen – laulu * Roni Seppänen – kitara * Tuomas Yli-Jaskari – kitara * Pekko Heikkilä – basso * Perttu Kurttila – rummut * Vili Itäpelto – kosketinsoitin == Arvostelut == * Desibeli.net: Desibeli.net: Levyarvio * Imperiumi.net: Imperiumi.net: Levyarvio * Rumba: ristiriitainenRumba: Levyarvio == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Vuoden 2009 albumit Luokka:Tracedawnin albumit