EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Karhunkorven koulu

Karhunkorven koulu on Nurmijärvellä toimiva suomenkielinen, noin 100 oppilaan alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulu sijaitsee noin 4,5 kilometriä Nurmijärven kirkonkylän keskustasta koilliseen ja noin 400 metriä Hämeenlinnanväylältä (valtatie 3) itään. Koulun vanhin osa on vuodelta 1934. Karhukorven koulun laajennukset ovat vuosilta 1949 ja 1982. Koulun peruskorjaus ja laajennus oli meneillään lukuvuonna 2015–2016. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Karhunkorven koulun tilat (Laajennuskohde, työ alkoi 2015-06-01) (rakennusfakta.fi) * Karhunkorven koululla suunnitteilla uusi logo (1.2.2013) (nurmijarvenuutiset.fi) * Kari Virtanen: Uusittu ja isompi Karhunkorven koulu käyttöön vuonna 2014 (21.12.2011) (nurmijarvenuutiset.fi) Luokka:Nurmijärven peruskoulut
Lepsämän koulu

Lepsämän koulu on Nurmijärven Lepsämän kylässä toimiva, lähes 250 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun uusi, vuonna 2002 valmistunut puurakennus paloi lokakuussa 2019. Tulipalo on jo toinen lyhyen ajan sisällä sattunut koulupalo Nurmijärvellä toisen tapahtuessa Valkjärven koulussa, ja kumpaakin paloa epäillään tuhopoltoksi. Palohetkellä rakennus oli tyhjä. Kaksi paikkakuntalaista otettiin kiinni tiistaina 3. joulukuuta tuhopoltoista epäiltyinä. ==Lähteet== Luokka:Nurmijärven peruskoulut
Harjulan koulu

Harjulan koulu on Nurmijärven Klaukkalassa toimiva, noin 250 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun vieressä toimii päiväkoti. Mauri Aalto toimi pitkään koulun rehtorina, mutta siirryttyään eläkkeelle keväällä 2022, Katri Halosesta tuli rehtori ==Lähteet== Luokka:Nurmijärven peruskoulut Luokka:Klaukkala
Klaukkalan koulu

Klaukkalan koulu on Nurmijärven Klaukkalan keskusta-alueella sijaitseva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Lukuvuonna 2023-2024 koulua käy vähän alle 500 oppilasta. Koulun lähistöllä sijaitsevat muun muassa Klaukkalan urheilualue ja Klaukkalan kirkko. ==Lähteet== Luokka:Nurmijärven peruskoulut
Sophie Polkamp

Sophie Polkamp (s. 2. elokuuta 1984 Groningen) on alankomaalainen maahockeypelaaja, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari. Polkamp kuului Alankomaiden olympiakultajoukkueisiin Pekingissä 2008 ja Lontoossa 2012.Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * Sophie Polkamp Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Alankomaalaiset maahockeypelaajat Luokka:Alankomaalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Hopeajärvi

__NOTOC__ Hopeajärvi on suomalainen alternative rock -yhtye, jonka kitaristi- laulaja Teemu Tanner perusti Helsingissä vuonna 2011. Perustamista oli harkittu jo pitkän aikaa, ja ajan koittaessa Tanner oli päättänyt saada mukaan Ukko Perttilän ja Timo Tikan. Soundi on kuvaillut yhtyettä tervetulleeksi hämmentäjäksi Suomen rockpiireihin. Yhtye mainitsee vaikuttajikseen Sielun Veljet sekä Radiopuhelimet. Yhtye sai paljon julkisuutta vuonna 2013. Verkkomedia Nuorgam teki yhtyeestä jutun ”Kaikki huomisen bändit” -artikkelisarjassaan. Yhtye sijoittui myös toiselle sijalle Rumban ja YleX:n järjestämässä lupaavimpia yhtyeitä listaavassa ”Tulevaisuuden tusina 2014” -äänestyksessä. Yhtyeen esikoisalbumi Hopeajärvi julkaistiin 20. helmikuuta 2015 Ektro Recordsin alamerkillä Full Contact.Hopeajärvi – Discogs == Jäsenet == * Teemu Tanner – laulu, kitara * Ukko Perttilä – kitara * Ari Salonen – basso, laulu * Timo Tikka – rummut == Diskografia == === Studioalbumit === * *Mahdotonta (2017, Ektro Records) === EP:t === * === Livealbumit === * === Split-albumit === * * === Singlet === * ”Rakennetaan kaupunki” (2014) == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Facebook Luokka:Suomalaiset alternative rock -yhtyeet
Mini-MBA

Mini-MBA (mMBA) on koulutusohjelma. Mini-MBA-ohjelma on tarkoitettu johtajille ja hallintotehtäviin tähtääville ammattilaisille. Ohjelma on jatkokoulutusohjelma. Koulutus perustuu oppimetodeihin, joissa yhdistyvät materiaalit, kurssipäivät, kurssitehtävät sekä loppukoe. Mini-MBA on tiivistetty versio MBA-tutkinnoista. Luokka:Kansainvälinen koulutus
Eva de Goede

Eva Roma Maria de Goede (s. 23. maaliskuuta 1989 Zeist) on alankomaalainen maahockeypelaaja, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari. De Goede pelasi Alankomaiden maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa heinäkuussa 2006. Hän on huhtikuuhun 2021 mennessä pelannut 235 maaottelua ja tehnyt niissä 29 maalia. Hän on alankomaalaisnaisista pelannut kolmanneksi eniten maaotteluita. De Goede kuului Alankomaiden olympiakultajoukkueisiin Pekingissä 2008 ja Lontoossa 2012. Hän saavutti olympiahopeaa Rio de Janeirossa 2016. Hän voitti olympiakultaa Tokion olympialaisissa 2020. Hän on MM-kilpailuissa voittanut kultaa Madridissa 2006, kotikisoissa Den Haagissa 2014 ja Lontoossa 2018 sekä saavuttanut hopeaa Rosariossa 2010. Champions Trophyssa saavutuksina on kultaa vuosina 2007, 2011 ja 2018, hopeaa vuosina 2010 ja 2016 sekä pronssia vuosina 2006, 2008, 2009, 2012 ja 2014. EM-kilpailuissa hän on voittanut kultaa vuosina 2005, 2009, 2011 ja 2019 sekä saanut hopeaa vuosina 2007 ja 2015 sekä pronssia vuonna 2013. De Goede edustaa vuonna 2018 seuratasolla Amsterdamia. Aiemmin hän on pelannut Phoenixissä, Schaerweijdessä ja Kampongissa. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. == Lähteet == Luokka:Alankomaalaiset maahockeypelaajat Luokka:Alankomaalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Kim Lammers

Kim Lammers (s. 21. huhtikuuta 1981 Amsterdam) on alankomaalainen maahockeypelaaja, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari. Lammers kuului Alankomaiden olympiakultajoukkueeseen Lontoossa 2012.Olympics at Sports-Reference.com == Lähteet == * Kim Lammers Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === Luokka:Alankomaalaiset maahockeypelaajat Luokka:Alankomaalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Anneli Sipiläinen

Anneli Sipiläinen (s. 12. maaliskuuta 1940 Nokia) on suomalainen kuvanveistäjä ja professori. Sipiläinen kävi oppikoulun Tampereella ja opiskeli sitten Suomen Taideakatemian koulussa 1967–1971. Hän aloitti opetustyönsä Taideteollisessa korkeakoulussa tilapäisenä tuntiopettajana 1975–1976 ja eteni sitten apulaisprofessoriksi ja vuonna 1998 professoriksi. Sipiläinen on Suomen Taiteilijaseuran jäsen ja toiminut 1980-luvun loppupuolella Kuvanveistäjien liiton johtokunnan jäsen ja varapuheenjohtaja. Valtion taidetoimikunnan jäsenenä hän oli 1986–1988 ja Hämeen taidetoimikunnan jäsenenä vuodesta 2000. Sipiläinen toimi Puolan taiteilijaliiton kansainvälisen muotokuvakilpailun tuomariston jäsenenä Gdanskissa 1988. Opintomatkoja hän on tehnyt Puolan lisäksi Tšekkoslovakiaan, Saksan demokraattiseen tasavaltaan ja Neuvostoliittoon.Sipiläinen-Suomela, Anneli , Opettajamatrikkeli 1973-2003, Taideteollinen korkeakoulu. Viitattu 5.6.2016. Anneli Sipiläisen suosimia materiaaleja ovat pronssi ja puu sekä luonnosta löytyvät kierrätysmateriaalit, mutta hän on kokeillut myös muun muassa betonia ja terrakottaa. Aiheena on useimmiten ihminen, usein lapset, mutta myös abstraktimmat muodot. Otso Kantokorven mukaan Sipiläisen robusteimmissakin teoksissa on mukana veistojäljen herkkyys: ”Koostaan huolimatta ne eivät julista vaan tuottavat katsojalle halun vaihdella tarkastelukulmaa: tutkiskella sekä kokonaisuutta että pintastruktuuria. Ne tuottavat myös halun koskea.”Kantokorpi, Otso: Poistaa, lisätä ja sijoittaa – Anneli Sipiläinen, Hannu Siren , Kritiikit 6-06, Taide-lehti 2006. Viitattu 6.6.2016. Hyvinkään taidemuseossa järjestettiin helmi-maaliskuussa 2015 Anneli Sipiläisen 75-vuotisjuhlanäyttely.Kuvanveistäjä Anneli Sipiläisen 75-vuotisjuhlanäyttely 6.2.–29.3.2015 , Hyvinkään taidemuseo 8.5.2015. Viitattu 6.6.2016. == Kuvia julkisista teoksista == Tiedosto:Anneli Sipiläinen Lintutyttö 1970.JPG|Lintutyttö, 1970, Hyvinkää. Tiedosto:Anneli Sipiläinen LIeska Liisa 1975.JPG|Lieska-Liisa, 1975, Hyvinkää. Tiedosto:Anneli Sipiläinen Sisarukset 1977.JPG|Sisarukset, 1977, Hyvinkää. Tiedosto:Anneli Sipilainen Ystävyyskaupunkiveistos Kiev Tampere 1981.JPG|Ystävyys­kaupunki­veistos / Kiev-Tampere, rengas ystävyys­kaupunki­ketjussa, 1981, Tampere. Tiedosto:Anneli Sipilainen Kohtaaminen sillalla 1984.jpg|Kohtaaminen sillalla, 1984, Nokia. Tiedosto:Anneli Sipiläinen Matkan varrella 1987.JPG|Matkan varrella, 1987, Riihimäki. Tiedosto:Puutarhamaisema by Anneli Sipiläinen 1987 Hyvinkää.JPG|Puutarhamaisema, 1987, Hyvinkää. Tiedosto:Anneli Sipiläinen Uranalehdon korkokuva 1994.JPG|Uurnalehdon korkokuva, 1994, Hyvinkää. Tiedosto:Arjen kulku.JPG|Arjen kulku, 1999, Hyvinkää, yhdessä Maija Helasvuon kanssa. Tiedosto:Äiti maan lapset 1.jpg|Äiti maan lapset, 2011, Kotka. ==Lähteet== Luokka: Suomalaiset kuvanveistäjät Luokka: Vuonna 1940 syntyneet Luokka: Elävät henkilöt Luokka: Suomalaiset professorit Luokka:Taideteollisen korkeakoulun professorit
Lennart Samuelsson

Torsten Lennart Samuelsson (4. heinäkuuta 1924 Borgstena, Borås – 27. marraskuuta 2012 Borlänge) oli ruotsalainen jalkapalloilija, jalkapallovalmentaja ja olympiamitalisti. Samuelsson kuului Ruotsin maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952 ja MM-pronssia Brasiliassa 1950. Hän toimi pelaajauransa jälkeen valmentajana.Olympics at Sports-Reference.com Samuelsson kuoli Borlängessä 88-vuotiaana 27. marraskuuta 2012.http://www.dn.se/sport/fotboll/lennart-samuelsson-avliden/Ruotsin olympiakomitea == Lähteet == * Profiili Ruotsin olympiakomitea * Lennart Samuelsson Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsalaiset jalkapalloilijat Luokka:Ruotsalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Ruotsalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1924 syntyneet Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Malmin Ponnistajat

Malmin Ponnistajat on vuonna 1924 perustettu helsinkiläinen urheiluseura Malmin kaupunginosasta. Sen valikoimaan kuului aikoinaan useita lajeja, mutta nykyisin sen päälaji on jalkapallo. Miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2018 Kolmosessa. Kausilla 2000–2002 se pelasi Kakkosessa. Ponnistajien kakkosjoukkue pelaa Vitosessa, minkä lisäksi seuralla on naisten joukkue. Seura perustettiin Pukinmäessä nimellä Pukinmäen Ponnistajat, mutta se siirtyi jo vuonna 1928 Malmille ja vaihtoi nimensä. Alkuperäisistä juurista on muistona seuran logossa pukin sarvet. == Historia == Voimistelu- ja urheiluseura Ponnistajat perustettiin Pukinmäessä 27. toukokuuta 1924. Perustamispaikkana toimi A. Joutsimäen huvila, samalla suunnalla missä nykyinen Asteritie ulottuu lähelle junarataa. Ensimmäinen puheenjohtaja oli Yrjö Vehmersalo. Heti perustamisen yhteydessä seuraan liittyi kahdeksantoista henkilöä, ja vuoden loppuun mennessä jäsenistö oli kasvanut 29:ään. Ponnistajien perustaminen oli seurausta vuoden 1924 Pariisin olympialaisten aiheuttamasta urheilukuumeesta nuorison keskuudessa. Pukinmäen Ponnistajissa harrastettiin kesäisin yleisurheilua, kun hiekkapintaisilla kyläteillä muun muassa juostiin sekä hypättiin pituutta. Talvisin jäsenistö voimisteli Malmin kansakoululla. Kesällä 1925 seura vuokrasi Longinojan markkina-alueen harjoituskentäkseen. Seura toimi alun perin Pukinmäen ja Malmin rajaseudulla, vaikkakin Ponnistajien johdon ja jäsenistön enemmistö työskenteli Pukinmäen puolella. Vuonna 1928 tuolloin 100-jäseninen seura muutti Malmille, jolloin nimeksi vaihdettiin Malmin Ponnistajat. Nykyisin Ponnistajien päälajina on jalkapallo, ja seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2018 Kolmosessa. Ponnistajat pelasi Kakkosessa kaudet 2000–2002. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Seuran sivusto *Seuran twitter Luokka:Suomalaiset jalkapalloseurat Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1924 perustetut urheiluseurat Luokka:Malmi
Erik Nilsson

Erik Henry Sixten Nilsson (6. elokuuta 1916 Limhamn – 9. syyskuuta 1995 Höllviken) oli ruotsalainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Hän on ainoa ruotsalainen kaksinkertainen jalkapallon olympiamitalistiRuotsin olympiakomitea. Seuraurallaan Malmö FF:ää edustanut Nilsson kuului Ruotsin maajoukkueeseen sen voittaessa olympiakultaa Lontoossa 1948, olympiapronssia Helsingissä 1952 ja MM-pronssia Brasiliassa 1950.Olympics at Sports- Reference.com Hän kilpaili jo vuoden 1938 MM-kilpailuissa. Vuonna 1950 Nilsson palkittiin Guldbollenilla. == Lähteet == * Profiili Ruotsin olympiakomitea * Erik Nilsson Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Ruotsalaiset jalkapalloilijat Luokka:Ruotsalaiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1916 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Kyösti Teljo

Gustaf (Kyösti) Alfred Teljo (12. lokakuuta 1879 Tampere – 17. joulukuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen pianisti, urkuri ja kapellimestari, joka toimi orkesterinjohtajana muun muassa Oulussa, Porissa ja Kotkassa. Hänet tunnetaan myös kansanedustaja Ida Aalle-Teljon puolisona. == Elämä == Kyösti Teljon vanhemmat olivat Finlaysonin työmies Oskar Alfred Teljo ja Tekla Elina Ahlstedt. Kansakoulun ja käsityöläiskoulun jälkeen hän kävi Helsingissä kolme vuotta musiikkiopistoa ja elätti itsensä 19-vuotiaasta lähtien pianistina. Urkurikoulusta valmistuttuaan Teljo työskenteli vuodesta 1905 lähtien Uudenkirkon seurakunnan kanttorina. Suurlakon jälkeen hän liittyi sosialidemokraattiseen puolueeseen ja toimi Uudenkirkon työväenyhdistyksen puheenjohtajana. Keväällä 1912 Teljo oli Tampereen työväenyhdistyksen soittokunnan pääkapellimestarina, kunnes lähti syksyllä Berliiniin Sternin konservatorioon. Hän opiskeli lukuvuoden pienonsoittoa ja orkesterinjohtoa saksalaisen säveltäjän Alexander von Fielitzin oppilaana. Suomeen palattuaan Teljo työskenteli muun muassa Oulun Työväen Näyttämön pianisti- kapellimestarina. Hieman ennen sisällissotaa Teljo sai paikan Ihanneliiton laulunopettajana. Sodan aikana hän työskenteli kansanvaltuuskunnan palveluksessa Valtiokonttorin kirjanpitäjänä aluksi Helsingissä ja myöhemmin Viipurissa. Sodan loppuvaiheessa Teljo pakeni puolisoineen Kotkaan, jossa he piileskelivät valkoisia Ida Aalle-Teljon sisarten luona ja pääsivät kesäkuussa virolaisen kalastajan mukana Suomenlahden yli. Pariskunta asettui lopulta Tallinnaan, jossa Teljo työskenteli kahvilapianistina, kunnes heidät pidätettiin ja toimitettiin Suomeen maaliskuussa 1919. Hän sai 2 vuoden ehdollisen kuritushuonetuomion avunannosta valtiopetokseen ja pääsi vapaaksi jo muutaman viikon kuluttua, mutta Ida Aalle-Teljo joutui istumaan vankilassa vuoteen 1922 saakka. Sodan jälkeen Teljo asettui vuonna 1921 Kotkaan, jossa hän työskenteli 1930-luvulle saakka kaupungin palkkaamana kuoro- ja orkesterijohtajana sekä Kotkan Työväen Teatterin pianistina. Näyttämökauden 1923–1924 Teljo vieraili Porin Työväen Teatterin kapellimestarina. Teatterin orkesteria laajennettiin Teljon aloitteesta ja sen pohjalle työväenyhdistyksen alaisuuteen perustettiin Porin Amatööriorkesteri, jonka ensimmäinen kapellimestarina hän toimi. Teljolla oli myös oma ravintolaorkesteri. Lisäksi hän toimi lyhyen aikaa Työväen Musiikkiliiton väliaikaisena sihteerinä. Kyösti Teljo kuoli keuhkokuumeeseen 54-vuotiaana joulukuussa 1933. == Perhe == Kyösti Teljon puoliso oli kansanedustaja Ida Aalle-Teljo, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1912. Teljon veli oli pianisti Hugo Teljo. == Lähteet == Luokka:Suomalaiset kapellimestarit Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomalaiset urkurit Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenet Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Vuonna 1879 syntyneet Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Viikintie

Viikintie on Helsingissä sijaitseva pääkatu, joka johtaa Vanhastakaupungista Viikin kautta Herttoniemeen. Sen pituus on noin 5,6 kilometriä.maps.google.fi. Google Maps. Tie alkaa aivan Lahdenväylän (valtatien 4) välittömästä läheisyydestä ja päättyy Itäväylälle (seututielle 170). Herttoniemen ja Viikin tiedepuiston väliselle suoralle osuudelle, jota kutsutaan myös Viikinsuoraksi, rakennettiin vuosina 2019–2022 pikaraitiotie Raide-Jokeri. == Historia == Historiallisesti nykyinen Viikintie jakautuu selvästi kahteen osaan. Sen länsiosa Vanhastakaupungista nykyisen Viikin tiedepuiston alueelle, Pihlajamäentien risteyksen paikkeille saakka on alkujaan osa vanhasta, jo 1600-luvulla rakennetusta Helsingin ja Hämeenlinnan välisestä maantiestä. Tien kantakaupungissa oleva osuus on nykyinen Hämeentie. Tie jatkui Viikistä edelleen Malmille ja nykyistä Kirkonkyläntietä pitkin Helsingin pitäjän kirkonkylään, sieltä nykyistä Tuusulanväylää myöten Hyrylän sekä edelleen Hyvinkään kautta Hämeenlinnaan. Nykyinen Vantaanjoen ylittävä Viikintien holvisilta rakennettiin kuitenkin vasta vuonna 1926. Viikintien itäosa Viikistä Herttoniemeen sen sijaan rakennettiin vasta 1930-luvulla osana Helsingistä Porvooseen johtanutta uutta päätietä, joka muodosti valtateiden 6 ja 7 yhteisen alkuosan. Herttoniemestä eteenpäin tie jatkui nykyisen Itäväylän kohdalla. Kun Kulosaaren kautta kulkenut Itäinen moottoritie eli nykyisen Itäväylän länsiosa 1950-luvulla valmistui, viitoitettiin valtatiet kulkemaan sitä kautta ja Viikintie jäi sivutieksi. Nimi Viikintie vahvistettiin vuonna 1957. Sitä ennen nykyisen Viikintien nimenä oli Uusi Porvoontie (Nya Borgåvägen) tai lyhemmin Porvoontie (Borgåvägen), samoin kuin nykyisen Itäväylänkin itäosan nimenä Viikintien liittymästä itään.Helsingin yleiskartta 1954, laatinut Helsingin kaupungin kiinteistöviraston kaupunkimittausosasto Vuoteen 2012 asti Viikintie ylitti Herttoniemen satamaradan vartioimattomassa tasoristeyksessä nykyisen Viilarintien kiertoliittymän kohdalla. Junaliikenne radalla tosin oli Herttoniemen sataman lakkauttamisen jälkeen erittäin vähäistä. Viikintiellä tapahtui tammikuussa 2012 vakava päälleajo, jossa rattijuoppo ajoi 11-vuotiaan tytön yli ja pakeni paikalta. Tyttö sai surmansa heti. Myöhemmin kuljettaja tuomittiin neljäksi vuodeksi ja kahdeksi kuukaudeksi vankeuteen.http://www.iltasanomat.fi/kotimaa/art-2000000517709.html Viikin yliajaja 4 vuodeksi vankilaan. Ilta-Sanomat 28.6.2012. Viitattu 6.6.2016. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Helsingin kadut Luokka:Vanhakaupunki Luokka:Viikki Luokka:Herttoniemi Luokka:Suomen valtatieverkon entiset osat
Lähdevero

Lähdevero on tuloverotuksen muoto, jossa vero peritään bruttotulosta suoraan tulon lähteeltä. Esimerkki lähdeverosta Suomessa on korkotulojen lähdevero. Lähdevero pidätetään myös Suomeen enintään kuudeksi kuukaudeksi tulevan ulkomaalaisen Suomesta saamasta tulosta. == Korkotulojen lähdeverotus Suomessa == Korkotulon lähdevero koskee kotimaasta saatuja korkoja, jotka on maksettu * talletukselle talletuspankkitilille, vastaavalle tilille osuuskunnan säästökassaan tai huoltokonttoriin * yleisön merkittäväksi tarjotulle joukkovelkakirjalainalle. Korkotulon lähdeverotus koskee vain luonnollisten henkilöiden ja kuolinpesien saamia korkotuloja. Korkotulon lähdevero on 30 prosenttia koron määrästä. Veron pidättää koron maksaja kuten pankki, huoltokonttori tai joukkovelkakirjan liikkeellelaskija, ja vero tilitetään valtiolle. Korkotulon lähdeveron alaisesta talletuksesta tai joukkovelkakirjasta saatu korko on tuloverotuksessa verovapaa. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Vero.fi: Lähdeveron kohteena olevat korkotulot Luokka:Verot Luokka:Korko
Lentoon – Live

Lentoon – Live on popyhtye Gimmelin vuonna 2003 julkaistu DVD, joka sisältää Popstars-ohjelman ensimmäisen tuotantokauden lopuksi televisiossakin esitetyn keikan. Bonusmateriaalina on muun muassa laulajattarien koelauluja ja haastatteluita sekä musiikkivideot Etsit Muijaa Seuraavaa ja Roviolla. Pääosa DVD:n materiaalista on peräisin Popstars-ohjelman kuvauksista. == Sisältö == === Konserttitaltiointi, Gloria 22.10.2002 === #Lentoon #Etsit muijaa seuraavaa #Pitäiskö mun tietää #Harhaa #Lasirakkaus #Takiainen #Jokotai #Supermustaa #Yhdentekevää #Roviolla #Liian nopea #Sä oot mulle === Musiikkivideot === * Roviolla * Etsit muijaa seuraavaa * Etsit muijaa seuraavaa – Making of === Jenni === * Jennin matka koelauluista bändiin * Jennin henkilökohtainen haastattelu === Susanna === * Susannan matka koelauluista bändiin * Susannan henkilökohtainen haastattelu === Ushma === * Ushman matka koelauluista bändiin * Ushman henkilökohtainen haastattelu === Gimmelin kuvagalleria === == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Discogs Luokka:Gimmel Luokka:Musiikki-DVD:t Luokka:Vuoden 2003 konserttitallenteet
Kanervala (runokokoelma)

Kanervala – runoelmia on Aleksis Kiven ainoa runokokoelma. Kokoelma ilmestyi 1866, ja Kivi julkaisi sen omalla kustannuksellaan. Kokoelmassa Kivi kehitteli vapaata runomittaa, josta sai arvostelua etenkin professori August Ahlqvistilta. Ahlqvist arvosteli kokoelmaa muodottomuudesta – hänhän yritti itse saada muiden kielten runomittoja käyttöön suomen kieleen. Kokoelman on kääntänyt ruotsiksi Thomas Warburton, ja se on julkaistu nimellä Ljunglandet och andra dikter (Atlantis, Stockholm 1995). ==Runot== * Kanervakankaalla * Keinu * Joulu-ilta * Eksynyt impi * Anjanpelto * Karhunpyynti * Helavalkea * Äiti ja lapsi * Rippilapset * Uudistalon-perhe * Ruususolmu * Mies * Niittu * Ikävyys * Metsämiehen laulu == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Kanervala, Finlit.fi (pdf) Luokka:Aleksis Kiven teokset Luokka:Runokokoelmat Luokka:Vuoden 1866 kirjat
Ádám Nagy

Ádám Nagy (, s. 17. kesäkuuta 1995 Budapest) on unkarilainen jalkapalloilija. Hän on kotimaansa lisäksi pelannut Italiassa ja Englannissa. Hän siirtyi vuonna 2021 Italian Serie B:ssä pelaavaan Pisaan mutta pelaa kevätkauden 2024 lainalla saman sarjan Speziassa. Molempijalkainen Nagy on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Unkarin A-maajoukkueessa vuodesta 2015. Nagy on Ferencvárosin kasvatti. Hän debytoi seuran paidassa Unkarin pääsarjassa Nemzeti Bajnokság I:ssä kaudella 2014–2015, jolloin hän voitti Unkarin cupin ja liigacupin. Kaudella 2015–2016 hän pelasi NB I:ssä 25 ottelua voittaen sarjan mestaruuden.http://us.soccerway.com/players/adam- nagy/332346/ Kaudella 2015–2016 Nagy voitti Ferencvárosin kanssa myös Unkarin cupin ja supercupin. Kausina 2016–2019 hän edusti italialaisseura Bolognaa. Hän pelasi Serie A:ssa 51 ottelua ja teki maalin huhtikuussa 2018 Hellas Veronaa vastaan. Elokuussa 2019 Nagy siirtyi Englannin mestaruussarjan Bristol Cityyn, jossa hän pelasi kaksi kautta ennen paluutaan Italiaan. Nagy on pelannut Unkarin nuorten maajoukkueissa. Vuonna 2015 hän pelasi neljässä ottelussa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa, joissa Unkari selviytyi 16 parhaan joukkoon.http://www.fifa.com/fifa-tournaments/players- coaches/people=386512/index.html Unkarin jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi syyskuussa 2015 EM-karsintaottelussa Pohjois-Irlantia vastaan. Hän pelasi vuoden 2016 EM-kilpailuissa täydet minuutit kahdessa alkulohko-ottelussa ja tappiollisessa neljännesvälieräottelussa Belgiaa vastaan.http://www.uefa.com/uefaeuro/news/newsid=2370006.html Kesällä 2021 käydyissä EM-kilpailuissa hän pelasi lähes täydet minuutit joukkueensa kaikissa kolmessa ottelussa. Kesäkuun 2024 puoliväliin mennessä Nagy on pelannut 82 A-maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia: marraskuussa 2018 Kansojen liigan ottelussa Suomea ja marraskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Montenegroa vastaan. == Saavutukset == Ferencváros *Nemzeti Bajnokság I: 2015–2016 *Unkarin cup: 2014–2015, 2015–2016 *Unkarin supercup: 2015 *Unkarin liigacup: 2014–2015 == Lähteet == Luokka:Unkarilaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1995 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Adam Nagy

Adam Nagy voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: *Adam Nagy, slovakialainen jääkiekkomaalivahti *Ádám Nagy, unkarilainen jalkapalloilija
Aljaksei Kulbakou

Aljaksei Kulbakou (, s. 27. joulukuuta 1979, Gomel, Valko-Venäjä) on valkovenäläinen jalkapalloerotuomari. Hän on toiminut kansainvälisenä ammattituomarina vuodesta 2005 lähtien. ==Lähteet== Luokka:Valkovenäläiset jalkapallotuomarit Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Darío Lezcano

Darío Lezcano Mendoza (s. 30. kesäkuuta 1990 Asunción) on paraguaylainen jalkapalloilija, joka edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Ingolstadtia. Oikeajalkainen Lezcano on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän kuuluu Paraguayn jalkapallomaajoukkueeseen. == Ura == === Seurajoukkueura === Lezcano aloitti uransa Paraguayn Primera Divisiónin Sportivo Trinidensessä, jossa hän vuosina 2007–2008 pelasi 11 ottelua ja onnistui kerran maalinteossa. Vuodet 2008–2011 Lezcano edusti Sveitsin toiseksi korkeimman sarjatason Challenge Leaguen FC Wiliä, jossa otteluita kertyi 66 ja maaleja 14. Tammikuussa 2011 Lezcano siirtyi Sveitsin pääsarjan Raiffeisen Super Leaguen Thuniin, jossa hän pelasi runsaan vuoden aikana 34 ottelua ja onnistui maalinteossa neljästi. Lezcano siirtyi helmikuussa 2012 saman sarjan Luzerniin. Hän edusti seuraa viisi kautta ja teki tasan sadassa pelaamassaan ottelussa 31 maalia. Parhaimmalla kaudellaan, kaudella 2014–2015, Lezcano teki 33 ottelussa 12 maalia.Darío Lezcano us.soccerway.com Lezcano siirtyi tammikuussa 2016 Saksan Bundesliigan Ingolstadtiin. Hän pelasi jo samassa kuussa ensi kerran seuran paidassa Mainzia vastaan. Avausmaali syntyi maaliskuussa 2016 Stuttgartin verkkoon. Lezcano pelasi loppukauden aikana 17 bundesliigaottelua, joissa hän onnistui maalinteossa kahdesti. == Maajoukkueura == Lezcano pelasi vuosina 2006–2007 Paraguayn alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa 15 ottelua onnistuen viisi kertaa maalinteossa. Paraguayn jalkapallomaajoukkueessa Lezcano debytoi lokakuussa 2015 MM-karsintaottelussa Argentiinaa vastaan. Avausmaali syntyi seuraavassa kuussa, niin ikään MM-karsintaottelussa Bolivian verkkoon. Lezcano kuului Paraguayn ryhmään vuoden 2016 Copa América Centenariossa.mlssoccer.com Lezcano on pelannut 13 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. == Lähteet == Luokka:Paraguaylaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1990 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Tölli-Kivijärvi

Tölli-Kivijärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Tölli-Kivijärvi on osa Pääjärven valuma-aluetta. == Maantietoa == Järven pituus on 500 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria. Se sijaitsee Kivijärvenkulmalla Kaukaloistenvuoren ja Kiimanevanvuoren itäpuolella. Järvessä on 60-metrinen saari, joka on kokonaan avosuota. Järveen on kaivettu kahdeksan suo-ojaa, joista eteläisin toimii laskuojana. Se on kaivettu Haapaportaannevan, Isonevan ja Rapakonnevan kautta ja viimeksi mainitussa se kääntyy länteen, missä se yhtyy Silmästeenojaan Silmästen kohdalla. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Pohjoisrannat ovat avosuota ja etelärannat metsäistä suota. Itäpuolella sijaitsee entinen Kivijärven maatila, mutta nykyään rannoilla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Tampere-Seinäjoki-junaradan viertä kulkevalta tieltä, joka haarautuu etelässä yhdystieltä 2764. == Historiaa == Vanhassa vuoden 1955 painetussa peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Kivijärvi”. Siinä oli silloin kaksi saarta, joista pohjoisin on nykyään maatunut kiinni pohjoisrantaan. Myös pohjoisrannan rantaviiva on kaartunut etelään ja vanhan järvenpohjan kohdalla sijaitsee nykyään avosuo. Syy maatumaan lienee laskuojan kaivaminen Silmästeenojaan ja suo-ojien tuoma humus. Kivijärven tilaa ei enää viljellä. == Lähteet == Luokka:Pääjärven valuma-alue (Sipsiöjärven valuma- alue) Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Sar-i Sang

Sar-i Sang (Sar-e Sang) on asutus Kuran Wa Nunjanin piirikunnassa, Badahšanin maakunnassa, Koillis-Afganistanissa lähellä Tadžikistanin rajaa. Paikka on noin 70 km Faizabadista itäkaakkoon. Lähellä on Eskashem ja Iskashemin luonnonpuisto. Paikka on tunnettu siitä, että sen läheltä saadaan hienoa sinistä lapislatsuli-kiveä, jonka päämineraali on sininen lasuriitti. == Historia == Lapislatsulia louhittiin Badahšanista jo 7. vuosituhannella eaa.. Vanhalla ajalla Mesopotamian, Egyptin ja Indus-joen sivistysalueille vietiin Badaksanin lapislatsulia. == Lähteet == Luokka:Afganistanin maantiede
Henri Delaunay

Henri Delaunay (15. kesäkuuta 1883 – 9. marraskuuta 1955) oli ranskalainen jalkapalloerotuomari ja urheiluvaikuttaja. Delaunay toimi hyvin lyhyen aikaa erotuomarina. Delaunay oli yksi henkilöistä, jotka ehdottivat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen järjestämistä jo 1920-luvulla. Delaunay oli UEFAn ensimmäinen pääsihteeri. EM-kilpailujen voittajalle jaettava pokaali on nimetty hänen mukaansa. ==Lähteet== Luokka:Ranskalaiset jalkapallotuomarit Luokka:Ranskalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Jari Räsänen (juoksija)

Jari Petteri Räsänen (s. 6. tammikuuta 1987) on suomalainen keskipitkien matkojen juoksija. Hänen seuransa on Joensuun Kataja ja hänen valmentajanaan toimii Juri Miljuhin. Vuoteen 2013 asti Räsänen edusti Polvijärven Urheilijoita. Porin Kalevan kisoissa 2015 Räsänen voitti SM-pronssia 1 500 metrin juoksussa. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on voittanut kultaa 4 × 1 500 metrin viestijuoksussa vuonna 2014, hopeaa vuonna 2015 ja pronssia 4 × 800 metrin viestijuoksussa vuonna 2015. Hallissa hän on voittanut SM-pronssia 1 500 metrin juoksussa vuosina 2014 ja 2015. Maastojuoksussa hänellä on yksi SM- pronssi lyhyen matkan joukkuekisasta vuodelta 2014. Räsäsen ennätys 1 500 metrillä on 19. heinäkuuta 2015 Lapinlahdella juostu 3.47,85 ja 800 metrillä 24. heinäkuuta 2014 Joensuussa juostu 1.51,36. ==Lähteet== Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
World’s Endin salaisuus

World's Endin salaisuus (engl. World's End) on brittiläinen nuorille suunnattu draamasarja, jonka on luoneet Danny Spring ja Diane Whitley. Sarja alkoi CBBC- kanavalla (Children's BBC) vuonna 2015. Suomessa Yle TV2 aloitti sarjan esittämisen Summeri-ohjelmassa vuonna 2016. ==Rooleissa== Luokka:Brittiläiset draamasarjat Luokka:BBC:n televisio-ohjelmat
Dakin–West-reaktio

Dakin–West-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa aminohapot reagoivat happoanhydridien kanssa emäksen esimerkiksi pyridiinin läsnä ollessa. Tuotteena reaktiossa muodostuu ketoamidi. Reaktio on nimetty kehittäjiensä Henry Drysdale Dakinin ja Randolph Westin mukaan ja he julkaisivat sen ensimmäisen kerran vuonna 1928. ==Reagenssit ja mekanismi== Dakin–West- reaktion olosuhteissa sekä α- että β-aminohapot reagoivat, mutta β-aminohapot muodostavat tuotteina vain typestä asyloituneita tuotteita. Tyypillisin käytetty happoanhydridi on etikkahappoanhydridi, mutta muitakin voidaan käyttää. Reaktio tapahtuu yleensä yli 100 °C:n lämpötilassa käyttäen emäksisenä katalyyttinä ja liuottimena pyridiiniä. Katalyyttinä voidaan käyttää myös natriumasetaattia. Dakin–West-reaktio voi tapahtua jo huoneenlämpötilassa, kun katalyyttinä käytetään 4-dimetyyliaminopyridiiniä. Dakin–West-reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa aminohapon nukleofiilinen aminoryhmä reagoi elektrofiilisen happoanhydridin karbonyyliryhmän kanssa muodostaen asyloidun johdannaisen. Muodostuvan asyloidun aminohapon karboksyyliryhmän nukleofiilisin happiatomi reagoi toisen happoanhydridimolekyylin kanssa muodostaen niin kutsutun sekahappoanhydridin. Tämä syklisoituu oksatsolonijohdannaiseksi eli atslaktoniksi. Pyridiini tai muu emäs deprotonoi atslaktonin, jolloin muodostuu karbanioni, joka reagoi kolmannen happoanhydridimolekyylin kanssa ja setyloituu. Karboksylaatti-ioni reagoi asyylisubstituutiolla, jolloin atslaktonin rengasrakenne avautuu ja muodostuu uusi sekahappoanhydridi. Tämä välituote reagoi uudelleen karboksylaatti-ionin kanssa muodostaen uuden sekahappoanhydridin ja karboksyylihapon. Tästä karboksyylihaposta eliminoituu hiilidioksidia ja muodostuu tuotteena ketoamidi. : ==Lähteet== Luokka:Orgaaniset reaktiot
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen 2016 televisiointioikeudet

Tämä artikkeli sisältää luettelon niistä yhtiöistä, joilla on oikeus näyttää Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2016 kanavillaan. ==Eurooppa== Maa Kanava Lähteet Top Channel SuperSport AMPTV ORF ATV İTV BTRC VRT RTBF BHRT BNT Nova TV HRT CyBC ČT DR TV 2 ERR Yle TF1 M6 beIN Sports GPB ARD ZDF ProSiebenSat.1 ERT Duna SkjárEinn RTÉ TV3 Charlton RAI Sky Sport Saran Media RTK SuperSport LTV LRT MKRTV PBS TRM RTCG NOS NRK TV 2 TVP Polsat RTP SportTV Pro TV Dolce Sport Pervyi Kanal VGTRK Match TV RTS RTVS RTVSLO Mediaset España SVT TV4 SRG SSR TRT Digiturk Ukrayina BBC ITV S4C ==Muu Maailma== Maa Kanava Lähteet Afrikka Canal+ Afrique SportTV Canal 9 SBS beIN Sports Rede Globo Rede Bandeirantes Astro TSN RDS GMM Grammy Karibia ESPN CCTV beIN Sports LeEco now TV Sony SIX RCTI Global TV Indovision MP & Silva Saran Media GMM Grammy Latinalainen Amerikka Televideo Services Astro OTI Lähi-itä ja Pohjois-Afrikka beIN Sports Sky Net Sky Sport ABS-CBN Eleven Sports Network SuperSport SABC IB Media Net Inc. Saharan eteläpuolinen Afrikka SuperSport TV Media Sport Eleven Sports Network Saran Media GMM Grammy Saran Media ESPN Saran Media Meridiano Televisión VTV ==Lähteet== Televisiointi
Ylinen Lehmilampi (Ikaalinen)

Ylinen Lehmilampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Ylinen Lehmilampi on osa Pääjärven valuma- aluetta. == Maantietoa == Lammen pituus on 250 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Se sijaitsee Pääjärveltä pari kilometriä luoteeseen Pitkänevan, Juurakkonevan ja Heinänevan välissä. Ympäröiviltä soilta on kaivettu yli kymmenen suo-ojaa lampeen. Laskuoja lähtee lammen pohjoispäästä ja yhtyy kilometrin jälkeen Silmästeenojaan, joka laskee Pääjärveen. Rantaviivan pituus on 700 metriä ja ranta on lähes kokonaan suota. Lammen rannan tuntumaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa kärrypolku, joka saa alkunsa Pääjärvenperän kylätiestä. == Lähteet == Luokka:Pääjärven valuma-alue (Sipsiöjärven valuma-alue) Luokka:Ikaalisten järvet Luokka:Sisättö
Kaksoislammit (Ikaalinen)

Kaksoislammit eli Kaksoislammet ovat Pirkanmaalla Ikaalisissa Karpanperällä sijaitsevat lammet, jotka kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kaksoislammit ovat osa Pääjärven valuma-aluetta. == Maantietoa == Lampia on kaksi. Suurempi lampi on pohjoisempi, ja sen pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Toinen lampi sijaitsee edellisestä etelään ja on 150 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Ne sijaitsevat avokallioita ja soita vuorottelevassa erämaassa Karpanperän pohjoispuolella. Lampia ei yhdistä oja, mutta kummastakin lammesta kulkee laskuojat, jotka yhtyvät hieman etelämpänä. Yhteinen oja yhtyy Kaitajärveen laskevaan suo-ojaan. Pohjoisemman lammen rantaviivan pituus on 500 metriä ja eteläisen lammen noin 350 metriä. Kummallakin lammelle on rakennettu vapaa-ajan asunto, joille johtaa sama metsäautotie, johon pääsee Karpanperältä. == Lähteet == Luokka:Pääjärven valuma-alue (Sipsiöjärven valuma-alue) Luokka:Ikaalisten järvet
Julian Baumgartlinger

Julian Baumgartlinger (s. 2. tammikuuta 1988 Salzburg) on itävaltalainen jalkapalloilija, joka edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Bayer Leverkusenia. Oikeajalkainen Baumgartlinger on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Itävallan jalkapallomaajoukkueeseen. == Ura == === Seurajoukkueura === Baumgartlinger aloitti ammattilaisuransa Saksan 2. Bundesliigan 1860 Münchenissä. Hän pelasi seuran paidassa vuosina 2007–2009 13 ottelua. Heinäkuussa 2009 Baumgartlinger siirtyi kotimaansa pääsarjan Austria Wieniin. Hän pelasi seuran paidassa kahden kauden aikana 61 ottelua onnistuen kerran maalinteossa. Kaudella 2009–2010 hän debytoi myös Eurooppa- liigassa viiden ottelun verran. Heinäkuussa 2011 Baumgartlinger siirtyi Saksan Bundesliigan Mainziin. Hän teki debyyttinsä seuran paidassa seuraavassa kuussa Freiburgia vastaan. Avauskaudella otteluja kertyi Bundesliigassa 26 kappaletta. Avausmaalinsa Mainzin paidassa Baumgartlinger teki helmikuussa 2016 Schalken verkkoon. Hän pelasi seuran paidassa 124 ottelua tehden kaksi maalia. Heinäkuussa 2016 Baumgartlinger siirtyi Bundesliigan Bayer Leverkuseniin.http://www.espnfc.com/story/2876112/bayer-leverkusen-sign- midfielder-julian-baumgartlinger-from-mainz Hän on pelannut kauden 2020–2021 loppuun mennessä seurassa 109 bundesliigaottelua, joissa hän on tehnyt viisi maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut 12 ottelua. Eurooppa-liigassa hän on pelannut 13 ottelua ja tehnyt maalin joulukuussa 2020 OGC Nicea vastaan. == Maajoukkueura == Baumgartlinger on pelannut kaikissa Itävallan nuorten maajoukkueissa. Hän pelasi kolme ottelua alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007. Hän debytoi Itävallan A-maajoukkueessa syyskuussa 2009 MM- karsintaottelussa Romaniaa vastaan.https://www.national-football- teams.com/player/33136/Julian_Baumgartlinger.html Avausmaali syntyi kesäkuussa 2014 ystävyysottelussa Tšekkiä vastaan. Baumgartlinger kuului Itävallan joukkueeseen vuoden 2016 EM- kilpailuissa,http://www.skysports.com/football/news/19692/10300850/leicester- defender-christian-fuchs-named-in-austria-squad joissa hän pelasi joukkueensa kaikki kolme ottelua alusta loppuun. Baumgartlinger on kesäkuun 16. päivään 2021 mennessä pelannut 84 maaottelua ja tehnyt yhden maalin. Hän on pelannut 17 MM- ja 25 EM-karsintaottelua. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Itävaltalaiset jalkapalloilijat Luokka:Vuonna 1988 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Pentti Ylösjoki

Pentti Mikael Alpi Ylösjoki, vuoteen 1935 Juslin (23. syyskuuta 1912 Nurmijärvi – 21. lokakuuta 1996Kuutiset) oli suomalainen virkamies. Hän oli oppiarvoltaan lakitieteen lisensiaatti ja oli keskusrikospoliisin päällikkö 1966–1974.Facta 2001, WSOY 1986, 18. osa, palsta 659 Ylösjoki kirjoitti ylioppilaaksi 1933, suoritti alemman oikeustutkinnon 1936, ylemmän oikeustutkinnon 1941, valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1944 ja lisensiaatiksi 1948. Hän sai varatuomarin arvon 1943. Hän oli Lapin (Tl) piirin nimismies 1944–1954, Helsingin kaupunginviskaali 1955–1962, sisäasiainministeriön vanhempi hallitussihteeri 1963–1965 ja sen jälkeen keskusrikospoliisin päällikkö ja poliisineuvos 1966–1974. Ylösjoki opetti kriminalistiikkaa Helsingin yliopistossa vuodesta 1971.Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org) ==Teokset== * Poliisioikeus 1–2 1965, 1966 == Lähteet == Luokka:Suomalaiset poliisit Luokka:Suomalaiset juristit Luokka:Vuonna 1912 syntyneet Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Mannanmäen näkötorni

Mannanmäen näkötorni sijaitsee Hämeenkyrön Kostulan kylässä Kyrösjärven ja Järvenkylänjärven välisellä harjanteella noin 150 metriä korkean Mannanmäen huipulla. Kyröskosken taajamasta on paikalle matkaa kolme kilometriä. Noin 15 metriä korkea torni on samalla vuoden 1918 sisällissodan aikana Mannanmäen taistelussa kaatuneiden valkoisten muistomerkki. Tornin kaksikerroksisen alaosan toisessa kerroksessa toimii kahvila ja alakerrassa puolestaan on marmoritaulu, johon on merkitty 68 sisällissodan aikana Hämeenkyrössä kuolleen valkoisen nimet. Huipun näköalatasanteelle noustaan kierreportaita pitkin. == Historia == Ajatus näkötornista esitettiin kymmenen vuotta sodan päättymisen jälkeen, mutta sen rakentaminen aloitettiin kuitenkin vasta yleisen ilmapiirin rauhoittumisen myötä vuonna 1937. Torni rahoitettiin lahjoitusvaroin, joita kertyi noin 100 000 markkaa. Varsinaisen tornin rakentamiseen käytettiin 81 000 markkaa ja loput kuluivat pihatöihin sekä kalusteisiin. Näkötorni vihittiin käyttöön Mannanmäen taistelun 20-vuotispäivänä 24. maaliskuuta 1938. Tilaisuudessa kerrotaan olleen paikalla 2 000 ihmistä. Näkötornin toisessa kerroksessa oli alun perin Lotta Svärd -järjestön ylläpitämä kahvila. Toisen maailmansodan aikana tornia käytettiin ilmavalvonta-asemana, jossa päivystäneiden lottien muistolaatta paljastettiin elokuussa 2014. Vuosikymmenten aikana torni pääsi rapistumaan pahoin, kunnes se peruskorjattiin talkootyönä vuosina 2012–2013 ja avattiin jälleen yleisölle syyskuussa 2013. 2016 07 Mannanmäen näkötorni 1.jpg|Torni kuvattuna alemmalta perkkialueelta 2016 07 Mannanmäen näkötorni 2.jpg|Muistolaatta kaatuneista sotilaista 2016 07 Mannanmäen näkötorni 4.jpg|Näkymä tornin pihamaalta pohjoisen suuntaan == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Mannanmäen näkötorni Hämeenkyrössä Retkipaikka. Luokka:Suomen näkötornit Luokka:Suomen sisällissodan muistomerkit Luokka:Lotat Luokka:Pirkanmaan nähtävyydet Luokka:Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat Luokka:Kostula
Valde

Valde on suomalainen miehen etunimi. Se on muunnelma vanhasta Valdemar- nimestä, joka tuli Skandinaviaan lainana kelteiltä ja joka myöhemmin slaavilaistui Vladimiriksi. Valdea on käytetty myös jonkin verran osana yritysten nimiä.Tuomas Salste: Tietoja sukunimestä Valde Sukunimi.info. Viitattu 6.6.2016 Vuoden 2016 kesäkuuhun mennessä Suomessa on rekisteröity 1808 Valdea. Nimeä on rekisteröity jonkin verran yleisemmin 1900-luvun alkupuoliskolla, kuin sen jälkeen.Nimipalvelu, hakusana: Valde Väestörekisterikeskus. Viitattu 6.6.2016 Suomalaisessa kalenterissa Valdella ei ole omaa nimipäivää, joskin kantanimen Valdemarin sekä saamenkielisessä kalenterissa olevan Válden päivä on 18. huhtikuuta. Valde on myös Suomessa esiintyvä harvinainen ja suojattu sukunimi. Sitä on esiintyy sukunimenä myös ulkomailla, kuten Norjassa, Espanjassa ja Yhdysvalloissa. ==Tunnettuja Valdeja ja Waldeja== === Walde sukunimenä === * Hans-Joachim Walde (1942–2013), saksalainen kymmenottelija ja olympiamitalisti === Valde tai Walde etunimenä === * Valde Aulanko (1883–1955), suomalainen arkkitehti * Valde Condu (1889–1970), suomalainen näyttelijä, joka vaihtoi nimensä Evald Terhoksi. * Valde Hirvikanta (1863–1911), suomalainen vapaaherra ja Turun hovioikeuden presidentti * Valde Hyvönen (1890–1955), suomalainen yritysjohtaja ja maanviljelysneuvos * Valde Mikkonen (1934–2022), psykologian professori ja järjestöjohtaja * Valde Nevalainen (1919–1994), suomalainen poliitikko, kansanedustaja ja ministeri * Valde Näsi (1903–1993), suomalainen toimittaja * Walde Sario (1888–1952), suomalainen konsuli, liikemies, heimosoturi ja Lapuanliikkeen vaikuttaja * Valde Sorsa (1920–1942), suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari ==Kuvitteellisia Valdeja== * Valde, Pirkka-Pekka Peteliuksen esittämä sketsihahmo televisiosarjoissa Hymyhuulet ja Pulttibois ==Lähteet== Luokka:Etunimet
Eero Yrjölä

Eero Olavi Yrjölä (21. kesäkuuta 1925 Iitti – 10. syyskuuta 2010)Iitin seurakunta, Yrjölä Eero Olavi, Iitin Uusi hautausmaa, viitattu 13.11.2021Ulkoasiainhallinnon matrikkeli, Ulkoasiainneuvos ja suurlähettiläs Yrjölä Eero Olavi, toimittajat Jussi Nuorteva ja Tuire Raitio, Ulkoasiainministeriö 1996 oli suomalainen diplomaatti. Hänellä oli varatuomarin arvo. Yrjölä toimi ulkoasianministeriön toimistopäällikkönä 1.7.1971 alkaen. Hän oli pääkonsulina New Yorkin pääkonsulinvirastossa 1.7.1974 alkaen. Yrjölä sai ulkoasianneuvoksen arvon 1.3.1978 ja oli ulkoasiainministeriön neuvotteleva virkamies 1.7.1980 alkaen. Hän oli ulkoasiainministeriön hallinnollisen osaston osastopäällikkö 1983–1985 ja suurlähettiläs Prahassa 1985–1990.Facta 2001, WSOY 1986, 18. osa, palsta 676Suomen Prahan-suurlähetystö, viitattu 6.6.2016 Yrjölä toimi kansainvälisten lainsäädäntöasiain neuvottelukunnan sihteerinä 1969–1974 ja erioikeusasetustoimikunnan puheenjohtajana 1973. Yrjölän puoliso oli Raili Lahja Inari Heiskanen ja hänen lapsensa olivat Tuula Johanna, Taina Annina sekä Tomi Lauri Tapio. Yrjölän tytär Tuula Yrjölä on ulkoasiainministeriön diplomaatti. Yrjölälle myönnettiin Suomen Leijonan Ritarikunnan 1. luokan komentajamerkki 1990.Helsingin Sanomat 10.12.1990 == Lähteet == Luokka:Suomen suurlähettiläät Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Leyla-Tepen kulttuuri

pienoiskuva|oikea|Leyla-Tepen kultuurin ruukku. Leyla-Tepen kulttuuri oli kuparikautinen perinne, joka vallitsi Keski-Kaukasuksen etelärinteillä noin 4350 – 4000 eaa. Kulttuuri vallitsi pääosin Ağdamin alueella. Hautaukset tehtiin pääosin saviruukkuihin. Kulttuuriin kuului myös tapa tehdä kurgaaneja, suuria hautakumpuja, kuten Soyuqbulaqissa 4. vuosituhannen alussa eaa. Leyla- Tepen kulttuuri on yhdistynyt pohjoisen Mesopotamian kulttuuriin, varsinkin itäisen Anatolian kulttuuriin. Niinpä metallurgian oletetaan saapuneen tänne Mesopotamiasta, ehkä UrukistaTufan Isaakoglu Akhundov, AT THE BEGINNING OF CAUCASIAN METALLURGY. Problems of Early Metal Age Archaeology of Caucasus and Anatolia. Proceedings of International Conference. Tbilisi, 2014 joskus 4500 eaa. == Löytöpaikkoja == Leyla-Tepen lisäksi kulttuurin jäänteitä on löydetty muun muassa Soyuqbulaqista, Berikldeebista, Kavtiskhevista, Chinar-Tepestä, Shomulu-Tepestä, Abdal-Aziz-Tepestä, Boyuk Kesikistä, Poylusta ja Agstafasta. == Katso myös == *Kuro-Araxesin kulttuuri *Maikopin kulttuuri *Kurgaani *Ubaidin kulttuuri == Lähteet == Luokka:Azerbaidžanin esihistoria Luokka:Muinainen Lähi-itä Luokka:Kaukasian kulttuurit
Achílleio (kunnallisyksikkö)

Achílleio (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αχιλλείων, Dimotikí Enótita Achilleíon) on yksi Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 10 651 (vuonna 2011). pienoiskuva|vasen|Achílleion palatsi. Achílleion kunnallisyksikkö käsittää alueen Korfun saaren keskiosista. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä Achílleion palatsista eli Achilleionista, joka sijaitsee sen alueella lähellä Gastoúrin kylää. Kunnallisyksikön suurin asutus on Viróksen kylä. Achílleio oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Achílleion kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Ágioi Déka Ágioi Déka 370 Ágios Prokópios Ágios Prokópios 378 Áno Garoúna Áno Garoúna 227 Benítses Benítses 843 Gastoúri Gastoúri 679 Pérama 1 021 Kalafatiónes Kalafatiónes 457 Kamára Alepochóri 38 Kamára 112 Kardamátika 9 Kastellánoi Mésis Estavroménos 39 Kastellánoi 496 Káto Garoúna Ágios Górdios 54 Káto Garoúna 579 Kouramádes Kouramádes 255 Kynopiástes Chrysiís 898 Kynopiástes 1 054 Pikoulátika 142 Soulaíika 196 Stavrós Chalidiáta 23 Dafnáta 34 Komianáta 30 Kornáta 101 Loukáta 75 Makráta 49 Varypatádes Varypatádes 352 Virós Ágios Geórgios 89 Bastoúni 63 Kastanéa 787 Virós 1 201 Yhteensä: 10 651 == Lähteet == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Ágios Geórgios (Korfu)

Ágios Geórgios () on Kreikan kylä sekä samanniminen Pohjois-Korfun kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίου Γεωργίου, Dimotikí Enótita Agíou Georgíou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korfun saarella Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 431. Varsinaisia Ágios Geórgios -nimisiä kyliä on oikeastaan kaksi: ne ovat Ágios Geórgios Armenádon, jonka väkiluku on 60, ja Ágios Geórgios Págon, jonka väkiluku on 68 (vuonna 2011). Kylät sijaitsevat vierekkäin Korfun luoteisrannikolla noin 35 kilometriä Korfun kaupungista luoteeseen. Ne on nimetty Pyhän Georgioksen mukaan ja ovat muodostuneet pienimuotoiseksi turistikohteeksi. Ágios Geórgioksen kunnallisyksikkö käsittää alueen saaren luoteisosassa. Ágios Geórgios oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Pohjois-Korfun kuntaa. == Kunnallisyksikön osat == Ágios Geórgioksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista: Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta Kylä, kaupunki tai muu asutus Väkiluku (2011) Afionítika Afiónas 294 Afionítika 3 Ágios Athanásios Ágios Athanásios 192 Agrós Agrós 271 Aspiotádes 59 Manatádes 27 Rafaládes 8 Arkadádes Arkadádes 90 Armenádes Ágios Geórgios Armenádon 60 Armenádes 94 Termenádes 23 Chorepískopoi Chorepískopoi 203 Dáfni Dáfni 225 Gavrádes 65 Drosáto Drosáto 146 Kastellánoi Gýrou Kastellánoi 86 Troumpéttas 20 Kavvadádes Aríllas 96 Kavvadádes 517 Saoulátika 38 Mesariá Kopsocheiládes 110 Mesariá 114 Págoi Ágios Geórgios Págon 68 Págoi 304 Prinýlas 70 Vatoniés 69 Rachtádes Rachtádes 179 Yhteensä: 3 431 == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Jooniansaarten entiset kunnat Luokka:Jooniansaarten kylät Luokka:Pohjois-Korfu