EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Taigakuovi

Taigakuovi (Numenius minutus) on Euroopassa harvinainen lintu. Suomen ainoa havainto on vuodelta 1996. Lajin nimesi John Gould 1841. == Koko ja ulkonäkö == Taigakuovin höyhenpuku on päältä ruskearaitainen, valkea kurkku, tummaraitainen ja harmaa rinta ja valkoinen vatsa. Pään kuviot ovat samantapaiset kuin pikkukuovilla. Nokka on pitkähkö, mutta lyhyempi kuin pikkukuovilla, ja hiukan alaspäin taipunut. Linnun pituus on 28–31 cm ja paino 175 g. Naaras on selvästi koirasta suurempi. == Levinneisyys == Taigakuovi on pitkänmatkan muuttolintu, se pesii Siperiassa ja talvehtii Australasiassa. Muuttajien vähimmäismäärä on 200 000 yksilöä. Muuttomatkoillaan se joskus harhautuu Eurooppaan. Talvehtimisalueilla Australiassa se kerääntyy suuriksi parviksi. Eksyneitä muuttajia on nähty Kaliforniassa ja Alaskassa. == Elinympäristö == Taigakuovi pesii koivuvaltaisissa aukkoisissa metsissä jokilaaksoissa. Talvehtimisalueet ovat rannikolla ja sisämaassa avomailla lähellä kosteikkoja. == Lisääntyminen == Laji pesii löyhissä yhdyskunnissa. Pesä on kuoppa maassa. Molemmat puolisot hautovat munia. == Ravinto == Kaivelee pitkällä nokallaan maasta pieniä selkärangattomia. == Lähteet == * Takapihan linnut * Waterbirds around the world Luokka:Kuovit
Isokihu

Isokihu (Stercorarius skua) on valtamerten lintu, jota tavataan Suomessa noin kerran vuodessa. Lajin nimesi Morten Thrane Brünnich 1764. ==Koko ja ulkonäkö== Isokihu on tummanruskea merilintu. Sen pituus 50–58 cm, siipien kärkiväli 125–140 cm ja paino 1,2–1,6 kg. Naaras on huomattavasti koirasta suurempi. Euroopan vanhin rengastettu isokihu on ollut 32 vuotta ja 10 kuukautta vanha brittiläinen lintu.Euring ==Levinneisyys== Isokihun nimialalaji skua pesii Islannissa, Norjassa, Färsaarilla ja Skotlannin saarilla. Se talvehtii avomerellä Atlantilla lähellä päiväntasaajaa. Eteläisellä Atlantilla pesivät alalajit antarcticus (Argentiinan kaakkoisosat ja Falklandinsaaret) ja loennbergi Antarktiksella ja sitä reunustavilla saarilla. Tyynenmeren ja Intian valtameren eteläosan saarilla pesii alalaji hamiltoni. Maailman populaation kooksi arvioidaan 10 000–20 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Britannian kanta on runsastunut voimakkaasti, Färsaarten kanta puolestaan on taantunut. Suomessa isokihu on nähty noin 50 kertaa vuoden 2006 loppuun mennessä.Rariteettikomitea ==Elinympäristö== Isokihu viihtyy merten rannoilla ja avomerellä. Harvoin sitä tavataan sisämaan järvillä. ==Lisääntyminen== Isokihut lisääntyvät yhdyskuntina saarten ylätasanteilla ja kallionseinämillä. Pesä on vain syvennys maassa. Naaras munii kaksi munaa, joita molemmat vanhemmat hautovat. Haudonta kestää 28–30 vuorokautta. Poikaset kuoriutuvat eriaikaisesti ja ovat lentokykyisiä 6–7-viikkoisina. Vanhemmat puolustavat pesäänsä ihmisiltä ja muilta vaaroilta nopeilla syöksyillä. Pesii ensimmäisen kerran vasta 7–8-vuotiaana. ==Ravinto== Isokihu syö kalaa, jota se hankkii usein ryöväämällä pienemmiltä merilinnuilta. Se tappaa ja syö myös lintuja, jopa merilokin kokoisia. Isokihun ravintoon kuuluvat myös linnunmunat ja -poikaset, jopa saman lajin poikaset (kannibalismi). == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hong Kong. === Viitteet === ==Aiheesta muualla== * Luokka:Kihut
Grönlanninlokki

Grönlanninlokki (Larus glaucoides) on Suomessa harvinainen lokki. == Koko ja ulkonäkö == Linnun pituus on 52–60 cm, siipien kärkiväli 140–150 cm ja paino 720–1100 g. Aikuinen grönlanninlokki on kauttaaltaan vaalea, selkäpuolelta harmahtava, ja niiltä puuttuvat mustat siipikuviot. Nuoret yksilöt ovat vaaleanruskean kirjavia ja niiden nokka on tumma. Sukupuolet ovat samanvärisiä. == Esiintyminen == Grönlanninlokki pesii Kanadan arktisissa osissa ja Grönlannin rannikoilla. Lajin elinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 190 000–400 000 yksilöä. Se talvehtii etelämpänä Atlantilla, muun muassa Islannissa ja Ison-Britannian saarilla sekä Yhdysvaltain itärannikolla ja Suurten järvien alueella. Suomessa laji on tavattu noin 28 kertaa.Rariteettikomitea == Elinympäristö == Lajin pesimäympäristöä ovat jyrkät, kallioiset rannat 100–200 m merenpinnan yläpuolella, joskus 800 m saakka. Pesii toisinaan matalilla riutoilla ja kallioluodoilla. Esiintyy yleensä pikkukajavayhdyskunnissa. Pesimäajan ulkopuolella laji kiertelee rannikoita ja oleskelee paljon ulkomerellä, istuskellen jäälautoilla. == Lisääntyminen == Grönlanninlokkinaaras munii kaksi tai kolme munaa maassa olevaan pesään. Todennäköisesti molemmat vanhemmat hautovat munia ja ruokkivat poikasia vaikka munimisen pituus ja poikasten lentoikä eivät ole tunnettuja. == Ravinto == Grönlanninlokki on kaikkiruokainen. Pääasiassa se syö kalaa mutta myös nilviäisiä ja muita selkärangattomia, raatoja sekä linnunmunia ja -poikasia. Se saalistaa joko syöksysukeltamalla kuten tiirat tai noukkimalla ruoan veden pinnasta. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong. Luokka:Lokit
Heino Puuste

Heino Puuste (s. 7. syyskuuta 1955) on virolainen urheiluvalmentaja ja entinen keihäänheittäjä. Hän on valmentanut muun muassa Marija Abakumovaa, Dmitri Tarabinia ja Andrus Värnikiä. Puuste saavutti EM-hopeaa Ateenasta 1982. Hän oli neljäs sekä Moskovan olympialaisissa 1980 että Helsingin MM-kisoissa 1983 ja viides EM-kilpailuissa 1986. Viron mestaruuden hän voitti vuosina 1975, 1979 ja 1981. Puusten ennätys vanhalla keihäsmallilla on 5. kesäkuuta 1983 Birminghamissa Isoa-Britanniaa vastaan käydyssä maaottelussa heitetty 94,20, joka oli tuolloin Neuvostoliiton ennätys. Alkujaan Puuste aikoi käsipalloilijaksi, mutta vaihtoi lajia vuonna 1973. Aktiiviaikoinaan hänen mittansa olivat 188 senttimetriä ja 90 kilogrammaa. ==Lähteet== Luokka:Neuvostoliittolaiset keihäänheittäjät Luokka:Virolaiset keihäänheittäjät Luokka:Virolaiset yleisurheiluvalmentajat Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Koi no vacance

恋のバカンス (Romaji: Koi no Bakansu; suomi: Rakkauden loma) on W(ダブルユー):n ensimmäinen single. Se julkaistiin 19.5.2004. 23.6.2004 julkaistulla DVD:llä on sekä normaali musiikkivideo (PV), tanssiversio että 'making of'. PV:n ohjasi 河谷英夫. Kuten kaikki kappaleet W(ダブルユー):n ensimmäisellä albumilla, on Koi no Vacance:kin cover, alun perin se oli The Peanutsin. Sanoitukset on kirjoittanut Iwatani Tokiko ja musiikin on säveltänyt Miyagawa Yasushi. == Kappalelista == === CD === # 恋のバカンス (Koi no Vacance) # 月影のナポリ (Tsukikage no Napoli) # 悲しき16才 (Kanashiki 16sai) # 恋のバカンス (Instrumentaaliversio Koi no Vacancesta) === DVD === * 恋のバカンス (Koi no Vacance) * 恋のバカンス (Tanssiversio) * メイキング映像 ('Making of') == TV-esiintymiset == * 27.11.2004 Best Hits 2004 * 22.1.2005 MUSIC FAIR 21 Luokka:Vuoden 2004 kappaleet Luokka:Japanilaiset popkappaleet
Mamelukit

Mamelukit (, ’omistettu’, , mamālīk, ’omistetut’) olivat muslimikalifien, seldžukkien ja aijubidien keskiajalla käyttämiä sotilasorjia, joista tuli ajan myötä voimakas sotilaskasti. He anastivat vallan itselleen islamilaisissa maissa useita kertoja. == Mamelukkijoukot == Mamelukit tulivat aluksi ei- islaminuskoista perheistä; näin saatiin kierrettyä muslimien sääntöä, jonka mukaan muslimit eivät saa sotia toisia muslimeita vastaan. Mamelukit hallitsivat Egyptiä kahteen otteeseen (esimerkiksi vuosina 1250–1517). Mamelukkien alkuperä on Saladinin vuonna 1174 perustamassa aijubidi- dynastiassa. == Mamelukit vallanpitäjinä == Vuonna 1206 Qutb-ud-din Aybak, muslimijoukkojen mamelukkikomentaja Intiassa, julistautui sulttaaniksi, mikä merkitsi Delhin sulttaanikunnan alkua. Orjadynastiaksi kutsuttu mamelukkisuku hallitsi Delhin sulttaanikuntaa vuoteen 1290. Aijubidi-dynastian keskenään vallasta kamppailleet Saladinin perilliset kokosivat itselleen kasvavia määriä mamelukkijoukkoja. Lopulta mamelukit kaappasivat vallan vuonna 1250 ja perustivat Mamelukkien sulttaanikunnan Egyptiin. Tämä valtakunta torjui muun muassa mongolien hyökkäykset ja säilyi vuoteen 1517, jolloin Osmanien valtakunta valloitti Egyptin. Mamelukkien instituutiot kuitenkin säilyivät Egyptissä myös osmanien vallan alla ja 1700-luvun loppupuolella mamelukit pyrkivät itsenäistymään. Napoleon kuitenkin voitti mamelukkien joukot vuonna 1798 ja ajoi heidät Ylä-Egyptiin. Mamelukit olivat lisänneet vanhoihin taistelutekniikoihinsa siihen mennessä vain musketit. Napoleon otti mamelukkeja joukkoihinsa ja jopa henkivartiokaartiinsa. Mamelukkien uudet vallankaappausyritykset johtivat vuonna 1809 mamelukkien joukkomurhiin ja vainoihin, jotka käytännössä hävittivät Egyptin mamelukit. Bagdadissa oli erillinen mamelukkialue, jossa mamelukit säilyttivät autonomiansa vuoteen 1832. == Katso myös == * Bahriyan dynastia * Janitsaarit == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Egyptin historia Luokka:Historialliset joukkotyypit Luokka:Islamin historia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Dendera

Dendera (Dendra, ) on pikkukaupunki Egyptissä Niilin länsirannalla, nykyistä Qenan kaupunkia vastapäätä noin 60 kilometriä Luxorista pohjoiseen. Muinaisina aikoina paikalla sijainti Tentyran (Iunet, Ta-en-tarer(t)) kaupunki, josta nykyinen kaupunki on perinyt nimensä. Nähtävyytenä on Hathorille, muinaisen Egyptin rakkaudenjumalattarelle pyhitetty hyvin säilynyt ptolemaiolainen temppeli. Temppelin takaosassa, ulkoseinässä, oletetaan olevan ainoa kuningatar Kleopatra VII:stä säilynyt reliefi. Kaupungissa on melko hyvä satama, ja sinne järjestetään paljon päivän kestäviä turistiristeilyjä Luxorista. Denderaan järjestetään turistiretkiä myös maanteitse, linja- autoilla. Näiden retkien aikana vieraillaan usein myös Abydoksessa. Luokka:Egyptin kaupungit
Mittakaava

Mittakaava eli skaala on suhdeluku, joka kertoo kuvan, kartan, piirroksen tai muun sellaisen kokoa verrattuna sen esittämään todellisen kohteen kokoon suhdelukuna. Esimerkiksi mittakaava 1:100 (luetaan: yhden suhde sataan) tarkoittaa, että yksi yksikkö kuvassa vastaa sataa yksikköä oikeassa kohteessa, esimerkiksi yksi senttimetri kuvassa vastaa sataa senttimetriä kohteessa. Mittakaavoja käytetään erityisesti kartoissa, piirustuksissa ja pienoismalleissa. Mittakaavaa käytetään, kun halutaan havainnollistaa kohdetta, joka on liian suuri tai pieni esitettäväksi luonnollisessa koossaan. Havainnollistavasta mallista voidaan laskea kohteen oikea mitta kertomalla mitta matemaattisella kertolaskulla mittakaavan käänteisluvun kanssa. Mittakaavan suhdeluvun lisäksi tai sijasta kuvassa voi olla mittajana, jossa on ilmoitettu, mitä pituutta mittajanan pituus vastaa. Mittajanan perusteella voidaan laskea mittakaavan numeerinen suhdeluku. Konkreettisen pituuden lisäksi mittakaavalla (ja mittajanalla) voidaan kuvata ajallista pituutta (esimerkiksi aikajana). Suuri ja pieni mittakaava ovat käsitteitä, jotka liittyvät mittakaavan suhteeseen. Suhdeluku voidaan ajatella murtolukuna, joten esimerkiksi 1:100 on suurempi kuin 1:1 000\. Suuren mittakaavan kuvassa kohteet on kuvattu suurempina kuin pienen mittakaavan kuvassa. "Mittakaavalla" tarkoitetaan kuvaannollisesti jonkin asian yleistä suuruusluokkaa. Voidaan esimerkiksi sanoa "Suomen mittakaavassa", kun viitataan koko maan tilanteeseen, tai "keskustelussa on mittakaavavirhe", kun väitetään verrattavan asioita, joiden painoarvo on erilainen. Luokka:Kartografia Luokka:Geometria Luokka:Tekninen piirtäminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Oulun palo 1822

thumb|250px|Jac. Wallin: Oulun palo 1822 thumb|250px|Oulu ennen vuoden 1822 paloa Oulun palo vuonna 1822 sai aikaan laajamittaista tuhoa Oulun keskustassa. Ajan tavan mukaan kaupunki oli tiiviisti rakennettu puutalokaupunki, jossa tulipalot pääsivät leviämään varsin vapaasti. Taajaan rakennettuna puukaupunkina Oulu paloi melkein maan tasalle noin 60 vuoden välein, ja oli täten otollinen työmaa ruutukaava-arkkitehdille. Vuoden 1822 palo sai alkunsa varhain aamuyöllä 23. toukokuuta värjärimestari Papen talosta, joka sijaitsi lähellä raatihuonetta rannassa.<ref name="SnelmannOulussa> Tuli levisi erittäin nopeasti, tuhoten useita puutalokortteleita sekä Sofia Magdalenan kirkon puurakenteet. Kirkosta jäljelle jäivät vain kiviseinät, joiden sisään nykyinen Oulun tuomiokirkko on rakennettu. Palon sammuttua lähes koko kaupunki oli tuhoutunut maan tasalle: 330 rakennusta tuhoutui täysin tai lähes täysin, ja vain 65 rakennusta säästyi. Yli 3 000 oululaista jäi ilman kotia. Tulipalossa sai kuitenkin surmansa vain viisi ihmistä. ==Kirkon tuhoutuminen== Kirkon syttyessä tuleen kellonsoittajat kiipesivät tapuliin soittamaan hätäkelloja, ja kaupunkilaisten avulla suuri osa irtaimistoa saatiin talteen. Lukkari ja kirkonvartija ehtivät jopa irrottaa ja viedä turvaan kynttiläkruunut. Ainoastaan kellot jäivät palavaan rakennukseen, ja putosivat maahan kellotapulin sortuessa. Myöhemmin syksyllä kirkonisäntä Wallin keräsi talteen palossa sulaneiden kellojen metallin, josta valettiin uudet kirkonkellot Tukholmassa. ==Palon seuraukset== Palon välittömänä seurauksena Oulun triviaalikoulu siirrettiin Raaheen. Vuoden 1822 palon jälkeen J. A. Ehrenström ja Carl Ludvig Engel laativat uuden, entistä laajemman ruutukaavan, joka tuli voimaan 1825. Jos oli sitä ennen ehtinyt rakentaa kaavaan sopimattoman rakennuksen, se tuli purkaa ja rakentaa uudelleen asemakaavan mukaisesti. Tuolloin Oulun tärkein satama oli Toppilassa, ja kaupungin siirtämistä kokonaan Oulujoen pohjoisrannalle harkittiin. Tämä ei kuitenkaan toteutunut. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * Oulun Arkki-sivusto:Gustaf Toppelius: Oulun kaupunnin palosta Palo 1822 Luokka:1800-luvun tulipalot Luokka:Tulipalot Suomessa Luokka:Vuoden 1822 onnettomuudet Luokka:Kaupunkien palot
Kartoittaja

Kartoittaja on ammatti, jota varten suoritetaan ammattikoulussa kolmivuotinen maanmittausalan perustutkinto (180 osaamispistettä). Kartoittajat työskentelevät esimerkiksi kuntien mittausyksiköissä tai Maanmittauslaitoksessa, mutta myös monissa yksityisissä maanmittaukseen ja rakennusmittauksiin erikoistuneissa yrityksissä. Kartoittajan tärkeimpiin työkaluihin kuuluvat takymetri, GPS-mittauslaitteet sekä tietokone. Työtehtävä voi olla maastomittauksia, maaperätutkimuksia, karttatietokantojen tekoa ja ilmakuvausten valmistelua, mutta myös rekisterien ylläpitoa tai kaavoitukseen liittyviä tehtäviä. ==Katso myös== *Geodesia *Maanmittausinsinööri ==Lähteet== Luokka:Teknisen alan ammatit Luokka:Toisen asteen tutkinnot Luokka:Tekniikan ja liikenteen alan tutkinnot Luokka:Maanmittaus
Kohomologia

Kohomologia tarkoittaa matematiikassa, erityisesti algebrallisessa topologiassa, Abelin ryhmien jonoja, joilla on ketjukompleksi. Siten kohomologia on näiden ketjujen abstraktia tutkimista. Kohomologia voidaan nähdä menetelmänä määrittää topologisten avaruuksien algebrallisia invariantteja, joilla on hienompi algebrallinen struktuuri kuin homologia antaa. Kohomologia esiintyy homologian konstruoinnin algebrallisena duaalina. == De Rhamin kohomologia == Eräs kohomologian tärkeä sovellutus koskee kenttä- ja potentiaaliteoriaa. Sileät eri ulotteiset differentiaalimuodot muodostavat ketjukompleksin, jossa muotoavaruuksien välillä kuvaukset ovat ulkoderivaattoja. Vastaava homologiateoria koskee (sopivasti määriteltyjä) eri ulotteisia integrointialueita, joiden välillä puolestaan ovat niin sanotut reunahomomorfismit. Tärkeimpiä tuloksia on Georges de Rhamin muotoilema de Rhamin lause, jonka mukaan reaalikertoimiset de Rhamin kohomologiaryhmät ovat isomorfisia reaalikertoimisten singulaaristen homologiaryhmien kanssa. Kohomologiaryhmät liittyvät suljettuihin muotoihin, jotka eivät ole eksakteja (siis joita ei voi aivan esittää potentiaalin avulla), ja de Rhamin lause liittää tämä potentiaalien olemassaolon kannalta ratkaisevan kysymyksen muotojen määrittelyalueen (sileä monisto) topologisiin ominaisuuksiin. Luokka:Homologinen algebra Luokka:Homologiateoria Luokka:Algebrallinen topologia ru:Гомология (топология)#Когомологии
Hietaniemi

thumb|240px|Hietaniemi ilmasta kuvattuna. Hietaniemi () on hietainen niemi Helsingissä Etu-Töölön kaupunginosassa. Hietaniemen pohjoispuolella on Taivallahti, eteläpuolella Lapinlahti ja länsipuolella Seurasaarenselkä. Hietaniemessä sijaitsevat muun muassa Hietaniemen uimaranta eli Hietsu tai Hietaranta sekä Hietaniemen hautausmaa. == Aiheesta muualla == * Hietaniemen uimaranta Facebookissa * Hietaniemen uimarannan viralliset sivut Luokka:Helsingin luonto Luokka:Suomen niemet Luokka:Etu-Töölö
Karpolla on asiaa

Karpolla on asiaa oli suomalainen vuosina 1983–2007 lähetetty reportaasityyppinen televisio-ohjelma. Ohjelma esitettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa vuonna 1983. Ohjelmaa toimitti pääasiassa toimittaja Hannu Karpo ja tuotti hänen Pallosalama Oy -tuotantoyhtiönsä. Ohjelma oli joillakin tuotantokausilla nimeltään Karporaattori tai Kyllä kansa tietää. Ohjelmaa toimitti myös Hannu Karpon poika Sampo Karpo. Katsojia ohjelma keräsi loppuaikoina keskimäärin puoli miljoonaa jaksolta, Finnpanelin mukaan viikolla 17/2007 ohjelma keräsi 564 000 katsojaa.. Vielä vuonna 1993 sarjan jakso saattoi kerätä 1,4 miljoonaa katsojaa. Karpo toi ohjelmassaan pääasiassa esiin suomalaisessa yhteiskunnassa epäoikeudenmukaisesti kohdeltuja ihmiskohtaloita ja myös muita yhteiskunnallisia aiheita, muun muassa tieliikenteeseen liittyen. Ohjelma toi kuuluisuutta muun muassa "Nilsiän öljysheikkinä" tunnetulle yrittäjälle Tauno Kuosmaselle ja hyrynsalmelaiselle sääennustajalle, sammakkoprofessoriksi ristitylle Taisto Heikkiselle. Ohjelmassa oli myös muun muassa perinteisesti palkittu kansan valitsema "Vuoden pukki". Jouluisin oli lisäksi järjestetty joulupukkikilpailu, jossa katsojien tarkoituksena on arvata, kuka julkisuuden henkilö pukin naamarin taakse kätkeytyy. Poikkeavasti jouluna 2004 joulupukkikilpailua ei järjestetty, koska ohjelma oli joulukuun ajan tauolla. Sen sijaan marraskuussa lähetettiin erityinen "Marrasvisa". Ohjelmassa jaettiin haastateltaville muun muassa poron kylmäsavupaistia ja 100 euron seteleitä kehystettynä. Ohjelman viimeinen jakso esitettiin 5. toukokuuta 2007. Jakson pituus oli perinteisestä puolituntisesta poiketen tunnin pituinen, ja siinä tehtiin katsaus menneiden vuosien aiheisiin ja ohjelmiin. Toukokuussa 2009 MTV3:lla alettiin näyttää Karpon parhaat -nimistä sarjaa, jonka jaksot on koostettu Hannu Karpon vuosien varrella tekemistä jutuista ja samalla katsastetaan mitä kyseisille henkilöille tai asioille tapahtui ohjelman jälkeenHannu Karpo palaa ruutuun, Iltalehti, 2.4.2009. Karpon parhaiden toinen tuotantokausi alkoi 22. toukokuuta 2010.http://www.mtv3.fi/ohjelmat/sivusto2008.shtml/viihde/karpon_parhaat/uutiset?1121979 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Karpo Official - Hannu Karpon ja hänen tuotantoyhtiön Pallosalama Oy:n virallinen Youtube kanava *Karpon parhaat, MTV3 , archive.org-tallenne 20130728 Luokka:1980-luvun televisiosarjat Luokka:1990-luvun suomalaiset televisiosarjat Luokka:2000-vuosikymmenen suomalaiset televisiosarjat Luokka:Makasiiniohjelmat Luokka:Kolmoskanavan televisio-ohjelmat Luokka:MTV3:n televisio-ohjelmat
Kamtšadaalit

Kamtšadaalit () on itelmeeneistä aikaisemmin käytetty nimitys. Nykyään sillä tarkoitetaan Kamtšatkan niemimaan vanhojen venäläisasukkaiden ja heihin sulautuneiden itelmeenien muodostamaa kansanryhmää, joka puhuu äidinkielenään venäjää. Kamtšadaaleilla on laissa tunnustettu Venäjän vähälukuisen alkuperäiskansan asema. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 2 293 kamtšadaalia ja vuonna 2010 yhteensä 1 927. Eräiden arvioiden mukaan heitä on noin 8 000. Ryhmä on syntynyt Kamtšatkalle 1600-luvun lopulla saapuneiden venäläisten kasakoiden ja talonpoikien sekä itelmeenien välisten seka- avioliittojen tuloksena. Itelmeenit venäläistyivät nopeimmin Kamtšatkajoen laaksossa, jossa syntynyt uusi etninen ryhmä on säilyttänyt parhaiten identiteettinsä. Aikaisemmin kamtšadaaleiksi kutsuttiin myös kaikkia alueen venäläisiä. Eräs tunnetuimpia kamtšadaaleja lienee hiihdon nuorin olympiavoittaja Veronika Stepanova. ==Katso myös== * Itelmeenit * Kamtšatkan aluepiiri ==Lähteet== Luokka:Kamtšatkan aluepiiri Luokka:Venäjän kaukoidän etniset ryhmät Luokka:Venäjän alkuperäiskansat Luokka:Arktisen alueen alkuperäiskansat Luokka:Venäläiset
Raidetaksi

Raidetaksi (Personal Rapid Transport (PRT), Kabinenbahn, Spårtaxi, APGM) on joukkoliikenteen järjestämiskonsepti, jossa pienet, automatisoidut vaunut kuljettavat muutaman matkustajan ryhmiä muusta liikenteestä tasoerotetulla rataverkolla. Järjestelmän tärkeänä perusajatuksena on, että matkustajat voivat valita itselleen määränpään vapaasti ja kulkevat muilla pysäkeillä pysähtymättä suoraan määränpäähän. Raidetaksin kannattajien ja kehittäjien ajatuksena on, että tällainen järjestelmä olisi kilpailukykyisempi yksityisauton kanssa kuin linja-autot ja kaupunkiraideliikenteen eri muodot. Raidetaksijärjestelmiä on kehitetty 1970-luvulta alkaen Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja Ruotsissa. Suomessa Hyvinkäällä toimiva teknologian kehittämiskeskus TechVilla on suunnittelemassa raidetaksijärjestelmää Vantaan Aviapolista ja Tampereen Hervantaa varten. Eero Paloheimo esitti 1990-luvulla autoliikenteen ja joukkoliikenteen korvaamista raidetaksityyppisellä "kupla"-järjestelmällä kirjassaan Syntymättömien sukupolvien Eurooppa (1996). Vaunujen ja asemien prototyyppejä on toteutettu, mutta toimivaa raidetaksijärjestelmää ei ole käytössä missään. Toteutetut raidetaksin tyyppiset järjestelmät ovat käytännössä muuttuneet pienimuotoisiksi automaattimetroiksi (Morgantown, Länsi-Virginia, Düsseldorfin lentokenttä). Toimivia raidetaksijärjestelmiä ei ole saatu toteutettua korkeiden kustannusten ja teknisten ongelmien takia. Raidetaksijärjestelmien arvostelijat ovat esittäneet, että raidetaksikonseptissa on vaikea perusongelma. Niissä yhdistetään taksijärjestelmän yksikkökapasiteetti metron hintaiseen infrastruktuuriin. Vastustajat ovat myös esittäneet, että raidetaksihankkeet ovat vain keino hidastaa tai estää investointeja perinteiseen kaupunkiraideliikenteeseen. Raidetaksin kannattajat väittävät usein, että raidetaksi on toimiva teknologia. Teknologiaa ei ole kuitenkaan käytössä missään, joten se ei ole samalla tavalla toimivuutensa osoittanut teknologia kuin linja-auto, kaupunkiraideliikenne tai monorail eri muodoissaan. == Lähteitä == * Innovative Transport Technologies * TechVillan raidetaksihanke * Keskustelua raidetaksijärjestelmistä * Professori Vukan Vuchicin analyysi raidetaksista Osa2 * Personal Rapid Transit – Cyberspace Dream Keeps Colliding With Reality * SkyTaxi * Eero Palonheimo: Syntymättömien sukupolvien Eurooppa (1996) ISBN 951-0-20480-3 Luokka:Henkilöraideliikenne Luokka: Raideliikennekalusto
Grand Theft Auto

Grand Theft Auto (lyhennettynä GTA) on DMA Designin kehittämä ja Take-Two Interactiven julkaisema toimintaseikkailupeli, joka on julkaistu vuonna DOSille, PlayStationille ja Windowsille. Peli on Grand Theft Auto -sarjan ensimmäinen osa. Peli on aikuisteemojen ja väkivallan vuoksi kielletty alle 16-vuotiailta. Peliin on tehty lisälevyt London 1961 ja London 1969, jotka julkaistiin vuonna 1999. Pelien idea hurjista takaa-ajoista perustuu osittain Suuri autopuhallus -elokuvaan ().http://gta.wikia.com/wiki/Grand_Theft_Auto_1 Rockstar julkaisi pelin ilmaisohjelmana vuonna 2004. == Pelin idea == Pelin kuvakulma on suoraan ylhäältä päin, josta kaupunginosat näkyvät kolmiulotteisina ja autot kaksiulotteisina. Pelin ideana on pelata rikollisena ja suorittaa tehtäviä rikollispomoille. Tehtävistä saa prosentteja ja kun on tehnyt tarpeeksi tehtäviä voi siirtyä seuraavaan kaupunkiin. Suurimmassa osassa tehtävistä pitää tappaa joku tai ajaa autolla paikasta toiseen. Tehtäviä voi vastaanottaa muun muassa vastaamalla puhelinkioskissa soivaan puhelimeen tai löytämällä auton, johon istuessa tehtävä alkaa. Tehtäväautot on yleensä pysäköity syrjäisiin paikkoihin. == Kehitys == Peli oli kehityksessä 30 kuukautta vaikka sen ennakoitiin vievän 18 kuukautta. Pelin kehitys oli vaikeaa, koska siinä oli paljon yhdistelmä-interaktiota ja siinä ilmeni jatkuvasti uusia haasteita, koska jokaisesta uudesta ominaisuudesta piti arvioida, miten se vaikutti kaikkiin muihin. Myös pelin testaaminen oli painajaismaista, koska oli niin monia tapoja joilla pelaaja voi suorittaa tehtävät ja aiheuttaa kaaosta pelimaailmassa. Tämä kuitenkin oli merkittävä syy pelin kiinnostavuudelle ja kehitystä jatkettiin. == Vastaanotto == Pelin PlayStation-versio sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 6/10. Peli sai GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8/10. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == * * Grand Theft auton virallinen verkkosivusto. * Rockstarin sivusto, josta peli on ladattavissa. Luokka:1990-luvulle sijoittuvat videopelit * Luokka:Vuoden 1997 videopelit Luokka:Freeware-pelit Luokka:MS-DOS-pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:PlayStation-pelit Luokka:Game Boy Color -pelit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Britanniassa kehitetyt videopelit
Jarmo Wahlström

Jarmo Johannes Wahlström (2. joulukuuta 1938 Vaasa – 19. marraskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja opettaja. Wahlström toimi kansanedustajana ensin Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (1975-1983, 1987-1990) ja myöhemmin Vasemmistoliiton (1990-1999) ryhmässä. Hän oli lyhyen aikaa liikenneministerinä vuonna 1982 ja johti vanhaa Suomen Kommunistista Puoluetta sen poliittisen toiminnan kaksi viimeistä vuotta 1988-1990\. Wahlström toimi aktiivisesti myös ystävyysseuroissa ja osuusliikkeessä. Hän johti 25 vuotta Parasta Lapsille -järjestöä. ==Elämä== Wahlström nousi kansandemokraattien listalta Vaasan kaupunginvaltuustoon ensi kerran vuonna 1969. Hän putosi valtuustosta niukasti vaaleissa 2004. SKP:n keskuskomiteaan Wahlström yleni noustuaan eduskuntaan 1975. Puolueen puheenjohtajuuden hän otti vastaan 1988 Arvo Aallon jouduttua eroamaan talousskandaalin johdosta. Wahlströmin epäkiitolliseksi tehtäväksi jäi velkaantuneen puolueen poliittisen toiminnan lopettaminen. Wahlström kotiutui Vasemmistoliittoon jatkaen sen johtoelimissä vuoden 2004 puoluekokoukseen. 1990-luvun alussa hänet tunnettiin kiihkeänä Euroopan yhteisön vastustajana. Kansanedustajaurallaan Wahlström toimi lukuisissa luottamustehtävissä. Hän putosi eduskunnasta hyvin niukasti vaaleissa 1999. ==Yksityiselämä== Wahlströmillä on kaksi lasta avioliitostaan Eva Wahlströmin (o.s. Kakkuri) kanssa. Jäätyään leskeksi 2000-luvun alussa hän avioitui kokoomuksen kaupunginvaltuutettuna aiemmin toimineen Liisa Wahlströmin (o.s. Mättö) kanssa. Wahlström menehtyi äkilliseen sairauskohtaukseen 19. marraskuuta 2013 ollessaan Helsingissä veteraanikansanedustajien juhlissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Jarmo Wahlströmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen liikenneministerit Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Suomen Kommunistisen Puolueen (1918–1990) puheenjohtajat Luokka:Vasemmistoliiton poliitikot Luokka:Vaasan kaupunginvaltuutetut Luokka:Vaasan vaalipiiri Luokka:Vuonna 1938 syntyneet Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Monorail

thumb|Linnanmäen Maisemajuna-monorail. Monorail eli kohorata on yksikiskoinen sähkökäyttöinen juna ja yksi julkisen liikenteen muodoista. Sen kisko on yleensä rakennettu siltarakenteeksi kaupungin tai puiston yläpuolelle. Monorail-järjestelmiä käytetään näyttelyissä, huvipuistoissa ja kaupunkiliikenteessä. Kaupunkiliikenteessä monorail-järjestelmiä on muun muassa Wuppertalissa (Wuppertalin riippurata), Seattlessa, Las Vegasissa ja useissa Japanin kaupungeissa. Kaupunkiliikenteen monorail-järjestelmien kuljetuskyky ja nopeus ovat samaa luokkaa kuin saman junakoon metro- ja pikaraitiotiejärjestelmissä. Myös Moskovassa kokeiltiin monorail-yhteyttä vuosina 2009–2012, mutta se ei saavuttanut metron rinnalla suosiota ja lakkautettiin. Monorailin huomattavin etu on, että radan koko on pieni ja juna on siinä tiukasti kiinni, joten monorail voi kääntyä, nousta ja laskea hyvinkin ahtaassa tilassa. Haittapuolia ovat heikko yhteensopivuus muiden rautatiejärjestelmien kanssa ja siten tarve rakentaa omat radat, asemat ja muu infrastruktuuri. Teoriassa on mahdollista, että kiskovaihteen rikkoontuessa monorail voisi kokonaan pudota radaltaan, mutta käytännössä tämänkaltaisia onnettomuuksia ei ole esiintynyt. Yleensä monorailin katsotaan olevan rakennuskustannuksiltaan pikaraitiotietä kalliimpi mutta kuitenkin metroa tai raskasta rautatielinjaa halvempi. Monorail ei kuitenkaan ole kovin yleinen, vaikka se on koeteltu teknologia ja ollut käytössä kaupunkiolosuhteissa jo vuodesta 1901 (Wuppertalin riippurata). Suomessa on monorail Linnanmäen huvipuistossa Helsingissä ja Tykkimäen huvipuistossa Kouvolassa. Linnanmäen Maisemajuna-niminen monorail on valmistettu Saksassa vuonna 1979 ja sen rata on 490 metriä pitkä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Wuppertalin Schwebebahnin esittely Robert Schwandlin metrosivustolla * The Monorail Society, monoraileja kannattava sivusto * LightRailNow, monorailien kritiikkiä Luokka:Rautatiekalusto Luokka:Henkilöraideliikenne
Järjestetty avioliitto

Järjestetty avioliitto on avioliitto, joka on kokonaan tai osittain muiden kuin avioparin itsensä järjestämä. Avioparin saattavat yhteen avioliittotarkoituksessa tavallisesti joko avioparin sukulaiset tai heidän yhteisönsä. Joissain kulttuureissa avioparilla on oikeus torjua toisensa, mutta joskus se on lähes mahdotonta. Joidenkin arvioiden mukaan 80 prosenttia tunnetuista kulttuureista on harjoittanut järjestettyjä avioliittoja jossain muodossa. Hindut järjestävät avioliittonsa edelleen niin Intiassa kuin yhteisöissään eri puolilla maailmaa. Länsimaissa tavasta on jo luovuttu, ja sen on korvannut rakkausavioliitto, jossa ihmiset valitsevat itse puolisonsa. Avioliiton järjestämisen tavat vaihtelevat suuresti eri kulttuureissa ja myös ajallisesti. Sulhasen ja morsiamen naittamisikä vaihtelee, ja myös se, katsotaanko serkukset sopiviksi toisilleen. Suurta vaihtelua on siinäkin, millä perusteilla puolisot valitaan. Koska avioliitto yhdistää kaksi sukua, tärkeää on sukujen omaisuus, vauraus ja yhteiskunnallinen asema. Myös sukujen uskonnolla ja maineella sekä puolisoiden omilla kyvyillä ja ansioilla on usein merkitystä. Useimmissa kulttuureissa liiton järjestämisestä vastaavat nuorten vanhemmat, mutta usein valintaan osallistuu myös ulkopuolisia, kuten setiä tai pappeja. Joskus kohteilla on oikeus torjua heille osoitettu puoliso, mutta joissain kulttuureissa liiton voi estää vain äärimmäisin keinoin, kuten tekeytymällä hulluksi. Joissain tapauksissa aviopari ei edes tapaa toisiaan ennen häitä, mutta joissain kulttuureissa aviopuolisot voivat tutustua ennalta toisiinsa. Silloin he pystyvät muodostamaan mielikuvan tulevasta puolisostaan ja antamaan mielipiteensä. Häihin liittyy kulttuureittain suuresti vaihtelevia myötäjäiskäytäntöjä, mutta yleensä joko toinen suku antaa suuremmat myötäjäiset kuin toisen. Toisilleen osoitetut puolisot ovat usein monin tavoin samankaltaisia ja yhteensopivia. Tällaisissa avioliitoissa tärkeänä pidetään usein muita asioita kuin rakkausavioliitoissa. Avioliittojen järjestämisen käytäntöjä on toisaalta arvosteltu siitä, että ne loukkaavat yksilön itsemääräämisoikeutta. ==Katso myös== * Lapsiavioliitto * Pakkoavioliitto ==Lähteet== Luokka:Avioliitto Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Joulupukin kirje

Joulupukin kirje on lapsen tai lapsenmielisen henkilön kirjoittama kirje tai muu tervehdys Joulupukille. Useimmiten kirjeessä esitetään joululahjatoiveita. ==Historia== Kirje Joulupukille -perinne lienee saanut alkunsa Nikolaoksen taipaleesta joulupukiksi. Nikolaoksen kuolinpäivää 6. joulukuuta on juhlittu vuosisatoja Venetsiassa ja muualla Pohjois-Italiassa. Juhlapäivän aattona 5. joulukuuta lapsilla on tapana kirjoittaa kirje Nikolaokselle ja jättää sitten kirje jonnekin kotonaan. Seuraavana päivänä kirjeen paikalla lasta odottaa yllätys; paikalla on omena, mandariini, karamellejä tai joku muu lahja ja tuhmille lapsille hiilenpaloja. Taustalla on legenda, jonka mukaan pyhimys antaa kolmelle köyhälle lapselle kullekin punaisen omenan, jotka yön aikana muuttuvat kultaisiksi. Kirje lähetetään Joulupukille Korvatunturille (postiosoitteena Suomessa 99999 Korvatunturi) tai sen voi lähettää myös Joulupukin Pääpostiin Napapiirille (96930 Napapiiri). Joulupukin Pääposti vastaanottaa vuosittain noin puoli miljoonaa kirjettä, jotka saapuvat kaikkialta maailmasta. Eniten Joulupukki saa kirjeitä Kiinasta, Italiasta, Puolasta, Isosta-Britanniasta, Suomesta, Japanista ja Venäjältä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * Joulupukin kirje - Original letter from Santa Claus Lapland Finland * Santa Claus Greeting Centerin kotisivut * Postin Joulupukin kirje * Video Greeting Centerin kirjeestä * Monenlaista tarinaa joulupukista * Video joulupukin postikonttori Luokka:Joulupukki Luokka:Kirjeet
Joulusauna

Joulusauna on suomalainen joulunajan perinne. Se oli muinaisille suomalaisille joulunvieton tärkein tapahtuma, johon valmistauduttiin hartaudella ja huolella. Joulusauna on kuulunut suomalaisen talonpojan juhlaan kautta aikojen. Saunan lämmitys aloitettiin ajoissa, usein jo edellisenä yönä, jotta kaikki ehtivät saunoa valoisana aikana. Saunassa lymyttiin hiljaa, etteivät sääsket ja itikat seuraavana kesänä hätyyttelisi. Auringon laskettua saunan otti haltuunsa näkymätön väki, talon entiset löylymiehet. Joidenkin uskomusten mukaan joulusaunassa on oltava hiljaa. Ellei ollut hiljaa, lankesi jouluköyry. Joulusaunomisessa on usein tapana vilvoitella painumalla lumihankeen pyörimään ja kierimään. ==Joulusauna kerrostaloissa== Useissa taloyhtiöissä on tapana tarjota asukkaille jouluaattona ilmainen joulusauna. Joulusaunavuorot ovat joko perheille, tai miehille ja naisille on omat vuorot. ==Lähteet== * * ==Aiheesta muualla== * Ylen Elävä arkisto – Hämäläinen joulusauna * web.tukholma.net – Joulusauna Luokka:Joulu Suomessa Luokka:Saunakulttuuri
Nevski prospekt

Nevski prospekt () eli Nevan valtakatu on Pietarin pääkatu. Pietari Suuren palveluksessa toiminut ranskalainen arkkitehti Alexandre Jean Baptiste LeBlond suunnitteli kadun Moskovaan johtavan maantien alkuosaksi. Katu kulkee Amiraliteetista Moskovan asemalle, jonka jälkeen se pienen mutkan tehtyään jatkuu Aleksanteri Nevskin luostarille asti. Sen varrella on kuusi metroasemaa: vihreän linjan Ploštšad Aleksandra Nevskogo, Majakovskaja, Gostinyi Dvor, punaisen linjan Ploštšad Vosstanija, sinisen linjan Nevski prospekt sekä violetin linjan Admiralteskaya. Kadun varrella sijaitsevat monet Pietarin keskeisistä rakennuksista ja nähtävyyksistä, kuten Kazanin katedraali, Beloselski-Belozerskin palatsi, Stroganovin palatsi, Gostinyi Dvor -tavaratalo ja Venäjän kansalliskirjasto. Vuosina 1918–1944 kadun nimi oli Lokakuun 25. päivän valtakatu. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Pietarin kadut
Hippodromi

Hippodromi ( hippódromos, sanoista híppos ’hevonen’ ja drómos ’rata’) oli antiikissa ja keskiajalla kreikkalaisten käyttämä areena, joissa järjestettiin vaunukilpa-ajoja tai laukkakilpailuja. Hippodromi oli venytetty soikio, jonka sivun pituus oli kaksi stadionia. Radan päissä oli pylväät, jotka oli kierrettävä 12 kertaa. Castren & Pietilä-Castren 2000, s. 217 Konstantinopolin hippodromi oli aikansa kuuluisin. Se rakennettiin vuosina 203–330, ja sen esikuvana oli Rooman Circus Maximus. Alueelle mahtui 80 000 katsojaa. ==Katso myös== *factio *Nika-kapina *Porfyrios Kalliopas == Lähteet == * === Viitteet === ==Aiheesta muualla== *Pekka T. Heikura: ”Muinaisia formulakuskeja ja huliganismia – Kilpa-ajot Konstantinopolin hippodromilla”. Tieteessä tapahtuu, 2001/5.Artikkelin verkkoversio Luokka:Antiikin urheilu
Harun al-Rašid

Harun al-Rašid ( (myös Harun ar-Rašid); 27. maaliskuuta 763 – 24. maaliskuuta 809) oli viides abbasidien kalifi ja hallitsi vuosina 786–809. Harunin isä oli al-Mahdi. Al-Mahdin pojista Musa (Mooses) nousi ensin hallitsijaksi vuonna 785, mutta kuoli vain vuoden kuluttua. Al-Tabari esittää mahdollisuuden, että poikien äiti, kalifin jalkavaimo Khayzuran, olisi antanut orjansa tukehduttaa Musan, jotta nuorempi veli Harun (Aaron) saisi valtaistuimen. Al-Tabari 1989, s. 41-42 Al-Tabarin mukaan Harun al-Rašid teki kahdeksan pyhiinvaellusta Mekkaan vuosien 790 ja 804 välillä. Sinne kunnostettiin Bagdadista tie, joka sai nimen hallitsijan puolison mukaan. Pyhiinvaellusperinne Mekkaan alkoi viimeistään tällöin, ellei jo aikaisemmin. Harunin kalifihovissa Barmakidien persialainen suku sai huomattavan vaikutusvallan. Se voi antaa myös selityksen sille, miksi islamin pyhiinvaellustavoissa alkoi näkyä buddhalaisia piirteitä. Barmakidit olivat taustaltaan korkea-arvoista buddhalaista pappissukua Afganistanin rajaseudulta. Buddhalaiseen tapaan muslimivaeltajat pukeutuvat valkoiseen viittaan, joka jättää paljaaksi toisen olkapään. Myös pyhiinvaeltajien käytössäännöt saatiin ilmeisesti buddhalaisilta, esimerkkinä kielto tappaa edes kärpästä. Abbasidivaltakuntaa ravisuttivat toistuvat kapinat, joita Harun al-Rašidin aikana sattui muiden ohella Egyptissä ja Syyriassa. Valtakunta pysyi koossa, mutta hapertui, kun reuna-alueille alettiin myöntää suurempaa itsenäisyyttä vastineeksi sille, että ne suostuivat maksamaan veroa. Ensimmäisenä tällaisen aseman saavutti Tunisia. Harun al- Rašid tunnetaan Tuhannen ja yhden yön tarinoissa esiintyvänä kalifina, joka liikkui salapukuisena Bagdadin kujilla yhdessä pääministerinsä Barmakidin kanssa. Lopulta kalifi päätyi tekemään väkivaltaisia ratkaisuja barmakidien vallan rajoittamiseksi. Jos John Wansbroughin koraaniteoria pitää paikkansa, hän saattoi olla myös se kalifi, jonka aikana Koraani toimitettiin lopulliseen muotoonsa ja kanonisoitiin. Tästä ei kuitenkaan ole muuta todistetta kuin se, että vasta hänen hallintokautensa jälkeen ensimmäiset viittaukset Koraaniin ilmestyvät kirjallisuuteen. Harun al-Rašid solmi diplomaattisia suhteita ympäri silloista maailmaa; eräs huomattavimpia tästä säilyneitä näytteitä on erittäin hienolla damaskoinnilla koristettu turkkilainen käyräsapeli, jonka hän lahjoitti Kaarle Suurelle; sapeli kuuluu Saksan keisarillisiin regalioihin ja se on säilynyt Saksan kansallismuseossa, jossa regaliat nykyisin ovat. Lisäksi hän lahjoitti keisarille Abu-l-Abbas-nimisen norsun. Harun al-Rašid valitsi seuraajakseen pojistaan al-Aminin, kun taas vanhin poika al-Mamun sai hallintoonsa Khorasanin. Seurauksena oli tuhoisa sisällissota, joka päättyi neljä vuotta kestettyään vuonna 813, kun al-Mamunin armeija valtasi ja ryösti Bagdadin. == Lähteet == * * * === Viitteet === Luokka:Kalifit Luokka:Vuonna 763 syntyneet Luokka:Vuonna 809 kuolleet
Taloudellinen tehokkuus

Taloudellinen tehokkuus eli taloudellisuus merkitsee, että tavoite pyritään saavuttamaan mahdollisimman pienin uhrauksin (panoksin). Koko kansantalouden tehokkuus merkitsee käytössä olevien niukkojen tuotantoresurssien hyödyntämistä mahdollisimman suuren tuotannon aikaansaamiseksi mahdollisimman vähin uhrauksin. Tällöin ei tuhlata resursseja. Tehokkuus jakautuu eri muotoihin, kuten Pareto-tehokkuus, Kaldor–Hicks-tehokkuus, X-tehokkuus ja allokointitehokkuus. Taloustieteessä käytetään usein rahassa mitattavia tehokkuuden käsitteitä, vaikka rahalla ei voikaan mitata kaikkia preferenssejä. Raha kuitenkin kuuluu taloustieteen piiriin ja on helpompi empiirisesti havaita kuin preferenssit. Henkilöiden välinen hyötyjen vertailu on monien taloustieteilijöiden mukaan epätieteellistäYhteinen etu ja äänestäminen. Pro gradu 1996. Aki Lehtinen (Latautuva doc-muotoinen tiedosto). Web Archive 2006.. Utilitarismi on etiikka, jossa esitetään eettinen kriteeri eli hyvinvoinnin maksimointi, joka muistuttaa taloustieteellistä tehokkuutta Bryan Caplan. Jeremy Benthamin mukaan utilitarismi oli tieteellinen Jeremy Bentram. IEP Internet Ensyklopedia of Philosophy. Teleologinen etiikka on sukua taloudellisen tehokkuuden vaatimukselle ja sen yhtenä muotona on utilitarismi. ==Katso myös== *Optimointi ==Lähteet== Luokka:Taloustiede Luokka:Taloustieteen käsitteet Luokka:Etiikka sl:Izkoristek
Aamiainen Tiffanylla (elokuva)

Aamiainen Tiffanylla () on vuonna 1961 ensi-iltansa saanut Truman Capoten samannimiseen romaaniin perustuva romanttinen komediaelokuva. Elokuva teki kuuluisaksi kappaleen ”Moon River”, jonka on säveltänyt Henry Mancini ja sanoittanut Johnny Mercer. Audrey Hepburnille elokuvaa varten tehty Givenchyn musta hihaton puku huutokaupattiin 5. joulukuuta 2006 Lontoossa pidetyssä Christie’sin huutokaupassa 467 200 punnalla. == Juoni == Elokuva kertoo New Yorkiin muuttaneesta Holly Golightly -nimisestä nuoresta naisesta, joka yrittää päästä rikkaisiin naimisiin. Hollyn naapuriin muuttaa Paul Varjak (kirjassa mies on nimetön), inspiraatiota etsivä kirjailija, jota Holly alkaa kutsua Frediksi. He ystävystyvät ja alkavat kierrellä kaupungilla yhdessä. Kirjan lopussa Holly katoaa, mutta elokuvassa Paul saa suostuteltua Hollyn jäämään ja he suutelevat lopussa sateessa. == Näyttelijät == == Lähteet == == Kirjallisuutta == * == Aiheesta muualla == * * Mari Verho: Breakfast at Tiffany's – kaikkien sinkkuelokuvien äiti. Wider screen 1/2002. * Jyrki Laelma: Aamiainen Tiffanylla. Iltalehti 4.9.2010. Luokka:Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat Luokka:Vuoden 1961 yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Blake Edwardsin ohjaamat elokuvat Luokka:Parhaan laulun Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan musiikin Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:New Yorkissa tapahtuvat elokuvat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Elokuvat muotimaailmasta
Tarasios

Pyhä Tarasios (700-luvun puoliväli – 25. helmikuuta 806) oli Konstantinopolin patriarkka 784–806. Tarasios syntyi ja kuoli Konstantinopolissa ja oli ollut virkamies, ennen kuin keisarinna Irene teki hänestä patriarkan. Tarasioksen ansiosta kutsuttiin koolle seitsemäs ekumeeninen kirkolliskokous vuonna 787. Tarasiosta syytettiin myöhemmin siitä, miten hän oli sallinut simoniaa ja siitä, ettei hän ollut estänyt Konstantinos VI:n avioeroa ja toista avioliittoa. Painostuksen alla hänen oli ekskommunikoitava Konstantinoksen vihkinyt pappi. Tarasios kruunasi Nikeforos I:n keisariksi sen jälkeen, kun tämä oli syrjäyttänyt Irenen. == Lähteet == Luokka:Konstantinopolin patriarkat Luokka:Pyhimykset Luokka:730-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 806 kuolleet
Pierre Gassendi

Pierre Gassendi (22. tammikuuta 1592 – 24. lokakuuta 1655) oli ranskalainen filosofi, tiedemies ja matemaatikko, ja yksi oppineista libertiineistä. Hänet tunnetaan parhaiten siitä, että hän yritti sovittaa epikurolaisen atomismin yhteen kristinuskon kanssa. == Teoksia == * Exercitationes paradoxicae adversus Aristoteleos (1624) * De vita, moribus, et doctrina Epicuri libri octo (1647) * De vita, moribus, et placitis Epicuri, seu Animadversiones in X. librum Diog. Laër. (1649), kommentaario Diogenes Laertioksen Epikuroksen elämäkertaan * Syntagma philosophiae Epicuri (1649) * Syntagma philosophicum (1658) * Institutio astronomica * Commentarii de rebus celestibus == Aiheesta muualla == * Stanford Encyclopedia of Philosophy: Pierre Gassendi (englanniksi) Luokka:Ranskalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1592 syntyneet Luokka:Vuonna 1655 kuolleet
Nevanlinna

Nevanlinna (; ; ) on entinen kauppapaikka ja kaupunki Nevan ja Ohtajoen yhtymäkohdassa Inkerinmaalla Venäjällä nykyisen Pietarin kaupungin sijalla. Nevanlinnassa on ollut kauppapaikka ja vakituista asutusta jo ainakin 1200-luvun alkupuolella. ==Historia== Nevajoen suistossa oli jo 1300-luvulla ruotsalainen linnoitus Maankruunu (), jonka Novgorod kuitenkin nopeasti hävitti. Stolbovan rauhassa 1617 alue siirtyi Ruotsille, ja vuonna 1642 Nevanlinna sai kaupunkioikeudet. Kaupungissa oli Kaarle IX:n vuonna 1611 rakennuttama linnoitus Nyenskans. Suuressa Pohjan sodassa Venäjä valtasi ja hävitti kaupungin vuonna 1703. Nevanlinnan länsipuolelle Pietari Suuri ryhtyi rakennuttamaan Pietarin kaupunkia. Suuri osa Nevanlinnan asukkaista oli suomalaisia. Kaupungissa asui myös ruotsalaisia ja saksalaisia.Namn i Nyen på 1600-talet - Nimiä Nevanlinnassa 1600-luvulla . genealogia.fi. Viitattu 21.12.2014 Suomessa jatkosodan aikana yritettäessä luoda Suur-Suomea Leningradin uudeksi nimeksi suunniteltiin Nevanlinnaa. ==Lähteet== * ===Viitteet=== ==Aiheesta muualla== * Museum700. * Käsin piirretty kartta Nevalinnasta . Around.spb.ru. * Venäläinen linna supisuomalaiseen seutuun, Hakkapeliitta, 13.10.1928, nro 42, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Luokka:Inkeri Luokka:Pietarin historia Luokka:Ruotsin historia
Abiturientti

Abiturientti (, lähteä pois, puhekielessä abi) on yleisesti käytetty nimitys lukion viimeisen vuoden opiskelijasta, ylioppilaskokelaasta. Abiturientti on yleensä ilmoittautunut suorittamaan ylioppilastutkinnon ja valmistuu ylioppilaaksi läpäistessään tutkinnon hyväksytysti. Abiturienttien viimeiseen vuoteen kuuluu erilaisia perinteitä. Tällaisia ovat esimerkiksi abiristeily, potkiaiset sekä penkinpainajaiset eli penkkarit, joita vietetään viimeisenä keväänä riippumatta siitä, valmistuuko keväällä vai syksyllä. Abiturientit käyvät penkinpainajaispäivänä heittelemässä karkkia kuorma-autoilla ajellen ympäri lähiseutua.Penkinpainajaiset vuonna 1966, lyseon abiturientit kuorma- auton lavalla Koulukadulla Suomen Museot Online Suomessa on ollut tapana liittää kuorma-auton kylkeen kyltti, jossa on usein pilakuva tai kannanotto. Miespuolisesta abiturientista voidaan käyttää sanaa abiturus ja naispuolisesta sanaa abitura.Pienehkö sivistyssanakirja J. Korpela Abiturientti on johdannainen ylioppilastutkintoa tarkoittavasta sanasta abitur, joka niin ikään on johdettu edellä mainitusta latinankielisestä termistä. Ylioppilastutkintoa kutsutaan nimellä Abitur mm. Saksassa ja Liettuassa. == Lähteet == Luokka:Lukio
Temppeliherrojen kätketty kruunu ja muita Don Rosan parhaita

Temppeliherrojen kätketty kruunu ja muita Don Rosan parhaita on neljäs Suomessa julkaistu Don Rosan Aku Ankka -sarjakuvia sisältävä kovakantinen kirja. Sen toimittivat Jukka Heiskanen, Riku Perälä ja Elina Toppari, ja julkaisi Helsinki Media vuonna 2001. Kokoelmassa on 176 sivua, jotka muodostuvat varsinaisten tarinoiden lisäksi Rosan esipuheesta ja kutakin tarinaa koskevista kommenteista. Kokoelmasta julkaistiin myös nahkakantinen 100 kappaleen painos, joista numerot 1-20 sisälsivät Rosan värillisen piirroksen ja nimikirjoituksen, ja numerot 21-100 Rosan mustavalkoisen piirroksen ja nimikirjoituksen. Rosa kävi kokoelman julkaisun yhteydessä myös Suomessa nimikirjoituskiertueella 29. marraskuuta - 5\. joulukuuta 2001. == Tarinat == Tarinakoodi Suomenkielinen nimi Alkukielinen nimi Suomentaja Sivuja D 2001-024 Temppeliherrojen kätketty kruunu The Crown of the Crusader Kings Jukka Lindfors 27 AR 108 Suurin kurpitsa Fit to Be Pied Jukka Lindfors 10 AR 125 Krokotiilinmetsästäjä The Crocodile Collector Jukka Lindfors 18 AR 119 Tyylittä taaplaten Metaphorically Spanking Jukka Lindfors 10 AR 130 Andien kutsu Return to Plain Awful Markku Saarinen 28 AR 145 Hänen Majesteettinsa Roope Ankka His Majesty, McDuck Jukka Lindfors 28 H 8968 Hopealautasella On a Silver Platter Jukka Lindfors 10 D 94012 Kroisoksen aarre The Treasury of Croesus Jukka Lindfors 24 Luokka:Don Rosa -kokoelmat Luokka:Vuoden 2001 kirjat
Jyllannin niemimaa

Jyllannin niemimaa (, tai , ) on niemimaa Pohjois-Euroopassa, Tanskan ja Saksan alueella. Se erkanee Pohjois-Saksasta kohti Skandinavian niemimaata ja rajoittuu lännessä Pohjanmereen, etelässä Elbejokeen ja Schaalejokeen sekä idässä Vähän-Beltin erottamiin Itämereen (Belttienmeri) ja Pohjanmereen (Kattegat). Pohjoisessa niemimaa rajoittuu pitkään ja kapeaan Limvuonoon. Se erottaa niemimaasta Vendsyssel-Thyn saaren, joka vuoteen 1862 asti oli osa niemimaata ja niemimaan pohjoisrajana oli Pohjanmeri (Skagerrak). Niemimaa on saanut paikalliset nimensä juuttien ja kimbrien heimojen mukaan. == Maasto == Niemimaan maasto on kauttaaltaan varsin alavaa. Paikoin esiintyy pieniä syvänköjä ja korkein luonnollinen kohta, Møllehøj, on vain 171 metriä merenpinnan yläpuolella. Laajoja hiekkadyynejä on erityisesti länsi- ja pohjoisrannikolla. Niemimaan vedet virtaavat Elben lisäksi suhteellisen pieniä jokia pitkin meriin; suurimpia ovat Eider Saksassa sekä Kongeå, Skjern Å, Storå, Karup Å, Varde Å ja Vidå Tanskassa. == Talous == Kolme neljäsosaa Tanskan viljelypinta-alasta sijaitsee Jyllannissa, ja niemimaan pohjoisosassa sijaitsee suurin osa Tanskan tuulivoimaloista. == Asutus == Niemimaan suurimmat kaupungit ovat Tanskan toiseksi suurin kaupunki Aarhus sekä Kiel, Lyypekki, Flensburg ja Hampuri (pohjoisosa) Saksassa. == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Tanskan maantiede Luokka:Saksan maantiede Luokka:Euroopan niemimaat