EkBass/fiwiki-20250220-pages-articles huggingface dataset:
Ulappaliitäjät

Ulappaliitäjät (Procellariidae) ovat keskikokoisia merilintuja. Ne elävät enimmäkseen eteläisen pallonpuoliskon valtamerillä. == Ulappaliitäjälajeja == *Isomyrskyliitäjä (Macronectes giganteus) *Tummamyrskyliitäjä (Macronectes halli) *Myrskylintu (Fulmarus glacialis) *Etelänmyrskylintu (Fulmarus glacialoides) *Jäämyrskyliitäjä (Thalassoica antarctica) *Kapinmyrskyliitäjä (Daption capense) *Lumimyrskyliitäjä (Pagodroma nivea) *Hopeaviistäjä (Aphrodroma brevirostris) *Pitkäsiipiviistäjä (Pterodroma macroptera) *Valkopääviistäjä (Pterodroma lessonii) *Karibianviistäjä (Pterodroma hasitata) *Bermudanviistäjä (Pterodroma cahow) *Valkovatsaviistäjä (Pterodroma incerta) *Sirppiviistäjä (Pterodroma alba) *Kiertoviistäjä (Pterodroma inexpectata) *Kihuviistäjä (Pterodroma solandri) *Laineviistäjä (Pterodroma ultima) *Maininkiviistäjä (Pterodroma neglecta) *Tyrskyviistäjä (Pterodroma magentae) *Mauritiuksenviistäjä (Pterodroma arminjoniana) *Vyöviistäjä (Pterodroma mollis) *Kapverdenviistäjä (Pterodroma feae) *Madeiranviistäjä (Pterodroma madeira) *Réunioninviistäjä (Pterodroma baraui) *Galápagosinviistäjä (Pterodroma phaeopygia) *Sepelviistäjä (Pterodroma externa) *Kermadecinviistäjä (Pterodroma cervicalis) *Pikkuviistäjä (Pterodroma cookii) *Juanfernándezinviistäjä (Pterodroma defilippiana) *Uudenkaledonianviistäjä (Pterodroma leucoptera) *Kurosivonviistäjä (Pterodroma hypoleuca) *Samoanviistäjä (Pterodroma nigripennis) *Mustakainaloviistäjä (Pterodroma axillaris) *Kääpiöviistäjä (Pterodroma longirostris) *Uudenseelanninviistäjä (Pterodroma pycrofti) *Nokiviistäjä (Pseudobulweria aterrima) *Salomoninviistäjä (Pseudobulweria becki) *Fidžinviistäjä (Pseudobulweria macgillivrayi) *Polynesianviistäjä (Pseudobulweria rostrata) *Siniliitäjä (Halobaena caerulea) *Leveänokkaprioni (Pachyptila vittata) *Sininokkaprioni (Pachyptila salvini) *Kyyhkyprioni (Pachyptila desolata) *Ohutnokkaprioni (Pachyptila belcheri) *Pikkuprioni (Pachyptila turtur) *Paksunokkaprioni (Pachyptila crassirostris) *Tyrskyliitäjä (Bulweria bulwerii) *Sokotrantyrskyliitäjä (Bulweria fallax) *Meriliitäjä (Procellaria cinerea) *Isomeriliitäjä (Procellaria aequinoctialis) *Tummameriliitäjä (Procellaria parkinsoni) *Tasmanianmeriliitäjä (Procellaria westlandica) *Valkonaamaliitäjä (Calonectris leucomelas) *Keltanokkaliitäjä (Calonectris diomedea) *Chilenliitäjä (Ardella creatopus) *Sysiliitäjä (Ardella carneipes) *Isoliitäjä (Ardella gravis) *Suippopyrstöliitäjä (Ardella pacificus) *Juovasiipiliitäjä (Ardella bulleri) *Nokiliitäjä (Ardella griseus) *Lyhytpyrstöliitäjä (Puffinus tenuirostris) *Polynesianliitäjä (Puffinus nativitatis) *Pikkuliitäjä (Puffinus puffinus) *Idänpikkuliitäjä (Puffinus yelkouan) *Baleaarienliitäjä (Puffinus mauretanicus) *Uudenseelanninliitäjä (Puffinus gavia) *Tummapikkuliitäjä (Puffinus huttoni) *Kalifornianpikkuliitäjä (Puffinus opisthomelas) *Meksikonpikkuliitäjä (Puffinus auricularis) *Etelänkääpiöliitäjä (Puffinus assimilis) *Kääpiöliitäjä (Puffinus lherminieri) ==Lähteet== * === Viitteet === Luokka:Ulappalinnut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ulappakeijut

Ulappakeijut (Hydrobatidae) ovat pienikokoisia merilintuja, joita esiintyy kaikilla maailman valtamerillä. Niillä on hyvä hajuaisti, jota ne hyödyntävät ruuanhankinnassa. Ne syövät äyriäisiä ja pikkukaloja. Ulappakeijuihin kuuluu yksi suku, ulappakeijut (Hydrobates) ja siihen BirdLifen Suomen mukaan 15 lajia. Heimo oli aiemmin suurempi, mutta sen on 2000-luvulla tehdyissä tutkimuksissa todettu olleen parafyleettinen. Ulappakeijujen heimoon on jätetty ”pohjoisemmat” lajit, ja ”eteläisemmät” lajit kuuluvat keijujen heimoon.Carboneras, C. & Bonan, A: Northern Storm-petrels (Hydrobatidae). Teoksessa == Lajit == *Azorienkeiju (Hydrobates pelagicus) *Galapagosinkeiju (Hydrobates tethys) *Guadalupenkeiju (Hydrobates macrodactyla) *Harmaakeiju (Hydrobates furcata) *Havaijinkeiju (Hydrobates tristrami) *Isokeiju (Hydrobates matsudairae) *Kaliforniankeiju (Hydrobates homochroa) *Kauluskeiju (Hydrobates hornbyi) *Kääpiökeiju (Hydrobates microsoma) *Madeirankeiju (Hydrobates castro) *Merikeiju (Hydrobates pelagicus) *Mustakeiju (Hydrobates melania) *Myrskykeiju (Hydrobates leucorhoa) *Nokikeiju (Hydrobates markhami) *Pikkukeiju (Hydrobates monorhis) ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) Luokka:Ulappalinnut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Myrskysukeltajat

Myrskysukeltajat (Pelecanoides) ovat ulappalintujen lahkoon kuuluva merilintujen suku. Siihen kuuluu neljä lajia. Ne elävät eteläisellä pallonpuoliskolla. Ne pesivät yhdyskunnissa saarissa rannikoiden lähellä. == Lajit == *Perunmyrskysukeltaja (Pelecanoides garnotii) *Sepelmyrskysukeltaja (Pelecanoides magellani) *Pikkumyrskysukeltaja (Pelecanoides georgicus) *Myrskysukeltaja (Pelecanoides urinatrix) Luokka:Ulappalinnut
Jonttu Virta

Jouni Antero ”Jonttu” Virta (s. 1. maaliskuuta 1956 PoriLevola, s. 58 ) on suomalainen kitaristi, joka tunnetaan parhaiten Dingon kitaristina. Hän perusti Dingon Pertti Neumannin ja Juha Seittosen kanssa vuonna 1982. == Ura == Virta soitti 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa porilaisessa Kieltolaissa. Vuonna 1982 Neumann pyysi Virtaa kitaristiksi uuteen yhtyeeseensä. Lopulta yhtyeen nimeksi vakiintui Dingo. Jonttu Virta soitti Dingossa lokakuuhun 1986 asti, jolloin yhtye hajosi ensimmäisen kerran. Dingon jälkeen hän perusti QQ Bluen, joka julkaisi vuonna 1987 albumin Crusade. Yhtye jäi lyhytikäiseksi ja hajosi vielä saman vuoden aikana. Virta soitti myös Sleepy Sleepersissä yhden kiertueen ajan syksyllä 1985 ja yhtyeen albumilla Born In The S.A.V.O. Dingo perustettiin uudelleen vuonna 1993, jolloin Virta palasi yhtyeen kitaristiksi. Yhtyeen paluu jäi lyhytaikaiseksi, ja Dingo jäi vuonna 1994 toistamiseen tauolle. Virta oli mukana Dingon paluukeikoilla myös vuosina 1998–2002. 2000-luvulla Virta soitti kitaraa useissa porilaisissa kokoonpanoissa ja työskenteli Porin nuorten työpajalla bänditoiminnan ohjaajana. Hän palasi Dingoon vuonna 2017. Dingon lisäksi Virta soittaa Sammontakojissa. Virta on tehnyt myös musiikkia muun muassa Visa Mäkisen elokuviin. Viitattu 11.7.2024 == Aiheesta muualla == * Solid Citizens Solid Citizens-yhtyeen viralliset kotisivut * * == Lähteet == * === Viitteet === Luokka:Dingon jäsenet Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset elokuvasäveltäjät Luokka:Sleepy Sleepersin jäsenet Luokka:Vuonna 1956 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Njord

Njord () on skandinaavisessa mytologiassa meren, merenkäynnin ja hedelmällisen rannikon sekä hedelmällisyyden ja vaurauden jumala, joka hallitsee tuulia ja meren aaltoja. Njord kuuluu vaanien jumalperheeseen. Hänellä on oman sisarensa Njärdin kanssa kaksi lasta: hedelmällisyyden jumala Freyr sekä rakkauden jumalatar Freija. Njord oli jonkin aikaa naimisissa jättijumalatar Skadin kanssa. Njord asuu taivaassa Noatunin talossa. Yhdessä lastensa kanssa Njord muodostaa skandinaavisen mytologian hedelmällisyysjumalien ryhmän. Useiden paikannimien, kuten Norderhov ja Nærøy, uskotaan viittaavan Njordiin ja korostavan hänen merkitystään hedelmällisyyden jumalana. == Katso myös == *Nerthus ==Lähteet== == Aiheesta muualla == Luokka:Skandinaavien jumalat Luokka:Meren jumalat
Wilhelm Müller

Johann Ludwig Wilhelm Müller (7. lokakuuta 1794 Dessau – 1. lokakuuta 1827 Dessau) oli saksalainen runoilija, lisänimeltään "kreikkalais-Müller" (). __NOTOC__ ==Ura== Wilhelm Müller syntyi Dessaussa räätälin perheeseen. Müller alkoi opiskella filologiaa Berliinin yliopistossa vuonna 1812, ja seuraavana vuonna hän ilmoittautui vapaaehtoisena Preussin armeijaan osallistuakseen Napoleonin-vastaiseen vapaussotaan. Vuonna 1814 hänet ylennettiin vänrikiksi (). Müllerin varhaisimmat runot julkaistiin Bundesbluten-kokoelmassa vuonna 1816. Vuosina 1817–1818 hän matkusteli Italiassa, ja vuonna 1819 hänet nimitettiin kymnaasinopettajaksi Dessauhun, myöhemmin herttuan kirjaston hoitajaksi. Italian-muistojaan hän kuvasi runoteoksessa Rom, Römer und Römerinnen. Müller oli vapaamuurari. Hänet otettiin vuonna 1820 leipzigilaiseen loošiin Minerva zu den drei Palmen.Lennhoff, Eugen – Posner, Oskar – Binder, Dieter: Internationales Freimaurerlexikon. München 2003. ISBN 3-7766-2161-3 Vuonna 1821 Müller avioitui Adelheid Basedow’n kanssa, ja he saivat kaksi lasta. Lapsista nuorempi oli orientalisti ja uskontotieteilijä Friedrich Max Müller (1823–1900). Müller sai hovineuvoksen arvonimen vuonna 1824. Hän sairastui hinkuyskään vuonna 1826; hänen terveytensä heikkeni nopeasti ja hän kuoli seuraavana vuonna sydänkohtaukseen. Müller tuli tunnetuksi romanttisesta, kansanlaulunomaisesta runoudestaan, joka sisälsi yhteiskuntakritiikkiä. Tunnetuimpia runokokoelmia ovat Gedichte aus den hinterlassenen Papieren eines reisenden Waldhornisten I–II (1821–1824) ja Lyrische Reisen und epigrammatische Spaziergänge (1827). Hän liittyi ns. filhelleeniseen liikkeeseen, joka tuki Kreikan vapaussotaa, ja sai vaikutteita lordi Byronilta, joka osallistui vapaussotaan. Runo- ja käännöskokoelmissa Lieder der Griechen (1821–1824) ja Neugriechische Volkslieder (1825) hän ilmaisi tukensa kreikkalaisille, jotka taistelivat turkkilaisia vastaan. Müller tunnetaan nykyään parhaiten runoista, joita säveltäjä Franz Schubert käytti kahden laulusarjansa Die schöne Müllerin ja Winterreise sanoituksina.Dorschel, Andreas: "Wilhelm Müllers Die Winterreise und die Erlösungsversprechen der Romantik." The German Quarterly LXVI (1993), 4, s. 467–476. ==Lähteet== ==Kirjallisuutta== * * * * * ==Aiheesta muualla== * Jäger, Hans-Wolf: Müller, Wilhelm. Neue Deutsche Biographie. Luokka:Saksalaiset runoilijat Luokka:Saksalaiset sotilaat Luokka:Vuonna 1794 syntyneet Luokka:Vuonna 1827 kuolleet Luokka:Saksalaiset vapaamuurarit
Spock’s Beard

Spock’s Beard on yhdysvaltalainen progressiivista rockia soittava yhtye. Sen perustivat Los Angelesissa vuonna 1992 veljekset Alan ja Neal Morse. Neal kirjoitti musiikin, soitti koskettimia ja lauloi, Alan soitti kitaraa. Yhtyeeseen liittyivät myös rumpali Nick D’Virgilio ja basisti Dave Meros. Nelikko julkaisi ensimmäisen albuminsa The Lightin vuonna 1995. Myöhemmin yhtyeeseen liittyi vielä kosketinsoittaja Ryo Okumoto. Yhtyeen tyyli on progressiivista rockia höystettynä popmusiikin piirteillä. Musiikki muistuttaa pitkälti Genesistä. Vuonna 2002 yhtye julkaisi rock-oopperan Snow. Sen julkaisun jälkeen Neal Morse erosi yhtyeestä ja aloitti soolouran kristillisenä artistina. Rumpali Nick D’Virgiliosta tuli musiikin kirjoittaja ja laulaja, samaan tapaan kuin Genesiksen Phil Collinsista aikanaan. Yhtyeen seuraava albumi, Feel Euphoria, oli raskaampi kuin Neal Morsen ajan albumit. Yhtyeen nimi tulee Star Trek -televisiosarjasta: jaksossa ”Mirror, Mirror” miehistö siirtyy rinnakkaisulottuvuuteen, jossa Mr. Spockin erottaa hänen parrastaan. ==Jäsenet== * Alan Morse – kitara, taustalaulu * Dave Meros – basso, taustalaulu * Ryo Okumoto – kosketinsoittimet, taustalaulu * Jimmy Keegan - rummut, taustalaulu (2011 alkaen; kiertuejäsen: 2002–2011) * Ted Leonard - laulu, kitara (2011 alkaen; kiertuejäsen: 2011) ===Entiset jäsenet=== * Neal Morse – laulu, syntetisaattori, akustinen kitara (1992–2002) * Nick D’Virgilio – laulu, rummut (1992–2011) ==Julkaisut== ===Studioalbumit=== * * * * * * * * * * * * The Oblivion Particle (2015) *Noice Floor (2018) ===Livealbumit=== * * * * * * * Live (2008) * Live at High Voltage Festival (2011) * The X-Tour Live (2012) * Live at Sea (2014) * Snow – Live (2017) ===Kokoelmat=== * From the Vault (1998) ==Aiheesta muualla== * Yhtyeen virallinen kotisivu Luokka:Yhdysvaltalaiset progressiivisen rockin yhtyeet
Rajasthan

Rajasthan () on pinta-alaltaan Intian suurin osavaltio. Se rajoittuu lännessä Pakistaniin, lounaassa Gujaratiin, Madhya Pradeshiin kaakossa, Uttar Pradeshiin ja Haryanaan koillisessa ja Punjabiin pohjoisessa. Osavaltion pinta-ala on 342 239 km² ja asukasluku oli 68 548 437 vuonna 2011 väestönlaskennan mukaan. Osavaltion pääkaupunki on Jaipur, muita merkittäviä kaupunkeja on Jodhpur, Udaipur, Kota, Ajmer, Bikaner, Bhilwara ja Alwar. Rajasthan tunnettiin aiemmin nimellä Rajputana, hallitsevan luokan rajputien mukaan. Intian ollessa brittien hallinnassa Rajasthan muodostui monista pienistä itsenäisistä valtioista, joiden päämies oli maharadža. Vuonna 1948 nimellisesti itsenäiset valtiot liitettiin itsenäiseen Intiaan, mutta ylelliseen elämään tottuneet maharajat saivat pitää arvonimensä, omaisuutensa ja saivat lisäksi vuosittaisen stipendin valtiolta, kunnes 1970-luvun alussa Indira Gandhi poisti nämä etuoikeudet. ==Hallinto== Rajasthanin hallinnollinen keskus sijaitsee Jaipurissa, josta löytyy Rajasthanin yksikamarinen ja 200-paikkainen lainsäädäntökokous eli Vidhan Sabha. Lainsäätäjät valitaan vaaleilla aina viiden vuoden välein. Osavaltion päämies on presidentin nimittämä kuvernööri, jonka virka on enimmäkseen symbolinen. Osavaltiohallitusta johtaa osavaltion pääministeri. Hallinnollisesti Rajasthan jakautuu 33 piirikuntaan. ==Nähtävyyksiä== Tiedosto:Mehrangarh Fort.jpg|Mehrangarhin linnoitus, Jodhpur Tiedosto:Hawa Mahal east facade (14-07-2022).jpg|Hawa Mahal, "tuulten palatsi", Jaipur Tiedosto:Laxmi Niwas Palace.jpg|Laxmi Niwasin palatsi, Bikaner ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Maharadža

Maharadža (joskus myös maharaja tai maharadja; devanagari: महाराज; IAST: mahārāja) oli intialainen hallitsijan arvonimi. Arvonimen femiini vastine on maharani, jota käytettiin maharadžan vaimosta tai naispuolisesta hallitsijasta. Sana tulee sanskritin sanoista mahat (महत् 'suuri') ja rājan (राजन् 'kuningas'). . Ennen Intian itsenäistymistä vuonna 1947 maassa (mukaan lukien nykyinen Pakistan) oli noin 600 kuningaskuntaa, joita hallitsi radža tai maharadža (jos hän oli hindu) tai nawab tai sulttaani (jos hän oli muslimi). Noin kaksi kolmasosaa Intiasta oli brittien suorassa hallinnassa, ja loppuosaa britit hallitsivat epäsuorasti edellä mainittujen pikkuvaltioiden kautta, joihin heillä oli vahva vaikutusvalta muun muassa hoveissa olleiden edustajiensa kautta. Ennen brittien asteittaista Intian kolonisointia, titteli maharadža oli harvinainen, sillä vain osa kuningaskunnista oli niin isoja, että sen radžaa voitiin kutsua nimellä maharadža. Monet radžoista saivat arvonimen käyttöönsä brittien hallintokaudella, vaikka he hallitsivat vain pieniä alueita ja niitäkin brittien vasalleina. Maharadža-järjestelmä olikin pitkälti brittien siirtomaaimperiumin luomus ja väline Intian hallitsemiseen. Vuonna 1971 Intian pääministeri Indira Gandhi kumosi kaikki kuninkaalliset etuoikeudet ja arvonimet kaikilta Intian paikallishallitsijoilta. Maharadža- arvonimeä on käytetty myös muutamista Malesian hallitsijoista. == Lähteet == Luokka:Kuninkaalliset arvonimet Luokka:Intialainen yhteiskunta Luokka:Valtionhallinto
Bruno O’Ya

Bruno O'Ya (syntyjään Bruno Oja, 12. helmikuuta 1933 Tallinna – 9. lokakuuta 2002 Tartto) oli virolais-puolalainen elokuvanäyttelijä, laulaja-muusikko, kirjailija ja anarkisti. Hän aloitti 1959 Riiassa estradilaulajana ja esiintyi elokuvissa samasta vuodesta lähtien. 1960-luvun lopusta asti hän asui ja työskenteli pääasiallisesti Puolassa (Wrocławissa). Hän sai Neuvostoliiton valtiollisen palkinnon roolistaan elokuvassa Ei kukaan halunnut kuolla vuonna 1967. Suomessa hän tuli tunnetuksi suomalaiselokuvasta Tuntematon ystävä. ==Elokuvaluettelo== *1959 – Očaja zemlja *1960 – Твое счастье *1962 – Путь к причалу (Matka satamaan) *1962 – 49 дней (Valtameren armoilla) *1963 – Выстрел в тумане *1963 – Генерал и маргаритки *1964 – Жаворонок (Leivonen) *1965 – Niekas nenorejo mirti (Kukaan ei halunnut kuolla) *1965 – Giperboloid inženera Garina (Insinööri Garinin kuolemansäde) *1965 – Vremja, vpered! *1967 – Kiedy miłość była zbrodnią *1967 – Operacja `Triest` *1968 – Wilcze echa *1970 – Tödlicher Irrtum *1970 – Pułapka *1971 – Tšornye suhari *1971 – Aktorka *1972 – Kopernik *1972 – Opętanie *1974 – Potop (Vedenpaisumus) *1974 – Głowy pełne gwiazd (Neuvostoupseeri) *1975 – Сватбите на Йоан Асен *1975 – Kazimierz Wielki *1976 – Zaklęty dwór *1977 – Útek zo zlatej krajiny (TV-sarja) *1977 – Znak Orła *1978 – 07 zgło się' *1978 – Kentavry (Kentaurit) *1978 – Tuntematon ystävä *1979 – Cóżeś ty za pani... *1980 – Czułe miejsca *1983 – Ostrze na ostrze *1983 – Wedle wyroków twoich *1984 – Czas dojrzewania *1984 – Przyspieszenia *1984 – Rycerze i rabusie (TV-sarja) *1985 – Przyłbice i kaptury *1986 – Na całość *1986 – Rykowisko *1987 – Pociąg do Hollywood *1988 – Pan Kleks w kosmosie *2001 – Lightmaker ==Kirjoja== * *2000 – "Külalisena siin maailmas" (kustantaja Eesti Raamat) == Lähteet == ==Aiheesta muualla== *Bruno O'Yan elokuvaluettelo Luokka:Neuvostoliittolaiset laulajat Luokka:Neuvostoliittolaiset näyttelijät Luokka:Puolalaiset näyttelijät Luokka:Virolaiset laulajat Luokka:Virolaiset näyttelijät Luokka:Virolaiset kirjailijat Luokka:Anarkistit Luokka:Vuonna 1933 syntyneet Luokka:Vuonna 2002 kuolleet
Aerodynamiikka

Aerodynamiikka on virtausmekaniikan osa-alue, joka tutkii ilman ja kiinteiden kappaleiden vuorovaikutusta niiden liikkuessa toistensa suhteen. ==Muu nestemekaniikka== Kaasun ollessa jokin muu kuin ilma puhutaan kaasudynamiikasta tai, jos kyseessä on neste, nestemekaniikasta. Ruudin palamisen ja palamiskaasujen virtauksen tapauksessa puhutaan sisäballistiikasta liittyen mm. tykkien tai nk.kemiallisen rakettimoottorin toimintaan. ==Aerodynamiikan peruslait== Olennaiset virtausmekaniikan lait ovat * ideaalikaasun laki ja siitä tehdyt versiot reaalikaasun paineen, tiheyden, kaasuvakion, kaasun moolimäärän ja lämpötilan välisten suhteiden määrittämiseksi * jatkuvuusyhtälö * energiataseet ==Osa teknistä suunnittelua== Merkittävä osa aerodynamiikkaa on nostovoiman määritys, jota käytetään esim. lentokoneen siipien tai potkurin suunnittelussa. Nostovoiman suunnittelua voidaan joutua käyttämään myös savupiippujen, siltojen jne. rakennusten suunnittelussa estämään flutterin kaltaiset värähtelyilmiöt, jotka voivat tuhota rakenteen. Toinen puoli aerodynamiikkaa on vastuksen arvioiminen, joka liittyy lentokoneiden lisäksi esim. muuhun liikennetekniikkaan ja asetekniikkaan. Matemaattisesti ja fysikaalisesti vastus voidaan jaotella esim. * painevastus * profiilivastus * indusoitu eli nostovoimasta aiheutuva vastus * loisvastus eli parasiittivastus * muotovastus * kitkavastus Esim. hitaasti lentävän lentokoneen siivessä vastus on oleellisesti pienempi, kun siiven rajakerros on laminaari kuin jos se on turbulentti. Rajakerros esiintyy myös maan ilmakehässä lähellä maata olevan kerroksena. Lentokonerakenteiden keventyessä aerodynamiikkaa käytetään paljon aeroelastiikkaan, jossa tutkitaan aerodynaamisten ja massavoimien aiheuttamista värähtelyilmiöitä. Aerodynamiikka on laajentunut tuulitunnelikokeista CFD-laskentaan 1980-luvulta lähtien. ==Katso myös== *Dynamiikka *Hydrodynamiikka ==Aiheesta muualla== *What Does Keep Them Up There? KENNETH CHANG *NASA Beginner's Guide to Aerodynamics *Aerodynamics for Students, australialainen nettioppikirja *Applied Aerodynamics: A Digital Textbook *Aerodynamics and Race Car Tuning *Aerodynamic Related Projects *Supersonic wing design *eFluids Bicycle Aerodynamics *Application of Aerodynamics in Formula One (F1) *Aerodynamics in Car Racing *Aerodynamics of Birds *Aerodynamics and dragonfly wings *Erkki Haapasen Aerodynamiikan oppikirjan nettiversio *
Kantaatti

Kantaatti (it. cantata, < lat. cantā’re = laulaa) tarkoittaa musiikissa 1600-luvulla Italiassa syntynyttä moniosaista soololauluesitystä.Kantaatti, Tietosanakirja. Osa 4, palsta 312 Tietosanakirja-osakeyhtiö 1912 1700-luvulla nimityksellä alettiin tarkoittaa orkesterin säestyksellä esitettyjä lyyrisiä, varsinkin tiettyä juhlatilaisuutta varten sävellettyjä kuorosävellyksiä. Kantaatin erityismuotoa kirkkokantaatteja sävellettiin 1700-luvulla kirkkovuoden kaikille juhla- ja pyhäpäiville päivän tekstiin liittyviin sanoihin. Niissä oli sekä kuoro- että soolo-osia, ja niitä säesti orkesteri ja urut. Päätöksenä oli tavallisesti koraali. Merkittäviä kirkkokantaatteja on säveltänyt Johann Sebastian Bach. Kantaatti on laajamuotoinen soittimin säestetty, valtaosin lyyrinen vokaaliteos, joka koostuu kuoro- ja soolo- osista, duetoista, tertseteistä jne. Usein kantaatti on sävelletty tiettyä juhlatilaisuutta varten. Kantaattimuoto syntyi 1500-luvulla Italiassa ja oli suosituimmillaan 1600-1700-luvuilla. Kantaateissa on hyödynnetty esimerkiksi italialaisten [[Francesco Petrarcan, Pietro Bembon ja Torquato Tasson tekstejä. Metriikaltaan kantaatit muistuttavat yleensä madrigaalia. Johann Sebastian Bach on merkittävin kantaattien säveltäjä. Kuuluisia kantaatteja ovat esimerkiksi J. W. von Goethen tekstiin sävelletty "Kantate zum Reformationsjubiläum und Denkmal für Luther" (1817), Bertolt Brechtin "Kantate zu Lenins Todestag" (1939) ja Eduard Möriken "Kantate bei der Enthüllung der Statue Schillers".Kantaatti Tieteen termipankki, viitattu 14.3.2024 ==Lähteet== * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Areiopagi

Areiopagi (joskus myös Areopagi; , "Areen kukkula") on Ateenassa Akropolin luoteispuolella sijaitseva kukkula. Kukkula on saanut nimensä siitä, että se oli alun perin omistettu Ares-jumalalle. Kukkulalla toimi antiikin aikana siitä nimensä saanut areiopagin neuvosto. == Maantiede == Areiopagin kukkula sijaitsee antiikin aikaisen Ateenan alueen keskellä Akropolis-kukkulan ja Agoran välisellä alueella, Agorasta etelään ja Akropoliista luoteeseen. Areiopagin länsipuolella on Pnyksin kukkula. Kukkulan korkeus on noin 115 metriä. Areiopagi on marmorikiveä ja nykyisin lähes paljas. Kukkulan pohjoisrinne on jyrkkä, ja pääsy ylös on eteläsivulta kallioon kaiverrettuja portaita pitkin. Paikalta on hyvä näköala Akropoliille ja Agoralle. == Mytologia ja historia == Kreikkalaisen mytologian mukaan kukkula sai nimensä siitä, että Ares tuomittiin paikalla tämän surmattua Poseidonin pojan Halirrothioksen. Toisen selityksen mukaan nimi oli peräisin siitä, että amatsonit uhrasivat paikalla Areelle. Aiskhyloksen Eumenideissa Areiopagi oli paikka, johon Orestes joutui tuomittavaksi surmattuaan äitinsä Klytaimnestran, joka oli murhannut hänen isänsä Agamemnonin. Areiopagin kukkulalla tai sen ympäristössä oli asutusta viimeistään geometrisella kaudella 800-luvulla eaa., jolta ajalta kukkulan rinteestä on löytynyt hautoja. Antiikin aikana kukkulan pohjoisrinteessä olevassa luolassa oli Erinysten eli kostottarien pyhäkkö. Kukkulalla oli myös Boreaksen ja amatsonien kultit, mutta niiden sijaintipaikkaa ei tiedetä. Areiopagin neuvoston tiedetään kokoontuneen paikalla viimeistään 600-luvulla eaa. == Areiopagin neuvosto == Areiopagin neuvosto oli Ateenan vanhimpia instituutioita ja vanhastaan kaupungin arvostetuimpia ja vaikutusvaltaisimpia toimijoita. Se oli alun perin Ateenan kuninkaan neuvosto. Myöhemmin se koostui entisistä arkonteista. 400-luvulla eaa. neuvoston valtaa vähennettiin, minkä jälkeen se toimi pääasiassa tuomioistuimena murhatapauksissa. Apostolien tekojen mukaan apostoli Paavali vietiin myös Areiopagille kuultavaksi levittämistään opeista hänen ollessaan Ateenassa, mikä on ajoitettu vuoteen 50–54 jaa. Paavali piti neuvostolle puheen, jossa hän selitti kristinuskon perusteita. Tapahtuman muistoksi ylös kukkulalle johtavien portaiden oikealle puolelle kallioon on kiinnitetty pronssilaatta, jossa on Paavalin pitämä puhe kreikan kielellä. Erään teorian mukaan Paavali olisi kuitenkin puhunut neuvostolle Kuninkaallisella stoalla, joka oli myös neuvoston käytössä. == Rakennukset ja löydökset == Areiopagilla ei ole säilynyt merkittäviä rakennelmia. Kukkulalla on suorakulmaiseksi hakattuja kiviä, jotka ovat toimineet mahdollisesti joko alttareina tai syytettyjen ja syyttäjien istuimina oikeudenkäynnin aikana. Areiopagilta tehdyt esinelöydöt ovat Antiikin Agoran museossa. Niihin lukeutuu muun muassa haudoista löydettyjä geometrisen kauden koruja. Areiopagin läheisyydessä sijaitsi lukuisia pyhäköitä ja muita rakennuksia. Näihin lukeutuu muun muassa Amyneion-niminen pyhäkkö kukkulan etelärinteessä. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Arkeologiset kohteet Ateenassa Luokka:Ateenan kukkulat
Johann Michael Vogl

Johann Michael Vogl (10. elokuuta 1768 – 19. marraskuuta 1840) oli itävaltalainen baritoni. Vogl ansioitui elinaikanaan erityisesti oopperalaulajana. Sen lisäksi hän esitti paljon ystävänsä Franz Schubertin säveltämiä liedejä. Voglin ensimmäinen julkinen esiintyminen tapahtui vuonna 1795 Wienissä. Luokka:Itävaltalaiset baritonit Luokka:Vuonna 1768 syntyneet Luokka:Vuonna 1840 kuolleet
Punjab (Intia)

thumb|260px|Punjabin nähtävyyksiä: Amritsarin kultainen temppeli, Qila Mubarak Bathindassa, Gandhi Bhavan Chandigarhissa. Wagah ja Jallianwala Baghin muistomerkki Amritsarissa. Punjab (myös Pandžab, ) on osavaltio Luoteis- Intiassa. Se rajoittuu lännessä Pakistanin Punjabin provinssiin, Intian Jammu ja Kashmiriin pohjoisessa, Himachal Pradeshiin koillisessa, Haryanaan etelässä ja Rajasthaniin lounaassa. Sen pinta-ala on 50 362 km² ja asukasluku 27 704 236 (2011). Osavaltion pääkaupunki on Chandigarh, joka itsessään ei kuitenkaan kuulu osavaltioon vaan on liittovaltion alue. Intian jaossa vuonna 1947 Punjabin yhtenäinen alue jaettiin Intian ja Pakistanin hallitsemiin osiin. Intian hallitsema Itä-Punjab jaettiin vuonna 1966 enimmäkseen hindinkieliseen Haryanaan ja pandžabinkieliseen Punjabin osavaltioon. Pohjoisimmista osista muodostettiin Himachal Pradeshin osavaltio ja Chandigarh jäi osavaltiojaon ulkopuolelle erillisalueeksi. Nimi Punjab tulee sanoista punj - "viisi" ja aab - "vesi". Nämä viisi vettä ovat alueen joet Satluj, Beas, Ravi, Chenab ja Jhelum. Punjabin alueen tärkeistä joista vain kaksi (Satluj ja Beas) virtaa Punjabin osavaltion alueella, ja Ravi on rajajoki. Punjab on Intian ainoa sikhienemmistöinen osavaltio. Sen asukkaista 57,9 prosenttia (2011) on sikhejä.https://timesofindia.indiatimes.com/city/chandigarh/census-2011-age- of-sikhs-drops-in-punjab-migration-to-blame/articleshow/48689317.cms Amritsarin kaupungissa sijaitsee sikhiläisyyden pyhin paikka, Kultainen temppeli. == Maantiede == Punjabin korkeinta aluetta on Siwilikin vuoristo osavaltion koillisosassa, missä huiput ulottuvat 900 metriin. Sen eteläpuolella on kukkuloita, joita pitkin virtaa osan vuotta jokia, jotka eivät päädy mihinkään mereen vaan haihtuvat tasangolle tullessaan. Alueen etelä- ja länsiosat ovat jokien halkomaa tasankoa. Punjabissa on mantereellinen subtrooppinen ilmasto. Kesät ovat hyvin kuumia. Siwalikeilla saadaan eniten sadetta, paikoin yli 1100 mm, kun taas osavaltion lounaisosassa sademäärä jää alle 300 millimetrin. Suurin osa vuoden sademäärästä kertyy monsuunisateista heinäkuun ja syyskuun välisenä aikana. ==Hallinnollinen jako== Punjabin osavaltio jakaantuu neljään divisioonaan ja 22 piirikuntaan: Divisioonat: *Firozpur *Faridkot *Patiala *Jalandhar Piirikunnat: *Amritsar *Barnala *Bathinda *Fazilka *Firozpur *Fatehgarh Sahib *Faridkot *Gurdaspur *Hoshiarpur *Jalandhar *Kapurthala *Ludhiana *Mansa *Moga *Mohali *Muktsar *Pathankot *Patiala *Rupnagar *Sangrur *Shahid Bhagat Singh Nagar *Tarn Taran == Katso myös == *Kapurthala ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Symbian (yritys)

Symbian Ltd oli Symbian -mobiilikäyttöjärjestelmää lisensoiva ja kehittävä yritys. Psion julkaisi kesällä 1997 32-bittisen Epoc-käyttöjärjestelmän. Psionin henkilöt ehdottivat Nokialle Psionin ohjelmisto-osaston irrottamista erilleen. Nokia toi Ericssonin mukaan suunnitteluun ja myöhemmin Motorola otettiin mukaan. 24\. kesäkuuta 1998 Symbian paljastettiin. Symbian Ltd on perustettu vuonna 1998 ja sen omistivat yhteisesti Ericsson, Matsushita, Motorola, Nokia ja Psion. Syyksi Symbianin perustamiselle on sanottu, että johtavat matkapuhelinvalmistajat halusivat välttää Microsoftin työpöytämonopolin leviämisen mobiililaitteisiin. Ensimmäinen suurille markkinoille tarkoitettu Symbiania käyttävä älypuhelin oli kesällä 2002 julkaistu Nokia 7650 neljä vuotta yhteisyrityksen perustamisen jälkeen. Kesäkuussa 2008 Nokia ilmoitti aikeista ostaa Symbianin osakkeet ja julkaista Symbianin ohjelmisto rojaltivapaasti muille yrityksille. Kauppa valmistui joulukuussa 2008 tarkoituksena muuttaa yhtiö säätiöksi muiden yritysten tuella. Säätiö perustettiin nimellä Symbian Foundation. == Lähteet == == Aiheesta muualla == *Symbianin viralliset verkkosivut Luokka:Ohjelmistoyhtiöt Luokka:Symbian
Punjab (Pakistan)

Punjab (pandžabiksi ja ) on Pakistanin provinssi, joka on osa laajempaa Punjabin aluetta. Sen pinta-ala on 205 345 neliökilometriä ja asukasluku oli vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan noin 110 miljoonaa. Punjab on väkiluvultaan Pakistanin suurin ja pinta-alaltaan toiseksi suurin provinssi. Punjabin pääkaupunki on Lahore. Punjabin pääkieli on punjab. Provinssin nimi tulee sanoista punj - "viisi" ja aab - "vesi" viitaten viiteen Punjabin alueen jokeen: Indus, Ravi, Chenab, Sutlej ja Jhelum. Monet sikhien pyhistä paikoista sijaitsevat Punjabissa, muun muassa ensimmäisen gurun Guru Nanakin syntymäpaikka Nankana Sahib. Alueen väestöstä suurin osa on kuitenkin muslimeja. Hallinnollisesti Punjab on jaettu 36 piirikuntaan. Provinssin kuvernööri surmattiin tammikuussa 2011. ==Merkittäviä kaupunkeja== *Lahore *Faisalabad *Rawalpindi *Gujranwala *Multan *Sialkot *Gujrat *Sargodha *Kasur ==Lähteet== == Aiheesta muualla == *
Big Mac

Big Mac (lausutaan IPAn mukaan [big maek]) on McDonald’s-pikaruokalayhtiön hampurilainen. Se on McDonald’sin ainoa kerroshampurilainen eli hampurilainen, jossa on kolme eri sämpylänosaa: pohja, päällinen ja keskiosa. Sen pihvi on naudanlihaa. Big Mac -hampurilaista myydään McDonald’s-ravintoloissa ympäri maailman. Big Macin kehitti vuonna 1967 Michael "Jim" Delligatti Uniontownissa Pennsylvaniassa, jossa hän toimi McDonald'sin franchising-yrittäjänä. Delligatti kuoli 98-vuotiaana vuonna 2016. Hampurilainen koostuu yleisesti kahdesta jauhelihapihvistä, kastikkeesta, salaatista, juustosta, suolakurkusta, kuivasipulista ja sämpylästä. Pihvit on maustettu mineraalisuolalla ja mustapippurilla. Big Macissä käytetään emulgointiaineita E472e3 ja E 4813 sekä säilöntäainetta E282. Erikoiskastike () on Thousand Island -tyyppinen. Valmistusprosessi on yhtiön mukaan salainen, vaikka kastikkeen ainesosat onkin julkaistu. Kastiketta tekee McCormick Isossa- Britanniassa. == Big Mac -indeksi == Big Maciä myydään maailmanlaajuisesti. The Economist on luonut sen pohjalta leikkimielisen Big Mac -indeksin, jolla mitataan eri maiden hintatasoa. Big Mac on standardoitu tuote, joka on kaikkialla lähestulkoon samanlainen. Sen kustannuksiin sisältyy raaka-aineiden lisäksi työvoiman hinta. Tämän takia se soveltuu kustannusvertailuihin.Big Mac -indeksi == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Big Mac Suomen McDonald'sin sivuilla Luokka:McDonald’sin tuotteet Luokka:Hampurilaiset
Krakkaus (kemia)

Krakkaus on kemiallinen prosessi, jossa mutkikkaat orgaaniset yhdisteet pilkkoutuvat yksinkertaisemmiksi. Reaktio perustuu hiiliatomien välisten sidosten katkaisemiseen. Krakkauksen avulla voidaan muuttaa raakaöljyn raskaita hiilivetyjä kevyemmiksi ja hyödyllisemmiksi yhdisteiksi, joista voidaan valmistaa esimerkiksi bensiiniä tai lämmitysöljyä. Lämpökrakkauksessa käytetään suuria lämpötiloja, joissa hiiliatomien väliset sidokset hajoavat vapaa radikaali -mekanismilla. Reaktioita voidaan säädellä esimerkiksi painetta muuttamalla. Lämpökrakkausta on käytetty 1910-luvulta lähtien. Katalyyttisessä krakkauksessa reaktion syntymiseen käytetään jotakin katalyyttiä. Menetelmää käytettiin kaupallisesti ensi kerran 1930-luvulla. Siinä syntyvien tuotteiden oktaaniluku on korkeampi kuin lämpökrakkauksessa. Myös muita krakkausmenetelmiä on kehitetty. == Katso myös == * Leijukatalyyttinen krakkaus == Lähteet == Luokka:Öljynjalostusteollisuus Luokka:Kemialliset reaktiot
Krakkaus

Krakkaus voi tarkoittaa: *pitkäketjuisten hiilivetyjen kemiallista pilkkomista: krakkaus (kemia) *tietojärjestelmään murtautumista: krakkeri
Hematologia

Hematologia on sisätautien toimialaan kuuluva erikoisala, joka tutkii ja hoitaa veritauteja. Hematologian alaan kuuluvia testejä tehdään kliinisissä laboratorioissa sekä perusterveydenhuollossa että erikoissairaanhoidossa. Näitä yleensä verestä tehtäviä tutkimuksia ovat esimerkiksi hemoglobiini (B -Hb), perusverenkuva (B -PVK), täydellinen verenkuva (B -TVK) tai valkosolujen erittelylaskenta (B -Diffi). == Keskeiset tautiryhmät == * akuutit ja krooniset leukemiat * myelooma * imukudossyövät * hyytymishäiriöt **hemofilia **von Willebrandin tauti ==Katso myös== *Kliininen kemia *Verikoe ==Aiheesta muualla == *HUS, Hematologia * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Georges Bizet

Alexandre César Léopold (Georges) Bizet (25. lokakuuta 1838 Pariisi – 3. kesäkuuta 1875 BougivalToivo Haapanen ym. (toim.): Musiikin tietokirja (2. painos), s. 52–53. Helsinki: Otava, 1957.) oli ranskalainen säveltäjä. Hänet tunnetaan parhaiten oopperastaan Carmen. Bizet pääsi arvostettuun Pariisin konservatorioon jo yhdeksänvuotiaana. Vuonna 1857 hän voitti palkinnon yksinäytöksisellä operetillaan Le Docteur Miracle. Tämän jälkeen Bizet opiskeli kolme vuotta Roomassa. Siellä hän sävelsi muun muassa C-duurisinfoniansa ja oopperan Don Procopio. Palattuaan Roomasta Bizet asui loppuelämänsä Pariisissa ja omistautui täysin säveltämiselle. Vuonna 1863 hän sävelsi oopperan Helmenkalastajat (Les pêcheurs de perles). Vuonna 1875 valmistui Bizet’n tunnetuin teos, Prosper Mériméen pienoisromaaniin pohjautuva Carmen. Siitä ei tullut heti menestystä, mutta nykyään sitä pidetään yhtenä 1800-luvun merkittävimmistä. Bizet itse kuoli muutama kuukausi ensiesityksen jälkeen vain 36-vuotiaana. Ilmeisesti Carmenin aluksi saama viileä vastaanotto vaikutti osaltaan Bizet’n terveyden ennenaikaiseen murtumiseen. == Sävellyksiä == === Oopperat ja operetit === * Le Docteur Miracle * Don Procopio * Helmenkalastajat * La Jolie Fille de Perth * Djemilah * Don Rodrigue * Carmen === Sinfoniat === * Sinfonia, C * Sinfonia, C, Roma * Ode-sinfonia, Vasco da gama === Orkesteriteokset === * Alkusoitto, A * Scherzo ja hautajaismarssi, F-molli * Hautajaismarssi, B-molli * Arlesitar (näytelmämusiikki ja kaksi siihen pohjautuvaa orkesterisarjaa) * Petite Suite d’Orchestre * Alkusoitto Patrie === Hengellinen musiikki === * Clovis ja Clothilde (kantaatti) * David (kantaatti) * Te Deum === Teokset kosketinsoittimille === * Nocturne, D * Lasten leikit, pianoduo * Tunteellinen keskustelu * Kuutamokävely * Kolmas tanssi === Laulut === * 47 laulua * Elämässäni on salaisuus * Sinä et rukoile == Lähteet == == Aiheesta muualla == * * Vapaasti käytettävissä olevia Bizet'n partituureja Mutopia Project Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Ranskalaiset oopperasäveltäjät Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Vuonna 1838 syntyneet Luokka:Vuonna 1875 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Martha Argerich

Martha Argerich (s. 5. kesäkuuta 1941) on argentiinalainen pianisti. Argerich syntyi Buenos Airesissa. Äiti opetti hänet soittamaan pianoa. Hän esiintyi julkisesti ensimmäistä kertaa jo 8-vuotiaana soittamalla erään Wolfgang Amadeus Mozartin pianokonserton. Vuonna 1955 Argerichin perhe muutti Eurooppaan. Täällä hän opiskeli Friedrich Guldan ja Arturo Benedetti Michelangelin johdolla. Vuonna 1957 Martha Argerich voitti kaksi pianokilpailua muutaman viikon sisällä. Vuonna 1965 hän voitti Varsovan kansainvälisen Chopin-kilpailun. Ensimmäisen levytyksensä Deutsche Grammophonille hän teki vuonna 1967. Tästä alkoi vuosikymeniä kestänyt yhteistyö. Argerichin laajaan ohjelmistoon kuuluu sävellyksiä 1800- ja 1900-luvun suurilta säveltäjiltä kuten Chopin, Schumann, Liszt, Debussy, Ravel, Franck, Prokofiev, Stravinski, Šostakovitš, Tšaikovski, Bartok ja Messiaen sekä varhaisemmilta säveltäjiltä kuten Bach, Mozart ja Beethoven. Argerich on kertonut tuntevansa olonsa yksinäiseksi sooloesityksissä. Hän suosii kamarimusiikkia ja konserttoja. Kamarimusiikkia hän on esittänyt 17-vuotiaasta alkaen. Hän on työskennellyt monien pianistien, muun muassa viulisti Gidon Kremerin ja sellistien Mischa Maisky ja Mstislav Rostropovitsh kanssa. Argerich on saanut kolme Grammy-palkintoa ja useita muita huomionosoituksia. == Lähteet == == Aiheesta muualla == Luokka:Argentiinalaiset pianistit Luokka:Grammy-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1941 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt
Alkusäteily

Alkusäteily on ydinpommin räjähdyksen alkuvaiheessa syntyvää ionisoivaa neutroni- ja gammasäteilyä. Alkusäteilyä muodostuu paljon esimerkiksi neutronipommin räjähtäessä. Alkusäteilyn lisäksi ydinräjähdyksessä syntyy säteilyä radioaktiivisesta laskeumasta. Luokka:Ydinaseet
Kemiallinen merkki

Kemiallinen merkki on lyhyt, latinalaisia aakkosia käyttävä merkintätapa alkuaineelle. Kaikilla luonnollisilla alkuaineilla on yksi tai kaksi kirjainta pitkä kemiallinen merkki, mutta joillakin keinotekoisilla alkuaineilla se on väliaikaisesti kolme kirjainta pitkä. Kemiallisilla yhdisteillä on niissä olevien alku­aineiden kemiallisista merkeistä yhdistämällä muodostetut kemialliset kaavat. Kun alkuaineen kemiallisessa merkissä on kaksi kirjainta, on aina ensimmäinen kirjain isolla ja jälkimmäinen pienellä. Täten esimerkiksi Co on koboltin kemiallinen merkki, kun taas CO on hiilimonoksidin eli hiilen (C) ja hapen (O) yhdisteen kemiallinen kaava. Kemiallisia merkkejä ja kaavoja käytetään esimerkiksi lyhenteinä, materiaalitekniikassa ilmaisemaan lejeerinkien seossuhteita ja reaktioyhtälöissä. Ne otettiin käyttöön 1800-luvun alkupuolella Jöns Jacob Berzeliuksen aloitteesta. Merkit ovat alkuaineiden latinalaisten nimien lyhenteitä, esimerkiksi Au (kulta) on peräisin latinan sanasta aurum. Ne ovat tunnettuja maailmanlaajuisesti, kun taas monien vanhoista ajoista tunnettujen alku­aineiden nimet vaihtelevat eri kielissä. Niinpä esimerkiksi natriumin ja kaliumin kemialliset merkit ovat kaikkialla maailmassa Na ja K, vaikka muun muassa englannin kielessä näiden alkuaineiden nimet ovatkin sodium ja potassium. Alkuaineen merkki on sama saman alkuaineen kaikille isotoopeille. Mikäli ne on tarpeen erottaa toisistaan, esimerkiksi ydin­fysiikassa, lisätään merkin yhteyteen isotoopin massaluku, joka kirjoitetaan merkin eteen yläkulmaan. Esimerkiksi 14C tarkoittaa hiili-isotooppia, jonka massaluku on 14, eli ns. radio­hiiltä. Toisinaan lisätään myös alku­aineen järjestys­luku merkin eteen alakulmaan, jolloin mainitun isotoopin merkki on 146C. Järjestysluvultaan suurimpia alkuaineita ei ole välttämättä vielä virallisesti nimetty, vaan ne ovat saaneet väliaikaisen nimen perustuen latinankielisiin lukusanoihin. Niiden väliaikaiset kemialliset merkit ovat kolmi­kirjaimisia, esimerkiksi alkuaine 119 on ununennium (Uue). Nykyisin suurin pysyvästi nimetty alkuaine on oganesson (Og), järjestysluku 118. Suomalaisista alkuaineelle nimensä on antanut Johan Gadolin (gadolinium). ==Katso myös== *Luettelo alkuaineista *Jaksollinen järjestelmä == Lähteet == == Aiheesta muualla == * Luokka:Kemiallinen nimeäminen Luokka:Merkintätavat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Orogenia

Orogenia eli vuorijonopoimutus on prosessi, jossa vuoristo syntyy mannerliikuntojen työntäessä mannerlaattoja yhteen. Mannerlaattojen rajakohdat rutistuvat ja poimuttuvat luoden poimuvuoristoja. Rutistumakohta kohoaa ylös, koska sen täytyy säilyttää isostaattinen tasapaino. Poimuvuoristoa, jonka eroosio on kuluttanut kumpuilevaksi maastoksi, sanotaan peneplaaniksi. == Vuorijonopoimutuksia maapallon historiassa == Luettelo ei ole täysin kattava. === Eurooppa === * Svekokarjalainen (1 900–1 800 miljoonaa vuotta sitten) * Kaledonialainen (440–360 miljoonaa vuotta sitten) * Ural (permikausi) * Variskilainen (muun muassa Iberian vuoret 450–350 miljoonaa vuotta sitten) ** Vanhavariskilainen (450–400 miljoonaa vuotta sitten) ** Keskivariskilainen (400–380 miljoonaa vuotta sitten) ** Uusvariskilainen (380–350 miljoonaa vuotta sitten) *** Tulivuorenpurkauksia * Karpaattien poimutus * Alppilainen (noin 60–5 miljoonaa vuotta sitten) === Aasia === * Himalaja (noin 65–55 miljoonaa vuotta sitten) === Amerikka === * Laramiden vuorijononpoimutus, Kalliovuoret (noin 70–40 miljoonaa vuotta sitten) * Andien poimutus (noin 200–0 miljoonaa vuotta sitten) * Appalakkien poimutus (noin 350–300 miljoonaa vuotta sitten) === Etelämanner === * Napier (4000 ±200 miljoonaa vuotta sitten) * Rayner (noin 3500 miljoonaa vuotta sitten) * Humboldt (noin 3000 miljoonaa vuotta sitten) * Insel (2650 ±150 miljoonaa vuotta sitten) * Varhainen Ruker (2000–1700 miljoonaa vuotta sitten) * Myöhäinen Ruker / Nimrod (1000 ±150 miljoonaa vuotta sitten) * Beardmore orogeny (633–620 miljoonaa vuotta sitten) * Ross Orogeny (noin 500 miljoonaa vuotta sitten) Luokka:Laattatektoniikka
Musikaali

Musikaali on näytelmä tai elokuva, jossa teatterinomaiseen toimintaan ja vuoropuheluun on lisätty ajan viihdemusiikin tyylissä toteutettuja laulu- ja tanssinumeroita. Eurooppalaisperäiset ooppera ja operetti saivat Yhdysvalloissa uuden jatkumon musikaalista. 1800-luvun Amerikassa lähinnä kiertävät teatteriseurueet esittivät usein tanssi- ja musiikkinumeroita, jotka eivät juonellisesti liittyneet toisiinsa. Musikaali liitti juonella numerot toisiinsa ja oopperan tai operetin tapaan kertoivat kokonaisen tarinan. Usein musikaalin musiikki oli kuitenkin tyylillisesti kevyempää ja se sai aineksia amerikkalaisesta kansanmusiikista kuten bluesperinteestä, ja suurimuotoisesta konsertti- ja viihdemusiikista. Musikaalin sisältö on yleensä romanttinen ja komediallinen, mutta nykyaikainen musikaali voi käsitellä hyvin erilaisia, vakaviakin aiheita. Musikaali on ennen kaikkea yhdysvaltalainen ilmiö, erityisesti New Yorkin Broadwayllä tuotetaan edelleen lukumääräisesti eniten musikaaleja. Varhaisessa vaudeville-teatteriesityksissä oli jo 1890-luvulla tapana lisätä ajan tunnettuja sävelmiä kevyeen juoneen. Varhaisissa musikaaleihin vaikuttivat musiikillisesti muun muassa synkopoitu ragtime- musiikki, joka 1800–1900-lukujen vaihteissa syntyi ja tuli muotiin, ja myös jazzin eri tyylit. Nykyään musikaalit ovat usein läpisävellettyjä, itsenäisiä teoksia, jotka käyttävät aikansa popmusiikin tyyliä ja ne voivat kosketella kipeitäkin aiheita. Edelleen musikaalia kuitenkin pidetään juonellisesti kevyenä ja usein romanttinen liioittelu ja absurdit tilanteet kuuluvat musikaaleihin. == Tunnettuja musikaaleja == *Annie *Billy Elliot * Cats * Chicago * Evita * Viulunsoittaja katolla * Hair * Jesus Christ Superstar * Les Misérables * A Little Night Music * My Fair Lady * Oklahoma! * The Phantom of the Opera * Sound of Music * West Side Story * Grease * Tanz der Vampire * The Rocky Horror Show * Mamma Mia! * Sweeney Todd * Wicked *Maija Poppanen *Hamilton * == Tunnettuja musikaalisäveltäjiä == * Irving Berlin * Leonard Bernstein * Rudolf Friml * George Gershwin * Jerome Kern * Sylvester Levay * Cole Porter * Richard Rodgers ja Oscar Hammerstein II * Sigmund Romberg * Andrew Lloyd Webber * Stephen Sondheim *Stephen Schwartz *Benj Pasek ja Justin Paul *Benny Andersson ja Björn Ulvaeus *Jerry Bock *Frank Wildhorn *John Kander ja Fred Ebb *Claude-Michel Schönberg *Lin-Manuel Miranda *Jason Robert Brown ==Aiheesta muualla== * Suomessa esitettyjä musikaaleja kausittain. Musikaalit Suomessa. * Luokka:Elokuvalajityypit Luokka:Teatterin alalajit
Karjalan Maa

Karjalan Maa oli pohjoiskarjalainen, Joensuussa ilmestyvä sanomalehti, joka aloitti vuonna 1917 nimellä Korpi-Jaakko. Lehteä kustansi KM-Yhtymä-konserniin kuuluva Maakunnan Kustannus Oy. Lehti oli Suomen Keskustan äänenkannattaja. Seitsemänpäiväisenä ilmestynyt Karjalan Maa muuttui kesäkuussa 1987 kolmipäiväiseksi ja sitä alettiin painaa tabloidikokoisena, kun se kärsi 1980-luvulla tappion lehtisodassa paikalliskilpailija Karjalaiselle. Kesäkuussa 2010 lehden ilmestymismäärää supistettiin yhteen kertaan viikossa.Ylen Pohjois-Karjalan radio 30.4.2010 Lokakuussa 2010 lehden jatkon kerrottiin olevan varma vain kesään 2011 saakka. Syyksi kerrottiin muutokset puolueiden lehdistötuessa. http://yle.fi/alueet/pohjois- karjala/2010/10/karjalan_maan_tulevaisuus_uhattuna_2095153.html Joulukuussa 2010 selvisi, että lehti lakkautetaan huhtikuun 2011 loppuun mennessä, sillä Karjalan Maa ei saa osuutta keskustan viestintätuesta seuraavalla vaalikaudella. Asia varmistui, kun keskustan puoluevaltuusto vahvisti puolueen talousarvion seuraavalle vuodelle. Karjalan Maan perustamisesta tuli lopettamisen aikoihin kuluneeksi 94 vuotta. www.karjalanmaa.fi Karjalan Maa Lehdellä oli 2011 viisi työntekijää. ==Päätoimittajat== * Kalevi Kuusela * Esko Lampinen * Viljo Laitinen * Reijo Erttola * Tapani Timonen *Pekka Känkänen * Pekka Puustinen ==Toimittajia== * Heikki Turunen *Seppo Eskelinen ==Lähteet== ==Aiheesta muualla== *Karjalan Maa Luokka:Suomen Keskustan lehdet Luokka:Joensuun media Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet
Multiplikatiivinen funktio

Lukuteoriassa multiplikatiivisella funktiolla tarkoitetaan funktiota f, jolle kaikilla keskenään jaottomilla kokonaisluvuilla a ja b pätee f(ab) = f(a) f(b). Jos ehto pätee myös kaikilla luvuilla a ja b jotka eivät ole keskenään jaottomia, sanotaan funktion olevan täydellisesti multiplikatiivinen.Rosen, s. 166 == Esimerkkejä multiplikatiivisista funktioista == Esimerkkejä multiplikatiivisista funktioista, jotka ovat laajalti käytössä lukuteoriassa: * \phi(n): Eulerin fii \phi, niiden lukua n pienempien lukujen a lukumäärä, joilla a ja n ovat keskenään jaottomia.Rosen, s. 168–169 * \mu(n): Möbiuksen funktio, niiden n:n alkutekijöiden lukumäärä, jotka ovat neliöttömiä. (täydellisesti multiplikatiivinen).Rosen, s. 173 * syt(n,k): lukujen n ja k suurin yhteinen tekijä, missä k on kiinteä kokonaisluku. * d(n): luvun n positiivisten tekijöiden lukumäärä,Rosen, s. 175 * \sigma(n): kaikkien n:n positiivisten tekijöiden summa * \sigmak(n): sigmafunktio, joka on kaikkien luvun n positiivisten tekijöiden k:nsien potenssien summa. Erikoistapauksina ** \sigma0(n) = d(n) ja ** \sigma1(n) = \sigma(n), * 1(n): vakiofunktio, määritellään 1(n) = 1 (täydellisesti multiplikatiivinen) * Id(n): identtinen funktio, määritellään Id(n) = n (täydellisesti multiplikatiivinen) * Idk(n): potenssifunktio, määritelty Idk(n) = nk kaikille luonnollisille luvuille (tai jopa kompleksiluvuille) k (täydellisesti multiplikatiivinen). Erikoistapauksina saadaan ** Id0(n) = 1(n) ja ** Id1(n) = Id(n), * \epsilon(n): funktio, joka on määritelty \epsilon(n) = 1 jos n = 1 ja = 0 jos n > 1, tunnetaan myös nimellä Dirichlet'n konvoluution multiplikatiivinen yksikkö tai yksikkö; Tämä kirjoitetaan toisinaan muodossa u(n), ettei sitä sekoiteta Möbiuksen funktioon \mu(n). * (n/p), Legendren symboli, missä p on kiinteä alkuluku (täydellisesti multiplikatiivinen).Rosen, s. 291–292 * \lambda(n): Liouvillen funktio, jonka arvo on niiden alkulukujen lukumäärä, jotka jakavat luvun n. Liouvillen funktio on täydellisesti multiplikatiivinen.Rosen, s. 174 * \gamma(n), joka määritellään \gamma(n)=(-1)\omega(n), missä additiivinen funktio \omega(n) on erillisten alkulukujen lukumäärä, jotka jakavat luvun n. * Kaikki Dirichlet'n karakteristikat ovat täydellisesti multiplikatiivisia funktioita. Esimerkki aritmeettisesta funktiosta, joka ei ole multiplikatiivinen on r2(n) - kuinka monella tavalla luku n voidaan esittää kahden kokonaisluvun neliöiden summana, esimerkiksi :1 = 12 \+ 02 = (-1)2 \+ 02 = 02 \+ 12 = 02 \+ (-1)2 ja siten r2(1) = 4 ≠ 1. Tämä osoittaa, että funktio ei ole multiplikatiivinen. Kuitenkin r2(n)/4 on multiplikatiivinen. == Katso myös == * Aritmeettinen funktio == Lähteet == * === Viitteet === *
Charles Gounod

Charles Gounod (, ransk. ; 17. kesäkuuta 1818 Pariisi – 18. lokakuuta 1893 Saint-Cloud) oli ranskalainen säveltäjä. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat oopperat Faust ja Romeo ja Julia sekä laulu Ave Maria. ==Elämä== Gounod syntyi Pariisissa, ja lapsena hän opiskeli musiikkia äitinsä johdolla. Hieman myöhemmin hän pääsi Pariisin konservatorioon opiskelemaan säveltäjä Fromental Halévyn johdolla. Vuonna 1839 Gounod sai kantaatistaan Ferdinand Prix de Romen. Myöhemmin hän muutti Italiaan, jossa hän kiinnostui Giovanni Pierluigi da Palestrinan musiikista. Gounod sävelsi ensimmäisen oopperansa vuonna 1851, mutta ei saavuttanut suosiota ennen Faustin säveltämistä vuonna 1859. Faust perustui Johann Wolfgang von Goethen näytelmään. Myös vuonna 1867 ensiesitetty William Shakespearen näytelmään Romeo ja Julia pohjautuva ooppera Roméo et Juliette sai suosiota. Sitä esitetään yhä säännöllisesti. Vanhoilla päivillään Gounod sävelsi pääasiassa uskonnollista musiikkia, kuten laulun Ave Maria. Se perustui Johann Sebastian Bachin säveltämään preludiin, joka on ensimmäisenä hänen teoksensa Das wohltemperierte Klavierin ensimmäisessä kirjassa. == Lähteet == == Aiheesta muualla == * *Vapaasti käytettävissä olevia Gounod’n partituureja Mutopia Project -sivustolla. Luokka:Ranskalaiset säveltäjät Luokka:Ranskalaiset oopperasäveltäjät Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Kansallislaulujen säveltäjät Luokka:Vuonna 1818 syntyneet Luokka:Vuonna 1893 kuolleet