EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Harjalintu

Harjalintu (Upupa epops) on harjalintujen heimoon kuuluva lintulaji. Harjalintu on Israelin kansallislintu. == Ulkonäkö ja koko == Linnulla on pitkä töyhtö päässä, mustavalkean kirjava selkä ja punertavanruskea pää ja rinta. Kävellessään ruoanhaussa harjalintu heilahtelee puolelta toiselle ja hyppelee kuin kottarainen. Sen lento on epävarmaa räpyttelyä, siivet leveät ja mustavalkokirjavat. Harjalinnun silmiinpistävin piirre eli viuhkamainen harja voi olla pitkin päälakea tai kohotettuna eteen- ja ylöspäin. Tavallisesti harja on alaspainuneena ja pystyssä vain linnun häiriintyessä. Harjan ruskehtavien sulkien kärjet ovat mustat. Harjalintu on 25–30 senttimetriä pitkä, sen siipien kärkiväli on 44–48 senttimetriä. Sen nokka on käyrä ja ohut. Ääni on ontto puputus ”pu-pu-pu”, mikä on antanut linnulle nimen useissa kielissä. == Levinneisyys == Harjalinnun esiintymisalue ulottuu Afrikasta Eurooppaan ja Aasiaan. Se pesii harvinaisena Virossa (5–20 paria) ja Ruotsissa (0–5 paria), muualla Manner-Euroopassa yleisempänä, Espanjassa 700 000–1 200 000 ja Portugalissa 100 000–500 000 paria. Harjalintuja vaeltaa ajoittain Suomeen etenkin syysmuuton yhteydessä. Euroopasta se muuttaa talveksi Afrikkaan Saharan eteläpuolelle. == Elinympäristö == Harjalintu on riippuvainen avoimesta maanviljelysmaisemasta. Se etsii hyönteisiä kyntömailta ja laitumilta ja viettää pääosan ajastaan maassa. Harjalinnut nukkuvat puissa. == Lisääntyminen == Koiras esittelee soitimella naaraalle höyhenpukuaan. Harjalinnun pesäpaikka on yleensä kolo kivimuurissa, puussa tai maassa. Harjalintu munii 5–7 harmaanvalkoista tai oliivinkeltaista munaa ja naaras hautoo niitä yksinään 15–18 päivän ajan koiraan ruokkiessa sitä. Harjalintu ei siivoa pesäänsä, joten se saattaa tulla ajan mittaan likaiseksi. == Ravinto == Harjalintu syö maassa eläviä hyönteisiä, toukkia ja matoja. Lisäksi sille kelpaavat kovakuoriaisten ja kärpästen toukat lehmänlannasta. Joskus harjalinnut saattavat syödä pieniä selkärankaisia, kuten pieniä liskoja. == Katso myös == * Upupa antaios, sukupuuttoon kuollut harjalinnun sukulaislaji == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * LuontoPortti: Harjalintu (Upupa epops) * ITIS: Upupa epops Luokka:Sarvinokkalinnut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ludwig Abeille

Johann Christian Ludwig (Louis) Abeille (20. helmikuuta 1761 Bayreuth − 2. maaliskuuta 1838 Stuttgart) oli saksalainen pianisti ja säveltäjä. Hänen isänsä toimi paronin palvelijana Bayreuthissa. Abeille opiskeli Karlsschulessa, Stuttgartissa. Hänen opettajinaan olivat Antonio Boroni, Ferdinando Mazzanti ja Johann Gottlieb Sämann. Abeille sävelsi muun muassa kaksi oopperaa. Luokka:Saksalaiset säveltäjät Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Vuonna 1761 syntyneet Luokka:Vuonna 1838 kuolleet
Bernard Hill

Bernard Hill (17. joulukuuta 1944 Manchester – 5. toukokuuta 2024Bernard Hill: Titanic and Lord of the Rings actor dies Viitattu 5.5.2024) oli englantilainen näyttelijä. Hill näytteli Peter Jacksonin Taru sormusten herrasta -elokuvissa Kaksi tornia ja Kuninkaan paluu, joissa hänen roolihahmonsa oli kuningas Théoden. Vuonna 1997 Bernard Hill näytteli RMS Titanicin kapteenia Edward J. Smithiä James Cameronin ohjaamassa elokuvassa Titanic,Hilma Toivonen, Titanicin kapteenia ja Taru Sormusten Herrasta -elokuvien Théodenia näytellyt Bernard Hill on kuollut, Yle.fi, uutiset 5.5.20024, viitattu 5.5.2024 vuonna 1999 vankilanjohtaja Luther Plunkittia Clint Eastwoodin trillerissä Pahin rikos, vuonna 1984 William Colea elokuvassa Bounty – kapina laivalla ja vuonna 2002 Philosta elokuvassa Skorpionikuningas. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2024 kuolleet
Turkmenistanin lippu

Turkmenistanin lippu on Turkmenistanin kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Lipun alkuperäinen malli otettiin käyttöön 19. helmikuuta 1992 suunnittelukilpailun perusteella. Myöhemmin lippuun on lisätty eri yksityiskohtia. Nykymallin lippu on ollut käytössä 24. tammikuuta 2001 asti. Se on yksi maailman yksityiskohtaisimmista lipuista. Lipun suhde on 2:3. Turkmenistanissa valmistetuissa itämaisissa matoissa on samanlainen punainen kuvio kuin valtion lipussa. Tähdet kuvaavat maan viittä eri aluetta ja kuu symboloi islamia. Punakuviot edustavat viittä erilaista heimoryhmää.Suuri lippukirja, s.190 File:First carpet gul from flag of Turkmenistan.svg|Teke File:Second carpet gul from flag of Turkmenistan.svg|Yomut File:Third carpet gul from flag of Turkmenistan.svg|Saryk File:Fourth carpet gul from flag of Turkmenistan.svg|Chowdur File:Fifth carpet gul from flag of Turkmenistan.svg|Ersary == Aikaisemmat versiot == Kuva:Flag of the Turkmen SSR.svg|Turkmenistaninin SNT:n lippu 1953–1991. Kuva:Flag of Turkmenistan (1992-1997).svg|Turkmenistanin lippu 1992–1997. Kuva:Flag of Turkmenistan (1997-2001).svg|Turkmenistanin lippu 1997–2001. == Lähteet == * === Viitteet === == Aiheesta muualla == Luokka:Valtioiden liput Lippu
Lama

Lama tarkoittaa seuraavia: * lama, pitkäaikainen taloudellinen laskukausi * lama, heikentynyt henkinen tai fyysinen toimintakyky * lama, tiibetiläinen buddhalainen opettaja, erityisesti: ** Dalai-lama ** Panchen-lama * Lama, järvi Venäjän Krasnojarskin aluepiirissä * Lama, suomalainen punkyhtye ja sen samanniminen debyyttialbumi * laamat (Lama), eläinsuku * Lama tai de Lama, seuraavien henkilöiden sukunimi: ** Bernard Lama (s. 1963), ranskalainen jalkapallomaalivahti ** Bidham Lama, nepalilainen taekwondoin ** David Lama (1990–2019), itävaltalainen vuorikiipeilijä ** Dža Lama, Dambijantsan (1862–1922), mongolialainen seikkailija ja Kiinan Qing-dynastian joukkoja vastaan taistellut sotapäällikkö ** Jesús Agustín López de Lama (1929–2023), bolivialainen katolinen piispa ** Serge Lama (s. 1943), ranskalainen laulaja ja lauluntekijä * kuvitteellisia henkilöitä: ** Lama Su, elokuvassa Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys.
Taufa’ahau Tupou IV

Taufa'ahau Tupou IV (4. heinäkuuta 1918 Nukuʻalofa – 10. syyskuuta 2006 Auckland, Uusi-Seelanti) oli Tongan kuningas äitinsä Salote Tupou III:n kuolemasta vuonna 1965 lähtien. Kruununprinssinä hänet tunnettiin nimellä Siaosi Taufa'ahau Tupoulahi. Tupou IV hallitsi Tongaa absoluuttisena itsevaltiaana 41 vuotta. Hänen puolisonsa oli kuningatar Halaevalu (s. 1926). Heille syntyi neljä lasta: kruununprinssi Siaosi Tāufaʻāhau Manumataongo Tukuʻaho Tupou, prinsessa Sālote Mafileʻo Pilolevu Tuita, Fatafehi ʻAlaivahamamaʻo Tukuʻaho, jolta riistettiin hänen asemansa hänen naituaan aatelittoman sekä prinssi ʻAhoʻeitu ʻUnuakiʻotonga Tukuʻaho. Kuningas oli nuorena innokas urheilun harrastaja ja saarnaaja. Hän opiskeli lakia Australiassa ja hänet nimitettiin opetusministeriksi vuonna 1943, terveysministeriksi vuonna 1944 ja pääministeriksi vuonna 1949. Hän oli koko elämänsä ajan metodistikirkon saarnaaja. Hän sai kuninkaan aseman äitinsä Salote Tupoun kuoltua 1965. Kuningas alkoi uudistaa maansa koulutusta ja infrastruktuuria. 1970-luvulla hän pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan lihavimpana kuninkaana painettuaan yli 200 kg. 1990-luvulla hän johti kuitenkin kansallista kuntokampanjaa ja pudotti kolmanneksen painostaan. Suurimmat osan valtakaudestaan kuningas Tupou nautti alamaistensa kunnioitusta ja uskollisuutta. Hänen viimeisinä vuosinaan arvostelu kuitenkin kasvoi ja vuonna 2005 tuhannet protestoivat kaduilla demokratian puolesta ja vaativat kuningassuvun omaisuuden siirtämistä valtion haltuun. Helmikuussa 2006 Tonga sai ensimmäisen vaaleilla valitun pääministerinsä. Kuningas oli tuolloin jo sairaalahoidossa Uudessa-Seelannissa. Kuningas kuoli 10. syyskuuta 2006 pitkällisen sairauden jälkeen sairaalassa Aucklandissa. ==Sukupuu== ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Tongan hallitsijat Luokka:Tongan pääministerit Luokka:Opetusministerit Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet
Muranen

Muranen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä: * Miika Muranen (s. 1983), teatteriohjaaja ja näyttelijä * Mika Muranen (s. 1971), murhaaja * Pirjo Muranen (o.s. Manninen, s. 1981), maastohiihtäjä, olympiamitalisti * Ville Muranen, lentopalloilija == Kuvitteellisia henkilöitä == * Tuomas Muranen, elokuvassa Tuomas Murasen rikos
Etelänkiisla

Etelänkiisla (Uria aalge) on nimestään huolimatta pohjoisten merialueiden mustavalkea lintu. == Ulkonäkö == Linnun vartalo on virtaviivainen, kuikkaa muistuttava. Sen höyhenpuku menee hyvin tiiviisti vartaloa vasten niin että se näyttää melkein nahalta. Pää, siivet ja selkä ovat mustat, vatsapuoli valkea. Etelänkiisla saatetaan joskus sekoittaa sen lähimpään sukulaiseen pohjankiislaan. Etelänkiislan ääni on kuuluvaa ulinaa, röhkinää ja korinaa, myös vinkuvia ääniä. === Koko === Etelänkiislan pituus on 38–46 cm ja siipien kärkiväli 60–75 cm. Suomen vanhin rengastettu etelänkiisla on ollut 34 vuotta, 11 kuukautta ja 12 päivää vanha. Euroopan vanhin etelänkiisla on ollut 42 vuotta ja 10 kuukautta vanha ruotsalainen lintu. == Levinneisyys == Etelänkiisla pesii Pohjois-Atlantin ja Tyynenmeren pohjoisosien rannikoilla. Euroopan kannaksi arvioidaan 2,4–3,1 miljoonaa lintua ja maailman kannaksi yli 18 miljoonaa lintua. Lajin kanta on ollut kasvussa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Lajia uhkaa kalastus. Suomessa pesii noin 40–50 paria pääasiassa Suomenlahdella. Suomen kanta on hyvin pieni, mutta se saa kuitenkin säännöllisesti täydennystä muualta Itämeren alueelta. Suomessa etelänruokki on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi ja se on rauhoitettu. Etelänruokin ohjeelliseksi korvaussummaksi on asetettu 841 euroa. == Lisääntyminen == Kiislat pesivät tiiviissä yhdyskunnissa paljaalla kalliolla. Munien väri vaihtelee, ehkä siksi että kukin emo tunnistaisi omansa. Munat ovat epäsymmetrisiä joten jos niitä tuuppaa, ne eivät kieri kauas vaan alkavat kiertää kehää. Munii vain 1 munan. Haudonta-aika on noin kuukausi. Molemmat emot hautovat vuorotellen. Poikanen lähtee uimaan 15–17 päivän ikäisenä. == Ravinto == Kiislat pyydystävät ravinnokseen kalaa ja äyriäisiä sukeltamalla. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Hario, Martti 1982: Aspskärin kiislayhdyskunnan koosta ja aikuiskannan täydentymisestä. - Ornis Fennica 59:193-194. * Hedgren, Stellan 1980: Etelänkiislan pesimistulos Stora Karlsön saarella. - Ornis Fennica 57:49-57. * Tanskanen, Antti & Yrjölä, Rauno 1989: Etelänkiisla (Uria aalge) pesivänä Ahvenanmaalla. - Lintumies 6.1989 s. 277. LYL. * Vuorjoki, A. 1957: Etelänkiisla, Uria aalge (Pont.), ensi kerran pesivänä Suomessa. - Ornis Fennica 34:132-134. * *LuontoPortti: Etelänkiisla (Uria aalge) Luokka:Ruokit
René Arnoux

René Arnoux (s. 4. heinäkuuta 1948, Pontcharra, Ranska) on ranskalainen kilpa- autoilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja. Arnoux aloitti uransa Italian karting-sarjoissa ja voitti Ranskan Formula Renault -sarjan 1973. Kaksi vuotta myöhemmin hän valloitti Euroopan Super Renault -sarjan. Arnoux nousi Euroopan Formula 2 -sarjaan, jonka mestaruuden hän voitti vuonna 1977. Arnoux ajoi Formula 1 -sarjassa vuosina 1978–1989. Hän ajoi urallaan 149 GP-kilpailua, joissa ajoi 7 voittoa, 18 paalupaikkaa ja 12 kilpailun nopeinta kierrosta. MM- pisteitä Arnoux keräsi urallaan 181. Parhaimmillaan hän sijoittui MM-sarjassa kolmanneksi (1983) Nelson Piquet'n ja Alain Prostin jälkeen. F1-uransa jälkeen Arnoux toimi osakkaana Formula 3000 -sarjassa ajaneessa DAMS -tallissa. ==F1-kaudet, tallit, pisteet, sijoitukset== * 1978 (Martini, Surtees): 0 MM- pistettä, sijoitus MM-sarjassa - * 1979 (Renault): 17 pistettä, sijoitus 8:s * 1980 (Renault): 29 pistettä, sijoitus 6:s * 1981 (Renault): 11 pistettä, sijoitus 9:s * 1982 (Renault): 28 pistettä, sijoitus 6:s * 1983 (Ferrari): 49 pistettä, sijoitus 3:s * 1984 (Ferrari): 27 pistettä, sijoitus 6:s * 1985 (Ferrari): 3 pistettä, sijoitus 17:s * 1986 (Ligier): 14 pistettä, sijoitus 8:s * 1987 (Ligier): 1 piste, sijoitus 19:s * 1988 (Ligier): 0 pistettä, sijoitus - * 1989 (Ligier): 2 pistettä, sijoitus 23:s == F1-tilastot == === Voitot === Voitto Kilpailu 1 Brasilian Grand Prix 1980 2 Etelä-Afrikan Grand Prix 1980 3 Ranskan Grand Prix 1982 4 Italian Grand Prix 1982 5 Kanadan Grand Prix 1983 6 Saksan Grand Prix 1983 7 Hollannin Grand Prix 1983 == Muuta == *Eniten paalupaikkoja ilman mestaruutta: 18 == Lähteet == ==Aiheesta muualla== * GrandPrix.com / Arnoux (englanniksi) * Grand Prix Racing / Arnoux (englanniksi) * F1-legend / Arnoux (ranskaksi) * http://www.statsf1.com/en/rene-arnoux.aspx Luokka:Ranskalaiset Formula 1 -kuljettajat Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Palsasirri

Palsasirri (Calidris melanotos) eli alaskansirri on pieni ruskeankirjava kahlaaja. Lajin nimesi ja kuvaili tieteelle Louis Jean Pierre Vieillot 1819. ==Ulkonäkö ja koko == Palsasirri on muualta harmahtavan ruskeankirjava, mutta rinta on yksivärisen harmaa. Jalat ovat kellertävät. Palsasirrin pituus on 19–24 cm, siipien kärkiväli 26–45 cm ja paino 31–126 g. == Levinneisyys == Palsasirri pesii tundra-alueiden palsasoilla Koillis-Aasiassa Taimyrin niemimaalta itään, Alaskan ja Kanadan pohjoisrannikoilla ja joillakin saarilla, sekä Hudsoninlahden länsirannalla. Maailman populaation koko on 25 000 – 100 000 yksilöä ja lajin kanta elinvoimainen. Se muuttaa todella pitkiä matkoja. Amerikkalaiset yksilöt ja osa aasialaista talvehtivat Etelä- Amerikassa, mutta jotkut Aasiassa pesivistä muuttavat talveksi Australiaan ja Uuteen Seelantiin. Muuttomatkoillaan linnut poikkeavat niin säännöllisesti Länsi-Euroopassa, ettei sitä pidetä erityisen harvinaisena Suomessakaan. Se on tavattu Suomessa lähes 80 kertaa vuoteen 2006 mennessä. == Elinympäristö == Arktisen tundran palsasuot, kuivat jäkälää ja sammalta kasvavat nummet ja saraniityt. Muuttomatkoilla ja talvehtimisalueilla laji viihtyy ruohostoisilla rannoilla ja avomailla, kuten pampalla. == Lisääntyminen == Palsasirri pesii maassa ja munii yleensä 4 munaa. Haudonta kestää 21–23 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 3 viikkoa vanhoina. Soidinmenoihin kuuluu koiraan rintakehän pullistelu. == Ravinto == Palsasirrin ravintoa ovat hyönteiset ja muut selkärangattomat. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857506-8 * Rariteettikomitea * Oiseaux ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == * Luokka:Sirrit
Lampiviklo

Lampiviklo (Tringa stagnatilis) on pieni kahlaaja. Lajin nimesi Johann Matthäus Bechstein 1803. == Ulkonäkö ja koko == Höyhenpuku on harmaanruskea kesällä, vaaleampi talvella, ja siinä on selässä vaalea raita, joka näkyy vain linnun lentäessä. Suomeen harhautuvat lampiviklot ovat usein vaihtopuvussa, eli niiden väritys on jotain kesä- ja talvipuvun väliltä. Jalat ovat keltaiset ja erittäin pitkät, nokka pitkä ja ohut. Lentävästä linnusta huomaa, miten jalat ulottuvat pitemmälle kuin pyrstö. Euroopan vanhin rengastettu lampiviklo on ollut ranskalainen vähintään 7 vuoden 1 kuukauden ikäinen yksilö. === Koko === Pituus 20–26 cm, siipien kärkiväli 40–60 cm, paino noin 50–120 g. === Ääni === Soidinääni on ’tuiiu tuiiu’. Varoitusääni on terävä ’tsirp’, myös ’sviik’ pituudeltaan n. 1s, 8s välein. == Levinneisyys == Lampiviklo pesii lammissa ja kosteilla ruohoalueilla aroilla ja taigalla Itä-Euroopassa ja Aasiassa. Maailman populaation koko on 190 000–1,2 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Se muuttaa talveksi Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan ja Etelä- Aasiaan, varsinkin Intiaan. Jotkut yksilöt muuttavat Kaakkois-Aasiaan ja jopa Australiaan asti. Suosituimpia talvehtimisalueita ovat sisämaan kosteikot ja lammet. Muuttomatkoillaan linnut harhautuvat säännöllisesti läntiseen Eurooppaan – Suomessakin tehdään vuosittain kymmeniä havaintoja. Suomen pesimäkannaksi on arvioitu 5–15 paria, Ruotsin 0–5 paria ja Viron 5–20 paria. == Lisääntyminen == Lampiviklot pesivät harvoissa yhteisöissä, joissa pesien väliä on kymmenkunta metriä. Pesä on maassa lähellä vettä. Munia on 4, ja molemmat emot hautovat niitä. Poikaset ovat pesäpakoisia. Molemmat vanhemmat osallistuvat poikasten ruokkimiseen. Sukukypsä 1-vuotiaana. == Ravinto == Lintu kaivelee liejusta tai matalasta vedestä hyönteisiä ja muita pikkueläimiä. Koska ne ruokailevat talvehtimisalueillaan mm. riisipelloilla, niitä uhkaavat maataloudessa käytetyt hyönteismyrkyt. == Lähteet == * Rariteettikomitea === Viitteet === == Aiheesta muualla == * *LuontoPortti: Lampiviklo (Tringa stagnatilis) *ITIS: Tringa stagnatilis Luokka:Viklot
Accu

Accu on elektronista musiikkia soittava suomalainen yhtye. Yhtyeen perustivat vuonna 1998 Heads & Bodies -yhtyeestä tunnetut serkukset Lasse ja Harri Väyrynen. Myöhemmin yhtyeeseen liittyi Jere Garcia. Alkuaikoina yhtye toimi lähinnä omassa Pentagon-studiossaan tehden satunnaisia lavakeikkoja. Nykyään yhtye keikkailee ympäri maailmaa. Yhtye on tunnettu energisestä lavaesiintymisestään. ==Diskografia== * * ==Aiheesta muualla== * Accun viralliset kotisivut * Luokka:Suomalaiset elektronisen musiikin yhtyeet
Lalli (täsmennyssivu)

Lalli voi tarkoittaa seuraavia: == Henkilöitä == === Lalli etunimenä === * Lalli (1100-luvulla), suomalainen piispa Henrikin legendan mukaan surmannut talonpoika * Lalli Partinen (1941–2022), suomalainen jääkiekkoilija === Lalli sukunimenä === * Bruno Senna Lalli (s. 1983), brasilialainen kilpa-ajaja * Domenico Lalli (1679–1741), italialainen libretisti, Ottone in villa -oopperan libreton kirjoittaja * Maarit Lalli (s. 1964), suomalainen elokuvaohjaaja * Taisto Lalli (s. 1989), suomalainen painija * Tommi Lalli (s. 1996), Blind Channel -yhtyeen rumpali === Kuvitteellisia henkilöitä === * Lalli Leipäjuusto, Prätkähiiret-piirrossarjan hahmo == Paikkoja == * Lalli, kylä tai kulmakunta Mynämäellä * Lalli, kylä tai kulmakunta Pirkkalassa * Lalli, kylä tai kulmakunta Pöytyällä * Lalli, kylä tai kulmakunta Yli-Iissä == Muita merkityksiä == * Lalli, Satakunnassa vuosina 1917–2009 ilmestynyt sanomalehti * Lalli, satakuntalainen lehdenkustannusyhtiö * Lalli, Evald Ferdinand Jahnssonin näytelmä vuodelta 1873 * Lalli, Eino Leinon näytelmä * Lallintalo eli ”Lallis”, huvi- ja juhlapaikka Köyliössä * Köyliön Lallit, urheiluseura * Suomen Lalli-liitto, suomalainen vuosina 1929–1930 toiminut äärioikeistolainen järjestö.
Paksujalka

Paksujalka (Burhinus oedicnemus) on paksujalkojen heimoon kuuluva kahlaajalaji. Lajin nimesi Carl von Linné Englannista 1758. == Koko ja ulkonäkö == Ruskehtavan linnun höyhenpeitteessä on selvärajaiset mustat ja valkeat raidat siivissä, jotka näkyvät varsinkin linnun lentäessä. Sen silmät näyttävät pullistuvan päästä, sillä kallonmuoto muistuttaa krokotiilia tai liskoa. Jalat ovat voimakkaat. Nokka on päästä musta, tyvestä keltainen ja kahlaajalinnun nokaksi paksu. Pituus 41–43 cm, siipien kärkiväli noin 82 cm ja paino 400–550 g. == Levinneisyys == Paksujalka pesii harvalukuisena Keski- Euroopassa ja Etelä-Euroopan kuivilla aromailla sekä Afrikassa ja Lounais- Aasiassa. Suomea lähimmät pesimäalueet ovat olleet Puolassa ja Saksan itäosissa, mutta laji on viime aikoina vähentynyt kaikkialla ja paikoin hävinnyt kokonaan. Nykyisin Euroopassa paksujalkaa tavataan enää lähinnä Unkarissa ja Alsacessa. Sen tuhoksi ovat koituneet maatalouden rakennemuutos, hyönteismyrkyt, munien keräily sekä metsästys. Maailman populaation suuruus on 140 000–330 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Lajia tavataan satunnaisesti Suomessakin. Suomen ensimmäinen havainto on vuodelta 1972. Viimeisin havainto on heinäkuulta 2022. Pohjoiset ja itäiset populaatiot ovat muuttolintuja, jotka talvehtivat Välimeren maissa ja Afrikan pohjoisosissa. == Lisääntyminen == Paksujalka munii 1–3, tavallisesti 2 munaa maassa olevaan pesään. Pesä on usein pudonneen oksan tai pensaan suojassa. Haudonta-aika on 24–26 päivää, molemmat puolisot hautovat. Haudonta alkaa yleensä toisen munan tultua. Poikaset kuoriutuvat yleensä samana päivänä. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka ovat pesäpakoisia. Ne oppivat lentämään 5–6 viikon ikäisinä. Pesii ensi kerran tavallisesti vasta 3-vuotiaana, mutta saattaa joskus pesiä jo 1-vuotiaana. == Ravinto == Paksujalka syö hyönteisiä, muita selkärangattomia ja pieniä liskoja. == Lähteet == * Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. ISBN 0-19-857506-8 === Viitteet === == Aiheesta muualla == * Mäkipelto, Jarmo & Mäkipelto, Jouni 1979: Paksujalka Burhinus oedicnemus* toisen kerran Suomessa. - Lintumies 4.1979 s. 183–184. LYL. Luokka:Paksujalat
Puutarha

Puutarha on hyöty- ja koristekasvien, varsinkin hedelmäpuiden, marjapensaiden tai kukkien viljelyalue. Usein puutarhan on tarkoitus olla näyttävä ja rauhallinen alue. Tällöin pääosa puutarhan kasveista on istutettu niiden ulkonäön takia, vaikka mukana voi olla pieni hyötykasvimaa ja mahdollisesti joitakin hedelmäpuita. Asuinrakennukseen välittömästi liittyvää puutarhaa sanotaan kotipuutarhaksi, ja jos tuotteita viljellään myyntiin, kyseessä on kauppapuutarha. Puisto on yleensä suurempi ja julkisempi tila kuin puutarha. == Puutarhatyypit == Tavallisia puutarhatyyppejä ovat: * japanilainen puutarha * arboretum: puuvartisia lajeja sisältävä puisto * kasvitieteellinen puutarha: kasvikokoelma, jota käytetään erityisesti tutkimustoimintaan * siirtolapuutarha: kaupungeissa oleva tiivis puutarha-alue, joka on jaettu palstoiksi * koristepuutarha: koristetarkoitukseen suunniteltu puutarha * hyötypuutarha: vihanneksia, juureksia, hedelmiä ja marjoja tuottava puutarha * metsäpuutarha: luonnonmukaisuutta tavoitteleva puutarha * muotopuutarha: geometriseen muotoon leikattuja puita ja pensaita sisältävä puutarha * kivikkopuutarha: runsaasti kiviä tai kalliota ja kuivan paikan kasveja sisältävä puutarha * perhospuutarha: runsaasti perhosia houkuttelevia kukkia sisältävä puutarha * englantilainen puutarha * ruusutarha * kosteikkopuutarha: vesielementtejä sisältävä puutarha == Puutarhakasvit == Puutarhassa kasvatettavat kasvit voidaan jakaa ryhmiin: * kesäkukat (yksivuotiset ruohovartiset kasvit), joista osa sopii kuivakukiksi * perennat (monivuotiset ruohovartiset kasvit) * puut, pensaat, varvut ja liaanit * maanpeitekasvit * vihannekset ja juurekset == Puutarhaelementtejä == Puutarha muodostuu sekä luonnonmateriaaleista ja olosuhteista että ihmisen lisäämistä elementeistä: * Maaperä * Kivet * Vesi * Valaistusolosuhteet * Tuuli * Sateisuus * Ilmanlaatu ** Saasteet ** Sijainti mereen nähden (ilman suolaisuus) * Kasvillisuus ** Lajien ja lajikkeiden määrä, menestyminen Ihmisen luomia elementtejä: * Terassit ja patiot * Tiet ja polut * Valaistus * Veistokset ym. * Altaat, vesipuutarhat ja muut vesielementit == Koulutus ja järjestöt == Suomessa maisema-arkkitehdiksi on voinut valmistua Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolta, maisema-arkkitehtuurin koulutusohjelmasta vuodesta 1969 alkaen.Suomen Maisema ja arkkitehtiliitto. Käytännössä kohteiden viher- ja puutarhasuunnittelijoina toimivat tyypillisesti puutarhurit ja hortonomit. Puutarhatalouden keskusjärjestöjä ovat Puutarhaliitto ja Viherympäristöliitto. == Tunnettuja puutarhoja Suomessa == * Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha * Turun kasvitieteellinen puutarha * Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha * Arboretum Mustila * Kultaranta == Katso myös == * Arboretum * Puutarhasuunnittelu * Koulupuutarha * Kuoleman puutarha * Puutarhahistoria == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Blogeja suomalaisista puutarhoista * Rakennusperintö.fi artikkeli: Omalla pihalla - omavaraisviljelyä, tyyppimalleja ja ekoajattelua * Kasvun ihmeitä ikkunalla ja parvekkeella (Helsingin kaupunginkirjasto) * Lyhyt puutarhojen historia * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Instruktiivi

Instruktiivi eli keinonto on sijamuoto (ns. tapasija), joka ilmaisee keinoa tai välinettä tai tapaa, jolla toiminta suoritetaan. Suomen kielessä instruktiivin sijapääte on -n sekä yksikössä että monikossa. Yksikkömuodot ovat harvinaisia, mutta esimerkiksi sanan jalka instruktiivimuodot ovat jalan : jaloin. Välineen merkityksessä käytetään usein instruktiivin tilalla adessiivia. Koska instruktiivimuodot muistuttavat tapaa ilmaisevia adverbeja, eli miten tekeminen suoritetaan (Kaivoin hiekkaa paljain käsin (instr.)/Kaivoin hiekkaa hienosti käsilläni (adv.), voitaisiin instruktiivi periaatteessa lukea adverbisijaksi. Instruktiivimuotoja käytetään lähinnä vakiintuneissa sanonnoissa, mutta niitä on varsin paljon. Muutamat instruktiivifraasit ovat asyndeettisia eli sidesanattomia (suin päin). Monet sanonnat liittyvät ruumiinosiin: * paljain päin, avojaloin, kaksin käsin, omin korvin, näkyy paljain silmin, kynsin hampain, pitkin hampain, avosylin, ehjin nahoin, suin päin, kuivin jaloin, kyynelsilmin, kuivin suin, hajareisin, täysin sydämin, alla päin, nurin niskoin. Myös seuraavat ilmaisevat inhimillistä toimintaa: * pitkin askelin, kovin ottein, muutamin valituin sanoin, suurin ponnistuksin, iloisin mielin tai ilomielin, hartain mielin, suurin toivein, suurin luuloin, mielin kielin, suurin surmin, syrjäkarein. Paikkaa ilmaisevia instruktiiveja: * monin paikoin, näillä tienoin, toiselta puolen, näillä main Määrää ilmaisevia sanontoja: * yksin kappalein, vähin erin, monin verroin, kaksin kerroin, tuhatmäärin, mielin määrin, hitusen, himpun verran, kolmisin, huom. myös yksin. Aikaa ilmaisevia sanontoja: * hyvissä ajoin, mitä pikimmin. Muita: * täysin purjein, ompeli tihein pistoin, hyrskyn myrskyn, hädin tuskin, niin muodoin. Monet sanat, joita pidämme lähinnä partikkeleina, ovat itse asiassa instruktiivimuotoja: * hiukan, harvoin, hitaammin, enemmän, alun perin, samoin, tarkoin, takaperin, niin, noin, näin, kuin, kuinka, aivan, tyystin, varsinkin, väkisin, läpikotaisin, oikein, ylen. Verbien toisen infinitiivin instruktiivi ilmaisee tekemisen tapaa tai samanaikaista tekemistä: * tuli juosten, söi seisten, puhui huutaen. Verbien kolmannen infinitiivin instruktiivi esiintyy harvinaisena vanhahtavassa kielessä pitää-verbin yhteydessä ilmaisemassa jotakin, mitä täytyy tapahtua: * katsotaan, mitä tuleman pitää. * maaksi pitää sinun jälleen tuleman. == Lähteet == * Suomen kielioppi - Tapasijat Luokka:Sijamuodot
Adeniini

Adeniini (A) on guaniinin (G) ohella toinen DNA:n ja RNA:n puriiniemäksistä. Se muodostaa kahden vetysidoksen avulla emäsparin DNA:ssa tymiinin (T) ja RNA:ssa urasiilin (U) kanssa. Kun adeniini liittyy riboosisokeriin, syntynyttä nukleosidia kutsutaan adenosiiniksi. Vastaavasti deoksiriboosin ja adeniinin muodostama yhdiste on deoksiadenosiini. Adenosiinista on edellen mahdollista muodostaa adenosiinitrifosfaattia (ATP), kun siihen liittyy kolme fosfaattiryhmää. Adenosiinia käytetään RNA:n ja deoksiadenosiinia DNA:n rakennusaineena. Adeniinijohdannaisilla on useita biokemiallisia tehtäviä. ATP:tä syntetisoidaan soluhengityksen elektroninsiirtoketjun yhteydessä oksidatiivisessa fosforylaatiossa, ja sitä käytetään solun metaboliassa kemiallisen energian siirtoon: ATP:n pilkkoutuminen adenosiinidifosfaatiksi (ADP) ja ADP:n pilkkoutuminen adenosiinimonofosfaatiksi (AMP) vapauttaa energiaa muiden kemiallisten reaktioiden käyttöön. Reaktioita katalysoivat adenosiinitrifosfataasi (ATPaasi) ja adenylaattikinaasi. Adeniini myös on rakenneosana solun aineenvaihdunnan kannalta tärkeissä koentsyymeissä, kuten NAD:ssa, FAD:ssa ja koentsyymi A:ssa. === Biosynteesi === Muiden nukleotidiemästen tavoin adeniinin synteesiä tapahtuu elimistössä. Tärkein yksittäinen synteesipaikka on maksa. Adeniinin ja guaniinin synteesireitit ovat pitkälti samat, ja tämän yhteisen reaktiotien lopputuote on inosiinimonofosfaatti (IMP). Tämän jälkeen synteesireitti jakautuu kahtia, ja lopputuotteet ovat adenosiini- ja guanosiinimonofosfaatti. Synteesin lähtöaineena on riboosi-5-fosfaatti, ja syntetisoitava emäs on reaktion alusta lähtien kiinnittyneenä siihen. Monivaiheisessa reaktiossa tarvitaan useita eri entsyymejä, ja lopputuotteen atomit ovat peräisin glysiiniltä, aspartaatilta, glutamiinilta, tetrahydrofolaatilta ja hiilidioksidilta. Adeniinin CAS-numero on 73-24-5. ==Lähteet== *solunetti: Nukleotidien synteesi www.solunetti.fi. Viitattu 8.10.2023. *Adenine - Definition, Structure, Properties, Effects and FAQs VEDANTU. Viitattu 8.10.2023. (englanniksi) * == Aiheesta muualla == *Terveysportti, metatesaurus: Adeniini *Terveysportti, terveyskirjasto: Adeniini *PubChem: Adenine *DrugBank: Adenine *Human Metabolome Database: Adenine *KEGG: Adenine *ChemBlink: Adenine Luokka:Puriinit
Tymiini

Tymiini (T) on sytosiinin (C) ohella toinen kahdesta DNA:n pyrimidiiniemäksestä. Se muodostaa kahden vetysidoksen avulla emäsparin DNA:ssa adeniinin (A) kanssa. Tymiiniä ei ole RNA:ssa vaan se korvautuu translaatiossa urasiililla (U). == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Terveysportti: Tymiini *PubChem: Thymine *DrugBank: Thymine *Human Metabolome Database: Thymine *KEGG: Thymine *ChemBlink: Thymine Luokka:Biokemia Luokka:Pyrimidiinit
Guaniini

Guaniini (G) on adeniinin (A) ohella toinen kahdesta DNA:n ja RNA:n puriiniemäksestä. Se muodostaa kolmen vetysidoksen avulla emäsparin DNA:ssa sytosiinin (C) kanssa. Guaniinin CAS-numero on 73-40-5. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Terveysportti: Guaniini *PubChem: Guanine *DrugBank: Guanine *Human Metabolome Database: Guanine *KEGG: Guanine *ChemBlink: Guanine Luokka:Puriinit Luokka:Biokemia
Sytosiini

Sytosiini (C) on toinen DNA:n ja RNA:n pyrimidiiniemäksistä. Se muodostaa kolmen vetysidoksen avulla emäsparin DNA:ssa guaniinin (G) kanssa. DNA:n toinen pyrimidiiniemäs on tymiini (T), jota vastaa RNA:ssa urasiili (U). Sytosiini voi sekä DNA:ssa että RNA:ssa mutatoitua urasiiliksi spontaanin deaminaation seurauksena. Sytosiini muodostaa nukleosidin riboosisokerin kanssa, jota kutsutaan sytidiiniksi. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Terveysportti: Sytosiini *PubChem: Cytosine *Human Metabolome Database: Cytosine *KEGG: Cytosine *ChemBlink: Cytosine Luokka:Biokemia Luokka:Pyrimidiinit
Mikroskooppi

Mikroskooppi (kreikasta: mikrós = pieni ja skopeîn = nähdä) on optinen laite, jonka avulla ihmissilmin näkymätön (eli mikroskooppisen pieni) hiukkanen – esimerkiksi solu tai bakteeri – voidaan nähdä suurennettuna. Mikrobiologian kehitys on ollut riippuvainen mikroskooppien teknisestä kehityksestä, erityisesti erotuskyvyn eli resoluution lisäyksestä. Erotuskyvyksi nimitetään pienintä etäisyyttä, joka kahdella pisteellä voi olla, jotta ne havaittaisiin erillisinä. Ihmissilmän erotuskyky rajoittuu kohteisiin, joiden läpimitta on yli 0,01 mm eli 10 µm. Tätä pienempien kohteiden tarkasteluun on käytettävä mikroskooppia. Yksinkertaisin optinen mikroskooppi on vain telineeseen kiinnitetty suurennuslasi eli kupera linssi, jonka polttopisteessä on peili, jonka päälle tutkittava näyte kiinnitetään. Varsinaisissa mikroskoopeissa on vähintään kaksi linssiä. Objektiivissa – joka on lähinnä tutkittavaa näytettä – oleva linssi muodostaa varsinaisen kuvan tarkasteltavasta kohteesta. Okulaarissa – jota vasten silmä asetetaan – olevalla linssillä tarkennetaan objektiivin heijastama kuva. Näyte kiinnitetään objektiivin polttopisteeseen, ja silmä painetaan okulaaria vasten. Liikuttamalla linssiä ja okulaaria lähemmäs toisiaan mikroskooppi tarkennetaan haluttuun kohteeseen. Moderneissa mikroskoopeissa on vielä enemmän linssejä, joilla kompensoidaan aberraatiota. Peilin sijasta näytteen valaisuun käytetään lamppua. Tärkein valomikroskoopin erotuskykyä rajoittava tekijä on käytettävän valon aallonpituus. Optinen mikroskooppi suurentaa enintään 2 000-kertaiseksi.https://noppa.aalto.fi/noppa/kurssi/kon-67.4101/luennot/Kon-67_4101_luento_2.pdf == Mikroskoopin historia == Mikroskooppien käyttö tieteessä kasvoi 1600-luvun loppupuolella, kun Robert Hooke julkaisi ohjeet leikkeiden valmistamisesta. Kun biologisesta kohteesta leikataan läpikuultavan ohut leike, sen tarkastelu mikroskoopilla kertoo paljon sen rakenteesta. Kiinteitä aineita, kuten kiviä, tutkitaan mikroskoopissa ohuthieinä: kivi sahataan ja hiotaan niin ohueksi, että tietyt mineraalit muuttuvat läpikuultaviksi. Stereomikroskoopissa kummallekin silmälle on oma okulaarinsa, mikä yhdessä silmien syvyysnäön kanssa mahdollistaa kohteen tarkastelun kolmiulotteisena. Elektronimikroskooppi käyttää näkyvän valon sijasta elektronisuihkua ja sillä "nähdään" jo molekyylitason yksityiskohtia tutkittavasta kohteesta. == Mikroskoopin mekaaniset osat == File:Korasztal.jpg| File:Revolver02.jpg| File:Tubustarto.jpg| File:MikTub.jpg| File:Talpazat.jpg| File:Rekesz.jpg| File:Kondenzor01.jpg| File:Kondenzor.jpg| File:Foglec.jpg| File:Elesseg.jpg| File:Asztal.jpg| == Katso myös == * Kaukoputki * Tunnelointimikroskooppi * Atomivoimamikroskooppi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Mikroskooppifotogrammetria Luokka:Esiteolliset keksinnöt Luokka:Laboratoriotarvikkeet Luokka:Optiset laitteet Luokka:Materiaalitekniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Josefa Iloilo

Ratu Josefa Iloilo Uluivuda (29. joulukuuta 1920 – 6. helmikuuta 2011) oli fidžiläinen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä kahteen kertaan: 13. heinäkuuta 2000 – 5. joulukuuta 2006 ja 4. tammikuuta 2007 – 30. heinäkuuta 2009. Iloilo syntyi Viti Levulla. Ennen poliittisella urallaan menestymistä hän työskenteli opettajana. Hänestä tuli alun perin varapresidentti 18. tammikuuta 1999; Kamisese Maran viraltapanon jälkeen hän nousi presidentiksi 13. heinäkuuta 2000. Korkeasta iästään huolimatta Iloilo aloitti uuden kauden maaliskuussa 2006. Saman vuoden joulukuussa Fidži ajautui pahemman luokan poliittiseen kaaokseen, ja amiraali Frank Bainimarama kaappasi Iloilon vallan. Hän kuitenkin antoi Iloilolle tämän valtionpäämiehen arvon takaisin 4. tammikuuta 2007 ja on itse toiminut siitä lähtien maan pääministerinä. Iloilo vietti 85-vuotispäiväänsä Lautokalla joulukuussa 2005. Hän sairasti Parkinsonin tautia. Iloilo jäi eläkkeelle elokuussa 2009. Hän kuoli helmikuussa 2011. == Lähteet == Luokka:Fidžin presidentit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Suomumatelijat

Suomumatelijat (Squamata) on matelijoihin kuuluva lahko. Se on suurin matelijoiden lahko, sisältäen liskot, käärmeet ja matoliskot. Suomumatelijat erottaa muista matelijoista niiden suomumaisen ihon perustella. Ne pystyvät myös liikuttamaan yläleuan äärimmäisen ylös, minkä näkee erityisen hyvin käärmeillä niiden syödessä suurta saalista. Suomumatelijoiden koiraat ovat ainoita selkärankaisia, joilla on hemipenis. Suomumatelijat on myös ainut matelijoiden lahko, johon kuuluu sekä ovovivipaarisia, vivipaarisia ja tyypillisiä ovipaarisia lajeja, eli toiset lajit munivat ja toiset synnyttävät eläviä poikasia. == Luokittelu == Perinteisesti lahko on jettu kolmeen alalahkoon: * Lacertilia, liskot * Serpentes, käärmeet * Amphisbaenia, matoliskot. Liskot muodostavat kuitenkin parafyleettisen ryhmän, minkä takia liskoista taksonomisena ryhmänä on luovuttu joissakin uudemmissa luokitteluissa. Tässä eräs uusi luokittelu (ilman sukupuuttoon kuolleita taksoneita): * Lahko: Suomumatelijat (Squamata) ** Alalahko: Dibamia ** Kladi: Bifurcata *** Alalahko: Gekkomaiset (Gekkota) *** Kladi: Unidentata **** Alalahko: Scinciformata ***** Osalahko: Cordylomorpha ***** Osalahko: Skinkkimäiset (Scincomorpha) **** Kladi: Episquamata ***** Kladi: Laterata ****** Alalahko: Teiformata ****** Kladi: Lacertibaenia ******* Alalahko: Matoliskot (Amphisbaenia) ******* Alalahko: Lacertiformata ***** Kladi: Toxicofera ****** Alalahko: Vaskitsamaiset (Anguimorpha) ****** Alalahko: Leguaanimaiset (Iguania) ****** Kladi: Ophidia ******* Alalahko: Käärmeet (Serpentes) ******** Osalahko: Alethinophidia ******** Osalahko: Sokkokäärmeet (Scolecophidia) == Lähteet == Luokka:Diapsidit
Frank Pappa Show

Frank Pappa Show on Kolmoskanavalla ja myöhemmin MTV3-kanavalla vuosina 1991–1994 lähetetty talk show- ja uutisparodiaohjelma. Heimo ”Holle” Holopaisen luoma uutisankkurihahmo Frank Pappa esiintyi aluksi Broadcasters Oy:n tuottamassa, nuorisolle suunnatussa musiikki- ja ajankohtaisohjelmassa NoTV, jota esitettiin Kolmoskanavalla 1990–1991. Ohjelma lakkautettiin keväällä 1991, mutta jo syksyllä Frank Pappa palasi ruutuun oman spin-off- nimikkoshow’nsa isäntänä. Myös sen tuotti Broadcasters. Ohjelmaa käsikirjoittivat Heimo Holopaisen lisäksi muun muassa Roope Lehtinen ja Saku Tuominen. Ohjelmasta muistetaan muun muassa kehonrakentajasäämies Toni, Kalevankadun laulava talonmies Sepi Kumpulainen sekä Frank Papan lentävät lauseet ”Kosketelkaa toisianne!”, ”Armotonta menoa!” ja ”Bailatkaa ankarasti!”. Frank Papan ohella show’n vakiohahmoja olivat muun muassa insinööri ja isä Raimo H. Jussila (Yrjö Fonselius), topakka mediavaikuttaja Laura Kent (Nina Jääskeläinen) ja Frank Papan seksikäs assistentti Dada (Sara Hirvelä). Ohjelman lopuksi Frank Pappa istuutui pallotuoliinsa ja kääntyi lavasteiden taakse. Samalla studioääni ilmoitti että ”Frank Pappa on poistunut studiolta”. Ohjelman studioyleisönä olivat Jokereiden jääkiekkojoukkueen fanit. Kevätkaudella 1993 ohjelmaa esitettiin MTV3:n perjantai-illan myöhäisohjelmistossa nimellä Frank Pappa Late Show. Keväällä 1994 se siirtyi MTV3:n lauantai-illan prime time -ohjelmistoon, jossa sarja pyöri vielä toukokuulle saakka. Heimo Holopainen siirtyi seuraavaksi muun muassa Yle TV1 -kanavan Iltalypsy- ja Hohtohetki-ajankohtaisviihdeohjelmien käsikirjoittajaksi ja sittemmin Yle TV2 -kanavan Kodin kääntöpiiri -ohjelman juontajaksi. Frank Pappa Show edusti Kolmoskanavaa Montreux’n Kultainen ruusu -kilpailussa keväällä 1992. Edellisenä syksynä Frank Papalta ilmestyi single ”Bailataan ankarasti” ja keväällä 1994 presidentinvaalien kynnyksellä toinen single ”Mara-Walk”. == Muuta == 1970-luvun puolivälin Hullujussi-yhtyeen, jossa Heimo Holopainen toimi basistina, keulahahmo oli Eeki Mantereen esittämä Viktor Kalborek. Viktor Kalborekin hahmon nimi oli aluksi Frank Krappa. == Lähteet == Luokka:Viihdeohjelmat Luokka:Satiirisarjat Luokka:Kolmoskanavan televisio-ohjelmat Luokka:MTV3:n televisio-ohjelmat Luokka:1990-luvun suomalaiset televisiosarjat
Guantánamo

Guantánamo on kaupunki Kaakkois-Kuubassa. Se on Guantánamon provinssin pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 257,39 km² ja siellä oli vuonna 2014 noin 230 000 asukasta.Guantánamo (Municipality, Cuba) - Population Statistics and Location in Maps and Charts Sen pääelinkeinot ovat sokeriruo’on ja puuvillan kasvatus. Guantanamera () on ehkä tunnetuin kuubalainen laulu. 15 kilometriä kaupungista etelään sijaitsee Yhdysvaltain Guantanamo Bayn laivastotukikohta. Tukikohtaan perustettiin 2002 vankileiri, jossa Yhdysvallat säilyttää al- Qaida- ja Taliban-yhteyksistä epäilemiään henkilöitä. ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== Luokka:Kuuban kaupungit
Baski

Baski tarkoittaa seuraavia asioita: * baski, kieli * baskit, kansa.
Viikunanlehti (vappulehti)

Viikunanlehti on 1928 perustetun Lahden Akateemiset Urheilijat ry:n vuodesta 1948 alkaen julkaisema vappulehti. Se postitetaan jäsenille, mutta sen voi ostaa vapaasti myös joistain lehtikioskeista. Yhdistyksen jäseneksi voi päästä ylioppilastutkinnon suorittanut mies tai mies, jolla on vastaavat tiedot. Luokka:Vappulehdet luokka:Lahden media
Jaksollinen järjestelmä (hapetusluvut)

Tässä taulukossa on alkuaineiden tavallisimpia hapetuslukuja. Joidenkin alkuaineiden (kuten vedyn +1 ja hapen −2) selvästi yleisimmät hapetusluvut on lihavoitu. Viiva merkitsee, että hapetuslukuja ei tiedetä. Jalokaasujen hapetusluvuiksi ilmoitetaan usein 0, koska ne eivät reagoi helposti, mutta etenkin raskaammat jalokaasut voivat muodostaa myös yhdisteitä. Keinotekoisten raskaiden alkuaineiden (transuraanien) järjestysluku on merkitty sulkeilla. Ryhmä 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 (IA IIA IIIB IVB VB VIB VIIB VIIIB VIIIB VIIIB IB IIB IIIA IVA VA VIA VIIA VIIIA) Jakso 1 1 H +1 −1 2 He 0 2 3 Li +1 4 Be +2 5 B +3 6 C +4 +2 −4 7 N +5 +4 +3 +2 +1 −3 8 O −1 −2 9 F −1 10 Ne 0 3 11 Na +1 12 Mg +2 13 Al +3 14 Si +4 −4 15 P +5 +3 −3 16 S +6 +4 +2 −2 17 Cl +7 +5 +3 +1 −1 18 Ar 0 4 19 K +1 20 Ca +2 21 Sc +3 22 Ti +4 +3 +2 23 V +5 +4 +3 +2 24 Cr +6 +4 +3 +2 25 Mn +7 +6 +4 +3 +2 26 Fe +3 +2 27 Co +3 +2 28 Ni +3 +2 29 Cu +2 +1 30 Zn +2 31 Ga +3 32 Ge +4 +2 33 As +5 +3 −3 34 Se +6 +4 −2 35 Br +5 +1 −1 36 Kr +2 0 5 37 Rb +1 38 Sr +2 39 Y +3 40 Zr +4 +3 +2 41 Nb +5 +4 +3 42 Mo +6 +4 +3 +2 43 Tc +7 +5 +4 +2 44 Ru +6 +5 +4 +3 45 Rh +4 +3 +2 46 Pd +4 +3 +2 47 Ag +1 48 Cd +2 49 In +3 50 Sn +4 +2 51 Sb +5 +3 −3 52 Te +6 +4 −2 53 I +7 +5 +1 −1 54 Xe +6 +4 +2 0 6 55 Cs +1 56 Ba +2 * 72 Hf +4 73 Ta +5 74 W +6 +5 +4 75 Re +7 +6 +4 76 Os +8 +6 +4 +3 77 Ir +6 +4 +3 +2 78 Pt +4 +2 79 Au +3 +1 80 Hg +2 +1 81 Tl +3 +1 82 Pb +4 +2 83 Bi +5 +3 84 Po +4 +2 85 At +7 +5 +3 −1 86 Rn +1 0 7 87 Fr +1 88 Ra +2 ** (104) Rf +4 (105) Db +5 (106) Sg +6 (107) Bh +7 (108) Hs +8 (109) Mt - (110) Ds - (111) Rg - (112) Cn - (113) Nh - (114) Fl - (115) Mc - (116) Lv - (117) Ts - (118) Og - * Lantanoidit 57 La +3 58 Ce +4 +3 59 Pr +3 60 Nd +3 61 Pm +3 62 Sm +3 +2 63 Eu +3 +2 64 Gd +3 65 Tb +3 66 Dy +3 67 Ho +3 68 Er +3 69 Tm +3 70 Yb +3 +2 71 Lu +3 ** Aktinoidit 89 Ac +3 90 Th +4 +3 +2 91 Pa +5 +4 +3 +2 92 U +6 +5 +4 +3 +2 93 Np +6 +5 +4 +3 +2 94 Pu +6 +5 +4 +3 +2 (95) Am +6 +5 +4 +3 +2 (96) Cm +4 +3 +2 (97) Bk +4 +3 +2 (98) Cf +3 +2 (99) Es +3 +2 (100) Fm +3 +2 (101) Md +3 +2 (102) No +3 +2 (103) Lr +3 Luokka:Jaksollinen järjestelmä
Orchestral Manoeuvres in the Dark

Orchestral Manoeuvres in the Dark eli OMD on brittiläinen syntikkapop-yhtye. Yhtyeen perustivat 1970-luvun lopulla Andy McCluskey ja Paul Humphreys, jotka muodostivat OMD:n rungon vuoteen 1989 asti, jolloin yhtyeen ensimmäisillä levyillä soittanut kokoonpano hajosi. McCluskey jatkoi myöhemmin OMD:n nimellä uuden kokoonpanon kanssa. OMD:n menestynein kappale on ollut "Enola Gay" vuodelta 1980. Toistaiseksi viimeinen OMD-levy ilmestyi vuonna 2017. 1. tammikuuta 2006 Andy McCluskey ilmoitti suunnitelmista koota OMD uudelleen vanhalla 1980-luvun OMD-kokoonpanolla McCluskey, Humphreys, Malcolm Holmes ja Martin Cooper. Yhtyeen tarkoituksena oli lähteä kiertueelle soittaen materiaalia Architecture & Morality-levyltä sekä muuta ennen 1983 julkaistua tuotantoa. ==Diskografia== * Orchestral Manoeuvres in the Dark (1980) * Organisation (1980) * Architecture & Morality (1981) * Dazzle Ships (1983) * Junk Culture (1984) * Crush (1985) * The Pacific Age (1986) * Sugar Tax (1991) * Liberator (1993) * Universal (1996) * OMD Live: Architecture & Morality & More (2007) livetaltiointi 19.5.2007 * History of Modern (2010) * English Electric (2013) * The Punishment of Luxury (2017) * Souvenir (2019) kokoelma * Architecture & Morality Singles (2021) kokoelma * Bauhaus Staircase (2023) == Aiheesta muualla == * Virallinen kotisivu Luokka:Brittiläiset elektronisen musiikin yhtyeet Luokka:Brittiläiset popyhtyeet Luokka:Brittiläiset synthpop- yhtyeet Luokka:1980-luvun yhtyeet ja sooloartistit
Sulkasato (lehti)

Sulkasato on suomalainen vappulehti, jota julkaisee Pohjois-Karjalan Journalistiyhdistys, aiemmalta nimeltään Pohjois-Karjalan Sanomalehtimiesyhdistys. Yhdistys on perustettu vuonna 1921, ja lehteä on julkaistu vuodesta 1948. Vuonna 2015 lehti ilmestyi ensimmäistä kertaa ainoastaan sähköisenä julkaisuna. Lehden päätoimittaja on Anna Sievälä. == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Yle: Vappulehdessä paljasta pintaa ja pikkutuhmia vitsejä (30.4.2013) * Sulkasato Pohjois-Karjalan journalistiyhdistyksen verkkosivulla Luokka:Vappulehdet
Reaktiomoottori

Reaktiomoottori on voiman ja vastavoiman laista tai tarkemmin liikemäärän säilymiseen perustuva moottorityyppi. Yleisimpiä reaktiomoottoreita ovat erilaiset suihkumoottorit tai rakettimoottorit, mutta käsitteen alle kuuluvat myös esimerkiksi ionimoottorit. Tyypillisimmässä kemiallisessa reaktiorakettimoottorissa palavan ajoaineen kuumat pakokaasut purkautuvat moottorin suuttimesta ja työntävät laitetta eteenpäin. == Historia == Reaktiomoottoreita kehitellään eteenpäin. Nykyisin ilmaa hengittävien moottoreiden kehityksen kärkeä edustavat ylisoonisilla (äänen nopeutta nopeammilla) nopeuksilla toimiva SCRAMJET , joka ei käytä turboahdinta ja polttaa vetyä. Sotilaslentokoneissa suihkumoottori on kehittynyt s.e. ylisooninen lentonopeus voidaan ylläpitää vaakalennossa ilman jälkipoltinta. Ilmaliikenteessä koneiden suihkumoottoreiden ohivirtaus on kasvanut 1970-luvulta lähtien ja moottorit ovat tulleet hiljaisemmiksi ja vähemmän polttoainetta kuluttaviksi. Potkuriturbiini, jossa suihkumoottori (kaasuturbiini) tuottaa pääosan työntövoimasta on käytössä lyhyemmän matkan matkustajakoneissa ja helikoptereissa. Rakettimoottori on ollut käytössä Messerschmitt 163 Komet -hävittäjässä toisen maailmansodan aikana ja koekoneissa 1940-60-luvulla. Sittemmin sen käyttö on rajoittunut vain ohjuksiin, kantoraketteihin ja avaruussukkuloihin. Sysäysputkimoottori (engl. pulse jet), jollainen oli esimerkiksi V1-ohjuksessaThomas & Davey 2013, 10, on eräs reaktiomoottori. ==Lähteet== * * ===Viitteet=== == Aiheesta muualla == Luokka:Ilmailu Luokka:Rakettitekniikka Luokka:Moottorit
Scramjet

SCRAMJET (Supersonic Air Combustion Ramjet) eli yliäänipatoputkimoottori on pitkälle kehittynyt suihkumoottorityyppi, joka polttaa nestemäistä vetyä tai muuta helposti höyrystyvää polttoainetta yliääninopeudella moottorin läpi liikkuvassa ilmavirrassa. Moottorin perusrakenne on hyvin yksinkertainen putki, jonka toisesta päästä ilma virtaa sisään. Putki on muotoiltu niin, että ilma puristuu pieneen tilaan, jossa siihen suihkutetaan polttoainetta. Polttoaine syttyy ja ilma laajenee voimakkaasti jolloin sen virtausnopeus kasvaa. Lopuksi ilmavirta ohjataan ulos moottorin takaa. Ilmavirta ei missään vaiheessa hidastu alle äänennopeuden, minkä vuoksi scramjet-moottoroidulla koneella on merkittävästi pienempi ilmanvastus kuin vastaavalla patoputki- tai suihkumoottorikoneella. Scramjet-moottorissa ei patoputkimoottorin tapaan ole lainkaan pyöriviä osia. Laitteen rakenne on mekaanisesti yksinkertainen ja aerodynaamisesti tarkka. Jotta polttoaine ehtisi palaa moottorin sisällä ilman virtauksen scramjet-moottoriin on pysyttävä mahdollisimman muuttumattomana. Käytännössä tämä tarkoittaa lentämistä valitulla korkeudella aina tietyllä nopeudella. Scramjet on vielä hyvin pitkälle kehitteillä oleva moottorityyppi. Sitä ei ole käytetty kaupallisiin tarkoituksiin mutta ohjusten moottorina kyllä. Scramjetin käyttöä moottorina hankaloittaa se, että se toimii ainoastaan yliäänennopeuksilla. Tätä rajoitetta voidaan kuitenkin kiertää käyttämällä tavallista patoputkimoottoria, joka on suunniteltu niin, että se muuttuu scramjetiksi kun äänennopeus ylitetään. Ei tiedetä, kuinka suuriin nopeuksiin scramjetillä on mahdollista päästä, mutta rajan arvellaan olevan lähellä 15 Machin nopeutta. ==Lähteet== * Luokka:Suihkumoottorit Luokka:Lämpövoimakoneet de:Staustrahltriebwerk#Überschallverbrennung im Scramjet
Luettelo ilma-alusten maatunnuksista

Tämä on luettelo siviili-ilma-alusten kansallisuustunnuksista ICAO:n mukaan: Maa Tunnus Entiset tunnukset YA PH PJ ZA 7T F-O C3 D2 CR-L VP-A V2 VP-L A6 LQ (valtion koneet) LV R EK CCCP P4 VH 4K CCCP C6 VP-B A9C S2 S3 8P VQ-B OO V3 VP-H TY F-O VP-B VQ-B A5 CP CB T9 YU A2 VQ-ZE VQ-ZH PP PR PT VP-L V8 VR-U LZ XT F-O 9U BR VP-C CC E5 TI J2 J7 HI HC SU YS E3 EC M ZS ZT (ei käytössä) ZU ET VP-F DQ VQ-F RP PI TR F-O C5 VP-X 4L CCCP 9G VP-A VP-G J3 VQ-G F-OG N TG LG 2 G 3X F-O J5 CR-G 8R VP-G HH HR XH B-H B-K B-L VR-H PK VT YI EP RV EI EJ (ei käytössä) TF 4X I OE A 6Y VP-J JA J 7O YE 4W JY XU F-KH KW TJ F-O VR-N C CF D4 CR-C UN CCCP 5Y VP-K TL F-O B XT EX CCCP T3 HK C D6 9Q 9O TN F-O P HL SX 9A RC CU 9K K 5B VQ-C RDPL F-L XW YL CCCP 7P VQ-ZA VQ-ZD OD LR A8 EL LI 5A HB LY CCCP LX UL B-M CS-M 5R F-O 7Q VP-Y 8Q 9M VR-J VR-O VR-R TZ F-O 9H VP-M M G CN V7 F-OG 5T F-O 3B VQ-M XA (kaupalliset koneet) XB (yksityiskoneet) XC (valtion koneet) V6 ER CCCP 3A CZ MC MT VP-M C9 CR-A CR-B XY XZ (ei käytössä) V5 C2 9N YN AN 5U F-O 5N VR-N LN TU F-O A4O AP HP RX P2 ZP OB OA Z3 N CS CR N SP 3C VQ-ZI A7 F F F-OH F-O YR CV 9XR SE F VQ-H V4 VP-LK VP-LL J6 VQ-L J8 VP-V F D DM (Länsi-Saksa) DDR (Itä-Saksa) H4 VP-P 9J VP-Y 5W T7 S9 CR-S HZ UH 6V 6W (sotilastunnus) F-O S7 VQ-S YU UN 9L VR-L 9V VR-S OM OK S5 SL 6O 6OS 4R VP-C CY ST SN OH K-S PZ 3D HB CH YK EY CCCP B 5H VP-Z OY HS 5V A3 9Y VP-T TT F-O OK TS F-O TC EZ CCCP VQ-T T2 5X VP-U UR CCCP HA CX F-OD ZK ZL ZM UK CCCP EW CCCP YJ HV YV RA CCCP VN XV ES CCCP 4U G N NC NL NR NS NX Z VP-W VP-Y ==Lähteet== *Current ICAO Aircraft Registration Prefixes Maatunnuksista ilma-alusten maatunnuksista
Monimos

Monimos (, ; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kyynikoiden koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Syrakusasta. Monimos oli kyynikko Diogeneen oppilas. Diogenes Laertios kertoo, että hän esitti hullua päästäkseen tämän oppilaaksi. Hän kertoo Monimoksen kirjoittaneen kaksi kirjaa, Pyrkimyksistä ja Kehotus, sekä satiireja Krateen ja Menippoksen tyyliin. == Lähteet == * == Aiheesta muualla == * Diogenes Laertios: Monimoksen elämäkerta * Diogenes Laertios: Monimoksen elämäkerta Luokka:Kyynikot