EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Atrahasis

Kuningas Atrahasîs on päähenkilönä 1700- ja 1600 lukujen välillä eaa. kirjoitetussa muinaisbabylonialaisessa myytissä, joka käsittelee ihmisen luomista. Teoksen ensimmäiset fragmentit ajoittuvat Babylonian kuningas Ammişaduqan (1646-1626 eaa.) aikakaudelle, mutta kertomus itsessään on luultavasti hieman näitä fragmentteja vanhempi. Kertomuksessa on teemana myös vedenpaisumus. Tämä vedenpaisumusmyytti on toiminut todennäköisesti esikuvana niin Gilgameš-eepoksen kuin myös Vanhan Testamentin tulvakertomukselle.Jean Bottéro: Religion in Ancient Mesopotamia, s. 98. == Synopsis == Teos alkaa kuvailemalla tilannetta, jossa jumalat asuvat maan päällä. Teoksen ensimmäinen säe kuuluukin: :(akkadiksi) inuma ilū awīlum :Kun jumalat olivat niin kuin ihmiset. He tekevät ruumiillista työtä ja ovat hyvin väsyneitä työskentelyyn. Jumalten yläluokka (Anunnakū) teettää raskaita töitä jumalten alaluokalla (Igigi). Igigit menevätkin lakkoon ja valittavat tilanteestaan jumalien kuninkaalle Enlilille. Enlilin on pakko löytää ratkaisu ongelmiin, joita raskaat työt nostavat pintaan. Ratkaisuna Enlil keksii luoda ihmisen, jonka tehtäväksi tulee tehdä työt, jotka ennen kuuluivat jumalille.Jean Bottéro: Religion in Ancient Mesopotamia, 98–103. Ihminen luodaan savesta. Jotta ihminen pystyisi tehokkaasti tekemään työtä jumalille, päättivät jumalat lisätä ihmiseen jumalan verta. Jumala nimeltä Wê, jota ei tunneta mistään muista lähteistä, uhrataan ja hänen verensä lisätään ihmisen rakennusaineeksi. Tämän johdosta ihmisille syntyy kuolematon henki (eţemmu). Ranskalainen assyriologi Jean Bottéro näkee Wê jumalan mukaan ottamisessa akkadinkielisen sanaleikin, jonka avulla selitetään ihmisen olemusta. Wê jumala lisättynä akkadinkieliseen sanaan jumala ilu(m) aikaansaa yhdistelmän (a)wêlu(m) tai awīlumChicago Assyrian Dictionary A II, 48., mikä tarkoittaa ihmistä. Ihmisen luomisen jälkeen tarina jatkuu ja kaikki näyttää olevan jälleen hyvin maan päällä. Ihmiset kuitenkin lisääntyvät kovaa vauhtia ja elävät jopa tuhansia vuosia. Tämän vuoksi ihmisten lukumäärä kasvaa liian suureksi ja se alkaa häiritä Enliliä, joka ei ihmisten aiheuttaman melun vuoksi kykene nukkumaan. Enlil päättää pienentää ihmisten lukumäärää epidemioiden, nälänhädän ja kuivuuden avulla, mutta kaikki nämä yritykset valuvat hukkaan, kun viisaudenjumala Ea suojelee ihmisiä. Epäonnistuminen ihmisten määrän vähentämisessä ajaa Enlilin käyttämään julmaa asetta – tulvaa – joka tulee tuhoamaan kaiken elollisen maan päältä. Ea neuvoo Atrahasîsta rakentamaan suuren veneen, minkä avulla hän pystyisi pelastamaan perheensä. Atrahasîs lastaa veneeseensä myös eläimiä, jotta eläimet eivät tuhoutuisi tulvassa. Näin ihmiskunta ja eläimet selviävät ja jatkavat eloaan. Jotta katastrofia ei sattuisi uudelleen, säätää Ea ihmisen eliniän nykyiseksi, tekee osan naisista hedelmättömiksi ja luo lisäksi lapsikuolleisuuden. == Katso myös == *Ziusudra == Lähteet == == Aiheesta muualla == *McClung Museum, "The Mesopotamian tradition of the Flood" *British Museum: Cuneiform tablet from Sippar with the story of Atra-Hasis Luokka:Babylonia
Audiosurf

Audiosurf on Dylan Fittererin kehittämä rytmi- ja pulmapeli. Tavoitteena on kerätä radalta synkronoidusti musiikin kanssa tulevia palikoita. Peli julkaistiin ainoastaan Steamissa 15. helmikuuta 2008. Vuonna 2013 sille julkaistiin jatko-osa Audiosurf 2. == Pelaaminen == Audiosurfissa pelaaja ohjaa leijuvaa avaruusaluksen kaltaista alusta. Pelaaja liikuttaa alusta vasemmalle ja oikealle monilinjaista värikästä rataa, keräten samalla palikoita linjoilta. Alusta voi liikuttaa hiirellä, näppäimistöllä tai peliohjaimella. Pelaaja voi valita melkein minkä tahansa DRM-vapaan musiikkitiedoston omasta musiikkikirjastosta tai kappaleen CD:ltä. Lisäksi, Audiosurfin mukana tulee The Orange Boxin pelien soundtrackit. Audiosurf Radio välilehdeltä voi pelata Audiosurf Overtunen ja monia itsenäisten artistejen kappaleita. === Pisteiden saaminen === Pelin tavoitteena on kerätä pisteitä keräämällä palikoita kolmen (tai enemmän) värilinjoissa. Mitä enemmän palikoita on linjassa, sitä enemmän pisteitä tulee. Kuumista väreistä kuten punainen ja keltainen saa enemmän pisteitä, kunnes taas viileistä väreistä kuten sininen ja magenta saa vähemmän pisteitä. Pelaajia myös palkitaan kappaleen lopuksi jos se on saavuttanut kappaleen päättyessä jotain. Tällaisia saavutuksia ovat esimerkiksi kappaleen lopettaminen ilman mitään jäljelle jääneitä palikoita ja kaikkien tietyn värin palikoiden kerääminen kappaleen aikana. Jokaisella kappaleella on eri tasoilla mitalit: pronssi, hopea ja kulta. Kappaleen jälkeen pisteet lähetetään rankinglistalle mikäli pelaaja on tehnyt tunnukset. Pisteiden lisäksi listalle lähetetään kappaleen pituus ja radan ulkonäkö tarkistusta varten, jotta huijarit voidaan ilmoittaa pelissä olevalla toiminnolla. == Hahmot == Pelissä on 16 hahmoa, jotka on jaettu kuuteen luokkaan. * Mono-hahmoilla on eri tavoite kuin muilla hahmoilla. Tehtävänä on kerätä kaikki palikat ja välttää harmaita palikoita. Mikäli kappaleen pystyy suorittamaan keräämättä harmaita palikoita, saa pisteistä 30 % bonuksen * Vegas voi sekoittaa kerätyt palikat menemällä sivuun hetkeeksi * Eraser voi pyyhkiä tietynväriset kerätyt palikat * Pointman voi kerätä palikoita pois myöhempää käyttöä varten * Pusher voi siirtää palikoita eri sarakkeelle kerätessä * Double Visionissa pelataan kahdella aluksella yhden sijaan == Aiheesta muualla == * Viralliset sivut Luokka:Rytmipelit Luokka:Pulmapelit Luokka:Indie-videopelit Luokka:Vuoden 2008 videopelit Luokka:Windows-pelit
Orazio Antinori

Orazio Antinori (28. lokakuuta 1811 Perugia Italia – 26. elokuuta 1882 Shewa Etiopia) oli italialainen tutkimusmatkailija ja eläintieteilijä. Antinori opiskeli luonnonhistoriaa Perugiassa ja Roomassa. Myöhemmin hän teki yhteistyötä Charles Lucien Bonaparten kanssa ja kuvitti teoksen Iconografia della Fauna Italica. 1840-luvun puolivälissä Antinori kiinnostui politiikasta ja toimittajan työstä. 1848 hän osallistui kapteenina hyökkäykseen napolilaisia vastaan, ja myöhemmin hänet karkotettiin maasta. Hän asui Ateenassa ja Smyrnassa ja perehtyi alueen linnustoon. Vuonna 1854 Antinori matkusti Cristina Trivulzio Belgiojoson kanssa Syyriaan ja Vähään-Aasiaan. 1859 hän matkusti Egyptiin ja kulki ylös Niiliä yhdessä Carlo Piaggian kanssa. Sittemmin hän myi lintukokoelmansa Torinon luonnonhistorialliselle museolle. Antinori asui pitkään myös Tunisiassa, jonka jälkeen hän edusti Italiaa Suezin kanavan vihkiäisissä Antinori osallistui Odoardo Beccarin tutkimusmatkalle Etiopiaan. Palattuaan Italiaan hänestä tuli Italian maantieteellisen seuran puheenjohtaja. 1876 hän otti osaa Gustavo Chiarinin ja Antonio Cecchin johtamalle retkelle Shewan provinssiin Etiopiassa, missä he tapasivat kuningas Menelik II:n, jolta he saivat luvan perustaa maantieteellinen tutkimusasema Let Marefiaan. Antinori kuoli Shewassa. Antinori nimesi linnuista ruostehertun (Cisticola troglodytes), kelta-arokertun (Eremomela canescens) ja ruohikkoruusupeipon (Lagonosticta rara).ITIS == Lähteet == Luokka:Italialaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Italialaiset ornitologit Luokka:Vuonna 1811 syntyneet Luokka:Vuonna 1882 kuolleet
OGLE-TR-111

OGLE-TR-111 on luokittelematon tähti (todennäköisesti oranssi tai keltainen kääpiö) Kölin tähdistössä noin 5 000 valovuoden päässä. Ainakin yhden planeetan OGLE-TR-111 b:n on varmistettu kiertävän tähteä, ja toinen on vielä varmistamatta. Luokka:Tähdet
Johan Kunttu

Johan Evert Kunttu () oli suomalainen jääkärikapteeni, ylennettiin kapteeniksi saapuessaan Suomeen. Hän oli Saksassa sotilaskoulutuksensa saanut jääkäri, joka menehtyi sisällissodan taistelussa Kalevankankaalla.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975 ==Perhetausta== Hänen vanhempansa olivat kauppias Antti Kunttu ja Maria Kristina Hämäläinen. ==Opinnot== Kunttu kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1910 ja liittyi Viipurilaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1910–1912 ja filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1912–1915. ==Jääkärikausi== Kunttu liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 8. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa- joella. Hän haavoittui Schmardenissa 25. heinäkuuta 1916. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hän suoritti Vuonna 1917 Polangenissa järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi). ==Suomen sisällissota== Kunttu saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä hän kaatui 28. maaliskuuta 1918. Hänet haudattiin Luumäen hautausmaahan. ==Lähteet== * Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. *Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. ===Viitteet=== Luokka:Jääkärit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Vihne

Vihne on heinäkasvien kukan osa. Se sijaitsee heinän tähkylässä olevan kukan ulkohelpeen eli kukan tukilehden kärkeen tai selkäpuolelle kiinnittyneenä. Vihne on rakenteeltaan sukasmainen. Heinälajista riippuen vihne voi olla näkymättömäksi surkastunut tai jopa koko kukintoa pidempi. Esimerkiksi pelto- ohran (Hordeum vulgare) vihneet ovat erityisen pitkät. == Lähteet == Luokka:Kukat Luokka:Heinäkasvit
Ghajini (vuoden 2008 elokuva)

Ghajini () on vuonna 2008 ilmestynyt intialainen jännityselokuva, jonka on ohjannut A. R. Murugadoss. Se on hindinkielinen versio saman ohjaajan vuonna 2005 ilmestyneestä tamilinkielisestä Ghajini-elokuvasta, joka sai inspiraationsa Christopher Nolanin elokuvasta Memento. Elokuvan päärooleja näyttelevät Aamir Khan ja Asin Thottumkal. == Juoni == Elokuva kertoo muistinsa vaurioittaneesta miehestä, joka etsii rakastettunsa murhaajaa. Hän selviää ainoastaan polaroid-kuvilla ja tatuoinneilla itselleen tekemien muistiinpanojen avulla. == Näyttelijät == == Tuotanto == Elokuvan kuvaukset aloitettiin Chennaissa toukokuussa 2007. Muita kuvauspaikkoja olivat Mumbai, Bangalore, Kapkaupunki ja aavikko Namibiassa. == Soundtrack == == Lähteet == Luokka:Vuoden 2008 intialaiset elokuvat Luokka:Intialaiset psykologiset jännityselokuvat Luokka:Intialaiset uudelleenfilmatisoinnit Luokka:Hindinkieliset elokuvat Luokka:Intialaiset toimintatrillerit
Talvikkipaju

Talvikkipaju (Salix pyrolifolia) on pajukasvien heimoon kuuluva isokokoinen pensas tai pieni puu, joka on levinnyt laajalle alueelle Euraasian taiga- alueella. Suomessa luonnonvarainen talvikkipaju on uhanalainen ja se on rauhoitettu.Ympäristöministeriö: Luonnonsuojeluasetuksessa rauhoitetut lajit Viitattu 18.8.2009. Laji kuuluu myös Euroopan neuvoston uhanalaisten kasvien listaan. == Ulkonäkö ja koko == Talvikkipaju kasvaa 2,5–5 metriä korkeaksi. Varren haarat ovat ruskeita ja kaljuja, vuosikasvaimet karvaisia tai kaljuja. Silmut ovat 3 mm pitkiä ja kaljuja. Lehtien korvakkeet ovat isoja, munuaismaisia ja nystylaitaisia. Lehdet ovat lähes pyöreitä, sahalaitaisia ja kaljuja. Väriltään ne ovat päältä vaaleanvihreitä, alta kalpeanvihreitä. Suonipareja lehdissä on 8–10 kappaletta. Talvikkipaju kukkii toukokuussa ennen lehtien puhkeamista. Kukinto on norkko. Norkkoperät ovat lyhyitä ja lehdettömiä, ja norkkosuomut ruskeita. Sikiäin, palhot ja kota ovat kaljuja.Retkeilykasvio 1998, s. 205. Talvikkipaju voi risteytyä muiden pajulajien, kuten esimerkiksi raidan (S. caprea) kanssa.Jäkäläniemi 1997, s. 234. == Levinneisyys == Talvikkipaju on itäinen taigakasvi, jonka yhtenäinen levinneisyysalue ulottuu Ääniseltä itään aina Kamtšatkan niemimaalle saakka. Laji on yleisimmillään Siperian eteläosissa. Talvikkipajun läntisimmät kasvupaikat ovat Suomessa Kuusamossa, jossa kasvaa vain yksi vanha puu, sekä Tervolassa. Nämä esiintymät löydettiin vuosina 1917 ja 1948. Epävarma havainto lajista tunnetaan myös Sallasta. Suomen erillisesiintymät lienevät seurausta siementen kaukoleviämisestä. Suomen kaikki talvikkipajut ovat emikasveja, minkä takia se ei voi tuottaa ja levittäytyä laajemmalle siemenistä Suomessa. == Elinympäristö == Päälevinneisyysalueellaan talvikkipaju kasvaa kalkkiperäisillä tulvaniityillä ja -pensastoissa sekä lampareiden rannoilla. Suomessa laji kasvaa rinneletolla sekä lettokorven painanteessa. Suomen esiintymiä uhkaavat kasvien kuoleminen vanhuuteen sekä Tervolassa kasvupaikan vesitalouden muutokset metsänhoitotoimenpiteiden seurauksena. == Käyttö == Talvikkipajua myydään koristekasviksi esimerkiksi pihoille.Tornionlaakson taimitarha: Lehtipuut Viitattu 18.8.2009. == Lähteet == * Jäkäläniemi, Anne: Talvikkipaju. Teoksessa Uhanalaiset kasvimme. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 233–234. * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Salix pyrolifolia. The IUCN Red List of Threatened Species 2018. (uhanalaisluokitus) === Viitteet === == Aiheesta muualla == * * Luontoportti: Talvikkipaju (Salix pyrolifolia) * Suomen Lajitietokeskus: Talvikkipaju (Salix pyrolifolia) * Flora of China: Salix pyrolifolia Luokka:Pajut Luokka:Suomen äärimmäisen uhanalaiset kasvit
Seututie 862

Seututie 862 on Pudasjärven Lehtovaarasta Syötekylän kautta Taivalkosken Virkkuseen johtava seututie. Tie haarautuu Lehtovaarassa seututieltä 858, ja päättyy Virkkusessa seututien 863 risteykseen. Tien pituus on 25 kilometriä. Luokka:Pudasjärven liikenne Luokka:Taivalkosken liikenne 862
Ohjelmanjulistus

Ohjelmanjulistus (TIK-3) on Lyijykomppanian vuonna 1992 ilmestynyt single ja järjestyksessään toinen julkaistu äänite. B-puolena on kappale Avatkaa! (ovi välissä). Singlen molemmat kappaleet julkaistiin uudelleenmiksattuina versioina vuonna 1993 ilmestyneellä albumilla Lyijykomppania. ==Kappaleet== Sovitukset Lyijykomppania. A-puoli # B-puoli # == Kokoonpano == * Timo Rautiainen – laulu, kitara * Olli Jaatinen – basso * Esa Moilanen – rummut == Lähteet == * Finnmusic * Discogs Luokka:Vuoden 1992 kappaleet Luokka:Suomalaiset heavy metal -kappaleet
Pascalin laki

Pascalin laki on yksi hydrodynamiikan tärkeimmistä laista, jonka keksi ranskalainen tiedemies Blaise Pascal vuonna 1648. Lain mukaan fluidiin vaikuttava ulkoinen paine vaikuttaa tasaisesti jakautuen koko fluidimäärään. Esimerkiksi sylinterimäisessä astiassa (esim. vesilasi, juomapullo) ilmakehän paine kohdistuu yhtä suurena sekä nestepintaan että kohtisuorasti jokaiseen osaan sylinterin seinämää ja pohjaa. Lakiin perustuu muun muassa hydrauliprässin toiminta. == Katso myös == * Bernoullin laki * Torricellin laki * Venturi-ilmiö * Dynaaminen paine == Lähteet == Luokka:Fysiikan lait ru:Основное уравнение гидростатики
Hannes Wahlroos

Hannes Erik Wahlroos (s. 7. heinäkuuta 1952) on entinen lääkehallinnon virkamies ja apteekkari. Hän toimi Lääkelaitoksen ylijohtajana vuonna 1993–2009. Koulutukseltaan hän on farmaseutti, proviisori ja farmasian tohtori. Wahlroos irtisanoutui Lääkelaitoksen ylijohtajan virasta vuonna 2009, koska hän ei voinut hyväksyä poliitikkojen ajamaa Lääkelaitoksen lakkauttamista ja uuden viraston alueellistamista Kuopioon. Wahlroos toimi Euroopan Lääkearviointiviraston (EMEA) hallintoneuvoston puheenjohtajana 2004–2007 ja Kauniaisten Apteekin apteekkarina 2012-2021. Hänelle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki 2004 ja Suomen Apteekkariliiton hopeinen ansiomerkki 2021. ==Teokset== * Wahlroos, Hannes; Holttinen, Klaus ja Myllynpää, Arja: Lääkeala EY ja Suomi. Kansainvälisen Lääketeollisuuden Yhdistys KLY r.y. 1991. ISBN 952-90-3410-5. * Wahlroos, Hannes: Väitöskirja. Euroopan unionin lääkevalvonnan kehitys ja lääkeinformaatio – Sisämarkkinoita vai kansanterveyttä?. Kuopion yliopisto, 2003. ISBN 951-781-281-7. * Wahlroos, Hannes: Koulupoikaluutnantti. Lasse Wahlroosin sotatie 1939–1944. 2021, ISBN 978-952-94-5367-2. * Wahlroos, Hannes: Heddy - Tuntematon isoäiti 1894-1940. 2022, ISBN 978-952-94-6953-6. * Wahlroos, Hannes: Kuvia työmatkan varrelta. Kirjapaino Bookcover Oy 2023. * Wikberg Einar, Wahlroos Hannes (Toim.): Einar Wikberg. Släktberättelsen samt miljön i Kuopio och Savolax 1735-1904. 2024, ISBN 978-952-94-9780-5. == Lähteet == # # Lilja, Esa: Vain kolme lähti. Helsingin Sanomat. 5.3.2017. Sanoma Media Finland Oy.https://www.hs.fi/sunnuntai/art-2000005113049.html # Hyvärinen, Hanna: Katse horisonttiin - uran vaihto avasi Hannes Wahlroosille uusia näkökulmia lääkealaan Apteekkari. Kesäkuu 2021. Suomen Apteekkariliitto ry.https://www.apteekkari.fi/artikkelit/katse-horisonttiin-uran-vaihto-avasi- hannes-wahlroosille-uusia-nakokulmia-laakealaan.html # Kotimaa: Tasavallan presidentin itsenäisyyspäivänä jakamat kunniamerkit. Helsingin Sanomat. 6.12.2004. Sanoma Media Finland Oy.https://www.hs.fi/kotimaa/art-2000004271943.html # Elo, Erja: Apteekkariliitto palkitsi ansioituneita Apteekkari. 19.11.2021. Suomen Apteekkariliitto ry https://www.apteekkari.fi/uutiset/apteekkariliitto- palkitsi-ansioituneita-6.html ===Viitteet=== Luokka:Suomalaiset virkamiehet Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Seututie 897

Seututie 897 on Suomussalmen Alajärveltä Hattuvaaran kautta Näljänkään kulkeva seututie. Tie erkanee valtatieltä 5 ja päättyy seututien 800 risteykseen. Tien pituus on 30 kilometriä. Luokka:Suomussalmen liikenne 897
Wieluńin pommitus

Wieluńin pommitus oli toisen maailmansodan ensimmäinen sotatoimi, kun natsi- Saksan ilmavoimien Luftwaffen pommikoneet pudottivat ensimmäisen pommilastinsa siviilikohteisiin Wieluńin kaupungissa Puolassa aamulla 1. syyskuuta 1939. s.44 Saksa aloitti hyökkäyksen Puolaan varhain aamulla 1. syyskuuta 1939. Vaikka Puolan hallitus oli julistanut liikekannallepanon vähän aiemmin, tuli hyökkäys sikäli yllätyksenä, ettei Saksa julistanut sotaa Puolalle. Ensimmäiset Luftwaffen pommit osuivat Wieluńin kaupunkiin viisi minuuttia ennen kuin taistelulaiva Schleswig-Holstein ampui ensimmäiset laukaukset kohti puolalaista Westerplatten varuskuntaa Danzigissa. Vaikka Schleswig-Holsteinin ampumaa laidallista on perinteisesti pidetty toisen maailmansodan lähtölaukauksena, Wieluńin pommitus oli varsinaisesti sodan ensimmäinen vihamielinen ja väkivaltainen toimi.Memorial and Museum of Auschwitz-Birkenau : The Sixty-Fifth Anniversary of the Outbreak of the Second World War. Viitattu 28.5.2009 == Pommitus == Ensimmäiset pommit räjähtivät aamulla klo 04.40 paikallista aikaa. Klo 06.00 saksalaiset huomasivat kaupungin jo palavan, mutta jatkoivat pommitusta aina iltapäivään klo 14.00 saakka. Pommitus sisälsi kolme hyökkäysaaltoa. Mukana oli Espanjan sisällissodassa toimineeseen Legion Condoriin kuuluneita veteraaneja, jotka olivat osallistuneet samankaltaiseen terroripommitukseen Guernicassa. Paluulentojen aikana puolalaisen 36. jalkaväkirykmentin ilmatorjunta onnistui pudottamaan neljä saksalaista Stuka-syöksypommittajaa. == Tuhot == Kaupungin 16 000 asukkaasta kuoli noin 1 200. Wielunissa ei ollut sotilaallisia, taktisia tai strategisia kohteita, ellei mukaan lasketa pientä sokeritehdasta. Saksalaiset pommittajat tuhosivat noin 90 % kaupungin keskustasta, mukaan lukien historiallisesti arvokkaan goottilaistyylisen kirkon. Arviolta 75 % koko Wielunin rakennuksista tuhoutui pommituksissa ja niitä seuranneissa tulipaloissa. Yksi ensimmäisistä rakennuksista, joihin osui pommeja, oli kaupungin sairaala, vaikka katolle oli maalattu suuri punainen risti. Joidenkin silminnäkijöiden todistusten mukaan saksalaiskoneet ampuivat lisäksi kaduilla juosseita siviilejä konekiväärein. Pommituksen todellinen syy on hämärän peitossa. On esitetty, että kaupungissa olisi ollut puolalaisyksiköitä vielä ennen ensimmäistä iskua. Todennäköisempänä on pidetty sitä, että ainoa kaupungin lähellä ollut yksikkö oli ratsuväkiosasto, joka saapui Wieluniin myöhemmin samana päivänä. ==Nykyaika== 28\. tammikuuta 2009 Wielunin kunnanjohto asetti kaupungin ehdolle vuoden 2008 Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi.Wielunin kaupungin kotisivut Viitattu 28.5.2009 == Katso myös == * Frampolin pommitus * Terroripommitus == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Wieluń, 1 września 1939 r. *Berliner Zeitung: Bomben auf Wielun Luokka:Saksan sotahistoria 1939–1945 Luokka:Puolan sotahistoria Luokka:Toisen maailmansodan lentopommitukset Luokka:Luftwaffe (Wehrmacht) Luokka:Vuoden 1939 sotahistoria
Lehtilaita

Lehtilaita tarkoittaa yleensä kasvin lehtilavan reunan ulkonäköä. Lehtilaidan kuvaamisessa käytetään usein vakiintuneita termejä, kuten esimerkiksi ehytlaitainen, sahalaitainen, nirhalaitainen ja nyhälaitainen. Kaikilla kasveilla ei kuitenkaan ole lehdissään selkeää, tietynlaista lehtilaitaa, ja lehtilaidan ulkonäön kuvaileminen voi olla hankalaa etenkin silloin, jos lehtilapa on liuskoittunut. Mikäli kasvin lehtilapa on jakautunut lehdyköiksi, voidaan lehtilaitaa kuvaavilla termeillä kuvata myös lehdyköiden laitaa. Yleisesti ottaen yksisirkkaistilla kasveilla lehtilaita on tavallisesti ehyt, kun taas kaksisirkkaisilla, joihin suurin osa Suomenkin luonnonvaraisista kasveista kuuluu, lehtilaita voi vaihdella. Tietynlainen lehtilaita voi olla lajille tyypillinen ominaisuus, jolloin sitä voidaan käyttää tuntomerkkinä kasvin lajia määritettäessä. Esimerkiksi poimulehtien (Alchemilla) lajinmääritys perustuu osittain lehtien liuskojen lehtilaidan ulkonäköön. == Erilaisia lehtilaitoja == kuva:Leaf morphology entire.png|Ehytlaitainen kuva:Leaf morphology lobate.png|Liuskainen kuva:Leaf morphology undulate.png|Mutkalaitainen kuva:Leaf morphology sinuate.png|Aaltolaitainen kuva:Leaf morphology spiny.png|Piikkilaitainen kuva:Leaf morphology crenate.png|Nyhälaitainen kuva:Leaf morphology dentate-2.png|Nirhalaitainen kuva:Leaf morphology dentate.png|Hammaslaitainen kuva:Leaf morphology denticulate.png|Hienohampainen kuva:Leaf morphology serrate.png|Sahalaitainen kuva:Leaf morphology serrulate.png|Hienosahainen kuva:Leaf morphology doubly serrate.png|Toissahainen kuva:Leaf morphology ciliate.png|Ripsilaitainen == Lähteet == * Sirkka Hakalisto, Timo Hokkanen, Raisa Leinonen, Kasviharrastajan opas, 1991, Tammi * Bo Mossberg, Lennart Stenberg, Maastokasvio, 2007, Värnamo, Tammi, suomeksi toimittanut Seppo Vuokko, sivu 291 Luokka:Kasviorganologia
Brofogdas

thumb|200px|Brofogdas Brofogdas on vanhimpia rakennuksia Lapinjärven kunnassa, Kirkonkylän alueella. Rakennus on toiminut alun perin siltavoudin () asuntona, josta koko rakennus on saanut nimensä. Myöhemmin rakennus on toiminut vänrikinpuustellina sekä Lantmannaskolan i Östra Nylandin () toimitilana . Nykyään talo toimii näyttelytilana. == Lähteet == Luokka:Lapinjärven nähtävyydet Luokka:Lapinjärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Lapinjärven kirkonkylä
Kanervisara

Kanervisara (Carex ericetorum) on sarakasvien heimoon kuuluva kevätsaraa (Carex caryophyllea) muistuttava kasvilaji. Se kasvaa noin 5–30 cm korkeaksi ja viihtyy kuivilla kasvupaikoilla, erityisesti harjualueilla. Kanervisaran kasvutapa on pysty ja mätästävä. Sen varret ovat alaspäin kaartuvia ja varren tyvitupet ovat punaruskeita. Kanervisaran lehdet ovat harmahtavanvihreitä. Sen kukinnossa on kahdesta kolmeen emitähkää ja ne sijaitsevat lähekkäin varren yläpäässä. Tähkien tukilehdet ovat suomumaisia. Pullakot ovat vihertävänruskehtavia ja karvaisia. Kanervisara kukkii touko-kesäkuussa. Kanervisaraa kasvaa jokseenkin harvinaisena koko mantereisessa Suomessa lukuun ottamatta "käsivarren Lappia". Se on kasvanut aiemmin myös Ahvenanmaalla, mutta nykyisin se on sieltä hävinnyt. Muista Pohjoismaista kanervisaraa kasvaa Ruotsin ja Norjan eteläosissa ja Tanskassa. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Laji.fi: Kanervisara (Carex ericetorum) * Kasviatlas 2018: Kanervisaran (Carex ericetorum) levinneisyys Suomessa * Den virtuella floran: Backstarr (Carex ericetorum) Luokka:Sarat
Mykeröneilikka

Mykeröneilikka (Dianthus armeria) on kohokkikasvien heimoon kuuluva kaksivuotinen kasvilaji. == Ulkonäkö ja koko == Mykeröneilikka on noin 20–50 senttimetriä korkea. Sen kukat ovat punaisia ja valkopisteisiä ja se kukkii heinä-elokuussa. Mykeröneilikan kasvutapa on pysty ja sen lehdet ovat tasasoukkia. Kukat ovat tiheinä ryhminä ja niitä suojaavat ylälehdet. Kukan terälehdet ovat hammaskärkisiä. Kaksivuotinen kasvi kasvattaa ensimmäisenä vuonna tiheän kapealehtisen lehtiruusukkeen ja kukkii toisena vuonna. == Levinneisyys ja elinympäristö == Mykeröneilikan levinneisyysalue ulottuu Euroopasta Iraniin. Se on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Amerikkaan, Suomeen, Norjaan ja Japaniin sekä Argentiinaan. Se kasvaa niityillä, satamissa ja kaatopaikoilla. Suomessa mykeröneilikka on hyvin harvinainen. Siitä on havaittu satunnaisesiintyminä Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Satakunnassa ja Etelä-Pohjanmaalla. Mykeröneilikkaa on istutettu Suomeen myös koristekasvina. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Suomen Lajitietokeskus: Mykeröneilikka (Dianthus armeria) * Kasviatlas 2022: Mykeröneilikan levinneisyys Suomessa. * ITIS: Dianthus armeria * United States Department of Agriculture (USDA): Dianthus armeria * Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Dianthus armeria (Deptford pink) * Pherobase: Floral volatiles of Dianthus armeria Luokka:Neilikat
Krytokratia

Krytokratia tai kritokratia on valtiomuoto, jossa tuomarit hallitsevat valtiota. Esimerkkinä krytokraattisesta valtiosta voisi pitää tuomariajan Israelia ennen kuningas Saulin aikakautta. Luokka:Valtiomuodot
Jörn–Arvidsjaur-rata

Jörn–Arvidsjaur-rata on lakkautettu rataosuus Ruotsin rataverkossa. Se kulkee -pääradalta Inlandsbananin pohjoiselle -osuudelle. Rataosan rakentaminen aloitettiin vuonna 1924 ja se avattiin yleiselle liikenteelle 1. joulukuuta 1928. Radan rahoitti Ruotsin valtio. Kun Inlandsbananin pohjoinen osuus Arvidsjauriin valmistui vuonna 1933, tuli rataosasta Ruotsin pohjoisin poikittaisrata. Liikenne rataosalla lakkautettiin 27. toukokuuta 1990 lukuun ottamatta Arvidsjaurin ja Nordlundan välistä tavaraliikennettä. Tuolloin liikenteen järjestämisestä vastannut viranomainen, Länstrafiken i Norrbotten, piti liikenteen kilpailuttamisesta aiheutuneita kustannuksia liian suurina lipputuloihin nähden. Lopulta myös tavaraliikenne lakkautettiin 1990-luvun lopulla. Lakkauttamisen jälkeen rataosalla on ollut elämysmatkailuliikennettä vuokratuin resiinoin. Rautatieliikennettä hoitava Inlandsbanan AB on toivonut rataosan avaamista uudelleen junaliikenteelle. Rataosaa tultaisiin käyttämään malmin kuljettamiseen Sorselen ja Piitimen välillä. (Linkin arkistoversio) ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Godstrafikutredning för Inlandsbanan och tvärbanorna *Slutrapport angående ev återöppnande 2008 Luokka:Ruotsin rataverkko Luokka:Arvidsjaurin kunta Luokka:Skellefteån liikenne
Briareum

Briareum (syn. Pachyclavularia) on pehmytkorallien suku, joka tunnetaan suomessakin englanninkielisellä nimellään greenstar, ”vihertähti”. Se muistuttaa muodoltaan pientä kukkaa: Jokaisen korallieläimen keskellä on vaaleanvihreä pilkku ja sen ympärillä tähtimäiset lonkerot. Kun koralli vetää lonkeronsa kasaan, sen paikalla näkyy vain violetti nyppylä.Green Star Polyps Briareum-koralleja kasvatetaan riutta-akvaarioissa, missä ne muodostavat usein vihreitä mattomaisia pintoja. Jos veden laatu on huono tai virtaus liian kova, ne eivät avaa lonkeroitaan.Blue Zoo Aquatics == Lajeja == *Briareum stechei *Briareum asbestinum == Lähteet == Luokka:Korallieläimet
Ristimerkki

Ristimerkki voi tarkoittaa seuraavia asioita: * †, ristin näköinen typografinen merkki * ylennysmerkki, , nuottikirjoituksessa käytetty symboli.
Garamond

Garamond on tunnetuin medievaaliantiikvoihin kuuluva kirjainlaji, jonka ranskalainen kirjanpainaja ja kirjasinmuotoilija Claude Garamond suunnitteli Pariisissa noin vuonna 1540.Bohman ja Hallberg 1988, s. 92 Garamond- kirjaintyypit soveltuvat yleensä parhaiten kirjojen ja muiden painotuotteiden leipätekstiin. Garamond pohjasi omat kirjaintyyppinsä venetsialaisen Francesco Griffon antiikvakirjaimiin. Garamond kuitenkin kehitti Griffon kirjainmuotoja edelleen, sitä mukaa kun hänen omat taitonsa kirjainten leikkaajana ja kirjakevalajana kasvoivat. Claude Garamond suunnitteli alkuperäisen Garamondin noin vuonna 1530. Garamond-kirjaintyypeissä nykyisin mukana oleva kursiivi ei ole Claude Garamondin, vaan Robert Granjonin leikkaama.Itkonen 2015, s. 23–24 Claude Garamondin kuoltua vuonna 1561 hänen leikkaamansa kirjakkeet päätyivät Christoph Plantinin kirjapainoon Antwerpenissa, jossa niitä käytettiin vuosikymmenet. Nämä alkuperäiskappaleet ovat yhä tallessa Plantin-Moretus- museossa. Toiset Garamondin kirjakkeet taas hankittiin Egenolff-Bernerin kirjasinvalimoon Frankfurtissa, ja he julkaisivat vuonna 1592 niihin perustuvan version Garamondista. Vuonna 1621 ranskalainen kirjanpainaja Jean Jannon julkaisi kirjaintyyppejä, joissa oli useita Garamondin kirjasimia muistuttavia piirteitä, joskin näiden kirjaintyyppien kirjaimet olivat epäsymmetrisempiä. Lisäksi niiden kaltevuus ja akseli olivat epäsäännöllisemmät. Jannonin kirjaintyypit löydettiin uudelleen 1825, jolloin niiden tekijäksi nimettiin erehdyksessä Claude Garamond. Tämän virheen korjasivat vasta Beatrice Warden tutkimukset vuonna 1927. Jannonin suunnittelemia kirjaintyyppejä käytettiin 1900-luvun alussa Ranskassa painetussa teoksessa, joka kertoi Ranskan kirjapainotaidon historiasta. Teos herätti suuren kiinnostuksen Garamond-tyyppisiä kirjaintyyppejä kohtaan, joista tehtiinkin useita modernisoituja versioita. Osa pohjautui Jannonin kirjaintyypeille, osa puolestaan perustui alkuperäisille Garamondin kirjaimille. Garamondin alkuperäisiin kirjaimiin perustuvat Garamond- kirjaintyypit ovat ryhdikkäämpiä, vahvempia ja kalligrafisempia kuin Jannoninin kirjaimiin perustuvat Garamondit. Jannonin kursiivit ovat myös selvästi horjuvampia kuin Granjonin leikkaamat kursiivit, joita käytetään alkuperäisten Garamondien kirjaintyypeissä. Nykyisin käytössä on useiden tunnettujen fonttivalmistajien, kuten Adoben, Linotypen ja ITC:n, versioita Garamondista. Näistä esimerkiksi Garamond 3, ITC Garamond ja Simoncini Garamond ovat vääriä Garamondeja, ja ne perustuvat joko Jannonin tai jonkun muun kirjaimille. Oikeita Garamondeja ovat puolestaan Stempel Garamond, Berthold Garamond, Adobe Garamond ja Garamond Premier Pro. == Lähteet == *Bohman, Jan ja Hallberg, Åke: Graafinen suunnittelu. Gummerus 1988. ISBN 951-20-3042-X *Itkonen, Markus: Kirjaintyypit ja tyyli. RPS-yhtiöt 2015. ISBN 978-952-5001-19-8 ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Kirjaintyypit es:Claude Garamond#La tipografía Garamond
Profeetta & Uusi Maailmanuskonto

Profeetta & Uusi Maailmanuskonto on Jyväskylästä peräisin olevan vuonna 2002 hajonneen Laulurastas-reggae-yhtyeen solistin Profeetan uusi projekti. Profeetan Ja Uuden Maailmanuskonnon musiikki on koottu monenlaisista aineksista. Rytmejä luodaan analogisilla syntetisaattoreilla sekä elektronisilla rummuilla, ja maustetaan dub-henkisillä kaikuefekteillä. Profeetan sanoitukset kertovat muun muassa uskonnoista, psykoosista ja mysteereistä. ==Julkaisut== ===Albumit=== * * * ==Kokoonpano== * Profeetta – laulu * M. Kuorelahti – syntesisoija * J. Savolainen – syntesisoija * A. Lind – elektroniset rummut * M. Leinonen – syntesisoija * J. Kaipainen – syntesisoija ==Aiheesta muualla== * * Profeetta Ja Uusi Maailmanuskonto Discogs tietokannassa. Luokka:Suomalaiset reggaeyhtyeet
Sirius XM Radio

Sirius XM Radio, Inc. on holdingyhtiö, joka hallinnoi Sirius Satellite Radiota ja XM Satellite Radiota, jotka tarjoavat satelliittiradiopalveluja Yhdysvaltojen ja Kanadan alueella. Emoyhtiöiden fuusio toteutui 29. heinäkuuta 2008. Fuusion toteutuminen kesti pitkään, sillä FCC antoi vuonna 1997 toimiluvan ainoastaan kahdelle satelliittiradiopalvelulle ja kilpailun takaamiseksi toimilupien ehdoissa kiellettiin kumpaakin toimiluvan haltijaa hankkimasta määräysvaltaa toiseen. Markkinatilanteen katsottiin kuitenkin muuttuneen Internetin, iPodien ja muiden teknisten laitteiden ansiosta ja fuusio sallittiin, vaikka se herätti vastalauseita muun muassa kuluttajajärjestöjen tahoilta. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Sirius Satellite Radion kotisivut *XM Satellite Radio kotisivut Luokka:NASDAQ-100-indeksi Luokka:Yhdysvaltalaiset viestintäyhtiöt Luokka:Radio Luokka:Kanadalaiset viestimet Luokka:Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt Luokka:Yhdysvaltalaiset holdingyhtiöt
Lauri Asikainen

Lauri Aleksi Asikainen (s. 28. toukokuuta 1989 Joroinen) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja yhdistetyn hiihtäjä. Hän edusti Kuusamon Erä- Veikkoja. Asikainen on harrastanut hiihtoa pienestä pitäen ja yhdistettyä 8-vuotiaasta lähtien. Yhdistetyn hiihtäjänä hän kilpaili myös mäkihypyn erikoiskilpailuissa ja kuuluikin Suomen joukkueeseen, joka saavutti pronssia nuorten MM-kilpailujen joukkuemäessä Tarvisiossa 2007. Samana talvena hän voitti yhdistetyn normaalimatkan Pohjoismaiden mestaruuden Örnsköldsvikissä. Lisäksi hän voitti 18-vuotiaiden Suomen mestaruuden sekä yhdistetyn normaalimatkalla että mäkihypyn HS100-metrin mäessä. Asikainen osallistui ensimmäisen kerran maailmancupin kilpailuun Kuusamossa 29. marraskuuta 2008. Parhaan sijoituksensa, 25. tilan, hän sai Kuusamon toisessa kilpailussa seuraavana päivänä. Hän oli useissa kilpailuissa mäkiosuuden jälkeen aivan kärkitiloilla, mutta putosi selvästi hiihto-osuudella Asikainen romahti yhdistetyn hiihto-osuudella MTV3 20.12.2008 Viitattu 13.1.2009. Asikainen oli mukana Suomen joukkueessa yhdistetyssä Liberecin MM-kilpailuissa 2009Hautamäki, Larinto ja Olli nimettiin MM-kisoihin Yle 12.1.2009 Viitattu 13.1.2009. Kauden 2009–2010 jälkeen Asikainen vaihtoi mäkihypyn päälajikseen. Maailmancupissa hän oli mukana ensimmäisen kerran marraskuussa 2012, jolloin hän karsiutui Lillehammerin kilpailusta. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Kuusamossa joulukuussa 2012 oltuaan 23:s.Lauri Asikainen avasi maailmancupin pistetilinsä Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Falunissa helmikuussa 2014 oltuaan yhdeksäs.Asikaiselle uran paras sijoitus Falunin mäkikisassa Parhaimmillaan hän on ollut seitsemäs Lillehammerissa joulukuussa 2015.Asikainen hätyytteli huippusijoja Lillehammerin mäkikisassa Asikainen lopetti uransa mäkihyppääjänä alkuvuodesta 2018. == Lähteet == * (yhdistetty) * (mäkihyppy) === Viitteet === Luokka:Suomalaiset mäkihyppääjät Luokka:Suomalaiset yhdistetyn hiihtäjät Luokka:Vuonna 1989 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Joona Kivirinta

Joona Kivirinta (s. 3. helmikuuta 1983 Tampere) on suomalainen runoilija ja käsikirjoittaja. Kivirinnan esikoisrunokokoelma Kymmenen vuoden päästä annamme lapsille nimet ilmestyi vuonna 2008. Kivirinta opiskeli elokuva- ja tv- käsikirjoitusta Metropolia Ammattikorkeakoulussa, josta hän valmistui medianomiksi 2010. Vuonna 2012 Kivirinta aloitti opiskelun elokuva- ja tv- käsikirjoittamisen maisteriohjelmassa Aalto-yliopistossa. Kivirinta kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulun lukiosta 2002. Lukioaikana hän soitti kitaraa Aine-nimisessä rock-yhtyeessä, joka julkaisi pari demoa ja EP-levyä. Kivirinta myös sanoitti ja sävelsi osan yhtyeen kappaleista. ==Filmografia== ===Elokuvat=== * Tekeillä: Auringon poika - käsikirjoitus ===Lyhytelokuvat=== * Apupyörät (2006) * Pikkuveli - käsikirjoitus (2009) * Hyvä työ (2010) ==Julkaisut== ===Runous=== * Kymmenen vuoden päästä annamme lapsille nimet (Tammi 2008) ===Musiikki=== * Aine: Havanna (EP, omakustanne, 2002) * Aine: Hiljaisuutta vastaan (EP, Merceedees, 2003) ==Aiheesta muualla== * Joona Kivirinnan valokuvablogi * * == Lähteet == Luokka:Suomalaiset runoilijat Luokka:Vuonna 1983 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Malcolm Muggeridge

Thomas Malcolm Muggeridge (24. maaliskuuta 1903 Croydon, EnglantiGRO Register of Births: JUN 1903 2a 222 CROYDON - Thomas Malcolm MUGGERIDGE- 14\. marraskuuta 1990) oli brittiläinen journalisti, kirjailija, satiirikko, mediahenkilö, sota-aikainen vakooja ja entinen ateisti, joka kääntyi katoliseksi kirjoittajaksi. Hänen isänsä oli sosialistipoliitikko H. T. Muggeridge. Muggeridge oli nuorena kommunisti ja muutti 1930-luvulla vaimoineen Neuvostoliittoon. Hän raportoi Manchester Guardianin Neuvostoliiton 1930-luvun nälänhädästä ja kertoi myös kannibalismista ja tilanteen hallinnasta asevoimin ja joukkoteloituksista. Tämän vuoksi hän ei saanut toimittajan töitä vuosiin.https://www.nytimes.com/1990/06/24/books/the- journalist-and-the-dictator.html Toisen maailmansodan aikaan hän oli tiedustelujoukoissa ja hänet lähetettiin myöhemmin MI6:n tehtävissä Portugalin Mosambikiin. Myöhemmin hän oli Algerissa yhteysupseerina ranskalaisiin joukkoihin. Hän toimi Edinburghin yliopiston rehtorina vuosina 1966–1969. ==Teoksia== *Three flats: a play in three acts, (1931) *Winter in Moscow, (1934) *Picture Palace, (1934, 1987) ISBN 0-297-79039-0 * The Earnest Atheist. A study of Samuel Butler, London : Eyre & Spottiswoode, (1936) *The Thirties, 1930-1940, in Great Britain, (1940, 1989) ISBN 0-297-79570-8 *Affairs of the heart, (1949) * How can you Bear to be Human, (1957) by Nicholas Bentley (Muggeridge wrote the introduction) Taken from How can you Bear to be Human published in the UK by Deutch *Tread softly for you tread on my jokes, (1966) *Jesus Rediscovered, (1969) ISBN 0-00-621939-X *Something Beautiful for God, (1971) ISBN 0-00-215769-1 *Paul, envoy extraordinary, (1972) with Alec Vidler, ISBN 0-00-215644-X *Chronicles of Wasted Time: An Autobiography, (1972,2006) ISBN 1-57383-376-2 *Jesus, the man who lives, (1975) ISBN 0-00-211388-0 *Jesus: The Man Who Lives, (1976) ISBN 0-00-211388-0 *A Third Testament: A Modern Pilgrim Explores the Spiritual Wanderings of Augustine, Blake, Pascal, Tolstoy, Bonhoeffer, Kierkegaard, and Dostoevsky, (1976, 2002) ISBN 0-87486-921-8 Full text online. *Christ and the Media, (1977) ISBN 0-340-22438-X *In a valley of this restless mind, (1978) ISBN 0-00-216337-3 *The End of Christendom, (1980) ISBN 0-8028-1837-4 *Like it was: The diaries of Malcolm Muggeridge, (1981) ISBN 0-00-216468-X *Conversion: The Spiritual Journey of a Twentieth Century Pilgrim, (1988,2005) ISBN 1-59752-101-9 *Chronicles of Wasted Time: volumes I & II including 'The Right Eye', (2006) ISBN 978-1573833769 ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== * The Malcolm Muggeridge Society * Interview by Mike Wallace, October 19, 1957 Luokka:Brittiläiset kirjailijat Luokka:Brittiläiset toimittajat Luokka:Brittiläiset vakoojat Luokka:Vuonna 1903 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet
Manitoba Act

Britannian kuningatar Victorian vallan 33. vuonna 12. toukokuuta 1870 hän antoi määräyksen Manitoba Act, joka astui voimaan 15. kesäkuuta 1870. Määräyksellä perustettiin Manitoban provinssi. Manitoba Act on Kanadan laki, joka on edelleen osana Kanadan perustuslakia. Manitoba Act 1870 Laki sai alkunsa Red River Colonyssa tapahtuneesta Redjoen kapinasta, jossa métis johtaja Louis Riel kapinoi Kanadan hallitusta vastaan maanomistusoikeuksista. Manitoba Act perustui Louis Rielin ja Ottawan lähettämien nevottelijoiden sopimiin ehtoihin ja oikeuksiin. Canadian Encyclopedia: Manitoba Act Laissa määriteltiin Manitoban provinssin rajat joka käsitti Red River Colonyn ja sen välittömässä läheisyydessä olevat alueet. Muista provinsseista poiketen Manitoban hallinto hoidettiin Ottawasta käsin. Kaiken kaikkiaan noin 5 700 km2 viljeltävää maata. Pienestä koostaan johtuen Manitobaa kutsuttiin postimerkki provinssiksi. L’Encyclopédie de l’histoire du Québec / The Quebec History Encyclopedia: Manitoba Act Lain tultua voimaan pääministeri John A. Macdonald lähetti sotilasosaston eversti Garnet Wolseleyn johdolla Manitobaan. Vuosi vuoden jälkeen suuri määrä eurooppalaisia siirtolaisia muutti alueelle, métisien maanomistusoikeuksien jakoa ei ollut suoritettu ja monet métisit pakenivat länteen nykyisen Saskatchewanin provinssin alueelle. Kapinan aikana teloitetusta Thomas Scottin murhan kostotoimien pelossa Louis Riel pakeni Yhdysvaltoihin. Manitoba Act sisältää vapaan oikeuden uskontoon ja yhtenäiset oikeudet ranskankielisille ja englanninkielisille (pääasiallisesti koulutuksen järjestämisessä äidinkielellä). Myöhemmin lain tulkinnasta on käyty poliittisia keskusteluja kunnes 1985 Kanadan korkein oikeus teki päätöksen, jolla taattiin oikeudet englanniksi ja ranskaksi provinssin kaikissa julkaisuissa ja toimipisteissä. (Reference re Manitoba Language Rights) ==Lähteet== Luokka:Manitoban historia Luokka:Manitoba
William Mactavish

William Mactavish (McTavish) (29. maaliskuuta 1815, Edinburgh, Skotlanti - 23. heinäkuuta 1870, Liverpool, Yhdistynyt kuningaskunta) oli Hudson's Bay Companyn edustaja, Rupertinmaan ja Assiniboian kuvernööri ennen Rupertinmaan siirtoa Hudson's Bay Companyn omistuksesta Kanadalle. Mactavish oli naimisissa Sarah MacDermotin kanssa ja heillä oli kaksi lasta, James William Mactavish (1860-1900) ja Andrew Dugald Mactavish (1866-1943). == Aiheesta muualla == * Elämäkerta: Dictionary of Canadian biography * Manitoba historical society Luokka:Kanadan historia Luokka:Kanadalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1815 syntyneet Luokka:Vuonna 1870 kuolleet
Sirius Satellite Radio

Sirius Satellite Radio on yhdysvaltalainen satelliittiradiopalveluntarjoaja. Sen omistaa Sirius XM Radio, joka omistaa myös XM Satellite Radion, joka on ainoa samalla markkina-alueella toimiva muu palveluntarjoaja.Washington Post: Satellite Radio Merger Approved Sirius sai toimiluvan 1997 ja lähetykset se aloitti 1. heinäkuuta 2002.SIRIUS Announces 2002 Financial and Operating Results Siriuksen kautta on mahdollista kuunnella yli 160 radiokanavaa.Channel Guide Tunnetuimpia Siriuksen radiopersoonista on Howard Stern, jolla on omat Howard 100- ja Howard 101 -kanavansa.sirius.com Howard Stern ==Katso myös== *Hair Nation == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Sirius Satellite Radion kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset viestintäyhtiöt Luokka:Yhdysvaltalaiset radioverkot Luokka:Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt
Kevätsara

Kevätsara (Carex caryophyllea) on Euraasiassa tavattava niittyjen sarakasvi. Suomessa laji on harvinaistunut ja uhanalainen.Ympäristöministeriö: Uhanalaiset putkilokasvit luonnonsuojeluasetuksessa Viitattu 14.1.2010. == Ulkonäkö ja koko == thumb|left|Kukkiva kevätsaramätäs. Kevätsara kasvaa 5–30 cm korkeaksi. Sen kasvutapa on pysty ja se on löyhästi mätästävä ja lyhytrönsyinen. Jäykkien varsien tyvitupet ovat vaalean- tai tummanruskeita ja ne hajoavat säikeiksi. Harmahtavanvihreät lehdet ovat vartta lyhyempiä ja 1,5–3 mm leveitä. Alimman tähkän vaaleanruskea tukilehti on tavallisesti kalvomainen, vajaan sentin mittaiseen vihreään otaan päättyvä. Kevätsaran lyhytperäisessä kukinnossa on yksi hedetähkä ja yhdestä kahteen emitähkää. Lähekkäin olevat emitähkät ovat väriltään ruskeita ja hedetähkä oranssinruskea. Tähkäsuomut ovat kellertävänruskeat ja niiden keskisuoni on vihreä. Emitähkien pullakot ovat harmaanvihreitä tai ruskeita ja karvaisia. Kevätsara kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.Retkeilykasvio 1998, s. 566.Suuri Pohjolan kasvio 2005, s. 805. == Levinneisyys == Kevätsaraa tavataan lähes koko Manner-Euroopassa Fennoskandian ja Venäjän pohjoisosia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue ulottuu aina Keski-Aasiaan saakka. Lajia on tavattu myös Pohjois-Amerikasta, jonne se on tullut ihmisen mukana. Suomen lähialueilla kevätsaraa tavataan laajemmalti Etelä-Ruotsissa ja Tanskassa sekä Baltiassa.Den virtuella floran: Vårstarr Viitattu 14.1.2010. Suomessa kevätsaraa tavataan Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa. Muutamia vanhoja havaintoja on myös pohjoisempaa Pohjanlahden rannikolta. Laji on Suomessa harvinaistunut.Lampinen, R. & Lahti, T. 2009: Kasviatlas 2008. Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki. Kasviatlas 2008: Kevätsaran levinneisyys Suomessa Viitattu 14.1.2010. == Elinympäristö == Kevätsaran tyypillisimpiä kasvupaikkoja ovat lehto- ja rinneniityt sekä kedot. == Lähteet == * Retkeilykasvio. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. * Suuri Pohjolan kasvio. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003). === Viitteet === == Aiheesta muualla == *Kasviatlas 2022: Kevätsaran levinneisyys Suomessa. *ITIS: Carex caryophyllea Luokka:Sarat Luokka:Suomen vaarantuneet kasvit
Uskela (täsmennyssivu)

Uskela voi tarkoittaa seuraavia: ==Paikannimenä== * Uskela, entinen kunta ja kirkkopitäjä Varsinais-Suomessa Suomessa * Uskelanjoki, joki Suomessa Varsinais-Suomessa nykyisen Salon kaupungin, entisen Uskelan pitäjän alueella * Uskelan Isokylän emäkirkko, Uskelan pitäjän entinen kirkko Salossa Varsinais-Suomessa Suomessa * Uskela (myös Uskila, ), kylä Tunkuan kylähallintoalueella Sorokan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. * Uskela, kylä Hämeenkyrössä Pirkanmaalla Suomessa * Uskila (myös Uskela), kylä entisessä Tyrvännön kunnassa, nykyisessä Valkeakosken kaupungissa Pirkanmaalla Suomessa ==Sukunimenä== *Kaarlo Uskela (1878–1922), runoilija ja lehtimies ==Katso myös== * Uskila (täsmennyssivu)
Uskila (täsmennyssivu)

Uskila voi tarkoittaa seuraavia: * Uskila, kylä Hollolassa Päijät-Hämeessä Suomessa * Uskila, kylä Viipurin maalaiskunnassa luovutetussa Karjalassa Venäjällä * Uskila (myös Uskela), kylä entisessä Tyrvännön kunnassa, nykyisessä Valkeakosken kaupungissa Pirkanmaalla Suomessa * Uskila, kylä entisessa Uudenkirkon kunnassa Karjalankannaksella * Uskela (myös Uskila, ), kylä Tunkuan kylähallintoalueella Sorokan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. ==Katso myös== * Uskela * Uski
Rantanuijasara

Rantanuijasara (Carex buxbaumii ssp. buxbaumii) on sarakasvien heimoon kuuluvan nuijasaran alalaji. Nykyisessä luokituksessa sitä pidetään synonyyminä karttusaralle (Carex buxbaumii sensu stricto).Kurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M. & Uotila, P. 2019: Checklist of the vascular plants of Finland. Suomen putkilokasvien luettelo. — Norrlinia 34: 1–206. (s. 37) Rantanuijasara kasvaa noin 30–80 cm korkeaksi ja viihtyy kosteilla kasvupaikoilla, kuten letoilla ja rannoilla. Rantanuijasaran varsi on pysty ja jäykkä ja varren tyvitupet ovat tummanpunaruskeat. Lehdet ovat suunnilleen varren mittaiset ja väriltään sinivihreät. Rantanuijasaran kukinnossa on kahdesta neljään tähkää, joista ylimmäinen on muodoltaan nuijamainen. Ylimmän tähkän alaosissa on myös hedekukkia. Pullakot ovat 3–4,5 mm pitkät, mantelinmuotoiset ja lyhytotaiset. Tähkäsuomut ovat pullakkoa pidemmät ja pitkäotaiset. Rantanuijasara kukkii kesä-heinäkuussa. Rantanuijasaraa kasvaa Suomessa melko harvinaisena lähes koko maassa, vähiten länsirannikolla. Muista Pohjoismaista rantanuijasaraa kasvaa Ruotsissa ja Norjassa sekä kapea- alaisesti Tanskassa. == Lähteet == * Bo Mossberg, Lennart Stenberg, Maastokasvio, 2007, Värnamo, Tammi, suomeksi toimittanut Seppo Vuokko, sivu 266 * Lampinen, R. & Lahti, T. 2016: Kasviatlas 2015 – Helsingin Yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki: http://koivu.luomus.fi/kasviatlas/maps.php?taxon=44182&year;=2015 === Viitteet === Luokka:Sarat
XM Satellite Radio

XM Satellite Radio (MX Radio, ~ 2GHz) on yhdysvaltalainen satelliittiradiopalveluntarjoaja, jonka omistaa Sirius XM Radio. Yritys sai toimiluvan 1997Washington Post: Satellite Radio Merger Approved , ja lähetykset se aloitti 25. syyskuuta 2001 ensimmäisenä Yhdysvalloissa.spaceref.ca: XM Satellite Radio Launches First U.S. Digital Satellite Radio Service XM:n kautta on kuunneltavissa noin 150 radiokanavaa.XM Channel Lineup Järjestelmään kuuluu 5 satelliittia (XM1-XM5). Viides satelliitti, XM5, laukaistiin 14. lokakuuta 2010. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *XM Satellite Radio kotisivut Luokka:Yhdysvaltalaiset viestintäyhtiöt Luokka:Yhdysvaltalaiset radioverkot Luokka:Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt
M-Audio

M-Audio, entinen Midiman, on yhdysvaltalainen InMusicinhttps://inmusicbrands.com/news/articles/jack-odonnell-announces-the- acquisition-of-air-software-group-and-m-audio-f alainen soittimiin keskittynyt liikeyritys, joka valmistaa valmistaa muun muassa syntetisaattoreita, mikrofoneja ja midi-koskettimistoja. Yritys on perustettu 1988 ja sen päämaja on Kalifornian Irwindalessa. Sillä on myös itsenäiset konttorit Kanadassa, Saksassa, Ranskassa ja Japanissa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * www.m-audio.com Luokka:Yhdysvaltalaiset soitinvalmistajat