EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Tunisian dinaari

Tunisian dinaari () on Tunisian rahayksikkö. Sen kansainvälinen valuuttakoodi (ISO 4217) on TND. Se on suljettu valuutta, eli rahaa ei saa kuljettaa ulos maasta ja sitä voi vaihtaa itselleen vain Tunisiassa. Tunisian dinaarin kurssi on kiinteä ja palkkion periminen vaihdosta on kiellettyä. Yksi Tunisian dinaari vastaa n. 0,31:tä euroa. Tunisian dinaari jakautuu 1000 millimiin (). == Setelit == Nykyään käytössä olevat setelit Kuva Arvo Pääväri Kuvaus Etupuoli Takapuoli 5 dinaaria Vihreä Hannibal 10 dinaaria Sininen Ibn Khaldun 20 dinaaria Purppura Kheireddine Et-Tounsi 30 dinaaria Oranssi Abou el Kacem Chebbi == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Afrikan rahayksiköt Luokka:Tunisian talous
Plasmidi

Plasmidi on kromosomin ulkopuolella solulimassa sijaitseva ja itsenäisesti kahdentuva rengasmainen DNA-molekyyli, jonka sisältämät geenit eivät ole eliölle välttämättömiä.Subkloonaus ja restriktioentsyymianalyysi s. 11 Plasmideja on bakteereilla ja hiivoilla. Plasmidien koko on suurimmillaan noin 400 000 emäsparia (bp). Yhdessä solussa voi olla samasta plasmidista 1–500 kopiota. Termiä ”plasmidi” käytti ensimmäisenä yhdysvaltalainen molekyylibiologi Joshua Lederberg vuonna 1952. Vaikka plasmidit eivät ole välttämättömiä normaalioloissa elävälle organismille, niistä voi kuitenkin olla etua sen ympäristön muuttuessa. Plasmidit voivat sisältää esimerkiksi antibioottiresistenttejä geenejä tai geenejä, jotka mahdollistavat solun rakennusaineiden syntetisoimisen erilaisista lähtöaineista. Jokainen plasmidi sisältää ainakin yhden DNA-sekvenssin, jossa on replikaation aloituskohta eli ORI-alue (). Tämä mahdollistaa plasmidi-DNA:n kahdentumisen itsenäisesti kromosomaalisesta DNA:sta. Suurimmalla osalla bakteereista plasmidit ovat rengasmaisia, mutta myös lineaarisia plasmideja tiedetään. Plasmideja käytetään hyödyksi geenitekniikassa ja yhdistelmä-DNA-tekniikassa. == Vektorit == Geenitekniikassa käytettyjä plasmideja kutsutaan vektoreiksi. Niitä käytetään kuljettamaan geenejä organismista toiseen ja yleensä ne sisältävät jonkin geenimerkin, jonka avulla voidaan plasmidin sisältävät solut seuloa muista. Monissa vektoreissa on myös ns. polylinkkeri tai multikloonauskohta (, MCS). MCS on lyhyt alue, joka sisältää joitakin yleisesti käytettyjä restriktiokohtia. Tämä mahdollistaa DNA-fragmenttien helpon lisäämisen restriktiokohtaan restriktio- ja ligaasientsyymien avulla. == Lähteet == * == Viitteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Molekyylibiologia Luokka:Mikrobiologia
Pyramidi (geometria)

Pyramidi on geometrinen kappale. Se on kartio, jonka pohja on monikulmio. == Erilaisia pyramideja == Määritelmästä seuraa, että pyramidi on monitahokas, jonka sivutahkot ovat kolmioita. Kaikille sivutahkoille yhteinen kärki on nimeltään pyramidin huippu. Huipun ja pohjan etäisyyttä kutsutaan pyramidin korkeudeksi. Jos pyramidin huipun ja pohjan keskipisteen yhdysjana on kohtisuorassa pohjaa vasten, pyramidin sanotaan olevan suora. Suora pyramidi, jonka pohja on säännöllinen monikulmio, on säännöllinen. Säännöllinen pyramidi, jonka pohja ja sivutahkot ovat tasasivuisia kolmioita, on nimeltään (säännöllinen) tetraedri. Jos kaksi pyramidia, joiden pohjana on sama monitahokas, yhdistetään pohjat vastakkain, saadaan kaksoispyramidi eli bipyramidi. Pyramideja luokitellaan usein myös sivutahkojen lukumäärän perusteella. Esimerkiksi kolmisivuisella pyramidilla on kolme sivutahkoa, nelisivuisella neljä ja niin edelleen. Egyptin hautapyramidit olivat nelisivuisia, tetraedri taas on kolmisivuinen. == Pinta-ala ja tilavuus == Pyramidin pinta-ala saadaan laskemalla pohjan ja sivutahkojen alat yhteen. Koska monikulmiona pohja voidaan jakaa kolmioiksi ja myös sivutahkot ovat kolmioita, palautuu tehtävä kolmioiden pinta-alan laskemiseen. Pyramidi on kartion erikoistapaus, joten sen tilavuus voidaan laskea kaavalla V = \frac{1}{3} Ah. Tässä A on pohjan pinta-ala ja h on pyramidin korkeus. Luokka:Monitahokkaat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Marduk (yhtye)

Marduk on ruotsalainen black metal -yhtye. Mardukin sanoitusten pääaiheita ovat satanismi, kuolema ja sota. == Historia == Morgan Steinmeyer Håkansson perusti Mardukin vuonna 1990 Norrköpingissä, Ruotsissa. Vuonna 1991 Marduk julkaisi kolme kappaletta sisältäneen Fuck Me Jesus -demon. Vuonna 1992 ilmestyi Mardukin ensimmäinen albumi Dark Endless, ja yhtye aloitti keikkailun Ruotsissa saatuaan vahvan fanipohjan. Vuonna 1994 Marduk aloitti keikkailun muualla Euroopassa, ja 1995 yhtyeellä oli ensimmäinen keikka Pohjois- Amerikassa, Méxicossa. Vuonna 2000 Marduk siirtyi nykyiselle levy-yhtiölleen Blooddawn Productionsin. Vuonna 2004 Marduk julkaisi yhdeksännen studioalbuminsa Plague Angel, joka teki läpimurron Euroopassa ja myöhemmin Yhdysvalloissa. Marduk juhlisti 15-vuotista uraansa julkaisemalla live-albumin Warschau, jossa on 17 kappaletta Piolen-keikalta vuonna 2005. Marduk on esiintynyt Suomessa muun muassa Lepakossa pääsiäisenä 1999, Tuska Open Air -festivaalilla vuonna 2002 sekä vuoden 2006 Nummirock-festivaaleilla. Mardukin oli määrä esiintyä Firebox Metal Festissä Seinäjoella vuonna 2010, mutta yhtye ei päässyt paikalle Islannin tuhkapilvien vuoksi. == Jäsenet == * Morgan "Evil" Steinmeyer Håkansson – kitara (1990–) * Magnus "Devo" Andersson – bassokitara (2004–), kitara (1992–1994) * Daniel "Mortuus" Rostén – laulu (2004–) * Fredrik Widigs – rummut (2013–2019) * Simon Schilling - rummut (2019–) === Entiset jäsenet === * Rikard Kalm – bassokitara (1990–1992) * Andreas Axelsson – laulu (1990–1993) * Joakim Göthberg (Af Gravf) – rummut (1990–1993), laulu (1993–1995) * B. War (Roger "Bogge" Svensson) – bassokitara (1992–2004) * Fredrik "Froding" Andersson – rummut (1993–2002) * Kim Osara – kitara (1995–1996) * Erik "Legion" Hagstedt – laulu (1995–2003) * Emil Dragutinovic – rummut (2002–2006) * Lars Brodesson – rummut (2006–2013) === Live-muusikot === * Peter Tägtgren – kitara (1997) * Fredrik Widigs – rummut (2013) == Diskografia == === Studioalbumit === * * * * * * * * * * * * * * https://itunes.apple.com/us/album/viktoria/1374598334 * === Livealbumit === * * * * === Demot ja EP:t === * * * * * * === Singlet === * * * * === DVD:t === * * * == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:1990-luvun yhtyeet ja sooloartistit Luokka:2000-vuosikymmenen yhtyeet ja sooloartistit Luokka:Ruotsalaiset black metal -yhtyeet
Kaldealaiset

thumb Kaldealaiset ovat seemiläinen kansa pohjoisessa Irakissa ja eteläisessä Turkissa, saman alueen assyrialaisten sukulaiskansa. Historiallisesti he ovat keskittyneet Irakissa Mosulin lähellä sijaitsevan Tel Keppen (tai Tal Kayf) kylän ympärille. Alkuperäisten Mesopotamian asukkaiden jälkeläisinä he ovat islamilaisuutta vanhempi kulttuuri islamilaisella alueella. He puhuvat muinaiseen aramean kieleen perustuvaa kieltä, jonka merkistö on lähellä hepreaa ja arabiaa. ==Kaldealaiset muinaisessa Babyloniassa== Kaldealaiset asettuivat eteläiseen Mesopotamiaan joskus välillä 1000–500 eaa. vaeltaen alueelle Arabiasta. Heidän kielensä oli aramea. Heidän asuma-alueensa oli huomattavasti etelään aramealaisten asuinalueesta. Jotkut babylonian Assyrian vasallikuninkaat olivat 900–700 eaa. kaldealaisia. Kovin kapinallinen oli Marduk-apal-iddina II, joka välillä kaappasi vallan, välillä pakeni etelän suoalueille. Lopulta tähän hermostuen Sanherib hävitti Babylonin. Babylonian 6. vuosisadan eaa. 11. dynastiaa sanotaan "kaldealaiseksi dynastiaksi". Roomalaiset sanoivat kaldealaisiksi Babyloniasta tulleita astrologeja ja matemaatikkoja. ==Katso myös== *Aramealaiset *Babylonia *Kaldea ==Aiheesta muualla== *Jewish Encyclopedia: Chaldea *Encyclopedia Britannica: Chaldea *Study Light: Kasidy Luokka:Seemiläiset kansat Luokka:Irakin etniset ryhmät Luokka:Turkin etniset ryhmät ar:حضارة كلدانية
Tähtikartta

Tähtikartta tai tähtikartasto on kartta tähtitaivaasta. Koska tähtikartta kuvaa katsojan yläpuolista taivasta, ilmansuunnat itä ja länsi esitetään tähtikartassa päinvastoin kuin tavallisessa kartassa. Tähtikartassa erikokoiset pisteet kuvaavat taivaalla näkyviä kohteita, joita ovat aurinkokuntamme planeetat, kaukaisemmat tähdet, galaksit ja niin edelleen. Suurempi piste ei tarkoita sitä, että kohde todella näkyisi suurempana tai se olisi fyysisesti suurempi, vaan kohde on kirkkaampi (vrt. magnitudi). Tähtikarttaan liitetään koordinaatit ja kellonaika, jotka kertovat, missä kohtaa maapalloa tähtitaivas on kartan mukainen. Tähtikartan koordinaatit ovat yleensä rektaskensio ja deklinaatio. Karttaan merkitään yleensä tähdistöt yhdistämällä samaan tähdistöön kuuluvat tähdet viivoin, kuten Orionin tähdistön tähtikuvio. Koska tähdistöt ovat yleensä saaneet nimensä eläinten tai mytologisten henkilöiden mukaan, on vanhoissa tähtikartoissa usein esiintynyt myös näiden kuvia. Kartassa voi myös olla muita viivoja, kuten ekliptika, taivaanekvaattori, ja karttatyypistä riippuen myös horisontti. Jos jokin kappale, esimerkiksi Saturnus on tähtikartassa reunalla, niin se on horisontissa, mutta jos se on keskellä, se näkyy suoraan yläpuolella. == Katso myös == * Planisfääri == Kirjallisuutta == * * == Aiheesta muualla == * Ursan tähtikartta Luokka:Tähtitiede Luokka:Karttatyypit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Magnitudi

Magnitudilla (, suuruus tai koko) tarkoitetaan jonkin suureen suuruusluokkaa. Tarkemmin: * Tähtitieteessä magnitudilla tarkoitetaan taivaankappaleiden absoluuttista tai näennäistä kirkkautta. * Matematiikassa objektin magnitudi on ei-negatiivinen reaaliluku, joka yksinkertaisesti on sen pituus. * Seismologiassa magnitudi tarkoittaa maanjäristyksessä vapautunutta energiamäärää. Siihen liittyviä käsitteitä ovat myös Richterin asteikko ja momenttimagnitudi
Cp

Cp tarkoittaa seuraavia: * * * * CP-vamma, CP, engl. cerebral palsy, liikesuorituksia vaikeuttava aivovaurio * cp, Unixin työkaluohjelma tiedostojen kopiointiin * vertaa, cp., engl. compare, viittaus toiseen tekstiin tai toiseen kohtaan samassa tekstissä * Keskustapuolue, CP, ruotsiksi Centerpartiet, ruotsalainen puolue * Canadian Press, CP, kanadalainen uutistoimisto * rahtauskirja, C/P, englannin sanoista charter party, rahtitavaraa seuraava asiakirja * Club Penguin, CP, verkkopeli * CP-rikko, CP- symmetrian rikkoutuminen fysiikassa.
Lounas

Lounas tarkoittaa seuraavia: * lounas, ateria * lounas, ilmansuunta * Lounas, Porissa vuosina 1886–1892 ilmestynyt sanomalehti Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Seismologia

Seismologia (kreikan kielestä seismos=maanjäristys, logos=tieto) eli maanjäristystiede on tieteen ala, joka tutkii maanjäristyksiä ja maan läpi kulkevia aaltoliikkeitä. Seismologiaan kuuluu myös vedenalaisten maanjäristysten, tulivuorenpurkausten, mannerlaattojen liikkeiden sekä tsunamien tutkiminen. Maanjäristykset (ja muu maan liike) aiheuttavat seismisiä aaltoja. Nämä aallot kulkevat kiven läpi, ja mahdollistavat maanalaisten tapahtumien ja muodostumien havaitsemisen. Yksi ensimmäisistä merkittävistä havainnoista oli se, että maapallon keskusta on nestemäinen. Paineaallot kulkevat maan ytimen läpi, mutta poikittaiset tai mutkittelevat aallot tarvitsevat kiinteää ainetta edetäkseen, joten ne eivät kulje ytimen läpi. Maaperän piirteiden kartoittamista kutsutaan tarkemmin nimellä seismografia. Räjähdysten aiheuttamia seismisiä aaltoja on käytetty mineraalien ja öljylähteiden löytämiseen kiven sisältä. == Katso myös == *Maanjäristys *Geofysiikka *Seismografi *Tulivuori Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Momenttimagnitudi

Momenttimagnitudi on maanjäristyksen voimakkuutta ilmaiseva mittaluku. Momenttimagnitudiasteikon esittivät vuonna 1979 seismologit Thomas C. Hanks ja Hiroo Kanamori. Momenttimagnitudi on United States Geological Surveyn nykyisin kaikille suurille maanjäristyksille käyttämä asteikko.http://earthquake.usgs.gov/aboutus/docs/020204mag_policy.php [Vanhentunut linkki] Seismologit käyttävät sitä määrittämään maanjäristyksestä vapautuvaa energiaa samaan tapaan kuin Richterin asteikkoa. Momenttimagnitudi M_W määritellään seuraavan yhtälön mukaan: :M_W = {2 \over 3}(\log_{10} M_0 - 16{,}1),\, jossa M_0 on seisminen momentti mitattuna dyne-senttimetreinä (dyn·cm = 10−7N·m). SI-yksiköissä yhtälö on seuraavanlainen: :M_W = {2 \over 3}(\log_{10} M_{0,\mathrm{SI}} - 9{,}1).\, Vakiot tässä yhtälössä on valittu niin, että asteikko vastaa karkeasti muita asteikkoja, kuten Richterin asteikkoa. Eräs momenttimagnitudin etu muihin vastaaviin asteikkoihin verrattuna on, ettei se saturoidu eli kyllästy yläpäässä. Toisin sanoen sillä ei ole mitään sellaista arvoa, jonka jälkeen kaikki suuret maanjäristykset saisivat suuruudekseen saman arvon. Tämän vuoksi momenttimagnitudi on nykyään yleisimmin käytetty asteikko suurissa maanjäristyksissä. USGS ei käytä momenttimagnitudia maanjäristyksissä, joiden suuruus on alle 3,5. == Energia == Maanjäristyksen energia, E, on 1/2000 kertaa momentti, jolloin SI- yksiköissä :M_W = {2 \over 3}(\log_{10} E_{\mathrm{SI}} - 4{,}8)\,. Jos energian yksikkönä käytetään megatonneja (Mt), joilla 1 Mt TNT = 4 PJ = 4·1015 J, ylläoleva yhtälö saa muodon: :M_W = {2 \over 3}(\log_{10} E_{\mathrm{Mt}} + 10{,}8)\, ja jos energia ilmoitetaan ekvivalentteina megatonneina, (EMt, equivalent Mt), energia megatonneina kerrotaan luvulla 1000/15 tutkimusten perusteella, että 1 000 tonnia räjähdettä vastaa maanjäristystä magnitudiltaan noin 4. Tällöin yhtälö saa muodon :M_W = {2 \over 3}(\log_{10} E_{\mathrm{EMt}} + 9)\,. Tästä yhtälöstä voidaan päätellä, että magnitudiltaan yhtä suurempaan (esimerkiksi 5,0:sta 6,0:aan) maanjäristykseen tarvitaan noin 32-kertainen energiamäärä. Magnitudiltaan 6,0:n maanjäristys vastaisi siis noin 1,1 megatonnia räjähdettä.http://earthquake.usgs.gov/faq/meas.html#19 [Vanhentunut linkki] == Lähteet == == Aiheesta muualla == * USGS: What is moment magnitude? [Vanhentunut linkki] * USGS: Magnitude and intensity [Vanhentunut linkki] Luokka:Seismologia
Hallstattin kulttuuri

Hallstattin kulttuuri oli rautakautinen eurooppalainen kulttuuri vuosina 1200–475 eaa. Hallstattin ihmiset tai ainakin osa heistä olivat varhaisia kelttejä.James 2005, s. 20. Kulttuurin ajallinen seuraaja on La Tènen kulttuuri. == Hallstattin vaiheet == Hallstattin kausi jaetaan neljään vaiheeseen: * Hallstatt A ja B, noin 1200–800 eaa. myöhäispronssikausi * Hallstatt C, noin 800–600 eaa. hyvin varhainen rautakausi * Hallstatt D, noin 600–475 eaa. Kaikkein varhaisin Hallstatt-aineisto on saattanut olla muidenkin kuin kelttiläisiä kieliä puhuvien kansojen tuottamaa.James 2005, s. 15. Ennen 700-lukua eaa. ei tunnetuissa asutuksissa ole merkkejä kovin mutkikkaista yhteiskunnallisista järjestelmistä. Hallstatt C -kaudella vuoden 800 jälkeen ylimystö alkoi rakentaa mäkilinnoituksia, ja myös tuon ajan hautakumpujen esinesisältö on vaikuttava. Samalla kaupan volyymi kasvoi. Hallstatt D-kaudella runsaimmat haudat keskittyivät entistä enemmän länteen. Siirtyminen saattoi johtua uuden kreikkalaisen kauppasiirtokunnan perustamisesta Massaliaan (Marseille) 600 eaa.James 2005, s. 21. 400-luvun alussa eaa. Hallstatt D:n rikkaat ruhtinaskunnat hävisivät, kukkulalinnakkeet hylättiin, ja myös kaupankäynti mullistui. Hiukan pohjoisempana syntynyt La Tènen kulttuuri nousi pian Hallstattin kulttuurin tilalle.James 2005, s. 29–30. == Kaivaukset == Hallstatt-kulttuurin asuttama alue Itävallassa tuli arkeologisesti tunnetuksi Pohjois-Itävallan Hallstattin hautalöydöistä 1800-luvun puolivälissä.James 2005, s. 14. == Lähteet == * Angus Konstam, Historical atlas of the celtic world, Checkmark Books New York 2001, ISBN 0-8160-4761-8 * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== Luokka:Itävallan historia Luokka:Rautakauden kulttuurit Luokka:Varhaiset indoeurooppalaiset kulttuurit
Tom Hanks (seismologi)

Thomas C. Hanks on yhdysvaltalainen seismologi, joka suositteli vuonna 1979 momenttimagnitudin käyttöä Richter-asteikon sijasta. Hän on työskennellyt US Geological Survey:ssä (USGS). == Aiheesta muualla == * Robert E. Wallice Earthquake. (Sisältää kuvan Tom Hanksista) Luokka:Yhdysvaltalaiset seismologit Luokka:Syntymävuosi puuttuu Luokka:Elävät henkilöt
Taivaankappale

Taivaankappaleet ovat yksittäisiä maailmankaikkeuden kappaleita, jotka ovat tähtitieteessä tutkittavia kohteita. Niitä ovat esimerkiksi tähdet, mukaan luettuna oma Aurinkomme, kuut, planeetat, kääpiöplaneetat, asteroidit, transneptuniset kohteet, komeetat, meteoroidit, meteorit ja maahan asti päätyvät meteoriitit. Taivaankappaleita ovat myös ns. kompaktit tähdet, valkoiset kääpiöt, neutronitähdet eli pulsarit ja mustat aukot. Periaatteessa taivaankappaleita ovat kaikki maailmankaikkeuden aineelliset kappaleet, lukuun ottamatta tähtienvälisessä avaruudessa harhailevia atomeja ja pölyhiukkasia, äärimmäisen harvaa ainetta. Taivaankappaleista koostuvia avaruuden erillisiä ryhmiä ovat muun muassa galaksit, pallomaiset tähtijoukot, tähtijärjestelmät, kuten oma Aurinkokuntamme, sekä meteoriparvet. Galaksit ovat syntyneet aineen tiivistyessä maailmankaikkeudessa. Alkuräjähdyksen jälkeen ensimmäiset galaksit alkoivat muodostua painovoiman vaikutuksen myötä. Tähtijoukot eli tähdistöt ovat useiden tähtien muodostamia ryhmiä, jotka muodostavat tähtitaivaalla erilaisia kuvioita. Tähdet ovat syntyneet tähtien välissä olevasta aineesta, tähtisumusta sen sisältämän kaasun ja pölyn tiivistyessä. Tähtien eli aurinkokuntien syntymisen yhteydessä syntyvät myös niitä kiertävät planeetat. Planeettoja on kahta tyyppiä, joista toinen on pienemmät kiinteäkuoriset planeetat ja jättiläisplaneetat, jotka koostuvat kaasusta. Lisäksi aurinkokunnat sisältävät kivilohkarieta, jotka ovat asteroideja, komeettoja, jotka koostuvat enimmäkseen jäästä ja jotka ohittaessaan auringon jättävät jälkeenä pyrstön sekä meteoteja, jotka ovat kivisirpaleita, jotka ovat syntyneet komeettojen törmätessä toisiin taivaankappaleisiin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Heksa

Heksa on kreikan kielen lukusana 6. Sitä käytetään muissakin kielissä seuraavissa merkityksissä: * Heksadesimaalijärjestelmä * heksa, lukua 6 tarkoittava etuliite useissa tieteellisissä termeissä, muun muassa kemiallisten yhdisteiden nimissä * Kuusikulmio
Kaltiainen

Kaltiaiset ovat vehnä- ja ruisjauhoista, vedestä ja suolasta valmistettuja leipäsiä, jotka paistetaan paistinpannussa tai nuotiossa kuumennetulla kivellä. Tikun nokassa paistettuina niistä muotoutuu kuppi, jota voi käyttää ruoka-astiana ennen kuin se syödään. Kaltiaiset tarjoillaan tavallisesti voin tai munavoin kera.Kaltiaiset Yle Keski-Pohjanmaa == Lähteet == Luokka:Suomalaiset leivät
Celestinus III

Paavi Celestinus III (s. n. 1106 – 8. tammikuuta 1198) oli paavina 10. huhtikuuta 1191 – 8. tammikuuta 1198.Hanska 2005: 321. Hänen oikea nimensä oli Giacinto Bobone Orsini ja hän syntyi aateliseen Orsinin sukuun. Paaviksi tullessaan hän oli vain diakoni. Hänet vihittiin papiksi 13. maaliskuuta 1191. Celestinus kuoli kupan aiheuttamiin komplikaatioihin ja hänet on haudattu Lateraanikirkkoon. Celestinus kruunasi Henrik VI:n keisariksi päivä paaviksi valitsemisen jälkeen. Myöhemmin Celestinus julisti Henrikin pannaan, koska tämä piti Rikhard Leijonamieltä vangittuna oikeudettomasti. Vuonna 1192 hän vahvisti saksalaisen ritarikunnan säännöt. Hän olisi eronnut paavin virasta ja hän ehdotti itselleen seuraajaa juuri ennen kuolemaansa, mutta kardinaalit eivät sallineet hänen tehdä sitä. ==Lähteet== * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Paavit Luokka:Vuonna 1106 syntyneet Luokka:Vuonna 1198 kuolleet
Aleksanteri III (täsmennyssivu)

Aleksanteri III on ollut muun muassa seuraavien hallitsijoiden nimi: * Aleksanteri III Suuri, Makedonian kuningas 336–323 eaa. * Aleksanteri III, Bysantin keisari 912–913 * Aleksanteri III, paavi 1159–1181 * Aleksanteri III, Skotlannin kuningas 1249–1286 * Aleksanteri III, Venäjän keisari 1881–1894.
Metalliteollisuus

Metalliteollisuus tarkoittaa metalleja jalostavia ja metallituotteita tuottavia tuotannollisen teollisuuden sektoreita, joihin lukeutuvat muun muassa perusmetalliteollisuus, autoteollisuus, koneteollisuus ja lentokoneteollisuus. Sanalla "metalliteollisuus" voidaan tarkoittaa myös Teknologiateollisuus ry:tä (ent. Metalliteollisuuden keskusliitto ry), joka on metalli- ja elektroniikkateollisuuden alojen suomalainen työnantajaliitto. ==Historiaa== Metalliteollisuus alkoi Suomessa 1600-luvulla ruukkiteollisuutena, johon kuului metallien perusteollisuutta ja metallituotteiden valmistamista.Metallin historiaa Teollistumisen alettua 1800-luvulla syntyi koneteollisuus ja ruukkien yhteyteen perustettiin konepajoja, joiden tuotteina oli esimerkiksi rautatiekalustoa, laivoja ja erilaisia koneita. Konepajat ja telakat syrjäyttivät ruukit 1900-luvun vaihteessa. ==Katso myös== * Metallurgia * Suomen metalliteollisuus ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Tekniikka & Talous: Metalliteollisuus keskittyy seutukaupunkeihin * Tekniska museet: Metallbearbetning *
Another Hostile Takeover

Another Hostile Takeover on rock-yhtye Hanoi Rocksin yhdeksäs albumi. Se ilmestyi 30. maaliskuuta 2005 ja nousi ilmestymisviikollaan Suomen albumilistan sijalle 5 sekä Japanin albumilistan sijalle 13. Levy oli yhtyeen toinen sen jälkeen, kun se vuonna 2002 perustettiin uudelleen. Useat arvostelijat pitivät sitä parempana kuin edellistä albumia Twelve Shots on the Rocks (2002). Pian albumin ilmestyttyä Hanoi Rocks herätti huomiota erikoisella markkinointitempauksella. 15. huhtikuuta 2005 yhtye esitti Another Hostile Takeoverin kappaleita Stockmannin tavaratalon aurinkokatoksella Helsingin keskustassa. Kappaleen Center of My Universe lopussa kuullaan myös Michael Monroen isän, Yleisradion entisen pääkuuluttajan Pentti Fagerholmin ääntä. ==Kappaleluettelo== # # # # # # # # # # # # # # # # # == Levyllä soittavat == *Michael Monroe - laulu, sähkökitara, saksofoni, huuliharppu, bassokitara, rummut (vain joissain kappaleissa) *Andy McCoy - sähkökitara, mandoliini, akustinen kitara, 12-kielinen kitara, taustalaulu *Conny Bloom - sähkökitara, taustalaulu *Andy "A.C" Christell - bassokitara *Lacu - Rummut muita levyn teossa mukana olleita: *Timpa Laine *DJ Alimo *DJ Control *Jan Pethman *Erja Lyytinen == Arvostelut == * Allmusic: Hanoi Rocks Another - Hostile Takeover Viitattu 21.11.2022. * Imperiumi: 6/10Levyarvostelu: Hanoi Rocks - Another Hostile Takeover Viitattu 21.11.2022. == Lähteet == Luokka:Hanoi Rocksin albumit Luokka:Vuoden 2005 albumit
Etyyni

Etyyni eli asetyleeni on alkyynien luokkaan kuuluva orgaaninen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on C2H2. Asetyleenin löysi Edmund Davy vuonna 1836. Etyyni on normaaliolosuhteissa väritön ja erittäin tulenarka kaasu, jolla on miellyttävä makea tuoksu. Jos kaasu kuitenkin valmistetaan käyttämällä kalsiumkarbidia, hajusta tulee epäpuhtauksien takia terävän valkosipulimainen. Yhdiste voi räjähtää erittäin suurella voimalla – hajoten hiileksi ja vedyksi, jos kaasun paine ylittää 1 850 kPa. Suurin osa asetyleenin energiasta on hiilten välisessä kolmoissidoksessa. Etyyniä käytetään muun muassa hitsauksessa ja polttoleikkauksessa. Puhtaassa hapessa poltettuna se voi saavuttaa jopa 3 000 °C:n lämpötilan. Etyyniä säilytetään ja kuljetetaan imeytettynä asetoniin. Asetoni kykenee sitomaan itseensä yli 25-kertaisen tilavuutensa verran asetyleeniä.Aga pulloesite Etyyniä voi myös liueta vähäisessä määrin veteen. 25 °C:n lämpötilassa liukoisuus on 1 085 milligrammaa litraa kohden. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *OVA-ohje: Asetyleeni Luokka:Alkyynit
Bruno Maderna

Bruno Maderna (21. huhtikuuta 1920 – 13. marraskuuta 1973) oli italialainen säveltäjä ja kapellimestari. Venetsiassa syntynyt Maderna, syntymänimeltään Bruno Grossato, oli lapsena viulunsoiton ihmelapsi. Orkesteria hän pääsi johtamaan jo 12-vuotiaana. Hän otti myöhemmin äitinsä sukunimen. Maderna perusti yhdessä Luciano Berion kanssa RAI:n (Radiotelevisione Italiana) Studio di Fonologia Musicalen vuonna 1955. Hän on säveltänyt muun muassa teoksen Hyperion. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Italialaiset säveltäjät Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Etelä-Karpaatit

Etelä-Karpaatit tai Transilvanian Alpit on Karpaattien vuoriston osa Romaniassa, Itä-Euroopassa. Vuoristo erottaa Transilvanian pohjoisessa Etelä- Romanian Valakiasta. Etelä-Karpaatit on Tatran jälkeen Karpaattien toiseksi korkein vuoristoalue. == Etelä-Karpaattien huippuja == Korkeimmat huiput ovat: * Moldoveanu, 2 544 metriä – Făgărașvuoristossa * Negoiu, 2 535 metriä – Făgăraşvuoristossa * Parângu Mare, 2 519 metriä – Parâng-vuoristossa * Peleaga, 2 509 metriä – Retezat-vuoristossa * Omu 2 507 metriä – Bucegi- vuoristossa == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Romanian vuoristot
Etydi

Etydi on sävellys, jonka tarkoituksena on johonkin erityiseen soittotekniseen keinoon perehdyttäminen ja sen harjoittaminen. Siksi ne ovat usein vain yhdelle soittimelle sävellettyjä ja niiden vaikeus piilee yleensä instrumentin soittoon vaaditussa teknisessä osaamisessa. Kaikesta huolimatta etydit ovat myös suosittuja konserttikappaleita, sillä niiden esittäminen tuo niihin lisävaikeutta sekä motivoi harjoittelemaan niitä. Erikseen on vielä sävelletty erityisiä konserttietydejä, joissa musiikillinen puoli korostuu. *Kuuluisia pianoetydikokoelmia: **Chopinin Etydit op. 10, 25 ja "Trois Nouvelles Études", yhteensä 27 kpl **Lisztin 6 Paganini-etydiä, Transsendenttiset etydit (12 kpl) sekä kaksi Konserttietydiä **Czernyn 500 etydiä pianolle **Rahmaninovin Etydimaalauksia Luokka:Taidemusiikin muodot Luokka:Musiikkitermit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
La Tènen kulttuuri

thumb|320px|La Tènen kulttuurin alkuperäinen alue (keltainen) ja kelttiläisten väestöjen levintä laajimmillaan (punaruskea) La Tènen kulttuuri oli Euroopassa noin vuosina 500 eaa. – 50 eaa. vaikuttanut rautakautinen kulttuuri, jolla lienee ollut vahva yhteys kelttiläistä kieltä puhuneisiin väestöihin.James 2005, s. 15, 29. Kaikki La Tènen piirissä eläneet ihmiset eivät kuitenkaan ehkä olleet kelttejä, eivätkä kaikki keltit kuuluneet La Tènen kulttuurin alueeseen.James 2005, s. 42 La Tènen kulttuuria edelsi Hallstattin kulttuuri, joka alkoi muuttua La Tènen kulttuuriksi vuoden 500 eaa. jälkeen.James 2005, s. 12. La Tènen ydinalue kattoi 400-luvulla eaa. Itä-Ranskan, Etelä-Saksan, Itävallan ja Sveitsin, mistä se levisi muualle Eurooppaan kuten Britteinsaarille, Pojoen laaksoon ja Keski-Turkkiin. La Tènen keltit hyökkäilivät Välimeren alueen korkeakulttuurien kimppuun ryöstäen Rooman 390 eaa. ja kreikkalaisen Delfoin 279 eaa.James 2005, s. 12–15. Iberian niemimaan keltiberit eivät kuitenkaan edustaneet La Tènen kulttuuria kuten muut mannerkelttiläiset kansat. Heidän kelttiläinen kielensäkin katosi jo varhain roomalaisvalloituksen myötä ensimmäisellä vuosisadalla eaa.Maier 2003, s. 75–81. La Tènen kulttuuri on saanut nimensä Sveitsissä Neuchâtelinjärven pohjoispäässä nykyisen La Tènen kunnan alueella vuonna 1857 tehtyjen löytöjen perusteella. Arkeologi Hans Hildebrand esitti 1872, että löydöt olivat peräisin esiroomalaiselta aikakaudelta ja myöhemmältä ajalta kuin aiemmin löydetty Hallstattin kulttuuri. Alueelta löydettiin vuoteen 1917 jatkuneissa kaivauksissa kaikkiaan 166 miekkaa, 269 keihäänkärkeä, 29 kilpeä, 382 solkea sekä monenlaisia muita esineitä ja työkaluja.James 2005, s. 15. La Tènen kulttuuria edeltänyt Hallstattin taide koostui yksinkertaisista geometrisista kuvioista kuten suorista ja sahalaitaisista raidoista ja ympyröistä. Ihmishahmot olivat hyvin karkein reunaviivoin kuvattuja. La Tène -kulttuurin taide oli hienostuneempaa, ja muilta kansoilta saaduista vaikutteista kehitettiin omaleimaista tyyliä. Kuviot muuttuivat monipuolisemmiksi, ja etenkin kaarevia muotoja suosittiin. Ihmis- ja eläinkasvoja keltit kaiversivat etenkin viinikannujen kahvoihin.Alcock 2009, s. 116. == Museoita == La Tènen kulttuuria esitellään muun muassa La Tènen lähellä Hauterivessä sijaitsevassa Neuchâtelin kantonin arkeologisessa museossa, Latèniumissa. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Rautakauden kulttuurit Luokka:Varhaiset indoeurooppalaiset kulttuurit
Damaskiteräs

thumb|upright=0.6|Damaskiteräksinen puukonterä. Damaskiteräs on juovikas teräslaji, joka kehitettiin Lähi-idässä miekkojen ja veitsien valmistamiseen. Damaskiteräksen nimi johtuu syyrialaisesta Damaskoksen kaupungista. Damaskiteräs valmistetaan damaskoimalla (, ) eli teräs tai rauta tehdään pinnaltaan juomuiseksi ja juovikkaaksi. Menettelytapa on saanut nimensä Damaskosksen kaupungin mukaan. Siellä sitä käytettiin kuuluisien Damaskon- miekkojen valmistuksessa. Euroopassa jäljitellään menettelytapaa siten, että keitetään (eli ajohitsataan) yhteen hienoja teräs- ja rautalankoja, jotka ruuvipuristimessa väännetään kierteelle, katkotaan neljään tai useampaan osaan ja keitetään uudelleen yhteen. Käsittely toistetaan useaan kertaan. Niin sanottua mosaiikkidamaskia valmistettaessa paloitellaan edellä mainitut kierteet vieläkin pienemmiksi, keitetään yhteen ja taotaan.Damaskeerata, Tietosanakirja. Osa 2 palsta 141. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1910 Damaskoinniksi on myös ruvettu nimittämään sitä menettelyä, että juovikkaat kuviot eli damaski valmistetaan teräkselle siten, että sille sivellään ohut vahakerros, johon piirretyt damaskikuviot syövytetään hapoilla teräksen pintaan. Prechtin mukaan damaskoidaan taasen rautaa platinalla siten, että ohuiden teräs- tai rautalevyjen ympäri kierretään platinalankaa, levyt asetetaan päällekkäin ja kiedotaan yhteen platinalankaa vahvemmalla teräslangalla, mutta niin tiheään, että teräslanka tekee yhtenäisen pinnan. Täten saatu tukku keitetään yhteen ja muotoillaan kulloinkin kyseessä olevaksi esineeksi. Esineen sinistetyllä tai ruskeutetulla pinnalla esiintyy tällöin valkea platinadamaski. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== Luokka:Teräs Luokka:Damaskoksen historia
Rheinland-Pfalz

thumb|right|290px|Osavaltiolle tyypillistä maisemaa (kuvassa Moseljoki) Rheinland-Pfalz (vanha suomennos Reininmaa-Pfalz) on Saksan osavaltio maan lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Nordrhein-Westfaleniin, idässä Hesseniin, kaakossa Baden-Württembergiin ja lounaassa Saarlandiin. Lisäksi lännessä Luxemburgin, luoteessa Belgian, sekä etelässä Ranskan valtioihin. Osavaltion pinta-ala on 19 847 km² ja siellä on 4,06 miljoonaa asukasta. Pääkaupunki on Mainz (193 955 asukasta), muita suuria kaupunkeja Ludwigshafen (167 410), Koblenz (107 064), Trier (100 234) ja Kaiserslautern (99 469). Rein muodostaa rajan Baden-Württembergin ja Hessenin kanssa kaakossa ennen virtaamistaan osavaltion pohjoisosan läpi. Reinin laaksoa rajoittavat vuoret, ja sen muodostama maisema käsittää monia Saksan historiallisesti tärkeimpiä paikkoja. Luoteessa on Eifelvuorten eteläisin osa, etelämpänä Hunsrückin vuoriketju, joka jatkuu Taunusvuorina toisella puolella Reiniä. Eteläosan ylänköä nimitetään Pfälzerwaldiksi. Hallituspuolue on SPD ja pääministeri vuodesta 2024 Alexander Schweitzer. == Historia == Nykyinen Rheinland-Pfalz kuului toisen maailmansodan jälkeen Ranskan miehitysvyöhykkeeseen. Osavaltio muodostettiin Ranskan miehitysjoukkojen komentaja Marie-Pierre Kœnigin 30. elokuuta 1946 antamalla asetuksella. Sen alueen muodostivat siihen saakka Baijeriin eksklaavina kuulunut Pfalzin (Rein-Pfalzin) maakunta, Hesseniin kuulunut Mainzin piirikunta sekä Preussiin kuuluneet Trierin, Koblenzin ja Montabaurin piirikunnat. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Baden-Württemberg

Baden-WürttembergSaksan osavaltiot kielitoimistonohjepankki.fi on Saksan osavaltio. Se sijaitsee maan lounaisosassa. Etelässä sen rajanaapuri on Sveitsi, lännessä Ranska. Naapuriosavaltiot ovat Rheinland-Pfalz, Hessen ja Baijeri. Baden-Württembergin pinta-ala on 35 673 neliökilometriä ja väkiluku 11,1 miljoonaa. Pääkaupunki on Stuttgart. == Maantiede == Historiallinen Baden kattaa osavaltion länsiosan ja historiallinen Württemberg puolestaan keski- ja itäosan. Kaikkiaan Baden-Württemberg käsittää noin kymmenesosan Saksan pinta- alasta. Reinjoki muodostaa osavaltion länsirajan ja suurimman osan etelärajaa. Lounaisosassa sijaitsee Schwarzwaldin vuoristoalue. Etelässä Baden-Württemberg rajoittuu Alppien juuriin ja Bodenjärveen. Tonavan lähteet sijaitsevat myös osavaltiossa. == Historia == Baden-Württemberg muodostuu historiallisista Badenin, Hohenzollernin ja Württembergin osavaltioista. Toisen maailmansodan jälkeen miehitysvallat perustivat alueelle kolme uutta osavaltiota: Württemberg-Baden (USA), Württemberg-Hohenzollern (Ranska) ja Baden (Ranska). Nämä yhdistettiin vuonna 1952 Baden-Württembergiksi, joka on jaettu neljään hallintoalueeseen (Regierungsbezirk): Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart ja Tübingen. Hallintoalueet on jaettu edelleen 35 piiriin ja yhdeksään piirivapaaseen kaupunkiin. == Politiikka == Baden-Württemberg on perinteisesti ollut itänaapurinsa Baijerin tavoin oikeiston hallitsema osavaltio. Vuosina 1953–2011 sen pääministerinä oli kristillisdemokraatti. Varsinkin teollisuus- ja yliopistokaupungeissa vihreät on noussut merkittäväksi vaikuttajaksi. Vuonna 2011 valtaan nousi sosiaalidemokraattien ja vihreiden koalitio, jonka johdossa on vihreiden kautta aikojen ensimmäinen osavaltion pääministeri Winfried Kretschmann. == Aluejako == Baden-Württembergin osavaltio on jaettu neljään hallintopiiriin (), 35:een piirikuntaan (), joihin suurin osa kunnista ja kaupungeista kuuluu, sekä yhdeksään kaupunkipiiriin (), eli piirikuntaan kuulumattomaan kaupunkiin. Hallintopiirit: Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart, Tübingen Kaupunkipiirit: {| {| BAD Baden-Baden FR Freiburg HD Heidelberg == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mecklenburg-Etu-Pommeri

Mecklenburg-Etu-Pommeri () on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Itämeren rannikolla. Lännessä sen rajanaapuri on Schleswig-Holstein, lounaassa Niedersachsen (Ala-Saksi), etelässä Brandenburg ja idässä Puola. Osavaltioon kuuluu myös saaria Itämerellä, merkittävimpinä Rügen, Hiddensee, Usedom ja Poel. Osavaltiolla on pinta-alaa 23 200 km², ja siellä on 1,6 miljoonaa asukasta, mikä tekee siitä Saksan harvimmin asutun osavaltion. Pääkaupunki on Schwerin, mutta satamakaupunki Rostock on asukasluvultaan yli kaksi kertaa niin suuri. Mecklenburg-Etu-Pommeri kärsii suurista muuttotappioista. 25 suurimmasta kunnasta ainoastaan kaksi on muuttovoittoisia ja kaikki kaupungit ovat muuttotappioisia. Itämeren rannat ja saaret houkuttelevat monia turisteja vuosittain, kuten myös sisämaan järvet. Suurimmat kaupungit ovat Rostock, Greifswald, Stralsund, Schwerin, Neubrandenburg ja Güstrow. Yli 200 000 asukkaan Rostockia lukuun ottamatta kaikkien kaupunkien asukasluku on alle 100 000. == Historia == Vanha Pommeri, johon kuului Stettin (nykyään Szczecin) ja alueet Oderjoen itäpuolella (Taka-Pommeri, Hinterpommern) kuuluu nykyään Puolaan. Etu-Pommeri (Vorpommern) oli Ruotsin hallussa Westfalenin rauhasta 1648. Ruotsin Pommeri liitettiin Preussiin 1720 ja 1815. Etu-Pommerin länsipuolelle sijaitseva Mecklenburg oli ruhtinaskunta vuodesta 1348 lähtien, mutta jaettiin 1621. Mecklenburg-Schwerin ja Mecklenburg-Strelitz muodostettiin suuriruhtinaskunniksi 1815, mutta ne saivat tasavaltalaiset hallitukset 1918. Ne liitettiin lyhyeksi aikaa Länsi-Pommeriin 1947–1952. Saksan demokraattinen tasavalta lakkautti 1952 alueen jakamalla sen kolmeksi piiriksi. Alueet ovat olleet nykyisen osavaltion osa Saksojen yhdistymisestä vuodesta 1990, jolloin Saksan demokraattisen tasavallan piirit järjestettiin Saksan liittotasavallan järjestelmän mukaisiksi osavaltioiksi. == Hallinto ja politiikka == Osavaltion lainsäädäntöelimenä toimii Mecklenburg-Etu-Pommerin maapäivät. Aiemmin osavaltio oli jaettu 12 piiriin (Kreise) ja kuuteen itsenäiseen kaupunkiin. Vuoden 2011 syyskuussa osavaltio järjestettiin uudelleen kuuteen piiriin. Hallituspuolueet ovat SPD ja Vasemmisto ja pääministeri Manuela Schwesig (SPD, 2017–) === Suurimmat kaupungit === Kaupunki Asukasluku 31.12.2020https://www.citypopulation.de/en/germany/mecklenburgvorpommern/ Rostock 209 061 Schwerin 95 609 Neubrandenburg 63 372 Greifswald 59 282 Stralsund 59 205 Wismar 42 824 Güstrow 28 999 Waren (Müritz) 21 147 Neustrelitz 20 151 Parchim 17 622 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Ala-Saksi

Ala-Saksi (, ) on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Pohjanmeren rannikolla. Se ympäröi kokonaan Bremenin osavaltiota ja rajoittuu pohjoisessa Schleswig- Holsteiniin sekä Hampuriin, koillisessa Mecklenburg-Etu-Pommeriin sekä Brandenburgiin, idässä Saksi-Anhaltiin, etelässä Thüringeniin ja Hesseniin, lounaassa Nordrhein-Westfaleniin ja lännessä Alankomaiden valtioon. Ala-Saksin pinta-ala on 47 618 neliökilometriä ja väkiluku 8 miljoonaa (2020). Pääkaupunki on Hannover. Osavaltion suomenkielinen nimi on suora käännös kaksiosaisesta saksankielisestä nimestä. Se koostuu sanoista nieder ’matala, alava’ ja Sachsen ’Saksi’. == Maantiede == Ala-Saksin luoteisosa Pohjanmeren rannikolla on Itä-Friisinmaata (). Siihen kuuluu seitsemän saarta, Itäfriiseinsaaret. Kaakkoisosa, Emsland, on harvaan asuttu alue, joka oli muinoin soiden peitossa. Pohjoisosa on tasaista, mutta etelässä kulkee kaksi vuorijonoa: Weserbergland ja Harz. Suurimmat kaupungit sijaitsevat keskellä osavaltiota. Koillisosa osavaltiosta tunnetaan nimellä Lüneburger Heide, Lüneburgin nummi. Alue rikastui keskiajalla suolakaupalla. Pohjoisessa Elbe erottaa Ala-Saksin Hampurista, Schleswig-Holsteinista, Mecklenburg- Vorpommernista ja Brandenburgista. Elben etelärannalla Hampurin liepeillä olevaa aluetta kutsutaan nimellä Altes Land (alasaksaksi Olland, Hollannista 1100-luvulla saapuneiden siirtolaisten mukaan), ja se tunnetaan tuhansista hedelmäpuistaan. Ala-Saksin rajanaapureina ovat lännessä Alankomaat ja lounaassa Nordrhein-Westfalen, etelässä Hessen ja Thüringen, idässä Saksi- Anhalt, Brandenburg ja Mecklenburg-Etu-Pommeri sekä pohjoisessa Hampuri ja Schleswig-Holstein. Bremenin alueet ovat Ala-Saksin ympäröimiä. == Hallinnollinen jako == Osavaltio on jaettu 37 piiriin (Landkreise), yhteen erikoiskuntaliittoon (Kommunalverband besonderer Art) ja kahdeksaan itsenäiseen kaupunkiin (Kreisfreie Städte). == Suurimmat kaupungit == Kaupunki Väkiluku (31.12.2020) Hannover 534 049 Braunschweig 248 561 Oldenburg 169 605 Osnabrück 164 223 Wolfsburg 123 840 Göttingen 116 845 Salzgitter 103 866 Hildesheim 101 055 Delmenhorst 77 503 Lüneburg 75 301 == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
La Tène

La Tène voi viitata muun muassa seuraaviin artikkeleihin: * La Tènen kulttuuri, rautakautinen ajanjakso Länsi-Euroopassa * La Tène, kunta Sveitsissä.
Sienipilvi

Sienipilvi eli pyroklastinen pilvi syntyy räjähdyksen yhteydessä. Yleensä sienipilvi yhdistetään ydinaseen räjähdykseen, mutta sellainen voi syntyä mistä tahansa räjähdyksestä. Nimensä se on saanut pilven muodosta, joka muistuttaa suurta sientä. Muoto syntyy siitä että pilven aiheuttaa hyvin pienialainen lämmönlähde joka kuumentaa ilmaa nopeasti, jolloin kaikki nousuliike keskittyy sienen "jalkaan". "Lakki" syntyy nousuliikkeen pysäyttävän inversiokerroksen, yleensä tropopaussin alle. Vastakohtana kukkakaalin muotoinen iso kumpupilvi, ja samantapaisen lakin tai alasimen tropopausin alle muodostava kuuropilvi. Kuuropilven alasin syntyy hitaasti ja siksi se on yleensä epäsymmetrinen leviten eniten tuulen suuntaan - sienipilven lakki syntyy niin nopeasti ja suurella voimalla että se leviää joka suuntaan tuulensuunnasta riippumatta. == Sienipilven koko erisuuruisilla ydinräjähteillä == Maan pinnalla tapahtuvissa räjähdyksissä pilvi ei nouse aivan yhtä korkealle, koska virtauksen mukana nousee suuri määrä maata pölynä. Kun pilvi nousee troposfäärin ylärajalle, stratosfääriin, se pyrkii usein leviämään sivulle, mutta jos energiaa on tarpeeksi, pilvi nousee stratosfääriin. Tämä vaatii megatonniluokan räjähdyksen. Myös ilmasto-olot vaikuttavat pilven nousukorkeuteen, johon vaikuttaa eniten räjähdyksen tuottama lämpömäärä. Räjähteen koko pilven yläreuna (km) pilven säde (km) 1 kt 3 1 10 kt 9 3 100 kt 16 6 1 Mt 23 15 10 Mt 30 40 Pilven kehitystä kuvaavia lukuja megatonnin räjähdykselle. Pilven kehitystä kuvaavia lukuja megatonnin räjähdykselle. Pilven kehitystä kuvaavia lukuja megatonnin räjähdykselle. Korkeus aika räjähdyksestä /min pilven nousunopeus m/s 3 0,3 125 6 0,75 85 9 1,4 55 15 3,8 40 20 6,3 15 ==Aiheesta muualla== Luokka:Ydinaseet Luokka:Pilvet de:Kernwaffenexplosion#Pilzwolke (Atompilz)
Sementti

Sementti on betonin tärkein raaka-aine ja yksi maailman käytetyimmistä rakennusaineista. Nimi sementti tulee latinan termistä opus caementicium, jolla antiikin roomalaiset tarkoittivat betonia muistuttavaa ainetta, johon oli sekoitettu poltettua kalkkia. Nykyinen sementti valmistetaan kalkkikivestä, savesta ja kipsistä. Kalsiumkarbonaattipohjaisen portlandsementin kehitti 1824 Joseph Aspdin Britannian Yorkshiresta. Sementin nimi johtuu siihen käytetystä portlandiitista, jota sen valmistuksessa alkuun käytettiin. Ranskalainen Stanislas Sorel kehitti 1867 magnesiumkloridisementin. Magnesiumpohjaisen sementin vedenkestävyys on kuitenkin huono, joten sen lajin sementit eivät ole kilpailleet portlandsementin kanssa. Vasta viime vuosina kehitettyjen magnesiumsementtien sanotaan kestävyydeltään vetävän vertoja portlandsementille ja sillä esitetään olevan myös Sorelin sementin hyvät puolet. Sementtiä tuotettiin vuonna 2014 yli 4 miljardia tonnia, josta Kiinan osuus on yli 60 prosenttia. Sementin tuotantoa on tilastoitu vuodesta 1926 alkaen, jolloin sitä valmistettiin 62 miljoonaa tonnia. ==Sementin valmistus== Sementin valmistusprosessi alkaa kalkkikiven louhinnalla. Tämän jälkeen kalkkikivi jauhetaan kuulamyllyssä haluttuun karkeuteen. Jauhatuksen jälkeen jauheeseen sekoitetaan savea ja seos homogenisoidaan koostumuksen tasaamiseksi. Valmis seos kuljetetaan esilämmityksen kautta pitkään klinkkeriuuniin, jossa seos sintraantuu valmiiksi klinkkeriksi. Tässä sintrausprosessissa muodostuvat sementtimineraalit. Klinkkeri jauhetaan sementiksi kuulamyllyssä. Jauhatuksen yhteydessä klinkkeriin lisätään kipsiä sitoutumisajan säätämiseksi sekä erilaisia seosaineita haluttujen ominaisuuksien aikaansaamiseksi. Seosaineita ovat muun muassa masuunikuona ja kalkkikivi. Sementin kovettumisnopeutta säädetään lähinnä jauhatushienoudella. Sementin ominaisuuksia on pyritty parantamaan lukuisia erilaisia lisäaineita kokeilemalla. Esimerkiksi tärkkelyksen lisääminen hidastaa sementin kovettumisnopeutta ja parantaa siitä valmistettavan betonin ominaisuuksia. Sementin valmistus tuottaa merkittävästi CO2-päästöjä. Globaalisti sementtiä valmistetaan noin kolme miljardia tonnia vuodessa, mikä tuottaa noin viisi prosenttia ihmisen aiheuttamista CO2-päästöistä. Päästöjen vähentämiseksi tutkitaan tällä hetkellä vaihtoehtoja kalkkikiven korvaamiseksi magnesiumyhdisteillä ja dolomiitilla. Suomen ainoa sementin valmistaja on CRH-konserniin kuuluva Finnsementti Oy. Lujabetoni Oy:n, Ruskon Betoni Oy:n ja Forssan Betoni Oy:n yhteisyritys Scandinavian Cement Oy tuo lisäksi sementtiä Saksasta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== Luokka:Betoni Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nostosilta

Nostosilta voi tarkoittaa seuraavia: * avattava silta, jonka päällysrakenne nostetaan hissin tavoin ylös * laskusilta, puolustusväline tai kulkusilta laivasta maihin * läppäsilta, jonka kansi voidaan kääntää vaakasuoran akselin ympäri pystyasentoon
Örkki

Örkki () on alun perin J. R. R. Tolkienin romaaneissa esiintyvä paha, sotaisa ja vihamielinen olento, joka on sittemmin muodostunut fantasiakirjallisuuden vakiohahmoksi. Orc on muinaisenglannin sana, joka tarkoittaa pahaa henkeä tai hirviötä. Kantasana on latinan valasta, siis "merihirviötä" tarkoittava orca.Webster's Encyclopedic Unabridged Dictionary of the English Language 1994, s. 1012 orc Kääntäjä Kersti Juvan Tolkien-suomennoksia varten muotoilema sana örkki on 1990-luvulla tullut yleiseen käyttöön omituisen olion merkityksessä. Sanalla voi olla myös aiempia erilähtöisiä esiintymiä suomen kielessä (paikannimi Örkkiniitty Espoossa). == Örkit eri fantasiamaailmoissa == J. R. R. Tolkienin fantasiamaailmassa örkit olivat haltioita, joita Melkor sieppasi ja turmeli, jolloin niistä tuli örkkejä. Tolkienin örkit olivat rumia ja saastaisia olentoja, jotka palvelivat pahuuden voimia. Hobitissa Tolkien puhuu örkeistä hiisinä (). Hän alkoi kirjoittaa örkeistä vasta kirjassa Taru sormusten herrasta. Tolkienin maailmassa örkki ja hiisi merkitsevät siis samaa, mutta hiisi on vain hobittien nimitys örkeille, joskin Peter Jacksonin elokuvissa ja useissa Taru sormusten herrasta -peleissä annetaan kuitenkin ymmärtää, että örkit ja hiidet ovat kaksi eri rotua. Tarussa sormusten herrasta esiintyy myös kaksi uutta örkkirotua, uruk-hai ja puoliörkit. Uruk- hai (monikko) olivat Sauronin luomia örkkejä, jotka olivat vahvempia, älykkäämpiä ja isompia kuin tavalliset örkit. Puoliörkit olivat Sarumanin luoma kieroutunut yhdistelmä örkkiä ja ihmistä. Elokuvissa annetaan ymmärtää, että Saruman loi uruk-hain, ja että puoliörkit ovat sama asia. Kuitenkin Cirith Ungolnin tornissa oli sekä tavallisia örkkejä että uruk-hain kaltaisia örkkejä. Joissakin peleissä asia on selitetty, että uruk-hai ovat Rautapihan ja urukit Mordorin väkeä, vaikka elokuvassakin uruk-haita kutsutaan urukeiksi. Games Workshopin Warhammer-peleissä örkit ovat isoja ja vihreitä apinamaisia hirviöitä. Warhammer-pelien örkit ovat erittäin sotaisa rotu, joka elää sotimalla ja nauttii vihollistensa kärsimyksistä. Ne eivät ole erityisen älykkäitä, mutta joskus melko viekkaita. Roolipelissä Shadowrun örkit eivät ole hyviä tai pahoja. Ne kasvavat ihmistä nopeammin, synnyttävät noin neljä lasta ja elävät noin 40-vuotiaiksi. Ne ovat voimakkaampia ja suurempia kuin ihmiset. Myös Warcraft-sarjassa on vihreäihoisia, barbaarisia örkkejä. Forgotten Realms -roolipelimaailmassa örkit ovat karvaisia apinoita muistuttavia humanoideja. Bethesda Softworksin kehittämissä The Elder Scrolls -pelisarjoissa vihreäihoiset suuret örkit olivat historiassa ennen pahoja. Mutta pelisarjojen tapahtumissa ei voi enää sanoa, ovatko ne pahoja vai hyviä, sillä osa elää ihmisten kanssa, osa ei. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Keski-Maan olennot Luokka:Kuvitteelliset kannibaalit