EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Pielisensuu

Pielisensuu oli Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin Joensuun kaupunkiin vuonna 1954. Tällöin Joensuun asukasluku kasvoi yli kaksinkertaiseksi (1953: 9 553 asukasta, 1954: 23 748 asukasta). Pielisensuun kunta syntyi vuonna 1922, kun se irtautui Kontiolahdesta. Pielisensuussa oli vuonna 1930 5 377 asukasta ja vuonna 1952 asukasluku oli 12 442\. Tämä on selvästi enemmän kuin Joensuun kaupungissa tuolloin. Ennen kuntaliitosta Joensuun kaupunki käsittikin lähinnä vain taajama-alueen keskustan, ns. ruutukaava-alueen. Pielisensuun kunta ei siksi ollut loppuvaiheissaan varsinainen maalaiskunta, vaan se muodostui pääasiassa Joensuun ympärillä olleista pientaloalueista, joista osa tunnettiin työläisväestöstään. Kuntaliitoksen myötä Joensuun kaupunki sai muun muassa Hukanhaudan, Karsikon, Mutalan ja Noljakan kaupunginosat. Pielisensuun kirkko valmistui vasta kunnan lakkauttamisen jälkeen vuonna 1960. Sitä ennen Pielisensuun seurakunnan pääkirkkona oli Utran kirkko. == Lähteet == * === Viitteet === *
814

== Tapahtumia == * Ludvig Hurskas seuraa isäänsä frankkien kuninkaana ja keisarina. * Bulgaarit piirittävät Konstantinopolia. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 28. tammikuuta - Kaarle Suuri, frankkien kuningas ja keisari. * 13. huhtikuuta - Krum, bulgaarien kaani. Luokka:800-luku
815

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == *2. kesäkuuta - Pyhä Nikeforos, Konstantinopolin patriarkka. Luokka:800-luku
816

== Tapahtumia == * Frankkien kuningas Ludvig Hurskas kruunattiin keisariksi == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 12. kesäkuuta: Pyhä Leo III, paavi Luokka:800-luku
817

== Tapahtumia == * Ludvig Hurskas jakaa valtakuntansa poikiensa kesken. * Bulgaarit lopettavat Konstantinopolin piirityksen. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Paavi Stefanus IV * Theophanes, bysanttilainen munkki ja kronikoitsija. Luokka:800-luku
818

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
819

== Tapahtumia == *Abbasidien pääkaupunki siirrettiin takaisin Bagdadiin. *Ludvig Hurskas meni naimisiin Judith Welfin kanssa. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
820

== Tapahtumia == * Mikael II:sta tuli Bysantin keisari * Ryhmä viikinkejä asettuu Luoteis-Ranskaan, jossa heitä aletaan kutsua normanneiksi. == Kuolleita == * 24. joulukuuta - Bysantin keisari Leo V salamurhattiin Luokka:800-luku
821

== Tapahtumia == * == Syntyneitä == * == Kuolleita == *18. joulukuuta - Theodulf Orleansin piispa. *Coenwulf, Mercian kuningas Luokka:800-luku
822

== Tapahtumia == *Abd-ar-rahman II:sta tuli Umayyadien Espanjan hallitsija. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * Luokka:800-luku
823

== Tapahtumia == * Muslimit valloittivat Kreetan Bysantilta * Palkkasoturi Tuomas Slaavilaisen johtama Konstantinopolin piiritys päättyi, kun bulgaarit hyökkäsivät piirittäjiä vastaan. Piiritys kesti lähes vuoden. * Japanin keisari Junna astui valtaistuimelle == Syntyneitä == *13. kesäkuuta - Kaarle Kaljupää, Frankkien kuningas ja keisari. == Kuolleita == * Ceolwulf I, Mercian kuningas Luokka:800-luku
824

== Tapahtumia == * Eugenius II:sta tuli paavi. * Navarran kuningaskunta perustettiin. == Syntyneitä == * == Kuolleita == * 11. helmikuuta: Pyhä Paschalis I , paavi * Japanin keisari Heizei Luokka:800-luku
Fennica (kansallisbibliografia)

Fennica eli Suomen kansallisbibliografia on suomalaisen julkaisutuotannon tietovaranto, joka käsittää lähes kaikki Suomessa painetut ja Suomen markkinoita varten valmistetut painojulkaisut, audiovisuaaliset teokset ja tallenteet. Fennican tuotannosta ja ylläpidosta vastaa Kansalliskirjasto. Kansalliskirjaston lisäksi useilla muillakin yliopistokirjastoilla on vapaakappaleista muodostetut Fennica-kokoelmat, mutta niiden kattavuus vaihtelee. Fennica on saatavilla myös avoimena datana CC Nolla -lisenssillä. Fennica-tietokanta sisältää tiedot Suomessa painetuista tai muuten valmistetuista monografioista, kausijulkaisuista, kartoista, audiovisuaalisesta aineistosta sekä tallenteista sekä ennakkotietoja lähiaikoina ilmestyvistä julkaisuista. Se on ensisijaisesti Fennica-kokoelman luettelo. Lisäksi tietokannassa on tietoja ulkomailla ilmestyneistä julkaisuista, joiden tekijä on suomalainen tai jotka koskevat Suomea. Kirja- aineistoa ja kausijulkaisuja on vuodesta 1488 lähtien. Tietokannassa on yhteensä noin 900 000 kirja- tai muuta monografiatietuetta (painettua ja sähköistä aineistoa), noin 73 000 jatkuvaa julkaisua (lehteä tai sarjaa) ja noin 52 000 karttaa. Se karttuu vuodessa noin 16 000 monografia- ja noin 700 jatkuvien julkaisujen nimekkeellä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Fennica-haku * Kansalliskirjasto * Kansallisbibliografiapalvelujen asiakaswiki Luokka:Kansalliskirjasto (Suomi) Luokka:Bibliografiat
ISSN

International Standard Serial Number, ISSN on lehden, sarjan tai muun kausijulkaisun kansainvälinen standarditunnus. Sen avulla kausijulkaisu voidaan tunnistaa ja erottaa toisista kausijulkaisuista. ISSN-tunnus liittyy aina tiettyyn julkaisun nimeen, mutta ei viittaa mihinkään maahan, kieleen tai kustantajaan. Kausijulkaisu voi olla yhtä hyvin painettu, elektroninen julkaisu tai vaikkapa verkkojulkaisu. ISSN:stä määräävä standardi on kansainvälinen ISO 3297. Tunnuksen rekisteröinnissä vaadittavia tietoja ovat julkaisun nimi, julkaisumaa, julkaisumuoto, julkaisukieli, kustantaja ja/tai julkaisijan nimi sekä kustantajan kotipaikka, julkaisuaika, julkaisun tila (esim. päättynyt, jatkuu) sekä ilmestymistiheys. ISSN-tunnusten antamiseen ja käyttöön ei liity tekijänoikeudellisia rajoituksia. ISSN-tunnusten tietokantoja ovat kansallinen Fennica ja kansainvälinen ISSN Portal. Aikakausijulkaisujen nimien lyhennyksiä käsittelee kansainvälinen standardi ISO 4. Verkossa julkaistulle materiaalille on oma e-ISSN -tunnus, jota julkaisut voivat käyttää painetun materiaalin rinnalla. ISSN-tunnisteen perusteella voidaan luoda viivakoodien kanssa käytettävä GTIN (Global Trade Item Number). GTIN alkaa numerolla 977, jota seuraa yhdeksän numeroa. Linkittyvä ISSN (ISSN-L) on eri julkaisumuodoille tarkoitettu yhteinen tunniste, joka ryhmittelee painetut ja verkkojulkaisut yhden tunnisteen taakse. == Tunnisteen muoto == ISSN-tunniste koostuu kahdeksannumeroisesta koodista, joka jaetaan kahdeksi neljän numeron ryhmäksi. Ryhmät erotaan viivalla. Kahdeksas numero on tarkistusluku, joka lasketaan seitsemästä edeltävästä numerosta. Viimeinen merkki voi olla "X" jos tarkistusluku olisi 10 epäselvyyksien välttämiseksi. Esimerkkejä: * * == Katso myös == * ISBN * ISMN == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Suomen ISSN-keskus * Mikä on aikakauslehti Aikakausmedia.fi Luokka:Standardit Luokka:ISO
Asikainen

Asikainen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Asikaisia ovat: * Aaro Asikainen (s. 1988), suunnistaja * Aatami Asikainen (1891–1965), poliitikko * Albin Asikainen (1873–1948), kansanedustaja ja kunnallisneuvos * Alppo Asikainen (1888–1942), painija * Amin Asikainen (s. 1976), nyrkkeilijä * Hannu Asikainen (1948–2020), jalkapalloilija * Joel Asikainen (1912–1968), näyttelijä * Kari Asikainen (s. 1939), sisustusarkkitehti * Kirsi Asikainen (s. 1957), näyttelijä * Lauri Asikainen (s. 1989), yhdistetyn hiihtäjä * Matti Asikainen (s. 1975), koripalloilija * Pekka Asikainen (s. 1971), pappi ja seurakuntayhtymän johtaja * Pia Asikainen (s. 1972), toimittaja ja ohjaaja * Raija Asikainen (s. 1960), kirjailija * Riku Asikainen (s. 1969), ekonomi ja sijoittaja * Risto Asikainen (s. 1958), muusikko * Sampsa Asikainen, basisti, Kaukolasipartio-yhtyeen jäsen * Toivo Asikainen (1913–1999), jalkapalloilija * Veikko Asikainen (1918–2002), jalkapalloilija * Yrjö Asikainen (1928–2008), jalkapalloilija
Galilein paradoksi

Galilein paradoksi syntyy kuviteltaessa kahta joukkoa A ja B, joista A on positiivisten kokonaislukujen joukko, ja B muodostuu niistä positiivisista kokonaisluvuista, joiden neliöjuuri on positiivinen kokonaisluku. Toisin sanoen B muodostuu A:n alkioiden neliöistä. A=\left\\{1,2,3,4,5,\dots\right\\} B=\left\\{1,4,9,16,25,\dots\right\\} Molemmissa joukoissa on äärettömästi alkioita. Intuitiivisesti näyttäisi A kuitenkin sisältävän enemmän alkioita kuin B, sillä A:ssa on äärettömästi "virtuaalialkioita", joita ei ole B:ssä. Matemaattisesti ovat A ja B ovat yhtä mahtavat. Tässä tapauksessa on kyseessä ns. numeroituva äärettömyys. ==Lähteet== * Luokka:Joukko-oppi Luokka:Matemaattiset paradoksit
Kangaslampi

Kangaslampi (aiemmin myös Vesikansa) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjois-Savossa. Kunta liitettiin Varkauden kaupunkiin vuoden 2005 alussa. Kangaslammin naapurikunnat olivat Enonkoski, Heinävesi, Joroinen, Leppävirta, Rantasalmi ja Varkaus. Vuoden 2002 alussa Kangaslampi siirtyi Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Savon maakuntaan. Vuonna 2004 kunnassa asui 1 611 ihmistä ja sen pinta-ala oli 412,96 km² josta 114,12 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,38 asukasta/km². Vuoden 2005 alussa Kangaslammin kunta liittyi Varkauden kaupunkiin. Kunta oli perustettu vuonna 1896. Kangaslammin koulu on pieni, Kangaslammin kirkonkylällä toimiva alakoulu, jonka pihapiirissä toimii Kangaslammin kirjasto ja yhteispalvelupiste. Kangaslammin kirkko on Kaj Michaelin suunnittelema pieni kirkko vuodelta 1973. Kangaslammin koti- ja koulumuseo esittelee paikallista historiaa. Härkämäen observatorio sijaitsee Kangaslammilla. Observatorio valmistui vuonna 2004. Observatoriolla on muun muassa havaittu supernovia (ensimmäiset löydöt Suomessa), eksoplaneettoja, asteroideja ja komeettoja. Kangaslammista käytettiin vuoteen 1869 saakka nimeä Vesikansa. Kangaslammin nimikkoruoaksi valittiin 1980-luvun alkupuolella juustopaisti: ruskistettua sianlihaa sekoitetaan ternimaitoon ja keitetään sakeaksi. Kangaslampi sijaitsee Järvi-Suomen sydämessä. Sen alueella on muun muassa osa Haukivedestä sekä Palvalahti ja Heinäjärvi.Palvalahti, vakavesi, Varkaus. Viitattu 26.1.2022. == Kylät == Harjuranta, Hevonlahti, Kangaslampi, Palvalahti, Rauhamäki, Viljolahti. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *
Kannus

Kannus voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: * kannukset, ratsastajan kantapäihin kiinnitettävät metallihaarukat, joita käytetään apuna ratsun ohjauksessa * kannus, joidenkin eläinten piikkimäisistä ruumiinosista käytetty nimitys * kannus, kasvitieteessä käytetty termi * Kannus, toinen nimitys saamelaisten noitarummulle * Kannus, kaupunki Suomessa * Kannus, rautatieasema Suomessa * Kannus, Seinäjoen sarjakuvaseuran julkaisema sarjakuvalehti vuosina 1979–1989.
Paradoksi

__NOTOC__ Paradoksi (kreikan sanoista παρά 'vastaan' ja δοξα 'oppi' tai 'näkemys') on näennäisesti loogiselta tuntuva ajatus tai väite, joka kuitenkin johtaa epäloogiseen tai mahdottomaan lopputulokseen. Paradoksi lähtee premisseistä, jotka vaikuttavat kiistattomasti tosilta, ja jatkuu päättelyllä, joka vaikuttaa kiistattomasti paikkansapitävältä. Näiden tuottama johtopäätös on kuitenkin joko ristiriitainen, epätosi, tai muuten järjenvastainen, sopimaton tai mahdoton hyväksyä.Cook 2013, s. 9–10. Kuuluisia antiikin filosofian paradokseja ovat Zenonin paradoksit, jotka koskevat liikettä. Yksinkertaisimpia paradokseja ovat valehtelijan paradoksit eli väitteet kuten ”Tämä väite on epätosi” ja ”Kaikki mitä sanon on valhetta”. Sorites- paradoksissa voidaan väittää esimerkiksi että yksikään hyvin pieni, kuten yhden gramman, painonpudotus ei muuta lihavaa miestä ei-lihavaksi, vaan hän on senkin jälkeen edelleen lihava. Tarpeeksi monen tällaisen muutoksen jälkeen väite on kuitenkin muuttunut järjenvastaiseksi, sillä mies on jo muuttunut laihaksi. Paradoksia voi yrittää ratkaista erilaisilla tavoilla. Ensinnäkin voidaan kyseenalaistaa jokin premisseistä. Toisekseen voidaan esittää, että johtopäätöstä ei voi johtaa premisseistä. Kolmanneksi voidaan väittää, että johtopäätös ei olekaan ristiriitainen, epätosi, järjenvastainen tai sopimaton. Neljänneksi voidaan torjua yksi tai useampi väitteessä käytetyistä käsitteistä epäjohdonmukaisena tai viallisena jossain muussa suhteessa.Cook 2013, s. 19–20. Paradokseja on käytetty filosofiassa antiikista lähtien paljastamaan käsitejärjestelmien aukkoja ja ristiriitaisuuksia. Paradoksien avulla on voitu osoittaa, miten monimutkaisia ovat näennäisesti yksinkertaiset käsitteet kuten totuus tai muutos. == Katso myös == * Antinomia * Luettelo paradokseista == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Neliö

Neliö tarkoittaa seuraavia asioita: * neliö, säännöllinen nelikulmio, geometrinen kuvio * neliö, luku, joka saadaan, kun jokin luku kerrotaan itsellään eli korotetaan toiseen potenssiin; algebran käsite * neliö, heraldinen airutkuvion sukuinen tunnus * neliömetri, puhekielessä usein vain pelkkä neliö, pinta-alan yksikkö * neliö, nelihuoneinen asunto * neliö, typografiassa käytettävä mittayksikkö. == Katso myös == Neliöön liittyvät myös seuraavat: * neliöluku – luku, joka on jonkin positiivisen kokonaisluvun neliö; algebran käsite * neliöjuuri – algebran käsite * täydellinen neliö – monimerkityksinen matematiikan käsite * square, englanniksi neliö, mutta myös muita merkityksiä Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vittu

Vittu on vanha suomen kielen sana, joka tarkoittaa naisen ulkoisia sukupuolielimiä. Alun perin nimitystä käytettiin synnyttäneen tai vaihdevuosiin ehtineen emännän sukuelimestä. Nykyisin sana kuuluu alatyyliin, ja sitä käytetään myös karkeana kirosanana. Vittu on ilmeisesti lähes tuhat vuotta vanha lainasana ruotsin kielestä. Sanan vanhaa skandinaavista alkuperää tukee se, että muinaisnorjassa on sana fytta ja nykyruotsissa fitta. Sanan vastine esiintyy kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä. Suomen kirjakielessä sana esiintyi ensimmäisen kerran Kristfrid Gananderin sanakirjassa vuodelta 1787. == Käyttö nykyisin == Vittu oli tutkimusten mukaan yleisin koululaisten käyttämä kirosana vuonna 1997. Kirjailija Jari Tammi nimesi vitun vuonna 1993 ilmestyneessä Suuressa kirosanakirjassaan yhdeksi ”selkäydinkirosanoista”. Kari Nahkolan mukaan vittu on oikeastaan suomen kielen ainoa varsinainen kirosanaksi syntynyt sana, mutta sen vaikutus kieleen on ollut sitäkin suurempi ja se on jopa ollut edistämässä uuden lausetyypin, aggressiivin syntyä. Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksessa työskentelevä suomen kielen tutkija Riitta Eronen pitää vittu-sanaa halventavana voimasanana. Hänen mukaansa sitä käytetään nuorten kielessä ikään kuin pilkkuna ja sana on menettänyt voimansa, mutta siitä huolimatta sitä käytetään edelleen. Eronen arvelee, etteivät nuoret tiedä mitä sanaa hokiessaan tekevät. Vaikka vittu- sanaa viljelläänkin Tammen mukaan paljon, suomalaisessa kiroilussa on hänen mukaansa tyypillistä erilaisten sukupuolisanojen vähäisyys. Tammen mukaan vittu on nuorten puheessa muodostunut partikkeliksi ja korvaa nykyään niinku- sanan. Seksuaalisesti offensiivista merkitystä hän ei sanassa enää näe. Tammi on todennut vittu-sanan ylivertaisuudesta kirosanana: Ulla-Maija Kulosen mukaan vittu ja kyrpä ovat nuoremman polven käyttämiä sanoja ja vanhempi polvi käyttää perkelettä. Kulosen mukaan suomen kielen taivutusmuodot mahdollistavat sen, että kirosanoja voi käyttää monipuolisesti ja ”Vitut mä sulle mitään kerro” on hyvä esimerkki tästä. Myös Kulonen on kiinnittänyt huomiota siihen, että vittu toimii välimerkkinä, kuten isot alkukirjaimet, pilkut ja pisteet rytmittäen puhetta. Kulonen pitää vittu-sanaa loppuun kulutettuna, mutta kuitenkin alentavana, rumana ja inhottavana. Kulosen mukaan sana sisältää hurjasti teiniangstia, jolle voi jopa nauraa, mutta hän ei silti haluaisi alapäätään kutsuttavan sillä nimellä. Nahkola arvaili vittu-sanan mahdollista tulevaa seuraajaa Turun ylioppilaslehdessä vuonna 2008: == Katso myös == * Suomen kielen kirosanat == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Tiedätkö vittu- sanan juuret? Rakkaudeksi.fi. Luokka:Kirosanat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:87 Kielitiede
Kranaatti

thumb|Yhdysvaltalainen 155 millin kenttätykin sirpalekranaatti latauskourussa. Kranaatti on yli 20 millimetrin kaliiperisella ammusaseella ammuttava tai käsin heitettävä räjähtävä ampumatarvike. Sana kranaatti tulee granaattiomenaa tarkoittavasta espanjan sanasta granada. Alun perin krenatöörit (grenadier) olivat sotilaita, jotka käyttivät aseistuksenaan heitettäviä käsipommeja. Nykyisin käsin heitettäviä kranaatteja kutsutaan käsikranaateiksi. Useat aseet ampuvat räjähtäviä ammuksia, kranaatteja. Arkikielessä sana ”kranaatti” viittaa useimmiten käsikranaattiin, ellei asiayhteydestä ilmene muuta merkitystä. Kuitenkin vain räjähtävä ja sirpaloituva ammus on varsinainen kranaatti. Kenttätykistö ja kranaatinheittimistö ampuvat pääasiassa kranaatteja sekä joitakin erikoisammuksia. Nykyään yleisin panssarinläpäisevä ammustyyppi on ontelokranaatti, jonka teho perustuu suunnattuun räjähdysvaikutukseen. Toisen maailmansodan aikana yleistyivät valokranaatit, joilla saatiin tarvittaessa valoa kohteeseen; valokranaatissa on aikasytytin ja pienehkö laskuvarjo joka hidastaa sen putoamista ja esimerkiksi tykistöllä on täten kiintopiste ammuntaa varten. Valokranaattien paloaika vaihteli tarpeen mukaan noin puolesta minuutista kahteen. == Katso myös == * Miinakranaatti * Panssarikranaatti * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nepotismi

Nepotismi ( < , pojan- tai tyttärenpoika, myös veljen- tai sisarenpoika) tarkoittaa sukulaisten suosimista politiikassa, liike-elämässä ja muilla yhteiskunnan osa-alueilla esimerkiksi henkilövalinnoissa tai taloudellisten etujen myöntämisessä. ==Vaikutukset== Nepotismista puhutaan yleensä kielteisessä sävyssä, sillä sen katsotaan olevan hallintoa heikentävä korruption muoto. Kun hallinto suosii omia sukulaisiaan, tärkeisiin asemiin voi päätyä epäpäteviä henkilöitä. Kun kansalaiset havaitsevat tämän, he menettävät luottamuksensa hallintoon. Toisaalta nepotismin on katsottu voivan tuoda vakautta ja poistaa valtataistelujen vaaran silloin, kun vallanpitäjä on saanut kerättyä ympärilleen lojaaleja sukulaisiaan tukemaan häntä. Liike- elämässä yritysjohtajan omilla lähisukulaisilla voi olla juuri sellaista liike-elämän tuntemusta, jota suvun omassa liikeyrityksessä tarvitaan. ==Eläinkunnassa== Biologit rinnastavat eläinten sukulaisvalinnan nepotismiin. Moni eläin on valmis heikentämään omia selviytymismahdollisuuksiaan, jos se pystyy samalla parantamaan sukulaistensa selviytymismahdollisuuksia – sitä enemmän mitä läheisempää sukua toiset ovat. Esimerkiksi preeriakoirat huutelevat varoitushuutojaan petojen lähestyessä vain omille sukulaisilleen mutta eivät vieraille preeriakoirille. == Historiaa == Perhe tai suku on aina ollut ihmisyhteisön perusyksikkö, ja ihmisten sukulaisvalintavietti on saanut ihmisiä suosimaan omia lähisukulaisiaan. Rooman tasavallassa ja keisarikunnassa ylimystö siirsi valtansa tyypillisesti jälkeläisilleen ja sukulaisilleen. Jotkut pitävät epäpätevien johtajien nimittämistä Rooman valtakunnan tuhon tärkeänä syynä. Euroopan kuningashuoneissa kruunu on siirtynyt vanhemmilta lapsille. Sana nepotismi tulee latinan kielen sanasta nepos, ’veljenpoika’. Sanaa alettiin käyttää keskiajalla, kun paavit ryhtyivät nimittämään ”veljenpoikiaan”, usein aviottomia lapsiaan, korkeisiin kirkon virkoihin. Tällaisista kardinaaleista käytetään nykyään nimitystä "kardinaalinepos". Nykyajan tunnettuja esimerkkejä poliittisesta nepotismista ovat esimerkiksi Nehrun–Gandhin suvun valta Intiassa ja Suharton valtakausi Indonesiassa. Yhdysvaltain presidenteistä John F. Kennedy ja Donald Trump ovat nimittäneet poliittisesti kokemattomia lähisukulaisiaan tärkeisiin asemiin hallinnossa. == Etninen nepotismi == Etninen nepotismi on Tatu Vanhasen käyttämä termi, jolla hän tarkoittaa etnisiä ryhmiä laajennettuna sukulaisryhmiksi, joiden jäsenillä on Vanhasen mielestä ihmisluontoon perustuva taipumus suosia sukulaisia tai liittoutua konfliktitilanteissa heidän kanssaan joitakin toisia etnisiä ryhmiä vastaan. == Lähteet == Luokka:Politiikan käsitteet Luokka:Syrjintä Luokka:Korruptio Luokka:Poliittiset järjestelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kaksoissidos

Kaksoissidos on kovalenttinen sidos, jossa kaksi atomia jakaa kaksi elektroniparia. Kaksoissidos kuvataan yleisesti Lewis-rakenteella, esimerkiksi: == Hiili-hiili-kaksoissidos == Hiilten välinen kaksoissidos selitetään usein molekyyliorbitaaliteorian käsittein. Siten kaksoissidos koostuu limittyneiden sp2-orbitaalien σ-sidoksesta ja sivuttaislimittyneiden, internuklisen akselin suhteen kohtisuorien p-orbitaalien π-sidoksesta. Sitova σ-orbitaali on internuklisen akselin suhteen lieriömäinen. Sitovalla π-orbitaalilla on solmutaso ja se on antisymmetrinen sidoksen kiertymiselle internuklisen akselin suhteen. Hajottava π-orbitaali on symmetrinen kiertymiselle ja sillä on solmutaso internuklisen akselin sijasta sidosorbitaalien välissä. Hajottava orbitaali on korkeaenergiaisempi kuin sitova. Lokalisoituneessa π-sidoksessa elektronit ovat sitovalla orbitaalilla. Esimerkiksi neutraalin eteenin π-sidos on lokalisoitunut. Kuitenkin elektronit voivat esimerkiksi UV-säteilyn vaikutuksesta virittyä hajottavalle orbitaalille. Eteenin kaksoissidos on 133 pm pitkä ja energialtaan 611 kJ/mol. Etaanin yksinkertainen sidos on vastaavasti 154 pm pitkä ja energialtaan 376 kJ/mol. Kaksoissidos on siis lyhyempi ja energialtaan suurempi kuin yksinkertainen sidos. Kaksoissidos ei silti energialtaan vastaa kahta yksinkertaista sidosta. ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Kemiallinen sitoutuminen
Somali

Somali tarkoittaa seuraavia: * somalin kieli * somalit, kansa Itä-Afrikassa * Somali, yksi Etiopian osavaltioista * somali, kissarotu * HMS Somali, Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä, käytössä 1938–1942 * FNFL Somali, Ranskan laivaston torpedovene, käytössä 1944–1968 == Katso myös == * Somalia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ajatusrikos

Ajatusrikos viittaa hallituksen tuomitsemiin ajatuksiin ja ajattelutapoihin George Orwellin teoksessa Vuonna 1984. Teoksessa maan hallitus pyrkii kontrolloimaan sekä kansalaisten toimia että ajatuksia. Tätä valvomaan on kehitetty erityinen ajatuspoliisit-ammattiryhmä. Orwellin dystopiassa ajatusrikoksiin kuuluvat valtioon, sen ideologiaan tai johtajaan (Isoveli) kohdistuvat negatiiviset, paheksuvat tai epäkunnioittavat ajatukset. Sanana ajatusrikos sisältää tämän kaiken niin, että selventäviä termejä ei tarvita, ja teoksessa esiintyvästä uuskielestä voidaan poistaa ajatusrikokseen sisältyvät sanat. Terminä ajatusrikos lienee tullut suomen kieleen juuri Orwellin teoksesta. ==Katso myös== * Poliittinen korrektius * Sensuuri == Lähteet == Luokka:Yksityisyys Luokka:George Orwell Luokka:Kuvitelmaperäiset sanat
Mörssäri

Mörssäri on käytöstä pois jäänyt tykkityyppi, jota käytettiin pääasiassa kenttätykistössä. Mörssäriksi luokitellaan tykki, joka ampuu korkeilla, yli 45 asteen kulmilla. Toisen määritelmän mukaan mörssäri on tykki, jonka putken pituus on alle 15-kertainen kaliiperiin verrattuna. Myös vanhanaikaisia haulikoita kutsutaan joskus puhekielessä mörssäreiksi. Nimensä mörssäri on saanut saksan kielen sanasta Mörser, joka tarkoittaa morttelia. Useilla kielillä vanha mörssäriin viittava sana (esim. englannin "Mortar") tarkoittaa nykyään kranaatinheitintä. Mörssäreitä on käytetty satoja vuosia. Ne olivat erityisen sopivia piirityksissä. Jo varsin pian asetyypin keksimisen jälkeen siihen kehitettiin räjähtävät ammukset: ontto ammus täytettiin tarvittavalla määrällä ruutia; ammuksen kyljessä oli reikä sytyttimelle. Koska putki oli kaltevassa asennossa, sen sisälle asennettiin tätä varten suunniteltu kavennus ja ammuksessa oli kaulus, joka sopi sen kanssa yhteen. Näin ammuksen paino ei päässyt räjäyttämään ajopanosta ennen aikojaan. Tykkimies leikkasi sytyttimen oikean pituiseksi ennen ammuntaa taulukoiden ja kokemuksensa avulla; sytyttimeen vietiin tuli viitisen sekuntia ennen itse tykin laukaisua. Näin tehtiin, jotta saatiin varmuus siitä, että sytytin palaa kunnolla eikä sammu ilmalennon johdosta. Sytyttimen pituutta ja ajopanoksen kokoa vaihdeltiin tulenjohdon ilmoitusten mukaan, ja vaikutus olikin yleensä varsin tehokas. Myöhemmin kehitettiin sytytin, jossa oli valmiina etukäteen kokeilujen perusteella kehitetty aika-asteikko. Tätä sytytintä ei ollut tarve leikata, vaan se voitiin sytyttää keskeltäkin. Nykyisissä armeijoissa ei mörssäreitä enää käytetä; ne jäivät käytöstä, kun kranaatteihin kehitettiin luotettava iskusytytin; myöhemmin kehitetty aikasytytin vielä vahvisti muutosta. Viimeinen jäänne vanhasta sytytintyypistä oli Suomessakin vielä jatkosodan aikana käytetyissä Canet- ja Škoda-ilmatorjuntatykeissä: niiden ammuksissa oli niin sanotut ruutikanavasytyttimet, jotka vastasivat hyvin läheisesti entisiä lunttusytyttimiä, joskin ne syttyivät tykin laukauksesta. Mörssäreitä käytettiin jonkin verran vielä toisessa maailmansodassa. Esimerkiksi saksalainen Sturmtiger oli eräänlainen mörssärillä varustettu rynnäkkötykki. == Katso myös == *Tykistö Luokka:Tykit Luokka:Piiritysaseet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Aste

Aste (tunnus °) on tasokulman mittayksikkö. Suora kulma on 90 astetta, oikokulma 180 astetta ja täysi kulma eli täysi kierros 360 astetta. Aste jakaantuu 60 (kulma)minuuttiin (tunnus ′, yläpuolinen indeksointipilkku). Minuutti jakaantuu edelleen 60 (kulma)sekuntiin (tunnus ″, kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku). Kulmasekunti alkaa kuitenkin jäädä pois käytöstä, ja sen sijaan on yleistynyt kulmaminuutin desimaaliosien käyttö. Aikoinaan navigaatiossa on ollut käytössä myös kulmatertia, joka oli sekunnin -osa. : 1° = 60′ : 1° = 3 600″ SI-järjestelmässä käytetään kulman yksikkönä asteen ohella radiaania. :1° = rad ≈ 0,01745 rad :1 rad = ° ≈ 57,30°; Yleensä kulman yksikköä rad ei kirjoiteta näkyviin. Näin voidaan menetellä, koska kyseessä on dimensioton suure; kahden samanlaatuisen suureen suhde. Tietyissä yhteyksissä, lähinnä maanmittauksessa, käytetään kulman yksikkönä myös goonia, joka on sadasosa suorasta kulmasta: :90° = 100 gon == Astesymboli == Asteen merkkiä (°, Unicode: U+00B0, HTML: `&deg;`) käytetään myös lämpötilan yksiköissä celsiusaste (°C) ja Fahrenheit-aste (°F), mutta ei kelvinissä (K). Merkkiä käytetään myös eräissä muissa merkinnöissä, kuten veden kovuusasteissa (°dH). Asteen merkkiä ei pidä sekoittaa hiukan samankaltaiseen maskuliinisen järjestysluvun merkkiin (º, U+00BA), yläpuolinen ympyrä ‑tarkkeeseen (˚, U+02DA tai yhdistyvä versio U+030A) eikä yläindeksinä esiintyvään kirjaimeen o tai numeroon 0. Tietokonejärjestelmissä, joissa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö, asteen merkki voidaan kirjoittaa pitämällä alhaalla alt gr- ja shift-näppäimiä samalla kun painetaan näppäimistön ylärivillä sijaitsevaa numeron 0 näppäintä. == Katso myös == *vaihe ja vaihe-ero == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Asteen merkki ° Nykyajan kielenopas, Jukka K. Korpela Luokka:Kulman yksiköt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Haupitsi

Haupitsi on kenttätykki, jonka putken pituus on 15–25 kaliiperinmittaa. Putkipituuden suhteen haupitsi sijoittuu mörssärin ja kanuunan väliin. Haupitsin putki on yleensä lyhempi kuin kanuunan, mutta haupitsin voi suunnata suuremmalla maksimikorolla. Kaikilla haupitseilla ei kuitenkaan välttämättä voi ampua yläkulmilla (yli 45 astetta). == Historia == Historiallisesti haupitsin perusajatuksena oli toimia aseena, jolla voitiin ampua tykin painoon nähden raskaita kranaatteja suhteellisen lähellä sijaitsevaan maaliin. Kanuunoilla oli pidempi kantama, mutta ne olivat saman kaliiperisiin haupitseihin verrattuna huomattavan painavia. Ensimmäisessä maailmansodassa 149–155 mm haupitsit olivat tuliasemapainoltaan noin 3 000–4 000 kg ja kantamaltaan 8–10 kilometriä. Saman aikakauden 149–155 mm kanuunat painoivat 10 000 – 12 000 kg ja kantoivat 17–22 kilometriä. Haupitsit oli mahdollista rakentaa suhteellisen kevyiksi, sillä putken lyhyyden takia niissä ei ollut mielekästä käyttää suuria ruutipanoksia. Pieni ruutipanos johti maltilliseen rekyyliin, joka ei asettanut erityisen suuria lujuusvaatimuksia aseen lavetille. Kanuunoissa, joilla tavoiteltiin suurta kantamaa, oli oltava suuret ruutipanokset ja pitkä putki, jotta suuren ruutimäärän palamisen tuottama energia voitiin tehokkaasti hyödyntää. Pitkä putki oli huomattavan painava, ja sen peräytyminen suuren ruutipanoksen työntämänä asetti lavetille ja joustolaitteelle erittäin suuret vaatimukset. Tästä syystä myös kanuunoiden lavetit olivat huomattavan raskastekoisia. Pelkkä kanuunan lavetti saattoi painaa yli kaksi kertaa sen verran kuin kokonainen samankaliiperinen haupitsi. Suhteellisen keveyden lisäksi haupitsi oli kanuunaa halvempi ja maastokelpoisempi. Haupitsi asetti myös huomattavasti pienemmät vaatimukset vetokalustolle, ja ne olivat usein hevosvetoisia. Kanuunalla puolestaan oli huomattavasti pidempi kantama. Toisen maailmansodan aikana yleisimpiä olivat saksalainen 10,5 cm le. FH 18 (Leichtes Feldhaubitze 18) ja neuvostoliittolainen 122 mm haupitsi M1938. == Nykyaika == Nykyisin varsinaiset haupitsit ovat verrattain harvinaisia, sillä useimmat kenttätykit ovat yleensä kanuunahaupitseja, joissa yhdistyy kanuunan pitkä putki ja haupitsin suuri koro. Toisaalta nykyiset kanuunahaupitsit ovat myös painoltaan yhteneviä ensimmäisen maailmansodan aikaisten kanuunoiden kanssa. Nykyään pienemmistä kaliipereista on luovuttu raskaan 120 mm:n kranaatinheittimistön kehittyessä, ja yleisimmät kenttätykit ovat 155 mm länsimaissa ja 152 mm (6 tuumaa) Venäjällä. == Suomen puolustusvoimien haupitseja == ===Raskaat haupitsit=== * 122 H 63 eli neuvostoliittolainen D-30, maailman yleisin tykki. * 152 H 88 http://www.mil.fi/maavoimat/kalustoesittely/00058.dsp * 152 H 55 * 122 Psh 74 * 155 K 83 * 155 K 98 * K9 Thunder ===Järeät haupitsit=== * 203 H/15 * 203 H/17 ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *Haupitsi puolustusvoimien kalustoesittelyssä * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pallo (geometria)

Pallo on täysin symmetrinen geometrinen muoto. Geometrisesti se on niiden pisteiden joukko, joiden etäisyys kolmiulotteisen avaruuden pisteestä on vakio. Siten pallo on ympyrän kolmiulotteinen yleistys. == Geometria == Pallo on geometriassa kaikkien niiden 3-ulotteisen avaruuden pisteiden joukko, joiden etäisyys annetusta pisteestä on tietty vakio. Tätä vakiota kutsutaan pallon säteeksi. Origokeskisen pallon, jonka säde on r\,, yhtälö suorakulmaisessa eli karteesisessa koordinaatistossa on :x^2 + y^2 + z^2 = r^2. Pallo voi tarkoittaa myös pallopinnan rajoittamaa kappaletta, josta nykyään käytetään myös nimitystä kuula. Tason ja pallon leikkauskuvio on ympyrä ja erikoistapauksessa piste. Tason kulkiessa pallon keskipisteen kautta muodostuu isoympyrä. Muita leikkausympyröitä, joiden säde on pallon sädettä lyhyempi, nimitetään pikkuympyröiksi. Lyhin reitti kahden pallon pinnalla olevan pisteen kautta kulkee pitkin ko. pisteiden kautta kulkevaa isoympyrää. Pallon pinta-ala A\, saadaan kaavasta :\displaystyle A = 4 \pi r^2, missä r on pallon säde. Pallon tilavuus V\, saadaan kaavasta : V = \frac {4\pi r^3}{3} . Jos pallon tilavuus tunnetaan, pallon säde r\, saadaan kaavasta : r = \sqrt[3]{\frac {3V} {4\pi} }. Jos pallon halkaisija d ja ympärysmitta p tunnetaan, saadaan sen pinta-ala (ilman lukua \pi) kaavasta: :A = pd ja tilavuus kaavasta :V = \frac{pd^2}{6}. **Pallo on kaikista suljetuista pinnoista se, joka tiettyyn pinta-alaan nähden sulkee sisäänsä suurimman mahdollisen tilavuuden.** Jos A on suljetun pinnan pinta-ala ja V sen sisäänsä sulkema tilavuus, niin: :\frac{A^3}{V^2}\geq 36\pi. Yhtäsuuruus pätee silloin ja vain silloin, kun em. suljettu pinta on pallon muotoinen. Pallolle: :A = 4 \pi r^2 ja : V = \frac {4\pi r^3}{3} , joten :\frac{A^3}{V^2} = \frac{(4 \pi r^2)^3}{(\frac {4\pi r^3}{3})^2} = \frac{4^3 \pi^3 r^6}{\frac {4^2 \pi^2 r^6}{3^2}} = \frac{3^2 \cdot 4^3 \pi^3 r^6}{4^2 \pi^2 r^6} = 3^2 \cdot 4 \pi = 36 \pi. Vertailun vuoksi esimerkiksi kuutio, jonka särmän pituus on a: :A = 6a^2 ja :V = a^3, joten :\frac{A^3}{V^2} = \frac{(6a^2)^3}{(a^3)^2} = \frac{6^3a^6}{a^6} = 6^3 = 6^2\cdot 6 = 36\cdot 6 > 36\pi. == Topologia == Suljettu pallo (x-keskinen ja r-säteinen) on joukko \bar{B}(a; r) = \bar{B}^n (x; r) := \\{ y \in \mathbb{R}^n : ||x-y|| \le r \\}, x \in \mathbb{R}^n ja r > 0 \,\\!. Avoin pallo (x-keskinen ja r-säteinen) on joukko B(x; r) = B^n (x; r) := \\{ y \in \mathbb{R}^n : ||x-y|| < r \\}, x \in \mathbb{R}^n ja r > 0 \,\\!. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * == Aiheesta muualla == *Opetus TV: Pallo *Pallon tilavuuslaskuri Luokka:Kappaleet (geometria) Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Taso

Taso on geometriassa kaksiulotteisen avaruuden yleisnimitys. Taso tarkoittaa tasaista kaksiulotteista pintaa, joka jatkuu rajoittamattomasti kaikkiin suuntiin. Tasosta voidaan rajoittaa vain pieni osa. Intuitiivisesti sitä voidaan havainnollistaa esimerkiksi äärettömällä taululla tai paperilla. Osana kolmiulotteista avaruutta (R3) taso on niiden pisteiden joukko, joiden etäisyys kahdesta annetusta vakiopisteestä A ja B on yhtä suuri. A ja B eivät saa olla sama piste. Taso leikkaa A:n ja B:n välisen janan puolivälistä. Kolmen pisteen, jotka eivät ole samalla suoralla, kautta voidaan piirtää vain yksi taso. Toisin sanoen mikä hyvänsä R3:een piirretty kolmio määrittää tason, vaikkakin se kattaa vain osan tasosta. Jos x,y,z\in\mathbb{R} ovat R3:n akseleiden koordinaatteja, taso voidaan määritellä neljän vakion a,b,c,d\in\mathbb{R} avulla niiden pisteiden joukoksi, joille pätee: :ax + by + cz + d = 0\\!. Toinen tapa määritellä taso on virittämällä tason pisteet kolmen vektorin \bar{u},\bar{v},\bar{w} avulla. Tasoon kuuluvat kaikki pisteet \bar{x}, jotka voidaan ilmaista muodossa \bar{x} = \bar{u} + a\bar{v}\ + b\bar{w}, jossa a,b\in\mathbb{R}. Matemaattiseen käsitteeseen liittyen arkikielessä tasolla tarkoitetaan yleensä mitä hyvänsä pintaa, joka on tasainen ja riittävän laaja. Esimerkiksi puhutaan työtasosta, jolloin vaikkapa pöydän pinta toimii tasona. == Lähteet == ==Kirjallisuutta== * * * == Aiheesta muualla == Luokka:Geometria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mao (täsmennyssivu)

Mao tarkoittaa seuraavia asioita: ;henkilöitä: * Mao Zedong (1893–1976), Kiinan kansantasavallan puhemies * Mao Asada (s. 1990), japanilainen taitoluistelija ;muita merkityksiä * Mao, vuonna 2005 julkaistu Jung Changin ja Jon Hallidayn kirjoittama Mao Zedongin elämäkerta * Mao, kiinalainen tähtikuvio * Maó, Menorcan saaren pääkaupunki Espanjassa * Mao, kaupunki Tšadissa * Monoamiinioksidaasi, entsyymi, joka katalysoi monoamiinien oksidaatiota synaptisesti epäaktiiviseen muotoon * MAO-estäjä, MAO- inhibiittori, masennuksen hoidossa käytettävä lääke * markkinaoikeus, lyhenne MAO * MaO ry, Helsingin yliopiston maantieteen opiskelijoiden ainejärjestö.
Säde (geometria)

Säde tarkoittaa tasogeometriassa ympyrän, sektorin tai kaaren kehän pisteen ja keskipisteen välistä janaa. Avaruusgeometriassa säde tarkoittaa pallon pinnan pisteen ja pallon keskipisteen välistä janaa, ja myös lieriön symmetria- akselia kohtisuoran poikkileikkauksen ympyrän sädettä. Säteellä tarkoitetaan myös tämän janan pituutta. Sädettä merkitään usein kirjaimella R tai r (). == Ympyrä == Ympyrän säde voidaan laskea sen muista ominaisuuksista. Kun tunnetaan ympyrän * halkaisija: {d} = 2r \quad \Rightarrow \quad r = \frac{d}{2}. * kehä :{C}=\pi\cdot{d}=2\pi\cdot{r}.\\! * ala :\mathrm{A} = \pi r^2.\, Kun ympyrän kehältä tunnetaan kolme pistettä järjestyksessä A, B, C, voidaan säde määrittää sinilauseen avulla :r=\frac{|AC|}{2\sin \measuredangle ABC}. Kun tunnetaan kolmen pisteen koordinaatit (x_1,y_1) , (x_2,y_2) ja (x_3,y_3) , voidaan säteen lauseke kirjoittaa :r={\frac {\sqrt{ \left( \left( {\it x_2}-{\it x_1} \right) ^{2}+ \left( {\it y_2}-{\it y_1} \right) ^{2} \right) \left( \left( {\it x_2}-{\it x_3} \right) ^{2}+ \left( {\it y_2}-{\it y_3} \right) ^{2} \right) \left( \left( {\it x_3}-{\it x_1} \right) ^{2}+ \left( {\it y_3}-{\it y_1} \right) ^{2} \right)} }{ 2 \left| {\it x_1}\,{\it y_2}+{\it x_2}\,{\it y_3}+{\it x_3}\,{\it y_1}-{\it x_1}\,{\it y_3}-{\it x_2}\,{\it y_1}-{\it x_3}\,{\it y_2} \right| }} == Pallo == Pallon säde voidaan laskea myös sen muista ominaisuuksista. Kun tunnetaan pallon * halkaisija d, saadaan säteeksi r = \frac{d}{2}, * Pinta-ala :A = 4\pi r^2. * tilavuus V, saadaan : \\!V = \frac{4}{3}\pi r^3 == Katso myös == * Napakoordinaatisto * Radiaani * Sektori Fysiikassa * Schwarzschildin säde * Bohrin säde == Lähteet == == Aiheesta muualla == * PlanetMath.org: Radius Luokka:Geometria Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tiesuola

Tiesuola on teiden ylläpidossa käytettävää suolaa. Talvella tiesuolaa käytetään tien pinnan jääkerroksen ja lumen sulattamiseen ja kesällä vähentämään hiekkateiden pölyämistä. Haittapuolena suolauksesta on autojen korroosio eli ruostuminen, ympäristöhaitat (mm. pohjavesien pilaantuminen) ja huono näkyvyys suolasohjon roiskuessa tuulilasiin. Suolausta on pyritty joillain alueilla vähentämään etenkin pohjavesien vuoksi, mutta varsinkin Etelä-Suomessa suolaa käytetään edelleen erittäin runsaasti jopa yli 15 asteen pakkasilla. Talvella teiden suolaamiseen käytetään natriumkloridia tai kalsiumkloridia. Olosuhteista riippuen suola levitetään tielle joko rakeisena tai valmiina veden ja suolan liuoksena. Suolan ja veden muodostaman liuoksen jäätymispiste on alimmillaan noin 10 astetta puhdasta vettä alempana. Natriumkloridin pohjavesiä pilaavan vaikutuksen vuoksi sen käyttöä on pyritty vähentämään muun muassa levittämällä natriumkloridia liuoksena jolloin sitä tarvitaan vähemmän. Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet kaliumformiaatin huomattavasti ympäristöystävällisemmäksi teiden suolauksessa. Formiaatin laajempaa käyttöä on hidastanut sen korkeampi hinta, mutta säästöjä voi syntyä pidemmällä aikavälillä muiden haittavaikutusten välttämisestä kuten vedenottamoiden putkien uusimistarpeen vähentymisestä. Formiaatit hajoavat luonnossa, mutta pitkällä aikajaksolla kaliumformiaatti saattaa nostaa maaperän pH-arvoa. Kesällä hiekkateille levitetään pölyämisen estämiseksi kalsiumkloridia, joka sitoo ilmasta kosteutta. ==Katso myös== * Hiekoitus == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Tiehallinto – Talvi ja tieliikenne -tutkimus Luokka:Suolat Luokka:Teiden kunnossapito Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Simpanssit

Simpanssit (Pan) on ihmisapinoiden suku, joka elää Afrikassa. Siihen kuuluu kaksi lajia, simpanssi (Pan troglodytes) ja kääpiösimpanssi (Pan paniscus) eli bonobo. Simpanssit ovat perimältään lähimpänä ihmistä. Ihminen on erkaantunut simpansseista ja luetaan omaan Homo-sukuunsa. == Aiheesta muualla == * http://www.nature.com/news/2005/050829/full/050829-9.html * http://www.tiede.fi/uutiset/uutinen.php?id=2226 Luokka:Isot ihmisapinat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kristitty

Kristitty on kristinuskoa kannattava henkilö, joka on kastettu oppiin. Kristinusko on maailman suurin uskonnollinen ryhmä 2,2 miljardilla kannattajallaan eli 33,3 prosentin osuudella maailman väestöstä. Tilastollisesti voidaan pintapuolisesti laskea eri kirkkokuntiin ja seurakuntiin kuuluvien kristittyjen määrä, mutta tämä ei kerro kunkin henkilön vakaumuksen syvyyttä. == Historia == Apostolien tekojen mukaan Jeesuksen opetuslapsia ryhdyttiin kutsumaan kristiaaneiksi eli kristityiksi. Nimitys esiintyy Uudessa testamentissa vain kaksi kertaa. Kristityt käyttivät itsestään nimityksiä opetuslapset, veljet, uskovat, pyhät; sen perusteella on päätelty nimityksen olevan ulkopuolisten pakanoiden antama ja sillä on ollut alun perin kansanomainen halventava merkitys. Myöhemmin sen ottivat käyttöön roomalaiset kirjailija Plinius, Svetonius ja Tacitus. Ensimmäinen kristitty kirjailija joka käytti omasta ryhmästään nimitystä kristitty oli antiokolainen Ignatius. == Kristittyjen määrä maanosittain == * Aasia 335 milj. * Afrikka 423,6 milj. * Eurooppa 556,3 milj. * Etelä-Amerikka 530,1 milj. * Pohjois- Amerikka 220,3 milj. * Oseania 22,7 milj. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Kristilliset käsitteet
Šamanismi

Šamanismi (rinnakkainen muoto samanismi) tarkoittaa hengellistä kulttuuria, jossa šamaanilla on keskeinen osa. Šamaani on yhteisön jäsen, jolla uskotaan olevan erityisiä yliluonnollisia taitoja. Šamaani on usein parantaja ja ennustaja, hän neuvoo monenlaisissa ongelmissa ja toimii yhdyssiteenä henkimaailman ja ihmisyhteisön välillä. Šamanismiin liittyy usein muuntuneiden tajunnantilojen käyttö yhteytenä henkimaailmaan. Joskus henkimaailmaan pyritään myös unessa. Transsitilaa haetaan muun muassa rummuttamalla, rytmikkäällä musiikilla ja laululla, toistuvilla tanssiliikkeillä ja muilla toistuvilla rituaaleilla. == Šamanismin esiintyminen maailmassa == Lähes kaikilla maapallon pohjoisilla alueilla, havumetsävyöhykkeestä arktisiin alueisiin, harjoitetaan šamanismia. Šamanismia tunnetaan Euraasiassa Skandinaviasta Tyynellemerelle ja Japaniin, Pohjois-Amerikassa intiaanien keskuudessa ja inuittien keskuudessa Pohjois-Amerikassa ja Grönlannissa. Sana šamaani on peräisin Siperian evenkeiltä. Suomalaisten tai laajemmin itämerensuomalaisten keskuudesta ei tunneta varsinaiselle pohjoiselle šamanismille suoraan verrannollisia ilmiöitä – kylläkin sellaisten mahdollisia jäänteitä. Šamanismia esiintyy myös elinvoimaisena korealaisten keskuudessa. Etelä-Koreassa siitä käytetään nimitystä Musok eli mudang-menot. Etelä- Koreassa arvioitiin vuonna 1972 olevan mudang eli šamaaneja noin 0,3 prosenttia väestöstä.Kena 1993. == Katso myös == * Lapinnoita * Tietäjä == Lähteet == * === Viitteet === == Kirjallisuutta == * * * * * * == Aiheesta muualla == * Sari Östman: Kun loitsijat vielä loveen lankesivat – shamanistisen maailmankuvan käsikirja. Kirja-arvostelu teoksesta: Siikala, Anna-Leena: Suomalainen shamanismi – mielikuvien historiaa. SKS, 2017. (Agricolan kirja-arvostelut 30.10.2017) * Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys ry. . * Thuleian Tupa: Shamanismi. * Piia Simola: Tällainen on oikea shamaani. Studio55.fi 6.11.2012. * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karttula

Karttula on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli km2, josta km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km2. Karttulan naapurikunnat olivat Kuopio, Maaninka, Suonenjoki ja Tervo. thumb|250px|Karttulan kirkko ja hautausmaan sankarihautoja. Karttulan taajama-asutus on osin nauhamainen, sillä Kuopioon johtavan seututien 551 varrella on kolme taajamaa: Pihkainmäki, Syvänniemi ja kirkonkylä. Matkaa Kuopion keskustasta Pihkainmäkeen on 22, Syvänniemelle 32 ja kirkonkylään 45 kilometriä. Viime vuosina Karttulaan on muuttanut paljon lapsiperheitä varsinkin Kuopiosta, ja siksi väestön ikärakenne on suhteellisen nuori. Karttulassa järjestettiin Herättäjäjuhlat vuonna 1902. Ensimmäinen suomalainen jalkapalloammattilainen ja yksi suurimmista suomalaisista jalkapalloilijoista Aulis Rytkönen syntyi Karttulassa. 1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Karttulan perinneruoaksi valittiin mykysoppa, muunnelma yläsavolaisesta mykyrokasta Muita pitäjäruokia ovat mustikkahuttu ja mahla. ==Kuntaliitos== Karttula liittyi Kuopioon vuoden 2011 alussa. Kuntaliitoksen jälkeen laajentuneen kaupungin nimi on Kuopion kaupunki ja vaakunana toimii Kuopion kaupungin vaakuna. Karttulan kirkonkylän taajamasta muodostettiin Kuopion 43. kaupunginosa (Karttula) muun Karttulan jäädessä kaupunginosajaottelun ulkopuolelle. == Kylät == Airaksela, Haapamäki, Hakulila, Hautolahti, Humalaniemi, Joutsensalmi, Juurikkaniemi, Karttula (kirkonkylä), Keihästaival, Kemppaanmäki, Koivujärvi, Koivulahti, Koskenkylä, Kuivaniemi, Kuttaniemi, Käpysalo, Lietemäki, Lyytikkälä, Nuutila, Pihkainmäki, Punnonmäki, Riitlampi, Riuttala, Salinmaa, Sammankontaus, Soinlahti, Syvänniemi, Vaarunjärvi, Valkeistaival, Viitataival, Virmaanpää ja Kuttakoski. Toisen lähteen mukaan Karttulan kyliä ovat kirkonkylän ohella Airaksela, Etelä-Karttula, Itä-Karttula, Luvemäki, Pihkainmäki, Riuttala ja Syvänniemi. == Palo- ja pelastuspalvelut == Karttulan pelastusasemalla Kissakuusentiellä sijaitsevat yksiköt RPS131 sammutusauto, RPS137 miehistö- ja kalustoauto, RPS1372 ensivasteauto. Karttulan Airakselassa oli Karttulan toinen paloasema, jossa sijaitsi RPS211 sammutusauto. == Nähtävyydet ja virkistysalueet == Riuttalan kylässä on Riuttalan talonpoikaismuseo, joka on entinen maatila. Paikalla asuttiin monta sataa vuotta viime vuosisadan lopulle asti. Luontoretkeilijät voivat retkeillä Autuaankankaan ja Autuaanlammen suunnalla, missä on Lintuniemen polku. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Savon Matkailu * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mikronesia

Mikronesia on yksi Oseanian kolmesta osa-alueesta sitä kulttuurisesti lähellä olevien Melanesian ja Polynesian pohjoispuolella. Nimi Mikronesia tulee kreikan ”pieniä saaria” tarkoittavista sanoista. Mikronesia koostuu sadoista pienistä saarista hyvin laajalla alueella läntistä Tyyntä valtamerta. Osa alueen saarista voidaan jakaa neljään saariryhmään, joiden ulkopuolelle loput saaret sijoittuvat. Alueen rajaus on eurooppalaisten tutkimusmatkailijoiden tekemä, eikä perustu asukkaiden omiin liittoutumiin. Mikronesiassa vallitsee trooppinen meri-ilmasto. Alue on jakautunut poliittisesti viiden itsenäisen valtion ja kolmen Yhdysvalloille kuuluvan alueen kesken. Mikronesian ensimmäisten asukkaiden alkuperästä on eri teorioita, mutta uskotaan, että he saapuivat alueelle tuhansia vuosia sitten. Alkuperäisasukkaat ja eurooppalaiset kohtasivat tiettävästi ensimmäisen kerran vuonna 1521, kun portugalilainen löytöretkeilijä Fernão de Magalhães saapui Mariaaneille. == Aluejako == Seuraavia saaria ja saariryhmiä on perinteisesti pidetty osana Mikronesiaa: === Itsenäiset valtiot === Valtio Pääkaupunki Pinta-ala (km²) Talousvyöhyke (EEZ) (km²) Asukasluku ISO 3166-1 Valtiomuoto Majuro 181 2,1 milj. 54 000 (2003) MH tasavalta Palikir 702 2,9 milj. 112 000 (2003) FM liittovaltio South Tarawa 726 3,6 milj. 92 566 (2006) KI tasavalta Yaren 21 320 000 9 233 (2006) NR tasavalta Ngerulmud 487 600 900 19 908 (2005) PW tasavalta === Itsehallintoalueet === Valtio Pääkaupunki Pinta-ala (km²) Asukasluku Asukastiheys (per km²) ISO 3166-1 Emämaa Hagåtña 549 160 796 292,9 GU Saipan 477 77 311 162 1 MP Wake Wake Island 2 12 UM == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kerimäki

Kerimäki (entinen nimi Haapala) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä- Savon maakunnassa. Kunnassa asui lakkauttamishetkellä ihmistä, ja sen pinta- ala oli km2, josta km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km2. Kerimäen pitäjä perustettiin vuonna 1642. Kerimäki on alkujaan ollut "emäpitäjä", sillä siitä jo vuonna 1882 erotettiin Savonrannan kunta ja 12 vuotta myöhemmin eli 1894 Enonkosken kunta. Vuonna 1924 perustettiin osasta Kerimäen kunnan aluetta Punkaharjun kunta. Kerimäki liitettiin vuoden 2013 alussa Savonlinnaan. Kerimäen naapurikunnat olivat Enonkoski, Kesälahti, Kitee, Punkaharju ja Savonlinna. Kerimäen nimikkoruoiksi äänestettiin 1980-luvulla muikuista tehty rantakala ja ruisleipä. ==Nähtävyydet== *Kerimäen kirkko on maailman suurin puukirkko. Tämä vuonna 1848 käyttöön vihitty kirkko on myös Suomen suurin kirkkotila. *Raikuun Salpa-asema: kolme jatkosodan aikaista bunkkeria, paljon juoksuhautoja ja panssariesteitä *Puruvesi: kirkas ja puhdasvetinen järvi * Hytermän luonnonsuojelu- ja museosaaret ==Kylät== Alakuona, Anttola, Haapalahti, Haapaniemi, Hevossalo, Hälvä, Jouhenniemi (Kirkonkylä), Karvila, Kattilamäki, Kerimäki, Kumpuranta, Kuokkala, Laakkola, Luotojärvi, Lötjölä, Louhi, Makkola, Moiniemi, Nojanmaa, Paakkunala, Paasniemi, Pihlajaniemi, Pitkälä, Raikuu, Rauvanniemi, Riikola, Ruokojärvi, Ruokolahti, Ruokoniemi, Simpala, Toroppala, Vuokala, Yläkuona, Silvola ==Liikenne== thumb|left|200px|Kerimäen rautatieasema Entisen kunnan kautta kulkee Juvan ja Parikkalan välinen valtatie 14, josta erkanee Kiteen ja Kerimäen välinen kantatie 71. Parikkalan, Savonlinnan ja Huutokosken välinen rautatie kulkee Kerimäen lounaisosassa. Savonlinnan ja Parikkalan välillä kulkevat taajamajunat pysähtyvät Kerimäen rautatieasemalla, josta on etäisyyttä Kerimäen kirkonkylälle noin 13,5 kilometriä ja Anttolan kylään noin 3,5 kilometriä. Savonlinnan lentoasemalle on etäisyyttä Kerimäen kirkonkylästä noin 25 kilometriä ja kunnanrajalla sijaitsevasta Makkolan kylästä noin neljä kilometriä. Lentokenttä ja -asema sijaitsevat Savonlinnan puolella. ==Elinkeinot== Kunnan työvoimasta sijoittui alkutuotantoon 11 %, teollisuuteen ja rakentamiseen 27 % ja palveluihin 62 %. Kerimäen Makkolan kylässä sijaitsee Muhosen maatila ja tilaleipomo. Luomuliitto valitsi Muhosen maatilan vuoden 2008 luomutilaksi. Kerimäki tunnetaan myös Puruveden muikusta. ==Katso myös== * Kerimäen lukio * Sääminginsalo * Kerimäen terveysasema == Lähteet == ==Kirjallisuutta== *Hyvärinen, Martti ym.: Kyläkirja : Anttola, Kerimäki, Simpala. Kerimäki : Anttolan seudun kyläyhdistys, 1988. == Aiheesta muualla == * Kerimäen kunnan kotisivut * 3D panoraama * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit