Herakleia Lynkestis

Herakleia Lynkestis (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki Lynkestiissä Makedoniassa nykyisen Pohjois-Makedonian alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Bitolaa. == Maantiede == Herakleia sijaitsi lisänimensä mukaisesti Lynkestiissä Ylä-Makedoniassa, ja oli sen tärkein kaupunki. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisen Bitolan kaupungin eteläpuolella. Kaupunki oli rakennettu matalalle kukkulalle ja sen rinteisiin, ja sen ympäristö oli vuorten ympäröimää tasankoa. Läheltä kulki kaksi merkittävää tietä. Toinen tie saapui kaupunkiin lännestä Adrianmeren rannikolta ja Lykhnidoksesta ja jatkoi idässä Edessaan ja Traakian suuntaan, ja tunnettiin roomalaisella kaudella Via Egnatiana. Herakleia sijaitsi jotakuinkin tien puolivälissä. Sen etäisyys lännenpuolen Lykhnidoksesta oli 46 roomalaista mailia ja idänpuolen Edessasta 64 mailia. Toinen tie suuntasi koilliseen kohti Styberraa, Pelagoniaa ja Stobia.Polybios: Historiai 28.1, 28.15, 34.12; Strabon: Geografika VII s. 319; Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.13.33; Livius: Rooman synty 26.25, 31.39; Itinerarium Antonini Augusti; Tabula Peutingeriana; Konstantinos Porfyrogennitos: Themoista (De thematibus) 2.2. == Historia == Herakleian historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Kaupungin perustamisvuotta ei tunneta varmuudella, mutta useimmat historioitsijat ovat sitä mieltä, että sen perusti Makedonian kuningas Filippos II todennäköisesti jonkun varhaisen illyrialaisia vastaan suuntautuneen sotaretken aikana, joko 359–358 eaa. tai 356 eaa. Kaupunki nimettiin Herakleen mukaan. Kaupungin strateginen sijainti teiden risteyksessä ja Makedonian valtakunnan rajalla teki siitä tärkeän kaupungin ja Lynkestiin keskuksen. Kun roomalaiset valtasivat Makedonian vuonna 168 eaa., se jaettiin neljään tasavaltaan, joista yhden pääkaupungiksi tuli Herakleia Lynkestis. Kaupungin kautta kulkenut itä- länsisuuntainen tie rakennettiin roomalaiseksi tieksi, Via Egnatiaksi, vuoden 148 eaa. jälkeen. Herakleia toimi eräänä Julius Caesarin tukikohdista hänen sisällissotiensa aikana, ja sinne asettui veteraaneja. Caesarin sisällissotaa käsittelevän teoksen käsikirjoittajat kuitenkin sekoittivat Herakleia Lynkestiin Herakleia Sintikeen traakialaisessa Makedoniassa.Julius Caesar: Commentarii de bello civili (Bellum civile) 3.79. Varhaisella bysanttilaisella kaudella Herakleia toimi piispanistuimena, ja sen piispoja tunnetaan 300–500-luvuilta. Ostrogootit tuhosivat kaupungin Teoderikin johdolla vuonna 472 ja uudelleen vuonna 479. Kaupunki kunnostettiin tämän jälkeen. Kaupungin historia päättyy, kun slaavit valtasivat sen 500-luvun lopulla. == Rakennukset ja löydökset == pienoiskuva|upright|pysty=0.7|Herakleiasta löydetty Athenen patsas. Herakleian akropolis eli linnavuori ja yläkaupunki on ollut ympäröity muurein, joista on lödetty osia. Akropoliin rinteessä on roomalainen teatteri, jota on kunnostettu. Alakaupungin pääosa sijaitsi akropoliin eteläpuolella. Rakennuslöytöihin lukeutuu myös useita basilikakirkkoja, jotka on ollut koristeltu mosaiikkilattioin. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Pohjois-Makedoniassa Luokka:Antiikin Makedonian kaupungit Luokka:Macedonian provinssin kaupungit