Maisemapylväs

Maisemapylväs on sähkön kantaverkon tai muun sähköverkon voimajohtopylväs, jonka ulkonäkö ja muoto on suunniteltu sopimaan näkyviin tai muuten maisemallisesti herkkiin kohteisiin. == Maisemapylväitä Suomessa == Suomessa maisemapylväitä on rakennettu vuodesta 1995 lähtien. Pylväät on sijoitettu sellaisiin sähköverkon kohtiin, joissa pylvään ulkonäköllä on suuri maisemallinen merkitys. Tällaisia paikkoja ovat esimerkiksi suurten liikenneväylien ja vesistöjen ylitykset. Pylväiden muotoilijana kantaverkkoyhtiö Fingridillä ja sen edeltäjällä IVO Voimansiirto Oy:llä (IVS) ovat olleet sisustusarkkitehdit. Fingridin mukaan maisemapylväät ovat noin 5–6 kertaa kalliimpia kuin tavalliset pylväät. Useilla pylväillä on nimi. === Ensimmäiset maisemapylväät: keltanokkia, sinikurkia ja Antin askeleita === Maisemapylväiden suunnittelijana alkuaikoina kädenjälkensä maisemaan jätti professori Antti Nurmesniemi. Ensimmäiset maisemapylväät valmistuivat Turkuun vuonna 1995. Keltanokat ovat kuusi Turku Energian pylvästä, jotka on pystytetty turkulaisen Pro Cultura -säätiön ympäristöprojektin osana. Pylväät sijaitsevat Hirvensalon saaressa merellisessä maisemassa metsän reunassa. Pylväiden kapeuden ansiota myös johtokuja on kapea. Pylväät ovat sinkittyä terästä, ja niiden korkeus on noin 20 metristä liki 30 metriin. Vuonna 1995 valmistuneet Sinikurjet on kolmen maisemapylvään ryhmä Espoon Karhusuon kaupunginosassa valtatie 1:n ja Kehä III:n risteyksessä. Laajaan ja vilkkaaseen eritasoliittymään pystytetyn Nurmesniemen suunnitteleman pylväsryhmän rakennesuunnittelusta vastasi Matti Ollila. Pylväiden kokonaiskorkeus on 34 metriä. Ne kannattavat Fingridin kantaverkon 400 kV voimajohtoa. Pylväsryhmä valittiin Vuoden 1995 teräsrakenteeksi. Nurmesniemi suunnitteli synnyinkaupunkiinsa Hämeenlinnaan Antinportti-nimisen maisemapylvään, joka pystytettiin vuonna 1999. Pylväs sijaitsee valtateiden 3 ja 10:n risteyksessä Hattelmalassa. 2000-luvun alussa hän suunnitteli Oulun Kaakkuriin valmistuneen kahdeksan pylvään sarjan. Kuuteen lisättiin valaistus, jonka taiteellisesta suunnittelusta vastasivat sisustusarkkitehti Jorma Valkama ja valaistussuunnittelija Ilkka Volanen.Kaakkurin maisemapylväiden valaistus juhlistaa 400 vuotiasta Oulua. Fingrid 13.10.2005 Antti Nurmesniemen viimeisiksi suunnittelutöiksi jäivät Antin askeleet, viisi sinistä voimajohtopylvästä Helenin 110 kV voimajohdossa Ruoholahden ja Meilahden välillä Helsingissä. Pylväät sijaitsevat keskeisellä paikalla merialueella . Ne rakennettiin voimajohdon uusimisen yhteydessä vuonna 2003. Voimajohdossa on myös 4 tavallista pylvästä. === Nurmesniemen jälkeen === Sisustusarkkitehti Jorma Valkaman suunnittelema nimetön Fingridin maisemapylväs valtatie 2:llaPortfolio, Finnishdesigners.fi (neljäs kuva) viitattu 13.4.2017 Vihdin Nummelan liittymässä on turkoosin eri sävyin maalatuin Composer-levyin päällystetty voimajohtopylväsComposer-julkisivulevyt Teräselementti Oy viitattu 13.4.2017 (pdf). Composer-levyt ovat teräskasetteja, jotka muodostuvat kahdesta erillisestä teräslevystä,Kauniskangas s. 45 Kasetit suunniteltiin erityisesti Nummelan pylvästä vartenKauniskangas s. 47. Valaistuksen on suunnitellut valaistussuunnittelija Ilkka Volanen,Nummelan tilataideteos on voimajohtopylväs ja tervetulotoivotus, Fingrid 5.11.2003 joka on alun perin teatterivalaistusten suunnittelijaKauniskangas s. 60. Illuusio on EPV Energia Oy:n (entinen Etelä-Pohjanmaan Voima Oy:n) voimajohtopylväs, joka sijaitsee Vaasassa Palosaaren sillan kupeessa vanhan voimalaitoksen pihassa. Pylvään muotoilijat ovat Jorma Valkama ja Ari Jääskö Konehuone Sisustusarkkitehdeista. Pylväs on kierteinen pylväs, joka on verhoiltu eloksoiduilla alumiinilevyillä. Se on valaistu, valaistussuunnittelija on Ilkka Volanen. Kierteisen muodon lähtökohtana oli, että pylväästä alas tulevat kaapelit eivät saa tulla alas suorina. Johtojen alastulo päätettiin toteuttaa kierteisenä ja se antoi muodon koko pylväälle, kertoo suunnittelija Valkama. Illuusio-pylväs on valaistu LED- valoin. Illuusio-maisemapylväs on pystytetty vuonna 2007. Sen korkeus on 50 metriä ja sen runko on sinkittyä terästä. Saman vanhan sähkölaitoksen pihasta lähtee voimajohtolinja Pohjoisen Kaupunginselän yli Vaskiluotoon. Sen vanhat pylväät olivat ristikkorakenteisia, johdon toinen pylväs oli meripylväs. Kolme Vaasan keskustasta lukien ensimmäistä pylvästä vaihdettiin uusiin maisemapylväisiin siirtotehovajeen ja meripylvään perustuksen huonon kunnon takia. Uudet pylväät ovat teräsrakenteisia vapaasti seisovia kartiopylväitä. Pylväiden orsien muotoilussa on esikuvana ollut lokin siivet. Meripylväälle rakennettiin keinosaari. Pylväiden nosto- ja johdotustyöt tehtiin touko–kesäkuussa 2014, meripylvään perustus oli tehty edellisenä vuonna. Pylväät ovat väriltään siniset. Vuonna 2006 kohosi Valkaman suunnittelema Pirkanpylväs Fingridin Ulvilan ja Kangasalan välisen 400 kV voimajohtolinjaan Lempäälässä valtatie 3:n varrella. Valaistuksen on suunnitellut Ilkka Volanen.Fingridin "Pirkanpylväs" puetaan valoasuun tänään Lempäälässä. Fingrid 1.11.2007 === Keltainen portaalipylväs === Viikin Keltakoipi on Helen Sähköverkon portaalityyppinen maisemapylväs Viikimäen 110 kV sähköasemalla Lahdenväylän vieressä Helsingin Viikinrannassa. Vanhan avokytkinaseman paikalle rakennettiin uudisrakennus, ja maisemapylväs on aseman ja Lahdenväylän välissä ja näkyy paitsi moottoritielle myös kauas ympäristöön. Kuumasinkittyä terästä oleva pylväs on maalattu kirkkaan keltaiseksi ja lisäksi lakattu, jotta sen kestoikä olisi mahdollisimman pitkä. Pylvään on suunnitellut Risto Virkkunen Arkkitehtitoimisto Virkkunen & Co Oy:stä. Sen toimitti Eltel Networks Oy, joka teki alustavan rakennesuunnittelun ja konepajasuunnittelun. Sähköaseman vastaava rakennesuunnittelija Finnmap Consulting Oy tarkasti rakennesuunnitelman ja teki pylvään lujuuslaskennan. Maisemapylväs valittiin Vuoden teräsrakenteeksi 2014, ja se sai myöhemmin nimekseen Viikin Keltakoipi yleisökilpailun perusteella. Sähköasema vihittiin käyttöön toukokuussa 2015. == Luettelo maisemapylväistä == Luettelossa on esitetty lyhyt yleisluontoinen kuvaus pylvään ulkonäöstä ja saatavilla olleita mitta- ja muita teknisisä tietoja. Sijainti Pylvään nimi Vuosi Omistaja Johto jännite (kV) Kuvaus Päämateriaalit ja -värit Pylvään muotoilu Kokonais- korkeus (m) Korkeus orteen / alaorteen (m) Paino (tn) Paikka Kuva WD EspooKauniskangas, 2009, s. 91 Sinikurjet 1995 Fingrid Oyj 400 Valtatie 1:n ja Kehä III:n eritasoliittymässä. Kolme erillistä pylvästä, yksi kullekin vaihejohdolle. Betonijalusta, teräsputkirunko, teräsosat maalattu kahdella sinisen sävyllä. Studio Nurmesniemi Ky 34 29 12,7 (teräsosat) LaukaaKauniskangas, 2009, s. 90 1995 Fingrid Oyj 400 + 110 Vesistön ylittävä linja. Teräksinen 2-jalkainen T-tyyppinen harustettu pylväs. Sinkityt teräsputket, vihreät orret. Studio Nurmesniemi Ky 30,5 25 22,6 TurkuKauniskangas, 2009, s. 106 Keltanokat 1995 Oy Turku Energia – Åbo Energi Ab 110 Kuusi kapean johtokujan teräspylvästä Hirvensalossa. Sinkitty teräs, teräsorret keltaiset. Studio Nurmesniemi Ky 20,4–31,2 12–18 3,9–4,3 Lohja 1996 Fingrid Oyj 110 Sähköasemalta lähtevä johto Virkkalassa. Teräksinen 2-jalkainen T-tyyppinen harustettu pylväs. Sinkitty teräs, orret vermilion-punaiset. Studio Nurmesniemi Ky 30,6 19,7 8,5 Hämeenlinna Antinportti 2000 Vattenfall Verkko Oy 110 Valtateiden 3 ja 10 eritasoristeyksessä oleva 2-jalkainen T-mallinen harustettu pylväs. Sinkitty teräs, orsi sininen. Studio Nurmesniemi Ky n. 27 OuluKauniskangas, 2009, s. 93 2000 Fingrid Oyj 110 Kahdeksan pylvästä Kaakkurissa. Teräsputkirunko, orsi neliöputkea. Sinkitty teräs, orsi sinivihreä. Studio Nurmesniemi Ky, valaistus Konehuone Sisustusarkkitehdit avoin yhtiö 18–20 15–17 3,8–4,9 PorvooKauniskangas, 2009, s. 92 2000 Fingrid Oyj 400 Porvoonjoen ylitys, kaksi pylvästä. Teräksiset 2-jalkaiset T-tyypin harustetut pylväät. Yksi jalka muodostuu kahdesta neliöputkesta. Sinkitty teräs, orret ja ylimmät diagonaalisauvat vihreät. Studio Nurmesniemi Ky 42 ja 59 16 ja 33 26 ja 36 Porvoo 2000 Fingrid Oyj 400 Joen ja tien ylitys Ilolassa, kaksi pylvästä. Teräksiset 2-jalkaiset T-tyypin harustetut pylväät. Yksi jalka muodostuu kahdesta neliöputkesta. Sinkitty teräs, orret ja ylimmät diagonaalisauvat vihreät. Studio Nurmesniemi Ky 57 ja 60 31 ja 34 35 ja 31 Jyväskylä ViherlandiaKauniskangas, 2009, s. 94 2001 Fingrid Oyj 110 Y-mallinen liimapuupylväs Viherlandian pihalla. Orsi on teräsristikkopalkki. Liimapuu, sinkitty teräs. Studio Nurmesniemi Ky 19 17 5 (puuosat) Säkylä Purjeet 2001 Caruna Oy 110 Seututien 204 ylitys. Kolme harustettua portaalipylvästä Sinkitty teräs, orsi sininen, purjeet valkoiset. Vantaa 2001 Fingrid Oyj 110 Rekolan sähköaseman vieressä. Harustettu portaalityyppinen pylväs, teräskotelojalat. Orsi sinkityä terästä, jalat turkoosinvihreät. Studio Nurmesniemi Ky 18,2 14,5 n. 5 Helsinki Antin askeleet 2003 Helen Sähköverkko Oy 110 Merialueen ylitys. Viisi korkeaa nelijalkaista pylvästä. Pylväs on kauttaaltaan sininen. Studio Nurmesniemi Ky n. 60 yli 50 Oulu 2003 Oulun Energia Oy 110 Kuusi pylvästä Ritaharjussa Sinkittyä terästä, orret vihreät. Studio Nurmesniemi Ky 18–20 15–17 3,9–4,9 VihtiKauniskangas, 2009, s. 95 2003 Fingrid Oyj 110 Valtatie 2:n eritasoliittymässä Nummelassa. Ristikkorakenteinen teräspylväs, joka on verhoiltu teräksisillä Composer-julkisivulevyillä. Pylvään teräskasetit on maalattu kolmella sinisen sävyllä. Konehuone Sisustusarkkitehdit 37,6 32 n. 11 Lempäälä Pirkanpylväs 2006 Fingrid Oyj 400 Valtatie 3:n ylitys. Vapasti seisova T-tyyppinen pylväs, runko teräsputkea ja orret teräskoteloa. Runkoputki hopeanharmaa, orret ja ukkospukki kahta sinisen sävyä. Konehuone Sisustusarkkitehdit 60,2 33,8 65 100px Rovaniemi 2006 Rovakaira Oy 110 Napariipin lähellä valtatie 4:n varrella sijaitsevat kapean johtokujan pylväät. EurajokiKauniskangas, 2009, s. 96 2007 Fingrid Oyj 400 Valtatie 8:n ylitys. Kaksi portaalipyyppistä pylvästä, joissa kummassakin neljä teräsputkijalkaa, yksi jalka on tehty kahdesta putkesta. Teräsputkiorsi. Teräsosat ovat kahta vihreän sävyä. Konehuone Sisustusarkkitehdit 36 30 31 (per kpl) VaasaKauniskangas, 2009, s. 109 Illuusio 2007 EPV Energia Oy 110 Palosaaren sillan vieressä. Kierteinen teräsristikkopylväs, joka on päällystetty eloksoiduilla alumiinilevyillä. Vaalea pylväs, joka saa värinsä Led-valoista. Konehuone Sisustusarkkitehdit 50 35 n. 40 100px Espoo 2008 Caruna Espoo Oy 110 Kuusijalkainen portaalityyppinen päätepylväs Kehä II:n kupeessa Suurpellossa. Värit punainen ja harmaa. Konehuone Sisustusarkkitehdit 24 21 PetäjävesiKauniskangas, 2009, s. 97 2008 Fingrid Oyj 110 Kaksi rinnakkaista pylvästä, valtatie 18:n ylitys. 2-jalkainen, T-tyyppinen, harustettu pylväs. Jalassa on kaksi teräksistä neliöputkea. Sinkitty teräs, orret vermilion-punaiset. Studio Nurmesniemi Ky (aikaisemman suunnitelman mukaan) 35 23 7,6 (per kpl) Vaasa Vaskilinnut 2014 EPV Alueverkko Oy 110 Kolme vapaasti seisovaa kartiorunkoista pylvästä merialueella. Pylväät ovat terästä ja maalattu siniseksi. Helsinki Viikin Keltakoipi 2015 Helen Sähköverkko Oy 110 Viisijalkainen portaalipylväs Viikinrannassa sähköaseman vieressä valtatie 4:n varrella. Teräsosat keltaiset. Arkkitehtitoimisto Virkkunen & Co Oy 15 n. 70 Vantaa 2018 Fingrid Oyj 400 Kahdesta kaarevasta putkesta koostuva portaalipylväs, Länsisalmen sähköasemalla valtatie 7:n ja Kehä III:n eritasoliittymän läheisyydessä. Jalat säänkestävää terästä (corten), ruosteen väriset. Orsi sinkittyä terästä. Parviainen Arkkitehdit n. 50 100 Kuopio Viäntö 2022 Fingrid Oyj 110 3-jalkainen kiristyspylväs, jäykistetty vinositeillä. Parviainen Arkkitehdit 38 45 == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Sähkönsiirto Luokka:Muotoilu Luokka:Pylväät Luokka:Maisema